Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 100 år 1975

Prop. 1975:100

Nr 100

Regeringens proposition med förslag till slutlig reglering av statsbud­geten för budgetåret 1975/76, m. m. (kompletteringsproposition);

beslutad den 17 april 1975.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade ut­drag av regeringsprotokoll för den åtgärd som framgår av föredragan­dens hemställan.

På regeringens vägnar

OLOF PÄLME

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen behandlas den ekonomiska politiken mol bakgrund av den samhällsekonomiska utvecklingen.

Det förslag till statsbudget för budgetåret 1975/76 som lades fram i årets budgetproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisas en förnyad beräkning av budgelutfallet för innevarande budgetår. Denna ger vid handen att totalbudgetunderskot­tet skulle öka med nära 400 mUj. kr. i förhållande till beräkningarna i årets budgetproposition. Sålunda förutses nu ett underskott om ca 12,2 miljarder kr. För budgetåret 1975/76 beräknades i budgetpropositionen ett underskott om ca 11,9 miljarder kr. De nya beräkningarna visar ett bokföringsmässigt underskott om ca 10,4 miljarder kr.

I särskilda bilagor redovisas bl. a. en reviderad nationalbudget för år 1975 saml en långtidsbudget för budgetåren 1975/761979/80.

I propositionen föreslås vidare att riksdagen bl. a. anvisar elt anslag om 2 300 milj. kr. till täckning av merkostnader för löner och pensio­ner m. m. som en följd av höjda löner för statstjänstemän m. fl. och atl underskottet på riksgäldsfonden tas upp med 4 600 milj. kr.

1        Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 100

Prop. 1975:100

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-04-17

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén

löredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för bud­getåret 1975/76, m. m. (konipletteringsproposition)

REVIDERAD FINANSPLAN 1975

1    Den internationella utvecklingen

Den lågkonjunktur i världsekonomin, som tog sin början under senare delen av 1973, fördjupades under loppet av 1974. Konjunkturnedgången förstärktes av oljekrisens direkta och indirekta, följdverkningar, den höga inflationen och den restriktiva ekonomiska politik som flertalet re­geringar inom OECD-området förde i syfte alt motverka inflationen och återställa de genom oljeprishöjningen försämrade bytesbalanserna. Ut­märkande för denna lågkonjunktur är vidare den samtidighet med vil­ken de flesla OECD-länder drabbades. Flera av de mindre OECD-län­derna kunde emellertid genom en framgångsrik ekonomisk politik mild­ra effekterna av lågkonjunkturen.

Lågkonjunkturens djup och omfattning blev aUtmer uppenbar mot slutet av 1974. I de slörre OECD-länderna föll industriproduktionen snabbt under fjärde kvartalet och arbetslösheten steg kraftigt. Vid års­skiftet redovisades således i OECD-länderna bortåt 13 miljoner arbetslösa.

För helåret 1974 föll den totala produktionen i OECD-området med ca 0,5 %. Särskilt dramatisk blev utvecklingen i Förenta staterna och Japan, där bruttonationalprodukten sjönk med 2,2 resp. 3,5 %. I För­ bundsrepubliken Tyskland kunde en kraftig nedgång i produktionen undvikas endast tack vare en mycket stark exportökning.

Prop. 1975:100

3

Den aUt starkare konjunkturnedgången och de snabbt stigande arbets­löshetstalen ledde till att den ekonomiska politiken i en rad länder lades om i expansiv riktning under slutet av 1974 och början av 1975. Redan under senhösten 1974 noterades i flera av länderna en klar tendens till lättnader i penningpolitiken. I december 1974 presenterade den väst­tyska regeringen vissa konjunklurpoliliska ålgärder ulöver den konsum-lionsstödjande skatte- och barnbidragsreform som tidigare beslutals. I Förenta staterna, där administrationen så sent som i oktober 1974 hade lagt fram ett program som innebar en ytterligare skärpning av den restriktiva politiken, tvingade den fortskridande recessionen fram etl stimulansprogram. Även i Canada, Nederländerna, Belgien, Italien, Japan och Frankrike vidtogs under denna period generella och/eller selekliva stimulansåtgärder av skiftande omfattning.

Utvecklingen under början av 1975, som karakteriserades av fortsatt nedgång i konjunkturen, tyder på att effekterna av omläggningen i den ekonomiska politiken dröjt längre än vad man ursprungligen haft anled­ning att räkna med. Det är desto mer angeläget att de expansiva åtgär­der som vidtagits fullföljs med sådan kraft att man kan uppnå den kon-junktursdmulans som avsetts.

Internationella bedömningar pekar på att en vändning uppåt i kon­junkturen är att vänta under andra halvåret 1975. Bakom denna bedöm­ning ligger i första hand antaganden om verkningarna av redan insatta och i vissa fall ytterligare konjunkturpolitiska stimulansåtgärder samt om utvecklingen av den spontana efterfrågan.

Den starka konjunkturavmattningen under vinterhalvåret 1974/1975 förklaras till stor del av ulvecklingen av den privata konsumtionen och lagerinvesleringarna. Under trycket av den snabba inflationen och de allt osäkrare arbetsmarknadsutsikterna minskade hushällen sin konsum­tion högst påtagligt. Flera omständigheter talar emellertid för en upp­gång i den privata konsumtionen under loppet av 1975. Bl. a. är de vid­tagna stimulansåtgärderna i hög grad inriktade på att öka just de privata hushållens köpkraft. Vidare bör de direkta sysselsättningsslödjande åt­gärder som salts in bidra tiU alt öka konsumenternas förtroende och därmed deras konsumtionsbenägenhet.

Konjunkturnedgången ledde under andra halvåret 1974 tiU en snabb ökning av företagens lager. Förelagens strävan alt i detta läge dra ned lagren förstärkte avmatlningen. Denna anpassningsprocess beräknas vara avslutad omkring halvårsskiftet. Därefter kan man vänta sig en succes­siv ökning av lagerinvesteringarna.

Som en följd av de ekonomiska stimulansåtgärderna och en förväntad spontan uppgång i efierfrågan anses en förbättring av konjunkturen komma att inträffa under den kommande hösten med en åtföljande ök­ning av produktionen. Till följd av den svaga utvecklingen under första halvåret kommer emellertid helåret 1975 knappast att uppvisa någon

Prop. 1975:100

4

tillväxt för OECD-området som en helhet. Det kan inte ens uteslutas att den samlade produktionen kan komma att minska något. Under 1976 däremot synes den ekonomiska aktiviteten komma att uppnå en tiUfredsstäUande nivå.

En omständighet som också förbätttar utsikterna för en återhämt­ning under 1975 är prisutvecklingen under de senaste månaderna. Pri­serna på en rad internationella råvaror har fortsatt atl falla bl. a. till följd av den svaga efterfrågan i de industriaUserade länderna. De sjun­kande jordbrukspriserna har i det pressade konjunkturläget snabbt slagit igenom i partihandelspriserna. Konsumentpriserna har i flertalet av de större länderna under slutet av 1974 och början av 1975 visat en star­kare inbromsning än väntat. De internationeUa prognoserna för infla­tionstakten under loppet av 1975 har därför reviderats ned icke oväsent­ligt och konsumentprisstegringen under loppet av året i de sju större OECD-länderna väntas nu komma att begränsas till 9 % jämfört med 15,5 % under 1974. Det är t. o. m. möjligt att den f. n. svaga efterfrågan kan leda till en ännu kraftigare dämpning av prisstegringstakten. En så­dan utveckling på inflationsfronten skulle öka det politiska utrymmet för ytterligare stimulansåtgärder och samtidigt stärka konsumtionsbenägen­heten i takt med att hushållens reala inkomsler stabiliseras.

Även vid en konjunkturuppgång under hösten 1975 kommer den out­nyttjade kapaciteten inom industrin att vara hög imder större delen av året. Någon märkbar förbättring av arbetsmarknadsläget i OECD-län­derna kan därför inte väntas under 1975 och arbetslösheten kommer med all sannoUkhet alt ligga kvar på en för efterkrigstiden mycket hög nivå.

Utrikeshandeln var under 1974 en faktor som bidrog till att hålla uppe efierfrågan i OECD-länderna. De stigande inkomsterna för de oljeproducerande staterna inom OPEC (Organisation of Petroleum Ex­porting Countries) gjorde en kraftig ökning av dessa länders import från OECD-länderna möjUg. Men även statshandelsländerna ökade kraftigt sin import från OECD-länderna. Denna efterfrågan synes komma alt stödja OECD-ländernas export även under 1975. Trots detla torde världshandeln komma att utvecklas mycket svagt.

OECD-områdets bytesbalansunderskott har blivit klart lägre än vad som antogs så sent som i slutet av 1974. Mot en prognos i december 1974 på ca 40 mUjarder doUar för både 1974 och 1975 slår nu ett utfall på ca 33 miljarder doUar för 1974 och en reviderad prognos på 28 mil­jarder dollar för 1975. Denna utveckUng förklaras av att oljeländerna ökat sin import avsevärt snabbare än vad som var vänlat. Därtill har de oljekonsumerande länderna dels haft en svag efterfrågan på olja till följd av lågkonjunkturen, dels medvetet sökt minska sitt oljeberoende. Samtidigt som bytesbalansunderskotten minskar totalt sett synes emel­lertid fördelningen av underskotten mellan OECD-länderna bli ännu

Prop. 1975:100

5

mer sned än under 1974. En ökande andel av det totala OECD-under-skottet kommer därvid att faUa på de mindre länderna.

Trots det något förbättrade läget i fråga om OECD-områdets bylesba-lansunderskolt utsätts det internationeUa handels- och betalningssyste­met för starka påfrestningar. I syfte att befästa hittiUs uppnådda fram­steg på frihandelns område, enades OECD-länderna vid ett minister­möte i maj 1974 om att man skuUe avstå från restriktiva åtgärder rik­tade mot i första hand utrikeshandeln. Denna handelspolitiska deklara­tion inom OECD är giltig t. o. m. utgången av maj detla år. Det är otvetydigt att detta åtagande varit av värde under det år som gått. I några länder har emellertid under senare tid vissa åtgärder vidtagits vilkas förenlighet med den handelspolitiska deklarationens målsättning är tveksam. I mars månad fann sig vidare Finland nödsakat att bryta denna förpliktelse genom att för merparten av importen kräva deposi­tioner på upp tUl 30 % av importvärdet. Samtidigt måsle importen på främst konsumtionsvaruområdet betalas kontant. Om flera länder vid­tar restriktiva åtgärder av likartat slag skulle detta kutma få allvarUga konsekvenser för världsekonomin. Inom OECD har man sedan en längre lid förhandlat om en förlängning av den handelspolitiska deklarationen för ytterligare ett år, dvs. t. o. m. maj 1976. Det är den svenska rege­ringens avsikt att verka för att OECD-ländema ånyo kan träffa ett en­hälligt beslut i denna fråga och att vidtagna restriktiva åtgärder snarast möjligt avvecklas. Det bör i sammanhanget noteras med tUlfredsställelse att den italienska regeringen i slutet av mars kunde avveckla systemet med importdepositioner som infördes någon tid innan OECD-länderna enade sig om den handelspolitiska deklarationen år 1974.

OECD-ländema har hittills klarat finansieringen av sina bytesbalans­underskott, och därmed återflödet av OPEC-ländemas överskott, ge­nom den internationella kapitalmarknaden och bUaterala lånearrange­mang. För u-länderna har det dock krävts särskUda insatser. Betydelsen av arbetet inom de organ som finns för internationellt ekonomiskt sam­arbete har i detta läge ökat påtagligt. Inom den intemationella valuta­fonden (IMF) tiUskapades redan tidigt under 1974 ett särskUt lånear­rangemang, den s. k. oljefaciliteten, i syfte att bislå de från bytesbalans-synpunkt utsatta länderna. Även för innevarande år har elt arran­gemang av detta slag inrättats och dess omslutning har faststäUts tUl drygt 6 miljarder dollar. Som redovisades i finansplanen har man också inom OECD förhandlat om upprättande av en särskild fmansiell stöd­fond. Denna fond, som skall kunna utnyttjas när i princip alla andra möjligheter har uttömts, uppgår tUl omkring 25 miljarder dollar för åren 19751976. Regeringen kommer att förelägga riksdagen förslag om Sveriges anslutning till denna fond.

Prop. 1975:100

6

2   Den ekonomiska utvecklingen 1974

Den ekonomiska utvecklingen i Sverige under 1974 blev mycket gynnsam. Produktionen ökade snabbt och läget på arbetsmarknaden ka­rakteriserades av en kraftig efterfrågan som ledde tUl successiva minsk­ningar i arbetslösheten. Den svenska ekonomin kom härigenom att ut­veckla sig markant annorlunda än vad som gäUde för de flesla andra in­dustriländer.

Enligt de reviderade uppgifter som nu föreligger om utvecklingen un­der 1974 ökade bruttonationalprodukten mätt från produktionssidan med 4,5 % i volym. Detta är i det närmaste Uka mycket som enligt kal­kylerna i finansplanen 1975. Beräkningarna av BNP-ökningen från an­vändningssidan har däremot medfört en något större korrigering, från 3,7 % vid föregående beräkningsomgång tUl 4,2 % enligt den statistik som nu föreUgger. Det bör påpekas att utvecklingen under fjärde kvar­talet 1974 endast i liten omfattning var statistiskt belyst vid tiden för be-räknuigarna till finansplanen. De nya kalkylerna innebär att skillnaden mellan de två beräkningsmetoderna har krympt väsentligt. Med tanke främst på den mycket omfattande sysselsättningsökningen under 1974 förefaller det fortfarande mest troligt att räkna med den högre öknings­takt som framkommit i produktionsberäkningarna, dvs. 4,5 % för den totala produktionen. I labell 1 framgår produktionsutvecklingen 1973 1974 enligt båda beräkningsmetoderna.

Tabell 1 Produktionsutvecklingen 1973-1974

Volymförändring i procent från föregående år

Bruttonationalprodukt från produklionssidan

därav: varuproduktion tjänster

Bruttonationalprodukt frän användningssidan

1973

1974

2,8

4,5

4,0

2,4

4,7 4,5

3,2

4,2

I labell 2 redovisas en försörjningsbalans för 1974 där utvecklingen för olika användningsområden kan studeras. Mot bakgrund av vad som nyss framhölls är det troligt att dessa beräkningar på vissa punkter fort­farande kan innehålla vissa underskattningar. En viss osäkerhelsmargi-nal bör i vart fall, som alltid, knytas tiU de angivna siffrorna. Det gäUer kanske särskilt för ett år som 1974, då snabba prisstegringar gör att vo­lymberäkningarna blir svårare än vanligt.

Eflerfrågemönstret skiftade karaktär mycket tydligt från 1973 till 1974. Under 1973 var det den utländska efterfrågan som svarade för hu­vuddelen av den expansiva kraften. Vår varuexport ökade med mer än

Prop. 1975:100

7

Tabell 2 Reviderad försörjni

ngsbalans för 1974

Miljarder

Volymföränd

Iring i procent

kr. 1974

från föregående år

1973

1974

TiUgång

Bruttonationalprodukt

247,3

3,2

4,2

Import

72,9

6,7

14,7

Summa tillgång

320,2

3,8

5,9

Användning

Bruttoinvestering

54,6

-0,2

1,1

näringsliv

26,5

5,9

9,7

därav: industri

12,2.

9,7

8,4

statliga myndigheter och

affärsverk

6,3

-0,2

- 2,9

kommuner

10,6

-9,7

- 1,0

bostäder

11,2

-1,6

-10,2

T agerförändring

5,7

Privat konsumtion

130,8

1,9

4,4

Offentlig konsumtion

58,5

2,3

3,9

Tjänstenetto

0,2

Export

70,4

15,7

3,7

Summa användning

320,2

3,8

5,9

15 % i volym. Efterfrågeavmattningen utomlands, men i ännu högre grad det faktum att kapaciteten i stora delar av exportindustrin var fullt utnyttjad, ledde tiU att exportökningen under 1974 blev avsevärt lång­sammare. Den inhemska efterfrågan ökade emellertid desto starkare. Konsumtion och investeringar steg sammanlagt med ca 3,5 % 1974, mot ca 1,5 % 1973.

En expansion av den inhemska efierfrågan var nödvändig för att bi­behålla fullt kapacitetsutnyttjande och låg arbetslöshet. Den ekonomiska politikens utformning spelade härvid en avgörande roll.

Redan under hösten 1973 hade regeringen framlagt förslag om syssel-sättningsslimulerande åtgärder till en sammanlagd kostnad på 2,5 mil­jarder kr. Åtgärderna trädde i huvudsak i kraft först fr. o. m. ingången av 1974. Oljekrisen påverkade visserligen sysselsättningen mycket ringa, men de kraftiga prisstegringarna på olja och oljeprodukter kunde väntas leda till ett stort efterfrågebortfall. För alt motverka detla föreslog rege­ringen en rad stimulansåtgärder. Dessa förslag godkändes av riksdagen som därutöver beslöt om en generell sänkning med 3 procentenheter av mervärdeskatten för tiden 1 april15 september 1974. Extra barnbidrag med 200 kr. per barn och extra pensionstUlägg med ca 250 kr. utbetala­des i april 1974. Stödet till vissa viktiga livsmedel utökades med ca 1 miljard kr. Därigenom kunde priserna på vissa baslivsmedel sänkas. Bo­stadsbyggandet stimulerades genom en temporär kompensation för mer­värdeskatten enligt särskilda regler. Utgifterna för åtgärderna beräknas tUl ca 4 miljarder kr. Den sammanlagda stimulansen uppgick således till

Prop. 1975:100

8

6,5 miljarder kr., varav ca 1,2 miljarder kr. avsåg den generella sänk­ningen av mervärdeskatten och 5,3 miljarder kr. övriga ålgärder. Jag vill i detta sammanhang nämna att en preliminär beräkning av effekterna av sänkningen av mervärdeskallen redovisas i den reviderade national-budgeten.

Den privata konsumtionen torde i särskUd utsträckning ha påverkats av stimulansåtgärderna. De realt disponibla inkomstema ökade rekord­artat med mer än 7 % från 1973 tUl 1974. EnUgt nationalräkenska­perna steg den privata konsumtionen med 4,4 %. Även om denna ök­ning är större än på flera år steg således samtidigt sparkvoten med flera procentenheter, för att uppgå tUl näslan 10 %.

Den privata konsimilionen kom att få sin tyngdpunkt förlagd till andra och tredje kvartalen, under vilka dels gäUde en lägre mervärde­skatt, dels skedde utbetalningar av extra barnbidrag och pensioner. Detta konsumtionsmönster var särskilt markerat vad gäller bilar och övriga varaktiga konsumtionsvaror.

Den offentliga konsumtionen ökade totalt med nästan 4 %. Härvid svarade den kommunala konsumtionen för en tillväxt på 5,2 %. Anta­let kommunalt anställda ökade med ca 4 %. Den stattiga konsumtionen ökade med 1,7 %. Om man exkluderar maskininköpen till försvaret, som i nationalräkenskaperna klassificeras som statlig konsumtion, blev ökningstakten 3,6 %.

De nya kalkylerna för de fasta investeringarna visar på en gynnsam­mare utveckling under 1974 än vad som på gmndval av preliminär sta­tistik föreföll troligt. För de totala bmtloinvesteringarna skulle en ökning på 1 % ha skett, i stället för en lika stor minskning. Den aimorlunda bU-den kan i stor uisträckning återföras på att en betydligt mera expansiv investeringsverksamhet har ägt rum i industrin med en uppgång på 8,5 % mot tidigare i finansplanen 1975 angivna 5,9 %. Det är framför allt maskininvesteringarna som ligger högre i nuvarande kalkyler. De kommunala investeringarna har också justerats uppåt med några pro­centenheter men visar ändå en minskning på 1 %. Detta sammanhän­ger med den nära anknytning mellan kommunala byggnads- och anlägg­ningsarbeten och bostadsbyggandet som man har att räkna med. Bo­stadsbyggandet minskade med ca 10 % i volym 1974.

Lagerutvecklingen förklarar en stor del av den inhemska efterfrågans expansion under 1974. Sålunda ökade den totala inhemska efterfrågan exkl. lager med 3,5 % från 1973 till 1974. Motsvarande beräkning inkl. lager visar en ökning av den inhemska efterfrågan på inte mindre än 6 %. Lageruppbyggnaden blev särskilt markerad under andra halvåret. Såväl industrin som handeln drog upp lagernivån. För partihandeln märktes särskilt en stor ökning av oljelagren och lagren av spannmål.

Den gynnsamma utvecklingen för svensk ekonomi under 1974 kunde tydligt avläsas på arbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft var myc-

Prop. 1975:100

9

ket kraftig, ett faktum som noterades bl. a. i konjunkturbarometerunder-sökningarna. Ca 50 % av industriföretagen uppgav i mars 1974 brist på yrkesarbetare. Bristtalet steg till över 60 % i juni- och septemberunder­sökningarna och var ännu i decmber över 50 %. Ändå var utbudet av arbetskraft osedvanligt stort under 1974. Till största delen förklaras ök­ningen av arbetskraftsutbudet av en växande förvärvsbenägenhet bland kvinnor. Särskilt stark uppgång visade andelen förvärvsarbetande kvin­nor med barn i förskoleåldern. Av den totala utbudsökningen på när­mare 60 000 personer svarade kvinnorna för omkring 55 000.

Sysselsättningen ökade så starkt att ca 100 000 personer fler hade ar­bete i slutet av 1974 jämfört med ett år tidigare. Med en sådan utveck­ling av sysselsättningen kunde arbetslösheten enUgt arbelskraftsunder-sökningarna, trots de många nytillkommande på arbetsmarknaden, sjunka ytteriigare från 2,5 % 1973 tiU 2,0 % i genomsnitt för 1974. Ser man till utvecklingen under loppet av året kan man konstatera att ar­betslösheten sjönk successivt och var lägst under sista kvartalet 1974. Samma bild av utvecklingen, men med ännu lägre grad av arbetslöshet framkommer om man följer statistiken över arbetslösa kassamedlem­mar.

Konsumentpriserna steg med 10,5 % under loppet av 1974. Även om detta är en mycket kraftig stegring, innebär det likväl att priserna i Sve­rige ökade långsammare än i de flesta andra industriländer. Bidragande härtill har varit den utformning som den inflationsbekämpande politi­ ken har fått, innefattande såväl skattepoUtik som subventioner till vik­tiga baslivsmedel, prisstopp på vissa varuområden och en löpande, all­män prisövervakning m. m. I detta sammanhang vill jag framhålla att den revidering av konsumentprisindex som sker varje år i december, för 1974 kom att innebära påtagliga nedjusteringar av prisslegringstaklen. under det gångna året. Det förklaras dels av övergång tUl nya beräk­ningsprinciper i vissa fall, dels av omräkning med hänsyn till den fak­tiska fördelning på varor och tjänster i den privata konsumtionen som i efterhand har konstateras. Revideringen av konsumentprisindex innebär också att skillnaden mellan prisstegringen under 1974 så som den har mätts av statistiska centralbyrån resp. av pris- och karlellnämnden blivit avsevärt mindre. Även om skillnaden mellan de båda mätmetoderna så­ledes avsevärt minskat bör strävan även framgent vara att förbättra me­toderna för prismätning.

Övergången tUl en expansion i huvudsak styrd av den inhemska efter­frågan fick självfallet negativa effekter på utrikesbalansen år 1974. Ex­portvolymens stegring stannade på 4 %. Däremot ökade importen av varor med drygt 14 %, påskyndad av förloppet för privat konsumtion och lagerinvesteringarna.

Utrikeshandelspriserna steg mycket snabbt under 1974; exportpri­serna med 28 % i genomsnitt och importprisema med 38 % som en följd framför allt av de extremt stora oljeprishöjningarna.

Prop. 1975:100

10

Tabell 3 Betalningsbalans 1972-1974

(Milj. kr.)

1972

1973

1974

Handelsbalans

3 082

6 706

-2 550

Tjänstebalans inkl. transfereringar

m. m.

-1 808

-1416

-1 840

Bytesbalans

1 274

5 290

-4 400 ,

Kapitalbalans

944

-1 359

-     70

Restpost

33

-     47

1 180

Valutareservens förändring

2 251

3 884

-3 290

Handelsbalansen svängde därmed från ett överskott på 6,8 miljarder kr. 1973 tUl ett underskott på nästan 2,5 miljarder kr. 1974 (tabell 3). Inräknat underskottet på tjänstebalansen, som för övrigt hölls tUlbaka av ett mycket gynnsamt sjöfartsnetto, blev bytesbalansunderskottet ca 4,4 miljarder kr. Finansieringen härav skedde i huvudsak med en ned­dragning av valutareserven. Kreditpolitiken anpassades under loppet av året till de krav som ställdes av behovet att åstadkomma ett tUlfredsstäl­lande valutainflöde.

3    Den ekonomiska politiken år 1975

3.1 Konjunkturutveckling och ekonomisk politik

De bedömningar av den svenska ekonomiska utvecklingen under år 1975 som jag presenterade i årets finansplan gjordes mot bakgrund av en svag internationell ekonomisk utveckling under år 1974. Samtidigt var omläggningen av den ekonomi.ska politiken i expansiv riktning fullt skönjbar i vår omvärld. Därför kunde man förutse en successiv åter­hämtning av den ekonomiska aktiviteten under loppet av år 1975.

I dag kan vi konstatera att dämpningen i den internationella ekono­min mot slutet av år 1974 blev ännu kraftigare än förutsett. Under sista kvartalet 1974 sjönk den totala industriproduktionen i de större OECD-länderna kraftigt samtidigt som arbetslösheten steg markant. Denna kraftiga konjunkturavmaltning har fortsatt in på år 1975 och de insatta stimulansåtgärderna har hillills endast gett begränsade effek­ter. Åtgärdernas omfattning har emellertid utökats och breddats i de mest drabbade länderna. Internationella bedömningar pekar på alt produktionsnedgången avtar under våren och förbyts i en uppgång under hösten 1975 som fortsätter under 1976. Man måste emellertid alltid beakta den osäkerhet som vidlåder bedömningen av den exakta tidpunkten för en internationell konjunkturvändning. Trots den förvän­tade uppgången under höslen får man likväl för helåret 1975 räkna

Prop. 1975:100

11

med att OECD-området som en helhet får en oförändrad eller lägre produktionsnivå än år 1974.

Medan den internationella utvecklingen således varit dystrare än jag räknade med i finansplanen har den svenska ekonomin på ett glädjande sätt fortsatt att cvvika från omvärlden. Den internationella lågkonjunk­turen har lett lill en minskning i orderingången men har inte lett till någon ininskr.ing i vår ekonomiska aktivitet. Således har produktion och sysselsättning fortsatt alt öka samtidigt som arbetslösheten varil låg. Prisslegringstaklen har dämpats något.

I sitt av riksdagen godkända utlåtande över årets finansplan (FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) anslöt sig finansutskottet till de av regeringen an­givna målen för den ekonomiska politiken. Även när det gällde den ekonomiska politikens inriktning och utformning, inkl. kravet på en hög konjunkturpolitisk beredskap, anslöt sig utskottet i huvudsak tiU de i finansplanen angivna riktiinjerna.

De tidigare angivna målen för den ekonomiska politiken ligger fast. Härvid är den fulla sysselsättningen det primära målet. Även när det gäller politikens inriktning bör de tidigare angivna riktlinjerna ligga fast. Dessa innebär en expansiv ekonomisk poUtik där hög prioritet ges åt att främja de produktiva investeringarna, bekämpa prisstegringarna och återställa den externa balansen samtidigt som en hög beredskap hålls för att möta en eventuell konjunkturförsvägning.

Den externa balansen. Underskottet i bytesbalansen år 1974 blev, som jag tidigare redovisat, väsentligt större än som förutsågs i finans­planen, nämligen 4,4 miljarder kr., vilket motsvarar närmare 2 % av BNP. Försämringen i bytesbalansen från år 1973 till år 1974 med in­emot 10 miljarder kr. förklaras dels av försämrade bytesförhållanden, dels av den skiljaktiga konjunkturbilden i Sverige och vår omvärld.

För 1975 förutses nu en väsentlig dämpning av imporlprisslegring-arna vilket borde göra det möjligt att förbättra bytesförhållandena med ca 2,5 %. Jag vill dock understryka osäkerheten i sådana prisprognoser. I volym skulle importen 1975 normalt fortsätta att växa flera procent snabbare än e.xporlen. Tillfälliga faktorer, avseende främst fartygsim-porlen, vänias emellertid bringa ned ökningen av importvolymen under år 1975 med ett par procentenheter. Importen kommer ändå att växa snabbare än exporten. Sammanvägl skulle detta innebära alt under­skottet i handelsbalansen skulle kunna begränsas något. Osäkerheten är naturligtvis mycket stor eftersom summan av export och import nu uppgår lUl närmare 160 miljarder kr. En mindre förändring i import-eller exporlsiffrorna volym- eller prismässigt kan aUtså leda tUl betydande förändringar i handelsbalansen.

Den svenska exporten var i betraktande av den internationella kon­junkturen framgångsrik under år 1974 och kunde öka sina marknads-

Prop. 1975:100

12

andelar. Exporten på oljeländerna expanderade naturligtvis särskilt kraftigt. Den ökade satsningen på exportstödjande åtgärder i dessa länder som föreslogs i budgetpropositionen bör underlätta en fortsatt snabb exportökning på dessa marknader. Den totala exportökningen un­der år 1975 förutses nu ändå bli blygsam. Detta återspeglar den lång­samma ökningen av världshandeln som följer av den låga ekonomiska aktiviteten i vår omvärld. SjälvfaUet är det i ett sådant läge särskilt ange­läget att den svenska kostnadsbilden utvecklas på ett sådant sätt att våra exportindustriers konkurrenskraft inle försämras.

Av stor betydelse blir också att underlätta företagens exportansträng­ningar genom åtgärder på exportkreditgivningens område. Såväl ban­kerna som de särskilda kreditinstituten AB Svensk Exportkredit och Sveriges Investeringsbank AB har här en betydande roll att spela. Den av regeringen föreslagna ökningen av statsgarantin för Investe­ringsbanken (prop. 1975: 90) har bl. a. tUl motiv att underlätta en ex­portfinansiering via banken. Exportkredit har redan tagit upp lån i ut­landet för att förstärka sina utlåningsresurser till svenska exportföretag. För att underlätta en ökning av Exportkredits utlandsupplåning och därmed dess möjligheter att finansiera svensk exportkreditgivning anser jag, efter samråd med chefen för industridepartementet, att stat­liga garantier bör ställas tUl Exportkredits förfogande. Ramen för en sådan garantigivning bör sättas tUl 350 milj. kr. Jag återkommer med konkreta förslag i frågan i det följande.

Jag vill i sammanhanget också erinra om det stöd som lämnas före­tagens exportkreditgivning i form av extra avdrag vid beskattningen för räntekostnader (SFS 1973:423). Avdrag medges på vissa villkor för skillnaden mellan företagens upplåningsränta och avtalad exportkredit­ränta, dock högst med 2 %. Avdrag har under budgetåret 1973/74 medgetts för exportkrediter på sammanlagt ca 4 miljarder kr. Under niomånadersperioden juli 1974mars 1975 uppgår motsvarande tal till 3,6 miljarder kr. Stödet har tUl övervägande del avsett export på stats­handelsländerna. Drygt hälften har avsett byggnadsentreprenader och återstoden maskiner och utmstning.

Även om handelsbalansen skuUe förbättras under år 1975 jämfört med år 1974 måste man räkna med en viss ytterligare försämring av bytesbalansen. Den ytterligare kraftiga stegring av u-hjälpen som sker i samband med att 1 %-målet uppnås innebär en valutamässig merbe-lastning på ca 0,5 miljarder kr. Vidare får man räkna med en försvag­ning av sjöfartsnetlot och en viss ytterligare försämring av turistnettot. Sammantaget beräknas därför underskottet i bytesbalansen öka med ca 1 miljard kr. till ca 5,4 mUjarder kr. Som jag nyss anfört behövs det dock endast mindre förskjutningar i utrikeshandeln för att detta under­skott skall öka kraftigt.

Underskottet år 1974 täcktes delvis med utlandsupplåning, delvis

Pkop. 1975:100

13

med en neddragnnig av valutareserven. Med hänsyn till valutareservens nu begränsade storlek bör underskottet år 1975 täckas med utlands­upplåning. Som jag anförde i finansplanen måste denna upplåning verkställas av näringslivet, kommunerna och staten. Näringslivets upp­låning har varit mycket framgångsrik och omfattande. Det har således skett en mycket positiv utveckling av handelskrediterna. Härutöver har under perioden augusti 1974mars 1975 riksbanken lämnat tUlstånd till direkt utiandsupplåning av företag tUl ett belopp av drygt 3 mUjar­der kr. Under motsvarande tid har kommunala utlandslån medgivits intill elt belopp av ca 400 mUj. kr. Riksbanken har i januari träffat av­tal med Internationella regleringsbanken i Basel om en s. k. stånd by-kredit på 300 mUj. dollar. Vidare har riksbanken i april upptagit en utländsk kredit på 200 mUj. dollar. Genom dessa åtgärder har riks­banken ingått lånearrangemang motsvarande ca 2 mUjarder kr.

Den omfattande utlandsupplåning som således ägt rum har gjort det möjUgt att läcka handelsunderskottet, som under perioden juli 1974 februari 1975 uppgick tUl 3,3 miljarder kr., och begränsa nedgången i valutareserven under 1974. Denna uppgick vid månadsskiftet mars/ aprU 1975 till ca 9 miljarder kr. motsvarande ca 6 veckors imporl.

Problemet med att finansiera det svenska bytesbalansunderskottet har således kunnat lösas dock endast på kort sikt. Det är därför uppen­bart, vilket jag redan påpekade i finansplanen, att den ekonomiska politiken måste inriklas på att snabbt återställa jämvikten i våra ut-rikesbelalningar. Underskottet i bytesbalansen innebär enkelt uttryckt att vi lever över våra tUlgångar och finansierar detta genom att låna från ullandet. Så kan uppenbarligen ske endast under en begränsad tid. Sveriges upplåningsmöjligheter är nämligen beroende av alt vi demon­strerar vår vilja att återställa balansen och långsiktigt klara våra låne­åtaganden.

Den ulländska låneskulden blir också en snabbt växande börda. Rän­tor och amorteringar för den upplåning som nu kan förutses för 1974 och 1975, kan för åren närmast därefter beräknas uppgå lill i genom­snitt närmare 2 miljarder kr. per år. Detta belopp måste således finan­sieras utöver vad som krävs för att finansiera kvarvarande underskott i bytesbalansen. Kapitalkostnaderna för utlandsupplåningen växer där­efter mycket snabbt om inte bytesbalansen snabbt bringas i jämvikt. Underskottet måsle därför elimineras i snabbast möjliga takt så att inte vår utiandsskuld växer till helt oacceptabla dimensioner.

Målsättningen för den svenska bytesbalansen bör också bedömas i ett internationellt perspektiv. OECD-områdets samlade underskott år 1974 blev lägre än väntat och väntas minska under år 1975. Del finns nu skäl att anta att OECD-området kan komma att uppnå balans i sina betalningar med omvärlden redan före 1980, dvs. tidigare än som förut antagils. Det måste vara en rimlig målsättning med hänsyn till Sveri-

Prop. 1975:100

14

ges ekonomiska förutsättningar alt även vår ekonomi når yttre balans vid ungefär samma tidpunkt. Det skulle ändå innebära att vi därefter hade alt återbetala en betydande utlandsskuld.

En politik som syftar till att återställa utrikesbalansen innebär all vi måste prioritera de produktiva investeringarna och exporten på be­kostnad av konsumtionen. Detla kommer all släUa oss inför svåra av­vägningsproblem. Till dessa återkommer jag senare.

Investerings- och kreditpoUtik. Den svenska ekonomin har vid flera olika tillfäUen sedan andra världskriget utsatts för påfrestningar i fråga om den externa balansen. Mest tillspetsad var situationen under senare delen av 1940-talet men även under åren kring 1965 och 1970 var bristen på extern balans påtaglig. I princip kan en sådan underskotts-situation lösas på två olika sätt: man kan antingen lägga huvudvikten vid en politik som begränsar efterfrågan och därmed importen eller försöka öka e.xporlen vid en bibehållen eller t. o. m. ökande ekonomisk aktivitet.

I vår omvärld kan vi se exempel på båda typerna av ekonomisk po­litik, men i vårt land bör vi liksom vid tidigare tUlfällen välja den expansiva vägen, dvs. satsa på investeringar och export. En sådan po­litik ligger helt i linje med målsättningen om en full sysselsättning för arbetskraften. Denna politik behöver inle heller begränsa andra län­ders ekonomiska aktivitet utan den stimulerar i det långa loppet till ett ökat handelsutbyte länderna emellan.

Äv grundläggande betydelse om vi vill öka vår export är utbyggna­den av den industriella produktionskapaciteten. Detta är inget nytt in­slag i den ekonomiska politiken utan strävandena att öka industrins produktionskapacitet har utgjort elt ledmotiv i den ekonomiska poli­tiken under flera tidigare perioder, men i synnerhet under 1970-talet. Industriinvesteringarna har också uppvisat en oavbruten tUlväxt alltse­dan år 1968. Den totala investeringsvolymen inom industrin kan för år 1975 beräknas ligga nästan 50 % över 1968 års nivå.

Genom bl. a. denna starka satsning på industriinvesteringarna under 1970-talets första del kunde den brist på utrikcsbalans som känneteck­nade vårt land omkring år 1970 avvecklas i en så snabb takt att vi re­dan under 1973 kunde inregistrera en relativt tillfredsställande balans­situation. Den nya underskottssituationen som vårt land hamnat i, bl. a. till följd av de ökade oljepriserna, släller emellertid förnyade krav på en fortsatt, kraftig utbyggnad av den industriella produktions­kapaciteten.

En annan faktor som understryker nödvändigheten av en ökad in­vesteringsaktivitet inom industrisektorn är de kraftigt ökade energikost­naderna. De är ett ullryck för den tilllagande knappheten på energi ocb måste mötas genom bl. a. ålgärder som siktar. liU ett ökat sparande åtgärder som i många fall endast kan åstadkommas genom olika in-

Prop. 1975:100

15

vesteringar. Jag vill här erinra om regeringens förslag i energiproposi­tionen (prop. 1975: 30) om stöd lUl industrins investeringar i bl. a. ener­gisnåla processer.

Den allmänna råvarusitualionen sätter vidare gränser för utbyggna­den av den råvarubaserade industrins kapacitet. Det är därför natur­ligt att de fortsatta satsningarna inom dessa för vår export så centrala branscher sker på en vidareförädling av råvarorna till ännu mera be­arbetade produkter. Jag viU här peka på bl. a. den pågående utbygg­naden av pappersindustrin samt Stålverk 80.

Redan under år 1974 vidtog regeringen ålgärder med syfte att styra över de höga vinsterna i näringslivet tUl investeringar under komman­de år. Det gäller avsättningarna dels till arbetsmiljöfonder, dels tUl sär­skilda investeringsfonder. Sammantaget skall företagen avsälla 35 % av 1974 års vinst före avsättningar till dessa fonder. Genom beslut av regeringen får dessa fonder redan fr. o. m. den 1 juli i år disponeras för investeringar. Vidare har regeringen beslutat atl förlänga möjlig­heten all utnyttja investeringsfonderna inlUl utgången av mars 1976. Sammanlagt beräknas 7 miljarder kr. finnas tiUgängliga i de olika fon­derna för att finansiera investeringsverksamhet. Redan ett frisläpp av så betydande belopp kommer alt utöva en betydande stimulans på nä­ringslivets investeringar. Detta har även kommit till uttryck i de en­kätundersökningar som utförts så sent som i februari månad i år och som givit vid handen atl industrins egna planer är ki-aftigt uppåtrik-tade. Delta förhållande måste hälsas med stor tillfredsställelse efiersom det innebär att näringslivet nu är inriktat på att öka sin produktions­kapacitet under en period som i övrigt kommer att kännetecknas av en lägre takt i den ekonomiska utvecklingen. Förutom kapaciletstill-skottet erhåller man även en önskvärd utjämning av den ekonomiska aktiviteten.

För att ytterligare påskynda investeringsuppgången har regeringen beslutat att vidga möjligheterna att utnyttja konjunkturinvesteringsfon­derna. Dessa fonder kommer sålunda alt få användas i hela landet inte bara för investeringar i byggnader utan även för investeringar i maskiner. Med hänsyn till behovet att trygga investeringarna inom stödområdet bör dock investeringsfonderna t. v. få användas utanför stödområdet endast efler särskild prövning. Jag finner det emellertid lämpligt av administrativa skäl att öppna en möjlighet för regeringen att delegera prövningen av sådana ärenden till arbetsmarknadsstyrelsen. Avsikten är att detta t. v. skall ske för mindre omfattande ärenden. Ett förslag till lagstiftning i ärendet torde få bifogas denna proposition (bi­laga 10).

Riksdagen har vidare bemyndigat regeringen (FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) att bevilja lagerstöd om så skulle visa sig erforderligt för att trygga sysselsättningen. Detla bemyndigande bör nu utnyttjas. Således bör la-

Prop. 1975:100

16

gerstöd, efter framställning från vederbörande företag, kunna beviljas när stöd till lagerproduklion behövs för att trygga sysselsättningen. Ett villkor för stödet bör självfallet vara att företaget visar atl lagerproduk­tionen leder till lager som är slörre än normall.

Av avgörande betydelse för den fortsatta invesleringsexpansionen är naluriigtvis utvecklingen på kredilmarknaden.

Inriktningen av kreditpolitiken har under det senaste året i sina hu­vuddrag fått bestämmas av det underskott i vår betalningsbalans som oljeprishöjningarna framkallade. Finansieringen av detta underskott för­utsätter, som jag tidigare berört, en betydande upplåning i utiandet.

En grundläggande förutsättning för att få till stånd en ändrad in­riktning av upplåningen har varit en ökad stramhet på den inhemska kreditmarknaden. Åtstramningen av kreditpolitiken under 1974, som direkt motiverades av en betydande valutautströmning, omfattade en allmän uppjustering av räntenivån i två steg, i april och i augusti, en höjning av kassakvoterna och en kvantitativ begränsning av bankernas utlåning till andra ändamål än bostadsbyggande, den s. k. övriga utlå­ningen. Härigenom togs ett steg i riktning mot en anpassning av det inhemska kreditmarknadsläget till förhållandena i andra länder, även om räntenivån i Sverige låg förhållandevis lågt också efler de vidtagna åtgärderna.

Valularegleringens regler har anpassats tUl det nya läget. Upplåning ulomlands tillåts nu i stort sett oberoende av ändamålet under förut­sättning att lånen normalt har en minsta genomsnittlig löptid på fem år. Tidigare var utlandsfinansiering tillåten endast för vissa slag av investe­ringar och kraven på lånens löptid var strängare. Bankerna tillåts i ökad utsträckning att utomlands refinansiera utlåning till svenska företag, och refinansierad utlåning undantas från den ovannämnda utlåningsbe­gränsningen. SlutUgen har kraven skärpts på att svenska direkta investe­ringar i utlandet skall finansieras utanför Sverige.

Den utveckling, som ägt rum, har visat att kreditpolitiken hittUls lyc­kats atl uppnå den dubbla målsättningen att stimulera till en betydande kapitalimport men ändå lämna ett tillfredsställande utrymme för finan­sieringen av investeringsverksamheten.

För att säkra och även förstärka den snabba utbyggnaden av den in­dustriella produktionskapaciteten är det emellertid önskvärt att ytter­ligare förbättra företagens finansieringsmöjligheter. Det gäller därvid att öka kredittillförseln i former som är av strategisk betydelse för in­dustrins investeringsverksamhet, dvs. främst långfristiga krediter som obligationsemissioner och lån från kreditaktiebolag. Särskild hänsyn bör då också tas tUl den mindre och medelstora industrins särskilda situation.

Riksbanken har mot denna bakgmnd den 17 april beslutat en serie åtgärder i syfte alt kraftigt öka industrins tillgång till långt kapital.

Prop. 1975:100

17

Räntenivån vid emissioner av långfristiga obligationer har således höjts med en procentenhet. Detta torde i sig självt leda till etl ökat intresse för långfristiga placeringar, men riksbanken kommer också alt ta upp dis­kussioner med försäkringsinslilulen och affärsbankerna för att få ett ökat bidrag till emission av industriobligationer och lån lill industri-finansierande kreditakliebolag: Riktpunkten är atl delta utrymme under ett år framåt skall ökas med elt belopp av storleksordningen 2 miljarder kr.

Samtidigt har det utlåningslak som tidigare satts för affärsbankernas utlåning lill allmänheten (exkl. bostadsbyggnadskrediler) för första halv­året 1975 höjts med 1 miljard kr. Det ökade utrymmet skall användas för investeringskrediter och rörelsekrediter till industrin.

Höjningen av den svenska räntenivån för långa krediter avser också atl fullfölja anpassningen lill den internationella kapitalmarknadens vill­kor, något som underlättar den upplåning i utlandet som måsle tillgripas under en övergångsperiod. Räntehöjningen bör också underlätta den framtida finansieringen av det ökade underskottet i statsbudgeten.

De av riksbanken vidtagna åtgärderna ansluter sig, enligl min mening, väl till den starka satsning på industriinvesteringarna som är en huvud­linje i den ekonomiska politik jag förordal. Det förjänar att tilläggas att det nya räntebidrag som införts från och med den 1 januari i år, genom subventioner över budgeten garanterar de boende en ränta som är obe­roende av marknadsräntan. Inte heller kostnaderna i nyproduktionen kommer att påverkas efiersom räntorna för krediter under byggnadsti­den blir oförändrade.

Den inflationsbekämpande politiken. De internationella prisstegringar­na under 1973 och 1974 har varit kraftigare än någon gång tidigare se­dan andra världskriget. Under 1960-lalel steg konsumentpriserna i Väst­europa med i genomsnitt ca 4 % om året medan ökningen 1973 uppgick lUl inemot 9 % och 1974 lill ca 13 %. Spridningen kring dessa genom­snittstal har varit betydande. Vissa länder främst Förbundsrepubliken Tyskland har uppvisat klart lägre tal medan länder som t. ex. Japan, Italien och Storbrilanriien haft prisstegringar på ca 20 % eller däröver under 1974.

De starka råvamprisslegringarna stod inledningsvis för en betydande del av förklaringen till denna acceleration av inflationen. Denna kan i sin tur föras tillbaka på en rad olika faktorer, som t. ex. samtidigheten och intensiteten i industriländernas högkonjunktur, felslagna skördar och produktionsstörningar. Till detta kan läggas effekterna av en mycket omfattande spekulation möjliggjord bl. a. av den slora mängd lätl-rörligt kapital som numera finns på den s. k. eurovalutamarknaden. Den kraftiga höjningen av oljeprisnivån spelade självfallet även den en vä­sentlig roll.

Under loppet av 1974 började råvamprisstegringen successivt att mat-

2   Riksdagen 1975.1 saml. Nr 100.

Prop.1975:100

18

las och för allt flera varor förbytas i en nedgång. Del främsta undan­taget härifrån är oljeprisnivån som i stort sett legal kvar på den nivå som uppnåddes vid ingången av 1974. Men trots denna stabiliserade eller vikande prisnivå på råvarorna har inflationen fortsalt med en be­tydande kraft under 1974. Till en del sammanhänger detta med att råvaruprisstegringarna har etl fördröjt genomslag på färdigvarupriserna. Till större delen synes det emellertid bero på att inhemska faktorer i många länder övertagit den inflationspådrivande rollen.

Insikten om de sociala och ekonomiska problem som följer av en kraf­tig inflation har fåll regeringarna i en rad länder alt tillgripa kraftfulla åtgärder. I många fall har denna politik fått som konsekvens att den to­tala efterfrågan stagnerat eller t. o. m. sjunkit och atl arbetslösheten stigit kraftigt. De politiska fömtsättningarna för sådana ålgärder kan skifta från land tUl land. För den svenska regeringen har det framstått som hell centralt att den inflationsbekämpande politiken utformas så att den kan förenas med elt vidmakthållande av den fulla sysselsättningen.

Betydelsefulla åtgärder i denna riktning har varit besluten att lägga generella skattesänkningar tUl gmnd för avtalsförhandlingarna. Härige­nom möjliggör man standardstegringar för löntagarna lill en lägre pris-och kostnadsslegring än vad som eljest skulle ha varit fallet. På detta sätt har vi kunnat bevara vår internationella konkurrenskraft och minska riskerna för den löneprisspiral som i andra länder tvingat regeringar­na till ibland mycket hårdhänt eflerfrågedämpande ingrepp.

Ett viktigt led i den inflationsbekämpande politiken har också varit åtgärden att genom budgetmedel begränsa prisstegringarna på de viktiga­re baslivsmedlen. Härigenom har man kunnat undvika alt de nödvändiga inkomstförstärkningarna lill jordbrukarna fått ett fullt genomslag på livsmedelspriserna. En begränsning av dessa prisstegringar har framstått som angelägen från i första hand fördelningspolitiska synpunkter.

Kostnaderna över budgeten för nu utgående livsmedelssubventioner uppgår för helår till ca 2,3 mUjarder kr. Denna subventionsnivå innebär att detaljhandelspriset på t. ex. mjölk kan håUas ca 1 kr. lägre än vad som eljest skulle vara fallet. Regeringen har vidare fatlat beslut om alt tillskjuta hälften av det belopp som enligt gällande överenskommelse skall tUlföras jordbmket den 1 juli 1975. Totalt beräknas prisstödet för budgetåret 1975/76 uppgå tUl ca 2,6 miljarder kr.

Ett viktigt instrument i den prisstabiliserande politiken har varit pris­stopp och skyldigheten för företag alt i förväg anmäla planerade pris­höjningar. På en rad vamområden råder f. n. prisstopp. Sålunda har pris­stoppet beträffande vissa livsmedel varit i kraft under hela år 1974. Under året infördes prisstopp på bl. a. byggnadsmaterial, pappersmassa, lantbmksmaskiner och hushållskapitalvaror.

Prisstoppet för flertalet byggnadsmaterial hävdes under senare delen av år 1974 och i början av 1975 och ersattes äv krav på förhandsanmä-

Prop.1975:100

19

lan av planerade prishöjningar. Sådant krav på förhandsanmälan gäller också för bl. a. papper och massaved. Del år 1973 införda prissloppet på trävaror har helt avvecklats. Under hela år 1974 har högstprisregle­ringen på bensin och eldningsolja varit i kraft.

Den förda politiken har varit framgångsrik i den meningen att pris­ökningarna i Sverige varit klart lägre än i vår omvärld. Den genomsnitt­liga prisstegringen i Sverige under 1973 var ca 6,5 % att jämföra med ca 8,5 % för Västeuropa. För 1974 var molsvarande tal ca 9,5 % resp. 13 %. Oaktat denna internationellt sett fördelaktiga bUd utgör prissteg­ringarna i vårt land under dessa år ändå ett allvarligt problem. Det so­ciala trygghetssystemets utformning medför visserligen att en rad olika grupper pensionärer, sjuka m. fl. hålls skadeslösa för verkningarna av inflationen, men en så kraftig inflation som vi upplevt under senare år skapar ändå fördelningspoliiiska orättvisor och sociala spänningar. Redan av dessa skäl framstår det som angeläget att nedbringa prissteg­ringen under 1975 till en takt som är lägre än under 1974. Härtill kom­mer alt man nu allt klarare kan se alt den internationella inflationen hål­ler på alt snabbt bromsas upp. De vikande råvarupriserna, den svaga efterfrågeutvecklingen och den stora arbetslösheten är här faktorer som alla verkar i samma riktning. Skall vi undvika att hamna i en situation med försämrad internationell konkurrenskraft måste alltså den svenska inflationstakten nedbringas i molsvarande mån.

Äv avgörande betydelse för prisutvecklingen under åren 1975 och 1976 blir utfallet av pågående avtalsförhandlingar. Genom sänkningarna av den direkta statsskatten åren 1975 och 1976 samt genom överenskom­melsen med kommunerna om kommunalskattestopp år 1976 har rege­ringen velat skapa en grundval för en löneuppgörelse som garanterar löntagarna en rimlig standardslegring utan att vara inflationislisk. Avtal har nu träffats för den statliga sektorn, innebärande ökningar av löne­kostnaderna med ca 15 % för 1975 och ca 12 % för 1976. Jag har vid mina bedömningar utgått från att det nu bör vara möjligt att snart nå en uppgörelse för den kommunala och privata arbetsmarknaden på en lik­artad kostnadsnivå. I så fall skulle de allvarliga riskerna för svensk eko­nomi som hade följt av en utdragen avtalsrörelse ha undanröjts.

Enligt de prognoser som redovisas i den reviderade nationalbudgeten beräknas prisstegringarna under loppet av 1975 nu till ca 8 %, vilket innebär en klar avsaktning i förhållande till 1974 då priserna ökade med 10,5 %. Fömtom den lägre internationella prisstegringen bidrar även de ökade livsmedelssubventionerna och de nyligen genomförda re­formerna inom bostadspolitiken, med bl. a. en garanterad högsta ränta, till att prisstegringen kan begränsas. I motsatt riktning verkar de höj­ningar av de indirekta skatterna som regeringen föreslagit under mars 1975. Den direkta effekten av dessa skattehöjningar på konsumentpris­index beräknas till ca en procentenhet.

Prop. 1975:100

20

Skulle den svenska prisstegringen stanna på den här angivna nivån kommer den att i stort setl vara av samma storlek som den som man nu genomsnittligen förväntar sig inom Västeuropa. Den skulle visserligen ligga över den förväntade prisutvecklingen i den tyska förbundsrepubli-ken, med vUket land vi har ett valutapoliliskt samarbete inom den s. k. ormen, men den skulle inte i övrigt i någon slörre utsträckning försvaga vår internationella konkurrenssituation.

Sysselsättningspolitiken. Under år 1974 utvecklades läget på arbets­marknaden myckel gynnsamt. Antalet sysselsatta ökade kraftigt, arbets­lösheten reducerades och antalet arbetstagare som berördes av perso­nalinskränkningar fortsatte att minska. Bristen på arbetskraft som den kommer lill uttryck i statistiken över obesatta lediga platser tilltog och omfattningen av de särskilda sysselsältningsåtgärderna i form av bered­skapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning osv. kunde hållas på en avse­värt lägre nivå än under tidigare år.

Denna utveckling har fortsatt under första kvartalet 1975. Antalet sysselsatta under de tre första månaderna i år låg ca 115 000 över motsvarande tal för år 1974, vUka i sin tur låg omkring 65 000 över 1973 års tal. Denna ökning med 115 000 personer avser i första hand industrin och de offentliga tjänsterna som ökat med närmare 40 000 resp. nästan 60 000 personer.

Ca 2/3 av det ökade antalet sysselsatta är kvinnor. Den kvinnliga för-värvsintensitelen, som under en lång period successivt har höjts, har under 1974 tagit ett kraftigt språng uppåt. Andelen förvärvsarbetande kvinnor i åldern 2554 år uppgick under första kvartalet 1975 tUl ca 73 % mot 70 % för elt år sedan och 55 % för tio år sedan. Det innebär också att den skillnad i förvärvsintensitet på drygt 40 procentenheter som fanns mellan män och kvinnor i dessa åldersgrupper halverats på tio år.

Tillgången på platser för barnomsorg är av slor betydelse bl. a. för kvinnornas möjligheter att förvärvsarbeta. Under första hälften av 1970-talet har antalet platser för barnomsorg mer än fördubblats, från ca 70 000 år 1970 tiU inemot 150 000 år 1975. Bl. a. utnyttjades konjunk­turstimulansen 197374 för att påskynda denna utbyggnad. Trots den utbyggnad som således ägt mm finns del alltjämt etl stort behov av yt­terligare platser. Utbyggnaden av barnomsorgen kan emellertid inle betraktas som en konjunkturpolitisk fråga ulan måsle framför alll ses i elt mera långsiktigt sammanhang, med hänsyn till såväl behoven som tillgängliga resurser. Regeringen har mol denna bakgmnd för avsikt att inom kort ta upp frågan om på vilket sätt och inom vilken tidsperiod föreliggande behov av platser för barnomsorg kan tillgodoses.

Barnomsorgen är och måsle även fortsättningsvis vara en kommunal uppgift. Det är därför regeringens avsikt att med kommunförbundet

Prop. 1975:100

21

ta upp frågan om en planmässig utbyggnad av barnomsorgen och finan­sieringen av denna verksamhet. Det är regeringens avsikt att redovisa dessa frågor i budgetpropositionen 1976.

Även när det gäller ungdomarna har arbetsmarknadsläget utvecklats gynnsamt under det senaste året. För personer i åldern 1624 år har sysselsättningen ökat med ca 25 000 mellan första kvartalet 1974 och första kvartalet 1975. Samtidigt har arbetslösheten reducerats från 33 000 lill 24 000 personer. Arbetslösheten är likväl högre för ålders-gmppen 1624 år än för genomsnittet. För alt lösa problemen för ung­domarna har regeringen vidtagit olika åtgärder. Bl. a. har AMS fått be­myndigande att rekrytera ungdomar under 20 år till vakanta platser i ar­belsmarknadsulbildningen med gynnsamma ekonomiska villkor.

Som tidigare nämnts har en betydande neddragning skett av de mer aUmänt inriktade arbetsmarknadspolitiska insatserna. Antalet personer i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning i mars 1975 uppgick sålunda till ca 63 500, medan motsvarande tal uppgick till 87 000 i mars 1974 och till ca 113 000 i mars 1973. Behovet av särskilda insalser för dem som även under en högkonjunktur har svårigheter att finna syssel­sättning kvarstår emellertid. Antalet personer i skyddat arbete och ar­kivarbete har fortsatt atl öka. Härtill kommer en ökning i den halv-skyddade sysselsättningen från 5 700 personer i mars 1974 till 7 700 personer motsvarande månad i år. Det är uppenbart alt det gynnsamma läget på arbetsmarknaden underlättat placeringen av handikappade på den öppna arbetsmarknaden. Anpassningsgmpperna spelar därvid en vik­tig roll. Utbildningen och informationen lill anpassningsgrupperna för­stärks f. n. och nästa budgetår får arbetsmarknadsverket ökade resur­ser för denna verksamhet.

När det gäller utvecklingen under resten av år 1975 finns del anled­ning att räkna med ett relativt tillfredsställande läge på arbetsmarknaden i varje fall vad gäller andra och tredje kvartalet. De bedömningar av arbetskraftsbehovet som görs i konjunkturbaromelern och de be­dömningar som redovisats från länsarbetsnämnderna indikerar ett fort­sall gott sysselsättningsläge under dessa kvartal inom de flesta delar av landet och i flertalet branscher. Inom den sysselsättningsmässigt viktiga verkstadsindustrin låg orderstockama i febmari 1975 inemot 10 % högre i volym än ett år tidigare. Samtidigt har orderingången försvagats inom andra branscher, i vissa fall kraftigt. Den nuvarande gynnsamma ul­vecklingen på arbetsmarknaden kan därför komma alt avlösas av på­frestningar på enstaka områden, bl. a. om den internationella konjunk-lumppgången dröjer. Mycket tyder på att en minskad orderingång nu får elt mer begränsat genomslag på arbetsmarknaden än vad som varit fallet i liknande situationer tidigare. Del gäller bl. a. i fråga om varsel om  personalinskränkningar och tillströmningen  av  nyanmälda lediga

Prop. 1975:100

22

platser. Olika faktorer som kan medverka till detta är bl. a. de nya trygghetslagarna, elt ökat nyrekryteringsbehov genom arbetstidsförkort­ningen för skiftarbetare och ett under den tidigare intensiva högkonjunk­turen eftersatt behov av underhålls- och reparationsarbeten.

Inom byggnadsverksamheten har den sysselsällningsminskning som pågått sedan början på 1970-lalet nu hejdats, samtidigt som arbetslös­heten pressals ned till och med under den arbetslöshetsnivå som gällde under den starka byggkonjunkturen i mitten av 1960-talet. Utsikterna för de närmaste kvartalen bedöms av praktiskt laget alla länsarbetsnämnder som goda när det gäller byggsysselsättningen, även om osäkerheten är slor för slutet av året. När det gäller tjänstesektorn visar länsarbets­nämndernas bedömningar på en fortsalt sysselsättningsexpansion. Ex­pansionen gäller huvudsakligen vårdområdet.

Med den ökning av produktionen om 4,5 % och av sysselsättningen räknat i timmar med 1 % som inträffat under år 1974 skulle produk­tiviteten ha ökat med ca 3,5 %. Detta är ett förhåUandevis lågt tal jäm­fört med vad som varit normalt under tidigare perioder. Under 1960-lalel var sålunda den genomsnittliga ökningen av produktiviteten nära 5 % per år. Över huvud tagel finns det anledning alt notera den lägre produktivitetstUlväxt som den svenska samhällsekonomin haft de se­naste åren. Den genomsnittliga ökningen under 1970-lalets fem första år kan beräknas lill 3,5 %. Den utveckling i fråga om produktion och sysselsättning som det finns anledning alt räkna med för år 1975 inne­bär atl produktivitetsutvecklingen även i år skulle bli begränsad, 2,5 å 3 %. Det finns sålunda tecken som tyder på att den sänkta produktivi­tetsutvecklingen skulle vara av mer varaktig natur, även om det ännu ej föreligger någon analys som klarlagt orsakerna härtill. Ätt den minska­de produktiviletstiUväxten inom industrin är en väsentiig faktor är dock fullt klart liksom det förhållandet att den offentliga sektorn där produktivitetsökningen definitionsmässigt är noll får en ständigt ökande andel av den totala produktionen. Det finns anledning att starkt understryka de problem i fråga om tillväxt och begränsning av resurs­utrymmet för reformer och standardutveckling som blir följden av en sådan utveckling. Jag återkommer senare lill den frågan.

I samband med alt riksdagen behandlade finansplanen konstaterade finansutskottet att statsmakterna främst med hänsyn till den höga aktiviteten och det goda sysselsättningsläget inom landet inte på detta stadium borde binda sig för stimulansåtgärder av bestämd omfattning eller förläggning i tiden. De nya uppgifter om ökande sysselsättning och minskande arbetslöshet som kommit fram sedan dess samt de bedöm­ningar om utvecklingen som nu kan göras leder fortfarande till slut­satsen alt några allmänna åtgärder för att stimulera sysselsättningen f. n. varken är nödvändiga eller lämpliga. Jag vill här erinra om alt finans-

Prop. 1975:100

23

politiken f. n. har en klart expansiv inriktning. Enligl de beräkningar som redovisas i nationalbudgeten skulle den offentliga sektorns bidrag till tillväxten under är 1975 motsvara inemot 2 % av BNP. Finans­politiken motverkar således kraftigt de kontraktiva krafter som verkar bl. a. från ullandet.

Med hänsyn till den osäkerhet som vidlåder bedömningarna för den kommande vintern, bl. a. i fråga om den internationella konjunktur­utvecklingen, finns det emellertid anledning alt understryka riksdagens uttalande alt den konjunkturpolitiska beredskapen borde höjas. Den finansfullmakt som riksdagen beviljat regeringen (prop. 1975: 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) är därvid av stor betydelse. Fullmakten skall enligt riksdagens beslut få användas för finansiering av tidigarelägg­ning, utvidgning eller påskyndande av statiiga investeringar som nor­malt finansieras på drift- eller kapitalbudgelen. Vidare bör den få an­vändas för utgifter för beredskapsarbeten saml för bidrag lill kommu­nala projekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocenten bör få fastställas av regeringen med hänsyn till ändamålet dock högst lill 75 %.

När det gäller siatens insalser för atl stärka sysselsättningen kan först framhållas alt det numera finns skäl atl kraftigt revidera upp den be­dömning av de statliga investeringarnas omfattning som gjordes i finans­planen. Medan man då räknade med en minskning med 1 % har man nu räknat med en ökning på 7 %, vilket främst beror på ett kraftigt ökat byggande inom vattenfalls- och luftfartsverken.

Regeringen har samtidigt initierat ett omfattande arbete för att på olika områden inventera och bygga ut beredskapen inom sysselsätt­ningspolitiken i syfte att med kort varsel kunna sätta in de insatser som eventuellt kan komma alt visa sig erforderliga, bl. a. i enlighet med den konjunkturpolitiska beredskapsplan som riksdagen ställt sig bakom och som riksdagen uppdragit åt regeringen att vidta de erforderliga förbe­redelserna för att sälla i kraft.

Regeringen har nyligen lagt förslag lill riksdagen om en allmän be­redskapsbudget för nästa budgelår, som grundas på elt av AMS utar­betat förslag till investeringsreserv. Beredskapsbudgeten omfattar pro­jekt till en total kostnad av 1 450 milj. kr. vilkel innebär en sysselsätt­ningseffekt motsvarande ca 1 400 000 dagsverken.

Beredskapsarbetena och arbelsmarknadsutbUdningen bedrivs f. n. på en förhållandevis låg nivå. Det finns således slora möjligheler att snabbt ge dessa en omfattning som skulle kunna innebära en kraftig ökning. Härutöver finns betydande möjligheler att med olika arbetsmarknadspo­litiska åtgärder möta en minskande efterfrågan på arbetskraft redan inne i företagen för att därigenom undvika permitteringar eller avskedanden. Tiilkomslen av de nya trygghetslagarna har härvidlag skapat en ny

Prop. 1975:100

24

situation. Det finns goda möjligheter för företagen att salsa på ulbild­ning av sin personal. Jag vill erinra om att chefen för arbetsmarknads­departementet i tilläggsstat III begärt bemyndigande att vid behov vid­ga den ram som finns för stödel till förelagsutbildning för sådan arbets­kraft som eljest skulle ha permillerats. Vidare har riksdagen medgivit att det stöd lill lagerproduktion som tillämpades år 1972 vid företag där personalen hotas av avskedanden också skall kunna få sättas in i de fall detta är nödvändigt för att värna sysselsättningen (prop. 1975: 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30). Som jag tidigare nämnt är det regeringens avsikt atl nu utnyttja denna fullmakt.

Inom regeringskansliet har pågått elt arbele med att i samarbete med AMS och berörda myndigheter inventera möjligheterna lill ytterligare beredskap. Härigenom har ett omfattande projektunderlag kunnat upp­rättas utöver det som kommit fram i samband med utarbetandet av beredskapsbudgeten. Den omfattar bl. a. tidigareläggning av statliga anläggningsarbeten och byggen för flera mUjarder kr., samt beställ­ningar. Häri ingår t. ex. maskinbeställningar för SJ och försvaret, för­rådsanläggningar för det ekonomiska försvaret, polishus, kulturbyggna­der och skogsvårdsåtgärder inom domänverket. Som ett exempel på ytterligare initiativ som tagils kan i detta sammanhang nämnas att SJ fått i uppdrag att utarbeta elt omfattande beredskapsprogram för ut­byggnad av säkrare järnvägsövergångar. HärtUl kommer den möjlighet som finansfullmakten innebär alt genom statsbidrag tillfälligt stimulera de kommunala investeringarna om så skulle komma att visa sig erfor­derligt. Detsamma gäller tillfälliga insalser på den offentiiga konsum­tionens område, bl. a. omsorgs- och vårdsektorn.

Även om det således inte f. n. finns några motiv för särskilda insat­ser atl stimulera sysselsättningen finns det således i enlighet med riks­dagens uttalande en planerad beredskap för alt snabbt och kraftfullt sätta in de motåtgärder inom olika delar av samhällsekonomin och re­gioner som en eventuell avmattning på arbetsmarknaden kan komma alt ställa krav på. Atl värna den fulla sysselsättningen utgör sålunda det centrala elementet i regeringens politik.

3.2 Försörjningsbalans och bytesbalans

I labell 4 görs en sammanfattning av produktionsutvecklingen åren 19741975. Utvecklingen redovisas från både produktions- och an­vändningssidan. Jämfört med år 1974 visar båda beräkningsmetoderna en avsaktning i bruttonationalproduktens ökningstakt.

Prop. 1975:100

Tabell 4 Produktionsutvecklingen 1974 1975

25

Bruttonationalprodukt frän produktionssidan

därav:

varuproduktion

tjänster

Bruttonationalprodukt från användningssidan

Volymförändring i procent frän föregående år

1974

1975

4,5

3,0

4,7 4,5

2,9 3,1

4,2

2,2

Försörjningsbalansen i labell 5 sammanfattar den ekonomiska tillväx­ten mätt från användningssidan för åren 1974 och 1975. Under år 1974 beräknas bruttonationalprodukten ha stigit med 4,2 % medan ökningen för år 1975 vänias bli drygt 2 %. Orsaken till denna långsammare ök­ning står främst att finna i en ytterligare avsaktning av exporten. En neddragning av lagerinvesleringarna jämfört med år 1974 bidrar också till att dämpa tillväxttakten. Den privata konsumtionen ökar däremot i nästan lika hög takt som under 1974, eller med 4 %.

De totala investeringarna, förutom investeringarna i lager, väntas öka ungefär lika myckel år 1975 som under år 1974 eller med ca 1 %. Nä­ringslivels investeringar torde öka mycket långsamt, medan bostadsbyg­gandet efler de kraftiga neddragningarna under senare år förutses svänga om till en knapp ökning. Även de statliga myndigheterna och af-

Tabell 5 Försörjningsbalans för år 1975

Procentuell

Milj. kr.

Förändring 1974-1975

volym-

1974

förändring

Milj. kr. i

Procentuell

1973-1974

1974 års priser

volym­förändring

Tittgång

Bruttonationalprodukt

4,2

247 340

5 500

2,2

Import

14,7

72 850

2 020

2,8

Summa tUlgång

5,9

320 190

7 520

2,4

Efterfrågan

Bruttoinvestering

1,1

54 570

480

0,9

näringsliv

9,7

26 490

245

0,9

därav: industri

8,4

12 200

1 100

9,0

statliga myndigheter och affärsverk

- 2,9

6 300

350

5,5

kommuner

-  1,0

10 600

-170

-1,6

bostäder

-10,2

11 180

55

0,5

Lagerförändring

5 670

-710

Privat konsumtion

4,4

130 860

5 230

4,6

Offentlig konsumtion

3,9

58 530

1820

3,1

Tjänstenetto

170

-220

Export

3,7

70 390

920

1,3

Summa efierfrågan

5,9

320 190

7 520

2,4

Prop. 1975:100

26

färsverken väntas öka sina investeringar jämfört med år 1974. För kom­munernas del räknas med en fortsatt svag invesleringsutveckling.

Näringslivets investeringar vänias totalt sett öka svagt varvid emeller­tid ökningen för industrin beräknas till ca 9 %. Den kraftiga minsk­ningen i ökningstakt för näringslivets investeringar mellan åren 1974 och 1975 beror bl. a. på en nedgång i handelns investeringar samt det förhållandet alt mycket små investeringar i handelsflottan vänias jäm­fört med år 1974. För industrin vänias däremot ökningslakten i investe­ringarna ligga kvar på samma nivå som år 1974. Flera av basvaruin-duslrierna hade ett högt utnyttjande av produktionskapacheten år 1974. Detta i kombination med den förbättrade lönsamheten år 1974 kan vän­tas utgöra incitament för en utbyggnad under 1975. De tidigare nämnda insatserna på kreditpolilikens område jämte frisläpp av medel som före­tagen avsatt till arbetsmiljöfonderna och de särskilda investeringsfon­derna torde bidra posilivi lill investeringsutvecklingen.

För de statliga myndigheterna och affärsverken beräknas investering­arna öka med ca 5,5 %. Den kraftiga uppgången jämfört med 1974 be­ror främst på affärsverkens investeringar som väntas öka med drygt 11%.

De kommunala investeringarna beräknas minska något även under 1975. Den totala minskningen på ca 1,5 % förutses fördela sig med en neddragning på byggnadssidan med ca 3 % medan investeringarna i maskiner vänias öka med drygt 5 %.

Investeringarna i bostäder väntas återigen öka år 1975, om än obetyd­ligt. Detla innebär en kraftig omsvängning jämfört med år 1974 då en minskning med ca 10 % registrerades. Omsvängningen utgörs till slor del av småhus och förklaras av den mycket höga igångsättningen under sista kvartalet 1974. Detla torde i sin tur hänga samman med alt kom­pensation för mervärdeskatten utgår om enheterna påbörjades före 1974 års utgång. Arbetena med de hus som påbörjades mot slutet av år

1974    kommer till övervägande del alt falla på år 1975. Bidragande till

att höja bostadsinvesteringarna år 1975 är också en stark uppgång i om­

byggnadsverksamheten. Härvid spelar insatserna för energibesparande

åtgärder en stor roll.

Investeringarna i lager vänias minska något under år 1975 efter den kraftiga lageruppbyggnaden under år 1974. Lagerinvesteringarna för år

1975            vänias bli näslan 5 miljarder kr. mot ca 5,7 miljarder kr. år 1974.

För den privata konsumtionen har kalkylerats med en volymökning

på 4 '7c. Det är något snabbare än den ökning av realinkomsterna som följer av bl. a. den bedömning som jag tidigare redovisat beträffande ul­vecklingen på avtalssidan. De kraftiga inkomsltillskott som hushållen fick 1973 och 1974 kan emellertid väntas få viss effekt på konsumtionen även 1975. Den kraftiga ökningen av sparandet 1974 skulle således by­tas mot en viss reducering i sparkvoten för innevarande år.

Prop. 1975:100

27

Konsumentpriserna väntas stiga med ca 8 % under loppet av 1975. Den internationella inflationen som genom vår slora utrikeshandel åter­verkat kraftigt på vårt land under de senaste åren vänias bli väsent­ligt svagare under 1975. Den offentliga konsumtionen vänias stiga med drygt 3 % 1975, varvid ökningstakten förutses bU 3,8 och 2,8 % för den statliga resp. kommunala konsumtionen.

Utrikeshandeln under 1975 vänias innebära en fortsatt snabbare vo­lymökning av importen än exporten och därmed en ytterligare försvag­ning av den reala balansen. En viss förbättring av handelsbalansen emotses emellertid trots delta på grund av atl ökningen av importpriserna väntas bli lägre än uppgången i exportpriserna, eller 6,7 % mol 9,1 %. En förbättring på drygt 2 procentenheter i bytesförhållandet ligger såle­des i kalkylerna över utrikesbalansens utveckling. Denna förbättring i bylesförhåUandet har i huvudsak redan ägt rum och under loppet av in­nevarande år förutses i grova drag en parallell utveckUng av export- och importprisema totalt sett.

Exporten antas öka med knappt 1,5 % i volym, varvid råvamexpor-ten väntas minska med mer än 8 %. Men även färdigvarorna förutses möta en svagare efierfrågan från ullandet.

Importen väntas öka med nästan 3 % vilket är en väsentligt lägre ök­ning än 1974. Detta beror bl. a. på den kraftiga neddragningen av far-lygsimporten men sammanhänger också med lagemtvecklingen. Råol­jeimporten förutses öka kraftigt under året beroende på slora utbyggna­der av den inhemska raffineringskapaciteten. För petroleumprodukter väntas i stället, som en följd av detla, en minskad import.

Mol denna bakgrund för export- och importulvecklingen väntas han­delsbalansen visa ett underskott på ca 2 miljarder kr. vilket är en för­bättring jämfört med 1974 då underskottet blev drygt 2,5 miljarder kr. (labell 6).

Sjöfartsnettot för 1975 har beräknats till 3,4 miljarder kr. vilket inne­bär en viss minskning jämfört med 1974. Detta beror främst på en in­täktsminskning från tanklonnagel.

Tabell 6 Bytesbalans åren 1973-1975 (Milj. kr.)

1973

1974

1975 (prognos)

53 153

70 390

77 840

46 336

72 850

79 930

6 817

-2 460

2 090

2 989

3 800

3 400

-2 275

-2 250

-2 600

-1 280

-1 790

-1 900

-1 761

-2 500

-3 000

800

800

800

Export Import

Handelsbalans

Sjöfartsnelto

Turistnetto

Övriga tjänster, netto

Transfereringar

Korrigeringspost

Bvlesbalans

5 290

-4 400

-5 390

Prop. 1975:100

28

En viss ökning i turistnettots underskott beräknas ske under 1975.

För transfereringarna förutses en ökning med ungefär 500 milj. kr. för år 1975, varav 350 milj. kr. faller på ökningen av u-landsbiståndet. Vidare beräknas räntebetalningarna p. g. a. den ökade upplåningen ut­omlands öka med ca 150 milj. kr.

Totalt för år 1975 väntas elt underskott i bytesbalansen med ca 5,4 miljarder kr. vilket skulle innebära en försvagning med 1 miljard kr. från år 1974. Jämfört med år 1973 är del en försämring på mer än 10 mU­jarder kr.

3.3 Budgetpolitiken

I årets finansplan bedömdes budgetutvecklingen för innevarande bud­getår medföra elt budgetunderskott väsentligt slörre än för budgetåret 1973/74 eller inemot 12 miljarder kr. (labell 7). Denna beskrivning är fortfarande aktueU.

Inkomsterna för innevarande budgetår påverkas bl. a. av det anta­gande som görs om den allmänna förljänslökningen hos löntagarna un­der år 1975. Riksrevisionsverkel har i sina förnyade inkomstberäkningar över statens inkomster utgått från att lönesumman skulle öka med 10 % år 1975. Sedan avtal numera, som jag tidigare berört, slutits för den statiiga sektorn kan en säkrare bedömning av det sannolika utfallet för hela arbetsmarknaden göras. Med hänsyn bl. a. lill de förväntade avtals­uppgörelsernas låglöneprofil förefaller det rimligt atl räkna med att inkomsi av tjänst under år 1975 ökar med ca 11%. Detla antagande bör därför läggas till grund för en reviderad inkomstberäkning.

Delta medför att statsinkomsterna för budgetåret 1975/76 räknas upp med 1 275 milj. kr. Utbetalningarna av retroaktiva löner beräknas emel­lertid komma alt ske så sent att skalleuppbörden innevarande budgetår inte påverkas. I likhet med riksrevisionsverkel räknar jag därför med en förskjutning av skalteuppbörden på dessa löner av storleksordningen 900 milj. kr. till andra halvåret 1975. Detta innebär dock endasl en

Tabell 7 Totalbudgeten 1973/74-1975/76 (Milj. kr.)

Inkomsler Utgifter

Saldo

1973/74 Utfall

1974/75

Budget-prop. 1975

Ny beräk­ning

1975/76

Budget-prop. 1975

Ny beräk­ning

61488 70 881

-9 393

73 033 84 886

-11853

72 945 84 273

-11328'

81 317 93 224

-11907

84 084 95 431

-113471

' Löneökningarna för första halvåret 1975 beräknas utbetalas vid sådan tid atl skatteuppbörden för­skjuts till efter den 1 juli 1975. Härigenom blir det bokföringsmässiga saldol 12 228 milj. kr. för budget­året 1974/75 och 10 447 milj. kr. för budgetåret 1975/76.

Prop. 1975:100

29

kassamässig förskjutning av statsinkomsterna mellan andra och tredje kvartalet kalenderåret 1975 och bör inte påverka analysen av budget­utvecklingen mellan budgetåren 1974/75 och 1975/76. I tabell 7 redovi­sas därför budgetsaidol före denna justering. Inkomsterna budgetåret 1974/75 blir alltså av ungefär samma storleksordning som redovisades i budgetpropositionen om hänsyn ej las till dessa förskjutningar i inleve­rans av preliminär skatt.

Om man bortser från effekterna på slatsmkomslerna av de reklroak-tiva löneutbetalningarna beräknas nu inkomstema för budgetåret 1975/76 komma att uppgå till ca 84,1 miljarder kr. vilket är nära 2,8 miljarder kr. mer än vad som upptogs i budgetpropositionen. Flera orsaker lig­ger bakom denna uppjustering. Förutom den större ökning av inkomsi av tjänst, vilken jag tidigare berört, har hänsyn här också tagils till de reformer som föreslagils i prop. 1975: 92. De förstärkningar netto räknat på inkomstsidan, som blir följden av detta förslag, motsvaras dock helt av ökade utgifter enligt olika förslag som förelagts riksdagen. En inkomstpost som ökat kraftigt jämfört med budgetpropositionen är mervärdeskallen. Denna inkomstökning uppgår till 700 milj. kr. Vid de av mig gjorda antagandena om löneavtalen för år 1976 räknar jag, lik­som jag gjorde i budgetpropositionen, med en ökning av inkomst av tjänsl på 8 %.

Utgifterna för budgetåret 1975/76 beräknas nu bli drygt 2,2 miljar­der kr. högre än vad som antogs i finansplanen. För ökade lönekostna­der räknar jag med 1 100 milj. kr. utöver vad som angavs i budgetpro­positionen. Ca 600 milj. kr. går lill en ökad satsning på energiområdet. Ett anslag på 300 milj. kr. går lUl kommuner och landsting i form av ett särskUt statsbidrag i syfte alt förstärka den kommunala ekonomin. Vi­dare föreslås anslaget till riksgäldsfonden räknas upp med 100 milj. kr.

Budgetpolitikens inriktning har under såväl det förra som det inneva­rande budgetåret haft en stimulerande inverkan på samhällsekonomin. De StatUga inkomslöverföringarna till andra sektorer har ökat i påtagligt snabb takt medan däremot statens egna utgifter för konsumtion och in­vesteringar visat en mera dämpad utveckling. Inkomstökningarna har inte utvecklats i takt med de ökade utgiftsåtagandena. Det budgetun­derskott som enligt kalkylerna fömtses för innevarande budgetår uppgår lill ca 11,3 miljarder kr. Delta innebär en ökning med ca 2 miljarder kr. jämfört med budgetåret 1973/74 och drygt 5 miljarder kr. jämfört med budgetåret 1972/73. Även uttryckt i procent av bruttonationalprodukten måste underskottet för innevarande budgetår sägas vara betydande. För budgetåret 1975/76 fömtses underskottet bli av samma storleksordning som innevarande budgetår.

Prop. 1975:100

30

4    Statsfinansiella perspektiv på längre sikt

Som ett underlag för bedömning av budgetulvecklingen på längre sikt utförs årligen beräkningar för de närmast framförliggande budgetåren. Dessa beräkningar sammanfattas i en långtidsbudget, som redovisas i bi­laga 2 till denna proposition.

Långtidsbudgeten baseras på uppgifter som lämnas av myndigheterna i samband med de årliga anslagsframställningarna, i vissa fall dock kompletterade efter det att budgetpropositionen framlagts. Den slutliga utformningen av långtidsbudgeten sker inom finansdepartementet efter samråd med resp. fackdepartement.

Beräkningarna avser endast den över statsbudgeten finansierade verk­samheten, varför affärsverkens driftutgifter och andra utgifter för de statliga bolagen än tUlskott av kapital inte ingår. Detsamma gäller en stor del av socialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och in­komster.

I långtidsbudgeten kartläggs i etl fyraårsperspektiv de inteckningar i resursutrymmet som följer av statsmakternas fattade beslut och gjorda åtaganden. Vad beträffar inkomst- och utgiftsutvecklingen i löpande priser har lidsperspektivet avgränsats till en tvåårsperiod. Detla motiveras av det begränsade värde som måsle tillmätas antaganden rörande prisut­veckling m. m. för en längre period. En rent schablonmässig framskriv-ning i ett längre tidsperspektiv har bedömts bli föga användbart som un­derlag för statsmakternas beslut. Därtill kommer att de samhällsekono­miska utveckUngstendenserna på längre sikt f. n. ter sig så pass oklara att en sådan framskrivning även av detta skäl får tillmätas begränsat värde.

Långtidsbudgetens syfte är begränsat tiU att ange de inteckningar i det framtida resursutrymmet som gjorts genom redan fattade beslut. Jag vill understryka att detta inte är liktydigt med en oförändrad standard eller med oförändrade resursinsatser. I flera fall har statsmakterna gjort pre­ciserade utfästelser om en successivt ökad standard eller ökade utgifter. Detla gäller exempelvis utfästelserna till folkpensionärerna och åtagan­det om bistånd till u-länderna. Utfästelser av detta slag har beaktats i långtidsbudgetens utgiftsberäkningar. På de områden där tidsbegränsade åtaganden eller program föreUgger har utgifterna antagils falla bort i och med att programperioden löper ut. I det stora flertalet fall finns emellertid inte preciserade utfästelser om en ökad standard eller tidsbe­gränsningar av gjorda åtaganden. Utgiftsbedömningarna har då i all­mänhet gjorts med utgångspunkt i alt verksamheten skall fortgå i oför­ändrad omfattning.

De senaste årens snabba inflationstakt och kraftigt höjda råvarupriser har självfallet påverkat förutsättningarna för bedömningar av den eko­nomiska  utvecklingen.   Vissa  tendenser  kan   emeUertid   spåras.   Som

Prop. 1975:100

31

grundantagande för långtidsbudgetens kalkyl har schablonmässigt anla­gils en tillväxt i bruttonationalprodukten om 3 % per år. Detta jämfört med tidigare långtidsbudgetar lägre tillväxlantagande kan ses som en markering av alt man möjligen kan räkna med en något lägre produkti­vitetsutveckling än tidigare. Någon säkrare bedömning av utvecklings­tendenserna kan dock inte göras förrän resultatet av 1975 års långtidsut­redning föreligger.

De beräkningsprinciper som tillämpas i långtidsbudgeten leder natur­ligen tiU att utgiftsutvecklingen under den framförliggande femårsperio­den 1975/761979/80 blir lägre än under jämförelseperioden 1969/70 1973/74. De totala utgifterna steg under jämförelseperioden med i ge­nomsnitt 5,1 % per år i fasta priser. För långtidsbudgetperioden visar beräkningarna en ökning av utgifterna med 2,1 % årligen. I löpande pri­ser ökade utgifterna med 12,5 % per år under den bakomliggande fem­årsperioden. Till budgetåret 1976/77 beräknas utgifterna stiga med 11,2 % och till budgetåret 1977/78 med 6,5 %. Jämfört med tidigare långtidsbudgetar visar sålunda årets kalkyl en anmärkningsvärt stark utgiftsökning till det första budgetåret i den framförliggande perioden. Härvid skall beaktas att utvecklingen under jämförelseperioden inklu­derar utgifterna för den ambitiösa reformverksamhet som bedrivits, under det att i långtidsbudgeten inräknats endast effekter av redan fat­tade beslut.

Tabell 8 Statsutgifternas utveckling för olika ändamålsgrupper

(Milj. kr., fasta priser)

Genomsnittlig

Anslag

Genomsnittlig

procentuell

1975/76

procentuell

förändring

förändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Folkpensioner, sjukförsäkringar

m. m.

-Fl 0,2

17 877

+ 4,8

Utbildning och forskning

- 0,3

13 319

+ 0,9

Totalförsvar

+ 0,2

10 276

0

Kommunikationer och energi-

försörjning

+ 2,7

7 986

0

Stöd till barnfamiljer

+ 10,5

5 534

+ 3,4      .

Arbetsmarknad och regional-

politik

+ 11,1

5 322

+   1,8

Bostäder'

- 2,0

.   4 995

- 0,1

Skattebidrag till kommuner

m. m.

+ 14,1

4 324

+ 4,8

Hälso-, sjuk- och socialvård

+ 0,8

3 837

- 0,6

Rätts- och polisväsende

+ 6,7

3 613

+ 0,4

Internationellt utvecklings-

bistånd m. m.

+ 20,6

3 000

+ 2,4

Ränta på statsskulden m. m.'

+ 5,1

4 615

+ 13,9

Övrigt

+ 7,6

10 733

-  3,7

Totah

+ 5,1

95 431

+ 2,1

' Riksbankens beslut den 17 april 1975 att höja obligationsräntan harej kun­nat beaktas för perioden 1967/771979/80.

Prop. 1975:100

32

I tabell 8 redovisas statsutgifternas utveckling i fasta priser fördelade på olika ändamålsgrupper. Av tabellen framgår alt ändamålsgrupperna folkpensioner, sjukförsäkring m. m., stöd lill barnfamiljer, skattebidrag lill kommuner och statsskuldsräntor m. m. ökar snabbast under den framförliggaiide perioden. Den relativt sett starka ökningen av utgifter­na för folkpensionerna och slödet till barnfamiljer är en direkt följd av de utfästelser som har gjorts för dessa områden. En fortsatt ambitiös ar­betsmarknadspolitik och fullföljandet av enprocenismålet för det inter­nationella utvecklingsbiståndet medför växande utgifter också för dessa ändamålsgrupper.

Vid en realekonomisk analys visar långtidsbudgeten, som närmare framgår av bilaga 2, tydliga olikheter i utvecklingstendenserna för de olika utgiftstyperna. Utgifterna för de statliga transfereringarna växer enligl kalkylerna betydligt snabbare än statens egen efterfrågan på varor och tjänster. Detla ligger i linje med de tendenser som präglat de senasle årens utveckling. Transfereringarna omfattar bl. a. utvecklingsbiståndet, skattebidragen tiU kommunerna och folkpensionerna. Investeringsutgif­terna beräknas sjunka något under perioden, vilket beror på den beräk­ningsteknik som tillämpas i långtidsbudgeten. Konsumtionsutgifterna uppvisar däremot en svag ökning varvid en klar skillnad finns mellan de mycket begränsade stegringarna i den rent statliga konsumtionen och de relativt sett snabbare ökningarna av driftbidragen till kommunerna.

Den utvecklingsbild som redovisas i årets långtidsbudget överensstäm­mer i vissa delar med vad som framkommit i de senasle årens långtids­budgetar. I likhet med dessa visar årets kalkyl att jämförelseperiodens utgiftsutveckling varit snabbare än den utgiftsutveckling som beräknas för den framförliggande perioden. Detla beror på den beräkningsteknik som utnyttjats för långtidsbudgetkalkylerna. Andra genomgående ten­denser är att transfereringarnas tUlväxttakt de kommande åren beräk­nats bli snabbare än konsumtionsutgifternas och att folkpensioner och stödet till barnfamiljer beräknats få en snabb framtida tillväxt. Dessa se­nare tendenser har sin förklaring i långsiktigheten i reformverksamheten på det sociala området.

I andra avseenden skiljer sig emellertid årets långtidsbudget från före­gående års. Årets kalkyler visar en snabbare utgiftsstegring både i fasta och löpande priser såväl för jämförelseperioden som för den framförlig­gande perioden. En särskilt kraftig utgiftsökning fömtses till det första budgetåret i perioden. Detta hänger bl. a. samman med att vissa kost­nadskrävande reformer som beslutats åren 1974 och 1975 får ett stort genomslag på utgifterna först delta budgetår. Som exempel kan nämnas utgifter för folkpensioner och stöd till barnfamiljer. Ett annat särdrag är alt räntekostnaderna för den slalliga upplåningen nu beräknas växa snabbare än någon annan utgiftskategori.

I långtidsbudgeten görs också ett försök att teckna en helhetsbild över

Prop. 1975: 100

33

Tabell 9 Budgetsaldots utveckling 1974/75-1976/77 (Milj. kr., löpande priser)

1974/75

1975/76

1976/77

1977/78

Inkomster

72 945

84 084        .   92 362

99 753

Utgifter

84 273

95 431

106097         113039

Saldo

-11328

-11347

-13 735

-13 286

Anm. Budgetsaldona för budgetåren 1974/75 och 1975/76 justerade för effekterna på skatteuppbörden av förskjutningen i utbetalningar av retroaktiva löner år 1975.

budgetutvecklingen omfattande såväl utgifter som inkomster. Denna be­räkning redovisas i tabell 9. Härav framgår att totalbudgelen vänias uppvisa elt underskott om drygt 11,3 miljarder kr. såväl budgetåret 1974/75 som budgetåret 1975/76. För budgetåret 1976/77 resulterar långtidsbudgetens kalkyler i en betydande försvagning av statsbudgeten och en ökning av budgetunderskottet med nära 2,4 miljarder kr. Detta beror förutom på de utgiflsåtaganden jag tidigare redovisat på ätt liU-växttaklen för statsinkomsterna beräknas avta märkbart. Budgetunder­skottet skulle därmed på fem år ha ökat med drygt 10 miljarder kr; Kal­kylerna för budgetåret 1976/77 innebär sålunda att även om utgiftsut­vecklingen kunde begränsas till ett fullföljande av redan fattade beslut och gjorda åtaganden så skulle en kraftig budgetförsvagning likväl inte kunna undvikas. Även för det därpå följande budgetåret visar beräk­ningarna ett fortsatt mycket stort underskott.

Elt annal sätt att Ulustrera ökningen i statsbudgetens underskott redo­visas i tabell 10 där detla sätts i relation tiU bruttonationalprodukten. Härav framgår att underskottet för budgetåret 1976/77 beräknas uppgå till 4,5 % av bruttonationalprodukten. Fem år tidigare var andelen en­dast 1,9 %. Ett budgetunderskott av den storleksordning som nu är ak­tuell och takten i underskottets tillväxt under de senaste åren riskerar att medföra svårbemästrade problem för kapitalmarknad och kreditpoUtik.

Finansieringen av dessa budgetunderskott har sålunda ställt snabbt växande anspråk på kreditmarknaden. Bara på några få år har den stat­liga upplåningen flerdubblats.

En analys av kreditmarknaden med beaktande av såväl de statiiga upplåningsbehoven som kommunernas anspråk på lån och AP-fondens tillväxt visar samma utvecklingstendenser som en analys av de statliga anspråken pä kreditmarknaden.

Tabell 10 Det statliga budgetunderskottet i procent av BNP i löpande priser

1966/67

1971/72

1972/73

1973/74

1974/75

1975/76

1976/77

1977/78

1,3

1,9

3,0

4,0

4,4

4,0

4,5

4,1

3    Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 100

Prop. 1975:100

34

Den kommunala sektorns gynnsamma ekonomiska utveckling åren 1973 och 1974 medförde en något minskad upplåning. För år 1974 fi­nansierades kommunernas budgetunderskott genom en minskad likvidi­tet. En fortsatt expansion av de kommunala utgifterna förutses för år 1975. Härigenom torde den kommunala sektorns anspråk på kredit-marknaden öka. Jag vill också erinra om att i den överenskommelse mellan regeringen och kommunförbunden som redovisas i prop. 1975: 51 ingår att kommunerna ges ett visst ökat utrymme i fråga om långivningen på den tUlgängliga kapitalmarknaden.

Samtidigt kan konstateras att den svenska kapitalmarknaden tillväxer i en relativt måttlig takt, främst beroende på den nu långsammare till­växten av AP-fonden. Eventuella förändringar i hushållssparandet torde knappast gå i sådan riktning att tillgången på kapital ökar.

Den hittUlsvarande utvecklingen har visat att den offentliga sektorns växande underskott på kort sikt kunnat kombineras med en framgångs­rik kreditpoUtik trots vissa svårbemästrade problem. Detta visas bl. a av att näringslivet kunnat realisera ambitiösa investeringsplaner. De tillfäl­liga omständigheter som möjliggjort en hög statUg upplåning ulan all­varUga konsekvenser för andra sektorer kan emellertid, som framgår av vad jag tidigare anfört, inle läggas tiU gmnd för den framtida ekono­miska politiken. Den utveckling som kan utläsas ur långtidsbudgeten in­ger därför vissa farhågor beträffande möjligheterna att bereda utrymme för det statliga upplåningsbehovet och samtidigt kunna tillgodose andra angelägna behov.

5    Avslutning

I en omvärld som präglas av ekonomisk oro, i vissa dominerande länder av ekonomisk stagnation och nedgång och en arbetslöshet som nått helt oacceptabla tal, präglas förhållandena i vårt land av god sys­selsättning och hög aktivitet på praktiskt taget alla fronter. Den senaste arbelslöshetsräkningen, som omfattar mars månad i år, visar en lägre arbetslöshet och en väsentiigt högre sysselsättning än vad vi någonsin tidigare har upplevt denna tid på året sedan arbelskraftsräkningarna startade i början på 1960-talet. Vi har dessutom för dagen fler lediga och obesatta platser än det antal arbetssökande kassamedlemmar som anmäler sig vid arbetsförmedlingarna.

Konsumentprisstegringen under 1974 uppgick lill 10,5 % och räknat från febmari månad 1975 och 12 månader tillbaka till 8 %. Det fram­slår i en internationell jämförelse som fördelaktigt. Vi bör ha god anledning att räkna med en lugnare prisstegring under 1975 än under fjolåret på grund av en påtaglig nedgång i de tunga och betydelsefulla råvarupriserna.  Den  internationella prisstegringen  blir  sannolikt mer

Prop. 1975:100

35

dämpad än vad den varit under 1974. Del negativa inslaget i den svenska ulvecklingen är ell bestående underskott i bytesbalansen och en i traditionell mening trots allt för hög prisslegringstakt.

Vi har under 1960-talet kunnat dra fördel av en hög produktivitets­ökning, i genomsnitt närmare 5 % per år. Detta har skapat utrymme för såväl en snabb standardstegring för löntagarna, omfattande sociala reformer och en kraftig utbyggnad av den offentliga sektorn. Mellan åren 1960 och 1970 steg hushållens disponibla realinkomsler med ca 40 %. Under samma period minskade den lagstadgade arbetstiden från 45 till 42,5 timmar. ATP-reformen började successivt verka under 1960-talet och folkpensionen har ökat genom bl. a. pensionstiUskotten från 2 750 kr. för ensamstående 1960 lill 10 170 kr. innevarande år. Sedan början på 1960-talel har vi genomfört grundskolereformen och byggt ut gymnasieskolan och universiteten i snabb takt. Bostadsbristen har i hu­vudsak bemästrats genom färdigställandet av 1 miljon nya bostäder på 10 år och sjukvården har fått kraftigt ökade resurser. UtveckUngen har således varit gynnsam över praktiskt taget hela fältet.

Under de senasle åren har vi emellertid kunnat konstatera atl pro­duktivitetsvinsterna i vår ekonomi sjunkit. Orsakerna lill denna ned­gång i produktiviteten är ännu inle belagda men bl. a. torde en avsakt­ ning i strukturomvandlingen spelat en roll. Den tilltagande knappheten på energi kan också innebära en restriktion för den framtida produk­tivitetsökningen. Innebörden i en lägre produktivitetstillväxt är att ock­så resurstUlväxten mätt i BNP-termer avtar. Vi kan således under åter­stoden av 1970-talet trots en fortsalt höjd förvärvsfrekvens nöd­gas räkna med en BNP-tUlväxt som understiger 1960-talets. Mot det tUlskott som en ökad andel heliidsarbetande skulle kunna innebära bör också ställas strävandena tUl minskade arbetstider för de i dag heltids-arbetande. En lägre BNP-tiUväxt innebär atl den fortsatta utbyggnaden av samhällsservicen och takten i standardstegringen får gå i lugnare takt.

Jag har tidigare redovisat vår situation när det gäller bytesbalansen. Underskottet år 1975 har beräknats motsvara ca 2 % av BNP. Till detla underskott kommer snabbt växande kapitalkostnader för den utlandsskuld vi ådrar oss för att finansiera det ursprungliga underskot­tet. Detta ställer krav på att vi åstadkommer en kraftig exportökning, en resursförskjutning som i sin tur föranleder en motsvarande dämp­ning på andra sektorer, bl. a. den privata konsumtionsökningen.

Skall vi klara en exportökning av denna karaktär måsle utbyggnaden av den industrieUa produktionskapaciteten prioriteras. Jag har tidigare redovisat de åtgärder regeringen och riksbanken vidtagit för atl säkra en industriell invesleringsökning år 1975. Denna politik måsle fullföljas med kraft under kommande år. Om vi vill uppnå en årlig industriell investeringsökning med 10 %, vilket framstår såsom en önskvärd mål-

Prop. 1975:100

36

sättning under de närmaste åren, innebär detta att omkring en halv procentenhet av BNP-tillväxten varje år måste avsättas för detta ända­mål. En kraftig utbyggnad av den industriella sektorn kommer också att ställa större krav på arbetskraft.

När man skall betrakta de avvägningsproblem som ligger framför oss måste man också belrakla de inteckningar som redan gjorts i det fram­tida konsumlionsutrymmel. Av största betydelse är de åtaganden som gjorts på pensioneringens område. Den naturliga öknmg av antalet pensionärer, beslutet om sänkt pensionsålder samt utfästelser om slän-dardökningar för pensionärerna kan under närmaste 5-årsperiod be­räknas kräva resurser motsvarande 0,5 % av BNP per år.

Ett annat problem som kräver ökad uppmärksamhet är sparandets utveckling. Under 1960-talel hade vi ett omfattande offentligt sparande genom AP-fonden. Fonduppbyggnaden ökade under 1960-talets senare hälft från ca 3 till ca 7 miljarder kr. om året. Delta sparande finansie­rade ett omfattande bostadsbyggande och en snabb industriell expan­sion. På några år under 1970-lalet har detta sparande konsumerats av de snabbt växande statiiga budgetunderskotten. F. n. kompenserar vi vårt bristande sparande genom att låna i utlandet. Som jag tidigare utförligt redovisat måste detta förhållande få karaktären av ett över­gående, av speciella orsaker betingat låneengagemang. Om vi vill ha en ekonomi i balans måsle därför vårt inhemska sparande öka och vårt utrikesunderskott bringas ned. Skall detta genomföras utan att orimliga anspråk ställs på penningpolitiken måste det statliga budgetunderskottet successivt bringas ned till en mer rimlig nivå. Årets långtidsbudget visar all underskottet till budgetåret 1976/77 utan nya åtaganden skulle fortsätta att öka. Det är uppenbart alt denna utveckling inger bekym­mer och illustrerar allvaret i den ekonomiska situation vi nu överblickar.

De avvägningsproblem som jag här kortfattat berört kommer att ana­lyseras grundligt i 1975 års långtidsutredning som kommer att publice­ras i höst. Därefter blir det tillfäUe att mera i detalj diskutera de kon­sekvenser som utvecklingen betingar för den ekonomiska politiken. Jag har emellertid redan nu velat ange arten av de problem och de resttik-tioner vi har att beakta när vi utformar de kommande årens ekonomiska politik.

Vid en avstämning av den internationella konjunkturbilden framslår erfarenhetsmässigt att konjunkturväxlingarna numera har en benägen­het alt komma snabbare i tiden i jämförelse med förkrigsmönstret på 20- och 30-talet. De blir å andra sidan på gmnd av statsledningamas medvetenhet om skyldigheten att ingripa icke så djupa och förödande som tidigare. Det torde emellertid ligga något av en ofrånkomlig regel­bundenhet i att de goda tiderna resp. de dåliga skall återkomma i in­tervaller om 4 å 5 år. Detla förhållande bör ge oss bl. a. den erfaren­heten att vi bör använda lågkonjunkturerna till medvetna satsningar

Prop.1975:100

37

på ulbyggnad av vår industriella produktionskapacitet. Både närings­liv och nation vinner på alt då den internationella efierfrågan på nytt blir vital vara väl rustade produkfionsmässigt och dessutom gärna ha färdigvarulager som kan möta en stigande efterfrågan. Regeringen har för atl underlätta denna exportökning medvetet strävat efter att upp­muntra näringslivet att göra sina invesleringsinsatser just i de lugnare tiderna. Näringsliv och industri har själva dragit de riktiga slutsatser­na i detla avseende. Vi var förmodligen den enda nation i Europa som efler 1970 års extrema högkonjunktur under efterföljande år stadigt ökade den industriella utbyggnaden. Vi har alltjämt samma intresse av alt industrin håller sin investeringsaktivitet väl uppe. Företagen har också möjligheler till delta då likviditeten efter 1974 års goda vinst-resultat i allmänhet är tillfredsställande. De genom riksdagsbesluten avställda medlen av fjolårsvinsterna i form av miljöfonder och särskilda investeringsfonder som blir disponibla för användning fr.o.m. halvårs­skiftet i år kommer här att medverka till en önskvärd investerings­aktivitet. De tidigare berörda åtgärderna för att underlätta för företagen även de mindre och medelstora att erhålla tillgång till långfris­tiga krediter på en utbyggd svensk kapitalmarknad bör ha effekt i sam­ma riktning.

Den här redovisade relativt förhoppningsfulla synen på den framtida utvecklingen gmndar sig på alt den ekonomiska stagnationen ute i världen dessbättre föranlett statsledningarna lill konkreta ingripanden för att stimulera ekonomin. Det sker såväl på det kredUpolitiska som det finanspolitiska området. Vidare pekar ekonomiska bedömningar runt om i världen på att en vändning uppåt i konjunkturen är att vänta under andra halvåret 1975. Som tidigare nämnts utgår man också ifrån alt prisstegringen internationellt sett nu skall gå över i elt lugnare möns­ter.

Mot denna bakgrund har vi en rimlig möjlighet att i stort sett undgå allvarliga verkningar av den senaste internationella konjunkturned­gången i vår ekonomi. Klokheten bjuder dock alt vi håller beredskapen uppe för den händelse den internationella utvecklingen tar en annan väg och eflerfrågekonjunkturen dröjer. Jag har tidigare redovisat de åtgärder som vidtagits och pågår för att vi skall vara rustade även för eventuella påfrestningar. Inom ramen för en sund ekonomi och med målsättningen att återställa balansen i våra utrikes betalningar skall sysselsättning och investeringsaktivitet uppehållas. Ett framgångsrikt genomförande av denna politik grundlägger framsteg och ökat välstånd för alla medborgare.

Prop. 1975:100

38

SÄRSKILDA FRÅGOR

1    Statlig garanti för AB Svensk Exportkredit

Ulvecklingen av den svenska bytesbalansen reser såsom jag närmare be­handlat i det föregående, krav på upplåning utomlands bl. a. från det svenska näringslivets sida. Detta gäller finansering av såväl investerings-som cxportprojekt. En del av upplåningen utomlands måsle härvid för­medlas av svenska kreditinstitut, vad gäller exportkrediter i första hand AB Svensk Exportkredit (SEK). SEK bildades år 1962 (prop. 1962: 125, SU 1962: 110 och BaU 1962: 22, rskr 1962:272 och 275) med uppgift att medverka vid finansiering av svensk export genom att lämna lång­fristiga krediter för vUka skall ställas betryggande säkerheter.

Bolagets aktiekapital uppgår f. n. till 200 mUj. kr. Bolaget ägs lill hälften av staten och tUl hälften av elt antal affärsbanker. SEK:s ute­stående lån uppgick per den 1 januari 1975 tUl drygt 1,6 miljarder kr. Utlåningen avser till stor del svenska varv samt i övrigt exportföretag som levererar kapitalvaror på kredit.

SEK har hittills finansierat sin utiåningsverksamhet genom upplåning i AP-fonden. Möjligheterna för SEK all genom upplåning i AP-fonden tillgodose exportnäringens kreditanspråk är f. n. begränsade samtidigt som efterfrågan på krediter är betydande. SEK:s finansieringsbehov är beroende av de kreditvillkor institutet kan erbjuda sina låntagare och därmed av kostnaderna för institutets egen upplåning. Mot bakgrund av volymen redan bevUjade och föreUggande ansökningar om kredit kan emellertid institutets upplåningsbehov under år 1975 uppskattas tiU om­kring 600 milj. kr. Såväl av hänsyn till utrymmet på den svenska kapi­talmarknaden som lill behovet av ökad svensk upplåning ulomlands lorde åtminstone hälften av detta belopp få anskaffas utanför Sverige.

SEK har nyligen upptagit ett lån på den internationella kapitalmark­naden och ytterligare sådan upplåning kommer att aktualiseras inom den närmaste tiden. Det är härvid väsentligt att SEK kan erhålla så gynnsamma villkor som möjUgt. Elt sätt att skapa förutsättningar härför är alt staten släller garanti för upplåningen.

Det förtjänar att påpekas att, när del gäller finansiering av exportkre­diter, AP-fonden i viss utsträckning medverkat härtill genom réfinansie­ring av exportkrediter som lämnats av såväl SEK som affärsbanker. I en tid när anspråken på den svenska kapitalmarknaden allmänt setl skärps finner jag det vara angeläget att möjliggöra en mer samlad bedömning vid tilldelning av krediter för réfinansiering inom Sverige av svensk ex­port. Som elt led i dessa strävanden bör enligt min mening utlåning från AP-fonden till exportfinansiering i normalfallet ske via SEK. Här­igenom kan en prioritering lättare ske när det gäller ianspråktagande av

Prop. 1975:100

39

den svenska kapitalmarknaden för exportfinansiering. Detla hindrar inle atl AP-fonden medverkar till exportkreditfinansiering i andra former när särskilda skäl talar härför.

Behovet av upplåning utomlands har delvis förändrat förutsättning­arna för SEK:s verksamhet. Mot denna bakgrund kan det finnas anled­ning att bl. a. se över SEK:s kapitalstruktur. Jag har erfarit att chefen för industridepartementet avser ta initiativ till överläggningar härom med affärsbankerna. I avvaktan på resultatet av dessa överläggningar förordar jag atl staten garanterar av SEK upptagna utländska lån intill ett belopp om högst 350 milj. kr. jämte ränta. Garanti bör kunna ut­ställas i utländsk valuta. Det bör ankomma på regeringen alt meddela närmare föreskrifter rörande garantigivningen.

2    Allmänna Pensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhet under år 1974

Riksdagen har hemställt (NU 1974: 37, rskr 1974: 253) att regeringen årligen skulle lämna en redovisning av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses placeringar och övriga verksamhet. Fjärde fondstyrelsen har nu överlämnat årsredovisning för verksamhetsåret 1974. Denna re­dovisning torde få fogas till regeringsprotokollet som bilaga 9. Rege­ringen har genom beslut den 3 april 1975 godkänt de till årsredovis­ningen fogade förvaltnings- och revisionsberättelserna.

Äv verksamhetsberättelsen framgår att fondens placeringsverksamhet kom igång först under andra kvartalet 1974. Vid halvårsskiftet hade drygt 50 milj. kr. placerats i aktier. Anskaffningsvärdet av fondens ak­tier uppgick vid utgången av 3: e och 4: e kvarlalen till 194 resp. 232 milj. kr. Av de 500 milj. kr. riksdagen ställt tiU förfogande har 300 milj. kr. successivt tagits i anspråk. Härav har drygt 230 milj. kr. disponerats för aktieköp medan återstoden utgjorde Ukvidilelsreserv.

Vid utgången av år 1974 ingick i fondstyrelsens aktieportfölj 25 olika förelag. Av dessa svarade sex företag (Volvo, AGA/Corona, L M Erics­son, Mo och Domsjö samt Svenska Fläktfabriken) för ca 75 % av total­portföljens anskaffningsvärde. Portföljen dominerades av 635 000 Volvo-aktier, varav 585 000 aktier förvärvades i samband med en riktad nyemission. Den efter Volvo största posten i fondens aktieinnehav ut­gjordes av drygt 128 000 aktier i Corona. I januari 1975 byttes aktierna i Corona ut mot drygt 160 000 ÄG A-aktier. Tillsammans med de AGA-aklier som redan ingick i portföljen är fondens innehav av AGA-aktier nu i förhållande till totala antalet aktier i företaget 6 % och därmed fondens relativt setl största.

Prop. 1975:100

40

3    Översyn av budgetsystemet

Jag har tidigare anmält (prop. 1975: 1 bil. 2 s. 26) att budgetutred­ningen redovisat förslag om hur budgeten skall göras till ett mer effek­tivt instrument på statsmaktsnivå för att fördela och styra samhällets re­surser. Utredningens förslag (SOU 1973: 4346) rör bl. a. roUfördel-ningen i budgetarbetet, en eventuell ändamålsindelning av budgeten, frå­gor rörande planering inom den slalliga sektorn, beslutsunderlag i fråga om investeringar, förmögenhetsredovisning och kapitalkostnader samt frågor rörande sammanläggning av drift- och kapilalbudgetarna och anslagssystemet. Betänkandet har remissbehandlats.

De frågor utredningen behandlat rör en rad vikliga aspekter på den statliga budgeten och arbetet med alt framställa den. De förslag ulred­ningen lagt fram påverkar i betydande utsträckning bl. a. myndigheter­nas arbete med anslagsframställningarna. Det är mot denna bakgrund naturligt att remissbilden ingalunda är entydig och att vid remissbe­handlingen framkommit såväl kritik mot delar av förslagen som förslag till andra lösningar. Utredningens förslag samt de vid remissbehand­lingen framkomna synpunkterna och förslag till andra lösningar bearbe­tas f. n. inom finansdepartementet.

Jag vill även erinra om det av affärsverkskommittén i juni 1972 utar­betade förslaget till målsättning och styrformer för affärsverken. Betän­kandet, som bl. a. tar upp vissa budgettekniska frågor och resursstyr-ningsfrågor avseende affärsverken såsom. bl. a. frågan om resultatuljäm-ningsfonder, har remissbehandlats och bereds f. n. inom industrideparte­mentet. Remissbehandlingen av detta betänkande har visat att skilda uppfattningar föreligger om de lämpliga styrformerna avseende affärs­verken. Jag vill här endast understryka nödvändigheten av att de nämnda utredningsförslagen blir föremål för en samlad bedömning.

Jag vill vidare erinra om alt försöksverksamhet avseende program­budgetering på myndighetsnivå sedan slutet av 1960-talet påbörjats vid vissa myndigheter. Jag har årligen redovisat det aktuella läget belräf­fande denna försöksverksamhet för riksdagen (senast i prop. 1975: 1 bil. 2, punkt 12). Riksrevisionsverket har nyligen avlämnat en slutrapport med utvärdering av dessa försök. Denna rapport bereds f. n. inom finansdepartementet. Jag vill i detta sammanhang även erinra om det arbele som pågår all effektivisera de statliga myndigheternas ekonomi­administration, bl. a. inom ramen för statens ekonomi-administrativa system (det s. k. SEÄ-systemel).

Frågan om en modernisering av budgettekniken har väckts även i riksdagen. Sålunda har riksdagen begärt förslag om en sådan modernise­ring närmast vad avser frågan om i vad mån budgetsystemet kan omar­betas så att del ger mer utrymme för flexibilitet i investeringsplane-

Prop. 1975:100

41

ringen och förhöjd konjunkturpolitisk beredskap (FiU 1975: 1, rskr 1975: 30). Under 1975 års riksmöte har vidare väckts motioner om för­ändringar av budgetsystemet avseende enskUda verksamheter. Sålunda har bl. a. väckts förslag innebärande rätt för enskilt affärsverk atl bilda resullatutjämningsfond.

Jag delar uppfattningen att det nuvarande budgetsystemet behöver förbättras. Remissbehandlingen av föreliggande utredningsförslag i dessa frågor visar emellertid alt ytterligare förberedelsearbete behövs innan statsmakterna kan ta slällning till dessa frågor. Jag vUl i detta sammanhang endast erinra om de inbördes sambanden mellan olika budgeltekniska frågor. Sålunda kräver en eventuell sammanläggning av drift- och kapitalbudgetarna samtidigt ställningslagande lill hur förmö­genhetsredovisningen bör vara upplagd och på vilket sätt kapitalkostna­der lämpligen bör beräknas. Frågor om resultatutjämningsfond för en­skilt affärsverk måste självklart ses mot bakgrund av de ställningstagan­den som statsmakterna kan komma alt göra till nya principer för förmö­genhetsredovisningen. Ändrade rutiner för investeringsplanering måste bedömas bl. a. mot bakgrund av frågor om anslagssystem osv. Ställ­ningstagande lill dessa frågor kräver sålunda ett noggrant och komplice­rat förberedelsearbete.

Sammanfattningsvis är jag inte för dagen beredd att la slällning till föreliggande utredningsförslag beträffande modernisering av budget­systemet. Sedan beredningsarbetet avseende utredningsförslagen och re­missynpunkterna avslutals räknar jag med att behov av ytterligare kom­pletterande utredningar och förberedelsearbete kan komma att föreligga innan en modernisering av budgetsystemet kan komma lill stånd. Jag räknar med att kunna presentera förslag i detta hänseende tidigast un­der 1975/76 års riksmöte.

4   Anslagsfrågor

1. Beräknade merkostnader för täckande av löner och pensioner m. m. för budgetåret 1975/76

Avtal har, som jag tidigare redovisat, numera träffats för det statliga avtalsområdet för 1975 och 1976. Genom avtalet erhålls en lönekost­nadsökning på ca 15 % för år 1975 och ca 12 % för år 1976. Häri in­går en höjning av arbetsgivaravgifterna med ca 4 % vardera året. Den förstnämnda höjningen har beaktats i anslagsberäkningarna för budget­året 1975/76 genom att lönekostnadspålägget höjts till 33 %. De kost­nader som härutöver uppkommer till följd av avtalet under budgetåret 1975/76 avser lönehöjningar på 11 % för år 1975 samt lönekostnads-ökningar på ca 12 % för år 1976. Utgifter härför på statsbudgeten exkl. kostnaderna för det mililära försvaret och civilförsvaret har

Prop. 1975:100

42

beräknats lill ca 2 300 milj. kr. I budgetpropositionen beräknades an­slagsbehovet preliminärt lill 1200 milj. kr. Efler samråd med stats­rådet[REDACTED_EFTERNAMN] förordar jag alt anslaget till täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. tas upp med 2 300 milj. kr.

Regeringen bör i huvudsaklig överensslämmelse med vad som gällt beträffande tidigare anvisade täckningsanslag efler prövning i varje särskilt fall kunna från anslaget anvisa de medel som behövs utöver reservationsanslag och obetecknade anslag på grund av lönehöjningar m. m. som föranleds av avtal som riksdagens lönedelegation har godkänt eller avtal som regeringen godkänt ulan hörande av riksdagens lönedele­gation. På molsvarande sätt bör medel kunna anvisas, när merbelasl-ningen inle bör ske av förslagsvis betecknade anslag och anslagsposter som maximerats av regeringen. Merkostnaderna för de affärsdrivande verken bör bestridas på samma sätt som dessa verks övriga utgifter. Mer­kostnader för löner m. m. som faller på anslag inom utgiftsramarna för det mUitära försvaret och civilförsvaret bör liksom hittills läckas av fjär­de huvudtitelns anslag Reglering av prisstegringar.

2. Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret 1975/76

Anslagen tUl avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret 1975/76 var i årets budgetproposition i viss omfattning upptagna med beräknade belopp beroende på alt motsvarande investeringsanslag inle begärts definitivt.

Jag får nu anmäla de definitiva anslagsförslagen samt förslagen om ytterligare investeringar utöver de i budgetpropositionen beräknade.

Under statens allmänna faslighelsfond har för byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde definitivt begärts (prop. 1975: 33) 140 mUj. kr. Ävskrivningsanslaget bör föras upp med 70 mUj. kr.

Under statens utlåningsfonder har till studiemedelsfonden i prop. 1975: 23 definitivt begärts samma belopp som i budgetpropositionen. An­slaget bör skrivas av helt och ävskrivningsanslaget föras upp med oför­ändrat 510 milj. kr.

3. Riksgäldsfonden

I årets budgetproposition (bil. 19) beräknade jag anslagsbehovet för riksgäldsfonden till 4 500 milj. kr.

Den nu beslutade höjningen av den långa obligationsräntan med en procentenhet innebär naturligtvis en betydande kostnadsstegring för den länga statsupplåningen. Effekten budgetåret 1975/76 blir emellertid be­gränsad då kostnadsstegringen kassamässigl slår igenom med en viss

Prop. 1975:100

43

eftersläpning. Mot bakgrund av räntehöjningen och med i övrigt kända förändringar i riksgäldskontorels kostnader för statsupplåningen bör emellertid, enligt vad jag under hand erfarit från riksgäldskontoret, an­slagsbehovet tUl riksgäldsfonden räknas upp med 100 milj. kr. till 4 600 milj. kr.

Den förändring av staten för riksgäldsfonden för budgetåret 1975/76 som fordras i samband med den ändrade anslagsberäkningen torde få redovisas av riksgäldskontoret direki lill finansutskottet.

5    Totalbudgeten budgetåren 1974/75 och 1975/76 Totalbudgetens utgiftsanslag budgetåren 1974/75 och 1975/76

I budgetpropositionen beräknade jag totalbudgelens utgiftsanslag, dvs. bortsett från förändringar av reservationsmedelsbehållningarna och i dispositionen av rörliga krediter, till 81 349 milj. kr. för budgetåret 1974/75. Häri ingick de i prop. 1975: 2 och prop. 1975: 7 upptagna an­slagen på tilläggsstat. Viss del av prop. 1975: 2 har sedermera återkallats (Skr 1975: 64). Riksdagen har sedermera beslutat angående dessa för­slag. Vidare har begärts resp. anvisats ytterligare drygt 8 milj. kr. på tilläggsstat i prop. 1975: 53 samt i rskr 1975: 14.

Till utgången av mars 1975 har härutöver begärts anslag på tilläggs­stat (prop. 1975: 85) till elt sammanlagt belopp om 347 milj. kr. De största anslagen föreslås gå tUl bl. a. sysselsättningsskapande åtgärder med 100 milj. kr. samt vissa energibesparande åtgärder med 50 milj. kr. Vidare föreslås att 44 milj. kr. anslås lill FN-styrkors verksamhet ul­omlands samt drygt 40 milj. kr. lill särskUda ålgärder för arbetsanpass­ning.

Totalt har på tiUäggsslat ca 1,4 miljarder kr. anvisats eller föreslagits för budgetåret 1974/75.

Riksrevisionsverket har med skrivelse den 25 mars 1975 överlämnat en approximativ beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår (bilaga 3). Verket har beräknat de totala statsutgifterna, exkl. föränd­ringar av reservationsmedelsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, till 82 673 milj. kr. Delta är elt högre belopp än de utgiflsan-slag som upptagits i statsbudgeten jämte tilläggsstater. SkUlnaden för­klaras av beräknade merutgifter på förslagsanslag. Beräkningarna bygger främst på uppgifter som riksrevisionsverket inhämtat från myn­digheterna. Verkets beräkning i denna del kan jag ansluta mig till. Härutöver har jag dock lagl på ytterligare ca 600 milj. kr. för utbetal­ningar av retroaktiva löner lill statstjänstemän i anledning av det ny­ligen träffade löneavtalet. Jag räknar därför med att statsutgifterna exkl. förändringar i reservationsmedelsförbrukningar och dispositionen

Prop. 1975:100

44

av rörliga krediter kommer all uppgå till 83 273 milj. kr. budgetåret 1974/75.

För budgetåret 1975/76 upptogs de lolala statsutgifterna, exkl. för­ändringar i reservationsmedelsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, i budgelproposUionen lill 92 124 milj. kr. I propositioner vUka förelagts årets riksdag före den 1 april 1975 och riksdagsbeslut fram till nämnda dag har upptagits anslag som innebär en utgiftsökning i förhål­lande härtill med drygt 1 000 milj. kr. Bland.större anslagsökningar vill jag nämna drygt 600 milj. kr. för det energipolitiska programmet samt 300 milj. kr. i särskilt statsbidrag till kommuner och landsting.

Vidare kan nämnas de ändringar på vissa utgiftsanslag på socialde­partementets område som blev följden av den överenskommelse som träffades avseende skatteomläggning m. m. fr. o. m. den 1 januari 1976. Denna överenskommelse innebär bl. a. ökade anslag med 275 milj. kr. lUl barnbidrag budgetåret 1975/76 (SoU 1975: 5). Samtidigt ändrades emeUertid finansieringen av sjukförsäkringen med följd att bidraget till sjukförsäkringen minskar med 310 milj. kr. (prop. 1975: 92) jämfört med vad som upptogs i budgetpropositionen.

Jag har låtit upprätta en specifikation över anslagsförändringar i för­hållande till budgetpropositionen (bilaga 6). Specifikationen läcker pe­rioden fram lill mars månads utgång 1975. Förslaget om höjda barnbi­drag fr.o.m. den 1 januari 1976 (SoU 1975:5) har dock inräknats. Vidare har beaktats de förslag som redovisas i denna proposition av­seende anslag för höjda statsljänarlöner m. m. samt till riksgäldsfon­den. På gmndval av dessa uppgifter beräknar jag utgiftsanslagen på totalbudgeten för budgetåret 1975/76 tUl 94 331 milj. kr. Eventuella förslag och beslut i övrigt efter den 31 mars 1975 torde få beaktas av riksdagens vederbörande utskott.

Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling

I årets budgetproposition beräknades medelsbehållningarna på reser­vations- och invesleringsanslag minska med 900 milj. kr. under budget­året 1974/75. Riksrevisionsverket har sedermera inhämtat nya uppgifler rörande myndigheternas bedömning av anslagsbehållningarnas utveck­ling. I sin beräkning av budgetulfaUet för innevarande budgetår har riksrevisionsverkel bedömt att anslagsbehållningarna kommer att minska med ca 530 mUj. kr. Jag bedömer för egen del att anslagsbehåll­ningarna kommer alt minska med 700 milj. kr. (tabell 11).

För budgetåret 1975/76 förutsäg jag i budgetpropositionen en för­bmkning av reservationsmedel om 900 milj. kr. Jag finner ingen an­ledning att frångå denna bedömning.

Prop. 1975:100

45

Tabell 11 Beräknad förändring i anslagsbehållningarna budgetåren 1974/75 och 1975/76 (Milj. kr., ökning +, minskning )

Anslags­behållning 74-06-30

Beräknad förändring 74-06-30-75-06-30

Beräknad förändring 75-06-30-76-06-30

Budget-prop. 1975

Riksrev.-verket

Föredra­ganden

Budget-prop. 1975

Föredra­ganden

Driftbudgeten (exkl.

avskrivningar) Investeringsanslag

Summa

4 561

2 372

6 933

-300 -600

-900

-489 - 39

-528

-600 -100

-700

-500 -400

-900

-500 -400

-900

Beräkning av disposition av rörliga krediter

Budgelutfallet och därmed statens upplåningsbehov påverkas av för­ändringar i dispositionen av rörliga krediter hos riksgäldskontoret, vilka enligt riksdagens beslut ställts till förfogande för vissa myndigheter och bolag. I budgetpropositionen antogs det disponerade beloppet komma' alt öka med 300 milj. kr. under budgetåret 1974/75. Riksrevisionsverket har i sin skrivelse den 25 mars 1975 tagit upp en ökning av det dispone­rade beloppet med ca 230 milj. kr. Det är framför allt vattenfallsverket och siatens järnvägar som beräknas ta i anspråk ökade krediter på 140 milj. kr. resp. 100 milj. kr. För egen dél finner jag det sannolikt all dis­positionen av rörliga krediter kommer att öka med 300 milj. kr., vilket är samma belopp som angavs i finansplanen.

För budgetåret 1975/76 förutsåg jäg i budgetpropositionen en ökning av de ianspråktagna beloppen om 200 milj. kr. Jag finner ingen anled­ning att frångå denna bedömning.

Totalbudgetens inkomster budgetåren 1974/75 och 1975/76 samt in­vesteringsplan för budgetåret 1975/76

Riksrevisionsverket har med särskilda skrivelser den 25 mars och den 1 april 1975 lämnat bl. a. en beräkning av utfallet av budgetens inkoms­ter under budgetåret 1974/75 samt en förnyad inkomstberäkning för budgetåret 1975/76. För en närmare redogörelse för dessa beräkningar får jag hänvisa till verkets skrivelser (bilagorna 3 och 4).

Avgörande för beräkningarna av statsinkomsternas utveckling är de anlaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället. Antagandena beträffande inkomstutvecklingen 1975 var i budgetpropositionen myc­ket osäkra på grund av att några centrala löneavtal inte slutits. Riks­revisionsverket antog i sin decemberberäkning att den totala lönesum­man skuUe öka med 10 % meUan 1974 och 1975. Detta antagande överensstämde med det lägre inkomslalternativ av två som presentera­des i den preliminära nationalbudgeten. I detla alternativ antogs den

Prop. 1975:100

46

avtalsmässiga höjningen uppgå lill 7 %. Då något resultat av avtals­förhandlingarna inte förelåg när verkel avgav inkomstberäkningen har verkel valt att inte frångå sitt tidigare presenterade inkomstantagande på totalt 10 %. Inkomst av tjänst beräknas liksom under tidigare år öka i något snabbare takt än lönesumman eller med drygt 10,5 %. Ökningen av pensionerna anlas uppgå till ca 15 %, vilket är 4 procentenheter mindre än som antogs i decemberberäkningen. För år 1976 har verket valt atl, i likhet med vad som antogs i finansplanen, schablonmässigt skriva fram inkomsterna med 8 %.

Som jag tidigare anfört bör mot bakgrund av det förväntade resul­talel av avtalsrörelsen på den samlade arbetsmarknaden ökningen av inkomst av tjänst räknas upp till 12%. För år 1976 kan antagandet på 8 % alltjämt gälla.

Vid de förnyade beräkningarna av inkomsterna budgetåret 1975/76 har riksrevisionsverket beaktat de förslag tiU ändrade skatteregler m. m. vilka förelagts riksdagen (prop. 1975: 92).

Riksrevisionsverket har i sin nya beräkning av inkomsterna för bud­getåret 1975/76 bedömt att de svenska aktiebolagens taxerade inkomsler kommer att öka kraftigt mellan åren 1974 och 1975 tUl följd av att de avdragsgilla avsättningarna till arbetsmUjöfonderna och de särskilda in­vesteringsfonderna upphör år 1975. Verket har av denna anledning räk­nat upp fyllnadsbetalningarna våren 1976 med 500 milj. kr. För egen del anser jag att en försiktigare bedömning av vinstutvecklingen är motive­rad och att denna uppräkning därför inte bör göras.

Med utgångspunkt i de angivna förutsättningarna beräknar jag i lik­het med riksrevisionsverkel inkomsterna under titeln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. till 27 600 mUj. kr. för budgetåret 1974/75 vilket är 1,6 miljarder kr. mindre än vad som an­gavs i årels finansplan. Till största delen förklaras denna kraftiga avvi­kelse av alt de retroaktiva löneutbetalningarna inte hinner påverka inle­veransen av prellminärskalt förrän andra halvåret 1975.

För budgetåret 1975/76 beräknar jag .inkomsterna under theln till 33 825 mUj. kr., vilket är ca 1,6 miljarder kr. mer än vad som upptogs i budgetpropositionen och drygt 600 milj. kr. mer än enligt riksrevi­sionsverkel.

Beräkningen av inkomsterna på inkomstskattetiteln baseras på förut­sättningen om oförändrat procenttal, dvs 100, för uttagande av prellmi­närskalt för budgetåret 1975/76.. Enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall varje år bestämmas med vilka procenttal av grund­beloppen den statliga inkomstskatten skall ingå i preliminärskatlen för kommande budgetår. Procenttalet för den första hälften av budget­året 1975/76 skall vara detsamma som under innevarande budgetårs se­nare hälft. I förordningen (1974: 403) om storleken av statlig inkomst­skatt som ingår i preliminär skatt för budgetåret 1974/75 har delta pro-

Prop. 1975:100

47

centtal satts tiU 100 för budgetåret 1974/75. För tiden den 1 juliden 31 december 1975 blir uttagsprocenten densamma. Jag föreslår att ut-lagsprocenten även för tiden den 1 januariden 30 juni 1976 fastställs till 100. Förslag till lagstiftning härom har utarbetats inom finansde­partementet (bilaga 10).

På titeln automobilskattemedel har riksrevisionsverket i sin beräkning över utfallet av siatens budget för budgetåret 1974/75 angivit inkoms­terna av bensin- och brännoljeskatt lill 1 770 milj. kr. Enligl vad verkel sedermera meddelat bör inkomsterna på denna titel räknas upp med 3 milj. kr. Jag ansluter mig till denna bedömning.

Inkomsterna under inkomsttiteln mervärdeskatt har av riksrevisions­verket beräknats till 14 950 milj. kr. för budgetåret 1974/75 och 18 350 milj. kr. för budgetåret 1975/76. Detta är 250 milj. kr. resp. 550 milj. kr. mer än vad som angavs i finansplanen. Den av mig antagna högre ök­ningen av inkomsi av Ijänsl år 1975 innebär alt inkomsterna av mer­värdeskatt bör räknas upp med ytterligare 150 milj. kr. för budgetåret 1975/76.

Inkomsterna av tobaksskatt har av riksrevisionsverket för budgetåret 1974/75 beräknats till 2 100 milj. kr. Verket har sedermera meddelat att inkomstema på denna titel bör räknas upp med 10 milj. kr. Jag ansluter mig lill denna senare beräkning.

Jag övergår nu till att redovisa den avvikelse från riksrevisionsverkets inkomstberäkningar jag funnit skäl att göra belräffande uppbörd i sta­tens verksamhet. Höjda vårdkostnader vid karolinska sjukhuset medför högre ersättningsbelopp enligt avtal (prop. 1975: 79) från Stockholms läns landsting. Jag beräknar därför efler samråd med chefen för social­departementet att inkomster vid karolinska sjukhuset budgetåret 1975/76 stiger tiU 310 milj. kr. eller med 78 milj. kr. i förhållande till vad riksrevisionsverket angivit.

Beträffande inkomster av statens kapitalfonder beräknar jag efler samråd med chefen för kommunikationsdepartementet inkomsterna från luftfartsverket tiU 25,8 milj. kr. för budgetåret 1975/76. Denna uppräk­ning med 12 milj. kr. i förhållande tUl riksrevisionsverkets bedömning motiveras av den höjning av luftfarlsverkets taxor som regeringen be­slutat.

Vidare beräknar jag för budgetåret 1975/76 under inkomsler av övrig finansiering efter samråd med chefen för utbildningsdepartementet att avskrivningsmedlen inom televerkets fond för televisions- och ljudra­dioanläggningar tas upp med 38 milj. kr., vilket är 2 milj. kr. mindre än vad riksrevisionsverket räknat med.

Inklusive de av mig förordade avvikelserna från riksrevisionsverkets inkomstberäkningar uppgår totalbudgetens inkomsler enligt de förnyade inkomstberäkningarna till 72 045 milj. kr. för budgetåret 1974/75 och

Prop. 1975:100

48

Tabell 12 Inkomster på totalbudgeten budgetåren 1973/74-1975/76 (Milj. kr.)

1973/74

1974/75

1975/76

Förändring frän

Utfall

Budget-

Ny beräk-

Budgel-

Ny beräk-

Utfall

Ny beräk-

prop.

ning

prop.

ning

1973/74

ning

1975

1975

lin

nybe-

1974/75

räkning

till ny be-

1974/75

räkning

1975/76

Skatt på inkomst,

förmögenhet och

rörelse samt social-

försäkringsavgifter

21 800

30 114

28 516

33 212

34 804

+

6 716

+ 6 288

Automobilskatte-

medel

3 616

3 581

3 573

3 726

3 718

43

+     145

Allmän arbetsgivar-

avgift

4 555

5 370

5 370

5 985

5 985

+

815

+     615

Tullmedel

1022

1 185

1 205

1015

1015

+

183

-     190

Mervärdeskatt

13 930

14 700

14 950

17 800

18 500

 + .

1020

+ 3 550

Övriga tullar och

acciser

8 359

9 517

9 694

9 992

11 146

+

1 335

+  1452

Statens affärsverks-

fonder

950

886

904

944

946

46

+       42

Övriga inkomster på

driftbudgeten

4 901

5 338

5 476

6 250

6 450

+

575

+     974

Beräknad övrig fi-

nansiering

2 356

2 342

2 357

2 393

2 420

+

1

+       63

Summa

61489

73 033

72 045

81317

84 984

+ 10 556

+ 12 939

84 984 milj. kr. för budgetåret 1975/76 (tabell 12). Detta är 988 milj. kr. mindre resp. 3 667 milj. kr. mér än vad som angavs i budgetpropo­sitionen. Bakom dessa förändringar jämfört med finansplanen ligger som tidigare nämnts flera faktorer såsom inverkan från utbetalningar av retroaktiva löner och förslag till skatteomläggning m. ni.

Min beräkning av de enskUda inkomsttitlarna på driftbudgeten för budgetåret 1975/76 framgår av specifikationen i bUaga 5.

Jag har i det föregående redogjort för förändringarna i förhållande till budgetpropositionen i fråga om begärda investeringsanslag för bud­getåret 1975/76. De begärda investeringsanslagen uppgår nu till 7 801 milj. kr. De för finansiering av dessa investeringar beräknade avskriv­ningsmedlen som bör anvisas på driftbudgeten uppgår till 1143 milj. kr. De medel som inom resp. kapitalfond är tiUgängUga för finansiering av investeringarna, dvs. avskrivningsmedel och övriga kapitalmedel inom fonderna, beräknar jag till 2 397 milj. kr. På gmndval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena till 4 261 milj. kr. Kapitalbudgetens ut­gifter och dessas finansiering framgår av tabell 13.

Jag har låtit upprätta förslag till investeringsplan och investeringssta­ter för budgetåret 1975/76 med specifikation av de i planen angivna in­vesteringsbemyndigandena (bUaga 7).

Prop. 1975:100

49

Tabell 13 Kapitalbudgetens utgifter och finansiering budgetåret 1975/76

Fond

Investerings­anslag

Finansiering

Avskrivning

Övriga

Avskrivning

Investerings-

inom

kapitalme-

från

bemyndi-

fonderna

del inom fonderna

driftbudgeten

gande

I.

Affärsverksfonderna

3 403 101 000

1 941 400 000

19 002 000

30 604 000

1 412 095 000

11.

Statens allmänna

fastigheisfond

619 126 000

66 331 000

15 050 000

226 038 000

311 707 000

111.

Försvarets fastig-

hetsfond

297 801 000

27 746 000

18 000 000

192 701 000

59 354 000

IV.

Statens utiånings-

fonder

2 385 807 000

510 338 000

1 875 469 000

V.

Fonden för låne-

understöd

513 607 000

97 910 000

56 120 000

359 577 000

VI.

Fonden för statens

aktier

193 660 000

_

50 000 000

143 660 000

VII.

Fonden för förlag

till statsverket

60 000 000

65 000 000

_

-5 000 000

VIII

. Fonden för bered-

skapslagring

40 000 000

40 000 000

JX.

Diverse kapital-

fonder

287 402 000

144 623 000

1 550 000

77 102 000

64 127 000

Summa kr.

7 800 504 000

2 180 100 000

216 512 000

1 142 903 000

4 260 989 000

Avgår kapitaläterbetalning: Oreglerade kapitalmedelsförluster Övrig kapitaläterbetalning

L

å

nemedel

1 000 000 23 875 000

4 236 114 000

Beräkning av totalbudgeten för budgetåren 1974/75 och 1975/76

Med beaktande av vad jag anfört i det föregående beräknar jag total­budgelen för budgetåren 1974/75 och 1975/76 enligt tabell 14.

Beräkningarna ger ett underskott i totalbudgelen på ca 12,2 miljarder kr. för budgetåret 1974/75 och ett underskott på ca 10,4 miljarder kr. för budgetåret 1975/76. Underskottet för budgetåret 1974/75 är 375 milj. kr. större än det som angavs i finansplanen. För budgetåret 1975/ 76 beräknades tidigare ett underskott på ca 11,9 miljarder kr.

-4    Riksdagen 1975. I saml Nr 100

Prop. 1975:100

50

Tabell 14 Totalbudgeten budgetåi

en 1973/74

-1975/76 (Milj. kr.)

1973/74

1974/75

1975/76

Förändring från

Utfall

Budget-

Ny beräk-

Budget-

Ny beräk-

Utfall

Ny beräk-

prop.

ning

prop.

ning

1973/74

ning

1975

1975

till ny be­räkning 1974/75

1974/75 till ny be­räkning

1975/76

Inkomster

61489

73 033

72 045

81317

84 984

+ 10 556

+ 12 939

varav:

inkomster på drift-

budgeten

59 133

70 691

69 688

78 924

82 564

+ 10 555

+ 12876

övrig finansiering

2 356

2 342

2 357

2 393

2 420

+         1

+       63

Utgifter

70 881

84 886

84 273

93 224

95 431

+ 13 392

+ 11158

varav:

driftbudgeten (exkl.

förändringar i be-

hållningar på reser-

vationsanslag)

63 517

74 129

73 647

84 445

86 530

+ 10 130

+ 12 883

investeringsanslag

8315

9 557

9 626

7 679

7 801

+  1 311

-  1 825

förändring i an-

slagsbehållningar

-   904

900

700

900

900

+  1 604

+     200

förändring i dis-

positionen av rör-

liga krediter

-     47

300

300

200

200

+     347

-     100

Totalbiidgetsaldo

-9 393

-11853

-12 228

-11 907

-10 447

- 2 835

+  1781

Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som

Bilaga 1: Reviderad nationalbudget 1975

Bilaga 2: Långtidsbudget för perioden 1975/761979/80

Bilaga 3: Riksrevisionsverkets approximativa beräkning av budgelut­fallet för budgetåret 1974/75

Bilaga 4: Riksrevisionsverkels förnyade inkomstberäkning för budget­året 1975/76

Bilaga 5: Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för budget­året 1975/76

Bilaga 6: Specifikation av anslagsförändringar i förhållande till bud­getpropositionen för budgetåret 1975/76

Bilaga 7: Förslag till investeringsplan och investeringsstater för bud­getåret 1975/76

Bilaga 8: Förändringar i förslagel lill statsbudget för budgetåret 1975/76 sedan budgetpropositionen

Bilaga 9: Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: Årsredovis­ning för verksamhetsåret 1974

Bilaga 10: Lagförslag

Prop. 1975:100

51

Hemställan

Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen att

1.        godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politi­

ken som jag har förordat i det föregående,

2.        lill Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret

1975/76 anvisa följande reservationsanslag, nämligen

Statens allmänna fastighetsfond

Utbildningsdepartementet:

Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementets

verksamhetsområde

70 000 000

Statens utlåningsfonder

Utbildningsdepartementet:

Studiemedelsfonden

510 000 000

3.

godkänna min beräkning av förändringarna i anslagsbehåll­ningarna för budgetåret 1975/76,

4.

godkänna min beräkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret 1975/76,

5.

antaga inom finansdepartementet upprättat förslag lill lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för budgetåret 1975/76,

6.

godkänna min beräkning av driftbudgetens inkomster för bud­getåret 1975/76 enligt den vid detta protokoll fogade specifika­tionen,

7.

godkänna förslaget till investeringsplan och investeringsstater för budgetåret 1975/76,

8.

på kapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svaran­de inkomsttiteln Lånemedel tUl 4 236 114 000 kr.,

9.

uppdraga åt fullmäktige i riksgäldskontoret att ikläda staten garanti för av AB Svensk Exportkredit upptagna utiändska lån intill ett belopp av 350 000 000 kr., jämte ränta,

10.

till Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. för budgetåret 1975/76 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 2 300 000 000 kr.,

11.

med ändring av förslag i prop. 1975: 1 bil. 19, för Riksgälds­fonden på driftbudgeten för budgetåret 1975/76 ta upp ett underskott av 4 600 000 000 kr.,

12.

aniaga inom finansdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i förordningen (1955: 256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning.

Prop. 1975:100

52

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslu­tar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört för den åtgärd som föredraganden har hemställt om.

Reviderad Nationalbudget 1975

Bilaga 1

Prop. 1975:100

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

Bilaga 1

DEN REVIDERADE NATIONALBUDGETEN 1975

Inledning

Den reviderade nationalbudgeten 1975 som härmed läggs fram är utarbetad inom finansdepartementets ekonomiska avdelning och kon­junkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits från fackdeparlement och olika verk och institutioner. Vidare har ut­redningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för natio-nalbudgelens utformning och bedömningar.

Kapitien 3 Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9 Kreditmarknaden har helt sammanställts inom konjunkturinstitutet. Institutet har även sammanställt avsnitten om gru­vor, mineralbrott och tUlverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Ansvaret för bedömningen av Sveriges ekonomi 1975 med undanlag för de avsnitt eller punkter där konjunkturinstitutet uttryckligen åbe­ropas vilar på finansdepartementets ekonomiska avdelning där arbe­tet med nationalbudgeten letts av planeringschefen Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN].

Av elt bihang som följer efter kapitel 9 framgår även i lablåform vil­ka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomiska avdelningen resp. konjunkturinstilulet. Vidare redovisas prognostal för olika delsek­torer enligl ekonomiska avdelningens och konjunkturinstitutets bedöm­ningar.

1    Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

1    Sammanfattning av den reviderade nationalbudgeten 1975 1.1 Sammanfattande bedömning

Tillbakablick

Den ekonomiska aktiviteten i Sverige har under senare år utvecklats i hög och jämn takt. Efter avsaktningen 1971 tog verksamheten fart redan under 1972 även om tUlväxttakten under det året begränsades av den betydande arbetstidsförkortning som då genomfördes. Den kraftiga, in­ternationella högkonjunkturen under 1973 medförde en snabb upp­gång av exporten, som under detta år svarade för en betydande del av ökningen i den ekonomiska aktiviteten. Under 1974, då den internatio­neUa efterfrågan kraftigt mattades, kunde i stället de inhemska efterfrå-gefaklorerna och då främst den privata konsumtionen och lagerök­ningarna överta ansvaret för den fortsatta tiUväxten.

Den svenska konjunkturutvecklingen under dessa år framstår som vä­sentligen jämnare och stabilare än den som gällt i vår omvärld. Under 1972 och 1973 kunde vi undvika den överhettning som är en väsentlig del av förklaringen till den internationella inflationen och som i andra länder ledde till en rad störningar på arbetsmarknaden. Under 1974, då OECD-området upplevde den kraftigaste konjunkturnedgången och den största arbetslösheten sedan 1930-talet, kunde vi däremot genom en kraftig stimulans av vår inhemska efterfrågan hålla uppe aktiviteten på en mycket tillfredsställande nivå.

Ett väsentligt element i denna stabiliseringspoUtik har just varit den successiva omväxlingen från en extern stimulans av vår ekonomi till en inhemskt pådriven utveckling. Den svenska ekonomin löpte under 1950-och 1960-talen en ständig risk att vid varje högkonjunktur drabbas av betydande underskott i utrikeshandeln genom att den inhemska efterfrå­gan då hade en benägenhet att kulminera samtidigt med den internatio­nella med resultat att exporten försvårades av kapacitetsskäl och impor­ten drevs upp. Under de därefter följande avmattningsperioderna fanns det visserligen ett kapacitelsutrymme för exportproduktion, men då förelåg å andra sidan inte de marknadsmässiga förutsättningarna för en kompenserande expansion av exportinkomsterna.

I detta avseende har såsom framgår av labell 1:1 utvecklingen under senare år inneburit en ny situation i och med att den inhemska konjunkturen inte kulminerade samtidigt som den intemationella utan tillät ett fullt genomslag på exporten av den intemationella högkonjunk­turen. Detta medförde i sin tur en markant förbättring av utrikesbalan­sen under 1972 och 1973.

Flera olika faktorer bidrog tiU detta utvecklingsförlopp: HushåUens

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

3

Tabell 1:1 Förändring i BNP-koraponenterna i procent av BNP föregående år 1971-1975

Fasta priser

1971

1972

1973

1974

1975

Privat konsumtion

-0,4

1,4

1,0

2,3

2,1

Statlig konsumtion

0,4

-0,2

0,2

0,1

0,3

Kommunal konsumtion

0,4

0,6

0,3

0,7

0,4

Privata bruttoinvesteringar'

0,1

0,7

0,6

0,9

0,0

Statliga bruttoinvesteringar'

0,1

0,4

-0,1

0,0

0,2

Kommunala bruttoinvesteringar'

-0,4

0,2

-0,5

-0,1

-0,1

Bruttoinvesteringar i bostäder

0,0

0,2

-0,1

-0,6

0,0

Lagerförändring

-1,9

-0,8

-0,4

2,5

-0,3

Summa inhemsk efterfrågan

-1,8

2,5

1,1

5,9

2,6

Export av varor och tjänster

1,4

1,5

3,6

1,4

0,3

Import av varor och tjänster

1,0

-1,4

-1,5

-3,1

-0,7

Summa BNP-ökning

0,5

2,6

3,2

4,2

2,2

' Exkl. bostäder.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån samt beräkningar utförda inom finansdepartementets ekonomiska avdelning.

sparkvot, som visat tecken på att under 1972 återgå till ett tidigare mönster, steg på nytt kraftigt under 1973 med en i molsvarande mån svagare konsumtionsutveckling som följd. Lagerinvesteringarna utvisade en fortsatt nedgång vilket även var fallet med bostadsbyggandet och de kommunala investeringarna. Den ekonomiska poUtiken under 1973 kompenserade inle helt för denna försvagning av den inhemska efter­frågan vilket då skapade elt kapacitetsutrymme för en desto kraftigare expansion av exporten.

Genom denna politik hade man skapat ett gynnsamt utgångsläge inför de påfrestningar som den svenska ekonomin skulle konmia att utsättas för under 1974. En kombination av kapacitetsbrist inom främst vissa delar av råvarusektorn och avtagande efterfrågan inom andra medförde nämligen att exporltillväxten pålagUgt försvagades under detta år. Sam­tidigt hade prisstegringarna på oljeprodukter och andra råvaror haft en klart kontraktiv effekt på den inhemska efterfrågan. Vid två olika tillfäl­len i december 1973 och mars 1974 beslutade man om åtgärder i syfte att stimulera den inhemska efterfrågan. Tillsammans med ett kraf­tigt omslag i lagerinvesteringarna medförde detla inle endast att man kunde motverka de nedåtgående tendenserna utan den totala efterfrågan kom att skjuta en betydande fart under loppet av 1974.

Denna efterf rågeökning, som kan uppskattas tUl ca 6 %, byggdes i sin helhet upp av inhemska faktorer i motsats tiU förhållandena under 1973 då den externa efierfrågan svarade för drygt 2/3 av den uppgång på in­emot 4 % som registrerats för detta år. Detta kom även till uttryck ge­nom den kraftiga försämringen i bytesbalansen. Från ett överskott på drygt 5 miljarder kr. 1973 svängde denna tiU ett underskott på ca 4,5 miljarder kr. 1974 en omsvängning som enligt tillgänglig statistik är

Prop.1975:100

4

kraftigare än för något annat jämförbart OECD-land. Detta är det pris man fått betala för den höga ekonomiska aktiviteten under 1974. Det sä­ger sig självt att man inte skulle kunna ha gått Uka långt i expansiv rikt­ning om inte utgångsläget i fråga om vår utrikcsbalans varit så pass gott.

I den reviderade nationalbudgeten för 1975 presenteras en än så länge mycket preliminär analys av effekterna av den temporära nedsättningen av mervärdeskatten. Att särskilt analysera denna åtgärd är bl. a. moti­verat av att det var första gången man använde detta medel i köpkrafts-stimulerande syfte. Några bestämda slutsatser har ännu inle varit möj­liga alt dra i varje fall inte vad beträffar frågan om nedsättningen i huvudsak haft en i tiden omfördelande effekt eller den verkat abso­lut sett höjande på konsumtionsnivån. Den fortsatt kraftiga uppgången i hushållssektorns sparande under 1974 underlättar inte en analys av den isolerade effekten av momssänkningen.

Det framstår emeUertid som ganska troUgt att åtgärden haft en viss effekt på inköpen av varaktiga konsumtionsvaror i varje fall i den meningen alt köp förefaller atl ha uppskjulits tills dess att momssänk­ningen trädde i kraft och påskyndats när den skulle återgå till den högre nivån. Samtidigt kan man konstatera att importinnehållet i dessa varu­grupper är relativt högt och att även den faktiska importen av dessa va­ror var betydande under den aktueUa perioden. Detta låter antyda alt man genom alt välja åtgärder med ett lägre importiimehåll skulle kun­nat uppnå en större, temporär sysselsättningseffekt inom landet än vad som sannolikt nu blivit fallet, med en motsvarande mindre försämring av utrikesbalansen.

Utsikterna för 1975

Kännetecknande för den ekonomiska utvecklingen i Sverige under 1974 och hittills passerade delar av 1975 har varit att den avvikit kraf­tigt i positiv riktning från vad som gällt för de flesta OECD-länderna. För elt land som är så beroende av sin utrikeshandel som Sverige kan en sådan skillnad i ekonomisk aktivitet inle upprätthållas på lång sikt utan detla kan endast ske under en begränsad period. Äv stor betydelse för bedömningen av den ekonomiska aktiviteten i vårt land under 1975 blir då frågan om när och med vilken styrka konjunkturen på nytt kom­mer att vända uppåt i de länder som är av betydelse för vår export. Skulle den internationeUa avmatlningen bli långvarig och eventuellt yt­terligare fördjupas lorde även vi få en märkbar känning av lågkonjunk­turen.

Enligt vad som anges i avsnitt 1.2 synes emellertid nu allt starkare skäl tala för alt den internationella konjunkturen har passerat konjunk-turkiirvans boltenläge under första delen av 1975. Den omläggning av den ekonomiska politiken i expansiv riktning som redan företagits i t. ex.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

5

Förenta staterna och Förbundsrepubliken Tyskland eller som fram­står som alltmera trolig i t. ex. Japan kommer sannolikt att vända utvecklingen uppåt under loppet av 1975.

Till följd av de betydande kapacitetsreserver som uppstått under den nu ganska långvariga lågkonjunkturen kommer det emellertid förmodli­gen att ta en viss tid innan den ökande efierfrågan slår igenom på ar­betsmarknaderna och i utrikeshandeln. Det är inte omöjligt att arbets­lösheten inom OECD-området kommer att ytterligare öka något och att exportorderingången under de närmaste månaderna kommer att uppvisa en fortsatt svag utveckling. En rad bedömare inom såväl enskilda länder som internationella organisationer företräder dock uppfattningen att den internationella konjunkturen bör ha vänt uppåt mot senare delen av 1975.

För Sveriges vidkommande torde denna intemationella bUd leda till en genomsnittligt sett relativt svag exportutveckling under 1975. Förelig­gande material tyder visserligen på att färdigvaruexporten skulle upp­visa en mot bakgrund av den internationeUa utvecklingen förvånande kraftig uppgång. Men i gengäld beräknas den internationella lågkon­junkturen få en desto kraftigare effekt på råvaruexporten, som bedöms komma att minska mellan genomsniltslägena för 1974 och 1975.

Det är svårt att uttala sig om i vilken takt den internationeUa kon­junkturförbättring som nu väntas kommer att slå igenom på den svenska exporten. Visserligen framhöUs tidigare att existensen av betydande ka-pacitelsreserver hos mottagarländerna måhända kommer att medföra en viss fördröjning i detta genomslag. Men å andra sidan har viktiga delar av den svenska exportindustrin fortfarande betydande orderstockar. Detta gäller särskilt inom den sysselsättningsmässigt tunga verkstads­industrin. Vid utgången av februari månad 1975 redovisade företagen inom denna bransch inemot 10 % större orderstockar i volym räknat än elt år tidigare. Så sent som i mars 1975 angav ca 30 % av verkstads-förelagen i konjunkturbarometern att orderstockarna var för stora i för­hållande till produktionskapaciteten, för ungefär 50 % av företagen an­sågs dessa vara lagom. Även om en uppgång av exportorderna skulle ske med en viss fördröjning bör således dessa inneliggande order bidra till att stora delar av den svenska exportindustrin kan hålla uppe aktivi­teten på en tUlfredsställande nivå under 1975. Såsom framgår av labell 1: 2 förväntas exportvolymen öka med 1 å 2 % mellan 1974 och 1975. I löpande priser skulle detla svara mot en uppgång om ca 10 %.

Av den inhemska resursförbrukningen svarar den privata konsumtio­nen för den största delen drygt 50 % av brattonationalprodukten går till detta ändamål. Under senare år har den privata konsumtionen upp­visat flera svårförutsedda kast i sin utveckling. Sparkvoten har stigit kraftigt under 1971, 1973 och 1974. Under några få års tid har den svingat sig upp från nivån 34 % till nära 10 % av hushåUens disponib-

Prop. 1975:100

6

Tabell 1:2 Reviderad försörjningsbalans 1974-1975

Milj. kr.

1973-

1974-

1974-

1974

1974

1975

1975

Volymför-

Förändring Volymför-

ändring,

%

i milj. kr. (1974 års priser)

ändring,

%

Tillgång

Bruttonationalprodukt

247 340

4,2

5 500

2,2

Import

72 850

14,7

2 020

2,8

Summa tiUgång

320 190

5,9

7 520

2,4

Efterfrågan

Bruttoinvesteringar

54 570

1,1

480

0,9

Näringsliv

26 490

9,7

245

0,9

därav: industri

12 200

8,4

1 100

9,0

Statliga myndigheter och

affärsverk

6 300

- 2,9

350

5,5

Kommunala

10 600

-  1,0

-170

-1,6

Bostäder

11 180

-10,2

55

0,5

Lagerförändring

5 670

-710

,

Privat konsumtion

130 860

4,4

5 230

4,0

OffentUg konsumtion

58 530

3,9

1 820

3,1

Tjänstenetlo

170

,

-220

Export

70 390

3,7

920

1,3

Summa efterfrågan

320190

5,9

7 520

2,4

la inkomster. Den prognos för den privata konsumtionens utveckling 1975 som redovisas i tabell 1: 7 iimebär att sparkvoten skuUe komma att sjunka något mellan 1974 och 1975. Flera oUka omständigheter talar för detta: Först och främst bör kanske framhåUas att de reala disponibla in­komstema ökade exceptioneUt kraftigt imder 1974 så kraftigt atl konsumtionen sannoUkt icke hann anpassa sig tiU deima högre öknings­takt. Det framstår därför som troUgt att man får en del fördröjda effek­ter av denna snabba uppgång under 1975. I samma riktning pekar även det förhållandet att de tidigare snabba prisstegringarna nu förväntas bli lugnare samt att arbetsmarknadsläget förefaller alt bli fortsatt gott. Det avtal som ttäffats under april 1975 för den statliga sektom kommer sannolikt att bana vägen för en relativt snar uppgörelse på övriga delar av arbetsmarknaden. Det avtalsresultat som man nu kan se avteckna sig innebär i kombination med den vid årsskiftet genomförda skatte­omläggningen att hushållens reala disponibla inkomster ökar något mer än vad som tidigare förutsatts. Mot denna bakgrund förefaller det sannoUkt att den privata konsumtionen kommer att öka med ca 4 % mellan 1974 och 1975. Den uppåtriktade detaljhandelsutvecklingen och den stora bilförsäljningen under de första månaderna 1975 understödjer denna prognos.

UtveckUngen på investeringsområdet förefaller att bli något mera

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

7

uppåtriktad under 1975 än vad som förutsågs i den preliminära natio­nalbudgeten för detta år. En anledning härtUl är den oväntat kraftiga igångsättningen av i första hand enfamiljshus under de sista månaderna 1974. Verksamt bidragande härtUl var saimoUkt att den kompensation för mervärdeskatt som utgått sedan december 1973 endast avsåg sådana byggnadsföretag som påbörjades före den 1 januari 1975. Ökningen kan sålunda förmodas ha ett visst inslag av engångskaraktär men har dock den effekten att investeringsvolymen i bostadsbyggandet kommer att vara väl hävdad under praktiskt taget hela året 1975.

Även industrimvesteringarna förutses öka kraftigt imder 1975. Flera faktorer talar för att en sådan prognos är väl underbyggd. En lång rad företag har färska erfarenheter av en besvärande kapacitetsbrist som förhindrat att man kunde utnyttja den goda exportkonjunkturen under senare år. Likviditetsläget är fortfarande gott och medger en i allmän­het relativ hög självfinansiering av investeringarna. De nya möjlighe­terna till utlandsfinansiering samt de åtgärder till stöd för industrins finansiering varom beslut fattades av riksbanken den 17 april 1975 un­derstryker ytterligare de goda förutsättningar som bör föreligga för att den uppåtriktade investeringsprognosen inom industrisektorn för­verkligas.

Inom andra delar av näringsUvet är däremot investeringsvUjan sva­gare; i vissa faU, som t. ex. inom rederinäringen, är den kraftigt vikande. Sammantaget innebär detta att näringslivets investeringar totalt sett be­räknas öka med 1 % meUan 1974 och 1975.

Lagren fömtsätts fortsätta att öka kraftigt om än i något långsam­mare takt än vad som var fallet under 1974. Särskilt på färdigvarusidan bör fortfarande elt betydande lageruppbyggnadsbehov föreligga. Beslu­tet att de särskUda investeringsfonderna kan få användas för lagerpro­duktion jämte beslutet att nu medgiva stöd till lagerproduktion i de fall detta är nödvändigt för att värna sysselsättningen kommer alt skapa go­da förutsättningar för en väl hävdad utveckling på detta område.

Den här presenterade efterfrågebUden med ett relativt sett bety­dande inslag av inhemsk efterfrågestimulans skulle i normala fall leda tUl en betydande uppgång av importen. Till följd av flera speciella förhållanden räknar man dock inte med att delta i någon nämnvärd ut­sträckning skall inträffa under 1975. En anledning är att fartygsimpor­ten var mycket uppdriven under fjolåret men förväntas reduceras kraf­tigt under 1975. En annan faktor är att lagerutvecklingen övergår från ett skede med en betydande uppbyggnad av råvaru- och insalsvarulag-ren till att i stället innehålla mera färdigvamlager som i varje fall inom industrin har ett lägre importinnehåll. Den föreUggande importprogno­sen tyder på att stegringen mellan 1974 och 1975 i varje fall inte kom­mer att överstiga 3 %.

Den ekonomiska politiken för 1975 har givits en mera stimulerande

Prop. 1975:100

8

inriktning än vad som redovisades i den preliminära nationalbudgeten för 1975. De sammantagna finanspolitiska effekterna från den offentliga sektorn kan nu beräknas tiU ca 2 % av bruttonationalprodukten att jäm­föra med en stimulanseffekt på inte fuUt 1 % som redovisades i den pre­liminära nationalbudgeten. Det är i första hand den statiiga sektorns ut­veckling som förklarar detla. De statliga bruttoinvesteringarna inkl. af­färsverkens investeringar har reviderats upp kraftigt från en minskning på drygt 1 % enligt beräkningarna kring årsskiftet till en ökning på in­emot 7 %. Även konsumtionsutgifterna har reviderats upp något. Den kraftigaste ökningen ligger dock på de indirekta effekterna där en tidi­gare svagt kontraktiv inverkan på de andra sektorernas köpkraft nu har förbylts i en markant ökning, främst tiU följd av kraftiga ökningar av de statUga transfereringarna. Även den stimulanseffekt som utgår från den kommunala ekonomin har förstärkts i förhållande till bedömningarna kring årsskiftet.

De nu aktueUa uppgifterna för den statUga och den kommunala sek­torns konsumtions- och invesleringsulgifter presenteras i tabeU 1:2. Äv denna tabell framgår då även att bmttonationalprodukten beräknad från användningssidan förväntas öka med 2,2 % mellan 1974 och 1975. Detta bör vid nu rådande utveckling i fråga om arbetsproduktiviteten leda tiU en ökad sysselsättning på 30 00040 000 personer mellan 1974 och 1975. Detla bör i stort sett motsvara det ökade arbetskraflsut-bud som man har att emotse imder detta år. Sysselsättningen skulle så­lunda komma att i stort sett bibehållas på hög nivå under året. Osäker­heten i fråga om de internationella perspektiven motiverar dock alt man håller en mycket hög beredskap för att möta en eventuellt uppkom­mande försvagnmg av arbetskraftsefterfrågan. Såsom perspektivet nu fö­religger kommer en sådan om den inträffar att vara begränsad till vissa branscher.

I det följande avsnittet 1.2 lämnas en redogörelse för utvecklingen under 1974 och 1975 inom olika områden.

1.2 Utvecklingen inom olika områden

Det internationella läget

Under loppet av 1974 fördjupades den internationella lågkonjunktu­ren och för året i dess helhet beräknas den totala produktionen inom OECD-området ha minskat med 1/2 % i förhållande till genomsnittsni­vån 1973 (se diagram 1: 1). Under början av 1974 medförde oljekrisen och dess följdverkningar ett kraftigt fall i efterfrågan. Under sommar­månaderna kunde tecken tiU en stabUisering och återhämtning av pro­duktionen skönjas. Men under hösten föU efterfrågan åter snabbi i de slörre OECD-länderna och industriproduktionen sjönk kraftigt. Som en följd av detta började arbetslösheten stiga snabbt.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

9

Den nuvarande internationella lågkonjunkturen är den djupaste sedan 1930-talet. Att det som tiU en början såg ut att bli en ordinär konjunktur­avmaltning kom atl utvecklas på detta sätt, förklaras av en rad samver­kande och varandra förstärkande omständigheter.

Den internationella högkonjunkturen 19721973 medförde en stark efterfrågeinflation, som ledde till stora prishöjningar på råvaror. Detla ledde till en påtaglig höjning av prisstegringstakten, vilken ytterligare drevs upp av de kraftiga oljeprisstegringarna kring årsskiftet 1973/1974. Konsumentprisindex steg för hela OECD-området med omkring 14 % 1974, jämfört med 9 % 1973. Råvaruprishöjningarna beräknas ha arbe­tat sig genom de olika produklionsleden och slagit igenom fullt ut i kon­sumentpriserna till sommaren 1974. Priserna fortsatte emellertid all stiga snabbt ända fram till årels sista månader. Under detta skede bars inflationen upp också av löntagarnas strävan att kompensera sig för de höjda konsumentpriserna.

De direkta verkningama av den kring årsskiftet 1973/1974 genomför­da nedskärningen i oljeförsörjningen övervanns visserligen relativt snabbt. Av större betydelse för konjunkturutvecklingen blev emelleriid att de höga oljepriserna ledde till ett bortfall av efierfrågan i de oljeimporte­rande länderna. Delta efterfrågebortfall skulle ha kunnat kompenseras av en motsvarande ökning i de oljeproducerande ländemas efterfrågan på färdigvaror. Oljeländernas import steg också kraftigt men likväl inle tUlräckligt för att ta i anspråk hela den inkomstökning som de höjda olje­priserna lett till. Fömtom att totala efterfrågan i OECD-ländema här­igenom sjönk, försämrades deras bytesbalans kraftigt.

Den ekonomiska politiken skärptes vidare på de flesta håll under in­tryck av den accelererande inflationen och de stora bytesbalansunder­skotten. En slor del av intensiteten i konjunktumedgången kan därför hänföras till att regeringarna långt efter det att högkonjunkturen kulmi­nerat under 1973 medvetet dämpade efterfrågan för att få bukt med in­flationen och bytesbalansunderskotten, även om detta måste ske till pri­set av hög arbetslöshet.

Under de första månaderna av 1975 har efterfrågan och produktionen fortsatt att minska. Arbetslösheten har samtidigt fortsalt att stiga. En väsentlig förändring har emellertid inträtt under början av 1975. Under trycket av den oväntat starka konjunkturnedgången under sista kvartalet 1974 och den snabbt stigande arbetslösheten har regeringarna i flera av de slörre OECD-länderna lagt om kursen för den ekonomiska politiken i syfte alt stimulera efterfrågan. Redan under senhösten 1974 hade en viss successiv lättnad märkts i penningpolitiken. I Förbundsrepubliken Tysk­land beslutades i december om elt omfattande finanspolitiskt stimulans­program. Vid årsskiftet genomfördes en tidigare beslutad skatte- och barnbidragsreform som stimulerar den privata konsumtionen. I Förenta staterna presenterade administrationen i januari ett slimulansprogram

Prop. 1975:100

10

Diagram 1:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länder-områden 19651974

Procentuell volymförändring från föregående år

Europeiska OECD

II

1

F

ö

renta staterna

talien

-

-

-5

-

-]

1     r

-

:::

i

ffri]

n

Canada

eif\ n

4j 

2-

o

IgJ Japan

14-

12-

10

fi

ill

i

1

6 4 2-

0

-2-1

6

4 2-0

OECD-totalt

I

1965 66 67 68 69 70 71  72 73 74 Källa: OECD och nationell statistik.

I__ LJ____ LJ___ L_J__ I_ i__ \__ I

1965   66 67 68 69 70 71 72 73 74

Bil. 1   Reviderad nationalbudget 1975

11

på 16 miljarder dollar. Efter behandlingen i kongressen har program­met ökats tUl ca 23 miljarder dollar. Också i en lång rad andra länder har generella och/eller selektiva stimulansåtgärder vidtagits.

För närvarande är det ännu för tidigt att bedöma hur stora effekter denna omläggning av poUtiken kommer att få och i synnerhet hur lång tid det tar innan de vidtagna åtgärderna fullt ut påverkar efterfrågeut­vecklingen. Skulle emellertid de redan beslutade stimulanserna inte få avsedd effekt eller annars visa sig otillräckliga talar flera skäl för att yt­terligare insatser kommer att göras. Det främsta skälet härför vid sidan av den rekordhöga arbetslösheten är den senasle tidens utveckling i fråga om inflationen.

Prisema på flertalet råvaror har fallit kraftigt från hösten 1974 se diagram 1:2 och någon markerad uppgång kan inle väntas under 1975. Oljepriserna har stabUiserats sedan de oljeproducerande staterna i december 1974 beslöt frysa priserna under åtminstone de tre första kvar­talen 1975. Denna stabUisering eller nedgång i prisema på råvaror har i rådande konjunkturläge slagit igenom snabbt i partihandelspriserna och spridit sig till färdigvamledet. TUlgängUga prognoser pekar på att infla­tionstakten för hela OECD-området under 1975 skuUe gå ned tUl ca 9 % jämfört med 14 % för 1974. Mot bakgrund av utvecklingen under början av 1975 förefaller en ännu starkare inbromsning av prissteg­ringen inte utesluten.

Utvecklingen av efterfrågan och produktion inom OECD-området fömtses medföra en fortsatt lågkonjunktur imder våren. Under somma­ren torde emellertid en stabilisering inträda, varefter under andra halv­året en viss uppgång i konjunkturen kan väntas. Bakom denna pro­gnos ligger antaganden om den samlade effekten av en spontan åter­hämtning och ekonomisk-politiska åtgärder. De främsta drivkrafterna bakom en uppgång i efterfrågan i OECD-ländema skulle vara en åter­hämtning av den privata konsumtionen och av lagerinvesleringarna. Den privata konsumtionen, som allmänt utvecklades mycket svagt under vin­tern 1974/1975, stimuleras nu genom den ekonomiska politiken och genom att realinkomsterna stabUiseras i samma mån som inflationen bromsas in. Effekterna av omsvängningen av den ekonomiska politiken i expansiv riktning beräknas komma att slå igenom gradvis under andra halvåret 1975. TUl följd av den svaga utvecklingen under första halvåret 1975 kommer dock förmodligen bruttonationalprodukten 1975 för hela OECD-området att stanna under 1974 års nivå.

Den ekonomiska situationen i Förenta staterna är f. n. mycket pres­sad. Arbetslösheten ligger på inemot 9 % och industriproduktionen har fallit kraftigt under första kvartalet 1975. Vissa tecken tyder dock på att konsumtionsbenägenheten kan konmia att förbättras ganska snart. Den privata konsumtionen kommer också att stunuleras av det nyligen beslu­tade stimulansprogrammet om 23 miljarder dollar. De stora lagren, som tUl slor del är orsakade av efterfrågenedgängen inom bilsektom.

Prop. 1975:100

12

Diagram 1: 2 Råvaruprisemas utveckling 19721975

Index: 1970 = 100

250-200- 150-

Totalt                                                    -    

------ ""'

.

-

---- 

.'-

1

50-1

T

I

I

I

r

I

TT

r-\

I

|

1

I

I

1

I

rn

i

i

i

i

tt

i

r-n

r

i

i

i

;

i

|

i

i

r-JFMAMJJASONDJFMAMJJASONDJFMAMJJASONDJFM

1973

1974

1975

1972 Källa: Economist.

har börjat gå ner och lageranpassningen beräknas vara avslutad till sommaren då en ökad efterfrågan på bilar i full utsträckning kan få effekt på produktionen. I och med atl den privata konsumtionen och bilproduktionen går upp igen underslöds en allmän återhämtning under andra halvåret 1975. På grund av den svaga utvecklingen under första halvåret kommer emellertid den totala produktionen under helåret 1975 med all sannolikhet att gå ned med 2 ä 3 % jämfört med 1974.

I Japan har selekliva stimulansåtgärder satts in i februari och mars 1975. I vilken utsträckning regeringen kommer att gå in för en mera klart expansiv poUtik, kanske främst i form av en lättare penningpolitik, blir beroende av utfallet i avtalsrörelsen i april. För den privata kon-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

13

sumtionen väntas en gradvis förbättting under året. Trots en markerad uppgång i produktionen under andra halvåret 1975 väntas bmttonatio­nalprodukten öka med 23 %, en efter japanska förhållanden mycket måttlig ökningstakt.

I Förbundsrepubliken Tyskland har den inhemska efterfrågan utveck­lats mycket svagt. Under början av 1975 har även exportefterfrågan börjat mattas påtagligt. Regeringen har dock satt in stimulansåtgärder som uppgår till 23 % av bruttonationalprodukten och en uppgång i konjunkturen väntas från sommaren 1975. Ett tecken på en begynnande vändning är alt arbetslösheten i mars sjönk något efter en kontinuerlig ökning under 8 månader.

Den höga inflationstakten och det stora bytesbalansunderskottet i Storbritannien lämnar ett mycket begränsat utrymme för en expansiv ekonomisk politik. För 1975 förutses en tillväxt på någon procent. Den privata konsumtionen väntas därvid öka något, medan investeringarna sannolikt minskar. Till följd av en stagnation eller t. o. m. minskning av importen och en förbättring av bytesförhållandet gentemot ullandel vän­tas bytesbalansen förbättras något under 1975. Arbetslösheten kommer sannolikt atl genomsnittiigt under året ligga på 3,54 % av arbetskraf­ten.

Under andra halvåret 1974 avtog den ekonomiska aktiviteten i Frank­rike påtagligt tUl följd av den restriktiva ekonomiska politiken. Vissa selekliva stimulansåtgärder sattes in i början av 1975 mot bakgrund av det allt svagare arbetsmarknadsläget. För helåret väntas den totala pro­duktionsnivån komma att öka med 2,53,5 %.

I Norge vänias produktionen komma att öka med mellan 5 och 6 % och lill skillnad från näslan samtiiga övriga OECD-länder torde en hög efierfrågan och full sysselsättning komma att råda. Den privata konsum­tionen ökar f. n. bl. a. till följd av expansiva ålgärder under 1974 och in­vesteringsverksamheten ligger på en hög nivå tack vare expansionen inom oljeutvinningsbranschen. Importen väntas öka med ca 5 % vilket med en svagare exportutveckling leder till ett fortsatt betydande bytes-balansunderskolt. Detla anses emeUertid inte utgöra något hinder för tillväxten då underskottet snart kommer att vändas i ett överskott som resultat av den expanderande oljeexporten.

I Danmark bröts den höga ekonomiska aktiviteten vid halvårsskiftet 1974 lill följd av en restriktiv ekonomisk poUtik. De vidtagna åtgärderna som syftade lill att begränsa importen av i synnerhet bUar fick åsyftad effekt och bylesbalansunderskotlet kunde härigenom begränsas. Arbets­lösheten växte emellertid starkt under andra halvåret. Den ekonomiska politiken inriklas 1975 på att bryta den oförmånliga utvecklingen i fråga om landels internationella konkurrenskraft. Sysselsättningsläget skulle härigenom kunna förbättras något samtidigt som bytesbalansunderskot­tet minskas under 1975.

Prop. 1975:100

14

Produktionskapaciteten i Finland var fullt utnyttjad under hela 1974. Sysselsättningen var härigenom god samtidigt som emellertid Finland hade en internationeUt sett hög inflationstakt och ett stort bytesbalans­underskott. Den ekonomiska politiken inriktades på att förbättra hus­hållens reala disponibla inkomster samtidigt som vissa restriktioner rådde för privata icke prioriterade investeringar. 1975 inriklas den eko­nomiska politiken på att begränsa bytesbalansunderskottet med bl. a. importdepositioner för att därigenom undvika annars nödvändiga be­gränsningar av hushållsinkomsterna. Trots fortsatt expansiva industriin­vesteringar vänias ändå produktionstillväxten avmattas påtagligt och komma att uppgå tiU 2 å 3 % i volym 1975.

Mot bakgrund av att lågkonjunkturen, trots en förväntad uppgång under andra halvåret, väntas dominera utvecklingen under helåret 1975, kommer volymen av världshandeln sannolikt uite att öka nämnvärt. OECD-ländernas export torde öka något mer än importen tack vare en fortsatt hög efierfrågan i de oljeproducerande länderna och i statshan­delsländerna. De råvaruproducerande u-ländema har fått vidkännas en kraftig försämring av sin bytesbalans till följd av de ökade oljepriserna och nedgången i råvarupriserna, varför deras import av färdigvaror kommer att få skäras ned avsevärt.

OECD-områdets bytesbalansunderskott uppgick till 33 miljarder dol­lar under 1974 och förväntas bli 28 miljarder dollar under 1975. Un­derskotten synes bli väsentUgt lägre än vad som förväntades tiden när­mast efter oljeprisernas stora höjning. Den sneda fördelningen länderna emellan av det totala OECD-underskottet som gällde för 1974 kommer dock sannolikt att förstärkas ytterligare under 1975. De mindre län­derna, som tillsammans svarar för mindre än 15 % av OECD-områdets bruttonationalprodukt, kommer enligt tiUgängUga prognoser att få bära ca 60 % av det samlade bytesbalansundersköttet. I betydande utsträck-nig sammanhänger detla med alt dessa länder fört en mera aktiv och sysselsättningsslödjande poUtik.

De oljeproducerande staternas inkomstöverskott som för 1974 beräk­nas till 55 miljarder dollar har i betydande utsträckning återförts till ka­pitalmarknaderna i de oljeimporterande ländema. Dessa länders betal-ningsunderskolt har därmed kunnat finansieras utan allvarUga stör­ningar i det internationella kredit- och valutasystemet. På grund av den risk för instabilitet som den höga likviditeten i OPEC-länderna likväl ut­gör strävar man mom det mternationella valutasamarbetet efter att få till stånd arrangemang för en långfristig och bättre länderfördelad kapi-talålerföring. Ett viktigt framsteg i detta avseende är att intemationella valutafonden kunnat låna upp långfristigt kapital direkt hos de oljepro­ducerande länderna för vidareutlåning till de stater som drabbats sär­skilt hårt av oljeprishöjningen. Inom OECD har vidare medlemslän­derna enats om att sätta upp en särskild stödfond om ca 25 miljarder

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

15

dollar för de OECD-länder som får svårigheter att finansiera sina betal­ningsunderskott på annat sätt.

Utrikeshandeln

De svenska företagen har hittiUs under 1970-talet upprätthålUt en god e;cporttillväxt. Särskilt gäUer det för 1973 då världshandeln ökade snabbi, och det således fanns en betydande marknad för svenska export­produkter. Dessutom kunde de svenska företagen hålla leveranstiderna bättte än många ulländska konkurrenter.

ökningen av exportvolymen var relativt hög de tre första kvartalen 1974 trots den internationella konjunkturavmattningen. Senare delen av året innebar dock en svagare utveckling. Prognosen för 1975 har utförts av konjunkturinstitutet och bygger på en uppdelning av exporten på fär­digvaror och råvaror.

OECD-länderna mottar nära 80 % av färdigvaruexporten. De impor­terade relativt mycket 1974 i relation till deras produktionstillväxt. De svenska färdigvarorna kunde utvidga sina marknadsandelar vUket kan förklaras av en god leveransberedskap och en jämförelsevis förmånlig kostnadsutveckling. Eftersom tillväxttakten inom OECD-området blir något lägre 1975 kommer importökningen och därmed också marknads­tillväxten för svenska exportvaror att bli i motsvarande mån försvagad. Kvardröjande effekter av den förmånliga relativa prisutvecklkigen 1974 väntas bidra till att marknadsandelarna bibehålles oförändrade vUket sammantaget skulle leda tUl en ökning med ca 2,5 % av exporlvolymen tiU OECD-ländema.

För övriga länderområden gäller att färdigvaruexporten tUl Östeuropa och Kina ökade mycket kraftigt 1974, ca 35 %. Dessa länder förutser en snabb tillväxt även 1975 varför en fortsatt betydande exportökning till dem har antagits. OPEC-ländernas oljeinkomster används i växande ut­sträckning för import. Den svenska färdigvaruexporten till dessa länder ökade med 40 % i volym 1974. För 1975 är det rimligt att räkna med en något lägre exportvolymökning, eller ca 30 %. OPEC-länderna mottar f. n. endast 2 % av den svenska färdigvaruexporten men denna andel växer mycket snabbt.

Totalt beräknas exporten av färdigvaror öka med 4 å 4,5 % i volym 19741975. Det är verksladsproduktema som i främsta rummet bär upp tillväxten. Utiandsförsäljningen steg kraftigt både 1973 och 1974, det sistnänmda året främst tUI länder utanför OECD-området. Detla fömtses gäUa även 1975 då verkstadsexportens volym har bedömts öka med 7 %. Denna bedömning får ett klart stöd i den enkät som utförts bland verkstadsföretag under våren 1975.

Den andra större gruppen färdigvaror är s. k. övriga industriproduk­ter, kemiska produkter, textil, konfektion, snickerier m. m. med expor-

Prop. 1975:100

16

ten koncentrerad på Norden, Storbritarmien och Förbundsrepubliken Tyskland. Till följd av inrUilnmgen på i första hand konsumtions- och bostadssektorerna förutses exportutvecklingen bli långsammare än för verksladsproduktema. Prognosen pekar på en praktiskt taget oförändrad exportvolym.

För järn- och stålprodukterna blir avsättningsöknuigen betydUgt lägre 1975 än 1974. Det förklaras bl. a. av ett sämre efterfrågeläge och av att förbrukarna kan tära på sina lager.

En viss fortsatt nedgång av pappersexporten är trolig mot bakgrund av de slora förbrukarlagren och en svag efterfrågan i övrigt.

För råvarorna är exportutsiktema betydligt sämre än för färdigva­rorna. I särskUt hög grad gäller detla trävarorna där sjunkande bostads-investeringar på kontinenten i kombination med krympande importör­lager leder till en nedgång på ca 20 % från 1974 tUl 1975. En påtaglig stabUisering vänias emellertid ske under loppet av året.

Till följd av den försvagade pappersmarknaden är det troUgt att även massaexporten krymper i volym räknat. Även järnmalmsexporlen kan väntas minska vilket förklaras av att köparna har uppskjutit avhämt­ningen av en del av de redan kontrakterade leveranserna.

För exporten som helhet väntas volymökningen bli blygsam för 1975, knappt 1,5 % mot drygt 3,5 % 1974. Ökningen hänför sig helt till färdig­varorna. För råvarorna kommer nedgången sannolikt att närma sig 10 %.

Exportpriserna genomgår en betydUgt lugnare utvecklingsfas än un­der fjolåret då ökningen var 2728 %. Nu beräknas en ökning på ca 9 % mellan genomsnillen för 1974 och 1975. I hög grad beror dämp­ningen på den förutsatta råvaruprisutvecklingen. Prognosen innebär alt priserna för de flesla av dessa varor under loppet av året blir oföränd­rade. Färdigvarorna väntas öka drygt 10 % i pris.

Det kraftiga efterfrågetrycket i den svenska ekonomin 1974 drog med sig en snabb imporrökning. I volym räknat var tillväxten exkl. fartyg ca 12,5 %. Orsakerna till detta var bl. a. ett ökat behov av insatsvaror i samband med den stigande industriproduktionen. Vidare ägde en upp­byggnad av råvam- och insatsvarulager rum. Dessutom var konsumtio­nen expansiv med en inriktning på importkrävande varor. Den förut­sedda lägre efterfrågetillväxten 1975 medför ett mindre importbehov varför ökningen (exkl. fartyg) har antagits bli mindre än hälften av 1974 års.

Det är av intresse att notera att råoljeimporten beräknas öka med 25 % beroende på den ulbyggnad av raffinaderikapaciteten som förvän­tas bli färdigställd vid halvårsskiftet. Spegelbilden av detta är alt import­behovet av färdiga petroleumprodukter sjunker med ca 10 %.

Den jämfört med 1974 lägre tillväxttakten inom verkstadsindustrin tillsammans med en långsammare lageruppbyggnad reducerar verkstads­importens tillväxt lill 6 å 7 %. Verkstadsindustrin är en viktig stålkon-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

17

sument och branschens långsammare tiUväxt verkar dämpande på stål-importens ökningstakt.

Den lolala importen (exkl. fartyg) ökar sannolikt drygt 5 % vilket kan jämföras med 12,5 % under fjolåret. Hänsyn har då tagils lill att här har förutsatts en något snabbare ökning av deri privata konsumtio­nen och investeringarna än konjunkturinstitutet räknat med och alt detta drar upp importen något. Den försämrade fraklmarknaden påverkar investeringama i handelsflottan, och därmed fartygsimporten, kraftigt i negativ riktning. Inkl. fartyg antas därför imporlvolymen stiga med närmare 3 %.

Importpriserna Ökar avsevärt långsanunare än exportpriserna, ca 6,5 % mot drygt 9 %. Detta förklaras dels av den oUkarlade varusam-mansältningen inom exporten resp. importen, dels av den specieUa pro­fil som gällt för prisstegringarna under 1974. I fråga om sammansätt­ningen kan man notera att exporten i större utsträckning innehåUer va­mgmpper vUkas priser kommer att fortsätta att stiga under 1975 då i första hand verksladsprodukter. När det gäller lidsprofilen bör man erinra om alt importprisslegringama under 1974 i allmänhet kom tidi­gare än exportprisuppgångarna. En hel del av våra exportpriser på ex­empelvis järn, stål och massa fortsatte att stiga under senare delen av 1974 när importprisstegringen redan börjat avtaga. Detta leder be-räkningstekniskt till att den genomsnittliga prisstegringen mellan 1974 och 1975 blir slörre för exporten än för importen. Utvecklingen under loppet av 1975 blir väsentligen mera parallell.

Den beskrivna utvecklingen fömtses leda till ett fortsatt underskott i handelsbalansen (se tabeU 1:3). I jämförelse med 1974 då underskottet uppgick till drygt 2,4 mUjarder kr. skulle det dock bli en förbättring med knappt 0,5 miljarder kr. så att handelsbalansens underskott för 1975 skuUe uppgå tUl drygt 2 miljarder kr.

Den förutsatta utvecklingen av fraktmarknaden leder till en försvag­ning av sjöfartsnettot med ca 400 mUj. kr. Vidare tycks utlandsresorna åter ha skjutit fart och underskottet på resevalutan stiger på nytt efter ett par år med relativt begränsade utflöden. Transfereringarna ökar med 500 mUj. kr. vilket främst förklaras av u-hjälpens ökning.

Totalt sett skulle bytesbalansen visa ett underskott om ca 5,4 miljar­der kr. 1975 vilket innebär en ytterligare försämring med ca 1 miljard kr. i jämförelse med 1974, ett år då försvagningen av bytesbalansen var rekordartad. Det ackumulerade underskottet i den svenska utrikeshan­deln under 1974 och 1975 skulle därmed uppgå tUl ca 10 miljarder kr.

Produktionen

Under 1974 steg den totala produktionen i landet.med 4,5 %. De främsta orsakerna var lageruppbyggnaden och den'privata konsumtio-

2   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

18

Tabell 1: 3 Bytesbalans 1973-1975

Milj. kr.

1973

1974

1975 prognos

53 153

70 390

77 840

46 336

72 850

79 930

6 817

-2 460

-2 090

2 989

3 800

3 400

-2 275

-2 250

-2 600

-1280

-1790

-1900

-1 761

-2 500

-3 000

800

800

800

Export av varor Import av varor

Handelsbalans

Sjöfartsnetto

Turistnetto

övriga tjänster m. m., netto

Transfereringar, netto

Korrigeringspost

Bytesbalans

5 290

-4 400

-5 390

nens kraftiga tillväxt. Branschmässigt sett var det industrin och den pri­vata tjänstesektorn, inkl. handeln, som svarade för större delen av till­växten.

Det osedvanligt goda skördeutfallet 1974 medförde en kraftig produk­tionsökning inom jordbruket. Vid en återgång lill mera normala skörde­förhållanden 1975 skulle därför produktionen komma alt minska. Jord­bruksnämndens beräkningar anger alt en sjunkande vegetabiUeproduk-tion och en oförändrad animalieproduktion skulle ge en nedgång på ca 6 % 19741975.

Även skogsbruket noterade en avsevärd produktionsökning 1974. Bi­dragande orsak till detta var en kvardröjande kraftig efierfrågan från massa- och pappersindustrin. För 1975 fömtses en oförändrad produk­tion. Anledningen är främst att den svaga internationeUa efterfrågan på sågade och hyvlade trävaror håller nere produktionen av sågtimmer.

Som sagts ovan gav de stora lagerinvesleringarna och den privata konsumtionens tillväxt ell underlag för industrins produktionsökning 1974. Däremot ökade exportavsättnmgen i en lägre takt än tidigare. To­talt kan produktionsökningen beräknas tiU 6,5 å 7 % 1974. Det är tro­ligt att både den inhemska och den internationella efterfrågeutveck­lingen ger ett lugnare produktionsförlopp 1975.

Den långvariga internationeUa högkonjunkturen på järn- och stålom­rådet gav upphov till en hög efterfrågan på järnmalm både 1973 och 1974. En begränsande faktor var emellertid hamnkapaciteten i Narvik. Malmbehovet vid NJA ökade hemmamarknadsleveranserna. Orderstoc­ken för järnmalmsgruvorna innevarande år är betydande men den för­sämrade stålkonjunkturen har lett till en del senareläggningar av leve­ranser. Med en viss nedgång i exporten och en begränsad ökning av le­veranserna till hemmamarknaden förväntas produktionen inom järn­malmsgruvorna öka med någon procent.

Järn- och 5rå/marknaden var expansiv under 1974, vUket inte minst

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

19

efterfrågan från verkstadsindustrin bidrog tUl. Omkring årsskiftet 1974/1975 tycks den internationella järn- och ståleflerfrågan ha maltals varför exportökningen under innevarande år sannolikt kommer att be­gränsas till ett par procent i volym räknat. I jämförelse med 1974 däm­pas också efterfrågan från den svenska verkstadsindustrin och järn- och stålproduktionen beräknas därför öka med ca 2 %. Däri ingår även en betydande lageruppbyggnad.

Skogsindustrin upplevde en mycket kraftig högkonjunktur 1973. Un­der 1974 var utvecklingstendenserna inte enhetliga. För sågverkens del minskade den utländska efterfrågan på grand av nedgången i bostads­byggandet på kontinenten kombinerat med ökad nordamerikansk kon­kurrens. Leveranserna till hemmamarknaden ökade något men den svenska byggaktiviteten var dock jämförelsevis låg. Under 1975 medför ökande bostadsinvesteringar i de viktigaste avnämarländerna att expor­ten av virke stabiliseras under loppet av året. Den inhemska marknaden kommer också sannolikt att förbättras men mätt mellan genomsnittslä­gena för 1974 och 1975 blir det en betydande produktionsminskning inom sågverken.

Efterfrågan på papper var fortsatt stark under större delen av 1974. Både på export- och hemmamarknaden uppstod emellertid en försvag­ning under hösten. Under loppet av 1975 väntas en förbättring av pap­persefterfrågan på kontinenten. En trolig fortsatt konkurrens från nord­amerikanska pappersproducenter begränsar dock exportmöjligheleraa, en nedgång i exporten från 1974 tUl 1975 förefaller sannolik. Ett något bättre läge på hemmamarknaden håUer uppe produktionen så att minsk­ningen stannar vid 2 %.

Den omtalade höga efterfrågan på papper hade givetvis konsekvenser för massatillverkningen. Det som begränsade försäljningen under 1974 var utbudsmöjUghelerna. Mol slutet av året försämrades emeUertid marknadsutsikterna. En fortsalt förbättring av pappersefterfrågan kan visserUgen vänias under loppet av innevarande år men den kommer san­nolikt inte att förhindra en exportminsknuig för massan 19741975. Det finns emellertid fortfarande ett behov av lagerpåfyllnad men vissa driftsstopp väntas, inte minst med hänsyn till att kapaciteten utnyttjats utan avbrott en så lång tid alt reparationer och aUmän översyn av ma­skiner och materiel nu är helt nödvändiga. Sammantaget innebär detta en viss minskning av produktionen 1975.

För verkstadsindustrins del präglades 1974 av högkonjunkturförhål­landen. Även för 1975 kommer aktiviteten i branschen att vara hög. Mot bakgrand av en enkät tiU verkstadsföretagen har konjunkturinstitu­tet beräknat exportökningen till 7 %. Hemmamarknaden blir inte Uka intensiv som 1974 men en relativt hög tillväxt av den privata konsumtio­nen stöder efierfrågan på verksladsprodukter. Vidare vänias en viss la­geruppbyggnad, vilkel bör innebära att produktionen ökar med 6 å 7 %.

Prop. 1975:100

20

För den s. k. övrigsektorn, dvs. textil, beklädnad, kemiska produkter, snickerier m. m. utgör den privata konsumtionens ökning 1975 det främsta efterfrågetUlskottet. En produktionstillväxt om ca 2,5 % har an­tagits. För industrin totalt skulle produktionsökningen därmed uppgå tUl drygt 3,5 % 1975.

£i/:rö/fförbrukningen mmskade med ca 1 % från 1973 tiU 1974. Ned­gången i förbrakningen faller helt på de första månaderna 1974 då en betydande spareffekt uppnåddes främst på gmnd av de restriktioner och den elsparkampanj som inledde året. Under 1975 väntas elförbruk­ningen åter öka. TUlväxttakten torde dock begränsas av de sparfräm-jande åtgärder som redan vidtagits eller aviserats. Mellan 1974 och 1975 har antagits en ökning i elkraflproduktionen på 8 %. Eftersom nya kärnkraftaggregat tas i bruk faller ökningen på värmekraften.

Produktionen   inom   byggnadssektorn   fortsatte   att   minska   under

1974.

Nedgången förklaras framför allt av utvecklingen av bostadsbyg­gandet samt handelns och kommunernas byggnadsinvesteringar. Brut­toinvesteringarna i byggnader och anläggningar torde öka med ca 1 %

1975.

Läggs härtill en relativt expansiv utveckling inom underhållssek­lorn skulle byggnadsindustrins produktion öka med drygt 2 %.

Till följd av den privata konsumtionens expansiva karaktär 1974 blev produktionsökningen avsevärd inom den privata tjänstesektorn 1974, ökningen uppgick till 5 %. Det är främst varuhandeln som bidrar till detla. Dess produktionsökning skulle enligt preUminära beräkningar ha varit 8 %. För 1975 blir tUlväxttakten lugnare. Den fortsalt betydande konsumtionsökningen medverkar tUl att den privata tjänsteproduktionen antas öka med drygt 3 %.

Inom den offentUga sektorn har främst den kommunala aktiviteten lett till en produktionsökning för sektorn som helhet på 3,5 % 1974. Den bild av utvecklingen som ges i avsnittet om den offentUga verksam­heten innebär en mera jämn fördelning av tillväxten på stat och kom­mun 1975. Ökningstakten blir något lägre än 1974 eller ca 3 %.

Inom ekonomin som helhet skuUe, den presenterade konjunkturbUden innebära en total produktionstillväxt på ca 3,0 % 1975 (mätt från pro­duktionssidan). Motsvarande tal för 1974 har beräknats tUl 4,5 %.

Arbetsmarknaden

Under 1974 steg sysselsättningen kraftigt jämfört med 1973. I decem­ber 1974 var ungefär 100 000 fler personer sysselsatta än motsvarande månad året innan. Räknat i genomsnitt för dessa år var det 75 000 fler sysselsatta 1974 än 1973.1 Ukhet med de senaste årens utvecklingsmöns­ter var det kvinnorna som svarade för den helt övervägande delen av denna ökning. En tillbakablick på de gångna åren av 1970-talet visar att antalet sysselsatta kvinnor ökat rned nästan 130 000 sedan 1970.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

21

Till de viktigaste faktorerna som bestämmer utbudet av arbetskraft hör befolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samt förvärvsfre­kvensen (dvs. den andel av befolkningen i en åldersgrupp som står till arbetsmarknadens förfogande). Folkmängden ökade under 1974 med ca 23 000, vilket var en högre ökningstakt än året innan beroende på att in-och utvandringsströmmarna svängde om från ett utvandringsöverskott 1972 och 1973 tUl en nettoinvandring 1974 på ca 9 000. Äv invandrarna kom mer än hälften från Danmark, en utveckling som fortsatt under början av 1975. För 1975 föratses en nettoinvandring av ungefär samma storleksordning som 1974, dvs. omkring 10 000 personer.

ökningen av antalet personer i arbetskraften väntas bli svagare under 1975 än 1974. Föregående år noterades en ökning på ca 56 000 varav de flesla var kvinnor. För 1975 förutses en ökning på ungefär 30 000 perso­ner varvid kvinnorna förutsätts fortsätta att öka kraftigt medan där­emot en viss minskning förväntas i männens relativa arbetskraftstal.

Arbetskraflsutbudet kalkylerat i timmar väntas öka något från 1974 till 1975. De främsta orsakerna tUl alt uppgången blir relativt svag är den ökade andelen deltidsarbete (som är vanligare bland kvinnorna) samt den arbetstidsförkortning som genomförs inom vissa branscher.

Under 1974 ökade efterfrågan på arbetskraft kraftigt, speciellt under första hälften av året. Statistiken över nyanmälda lediga platser hos ar­betsförmedlingarna visar att en avmattning och viss nedgång noterades efler halvårsskiftet 1974 för att i början av 1975 ånyo visa en uppgående tendens. Tillverknmgsindustrin noterade en kraftig ökning 1974 jämfört med 1973 medan byggnadsverksamheten visade fortsatt nedgång i anta­let nyaimiälda platser.

Även statistUsen över de obesatta lediga platserna, som kan sägas mäta den icke tiUgodosedda efterfrågan på arbetskraft, uppvisar ett Uk-artat mönster. I diagram 1: 3 iUustreras uppgången mot slutet av 1973 och första halvåret 1974. På grand av omläggning av statistiken hos ar­betsförmedlingarna fr. o. m. juli 1974 är inte denna serie helt jämförbar bakåt (markerat med elt "hopp" i kurvan denna månad). En nedgång noterades de två sista kvarlalen 1974 för att under början av 1975 visa en viss uppgång. De kraftigaste ökningarna 1974 låg inom sektorerna privata tjänster och tillverkningsindustri.

Prognoserna för efterfrågeutvecklingen under 1975 bygger på kalky­ler över produktionsutvecklingen inom olika sektorer och beräkningar av produktivitetens utveckUng. Det förutses att den varaproducerande sektorn kommer att något minska sitt behov av arbetskraft. Nedgången väntas helt faUa inom jord- och skogsbrukssektorerna medan en viss ök­ning vänias för tiUverkningsindustrin.

Tjänstesektorn, och då främst den offentUga sektorn, förväntas öka sysselsättningen med 1,3 % mätt i limmar.

De båda kalkylerna över utbud och efterfrågan av arbetskraft visar

Prop. 1975:100

22

Diagram 1: 3 Arbetslöshet och obesatta platser 19701975

Säsongrensade värden

1000

-tal

Arbetsl

ö

shet

1 BO-

MO 130 120 110 100

90

80

70

60-1

50

Obesatta platser

40 30 20

10

O U.

1970     1971     1972     1973     1974     1975

Källor: Arbetsmarknadsstyrelsen, konjunkturinstilulet och statistiska cen­tralbyrån.

att arbetsmarknaden på totalnivå bör balansera under 1975. Denna to­tala balans mellan utbud och efterfrågan utesluter inte att balansstör­ningar inom olika delmarknader såväl regionalt som branschvis kan uppträda.

Genom den starka efterfrågeutveckUngen under 1974 sjönk arbetslös­heten med i genomsnitt 18 000 personer mellan 1973 och 1974, vilket motsvarar en nedgång i den relativa arbetslösheten från 2,5 till 2 %. Ut­vecklingen var likartad i hela landet, i såväl skogs- som storstadslänen sjönk arbetslösheten jämfört med 1973.

I diagram 1: 3 visas arbetslöshetens utveckUng sedan 1970 och man kan konstatera att mot slutet av 1974 låg den, trots det ökade utbudet av arbetskraft, nästan nere på nivån för 1970. De första tre månaderna 1975 innebar en ytterligare förbättring.

Arbetslösheten väntas i varje fall för de närmast framförUggande kvartalen bli oförändrat låg. Osäkerheten om styrkan i den internatio­nella konjunkturappgången samt svårigheterna att bedöma produktivi­tetsutvecklingen gör att utvecklingen därefter är svår atl prognostisera. Skulle tendenser till en försvagning av arbetskraftsefterfrågan uppträda kan man dock räkna med att sysselsättningsslödjande ålgärder genom den nu väsentligen högre beredskapen snabbt kommer att sättas in.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

23

De enskilda konsumenternas ekonomi

När detta skrivs pågår avtalsrörelsen ännu. Någon helt säker bedöm­ning av vilka inkomster de svenska hushållen kommer att disponera un­der 1975 kan därför inte nu göras. Som underlag för det fortsalla reso­nemanget har samma hypotetiska antaganden om de rena avtalslöneök­ningarnas storlek gjorts som i den preliminära nationalbudgeten, dvs. 7 resp. 9 %.

Inkl. löneglidning och med hänsyn tagen tiU sysselsättningsläget har den totala lönesumman antagils öka med 10,5 resp. 12,5 % i de båda avtalslöneallernativen. Det innebär en ökning av hushållens inkomsler med 1316 miljarder kr. Utöver den utbetalade lönesumman stiger ar­betsgivarnas arbetskraftskostnader genom höjningar av avgifter till sjuk­försäkring, folkpension och ATP.

Vid sidan om de direkta lönerna har hushållen inkomster från andra källor, t. ex. från kapital. Sådana inkomstkällor svarar för ca 1/5 av hus­hållens totala s. k. faktorinkomster. Här ingår bl. a. enskilda företagares inkomster. Denna post ökade kraftigt 1974 beroende på goda inkomster för jordbrukare och skogsägare. Skörden var en av de bästa som före­kommit och virkespriserna var höga. Även 1975 väntas en kraftig ök­ning för skogsbrukarinkomster och kapitalinkomster, medan jordbmks-inkomsterna sjunker tiU följd av en förutsatt återgång till normal skörd. Faktorinkomster utom löner bidrar därför med närmare 3 miljarder kr. till ökningen av hushåUens totala inkomster.

Föratom genom faktorinkomster stärks hushåUens köpkraft genom inkomstöverföringar från den offentliga sektom, dvs. pensioner, barn­bidrag, bostadstillägg etc. (se labeU 1: 4). Dessa transfereringar uppgick till drygt 42 miljarder kr. 1974. Den kraftiga ökningen förklaras bl. a. av stimulansåtgärderna i form av extra utbetalningar av barnbidrag och folkpensioner. Dessutom räknades bl. a. sjuk- och arbelslöshelsförsäk-ringsförmånerna upp. Vidare bidrog förbättringen av bostadstilläggen

Tabell 1:4 De enskilda konsumenternas ekonomi 1973 1975

1

Faktorinkomst " f "'"r'Tj/

2

Inkomstöverföringar   ' ''''' i!

3

Direkta skatter, avgifter m.'m.'

4

Hushållens nettoinbetalningar tiU det offentiiga (3-2)     .j

5

Disponibel inkomst

6

Real disponibel inkomst

1974

Förändring, %

Miljar­der kr.

1973

1974

1975

alt. 1

alt. 2

159

42

"; 56

14 144

7,5

11,8

2,9

-10,5

10,5

3,9

13,1 32,9 16,1

-15,2

17,1

7,5

10,7 13,1 10,1

1,2 11,7

2,5

12,3 13,7 12,5

8,9

12,7

3,0

Prop. 1975:100

24

och införandet av tandvårdsförsäkringen till alt transfereringarna lill hushållen ökade så starkt.

Hushållens inbetalningar av direkta skatter m. in. 1975 påverkas av den skaltereform som trädde i kraft vid årsskiftet. Den innebar, förutom marginalskattesänkningar i låg- och meUanmkomstskikten, att sjukför­säkringsavgiften slopades för löntagare. Därmed blir preUminärskattein-belalningarna drygt 4 miljarder kr. lägre än om oförändrade skattesatser gällt.

HushåUens netloinbetalningar till det offentiiga, dvs. nettot av direkta skatter och transfereringar, se tabell 1:4, har sjunkit sedan 1972. För 1975 förutses en viss Ökning av nettoinbelalningarna.

Hushållens nettobehållning av faktorinkomster och transfereringar ef­ter skatt, den disponibla inkomsten, ökade med 21 mUjarder kr. 1974 el­ler 17 %. Eftersom prisökningen samtidigt var knappt 9 % steg hushål­lens reala köpkraft, den reala disponibla inkomsten, med mte mindre än 7,5 %, efterkrigstidens största ökning. 1975 beräknas den disponibla in­komsten i löpande priser öka med 12 å 13 % beroende på löneökningens storlek. Vid en uppgång i prisnivån på drygt 9 % meUan genomsnittslä­gena 1974 och 1975 skulle den reala disponibelinkomslen öka 2,5 alter­nativt 3,0%.

Under 1974 har inflationen varit betydande men klart lägre än i flertalet andra OECD-länder. Den lägre svenska inflationstakten är en följd bl. a. av den utformnmg den inflationsbekämpande politiken fått, innefattande såväl skattepoUtik som subventionering av livsmedelspri­serna, prisstopp på vissa varor m. m.

Under loppet av 1974, dvs. från december 1973 tiU december 1974, steg konsumentprisindex med 10,5 % varav den internationella inflatio-

Tabell 1:5 Konsumentprisförändringen 19731975 uppdelad på komponenter

Dec.

1973-

Dec.

. 1974-

dec.

1974

dec.

1975

Prognos

alt.

1

alt. 2

Konsumentprisnivåns procentuella

uppgång, totalt

10,5

7,5

. 8,2

därav hänförs till:

ändring i indirekta skatter

0,3

1,0

1,0

automatiska effekter avindirekta

värdeskatter

0,8

0,6

0,7

ändring av internationellt bestämda

priser

5,7

0,9

0,9

ändring av jordbrukspriser

- 0,4

0,3

0,3

ändring av bostadsprissättning

2,0

1,1

1,1

ändring av diverse taxor

0,2

0,4

0,4

trendavvikelse i priserna på färskvaror

0,3

0,1

0,1

reslfaktor

1,6

3,1

3,7

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

25

nen, främst på råvaror, direkt svarade för hälften (se tabell 1: 5). 1975 beräknas denna bU avsevärt lägre, eller 0,9 procentenheter. Härtill kom­mer en indirekt effekt genom att de internationella prisstegringarna på­verkar lönesättningen i den konkurrensutsatta sektorn vilket sedan sprids till den från internationell konkurrens skyddade sektorn, där möj­Ugheterna är mindre att möta kostnadsstegringar med produktivitetsök­ningar. De lönekostnadsökningar som diskuterades i början av detta av­snitt tiUsammans med eftersläpande effekter av tidigare års importpris-och lönekostnadsökningar bidrar tUl konsumentprisökningen med 3,1 al­ternativt 3,7 procentenheter.

De i proposition 1975: 92 föreslagna punktskattehöjningarna ökar prisnivån med ca 1 procentenhet. Under 1974 subventionerades livsme­delspriserna med ca 1,5 miljarder kr. Subventioneringen fortsätter under 1975, varför effekten av prisstegringen på jordbruksprodukter begränsas till 0,3 procentenheter på den totala prisnivån. TiUsammans med en viss ökning av bostadskostnaderna väntas konsumentprisindex stiga med 7,5 % i det lägre och 8,2 % i det högre löneökningsalternativet, allt räk­nat under loppet av 1975. MeUan genomsnittslägena 1974 och 1975 blir ökningen något större, 9 resp. 9,4 %, bl. a. beroende på att genomsnitts­nivån 1974 hölls nere av momssänkningen. Som tidigare nämnts skulle den reala disponibelinkomslstegringen därmed bli 2,5 alternativt 3,0 %.

Vilken konsumtionsökning som inkomslstegringen ger upphov till är beroende av hur mycket hushåUen sparar. Diagram 1: 4 visar hur spa­randets andel av disponibelinkomsten, sparkvoten, utvecklats. Flera or­saker kan anges till varför sparkvoten ökade i början av 1970-talet, men ingen av dessa förklaringar, såsom det ökade småhusbyggandet, föränd­ringar på arbetsmarknaden etc., ger någon uttömmande förklaring. Det innebär också att varje prognos för sparkvoten 1975 blir osäker. Med hänsyn till alt hushållen under de senare årens kraftiga realinkomslsteg-ringar och sparande byggt upp likviditeten och ännu inte hunnit an­passa sin konsumtion tiU den högre inkomstnivån, är det troligt att kon-sumtionstUlväxten under 1975 blir något större än realinkomstökningen, vilket innebär att sparkvoten skulle reduceras något.

Mot denna bakgrund har konjunkturinstitutet ansett det troligt att konsumtionen skulle öka med 3,5 % i volym 1975. Efter det att denna bedömning gjorts har viss klarhet skapats i och med att ett avtal slutits för den statliga sektorn som man räknar med att de övriga avtalsområ­dena inte kommer att avvika särskUt mycket ifrån.. Del är dock i dag inte möjligt att mera exakt precisera på vUken nivå avlalslöneökningen totalt sett kan komma att ligga. De bud som presenterats från resp. arbelsmarknadsparter kan emellertid tyda på att ett ulfall i närheten av det här diskuterade högre avtalsallernativet förefaller mera sannolikt. Tillsammans med det faktum att tiUgängliga siffror över detaljhandels­omsättningen under de första månaderna 1975 anger en fortsatt relä-

Prop. 1975:100

26

Diagram 1: 4 Sparkvotens utveckling 19631974

Sparandet i procent av disponibel inkomst

Källa: Statistiska centralbyrån.

tivt stark konsumlionsvilja har här en fömtsättning om en ökning av konsumtionsvolymen på 4 % gjorts för innevarande år. Det är en kraf­tigare ökning än genomsnittligt för de tidigare åren under 1970-talet men något långsammare än 1974. Med en sådan föreställning om utveck­lingen på lönesidan förefaller det troligt att räkna med en prisstegring enligt konjunkturinstitutets högre alternativ, dvs. ca 8 %.

Investeringarna

De totala fasta investeringarna ökade med någon procent mellan 1973 och 1974 och förändringen från 1974 till 1975 väntas bli ungefär lika slor. Bakom denna odramatiska bild döljer sig emellertid mycket oUkar­lade mönster för investeringsutvecklingen på oUka områden.

Bostadsbyggandets utveckling under senare år har självfallet dragit ner den totala investeringsvolymen i samhället. Antalet påbörjade lägen­heter har sjunkit från 104 000 1971 tiU knappt 80 000 1974. Neddrag­ningen har helt avsett flerfamUjshusen; antalet påbörjade småhus har stigit från 35 000 1971 tiU över 50 000 1975. Det bör framhållas atl igångsättningen under 1974 visade sig bU avsevärt större än vad som an­togs i den preUminära nationalbudgeten 1975. Förklaringen härtUl är den mycket omfattande igångsättningen av särskilt småhus under fjärde kvartalet. Detta hänger samman med att kompensation för mervärde­skatten utgick om arbetena påbörjades före 1974 års utgång. Eftersom en del av igångsättningen under senare delen av 1974 sannoUkt varit tidi-gareläggningar från 1975 verkar detla återhållande på årels igångsätt-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

27

ningar. I samma riktning verkar stocken av outhyrda lägenheter. För 1975 har räknats med en igångsättning av 67 000 lägenheter. EmeUertid kommer en stor del av arbetena med de projekt som sattes igång fjärde kvartalet 1974 att äga ram under 1975. Till detla kan läggas en mycket kraftigt ökning av ombyggnadsverksamheten. Investeringarna i bostads­byggandet beräknas därför återigen komma att öka något efter en minskning 1974 på ca 10 %.

De privata investeringarna, exkl. bostäder, ökade under 1974 med inle mindre än 9 %. Delta är en kraftig uppjustering i förhållande lill prognosen i den preliminära nationalbudgeten. Bl. a. har ökningen för industrins investeringar nu angetts till 8,5 % mot knappt 6 % enligt ti­digare beräkningar. Av diagram 1: 5 framgår den gynnsamma utveck­ling som industrins investeringar visat under de senaste åren. För 1975 har konjunkturinstitutet räknat med en uppgång på 6,5 % för industri­investeringarna. Till gmnd för bedömningarna har legat en enkätunder­sökning. Planema för 1975 har visat en fortsatt, mycket kraftig investe­ringsvilja inom industrin. I syfte alt underlätta finansieringen av en

Diagram 1: 5 Industrins investeringar 19681974

Index: 1968 = 100

140-

y Maskiner

Totalt

130-

i Byggnader och * anl

ä

ggningar

120-

110-

100-

{

--- 1------- i-------- 1------- 1------- 1------- 1------- 1-- 

1968  1969  1970  1971  1972  1973  1974

Källa: Statistiska centralbyrån.

Prop. 1975:100

28

snabb utbyggnad av industrins produktionsapparat beslutades i mitten av april om betydande lättnader i kreditpolitiken. Kreditmarknaden sy­nes därför inle lägga hinder i vägen för en kraftig investeringsökning. Med hänsyn härtill och med tanke på bl. a. behovet av kapacitetsut­byggnad i flera av basvaruindustriema har här räknats med en något slör­re ökningslakt för industrins investeringar 19741975 eller ca 9 %. Understödjande för en sådan utveckling är vidare den goda lönsamhe­ten under 1974 samt det faktum att företagen för investeringar får ut­nyttja medel från arbetsmiljöfonderna och från såväl de särskilda som de aUmämia investeringsfonderna.

Även investeringsverksamheten i övrigt inom den privata sektorn be­döms kunna bli något mera omfattande än enligt de bedömningar som konjunkturinstitutet gjort. Trots detla fömtses en klar tillbakagång av handelns och den privata tjänstesektorns investeringar. En mycket kraf­tig minskning (ca 30 %) förutses vidare för investeringarna i handels­flottan, orsakad främst av den svaga konjunktur som f. n. råder på sjö­fartsmarknaden. Totalt har här för de privata investeringarna räknats med en obetydlig uppgång från 1974 lill 1975. Exkluderas handelsflot­tan blir dock ökningstakten drygt 3 %.

De totala statliga uivesteringarna väntas öka med ca 7 % 19741975 efter en obetydlig uppgång meUan 1973 och 1974. Till denna utveckling bidrar framför aUt det omslag från nedgång tiU mycket kraftig expan­sion som nu föratses för affärsverken. I särskUd utsträckning gäller detta den byggnads- och anläggningsverksamhet som vattenfallsverket och luftfartsverket bedriver.

För de kommunala investeringama innebär prognosen en viss fortsatt minskning också 1975.

En omfattande lagemppbyggnad skedde under 1974. Detta gäller för såväl industrin som handeln. För industrin koncentrerades lagerinveste­ringarna till varor i arbete. Vad gäUer handeln kom stora lagerökningar att registreras, i särskilt hög grad för partihandeln. Till en avsevärd del förklarades detta av speciella omständigheter; oljelagringen ökade myc­ket tydligt under 1974 och stora partier av spannmålsskörden under 1974 fanns kvar i lager vid utgången av året.

För 1975 har konjunkturinstitutet beräknat alt lageröknmgarna kom­mer atl uppgå till ett värde motsvarande knappt 2,9 mUjarder kr. räknat i 1968 års priser. Här har räknats med en något större ökning av la­gerinvesteringarna, särskUt vad gäller färdigvaror. Sålunda har en ök­ning på ca 3,1 miljarder kr. i 1968 års priser förefallit trolig. En sådan omfattning är rimlig mot bakgrund av bl. a. de svar företagen länmat på frågor rörande lagerstockarnas storlek i samband med konjunkturbaro­metern i mars i år. Inte heller förefaller storleken på lagerinvestering­arna 1975 vara överdriven sedd i sitt mera långsiktiga sammanhang (se diagram 1:6).

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

29

Diagram 1: 6 Lagerförändring 19501975

1968 års priser

Milj kr

i

5 000-

1

4 000-

II

1

«

3 000-

A

'

2 000-

Ä

h

A

i

1 000-

f

J

il

u

u-

I

Il /i    i    i    i

1    ,    1    .    1

1  1  1  I  i

' \

' I '

-1 000

'

1950

1955

1960

1965

1970

1975

Källa: Statistiska centralbyrån.

Den offentliga verksamheten

Den offentiiga sektorns konsumtions- och investeringsutgifter ökade med ca 3 % i volym 1974 och ökningstakten beräknas bU endast något lägre 1975. Det är främst konsumtionen som utgör ett expansivt inslag i ekonomin, medan däremot sektorns investeringsefterfrågan visar en sva­gare utveckling. De statiiga myndigheternas samt de kommunala myn­digheternas och affärsverkens samlade investeringar minskade med ca 1,5 % i volym 1974 och en nedgång av molsvarande storlek beräknas även för 1975. Såsom redan framgått av investeringsavsnittet förväntas däremot en kraftig ökning av de statliga affärsverkens investeringar.

Statens,  kommunernas och socialförsäkringssektorris samlade kon-

Prop. 1975:100

30

sumtionsefterfrågan ökade med hela 4 % i volym 1974. Snabbast ökade den kommunala konsumtionen, med ca 5 %, vilket tyder på en hög akti­vitet i den kommunala ekonomin. Bl. a. beräknas sysselsättningen i kommunerna ha ökat med 4 % detta år. Den statliga konsumtionsvoly­men ökade totalt sett betydligt långsammare 1974. Ökningen med endasl 1 % från 1973 förklaras dock till stor del av försvarets minskade inköp av varaktiga varor. Dessa klassificeras i nationalräkenskapssammanhang som statiig konsumtion. Sysselsättningen hos de statiiga myndigheterna ökade 1974 med ca 1,5 %. Statens och kommunernas konsumtionsefter­frågan vänias 1975 få en mer paraUeU utveckUng. Statens konsumtion beräknas öka med ca 4 %, mot 3 % för den kommunala konsumtionen. Totalt beräknas den offentUga sektorns konsumtion öka med 3 % 1975.

De samlade offentUga utgifterna ökade 1974 i betydligt snabbare takt än inkomsterna medan ökningstakten 1975 beräknas bli mera lUcformig. Utvecklingen 1974 präglades av den mycket Uvliga reformverksamhe­ten. Förbättringar av barnbidrag, bostadstillägg, socialförsäkringsförmå­ner m. m. samt extra utbetalningar av bl. a. folkpension och barnbidrag ökade transfereringarna lill hushållen kraftigt. Vidare innebar skattebe­läggningen av bl. a. sjukpenningen att såväl skatteinkomster som hus­hållstransfereringar ökade mycket snabbt. På skattesidan bestämdes ut­vecklingen 1974 även av den temporära sänkningen av mervärdeskatten.

Den offentliga sektorns inkomster i form av socialförsäkringsavgifter påverkas 1975 Uksom även 1974 av att en del av reformverksamheten, bl. a. skatteomläggningarna dessa år, har finansierats med höjda arbets­givaravgifter. Förslagen om höjningar av vissa punktskatter ökar skat­teinkomsterna 1975. Hushållstransfereringarna har även 1975 reform­inslag, bl. a. förbättrade folkpensionsförmåner och bostadstillägg. Sub­ventioneringen över statsbudgeten av priserna på vissa baslivsmedel öka­de kraftigt 1974 och denna utveckling fortsätter 1975. Vidare påverkas transfereringarna 1975 i betydande utsträckning av reformerna på bo­stads- och energiområdena. De snabbt växande åtagandena vad gäller u-landsbiståndet bidrar också till transfereringarnas höga ökningslakt både 1974 och 1975.

Som framgår av tabell 1: 6 har underskotten i statens budget ökat mycket snabbt under de senaste åren. Utfallet för 1974 visade elt nega­tivt totalbudgetsaldo på 10,5 miljarder kr., vilket innebar en budgetför­svagning med närmare 4,5 mUjarder kr. jämfört med 1973. Underskottet beräknas öka ytterligare 1975 tiU drygt 12,5 miljarder kr. Den snabba ökningen av underskotten i statens totalbudget illustreras av att 1975 års budgetunderskott kan beräknas bli fyra gånger så stort som 1971 och mer än dubbelt så stort som 1973.

Den kommunala sektorns finansiella sparande, dvs. skillnaden mel­lan kommunernas inkomster och utgifter, var positivt både 1972 och 1973. Inkomstöverskollet 1973 uppgick liU drygt 1 miljard kr.  1974

Bil. 1   Reviderad nationalbudget 1975

31

Tabell 1: 6 Den offentliga sektorns finansiella sparande samt utlåning 19731975 Milj. kr., löpande priser

1973

1974

1975

Staten

Finansiellt sparande

-2 611

-6 190

-8 170

Utlåning m. m.

3 524

- 4 210

4 520

Totalsaldo

-6 135

-10 400

-12 690

Kommunerna

FinansieUt sparande

1 269

-     530        - 1 500

Utlåning

308

517

Socialförsäkringssektorn

FinansieUt sparande

10122

10 040

11280

Allmänna pensionsfondens utlåning

9 644

9 853

Den konsoliderade offentliga sektorn

Finansiellt sparande

8 780

3 320

1 610

Utlåning lill den privata sektorn

11041

12 510

beräknas en relativt kraftig omsvängning ha ägt rum. Överskottet 1973 förvandlades till elt underskott på ca 0,5 miljarder kr. Den snabba kom­munala aktivitetsökningen väntas fortsätta även 1975, vilket resulterar i ett ökat underskott, ca 1,5 miljarder kr.

Fonduppbyggnaden inom socialförsäkringssektorn, dvs. sektorns fi­nansiella sparande, har ökat stadigt år från år. 1974 kom dock fondök­ningen att i stort sett ligga kvar på 1973 års nivå, ca 10 mUjarder kr. Det finansiella sparandet väntas dock åter öka 1975 tUl drygt 11 miljar­der kr. Sektoras inkomstöverskolt består till en helt dominerande del av allmänna pensionsfondens utiåning. 1973 och 1974 gick 2025 % av derma till staten och kommunerna. Övriga 7580 % av fondens utlå­ning ställdes till bostadssektorns och näringslivets förfogande.

Den offentliga sektorns totala finansiella sparande, dvs. nettot mellan inkomster och utgifter exkl. utlåningsverksamhet m. m., ökade från drygt 5 till närmare 9 miljarder kr. från 1970 tUl 1973. Detla inkomst­överskott minskade sedan med hela 5,5 miljarder kr. 1974 och försvag­ningen väntas fortsätta 1975. Den offentUga sektorns finansiella spa­rande vänias därmed uppgå till endast drygt 1,5 miljarder kr. detta år, dvs. en minskning med drygt 7 mUjarder kr. från 1973.

Den offentUga sektorns utlåning, främst över statsbudgeten och från allmänna pensionsfonden, till den privata sektorn överstiger kraftigt den offentiiga sektorns finansiella sparande. Denna differens, som kan sägas utgöra den offentliga sektorns nettoupplåningsbehov, uppgick 1973 lill drygt 2 miljarder kr. Främst till följd av den mycket kraftiga ökningen i siatens underskott från 1973 tiU 1974 ökade det offentiiga upplåningsbe­hovet med ca 7 miljarder kr. 1974 och uppgick därmed till drygt 9 mil­jarder kr.

Den offentiiga sektorns inverkan på samhällsekonomin 1974 och 1975

Prop. 1975:100

32

Tabell 1:7 Finanspolitiska effekter 1974 och 1975

Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser

1974

1975

Staten

1,5

1,1

Kommunerna

1,0

0,6

Socialförsäkringssektorn

0,7

0,1

Totalt

3,2

1,8

har beräknats med hjälp av en enkel analysmodell. Statens, kommuner­nas och socialförsäkringssektorns finanspolitiska effekter uttrycks i pro­cent av bruttonationalprodukten i fasta priser (se tabell 1: 7). Den of­fentUga sektorns bidrag till efterfrågan och produktion i samhället be­räknas ha varit drygt 3 % 1974. Därav beräknas effekterna av den stat­liga verksamheten ha bidragit tiU ca hälften av totaleffekten och kom­munerna med ytterligare ca' 1 %. Även 1975 beräknas den offentiiga sektorn få en kraftig expansiv inverkan på samhällsekonomin. Effekten har uppskattats till inemot 2 % av den totala produktionen.

Den statliga sektorns finanspoUtik svarar för större delen av deima ef­fekt men även kommunerna utövar trots den betydande skattehöj­ningen inom denna sektor en stimulerande inverkan på den ekono­miska aktiviteten. I likhet med föregående år dominerar de s. k. indi­rekta effekterna, vilka inverkar på inkomstbildningen inom de privata sektorerna och därigenom även på deras utgiftsbenägenhet. För den statliga sektorns vidkommande förklaras detta i första hand av refor­merna på transfereringsområdet och de senaste årens skatteomlägg­ningar.

Kreditmarknaden

Bl.a. oljeprisstegringama och skillnaderna i räntenivå meUan utlan­det och Sverige ledde i början av 1974 till förskjutningar i utrikesbetal-ningarna med en negativ effekt på valutareserven. Svenska företag överförde också utländsk valuta tiU s. k. valutakonton i affärsbankerna vilka inte inräknas i valutareserven. Dessa faktorer bidrog till den kraf­tiga avlappningen på ca 2 miljarder kr. av denofficieUa valutareserven under senare delen av mars och början av aprU 1974.

I detta läge ingrep riksbanken med åtgärder som främst syftade tUl att driva upp de kortfristiga räntesatserna och strama åt bankernas utlå­ning. Diskontot höjdes fr. o. m. den 3 april 1974 från 5 tiU 6 %. De kas­sakvoter, som affärsbankerna är skyldiga att hålla gentemot riksbanken höjdes från 1 till 5 %. Vidare uppmanades affärsbankerna att dämpa ökningstakten i utestående krediter tiU andra ändamål än bostadsbyg­gande.

Kreditexpansionen mattades inte omedelbartefter diskontohöjningen.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

33

Valulautflödet fortsatte också efler ett kortare avbrolt om än i lugnare takt än före åtstramningen. De vidtagna åtgärderna gavs stöd med en ny diskonlohöjning till 7 % fr. o. m. den 16 augusti 1974. I fråga om af­färsbankernas övriga utlåning, dvs. till andra ändamål än bostadsbyg­gande, gavs nu också en precisering av riktpunkten. Denna utlåning skulle för varje bank få växa med högst 15 % över året som helhet.

Efter räntehöjningen i augusti stabiliserades läget. Ökningen av ban­kernas övriga utlåning dämpades samtidigt som valutautflödet för­byttes trots växande underskott i bytesbalansen liU elt svagt inflöde mot slutet av året.

Företagssektorns investeringsverksamhet och lageruppbyggnad var omfattande 1974 och finansieringsbehovet därför stort. Det ökade kapi­talbehovet tiUgodosågs genom ökad upplåning både på den organiserade kreditmarknaden och utanför denna. Som en följd av riksbankens re­kommendationer ökade också upplåningen ulomlands under senare delen av 1974 i takt med att den inhemska kreditmarknaden stramades åt. Dessutom tärde förelagen på sina egna medel, vilket innebar att de­ras likviditet försämrades. I varje faU gäUer det de tre första kvarlalen 1974, fjärde kvartalet tycks en vändning ha skett.

Den offentliga sektorns finansieringsbehov karakteriserades bl. a. av det statiiga budgetunderskottet på ca 10,5 miljarder kr. Detta täcktes i slörre utsträckning än tidigare genom upplåning i riksbanken. Slalen tog i anspråk ungefär hälften av det den totala ökningen av kredilflödet un­der 1974. Den kommunala upplåningen minskade däremot både på och utanför den organiserade marknaden.

Den tidigare omtalade höjningen av hushållens sparkvot återspeglas både i ell ökat förvärv av småhus och ett kraftigt ökat sparande i finan­siella tillgångar som banktillgodohavanden m. m.

De krav som kreditmarknaden kommer att ställas inför under 1975 präglas bl. a. av alt företagens investeringar i anläggningstillgångar och lager tillsammantaget väntas öka med mer än 3 miljarder kr. Det är samtidigt sannolikt att företagens vinslsituation inte blir lika god som 1973 och 1974. Följaktligen kommer ett förverkligande av företagens in­vesteringsplaner att ställa krav på en ökad upplåning på kredilmark­naden 1975. De nyligen beslutade lättnaderna i kredilpolitiken kommer alt i synnerhet för industrin medverka till att dessa planer kan förverk­ligas.

Även kommunerna vänias ställa växande anspråk på kredilmarkna­den 1975 lill följd av ett finansiellt underskott som är ca 1 miljard kr. större 1975 än 1974 och mot bakgrund av den 1974 nedskurna likvidite­ten.

Bostadssektorns ökade upplåningsbehov kan i runt tal uppskattas till 1 miljard kr. Etl påtagligt inslag i utvecklingen 1975 är vidare att statens

3    Riksdagen 1975. 1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

34

upplåningsbehov väntas öka med ca 2 1/2 miljarder kr. till följd av elt växande budgetunderskott.

Det framstår som angeläget alt ett nytillskott av finansiella resurser lill förelag och kommuner kan-uppbringas utomlands och att detla kan ske till acceptabla villkor. Den allmänna räntesänkning som fortgått utomlands allt sedan höslen 1974 utgör här ett positivt inslag i bilden. Såväl företag som kommuner har också påbörjat en inte obetydlig upp­låning på bl. a. den internationella kreditmarknaden.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

35

2   Det intemationella läget 2.1 Sammanfattande översikt

Utvecklingen 1974

Konjunkturavmattningen som tog sin början redan under 1973 för­djupades successivt under loppet av 1974 och övergick för OECD-om­rådet som helhet i recession. Enligt nu tillgängliga uppskattningar mins­kade den totala produktionen med inemot 1/2 %.

Den nu rådande lågkonjunkturen skUjer sig inte i princip från de tidi­gare nedgångar i tillväxten som förekommit de senasle 30 åren. I mitten av 1973 syntes klara tecken till en cyklisk avmattning. Byggandet brom­sade in och sjönk, konsumentemas efterfrågan försvagades och lager-investeringama nådde en höjdpunkt. Att denna lågkonjunktur blivit så djup förklaras av en rad, delvis samverkande och varandra förstärkande omständigheter. Den internationella högkonjukturen 1972/1973 inträffa­de i stort setl samtidigt i flertalet OECD-länder. Härigenom blev expan­sionen både kraftigare och snabbare, vilket i sin tur medförde att efter­frågan inom en rad sektorer stötte mot kapacitetstaket. Detta ledde till att priserna på i första hand råvaror men även kapitalvaror började stiga kraftigt. Men denna prisstegring blev kraftigare och mera ihållande än vad som varit fallet under tidigare konjunkturcykler och ledde tiU att den ekonomiska politiken med betydande kraft lades om i kontraktiv riktning.

Tabell  2:1 Bruttonationalproduktens  utveckling  i  olika  länder  och  länder­områden 1973-1975

Procentuell volymförändring. Siffrorna för 1973 och 1974 avser utfall, för 1975 prognoser

1972-1973

1973-1974

1974-1975

Belgien

5,3

4,2

2-3

Danmark

3,5

1,5

1-2

Finland

5,9

4,5

2-3

Frankrike

6,0

    4,5

2,5-3,5

Förbundsrepubliken Tyskland

5,3

0,5

1-2

Italien

5,9

3,4

-1-0

Nederländerna

4,4

2,5

2-3

Norge

4,2

3,5

5-6

Schweiz

3,5

0,2

-1-0

Storbritannien

5,3

-0,2

0-1

Sverige

3,1

4,2

2,2

Österrike

5,5

4,5

2,5-3,5

Förenta staterna

5,9

-2,2

-3------ 2

Canada

6,8

3,7

0-1

Japan

10,2

-3,5

2-3

Västeuropa

5,5

2,3

1,1-1,6

Totala OECD

6,3

-0,3

-0,5-0,5

Källa: OECD, nationell statistik samt uppskattningar gjorda inom finansde-partenientets ekonomiska avdelning.

Prop. 1975:100

36

Diagram 2:1 Industriproduktionen i vissa länder 19721974

Index 1970 = 100. Mänadsgenomsnilt

140 13P 120 110 100

140 130 120 110 100

L F

ö

renta state

rna

r      

f-- 

X

r-"'

L Japan

-\

1               /

140 130 120 110 100 90

140 130 120 110 100

L Storbritannien

r       \

y"

L 

Ö

sterrike

\       -.-A

i

"

140 130 120 110 100

_ V

ä

sttysklanc

A

vA

.-/n

140 130 120 110 100

L Finland

tq

k/~"V'~

140 130 120 110 100

_ Frankrike

A,

140 130 120 110

ibo

L Norge

rVv

kvv------- !

140 130 120 110 100 90

L Italien

>.

/v-

1    V\

L   P-

r

N-s/

1

140

- Sverige

130

-

120

___ TsAA

110

-."W

-     

»

      \

100

v

90

1972 

Källa: OECD.

1973

1974

1972

1973

1974

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

37

Oljeprishöjningarna i slutet av 1973 försvagade även den totala efter­frågan ytterligare. Den kontraktiva nettoeffekten av de höjda oljepri­serna på industriländernas ekonomier har beräknats lill någon procent av bruttonationalprodukten. Allvarligare var den mera indirekta verkan den s. k. oljekrisen hade på totala efterfrågan. Dels kunde inte oljepro-ducenlländerna snabbt omsätta sina ökade inkomsler i real efierfrågan, vilket ledde till elt molsvarande bortfall av efterfrågan på varor och tjänster i industriländerna. Dels uppstod tiU följd av de ökade betal­ningarna för olja slora bylesbalansunderskott i de oljekonsumerande länderna, vilket tillsammans med den redan höga inflationstakten gjorde att industriländernas regeringar tvekade alt sätta in de stabUiserings-politiska stimulansåtgärder som var påkallade av den allt tydligare ned­gången i efterfrågan och försämringen på arbetsmarknaden. Kraften i konjunkturnedgången kom också att tUlfälligt döljas av de tecken till återhämtning i produktionen som under en kort tid inträdde på våren 1974 när de kvantitativa oljerestriklionerna hävdes.

Under senhösten och vintern 1974 fördjupades lågkonjunkturen avse­värt. Industriproduktionen i de sju slörre OECD-länderna föll då med 14 % i årslakt jämfört med tredje kvartalet 1974. Alt nedgången blev så djup och så mycket djupare än vad som antogs så sent som i decem­ber 1974, förklaras av den privata konsumtionens och lagerinveste­ringarnas utveckling under fjärde kvartalet.

Inför den accelererande inflationen under de tidiga höstmånaderna, de i många länder sjunkande reallönerna och det allt mörkare läget på

' Förenta  staterna.   Japan,  Förbundsrepubliken  Tyskland,   Frankrike,   Stor­britannien, Italien och Canada.

Tabell 2: 2 Konsumentpriser 1962-1975

Procentuell förändring per år resp. från föregående månad

1962-

1972-

1973-

Dec 1973-

  1974

1975

1972

1973

1974

dec 1974

okt

nov

dec

jan

febr

Belgien

3,8

10,4

12,6

15,7

0,9

1,1

0,7

1,1

1,1

Danmark

6,0

9,3

15,2

15,5

1,3

1,4

0,6

0,6

0,3

Finland

5,7

11,4

17,4

16,9

0,9

0,7

0,3

2,6

1,5

Frankrike

4,4

7,3

13,6

15,2

1,2

0,9

0,8

1,1

0,8

Förbundsrepubliken

Tyskland

3,2

6,9

7,0

5,9

0,5

0,7

0,3

0,9

0,5

Italien

4,3

10,8

19,1

24,5

1,9

1,9

0,8

1,6

1,5

Nederländerna

5,4

8,0

9,6

10,9

1,3

0,7

0,4

0,6

0,3

Norge

5,1

7,5

9,4

11,3

1,0

0,8

1,1

2,5

0,6

Schweiz

4,0

8,7

9,8

7,6

0,6

1,4

0,1

0,6

0,3

Storbritannien

4,9

9,2

16,0

19,1

2,0

1.8

1,4

2.6

1,6

Sverige

4,7

6,7

9.9

10,5

3.1

0,9

OA

0.8

1,0

Österrike

3,9

7,6

9,5

9,7

1,3

0,8

0,6

1,1

1,0

Förenta staterna

3,3

6,2

11,0

12,2

0,9

0,8

0,7

0,5

0,7

Canada

3,3

7,6

10,7

12,4

0,9

1,1

1,0

0,5

0,8

Japan

5,7

11,7

24,4

21,9

2,3

0,7

0,4

0,5

0,3

Totala OECD

3,9

7,9

13,3

14,2

1,2

1,0

0,7

0,8   .

0,8

Källor: OECD och nationell statistik.

Prop. 1975:100

38

arbetsmarknaden förefaller konsumenterna ha ökat sin sparkvot högst avsevärt. I första hand har detta avspeglats på köpen av varaktiga kon­sumtionsvaror, främst bilar. Även bostadssektorn torde ha upplevt en ytterligare försvagning av efterfrågan.

Fram till sommaren 1974 fanns elt visst behov av lagerpåfyllnad. Erfarenheterna från den extrema högkonjunkturen 19721973 ledde också till att vissa lager byggdes upp i syfte att gardera sig mot even­tuella flaskhalsar i produktionen. Kvardröjande inslag av spekulativ lageruppbyggnad kan också ha funnits. Under hösten övergick denna lageruppbyggnad tUl alt i huvudsak bli ofrivillig. Under fjärde kvartalet skulle lagren i exempelvis Förenta staterna enligt preliminär statistik ha stigit snabbare än i början av 1974 trots att företagen sökte minska lagren genom att sänka priser och avbeställa tidigare order. Lågkon­junkturen avspeglades även i lagrens sammansättning från atl under 1973 och början av 1974 huvudsakligen innehålla råvaror övergick lag­ertillväxten i slutet av 1974 till att till största delen beslå av färdigvaror.

Den ekonomiska politiken i flertalet OECD-länder har som tidigare nämnts varit inställd på att bekämpa inflationen och motverka de sti­gande bytesbalansunderskotten. Båda dessa mål har man sökt uppnå genom att dra ned den inhemska efterfrågan med i huvudsak generellt verkande medel. Finanspolitiken har därvid spelat en tämligen passiv roll i så motto som skatter och utgifter hållils oförändrade. På grund av inflationen har ändå en avsevärd kontraktiv effekt uppnåtts genom att exempelvis nominellt oförändrade utgiflsbelopp realt inneburiit en lägre effektiv efterfrågan. Penningpolitiken däremot skärptes redan un­der 1973 och hölls oförändrad eller t. o. m. ännu mer restriktiv under större delen av 1974, dvs. minst ett år efter det atl konjunkturen hade nått sin kulmen. Den starka likvidiletsneddragning som företagssektorn, trots höga vinster inom vissa branscher, på så vis blev utsatt för var ytterligare en bidragande orsak lill all industriproduktionen föll så starkt i slutet av 1974. De för ränteförändringar känsliga byggnadsinvestering­arna påverkades starkt av den restriktiva penningpolitiken.

Under de sista månaderna av 1974 märktes en påtaglig lättnad på kreditområdet. De officiella diskontona började sänkas i etapper och likviditetskvoterna minskades. Till en början avspeglade detla främst den avlagande efterfrågan på krediter. Successivt gavs dock pennings­politiken en mera expansiv inriktning. I Förenta staterna och Förbunds­republiken Tyskland gavs också uttryck för en medveten avsikt att lätta på penningpolitiken.

Nedgången i total efterfrågan och produktion fick under hösten 1974 ett allt större genomslag på efterfrågan på arbetskraft. Arbetslösheten som ökat endast marginellt mellan sommaren 1973 och sommaren 1974 steg under hösten 1974 snabbt i de flesla större OECD-länder. Mest slående var utvecklingen i Förenta staterna där arbelslöshetsprocenten

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

39

Tabell 2: 3 Arbetslösheten i vissa OECD-länder 1962-1975

Procent av arbetskraften, säsongrensade tal

Genomsnitt

1974

1975

1962-

1973

1 kv

2 kV

3 kV

4kv

jan

1972

Belgien

5,1

2,3

2,3

2,4

2,7

Danmark

3.2

2,4

2,6

4,4

8,2

9,3

i 3,9

Finland

2,2

2,3

1,8

1,7

1,9

1,7

Frankrike

1,7

2,1

2,0

2,0

2,2

2,8

Förbundsrepubliken

Tyskland

1,0

1,3

1,8

2,5

3,0

3,6

5,1

Italien

3,4

3,5

3,1

2,5

2,8

3,1

5,3

Nederländerna

1,1

2,3

2,6

2,6

2,9

3,2

5,5

Norge

0,8

0,8

0,9

0,4

0,5

0,8

1,3

Storbritannien

2,3

2,7

2,5

2,5

2,7

2,9

3,3

Sverige

2.0

2,5

2,2

2,1

2,0

1,7

1.9

Förenta staterna

4,7

4,9

5,2

5,1

5,5

6,5

8,2

Canada

5,1

5,6

5,5

5,2

5,4

5,7

6,7

Japan

1,2

1,3

1,3

1,3

1,4

1,7

1,6

Anm. På grund av starkt skiljaktiga definitioner och beräkningsmetoder är dessa tal icke jämförbara länderna emellan.

Källa: OECD samt nationell statistik.

steg från drygt 5 % under sommaren 1974 till 8,2 % i början av 1975. Ofrivilligt korttidsarbete fick en alll slörre spridning.

Inflationen uttryckt som konsumentprisernas ökning utgjorde drygt 14 % i genomsnitt för OECD-ländema under loppet av 1974. Under fjärde kvartalet gick dock ökningstakten ned. Partipriserna stabiliserades under hösten och föll t. o. m. i vissa länder. Bidragande till denna in­bromsning av inflationstakten har varit den starka nedgången i efter­frågan som även påverkat de internationeUa råvarupriserna. Från aprU 1974 har de flesta råvaror sjunkit kraftigt, i många fall ned till eller t. o. m. under den nivå som gällde före den stora prisuppgången 1973.

Den här skildrade utvecklingen avser OECD-området som helhet. De enskilda länderna uppvisar mycket stora skillnader inbördes i fråga om olika aspekter av utvecklingen. Värst drabbade av konjunkturavmatt­ningen blev Japan och Förenta staterna med en minskning av brutto­nationalprodukten på 4 resp. 2 %. Lågkonjunkturen i Västeuropa blev i jämförelse härmed mera måttfull. Tack vare en exceptionell exportök­ning kunde Förbundsrepubliken Tyskland öka sin produktion något från 1973, medan Storbritannien upplevde en mindre tillbakagång. Frankrike uppnådde en tillväxt på hela 4,5 % men under andra halv­året 1974 skedde en tydlig inbromsning av den inhemska efterfrågan. De mindre OECD-länderna hade allmänt en högre tUlväxt i förhållande till de större europeiska länderna. Högst BNP-lillväxt hade Finland, Österrike och Sverige med resp. 4,5, 4,5 och 4,2 %.

Prop. 1975:100

40

Alt produktionen inom OECD-området inte föll ännu mer än vad som blev fallet beror på den relativt sett kraftiga ökningen i exporten till länderna utanför regionen. Särskilt kraftig blev exportökningen lill de oljeproducerande länderna och statshandelsländerna, och i vilkel fall under första hälften av 1974 även de råvaruproducerande u-länderna. Priserna på exporten och importen ökade med 26 resp. 43 %, vilken differens speglar försämringen av OECD-områdets terms-of-trade gent­emot främst de oljeproducerande staterna. Oljeprishöjningen medförde en belastning på OECD:s handelsbalans med OPEC-länderna på om­kring 60 miljarder dollar, vUket dock delvis kompenserades av en ex­portökning till dessa länder på 13 miljarder. Handeln med länder utan­för OECD och OPEC uppvisade elt ökat överskott på 12,5 miljarder dollar. Totalt försämrades OECD:s handelsbalans med 34 miljarder dollar, vilket är icke obetydligt mindre än vad som kunde förmodas så

Diagram 2:2 Byiesbalansutvecklingen i vissa länder 19721974

Miljarder dollar

Danmark

HT

¥

Italien

ir

Sverige

Österrike

¥

Finland

Nederl

ä

nderna

-ir

Tsr

¥

2  -

1 -

1

Norge

I   i

4 0

_ F

ö

renta staterna

;;s            m

-4

-

i

-8

_

E

Japan

4  -

O -4

Ta-

¥

Storbritannien

T

4

O

-4

10 -

O

-10

-20

-30

i

OECD-totalt

rm

¥

1972    1973    1974

J___ L

1972    1973    1974

1972    1973    1974

Aniu. Skalindelningen är olika för mindre länder, större länder och OECD totalt.

Källa: OECD.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

41

sent som i december 1974. Alt underskottet blev mindre än väntat utgör ytterligare ett tecken på den stagnerande och fallande efterfrågan i OECD-området under 1974. Bylesbalansunderskotlet blev ungefär lika stort som försämringen av handelsbalansen, dvs. 3334 miljarder dollar. Men för bytesbalansen var fördelningen mellan OECD-länderna ännu mera sned. A ena sidan presterade FörbundsrepubUken Tyskland ett by­tesbalansöverskott på 9 miljarder dollar. Å andra sidan noterade Stor­britannien, Italien och Frankrike underskott på resp. 9, 7,5 och 6 miljar­der dollar.

Utsikter för 1975

Utvecklingen under de första månaderna 1975 har präglats av sam­ma stagnation och nedgång som fjärde kvartalet 1974. Industriproduk­tionen fortsatte således att minska i Förenta staterna och Japan och flera andra OECD-länder. Den privata konsumtionen utvecklades myc­kel svagt och förelagens investeringsplaner reviderades ned ytterligare. Arbetslösheten steg och ofrivilligt korttidsarbete fick allt större sprid­ning i näslan samtliga länder. SärskUt kraftig var ökningen av arbets­lösheten i Förenta staterna där den mellan december 1974 och januari 1975 ökade med en hel procentenhet till 8,2 %. I Storbritannien där de arbetslösas anlal stigit relativt sett långsamt under hösten blev ök­ningen nu snabbare. Även i Japan noterades en relativt sett mycket kraftig ökning av arbetslösheten.

Den ekonomiska politiken styrdes emellertid alltmer över i expansiv riktning. Den lättnad i penningpoUtiken som genomfördes redan under hösten 1974, följdes nu av ytterligare åtgärder. I de allra flesta länder sänktes det officiella diskontot i flera etapper under januari och februari 1975. Kredilreslriktioner av olika slag luckrades upp. Bl. a. har begräns­ningar för upplåning ulomlands lättats samtidigt som selekliva kredil­politiska stödåtgärder vidtagits i en del länder för exportindustrin och vissa utsatta branscher, i första hand byggnadsindustrin.

Även finanspolitiken har i en rad länder givits en mera expansiv in­riktning. Det mest utpräglade exemplet härpå är den radikala föränd­ring som inträtt i den amerikanske presidentens ekonomiska politik. Denna svängdes över från inflationsbekämpning till recessionsbekämp­ning i och med att ett stimulanspaket innehållande skattesänkningar på 16 miljarder dollar lades fram i januari. Sedermera har den amerikans­ka kongressen ökat stimulansåtgärderna till ca 23 miljarder dollar. 1 Förbundsrepubliken Tyskland trädde en skatte- och barnbidragsreform i kraft den 1 januari som tillsammans med tidigare expansiva ålgärder frän december 1974 beräknas öka efierfrågan med meUan 2,5 och 3 % av bruttonationalprodukten. Även i länder som Canada, Nederländerna, Belgien, Italien och Frankrike lades sysselsättningsslimulerande pro­gram fram.

Prop. 1975:100

42

Sammanfattningsvis kan sägas alt regeringarna i OECD-området un­der vintern och våren 1975 börjat vidta åtgärder för att stimulera den inhemska efierfrågan. F. n. är del ännu för tidigt att bedöma hur stora effekter denna omläggning av politiken kommer att få och i synnerhet hur lång lid det tar innan de vidtagna åtgärderna fullt ut påverkar efterfrågeutvecklingen. Skulle emeUertid de redan beslutade stimulan­serna inte få avsedd effekt eller annars visa sig otillräckliga talar flera skäl för att ytterligare insatser kommer att göras. Det främsta skälet härför vid sidan av den rekordhöga arbetslösheten, är den senaste tidens utveckling i fråga om inflationen.

Under slutet av 1974 och de första månaderna av 1975 har den in­ternationella inflationen uppenbarligen bromsats in kraftigt till följd av bl. a. den mycket starka nedgången i efterfrågan. Priserna på indu­striråvaror, som utlöste en slor del av den inflation som ägde rum un­der 1973 och 1974, har under hösten 1974 och i synnerhet början av 1975, trots nedskärningar i produktionen av råvaror, fallit kraftigt och några tecken kan inte nu skönjas på att delta skulle vändas i en upp­gång under 1975. Priserna på jordbruksprodukter som steg kraftigt under 1974 har under de första månaderna 1975 fallit tillbaka till en lägre nivå. Stor osäkerhet råder dock för deras fortsatta utveckling. Den omfattande utvidgning av odlade arealer som nu pågår bör i öch för sig lätta försörjningsläget mot slutet av 1975 och därmed tala för att livsmedelspriserna i vart fall inte ökar under loppet av 1975.

Sedan mötet i december 1974 med de oljeproducerande staternas or­ganisation (OPEC) har det då beslutade oljepriset varit oförändrat och man har sedermera beslutat att inte höja priset under de tre första kvartalen 1975. På grund av den ekonomiska stagnationen, tidigare stora lager och de aktiva besparingsåtgärderna i Västeuropa, Förenta staterna och Japan föll efterfrågan på olja mellan 1973 och 1974 och väntas öka helt obetydligt under 1975. I denna situation utsätts olje­priset, trots vissa produklionsnedskärningar, snarast för ell tryck nedåt.

De fallande eller stabiliserade råvarupriserna förefaller vid rådande svaga efterfrågan snabbi ha slagit igenom i partihandelspriserna. I vissa av de större OECD-länderna föll partiprisindex under det första kvar­talet 1975. Genomslaget frän parti- lill konsumentprisledet tycks också ha varit snabbt. Redan i december 1974 hade den månatliga öknings­takten för konsumentpriserna i OECD-området gått ned till 0,7 % att jämföra med 1,3 % i september samma år. Tillgängliga prognoser pekar på atl inflationstakten under loppet av 1975 skulle gå ned till i stor­leksordningen 9 % jämfört med drygt 14 % under 1974. Den allra senaste ulvecklingen för parti- och konsumentpriserna i de slörre län­derna synes öppna möjligheten för en ännu kraftigare inbromsning av inflationen.

Det pressade läget på arbetsmarknaden och den stagnerande efter-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

43

frågan har även avspegplats i avtalsuppgörelserna i flera av de slörre länderna. En klar tendens till mindre löneökningar kan f. n. skönjas och i Förenta staterna har t. o. m. en viss negativ löneglidning kunnat noteras. I Förbundsrepubliken Tyskland antas löneökningarna stanna vid ca 7 % under 1975.

I och med att inflationstakten nu nedbringats avsevärt och därigenom huvudmålet för många regeringars ekonomiska politik under 1974 i viss utsträckning håller på alt uppfyllas, vidgas utrymmet för syssel­sättningspolitiska ingrepp avsevärt.

Som elt resultat av redan vidtagna och eventuella tillkommande ekonomisk-politiska stimulansåtgärder kan den inhemska efterfrågan förutses genomgå en återhämtning under 1975. Ett av huvudmålen för stimulansåtgärderna har varit den privata konsumtionen, som sanno­likt kommer att visa tecken till uppgång redan kring halvsårsskiftet 1975 i och med att reallönerna stabiliseras. Genom den mer expansiva politiken bör förutsättningar skapas för en återgång till en mera normal relation mellan konsumtion och sparande än den som rått under fjärde kvartalet 1974 och första kvartalet 1975. Lageranpassningen har av allt alt döma accelererats under vårvintern 1975. Tillgängliga data tyder på atl lagerneddragningen kan komma att avslutas till halvårsskiftet. Därefter skulle totala efierfrågan få elt tillskott genom nya lagerinves­teringar.

Industrins investeringsplaner är f. n. enUgt senasle konjunklurbaro-melrar inriktade på en klar minskning jämfört med 1974. En faktor av betydelse är dock alt samtliga hittUls presenterade slimulansprogram som ett väsentligt inslag har olika former av stöd till industrins inve­steringar. En ökning av dessa är därför inte utesluten mot slutet av 1975. Bostadsinvesteringarna kan däremot komma att återhämtas tidi­gare. Dels har nedgången inom denna sektor varit så kraftig att även försiktiga efterfrågebedömningar skulle leda till elt ökat investerings­behov. Dels kan även de penningpoliliska lättnaderna antas få en sär­skild effekt på bostadsbyggandet på grund av dess större känslighet för kreditmarknadsförhållanden.

Sammanfattningsvis förutses den totala efierfrågan komma öka på­tagligt under andra halvåret 1975 till följd av den samlade effekten av en autonom återhämtning och ekonomisk-politiska åtgärder. En avse­värd osäkerhet vidlåder dock den här antagna uppgångens kraft och lokalisering i liden. Del nedpressade arbetsmarknadsläget kan i viss utsträckning förmodas motverka de konsumlionsslimulerande krafterna. Lageravvecklingen under denna lågkonjunktur har hittills tagit mycket längre tid än vad som var väntal. Senast tUlgängliga dala om orderin­gången visar inte på någon omedelbart föreslående förbättring. Med hänsyn till dessa omständigheter är det inte osannolikt alt en mera all­män och klar återhämtning av aktiviteten inte blir hell manifest förrän

Prop. 1975:100

44

under senare delen av 1975. Vissa differenser i konjunkturprofUen kan även anlas komma att gälla för de olika länderna. I Förbunds­republiken Tyskland, där de vidtagna stimulansåtgärderna är relativt sett starkast kan en uppgång i den privata konsumtionen komma täm­ligen snart. Uppgången i Förenta staterna torde komma först något se­nare.

Även med en sådan förskjutning i tidpunkterna för uppgångens början föreligger en allvarlig risk för alt den samtidighet OECD-länderna emellan som utmärkte såväl högkonjunkturen 19721973 som lågkon­junkturen 19741975 kan komma alt åtempprepas i den här föratsatla konjunkturuppgången under senare delen av 1975 och under 1976. SkuUe detta inträffa är det inle osannolikt att flaskhalsproblem av samma slag som under 19721973 kan framkallas med ty åtföljande stabUiserings-poliliska problem.

Stimulerad av den ökade efierfrågan kan den totala produktionen börja öka successivt under andra halvåret. Därvid kan tillväxttakten un­der i varje fall fjärde kvartalet vänias ha nått en viss sloriek. Med hän­syn till utvecklingen under slutet av 1974 och första kvartalet 1975 torde en nedgång i bruttonationalprodukten för hela OECD mellan 1974 och 1975 dock inte kunna undvikas.

Liksom fallet var under 1974 blir sannolikt utvecklingen mera utpräg­lad i Förenta staterna och Japan resp. mer moderat i Västeuropa. För Förenta staterna föratses således elt faU med 2 å 3 % i bruttonational­produkten, varigenom denna för 1975 skulle ligga 45 % under 1973 års nivå. Emellertid fömtses som nämnts en tydlig uppgång i Förenta staterna under senare delen av 1975. I Japan väntas en BNP-ökning med 23 % delvis till följd av en antagen mera expansiv politik efter avtals­rörelsens slut i april. I Förbundsrepubliken Tyskland torde de redan in­satta stimulansåtgärderna i kombination med en autonom återhämtning kunna bidra till en uppgång redan från sommaren 1975. Tillväxten för helåret 1975 begränsas dock av nedgången under första halvåret och torde stanna vid 12 %. Frankrike kan vänias öka sin produktion täm­ligen snabbt i förhåUande till andra länder eller med ca 3 %, vilket dock är en låg siffra jämfört med den franska tUlväxttakten under det senasle decenniet. För Storbritannien förutses en låg tillväxt och Italiens pro­duktion väntas gå ned.

De mindre OECD-länderna torde bli drabbade av lågkonjunkturen i de större länderna med en viss eftersläpning. De enda länder som kan förutses få en normal eller t. o. m. god tillväxt är Norge och Österrike med 56 resp. 2,53,5 %.

OECD-ländernas export till de oljeproducerande staterna vänias öka

1 BNP-tillväxten per år beräknas som den procentuella skillnaden mellan den genomsnittliga produktionsnivån under två år. Även med en relativt sett mycket hög tlllvä.Kltakt under en del av året kan årsgenomsnittet förbli lågt på grund av en nedgång i produktionen tidigare under året.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

45

lika mycket som 1974, dvs. med 4050 % i volym. Handeln med stats­handelsländerna torde bromsas upp och visa en mindre real ökning än under 1974. De råvaruproducerande u-ländernas export utsätts för stark press i fråga om såväl volym som pris, varför deras inkomster kan antas komma att sjunka. Utrymmet för import från OECD-området kommer att minska i motsvarande mån.

Som tidigare berörts tyder mycket på att de internationella råvaru­priserna stabiliseras eUer sjunker något under 1975. Tillgängliga progno­ser för priserna på industriella färdigvaror pekar på att ökningarna skuUe stanna vid 10 % under 1975 jämfört med 25 % under 1974. Un­der antagande av alt oljepriserna inte höjs i nominella termer skulle en sådan utveckling leda tiU en avsevärd förbättring av OECD-områdets bytesförhållande gentemot andra länder. Det kan dock inle uteslutas att inbromsningen i prisstegringstakten för industriella färdigvaror blir mera markerad än vad som har antagits.

Mot bakgrund av lågkonjunkturen i de industrialiserade marknads­ekonomierna torde världshandeln inte öka annat än marginellt mellan 1974 och 1975. Mot slutet av 1975 bör dock den här antagna åter­hämtningen i den ekonomiska aktiviteten i de större OECD-länderna börja avspegla sig på intra-OECD-handeln. OECD-ländernas export bör öka med någon procentenhet mer än importen i volym räknat, främst till följd av de oljeproducerande staternas fortsatt starka efterfrågan. Dessa länders importkapacitet har visat sig vara avsevärt slörre än vad som förutsatts tidigare. Prognoserna för OECD:s bylesbalansunderskott under 1975 har reviderats ned från nära 40 miljarder tiU under 30 mil­jarder dollar.

Fördelningen av delta underskott torde bli ännu mera sned än under 1974. Förbundsrepubliken Tysklands och Nederländernas överskott blir sannoUkt lika stort eller större, medan de mindre OECD-slalerna med sammanlagt mindre än 15 % av områdets bruttonationalprodukt be­lastas med ca 60 % av det förutsedda underskottet.

Den intemationella betalningsutveckUngen korrmier sålunda att präg­las av en fortsatt obalans som i huvudsak går mellan oljeimporterande och oljeexporterande länder. De oljeexporterande ländemas samman­lagda bytesbalans mot såväl OECD-området som u-länderna uppskattas under 1975 ge ett inkomstöverskott på omkring 50 miljarder dollar.

Osäkerheten i dessa beräkningar är emellertid mycket stor. Delta beror på att både exporten och importen i OPEC-länderna är svår att uppskatta.

Vid givet oljepris kommer förbättrad hushållning och omläggningar tUl energisnålare produktion i konsumentländerna att successivt dämpa oljeefterfrågan. På längre sikt kommer också utvecklingen av andra energikällor att få samma verkan.

När det gäller uppskattningen av OPEC-ländemas importutveckling

Prop. 1975:100

46

måste man göra en uppdelning på s. k. högabsorberande och lågabsor-berande oljeländer. Till den förra gmppen hör länder som till följd av en stor befolkning och relativt utvecklad ekonomisk straktur har en hög importkapacitet i förhållande till exportinkomsterna. Hit räknas Alge­riet, Indonesien, Iran, Irak, Nigeria och Venezuela. Till den senare gmppen hör de oljeländer som till följd av Uten befolkning, hög per capilainkomst samt underutvecklad infrastruktur inle på lång lid torde kunna förbruka sina exportinkomster på samhällsutbyggnaden. Hit räk­nas Förenade Arabemiraten, Gulfstalerna, Kuwait, Libyen och Saud-Arabien.

Importtillväxlen i båda grupperna beräknas visserligen till i genom­snitt 40 % per år. Men eftersom denna utveckling sker från olika im-porlnivåer, kommer förbrukningen av exportinkomsterna att bli olika i de båda grupperna.

Det är inte osannolikt att de högabsorberande oljeländernas import-utgifter redan om 23 år kommer att bU lika stora som exportinkoms­terna.

OPEC-ländernas samlade inkomstöverskolt har hittills placerats hu­vudsakligen i banktillgodohavande och i andra slag av likvida finan­siella fordringar på OECD-ländema. Till viss mindre del investeras överskottet också i reala tUlgångar genom företagsetableringar och köp av förelag och aktier eller fast egendom i underskottsländerna. Realin-vesteringarna svarar dock f. n. för en liten andel av OPEC:s totala pla­ceringar, och man räknar knappast med någon större ökning. En växan­de andel i användningen av inkomstöverskottet utgörs av OPEC:s inter­nationella u-landsbistånd.

De oljeimporterande ländema har därmed kunnat finansiera betal­ningsunderskotten utan allvarliga stömingar i det internationella kredit-och valutasystemet.

Så länge den övervägande delen av OPEC-ländernas placeringar är likvida kan man dock inte utgå från att så kan ske även i fortsättningen. Tvärtom får man räkna med att betydande omplaceringar på kort tid kan företas av OPEC-länderna aUt efter skiftande ränteförhållanden och tecken på förestående växelkursförändringar. Detta skapar självfallet en betydande instabilitet i det internationeUa kredit- och valutasystemet.

På gmnd av dessa förhåUanden strävar man inom det internationella valutasamarbetet efter alt få till stånd arrangemang för långfristig och bättre länderfördelad kapitalåterföring. Inom såväl OECD som den Internationella valutafonden har man nått vissa framsteg härvidlag.

Som framgår av resp. länderavsnitt har kreditpolitiken successivt lät­tats i flera betydande länder från andra halvåret 1974. En följd härav är att räntorna i Förenta staterna och på eurodoUarmarknaden sjunkit av­sevärt i förhållande till räntelägena på andra kreditmarknader.

På valutamarknaderna har detta lett till omplaceringar från dollar-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

47

tillgodohavanden tUl framför allt de schweiziska och västtyska valutorna. Pressen uppåt på de valutor, bl. a. den svenska, som tillsammans med den västtyska valulan ingår i den s. k. valutaormen har därmed lett till en fortgående uppvärdering gentemot dollarn med omkring 15 % från september 1974 tUl mitten av mars 1975.

2.2 Liinderöversikter

Förenta staterna

Förenta statemas ekonomi genomgick under 1974 den svåraste reces­sionsperioden sedan 1930-talet. Bruttonationalprodukten minskade med drygt 2 % jämfört med en ökning med ca 6 % under 1973. Inflations­lakten steg samtidigt från 5,5 % tiU ca 11,5 %. Arbetslösheten ökade kraftigt och låg vid årets utgång på över 7 %.

I efterhand tyder mycket på att den nuvarande konjunkturavmatt­ningen tog sin början redan under 1973 med en nedgång i bostads­byggandet och bilförsäljningen samt en markant uppgång i kvoten mel­lan lagerstockar och löpande försäljning. Under intryck av oljekrisen och den därav föranledda nedgången i bilproduktionen uppvisade första kvartalet 1974 ett drastiskt fall i den ekonomiska aktiviteten. Bmtto­nationalprodukten sjönk därvid med 7,1 % i årslakt räknat. De upp­hörande effekterna av oljekrisen tycks delvis ha dolt den underliggande lågkonjunkturen. Under andra och tredje kvartalen bromsades nämli­gen nedgången in påtagligt och konjunkturbilden blev splittrad med stagnation i somliga sektorer och påtaglig återhämtning i andra. Under fjärde kvartalet blev så recessionsbilden fullständigt entydig med elt fall i bruttonationalprodukten på 9,1 % i årslakt. Ännu mera slående blev utslaget på industriproduktionen. Denna hade ökat, om än allt långsammare, under första halvåret och stagnerat under tredje kvarta­let. Under fjärde kvartalet gick den så ned med nära 12 % i årslakt. I december låg kapacitetsutnyttjandet i industrin på 74 %. Trots stora an-strängningar från företagens sida att under hösten skära ned lagren steg dessa kraftigt i förhållande till försäljningen.

Den ekonomiska politiken under 1974 var utformad för alt be­kämpa inflationen. Finanspolitiken inriktades i stort på att hålla de offentliga utgifterna på en oförändrad nivå, vilket med en hög infla­tionstakt realt sett innebar en kraftigt kontraktiv effekt på efterfrågan. Huvudbördan i den eftersträvade stabiliseringspolitiken lades dock på penningpolitiken. Penningmängdens årliga tillväxt begränsades till ca 4 %. Som en följd härav steg räntorna kraftigt och nådde historiskt sett höga nivåer. Under fjärde kvartalet märktes en lättnad på kreditmark­naden och de korta räntorna sjönk. Under loppet av fjärde kvartalet 1974 tycks dock den amerikanska centralbanken successivt ha svängt över till en lättare penningpolitik genom att sänka diskontot och banker-

Prop. 1975:100

48

nas likviditetskvoter samt genoni att köpa upp statspapper. I viss ut­sträckning kan emellertid denna utveckling tolkas som en anpassning lill den markant lägre efterfrågan på pengar. President Ford presente­rade i oktober 1974 etl program för fortsatt inflationsbekämpning främst med hjälp av extraskatter på hushållen och förelagen. Efter hand som nedgången under fjärde kvartalet blev alltmer uppenbar miste Fords program sin aktualitet och skrinlades.

Inflationen höll under 1974 en takt på i genomsnitt 11 %. Under första halvåret kom inflationsimpulserna i huvudsak från de höjda pri­serna på energi och livsmedel och andra råvaror. Samtidigt som pri­serna på dessa varor stabiliserades eller sjönk under loppet av året slog de ökade arbetskostnaderna och den lägre produktiviteten igenom på priserna på andra varor, främst industriella investeringsvaror. Hushål­lens inkomsler steg med 9 % i nominella termer medan de reala dispo­nibla inkomsterna sjönk med 2,5 %. Denna minskning i kombination med fallet i de finansiella tillgångarnas reala värde och den ökande osäkerheten om sysselsättningen bidrog till alt den privata konsumtio­nen minskade med drygt 2 %. Särskilt stor blev nedgången i konsum­tionen av varaktiga konsumtionsvaror, i synnerhet bUar.

Bostadsbyggandet sjönk med 25 % i reala termer meUan 1973 och 1974. Från en årslakt på 2,4 miljoner igångsatta bostäder i början av 1973 föU antalet byggstarter till en årslakt av 900 000 under fjärde kvartalet 1974. Bakom detla fall ligger flera faktorer. Konsumenter­nas fallande realinkomsler och osäkerhet inför framtiden torde ha varit en. En viss mättnad på nya lägenheter hade kunnat noteras redan under 1973. Men av störst betydelse var sannolikt den restriktiva pen­ningpolitiken, som drabbade bostadsfinansieringsinstituten hårt, samt de snabbt stigande priserna i bostadsproduktionen.

Fram till halvårsskiftet 1974 bars näringslivets investeringar upp av den investeringsvåg som startat 1972 och som förstärkts av. de ut­präglade kapacitetsbristerna i vissa branscher under 1973. Under andra halvåret 1974 minskade emellertid även näringslivels investeringar tUl följd av de försämrade avsättningsutsikterna och den ökade outnyttjade produktionskapaciteten. Lagren steg och under fjärde kvartalet registre­rades en omfattande ofrivilUg lageruppbyggnad.

Den amerikanska bytesbalansen uppvisade ett underskott på 2 mil­jarder dollar för 1974 jämfört med ett överskott på 400 mUj. dollar 1973. Exporten steg kraftigt under första halvåret 1974 för att sedan sjunka under resten av året. Volymökningen för helåret blev emel­lertid nära 9 %. Importen däremot minskade med någon procent i volym.

Det fall i den ekonomiska aktiviteten som karakteriserade fjärde kvartalet 1974 synes ha fortsatt under de första månaderna 1975. Industriproduktionen föll ytterligare med hela 3,6 % under januari och

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

49

3 % under februari 1975. Arbetslösheten gick upp med en hel pro­

centenheten mellan december och januari till 8,2 % av arbetskraften. I

mars steg arbetslösheten ytterligare och nådde 8,7 %. Det amerikanska

handelsdepartementels index för indikatorer som ligger tidigt i kon­

junkturcykeln lydde i slutet av febmari på att en fortsatt avmattning

åtminstone fram emot sommaren är alt vänta.

Sedan höstens aldrig förverkligade antiinflationsprogram har den ekonomiska politiken svängt om i klart expansiv riktning. I januari 1975 presenterade president Ford ett nytt ekonomisk-politiskt åtgärds­paket i vilket inflationen fått ge plats åt recessionen som "nationens fiende nr 1". Med hjälp av en återbäring på 1974 års skatt och en permanent skattesänkning för hushållen och ökade skaltekrediter för förelagens investeringar på inaUes 16 miljarder dollar skulle fallet i efterfrågan motverkas. Utbetalningarna av skatteåterbäringen föreslogs ske i två etapper i maj och september. Samtidigt med detta stabilise-ringspoliliska paket föreslogs omfattande ålgärder på det energipolitiska området. Bl. a. föreslogs en importavgift av 3 dollar per fat olja. Syftet med denna avgift är alt minska importen av olja och främja utveck­lingen av altemativa inhemska energikällor. Inkomsterna från dessa avgifter skulle sedan åter tillföras ekonomin så att effekten av de höjda oljepriserna på totala efterfrågan neutraliserades. Oljeimporlavgiften skulle dock till skillnad från det stabiUseringspolitiska programmet in­föras omedelbart med höjningar på 1 dollar per fat från febmari till april 1975. Den expansiva verkan av programmet i sin helhet torde där­för under våren 1975 vara begränsad. Under behandlingen i kongressen har emellertid betydande modifikationer införts. Den stabiliseringspoli­tiska delen av programmet har sålunda utvidgats tUl ca 23 miljarder dollar. Samtidigt har den givits en mera löntagarvänlig profU. Energi­programmet har förändrats så att dess ur efterfrågesynpunkt kontraktiva verkningar begränsats och dess ambition i fråga om självförsörjning med olja dämpats. Trots dessa modifikationer torde programmets effek­ter på efterfrågan inte bli särskUt stora; de har beräknats uppgå lill i bästa fall 1 % av bmttonationalprodukten, och huvudsakligen infalla under andra halvåret 1975. Däremot bör man inte underskatta den psy­kologiska effekten av att administrationen inom loppet av tre månader helt ändrat sina prioriteringar i expansiv riktning.

Den högsta penningpoliliska myndigheten. Federal Reserve Board, har deklarerat att dess politik nu inriktats på alt ge utrymme för en återhämtning i den ekonomiska aktiviteten i takt med att inflationen bromsas in. I detta syfte vidtas nu åtgärder som skall medge en 57-procentig tillväxt i penningmängden. Trots detta har den sjunkande ef­terfrågan på pengar medfört en nedgång i penningmängden mot slutet av 1974 och början av 1975. Den offentiiga sektorn torde dock komma att öka sina utgifter även i reala termer, i synnerhet om arbetslösheten

4 Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

50

stiger ytterligare. Även om så sker kommer dock effekten av de eko­nomisk-politiska åtgärderna huvudsakUgen att koncentreras till den se­nare delen av 1975.

Den återhämtning från en snart tvåårig recession som ändå väntas ske under senare delen av 1975 måste alltså bäras upp huvudsakligen av den autonoma ulvecklingen. Ser man lill nedgången under slutet av

1974   och början av 1975 är det huvudsakligen två faktorer som svarar

för efterfrågebortfallet, nämligen den privata konsumtionen och lager­

invesleringarna. Det slora fallet i dessa komponenter bär inom sig för­

utsättningarna för en återhämtning längre fram.

Den privata konsumtionen kommer att påverkas av den fortsatta utveckling av inflationen och därmed av realinkomsterna. I början av

1975   noterades ett tydligt trendbrott för inflationen under januari

och februari 1975 ökade konsumentprisindex med 67 % i årslakt

mot 1214 % under hösten 1974 och partiprisindex sjönk t. o. m.

Hushållen ökade sin sparkvot mycket starkt under hösten 1974 som en

reaktion på den accelererande inflationen och de aUtmer osäkra arbets­

marknadsutsikterna. Skulle prisutvecklingen komma att bromsas in så

snabbt som senaste dala tyder på, kommer hushållen för första gången

på två år alt kunna notera alt realinkomsterna återigen stiger. Den

höga sparkvoten, till största delen orsakad av uppskjutna köp av bilar

och andra varaktiga konsumtionsvaror, skulle då kunna börja falla ned

till en mera normal nivå. Att denna process redan är på väg framgår

av alt bilköpen delvis tack vare avsevärda prisrabatter stigit påtagligt

under vårvintern. Här antas därför att återhämtningen av konsumtionen

blir relativt snabb. Skulle emellertid arbetslösheten stiga betydligt över

den nuvarande 8-procentsnivån kan återhämtningen komma att bli mera

långsam och utdragen.

De höga lagren som till mycket stor del är orsakade av den minskade efterfrågan inom bilsektom bör kunna avvecklas tämligen snabbt om den uppdämda efterfrågan på detta område släpps loss. Lagerneddragningen skulle då kunna ha i huvudsak avslutals efler första halvåret.

Företagens investeringsplaner har påverkats starkt negativt av alt den kapacitetsbrisl, som ännu på sensommaren 1974 gjorde sig kännbar inom vissa branscher, nu helt eliminerats och ersatts av mycket lågt kapacitetsutnytljande i samtiiga branscher. De senaste investeringsenkä­terna tyder på att investeringarna i näringslivet kommer att sjunka med ca 6 % under 1975. Den lättare penningpolitiken och den föreslagna höjningen av skaltekrediterna på företagens investeringar kommer säkert att förstärka investeringsbenägenhelen, men effekterna härav lär inte bli skönjbara förrän mot slutet av 1975 och början av 1976. Bostads­investeringarna däremot har sjunkit tUl en så låg nivå alt något annat än en uppgång inle är sannolik. Därtill kan lättnaden på kreditmark­naden antas få relativt sett stor effekt på bostadsbyggandet. Trots en

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

51

hög produklionstakt vid slutet av året torde bostadsproduktionen 1975 komma att ligga icke oväsentiigt under 1974 års nivå.

Utrikesbalansen i reala termer bör förbättras under 1975, främst till följd av en markerad nedgång i importen. Då emellertid terms-of-trade förutses bli försämrade är en ökning av bylesbalansunderskotlet till ca 2 miljarder doUar 1975 sannolik.

Sammanfattningsvis framstår en successiv återhämtning av den eko­nomiska aktiviteten som sannolik under senare delen av 1975. Åter­hämtningens snabbhet och styrka kommer att bestämmas av bl. a. in­flationens fortsatta takt. På grund av den låga aktiviteten under första halvåret kommer produktionen för helåret 1975 med all sannolikhet att för andra året i rad minska i reala termer. F. n. beräknas nedgången i bruttonationalprodukten bli ca 3 %. Detta innebär bl.a. att produk­tionen, trots den här antagna uppgången under andra halvåret, kommer att ligga långt under fullt kapacitetsutnyttjande. Arbetslösheten torde därför komma att ligga på en hög nivå under hela 1975.

Japan

Av alla OECD-länder drabbades Japan svårast av den internationella lågkonjunkturen under 1974. Bruttonationalprodukten beräknas således ha minskat med mellan 3,5 och 4 %. Särskilt iögonenfaUande blev ut­vecklingen inom industrin, där industriproduktionsindex för januari 1975 stod 18 % under nivån 12 månader tidigare. Samtidigt hade lagren i januari 1975 stigit med 40 % jämfört med januari 1974. Trots de starka institutionella faktorer som i Japan verkar i sysselsällningsslabiliserande riktning var nedgången i den ekonomiska aktiviteten så kraftig att tyd­liga effekter uppträdde på arbetsmarknaden. Arbetslösheten beräknas i januari 1975 ha omfattat över 1 miljon personer och korttidsarbete fick stor spridning.

Orsakerna lill att recessionen blev så djup just i Japan står att söka i den sammanlagda effekten av prishöjningarna på råvaror och olja under 1972 och 1973 och den förda ekonomiska politiken.

De prishöjningar på råvaror och däribland olja som inträffade under 1972 och 1973 fick en särskilt stark genomslagskraft i den japanska ekonomin till följd av landels exceptionella beroende av import av dessa varor.

Inflationen lorde dock sannolikt inte ha blivit så stark som den blev om inte myndigheterna fört en penningpolitik som ökal företagens lik­viditet högst avsevärt under 1972 och 1973. Konfronterad med en acce­lererande inflation och ett i och med oljekrisen drastiskt ökat bylesba­lansunderskott skärpte regeringen successivt den ekonomiska politiken. Den statliga budgeten 1.4.197431.3.1975 gavs en starkt restriktiv in­riktning.  Huvudbördan i inflationsbekämpningen lades emellertid på

Prop. 1975:100

52

penningpolitiken, som har håUits mycket stram trots höstens penning-politiska omsvängning i andra slörre OECD-länder.

Tack vare den goda likviditeten i utgångsläget fördröjdes verkning­ama av den strama penningpolitiken på sådant sätt att de sannolikt kuhninerade samtidigt med bottenläget i den internationella konjunk­tursvackan. I vilket fall tycks den restriktiva politiken under större de­len av 1974 ha varit tämligen verkningslös mot inflationen, som drev upp konsumentprisindex med ca 25 % mellan 1973 och 1974. Mot slu­tet av året kunde dock en viss inbromsning i prisutvecklingen märkas och årstakten i prishöjningarna hade under perioden augustidecember 1974 gått ned till 18 %. I partihandelsledet var inbromsningen ännu mer markerad.

Löntagarna fick under första halvåret 1974 vidkännas betydande real­lönesänkningar, men under andra halvåret förbättrades reallöneutveck-Imgen men inte mer än att reaUönerna för året som helhet var oför­ändrade. Den privata konsumtionen synes också ha varit i stort sett oförändrad.

Den starka nedgången i den inhemska efierfrågan lill följd av den förda politiken och försämringen av bytesförhållandet gentemot utlan­det medförde alt importvolymen, från alt ha ökat med så mycket som 29 % under 1973, minskade med 1,5 % under 1974. Då samtidigt ex­porten ökade med drygt 16 % lyckades Japan trots oljeprishöjningarna återställa balansen i utbytet med utlandet redan under höstmånaderna 1974. Mot slutet av året började dock recessionen i utlandet märkas på orderingången.

Bytesbalansunderskottet, som i början av 1974 hade löpt med en årstakt av inemot 8 miljarder dollar, kunde genom den inhemska re­cessionen och det japanska näringslivets intensifierade exportansträng­ningar nedbringas till ca 4,5 miljarder dollar.

Den fördjupning av recessionen som inträdde under fjärde kvartalet 1974 har fortsatt även under de första månaderna 1975. I januari och februari noterades en fortsatt nedgång i industriproduktionen. Lager­anpassningen, som myndigheterna väntade sig skulle ha avslutats senast under första kvartalet, ser nu ut att fortsätta även under andra kvarta­let 1975.

För den fortsatta utvecklingen under 1975 finns i Japan ett flertal sinsemellan olika prognoser med tUlväxttakter på mellan 3,5 och 8 %. Den officiella prognosen för budgetåret 1975/76 antar en BNP-ökning om 4,3 %.

I den nuvarande situationen är utvecklingen av den inhemska efter­frågan av särskild betydelse. Denna efterfrågan företer emellertid f. n. ringa tecken till en autonom uppgång. Avgörande blir då den ekono­miska politikens inriktning. Uttalanden från regeringshåll har gett vid handen att den ekonomiska politiken fortfarande har till huvuduppgift

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

53

att bekämpa inflationen. Målet anges vara all före utgången av budget­året 1974/75 nå ned till en prisstegringslakt kring 15 % i årslakt för att under budgetåret 1975/76 dämpa inflationen ned till ensiffriga tal. I takt med att inflationen bromsats in, arbetsmarknaden försämrats och antalet konkurser ökat högst påtagligt har regeringen emellertid gett uttryck för en mera flexibel instäUning och sysselsättningsmålet har lyfts fram aUtmer. Utan alt i stort förändra den restriktiva inriktningen av penningpolitiken sattes således i februari vissa selekliva åtgärder in för att bl. a. underlätta finansieringen av mindre företag och byggandet. I mars vidtogs ytterligare stimulansåtgärder, denna gång i form av bl. a. ökade offentliga investeringar och vissa kredillätlnader för industrins investeringar. Den nuvarande, trots dessa lättnader i stort restriktiva kursen lär fullföljas i vilket fall till efter att löneförhandlingarna av­slutas i april 1975. Uppnås en ur prisstabiliseringssynvinkel acceptabel löneuppgörelse och vidmakthäUs den positiva utvecklingen för bytesba­lansen kommer regeringen alt ha ett betydande stabiliseringspolitiskt utrymme för en mera expansiv politik. Denna torde i så fall i första hand ges formen av en lättare kreditpolitik.

Den privata konsumtionen kommer sannolikt att påverkas av ökade sociala transfereringar redan under andra kvartalet 1975. I kombina­tion med elt fortsatt kraftigt fall i prisstegringstakten bör en betydande expansion av den privata konsumtionen kunna uppnås.

Lageranpassningsprocessen torde komma att fortgå till över halvårs­skiftet 1975 med betydande kontraktiva effekter emanerande från de minskande lagerinvesteringarna. När väl lagren bringats ned tUl önskad nivå bör industriproduktionen stiga. Med hänsyn till alt den lediga kapacilelen inom industrin f. n. är mycket omfattande, och att penning­politiken även efter en eventuell omsvängning i expansiv riktning av den ekonomiska politiken, kan förbli relativt restriktiv, torde inle det fall i industriinvesteringarna som nu förutses kunna undvikas. Bostads-investeringarna stöds av de selektiva stimulansåtgärder som regeringen presenterade i februari. De motverkas dock av den restriktiva ekono­miska politiken och nettoeffekten kan därför inte bli någon större till­växt. Som enda klart expansiva inslag i investeringsbilden framstår de offentliga investeringama. Sammanlaget kan investeringarna vänias öka marginellt eller förbli oförändrade.

Den japanska exporten tycks av orderstatistiken att döma möta ökan­de avsättningssvårigheter efler 1974 års exportuppgång. Med hänsyn till den svaga tillväxten i världshandeln kan inte exporten öka särskilt starkt även om de japanska exportörerna, bl. a. tack vare deprecie­ringen av yenen, även 1975 lyckas öka sina marknadsandelar. En åter­hämtning av industriproduktionen under tredje eller fjärde kvartalen, vUket här förutsatts, och en ökning av konsumtionen måste påverka importen i positiv riktning. För året i dess helhet bör exporten utvecklas

Prop. 1975:100

54

avsevärt snabbare än importen och på så sätt torde bylesbalansunder­skotlet kunna minskas. Ett bytesbalansunderskott i storleksordningen 2 miljarder doUar jämfört med 1974 års underskott på 4,5 miljarder doUar framslår som möjligt. Den totala produktionen väntas öka med avsevärd kraft under andra halvåret 1975. På grund av den låga aktivi­teten under första halvåret beräknas dock bruttonationalprodukten för helåret öka med endast 23 %.

Storbritannien

1974 blev ett svårt år för den brittiska ekonomin. Inflationstakten ökade från 8 % 1973 till 14 % räknat mellan årsgenomsnitten och till skillnad från flertalet andra länder märktes ingen inbromsning i pen­ningvärdeförsämringen mot slutet av året, utan inflationstakten låg kvar på ca 20 %. Bytesbalansunderskottet som 1973 uppgått till 1,2 miljarder pund steg till 3,8 miljarder. Industriproduktionen hämmades inte bara, som i andra länder, av efterverkningarna av oljekrisen och den alltmer kännbara avmatlningen i världskonjunkturen, utan även av den tre-dagarsvecka som infördes under första halvåret 1974 till följd av ar-betskonflikten inom kolindustrin. Under andra och tredje kvartalen skedde en viss återhämtning, varefter industriproduktionen under fjärde kvartalet föll med 3 %. Arbetslösheten som tycks ha speglat industri­produktionens utveckling väl, var oförändrad under första halvåret, men steg mot slutet av året och nådde då 3-procentsnivån. För året i dess helhet beräknas bruttonationalprodukten ha blivit något lägre än 1973.

Pris- och löneutvecklingen i Storbritannien influerades av huvud­sakligen två faktorer. Fram t. o. m. andra kvartalet 1974 synes den in­hemska prisnivån i första hand ha drivits upp av de utifrån kommande inflationskrafterna. Importpriserna steg med 93 % resp. 56 % i årslakt under första och andra kvartalen, vilket betingades av råvaru- och oljeprishöjningarna och den successiva deprecieringen av pundet. Vid halvårsskiftet beräknas dessa prishöjningar ha arbetat sig fram till de­taljhandelspriserna. Därefter lorde den andra faktorn, de inhemska kostnadsstegringarna, ha svarat för huvuddelen av inflationen. I juli 1974 avskaffades det system med lönekontroll som den tidigare konser­vativa regeringen infört. Enligt den då gällande tredje etappen i detta kontrollsystem skulle löntagarna kunna få dels kompensation för upp­gångarna i konsumentprisindex och dels en årUg löneökning på 10 11 %. Företagen skuUe få ta ut 50 % av sina ökade lönekostnader på varupriserna. Även efler lönekontrollens avskaffande utbetalades fram tiU november 1974 kompensation s. k. tröskelbetalningar för upp­gången i konsumentprisindex. Denna indexering och kraven från lönta­garorganisationerna på kompensation för absolut och relativa reallöne­förluster  under  kontrollperioden  medförde  mycket  kraftiga  löneök-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

55

ningar. För att förebygga en explosiv löneutveckling presenterade den fackliga landsorganisationen TUC och labourpartiet ett s. k. "socialt kontrakt". Detla är inte elt avtal i formeU mening utan snarare en form av lönepolitiska riktlinjer. De viktigaste punkterna föreskriver atl löne­avtal bör träffas i 12-månadersperioder, att löneuppgörelserna bör sikta till atl vidmakthålla oförändrade reallöner och att särskUda löneför­bättringar skall kunna avtalas för kvinnor och lågavlönade. I utbyte mot denna fackliga återhållsamhet skall regeringen ge sin ekonomiska politik en sådan inriktning att socialt efferställda grupper gynnas.

Under liden från juli 1974 har lönerna stigit icke obetydligt snabba­re än priserna. I januari 1975 låg ökningarna på 28 resp. 20 % jäm­fört med januari 1974. Huruvida det "sociala konttaktet" fungerat tor­de dock vara för tidigt att uttala sig om. Löneutvecklingen har näm­ligen under denna tid till stor del påverkats av efterverkningarna av lönekontrollens upphävande.

I vilket fall steg de disponibla realinkomsterna från halvårsskiftet. Mellan andra och tredje kvartalen ökade således realinkomsterna med 4,5 %. Och trots en kraftig uppgång i sparkvoten ökade den privata konsumtionen något under andra halvåret och uppvisade tack vare detta endast en mindre nedgång över helåret 1974.

Investeringarna i fast kapital minskade med 23 % under 1974. Bakom denna siffra döljer sig dock en mycket splittrad bild. Bostads-investeringarna, exempelvis, föll med bortåt 30 %, vilket framför allt var en direkt följd av den restriktiva penningpolitiken. De offentliga investeringama ökade mycket måttUgt, något som speglar den restrik­tiva finanspolitiken. Även näringslivets investeringar minskade som en reaktion på det låga efterfrågetrycket, de osäkra konjunkturutsikterna och det pressade likvidilelslägel. Enda undantaget var tillverkningsin­dustrin som ökade sina investeringar med ca 10 %. Detta torde ha varit ett uttryck för ett eftersläpande högt eflerfrågetryck inom vissa bran­scher som upplevt en påtaglig kapacitetsbrist under den internationella högkonjunkturen 19721973.

Lagerinvesteringarna föll drastiskt under 3-dagarsveckan i januari och februari. Företagen lyckades då genom att dra ned lagren hålla produktionen och leveranserna uppe på en förhållandevis hög nivå. Fr. o. m. andra kvartalet sökte man bygga upp lagren igen. Denna fri­villiga lageruppbyggnad tycks under hösten ha avlösts av en ofrivillig lagerökning. Förändringarna i lagerinvesteringar synes över helåret ha i stort tagit ut varandra och inle påverkat totala efterfrågan nämnvärt.

Importens ökning med endast en halv procent i volym men med hela 45 % i värde speglar den radikala försämring av bytesförhållan­det med ullandet som det brittiska folkhushållet utsattes för liU följd av råvaru- och oljeprishöjningarna och den fallande pundkursen. Ex­porten ökade med 25 % i värde och 6 % i volym, vUket med hänsyn

Prop.1975:100

56

till att OECD-områdets totala export steg med drygt 8 % i volym inne­bar att den brittiska exporten i någon mån minskade sina marknadsan­delar. DärtUl inebar detla även som ovan nämnts alt bytesbalansen för­sämrades högst avsevärt.

Under 1975 har den brittiska regeringen atl manövrera inom det minimala stabiliseringspolitiska utrymme som den höga inflationen, bytesbalansundersköttet och den ökande arbetslösheten medger.

Färska konjunklurbarometerdala indikerar att företagens behov av arbetskraft kommer att minska under den närmaste 12-månadersperio-den. Den ökning av industriproduktionen med ett par procent från 1974 års låga nivå som nu förutses innebär att graden av kapacitetsulnytt-jande ytterligare sjunker. Mot denna bakgrund är en ytterligare för­sämring av arbetsmarknaden till en genomsnittlig arbetslöshet på 3,5 4 % sannolik.

Den fortsatta kostnadsutvecklingen kommer att avgöra regeringens möjligheter alt stödja sysselsättningen. För prisernas del finns flera faktorer som verkar i riktning mot en fortsatt hög inflationstakt. Av­vecklingen av subventionerna lill de nationaliserade industrierna saml de lättnader som medgivits företagen i novemberbudgeten 1974 i fråga om priskontrollen samt löneökningarna vänias medföra en kostnads-inflation på ca 20 %. Ä andra sidan kan del allmänna eflerfrågefaUet i OECD-området och den nedgång i parlihandelspriser som kunnat noteras i flera länder kring årsskiftet medföra att priserna stiger lång­sammare än vad som nu förutses.

Den ökande arbetslösheten och regeringens starka satsning på att fä det sociala kontraktets riktiinjer tillämpade bör kunna medverka lill att dämpa löneutvecklingen under 1975, i synnerhet under andra halv­året.

Den ekonomiska politiken, så som den lades fast i novemberbudgeten 1974 syftar till att prioritera exporten och industrins investeringar. Ex­porten kan inte väntas öka mer än marginellt med hänsyn till den svaga utveckling för världshandeln som här antas. Avgörande för ex­porten blir den inhemska kostnadsutvecklingen och pundels fortsatta kursutveckling. F. n. förutses en exportvolymökning med 1 %.

Investeringarna i fast kapital borde gynnas av den påtagliga lättnad som inträtt i penningpolitiken under hösten 1974 och vintem 1975. Denna positiva inverkan motvägs emellertid av de dåliga konjunktur­utsikterna och den stora överskottskapaciteten. För 1975 förutses därför elt fortsatt fall i de fasta investeringama. Till skillnad från 1974 vänias även tillverkningsindustrins investeringar minska till följd av det aUt­jämt pressade likviditetsläget i företagen och den sjunkande orderin­gången. Någon väsentlig uppgång i bostadsinvesteringarna är heller inte att vänta i ett läge med stigande osäkerhet om sysselsättningen.

Den privata konsumtionen kan väntas öka något, kanske inte till

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

57

följd av någon fortsatt uppgång i realinkomsterna, utan snarare tack vare en förväntad nedgång i sparkvoten från dess exceptionellt höga nivå under 1974.

Med en utveckling av här skisserat slag kommer importen alt stag­nera eller t. o. m. minska något. I kombination med en viss ökning i exporten bör bytesbalansen förbättras i synnerhet som Storbritanniens bytesförhållande till utlandet vid en fortsatt stabilisering av råvaru- och oljepriserna i nominella termer också bör förbättras. Bylesbalansunder­skotlet beräknas kunna reduceras tUl ca 3 miljarder pund. Härvid skulle en slor del av underskottet exkl. oljeimporten elimineras.

Bruttonationalprodukten beräknas öka med mellan O och 1 % under 1975.

Förbundsrepubliken Tyskland

Lågkonjunkturen i den västtyska ekonomin under 1974 förklarades i likhet med exempelvis Förenta staterna och Japan i huvudsak av dämp­ningen i den inhemska efterfrågan mellan 1973 och 1974. Industri­produktionen föll över året och gick ned särskilt kraftigt under fjärde kvartalet. Arbetslösheten närapå fördubblades. Det som skiljde utveck­Ungen i Förbundsrepubliken från de flesta andra länder var den ex­ceptionellt starka exportökningen som uppgick till nära 13 % i volym räknat.

Att den inhemska efterfrågan blev så svag och t. o. m. minskade för­klaras av främst den utomordentligt restriktiva ekonomiska politik som fördes under större delen av 1974. Under högkonjunkturen 1973 hade starka eflerfrågedämpande ålgärder satts in för att motverka det till­tagande inflationstrycket. Dessa åtgärder upphävdes mot slutet av året. i vad gäller finanspolitiken. Penningpolitiken däremot lättades inle ulan hölls under större delen av 1974 mycket restriktiv. I stället för en för­modad expansion av penningmängden med drygt 10 % ökade denna med endast 6 %.

Näringslivets investeringar påverkades starkt av denna restriktiva pen­ningpolitik. Bakom det faktum att de gick ned så kraftigt som med 9 % 1974 ligger dock även andra faktorer. Den inhemska efierfrågan hade varit svag ända sedan halvårsskiftet 1973 och någon ljusning kunde inte skönjas framöver. För den exporlorienlerade industrin var försäljningen utomlands mycket expansiv under första halvåret 1974. Men i takt med den allt sämre internationella konjunkturen mattades utlandsefterfrågan av och exporten under andra halvåret minskade i förhållande till första halvåret, Företagens vinstutveckling hade för­sämrats under året, delvis till följd av den successiva apprecieringen av D-marken. När de i ökande utsträckning bley hänvisade till extern fi­nansiering på relativt ogynnsamma villkor, blev följden att investe­ringsplanerna uppsköts eller senarelades.

Prop. 1975:100

58

Även för bosladsinvesleringarna blev effekten av den strama pen­ningpolitiken mycket kännbar. För deras del spelade dock även andra, mer strukturella omständigheter in. En viss mättnad på bostadsmark­naden hade gjort sig kännbar redan under 1973. Byggföretagens möj­ligheler och vilja att starta nya bostadsprojekt begränsades ytterligare av kapitalkostnaderna för etl stort antal outhyrda lägenheter. Trots federala och delstatliga stödåtgärder inom byggsektorn minskade byg­gandet med mer än 20 % mellan 1973 och 1974.

Den privata konsumtionen och investeringarna hade varit svaga se­dan mitten av 1973. Detla i kombination med den strama penning­politiken förhindrade företagen att under 1974 i någon större utsträck­ning föra vidare de kostnadsökningar som framkaUats av de höjda rå­varu- och energipriserna och de efter västtyska förhållanden ansenliga löneökningarna på 1215 %. I takt med att arbetslösheten under hös­ten steg från ca 2,5 tiU 5 % påverkades den privata konsumtionen. Den dämpades nu av arbetslöshetens direkta effekter på inkomsterna och dess indirekta effekt via konsumtionsbenägenheten som minskade när sysselsättningen blev mera osäker. Resultatet blev att den privata kon­sumtionen förblev i det närmaste oförändrad mellan 1973 och 1974.

Exporten var den viktigaste efterfrågekomponenten i den västtyska ekonomin under 1974 och beräknas ha bidragit till den totala efter­frågan med ca 3 % av bruttonationalprodukten. Den utländska efter­frågan har således bidragit till att hålla uppe den ekonomiska aktivite­ten i Förbundsrepubliken Tyskland. Den starka ökningen av exporl­volymen förklaras bl. a. av alt industrin på grund av den svaga inhemska efterfrågan hade omfattande ledig kapacitet och därmed en överlägsen leveransberedskap jämfört med flera av sina konkurrenter. Exporten tUl OPEC- och statshandelsländerna ökade särskilt snabbt. Den låga kon­sumtionsefterfrågan medförde att importen sjönk under 1974 i reala ter­mer. Handelsbalansen kom härigenom att uppvisa ett rekordartat över­skott på 50 miljarder DM. På tjänstesidan noterades däremot elt under­skott på närmare 10 miljarder. Transfereringarna är traditionellt mycket slora och uppgick under året till 17 miljarder DM, varför bytesbalansen uppvisade ett överskott på ca 23 miljarder DM.

Huvudmålet för den ekonomiska politiken, en lägre inflationstakt, kan sägas ha i det närmaste uppfyllts under 1974. Konsumentprisindex ökade med ca 6 % mellan 1973 och 1974. I synnerhet under fjärde kvartalet 1974 sjönk inflationstakten markant och nådde en nivå som ligger lägre än under första halvåret 1973, dvs. före oljekrisen. Denna framgång i inflationsbekämpningen har emellertid fått betalas med en mycket svag tillväxt och en hög arbetslöshet. Antalet arbetslösa steg till drygt 5 % av arbetskraften eller ca 1,2 miljoner personer. 900 000 människor hade samtidigt tvingats tiU korttidsarbete. Antalet s. k. gäst­arbetare minskades genom invandringsslopp och genom alt invandrare

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

59

efter en viss tid utan arbete lämnar landet. Deras antal har minskat med 1/2 miljon från toppunkten 1973 och uppgår f. n. lill 2 miljoner.

Mot bakgrund av den stigande arbetslösheten och den långsammare inflationen lades den ekonomiska politiken om i expansiv riktning un­der höslen 1974. Till alt börja med lättades penningpolitiken genom räntesänkningar och en minskning av reservkvoterna. I december 1974 presenterades så ett finanspolitiskt stimulanspaket på närmare 10 mil­jarder DM. Det viktigaste elementet i delta program var en subvention på 7,5 % till industriinvesteringar som kontrakteras före den 1 juli 1975. Därutöver föreslogs arbetsmarknadsstöd, offentliga investeringar och en i tiden icke begränsad subvention på 7,5 % till energisparande investeringar. Från januari 1975 trädde så en redan tidigare planerad skatte- och barnbidragsreform i kraft varigenom hushållen tillfördes 14 miljarder DM. Totalt inkl. vissa mindre selektiva insalser under hösten 1974 uppgår stimulansåtgärderna till ca 26 miljarder DM. Under vår­vintern 1975 har ytterligare lättnader i kredilpolitiken genomförts och det officiella diskontot sänktes i början av mars till 5 %, att jämföra med de 7 % som gällde under de tre första kvartalen 1974.

Utsikterna inför 1975 domineras f. n. av frågan om vilken effekt de insatta expansiva åtgärderna kan få på den inhemska efterfrågan under loppet av året. Föreliggande konjunkturbarometrar antyder att en uppgång i konjunkturen synes vara alt vänta kring mitten av 1975. Tecken alt en återhämtning kan vara på väg har också kommit från de sektorer som hårdast drabbades av nedgången 1974. Inom bil-och byggbranscherna har en viss ökning av efterfrågan kunnat noteras i början av 1975. Inom bilsektorn är handelns lager nedbantade tUl en låg nivå, varför en efterfrågeökning tämligen snabbt måste slå igenom på den f. n. reducerade produktionen. Även för investeringsvarorna har orderingången från hemmamarknaden ökat. Inom andra branscher som stålindustrin och den kemiska industrin, vilka upplevt elt mycket gott år 1974, är emellertid avmatlningen påtaglig. Orderingången från utlandet har också gått ned tydligt för hela industrin. Det råder därför fortfarande osäkerhet om tidpunkten för och kraften i den väntade uppgången.

En stor del av denna osäkerhet hänför sig till industriinvesteringarna. Det förefaller sannolikt att de av investeringssubventionerna betingade beställningama i stor utsträckning koncentreras till majjuni 1975, dvs. strax innan subventionerna upphör att gälla. Med hänsyn till rå­dande konjunkturläge torde företagen nämUgen avvakta med sina be­ställningar så länge som möjligt. Industriinvesteringarna bör dock bU stimulerade även av andra faktorer som exempelvis den lättade kredit-politiken och inte minst den förutsebara löneutvecklingen. Under andra halvåret bör därför industriinvesteringarna komma att öka påtagligt. För byggnadsinvesteringarna förutses  en  markerad uppgång  i  efter-

Prop. 1975:100

60

frågan under andra halvåret, men då produktionsnivån fortfarande inte anpassats helt till den lägre efterfrågenivån som anses komma alt gälla på längre sikt, blir återhämtningen av produktionen begränsad och mellan helåren 1974 och 1975 kommer en nedgång inle att kunna und­vikas.

Under intryck av den inbromsande inflationen och den allt kärvare arbetsmarknaden har viktiga fackförbund, såsom melallindustriarbetare-förbundet och de offentliganslälldas förbund, slutit avtal om löneök­ningar på 67 %. Medeltalet i lönepåslagen under 1974 beräknas nu komma alt ligga vid 7 %. Som en följd av den starkt dämpade kost­nadsutvecklingen beräknas konsumentpriserna stiga med mindre än 6 % mellan 1974 och 1975 och med en ännu långsammare öknings­takt under loppet av året. I kombination med de genomförda skatte­sänkningarna förutses reallönerna komma att stiga med drygt 3 %. Den privata konsumtionen torde därför stimuleras och, även under antagande om oförändrad sparkvot, komma att öka med omkring 3 %. Den inhemska efterfrågan under 1975 kommer även att stimuleras kraftigt av de planerade utgiftsökningarna för den offentliga sektorn.

Utlandsefterfrågan, som spelade en sådan avgörande roll under 1974, vänias däremot på grand av den internationella konjunktursvackan inte bidra med sanuna tillväxtstimulans 1975. Exporten torde dock öka med någon procent, vilket delvis förklaras av att länderfördelningen i nu­varande konjunkturläge är mycket gynnsam. Under 1974 föll på Fören­ta staterna endast mellan 7 och 8 % av exporten, medan OPEC- och statshandelsländerna tillsammans tog emot drygt 11 %. Som en följd av den stimulerade inhemska efterfrågan och den faktiska apprecie­ringen beräknas importen stiga med mellan 4 och 6 %. Bytesbalans­överskottet 1975 beräknas f. n. bli i stort oförändrat jämfört med 1974 och således komma upp i storleksordningen 2025 miljarder DM.

Mot bakgrund av den här skisserade efterfrågeutvecklingen kommer det sannolikt att visa sig att produktionen utvecklats fortsatt svagt un­der början av 1975. Skulle den inhemska efterfrågan inte visa klara tecken på en uppgång under försommaren så framstår det som san­nolikt att förbundsregeringen och Bundesbank sätter in ytterligare sti­mulansåtgärder. Det finns därför anledning alt räkna med en hög och accelererande tillväxttakt i den totala produktionen under andra halv­året 1975. På grund av det låga utgångsläget kan dock inle tillväxten i bruttonationalprodukten mellan 1974 och 1975 bli mycket större än i storleksordningen 12 %.

Kapacitetsutnyttjandet är f. n. mycket lågt inom industrin. Även med en hög tillväxttakt under senare delen av 1975 blir uppgången i efter­frågan på arbetskraft sannolikt långsam. Någon snabb minskning av arbetslösheten är därför inte att vänta under 1975.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

61

Frankrike

I jämförelse med andra länder visade den franska ekonomin länge under 1974 slor motståndskraft mot avmattningstendensernä. En restrik­tiv ekonomisk politik lillsammans med en påtagligt svagare utlandsefter­frågan bidrog emellertid till en avsevärd minskning i den ekonomiska aktiviteten under de sista månaderna 1974. Arbetslösheten steg därmed kraftigt och under årels sista månad noterades över 700 000 arbetslösa.

Det främsta målet för den ekonomiska politiken under 1974 var alt bekämpa inflationen och gradvis återställa balansen i utrikeshandeln. Statsbudgeten var balanserad, vilket till stor del kunde hänföras till statsinkomsternas ökning på grand av inflationen. Det var emellertid den strama penningpolitiken som fick dra det tyngsta lasset i kampen mot inflationen. Den under våren 1974 återhållande ekonomiska politi­ken kulminerade i juni i samband med skaltehöjningar och höjning av diskontot. Mot slutet av året började insatserna emellertid få en selek­tivt stödjande inriktning för att dämpa effektema av den antiinfla-toriska linjen. Således har speciellt utsatta sektorer som bilindustrin och byggnadssektorn blivit föremål för särskilda stödåtgärder.

Prisslegringstaklen var hög under 1974 främst beroende på de höjda energi- och råvarupriserna. Redan under sommaren kunde emellertid en förbättring skönjas. Bl. a. som ett resultal av en aktiv priskonlroll-polilik och den kraftiga avmatlningen i slutet av året blev inflationen mindre än vad som tidigare befarats. Prisstegringarna under 1974 upp­gick lill drygt 15 %. Under slutet av 1974 och början av 1975 har dock en markant dämpning av inflationstakten observerats.

I åtstramningspolitikens fotspår följde under 1974 naturligt nog en uppgång i arbetslösheten. Denna blev speciellt markerad under fjol­årels tre sista månader, då antalet registrerade arbetslösa ökade med 200 000. Vid slutet av februari i år uppgick arbetslösheten till 770 000. Anlalel lediga platser har sedan juni 1974 minskat med ca 150 000.

Bruttonationalprodukten för 1974 ökade med 4,2 %, vilket vid en europeisk jämförelse framstår som en snabb tillväxt. Denna utveckling torde bl. a. kunna tillskrivas den starka utvecklingen av den franska ex­porten och alt de fasta investeringarna, bostäder exkluderade, ökade med hela 5,5 %. Även den privata konsumtionen höll sig under 1974 på en relativt hög nivå, vilket var möjligt tack vare en avsevärd minsk­ning av sparkvoten. Första halvårets snabba tillväxt i konsumtionen vidmakthölls till stor del även under andra halvåret. För 1974 i sin helhet noterades en ökning av den privata konsumtionen med 4,5 %.

Utvecklingen av den externa balansen utgjorde ett av de mest posi­tiva inslagen i fransk ekonomi 1974. Handelsutvecklingen hjälptes upp bl. a. av franska valulans ökade styrka gentemot dollarn och de fallan­de råvarupriserna. Exporten ökade i volym med ca 11 % och importen

Prop. 1975:100

62

med 6 %. Delvis som resultat av den minskade aktiviteten i ekonomin sjönk importen kraftigt under andra halvåret. Handelsbalansunder­skottet stannade därmed vid 19 miljarder franc för 1974. Bytesbalans-underskottet torde ha blivit 29 miljarder franc, varav hälften finansie­rats med internationell upplåning, den andra hälften genom inström­ning av kortfristigt kapital.

De senaste franska officiella prognoserna har nedreviderat den för­väntade tillväxten i bruttonationalprodukten 1975 till 2,53 %. Delta har skett mot bakgrund av att höstens avmattning fortsatt även under början av 1975. Färdigvarulagren har stigit och läget för industri­varuproduktionen har varit svagt. Viss osäkerhet råder beträffande utvecklingen av investeringarna och den privata konsumtionen under 1975. Exportvolymens ökningslakt uppges kunna bli 10 % för 1975. Visserligen utformas den franska ekonomiska politiken med uttalat exportfrämjande syfte, men den utveckling som här förutses för ex­portmarknaderna gör att prognosen förefaller ligga lite högt. Med hänsyn tagen till vidtagna energipolitiska åtgärder saml minskningen i inhemsk efierfrågan torde importvolymen å andra sidan komma att få en lägre ökningstakt än officiella prognoser. Även vid bedömningen att exporten kommer att öka betydligt långsammare än de officiella upp­skattningarna skulle handelsbalansen sålunda förbättras 1975. Nuvaran­de franska prognoser förutskickar, att handelsbalansunderskottet 1975 maximalt kommer att uppgå till 10 miljarder franc.

Prisstabilitet fortsätter under 1975 att vara elt viktigt mål för den ekonomiska politiken. Regeringens åtgärder för priskontroll skärptes ytterligare i slutet av 1974. De lägre råvarupriserna samt en löneutveck­ling som förväntas hålla sig inom del samhällsekonomiska utrymmet ger skäl att förmoda att prisökningen blir lägre under 1975. Prognosen på 10 % inflation 1975 ter sig därför inte orealistisk.

Redan under slutet av 1974 började man från fransk sida alt stödja vissa av den alltmer markerade konjunkturnedgången utsatta sektorer­na. Den selektivt stödjande inriktningen har varit kännetecknet på den förda ekonomiska politiken även under första kvartalet 1975. Kredit­politiken har mjukats upp. Genom en mildring av kravet på bankernas kassareserver i centralbanken släpptes i januari ytterligare 11 mil­jarder franc ut i banksystemet. Det officieUa diskontot har under årels första tre månader sänkts med 3 % och uppgår nu till 10 %. Kredilpolitiken kan dock fortfarande karakteriseras som ålerhåUsam. I februari tillkännagavs en tidigareläggning av ökningarna av vissa trans­fereringar samt ett utökat stöd till de franska jordbrukarna. I mitten på mars aviserades vidare en serie begränsade åtgärder i syfte att sti­mulera investeringarna samt aktiviteten inom byggnadssektorn.

Ulvecklingen hillills under 1975 torde ge vid handen, såvida infla­tionstakten  visar fortsatt dämpning,  atl en successiv lättnad  av den

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

63

franska poUtiken kan vara att vänta under de närmaste månaderna. Efter ett första halvår med svag produktionstillväxt skulle den franska ekonomin därefter återhämta sig under andra halvåret, främst mot bakgrund av ett något ljusare internationellt efterfrågeläge. 1975 års ökning av bruttonationalprodukten torde därmed komma att uppgå till den officieUt förutsedda om 2,53 %.

Italien

Det nuvarande ekonomiska läget i Italien och den utveckling som kan förutses för 1975 måste bedömas mot bakgrund av utvecklingen under 1974 vad gäller extern och intern balans samt den förda ekono­miska politiken. Det stora underskottet i de utrikes betalningarna i början av 1974 underskottet i handelsbalansen uppgick första halv­året till ca 6 miljarder dollar och den accelererande prisstegrings­takten föranledde en rad åtstramningar av både finans- och penning-politiskt slag under våren och sommaren.

Åtstramningen av den ekonomiska politiken var så betydande alt den ekonomiska aktivUelen snabbt dämpades. En viss uppmjukning av poli­tiken blev därför aktuell relativt snart. De siffror som f. n. föreligger för andra halvåret 1974 påvisar en kraftig försämring av läget. Industri­produktionen har sjunkit kraftigt och låg i december 1974 9 % un­der nivån för samma månad ett år tidigare, näringslivets investeringar synes ha minskat och arbetslösheten har skjutit i höjden från den låga nivån under 1974 års första del. Enligt officiella uppgifter uppgick den öppna arbetslösheten till ca 600 000 personer eller 3,1 % i oktober 1974. Den lolala arbetslösheten torde ha varit betydligt större och upp­skattningar gjorda inom EG angav en arbetslöshet på 1 miljon eller drygt 5 % i januari 1975. Samtidigt har den ekonomiska politiken bör­jat få allt tydligare effekt på den externa balansen och inflationen. Det­ta kan illustreras med alt handelsbalansunderskotlet successivt minska­de under 1974 och att även ett visst överskott (exkl. oljeimport) upp­nåddes i december 1974. Ökningen av partipriserna avstannade prak­tiskt taget under november och december och konsumentprisernas ök­ningstakt har dämpats påtagligt sedan september. Tillsammantaget be­räknas den totala produktionstiUväxten ha uppgått till knappt 3,5 % 1974, en avsevärd uppbromsning jämfört med 1973 års tUlväxt på 6 % samt betydligt lägre än de bedömningar på drygt 4,5 % som förelåg un­der höslen 1974.

Den kraftiga avmatlningen under 1974 års senare del har redan lett tiU en viss lättnad i den ekonomiska politiken. Sålunda sänktes diskon­tot vid utgången av 1974 från 9 till 8 %. Därefter har vissa lättnader i kredilpolitiken aviserats, bl. a. för exportföretagen och kommuner. Vidare har planer för stimulanser av bostadsbyggandet samt för mins­kad oljekonsumlion presenterats. Hur mycket av dessa planer som le-

Prop. 1975:100

64

der till konkreta ålgärder som får effekt redan under 1975 är dock högst osäkert. Beslut har fattals om förbättrade kreditmöjligheter för jordbruket. Bakgrunden härtill är att livsmedelsimporten är betydande, ca 20 % av den lolala importen. Som en direkt stimulans för konsum­tionen kan de i januari 1975 beslutade höjningarna av arbetslöshels-understöden samt de statliga lönerna och pensionerna betraktas.

Maximeringen av kreditexpansionen till 15 % för perioden mars 1974mars 1975 måsle anses ha haft en kraftigt restriktiv verkan som nu upphör. En viss ytterligare lättnad inträder genom att de iinport-deposilionsavgifler som fr. o. m. maj 1974 belastade importen och pla­cerades på räntelösa konton i 6 månader börjar återbetalas samtidigt som depositionsskyldighelen upphörde i mars i år.

Den fortsatta ulvecklingen under 1975 torde i vart fall för större delen av året präglas av en låg aktivitet i den italienska ekonomin, vilket kan komma att aktualisera ytterligare förändringar i den ekono­miska politiken. En viss återhämtning mot slutet av 1975 förefaller då också trolig.

De strategiska momenten i bedömningen av utvecklingen under 1975 utgörs främst av den privata konsumtionen och utrikeshandeln. De indikatorer som nu föreligger talar för att den privata konsumtionen kommer att minska något i volym 1975. Av avgörande betydelse i delta sammanhang är hushållens sparbeteende. Bl. a. kan den ökande arbetslösheten tänkas leda till en ökning av sparkvoten och det är över­huvud tagel tveksamt om en real konsumtionsökning kan uppehåUas.

Exporten har ökat relativt kraftigt under 1974 medan importen sjun­kit till följd av den dämpade inhemska efterfrågan. För 1975 är möj­ligheterna till exportlillväxt främst beroende av tillväxten, av de ut­ländska marknaderna då kostnadsutvecklingen knappast medger några marknadsandelsvinster. De viktigaste enskilda avnämarländerna är För­bundsrepubliken Tyskland, Frankrike och Förenta staterna som till­sammans mottar ca 40 % av Italiens export. Det kan vidare noteras alt Italien 1974 tredubblade sin export till OPEC-länderna som nu svarar för en andel om 10 %. Med en marknadstillväxt på ca 3 % skulle en exportvolymökning av ungefär samma storlek kunna komma till stånd.

Ett fortsatt fall i både privata och offentliga investeringar torde inle kunna undvikas; det aviserade programmet för stöd åt bostadsbyggande m. m. kommer knappast att hinna få någon mera betydande effekt 1975. Lättnaderna i kreditpolitiken får sannolikt inte någon större sti­mulerande effekt på näringslivets investeringar redan under 1975. Strä­vandena att hålla budgetunderskottet på en ungefär oförändrad nomi­nell nivå i jämförelse med 1974 torde leda till att den offentliga kon­sumtionen kan beräknas öka 1 å 2 %. På lagersidan finns varandra motverkande tendenser, en avveckling av råvarulagren och lagren av

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

65

varor i arbele uppvägs till en del av en ökning av färdigvarulagren.

Den fortsatta försvagningen av den inhemska efterfrågan torde leda till en viss ytterligare minskning av importen. Den totala produktionen beräknas minska någon procent 1975, vUket medför en ökning av arbetslösheten. Hur stor denna ökning kommer att bli kan svårligen preciseras eftersom flexibiliteten i arbetskraflsutbudet via korttidsvecka och nedgång i förvärvsfrekvens kan vara betydande.

Utrikeshandelns volymutveckling jämte förbättring i bytesförhållan­det och tjänstebalansen kan väntas leda till ett underskott i bytesbalan­sen om 45 miljarder dollar, vilket är lägre än som tidigare antagils. Delta innebär att bytesbalansen exkl. oljeprodukter skulle ge ett visst överskott. Avmatlningen i den inhemska aktiviteten har redan lett lill en dämpning av prisstegringstakten. Mellan genomsnittslägena för 1974 och 1975 lorde ökningen dock uppgå till något under 20 %.

Danmark

Den danska ekonomin kännetecknades 1974 av ett under årets första hälft snabbt växande bylesbalansunderskott mot utlandet samt en under senare delen av året djup efterfrågeavmattning. Restriktiva ekonomisk­politiska åtgärder hade satts in redan hösten 1973 i syfte att dämpa det överhettade resurslrycket och därav medföljande acceleration av pris-och löneutveckling. För att på kort sikt hejda den ansvällning av byles­balansunderskotlet som var en följd av oljeprisstegringama vidtogs un­der loppet av våren 1974 ytterligare restriktiva ålgärder mot privat kon­sumtion och offentliga investeringar. Tillsammans med den eflerfråge­dämpande effekten av oljeprishöjningarnas genomslag på konsument­priserna, ett sammanbrott av de under 1973 mycket expansiva bostads-investeringarna och den för Danmark svaga exportkonjunkturen fick den förda ekonomiska politiken en förödande effekt på den inhemska efterfrågan. De privata fasta investeringarnas expansion som fortfor ännu de första månaderna 1974 under intryck av kapacitetsbristen vid slutet av 1973 bröts härigenom definitivt vid halvårsskiftet. Denna ut­veckling medförde att importvolymen och därigenom det reala bytes-underskottet minskades kraftigt. Det 5,3 miljarder danska kronor stora underskottet i bytesbalansen första halvåret 1974 sjönk härigenom till 0,7 miljarder danska kronor andra halvåret. Antalet arbetslösa växte emellertid samtidigt synnerUgen snabbt. Vid årets slut uppgick sålunda arbetslösheten till 12 % av antalet försäkrade kassamedlemmar.

Kredilmarknaden var under hela året utpräglat stram. I augusti upp­gick t. ex. den effektiva avkastningen på bostadsobligationer tiU 17 18 % och för sommarhalvåret som helhet till närmare 16 %. TUl följd av de under 1974 snabba prisstegringama konsumentpriserna steg un­der loppet av 1974 med ca 15 % kan den reala räntan dock beräknas ha stannat vid några enstaka proceni. Detta förhållande medverkade

5    Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

66

givetvis ändå starkt tUl dämpningen av de fasta investeringarna. Den minskning av bostadsbyggandet som uppstått lUl följd av den kraftiga minskningen av antalet igångsatta lägenheter redan andra halvåret 1973 torde ha accentuerats, varigenom bosladsinvesteringarna 1974 i volym kom atl understiga molsvarande nivå 1973 med 25 %.

Bruttonationalprodukten beräknas sammanfattningsvis ha ökat med 1,5 % i volym 1974.

Under 1975 ställs den ekonomiska politiken inför synnerligen svåra avvägningsproblem i Danmark. Kraftiga stimulansåtgärder måste vid­tas för alt nedbringa den mycket höga arbetslösheten. Den sänkning av de direkta skatterna som beslutades under hösten 1974 torde få en så­dan stimulerande effekt på den privata konsumtionen även vid beak­tande av de samtidigt beslutade inbesparingarna på inkomstöverfö­ringarna till hushållen. Ytterligare en konjunkturstödjande faktor torde de offentliga investeringarna komma att utgöra i och med att de kvan­titativa begränsningarna för dessa lyfts bort hösten 1974. Även bostads-investeringarnas minskning kan vänias bli hejdade 1975.

Det är emellertid med hänsyn till den extema balansen av vital be­tydelse för landets ekonomi alt den inhemska efterfrågetillväxten hålls inom den ram som exporteflerfrågeutvecklingen skapar. Härvidlag torde den totala efterfrågetillväxten å de danska exportmarknaderna förbli dämpad åtminstone under första halvåret 1975. För att den externa ba­lansen skall kunna på elt avgörande sätt förbättras måsle därför i det rådande konjunkturläget Danmark öka sina andelar på exportmark­naderna. De danska företagen har under senare år fått vidkännas en mycket ogynnsam kostnadsutveckling vid intemationell jämförelse. Den­na utveckling accentuerades 1974 tUl följd av den pris- och lönespiral som utlöstes av energiprisstegringarna och vidmakthölls av den speciella avtalskonstruktionen på arbetsmarknaden som medför automatisk löne­kompensation för uppkomna prisstegringar, s. k. dyrtidstillägg. Härige­nom får utgången av löneförhandlingarna 1975 en strategisk betydelse för den fortsatta utvecklingen. Till följd av folkelingsmajoriletens över­enskommelse om ingrepp i avlalsförhandUngarna i början av mars 1975 har utsikterna till en mer dämpad framtida kostnadsutveckling i danskt näringsliv förbättrats. Den nya lagen innebär att de gamla avtalen för­längs i två år. Dyrtidsregleringen kvarhålls, dock med vissa ändringar som främst berör de offentligt anställda. DyrtidstiUäggens konstruktion ändras för dessa från procentuella påslag på lönen tiU lika belopp i alla inkomstlagen. Innebörden av den nya lagen torde bli i stort sett oföränd­rade reallöner under 1975. Samtidigt vidtogs även åtgärder mot företa­gens vinster. En försiktig bedömning av hur företagens intemationella konkurrenskraft härigenom skulle utvecklas torde närmast innebära att de existerande danska marknadsandelama på världsmarknaden åtminsto­ne förblir oförändrade.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

67

Under sådana omständigheter skulle en mindre volymmässig ökning av exporten vara möjlig 1975. Sysselsättningsläget skulle härigenom kun­na förbättras något samtidigt som underskottet i bytesbalansen skulle kunna begränsas till 3 miljarder danska kr. Till detla torde även en mindre förbättring av bytesförhållandet med ullandet i förening med en fortsatt nedgång av bränsle- och råvaruimporten inverka. Den reala bruttonationalprodukten bedöms också öka något snabbare 1975 än 1974, förmodligen dock mindre än 2 %.

Finland

Den finska ekonomin kännetecknades 1974 av en för året som hel­het hög efterfrågenivå med därav föranledda snabbt stigande priser och ett kraftigt underskott i bytesbalansen med utlandet. Produktionsut­vecklingen kom att begränsas främst till följd av brist på arbetskraft, trots en viss netloåterinvandring från Sverige under loppet av 1974. Den totala produktionen ökade med uppskattningsvis 4,5 % 1974. Ex­portvärdet ökade med 42 % 1974 främst till följd av snabba prissteg­ringar på papper och massa. I volym torde exporten närmast ha varit oförändrad mellan 1973 och 1974. Genom den expansiva efterfrågeut­vecklingen kom samtidigt importvolymen att öka desto snabbare, eller med ca 10 % (i värde 55 %). Bytesbalansen gav ett underskott på 4 1/2 miljarder finska mark. Salt i relation till bruttonationalprodukten torde detta bylesbalansunderskott klart överstiga molsvarande jämförelsetal för andra utsatta länder såsom Danmark, Italien och Storbritannien.

Den begränsade produktionskapaciteten verkade under 1974 kraftigt pådrivande på industriinvesteringarna. Bostadsbyggandet stimulerades av bostadsbrist i de expansiva industriområdena. De totala fasta investe­ringarna ökade härigenom med nästan 8 % i volym.

Sysselsättningen höUs på en mycket hög nivå under hela 1974, vilket medförde en kraftig löneglidning. Ökningen av löntagarnas reala för­tjänster torde emellertid ha begränsats av den snabba konsumentpris-ökningen. Konsumenlprisnivån steg sålunda 17 % mellan 1973 och 1974. TUl följd av en rad skatte- och transfereringspolitiska åtgärder, delvis sammankopplade med tvåårsuppgörelsen på arbetsmarknaden våren 1974, ökade emellertid hushållens disponibla inkomster snabba­re än förtjänslnivån. Den privata konsumtionsvolymen kunde härige­nom förbättras med drygt 4 % 1974.

Mot slutet av 1974 avmattades exportens efterfrågeulveckling främst inom trävaru-, pappers- och massasektom. Även lätlmelallmdustrin och konsumtionsindustrins exportutsikter försvagades. Dock fick den tunga metallindustrins orderstock en fortsatt gynnsam utveckling, varför ex­porten till Sovjetunionen torde öka avsevärt under 1975. Mot bak­grund av den angivna utvecklingen inom övriga sektorer beräknas emellertid den totala exportvolymen 1975 komma att minska. Parallellt

Prop. 1975:100

68

med exportavmattningen vid slutet av 1974 sjönk kapaciletsutnyltjan-det i industrin och lagren av färdigvaror ökade. Industrins fasta investe­ringar förväntas icke desto mindre öka i synnerhet beträffande maskin-investeringarna, men även byggnadsinvesteringarna kan väntas ligga på en förhållandevis hög nivå tUl följd av att den 40-procentiga investerings­avgiften avskaffas för oprioriterat byggande. Däremot kan bostadsbyg­gandet vänias gå ned. De totala fasta investeringarna skulle härigenom öka med ca 5 % 1975. De offentliga utgifterna torde 1975 hållas tUlba­ka något bl. a. i syfte att bidra tUl alt begränsa underskottet i bytesba­lansen. För den offentliga konsumlionsvolymen torde ökningstakten hål­las vid ca 4 % 1975.

Ehuru UtveckUngen på arbetsmarknaden väntas medföra en sjunkan­de sysselsättning torde arbetslösheten ändå bli måttlig 1975. Löntagar­nas nominella förtjänstutvecklmg bedöms bli något dämpad i förhål­lande tUl 1974, vilket ändå torde medföra en total lönesummeökning på 18,5 % 1975. Till följd av den kvardröjande effekten av de konsum­lionsslimulerande åtgärder regeringen vidtog 1974 samt de ytterligare åtgärder som vidtogs i mars 1975 i samband med granskningen av den inkomstpolitiska helhetslösningen 1974, hålls den dämpning av den privata konsumtionens utveckling, som i annat fall varit sannolik mot bakgmnd av förväntade snabba konsumentprisstegringar 1975, tUlbaka.

En betydande del av den finska exporten går till Sovjetunionen lill följd av de bilaterala handelsavtalen. Detta kan till vissa delar begränsa den finska industrins kapacitet att leverera till världen i övrigt och inte minst till de västeuropeiska marknaderna. Den troliga utvecklingen av totala efterfrågan medför samtidigt att importens ökningstakt kan brom­sas 1975. Inte minst får emellertid den i mars 1975 beslutade import-depositionen på 530 % under ett halvår en verksam importdämpan-de effekt. Genom en samtidigt beslutad skärpning av prisreglerings-lagen kan kontraktiva effekter på den privata konsumtionen som följd av att den ökade importkostnaden övervältras på konsumentledet, be­gränsas.

Trots att importen knappast ökar volymmässigt blir bytesbalansun­derskottet mot utlandet betydande 1975. Den totala produktionen väntas komma att avmattas påtagligt med en volymökning av bmttonational­produkten 1975 som uppskattas till ca 2 1/2%.

Norge

För Norge blev 1974 ett mycket gynnsamt år trots den svaga ut­veckUngen i flertalet av OECD-länderna. Genom en kombination av hög investeringsefterfrågan och en expansiv finanspolitik med syfte att stimulera hushållens konsumtion hölls sysselsättningen och kapacitets­utnyttjandet på en fortsatt mycket hög nivå. Den norska exporten fick

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

69

känning av den internationella konjunkturavmattningen först under årels sista månader. FöreUggande beräkningar ger vid handen alt brutto­nationalprodukten ökade med 3,5 % vilket är en dryg procentenhet lägre än enligt regeringens nationalbudget från november 1974. Del lägre utfallet förklaras delvis av utvecklingen inom sjöfarten. Exklude­ras denna blev produktionsökningen 4 %.

Den privata konsumtionen hade ökat tämligen långsamt under 1972 och 1973 samt första halvåret 1974. Mot bakgrund av att samtidigt efterfrågetrycket på investeringssidan var mycket starkt sattes finans­politiska åtgärder in för att öka hushållens reala disponibla inkomster. De finanspolitiska åtgärderna från marsapril 1974 omfattade en sänk­ning av inkomstskatten med 2 % av bruttoinkomsterna, en höjning av livsmedelssubventionerna, folkpensionerna och barnbidragen. Företags­beskattningen höjdes samtidigt. Kredilpolitiken gavs en mycket stram inriktning i syfte att hålla kontroll över investeringsaktivitetens expan­sion.

Efter den svaga utvecklingen under första halvåret 1974 visade den privata konsumtionen tecken till en påtaglig uppgång under höstmåna­derna. Hushållens reala disponibla inkomster steg mycket kraftigt till följd av regeringens åtgärder och de ingångna nya löneavtalen. Mot bakgrund av denna uppgång i inkomsterna förväntades konsumtionen vid oförändrad konsumtionsbenägenhet stiga med 6 %. Utfallet blev emellertid bara 3,1 % för helåret 1974. Stor osäkerhet knyter sig dock till denna siffra.

Bruttoinvesteringarna i fast kapital steg mellan 1973 och 1974 med 8 % i volym. Mest dynamiska var investeringarna inom oljesektom resp. industrin med tillväxttakter på mer än 70 % resp. ca 35 %, att jämföra med en ökning av investeringarna inom hela näringslivet exkl. sjöfart och oljeutvinning på 11 %. Såväl de offentliga investeringarna som bostadsinvesteringama ökade endast marginellt. Lagerinvesteringarna ökade påtagligt i volym med en uppgång för såväl export- som import-varulagren.

Den norska exporten stagnerade under 1974. I huvudsak får detta emeUertid tillskrivas kapacitetsbegränsningar i exportindustrin. Först mot slutet av året synes exporten ha påverkats av konjunkturnedgången utomlands.

Importen ökade med drygt 4 % 1974. Detta innebar en påtaglig in­bromsning i förhållande till ökningen med 14,4 % året dessförinnan. Inbromsningen förklaras till största delen av att fartygsimporten minska­de med 25 % efler att 1973 ha ökat med 48 %. Importen till de på oljeutvinning baserade branscherna steg i gengäld med 37 %. Exklu­deras fartygsimporten, sjöfarten och oljebranschen, steg importen med 9,2 %.

Handelsutvecklingen, en viss försämring av bytesförhållandet geni-

Prop. 1975:100

70

emot utlandet och ökade transfereringar och räntebetalningar till ut­landet, ledde till ett underskott i bytesbalansen på 5,6 mUjarder norska kr. Exkluderas oljeutvinningsseklorn var underskottet dock endast 1,9 miljarder norska kr.

Den senaste detaljerade officiella prognosen för utvecklingen under 1975 presenterades i nationalbudgeten i november 1974. Nalionalbud-getens prognos för 1975 innebar en rekordartad tUlväxt om drygt 6 % i braltonationalprodukten. 1/4 av denna tillväxt skulle oljeulvinningen i Nordsjön svara för, men även industri- och sjöfartsinvesteringama vän­tades öka starkt. Den privata konsumtionens tillväxt, redan stimulerad under 1974, skuUe accelerera och öka med 5,7 %. Lagerinveslering­arna föratsågs gå ned med ca 0,4 % av brattonationalprodukten. Expor­ten av varor och tjänster däremot skuUe öka med hela 9,5 % i volym.

Att den norska regeringen bedömer det internationella läget något annorlunda nu framgick i samband med att den i december 1974 fram­lagda propositionen angående inrättande av konjunkturfonder, tUl vilka vissa företag skulle inbetala en del av sin vinst, drogs tillbaka i januari 1975 med hänvisning bl. a. tiU den försämrade internationella konjunk­turen. I sin stortingsredogörelse i mars 1975 förutser finansminister Kleppe en försvagning av exportefterfrågan i förhållande till national-budgetens prognos. Den inhemska efterfrågan visar dock alla tecken på fortsatt expansion.

Som tidigare nämnts blev utfallet för 1974 något lägre än enUgt prog­noserna i nationalbudgeten. De främsta orsakerna härtill var en svagare utveckling för exporten och den privata konsumtionen. Inför bedöm­ningen av den fortsatta utvecklingen under 1975 anmäler sig därför två huvudfrågor: hur kommer Norge att påverkas av den utdragna internationella konjunkturavmattningen och hur kommer den privata konsumtionen att utvecklas?

Svagheten i den internationeUa konjunkturen kan tänkas påverka den norska konjunkturen främst på två sätt. Dels direkt i form av lägre efterfrågan på norska varor och tjänster. Dels indirekt genom att före­tagens förväntningar om en försämrad avsättning ulomlands påverkar deras benägenhet att sätta sina investeringsplaner i verket. Nar det gäller exporten ger senast tillgängliga konjunklurbarometerdala från december 1974 vid handen att en påtaglig omsvängning i pessimistisk riktning skett i det norska näringslivets bedömning av framliden. Detta synes dock mest utgöra en reaktion på nedgången i orderingång från utlandel och den allmänt svagare utveckUngen i de större OECD-länderna. Barometern visar nämUgen samtidigt alt orderslockarna be­döms som betryggande för ett stort flertal av förelagen och atl kapa­citetsutnyttjandet är oförändrat i förhållande lill tidigare kvartal under 1974. Under den förutsättning som görs i delta kapitel om en uppgång i den ekonomiska aktiviteten inom OECD-området mot slutet av 1975, bör inneliggande order vara tillräckliga för att motverka mera omfattan-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

71

de kontraktiva verkningar från exporten. En sådan utveckling i stort utesluter inte atl enstaka branscher, exempelvis tekoindustrierna blir ut­satta för mycket kännbara påfrestningar till följd av den intematio­nella konjunkturatvecklingen. För dessa branscher föreslår regeringen selektiva stödåtgärder.

Vad gäller den privata konsumtionen ger detaljhandelsstalistiken vid handen alt en betydlig uppgång ägt rum med början i tredje kvartalet och accelererat påtagligt under fjärde kvartalet 1974. Det förefaller sannolikt att den konsumtionsökning som väntades inträffa redan från halvårsskiftet kommit igång med en viss försening. Med den utveckling för hushållens reaUnkomster som ägt rum under 1974 och som för­väntas under 1975 krävs det extraordinära störningar för att den på­började uppgången i konsumtionen skall bromsas in mera avsevärt under 1975.

I fråga om industriinvesteringarna talar två omständigheter för att dessa kommer att ligga kvar på en hög nivå och t. o. m. väl uppnå den ökning på 10 % som prognostiserades i höstens nationalbudget. För det första framgår det av konjunkturbaromelern i december alt investe­ringsbenägenheten inte försvagats. För det andra baseras nationalbud-getens prognos för industrins investeringar på data om att förelagen avser öka sina investeringar med mellan 28 och 42 % i volym. Att till­växten ändå sattes lill en i förhållande till företagens planer så låg nivå som 10 % beror på att man antagit att statsmakterna med en fortsatt mycket restriktiv kreditpoUtik skulle söka begränsa industriinvestering­arna i stabiliseringspolitiskt syfte. Statistiska centralbyråns investerings­enkät från febmari 1975 visar en nedgång i industrins investeringsplaner i förhållande till hösten 1974. Men fortfarande ligger den planerade investeringsnivån över den i nationalbudgeten antagna. Den margmal som således uppstått mellan den planerade och den av statsmakterna sanktionerade investeringsvolymen utgör sannolikt en betryggande buf­fert mot effekterna av ett fall i investeringsbenägenhelen.

Med här gjorda antaganden om en något lägre export än den som förutsatts i den norska nationalbudgeten, en fortsatt hög investerings­aktivitet inom näringslivet och en accelererande privat konsumtion bör en tillväxttakt i bruttonationalprodukten på mellan 5 och 6 % vara möj-lig-

En lägre export kommer med stor sannolikhet att minska även im­porten något i och med alt exportindustrins behov av insatsvaror mins­kar. Denna effekt torde dock inte bli så stor, varför en importökning i linje med tidigare antagna 5 % framstår som sannolik. En sådan utveck­ling bör medföra ett icke oväsentligt högre bylesbalansunderskott än de 7,3 miljarder norska kr. som antagits tidigare.

Sammanfattningsvis framstår det som troligt att den norska ekonomin även under 1975 kommer att utmärkas av hög efterfrågan och full sysselsättning.

Prop. 1975:100

72

3    Utrikeshandeln 3.1 Exporten

En tämligen god tiUväxt i varuexporten präglade de tre första kvar­talen 1974. Fjärde kvartalet inträffade emellertid elt kraftigt fall i ex­portvolymen. Härigenom blev exporten under 1974 som helhet endasl knappt 4 % större än 1973, dvs. elt par procent lägre än vad beräk­ningen i den preliminära nationalbudgeten för 1975 angav. Exporten av råvaror sjönk kraftigt, med ca 8 %, medan exporten av färdigvaror uppvisade en mer gynnsam utveckling och steg med över 9 %. Även vad gällde exportpriserna under 1974 kom den preliminära nationalbud-getens beräkning alt överskatta den faktiska utvecklingen något och ök­ningen i exportprisnivån 19731974 blev inte fullt 28 %.

Exportprognosen för 1975 har reviderats nedåt. Bakgrunden till detta är att efterfrågeutvecklingen i OECD-länderna 19741975 nu bedöms bli något svagare. Inom flera branscher har också orderingången frän exportmarknaderna avtagit högst avsevärt. Även om en viss återhämt­ning i de västliga industrUändernas efterfrågan väntas äga rum mot slu­tet av 1975 torde effekten av detta på den svenska exporten begränsas på grund av att bl. a. verkstadsindustrins exportefterfrågan erfarenhets­mässigt tycks reagera tämligen sent på en förändring i den allmänna ekonomiska tillväxttakten ulomlands. ä andra sidan har denna efter­släpning medfört alt exporten av verkstadsprodukter ännu under första halvåret 1975 hålls uppe jämförelsevis väl, trots försvagningen i den to­tala aktiviteten i den internationella ekonomin. De mest expansiva fakto­rerna för den svenska exporten under 1975 förutsätts bli efterfrågan från Östeuropa och en del u-länder, i första hand de oljeproducerande. Totalt sett beräknas nu att exportvolymen stiger med ca 1,5 % 19741975, vilket innefattar nedrevideringar i jämförelse med den preliminära natio­nalbudgeten för såväl färdigvaruexporten som råvaruexporten. Räknat exkl. fartyg beräknas exportökningen komma att stanna under 1 %.

Exportpriserna väntas stiga med ca 9 % 19741975. Detta innebär en avsevärt dämpad prisuppgång jämfört med 19731974 och också något lägre priser än vad som förutsågs i den preliminära nationalbud­geten. I motsats tiU 19731974 beräknas för 19741975 att färdigva­rornas exportpriser stiger mer än råvarornas.

Färdigvaruexporten

Exporten av färdigvaror exkl. fartyg tillväxte 19731974 med ca 9,5 % i volym, 1 procentenhet mindre än vad den preliminära national­budgeten angav.

Den huvuddel av färdigvaruexporten som avsätts i OECD-länderna be-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

73

Tabell 3:1 Sveriges export av färdigvaror (exkl. fartygy till OECD-området* 1971-1975

Procentuell volymförändring

1971-

1972-

1973-

1974-

1972

1973

1974

1975

prognos

MarknadstiUväxl

9,3

16,5

4 prel.

2,5

Export

4,6

16,9

4,6

2,5

Marknadsandelar

4,3

0,3

0,5 prel.

O

' SITC 5-8, exkl. 68 och 735.

= Utom Australien, Nya Zeeland, Grekland, Irland, Island, Portugal, Spanien och Turkiet. Anm. Prognoserna är avrundade till närmaste hela resp. halva procent.

räknas ha stigit med ca 4,5 % 19731974, ett ökningslal som synes ha varit obetydligt slörre än marknadstillväxten för färdigvaror i området (se labell 3: 1). Om man på samma sätt som för marknadstillväxten väger samman OECD-ländernas tillväxt i bruttonationalprodukten med ande­larna i Sveriges färdigvaruexport finner man att den vägda produktions­tillväxten torde ha understigit 2 % 19731974. Relationen meUan de så­lunda vägda tillväxttalen för färdigvaruimporlen och bruttonational­produkten, som kan betraktas som en vägd genomsnittlig importelastici-let för OECD-länderna, skulle således ha varit inemot 2,5, vilket är ett högt värde jämfört med historisk "standard". Marknadstillväxten hölls uppe inte minst till följd av betydande ökningar i bl. a. den norska och brittiska färdigvaruimporten.

Den ekonomiska tillväxt som nu emotses i OECD-området 1974 1975 medför en ytterligare nedgång i kapacitetsutnyltjandet; det enda betydelsefulla undantaget härifrån synes vara Norge. Under sådana om­ständigheter kan det finnas anledning anta att marknadstillväxten för färdigvaror snarare understiger än överstiger vad som skulle ha erhållits vid historiskt setl genomsnittliga importelasticiteter för de olika länder­na. En klart märkbar effekt kan dessuiom de införda importavgifterna i Finland (se föregående kapitel) komma att få. Marknadstillväxten för färdigvaror har beräknats till 2,5 % 19741975. Det kan nämnas att den pä motsvarande sätt sammanvägda tUlväxten i ländernas bruttona­tionalprodukt väntas bU ungefär lika stor 19741975 som 19731974, således lägre än 2 %.

Den begränsade vinst i genomsnittiiga marknadsandelar i OECD-om­rådet som i den preliminära nationalbudgeten beräknades ha ägt rum 19731974 synes vid de nu reviderade kalkylerna till större delen ha uteblivit. I den preliminära nationalbudgeten antogs i prognosen för 19741975 oförändrade marknadsandelar, varvid noterades att ett sänkt

 Dvs. ett med avnämarländernas andelar av den svenska färdigvaruexporten vägt medeltal av tillväxten i samma länders färdigvaruimport.

Prop. 1975:100

74

Tabell 3: 2 Sveriges export av färdigvaror (exkl. fartyg)' 1968 1975

Export till

Åriig volymförändring, %

Andel av totalsumman, %

1968-

1971-

1972-

1973-

1974-

1968

1973

1975

1973

1972

1973

1974

1975 prognos

prognos

OECD-länderna=

11,2

4,6

16,9

4,6

2,5

76,1

78,4

'    73

Övriga länder

8,3

5,4

15,6

27,8

11,5

23,9

21,6

27

därav:

Östeuropa och

Kina

6,2

4,4

29,1

34,7

17

5,9

4,8

7

OPEC-länderna=

12,3

16,4

21,7

39,8

30

2,0

2,1

3

andra länder

8,6

4,4

10,9

23,8

6,5

16,0

14,7

17

Summa

10,5

4,8

16,6

9,6

4,5*

100,0

100,0

100

 SITC 5-8, exkl. 68 och 735.

= Utom Australien, Nya Zeeland, Grekland, Irland, Island, Portugal, Spanien och Turkiet.

' Qatar, Abu Dhabi, Saud-Arabien, Kuwait, Irak, Iran, Indonesien, Venezuela, Libyen, Algeriet och Nigeria.

"Enligt kalkylen från varugruppssidan, som ingår i tabellen över lotalexporten (tabell 3:4), blir ökningen 4 %.

Anm. Prognoserna för volymförändringarna är avrundade till närmaste hela resp. halva procent.

Tabell 3: 3 Prisutvecklingen för färdigvaror 1960-1975

Procentuell årlig förändring

1960-1969

1969-1970

1970-1971

1971-1972

1972-1973

1973-1974

1974-

1975

prognos

Väridsexporlprisel'

(1) i nationella valutor

(2) i US dollar

(3) i svenska kronor

 Sveriges exportpris

i svenska kronor Sveriges relativa exportpris

1,4 1,1

2,0

0,9

4,7 5,9 5,9

7,6

1,6

3,2 5,6 3,7

5,7

1,9

2,4 8,6 1,5

5,4

3,8

7,1

16,1

5,9

6,7

0,8

22 prel. 20 prel. 22 prel.

19,2»

-2   prel.

12,5 19

7

10=

3

' Exportprisindex för "manufactured goods" för de 11  i världshandeln största OECD-länderna sammanvägt med deras andelar i världsexporten.

= Räknat exkl. papper. Inkl. papper erhålls 21,7% resp. 10,5%. Anm. Prognoserna är avrundade till närmaste hela resp. halva procent.

inhemskt eflerfrågetryck i flertalet på världsmarknaden konkurrerande länder visserligen kunde medföra en hårdnande konkurrens om mark­nadsandelama men att en tämligen gynnsam relativ prisutveckling för den svenska färdigvaruexporten 19731974 och 19741975 borde kun­na bidra till att hålla marknadsandelarna uppe. De beräkningar av världsmarknadspriser och svenska exportpriser som nu kan göras (se la­bell 3:3) utvisar att relativpriserna opåräknat torde ha sjunkit 1973 1974 men alt en uppgång väntas ske 19741975. Detla är främst en följd av de senaste månadernas utveckling av valutakurserna som synes medföra en inle obetydlig effektiv appreciering av den svenska kronan mellan genomsnittslägena för 1974 och 1975. Med hänsyn tagen tUl alt en del lidsförskjutna effekter på marknadsandelarna av relativprisänd-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

75

ringar torde kunna uppträda har del befunnits motiverat att behålla prognosen om oförändrade marknadsandelar 19741975. Sveriges ex­port av färdigvaror till OECD-området skulle således kunna stiga med marknadstillväxtens ca 2,5 % 19741975.

I labell 3: 2 visas ulvecklingen av den svenska färdigvaruexporten med fördelning även på ländergmpper utanför OECD-området: Östeuropa, inkl. Kina, OPEC-länderna samt andra länder, företrädesvis icke-olje-procerande u-länder. För dessa ländergrupper saknas mycket av det data­material och de prognoser för den ekonomiska utvecklingen som bildar underlag för bedömningen av exporten till OECD-länderna. De progno­ser som redovisas får därför anses mer ofullständigt underbyggda.

Exporten av färdigvaror till Östeuropa och Kina har under de senasle två åren expanderat mycket starkt och volymtillväxten 19731974 be­räknas till ca 35 %. De ekonomiska planema för de östeuropeiska län­derna under 1975 synes innebära en fortsatt hög tillväxt. I den prelimi­nära nationalbudgeten räknades med en ökning 19741975 av den svenska färdigvaruexporten tUl länderområdet om 17 %. Detta anlagan­de har behållits i den nu föreliggande kalkylen.

Efler de drastiska oljeprishöjningar som genomfördes under slutet av 1973 och vid början av 1974 knöts på många håll slora förhoppningar till OPEC-länderna som en kraftigt växande marknad för industriländer­nas exportvaror. Problemet är i första hand att OPEC-ländema mer eller mindre saknar möjlighet att på kort sikt nyttiggöra sig en mot inkomst­ökningen svarande tillväxt i varuimporten större delen av oljeinkoms­ternas väldiga ökning sparas i olika former. Den svenska färdigvaru­exporten till OPEC-länderna beräknas 19731974 ha ökat med ca 40 % i volym vilket är mindre än vad som angavs i den preliminära national­budgeten. Humvida detta innebär att man tidigare överskattat OPEC-ländernas importkapacitet eller att den svenska industrin förlorat ter­räng i den hårdnande kampen om marknadsandelarna, har ännu inte kunnat klarläggas. En nedrevidering av den preliminära nationalbudge-tens prognos för 1974-1975 har dock ansetts befogad; exporten av fär­digvaror till OPEC-länderna förutsätts stiga med 30 %.

De kraftigt ökande noteringspriserna på råvaror under 1972 och större delen av 1973 medförde att även många icke-oljeproducerande u-länder erhöll avsevärda förstärkningar i exportinkomsterna 1972 1973 och 19731974, vilket skulle ha kunnat bilda bas för betydande ökningar i deras imporl från industriländerna. EmeUertid åtgår nu en avsevärd del av dessa inkomsttUlskott tUl alt täcka de förhöjda olje­kostnaderna, varför tillväxten i de övriga u-ländernas import av färdig­varor framgent torde bli förhållandevis dämpad. Den svenska exporten av färdigvaror lill gruppen "andra länder" steg mycket påtagligt 1973 1974, med ca 24 % i volym räknat. Det kan också tilläggas att tillväxt­takten inte tycks ha mattats nämnvärt under loppet av 1974. För 1974

Prop. 1975:100

76

1975 räknas med en ökning på 6,5 %, vUket dock innebär en smärre nedgång i exportvolymen om man räknar från nivån under andra halv­året 1974.

Sammantaget innebär kalkylerna ovan en volymtillväxt i den svenska färdigvaruexporten på 4,5 % 19741975. Detta betyder att prognosen i den preliminära nationalbudgeten nedreviderats med ca 2 procentenhe­ter.

I produktionskapitlet presenteras i detalj de exportbedömningar som bransch för bransch utförts med hjälp av exporlenkäter, kontakter med branschexperter och annan information som kunnat inhämtas om mark­nadsläget inom olika vamområden. Dessa bedömningar sammanfattas kort i avsnittet om exporten på varugrupper och de siffermässiga resul­taten visas i tabell 3:4. Det framgår där att om de olika delvarugrup­perna i färdigvaruexporten adderas, erhålls en volymtillväxt på 4 % 19741975. Avvikelsen mot den ovan redovisade prognosen kan be­traktas som marginell. I den prognos för totalexporten som anges i ta­beU 3: 4 har det lägre ökningstalet för färdigvaruexporten inkalkylerats.

Den prognos för världsexportpriset för färdigvaror 19741975 som redovisas i tabell 3: 3 ansluter sig, såvitt gäller prisuppgången uttryckt i genomsnittliga nationella valutor, nära tUl den bedömning som gjor­des i den preliminära nationalbudgeten och också till bedömningar som gjorts internationellt: uppgången beräknas till 12,5 %. Valutakursut­vecklingen i slutet av 1974 och under de första månaderna 1975 har emellertid inneburit att den svenska kronan apprecierats ganska kraf­tigt gentemot genomsnittet av de konkurrerande ländernas valutor. De nordamerikanska ländemas. Japans och Storbritanniens valutor har näm­ligen sjunkit kraftigt i förhållande till den västeuropeiska "valutaormen", där Sverige ingår. Vid ett antagande om oförändrade växelkurser un­der loppet av 1975 skulle världsexportpriset uttryckt i svenska kronor stiga så pass litet som 7 % 19741975. Den beräknade ökningen i de svenska färdigvarornas exportpris, ca 10 %, skulle således implicera en uppgång i det relativa exportpriset på ca 3 %. Kalkylernas höga grad av osäkerhet måste kraftigt understrykas. Vissa bedömare har på den se­naste tiden hävdat att världshandelsprisernas uppgång skulle mer på­tagligt kunna komma att dämpas till följd av den svaga utvecklingen av den internationella efterfrågan. Detta kan i så fall innebära ett tryck nedåt på de svenska exportpriserna. Givelvis är det också en fullt länk­bar möjlighet att "ormens" läge i förhållande till de övriga stora världs-handelsnationernas valutor kan komma att förändras under loppet av 1975.

Råvaruexporten

Exporten av råvaror föU tillbaka kraftigt 1974 och minskningen 19731974 uppgick till över 8 %. Utfallet blev därigenom sämre än

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

Tabell 3: 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper 1973 1975

77

Exportvärde, milj

i. kr.

Procentuell förändring från föregående år

1973

1974

1975

Volym'

Pris»

1973

1974

1975

1973

1974

1975

Jordbruksprodukter

och fisk

599

1 129

1 135

-0,4

5,6

8

14,6

78,3

-7

Skogsbruksprodukler

230

227

295

8,0

-26,4

10

10,3

34,0

18

Mineraliska produkter

1950

2 381

2 880

18,8

-1,4

-6,5

-1,2

23,8

29,5

därav: järnmalm

1 559

1900

2 475

19,4

1,7

-7

-6,0

19,9

40

Industriprodukter exkl.

fartyg

47 197

63 129

69 195

15,9

4,5

1

9,2

28,0

8,5

därav:

livsmedelspro-

dukter

1 103

1247

1 205

-6,3

-1,1

-7,5

17,9

22,5

2

trävaror

3 333

4 172

2 770

11,6

-21,1

-19

32,0

58,7

-18

massa

4 002

5 830

6 295

28,1

-3,8

-10

10,0

51,4

20

papper och papp

3 508

5 388

6 010

13,1

5,1

-3

9,2

46,2

15

petroleumprodukter

283

693

730

-12,7

-6,1

5,5

8,8

160,5

-0,5

järn och stål

4196

5 891

6 430

21,4

8,7

2

8,7

29,2

7

ickejärnmetaller

1 124

1503

1 175

5,5

-2,1

-7

25,9

36,7

-16

verk stadsprodu k ter

21285

27 012

32 025

14,0

12,4

7,5

6,0

12,9

10,5

övriga industri-

produkter inkl.

elektrisk ström

8 363

11 393

12 555

22,7

5,1

0

6,6

29,6

10

Export exkl. fartyg

49 976

66 866

73 505

15.7

4,2

0,8

8,9

28A

9,1

Fartyg

Ull

3 525

4 330

15,7

-4,2

11,5

31,5

15,9

10

Totalt

53 153

70 391

77 835

15,7

3,7

1,3

10,0

27,7

9,1

Färdigvaror

exkl. fartyg'

37 168

49 457

56 770

16,5

9,4

4

6,7

21,7

10,5

Råvaror*

12 808

17 409

16 735

13,7

-8,2

-8,5

15,5

48,1

5

' Volymutvecklingen för exporten och importen enligt utrikeshandelsstatistiken kan avvika från den som redovisas i nationalräkenskaperna främst genom att deflatorerna för verkstadsprodukter är olika.

»Prisförändringen för färdigvaror, särskilt verkstadsprodukter, kan endast till viss del hänföras till "rena" prisökningar. De prisförändringar som redovisas i tabellen är s.k. enhetsvärden, dvs. de implicita prisförändringar som framkommer med ledning av utrikeshandelsstatistikens varuvisa uppgifter om exporterad kvantitet och motsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittliga pris­förändringen inom olika varupositloner. Därigenom registreras inte endast faktiska prisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar i fördelningen av varor av olika kvalitet inom varu-posilioner.

= Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter samt övriga industriprodukter, utom elektrisk ström.

* Export exkl. fartyg och de i not 3 nämnda varugrupperna.

Anm. 1973 och 1974 års exportvärden enligt utrikeshandelsstatistiken. Samtliga uppgifter för 1975 avser prognoser. 1 prognoserna är värdeuppgifterna avrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna avseende enskilda varugrupper lill närmaste hela resp. halva tal.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

vad som framgick av beräkningen i den preliminära nationalbudgeten. Särskilt kan nämnas att utförseln av jordbraksprodukter blev vida lägre än beräknat. Den främsta tUlbakabållande faktorn för råvaruexporten under 1974 var emellertid en avsevärt försvagad världsmarknad för så­gade och hyvlade trävaror som sammanhängde med den särdeles låga takten i bostadsbyggandet i nästa hela den industrialiserade västvärlden. Utförseln av övriga viktiga exportråvaror kunde däremot uppenbarligen

Prop. 1975:100

78

hållas uppe på en nivå som relativt nära svarade mol det tillgängliga exportutbudet, vilkel ändå innebar vissa minskningar.

Eftersom den svenska råvaruexporten har en varusammansättning som är mycket olik den totala internationella råvaruhandelns har någon exporlbedömning för 1975 med utgångspunkt från den aggregerade in­ternationella råvaruefterfrågan inle gjorts. I stället har en disaggregerad ansats tillämpats, byggd på informationer om marknadsförhållanden och produktionsfömtsätlningar för det relativt begränsade antal råvaror som ingår i den svenska exporten. Bedömningarna och kalkylerna redovisas i detalj i produktionskapitlet och mer kortfattat nedan i avsnittet om exporten på vamgmpper.

Totalt sett vänias exportvolymen av råvaror 1975 bli omkring 8,5 % lägre än 1974, vilket är en nedrevidering av den preliminära national-budgetens prognos. Fömtom alt efterfrågan på de västeuropeiska mark­naderna torde uppvisa en tämligen svag utveckling 19741975, tUl­kommer för flera varuslag att säljtrycket ökat i Europa från utomeuro­peiska producenter. Detla innebär en påtaglig risk atl svenska råvaru-producenter gör kraftiga förluster av marknadsandelar 1975. I första hand är det trävaruexporten som beräknas fortsätta alt sjunka kraftigt 19741975. Även för massaindustrin och järnmalmsgruvorna anses marknadsläget nu vara mindre gynnsamt än i den tidigare prognosen.

De genomsnittliga exportpriserna för råvaruleveranserna, som 1973 1974 steg med inle mindre än 48 %, beräknas 19741975 öka jämfö­relsevis obetydligt. Uppgången, ca 5 %, innefattar bl. a. avsevärda pris­sänkningar för trävaror men betydande prisökningar för järnmalm och massa.

Exporten på varugrupper

I tabell 3:4 redovisas exportens fördelning på varugrupper, med upp­delningen gjord i överensstämmelse med de branschvisa beräkningar som redovisas i produktionskapitlet. Exportutvecklingen för de enskilda varugrupperna diskuteras utförligt där. Nedan följer korta sammanfatt­ningar av bedömningarna för de viktigaste varugrupperna.

Exporten av jordbruksprodukter utgörs av oförädlade varor som spannmål, frukt, ägg och oljefrö. Kött m. m. ingår däremot under mbriken livsmedelsprodukler. Ett gott skördeutfall erhölls 1974 vUket gav upphov tUl ett tämligen betydande exportöverskott. Detta skeppa­des endast lill en del ut under slutet av året och en betydande kvantitet återstår att exportera under 1975. Exportöverskotlel från 1975 års skörd väntas bli avsevärt mindre på grund av att den besådda arealen minskat. Leveranspriserna steg synnerligen kraftigt 19731974 men prisnivån väntas bli lägre för 1975 års exportleveranser.

Exporten av livsmedelsprodukter, omfattande bl. a. kött och mejerir produkter saml mer högförädlade livsmedel  såsom konserver,  sjönk

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

79

19731974 i samband med ett kraftigt fall i kötlexporlen. För 1974 1975 förutses såväl exporten av kött som mejeriprodukter minska. Pris­nivån för leveranserna under 1974 blev avsevärt högre än 1973 men väntas 19741975 stiga jämförelsevis obetydligt lill följd av den sva­gare utvecklingen av världsmarknadspriserna.

Järnmalmsexportens tillväxt 19731974 begränsades av kapaciteten i ulförselhamnarna vilket innebar atl exportvolymen 1974 endast obe­tydligt översteg 1973 års. Ordersituationen för gruvorna är mycket god det möjUga exporlutbudet för 1975 är redan kontrakterat. Den för­svagade stålkonjunkturen torde dock komma att leda till senarelägg­ningar av hemtagningarna av malmen, varför cxportleveranserna beräk­nas sjunka 19741975. Prisnivån för 1975 års exportutbud väntas stiga mycket starkt och leveranspriserna beräknas öka med 40 å 50 % 1974 1975.

Sågade och hyvlade trävaror exporteras nästan uteslutande till Väst­europa. Under 1974 sjönk Irävarueflerfrågan där mycket kraftigt i samband med alt takten i bostadsbyggandet drogs ned avsevärt jäm­fört med 1973. Avsättningsmöjligheterna för svenska trävaror försäm­rades ytterligare därav att Canadas utbud av trävaror, inle minst till Storbritannien, ökade synnerligen starkt. Sveriges trävaruexport kom härigenom att sjunka med över 20 % 19731974. Även 1975 vänias bostadsinvesteringarna minska jämfört med 1974, såväl i Västeuropa som i Nordamerika. Under dessa omständigheter och med hänsyn tUl en väntad reducering av de under 1974 starkt uppdragna importörlagren kan trävaruexporten beräknas sjunka med ytterligare ca 20 % 1974 1975, även om en viss stabilisering av marknaden möjligen äger rum under andra halvåret 1975. Exportpriserna kommer i konsekvens med det svaga marknadsläget alt sjunka avsevärt för trävaruleveranserna under 1975.

Pappersexporten kunde ännu under 1974 hållas väl uppe och steg 19731974 med ca 5 %. I samband med den kraftiga efterfrågeök­ningen i Västeuropa 1973 inträdde ganska utpräglade bristtendenser för flera pappersslag, vilka inte tycks ha hävts förrän en bit in på 1974. En lageruppbyggnad skedde dock hos förbrukare och importörer under den senare delen av året, vilket återverkar negativt på importen under början av 1975. Någon nämnvärd ökning i den slutliga efterfrågan synes knappast vara att räkna med 19741975. En viss nedgång i pappersexporten har därför bedömts vara sannolik, i synnerhet som konkurrensen från Förenta statema på de västeuropeiska marknaderna kan förväntas hårdna, givet de tämligen pessimistiska konjunklurför-väntningarna för den nordamerikanska ekonomin under 1975. Leve­ransprisnivån beräknas 19741975 stiga med ca 15 %, vilket dock innebär ett smärre fall i leveranspriserna under 1975, räknat från nivån vid slutet av 1974.

Prop. 1975:100

80

Diagram 3:1 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 19681975

Milj. kr., 1968 års priser. Säsongrensade halvårsdata. Log. skala

22000 20000 18000

16000 14000

12000 9000 80001-

7000 6000

5000 4000

. Total export

1

Ä

r

A

>

/

A

f

Verkstadsprodukter, exkl. fartyg

1800 1600 1400

1200 1000

J

ä

r

\ och st

å

l

/I

'

 *

*

A

/

/  

/

'""

20000

Total export, exkl. fartyg

/'-]

«

18000

ri

r

16000

y

14000

/"

12000

A

r

1400

1200H

1000

. Massa

/>

,_ 

l\

/

\

.y

(\

y\

Kl

J

2000

J__ L

1968   69    70     71      72     73     74     75

1968    69     70     71      72     73     74     75

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

81

Massaexporten hade liksom pappersexporlen ell gynnsamt mark­nadsläge under både 1973 och 1974 och utförseln 1974 låg i stort sell i nivå med vad som var maximalt från ulbudssynpunkl. Detla innebar ändå en viss nedgång 19731974, till följd av upphörande möjligheter till lageravveckling hos producenterna. Försvagningen av pappersmark­naden torde emellertid ha medfört en försämring av massaindustrins exportutsikter vid början av 1975 och utförseln bedöms komma att minska 19741975. En fortsatt kraftig ökning av prisnivån för leve­ranserna, sett mellan genomsnitten för 1974 och 1975, vänias dock äga rum.

Sveriges export av järn och stål ökade under loppet av 1974 i en något svagare takt än under 1973. Främst torde detla ha betingats av en vikande efterfrågan från marknaderna i Västeuropa men dessutom kan exporttillväxten i någon mån ha bromsats av en högre takt i hem­maleveranserna. Exporten till u-ländema och även till Nordamerika steg dock snabbt under 1974. Totalt sett blev uppgången i exportvolymen inte fullt 9 % 19731974. En försämring av avsättningsläget kan antas kom­ma att äga rum 1975: tillväxttakten i den slutliga stålefterfrågan i värl­den 19741975 torde knappast bli högre än 19731974 och dessutom har sannolikt grossist- och förbmkarlagren hunnit byggas upp vid början av 1975. Orderläget hos stålverken har också tydligt försämrats. Export­ökningen 19741975 beräknas därför bli ganska blygsam, trots att pro­gnosen innefattar förväntningar om en betydande tUlväxt i exporten till utomeuropeiska marknader. Exportpriserna väntas, med hänsyn till det svagare marknadsläget och upphörande stegring av energipriserna, öka betydligt långsammare 19741975 jämfört med 19731974.

Verkstadsprodukterna utgör omkring 40 % av totalexporten och väl över hälften av färdigvaruexporten. Vad som anförls i det inledande delavsnittet om exporten av färdigvaror har därför en mycket direkt tillämpning på denna varugrupp. Under loppet av 1974 uppvisade ex­portvolymen en god tUlväxttakt och ökningen 19731974 uppgick tUl ca 12,5 %. Detta var tUl stor del ett resultat av den expansiva efterfrågan från Östeuropa och u-länderna inte minst OPEC-medlemmarna medan efterfrågan från OECD-länderna utvecklades jämförelsevis svagt. Exporten av personbilar återhämtade sig under andra halvåret 1974 re­lativt väl efter det kraftiga fall som, i samband med osäkerheten på oljeförsörjningens område, inträffade i början av året. Exporten av verksladsprodukter väntas 1975 kunna hållas väl uppe och öka med över 7 % i volym. Liksom 1974 är det framför allt exporten till länder utanför OECD-området som bedöms komma att medföra att en rela­tivt slor ökning vidmakthålls. Exporlorderläget för verkstadsindustrin synes vid ingången av 1975 ännu inle ha försämrats särskilt tnycket, vilket bör tala för en hög export åtminstone under första delen av 1975. Exportprisindex för verksladsprodukter steg 19731974 mycket

6   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

82

måttiigt i förhåUande till andra exportvarugrupper. Förklaringen här­till torde vara att verkstadsprodukternas pris innehåller en jämförelse­vis liten andel råvaru- och energikostnader. En smärre dämpning av exportprisuppgången beräknas äga rum 19741975.

Exporten av övriga industriprodukter den näst största delgruppen i såväl färdigvaruexporten som lotalexporten består av kemiska pro­dukter, textilvaror, snickerier m. m. Utförseln av dessa varor sjönk kraftigt mot slutet av 1974 och uppgången 19731974 stannade vid ca 5 %. Den kraftiga tillväxten av efterfrågan i Östeuropa och u-länderna har i motsats till vad som gäUer verksladsproduktema varit av liten betydelse för gruppen övriga industriprodukter, eftersom de helt dominerande avsättningsmarknaderna är Norden, Storbritannien och Förbundsrepubliken Tyskland. Detta betyder också att bedömningen för 1975 blir avgjort mindre optimistisk än för verkstadsprodukterna: ex­portvolymen beräknas bli oförändrad jämfört med 1974. Exportpriserna ökade mycket kraftigt 19731974 i samband med de kraftigt stegrade råvarukostnaderna. Prisökningen förutses bli väsentligt lägre 1974 1975, inte minst tiU följd av att råvarupriserna upphör att stiga och snarast torde komma att uppvisa en sjunkande tendens.

Fartygsexporten 1914 blev betydligt lägre än vad som tidigare för­utsattes och något lägre, räknat i volym, än 1973. Exportvärdet i löpan­de priser för 1975 har bedömts med hjälp av bl. a. statistiska central­byråns varvsenkät och beräknas bli ca 23 % slörre än 1974. Med det prisantagandet som gjorts skulle detta betyda en volymmässig uppgång 19741975 på 11,5 %.

3.2 Importen

Efter att ha visat en relativt måttiig tillväxt under såväl 1972 som 1973 genomgick importen en mycket markerad expansion under första halv­året 1974. Från första lill andra halvåret accelererade importen ytlerli-, gare och volymökningen 19731974 kom atl uppgå lill närmare 15 %. Därmed överträffades rekorduppgången 1969 och under den senaste ljugoårsperioden har importen endast ett år 1960 uppvisat en kraftigare ökning än 1974. Räknat exkl. fartyg stannade emellertid im­portens uppgång vid ca 12 1/2 %, då importen av fartyg mer än fördubb­lades mellan 1973 och 1974. Den angivna utvecklingen av importen 1973 och 1974 är baserad på de korrigerade dala för totala imporlvärdet som statistiska centralbyrån publicerat för såväl 1973 som 1974.

1 Den statistiska registreringen av importen har under 1973 och 1974 påver­kats av organisatoriska förändringar. Under andra kvartalet 1973 fördröjdes tullverkets behandling av åtskiUiga importposter från EG-länderna på grund av att nya luUrutiner infördes 1 april 1973 efter det att Sveriges avtal med EG-länderna trätt i kraft. Vid årsskiftet 1973/1974 infördes vidare en ny tull­procedur, vilket anses ha resulterat i en fördröjning av registreringen av im­porterade varor med ca två veckor i förhällande till tidigare förfarande. För att erhälla jämförbarhet mellan olika perioder har statistiska centralbyrån

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

S3

Ett flertal faktorer samverkade till den mycket kraftiga importökning­en 1974; sålunda försiggick en fortsatt relativt kraftig ökning av indu­striproduktionen 19731974 med tyngdpunkt på de branscher vilkas efterfrågan på insatsvaror i hög grad riktas mot utiandet. Samtidigt skedde en mycket kraftig uppbyggnad i industrins lager av insatsvaror och halvfabrikat. Räknat exkl. skogsindustrierna belöpte sig lagerin­vesteringarnas uppgång till 1,4 miljarder kr. i 1968 års priser, vilket innebar ett mycket kraftigt efterfrågelillskolt. Härtill kom en stark ök­ning i varukonsumtionen 1974 mer än dubbelt så kraftig som året innan.

För 1975 beräknas den lolala inhemska efterfrågan utvecklas svagare än 1974 med en uppbromsning av industrins tillväxttakt, ett negativt lageromslag inom handeln, en uppbromsning av industrins lagerinveste­ringar samt en viss avsaktning i den privata konsumtionens tillväxt. Im­porten exkl. fartyg kalkyleras därmed öka med knappt 4 1/2 % 1974 1975. En beräknad halvering av fartygsimporten mellan 1974 och 1975 medför emellertid att uppgången för totala importvolymen väntas stanna vid ca 2%.

Importen av jordbruk.-, skogsbruksprodukter och fisk, som huvud­sakligen avser kaffe, frukter, köksväxter och tobak, ökade med närmare 6% 19731974. Den förstärkning av den privata konsumtionen som skedde under 1974 synes ej i någon större utsträckning ha berört dessa produkter; importen av kaffe minskade med elt par tre procent, im­porten av frukter stagnerade och vad gäller köksväxter skedde endast en smärre uppgång. Den snabba tillväxten för gruppen som helhet berod­de huvudsakligen på en nära nog fördubbling i importen av skogsbruks­produkter. En beräknad mycket kraftig reducering av importen av skogs­bruksprodukler medför alt imporlökningen 19741975 för hela grup­pen beräknas stanna vid någon procentenhet.

Importökningen av mineraliska produkter stannade vid drygt en halv procentenhet 19731974. Den jämfört med 1973 svagare utveckUngen var främst orsakad av en kraftig omsvängning i importen av ickejärn­malmer från en uppgång på 35 % 1973 till en minskning på ca 12 % 1974. Råoljeimporten, som volymmässigt svarar för ca 60 % av hela gruppen fortsatte att minska 1974, men i klart mindre omfattning än under de två närmast föregående åren. Produklionsneddragningen inom de svenska raffinaderierna 19731974 medförde ett minskat import-behov. Importminskningen stannade emellertid yid drygt 1 % då råolja redan mot slutet av 1974 började inlevereras för de betydande kapaci-

sökt uppskatta effekterna av dessa faktorer och har publicerat korrigerade månatliga importvärden för totala importen för 1973 och 1974. För resp. varugrupp har t. v. proportionella justeringar förelagils för de olika varu­grupperna. Den utveckling som relateras i avsnitten om de olika varugrup­perna är således den som bygger på justerade imporldata.

Prop. 1975:100

84

tetstiUskott på raffinaderisidan som beräknas komma igång vid halvårs­skiftet 1975. Detta kapacitetstUlskott får emellertid betydligt större ef­fekter på importen 1975. Införseln av råolja beräknas sålunda öka med ca 25 % 19741975. Stenkolsimporlen ökade mycket kraftigt 1974 el­ler med ca 37 %. En del av den ökade införseln utgjordes sannolikt av upplagring för det nya koksverk som kommer att tas i bruk under 1975. Införseln av stenkol beräknas fortsätta alt öka i snabb takl även under 1975. Sammanlaget för hela gruppen mineraliska produkter be­räknas därmed imporlökningen 19741975 uppgå liU drygt 20 %.

Som en effekt av den påtagligt höjda livsmedelskonsumtionen 1974 skedde en markant omsvängning i importen av livsmedelsprodukter, irån en minskning på ett par procent 1973 lill en uppgång med ca 3 % 1974. TUlväxten i importen låg huvudsakligen på färdiga konsumtionsvaror medan imporlökningen vad gäller insatsvaror bara blev någon procent-Tabell 3: 5 Importutveckling för olika varugrupper 1973 1975

Imporlvärde, milj.

kr.

Procentuell årlig förändring

Volym

1

Pris

1973

1974

1975

1973

1974

1975

1973

1974

1975

Jordbruks-, skogsbruksproduk-

ter och fisk

2 487

3 180

3 040

3,1

5,7

1

16,1

21,0

-5,5

Mineraliska produkter

1977

4 831

6 430

2,0

0,6

20,5

7,4

142,8

10,5

därav: råolja

1260

3 677

5 135

-5,4

-1,5

25

9,6

196,1

11,5

Industriprodukter exkl. fartyg

40 651

62 001

68 380

6,9

13,9

3

12,2

33,9

7

därav:

livsmedelsprodukter

2 907

3 811

4 230

-2,5

3,1

5

19,4

27,1

6

trävaror, massa samt papper

och papp

286

426

425

16,4

1,6

-3

10,7

46,7

3

petroleumprodukter

3 791

8 884

7 705

6,9

1,3

-10

37,2

131,5

-3,5

järn och stål

3 029

4 802

5 420

15,4

13,9

8

16,3

39,1

4,5

ickejärnmetaller

1 587

2 676

2 480

2,4

16,3

2

15,2

39,5

-9,5

verkstadsprodukter exkl.

fartyg

16 239

22 961

26 710

8,0

23,4

5

8,7

14,6

11

övriga industriprodukter inkl

i.

elektrisk ström

12 812

18 541

21410

6,4

12,3

4,5

7,9

28,8

10,5

Import exkl. fartyg

45 115

70 012

77 850

6,5

12,5

4,3

12,1

37,9

6,6

Fartyg

1221

2 838

1460

10,2

123,2

-53

34,1

4,1

10

Total import

46 336

72 850

79 310

6,7

14,7

2,0

12,5

37,1

6,7

' Volymutvecklingen för exporten och importen enligl utrikeshandelsstatistiken kan avvika från den som redovisas i nationalräkenskaperna främst genom att prisdeflatorerna för verkstadsprodukter är olika.

" Prisförändringen för verkstadsprodukter kan endast till viss del hänföras till "rena" prisökningar. De prisförändringar som redovisas i tabellen är s. k. enhetsvärden, dvs. implicita prisförändringar som framkommer med ledning av utrikeshandelns varuvisa uppgifter om importerad kvantitet och mol­svarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittliga prisförändringen inom olika värn-positioner. Därigenom registreras inle endast faktiska prisförändringar utan även kvaliletsförändringar och förändringar i fördelningen av varor av olika kvalitet inom varugrupper.

Anm. 1973 och 1974 års importvärden enligt utrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna för de olika varu­grupperna bygger på justerade importvärden, se not sid. 82. Samtliga uppgifter för 1975 avser prognoser. I prognoserna är värdeuppgifterna avrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna avseende enskilda varugrupper till närmaste hela resp. halva tal.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

85

enhet. Mellan 1974 och 1975 kan man räkna med en kraftigare upp­dragning i importen av insatsvaror, orsakad av en trolig lageruppbygg­nad inom livsmedelsindustrin efler de lagerreduceringar som ägt rum de tre senaste åren. Däremot beräknas en något lugnare uppgång i importen av färdiga konsumtionsvaror i enlighet med den förväntade något lång­sammare tUlväxten av den privata konsumtionen 1975.

Importen av trävaror, massa, papper och papp ökade med knappt 2 % 19731974 efter två år med mycket snabba importökningar. Den klart svagare tillväxten 1974 var främst en följd av en halverad massaimport. En betydligt svagare importökning noterades även för trävaror medan däremot pappersimporten expanderade kraftigt. För 1975 lorde man kunna räkna med en klart långsammare uppgång i pappersimporten samt en reducering av införseln av massa och trävaror.

Införseln av petroleumprodukter kom att visa en uppgång med någon procentenhet mellan 1973 och 1974, som en följd av en påtaglig expan­sion mellan halvåren 1974. Under första halvåret 1974 skedde en myc­ket kraftig nedgång i förbrukningen av raffinerade produkter orsakad av ransonering, sparkampanj och mild väderlek. Spareffekten blev synner­ligen kraftig vad gäller åtgången av eldningsoljor för uppvärmningsända­mål. Däremot blev förbrakningsminskningen av bensin och tjocka eld­ningsoljor av betydligt mindre omfattning. All importen trots detta to­talt sett kom att visa en uppgång kan hänföras till höjd lagerhållning som vidtogs för att förbättra beredskapen mot eventuella nya störningar i till­förseln. Mellan 1974 och 1975 beräknas importen av petroleumprodukter minska med ca 10 %, som resultat av den betydUgt högre självförsörj­ningsgrad som blir följden av de tillskott tUl den inhemska raffinaderi­kapaciteten som beräknas komma alt tas i bruk 1975. Härvid har räk­nats med en förbrukningsökning från den mycket låga nivån 1974 av framför allt tunna eldningsoljor för uppvärmningsändamål. Industrins förbrukning av eldningsoljor väntas bli i stort sett oförändrad mellan åren medan värmekraftverkens förbrukning av eldningsoljor beräknas kunna reduceras, eftersom elkraflproduktionen i övrigt väntas stiga kraf­tigt.

Importen av järn och stål, som expanderade i snabb takt såväl 1972 som 1973, ökade med ca 14 % 1974. Den snabba uppgången var till en del orsakad av den uppdragna produktionslakten inom verkstadsindu­strin och varven men även den betydande lageruppbyggnaden i förbru­kar- och grossistieden bidrog härtill. För 1975 torde man kunna räkna med en klar avsaktning i importtillväxlen främst som följd av den vänta­de försvagningen i de stålkonsumerande branschernas produktionstill­växt 1975.

Under loppet av 1974 skedde en successiv acceleration i importen av ickejärnmetaller importökningen 19731974 uppgick till 16 1/2 %. Den beräknade långsammare produktionsökningen inom verkstadsindu-

Prop. 1975:100

86

strin, som är den främsta avnämaren av dessa produkter, gör att man kan räkna med en påtagligt svagare importökning 1975.

Importen av verkstadsprodukter, som svarar för ca 1/3 av totala inför­seln, accelererade i mycket snabb takt under loppet av 1974. Import­volymökningen för denna varugrupp uppvisade också, bland alla mera väsentliga varugrupper, den snabbaste tillväxten 19731974 hela 23 1/2 %. Accelerationen under loppet av 1974 berodde främst på en mycket kraftig uppdragning under andra halvåret av konsumtionsvaru-imporlen och i all synnerhet personbilar. Uppgången i den privata kon­sumtionen 1974 kom att i hög grad inriktas på varaktiga konsumtions­varor. En viss del av den mycket kraftiga importökningen kan emellertid ha hamnat i lager i parti- och detaljhandeln. Detta, tillsammans med att man för 1975 kan räkna med att uppgången av den privata konsum­tionen inte i lika hög grad som 1974 faller på verkstadsprodukter, med­för att importen av konsumtionsvaror beräknas öka endast elt par pro­cent mellan 1974 och 1975. Även importen av investeringsvaror accele­rerade påtagligt under loppet av 1974 importökningen uppgick till hela 21 %. De ökade maskininvesleringarna 1974 kan ej fuUt ut för­klara den mycket snabba importlillväxten. Man kan alltså notera en klart höjd importandel för dessa varor, vilket möjligen kan förklaras av den svenska verkstadsindustrins långa leveranslider under 1974. För 1975 beräknas importtillväxten för investeringsvaror bromsas upp på­tagligt. Importen av insatsvaror uppvisade en betydligt jämnare tUlväxt över året och trots en viss uppbromsning mellan halvåren 1974 ökade importen med drygt 23 % 19731974. För 1975 väntas importtill­växten försvagas i samband med en långsammare tillväxt av produktion och lagerinvesteringar inom branschen. Införseln av flygplan och vapen ökade med ca 70 % 19731974. Detta berodde på köp av engångs-natur varför man kan räkna med ett betydande fall i importen av dylika varor mellan 1974 och 1975. Därmed beräknas imporlvolymens upp­gång 19741975 komma att stanna vid 5 % vad gäller verkstadspro­dukter totalt.

Införseln av övriga industriprodukter visade 19731974 en tillväxt med 11 %. Vad gäller konsumtionsvaror ökade importen av dessa i samma takt, dvs. 11 %. Expansionen blev därmed ej tillnärmelsevis av samma omfattning som för de varaktiga konsumtionsvarorna, vilka hu­vudsakligen är verkstadsprodukter. Delta återspeglade mönstret för den privata konsumtionens fördelning för 1974. MeUan 1974 och 1975 be­räknas imporlökningen för konsumtionsvarorna inom övriggruppen däm­pas endast i mindre omfattning. Införseln av insalsvaror ökade kraftigt redan 1973 och denna uppgång förstärktes ytterligare tUl drygt 12 % 1974. För 1975 beräknas importtillväxten för dessa varor bromsas upp kraftigt. För hela gruppen övriga industriprodukter beräknas där­med importökningen 19741975 stanna vid ca 4 1/2%.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

87

Prisutvecklingen för importen visade totalt sett en snabb uppgång 1973 men i än högre grad 1974 med 12 1/2 resp. 37 %. Efter att ha börjat öka mer markerat vid ingången av 1973 accelererade prisupp­gången en bit in på 1974. Därefter har takten i prisuppgången successivt dämpats under loppet av 1974.

Prisutvecklingen för 1974 får ses i relation tiU de händelser av extra­ordinär natur som inträffade mot slutet av 1973 i anslutning till den s. k. oljekrisen. Denna resulterade i en tredubbling av importpriset för rå­olja mellan 1973 och 1974 samt elt mer än fördubblat importpris för raffinerade produkter. Av den totala prisökningen 19731974 på 37 % svarade de myckel drastiska prishöjningarna på oljeprodukter för mer än 1/3.

Även för övriga produkter var prisstegringarna emeUertid genomgåen­de myckel kraftiga. För metaUer noterades en prisuppgång på 39 % 19731974. Den seglivade stålkonjunkturen medförde alt importpriser­na för stål steg under hela 1974 även om en viss avsaktning gjorde sig gällande mot slutet av årel. Även importpriserna för aluminium steg i mycket snabb takt hela 1974. Däremot vände importprisema på övriga metaller nedåt under senare hälften av 1974 och markerat kraftigt för koppar.

Vad gäller färdigvaror ökade importpriserna i snabb takt under större delen av 1974 och prisökningen 19731974 blev mer än dubbelt så kraftig som året innan. Trots en uppbromsning mot slutet av året blev prisstegringen för övriga industriprodukter nära nog dubbelt så kraftig som för verkstadsprodukter, något som avviker från tidigare mönster. Delta förhållande torde förklaras av det betydligt högre innehåUet av rå­varor och särskilt olja i gruppen övriga industriprodukter, vilken bl. a. innehåller plaster och kemiska produkter.

Den internationella prisuppgången för råvaror, som efler en marke­rad uppbromsning under sensommaren 1973 log ny fart mot slutet av året i samband med den s. k. oljekrisen, fortgick in på 1974. Därefter har prisutvecklingen varit nedåtriktad. För baslivsmedel fortsatte noterings-priserna uppåt under större delen av 1974 som en följd av knappa skör­deutfall för viktiga spannmål och låg lagerhållning globalt sett. I novem­ber 1974 skedde elt markerat omslag och priserna föll mycket snabbt i början av 1975. Bl. a. synes efierfrågan på spannmål för utfodring ha dämpats i det internationellt försvagade konjunkturläget. Trots osäkerhet om kommande skördar indikeras sålunda en lättare försörjningssituation samtidigt som den tidigare prisuppgången kan ha drivits upp genom spekulativa inslag.

För industriella råvaror kom prisomslaget betydligt tidigare. Redan under andra kvartalet 1974 kulminerade priskurvan. Därefter föll note­ringspriserna mycket snabbi under andra hälften av 1974 och låg i början av 1975 på samma nivå som i början av 1973. Detta kraftiga pris-

Prop. 1975:100

88

fall kan till en del återföras på prisraset för koppar. I april 1974 nådde kopparpriset en lopp på London-börsen med 1 380 pund/lon för atl i slutet av januari 1975 vara nere i ca 500 pund/lon. Bakom prisfallet på industriråvaror ligger i första hand en starkt avtagande efterfrågan till följd av konjunkturnedgången i flertalet industriländer. De höga ränte­nivåerna internationellt lorde även ha bidragit lill alt förbrukare skurit ned på sin lagerhållning.

Under februari och mars 1975 har de internationella råvarupriserna legat tämligen stUla. En viss uppgång på koppar har noterats, vilket lorde förklaras av alt prisnivån nu är så låg att etl visst köpintresse återvänt.

Huruvida botten nu är nådd vad gäller råvarupriserna är svårl alt bedöma. Den internationella konjunkturavmattningen som väntas bestå under första halvåret 1975 talar för en fortsatt relativt svag utveckling för flertalet råvaror. Även om en mer markerad prisuppgång skulle inträffa mot slutet av 1975 gör den betydande eftersläpning som råder meUan noteringspriserna och de registrerade importpriserna atl man kan räkna med betydligt lugnare imporlprisutveckling 19741975 än 1973 1974 vad gäller flertalet råvaror.

För färdigvarorna beräknas prisstegringarna fortgå i relativt snabb takt även 1975. Visserligen torde den svagare prisutvecklingen för rå­varor utgöra en dämpande faktor men å andra sidan har man att vänta betydande lönekostnadsslegringar i flertalet länder och detta lorde åt­minstone lill en del slå igenom i alltjämt stigande exportpriser. Jäm­fört med 1974 räknas dock med en viss avsaktning i prisstegringstakten i synnerhet vad gäller andra halvåret 1975.

Importpriset på såväl råolja som raffinerade produkter har förut­satts ligga kvar på en i stort setl oförändrad nivå under loppet av 1975. Utgående från den olikartade prisutvecklingen under 1974 leder delta dock till en prishöjning för råolja men ett prisfall för raffinerade pro­dukter mätt mellan genomsnillen 1974 och 1975.

Sammanfattningsvis beräknas importpriserna öka med drygt 6 1/2 %. 19741975, vilket implicerar en ytterligare markerad avsaktning i pris­uppgången under första halvåret 1975 samt ett svagt prisfall mellan halvåren 1975.

3.3 Bytes- och betalningsbalansen

Bytesbalansen uppvisade 1974 elt underskott på ca 4,4 miljarder kr. och undergick därmed en stark försvagning jämfört med 1973 då bytes­balansen visade ett betydande överskott. Omslaget kom att bli ca 9,7 miljarder kr., varav ca 9,3 miljarder kan återföras på en omkastning i varubalansen. Tjänste- och transfereringsbalansen, försämrades endast måttligt eller ca 400 milj. kr. Det kraftigt förbättrade sjöfartsnetlot, tiUsammans med det avstannande nettoutflödet av resevaluta, motverka-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

89

de de relativt kraftigt ökade underskotten i posterna "övriga tjänster" och "transfereringar". Kapitaltransaktionerna slutligen gav upphov lill en betydande nettokapitalimport på ca 1,4 miljarder kr.

Bytes- och kapitalbalansernas saidoposter motsvarade ett samman­lagt valutautflöde på närmare 3 mUjarder kr. Det registrerade valulaut­flödet uppgick emellertid endast till knappt 1,8 miljarder kr., varför det framkom en förhållandevis stor positiv restpost på ca 1,2, miljarder kr. Det bör dock framhållas alt statistiken till vissa delar ännu måsle be­traktas som mycket preliminär.

Enligt de prognoser som föreligger för varuhandeln 1975 kommer handelsbalansen att resultera i ett underskott på ca 1,5 miljarder kr., vUket innebär en förbättring på 1 miljard kr. gentemöt 1974. Förbätt­ringen i handelsbalansen motvägs dock av ett ökat underskott i balansen för tjänster och transfereringar. Nettoresultatet blir därigenom elt svagt försämrat bytesbalanssaldo för 1975.

Handelsbalansen

Överskottet i handelsbalansen 1973, som uppgick till ca 6,8 miljarder kr., följdes 1974 av ett underskott på inte fullt 2,5 miljarder kr. Det kraftiga omslaget berodde till en betydande del på en avsevärd för­sämring av bytesförhållandet, främst till följd av oljeprishöjningarna. Importprisnivån steg med inle mindre än 37 % 19731974 mot inte fullt 28 % för exportprisernas nivå. Härtill kom emellertid alt även den reala balansen försämrades kraftigt, då nämligen importvolymen steg med närmare 15 % att jämföra med en uppgång på knappt 4 % för exportvolymen.

Som framgår av framställningen tidigare i detla kapitel väntas expor­ten 19741975 uppvisa ett endast obetydligt lägre ökningslal än im­porten, räknat i volymtermer. Samtidigt beräknas emellertid att bytes­förhållandet kommer att förbättras med drygt 2 %, främst som en följd av att prisutvecklingen på flertalet imporlråvaror väntas bli myc­ket kraftigt dämpad. Detta skulle innebära att handelsbalansens under­skott 1975 blir lägre än 1974 och stannar vid omkring 1,5 miljarder kr.

Tjänste- och transfereringsbalansen

Fraktmarknadsläget, i synnerhet för tanktonnaget, är fortfarande mycket svagt med elt kraftigt överskottsutbud på tonnage och låga fraktraler. Kostnadsläckningen har därigenom blivit allt sämre och uppläggningarna har ökat i takt därmed. Något jämviktsläge förefaller ännu inte ha uppnåtts varför uppläggningarna troligen kan komma att öka ytterligare. For svenskt vidkommande närmar sig det upplagda tonnaget 2 miljoner ton dödvikt och det rör sig tiU övervägande del om tankfartyg.

Inom torrlastsektorn hölls frakterna på acceptabel nivå ganska länge.

Prop. 1975:100

90

men lill följd av överflyttning av tonnage från tankmarknaden ökade ut­budet även här och frakterna sjönk.

Aktiviteten inom linjetrafiken, som var mycket hög under första halvåret 1974, mattades något under senare delen av årel. KapacUets-utnyttjandet anses emellertid fortfarande ligga på godtagbar nivå, vUket till en del tillskrivs oljeländernas expanderande handel. Lastnings- och lossningsköerna i deras hamnar har resulterat i långa väntetider och har därmed förorsakat ett visst intäktsborlfall. För delta har man emeller­tid efter hand i viss mån kompenserats.

Under 1974 ökade världshandeln i volym med ca 8 %. Med de pro­gnoser som föreligger för 1975 kommer ökningen atl inskränka sig till endast en eller annan procent. Samtidigt beräknas världens handels-flotta växa med ca 10 %. Dessa perspektiv tyder på atl det inom den närmaste framliden kommer alt råda etl fortsatt överskottsutbud av tonnage, vilket dessutom kan ytterligare förstärkas vid ett eventuellt öppnande av Suezkanalen.

Kvardröjande effekter från fraktboomen 1973 tillsammans med upp­svinget för linjetrafiken medverkade till att göra 1974 tiU ett resultat­mässigt mycket bra år för rederinäringen. Detta gjorde att sjöfartsnettot kom alt öka rekordartat eller med drygt 800 milj. kr. jämfört med 1973, eller till ca 3,8 miljarder kr. Bakom detta döljer sig en ökning av brutto­intäkterna med över 34 % och en näslan lika stor ökning av kostna­derna (33 %). Statistiken är emellertid baserad på uppgifter om under perioden registrerade betalningar och får därför, åtminstone vad be­träffar intäkterna, t. v. betraktas som mycket preliminär. Uppgifter av mer definitiv karaktär, beräknade efter utförda prestationer, föreligger försl senare under årel.

Det f. n. upplagda tonnaget utgörs till övervägande del av tidigare uthyrda tankfartyg. Det årsbortfall av intäkter dessa åsamkar svenska rederier har, vid en beräknad genomsnittsnivå för charterhyror 1974, uppskattats vara av storleksordningen ca 400 milj. kr. I sjöfartsnettots termer innebär detta att intäkterna 1975 minskar med minst motsva­rande belopp. Däremot påverkas kostnaderna helt obetydligt, då dessa i time charter i huvudsak bärs av den som hyr fartyget. Med dessa förutsättningar har sjöfartsnetlot för 1975 satts till ca 3 400 milj. kr.

Nettoutflödet av resevaluta uppgick 1974 lill 2 254 milj. kr., dvs. i stort sett oförändrat jämfört med 1973. Ser man tiU bruttoslrömmarna ökade inflödet mycket kraftigt eller ca 25 % medan utflödet ökade en­dast ca 7 7c. I reala termer innebär detta en ökning av inflödet med närmare 14 % och en minskning av utflödet med ca 6 %. Mycket talar för atl det var det rena turistresandet och delar av gränshandeln som orsakade denna nedgång 1974. Så t. ex. minskade antalet avresta passa­gerare med charterflyg 19731974 med ca 11 % och antalet färje­resenärer till Danmark och Finland med 1 resp. 12  %. Under sista

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

91

delen av 1974 och början av 1975 har efterfrågan ökat ånyo och man räknar bland researrangörerna med en viss volymökning 1975. För att möta den förväntade efterfrågeökningen har branschen också ökat reseulbudet i någon mån. För 1975 har antagits en ökning av nettout­flödet av resevaluta med ca 350 milj. kr., vilket i fasta priser fömtsätter att inflödet ökar i runt tal 10 % och utflödet ca hälften så mycket.

Underskottet i posten övriga tjänster ökade 19731974 med drygt en halv miljard kr. De största utgiftsökningarna noterades för posterna provisioner, entreprenader och administration. För 1975 har underskot­tet antagits växa med ytterligare ca 100 milj. kr. -

Transfereringstransaktionerna gav 1974 ett negativt saldo på ca 2,5 miljarder kr., vilket innebar en ökning 19731974 med närmare 750 milj. kr. Härav föll ca 570 milj. kr. på ökat u-landsbistånd. Det sist­nämnda beräknas öka med ytterligare ca 350 milj. kr. 1975. Som trans­ferering räknas också räntebetalningar till och från Sverige. Efter några år av balans har, i samband med den ökade upplåningen ulomlands, utbetalningarna 1975 antagits överstiga inbetalningarna med ca 150 milj. kr. Sammanlagt svarar i huvudsak de två nämnda delposterna för hela postens förändring 19741975 på drygt 500 milj. kr.

Kapitalbalanscn

Nettot av samtliga registrerade kapitalrörelser resulterade i en kapi­talimport 1974 på ca 1,4 miljarder kr., dvs. drygt 1 miljard kr. mer än 1973. Av tablån nedan framgår hur dessa fördelade sig på olika slag av transaktioner.

Kapitaltransaktioner, milj. kr.

1973

1974

Förändring 1973-1974

Statliga kapitaltransaktioner

-201

-   465

-264

Värdepapperslransaktioner

445

97

-348

Emissioner

571

310

-261

Övriga transaktioner

-126

-   213

- 87

Övriga privata långfristiga lån

397

1 536

1 139

Direkta investeringar

-947.

-1 557

-610

Kortfristig upplåning utomlands för

finansiering av export och import

-343

310

653

Övriga

1 045

1 507

462

Kapitalbalans

 396

1428

1032

De statliga kapitaltransaktionerna 1974 resulterade i ett neltokapital-utflöde på 465 milj. kr., vilket var mer än dubbelt så mycket som 1973. Det slörre utflödet synes främst ha berott på elt ökat ianspråktagande av utvecklingskrediter och att IDA ökat sitt utnyttjande av svenska skuld­sedlar.

Värdepappcrshanddn 1974 utmynnade i ett nettoinflöde strax under

Prop. 1975:100

92

Tabell 3: 6 Bytes- och betalningsbalans 1971-1975

Milj. kr., löpande priser

1971

1972

1973

1974

1975 prognos

Export av varor, fob'

38 224

41 749

53 153

70 391

77 835

Import av varor, cif

36 192

38 618

46 336

72 850

79 310

Handelsbalans

2 032

3 131

6 817

-2 459

-1475

Korrigering av handelsstatistiken''

16

-49

-   111

-     95

-   100

Sjöfartsnetto

2 325

2 432

2 989

3 813

3 400

Resevaluta

-1 927

-2 400

-2 275

-2 254

-2 600

Övriga tjänster, netto

-   875

-   920

-1 169

-1 699

-1 800

Korrigeringspost

800

800

800

800

800

Bytesbalans för varor och tiänster'

2 371

2 994

7 051

-1894

-1775

Transfereringar, netto

-1 277

-1 720

-1761

-2 502

-3 000

Bytesbalans för varor, tjänster och

transfereringar*

1094

1274

5 290

-4 396

-4 775

Kapitalbalans

589

1444

396

1428

Tilldelning av SDR

180

178

Restpost

-   462

33

-47

1 178

Bankernas utiandsställning

1 401

2 929

5 639

-1 790

därav: valutareserv'

1 208

2 251

3 884

-3 292

Valutabankernas tidsposition

193

678

1 755

1 502

' Enligt handelsstatistiken.

- Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigering av SAS'flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimport av icke-monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport.

' Överensstämmer med saldot mellan import och export av varor och ijänster i nationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett från att korrigeringsposten endast med halva beloppet ingår i försörjnings­balansen. Resterande hälften av korrigeringsposten räknas i NR till transfereringsnettot.

* Överensstämmer med riksbankens bytesbalansbegrepp.

' Riksbankens guld- och valutaställning samt valutabankernas avistaposition.

Källor: Konjunkturinstitutet och riksbanken.

100 milj. kr., vilket var närmare 350 milj. kr. mindre än 1973. Minska­de emissioner ulomlands av svenska obligationslån är den främsta för­klaringen härtill. Minskningen var bl. a. en följd av svårigheter att pla­cera långfristiga lån i utlandet.

Den övriga privata långfristiga nyupplåningen ulomlands 1974 upp­gick till ca 2,4 miljarder kr. eUer ca 1,1 mUjarder kr. mer än 1973. Den ökade upplåningen hängde till stor del samman med den betydande tillväxten av direktinvesteringar utomlands och myndigheternas i sam­band härmed skärpta krav på lånefinansiering i ullandet. Sammanlagt ledde sålunda transaktionerna under denna post till en nettokapitalim­port 1974 på drygt 1,5 miljarder kr. eUer ca 1,1 milj. kr. mer än 1973.

Nettot av svenska och utländska direktinvesteringar resulterade i ett neitokapitalutflöde på ca 1,5 miljarder kr. eller drygt 600 milj. kr. mer än 1973. De svenska nyinvesteringarna svarar för nästan hela föränd­ringen.

Den kortfristiga upplåningen utomlands för finansiering av import och export, som under 1973 varit relativt låg steg under senare delen av

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

93

1974 och gav för året som helhet upphov till ett nettokapitalinflöde på drygt 300 milj. kr.

Övriga kapitaltransaktioner resulterade i en nettokapitalimport på 1,5 miljarder kr., vUket var ca 450 mUj. kr. mer än 1973. Som delposter ingår bl. a. varvens exportkrediter samt krediter i samband med import av fartyg och flygplan. Dessa transaktioner tillsammans utmynnade i ett nettokapitalinflöde på närmare 1,6 miljarder kr.

Bankernas utlandsställning slutligen, uppgick vid utgången av 1974 till 13 077 milj. kr., vilket jämfört med ställningen vid slutet av 1973 innebar en nedgång med 1 790 milj. kr. Av de ingående komponenterna, valutareserven och valutabankernas tidsposition, försvagades den förra med 3 292 milj. kr. medan den senare förstärktes med ca 1,5 miljarder kr. Det bör påpekas att denna förstärkning är helt hänförbar till första halvåret 1974.

Prop, 1975:100

94

4    Produktionen

4.1      Sammanfattning av industriproduktionens utveckling

Tillväxten i industriproduktionen beräknas enligt statistiska central­byråns preliminära produktionsuppskattningar ha stannat vid 6 1/2 % 19731974. Delta är närmare en procentenhet lägre än vad konjunk­turinstitutets kalkyler i den preliminära nationalbudgeten för 1975 an­gav. Till en del beror avvikelsen på att industriproduktionens utveckling mot slutet av 1974 överskattades. Dock synes produklionsberäkning-arna för två branscher livsmedelsindustrin samt övrigsektorn knappast vara förenliga med resultaten av de kalkyler som gjorts inom konjunkturinstitutet över efterfrågeutvecklingen för resp. produktslag med hjälp av data hämtade från nationalräkenskaperna. Dessa kalkyler över konsumtion, förbrukning, lager och utrikeshandel pekar särskilt för livsmedelsindustrin på en avsevärt starkare produktionsutveckling än statistiska centralbyråns produktionsberäkningar. Inbegripet en upp­justering för dessa branscher skulle industriproduktionens tillväxt kun­na anges tUl ca 7 % 19731974.

Produktionsprognosen för 1975 har reviderats nedåt jämfört med molsvarande kalkyl tUl den preliminära nationalbudgeten. Bakgrunden till detta är främst alt efterfrågan för export och lagerinvestering nu bedöms bli svagare. Den expansiva komponenten i efterfrågeutveck­lingen under 1975 beräknas bli den privata konsumtionen.

Industriproduktionen beräknas enligt föreliggande kalkyler komma att öka ca 3 % 19741975. De starkaste produktionsökningarna förut­ses för verkstadsindustrin, varven samt petroleumraffinaderierna där betydande kapacitetstillskott kommer att tas i drift under sommaren. Inom skogsindustrierna väntas driflinskränkningar mest markerade inom sågverken medan produktionstillväxten bromsas upp inom öv­riga delar av industrin.

4.2      Gruvor och mineralbrott samt tillverkningsindustrin

Utvinningen av malm i järnmalmsgruvorna ökade ca 6 % 1973 1974. Till följd av det kraftiga uppsvinget i den västeuropeiska stålpro­duktionen blev den svenska järnmalmen starkt efterfrågad under loppet av 1973 och efterfrågan var hög även under 1974. Den livaktiga stål­konjunkturen gav sålunda snabbt utslag för den svenska malmens del vilket förklaras av att stålproducenternas lagerhållning av de svenska malmkvaliteteraa i regel är låg. Malmutskeppningarna över Narvik ökade därför i rask takt under loppet av 1973 och ullastningskapaci-teten  var  snart  fullt utnyttjad.  Totala  exporlvolymökningen   1972

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

95

1973 blev drygt 19 %; utskeppningskapaciteten begränsade emellertid ökningen 19731974 till knappt 2 %. Malmexporten 1974 uppgick där­med till drygt 33 milj. lon.

Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling 1972 1975

Procentuell volymförändring från föregående är

SNI

1972

1973

1974

1975

def.

prel.

prel.

prognos

2

Gruvor och mineralbrott

-0,7

13,2

11,0

2,3

2301

Järnmalmsgruvor

0,2

5,2

6,2

1,0

2302

Icke järnmalmsgruvor

-1,3

51,1

24,5

6,0

210,220,290

Övriga gruvor och mineralbrott

-5,8

4,4

11,4

1,2

3

Tillverkningsindustrin

2,6

7,0

6,3

3,0

33111

Sågverk'

4,5

6,7

-1,2

-23,0

34111

Massaindustri

4,1    

17,3

0,8

-3,1

34112,34113

Pappers- och pappindustri m. m.=

7,5

13,7

5,2

-2,0

353, 354

Petroleumraffinaderier m. m.

-5,3

-0,4

-11,2

21,2

371

Järn- och stålverk'

0,2

.      8,8

5,9

2,0

372

Ickejärnmetallverk

4,5

10,0

-0,4

2,0

38./. 3841

Verkstadsindustri exkl. varv

0,6

8,2

12,3

5,8

3841

Varv'

14,2

9,6

15,1

9,0

31

Livsmedelsindustri m. m.'

1,3

4,3

0,8

2,5

3 resterande

Övrig industrisektor

3,9

4.1   .

1,6

1,7

2,3

Hela industrin

2,4

7,2

6,5

3,0

' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk.

- Inkl. träfiberplattindustri.

 Inkl. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri.

' Inkl. ferrolegeringsverk.

'- Inkl. båtbyggerier.

 Inkl. dryckesvaru- och tobaksindustri.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

De svenska exportieveranserna sökte sig 1974 i forlsall ökad utsträck­ning till länder utanför den traditionella avnämargmppen beslående av Förbundsrepubliken Tyskland, Belgien-Luxemburg och Storbritannien. Gemensamt köpte dessa ca 70 % av den svenska exportkvantiteten eller drygt 23 milj. ton 1974. Detta innebar en minskning av grupperis import av svensk järnmalm med ca 5 % 19731974 vilket berodde dels på måttliga minskningar av den svenska järnmalmsexporten tUl Förbunds­republiken Tyskland och Belgien-Luxemburg men framför allt på en drastisk nedgång av exporten till Storbritannien under första halvåret 1974 på grund av den omfattande kolstrejken. Av länderna utanför den traditionella avnämargruppen var det framför allt Frankrike som kraf--ligt ökade sin import av svensk malm med nästan 0,6 milj. ton så atl den kom att uppgå tiU 2,6 milj. ton. Försäljningspriserna på de export­kvantiteter som konlrakterades för leverans 1974 höjdes med 25 % vil­ket gav en ökning av de genomsnittliga leveranspriserna med 20 % 19731974.

Det  ökade   malmbehovet  vid   Norrbollens   Järnverk  medförde   en

Prop. 1975:100

96

markant ökning av hemmamarknadsleveranserna så att dessa kom att uppgå tUl 2,8 milj. ton. Den högt uppdrivna utskeppningstakten resul­terade i en ytterligare kraftig neddragning av malmlagren vilka minska­de med 1,6 milj. ton 1974 efter en avtappning med 2,6 milj. ton 1973. Vid utgången av 1974 befann sig järnmalmslagren därmed på samma låga nivå som vid slutet av strejkåret 1970.

Ordersituationen för gruvoma är mycket god det möjUga export­utbudet för 1975 är redan kontrakterat. En klar försämring av den internationella stålkonjunkturen gjorde sig dock märkbar i början av 1975 och ledde tämligen omgående till en senareläggning av de svenska exportleveranserna av malm. Stålproducenlema synes nu ha byggt upp sina malmlager samtidigt som deras lager av färdiga produkter san­nolikt redan nu är stora eller är under uppbyggnad. Stållagren hos mel­lanhänder och konsumenter torde även vara omfångsrika. Den höga lagerhållningen av stål torde komma att medföra att effekterna på stål­produktionen och därmed malmbehovet av en förutsedd för­stärkning av stålefterfrågan mot slutet av 1975 initialt kommer att be­gränsas.

Det synes därför rimligt att räkna med en minskning av exportle­veranserna av malm 19741975 med uppskattningsvis 7 %. För hem­maleveransernas del kalkyleras med en måttfull volymökning 1974 1975.

Mycket kraftiga prishöjningar har genomförts i de hittUls uppgjorda leveranskontrakten för 1975 och ökningen av genomsnittspriserna på 1975 års skeppningar kommer att avsevärt överstiga den 20-procentiga exportprisökningen som noterades 19731974.

Utvinningen i järnmalmsgmvoma torde inte komma att öka i samma höga takt som 19731974; ca 1 % i produktionsökning 19741975 syns trolig. Malmlagren hos producenterna föratses stiga under loppet av 1975.

I de svenska ickejärnmalmsgruvorna utvinnes malm innehållande bl. a. koppar, bly, zink, mangan, sUver och guld. Brytningen ökade kraftigt under loppet av 1974 och produktionsökningen 19731974 kom att uppgå till 25 %. Avtagande efterfrågan på ickejämmetaller och därmed även ickejärnmalmer medförde emellertid en reduktion av exportvolymen med drygt 15% 19731974 och även unporten minskade ca 12 % 19731974. Under intryck av de försämrade avsättningsutsikterna skars ickejärnmetallverkens råvarulager ner under andra halvåret 1974 och ett omslag kom då i gruvornas malmlager som ökade efter att ha minskat under första halvåret 1974.

Den låga förbrakningstakt som förutses för ickejärnmetallernas del under 1975 lorde tiUsammans med en beräknad ytterligare neddrag­ning av ickejämmetallverkens råvarulager leda till en svag efierfrågan på ickejämmalmer under 1975. Importökningen föratses därför bli be­gränsad 19741975. Låg intemationeU efterfrågan på ickejärnmalmer

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

97

och produkter därav medför sannolikt en endast blygsam exportvolym­ökning 19741975.

Produktionsökningen 19741975 torde därmed bli avsevärt lägre än 19731974 och en fortsatt uppbyggnad av malmlagren fömtses.

rrävn/Hmarknaden i Europa präglades redan vid ingången av 1973 av en kraftig efterfrågelillväxt som en följd av den starka ökningen av bostadsbyggandet. Utbudet kunde inte öka i motsvarande mån då en samtidig expansion av bostadsbyggandet i Nordamerika och Japan höll tillbaka Canadas utbud på europamarknaden och utbudet från de nordiska producenterna begränsades av möjligheterna till ytterligare lageravveckling. Ett efterfrågeöverskott uppstod sålunda och priserna

Tabell 4:2 Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror 1973 1975

(barr- och lövlrä)

1 000 kbm

Förändring från före­gående år, %resp. 1 000 kbm

1973

1974

1975 prognos

Produktion Import

13 700 180

-1,2 -11,3

-23,0 -17,2

Summa tillgång

13 880

-1,3

-22,9

Export Varuinsats

industri

byggnadsverksamhet Lagerförändring Saidopost

9 410 6 600 4 280 2 320 -400 -1 730

-21,2

1,4

2,9

-1,4

1 800

-80

-19,0 2,6 2,6 2,7 -1910 0

Summa användning

13 880

-1,3

-22,9

Källa: Konjunkturinstitutet.

steg snabbt. Detta medförde att köparna inte bara täckte in sig på kort sikt ulan också sökte tillgodose sina behov på ett års sikt och mer. I denna överhettade marknad kom de svenska exportförsäljningama för leverans under 1974 att starta redan på våren 1973 ett halvt år tidigare än normalt. Byggandet i Västeuropa föll emellertid tillbaka un­der andra halvåret 1973 och då Canadas utbud av trävaror på europa­marknaden ökade kraftigt till följd av nedgången av bostadsbyggandet i Förenta statema, dämpades de svenska försäljningarna påtagligt under senhösten och försäljningspriserna upphörde att stiga.

Elt ulbudsöverskott uppstod sålunda på europamarknaden redan vid årsskiftet 1973/1974 och kom att bU allt mer markerat då byggandet i Europa liksom i Nordamerika och Japan drastiskt föll tUlbaka under loppet av 1974. Importen tUl de för svensk trävaruexport mest bety­delsefulla ländema i Västeuropa minskade under dessa omständigheter

1 Storbritannien, Förbundsrepubliken Tyskland, Danmark, Nederländerna, Frankrike, Belgien-Luxemburg, Spanien och Norge.

7   Riksdagen 1975. 1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

98

med ca 19 % 19731974. Minskningen var dock inle tillräcklig för alt i flera länder hindra en markerad ökning av importörlagren. De svenska marknadsandelarna på Västeuropa reducerades; exporten till de ovan nämnda ländema sjönk nära 24 %. Utförseln tUl utom­europeiska marknader ökade dock varigenom minskningen totalt blev ca 21 %. Genomsnittspriserna för exportieveranserna steg nära 60 % 19731974 som ett resultat av den starkl uppdrivna konlraklsprisnivån före årsskiftet 1973/1974.

Leveranserna till den svenska marknaden ökade endast svagt 1973 1974 främst som en följd av en fortsatt låg aktivitet inom byggnads­verksamheten.

Produktionstillväxten inom sågverken var stark ännu under första kvartalet 1974 trots den drastiskt försvagade exportefterfrågan med påföljd alt producenllagren steg snabbt. Produktionen i Sverige lik­som i andra slora producentländer begränsades emellertid under återstoden av året. Trots en mycket markerad minskning under fjärde kvartalet kom den svenska produktionen att bli endasl drygt 1 % lägre

1974   än 1973 och producenllagren steg därmed med inemot 1,5 milj.

kubikmeter mellan 1973 och 1974, en omsvängning i lagerförändringen

på 1,8 milj. kubikmeter;.

Trävarumarknaden kännetecknas ännu några månader in på 1975 av den stiltje som varit rådande sedan sommaren 1974. I slutet av februari uppgick de svenska sågverkens samlade försäljningar för leverans 1975 till knappt 1,5 milj. kubikmeter varav 0,6 milj. kubikmeter utgjordes av senareläggningar av 1974 års leveranser. Den försäljningssiffran under­stiger t. o. m. något molsvarande försäljningssiffror för åren i början av 1960-talet då exporten var något mer än hälften av 1974 års export. En bidragande förklaring till alt så få avslut träffades var alt konsu­menterna ville avvakta prisreduceringar. En något ökad försäljnings­aktivitet kom därför också tUl stånd under mars i samband med Sov­jetunionens utbud bl. a. till Storbritannien med prissänkningar på om­kring 20%.

De prognoser över bostadsbyggandet i Västeuropa som i dag är till­gängliga pekar på en minskning mellan helårsgenomsnitten 1974 och

1975   även om byggandet i några länder upphör att faUa eUer ökar

något mellan halvåren. Mot denna bakgrand och med hänsyn till en

förutsatt avveckling av importörlagreh samt en förhållandevis god ut­

veckling av de utomeuropeiska leveranserna beräknas den svenska trä­

varuexporten minska ca 19 % 19741975. Den försvagade marknads­

situationen beräknas samtidigt komma att medföra en markerad sänk­

ning av exportpriserna.

De inhemska leveranserna beräknas öka något starkare 19741975 än 19731974 främst med hänsyn tUl en stigande förbrukning inom byggnadsverksamheten, men förbrukningsökningen inom industrin torde försvagas något.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

99

Produktionstakten inom sågverken under början av 1975 var fortsatt låg och man talar allmänt inom branschen om en produktionsminsk­ning med inemot 30 % 19741975. Här har kalkylerats med en minsk­ning på ca 23 % vilket med den ovan skisserade leveransutvecklingen beräknas komma att medföra en inte obetydlig reducering av produ­centlagren.

Exportorderingången till pappers- och pappindustrin ökade succes­sivt och kraftigt under loppet av 1973. Den fortsatte att stiga under första halvåret 1974, men stagnerade under tredje kvartalet och föll sedan kraftigt under fjärde kvartalet. Denna dramatiska efterfrågeul­veckling har sin bakgrund i utvecklingen inom hela OECD-området.

TUlväxten i pappersefterfrågan var sålunda stark 19721973 och trots en kraftig ökning av västvärldens pappersproduktion uppstod snart bristlendenser för flera papperskvaliteter. Den svenska pappers­industrins exportleveranser blev ulbudsbeslämda. Exportvolymökning­en 19721973 på ca 13 % gick främst lill huvudmarknaderna i Väst­europa men även till de utomeuropeiska marknaderna skedde en stark tillväxt då utbudet dit från Nordamerika och Japan begränsades av bris­tande leveranskapacitet. Knappheten på papper resulterade i starkt stigande priser.

Efterfrågan på papper i Västeuropa var stark ännu fram till hösten 1974, vilket dock med hänsyn lUl nedgången, i den allmänna eko­nomiska aktiviteten framför allt den privata konsumtionen knap­past kan ha varit fallet med den slutiiga förbmkningen av papper. Det som uppenbarligen skett var att en uppbyggnad av lagren av papper och pappersprodukter hos förbrukare och mellanhänder kommit lill . stånd vilkas lager i förbrukningsexpansionens initialskede botlenskra-pats. Vidare torde den osäkerhet som rådde om plastindustrins råvaru­försörjning i början av 1974 skapat en temporär effekt i form av ökad pappersefterfrågan på de pappersprodukler som normalt konkurrerar med plastprodukter. Lagercykeln hos förbrukare och mellanhänder vände tUl lageravveckling på höslen 1974; orderlillflödel till pappers­braken föll tillbaka och leveransutvecklingen försvagades. Vidare öka­de det nordamerikanska pappersulbudel på världsmarknaden kraftigt till följd av svag pappersefterfrågan i Förenta staterna. Den svenska pappersexporten, som fortsatt alt stiga slörre delen av året, sjönk un­der fjärde kvartalet varigenom ökningen 19731974 kom att begränsas till ca 5 %.

Leveranserna av papper och papp exkl. tidningspapper tiU hemma­marknaden fortsatte alt öka 19731974 nu med 5 % alltså inte lika kraftigt som 19721973 då de ökade med 11 %. Ökningen under 1974 koncentrerades lUl årets första hälft under senare delen av årel var leveranskvantitelerna i avtagande. Detla torde liksom i övriga Västeuropa vara en följd av en upphörande lageruppbyggnad

Prop. 1975:100

lOO

hos förbrukarna och en därpå följande lageravveckling. En motsatt ut­veckling uppvisar leveranserna inom landet av tidningspapper. Dessa minskade med 3 % under 1974 och minskningen inträffade då särskilt under årets första del.

Produktionen inom pappers- och pappindustrin, som varit i stigande sedan i slutet av 1972, föll tUlbaka i slutet av 1974 som en följd av den vikande efterfrågan på papper och papp. Då denna nedgång i produktionen inträffade först mot slutet av 1974 kom dock ökningen för helåret 1974 jämfört med 1973 alt bli 5 %.

Den bild av en svag förbrukningsutveckling på papper och papp i Västeuropa som tecknats 1974 är oförändrad i början av 1975. Detla i förening med en inledd avveckling av lagren hos förbrukare och mel­lanhänder leder till en fallande pappersefterfrågan. När avvecklingen av lagren avstannar vUket beräknas ske mot slutet av första halvåret bör situationen förändras. DärtUl kommer att den ekonomiska situa­tionen i Västeuropa vänias ljusna under andra halvåret vilket torde le­da till ett ökat konsumtionsbehov av papper och papp. Detta skulle sammantaget leda till att pappersbrukens kunder torde erfara ett mar­kerat behov av att höja sina order till pappersbruken. Den förbättrade marknadssituationen i slutet av året till trots beräknas ändå unport-behovet av papper och papp i Västeuropa vara lägre under 1975 än un­der 1974. Sverige kommer troligen att befinna sig i en besvärlig kon­kurrenssituation under större delen av 1975 i Västeuropa. Visserligen tänks en uppgång i Förenta staternas ekonomi ske mot slutet av året vUket något skulle lätta på konkurrensen från de nordamerikanska pap­perstillverkarna. Men under större delen av året väntas dock en svag förbrukning i Nordamerika leda till att de nordamerikanska producen­terna ytterligare intensifierar sina exporlansträngningar på den västeu­ropeiska marknaden. Även då det gäUer marknaderna utanför Europa konuner Sverige att befinna sig i en situation med fortsatt hård konkur­rens. Då det gäller de utomeuropeiska marknaderna uppträder för de asiatiska länderna även Japan som en stark konkurrent. Mot bakgrund av det föregående beräknas volymen av exporten från den svenska pap­pers- och pappindustrin sjunka med 3 % 19741975.

Exportpriserna beräknas stiga med 15 % mellan årsgenomsnitten 1974 och 1975. Ökningen mellan helåren till trots innebär detta att prisnivån för exportleveranser helåret 1975 kommer att ligga något under den prisnivå som etablerades under fjärde kvartalet 1974.

Då förbrukningsutvecklingen av papper och papp inom Sverige un­der 1975 förmodas te sig något gynnsammare än i övriga Västeuropa, beräknas hemmaleveranserna sjunka i något muidre utsträckning än exporten. Hemmaleveranserna antas sålunda sjunka med 2,5 %. Emedan en viss lagerökning sannolikt sker under året beräknas neddragningen av produktionen stanna vid omkring 2 % 19741975.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

101

Mrtj-iaefterfrågan i Västeuropa steg kraftigt under loppet av 1973 till följd av en snabb tillväxt i pappersproduktionen. Samtidigt absor­berades en ökande del av det nordamerikanska utbudet av en fortsatt stigande pappersproduktion i Förenta staterna och Japan. Trots en relativt kraftig ökning av världens massaproduktion uppstod därför snart vissa bristtendenser och massapriserna steg snabbt. Den svenska massaexporten blev under dessa marknadsförutsättningar ulbudsbe-stämd och kunde genom en kraftig neddragning av producentlagren samt ett från våren 1973 fullt utnyttjande av produktionskapaciteten höjas hela 28 % 19721973. Leveranserna ökade markant inte bara till huvudmarknaderna i Västeuropa ulan en avsevärd ökning kunde också ske till de utomeuropeiska marknaderna. Även 1974 blev export-leveranserna  i  stort  sett  utbudsbestämda.   Då  produktionen   1973

1974   vid fullt kapacitetsutnyttjande endast kunde öka knappt 1 %

samtidigt som hemmaleveranserna fortsatte att stiga och möjligheterna

att ytterligare minska producentlagren var ringa kom emellertid export­

leveranserna totalt sett att sjunka ca 4 %. Exporten till Västeuropa fort­

satte all stiga medan de utomeuropeiska leveranserna föll tUlbaka kraf­

tigt.

Marknadsutsikterna för den svenska massaindustrin förändrades på­tagligt mot slutet av 1974 när pappersindustrin på kontinenten och i Storbritannien till följd av en försvagad pappersefterfrågan började dra ner produktionen. Behovet av en ökning av de mycket små massa­lagren inom pappersindustrin resulterade dock i fortsatt upprätthållna massaleveranser och en lagerökning hos pappersproducenterna kom till stånd under fjärde kvartalet 1974. Produktionsinskränkningarna inom pappersindustrin i Västeuropa har under de första månaderna 1975 bli­vit mer utbredda. Även om man synes kunna räkna med en stärkt pro­duktionsutveckling under andra halvåret torde produktionen mellan årsgenomsnitten 1974 och 1975 komma att inte oväsentligt minska. Detta inte minst genom att pappersulbudel från Nordamerika på euro­pamarknaden kan väntas öka ytterligare mot bakgrund av den förut­sedda svaga utvecklingen av Förenta staternas ekonomi. En fortsatt uppdragning av massalagren i Västeuropa kommer dock att ännu en bit in på 1975 verka uppdragande på massaimporten dit. Man torde vidare kunna räkna med att den nordamerikanska industrin fortsätter att öka sitt utbud på världsmarknaden inte bara av papper utan också av massa. Under dessa förulsätlningar beräknas den svenska massaexpor­ten komma atl minska omkring 10 % 19741975. Leveranspriserna förutses försvagas något men till följd av den markanta stegringen under loppet av 1974 beräknas exportpriserna ändå stiga ca 20 % mellan årsgenomsnitten 1974 och 1975.

Produktionen inom massainduslrin har under de första månaderna

1975   i stort sett upprätthållits vUket då leveransutvecklingen varit vi-

Prop. 1975:100

102

kände medfört en ökning av producentlagren. Även om en svag ökning av lagren kom till stånd redan mot slutet av 1974 var de vid utgången av året utomordcntiigt små. Ett visst behov av lagerpåfyllnad fanns så­ledes. Man torde dock kunna räkna med att producenterna i syfte alt stödja prisnivån kommer att hålla tillbaka den fortsatta lagerökningen. Detta antagande stöds också av de planer på driftsinskränkningar under andra kvartalet sannolikt ofta av karaktären semesteruppehåll som redovisas i konjunkturbarometern i mars 1975. I viss ulslräckning torde dock driftsstopp vara föranledda av elt behov av översyn och re­parationer då produktionskapaciteten utnyttjats utan avbrott sedan vå­ren 1973.

Mot bakgrund av den ovan skisserade leveransutvecklingen har en minskning av produktionen av avsalumassa på ca 3 % 19741975 bedömts som sannolik. Producentlagren beräknas därvid komma alt stiga från en storlek motsvarande ca 2 veckors produktion vid ut­gången av 1974 till det dubbla vid utgången av 1975.

Produktionen inom petroleumraffinaderier m. m. minskade med ca 11 % 19731974. Att produktionsminskningen blev så omfattande berodde huvudsakligen på en mycket drastisk produktionsneddragning under loppet av 1974 inom smörjmedels-, asfalt- och kolproduktin-duslrin; mellan 1973 och 1974 minskade produktionsvolymen med när­mare 22 %. Inom de egentliga raffinaderierna stannade produktions­neddragningen efler nedgång mellan halvåren vid 2 % mellan

1973   och 1974.

TUlförseln till den svenska marknaden av raffinerade produkter under

1974   blev emellertid av i stort sett samma omfattning som under 1973

beroende på en viss uppgång i importen och en samtidig reducering av

exporten för dessa produkter. Den för 1974 redovisade förbrukningen

inom landet pekar dock på en betydande nedgång jämfört med 1973.

Lagerhållningen av dessa produkter ökade därför avsevärt under året,

vilket sannolikt till stor del var en följd av åtgärder som vidtagits för

att höja beredskapen mot eventuella nya störningar i tUlförseln.

Industrins förbrukning av eldningsoljor minskade med ca 4 % 1973 1974, medan förbrukningen vad gäller värmekraftverken blev i stort sett oförändrad mellan 1973 och 1974. Bensinleveranserna minskade med ca 8 % 19731974. Den kraftigaste förbrukningsminskningen har emellertid skett på uppvärmningssidan. Leveranserna av tunna eldnings­oljor minskade totalt med hela 20 % meUan 1973 och 1974. Utveck­lingen av förbrukningen inom landet har påverkals av den kraftigt höjda prisnivån på oljeprodukter samt den sparkampanj och ransonering som företogs årsskiftet 1973/1974 i det akuta skedet av oljekrisen.

Även vad gäller 1975 kan man räkna med en svag förbruknings­utveckling av raffinerade produkter. I synnerhet finns anledning att räkna  med  en  nedgång  i  förbrakningen  vid  värmekraftverken.  In-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

103

duslrins förbrukning vänias bli i stort sett oförändrad mellan 1974 och 1975. Däremot väntas ökad förbrukning av främst tunna eldningsoljor men även i viss mån bensin jämfört med 1974 års låga nivåer.

Produktionen inom de egentliga raffinaderierna beräknas emellertid öka i hög grad då mycket betydande kapacitelstUlskott nu beräknas komma alt tas i drift under sensommaren 1975. Även inom kolpro-duktindustrin kommer elt betydande nytillskott till kapacilelen. Totalt för hela branschen räknas sålunda med produktionsökning 19741975 om ca 20 %. Dessa betydande produktionslillskolt medför alt import­behovet vad gäller petroleumprodukter beräknas reduceras med ca 10 % jämfört med 1974.

Orderingången lUl de svenska järn- och stålverken, som steg mycket snabbt från ingången av 1972 till slutet av 1973, vände nedåt i början av 1974 och mot slutet av året blev fallet mycket drastiskt. Vid års­skiftet 1974/1975 låg orderingången under nivån vid årsskiftet 1970/ 1971, som utgjorde bottenlaget vid närmast föregående konjunktur­nedgång. Orderslockarna tUlväxte fortfarande in på 1974. Vid halvårs­skiftet 1974 började dessa reduceras, men uppgick i slutet av 1974 till hela 1,5 milj. ton.

Produktionsutvecklingen under 1974 blev förvånansvärt svag med hänsyn till de fortfarande under året mycket stora orderstockarna. Efter en snabb produktionsuppdragning under loppet av 1972 och 1973 höjdes produktionsnivån inte ytterligare från nivån för fjärde kvartalet 1973. Produktionskurvan uppvisade en fallande tendens under 1974 främst mot slutet av året. Produktionsökningen 19731974 stannade vid ca 6 9to, vilket är betydligt mindre än vad produktionskapaciteten gav utrymme för. En besvärande brist på utbildad arbetskraft rådde emellertid under större delen av året och tekniska störningar i produk­tionen på grund av haverier inträffade också i osedvanligt slor omfatt­nmg.

Stålverkens färdigvarulager, som minskade i stor utsträckning under 1973, fortsatte att reduceras under större delen av 1974. Leveranserna ökade därmed snabbare än produktionstillväxten inte blott 1973 utan även 1974.

Exportieveranserna, som steg mycket snabbt under loppet av 1973, fortsatte att öka under 1974, även om takten i uppgången dämpades under året. Den volymmässiga tillväxten 19731974 blev närmare 9 %. Den tidigare under 1972 och 1973 mycket starka internationella efierfrågan på stål orsakade snabbt stigande priser främst vad gäUer handelssiål. Exportpriserna fortsatte alt öka under loppet av 1974 och genomsnittligt blev prisupgången ca 29 % 19731974. En gynnsam exportlillväxt noterades främst lUl u-länderna, men även till den nord­amerikanska marknaden blev uppgången påtagligt snabb. Däremot ut­vecklades exporten betydligt svagare till öststatsländerna och till de skandinaviska länderna saml till Förbundsrepubliken Tyskland.

Prop. 1975:100

104

Den långsammare tillväxten av exporten 1974 har tUl en del sin förklaring i vikande efterfrågan, men utbudet torde även ha begränsats av betydande leveransökningar till hemmamarknaden. Leveranserna från de svenska stålverken till hemmamarknaden vände uppåt vid halv­årsskiftet 1973 och steg sedan snabbt mot slutet av året. Även under större delen av 1974 ökade leveranserna till hemmamarknaden kraftigt och uppgången 1974 torde tiU skillnad från 1972 och 1973 ha blivit kraftigare än tUl exportmarknaderna. Den inhemska förbrukningen av järn och stål började också öka snabbt under senare hälften av 1973 som en följd av främst verkstadsindustrins produktionsuppdrag­ning. Denna utveckling fortgick under större delen av 1974, då även lagren i förbrukar- och grossistleden byggdes upp efter de omfattande reduceringar som ägt rum såväl 1972 som 1973. Som ett resultat där­av ökade också importen av järn och stål med ca 14 % 19731974.

För 1975 torde man kunna räkna med ett betydligt sämre avsätt­ningsläge för stålverken än under 1974. Enligt konjunkturbarometern i mars 1975 fortsatte orderingången att minska under första kvartalet 1975 och i betydligt större omfattning än vad företagen förväntat sig. Kapacitelsutnyttjandet drogs ned och den planerade produktionsök­ningen genomfördes ej. Färdigvarulagren ökade och uppges i slutet av kvartalet inle längre vara för små.

Leveransutvecklingen till hemmamarknaden beräknas bromsas upp påtagligt under 1975, då produktionstiUväxten inom främst verkstads­industrin beräknas bli betydligt långsammare 1975 än 1974. LagerhåU-ningen inom förbrukarleden vänias fortsätta att öka 1975, men lager-investeringarnas tillväxt 19741975 beräknas bli klart lägre än 1973 1974. Denna utveckling av den inhemska efterfrågan väntas också leda tUl en svagare ökning i importen av järn och stål 1975 än 1974.

EnUgt den exportenkät som insamlades i mars 1975 räknade de svenska stålverken med en fortsatt relativt kraftig ökning av exporten. Tidigare erfarenheter visar dock att företagen tenderar att överskatta ulvecklingen efter perioder riied mycket expansiv utveckling. Den be­tydande försvagning av den internationella ståleflerfrågan som redan givit sig tUlkänna i kraftiga minskningar i ordertillsirömningen gör alt exporten snarast kan förväntas utvecklas tämligen svagt. Enkätens prognos har således justerats ned kraftigt till en värdemässig ökning 19741975 på drygt 9 %. Den genomsnittliga prisnivån 1975 beräknas ligga ca 7 % högre än 1974, varför den volymmässiga tillväxten av exporten beräknas stanna vid ca 2 %  19741975.

Produktionen inom de svenska stålverken beräknas därmed komma att öka ca 2 % 19741975, innefattande en betydande lageruppbygg­nad i producentledet efter de omfattande reduceringar som ägt rum 1973 och 1974.

Ickejämmetallverkens produktion minskade 0,4 %   19731974  till

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

105

följd av fallande efterfrågan under loppet av 1974. Nedgången i efter­frågan lorde ha accentuerats av utförsäljningar från spekulationsupp-byggda lager i och med att de internationella noteringspriserna började sjunka drastiskt under andra kvartalet 1974. Efter en dryg fördubbling av noteringspriserna på ickejärnmetaller från ingången av 1973 lUl andra kvartalet 1974 har prisnivån under de därpå följande tolv må­naderna i stort sett halverats. Trots produktionsbegränsningar är den internationella lagerhållningen av allt att döma fortfarande opropor­tionerligt hög i förhållande till den förväntade låga förbrukningen under 1975. Någon nämnvärd uppåtriktad rekyl i de nedpressade internatio­neUa Iransaktionspriserna under loppet av 1975 synes därför ej sanno­lik.

I konsekvens med den fallande efterfrågan skars produktionen inom ickejärnmetallverken ned mot slutet av 1974. Exportleveranserna mins­kade ca 2 % i volym 19731974 medan den inhemska efierfrågan syns ha bibehållit sin expansion något längre än exporlefterfrågan. Importen ökade drygt 16 % 19731974. Mot slutet av 1974 uppkom dock avsättningssvårigheter även på hemmamarknaden och ickejäm­metallverkens färdigvarulager steg då mycket kraftigt.

Efterfrågeulsikterna för 1975 är fortsatt svaga på såväl hemma- som exportmarknaden. Exportleveranserna väntas visa en fortsatt volym­mässig nedgång ca 7 % 19741975. Den svenska industrins efter­frågan för löpande förbrukning torde expandera avsevärt svagare än 19731974 och lagerpåfyllningen beräknas ej bli av samma omfatt­ning som 1974. Importvolymökningen torde bli blygsam. Efler kraftiga ökningar av såväl import- som exportpriserna 19731974 torde fal­lande priser kunna väntas i både export- och imporlledet 19741975.

Inberäknat en förväntad fortsatt uppbyggnad av ickejämmetall­verkens färdigvarulager torde efterfrågeutvecklingen ej medge en pro­duktionsökning på mer än 1 å 2 % 19741975.

Den rådande högkonjunkturen inom verkstadsindustrin exkl. varv uppnådde mol slutet av 1974 sin kulmen. Orderingången växte mycket snabbt från slutet av 1972 fram till mitten av 1974; under denna period utvecklades efterfrågan från ullandet väsentligt starkare än efterfrågan från hemmamarknaden. Orderingången upphörde att öka under senare delen av 1974; huvudsakligen beroende på en försvagning i den utiändska efterfrågan. Orderstockarna har under 1973 och 1974 byggts upp synnerligen kraftigt, även om tillväxten i det närmaste upphörde mot slutet av 1974.

Leveranserna till hemmamarknaden ökade enligt statistiska central­byråns order- och leveransslatistik med ca 25 % i löpande priser från 1973 tiU 1974 att jämföra med 11 % från 1972 tUl 1973. Volymmässigt innebär delta en väsentiigt starkare tUlväxt från 1973 lUl 1974 än från 1972 till 1973. Efterfrågeutvecklingen på hemmamarknaden var sådan.

Prop. 1975:100

106

Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter, exkl. fartyg, 1973 1975

Milj. kr., 1968 års producentpriser

Förändring från före-

gående år.

% resp.

milj. kr.

1973

1974

1975 prognos

Produktion'

26 560

6,7

4,7

Import

12 390

23,4

5,0

Summa tillgång

38 950

12,0

4,8

Offentlig konsumtion

2 100

-7,5

6,4

Privat konsumtion

3 990

14,2

3,7

Investeringar

9 370

5,6

1,6

Export

16 170

12,4

7,3

Lagerförändring i industrin (milj. kr.)

-140

1 270

310

Lagerförändring i handeln (milj. kr.)

-10

310

-260

Varuinsats

7 470

2,2

3,5

industri

2 690

6,2

4,7

byggnadsverksamhet

3 480

-1,4

2,7

övrigt

1 300

3,5

3,0

Summa användning

38 950

12,0

4,8

' Produktionen framkommer som saldo i balansen och avviker frän statistiska centralbyråns årsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjningsba­lansens produktionsökning för prognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigare konstaterade avvikelser.

Källa: Konjunkturinstitutet.

all det framför allt var inköpen av verkstadsprodukter från hushållen som ökade starkt under 1974, både vad gäller personbUar och övriga konsumtionsvaror. Till viss del kan detta förklaras av den tillfälliga momssänkningen. Verkstadsindustrins lager, som minskade under 1972 och 1973, byggdes successivt upp under loppet av 1974. Starkast var lagerökningen av varor i arbete. Importen av verkstadsprodukter steg med drygt 23 % i volym mellan 1973 och 1974, vilket innebar att den ökade efterfrågan från hemmamarknaden till stor del resulterade i höjd import. Särskilt starka var importökningarna av konsumtions- och investeringsvaror. Den starka importökningen av investeringsvaror kan

  förutom av hemmaefterfrågans styrka också förklaras av de i

jämförelse med utlandet långa leveranstiderna inom svensk verkstads­

industri.

Verkstadsindustrins exportvolym ökade med drygt 12 % 19731974

  endast någon procent lägre än 19721973. Att en så pass hög till­

växt kunde bibehållas berodde på att den svagare efterfrågeutveck­

lingen från Västeuropa och Förenta staterna kompenserades av att de

svenska verkstadsföretagen lyckades genomföra mycket betydande ex­

portökningar till Östeuropa och till vissa u-länder, däribland OPEC-

länderna. Utvecklingen under loppet av året var ojämn med en täm­

ligen blygsam tillväxt under första halvåret och en mycket brant ac-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

107

celeration under andra halvåret. TUl denna profil finns en del spe­ciella förklaringar. För det första inverkade oljekrisen under första delen av året negativt på efterfrågan av personbilar; bilexporten sjönk under första halvåret men steg sedan brant under det andra. Vidare kan en förskjutning i exportleveranserna från första till andra halvåret ha ägt rum på grund av den svenska hamnstrejken i maj 1974. Export-prisutvecklingen var mycket snabb under året och den genomsnittliga prisnivån steg med 13 % meUan 1973 och 1974. Därmed kom den värdemässiga ökningen av exporten mellan 1973 och 1974 att uppgå tiU 27 %.

Produktionen har i samband med den stigande efterfrågan dragils upp kraftigt under 1973 och större delen av 1974. Mot slutet av 1974 började dock tillväxttakten dämpas. Produktionsökningen 19731974 uppgick lill drygt 12 %.

Enligl senasle konjunkturbarometern föll orderingången under första kvartalet 1975 från såväl hemma- som exportmarknaden. Orderstockar­na reducerades något och omdömet om dessa var i mars mindre posi­tivt än i december 1974. Andelen företag med förhållandevis slora orderslockar är dock alltjämt större än andelen med för små order­stockar. För andra kvartalet förutser företagen ett fortsatt fall i order­ingången från hemmamarknaden och en i stort sett oförändrad order­ingång från exportmarknaderna.

Bedömningen av verkstadsexportens utveckling under 1975 har gjorts med ledning av en exportenkät tUl verkstadsindustrin, insamlad i början av mars av statistiska centralbyrån. Företagen räknar enligt denna enkät med att kunna öka sin export med 25 % i löpande priser meUan 1974 och 1975. Liksom under 1974 är det från Östeuropa samt från vissa u-länder, som den starkaste efierfrågan bedöms komma. Erfarenheter från tidigare enkäter visar att företagen har en tendens att överskatta exportutvecklingen då denna bromsas upp efler en snabb uppgångs­period. Med hänsyn till detta och tiU bedömningen av den intematio­nella konjunkturutvecklingen under 1975 har enkätens värdemässiga ökning för 19741975 justerats ned till närmare 19 %. Prisutveck­lingen bedöms bli något lugnare än under 1974, och den genomsnitt­liga prisnivån beräknas stiga med 10,5 % mellan 1974 och 1975. Ex­portvolymen beräknas fortsätta öka under första halvåret 1975, vilket de vid årsskiftet alltjämt stora exportorderstockarna torde borga för. Den mot slutet av 1974 och början av 1975 vikande exporlorderingången bedöms emellertid resultera i en nedgång av exportleveranserna meUan halvåren 1975. Därmed skulle exporlvolymen komma att öka med drygt 7 % 19741975.

Efterfrågan från hemmamarknaden beräknas öka i väsentiigt lägre takt 19741975 än 19731974 (se tabell 4: 4). Framför allt är det den privata konsumtionen av verkstadsprodukter som, efler den starka

Prop. 1975:100

108

Tabell 4: 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor 1973 1975

Milj. kr., 1968 års producentpriser

Förändring från före-

gående år, '

% resp.

1973

milj. kr.

1974

1975

prognos

Produktion'

20 680

4,3

0,0

Import

10310

11,2

4,7

Summa tillgäng

30 990

6,6

1,6

Offentlig konsumtion

2 250

4,2

4,1

Privat konsumtion

9 070

7,3

3,9

Investeringar

610

5,6

1,6

Export

6 070

4,8

0,0

Lagerförändring i industrin (milj. kr.)

170

120

-20

Lagerförändring i handeln (milj. kr.)

-10

290

-240

Varuinsats

12 830

4,2

2,6

industri

4 370

7,8

3,0

byggnadsverksamhet

4 960

-1,4

2,7

övriga sektorer

3 500

7,7

1,2

Summa användning

30 990

6,6

1,6

' Produktionen framkommer som saldo i balansen och avviker från statistiska centralbyråns årsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjningsba­lansens produktionsförändring för prognosperioden'korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigare konstaterade avvikelser.

Källa: Konjunkturinstitutet.

uppgången under 1974, bedöms öka väsentiigt långsamhiare avspeg­lande en förutsedd nedgång i nyinköpen av personbilar. För maskin­investeringarna förutses en betydUgt lägre tillväKt 19741975 än 1973 1974. Förbrukningen av verkstadsprodukter soih insatsvaror beräk­nas däremot öka snabbare 19741975 än 19731974, beroende på en förväntad uppgång av byggnadsinvesteringarna.

Den förutsedda försvagningen av verkstadsindustrins efterfrågeläge under 1975 beräknas resultera i snabbt stigande färdigvarulager under delta år. Ökningen av råvarulagren bedöms bli fortsatt stark under första halvåret 1975. Under andra halvåret kan man räkna med en mer begränsad ökning av dessa lager, till stor del beroende på förväntade fortsalla nedskärningar av råvafuinköpen. Lagerökningen av varor i arbete bedöras successivi trappas ned under 1975, efter den snabba uppbyggnaden under 1974. Därmed skulle den sammanlagda lager­ökningen av verkstadsprodukter inom industrin bli endast något högre 1975 än 1974.

Ovanstående lager- och efterfrågeprognoser indikerar att importen kommer att stiga med ca 5 % och produktionen med knappt 6 % 19741975. ProduktionstUlväxten beräknas då successivt avta och i det närmaste upphöra mot slutet av 1975.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

109

Varvens orderstockar byggdes upp mycket kraftigt under senare delen av 1972 och under 1973. Den sedan slutet av 1973 vikande order­ingången i förening med de stora leveranser som ägde rum under 1974 drog ned orderstockarna under fjolåret. I statistiska centralbyråns varvsenkät, insamlad i slutet av februari, har de där ingående varven inte uppgivit några annuUeringar av ingångna kontrakt. Sker inle några sådana, torde flertalet storvarvs produktion av nybyggen vara täckt av inneliggande order åtminstone för de närmaste två åren.

Den lolala fartygsexporten uppgick 1974 till 3,5 miljarder kr. en värdemässig ökning på 11 % jämfört med 1973. Härvid ökade ut­förseln av nybyggda fartyg med 23 % medan exporten av begagnade fartyg sjönk med 14 % efter en mycket stark uppgång mellan 1972 och 1973. Leveranserna skedde till väsentligt högre priser än under 1973 speciellt vad gäller de begagnade fartygen.

Exporten av nybyggda fartyg under 1975 har beräknats med hjälp av statistiska centralbyråns varvsenkät. Under 1975 beräknas nybyggda fartyg lill ett värde av 3,8 miljarder kr. levereras till ullandet en värdemässig ökning med 37 % jämfört med 1974. Fartygen kommer huvudsakUgen att levereras till beställare i Norge, Storbritannien och Liberia, Samtidigt antas emellertid exporten av begagnade fartyg mins­ka även under 1975, varför totala fartygsexporten beräknas öka med 23 % i värde 19741975.

Varven genomförde under 1972 och 1973 stora höjningar av pro­duktionsvolymen. Även under 1974 synes produktionen ha dragits upp i snabb takt. Produktionskalkylen för 1975 baseras på de leveranser på export och lill svenska rederier som förutses i den ovan nämnda exporlprognosen och i investeringsprognosen (se kap. 7, avsnittet om handelsflottan). Enligt denna kalkyl kan man även för 1975 räkna med en beaktansvärd uppgång av produktionsvolymen.

Den övervägande delen.av den heterogena övrigsektorns produktion går dels lill privat konsumtion och dels i form av insatsvaruleveran­ser lill byggnadsverksamheten och verkstadsindustrin. Vidare finner en betydande och växande andel av sektorns produktion avsättning på exportmarknaderna.

Den förhållandevis höga och jämna produktionstillväxten inom sek­tom under 1960-talet vändes i en produktionsminskning 19701971 då efierfrågan för privat konsumtion, lagerinvesteringar och byggnads­verksamhet   samtidigt   minskade.   Återhämtningen   åren   19711973

1 Sektorn omfattar textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruinduslri (SNI 32), trähus och byggnadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrig trävamin-duslri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), pappers- och pappförpackningsin­dustri (SNI 3412), övrig pappers- och pappvamindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-, plast- och plastvaminduslri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- och slenvaruinduslri (SNI 36) samt annan tUl­verkningsindustri (SNI 39).

Prop. 1975:100

110

grundade sig huvudsakligen på snabbt stigande exportförsäljningar. Under 1973 inträdde också en klart förbättrad efterfrågan på övrig­sektorns varor från industrin både för lageruppbyggnad och lö­pande förbrukning vilket tillsammans med en klart förstärkt efter­frågan för privat konsumtion bidrog till att möjliggöra en produktions­ökning med drygt 4 % 19721973.

Exporteflerfrågans betydelse som expansionsfaktor för övrigsektorns del dämpades avsevärt 19731974; exportvolymökningen kom alt stanna vid 4,8 % mol en ökning på 22,2 % 19721973. Till följd av de snabbt stigande priserna på färdigvaror kom den värdemässiga ex­portökningen att uppgå till 36,5 % 1973-1974. En avsevärt förstärkt inhemsk efierfrågan bidrog dock till att upprätthålla en jämförelsevis god produktionsutveckling inom övrigsektorn under 1974. Det starkast expanderande och mest betydande elementet utgjordes av efter­frågan för privat konsumtion. I likhet med 19721973 minskade däremot byggnadsverksamhetens behov av övrigvaror även 1973 1974. Industrins efterfrågan för löpande förbrukning synes 19731974 ha stigit i nästan samma höga takt som 19721973 samtidigt som ett positivt omslag skedde i industrins lager av övrigvaror. Kraftiga posi­tiva lageromslag för övrigvaror registrerades inom både parti- och detalj­handeln.

Den starka inhemska efierfrågan på övrigvaror för såväl privat kon­sumtion och lagerinvesteringar som varuinsats i industrin under 1974 riktade sig emellertid i breddad omfattning mot ullandet och resuUerade i en importvolymökning på drygt 11 % 19731974 jämfört med en ökning på 6,1 % 19721973. De kraftiga internationella prisstegring­arna under 1974 slog igenom i de svenska importprisema som ökade drygt 29 % 19731974.

Den mot övrigsektorn internt riktade efterfrågan 19731974 synes under sådana förhåUanden sammantaget inle ha expanderat så starkl som 19721973 men torde dock ha medgivit en produktionsvolym­ökning med 2 å 4 % 19731974.

Efterfrågetrycket torde för övrigsektorns del väsentligen reduceras 19741975 vUket redan kommit till ullryck i form av avlagande orderingång från hemmamarknaden och kraftigt fallande exportorder­ingång. I linje med den förväntat låga tillväxttakten i Västeuropas ekonomier förutses en stagnation av exportieveranserna 19741975. Den beräknade värdemässiga exportökningen på drygt 10 % tillskrivs sålunda helt den förväntat långsammare exporlprisökningen.

Den fortsatta om än modererade expansionen av efterfrågan för privat konsumtion förutses bli den huvudsakliga stödjande faktorn i efterfrågeutvecklingen för övrigsektorns produkter 19741975. Leve­ranserna till byggnadssektorn torde även verka uppdragande på efter­frågan 19741975 efter alt ha minskat två år i följd. Industrins köp

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

111

av övrigvaror för löpande förbrukning förutses öka svagare än 1973

1974   främst till följd av en beräknad lägre tillväxt av insalsvarule-

veranserna till verkstadsindustrin.

Däremot lorde efterfrågan på övrigvaror för lageruppbyggnad av­taga markant efter den massiva lageruppbyggnad som synbarligen ägt rum 1974. Sålunda förutses lagerhåUningen i handeln bli i stort sell oförändrad medan lageruppbyggnaden inom industrin lorde bli av unge­fär samma omfattning som 1974. För industrins del räknas med en accelererad ökning av färdigvarulagren medan lagerökningen för in­satsvaror förutses bli lägre än 19731974.

Den svagare inhemska efterfrågan beräknas medföra en måttlig im­portökning både vad gäller konsumtionsvaror och industriella insats­varor. Importen av övrigvaror förutses sålunda öka endast 4,7 % 1974

1975   och prisstegringen på importvarorna kalkyleras till 10,5 % som

en följd av den avböjande prisstegringstakten i utlandet.

Sammanlaget synes sålunda endast efterfrågan för privat konsumtion och industrins fortsatta om än dämpade behov av insatsvaruleve­ranser samt byggnadssektorns åter ökande efterfrågan utgöra de posi­tiva efterfrågekomponenterna för övrigvaror 1975. En avsaktande pro­duktionsökningstakt är att emotse 19741975 och produktionsökningen inom sektorn synes ej komma att överskrida 2 % 19741975.

Produktionen inom livsmedelsindustrin inkl. dryckesvaru- Och tobaks-industrin ökade enligt statistiska centralbyråns produklionsvolymindex 4,3 % 19721973 efter en svag utveckUng 19701972 då livsmedels­konsumtionen inom landel stagnerade. Den helt övervägande delen av sektorns produktion finner avsättning inom landet och går främst till privat konsumtion. Den markanta återhämtning i sektorns produktion som produktionsstatistiken redovisar för 19721973, är knappast för­enlig med nationalräkenskapernas uppgifter om förbrukning, lagerför­ändringar och import, och export av livsmedelsprodukter. National­räkenskapernas efterfrågeulveckling indikerar en mer blygsam produk-tionsuppdragning 19721973 än vad som anges i produktionsvolym­index.

En motsatt diskrepans mellan produktionsberäkningar och efterfråge­ulveckling föreligger beträffande ulvecklingen 19731974. Enligt pro­duktionsvolymindex ökade produktionen inom sektorn endast 0,8 % 19731974. Kalkylen över konsumtion, lager och utrikeshandel pekar mot en avsevärt mer expansiv produktionsutveckling 19731974. San­nolikt har produktionsökningarna inom sektorn varit mer jämnt för­delade på åren 19721974 än vad indexberäkningarna ger vid handen. Troligtvis har produktionen fortsatt att expandera under en stor del av

1974

även om en avsaktning synes ha inträtt mot slutet av året. lämfört med  19731974 förutses livsmedelskonsumlionen  1974

1975

komma att öka i ett lugnare tempo. För exportens del väntas en

Prop. 1975:100

112

fortsalt volymmässig minskning av ungefär samma storleksordning som 19731974 och importen beräknas under loppet av 1975 komma att utvecklas svagt vilket ändå torde ge en volymökning på omkring 5 % mellan helåren 1974 och 1975. Lagerutvecklingen beräknas visa ett starkt negativt omslag 19741975 efter den kraflfuUa uppbyggnaden 19731974.

Den sammantagna efterfrågan på sektorns produkter torde därmed likväl inte begränsas mer än att utrymme medges för en produktions­ökning på uppskattningsvis 2,5 %  19741975.

4.3 Skogsbruket

Avverkningarna av rundvirke beräknas ha varit i stort sett oför­ändrade 19731974. Kraftig neddragning av massavedslagren trots att massavedsawerkningarna ökat, ökad import och nedskärning av ex­porten visar på att massa- och pappersindustrins behov av massaved förstärktes under 1974. Förbrukningen av sågtimmer 1974 kom däremot att ligga under föregående års nivå till följd av en kraftig neddragning under loppet av året. Lagren av sågtimmer minskade totalt sett 1974. En ökning av dessa lager kom visserligen till stånd vid sågverken men lagren i skogen minskade. Vidare kan såväl en minskad import som en minskad export av sågtimmer noteras.

För 1975 väntas en minskad förbrukning av massaved inom massa-och pappersindustrin. Därmed är det rimligt att vänta sig en viss upp-

Tabell 4: 5 Försörjningsbalans för rundvirke 1973 1975

Fast mått utan bark (barr- och lövträ)

1 000 kbm

Förändring från före-

gående år, °

/o resp.

1973

1 000 kbm

1974

1975

prognos

Produktion

63 150

-0,2

-0,8

sågtimmer

29 520

-4,0

-20,6

massa- och boardved

29 750

3,6

17,3

övrigt rundvirke

3 880

0,0

0,0

Import

640

98,1

-39,8

Summa tillgång

63 790

0,8

-1,6

Export

2 990

-29,1

7,1

Lagerförändring

-5 540

1360

6 780

Förbrukning

66 340

0,1

-12,0

sågtimmer

28 870

-1,2

-23,0

massa- och boardved

33 670

1,1

-4,1

övrigt rundvirke

3 800

0,0

0,0

Summa användning

63 790

0,8

-1,6

Källa: Konjunkturinstitutet.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

113

gång i lagren av massaved under året. Den väntade lageruppbyggna­den förefaller desto mera trolig av den anledningen att lagren befann sig på en ovanligt låg nivå vid årets ingång. Importen minskar sanno-ligt kraftigt lill följd av den svaga förbmkningsulvecklingen. Någon nämnvärd förändring av massavedsexporlen förutses inte 19741975. De avsättningssvårigheter på exportmarknaden som sågverken nu slår inför under 1975 beräknas ge upphov lill en kraftig nedgång i för­brukningen av sågtimmer 19741975. Vad beträffar utrikeshandeln räknas med en kraftig nedgång i importen av sågtimmer men en ökning av exporten förutses inträffa. Totalt sett kan skogsavverkningarna under de förutsättningar som hittUls angetts beräknas komma alt mins­ka med knappt 1 % 19741975. Härvid har dock inte konsekvenserna av en eventuellt långdragen skogsarbetarstrejk kunnat beaktas.

4.4 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen

Statistiska centralbyrån har för 1974 gjort preliminära beräkningar av bruttonationalprodukten mätt från produktionssidan. Kalkylerna över den totala produktionens utveckling för 1975 ulgår från de beräk­ningar som utförts av konjunkturinstitutet. I finansdepartementets sam­manfattande bedömning i kapitel 1 redovisas emellertid en något större ökning för den privata konsumtionen och investeringarna än vad konjunk­turinstitutet föraisatt. Den annorlunda bedömningen av efterfrågan har i första hand fömtsätts medföra en högre produktion inom industrin, byggnadssektorn och den privata tjänstesektorn. I nedanstående tablå ges en sammanställning av förändringslalen för de olika näringsgrenar­nas produktionsvolym 19731974 samt prognoser för 19741975.

Jordbrukets produktionsvolym beräknas enligt nationalräkenskaps-kalkylerna ha ökat med 16,5 %  19731974. Den kraftiga ökningen

Förändring i

produklions-

Bidrag till

volym.

%

ökningen i den totala produktio­nen, %

1973-

1974

1974-1975

1974-1975

Jordbruk

16,5

-6

-5

Skogsbruk

5,5

0

0

Industri

6,5

3,5

38

Elkraftproduktion m. m.

-3,5

8

6

Byggnadsverksamhet

-2

2

5

Summa varu- och kraftproduktion

4,7

2,9

44

Offentliga tjänster

3,5

3

18

Privata tjänster

5

3

38

Summa tjänstesektorer

4,5

3,1

56

Total produktion

4,5

3,0

100

8   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

114

beror framför allt på det mycket goda skördeutfallet 1974, men även för animalieproduktionen kunde en produktionsökning noteras. Under förutsättning om normalskörd 1975 räknar statens jordbruksnämnd med att vegetabilieproduktionen kommer att minska med ca 15 % från

1974   tiU 1975, medan animalieproduktionen beräknas bli i stort sett

oförändrad. Sammanlaget innebär detta att jordbrukets förädlingsvärde

SkuUe mmska med 6 % 19741975.

Skogsbrukets förädlingsvärde beräknas ha ökat med ca 5,5 % 1973 1974. Från 1974 tUl 1975 förutses produktionsvolymen enligt kon­junkturinstitutets kalkyler bli oförändrad.

Som framgår av avsnitt 1 i delta kapitel ökade industriproduktionen med 6,5 % 19731974. För 1975 förutses enUgt konjunkturinstitutets prognos en ökning av industrins produktionsvolym med 3 %. Den an­norlunda bedömning som redovisats ovan rörande utvecklingen av vissa efterfrågekomponenter har bedömts höja tillväxttakten till drygt 3,5 % 19741975.

Inom elsektorn minskade förädlingsvärdet med nära 3,5 % från 1973 till 1974. Nedgången i elkraftproduktionen förklaras framför allt av en minskad vatlenkraftproduktion. Värmekraftproduklionen ökade något i såväl mottrycks- som kondenskraflslationer medan däremot elkraft­produktionen i kärnkraftverken ej kom upp till 1973 års nivå. Volym­minskningen i den totala elkraftproduktionen berodde till stor del på de restriktioner och den sparkampanj som inledde 1974 till följd av oljekrisen. Exporten begränsades kraftigt under året medan importen ökade. Äv de tre förbrukarkategorierna industri, samfärdsel och hus­håll, handel m. m. visar den senare gmppen en minskning med 3 %. Inom industrin och samfärdseln ökade elförbrukningen med 1 resp. 2%, vUket innebär en markant dämpning jämfört med utvecklingen under tidigare år.

Från 1974 till 1975 bedöms den totala elkraflproduktionen öka med 8 %.  Då flera nya kämkraftaggregat kommer att tas i drift under

1975   väntas ökningen framför allt falla på värmekraften.

Inom byggnadsverksamheten beräknas produktionsvolymen ha mins­kat med ca 1% 19731974. Som framgår av kapitel 7 fömtses enligt konjunkturinstitutet en ökning av bruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningar med ca 0,5 % från 1974 till 1975. Inkluderas repara­tioner och underhåll blir volymökningen i byggnadsverksamheten ca 1,5 %. Med hänsyn tUl den i sammanfattningskapitiet antagna något snabbare ökningen i näringslivets investeringar torde ökningen i bygg­nadssektorns produktion från 1974 till 1975 bU ca 2 %.

Med ovan redovisade förändringslal kan ökningen i varu- och kraft­produktionen uppskattas tiU 4,7 % 19731974 och 2,9 % 19741975.

Den offentliga tjänsteproduktionen beräknas ha stigit med närmare 3,5 % 19731974. TUl uppgången bidrar främst kommunerna, vUkas

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

115

bidrag till bruttonationalprodukten ökade med ca 4 % mot en ökning med knappt 2 % i den statliga sektorn. Från 1974 till 1975 väntas den utveckling inom den offentliga sektorn som redovisas i kapitel 8 leda till att den totala offentiiga tjänsteproduktionen ökar med ca 3 %.

produktionen inom de privata tjänstesektorerna ökade med ca 5 % i volym 19731974. Inom varuhandeln har en mycket kraftig ökning av omsättningen noterats. EnUgt statistiska centralbyråns beräkningar ökiide produktionsvolymen med drygt 8 % 19731974. Produktions-ökoingen inom samfärdseln beräknas ha uppgått till ca 6 %. Under 1975 antas den lolala privata tjänsteproduktionen öka i något långsam­mare takl än under 1974, eller med drygt 3 %.

pen totala tjänsteproduktionen ökade enligt ovanslående beräknuigar med  4,5 %   19731974  medan   ökningen   19741975   förutses  bli

3.1     %.

]8ruttonationalproduklens volymtillväxt, mätt från produktionssidan, blev enligt statistiska centralbyråns beräkiungar 4,5 % 19731974. För utvecklingen från 1974 till 1975 ger produktionskalkylema en till­växt i totalproduktionen på 3,0 %.

Av kapitel 1 framgår att ökningen av bruttonationalprodukten mätt från användningssidan enligt nationalräkenskapskalkylerna uppgår till

4.2     % 19731974. Från 1974 tiU 1975 ger beräkningarna från använd­

ningssidan en volymökning på 2,2 %.

Prop. 1975:100

116

5   Arbetsmarknaden

5.1 Arbetsmarknaden under 1974 och början av 1975

Sammanfattning

Den bUd av utvecklingen på arbetsmarknaden som gavs i den prelimi­nära nationalbudgeten har inte i några väsentliga avseenden förändrats under loppet av de senaste månadema.

Sysselsättningen under 1974 ökade mycket starkt, speciellt kraftigt steg sysselsättningen bland kvinnoma vilket gav i genomsnitt 60 000 fler sysselsatta kvinnor än året innan. Jämför man januari 1975 med motsvarande månad 1974 var det drygt 110 000 fler sysselsatta 1975, för februari ger motsvarande jämförelse 127 000 fler sysselsatta 1975. Arbetslösheten sjönk från i genomsnitt 2,5 till 2 % av den totala arbets­kraften.

Till skillnad mot tendenserna under tidigare år ökade även antalet sysselsatta ungdomar. Som en följd av den ökade efterfrågan på arbets­kraft kunde inte bara det stegrade utbudet av arbetskraft sugas upp utan även antalet sysselsatta i arbetsmarknadsutbUdning och beredskaps­arbeten minskade under 1974. Efterfrågan på arbetskraft ökade särskUt starkt under första hälften av 1974, efter halvårsskiftet verkar utveck­lingen ha dämpats något vilket bl. a, visade sig i att anmälrungarna av lediga platser till arbetsförmedlingarna avtog under andra halvåret.

Utvecklingen på arbetsmarknaden under första kvartalet 1975 synes god, länsarbetsnämnderna rapporterar fortfarande brist på yrkesutbUdad arbetskraft hos många företag. UtveckUngen är dock olika inom olika branscher. Verkstadsindustrin har fortfarande behov av mer arbetskraft, däremot är utvecklingen inom trävaruindustrin fortsatt nedåtriktad. Sågverken har dragit ned produktionen, vilket dock ännu inle haft nå­gon större effekt på sysselsättningen.

Sammanfattningsvis torde utbud och efterfrågan på arbetskraft väl ba balanserat under första kvartalet 1975 några tecken på en för­sämring av arbetsmarknadsläget har inte kunnat skönjas utan snarare förstärktes arbetsmarknadsläget under de första månaderna av 1975.

Arbetskraftsutbud

Utbudet av arbetskraft bestäms av befolkningsutvecklingen, netto-migrationen och förvärvsfrekvensen. Förvärvsfrekvensen brukar definie­ras som den andel av befolkiungen i en viss åldersgrupp som står till arbetsmarknadens förfogande.

Befolkningsutveckluigen i Sverige under 1974 visade i Ukhet med de tre tidigare åren en fortsatt nedgång i födelseöverskottet. Däremot upp-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

117

visade in- och utvandringen en annan bild än de närmast föregående årens utveckling.

MedelfoUtmängden ökade från 1973 lill 1974 med 23 000 eller 0,3 % jämfört med 14 000 (0,2%) för perioden 1972 till 1973. Ökningslakten var dock fortfarande mycket måttiig jämfört med tidigare år under hela 1900-talet. Uppgången under 1974 förklaras till största delen av alt in­vandringen steg jämfört med 1973 samtidigt som utvandringen minska­de ganska kraftigt. Under såväl 1972 som 1973 noterades utvandrings-överskott på omkring 10 000 vardera året, för 1974 kan däremot kon­stateras en omsvängning tUl ett invandringsöverskott på ungefär 9 000. Äv det totala invandringsöverskottet kom mer än hälften eller 4 900 av invandrama från Danmark. Detta innebär en radikal förändring av migralionsslrömmama mellan Sverige och Danmark jämfört med 1973 då elt litet utvandringsöverskott kunde noteras tUl detla land. Till Fin­land var utvandringen av finska medborgare från Sverige i likhet med under 1973 större än invandringen. Nettot av ut- och invandringen till Finland minskade dock kraftigt från nästan 7 000 1973 lill drygt 1 100 1974. Under de första månaderna av 1975 har noterats ett invandrings­överskott på knappt 5 000, varav drygt 2 500 har kommit från Dan­mark.

Under 1974 ökade den s. k. aktiva befolkningen, åldersgruppen 16 74 år, med omkring 10 000 eller knappt 0,2 %. I likhet med vad som konstaterats för de närmast föregående åren ökar denna grupp lång­sammare än vad totalbefolkningen gör. Beräkningen av de aktiva åld­rarnas utveckling ligger till grund för kalkyler över arbetskraflsulbudets förändring. Enligt arbetskraflsundersökningarna ökade antalet personer i arbetskraften (dvs. sysselsatta och arbetslösa) med drygt 56 000 eller 1,4 % mellan 1973 och 1974. Äv denna ökning svarade kvinnorna för den helt övervägande delen. Den kvinnUga befolkningens relativa arbetskraftstal (dvs. hur stor del av kvinnorna mellan 1674 år som är eller vill ut på arbetsmarknaden) steg kraftigt under 1974 med 1,9 procentenheter tiU 57,1 %. SärskUt stor har ökningen varit för kvin­nor med minderåriga barn förvärvsfrekvensen har för dessa ökat med omkring 3 procentenheter jämfört med 1973. Även männens rela­tiva arbetskraftstal ökade något under 1974, vilket innebär en för­ändring i den utveckling som noterats tidigare under en följd av år.

1 Värdena för 1974 är korrigerade för att nå jämförbarhet med 1973. Mätperioderna för juniundersökningarna placerades olika 1973 och 1974, vilket innebar att avsevärt fler ungdomar hunnit få eller börjat söka ferie-arbete vid undersökningstillfället i juni 1974 jämfört med året innan. Ned-justeringen av 1974 års siffror med hänsyn till detta iimebär att helårsvär­dena för 1974 reducerals med 9 000 vad gäller antalet personer i arbetskraf­ten och med 8 000 vad gäller antalet sysselsatta. Se Statistiska tabeller (SCB) 1974: 41 för en beskrivning av beräkningama m. m.

Prop. 1975:100

118

Efterfrågan på arbetskraft

Hur den totala efterfrågan på arbetskraft har utvecklats under en period kan studeras i statistiken över nyanmälda lediga platser. Denna serie visar flödet av de nyanmälda platserna hos arbetsförmedlingarna under loppet av en månad.

Från 1973 till 1974 ökade antalet säsongrensade nyanmälda lediga platser med 8,5 % jämfört med 3,5 % för perioden 1972 tUl 1973. Ökningen låg dock helt på de två första kvartalen 1974 som visar en uppgång med 11 % jämfört med andra halvåret 1973. Utvecklingen hade då tidigare varit den att uppgången 1973 jämfört med 1972 prak­tiskt taget helt låg på andra halvåret 1973.

Fr. o. m. juni 1974 noterades en utplåning av antalet nyanmälda lediga platser jämfört med de första fem' månadema samma år. Nivån på totala nyanmälda platser andra halvåret låg ungefär 10 % under första halvåret. Utvecklingen under de första månaderna under 1975 visar dock en uppgång av nyanmälda lediga platser på ungefär 3 % över nivån för sista kvartalet 1974.

För tillverkningsindustrin var utveckUngen under 1974 likartad den för totalen av de nyanmälda plalsema. De uppgångar jämfört med 1973 som noterades låg alltså på de två första kvartalen. Tillverkningsin­dustrin noterade en ökning i antalet nyanmälda platser med drygt 17 % jämfört med 1973. Inom byggnadsverksamheten fortsatte och förstärktes nedgången i nyanmälda platser. Den procentuella nedgången var drygt 4 % jämfört med 1 % 1973.

En annan indikator på hur arbetskraftsefterfrågan har utvecklats är serien över obesatta platser vid en viss tidpunkt. Genom denna statistik kan man följa förändringarna i den efterfrågan på arbetskraft som inte har blivit tillgodosedd på marknaden. Emellertid är jämförelser bakåt i tiden av denna serie något osäker på grund av slatistikomläggning vid halvårsskiftet 1974. Tidigare avsåg statistiken över obesatta platser lä­get vid månadens mitt, fr. o. m. juli 1974 mäter man förhållandena vid månadsskiftena. Trots denna förändring torde man ändå kunna göra vissa jämförelser bakåt i tiden.

I diagram 5: 1 redovisas några säsongrensade kurvor över utveck­lingen dels totalt och dels uppdelad på några viktigare näringsgrenar. Totalt ökade antalet obesatta platser ganska kraftigt under första halv­året 1974 uppgången från januari till juni var drygt 42 %. Under andra halvåret skedde en stabilisering och en viss nedgång kunde note­ras. Utvecklingen under de första månaderna 1975 visar en uppgång i antalet obesatta platser ungefär 14 % ökning mellan december 1974 t. o. m. februari 1975. Såsom redan påpekades i den preUminära natio­nalbudgeten 1975 låg de kraftigaste ökningarna under föregående år

Bil. 1   Reviderad nationalbudget 1975

119

Diagram 5:1 Antal obesatta platser 1971febr/mars 1975

Säsongrensade månadsdata. Log. skala 1 000-tal

1971        72

73        74

75

1971        72        73

Kiillor: Arbetsmarknadsstyrelsen och konjunkturinstitutet.

74

75

inom sektorerna privata tjänster och tillverkningsindustri.! Bl. a. inom metall- och verkstadsindustrin och byggnadsindustrin kunde relativt kraftiga ökningar noteras under första halvåret 1974. För byggnads­verksamheten har, samtidigt som antalet obesatta platser ökal, en ned­gång i antalet nyanmälda lediga platser noterats under 1974. Dessa motsatta tendenser kan förklaras av att den avgång från byggnadsverk­samheten som hittills varit mycket kraftig under 1970-lalet gjort det svårt att besätta vissa lediga platser. UtveckUngen inom de olika näringsgrenar under andra halvåret 1974

1 Privata tjänster: varuhandel, post- och telekommunikationer, samfärdsel, hotell- och restaurangrörelse, bank- och försäkringsverksamhel.

Prop. 1975:100

120

och de första månaderna 1975 har varit likartad ulvecklingen av totala antalet obesatta platser. För de flesta sektorer kan, som framgår av diagrammet, en dämpning av antalet obesatta platser noteras för de två sista kvartalen 1974 jämfört med första halvåret 1974. Utvecklingen under början av 1975 indikerar emellertid en viss uppgång i antalet obesatta platser inom de flesta sektorer. De kraftigaste ökningarna kan noteras för offentliga tjänster, -f 26 % från december 1974 t. o. m. februari 1975 och samfärdsel (-1-19 %) samt byggnadsindustrin (-flå %). Avvikande från denna utveckling är textU- och beklädnads­industrin som noterar en fortsatt nedgång under loppet av december 1974 till februari 1975 med ungefär 9 procentenheter.

Enligt konjunkturinstitutets baromelemndersökning i mars 1975 vän­tar sig industrin totalt sett en fortsalt god sysselsättningsutveckling un­der de närmast framförliggande kvarlalen.

Sysselsättningen

Genom den ökande efterfrågan på arbetskraft under 1974 kom den totala sysselsättningen att stiga kraftigt jämfört med 1973. Enligl ar­betskraflsundersökningarna var i december 1974 drygt 100 000 fler sys­selsatta än elt år tidigare och ökningen meUan genomsnitten för 1973 och 1974 var ca 75 OOO.i Det motsvarar en procentuell uppgång på 1,9 %, vilket är en lika slor uppgång som konstaterades 19691970. Nästan 4 milj. människor var sysselsatta 1974, vilket är det högsta års­medellal som någonsin noterats.

Äv sysselsättningsökningen under 1974 föll ungefär 2/3 på kvinnor­na som nu totalt uppgår till 1,6 milj. sysselsatta, vilket jämfört med 1970 innebär en uppgång med drygt 128 000. Männens sysselsättning som visat stagnationstendenser under början av 1970-talet ökade också mellan 1973 och 1974 med ungefär 20 000 personer. Även ungdoms­grupperna uppvisar en annan utveckling för 1974 än den som konstate­rats mot slutet av 1960- och början av 1970-talen. Då kunde man, som en följd av utbildningsexpansionen och minskande ungdomskullar, notera sjunkande sysselsättning bland ungdomen. Under 1974 steg där­emot antalet sysselsatta ungdomar med ca 10 000.

Fördelningen av sysselsättningsökningen på olika sektorer i ekonomin visas i tabell 5: 1. Denna bygger på nationalräkenskapernas statistik över ulvecklingen av antalet sysselsatta och antalet utförda arbetstim­mar. Vissa olikheter mellan nationalräkenskapernas registrering och arbetskraftsundersökningarna brukar föreligga på grund av olikheten i slalistikbehandlingen. I nationalräkenskaperna las bl. a. hänsyn lill variationer i antalet arbetsdagar resp. år vidare har man en delvis annan åldersavgränsning än arbetskraflsundersökningarna. Äv tabellen framgår att de flesta näringsgrenar expanderade 1974. Konlraktionen av sektorerna jordbruk och fiske samt byggnadsverksamheten fortsätter

1 Korrigering gjord för 1974 enligt not. 1. sid. 117.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

121

Tabell 5: 1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 1972-

(avrundade tal)

1974

Antal

Procentuell förändring

Procentuell förändring

syssel-

av antalet sysselsatta

av antalet utförda

satta 1 000-taI

arbetstimmar

1974

1972-          1973-

1972-          1973-

1973             1974

1973              1974

Jordbruk och fiske

216

-3,7             -1,7

-3,1             -1,5

Skogsbruk

65

-3,8                1,1

-4,1                0,7

Gruvor och tillverkningsindustri

1055

1,2                3,2

-0,5                2,6

El, gas- och vattenverk

32

2,1               11,9

2,0                5,5

Byggnadsverksamhet

331

-1,3             -2,3

-3,3             -3,1

Privata tiänster

1 321

-1,1                0,8

-1,1                0,5

Staten

272

2,5                1,7

1,4                1,2

Staten exkl. värnpliktiga

224

4,1                0,7

2,6               0,2

Kommunerna

715

4,1                6,7

1,7                4,1

Summa

4 007

0,4                2,2

-0,7                1,2

Korrigeringspost

0               -0,2

0,2             -0,2

Totalt

0,4                2,0

-0,5                1,0

Källa: Statistiska centralbyrån.

dock, i det sistnänmda fallet i ökande takl. Skogsbruk och privata tjänster visar en förändrad utvecklingsbild från tidigare år ned­gången bar förbytts till ökningar vad gäller antalet sysselsatta personer. På tjänstesidan kan konstateras alt kommunernas väsentligen snabbare tillväxt i antalet sysselsatta jämfört med såväl den slalliga som den privata tjänstesektorn fortsätter.

Arbetslösheten

Såsom beskrivits tidigare ökade arbetskraflsefterfrågan relativt starkt under första halvåret 1974. Denna utveckling var en effekt av kon­junkturuppgången som startade redan under 1973 och som redan då medförde såväl ökad sysselsättning som minskande arbetslöshet. Jäm­för man helåren 1973 och 1974 låg arbetslösheten 1974 i genomsnitt 18 000 under 1973 års nivå. Detta motsvarar en nedgång i den relativa arbetslösheten, dvs. andelen arbetslösa av den totala arbetskraften, från

2.5       % till 2 %.

Utvecklingen för olika regioner i landet var relativt likartad under 1974. I såväl skogs- som storstadslänen har arbetslösheten under samt­liga kvartal 1974 legat under nivån för motsvarande perioder året in­nan. Relativa arbetslösheten har i skogslänen sjunkit från 3,9 % tUl 3 % från 1973 tiU 1974, molsvarande tal för storstadslänen är 2 resp.

1.6       %.

I diagram 5: 2 kan arbetslöshetens utveckling över en något längre lidsperiod studeras. Kurvan bygger på säsongrensade uppgifter om arbetslösheten från arbetskraftsundersökningarna. Den successiva ned-

Prop. 1975:100

122

Diagram 5: 2 Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningama 19701975

Säsongrensade värden

1 000-tal

130

110

90

70

50

1   A

pYi

V\ -

P\

k f

X

\Ar\

1970             1971             1972             1973              1974

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

1975

gången i arbetslösheten under loppet av de tre senaste åren illustreras klart i diagrammet. Runt årsskiftet 1974/1975 låg arbetslösheten, trots det väsentligt ökade utbudet, bara obetydligt över nivån för högkon-junkluråret 1970.

Arbetskraflsundersökningarna som kan sägas spegla den totala ar­betslöshetens utveckling kan även kompletteras med annan statistik. Vid arbetsförmedlingarna registreras för varje månad de arbetslösa som är medlemmar i någon arbetslöshetskassa. Serien över arbetslösa kassa­medlemmar är dock något osäker vid jämförelser bakåt i tiden på grund av slastislikomläggning i mitten av 1974. Med denna reservation kan det konstateras alt för 1974 andelen arbetslösa av de som var kassa-medlemmar låg väsentligt under 1973 års nivå. Andelen arbetslösa sjönk från 1,9 % 1973 tiU 1,5 % 1974 och nådde därmed samma låga nivå som 1970. Jämför man 1973 och 1974 sjönk arbelslöshetsprocen­ten i byggnadskassor från 6,2 till 4,4 %, i industrikassorna från 2,1 till 1,7 % för tjänstemännen var nivån ungefär oförändrad eller 0,7 %. Ulvecklingen i början av 1975 visar på en fortsatt gynnsam trend. An­talet arbetslösa ligger i flertalet kassor under nivån för molsvarande period 1974.

Genom den kraftiga ökningen i arbetskraflsefterfrågan har markna­den kunnat suga upp det ökande utbudet av arbetskraft. Förutom på nedgången i arbetslösheten märks detta på minskningen av antalet sys­selsatta i beredskapsarbeten och i arbetsmarknadsutbildning. I den sist­nämnda gruppen var det, räknat i årsgenomsnitt, 6 000 färre 1974 än 1973. Antalet i beredskapsarbeten i januarifebruari 1975 låg 14 000

Bil. 1   Reviderad nationalbudget 1975

123

Tabell 5: 2 Arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna januari-1974 och 1975

Januari

Februari

Mars

1 kv.

Antal arbetslösa 1975

Hela riket

77 300

76 800

59 700

71300

Storstadslän

21700

21300

19 800

20 900

Skogslän

26 000

25 800

19 900

23 900

Övriga län

29 500

29 700

20 000

26 400

Förändring från 1974

Hela riket

-37 600

-24 500

-27 900

-30 000

Storstadslän

-12 200

-11900

-10 700

-11 600

Skogslän

-12 300

- 5 500

- 5 600

-  7 800

Övriga län

-13 200

- 7 200

-11600

-10 600

Relativa arbetslöshetstal, %

Hela riket

1975

1,9

1,9

1,5

1,8

1974

2,9

2,6

2,2

2,5

Storstadslän

1975

1,4

1,4

1,3

1,3

1974

2,3

2,2

2,0

2,2

Skogslän

1975

3,2

3,1

2,4

2,9

1974

4,7

3,9

3,2

3,9

Övriga län

1975

1,7

1,8

1,2

1,6

1974

2,5

2,2

1,9

2,2

Källa: Statistiska centralbyrån.

under motsvarande period 1974. Svårigheter att placera äldre och han­dikappade har dock funnits trots konjunkturläget.

Även varsel om personalinskränkningar har sjunkit antalet perso­ner berörda av varsel minskade med 6 % från 1973 till 1974. Tolk­ningen av varselstatistiken är dock svår, det intressanta är hur många varsel som verkställs i form av permitteringar. Genom förändrad lag­stiftning på arbetsmarknaden har varseltiderna förlängts avsevärt vilket gör alt skillnaden mellan meddelade varsel och effektuerade dito kan förväntas öka.

Arbetslöshetens utveckling under första kvartalet 1975 kan studeras i tabeU 5: 2. Antalet arbetslösa ligger för de första månadema väsent­ligt under motsvarande nivå föregående år. Även regionalt håller ut­vecklingen i sig. Såväl den absoluta som den relativa arbetslösheten har sjunkit kraftigt under januari-mars jämfört med samma månader 1974.

5.2. Arbetsmarknaden under 1975

I detla avsnitt behandlas utvecklingen på arbetsmarknaden under 1975 utifrån separata kalkyler över tillgång på resp. behov av arbets­kraft.

Utbudskalkylen baseras på en prognos över befolkningsutvecklingen 1975. I denna prognos ingår ett antagande om en neltoinvandring tUl

Prop. 1975:100

124

Sverige 1975 av ungefär samma sloriek som 1974, eller ca 10 000. I kombination med övriga antaganden i befolkningsprognosen resulterar detla i en beräknad befolkningsökning på 0,4 % meUan 1974 och 1975. ökningen av befolkningen i åldern 1674 år beräknas bli något mindre eller 0,2%.

I kalkylen över arbelskraflsutbudets utveckling ingår också vissa an­taganden om förändringen i de s. k. relativa arbetskraftstalen, dvs. an­delen personer som står lill arbetsmarknadens förfogande. Vid bedöm­ningen av förändringar av dessa tal har hänsyn tagits till såväl de lång­siktiga tendenserna som den aktuella ulvecklingen under första kvarta­let 1975. För samtliga åldersgmpper mellan 16 och 74 år tUlsamman-tagna har i kalkylen antagils en minskning av männens relativa arbets­kraftstal med 0,2 procentenheter och en ökning av motsvarande tal för kvinnoma med 0,8 procentenheter. Uttryckt i antal personer i arbets­kraften motsvarar delta totalt sett en ökning med i runt tal 30 000 eller 0,7 %. Nära nog hela denna ökning väntas hänföra sig till kvinnoma. , Arbetskraftsulbudet uttryckt i timmar brukar utvecklas något svagare än detta utbud mätt i personer. Detla beror vanligen på bl. a. en fort­gående övergång till deltidsarbete samt i förekommande fall arbetslids-förkortnmgar. Någon sådan ökning av andelen deltidsarbetande synes dock inte ha skett 1974. Detla sammanhängde sannolikt till en del med del allmänt goda efterfrågeläget. Förutom en i vanliga fall växande andel deltidsarbetande brakar den ökande andelen kvinnor i arbets­kraften verka något sänkande på den sammanvägda medelarbelstiden då kvinnorna vanligen har en något kortare medelarbetslid. Till följd av förändringen av korttidsfrånvaro och övertidsarbete bmkar en viss effekt på medelarbelstiden (antingen i höjande eller sänkande riktning) kunna noteras. För 1975 beräknas den samlade inverkan på arbetskrafls­utbudet av samtliga ovannämnda faktorer lUl 0,5 % i reducerande riktning. Medan utbudet mätt i personer väntas öka med 0,7 % skulle således utbudet även uttryckt i timmar öka något från 1974 till 1975.

Av den ovan diskuterade neddragande effekten på arbetskraftsul­budet mätt i timmar beräknas närmare hälften härröra från den ändrade fördelningen mellan män och kvinnor inom arbetskraften. Den åter­stående delen av denna reduktion sammanhänger till ungefär lika delar med en ökning av omfattningen av deltidsarbete och en avialsenlig arbetstidsförkortning. Denna arbetstidsförkortning avser personal i underjordsarbele och skiftarbete.

Kalkylen över arbetskraftsefterfrågan under 1975 bygger på de pro­gnoser över produktionsutvecklingen som redovisas i avsnitt 4.4. Utifrån dessa prognoser och med vissa antaganden om produktivitetsutveckling­en har beräkningar gjorts över arbetskraftsbehovet inom olika närings­grenar. Av följande tablå framgår den prognostiserade produktions-och produktivitetsutvecklingen 19741975 samt förändringen av arbets-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

125

kraftsbehovet mätt i timmar. Siffrorna för de olika näringsgrenarna är avrundade lill hela resp. halva procentenheter.

Produk-

Produk-

Syssel-

Andel av

tion

tivitet

sättning i timmar

samtliga utförda timmar 1974

Jordbruk och fiske

6,0

0

6,0

5

Skogsbruk

0

8,0

-7,5

2

Gruvor och tillverkningsindustri

3,5

3,5

0

26

El-, gas- och vattenverk

8,0

8,0

0

1

Byggnadsverksamhet

2,0

2,0

0

8

Privata tjänster

3,0

3,0

0,5

33

Offentiiga tiänster

3,0

0

2,5

25

Totalt

3,0

2,7

0,3

100

Det sammanvägda behovet av arbetskraft inom den varaproduce­rande sektorn skuUe enligt kalkylen minska 1975 med 0,8 % mätt i timmar och 0,3 % mätt i personer. Denna minskning beräknas helt komma att hänföra sig till ett minskat arbetskraftsbehov inom jordbruk och skogsbruk, medan en viss ökning räknat i antal personer väntas ske inom tillverkningsindustrin. För tjänstesektorn förutses en fortsatt ökning av sysselsättningen. Totala arbetskraftsbehovet inom denna sek­tor beräknas sålunda komma att öka med 1,3 % mätt i timmar och 1,7 % uttryckt i personer. Denna ökning väntas till ungefär 3/4 falla inom den offentiiga sektorn. Dess andel (inkl. vpl) av totala anlalel sysselsatta skulle därmed öka tiU drygt 25.% 1975 att jämföra med knappt 13 % 1960 och drygt 20 % 1970.

Sammantaget indikerar de näringsgrensvisa kalkylerna en viss ökning av arbetskraftsbehovet mätt i timmar. Uttryckt i personer motsvarar detta en ökning av antalet sysselsatta 1975 med ca 30 00040 000. Det­ta innebär att man i genomsnitt för året skulle kunna räkna med rela­tivt väl hävdat sysselsättningsläge och en fortsatt tillfredsställande ba­lans mellan efterfrågan och utbud. EnUgt länsarbetsnämndernas rappor­ter våren 1975 skulle detta tillstånd kunna bestå i varje fall en bit in på höslen. Den närmare utveckUngen mot slutet av året är dock mot bak­grund av bl. a. den internationella utvecklingen svår att närmare pre­cisera. Inom enstaka branscher kan då en fördröjd internationell kon­junkturuppgång leda till olika påfrestningar och obalanser.

Prop. 1975:100

126

6   De enskilda konsumenternas ekonomi

Hushållens finansiella ställning, som förbättrades relativt kraftigt 19721973, beräknas mellan 1973 och 1974 ha förstärkts ytteriigare. I löpande priser uppskattas de disponibla inkomsterna ha ökat inle mindre än 17 %. Bidragande till denna starka uppgång var en fortsalt kraftig minskning i hushållens nettoinbelalningar till det offentliga. Denna reducering är ett resultat av de olika ekonomisk-politiska åtgär­der som vidtagits för 1974. Dessuiom beräknas lönema, liksom faktor-inkomstema i övrigt, ha ökat väsentligt mer än 1972:1973. Jämfört med vad som redovisades i den preliminära nationalbudgeten har dock löneökningstalet nedreviderats. Detla uppvägs emellertid av att hushål­lens skatte- och avgiftsinbetalningar också beräknas ha varit mindre än vad som förutsågs vid förra beräkningstillfället. Den justering som där­efter behöver göras av den beräknade disponibla inkomsten är negliger-bar.

Aret 1974 kännetecknades inte blott av stora inkomstökningar ulan även av stora prisökningar, vUka huvudsakligen betingades av den kraf­tiga internationella inflationen. Konsumentprisernas uppgång under loppet av 1974 beräknas sålunda till 10,5 %. I relation tiU det öknings­tal som angavs i den preliminära nationalbudgeten 1975 innebär detla en inte oväsentlig neddragning, vilken förklaras närmare i avsnittet ne­dan om konsumentpriserna.

Mellan genomsnittslägena 1973 och 1974 ökade konsumentprisindex med 9,8 %, medan ökningen i implicitprisindex för den privata konsum­tionen stannade vid 8,9 %. Uppgången i hushåUens reala disponibla in­komster blev sålunda 7,5 %, den största ökning som registrerats under efterkrigstiden. Denna avsevärda förstärkning av hushållens köpkraft gav utslag i den privata konsumtionens utveckUng. Volymuppgången för helåret 1974 beräknas ha varit 4,4 % dvs. 0,1 procentenhet lägre än det tal som bedömdes vara sannolikt i den preUminära nationalbud­geten. Avmatlningen i konsumtionsbenägenheten från tredje lill fjärde kvartalet blev mer påtaglig än vad som då förutsattes. Trots att kon­sumtionen ökat avsevärt efter fyra år med svag tillväxt, innebär emel­lertid kalkylerna en fortsatt sparkvotsökning på 2,5 procentenheter.

De inkomslprognoser som framläggs för 1975 bygger på två alterna­tiv belräffande avtalskomponentens storlek som satts till 7 resp. 9 %. Båda alternativen ger, tillsammans med de antaganden som gjorts om löneglidning och sysselsättningsförändring, lill resultat en fortsatt hög tillväxt av lönesumman. Även för de sammanlagda faktorinkomsterna förutses fortsättningsvis en hög ökningstakt. Med hänsyn till skattere­formen för 1975, som bl. a. innebär elt borttagande av sjukförsäkrings­avgiften för löntagare och en sänkning av marginalskatten för de flesla

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

127

inkomsttagare, beräknas ökningen i de preliminära A-skatleinbetalning-arna bli procentuellt mindre än för lönesumman. Ökningen av hushäl­lens disponibla inkomster i löpande priser beräknas i de båda lönealter­nativen till 11,6 resp. 12,6 %.

Uppgången i impricitprisindex 19741975 har beräknats bli drygt 9 %, vilket är något lägre än den prognos som tidigare presenterats. Hushållens reala disponibla inkomster beräknas bli något högre än vad föregående beräkning angav ökningen kalkyleras tiU 2,3 alternativt 2,9 %. Det finns anledning att anta alt hushållens anpassning av sin kon­sumtionsstandard tUl de kraftiga inkomsttUlskolten under de senaste åren fortsatt under 1975. Med denna utgångspunkt väntas konsum­tionen i de båda alternativen öka med 3,5 % från 1974 till 1975.

6.1 De disponibla inkomsterna

Tabell 6:1 De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 1973 1975'

Milj. kr.

Procentuell förändring från

föregående är

1973

1974

1973

1974

1975

alt. 1

alt. 2

Löpande priser

1 Faktorinkomst"

140 397

158 847

7,5

13,1

10,5

12,1

Egentliga löner'

115 889

130 517

7,7

12,6

10,6

12,5

Enskilda företagares inkomster

9 620

11445

9,1

19,0

6,3

6,3

Kapitalinkomster (netto)*

1 589

1 830

19,9

15,2

19,1

19,1

övriga faktorinkomster

13 299

15 055

3,2

13,2

11,7

12,1

2 Inkomstöverföringar till hushåll

31 682

42 112

11,8

32,9

13,1

13,7

3 Direkta skatter, avgifter m.m.

48 608

56 458

2,9

16,1

9,7

12,1

därav; prel. A-skatt

42 180

48 556

4,2

15,1

6,2

9,0

4 Hushållens nettoinbelalningar

till det offentliga (3 -2)

16 926

14 346

-10,5

-15,2

-0,2

7,7

5 Disponibla inkomster'

123 396

144 493

10,5

17,1

11,6

12,6

6 Privat konsumtion

114 940

130 861

8,5

13,9

12,6

13,0

7 Sparande (5-6)«

8 456

13 632

47,5

61,2

1,6

8,3

8 Sparkvot (7: 5)

6,9

9,4

1,8'

2,5'

-0,8'

-0,3'

1968 års priser

9 Disponibla inkomster

93 809

100 846

3,9

7,5

2,3

2,9

10 Privat konsumtion

87 310

91 159

1,9

4,4

3,5

3,5

' Hushällssektorn inkluderar, förutom hushållen, de s.k. ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helt eller huvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknas fackföreningarna, folkbildningsverksamheten, nykterhetsrörelsen, idroltsorganisationerna, tiänstemannaorganisalionerna. Röda korset m.m. samt ej statsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushåll ingår hushåll som äger personliga företag, dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse.

''Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, tillräknade pensionsavgifter för statiiga och kommunala myndigheter, för kommunala affärsverk samt för icke-flnansiella företag är ej medtagna som löneför­måner i denna post.

' Inkl. direkt utbetalda pensioner från statliga affärsverk saml från industri och handel.

* Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl. .skadeförsäkring). Se vidare not 2 sid. 128.

' Inkl. skadeförsäkringsnetto: -75 milj. kr. 1973, -8 milj. kr. 1974 och 40 milj. kr. 1975.

«Inkl. privat försäkringssparande. Detta uppgick 1973 till 3 582 milj. kr. och 1974 till 4 569 milj. kr. Det beräknas 1975 uppgå till 5 144 milj. kr.

' Förändring mätt i procentenheter.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Prop. 1975:100

128

Löner

Reviderade lönesummeberäkningar anger att den totala lönesumman ökade med 12 % från 1973 till 1974. Ökningstalet är 0,5 procentenhe­ter lägre än det som redovisades i den preliminära nationalbudgeten. Bakom nedjusteringen ligger ändrade beräkningar av löneglidningen, som nu uppskattas liU 3,2 % mot 3,7 % vid förra beräkningslillfället. Sysselsällningskomponentens positiva bidrag till lönesummeutvecklingen har samtidigt uppreviderats, med 0,1 procentenhet, lill 1,3. Den av­talsmässiga löneökningen kalkyleras lUl 7,4 %.

För industriarbetarnas del visar statistiska centralbyråns förtjänst-statistik, korrigerad för retroaktiva löneutbetalningar, en timlöneökning från 1973 tUl 1974 på 11,8 %. Därav beräknas avtalen ha svarat för 5 procentenheter och löneglidningen för 6,8. Avtalen 1974 innehöll dämt­över bestämmelser om införandet av en trygghetsförsäkring vid yrkes­skada. Andra nytillkomna sociala avgifter 1974 var socialförsäkrmgs-avgiften till folkpensioneringen som infördes i samband med slopandet av folkpensionsavgiften och avgiften för arbetslöshetsförsäkringen. Dess­utom ökade från 1973 till 1974 kostnaderna för sjukförsäkringen och den särskilda tilläggspensionen inom LO-området. De ökade sociala avgifterna medförde att arbetsgivarnas lönekostnader steg med drygt 5,5 procentenheter utöver kontantlöneökningen från 1973 till 1974.

För 1975 räknas här med två alternativa lönesummeökningar, 10,2 resp. 12,2 %. Skillnaden mellan de båda alternativen hänför sig till av-talskomponéntens storlek, som satts till 7 resp. 9 %.i Löneglidningen kalkyleras lill 3,2 %, medan sysselsätlningskomponenten har satts till 0.

Ärbetskraftskostnadema ökar därutöver genom höjningen av avgif­terna till sjukförsäkringen, folkpensioneringen och ATP med ca 3,5 % per timme. Dessutom beräknas för grupperna inom LO- och PTK-om-rådena och det kommunala området timkostnaderna stiga ytterligare nå­got på grand av avgiftshöjningar för avtalsgrappsjukförsäkringen och trygghetsförsäkringen.

Övriga inkomster

De totala faklorinkomsterna ökade 1974 med 13,1 % (se tabell 6:1). Lönerna, som utgör mer än 4/5 av posten, ökade med 12,6 %. Enskilda företagares inkomster steg 19 %, främst beroende på det goda skörde­utfallet och de höjda virkesprisema. Även för kapitalinkomsterna netto blev uppgången kraftig, 15 %. Den ökningen förklaras till stor del av de två diskontohöjningarna under året. Övriga faktorinkomster steg 13 %.

1 Dessa tal skall inte uppfattas som prognoser. I kalkylen har de närmast insatts som utgångsvärden vilka kan justeras i den mån utvecklingen av förhandlingarna ger anledning till delta.

- På kapitalinkomstnetlots inkomstsida återfinns framför aUt ränteinkoms­ter, huvudsakligen från bankinlåning och livförsäkringsfonder, samt aktieut­delningar. Utgiftssidan består främst av ränteutgifter, där den tyngsta delen är räntekostnader för lån lill egna hem.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

129

De totala inkomstöverföringarna lill hushållen ökade med 33 % 1974, vilket var ovanligt mycket (se labell 6: 2). Den stora uppgången beror främst på omläggning tUl beskattning och därmed högre bruttoulbetal-ningar av bl. a. sjuk- och arbetslöshetsförsäkringsförmåner. Ändra or­saker är exempelvis reformer gällande bostadstillägg, införandet av tandvårdsförsäkringen, det extra barnbidraget i april och de exlra tUl-läggen till folkpensionen i januari och april.

Hushållens inbetalningar av direkta skatter, avgifter m. m. ökade med 16 % 1974. En stor del av denna ökning förklaras med den förut nämn­da skattebeläggningen av vissa förmåner. Samtidigt slopades emellertid folkpensionsavgiftema för löntagare. Reformema medförde att hushål­lens nettoinbetalningar till det offentliga minskade kraftigt, med 15 %.

Tabell 6: 2 Inkomstöverföringar till hushåll 1973-1975

Milj. kr., löpande priser

1973

1974

1975

alt.l

alt. 2

Egentiiga inkomstöverföringar

10 956

12 902

14 262

14 262

därav: barnbidrag

2 361

3 038

2 700

2 700

bostadstillägg»

1090

1365

1 690

1690

studiebidrag

483

496

560

560

arbetsmarknadsutbildning

487

516

578

578

pensioner från stat och kommun

1 961

2 106

2 235

2 235

övrigt

4 574

5 381

6 499    .

6 499

Socialförsäkringsutfall

20 726

29 210

33 372

33 599

därav: folkpensioner'

11 380

13 841

15 656

15 734

ATP

2 943

3 884

5 021

5 048

utbetalningar från försäkringskassor'

5 577

10 346    .

11373

11495

utbetalningar från arbetslöshetskassor

561

785

926

926

övrigt

265

354

396

396

Inkomstöverföringar till hushåll

31682

42 112

47 634

47 861

' Kommunala bostadstillägg till pensionärer redovisas under posten folkpensioner.

' Inkl. apotekarrabatter.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Den stora ökningen av faklorinkomsterna resulterade tillsammans med minskningen av nettoinbelalningarna tUl det offentiiga i en dispo­nibelinkomstökning för 1974 på inte mindre än 17 % i löpande priser. Prisnivån steg samtidigt med 8,9 % och man fick en mycket kraftig realinkomstökning, 7,5 %.

Som nämndes i avsnittet om löner framläggs för 1975 två alternativ för resultatet av avtalsförhandlingarna. De båda altemativen väntas re­sultera i att posten Egentiiga löner ökar med 10,6 resp. 12,5 %. En­skilda företagares inkomster beräknas stiga betydligt mindre 1975 än 1974, eller med drygt 6 %. Denna prognos innefattar en minskning av jordbmkarinkomsterna jämfört med 1974. För skogsbrukarinkomslerna förutses däremot en ganska kraftig ökning, om än inte av samma stor­leksordning som 1974. Rörelseinkomsterna väntas stiga i ungefär samma

9   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

130

takt som 19731974. Ökningen för kapitalinkomsterna netto beräknas lill 19 %, till stor del beroende på ökade ränteinkomster från bankräk­ningar. För övriga faktorinkomsler beräknas ökningen bli ca 12 %.

Ökningen av de totala inkomslöverföringarna tUl hushåUen beräknas bli närmare 14 % 1975 (omkring 11 % för de egentliga inkomstöver­föringarna och omkring 15 % för socialförsäkrmgsutfallet).

Hushållens inbetalningar av direkta skatter, avgifter m. m. beräknas 1975 öka med 9,7 % vid det lägre och 12,1 % vid det högre lönealter­nativet. Inbetalningarna av preliminär A-skatt under 1975 skulle, om skattesystemet från 1974 hade behållits, ha ökat med 7 200 milj. kr. i det lägre och 8 600 milj. kr. i det högre inkomstalternativet. Härvid har räknats med en genomsnittlig marginalskattekvot på ca 55 %. Den skat­tereform som trädde i kraft vid årsskiftet 1974/1975 innebar främst alt sjukförsäkringsavgiften för löntagare slopades och att marginalskatten sänktes i låg- och mellaninkomstlagarskikten. Sedan hänsyn tagits tUl effekterna av den höjda kommunala utdebiteringen innebär detta alt ut­taget av preliminär A-skatt sänks med ca 4 200 milj. kr. om oför­ändrade skatteregler utgör jämförelsenorm. Faktiskt väntas därmed de preliminära A-skatterna öka med 3 000 milj. kr. alternativt 4 400 milj. kr. Som framgår av tabell 6: 3 beräknas vidare nettot av fyllnads-, över­skjutande- och kvarstående skatt öka betydligt jämfört med 1974 något som främst kan förklaras med alt preliminärskatteutlaget 1974 på de socialförsäkringsförmåner som då blev beskattningsbara var lägre än den slutiiga skatt som följer av dessa förmåner. Detta bidrar starkt tUl den totala ökningen av direkta skatter, avgifter m. m., vilken beräk­nas tUl 5 500 milj. kr. vid det lägre lönealternativet och 6 900 milj. kr. vid det högre.

Tabell 6: 3 Hushållens direkta skatter och avgifter 1971-1975

Milj. kr., löpande priser

1971

1972

1973

1974

1975

alt. 1

alt. 2

34 954

40 480

42 180

48 556

51 577

52 944

3644

3 939

3 973

4 349

4 700

4 700

1 334

1325

1 369

1 734

2 400

2 400

2 023

2 222

1401

1 562

1680

1 680

-2 836

-4 265

-4 410

-4 266

-3 170

-3 170

521

-718

-1 640

-970

910

910

3 028

3 554

4 095

4 523

4 762

4 762

IPrel. A-skatt

2

Prel. B-skatt

3

Fyllnadsskatt'

4

Kvarskatt',"

5

Överskjutande skatt'

6

Slutskattereglering (3-|-4-f5)

7

Övriga skatter och avgifter

8

Summa (1 + 2-H 6-f 7)

42147        47 255        48 608        56 458        61949        63 316 därav: socialförsäkringspremier        5 400

6 067

6 443

4 142

1509

1509

' Hushållens andel. 2 Influtna delen. ' Inkl. ränta.

Anm. Kvarskatten avser inkomsten tvä är tidigare, medan fyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten ett år tidigare.

Källor: Konjunkturinstitutet, riksrevisionsverket och statistiska centralbyrån.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

131

Diagram 6:1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 19631975

Miljarder kr., 1968 års priser. Säsongrensade halvårsdata

J

J_

±

1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970  1971 1972 1973 1974 1975

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Ovanslående prognoser resulterar i en disponibelinkomstökning på 11,6 % med det lägre och 12,6 % med det högre lönealternativel. Olika prisantaganden har gjorts för de olika inkomslalternativen, 9 resp. 9,4 % uppgång i prisnivån. Realinkomstökningen 19741975 skulle härigenom bli 2,3 % vid det lägre lönealternalivet och 2,9 % vid det högre.

6.2 Konsumentpriserna

Från december 1973 till december 1974 steg konsumentprisindex 10,5 % (se tabeU 6: 4). Indexökningen blev således betydligt mindre än enligt prognosen i den preliminära nationalbudgeten (12,2 %). Den

Tabell 6: 4 Konsumentprisindex december 1973december 1974

Vägnings-

Procentuell

Inverkan

Procentuell

tal

förändring

på total-

andel av

dec. 1973-

index

totala ök-

dec. 1974

mngen

Totalt

1 000,0

10,5

10,5

100,0

Samtliga varor

674,5

11,5

7,8

73,9

Livsmedel

225,0

8,0

1,8

17,1

Alkoholhaltiga drycker och tobak

86,0

6,7

0,6

5,5

Bränsle och drivmedel'

51,0

21,8

1,1

10,6

Kläder och skor

82,5

10,1

0,8

7,9

Övriga icke varaktiga varor

63,5

16,7

1,1

10,1

Varaktiga varor

166,5

14,3

2,4

22,7

Samtliga tjänster

325,5

8,4

2,7

26,1

Bostad

170,0

11,7

2,0

18,9

Övriga privata tiänster

86,0

3,7

0,3

3,0

Offentliga tjänster

69,5

6,3

0,4

4,2

' Exkl. kokgas och elström, vilka ingår i offentliga tjänster. Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Prop. 1975:100

132

helt övervägande delen av skillnaden mellan prognos och ulfall för­klaras dels av övergäng till på vissa punkter nya metoder vid beräk­ningen av indexvärdet för december 1974, dels av ovanligt starka ut­slag i samband med den årliga revision av vägningstalen som regelbun­det företas vid årets utgång. Under det senaste året har nämligen in­träffat avsevärda förskjutningar i den privata konsumtionens samman­sättning, från gmpper med stark prisökning till sådana med svagare prisökning. Exempelvis har gmppen bränsle och drivmedel, vUken lik­som under 1973 uppvisat den största prisstegringen, över 20 %, fått lägre vikt än tidigare i indexen för december 1974. Näst efler bränsle och drivmedel noteras den kraftigaste prisuppgången för icke pris-reglerade Uvsmedel medan den svagaste ökningen, endast 1,2,%, redo­visas för de reglerade livsmedlen. Delta är en följd av den förda jord­brukspolitiken och har bidragit till att den' totala konsumentprissleg-ringen under 1974 blivit mindre i Sverige än i flertalet andra industri­länder. Dessa har nämligen fåll vidkännas stora prishöjningar på livs­medel.

Prisema på tjänster steg inle lika mycket som varupriserna, men i jämförelse med 1973 fördubblades ökningstakten. Starkt bidragande lill skillnaden i ökningstakt under de båda åren är utvecklingen av egna­hemsposten, som 1974 påverkats av diskontohöjningarna i april och augusti. Dessutom torde mer omfattande hyreshöjningar än normalt ba inträffat i början av 1974. Detta är en följd av att hyresavtalen för 1973 något förlängdes, vilket medförde en framflyttning av vissa bo­stadsprisstegringar.

I tabell 6: 5 har indexhöjningen under 1974 och den prognoserade prisutvecklingen för 1975 delats upp i olika prisstegringskomponenter.

Tabell 6: 5 Konsumentprisförändringen 19731975 uppdelad på komponenter .

Dec. 1973-

Dec.

1974-

"

dec. 1974

dec.

1975

Prognos

alt. 1

1

alt. 2

Konsumenlprisnivåns procentuella

uppgång, totalt

10,5

7,5

8,2

därav hänförs till:

ändring i indirekta skatter

0,3

1,0

1,0

automatiska effekter av indirekta

värdeskatter

0,8

0,6

0,7

ändring av internationellt

bestämda priser

5,7

0,9

0,9

ändring av jordbrukspriser

-0,4

0,3

0,3

ändring av bostadsprissättning

2,0

1,1

1,1

ändring av diverse taxor

0,2

0,4

0.4

trendavvikelse i priserna på

färskvaror

0,3

0,1

0,1

restfaktor

1,6

3.1

3,7

Bil. 1   Reviderad nationalbudget 1975

133

Av den totala ökningen av konsumentpriserna på 10,5 % under loppet av 12-månadersperioden december 1973december 1974 beräknas de internationellt bestämda prisema ha svarat för drygt hälften, 5,7 pro­centenheter.

Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1973 och 1974 blev ök­ningen av konsumentprisindex 9,8 %, medan uppgången i implicitpris­index för den privata konsumtionen stannade vid 8,9 %. I jämförelse med beräkningarna i den preliminära nationalbudgeten innebär det en nedrevidering av implicitprisindex med 0,6 procentenheter.

Prisutsikter för 1975   .

Från december 1974 tUl febraari 1975 har konsumentprisindex sti­git 1,8 %, varav höjda hyres- och egnahemskostnader svarar för 0,6 procentenheter. Från februari 1974 till februari 1975 har konsumentpris­nivån höjts 8,2 %.

Bedömningen av prisutsikterna för 1975 har utgått från tillgängliga prognoser och anlaganden angående arbetskraftskostnader och import­priser m m. Med utgångspunkt från lönekalkylen har arbetsgivarnas genomsnittiiga kostnader per timme för samtliga anslällda antagits öka med 14,1 % i det lägre prognosalternativet och med 16,1 % i det högre alternativet. Lönekostnadernas genomslag inom de från internationell konkurrens skyddade områdena antas få ett normalt värde. Härutöver har emellertid restfaktorn justerats upp 0,8 resp. 0,9 procentenheter i priskalkylen med hänsyn till troliga eftersläpande effekter av tidigare års importpris- och/eller lönekostnadsslegringar. Restfaktorns inverkan på konsumentprisuppgången väntas sålunda bli 3,5 alternativt 4,1 pro­centenheter varav 0,4 procentenheter anlas falla på ändring av diverse taxor.

Vad beträffar de intemationellt bestämda priserna, har de senaste årens kraftiga höjningar i mycket stor utsträckning haft sitt ursprung i stora prisstegringar på råvaror. Från omkring mitten av 1974 började emellertid noteringsprisema falla på de flesta råvaror. Denna nedgång har fortsalt in på 1975. En dämpning av de effektiva råvaruprisernas utveckling utgör därmed den väsentliga förklaringen tUl den avmatt­ning i de internationellt bestämda prisernas stegringstakt som beräknas för 1975. Effekten på konsumentprisindex av fortsatt uppgång.i de in­ternationellt bestämda priserna har under sådana omständigheter salts till 0,9 procentenheter.

Jordbmksprisernas utveckling har under 1974 håUits tUlbaka genom upprepade insatser av utökade subventioner. Med hänsyn lill att dessa i viss utsträckning höjs ytterligare även under 1975 beräknas inverkan på totalindex av höjda jordbmkspriser endast bli 0,3 procentenheter.

Bostadspriserna beräknas bidra till uppgång i konsumenlprisnivån med 1,1 procentenhet. I kalkylen har oförändrat diskonto förutsatts.

Prop. 1975:100

134

Den direkta effekten på konsumentprisindex av högre indirekta skat­ter beräknas till 1 procentenhet. Härvid förutsätts alt riksdagen beslular i enlighet med den överenskommelse, om höjning av punktskatter och elskatt, som träffades meUan tre riksdagspartier den 4 mars 1975. Vi­dare förutsätts alt denna skattehöjning sker redan i år.

Dessa prognoser ger en konsumentprisstegring under loppet av 1975 på 7,5 % alternativt 8,2 % (se tabeU 6: 5). Mellan genomsniltslägena för kalenderåren 1974 och 1975 uppskattas förändringen lill 8,9 % alterna­tivt 9,3 %. Delta innebär en kraftig nedrevidering i förhållande till pro­gnosen i den preliminära nationalbudgeten. Skillnaden beror främst på att indexvärdet för december 1974, som nämnts i början av detta av­snitt, blev väsentligt lägre än enUgt sistnämnda prognos. Med hänsyn till att prisstegrmgslakten under loppet av 1975 inte väntas bli lika hög som under loppet av 1974 finns det anledning räkna med att förskjut­ningarna i den privata konsumtionens sammansättning, från varor och tjänster med hög prisstegringslakt till sådana med lägre, blir mindre omfattande under 1975 än under 1974. Detta är ett av skälen till alt differensen mellan den genomsnittliga prisökningen enligt konsument­prisindex och den enligt implicitprisindex för den privata konsumtionen inte beräknas få samma innebörd 19741975 som 19731974. Till saken hör även alt den vid årsskiftet genomförda indexrevisionen inte kan vänias medföra lika starkt neddragande inverkan på ulvecklingen mellan årsgenomsnitten vad gäller implicitprisindex. Ökningen av im­plicitprisindex har under sådana omständigheter i de båda alternativen skattals obetydligt högre än för konsumentprisindex nämligen till 9,0 resp. 9,4 %.

6.3 Den privata konsumtionen

Den privata konsumtionens volym steg 4,4 % mellan 1973 och 1974, vilket är det högsta ökningslal för konsumtionen som noterats sedan 1965. Den kraftiga ökningen i disponibel inkomsi gav även utrymme för ett ökat sparande 1974 och sparkvoten steg med 2,5 procentenheter liU9,4%.

Främsta bidraget till konsumtionsvolymökningen kom från gruppen varaktiga varor vilken ökade med 14,5 % (tabell 6: 6). Däri ingår bilinköpen, som steg med drygt 12 %. Konsumtionsnivån för delvis varaktiga varor låg knappt 8,5 % över 1973 års nivå. Hushållens kon­sumtion av livsmedel visade en osedvanligt slor uppgång, 4,1 %. Pris­stoppet på viktigare baslivsmedel och prissubventionerna för nöt- och kalvköll, fläsk, konsumtionsmjölk och ost medförde atl konsumtions­utgifterna för de olika livsmedelsgrupperna utvecklades mycket olika mellan 1973 och 1974. Kraftiga kvantitetsökningar noterades för kött och köttvaror, och även konsumtionen av mjölk, ost och ägg ökade.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

135

Tabell 6: 6 Hushällens konsumtionsutveckling 1963 1974

1968 års priser

Milj. kr.

Procentuell årlig

förändring

1973

1963-

1968-

1972-

1973-

1968

1973

1973

1974

1 Varaktiga varor

8 746

5,1

3,2

3,0

14,5

1.1 Bilar

2 863

2,4

1,4

-2,6

12,2

1.2 Övriga

5 883

6,8

4,2

6,0

15,7

2 Delvis varaktiga varor

12 790

3,7

1,5

5,0

8,4

3 Icke varaktiga varor

36 109

3,9

1,4

1,3

2,0

3.1 Livsmedel

22 906

2,8

0,6

0,5

4,1

3.2 Övriga

13 203

6,0

2,7

2,6

-1,8

4 Tjänster

27 695

2,6

2.2

2,2

3,9

4.1  Bostäder

15 338

2,8

2,7

2,7

2,8

4.2 Övriga

12 357

2,5

1,7

1,5

5,3

5 Summa inhemsk konsumtion

85 340

3,6

1,9

2,3

4,8

6 Turistnetto

1 970

13,1

8,3

-12,2

-14,5

7 Hushållens totala konsumtion

87 310

3,7

2,0

1,9

4,4

8 Hushällens disponibla inkomster

93 809

3,0

2,8

3,9

7,5

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bland övriga livsmedelsgrupper är del endast konfeklyrerna som hade en markerad ökning.

Den inhemska tjänstekonsumlionen steg med närmare 4 %, varav andra tjänster än bostadstjänsterna svarade för 5,3 %. Turislneltot vi­sade en kraftig nedgång 1974 liksom under 1973.

KonsumtionsutveckUngen under de tre första kvarlalen 1974 vi­sade i stort sett samma bild som beskrevs i den preliminära national­budgeten. Konsumtionsökningen mellan tredje kvartalet 1973 och tredje kvartalet 1974 beräknas mellertid vara drygt en procentenhet högre än tidigare uppskattat. Ökningen för fjärde kvartalet blev däremot lägre än vad som i den preliminära nationalbudgeten bedömdes troligt. Inköp som registrerades som ökad konsumtion under tredje kvartalet kan emellertid i vissa fall ha inneburit leveranser först under efterföl­jande kvartal.

Konsumtionsprognosen för 1975 får, som framhölls i den prelimi­nära nationalbudgeten, ses mot bakgrund av de kraftiga inkomsllill-skotten under 1973 och 1974. Det finns anledning att anta att hushål­lens anpassning av sin konsumtionsstandard till den reala inkomstök­ningen under dessa år har fortsatt under 1975. Vidare ger prognosen för disponibel inkomst 1975 en något högre realinkomstulveckling än som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten. Under dessa förhållanden synes det rimligt att fortfarande räkna med en tillväxt av den privata konsumtionen på 3,5 % mellan 1974 och 1975 och en nedgång i spar­kvoten.

Prop. 1975:100

136

Diagram 6: 2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper. Hushållssparande. 1963l:a halvåret 1974

Milj. kr., 1968 års priser. Säsongrensade halvårsdata. För konsumtion även trender

Varaktiga varor

I     I     1     I     I     I     I     I     I     I     I     I     I 

1963      65       67       69       71       73

I     I     I     I     I     I     I     I     I     I     I     I

69

71

73

1963      65      67

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

137

7    Investeringarna

7.1 Sammanfattning av investeringsprognosen för 1975

De reviderade kalkyler för 1974 års investeringar som nu föreligger innebär en viss uppjustering jämfört med de beräkningar som presen­terades i den preUminära nationalbudgeten för 1975. Totalt beräknas investeringarna nu, bl. a. mot bakgrund av nytt enkätmaterial, ha ökat med 1 % i volym 19731974, vilket är en upprevidering med två pro­centenheter sedan föregående beräkningsomgång. Uppjusteringarna lig­ger på den privata och kommunala sidan medan däremot de statUga investeringarna nedreviderats något. Industrins investeringar beräknas nu ha ökat med 8,5 %, vilket är 2,5 procentenheter mer än i den prelimi­nära nationalbudgeten. Däremot har handelns investeringar dragits ned något och beräknas nu ha ökat med 2,5 %. Nedjusteringarna på den statliga sidan ligger både på affärsverken och myndigheterna.

En fördelning av de totala investeringama på byggnader resp. maski­ner visar att de totala byggnadsinvesteringarna minskade med 3 %, me­dan maskininvesteringarna ökade med 9 % från 1973 till 1974. På byggnadssidan beräknas bostadsinvesteringarna ha minskat med 10 %, de offentliga byggnadsinvesteringarna med 1,5 % medan de privata byggnadsinvesteringarna främst till följd av den kraftiga ökningen för industrin tycks ha ökat med 7 %. Vad gäller maskininvestering­arna kan noteras en ökning med 5 % för industrins maskininvesteringar, betydande ökningar för de statliga myndigheternas och kommunernas maskinanskaffning medan däremot de statliga affärsverkens maskinin­vesteringar beräknas ha minskat med 6 %.

En mycket betydande förändring i kalkylerna för 1975 har inträffat sedan föregående beräkningsomgång vad gäller bostadsbyggandet. Un­der fjärde kvartalet 1974 igångsattes elt betydande antal småhus, vilket främst synes bero på att den temporära kompensationen för mervärde­skatten endast utgick om arbetena var påbörjade före 1974 års utgång. Totalt kom ca 80 000 lägenheter igång 1974 varav drygt 53 000 var små­hus. Den relativt sett kraftiga igångsättningen under senare delen av 1974 gör en bedömning av 1975 års påbörjande vansklig. En stor del av igångsättningen fjärde kvartalet 1974 har sannolikt varit tidigarelägg-ningar från 1975 vilket tUlsammans med att stocken av oulhyrda lägen­heter har fortsatt att stiga, lorde ha återhållande effekter på igångsätt­ningen. Det nyinförda lånesystemet med garanterad låneränta kan dock väntas ha en viss stimulerande inverkan på igångsättningen redan under 1975. I kalkylerna har räknats med en igångsältnmg på 67 000 lägen­heter, varav 47 000 småhus, vilket skulle förutsätta en fortsatt minskning

Prop. 1975:100

138

Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19701974 samt prognos för 1975

1968 års priser

1974 i

Procentuell förändring från föregående år

milj. kr.

löpande

1970

1971

1972

1973

1974

1975

priser

Byggnader och anläggningar

Permanenta bostäder

11 192

-3,5

0,5

3,5

-1,5

-10,0

0,5

Privat jordbruk, skogsbruk och

fiske

531

-5,5

7,0

-1,5

0,5

3,0

7,0

Egentiig industri

3 280

1,5

-1,0

-0,5

0,0

19,5

9,0

Handel m. m.'

1 857

8,0

-9,5

16,5

0,5

-8,5

-13,0

Statliga affärsverk

1 757

-9,5

-0,5

29,5

1,0

-4,0

18,0

Statliga myndigheter inkl. militära

2 206

3,5

-2,0

18,5

1,0

-3,0

-6,0

Kommunala investeringar exkl. bo-

städer och industri

9 078

10,5

-7,0

4,5

-11,0

-2,5

-3,0

Övriga investeringar

2315

7,5

8,0

2,0

8,5

13,5

8,5

Summa

32 216

2,0

-2,5

6,0

-3,5

-3,0

0,5

Maskiner m. m.

Privat jordbruk, skogsbruk och

fiske

1 578

-6,0

13,0

3,0

5,0

1,0

2,5

Egentiig industri

8915

5,0

.   2,5

5,0

13,5

5,0

6,0

Handel m. m.

2 138

4,5

-6,5

20,5

-3,5

14,0

-5,0

Statliga affärsverk

1 822

23,0

1,5

-7,5

-3,5

-6,0

4,5

Statliga myndigheter

513

0,5

-4,0

-8,0

4,0

14,5

16,0

Kommunala investeringar exkl.

industri

1 509

27,5

-13,5

3,0

0,0

10,0

5,0

Övriga investeringar

5 891

2,0

4,0

18,0

4,5

21,5

-18,5

därav: handelsflottan

2 441

-36,0

131,5

96,5

0,0

52,0

-33,0

Summa

22 366

7,0

1,0

7,0

6,0

8,5

-1,5

Summa exkl. handelsflottan

19 925

8,0

-1,5

3,5

6,5

5,5

1,5

Totah

Permanenta bostäder

Privat jordbruk, skogsbruk och 

liske'

Egentlig industri

Handel m. m.'

Statliga affärsverk

Statliga myndigheter inkl. militära'

Kommunala investeringar exkl. bo­städer och industri

Övriga investeringar

Summa Summa exkl. handelsflottan'

11 192

-3,5

0,5

0,5

3,5

-1,5     -10,0

2 097

-7,0

17,5

7,5

1,0

0,0

4,0

12 195

4,0

1,5

3,5

9,5

8,5

6,5

3 995

6,5

-8,0

18,5

-1,5

2,5

-8,5

3 579

7,0

1,0

7,0

-1,5

-5,0

11.5

2 719

3,0

-2,5

13,5

1,0

0,0

-2,0

10 587

12,0

-8,0

4,0

-10,0

-1,0

-1,5

8 206

3,0

6,0

12,5

5,5

19,0

-10,5

54 570

3,5

-1,0

6,5

0,0

1,0

0,0

52 129

4,0

-2,0

5,5

0,0

0,0

1,0

' Häri innefattas bl. a. flertalet fristående kontorsbyggnader. = Inkl. statiiga väginvesteringar.

' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totala investeringar.

Anm. Procenttalen är avrundade till hela och halva procenttal. I övriga investeringar ingår förutom privata även vissa offentiiga investeringar, nämligen investeringar i statiiga kraftaktiebolag och statiiga delen av SAS. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuella förändring i 1968 års priser.

1969-1970        1970-1971        1971-1972        1972-1973        1973-1974        1974-1975

3,5

-1,5

1,5

4,0

2,0

5,0

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

139

Tabell 7: 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19701974 samt prognos för 1975 för privat, statlig och kommunal sektor

1968 års priser

1974 1 milj. kr.

Procentuell förändring från föregående år

löpande

1970

1971

1972

1973

1974

1975

priser

Byggnader och anläggningar

Privata

inkl. bostäder

15912

-2,5

-2,0

6,0

6,0

0,0

1,0

exkl. bosläder

7 457

4,0

-2,0

3,0

3,5

7,0

3,0

Statliga

inkl. bostäder

4 485

-1,0

0,5

24,0

-1,0

0,5

4,5

exkl. bostäder

4 485

-1,0

1,0

24,5

-1,0

0,5

4,5

Kommunala

inkl. bostäder

11 819

8,0

-3,5

1,0

-13,5

-8,5

-1,0

exkl. bostäder

9 082

10,5

-7,0

4,5

-11,0

-2,5

-3,0

Summa

inkl. bostäder

32 216

2,0

-2,5

6,0

-3,5

-3,0

0,5

exkl. bostäder

21024

6,0

-4,0

7,5

-4,5

1,5

1,0

Maskiner m. m.

Privata

17 610

2,5

1,0

9,5

8,5

10,5

-4,5

Statliga

3 238

18,0

7,0

-1,5

-2,5

0,0

10,5

Kommunala

1 518

28,0

-13,5

3,0

-0,5

10,0

5,5

Summa

22 366

7,0

1,0

7,0

6,0

8,5

-1,5

Totah

Privata'

inkl. bostäder

33 510

-0,5

0,0

8,0

7,0

5,0

-2,0

exkl. bostäder

25 055

3,0

0,5

8,0

6,5

9,0

-2,0

Statliga

inkl. bostäder

7 723

7,0

3,5

12,0

-2,0

0,5

7,0

exkl. bostäder

7 723

7.0

3,5

12,5

-2,0

0,5

7,0

Kommunala

inkl. bostäder

13 337

10,0

-4,5

1,5

-12,5

-6,5

0,0

exkl. bostäder

10 600

12,0

-8,0

4,0

-9,5

-1,0

-1,5

Summa'

inkl. bostäder

54 570

3,5

-1,0

6,5

0,0

1,0

0,0

exkl. bostäder

43 378

6,5

-1,5

7,5

0,0

5,0

-0,5

' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m. m. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totala investeringar.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

av antalet igångsatta flerfamiljshuslägenheler. Genom den kraftiga an­samlingen av igångsättning till fjärde kvartalet 1974, som nästan helt och hållet kan väntas bli upparbetad under 1975, beräknas en ökning av bostadsbyggandet med 0,5 % i volym komma liU stånd 19741975 en uppdragning med ca 8 procentenheter jämfört med beräkningarna i den preliminära nationalbudgeten.

På den privata sidan har för industrins del en enkätundersökning legat lill grund för bedömningarna av 1975 års investeringar. Planerna för 1975 hålls på en förhåUandevis hög nivå och industrin synes inte ha reagerat negativt på den vikande efierfrågan från framför allt export­marknaderna som nu kunnat inregistrerats. Den höga plannivån 1975

Prop.1975:100

140

Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat pä sektorer 19661975

Index: 1966 = 100. 1968 års priser

Byggnader och anl

ä

ggningar

Totalt-

120

-

M

r-

____ 

100

140

- Maskiner m.m.                         / Totalt                                   /

"

120

y

y'

100

140

120 -

100

140

120

100 140 r

120

Ö

vriga  /

v komr

nunaia

/

/

V-

120

/

.-'

-

100

/'-'

1

100

140

Ö

vriga p

rivata

/ 

f 

/

""'.-

exkl. handelsflottan

/ 

y"

120

A

''

100

y

\

"""Z"

ö

vriga             /

\

'-

offentliga      /

\

140

J

/

/

r 

/

/

y'

120 100

/--

y'

'''

I   I   I   I   I

1966       68   70      72      74

±

I      I      I      I

1966       68   70      72      74

Anm. I varje diagram är resp. total inlagd som en tunt streckad kurva. Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil. 1   Reviderad nationalbudget 1975

141

synes i första hand sammanhänga med en ökad investeringsaktivitet inom basvarainduslrierna. Industriinvesteringarna har totalt sett be­dömts öka med 6,5 % i volym.

Kommunernas investeringsplaner indikerar en fortsatt svag minskning 19741975 bl. a. sammanhängande med en sannolikt ökad anspänning på den finansiella sidan under 1975. På byggnadssidan förutses en minsk­ning med 3 % medan maskininvesleringarna beräknas öka med 5,5 % vilket totalt ger en minskning med 1,5 %.

De totala statliga investeringarna beräknas öka med 7 % från 1974 till 1975 efler en stagnerande utveckUng 19731974. Uppgången ligger huvudsakligen på affärsverkens investeringar som beräknas öka med 11,5 %, medan myndigheternas investeringar förutses minska med 2 %. Bland affärsverken kan särskilt nämnas betydande ökningar för vallen­fallsverket och luftfartsverket. Nedgången för myndigheternas investe­ringar kan främst hänföras till en minskning av det statliga vägbyggan­del. Det statiiga vägbyggandet som utförs med beredskapsmedel beräk­nas nämUgen komma att minska med drygt 30 % från 1974 tiU 1975.

Sammantaget beräknas de totala investeringarna bli oförändrade i volym 1975 jämfört med 1974. Byggnadsinvesteringarna förutses öka 0,5 % medan maskininvesleringarna beräknas minska med 1,5 %. Om investeringama i handelsflottan exkluderas beräknas dock maskininves-leringama öka med 1,5 %.

7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden

Bostäder

Bostadsinvestermgarna beräknas totalt ha minskat med ca 10 % i volym 19731974. Investeringarna i flerfamUjshus uppskattas därvid ha minskat med ca 33,5 % medan investeringarna i småhus beräknas ha varit oförändrade. Ombyggnadsinvesteringarna uppskattas ha ökat med ca 5,5%.

Jämfört med den preliminära nationalbudgeten 1975 innebär ovan­stående beräkningar en uppjustering på totalt en procentenhet. Upp­justeringen förklaras helt av alt igångsättiungen blev betydligt högre än vad som då antogs. Totalt kom ca 80 100 lägenheter att påbörjas under 1974, varav ca 53 350 i småhus. Den relativt höga igångsättningen under 1974 kan sannolikt återföras på den kompensation för mervärdeskatten som utgår under fömtsättning att arbetena påbörjas senast 1974 och av­slutas senast 1975. Jämfört med den så sent som i augusti 1974 av bostadsstyrelsen beräknade igångsättningen på ca 72 000 lägenheier ger den faktiska igångsättningen en antydan om att effekten av moms-kompensationen var betydande under fjärde kvartalet. En slörre del härav torde ha varit tidigareläggningar från 1975 tUl 1974. Den höga

Prop. 1975:100

142

Diagram 7: 2 Andel outbyrda lägenheter 3 månader efter färdigställandet 196»1974

Procent

18

14

12

10

8

6

4

/ /

-----   Totalt

----- Storstadsomr

å

den

----- 

Ö

vriga riket

/

------------------ -"

/

/

1

A

/

I

'/ 

/       / 

/       f

/

/ / / /

1 1

't        ' It        

in 

h

/

/

It

u

I

1

V

A.

/

2

I

1968

1969

1970

1971

1972

1973

Anm. Gäller endast lägenheter i slaisbelånade flerfamiljshus. Källa: Statistiska centralbyrån.

1974

småhusandelen 1974, ca 67 %, tyder också på att momskompensationen framför allt kom att stimulera småhusbyggandet.

Beräkningen av 1975 års igångsättning blir mot bakgrund av force-. ringen fjärde kvartalet 1974 mer osäker än vanligt. Stocken av oulhyrda lägenheter i slaisbelånade flerfamiljshus har fortsatt alt öka trots att antalet färdigställda flerfamiljshuslägenheler minskat mycket kraftigt under 1970-talet från ca 75 250 1970 till ca 38 750 lägenheter 1974. Denna bostadsreserv, som den 1 september 1974 uppgick till 26 650 lägenheter, torde under sådana förhållanden få en viss dämpande effekt på 1975 års igångsättning av i första hand flerfamiljshus. Emellertid innehåller bostadsreserven åtskilliga lägenheter som stått outhyrda i flera år på grund av läge, miljö, kostnad etc. Härigenom torde betydelsen av bostadsreservens storlek som återhållande faktor för igångsättningen minskas något. Paritetslånesystemels avveckling fr. o. m. 1 januari 1975 till förmån för ett system med garanterad ränta (prop. 1974: 150) har antagits medföra att minskningen i flerfamiljshusbyggandet dämpas något. Denna åtgärd beräknas nämligen medföra alt hyreshöjningarna i nyproduktionen bromsas upp. Även lånereglema för de statliga lånen

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

143

Tabell 7: 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadsbyggen 1968 1975

Totalt

D

ä

rav flerfamiljshus P

å

b

ö

rjade   Inflyttnings-

D

ä

rav sm

å

hus

P

å

b

ö

rjade

Inflyttnings-

P

å

b

ö

rjade

Inflytt-

f

ä

rdiga

f

ä

rdiga

nings-f

ä

rdiga

1968

107 400

106 250

77 150

77 600

30 250

28 650

1969

105 500

109 050

71250

77 350

34 250

31 700

1970

100 100

109 850

69 250

75 250

30 850

34 600

1971'

104 600

107 200

68 900

75 250

35 700

31 950

1972

98 600

104 050

55 800

66 900

42 800

37 150

1973

80 150

97 500

36 950

53 750

43 200

43 750

1974

80 100

85 300

26 750

38 750

53 350

46 550

1975

(67 000)

(76 150)

(20 000)

(26 000)

(47 000)

(50 150)

1972

1 kv.

16 150

26 300

11 550

17 900

4 600

8 400

2kv.

25 850

27 350

15 200

18 150

10 650

9 200

3 kv

24 000

20 500

13 050

12 250

10 950

8 250

4kv.

32 600

29 900

16 000

18 600

16 600

11 300

1973

1 kv.

16 950

24 350

9 950

14 450

7 000

9 900

2 kV.

19 300

28 900

8 650

16 300

10 650

12 600

3 kv.

20 250

19 800

8 450

10 950

11 800

8 850

4kv.

23 650

24 450

9 900

12 050

13 750

12 400

1974

1 kv.

13 700

22 300

4 800

11400

8 900

10 900

2kv.

18 500

23 900

7 250

10 100

11250

13 800

3 kv.

15 700

16 100

5 000

6 700

10 700

9 400

4kv.

32 200

23 000

9 700

10 550

22 500

12 450

' Med påbörjandemånad avses fr. o. m. 1971 månad för grundbottenbesiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande. Fram t. o. m. 1970 avses den månad då schaktning, sprängning eller utfyllnadsarbetena påbörjas.

Anm. Samtiiga inom parentes angivna uppgifter är prognoserade. Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

ändras så att kravet på en egen kapitalinsats vid egnahemsbyggande i princip kan minskas till hälften. Den minskade kapitalinsatsen, vars stor­lek för många varit ett hinder vid egnahemsbyggande, lorde medföra en fortsatt hög efterfrågan på småhus.

Mot bakgrund av ovanstående resonemang har igångsättningen för 1975 antagits uppgå lill 67 000 lägenheter varav 47 000 i småhus. Härvid har förulsätls alt 5 000 småhuslägenheler tidigarelagts från 1975 tUl 1974.

Modemiseringen av det äldre fastighetsbeståndet har påskyndats kraf­tigt under de två senaste åren. Tabell 7: 4 visar antalet lägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån lill ombyggnad meddelats. Av tabellen framgår att antalet preliminära beslut om bostadslån för fler­familjshus nära fyrdubblats under 1974. Momskompensalionen tUlsam­mans med inilialstödet för ombyggnad och de särskilda bidragen och lå­nen för energibesparande åtgärder har bidragit tUl denna kraftiga ök­ning. Även under 1975 torde moderniseringen hållas uppe på en hög nivå. Särskilda bidrag och lån för energibesparande åtgärder utgår fort-

Prop. 1975:100

144

Tabell 7: 4 Antal lägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslän till om­byggnad meddelats 1969 1974

1969

1970

1971

1972

1973

1974

Ombyggnad därav: flerfamiljshus

småhus Förbättring

Totalt

4 350

2 400

1950

12 600

16 950

3 800

1 900

1 900

12 350

16150

3 450

1 500

1 950

10 500

13 950

3 200

1     150

2     050

 8 400

11600

5 600 3 100 2 500 9 300

14 900

15 750

12 250

3 500

6 650

22 400

Anm. Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. Källa: Bostadsstyrelsen.

farande men förutsättningen är alt arbetena påbörjas senast före utgång­en av 1975. Ombyggnadsinvesleringarna beräknas under sådana förhål­landen öka med ca 12 % i volym 19741975.

De byggnadstider som investeringsberäkningarna utgår från redovisas i diagram 7: 3. Där anges medianbyggnadstiden i anlal månader för lä­genheter påbörjade 19701975. Som framgår av diagrammet beräknas några större förändringar av byggnadstiderna inte ske från 1974 lill 1975.

Under ovan angivna fömtsättningar angående igångsättning och bygg­nadstider beräknas de totala investeringama öka med ca,0,5 % i volym 19741975. Flerfamiljshusinvesteringarna beräknas därvid minska med ca 27,5 % medan investeringarna i småhus beräknas öka med ca 9 %. Den kraftiga ökningen av småhusinvesleringarna jämfört med beräk­ningarna i den preliminära nationalbudgeten för 1975 förklaras av den mycket höga igångsättningen mot slutet av 1974. Kostnadema för dessa byggen faUer i huvudsak på 1975.

Diagram 7: 3 Medianbyggnadstid i antal månader för påbörjade lägenheter 19701975

Flerfamiljshus

12

10

\

'""

-'*-

f "'

J__ L

J__ L

1970     71      72      73     74      75

1970     71       72      73      74      75

Anm. Fr. o. m. 1971 avses med påbörjandemånad månad för gmndbotlen-besiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

145

Tabell 7: 5 Preliminärt verkställda investeringar 1974 resp. planerade investeringar 1975 enligt investerings­enkät i februari 1975

Milj. kr.

Byggnader Verkställda

och anläggningar Planerade

Maskiner m.

m.

Verkställda

Planerade

1974

1975

1974

1975

Gruvor och mineralbrott

178

241

305

434

Livsmedels-, dryckesvaru- och

tobaksindustri

291

222

606

572

Textil-, beklädnads- och läder-

varuinduslri

70

71

211

202

Trävaruindustri

291

271

716

590

Massa-, pappers- och pappersvaru-

industri, grafisk industri

390

499

1848

2 150

Kemisk industri, petroleum-, gummi-

varu-, plast- och plastvaruindustri

353

347

1040

1278

Jord- och slenvaruinduslri

121

153

323

483

Järn-, stål- och metallverk

172

352

899

1 367

Verkstadsindustri

1483

1 783

2 493

2 858

Annan tillverkningsindustri

14

23

26

25

Summa egentiig industri

3 363

3 962

8 467

9 959

El-, gas- och vattenverk

2 564

2 680

1298

1 565

Totalt

5 927

6 642

9 765

11524

Anm. Redovisningen inkluderar investeringar i bilar och bostäder. Källa: Statistiska centralbyrån.

Egentlig industri

Till grund för de beräkningar över industrins investeringar 1974 och 1975 som här framläggs Ugger en av statistiska centralbyrån i februari/ mars insamlad enkät. På basis av systematiska skillnader mellan prelimi­nära och definitiva utfall har en viss uppjustering av enkätens angivelser för 1974 vidtagits. Vidare har i jämförelse med beräkningarna i den pre­liminära nationalbudgeten en översyn av prisindexutvecklingen för ma­skiner genomförts av statistiska centralbyrån. Resultatet härav har blivit att prisstegringslakten dragits ned med ett par procentenheter jämfört med de tidigare priskalkylerna.

Dessa nya förutsättningar leder fram till alt industrins byggnadsin­vesteringar beräknas ha ökat med 19,5 % och maskininvesteringarna med 5 % i volym från 1973 lill 1974. Sammantaget skulle därmed upp­gången för de lolala industriinvesteringarna uppgå till 8,5 %.

Investeringsplanerna för 1975 redovisas i tabellerna 7: 56. Som framgår av tabell 7: 5 uppgår industrins planer för 1975 tUl närmare 14 miljarder kr. en uppjustering sedan i november 1974 med ca 1,5 miljarder kr. Dylika uppjusteringar mellan på varandra följande enkäter äger normalt ram men storleken synes samvariera med konjunktursitua­tionen. Uppjusteringarna har varit relativt stora under år som karakteri­serats av en stigande efterfrågan medan motsatsen gällt under år med en vikande efterfrågan. Uppjusteringen mellan november- och februarien-10   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga I.

Prop. 1975:100

146

Diagram 7: 4 Investeringar i bostäder och inom egentlig industri 19681975

Index: 1966 = 100. 1968 års priser. Säsongrensade halvårsdata

120

80

Bost

ä

der

130

Totalt

-

P

V

[\

90

120

Fl

ä

rfar

niljsh

US

80

\

\

40

\,

l;

170 130

EgentI . Totalt

g indust

ri

J'

_,-

.s

/

rs/

/

BO

V

1

Byggnader

/n

-.-'

VI

f\

-v.

r

/

1

180

140

100

J

Sm

å

hus

A

r-'

A

A

n

/

/

180

140

100

Maskiner

r\

f

r

"'

-ri

y

-

/

I_ L

1968 69   70   71    72   73   74  75

1968    69   70   71    72  73   74   75

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

käten ligger vid genomsnittet för de senaste tio åren. Detla tyder på att industrin inte har reagerat negativt på den efterfrågeulveckling som nu kan förutses.

Skälen härför kan vara flerfaldiga och det är bl. a. möjligt att före­tagen i sina planer inkalkylerat vissa projekt som är hänförliga lill ett frisläppande av medel från de särskilda investeringsfonderna resp. miljö­vårdsfonderna. Vidare kan det uppskov på ett kvartal som medgivits för hälften av de totala inbetalningarna till dessa fonder ha lindrat de likvidi-tetsmässiga påfrestningarna och därför medverkat till att hålla investe­ringsplanerna uppe. Därutöver torde det höga kapacitelsutnyttjandet inom flera av basvaruindustriema under 1974 samt förbättrade utsikter om lönsamheten på längre sikt ha initierat en ulbyggnad av produktions­kapaciteten.

Konjunkturinstitutet har vid sin bedömning utgått från alt företagens investeringsplaner varit samstämda med deras dåvarande syn på kredit­marknadsläget. En annan utgångspunkt har varit all möjligheterna att ut­nyttja medel ur arbetsmiljöfonderna och de särskUda investeringsfon­derna för investeringar redan under 1975 inte till fullo beaktats.

I tabell 7: 6 återges industrins investeringsplaner omräknade lill pro-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

147

Tabell 7: 6 Planerade och faktiska förändringar av den egentliga industrins investeringar 1967 1975

Procentuell förändring från föregående är. 1968 års priser

1967      1968      1969      1970      1971      1972      1973      1974      1975

-24

-29

-12

6

0

-7

-1

10

12

7

-15

8

1

-1

0

0

20

(9)

31

14

20

-5

-1

7

1

10

(-3)

-10

-6

16

9

5

-3

2

-1

5

0

2

8

6

3

5

14

5

(6)

10

8

-8

-3

-2

8

12

6

(1)

Byggnader och anläggningar Flanerat i februari samma år' Faktiskt inträffad förändring Diff"erens

Maskiner m. m.

Planerat i februari samma år'    10

Faktiskt inträffad förändring

Differens

' Planerna beräknade som kvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 1974 1975 har använts det preliminära utfallet för 1974.

Anm. Redovisningen innefattar på maskinsidan investeringar i bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

centuella förändringstal i fasta priser tillsammans med planer och defini­tiva ulfall för några tidigare år. Den i tabellen redovisade plansiffran för industrins byggnadsinvesteringar uppgår till 12 %. Detta tyder på elt fortsatt starkt induslribyggande 1975 efter den mycket kraftiga ökningen under 1974. Mönstret från tidigare år mellan planer och utfall har be­dömts kräva en nedjustering av planema på byggnadssidan. Byggnads­investeringarna har sålunda beräknats öka med 9 % i volym 1974 1975. En motsvarande bedömning av industrins maskininvesteringar har lett till att plansiffran på 5 % uppjusterals lUl 6 %. Sammantaget prog­noseras industrins investeringar öka med 6,5 % i volym 19741975.

I diagram 7: 5 redovisas invesleringsutvecklingen för de ur investe­ringshänseende tyngst vägande branscherna. Branschuppgifterna för 1974 och 1975 har schablonmässigt korrigerats på samma sätt som ovan angivils för industrin som helhet. Investeringarna inom järn- och stål­industrin minskade under 1974 medan en kraftig uppgång nu planeras för 1975. Inom verkstadsindustrin ökade investeringarna betydligt 1974 och en fortsatt om än måttligare ökning förutses nu för 1975. Även inom massa- och pappersindustrin ägde en betydande ökning av in­vesteringarna rum 1974 och de förefaller att öka betydligt även 1975. För industrin i övrigt steg investeringarna något 1974 men den nu aktuella enkäten indikerar en stagnerande utveckling från 1974 lill 1975.

Handel m. m.

De totala investeringama inom gmppen handel m. m. ökade enligt ännu preliminära beräkningar med ca 2,5 % i volym 19731974. Bygg-nadsinvesteringamai sjönk med ca 8,5 % medan maskininvesteringarna

1 Med investeringar inom gruppen handel m. m. avses investeringar i varu­handel, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar, hotell, restauranger, la­gerbyggnader samt fastighetsförvaltning.

Prop. 1975:100

148

Diagram 7: 5 Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19681975

Index: 1962 = 100. 1968 års priser. Log. skala

160 150 140 130 -120 110 100

-

X

f

' Totalt

(

1        -

r 

Massa- och pappersindustri

110

/

100

'

f

90

ff\

Ok      

/

80 70

r

A

\   1

/

\

/

V

v

190 180 170 160 150 140 130 120 110

Verkstadsindustri, exkl. varv

£

i

/

/

\.     /

/'

/

/

'/]

/

180 170 160 150 140 130 120 110

Ö

vriga branscher

r

rr-_

1

1

y

/

/\

N

J

I_ I_ L

1968 69   70    71    72   73   74   75

J__ \_ L

1968 69   70   71    72   73   74   75

Anm. De branschvisa prognoserna är något osäkrare än prognosen för to­tala industrin. Investeringarna i bilar är inkluderade. Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

ökade med ca 14 %. Vid beräkningen av investeringar i fristående lo­kaler har utnyttjats en konstmktion baserad på uppgifler över totala kostnader och byggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt. Till gmnd för övriga kalkyler och prognoser som redovisas i det följande har lagts den enkätundersökning avseende investeringar inom handels-, bank-och försäkringsföretag som statistiska centralbyrån genomförde i febmari 1975,

Den uppgång med 14 % i volym för handelns maskminvesteringar, som nu redovisas, innebär en kraftig uppjustering sedan föregående en-kätundersöknmg i november 1974. Denna kraftiga upprevidering torde

BU. 1    Reviderad nationalbudget 1975

149

framför allt 'bero på alt företagen inte inrapporterade de fulla kost­nadema för sina maskininköp till följd av de kraftiga prisstegringar­na under 1974. Detta antagande styrks även därav att samtliga företag som ingår i enkätundersökningen har angett en högre investerings­kostnad för 1974 nu jämfört med november 1974. Även investeringarna i fristående lokaler har uppreviderals något sedan föregående enkät­undersökning. Ökningen kan förklaras av en betydligt högre igångsätt­ning mol slutet av året. Totalt kom igångsättningen att öka med ca 2,5 % i volym 19731974. Ökningen ligger i detta fall helt på mindre projekt medan de stora projekten, t. ex. stora affärslokaler, fortsatt att minska.

Vid bedömning av 1975 års igångsättning har den av statistiska centralbyrån i febraari 1975 genomförda byggnadsinventeringen över planerade och pågående projekt inom handelssektorn utnyttjats. Dess­utom har den statistik som arbetsmarknadsstyrelsen för över antalet beviljade projekt samt projektreservens storlek (dvs. summa byggnads­kostnader för inneliggande ej avgjorda ärenden) använts. Projektre­serven, som minskade fortlöpande under 1974, uppgår nu lill ca 1 250 milj. kr. En förhållandevis stor del av de nu i projektreserven ingående projekten bedöms vara startberedda under 1975. Enligt byggnadsin-venleringen beräknas kända projekt för omkring 850 milj. kr. påbörjas under 1975. I relation till den faktiska igångsättningen 1974 skulle detta innebära en kraftig minskning av igångsättningen under 1975. Emel­lertid tillkommer alltid nya projekt varför nedgången med all sanno­likhet blir mera måttiig. I kalkylerna av 1975 års igångsättning har därför antagils en nedgång på totalt 5 % i volym jämfört med 1974. De slora projekten av typ slora affärslokaler och banker har antagits minska mycket kraftigt efter den föregående starka ansvällning som skett av igångsättningen av dylika byggnadsföretag. Med delta anta­gande som grund leder beräkningarna tUl en minskning av byggnads­investeringarna inom handelsseklorn med ca 13 % i volym. Den enkät-täckta delen, som uppgår tUl ca 50 %, anger för bank- och försäkrings-verksamheten en betydligt större minskning medan planerna för vam-handeln anger en ökning.

På maskinsidan redovisar handelsenkälen planer som i sig tyder på en betydande minskning av maskininköpen. Sett mot tidigare erfaren­heter synes emellertid en kraftig uppkorrigering av planema vara be­fogad. Efter uppkorrigeringen beräknas dock maskininköpen minska med ca 5 % i volym 19741975. Tillsammantaget skulle därmed de totala investeringarna inom gmppen handel m. m. minska med ca 8,5 % i volym 19741975.

Prop. 1975:100

150

Handelsflottan

De totala investeringarna i handelsflottan, dvs. inköp av nybyggda fartyg minus nettoutförsel av begagnade fartyg uppgick 1974 till 1 411 milj. kr. i 1968 års priser en volymökning på 52 %, jämfört med 1973. Denna mycket kraftiga uppgång förklaras till slor del av den starkt minskade nettoulförseln av begagnade fartyg denna ulförsel var mycket hög under 1973. Investeringarna i nybyggda fartyg steg rela­tivt kraftigt mellan 1973 och 1974 en stark uppgång av fartygs-importen motvägdes emellertid i viss mån av minskade leveranser av svenskbyggda fartyg.

Beräkningarna över investeringarna i nybyggda fartyg under 1975 baseras på två i februari insamlade enkäter: en från svenska redare angående deras beställning av nybyggda fartyg i utlandet och en från de svenska varven. Med ledning av dessa enkäter beräknas investe­ringarna i nybyggda fartyg 1975 minska starkt i jämförelse med 1974. Nedgången ligger helt på de importerade fartygen leveranserna av svenskbyggda fartyg beräknas åter öka. Nettoutförseln av begagnade fartyg har antagits minska ytterligare under 1975. De totala investe­ringarna i handelsflottan har beräknats minska med ca 33 % i volym jämfört med 1974.

Statliga investeringar

Beräkningama av den statliga investeringsverksamheten 1974 och 1975 har till största delen baserats på enkätuppgifter från affärsverk, myn­digheter och företag insamlade under febmari/mars 1975 av statistiska centralbyrån.

Enligt ännu preliminära beräkningar ökade de totala statliga inves­teringarna med 0,5 % i volym 19731974. Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid ha ökat med 0,5 % medan maskininvesteringarna tycks ha legat kvar på en oförändrad nivå jämfört med 1973.

Ökningen på byggnadssidan kan helt återföras på de statliga före­tagen medan de statliga myndigheterna resp. affärsverken minskade sina byggnadsinvesteringar med 4 resp. 3 %. Belräffande myndighels-investeringarna kan noteras en viss minskning av väginvesteringama medan byggandet inom ramen för den allmänna faslighelsfonden ökade betydUgt från 1973 tUl 1974. Bland affärsverkens byggnadsinvesteringar noterades ökningar for bl. a. VattenfaUsverkets och luftfarlsverkets byg­gande.

För de statliga maskininvesleringarna kan observeras en nedgång av affärsverkens maskininvesteringar. Däremot tycks såväl myndigheternas som aktiebolagens maskinanskaffning ha ökat.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

151

De statliga byggnadsinvesteringarna förutses öka med 4,5 % från 1974 lill 1975. Uppgången ligger till största delen på affärsverken men en viss ökning förefaller också trolig för aktiebolagens del. Däremot beräknas de statliga myndigheternas byggnadsinvesteringar fortsätta alt minska.

Det kraftigt ökande byggandet bland affärsverken kan främsl hän­föras lill vattenfallsverket och luftfartsverket. Enligt uppgifler från ar­betsmarknadsstyrelsen räknas kalkylmässigt med en viss minskning av vägbyggandet med beredskapsmedel.

De statliga maskininvesteringarna beräknas öka med 10,5 % i volym 19741975. Ökningar kan emotses för såväl myndigheter, affärsverk som aktiebolag. För affärsverkens del är ökningen dock relativt måttiig och ligger främst hos vallenfallsverket och statens järnvägar. För myndigheter och aktiebolag förutses dock betydande ökningar.

Totalt betyder detta att de statliga investeringarna beräknas öka med 7 % i volym 19741975 efler en i stort sett stagnerande utveckling från 1972 till 1974.

Kommunala investeringar

Beräkningama av de kommunala investeringarna 19741975 har i huvudsak baserats på den enkätundersökning bland primärkommuner och landsting som statistiska centralbyrån genomförde i februari/mars 1975. Dessa uppgifter har för 1974 uppjusterats med ett par procent­enheter då tidigare erfarenheter tyder på att kommunerna tenderar att underskatta det definitiva utfallet i febraari. Med hänsyn tagen lill denna justering av enkätuppgifterna beräknas primärkommunernas och landstingens byggnadsinvesteringar ha minskat med 3 % i volym 1973 1974. Inkluderas dessutom de kommunägda bolagens byggnadsin­vesteringar kan de totala kommunala byggnadsinvesteringarna beräknas ha minskat med 2,5 %. För investeringar i maskiner, transportmedel m. m. skedde däremot en ökning med 13 % för primärkommuner och landsting vilket inkl. de kommunala bolagens maskininvesteringar inne­bär en ökning med 10 %. Totalt för de kommunala investeringama upp­gick minsknmgen till 1 % i volym 19731974.

I tabell 7: 7 redovisas primärkommunemas samt landstingens inves­teringsplaner för 1975 omräknade tUl procentuella förändringstal i fasta priser. Kommunernas planer på byggnadssidan anger en minsk­ning med 3 % under de förutsättningar om prisutvecklingen som kon­junkturinstitutet räknar med. Enligl februarienkäten har emellertid kom­munema i genomsnitt kalkylerat med ett par procentenheter lägre pris­ökning varför ett realiserande av planerna kan komma alt medföra en slörre anspänning på likviditeten än vad kommunerna själva räknat

Prop. 1975:100

152

Tabell 7: 7 Planerade och faktiska förändringar av de borgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 1967 1975

Procentuell förändring från föregående år. 1968 års priser

1967

1968

1969

1970

1971

1972

1973

1974

1975

14

8

8

9

-4

-8

-4

-3

16

12

4

5

-6

0

-10

-3

(-2)

2

4

-4

-4

4

-2

1

(1)

11

6

12

21

_

8

0

17

6

16

13

-1

27

-19

0

-10

13

(1)

5

7

-13

6

-8

-10

-4

(-5)

Byggnadsin vesteringar Planerat i februari samma är' Faktiskt inträffad förändring Differens

Maskininvesteringar Planerat i februari samma är' Faktiskt inträffad förändring Differens

' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 1973 1974 har använts det preliminära utfallet för 1973.

Anm. Uppgifterna inom parentes är prognoserade.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

med. Enligt samma enkätundersökning ulgår kommunema även från en relativt liten lönesummeförändring. Det är således inte uteslutet att driflsulgiftema kommer att kräva ett förhållandevis stort utrymme av tUlgängliga finansiella reserver vUket kan få begränsade effekter på in­vesteringsvolymen.

Det har därför bedömts rimligt alt justera upp komnmnernas bygg­nadsplaner relativt måttligt till en prognoserad minskning med 2 %. På molsvarande sätt har kommunemas investeringsplaner på maskinsi­dan på en ökning med 6 % bedömts försiktigt och därför nedjusterats till en ökning med 1 %.

De totala kommunala investeringarna inkl. de kommunägda före­lagen, om vilkas planer endasl ofullständig informaiion finns, beräknas minska med 1,5 %, i volym 19741975. På byggnadssidan förutses en minskning med 3 % medan en ökning med 5,5 % prognoseras på ma­skinsidan.

7.3 Lagerinvesteringarna

Enligt nu föreliggande beräkningar uppgick den sammanlagda lager­ökningen 1974 tUl 3,6 miljarder kr. i 1968 års priser. Under 1973 mins­kade lagren med drygt 600 milj. kr. Därmed gav lagerutvecklingen 19731974 ett mycket betydande tillskott till den totala inhemska efterfrågans tillväxt. I löpande priser uppgick lagerökningen 1974 lill 5,7 miljarder kr. alt jämföra med en lagerminskning på 1,2 miljarder kr. 1973.

Den starka lageruppbyggnaden under 1974 var hänförlig lill såväl industrins som handelns lager.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

153

Diagram 7: 6 Totala industrins lagervolymförändringar 1963l:a halvåret 19751

Milj. kr., 1968 års priser. Säsongrensade halvårsdata

400 

800

" Varor i arbete

exkl. varv                                                    

?\

400

/

\

/N-

r\                 A

/

\

0

--

T

V-- /

V-i    /

T K

v

800

F

ä

rdigvaro

f\

>

400

/

\       a

\      f\

/

/I

\     '

\     f

0

\/

i

 /

\    1

/

s___ 

/

400

M

2000

1600 -

1200

800

400

-400

-800

1973

1963

1965

1967

1969

1971

1 Exkl. varvens lagervolymförändringar av varor i arbele. Anm, Fr. o. m. första kvartalet 1972 redovisas lagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigare perioder i obestämd om­fattning. Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

1975

Prop. 1975:100

154

Den sammanlagda lagerökningen inom industrin uppgick till 2,2 mil­jarder kr. (1968 års priser). Industrilagren började åter öka under första halvåret 1974 och under andra halvåret blev lagemppbyggnaden stark (se diagram 7: 6). I jämförelse med föregående lagercykel inleddes lager­uppbyggnaden i elt senare skede av konjunkturuppgången först sedan ett påtagligt uppsving i såväl orderingången till industrin som industriproduktionen pågått i ungefär elt år.

Färdigvarulagren upphörde att minska under första halvåret 1974 och under andra halvåret sköt dessa lager snabbt i höjden. Den förut­sedda försvagningen i industrins efterfrågeläge 1975 beräknas medföra att färdigvarulagren fortsätter att byggas upp i snabb takt under loppet av 1975.

Lagren av varor i arbete (exkl. varv) började öka under andra halv­året 1973 och lageruppbyggnaden fortgick sedan i ökande takt under

1974.  För 1975 förutses en fortsatt uppbyggnad av dessa lager, men i av­

tagande takt jämfört med 1974.

Varvens lager av varor i arbete ökade starkt under 1974. För 1975 fömtses en uppgång av mindre omfattning än under 1974.

Insatsvariilagren ökade endast obetydligt under första halvåret 1974, men drogs sedan upp i något snabbare takt under andra halvåret. Enligt den senaste konjunkturbaromelern bedömde en slor del av förelagen i mars 1975 dessa lager som för slora. Företagen minskade under första kvartalet 1975 sina råvaruinköp och planerar att dra ner dem ytterligare under andra kvartalet. Redan utlagda beställningar fömtses emellertid leda lill att lagemppbyggnaden av insatsvaror kulminerar under första halvåret 1975 och bromsas upp först under andra halvåret.

För de sammanlagda lagerinvesteringarna inom industrin innebär delta att lageruppbyggnaden når sin höjdpunkt under första halvåret 1975 dock på en nivå klart understigande första halvåret 1970 då föregående lagercykel kulminerade. Under andra halvåret 1975 bedöms en uppbromsning av lagerökningen komma till stånd. Sammantaget skulle lagerökningen för hela industrin därmed uppgå till 2,9 miljarder kr.

1975,  dvs. en högre lageruppbyggnad än under 1974.

Lagren i detaljhandeln ökade kraftigt under 1974. Lageruppbyggnaden är helt hänförlig tiU andra halvåret och avsåg tiU betydande del bU-handeln. Inom övriga delar av detaljhandeln skedde en viss uppbyggnad redan första halvåret. För 1975 förutses en måttUg uppgång inom denna del av detaljhandeln.

Partihandelslagren steg markant under 1974 nära 1 miljard kr. i 1968 års priser. Den starkaste tillväxten skedde inom handeln med jord­bruksvaror (250 milj. kr.), där merparten utgjordes av ökning av spann­målslagren, samt inom bränslehandeln (225 milj. kr.) Med hänsyn tUl att åtminstone en del av denna lagertUlväxt torde ha varit av extraordi­när natur föratses en viss avtappning inom dessa branscher ske under

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

155

Tabell 7: 8 Lagervolymförändringar totalt och efter näringsgrenar 1971 1975

Milj. kr., 1968 års priser

1971

1972

1973

1974

1975 prognos

Industri (inkl. el-, gas-.

värme- och vattenverk)

1255

-155

-512

2 299

2 905

därav: verkstadsindustri

exkl. varv

433

-284

-160

1 199

1 645

Detaljhandel (inkl. bilar)

-195

238

-2

310

100

Partihandel

-43

-118

-35

972

-300

Jord- och skogsbruk

156

16

-91

-29

185

Summa

1 173

-19

-640

3 552

2 890

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

1975. Lageruppbyggnaden inom övriga delar av partihandeln kom under 1974 all praktiskt taget helt koncentreras tiU första halvåret. För 1975 beräknas lagren inom övrig partihandel bli i stort sett oförändrade.

Lagerförändringen i skogsbruket beräknas som skillnaden mellan normal skogslillväxt och faktisk avverkning vartill läggs förändringen av i skogen lagrad massaved. Under 1974 minskade dessa lager tUl följd av en neddragning av massavedslagren. Lagren i skogsbruket beräknas öka kraftigt under 1975 som en följd av en fömtsedd neddragning av avverkningarna och en ökning av massavedslagren.

Totalt beräknas lagren därmed öka med 2,9 miljarder kr. 1975, dvs. en minskning på 700 milj. kr. från lagerinvesleringsnivån 1974.

Prop. 1975:100

156

8    Den offentliga verksamheten

8.1      Allmänt

Den ekonomiska verksamheten inom den offentliga sektorn diskuteras i detta kapitel med utgångspunkt från inkomst- och utgiftsöversikter för de tre delseklorema slalen, kommunerna och socialförsäkringssek­torn, samt för sektom i dess helhet. Detta ger samtidigt en viss, om än partiell, belysning av den offentliga sektorns inverkan på samhällseko­nomin. Den totala efterfrågeutvecklingen i ekonomin påverkas således direkt av de offentliga utgiftsförändringar som avser konsumtion och investeringar. Dessa utgör ju komponenler i den totala efierfrågan. Vidare gäller alt varje förändring i den offentliga sektorns inkomsler och utgifter ger upphov liU en motsvarande förändring av inkomsterna i den privata sektom. En utgiftsökning för det offentliga innebär med andra ord en inkomstökning för den privata sektorn, medan en ökning i de offentliga inkomsterna representerar en åtstramning av inkomsterna inom hushåll och/eUer företag. Via dessa effekter på inkomstbUdningen har den offentliga verksamheten även slor betydelse för efterfrågeut­vecklingen inom den privata delen av ekonomin.

Den offentliga sektorn har också ett inflytande på ekonomin via kreditmarknaden.* De samband som här gäller är emellertid svåra att klarlägga och kan inle heller analyseras frislående från förhållandena på kreditmarknaden i stort. Effekterna via kreditmarknaden kommer därför endast att beröras resonemangsvis i det följande. Framställningen har i stället sin tyngdpunkt i en beskrivning och ett försök lill analys av de finanspolitiska variablernas utveckling, dvs. förändringarna i olika typer av offentliga inkomsler och utgifter.

Slutligen presenteras i kapitlet även vissa beräkningar av finanspoli­tikens effekter på samhällsekonomin under 1974 och 1975. Dessa be­räkningar är baserade på den modell som presenterades och tillämpades första gången i nationalbudgeten våren 1974.

De redovisningsprinciper som ligger tUl grand för presentationen av de tre delseklorema staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn är oförändrade jämfört med den preliminära nationalbudgeten för 1975. För en genomgång av dessa redovisningsprinciper hänvisas till kapitel 8 s. 150151, 156157 och 160161 i 1975 års preliminära nationalbudget.

8.2      Staten

I förhållande lill den bedömning av utvecklingen inom den statliga sektorn 1974 och 1975, som presenterades i den preliminära national-

J Härmed avses dock inte riksbankens åtgärder. Riksbanken ingår inte i be­greppet offentlig sektor.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

157

budgeten för 1975, föreligger numera vissa nya fakta som ger underlag för en något reviderad bedömning. Utfallssiffror föreligger nu även för andra halvåret 1974, varför uppgifterna för kalenderåret 1974 inte längre innehåller något prognoselement. Riksrevisionsverkel har vidare publicerat ytterligare elt antal budgetprognoser för budgetåret 1974/75, vilka i viss uisträckning har påverkat bilden av första halvåret 1975. Dessutom har nu tilläggslat 

II

och III för budgetåret 1974/75 kunnat

Tabell 8:1 Statens inkomster och utgifter 1973-1975

Exkl. statens affärsverk och aktiebolag

Milj. kr.

Förändring, %

1973

1974

1975

1973-1974

1974-1975

Löpande priser

1       Inkomster

51902

61900

70 800

19,5

14,5

1.1     Direkta skatter

15 783

23 320

26 740

48,0

14,5

1.2    Indirekta skatter

31 186

33 240

37 770

6,5

13,5

1.3    Övriga inkomster

4 933

5 340

6 290

8,5

18,0

2       Utgifter

54 513

68 090

78 970

25,0

16,0

2.1    Transfereringar

34 370

46 110

53 060

34,0

15,0

2.1.1 TiU hushåU m.m.

6 058

7 110

7 360

17,5

3,5

2.1.2 Till socialförsäkrings-

sektorn

7 938

13 620

13 740

71,5

1,0

2.1.3 Till kommuner

14 059

16 160

18 270

15,0

13,0

2.1.4 TiU företag inkl. livs-

medels- och bostadssub-

ventioner

3 033

4 600

7 590

51,5

65,0

2.1.5 Till internationeU verk-

samhet

957

1 470

2 050

53,5

39,5

2.1.6 Ränteutgifter

2 325

3 150

4 050

35,5

28,5

2.2    Konsumtion

17 451

19 660

23 040

12,5

17,0

2.3    ReaUnvesteringar

2 471

2 720

2 870

10,0

5,5

2.4    Korrigeringspost

221

-400

3        Finansiellt sparande (1 2)

-2 611

- 6190

- 8170

4       Utlåning och andra fi-

nansiella transaktioner

3 524

4 210

4 520

5       Totalsaldo (3-4)

-6135

-10 400

-12 690

.

.

6       Netto av transaktioner vid

sidan av riksstaten (ut-

giftsöverskotl: -)

-     15     -     320

...

7       Av riksgäldskontoret

redovisat budgetutfall       -6 150-10 720

1973 års priser

Konsumtion

17 451        17 660      18 330    1,0

4,0

Realinvestering

2 471

2 470        2 420    0,0        -2,0

Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent.

Anm. 2 Beloppen för skatter avser normalt uppbörd av skatt och inte som i nationalräkenskaperna upplupen skatt.

Anm. 3 Investeringsuppgifterna avser endast slalliga myndigheter; investe­ringar i statliga affärsverk och aktiebolag ingår ej.

Källor: Finansdepartementet, konjunkturinstitutet, riksrevisionsverket och statistiska centralbyrån.

Prop. 1975:100

158

beaktas i full utsträckning. Därtill kommer atl hänsyn även har tagits lill budgeteffekterna andra halvåret 1975 av de propositioner, utöver budgetproposition och tilläggsslaler, som regeringen har förelagt riks­dagen under 1975 års första månader.

Den statliga totalbudgetens underskott låg under åren 19691971 på en nivå om ca 3 mUjarder kr. 1972 ökade detla underskott till drygt 6 miljarder kr. och budgetsaldot låg i stort sett kvar på denna nivå 1973. Utfallet för 1974 visade ett negalivit totalbudgetsaldo om ca 10,5 miljarder kr. och detla underskott beräknas under 1975 öka ytterligare till drygt 12,5 miljarder kr. Totalbudgelens underskott har således ökat mycket snabbt under senare år med en särskilt stor ökning från 1973 till 1974. Underskottet kan 1975 beräknas bli fyra gånger så stort som 1971 och mer än dubbelt så stort som 1973.

Den slora ökningen av budgetunderskottet 1974 förklaras främst av att de statliga utgifterna ökade osedvanligt snabbt eller med 25 %. Den omfattande statliga reformverksamheten 1974 ökade framför allt de StatUga transfereringarna mycket kraftigt. Elt flertal socialförsäkrings­förmåner sjukförsäkring, föräldraförsäkring och arbetslöshetsför­säkring beskattas fr. o. m. 1974, vilket tillsammans med beslutade reella förbättringar av olika sociala förmåner ökade de statiiga trans­fereringarna till socialförsäkringssektorn med mer än 70 %. Vidare förbättrades bl. a. barnbidrag, studiebidrag och bostadstillägg 1974 och i stimulanssyfte beslutades om tillfälliga extra utbetalningar av folkpension, barnbidrag och studiebidrag. Därtill ökade subventione­ringen över statsbudgeten av livsmedelspriserna och även det svenska biståndet liU u-länderna visade en hög ökningstakt.

Av naturliga skäl blir ökningstakten 1975 för de statliga transferering­arna betydUgt lägre än 1974 bl. a. beroende på alt de ovan nämnda extra ulbetalningama av folkpension, barnbidrag m. m. under 1974 var av engångsnalur. Vidare innebär den ändrade finansieringen av sjuk­försäkringen fr. o. m. 1975 alt transfereringarna tUl socialförsäkrings­sektorn kan beräknas bli.i stort sett oförändrade jämfört med föregående år. Den statliga prissubvenlionen av viktiga livsmedel över statsbudgeten beräknas öka snabbt även 1975. Den av riksdagen under 1974 beslutade extra utbetalningarna av folkpension, barnbidrag m. m. under 1974 var reformeringen av bostadspolitiken innebär bl. a. att räntebidrag till rän­tekostnaderna på olika bostadslån ingår bland de statliga transferering­arna fr. o. m. budgetåret 1975/76. I den bostadspolitiska reformen in­gick även en förbättring av reglerna för bostadstiUägg fr. o. m. 1975. Regeringen har vidare i en proposition tUl riksdagen 1975 om energi­politiken bl. a. föreslagit reformer som innebär stora ökningar av trans­fereringarna tUl företag fr. o. m. budgetåret 1975/76. Även transfere­ringarna lill internationeU verksamhet beräknas öka mycket kraftigt 1975, vilket sammanhänger med alt anslagen till u-landsbiståndet når upp lUl enprocenismålet budgetåret 1975/76.

Bil. 1   Reviderad nationalbudget 1975

159

Den statiiga konsumtionen ökade relalivi måttligt 1974, eller med drygt 1 % i volym. Denna utveckling förklaras huvudsakligen av den kraftiga negativa volymutvecklingen för försvarels inköp av varaktiga varor, vilka klassificeras som konsumtionsutgifter. För konsumtionen exkl. försvarets inköp blev volymökningen drygt 3 %. Den statliga sysselsättningen ökade 1974 med 1,5 %. Konsumtionens volymökning 1975 exkl. försvarets inköp beräknas bli av samma storleksordning som 1974, dvs. ca 3 %. Inberäknat inköpen av försvarsmateriel, som åter väntas öka i volym 1975, kan den totala volymökningen för konsum­tionen beräknas uppgå till närmare 4 %. Den statliga sysselsättningen beräknas öka något snabbare 1975 än 1974, eller med drygt 2,5 %.

De statliga myndigheternas totala investeringar låg 1974 kvar på 1973 års nivå volymmässigt. Därvid minskade byggnadsinvesteringarna något medan maskininvesteringarna ökade med närmare 15 % i volym. För 1975 beräknas en volymnedgång för myndigheternas investeringar med 2 %. För maskininvesteringarna vänias en fortsatt snabb ökning medan byggnadsinvesteringarna beräknas minska i volym med närmare 6 %. Den lägre investeringsvolymen för byggnader och anläggningar 1975 sammanhänger med den relativt begränsade omfattningen av bered­skapsarbeten bl. a. för vägbyggande som hittills beviljats under 1975. Delta beror självfallet på det förbälirade arbetsmarknadsläget. I mot­sats till myndighetsinvesteringama ökar de statliga affärsverkens in­vesteringar kraftigt 1975. TUl den del affärsverksinvesleringarna finansi­eras över statsbudgeten redovisas de emellertid i tabell 8: 1 som trans­fereringar till företag.

Ulvecklingen av statens inkomster 1974 präglades av en mycket snabb ökning av de direkta skatterna samt en påtagligt långsam utveckling av de indirekta skatterna. De direkta skatterna ökade kraftigt främst till följd av skattebeläggningen av vissa sociala förmåner. Vidare ökade den lolala lönesumman med ca 12 % 1974, vUket är en jämförelsevis hög ökningstakt. De indirekta skatternas utveckling begränsades i första hand av den temporära sänkningen av mervärdeskatten under en stor del av 1974.

De statliga inkomsterna beräknas 1975 öka något långsammare än 1974. Den beslutade skatteomläggningen 1975 innebär att grundav­dragens avirappning slopats, ett exlra skatteavdrag för låginkomst­tagare införts samt att skatteskalan ändrats. Detta ger sänkta marginal­skatter för låg- och mellaninkomsttagarna, vUket begränsar de direkta skatternas ökning. Ökningen av. de indirekta skatterna bedöms bli be­tydligt snabbare 1975 än 1974, då mervärdeskatten temporärt var ned­satt. Vidare påverkas statsinkomsterna 1975 av det framlagda förslaget om höjda punktskatter fr. o. m. maj resp. juli 1975 för alt finansiera en del av 1976 års skatteomläggning samt 1975 års energipolitiska re­form. Enligt förslaget skall skatterna på tobak, sprit, vin, malt- och läskedrycker, förpackningar samt elkrafl, bensin och olja höjas.

Prop. 1975:100

160

8.3 Kommunema

Sedan den preliminära nationalbudgeten för 1975 presenterades har statistiska centralbyrån genomfört två enkäter tUl kommunerna som ger underlag för en fömyad bedömning av den kommunala utveck­lingen. Enkäterna berör dels löne- och invesleringsutvecklingen för 1974 och 1975, dels kommunernas tillgångar och skulder andra halvåret 1974.

Tabell 8:2 Kommunernas inkomster och utgifter 1973-

Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser

1975

Milj. kr.

Förändring, %

1973

1974

1975

1973-1974

1974-1975

Löpande priser

1       Inkomster

50 984

57 350

65100

12,5

13,5

1.1     Skatter

27 356

30 430

34 660

11,0

14,0

1.2    Statsbidrag

14 059

16 160

18 270

15,0

13,0

1.2.1 Skattebortfallsbidrag

1 263

1 220

1 170

-3,0

-4,0

1.2.2 Skatteutjämningsbidrag

2 076

2 590

2 670

25,0

3,0

1.2.3 övriga statsbidrag

10 720

12 350

14 430

15,0

17,0

1.3    Övriga inkomster

9 569

10 760

12 170

12,0

13,0

2       Utgifter

49 730

57 580

66 490

16,0

15.0

2.1     Transfereringar

8 919

10 310

12 180

16,0

18,0

2.1.1 Till hushåll m. m.

4 523

5 380

6 450

19,0

20,0

2.1.2 Till socialförsäkrings-

sektorn

1069

1 160

1370

8,5

18,0

2.1.3 Till företag

673

790

970

17,0

23,0

2.1.4 Ofördelat

2 654

2 980

3 390

12,5

14,0

2.2     Konsumtion

32 149

37 940

44 290

18,0

17,0

2.3     ReaUnvesteringar

8 662

9 330

10 020

7,5

7,5

3        Saldo (1-2)

1 254

-   230

-1400

.

4       Netto av mark- och fas-

tighetsköp

-15

300

100

5       Finansiellt sparande

enligt nationalräkenska-

perna (34)

1269

-   530

-1500

.

.

6       Finansiellt sparande enligt

kredilmarknadsstatistiska

uppgifter

758

-1 696

.

.

7       Likvidhetsförändring

2 373

-   987

8       Utlåning

308

517

9        Upplåning

1 923

1226

1973 års priser

Konsumtion

32 149

33 820

34 770

5,0

3,0

Realinvestering

8 662

8 480

8 340

-2,0

-1,5

Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent.

Anm. 2 Investeringsuppgifterna avser kommunala myndigheter och affärsverk (inkl. affärsverkens bostadsinvesteringar); investeringar i kommunala bolag och stiftelser ingår ej.

Källor: Finansdepartementet, konjunkturinstitutet och statistiska central­byrån.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

151

I stora drag överensstämmer den nuvarande bilden av den kommu­nala sektorns utveckling 1974 med de bedömningar som presenterades i den preliminära nationalbudgeten för 1975. Den största skillnaden synes vara alt de kommunala utgifterna och då främst den kommunala konsumtionen kom alt öka i något snabbare takt än vad som tidigare antagits. Som en följd härav beräknas kommunernas finansiella spa­rande enligt nationalräkenskaperna, dvs. nettot av de kommunala in­komsterna och utgifterna, ha försvagats med ca 1,8 miljarder kr. från

1973   till 1974. Ett ulgiftsöverskott om ca 0,5 miljarder kr. uppkom där­

med 1974. Det finansiella sparandet enligt den kommunala kreditmark-

nadsslatistiken, som beräknas utifrån förändringar i kommunernas totala

tillgångar och skulder, visar emellertid ett underskott på ca 1,7 miljar­

der kr. för samma år. Differensen mellan de två slalistikseriernas finan­

siella sparande är osedvanligt stor även om skillnaderna också tidigare

varil betydande. Uppgifterna bör därför tolkas med försiktighet och

någon helt entydig slutsats om det faktiska utfallet kan ej dras. Utgifts-

överskottet väntas 1975 bli i storleksordningen 1,5 miljarder kr.

Kommunernas inkomster beslår till drygt hälften av skatteintäkter. Knappt 30 % utgörs av statsbidrag och övriga inkomster svarar för ca 20 %. I övriga inkomsler ingår bl.a. inkomsler från försäljning av vissa avgiflsbelagda tjänster och inkomster från rörelse och kapital. Kommunernas totala inkomster beräknas ha ökat med 12,5 %  under

1974          medan molsvarande ökningstal för 1975 förväntas bU 13,5 %.

Skatteinkomsterna beräknas ha ökal med 11 %  1974. Efler två år

med mycket begränsade kommunala skattehöjningar, som bör ses mot bakgrund av den överenskommelse om en begränsning av utdebi-leringshöjningar som träffades våren 1972 mellan regeringen och re­presentanter för Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet, har den genomsnittliga utdebiteringen 1975 höjts till 25,23 kr. Detta medför en ökning av de kommunala skattesatserna med 1,20 kr. eller ca 5 %. Denna höjning tillsammans med skatteunderlagets tillväxt ökar skalleinkomsterna med 14 % 1975.

Statsbidragen tUl den kommunala verksamheten beräknas ha ökat med 15 % under 1974, vilket är 2 procentenheter högre än enligt pro­gnosen i den preliminära nationalbudgeten. Skillnaden hänför sig till att posten övriga statsbidrag ökat kraftigt under 1974. De finanspolitiska stimulansåtgärder som vidtogs under 1974 för att stärka den kommunala ekonomin torde ha bidragit till denna utveckling. Under 1975 förutses statsbidragen öka med 13 %. Efter den kraftiga uppgången 1974 får skatteutjämningsbidraget en lugnare utveckling. Ökningen 1974 sam­manhänger med att skalteuljämningssystemet reformerades delta år vil­kel totalt sett innebar en 25-procentig uppräknmg av bidragen i förhål­lande tUl 1973. Skatteborlfallsbidraget som infördes i samband med skattereformen den 1 januari 1971, trappas ned i enlighet med tidigare

11    Riksdagen 1975.1 saml. Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

162

planer. Övriga statsbidrag förväntas öka med hela 17 %, vilket är 2 procentenheter högre än under 1974 och bör ses mot bakgrund av en fortsatt hög kommunal aktivitet. Investeringsbidragen som under 1974 ökade med 5 % förväntas under 1975 öka med hela 19 %. Denna ut­veckUng beror bl. a. på utbyggnaden av den för kommunerna obliga­toriska förskolan och av barnstugeverksamheten.

Mot den beräknade ökningen 1974 av de totala inkomsterna på 12,5 % står en beräknad ökning av utgifterna på 16 %. På utgiftssidan domi­nerar konsumtionsutgifterna där den övervägande delen utgörs av löne­kostnader.

Den kommunala konsumtionen beräknas i löpande priser ha ökat med 18 % 1974. I volym uppskattas detla motsvara en ökning med 5 %. Detla innebar en upprevidering från den preliminära nationalbudgeten med väl 1 procentenhet. Denna snabba konsumtionsutveckling i kom­munerna hänger framför allt samman med en expansiv sysselsättnings­utveckling, ca 4 %. För 1975 förutses en fortsatt kraftig tillväxt i kon­sumtionen med 17 %. Volymökningen anlas dock bli något svagare än under 1974 och stanna vid 3 %. Även sysselsättningsökningen förväntas bli något svagare för 1975, ca 2,5 %.

Transfereringsutgifterna beräknas ha haft samma utvecklingstakt 1974 som de totala kommunala utgifterna. Transfereringarna till hushåll m. m. som svarar för närmare 55 % av transfereringarna har dock ökat något snabbare, eller med 19 %. I denna post ingår bl. a. utbetalningar­na av de slalskommunala bostadstilläggen som reformerades från års­skiftet 1973/1974. För 1975 beräknas transfereringarna öka med hela 18 %. Detta förklaras bl. a. av att transfereringar till hushållen förväntas ha en fortsatt hög ökningslakt samt att transfereringarna till socialför­säkringssektorn, dvs. de kommunala bostadstilläggen för folkpensionä­rer, förväntas öka kraftigt på grund av de förbättringar som införts från årsskiftet 1974/1975.

De kommunala myndighetema och affärsverkens investeringar be­räknas under 1974 ha ökat med 7,5 % i löpande priser. Även 1975 be­räknas en uppgång av motsvarande storleksordning. Detta förväntas motsvara en volymminskning med 2 % 1974 och 1,5 % 1975, vilkel är en betydligt lägre neddragning av investeringsvolymen under resp. år än vad som inträffade 1973.

8.4 Socialförsäkringssektorn

Fr. o. m. 1974 trädde ett flertal stora reformer inom socialförsäk­ringssystemet i kraft. Sjukpenningreformen har medfört kraftigt ökade utbetalningar tUl hushållen. Utbetalningar av s. k. sjuklön utgör i och med reformen ATP-grundande och skatlepUktig inkomst. Även utbe­talningarna från den nya föräldraförsäkringen som har ersatt moder-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

163

skapsförsäkiingen samt den utvidgade arbetslöshetsförsäkringen är nu­mera föremål för beskattning. Vid kalenderårsskiftet 1973/1974 infördes också ett kontant arbetsmarknadsstöd som ett komplement till arbets­löshetsförsäkringen. Vidare genomfördes den nya tandvårdsförsäkringen. Dessa reformer har inneburit väsentiiga förbättringar av förmånsbe­loppen. Skatteomläggningen 1974 innebar elt slopande av hushållens folkpensionsavgifl som ersattes med en socialförsäkringsavgift till folk­pensioneringen på 3,3 % som debiteras arbetsgivarna. Vidare höjdes 1974 socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkring med 0,6 % tUl 3,8 %. En ny arbetsgivaravgift avseende arbetslöshetsstödet på 0,4 % infördes även detla år.

Riksdagen beslutade 1974 om förbälirade folkpensionsförmåner. Folk­pensionens grundbelopp höjdes från 90 lill 95 % av basbeloppet för ensam pensionär och från 140 lUl 155 % av basbeloppet för pensionärs­par fr. o. m. den 1 januari 1975. Folkpensionsförmåner för handikappa­de i form av handikappersättning och vårdbidrag förbättras den 1 juli 1975. Som en del av 1975 års skatteomläggning ingår alt hushållens sjukförsäkringsavgift slopas. Reformerna på pensions- och skatteområ­dena finansieras genom höjningar av arbetsgivarnas socialförsäkrings­avgifter till folkpensionering och sjukförsäkring. Folkpensionsavgiften har höjts 1975 med 0,9 % tiU 4,2 % och sjukförsäkringsavgiften med 3,2 % till 7 %. Även ATP-avgiften har höjts från 10,5 till 10,75 %.

Finansieringen av de olika sjukförsäkringsförmånema har ändrats i betydande ulslräckning under perioden 19731975. De grunder för finansieringen av sjukförsäkringen som gällde 1973 var relativt inveck­lade med oUka regler för skUda delar av försäkringen. I och med att sjukpenningförmånerna beskattas fr. o. m. 1974 tUlförs staten ökade skatteinkomster. I samband med denna omläggning höjdes statsbidraget till sjukförsäkringen väsentiigt 1974 och täckte detta år 1/3 av den obli­gatoriska sjukförsäkringens samtliga kostnader. Arbetsgivarnas avgifter svarade 1974 för ca 40 % och de försäkrade själva för återstående del av sjukförsäkringens kostnader. Fr. o. m. 1975 har statsbidragsandelen reducerats tlU 25 % och arbetsgivarna täcker resterande 75 % av sjuk­försäkringens kostnader.

Den ökade arbetsgivarfinansieringen av socialförsäkringarna framgår tydligt vid en uppdelning av avgiftsinkomsterna på avgifter från hushåll resp. från arbetsgivare. Från att 1973 ha utgjort 65 % av de totala av­giftsinkomsterna har arbetsgivaravgifternas andel 1974 ökal till 80 % och 1975 beräknas denna andel uppgå till närmare 95 % av de totala avgifterna.

Socialförsäkringssektorns utveckling 1974 innebar ovanligt kraftiga ökningar främst på utgiftssidan men även av inkomsterna. Det är naturligtvis den livliga reformverksamheten detta år som förklarar dessa ökningslal. Skatlebeläggningen  av vissa sociala förmåner kombinerat

Prop. 1975:100

164

Tabell 8: 3 SocialEörsäkringssektorns inkomster och

utgilter

1973-1975

Löpande priser

Milj. kr.

Förändring, %

1973

1974

1975

1973-1974

1974-1975

1     Inkomster

31993

40 750

46 390

27,5

14,0

1.1 Avgifter

18 637

21 180

25 550

13,5

20,5

1.2 Bidrag från stat och

kommun

9 007

14 690

142101

1

1.3 Förskott från statsbudgeten

1 

t

-    64,0   \

2,5

avseende sjukförsäkring

80

900 J

J

1.4 Ränteinkomster m. m.

4 349

4 800

5 730

10,5

19,5

2     Utgifter

21871

30 710

35 110

40,5

14,5

2.1 Transfereringar till hushåll

20 726

29 210

33 370

41,0

14,0

2.2 Övriga transfereringar

436

560

650

28,5

16,0

2.3 Konsumtion

709

940

1090

32,5

16,0

3     FinansieUt sparande

10 122

10 040

11280

.

4    Allmänna pensionsfondens

utlåning

9 644

9 853

,

,

4.1 Till staten och kom-

 munerna

2 435

2 070

.

4.2_jTill övriga sektorer

7 209

7 783

Anm. Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. Källor: Allmänna pensionsfonden, finansdepartementet, konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

med väsentiiga reala förbättringar av förmånerna gav en drygt 40-pro-cenlig ökning av sektorns utbetalningar till hushållen. Dessa transfere­ringar påverkas även av de extra utbetalningarna av folkpension i janu­ari och april 1974. Under 1975 väntas både inkomster och utgifter öka i en betydligt lugnare takt.

Socialförsäkringssektorns finansiella sparande, dvs. skiUnaden mellan inkomster och utgifter, har stadigt ökat år från år. 1974 kom dock det finansiella sparandel att i stort sett ligga kvar på 1973 års nivå. En ök­ning av inkomstöverskollet i sektorn väntas däremot åter 1975, bl. a. till följd av ATP-avgiftens höjning. Inkomstöverskollet består till en helt dominerande del av allmänna pensionsfondens ökade fondering. De övriga fonder som är berörda är mycket små.

Socialförsäkringssektorns finansieUa sparande kan även ses som sek­torns nettoutlåningsmöjligheter. Fondökningen inom allmänna pensions­fonden utbjuds till allra största delen på kreditmarknaden. Av tabell 8: 3 framgår att under 1973 och 1974 gick mellan 20 och 25 % av ut­låningen tUl slalen och kommunerna. Övriga 7580 % av fondens ut­låning placerades i bostadssektorn och näringslivssektorn med i stort setl jämn fördelning mellan dessa sektorer. Det är således en mycket stor del av socialförsäkringssektorns inkomstöverskott som använts för utiåning till sektorer vid sidan av den offentliga sektorn.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

165

8.5 Den konsoliderade offentliga sektorn

Som en sammanfattning av vad som tidigare sagts om de offentliga delsektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn, pre­senteras i detta avsnitt uppgifter för de tre sektorerna sammantagna. Tabell 8: 4 visar den beräknade utvecklingen av den offentiiga sektorns direkta efierfrågan, dvs. konsumtion och investeringar, under 1974 och 1975.

Den lolala direkta efterfrågan på reala resurser för offentlig konsum­tion och investering! beräknas ha ökat med ca 3 % 1974 och öknings­takten beräknas bli endast 0,5 % lägre 1975. Det är främst den offent­liga konsumtionen som bidrar till denna utveckling. 1974 ökade den totala offentiiga konsumtionen med 4 % i volym och 1975 beräknas ökningstakten lill 3 %. Den kommunala konsumtionen beräknas ha ökat klart snabbare än den statiiga 1974, medan konsumtionen både för staten och kommunerna vänias öka relativt kraftigt 1975 med 4 resp. 3 %. De offentiiga investeringarna beräknas ha minskat svagt under 1974 och denna volymnedgång beräknas fortsätta i samma takt

' Det investeringsbegrepp som här används baseras på nationalräkenskaper­nas institutionella sektorindelning och inkluderar därför inte investeringar i statliga affärsverk och aktiebolag saml kommunala aktiebolag och stiftelser. Dessa ingår däremot i de offentiiga investeringarna sådana de vanligen pre­senteras i försörjningsbalansen. Vidare gäller att begreppet statlig konsum­tion i försörjningsbalansen även inkluderar socialförsäkringssektorns konsum­tion, vilken i detta kapitel särredovisas.

Tabell 8:4 Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar 1973 1975

Milj. kr. 1975

Volymförändring,

%

Värdeförändring, 

%

1973-1974

1974-1975

1973-1974

1974-1975

Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten

23 040

2 870

25 910

1,0 0,0 1,0

4,0

-2,0

3,0

12,5 10,0 12,5

17,0

5,5

16,0

Kommunal konsumtion Kommunal investering Totalt kommunerna

44 290 10 020 54 310

5,0

-2,0

3,5

3,0

-1,5

2,0

18,0

7,5

16,0

17,0

7,5

15,0

Socialförsäkringssektorns konsumtion

1 090

14,0

5,0

32,5

16,0

Summa offentlig sektor

81310

3,0

2,5

15,0

15,0

Summa offentiig kon­sumtion

Summa offentlig investe­ring

68 420 12 890

4,0 -1,5

3,0 -1,5

16,5 8,0

17,0 7,0

Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent.

Anm. 2 Sektoravgränsningarna överensstämmer med dem som tillämpas i ta­bell 8: 1-3.

Källor: Finansdepartementet, konjunkturinstitutet och statistiska central­byrån.

Prop. 1975:100

166

1975. Denna svaga volymutveckling på investeringssidan beräknas vara relativt likartad för staten och kommunerna under de aktuella åren.

I syfte atl ge en samlad bild av den offentliga sektorns inverkan på inkomstbUdningen i ekonomin presenteras i tabell 8: 5 uppgifler för inkomsterna och utgifterna i den konsoliderade offentiiga sektorn. Konsolideringen innebär alt alla transaktioner mellan de tre delseklorer-na staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn har eliminerats. Tabellen uttrycker sålunda transaktionerna mellan den offentliga sek­torn som helhet och den övriga delen av ekonomin. Vidare redovisas i tabellen utiåningen från de tre offentliga delseklorema lill sektorer utanför den offentiiga sektorn.

Under 1974 beräknas de offentliga utgifterna ha ökat i betydligt snabbare takt än inkomsterna medan ökningstakten 1975 beräknas bli endast något högre på utgifts- än inkomstsidan. Ulvecklingen under

1974    präglades av den mycket livliga reformverksamheten detta år inom

socialförsäkringssektorn, inkl. skallebeläggningen av sjukpenning m. fl.

förmåner. Såväl de offentiiga skalleinkomsterna som transfereringarna

Tabell 8: 5 Den konsoliderade offentliga sektorns inkomster och utgifter 1973 

1975    "

Löpande priser

Milj. kr. 1973

1974

1975

Föränd

ring, %

1973-

1974-

1974

1975

1        Inkomsler

111 449

128 590

148 360

15,5

15,5

1.1     Skatter

74 325

86 990

99 170

17,0

14,0

1.2    Socialförsäkringsavgifter

18 637

21 180

25 550

13,5

20,5

1.3     Övriga inkomster

18 487

20 420

23 640

10,5

16,0

2       Utgifter

102 669

125 270

146 750

22,0

17,0

2.1     Transfereringar

41021

54 780

65 340

33,5

19,5

2.1.1 Till hushåll m. m.

31 307

41 700

47 180

33,0

13,0

2.1.2 Till företag inkl. livs-

medels- och bostadssub-

ventioner

3 706

5 390

8 560

45,5

59,0

2.1.3 Till intemationell verk-

samhet

957

1470

2 050

53,5

39,5

2.1.4 Ofördelat

5 051

6 220

7 550

23,0

21,5

2.2    Konsumtion

50 309

58 540

68 420

16,5

17,0

2.3     Realinvestering

11 133

12 050

12 890

8,0

7,0

2.4    Korrigeringsposl m. m.

206       100

100

3

FinansieUt sparande

8 780        3 320        1610

4

Utlåning

11041       12 510

4.1

Över statsbudgeten

3 524

4 210        4 520

4.2

Från allmänna pen­sionsfonden

7 209

7 783

4.3

Övrigt

308

517

Anm. 1 Procenttalen är avrundade till närmaste hela resp. halva procent. Anm. 2 Korrigeringspost m. m. innefattar korrigeringsposten i tabell 8: 1 samt kommunernas nettoköp av mark och fastigheter. Källa: Finansdepartementet.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

167

lill hushållen påverkades i slor uisträckning av denna omläggning. På skatlesidan bestämdes utvecklingen 1974 även av den temporära sänk­ningen av mervärdeskatten under en del av året. 1975 tillkommer nu skatteinkomster med anledning av förslagen om höjningar av vissa punktskatter. Den offentliga sektorns inkomsler i form av socialför­säkringsavgifter påverkas av att reformverksamheten tiU vissa delar har finansierats med höjda arbetsgivaravgifter. Detta gäller bl. a. skatteom­läggningarna 1974 och 1975 samt folkpensionsreformen 1975.

Förutom av skatlebeläggningen av vissa socialförsäkringsförmåner förklaras ökningslakten för hushållstransfereringarna 1974 av stora för­bättringar vad gäller utgående förmåner till hushållen, bl. a. höjningar av barnbidrag, bostadstillägg, studiebidrag m. m. Därtill kom exlra utbetalningar av folkpension, barnbidrag m. m. under 1974. 1975 väntas transfereringarna lill hushållen, som är den klart tyngsta trans-fereringsposten, återta en lugnare utveckling. Reformverksamheten fortsätter dock med förbättringar av folkpensionsförmåner, bostads­tillägg m. m.

Transfereringarna till företag beräknas ha ökat mycket kraftigt 1974 och förhållandet väntas bli likarlat även 1975. Till stor del förklaras dessa ökningar av den successivt ökade subvenfioneringen över stats­budgeten av priserna på vissa viktigare baslivsmedel. Från budgetåret 1975/76 tillkommer dessuiom effekterna av den beslutade bostadspoli­tiska reformen samt den föreslagna energipolitiska reformen. Transfere­ringarna lill internationell verksamhet bestäms 1975 liksom under 1974 av de snabbt växande åtagandena vad gäller u-landsbislåndel.

Den mycket kraftiga ökningen av de offentliga utgifterna, som präg­lade 1974, medförde stora förändringar vad gäller den offentliga sek­torns finansiella ställning. Under 19701973 ökade del finansiella spa­randet, dvs. nettot mellan inkomster och utgifter exkl. utiåningsverk­samhet m. m., från drygt 5 miljarder kr. till närmare 9 miljarder kr. Från 1973 till 1974 minskade delta inkomstöverskolt med hela 5,5 mil­jarder kr. Denna försvagning av det finansiella sparandet väntas fort­sätta 1975 och detta år skulle därmed inkomstöverskollet uppgå till en­dast drygt 1,5 miljarder kr. Från 1973 till 1975 skulle således den offent­liga sektorns finansiella sparande minska med drygt 7 miljarder kr.

Del bör observeras att elt positivt eller negativt finansiellt sparande (inkomstöverskott resp. utgiftsöverskott) av en viss storlek inte i och för sig säger något om effekterna av den ekonomiska politiken. Det är förändringarna i det finansiella sparandet eller snarare förändringar i de olika delposter på inkomst- och utgiftssidan vars netto utgör det finansiella sparandel som är av intresse i detta sammanhang. För­ändringar i dessa delposter har effekter på inkomsterna inom den privata delen av ekonomin och därmed på hushållens och företagens efterfrågan. Förändringar i det finansiella sparandet har även betydelse

Prop. 1975:100

168

för lägel på kreditmarknaden och förutsättningarna för kredUpoliliken. Därigenom kan förändringar i den offentliga sektoms finansiella spa­rande dessutom få andra effekter för den privata sektom. I den mån ökningar av det statliga utgiflsöverskottet tillåts verka likviditetsskapan-de kan således en expansion underlättas för de delar av den privata efterfrågan som är beroende av kreditmarknaden som finansieringskälla. I detla avsnitt har ovan endast de realekonomiska utgifterna i de tre offentiiga delsektorerna behandlats. Vid en bedömning av den offent­liga sektorns upplåningsbehov måsle emellertid även utlåningen från staten, kommunerna och aUmänna pensionsfonden lUl den privata sek­torn tas med i diskussionen. Det offentliga upplåningsbehovet påverkas nämligen på i princip samma sätt av en utlåningsökning som av en för­sämring av det finansiella sparandel. I tabell 8:5 redovisas därför även utlåningen från den offentliga sektorn till låntagargrupper i den privata delen av ekonomin inkl. bostadssektorn. I utiåningen från allmänna pensionsfonden har i detta sammanhang de medel som ställts till den statliga   och   kommunala   sektorns   förfogande   således   exkluderats;. Av tabellen framgår att den offentiiga. sektorns samlade utlåning till den privata sektorn klart överstiger inkomstöverskottet i den offentliga sektorn. 1971 uppgick denna differens till drygt 5 miljarder kr. 1973 hade det offentliga upplåningsbehovet minskat till endast drygt 2 mil­jarder kr. En dramatisk omsvängning skedde 1974. Den offentliga ut­låningen översteg detla år det finansiella sparandel med drygt 9 iniljar-der kr. och denna differens kan beräknas bli ännu något större 1975. Detta innebär att det offentliga upplåningsbehovet ökade med ca 7 miljarder kr. från 1973 till 1974.

Den samlade offentliga upplåningen, och därvid främst den statliga upplåningen, kommer således 1975 i likhet med 1974 att uppgå till mycket stora tal. Visserligen kommer denna upplåning alt äga rum på en kreditmarknad, där det finansiella utrymmet är relativt flexibelt, men trots detta kan återverkningar på den reala ekonomin uppstå. Sambanden är emellertid i detta hänseende mycket svåröverskådliga. Att tillgången på finansiella resurser kan utgöra en restriktion för den ekonomiska politiken sammanhänger med institutionella förhållanden på marknaden för långfristiga krediter. Vidare finns gränser för pen­ningpolitikens möjligheter att utan selektiva åtgärder styra likviditeten på andra marknader. Ett stort statligt budgetunderskott kan, vid bl. a. givet behov av långfristig bostadsfinansiering, i och för sig leda till så­dana balansbrisler mellan olika lånemarknader atl i vissa lägen icke önskvärda konsekvenser i vahitapolitiskt och konjunklurpolitiskl hän­seende uppkommer.

Att bestämma de totala effekter på ekonomin, inkl. effekterna via kreditmarknaden, som följer av förändringar i det offentligas inkomster och utgifter torde därför inle låta sig göras, eftersom man vet för lite

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

169

om hur kreditmarknadseffekterna återverkar på den reala ekonomin. De finanspolitiska effekter, som följer av att förändringar i den offent­liga sektorns inkomster och utgifter direkt påverkar efterfrågan på oli­ka varor och tjänster, skall däremot i del följande belysas med hjälp av en enkel analysmodell.

8.6 Beräkning av finanspolitiska effekter

Under de senaste åren har i nationalbudgelarbetel använts en för­enklad modell med vars hjälp man kan belysa de samlade finanspoli­tiska effektema inte bara av statsbudgetens förändringar, ulan även av förändringar i den totala offentUga sektorn, dvs. även inkl. kom­munerna och socialförsäkringssektorn. Fr. o. m. nationalbudgeten 1974 beräknas de finanspolitiska effekterna med hjälp av en i förhåUande till tidigare år något modifierad modell.' Analysen lar sin utgångs­punkt i förändringarna från föregående år i konsumtion, investeringar, transfereringar, skatter samt övriga inkomster i de tre delsektorer som ingår i den lolala offentliga sektorn. Beräkningarna visar dessa föränd­ringars effekter på bruttonationalprodukten. I kalkylerna tas endast hän­syn till de effekter som kommer till uttryck under prognosåret. Kvar­stående effekter av förändringar i den offentliga sektorns verksamhet under föregående år beaktas inle heller.

Modellen är en real modell i den meningen alt utgångspunkten ut­görs av förändringar uttryckta i fasta priser, vilka ställs i relation lill bruttonationalprodukten i fasta priser. Modellen kan således inle an­vändas vid exempelvis en bedömning av de effekter på bruttonational­produkten som de nominella förändringarna i den offentliga sektorns verksamhet kan ha via kreditmarknaden. Vad gäller deflateringsmcto-diken beräknas förändringar i den offentliga sektorns direkta efterfrå­gan, dvs. förändringar i konsumtion och investeringar, utifrån upp­gifter i 1968 års priser. Det innebär att deflateringen i detta avseende sker med hänsyn tiU innehållet i den direkta efterfrågan. Vid beräk­ningen av de indirekta effekterna på den privata sektorn, som föränd­ringar i de olika delposterna i den offentliga sektorns inkomster och utgifter leder tUl, används implicitprisindex för den privata konsum­tionen vid deflateringen.

De sekloravgränsningar som har valls för modellberäkningarna skil­jer sig något från redovisningen i tidigare avsnitt i detla kapitel. In­vesteringar i statiiga affärsverk samt i statliga och kommunala bolag och stiftelser betraktas nämligen i detta sammanhang som ingående i den offentliga sektorns utgifter. Däremot inräknas inte bosladsbyggan-

 Modellen är statisk och liknar i sina huvuddrag den som redovisats av Bent[REDACTED_EFTERNAMN] i Fiscal Policy in Seven Countries 19551965 (OECD).

Prop. 1975:100

170

det i den offentliga sektorn, eftersom bostadsinvesteringarna inte längre kan sägas utgöra ett styrmedel i den ekonomiska politiken på samma sätt som var fallet under 1960-talel. Även investeringsfonderna har hållils utanför modellen. Inte heller ingår andra ekonomisk-politiska åtgärder, som direkt inriklas mot den privata sektorns konsumtion och investeringar, förutom i den utsträckning åtgärdema indirekt påverkar den offentliga sektorns inkomster och utgifter.

Genom olika antaganden om bl. a. de marginella konsumtions- och importbenägenheterna tas i modellen viss hänsyn till att förändringar i skilda typer av konsumtion, investeringar, transfereringar, skatter m. m. har olika effekter på samhällsekonomin. Till grund för effeklberäk-ningarna ligger således bedömningar av dels importbenägenhelen för olika användningskomponenter, dels hushållens konsumtionsbenägen­het för olika inkomstslag. Det aktuella konjunkturläget liksom även ef-terfrågeökningarnas sammansättning påverkar slorieken på de marginel­la importbenägenheterna. För 1974 har det ansetts rimligt all i delta sammanhang räkna med en marginell importbenägenhet för privat konsumtion på 0,4. Osäkerheten om den marginella importbenägenhe­tens storlek 1975 är betydande. Importbenägenhelen har därför förut­satts ligga kvar på samma värde som 1974, även om en rad olika fak­torer pekar på att värdet bör vara lägre 1975. Importbenägenheten för övriga användningskomponenter - med undantag för maskininveste­ringar har uppskattats till lägre tal än för den privata konsumtionen. Hushållens marginella konsumtionsbenägenhet har för både 1974 och 1975 uppskattats till 0,7. Det har emellertid ansetts befogat att räkna med en lägre margineU konsumtionsbenägenhet (0,6) för inkomster som härrör från tiUfälliga transfereringar och en något högre (0,8) för inkomsler från permanenta transfereringar. De marginella konsum-tionsbenägenheter hos hushållen som ingår i modellen avser, som tidi­gare framhållits, endast att avspegla den konsumtionsökning som in­träffar under prognosåret.

Med de bedömningar av import- och konsumtionsbenägenhet som redovisas ovan erhålls ur modellen värden på ett anlal mulliplikatorer. Med tillämpning av dessa mulliplikatorer kan den totala effekten på bruttonationalprodukten av förändringar i den offentliga sektorns verk­samhet räknas fram. För några av de viktigaste realekonomiska variab­lerna redovisas multiplikatorerna nedan.

Byggnadsinvesteringar

1,4

Maskininvesteringar

1,1

Offentliga löner

1,6

Övrig offentlig konsumtion

1,3

Permanenta transfereringar till hushåll

0,8

Tillfälliga transfereringar till hushåll

0,6

Direkta skatter

-0,7

Indirekta skatter

0,8

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

171

Res lU ta t

Resultaten av de modellberäkningar som utförts enligt den ovan beskrivna metodiken redovisas i labell 8: 6. Effekterna har därvid uttryckts som procent äv bruttonationalprodukten i fasta priser. I ta­bellen presenteras de beräknade effekterna av förändringar i den of­fentiiga sektorns verksamhet 1974 och 1975.

Som framgår av tabellen framkommer nu en något annorlunda bild jämfört med den som presenterades i den preliminära nationalbudge­ten för 1975. Den totala offentliga sektorns finanspolitiska effekt är något mindre 1974 medan däremot effekterna 1975 blivil betydligt kraf­tigare.

För 1974 gäller förändringarna främst staten men även kommunerna berörs. Det statliga lotalbudgelunderskotlet blev drygt en miljard kr. mindre än vad som tidigare med utgångspunkt från riksrevisionsver­kels budgetprognoser kunde förväntas. Verkets beräkning av utfallet 1974 understiger även den av riksgäldskontoret redovisade upplåning­en. Även om effekterna av den statliga sektorns verksamhet med nu föreliggande material beräknas till ett något lägre tal än tidigare, är storleksordningen ändå betydande. Denna kraftiga inverkan på sam­hällsekonomin 1974 kan helt hänföras till den statliga politikens indirek­ta effekter. Dessa effekter förklaras av de mycket kraftiga stimulans­åtgärder som vidtogs under 1974 och som innebar stora ökningar av de statliga transfereringarna saml en tidsbegränsad sänkning av mer­värdeskatten.

Här bör påpekas att en betydande del av de statliga transfereringar­na är avsedda för andra offentliga delseklorer, vilket i beräkningarna för dessa sektorer registreras som en negaliv effekt av samma sloriek. Den negativa multiplikatorn för t. ex. erhållna statsbidrag i socialför­säkringssektorn är dock mindre än den positiva multiplikator som åsatts de slutliga utgifter inom denna sektor som bidragen avser. Den posi­tiva effekt som därigenom uppkommer tillgodoförs sålunda socialför­säkringssektorn.

En särskild undersökning av verkningarna av 1974 års temporära mervärdeskattesänkning pågår f. n. inom finansdepartementets ekono­miska avdelning i samarbete med riksrevisionsverket. Det har inle va­rit möjligt att redan till den reviderade nationalbudgeten 1975 läm­na en redovisnuig av resultaten av denna utvärdering. Det statistiska underlag som hittiUs föreligger är inte tillräckligt detaljerat för att till-låta några mer preciserade slutsatser. Ytterligare statistiskt material bl. a. om importens fördelning på enskilda varugrupper saml mervärde­skattens fördelning på detaljerade branscher måste först bearbetas. Un­dersökningen fortsätter således och en slutlig utvärdering kan beräk­nas föreligga inför den preliminära nationalbudgeten 1976.

Prop. 1975:100

172

I avvaktan på undersökningens resultat skall här endast några all­männa synpunkler och observationer redovisas. Nu tillgänglig kon-sumtionsstalislik ger en tydlig bUd av en nedgång i konsumtionen un­der första kvartalet 1974 under intryck av oljekrisen och en betydande återhämtning och uppgång under andra och tredje kvarlalen. Därefter minskade konsumtionen åter under fjärde kvartalet. Denna beskriv­ning av förändringar i konsumtionen 1974 är giltig både vid en jäm­förelse med föregående kvartal och vid en jämförelse med motsvaran­de kvartal föregående år. Det är främst de varaktiga varorna som har utsatts för kraftiga svängningar i konsumtionen. Allra tydligast var inslaget av köprush andra och tredje kvartalen 1974 inom bilhandeln.

Konsumtionsutvecklingen 1974 påverkades av flera olika faktorer. Oljekrisen under första kvartalet hade säkert en dämpande effekt på konsumtionen. Uppgången andra kvartalet kan delvis förklaras som en återhämtning från första kvartalets exceptionella förhållanden. Vidare kan en spontan konsumtionsuppgång beräknas ha varit på väg att slå igenom. DärtUl kommer de mycket kraftiga slalliga stimulansåtgärder­na som beslutades i december 1973 och mars 1974. Förutom den tem­porära sänkningen av mervärdeskatten ingick i dessa stimulanspaket bå­de tiUfälliga och permanenta transfereringsökningar av betydande om­fattning. Det föreligger således slora svårigheter att skilja ut den kon-' sumtionsstimulerande effekt som kan tUlskrivas sänkningen av mervär­deskatten från den spontana konsumtionsuppgången och från de övriga stimulansåtgärdernas konsumtionseffekter. Konsumlionsslalisliken ly­der dock på en kraftig omfördelning av konsumtionen under 1974 till andra och tredje kvartalen.

Importslatistiken tyder på all konsumtionen fick en sådan omfatt­ning att en kraftig importökning blev nödvändig för att möta den öka­de efterfrågan. Det gäller speciellt bilar där en fördubbling av importen ägde rum tredje kvartalet.

En myckel enkel teoretisk kalkyl av mervärdeskattesänkningens verk­ningar skuUe kunna la sin utgångspunkt i de bedömningar av konsum­tions- och imporlbenägenhet som tUlämpas i effeklmödellen. Den lem-porära mervärdeskatlesänkningen kan beräknas ge en ökning av hus­hållens disponibla inkomster om 1,21,3 miljarder kr. Med lillämp­ning av den margineUa konsumtionsbenägenhet som används i effekt­modellen kan konsumlionsökningen till följd av denna disponibelin­komstökning beräknas till i storleksordningen 900 milj. kr. Den mar­ginella importbenägenheten bedöms ligga något högre för de varaktiga varor, bl. a. bilar, som främsl påverkades av skattesänkningen, än de 0,4 som antogs ovan i metodikavsnittel. Det kan således antas alt nära hälften av den konsumlionsuppgång som kan sällas i samband med den sänkta mervärdeskatten motsvarades av en ökad imporl.

Som har framgått av avsnillet om kommunerna beräknas den kom-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

173

Tabell 8: 6 Finanspolitiska effekter 1974 och 1975

Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser

1974

1975

Staten: Direkt efterfrågan Indirekt effekt

0,0 1,5

\

1,5

0,4 0,7

1,1

Kommunerna: Direkt efterfrågan Indirekt effekt

0,4 0,6

LO

0,3 0,3

0,6

Socialförsäkri ngssektorn

0,7

0,1

Totalt

3,2

1,8

Källa: Finansdepartementet.

munala aktiviteten ha varit intensivare 1974 än enligt tidigare bedöm­ningar. Detla avspeglas också i beräkningen av kommunernas finans­politiska effekter 1974 som nu uppgår till ca 1 % av bruttonationalpro­dukten. Sammantaget visar de nya beräkningarna att den totala offent­liga sektorns stimulerande inverkan på ekonomin 1974 uppgår till drygt 3 % av bruttonationalprodukten.

För 1975 visar de nya beräkningarna en klart positivare inverkan på samhällsekonomin från både siatens och kommunernas verksamhet än de redovisade kalkylerna i den preliminära nationalbudgeten 1975. Förändringen är särskilt påtaglig vad gäller den statliga sektom.

Det finns ett flertal förklaringar till denna reviderade bild av siatens finanspolitiska effekter 1975. För det första visade utfallet 1974 som nämnts etl mindre ulgiftsöverskott än enligt tidigare bedömningar. En del av de utgifter som väntades falla på andra halvåret 1974 har flyttats fram till första halvåret 1975. Vidare blir förändringarna på utgiftssidan från 1974 till 1975 genom det reviderade utfallet be­tydligt större även vid en oförändrad utgiftsnivå 1975. Tilläggsstat 

II

och III för budgetåret 1974/75 kan beräknas höja de statiiga ut­gifterna 1975 liksom flera av de propositioner som regeringen lagt fram till riksdagen under 1975, framför allt energipropositionen. Även på inkomstsidan föreligger nya bedömningar. Den totala löne­summan 1974 ökade med 12 %, dvs. 0,5 % lägre än enligt tidigare prognoser. Detta påverkar lönesummans absoluta nivå även 1975 och därmed minskar också inbetalningarna av direkta skatter detta år. Den­na minskning av de dUrekta skatterna motverkas dock av höjningar av de indirekta skatterna, främst med anledning av förslagen om höjda punkt­skatter. Den totala positiva effekten av den statUga sektorns verksam­het 1975 beräknas således till drygt 1 % av bruttonationalprodukten. Statens direkta efterfrågan, dvs. de direkta effekterna av ökad statUg konsumtion och investering, svarar därvid för drygt 1/3 av sektorns totala effekter. Det är dock främst de kraftiga ökningarna av de stat-

Prop. 1975:100

174

liga livsmedels- och bostadssubventionerna som beräknas bidra till statens betydande stimulanseffekt på samhällsekonomin 1975.

Kommunerna bidrog som nämnts med en mycket positiv inverkan på den svenska ekonomin 1974 och även 1975 beräknas 1/3 av den offentliga sektorns totala effekter härröra från den kommunala verk­samheten. Socialförsäkringssektorn uppvisade 1974 en ovanligt slor stimulanseffekt på ekonomin, vilkel förklaras av den långsamma ut­vecklingen av fonduppbyggnaden inom sektorn, vilken i stort sett låg kvar på 1973 års nivå. Däremot beräknas socialförsäkringssektorns finanspolitiska inverkan vara i det närmaste neutral 1975. Den samlade stimulanseffekt som ulgår från den offentliga sektorn 1975 beräknas nu lill nära 2 % av bruttonationalprodukten. Jämfört med 1974 är således effekten något lägre. I det rådande kapacitetsläget är det emeUertid inte motiverat alt gå längre än så.

Vid bedömningen av den offentliga sektorns totala effekter 1975 bör observeras att investeringsfonderna som ovan nämnts inte ingår i de här presenterade beräkningarna. Vid sidan av de allmänna inve­steringsfonderna fattades 1974 beslut om avsättningar till arbetsmiljö­fond och särskild investeringsfond. En beaktansvärd del av dessa av­sättningar kan beräknas bli utnyttjade redan under innevarande år, vilket tUlsammans med beslutet om att förlänga möjUghetema alt ut­nyttja investeringsfonderna bör ha en klart stimulerande inverkan på investeringsaktiviteten. Effektema härav är emellertid inte medräknade i de resultat som presenterats i tabell 8: 6.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

175

9    Kreditmarknaden

Kreditpolitiken kunde under de första månaderna 1974 fortfarande avpassas efler det inhemska efterfrågeläget och hölls sålunda fortsatt lält. Ett ökat internationellt beroende blev därefter avgörande för att kredilpolitiken lades om i restriktiv riktning under våren 1974. Av sta­biUseringspolitiska skäl hade bl. a. räntorna utomlands successivt höjts under 1972 och 1973 och låg på en fortsalt hög nivå i början av 1974, medan Sveriges diskonto hölls oförändrat på 5 % (tabell 9: 1). De så­lunda uppkomna räntedifferenserna bidrog till förskjutningar i import-och exportbetalningarna samt tilllagande placeringar på valutakonlo, vilka senare speglades i utvecklingen av valulabankernas tidsposition (diagram 9: 1). Samtidigt växte affärsbankernas utestående krediter till övriga ändamål exkl. bostadsbyggnads- och mellankrediter, den s. k. övriga utlåningen, i snabb takt i synnerhet i början av 1974 (diagram 9: 2). Till följd av de stigande oljepriserna försämrades samtidigt bytes­balansen. Dessa faktorer, förstärkta av valutaspekulationen, låg bakom del mycket kraftiga valulaulflöde, som inträffade under senare delen av mars och de första dagarna i april 1974.

Tabell 9:1 Vissa centralbankers diskonto samt 3-månaders eurodollarränta 31 december 197028 februari 1975

Procent

1970 31 dec.

1971

1972

1973

1974

1975

30 juni

31 dec.

30 juni

31 dec.

30 juni

31 dec.

30 juni

31 dec.

28 febr.

Storbritannien

7

6

5

6

9

7,50

13

11,75

11,50

10,50

Frankrike

7

6,75

6,50

5,75

7,50

7,50

11

13

13

11

Förbundsrepu-

bliken Tyskland

6

5

4

3

4,50

7

7

7

6

5,50

Sverige

7

6

5

5 .

5

5

5

6

7

7

Italien

5,50

5

4.50

4

4

4

6,50

9

8

8

Danmark

9

7,50

7,50

8

7

7

9

10

10

9

Förenta

staterna

5,50

4,75

4,50

4,50

4,50

6,50

7,50

8

7.75

6,75

Eurodollar

7,35

7,25

6,42

5,10

6,10

8,80

10,62

12,14

10,34

7,40

Källa: Nationell statistik.

I detta läge höjde riksbanken fr. o. m. den 3 april 1974 diskontot från 5 till 6 %. De kassakvoter, som affärsbankerna är skyldiga atl hål­la i riksbanken höjdes från 1 till 5 %. Samtidigt höjdes räntesatserna på vissa kortfristiga placeringar betydligt mer än diskontot. Räntan på den korta marknaden i Sverige kom att ligga vid ungefär 8 %. Vidare uppmanades bankerna atl dämpa ökningslakten i utestående övrig ut­låning. KredUgivningen skulle dessutom ges en selektiv inriktning för

Prop. 1975:100

176

Diagram  9:1  Riksbankens  guld  och  valutor,  valutabankernas  tidsposition samt valutareserven 19701975

Miljarder kr. Stockuppgifter vid slutet av varje månad

1970

1971

Källa: Riksbanken.

1972

1973

1974     1975

Diagram 9: 2 Affärsbankernas utestående krediter till övriga ändamål exkl. bostadsbyggnadskreditcr 19691975

Procentuella 12-månadersförändringar

1969

1970

Källa: Riksbanken.

1971

1972      1973

1974       1975

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

177

att upplåningen härigenom i ökad utsträckning skulle styras över lill utlandel.

Avsikten med åtgärderna var bl. a. att minska de uppkomna ränle-differenserna, vUket skulle göra den privata sektorn mer benägen att utnyttja de ulländska kreditmöjligheterna vid i första hand finansiering­en av sin utrikeshandel. Dessutom syftade åtgärderna till alt begränsa bankernas utlåningsförmåga, varigenom tillgången på fortfarande re­lativt bUliga krediter i Sverige skulle minskas.

Åtgärderna tycktes dock ej få någon omedelbar inverkan på kredit­expansionen och kapilalrörelserna. Detla sammanhängde med atl rän­tenivån i utlandet ännu låg högt över den svenska samt alt företagens inhemska likviditelssilualion fortfarande var god. HärtUl kom förvänt­ningar om kursstegringar på vissa ulländska valutor. En ytterligare nedgång i valutareserven kunde konstaleras (diagram 9: 1). Detta föran­ledde utvidgade åtgärder från riksbankens sida. I linje med strävan att underlätta kapitalimport till Sverige modifierades sålunda tUlämp­ningen av valutaregleringen. I syfte alt framkalla en överflyttning från valutakonto till den centrala valutareserven skulle vidare efter den 18 juni 1974 ingen ränta ulgå på nyinsalta medel på valutakonlo. Insätt­ningarna på dessa konton har sedan dess minskal. Valutareserven av­tappades dock trots vidtagna ålgärder i stor omfattning under juli månad 1974. Därefter höjdes diskontot i mitten av augusti 1974 till 7 %. I anslutning härtiU uppjusterades straffräntan samt räntesatserna på bankernas in- och utlåning. Vidare skulle varje affärsbanks övriga utestående utlåning få växa med högst 15 % under 1974. Vid bedöm­ningen av ökningstakten för affärsbankernas övriga uteslående kre­diter skulle de utlandsfinansierade krediterna exkluderas. I samband med åtgärderna i augusti upphävde riksbanken vissa begränsningar i svenska företags möjligheter alt låna utomlands.

Efter åtgärderna i augusti stabUiserades läget. Kreditexpansionen mattades, valutautflödet upphörde och elt visst inflöde kunde konsta­leras mot slutet av 1974. Härtill torde även räntesänkningar i ullandet under senare delen av 1974 ha bidragit (tabell 9: 1). För Sveriges del är särskilt räntesänkningarna på EurodoUarmarknaden av stor vikt. Dessa tendenser tillsammans med de under året vidtagna kredit- och valuta­politiska åtgärderna ledde till en mycket gynnsam utveckling av ka­pitalbalansen under fjärde kvartalet 1974 ett nettokapitalinflöde inkl. restposten på drygt 1,9 miljarder kr. Detta täckte mer än väl bylesbalansunderskotlet för detta kvartal på 1,6 miljarder kr. Det var framför allt betalrungsförskjutningarna och utlandsfinansieringen av ex­port och import som påverkades. Under fjärde kvartalet 1974 uppgick dock även övriga nya privata svenska långfristiga lån i ullandet tUl ett icke oväsentiigt belopp eller 900 milj. kr. Samtidigt stannade de svens­ka direkta investeringama i utlandet på 620 milj. kr.

12   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

178

Under 1974 ägde en omkastning i bytesbalansen med närmare 10 miljarder kr. rum från ett överskott på 5,3 miljarder kr. 1973 lill ett underskott på 4,4 miljarder kr. 1974. Det uppkomna bytesbalansunder­skottet 1974 slog ej helt igenom på valutareserven. Sålunda represen­terade kapitalbalanscn. och restposten kapitalinflöden på 1,4 resp. 1,2 miljarder kr. Samtidigt växte emellertid bankernas tidsbundna fordringar med 1,5 miljarder kr., varigenom valutareserven ändock kom att minska med 3,3 miljarder kr.

Kapitalimporten tycktes ha kommit igång först under fjärde kvartalet 1974. Mot bakgrund av förväntade fortsatta bytesbalansunderskott har det bedömts av stor vikt, att kapitalimporten ej kommer av sig utan fortsätter i snabb takt. Med denna förutsättning beslöt riksbanken i slu­tet av november 1974 att till utgången av första halvåret 1975 förnya ti­digare rekommendationer rörande begränsad ökning av affärsbankernas utestående övriga utlåning. Affärsbankerna rekommenderades sålunda att begränsa denna ökning så att den ultimo juni 1975 inte skulle över­stiga 20 % räknat från den 31 december 1973. Från denna tidpunkt tiU slutet av mars 1975 hade stocken av sådana krediter exkl. de ullands-refinansierade vuxit med 14 %.

9.1 Likviditetsutvecklingen

Penningmängden

Den sedan årsskiftet 1970/1971 mycket snabba stegringen i samhälls­ekonomins totala likviditet omräknat i fasta priser bröts under våren 1974 och följdes under hösten av en viss reducering. Denna nedgångs­tendens bromsades upp i slutet av året varefter en förnyad ökning i penningmängden kunde skönjas (diagram 9: 3). Även i penningmäng­dens värdemässiga utveckling framträdde en uppbromsning under 1974. För detta år anges sålunda i labell 9:2 penningmängdens tillväxt lUl 13,8 mUjarder kr., vilket var 4 miljarder kr. lägre än 1973. Den av­tagande stegringstakten i penningmängden 1974 härrörde i huvudsak från den exceptionella omkastningen i valutareservens utveckling detta år ett omslag i negativ riktning på 7,2 miljarder kr. till en minskning på 3,3 miljarder kr. 1974. Expansivt verkade däremot bankernas netto-förvärv av hypoleksobligationer spm var 800 milj. kr. större 1974 än 1973 eller 3,7 miljarder kr. Dessutom gav 1974 bankernas utlåning till. allmänheten ett 2 miljarder kr. större tillskott till penningmängdsök­ningen än 1973. Framför allt statens transaktioner kom 1974 att få en positiv inverkan på penningmängdens utvecklingstakt detta år. Det stat­liga ulgiftsöverskotlet var nämligen 4,6 miljarder kr. slörre 1974 än. 1973 samtidigt som dess upplåning utanför banksystemet endast var obetydligt större.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

179

Diagram 9: 3 Penningmängden hos allmänheten 19681975

Miljarder kr. Slockuppgifter vid slutet av varje månad i fasta priser. Säsong­rensade data. Medelpriser 1968 = 100.

110

-

:oo

j/f

f'

90

so

V

rO

\v

yj

f

L

_L

1958    1969    1970    1971    1972    1973    1974  1975

Anm. Penningmängden definieras som allmänhetens sedelinnehav plus samtliga inlåningsräkningar i affärsbankerna, de större sparbankerna, post­banken samt föreningsbanker.

Källa: Konjunkturinstitutet.

Tabell 9: 2 Penningmängden bos allmänheten 1972-

Milj. kr.

1974

1972

1973

1974

Penningmängden hos allmänheten,

ökning

14 425

.   17 783

13 777

Tillskott genom:

Valutareservens förändring

2 251

3884

-3 292

Siatens utgiftsöverskott

6 345

6 150

10 721

Statens upplåning utanför bankerna ()'

-2 749

-4 729

-.4 862

Bankernas utlåning till allmänheten

9 054

10 003

11928

Bankernas nettoförvärv av hypoteksob-

ligalioner och mellankrediter

1 923

3 899

3 178

Diverse

-2 399

-1 424

.  -3 896

Summa

14 425

17 783

13 777

" Tecknet () innebär att förändringen i posten ifråga har erhållit omvänt tecken.

Källa: Riksbanken.

Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer

Tendensen i samhällsekonomins totala Ukviditetsutveckling. 1974 speg­lades även i de större sektorerna. Både kommunernas och företagens bankinlåning torde ha försvagats med ansenliga belopp under 1974. För kommunernas del synes delta t.o.m. ha inneburit en absolut nedgång i deras banktiUgodohavanden. Nedgången i företagens inlåning 1974 kunde även i viss mån skönjas i utvecklingstakten av industrins, likvida

Prop. 1975:100

Diagram 9: 4 Industrins likviditetsutveckling 19691974

Milj. kr. 12-månadersflöde

180

1969

1970

1971

1972

1973

1974

Anm. Med likvida medel menas kassa-, bank-, postgirotUlgodohavanden, kortfristiga penningplaceringar samt icke-utnyltjad checkräkningskredit. Upp­gifterna avser industriföretag med fler än 200 anställda.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

medel. Dessa steg med 570 milj. kr. Under 1973 hade industrins lik­vida medel ökat med 3,1 miljarder kr. (diagram 9: 4). EiUigt tillgäng­liga uppgifter fortsatte däremot hushållens inlåning att växa 1974. Tak­ten synes dock ha varit avtagande.

Bankernas likviditet

Affärsbankernas likviditetssituation försämrades väsentligt under 1974. En omsvängning i dessa bankers likviditetsutveckling inträffade i samband med kredilåtstranmingen i aprU 1974. Affärsbankerna ålades att öka sina kassakvolsmedel i riksbanken påtagligt 1974. Dessa växte med 3,8 mUjarder kr. 1974 att jämföra med en obetydlig ökning under

1973

(tabell 9: 3). Härigenom framtvingades parallellt även en kraftig öknuig av affärsbankernas upplåning i riksbanken, vilket för helåret

1974

resulterade i en ökning av tUlväxten i affärsbankernas korta netto­skuld till riksbanken med 2,6 miljarder kr. TiU den ansträngda likvi-ditelssituationen bidrog givetvis den omfattande valutaavtappningen 1974 på 3,3 miljarder kr. mot en valutaförstärkning om 3,9 miljarder kr. 1973. Affärsbankernas kassasituation förbättrades dock i slutet av året i samband med ett mycket stort statligt budgetunderskott. Sta-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

181

Tabell 9: 3 Bankernas likvida tillgångar 1972-1974

Milj. kr., nettobelopp

1972

1973

1974

Påverkande faktorer

Total valutareserv

2 251

3 884

-3 292

Statens utgiftsöverskott

6 345

6 150

10 721

Statens upplåning utanför bankerna (-)'    -2 749

4 729

-4 862

Allmänhetens innehav av sedlar och

mynt (-)'

-1332

-1227

-1939

Medel på investeringskonlo i riks­

banken (-y

4

-   194

-   214

-     79

-    624

-      106

-      705

-       826

 -3 795

-         670

3 816

3 073

-4 877

39

-  62

-2 640

2 838

- 850

-3 515

105

764

79 3 661

192 638

3 746

2 828

-5 325

-1 304 360

-3 481 3 033

376 1 773

Medel på arbetsmiljökonto i riks­banken ()'

Kassakvolsmedel i riksbanken ()'

Övriga riksbankstransaklioner

Summa (l)-|-(2)

Affärsbankernas likvida tUlgångar

Korta nettofordringar på riksbanken

Korta nellofordringar på riksgäldskon­toret

Korta nettofordringar på utiändska banker

Statsobligationer

Summa (1)

Korta nettofordringar på övriga kredit­institut Hypoteksobligalioner och mellankrediter

Summa affärsbankernas likvida till­

gångar

2 802

2 380

-3 176

Sparbankernas och föreningsbankernas likvida tillgångar

Korta nettofordringar på riksbanken             25

98

63

6

-  8

212

89

155

173

70

245

448

616

925

- 246

563

866

1405

Korta nettofordringar på riksgäldskon­toret Statsobligationer

Summa (2)

Korta nettofordringar på övriga kredit­institut Hypoteksobligalioner

Summa sparbankernas och förenings­

bankernas likvida tillgångar

2 249

2 036

1607

' Tecknet () innebär, att förändringarna i posten ifråga har erhållit omvänt tecken.

Anm. Affärsbankernas kassakvolsmedel är ej medräknade i deras likvida tillgångar.

Källa: Riksbanken.

lens transaktioner kom för helåret 1974 alt få en ca 4,4 miljarder kr. större positiv inverkan än 1973 på bankernas Ukviditetsutveckling.

Avlappningen av affärsbankernas likvida tiUgångar framför allt på grund av kassakvotshöjningen och valutaavtappningen 1974 kom tiU uttryck i väsentliga neddragningar av i första hand deras dagslån i riks-

Prop. 1975:100

182

Tabell 9: 4 Affärsbankernas likviditetskvoter 1970-1975

Likvida tillgångar i procent av skulder vid slutet av varje månad. Genomsnitt för samtliga banker.

1970

1971

1972

1973

1974

1975

Januari

34,1

38,6

37,0

36,8

41,2

37,3

Februari

34,3

38,3

35,7

35,0

39,1

34,9

Mars

31,9

38,3

36,3

36,6

37,5

April

32,4

38,9

35,4

34,9

34,6

Maj

29,7

36,0

34,7

35,4

33,1

Juni

32,0

35,0

33,5

34,8

32,1

Juli

34,5

37,7

35,5

37,6

33,9

Augusti

34,2

37,2

34,9

36,2

32,6

September

34,5

37,0

34,2

36,1

34,6

Oktober

35,9

38,2

35,4

35,9

34,5

November

35,6

38,3

35,4

38,2

35,9

December

37,8

38,2

37,3

39,9

38,4

Källa: Riksbanken.

gäldskontoret och innehavet av skattkammarväxlar. Som synes i ta­bell 9: 3 minskade affärsbankernas nettofordringar i riksgäldskontorel med 2,7 miljarder kr. mer 1974 än 1973. Även affärsbankernas netto­förvärv av statsobligationer var betydligt mindre omfattande 1974 jäm­fört med 1973. Den ogynnsamma utvecklingen av affärsbankernas nel-tofordran på riksbanken, staten saml utiändska banker fick en negativ inverkan på deras likviditetskvoter. För att ej underskrida sina likvidi­tetskvotskrav fick affärsbankerna under sådana omständigheter företa relativt stora nettoförvärv av hypoteksobligalioner 1974, vilka upp­gick till 2,3 mUjarder kr. Affärsbankernas likviditetskvoter kom ändock för samtUga månader efter april atl ligga under motsvarande månaders värdel973(tabeU9:4).

9.2 Utvecklingen på kreditmarknaden

Som framgår av tabell 9: 5 växte de organiserade kreditströmmarna med 8 miljarder kr. 1974 till 38,2 miljarder kr. Under 1973 uppgick molsvarande tillväxt till 3,2 miljarder kr. Till den högre ökningslakten i den totala kreditgivningen på marknaden 1974 bidrog i hög grad sta­tens omfattande upplåning i riksbanken, som svängde från 1,5 mil­jarder kr. 1973 tiU 8,3 miljarder kr. 1974. Ä andra sidan skedde en motsatt, ehuru ca 4 miljarder kr. svagare omsvängning i affärsbankernas kreditgivning till staten 1974. Sammanlagt ökade härigenom den stat­liga upplåningen med 4,6 mUjarder kr., vilket utgjorde drygt hälften av det ökade kredilflödet detta år. Även till näringslivet och bostads­sektorn registrerades 1974 en växande kreditgivning, nämligen med 2,5 miljarder kr. resp. 1,3 mUjarder kr. Däremot synes kommunerna ta tagit i anspråk en mindre kreditvolym 1974 jämfört med föregående år. Den halvårsvisa utvecklingen av del totala flödet på den organisera-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

183

Tabell 9: 5 Kreditmarknaden 1973 och 1974

Milj. kr., nettobelopp

Långivare

Låntagare

Staten

Kom­muner

Bostäder

Närings­liv

Summa

1973

Riksbanken

-1 538

5

_

22

-1 511

Affärsbanker

2811

536

2 994

5 892

12 233

Sparbanker och förenings-

banker

147

-125

1 764

2 397

4 183

Enskilda försäkringsinrätt-

ningar

832

147

1 699

1 370

4 048

Offentliga försäkringsin-

rättningar'

1 868

686

3 598

3 130

9 282

Allmänheten

2 030

88

-254

128

1992

Summa

6 150

1337

9 801

12 939

30 227

1974

Riksbanken

8 341

6

71

8 418

Affärsbanker

-2 880

260

2 750

5 935

6 065

Sparbanker och förenings-

banker

385

-111

2 438

3 272

5 984

Enskilda försäkringsinrätt-

ningar

1 176

47

2 17.2

2 046

5 441

Offentliga försäkringsin-

rättningar'

1 525

645

3 594

3 050

8 814

Allmänheten''

2 174

91

188

1084

3 537

Summa

10 721

938

11142

15 458

38 259

' Exkl. återlån samt exkl. förvärv av utländska obligationer och bankers förlagsbevis. - Inkl. investeringsbankens kortfristiga placeringar.

Källa: Riksbanken.

de kreditmarknaden var påtagligt ojämn 1974. Den under året i restrik­tiv riktning omlagda kreditpolitiken gav nämligen markerade utslag på kredilmarknaden. Mest dramatisk framstår den kraftiga omkastningen mellan de båda halvåren 1974 i kreditgivningen till näringslivet. Under första halvåret 1974 uppgick den till 10,3 miljarder kr. all jämföra med 6,5 miljarder kr. ett år tidigare. Under andra halvåret uppgick den lill 5,1 miljarder kr. alt jämföra med 6,4 miljarder kr. ett år tidigare.

Kreditinstitutens utlåning

Affärsbankernas kreditgivning halverades 1974 till drygt 6 miljarder kr. Nedgången berörde så gott som alla sektorerna. Endast kreditgiv­ningen till näringslivel uppvisade en ökning, som dock var högst obe­tydlig sett över hela året. Däremot utvecklades denna dramatiskt under årel, vilket kan skönjas i en påtaglig svängning i affärsbankernas öv­riga utiåning, dvs. total utlåning till allmänheten exkl. bostadsbyggnads-och mellankrediter. Som framgår av diagram 9: 2 uppgick den procen­tuella 12-månaderslUlväxten i uteslående stocken av dessa krediter till

Prop. 1975:100

184

Tabell 9: 6 Affärsbankernas övrigutlåning fördelad på sektorer och branscher 19731974

Procentuell förändring i stocken utestående krediter. Inom parentes anges den absoluta förändringen i milj. kr.

Nov. 1973-

Maj 1974-

_

maj 1974

nov. 1974

Näringsliv

15,3

(3 427)

0,7

(168)

Industri

20,2

(1 790)

6,5

(691)

Handel

12,5

(956)

-1,0

(-88)

Byggnads- och anläggnings-

verksamhet

5,0

(154)

-17i0

(-555)

Statiiga företag m.m.

-11,7

(-46)

67,3

(233)

Privatpersoner m. m.

7.3

(1 564)

2,9

(669)

Långa bostadskrediter

4,1

(625)

2,1

(331)

Konsumtionskrediter m. m.

15,2

(939)

4,7

(338)

Total övrig utiåning

10,4

(5 078)

2,1

(1 139)

Anm. Exkl. Sparbankernas bank och Föreningsbankernas bank inkl. PK-banken.

Källor: Konjunkturinstitutet och Svenska bankföreningen.

15,1 % vid ingången av 1974 för alt snabbt accelerera till 19,9 % i slutet av april. Först under juli månad inleddes en mer markerad ned­gång i ökningstakten, vUkel resulterade i att den i slutet av 1974 upp­gick till 12,8 %. I absoluta tal uppgick affärsbankernas övriga utiå­ning till 6,5 miljarder kr. 1974.

Bankföreningens kreditanalys ger en viss uppfattning om fördelning­en av affärsbankernas övrig utlåning på sektorer. Denna utlåning om­fattar lån tUl företag, konsumtions- och långa bostadskrediter till pri­vatpersoner, rörelsekrediler till personliga företagare samt en mindre del lån till kommuner. Som framgår av labell 9: 6 återfanns den halv­årsvisa svängningen i affärsbankernas övrig utlåning även på huvud­sektorerna samt inom de flesla branscherna. Sålunda skedde en ned­gång i utiåningen till näringslivet från 15,3 % i tillväxt under 6-måna-dersperioden t. o. m. 9 maj 1974 lill 0,7 % under motsvarande period t. o. m. 9 november 1974. Styrkan i den avtagande utlåningen var dock skiftande mellan de olika branscherna. Inom några branscher och sär­skilt byggnads- och anläggningsverksamheten ägde under senare delen

Tabell 9:7 Affärsbankernas kreditgivning till bostadssektorn 1973 1974

Milj. kr., nettobelopp

Bostadsbyggnadskrediter

Utbe-     Avlyft     Förändring tålda

Mellankrediter

Direkta

Obliga­tioner

Total kreditgiv-

Utbe­talda

Avlyft

Föränd­ring

ning

1973 1974

8711 9 663

8 604 8 425

107

1 237

1 087

554

63 1 140

1 024            1 131 -586              651

1  863

2  099

2 994 2 750

Källor: Konjunkturinstitutet och riksbanken.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

185

av året en absolut minskning rum i stocken utestående krediter. Denna ökade däremot för industrin och de statliga företagen. Utlåningen till industrin var dock väsentligt lägre under andra halvåret 1974 jämfört med första halvåret. Även utlåningen till privatpersoner sjönk under andra halvåret 1974 jämfört med första halvåret.

Affärsbankernas kreditgivning till bostadssektorn sjönk 1974 med ca 250 milj. kr. lUl 2,7 miljarder kr. (tabeU 9: 7). Detta skedde trots betydande förvärv av hypoteksobligalioner samt en kraftig ökning av de uteslående bostadsbyggnadskrediterna. Under 1974 minskade näm­ligen den uteslående stocken mellankrediter med knappt 600 milj. kr. jämfört med en ökning på 1 miljard kr. under 1973. Affärsbankernas direktlångivning tUl bostadssektorn kom härigenom atl avta från 1,1 miljard kr. 1973 tiU 650 milj. kr. 1974. Däremot växte deras nettoinne­hav av bostadsobligationer i snabbare takt 1974 än 1973.

I samband med kreditålslramningen och den därmed tilltagande affärsbanksupplåningen i riksbanken fr. o. m. april 1974 började affärs­bankerna avveckla i första hand sina dagslån till riksgäldskontoret och sitt skaltkammarväxelinnehav. Samtidigt avtog även deras nettoförvärv av statsobligationer. Ett kraftigt omslag i utvecklingen av affärsbanker­nas nellofordringar på staten framträdde sålunda, från en ökning med 2,8 miljarder kr. 1973 till en ungefär lika stor minskning 1974.

Sparbankernas totala kreditgivning ökade 1974 till 4,8 miljarder kr., vilket var 1,4 miljarder kr. mer än 1973. Av denna tillväxt gick ca en halv miljard tiU bostadssektorn. Något mer gick till andra ändamål inom den privata sektorn. Även sparbankernas kreditgivning till staten i form av främst skattkammarväxlar tilltog under 1974. Vad gäller för­eningsbankerna kan nämnas att särskilt deras kreditgivning till närings­livet och bostadssektorn ökade 1974.

Tabell 9: 8 Statens upplåning 19721974

Fördelning på finansobjekt, milj. kr., nettobelopp

-)

1972

1973

1974

Budgetutfallet (nettoutgift

-6 345

-6 150

-10 721

Upplåning (ökning +)

Skattkammarväxlar och kortfristig

upplåning

1 778

-3411

3 969

Korta obligationslån

2 025

3 989

950

Långa obligationslån

2 037

3 162

3 645

Premielån

500

800

1450

Sparlån

149

671

469

Övrigt

-   144

939

238

Summa

6 345

6150

10 721

Anm. För att få överensstämmelse mellan budgelutfallet och förändringen i statsskulden har statsverkels och riksgäldskontorels kassamässiga förändringar dragits bort från skattkammarväxlar och kortfristig upplåning.

Källor: Riksbanken och riksgäldskontoret.

Prop. 1975:100

186

Även för försäkringsbolagen kunde 1974 en tilltagande kreditgivning till bostadssektorn och näringslivet samt i viss mån dessuiom till staten konstateras. Däremot avtog den till kommunerna. Försäkringsbolagens totala kreditgivning belöpte sig till 5,4 mUjarder kr. jämfört med 4 miljarder kr. 1973. Delta var en fördubbling av kreditgivningens till­växttakt jämfört med 1973. Även i förhållande tUl ännu tidigare år var den hög. Så gott som hela ökningen i kreditgivningen eller 1,2 miljar­der kr. låg på sista kvartalet 1974. Bakgrunden härtill var ett accentuerat placeringsbehov hos försäkringsbolagen till följd av starkt stigande pre­mieintäkter i slutet av 1974. De påfallande omfattande avgiftsinbelal-ningarna i slutet av 1974 torde ha orsakats av förväntningar om skatte­mässigt försämrade villkor vid tecknande av pensionsförsäkringar.

Fondtillväxten hos aUmänna pensionsfondens tre första fondstyrelser kom alt kännetecknas av en påtagligt försvagad utveckling 1974. Här­till bidrog både en dämpning i ökningen av de influtna avgifterna samt en acceleration i tillväxttakten i pensionsutbetalningarna. Den relativt långsamma ökningen av avgiftsuppbörden 1974, med 476 milj. kr. till 9 465 milj. kr. var en följd av framför allt oförändrat avgiftsuttag. Det­la uppgick 1974 för tredje året i rad till 10,5 %. Den snabba tillväxten av pensionsutbelalningarna 1974 sammanhängde främst med den under året relativt höga inflationstakten, som medförde en kraftig höjning av basbeloppet 1974. Pensionsutbelalningarna steg detla år med 937 milj. kr. till 3 881 milj. kr. VisserUgen tilltog samtidigt intäktsräntornas ök­ningslakt men expansionen i fondökningen bromsades ändå upp. Fond­tillväxten uppgick 1974 till 10,3 miljarder kr., vilkel var en ökning på 300 milj. kr. jämfört med 1973. Samtidigt reducerades kreditulbudet från de tre första fondstyrelserna med 640 mUj. kr. 1974 och stannade på 8,5 miljarder kr. Denna differens mellan fondökningens och kre­ditgivningens utvecklingstakt förklaras bl. a. av bankernas ökade krav på réfinansiering genom återlån under speciellt våren och sommaren 1974. Under helåret 1974 uppgick ålerlånen till 767 milj. kr. mol 454 milj. kr. 1973. Under 1974 förvärvade fjärde fondstyrelsen aktier för 232 milj. kr., varigenom den totala kreditgivningen från allmänna pen­sionsfonden 1974 uppgick till 8,7 miljarder kr.

Nedgången i fondens kreditgivning 1974 hänförde sig i allt väsent­ligt lill staten. De tre första fondstyrelsernas begränsade placeringska­pacitet 1974 i kombination med slora krav från bostadssektorn medför­de inskränkningar i möjligheterna att tiUgodose övriga låntagarseklorers ökade kreditbehov. Sålunda var tillväxten i de tre första fondstyrelser­nas neltoinnehav av statsobligationer och obligationer emitterade av näringslivet lägre 1974 än 1973. Nettoplaceringarna i prioriterade till-sångar kom 1974 också att bli lägre än förutsatt eller 62 %.

BiL 1    Reviderad nationalbudget 1975

187

Den sektorvisa upplåningen

Statens budgetunderskott ökade med 4,6 miljarder kr. under 1974 lill 10,7 miljarder kr. Då statens upplåning på marknaden utanför banksystemet samtidigt var av ungefär samma storleksordning 1974 som

1973

kom således så gott som hela tillväxten i budgetunderskottet att täckas i banksystemet. Parallellt härmed försämrades affärsbankernas netlostäUning gentemot riksbanken, vilket ledde tUl en strävan hos den­na bankgrupp alt minska sitt innehav av statspapper. Sålunda skedde

1974

en omsvängning i utvecklingen av detla innehav med 5,7 mUjarder kr. nämligen från en ökning på 2,8 miljarder kr. 1973 lill en ungefär lika stor nedgång 1974. Detla innebar, att statens nettoupplåning i riks­banken blev större än i banksystemet i dess helhet.

Den starkt förändrade inriktningen av kreditslrömmarna från bank­sektorn till staten fick även påtagliga återverkningar på frekvensen av vissa upplåningsformer. Statens nettoupplåning mot kortfristiga obliga­tioner minskade sålunda från närmare 4 miljarder kr. 1973 liU 950 milj. kr. 1974. Samtidigt skedde en omsvängning med 7,4 miljarder kr. i ulvecklingen av statens skatlkammarväxelskuld samt stock av kort-frisliga lån, från en nedgång 1973 på 3,4 miljarder kr. till en uppgång 1974 på ca 4 miljarder kr.

Kommunernas finansiella situation, som hade förbättrats 1972 och 1973, försämrades påtagligt 1974 (labell 9: 9). En omkastning på ca 2,5 miljarder kr. ägde rum i deras finansiella sparande. Denna kraftiga omsvängning för kommunernas inkomster och utgifter 1974'motsvara­des mer än väl av en försvagning av likviditeten. Kommunernas likvida tillgångar drogs ned med en miljard kr. 1974 jämfört med en upp­byggnad på närmare 2,4 miljarder kr. 1973. Samtidigt minskade såväl kommunernas upplåning på som utanför den organiserade kreditmark­naden delta år. Så gott som alla kreditinstituts kreditgivning till kom­munerna var lägre 1974 än 1973.

Tabell 9: 9 Kommunernas upplåning, utlåning, förändring av likvida tiUgångar samt finansiella sparande 1972 1974

Milj. kr.

1972

1973

1974

Li k vi d i tetsförändring

2 085

2 374

-   987

Utlåning

505

309

516

Upplåning totalt

2 486

1 925

1 224

På kreditmarknaden

1 950

1 527

1 192

Utanför kreditmarknaden

536

398

32

Finansiellt sparande

104

758

-1 695

Upplåning på kreditmarknaden enl.

riksbanken

1 900

1 337

938

Källa: Riksbanken och statistiska centralbyrån.

Prop. 1975:100

Tabell 9:10 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden 1973 1974

Milj. kr., nettobelopp

lut Summa

1973

1974

Obligationer

Direkta lån i affärsbankerna

därav: bostadsbyggnadskrediler

mellankrediter Bostadslån hos andra kreditinsti

7 280 1 131 107 1024 1 390

9 801

8 871 651 1237 -586 1620

11142

Källa: Riksbanken.

Bostadsinvesteringarna beräknas ha minskat med ca 10 % i volym under 1974, medan den värdemässiga nedgången uppskattas till 600 milj. kr. Samtidigt dämpades nettoulbetalningarna av de statliga bo­stadslånen, som kom att uppgå till en dryg miljard kr. 1974 mot 1,4 mUjarder kr. 1973. Däremot växte bostadssektorns upplåning på kre­ditmarknaden 1974 med 1,3 miljarder kr. tUl 11,1 miljarder kr. (tabell 9: 10).

Som framgår av tabeU 9: 10 var det specieUt bostadssektorns netto­upplåning på obligationsmarknaden, som ökade 1974 eller med 1,6 mUjarder kr. till 8,9 miljarder kr. Sparbankerna och försäkringsbola­gen svarade vardera för ca 450 milj. kr. av ökningen samt affärsbanker­na för ca 240 milj. kr. Bakom kreditinstitutens större efterfrågan på hypoteksobligalioner låg bl. a. den överenskommelse, som slöts i maj 1974 mellan delegationen för bostadsfinansiering och bankinstituten, försäkringsbolagen samt allmänna pensionsfonden rörande den lång­fristiga bostadsfinansieringen 1974.

Näringslivets investeringar i byggnader och maskiner ökade med 7,7 % i volym under 1974. Motsvarande värdemässiga ökning uppgick lill 6 iniljarder kr. Samtidigt ägde ett lageromslag på 6,8 miljarder kr. rum, från en lagerneddragning på 1,1 mUjarder kr. 1973 till en lager­uppbyggnad på 5,7 miljarder kr. 1974. Totalt beräknas näringslivels investeringar ha vuxit med närmare 13 miljarder kr. 1974. Detta täcktes lill en del med egna medel. En residualkalkyl över de olika sektorernas finansiella sparande enligt nationalräkenskaperna ger en ökning av före­lagens brutlosparande på ca 3 miljarder kr. 1974. Nu föreliggande pre­liminära uppgifter över rörelseresultatet för industriföretagen med fler än 500 anslällda pekar på en ökning av delta med 48 % under 1974 en i förhållande till 1973 i stort sett oförändrad ökningstakt. Detta rörelseresultat korrigerat för skaller, utdelningar och finansiellt netto, kan emellertid ej ulan vidare jämföras med bruttosparandel enligt natio­nalräkenskaperna. Rörelseresultatet enligt finansslatistiken påverkas av bokföringsmässiga lagervärden, medan nationalräkenskaperna i princip inte skall influeras av ändrade värderingar av behållna lagerstockar. En

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

189

Tabell 9:11 Näringslivets upplåning på kreditmarknaden 19731974

Milj. kr., nettobelopp

lut -Summa

1973

1974

Obligationer och förlagslån

Aktier

Upplåning hos affärsbankerna

Upplåning hos andra kreditinsti

2 273

537

5 594

4 535

12 939

2 195 1492

5        704

6        067

15 458

Källa: Riksbanken.

försämring av näringslivels finansiella sparande av storleksordningen 10 miljarder kr. 1974 verkar emellertid ej orimligt enligt någon av de båda tillvägagångssätten. Detta måste i och för sig ha inneburit en kraftig likviditetspåfrestning för förelagen 1974, vilken ytterligare för­stärktes i samband med frivilliga nettoavsätlningar i förväg om ca 800 milj. kr. till investerings- och arbetsmiljökonto i riksbanken. Påfrest­ningen på likviditeten neutraliserades emellertid i hög grad genom en icke oväsentlig total upplåning av företagssektorn 1974.

Som framgår av tabell 9: 11 växte näringslivets upplåning på kredit­marknaden med 2,5 miljarder kr. tiU 15,4 miljarder kr. 1974. Denna ökning bestod tiU övervägande delen eller 1,6 miljarder kr. av lån från bankema och försäkringsinrältningarna. SärskUt sparbankernas och för­säkringsbolagens utiåning tUl näringslivet tilltog 1974 eller med runt 600 milj. kr. vardera. Vidare ökade företagens kapitalanskaffning ge­nom aktieemissioner relativt kraftigt 1974 eller med ca 950 milj. kr. Däremot var deras obligationsupplåning av ungefär samma storleks­ordning 1974 som 1973.

Näringslivets upplåning utanför den organiserade kreditmarknaden torde ha Ökat i snabb takt 1974. Utvecklingen av bankernas garanti­förbindelser pekar i denna riktning. Dessa ökade med 3,3 miljarder kr. 1974 mot 140 milj. kr. 1973. Accelerationen inträffade under senare delen av 1974, då effekten av kreditåtstramningen blev mer påtaglig. Av ökningen på 3,3 miljarder kr. ägde 3 miljarder kr. rum under andra halvåret 1974. Samma mönster återfanns under den förra kreditåt­stramningen 19691970, då stocken garantiförbindelser växte med 970 milj. kr. resp. 1,4 miljarder kr.

Näringslivets upplåning utomlands, som den kommer till uttryck i betalningsbalansens privata kapitaltransaktioner samt troligen även i restposten var väsentligt större 1974 än 1973 en ökning med 2,5 mil­jarder kr., varav ca hälften var registterad. Det var inte bara finansie­ringen i anslutning tUl utrikeshandeln som ökade utan även övriga privata långfristiga lån. Samtidigt var finansieringen via emission av värdepapper lägre 1974 än 1973. Den ökade upplånmgen utomlands hade för övrigt ett visst samband med omfattningen av de direkta in-

Prop. 1975:100

190

vesteringarna utomlands, eftersom riksbanken skärpt kraven på utrikes finansiering av sådana investeringar. Dessa brukar tiU ca 25 % finansie­ras med övriga privata långfristiga lån ulomlands. Under 1974 torde denna del ha ökat väsentligt.

Tack vare en relativt kraftig ökning i företagens totala netloupplåning 1974 torde en slor del av det tilltagande finansieringsunderskoltet ha blivit täckt emeUertid ej i sådan utsträckning att en försvagning av likviditetsutvecklingen kunnat undvikas. Detta innebär i och för sig ej en absolut nedgång i de likvida medlen utan en fortsatt uppbyggnad torde ha ägt mm (diagram 9: 4).

9.3 Utblick

Bytesbalansen väntas 1975 försvagas något och visa ett underskott runt 4,7 miljarder kr. En fortsatt neddragning av valutareserven måste enligt de ansvariga myndigheternas uppfattning i möjligaste mån und­vikas. Detta innebär att en omfattande kapitalimport måste ske 1975. Härvidlag torde förutom inflöde via förskjutningar i handelskrediterna även en ökad långfristig utiandsupplåning i form av både värdepapper och lån bli aktuell. En sådan förefaller också ha kommit igång. Under januari och februari 1975 har valutatillslånd meddelats för obligations-och banklån för 2 miljarder kr. Man kan alltså förutsätta, atl posterna värdepapper och övriga privata långfristiga lån i betalningsbalansen kommer att bli icke oväsentiiga under 1975.

I slutet av februari 1975 utfärdade, riksbanken nya tillämpningsföre­skrifter av beräkningsteknisk natur för affärsbankernas likviditetskrav. Syftet härmed var att ge likviditetskraven en mer ändamålsenlig och smidig utformning. Delta innebär bl. a. att bankernas innehav av stats-och bostadsobligationer skall värderas till nominellt värde i stället för marknadsvärde. Vidare har avgränsningen av bankernas' fordringar och skulder gentemot utiandet justerats något. Tidigare har bankernas lik­viditetskrav avsett likviditetsläget vid varje månadsskifte. Bland före­skrifterna ingick nu också införande av en s.k. utjämningsregel, som innebär likviditetskrav, avseende 12-månadsperioder. De aktueUa kvo­terna sattes fr.o.m. 1 mars 1975 för Sparbankernas Bank och För­eningsbankernas Bank till 40 %, Post- och Kreditbanken, Skandinaviska Enskilda Banken och Svenska Handelsbanken 32 %, Götabanken 30 % och övriga affärsbanker 26 %.

Utifrån inkomst- och utgiftsprognoserna för de oUka sektorerna soin presenteras i de övriga kapitien, har i detta kapitel vissa skattningar för dessa sektorers finansiella variabler gjorts för 1975. Enligt de beräk­ningar, som presenteras i kaphel 8, kommer statens anspråk på kredit­marknaden 1975 att uppgå tUl 12,7 miljarder kr.

De beräkningar, som gjorts av den kommimala inkomst- och utgifts-

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

191

ulvecklingen för 1975 indikerar en ytterligare försämring av sektorns finansiella sparande detta år med ca 1 miljard kr. Detla torde innebära etl väsentligt ökat kommunalt upplåningsbehov 1975. Det växande ut­giflsöverskottet kan även i viss mån länkas bli finansierat med egna lik­vida medel. Under 1974 drogs dessa emellertid ned relativt kraftigt, varför den huvudsakliga finansieringskällan torde bU lånade medel, varav en viss del från utlandet.

Bostadsinvesteringarna uppskattas under 1975 öka med 0,5 % i vo­lym, vilket värdemässigt motsvaras av 1,5 mUjarder kr. Nettoulbetal­ningarna av de statUga bostadslånen beräknas bli ca 600 milj. kr. större 1975 än 1974. Dessa utvecklingstendenser implicerar för bostadssektorn i och för sig ett ökat upplåningsbehov på kreditmarknaden 1975 med knappt 900 milj. kr.

I volym väntas näringslivets fasta investeringar öka obetydligt 1975, medan de värdemässigt beräknas stiga med 2,8 miljarder kr. Samtidigt torde näringsUvets lagerinvestéringar minska med några hundra milj. kr. 1975. Investeringarna torde sålunda komma att ge upphov till ett ökat finansieringsbehov hos näringslivet på drygt 2 miljarder kr. Säkra indikationer på någon omfattande förändring, vare sig det blir i positiv eller negaliv riktning i deras finansiella sparande 1975 föreligger ännu inle. Nettoavsättningarna tiU arbetsmiljö- och särskilda investerings­konton i riksbanken kan dock komma alt bidra till en viss försvagning av näringslivets likviditetsutveckling 1975. En mera deciderad inverkan i samma riktning föranleds troligen av utvecklingen av sektorns upplå­ning på den svenska kreditmarknaden. Denna var extremt stor 1974. Under första halvåret 1975 är bankerna rekommenderade alt iakttaga återhållsamhet i sin utlåning. En viss återhållsamhet i utlåningen andra halvåret torde också bli erforderlig för att förmå företagen till upp­låning utomlands. Den privata upplånhigen utomlands förutses således öka avsevärt 1975. Vad gäller upplåningen utanför kreditmarknaden inom landet torde visserligen den som sker med stäUda kreditgarantier i bank bli begränsad 1975. Vid sidan härav förekommer emellertid "grå" upplåning, som man ej kan ha någon direkt uppfattning om. Nu­varande kredilpolitiska läge talar dock för att företagens icke-organise-rade upplåning i aUa fall inte torde bli lägre 1975 än 1974. För före­lagen skulle detta sammanlagt kunna innebära en i det närmaste oför­ändrad likvidUetsutveckling.

Prop. 1975:100

192

BIHANG

Delprognoser och arbetsfördelning rörande den reviderade natio­nalbudgeten 1975

Av inledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom finansdepartementels ekonomiska avdelning (EA) resp. konjunk­turinstitutet (Kl). Nedan redovisas detta i tablåform. Hämtöver framgår EA:s och KI:s bedömningar av utvecklingen inom olika delsektorer.

Sektor

Avsnittet ut­format inom

Prognos,

%

EA

Kl

Privat konsumtion

Kl

4

3,5

Offentlig konsumtion

EA

3

Bruttoinvesteringar

Kl

1

0

Lagerinvesteringar

Kl

3 100'       2 900'

Export av varor och tjänster

Kl

1

1

Import av varor och tjänster

Kl

2,5

2

Bruttonationalprodukt

EA

2,2

Internationell bedömning

EA

Produktion inom gruvor, mine-

ralbrott, tillverkningsindustri

9ch skogsbruk

Kl

Övrig produktion

EA

Arbetsmarknad

EA

De enskilda konsumenternas

ekonomi

Kl

Kreditmarknad

Kl

Sammanfattning

EA

' Milj. kr. i 1968 års priser.

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

193

Innehåll

1   Sammanfattning av den reviderade nationalbudgeten 1975

i

1.1

Sammanfattande bedömning

2

1.2

Utvecklingen inom olika områden

8

2   Det internationella läget

35

2.1

Sammanfattande översikt

35

2.2

Länderöversikter

47

3   Utrikeshandeln

72

3.1

Exporten

72

3.2

Importen

82

3.3

Bytes- och betalningsbalansen

88

4   Produktionen

94

4.1

Sammanfattning av industriproduktionens utveckUng

94

4.2

Gruvor och mineralbrolt samt tillverkningsindustrin

94

4.3

Skogsbruket

112

4.4

Övriga näringsgrenar och den totala produktionen

113

5   Arbetsmarknaden

116

5.1

Arbetsmarknaden under 1974 och början av 1975

116

5.2

Arbetsmarknaden under 1975

123

6   De enskilda konsumenternas ekonomi

126

6.1

De disponibla inkomsterna

127

6.2

Konsumentpriserna

131

6.3

Den privata konsumtionen

I34

7   Investeringarna

I37

7.1

Sammanfattning av investeringsprognosen för 1975

137

7.2

Invesleringsutvecklingen inom olika områden

141

7.3

Lagerinvesleringarna

152

8   Den offentUga verksamheten

156

8.1

AUmänt

156

8.2

Staten

156

8.3

Kommunerna

160

8.4

Socialförsäkringssektom

162

13   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 1.

Prop. 1975:100

194

8.5

Den konsoliderade offentliga sektom

165

8.6

Beräkning av finanspoUtiska effekter

169

9    Kreditmarknaden

175

9.1

Likviditetsutvecklingen

178

9.2

Utvecklingen på kreditmarknaden

182

9.3

Utblick

190

Bihang

Delprognoser och arbetsfördelning

192

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

195

Tabellförteckning

1: 1 Förändring i BNP-komponenterna i procent av BNP föregående

år 19711975

3

2

Reviderad försörjningsbalans 19741975

6

3

Bytesbalans 19731975

18

4

De enskilda konsumenternas ekonomi 19731975

23

5

Konsumentprisförändringen 19731975 uppdelad på kompo­nenter

24

6

Den  offentliga  sektorns  finansiella  sparande  samt  utlåning 19731975

31

7

Finanspolitiska effekter 1974 och 1975

32

2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länder­

områden 19731975

35

2

Konsumentpriser 19621975

37

3

Arbetslösheten i vissa OECD-länder 19621975

39

3:1 Sveriges export av färdigvaror (exkl. fartyg) tUl OECD-om­

rådet 19711975

73

2

Sveriges export av färdigvaror (exkl. fartyg) 19681975

74

3

Prisutvecklingen för färdigvaror 19601975

74

4

Exportutvecklingen för olika varugrupper 19731975

77

5

ImportutveckUng för olika vamgmpper 19731975

84

6

Bytes- och betalningsbalans 19711975

92

4:1 Industriproduktionens utveckling 19721975

95

2

Försörjningsbalans   för   sågade   och   hyvlade   trävaror   1973 1975

97

3

Försörjningsbalans för verkstadsprodukter, exkl. fartyg, 1973 1975

106

4

Försörjningsbalans för övrig industrisektor 19731975

108

5

Försörjningsbalans för rundvirke 19731975

112

5: 1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19721974

121

2 Arbetslösheten enligt arbetskraflsundersökningarna januari

mars 1974 och 1975

123

6:1 De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 1973

1975

127

2

Inkomstöverföringar till hushåll 19731975

129

3

Hushållens direkta skatter och avgifter 19711975

130

4

Konsumentprisindex december 1973december 1974

131

Prop. 1975:100

196

5

Konsumentprisförändringen 19731975 uppdelad på kompo­nenter

232

6

Hushållens konsumtionsutveckling 19631974

135

7:1 Eruttoinvesteringarnas  utveckUng  19701974  samt prognos

för 1975

138

2 Bruttoinvesteringarnas  utveckUng  19701974  samt prognos

för 1975 för privat, statiig och kommunal sektor

139

3

Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadsbyggen 19681975

143

4

Antal lägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån till ombyggnad meddelats 19691974

I44

5

Preliminärt verkställda investeringar 1974 resp. planerade in­vesteringar 1975 enligt investeringsenkät i februari 1975

145

6

Planerade och faktiska förändrmgar av den egentliga indu­strins investeringar 19671975

I47

7

Planerade och faktiska förändringar av de borgerliga primär­kommunernas och landslingens investeringar 19671975

152

8

Lagervolymförändringar totalt och efter näringsgrenar 1971 1975

155

8:1 Statens inkomster och utgifter 19731975

I57

2

Kommunernas inkomster och utgifter 19731975

160

3

Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19731975

164

4

Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar 1973 1975

165

5

Den konsoliderade offentliga sektorns inkomster och utgifter 19731975

166

6

Finanspolitiska effekter 1974 och 1975

173

9:1 Vissa centralbankers diskonto samt 3-månaders  eurodollar­

ränta 31 december 197028 februari 1975

I75

2

Penningmängden hos allmänheten 19721974

I79

3

Bankernas Ukvida tillgångar 19721974

181

4

Affärsbankernas likviditetskvoter 19701975

182

5

Kreditmarknaden 1973 och 1974

183

6

Affärsbankernas övrigutlåning fördelad på sektorer och bran­scher 19731974

184

7

Affärsbankernas kreditgivning till bostadssektorn 19731974

184

8

Statens upplåning 19721974

185

9

Kommunernas upplåning, utlåning, förändring av likvida till-

i87 gångar samt finansiella sparande 19721974

10

Bostadssektorns upplåning  på kreditmarknaden  19731974

188

11

Näringslivets upplåning på kreditmarknaden 19731974

189

Bil. 1    Reviderad nationalbudget 1975

197

Diagramförteckning

1:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länder­

områden 19651974

10

2

Råvaruprisernas utveckling 19721975

12

3

Arbetslöshet och obesatta platser 19701975

22

4

Sparkvotens utveckling 19631974

26

5

Industrins investeringar 19681974

27

6

Lagerförändring 19501975

29

2:1 Industriproduktionen i vissa länder 19721974

36

2 Bylesbalansutveckling i vissa länder 19721974

40

3:1 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1968

1975

80

5:1 Antal obesatta platser 1971febr/mars 1975

119

2 Arbetslösheten   enUgt   arbetskraftsundersökningarna   1970

1975

122

6: 1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1963

-1975

131

2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper. Hushållssparan­

de. 1963l:a halvåret 1974

136

7:1 Byggnads- och maskininvestermgar, totalt och uppdelat på sek­

torer 19661975

140

2

Andel oulhyrda lägenheier 3 månader efter färdigställandel 19681974

142

3

Medianbyggnadstid i antal månader för påbörjade lägenheter 19701975

144

4

Investeringar i bostäder och inom egentlig industri  1968 1975

146

5

Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19681975

148

6

Totala industrins lagervolymförändringar 1963l:a halvåret 1975

153

9: 1 Riksbankens guld  och valutor,  valutabankernas tidsposition

samt valutareserven 19701975

176

2

Affärsbankernas utestående krediter lill övriga ändamål exkl. bostadsbyggnadskrediler 19691975

176

3

Penningmängden hos allmänheten 19681975

I79

4

Industrins likviditetsutveckling 19691974

180

KUNGL. BOKTR. STOCKHOLM 1975     750188

BUaga 2

Långtidsbudget för perioden 1975/761979/80

Prop. 1975:100

Bil. 2    Långtidsbudget

Bilaga 2

LÅNGTIDSBUDGET FÖR PERIODEN

1975/761979/80

1    Inledning

1.1      Långtidsbudgetens syfte och allmänna uppläggning

Långtidsbudgetens syfte är att kartlägga de slatsfinansiella konsekven­serna på längre sikt av redan fattade beslut och gjorda åtaganden. Den har utarbetats inom finansdepartementets budgetavdelning.

På utgiftssidan utgör långtidsbudgeten en kalkyl över omfattningen av de finansieUa och reala resurser som krävs för att av statsmakterna upp­ställda mål skall kunna uppfyllas och gjorda åtaganden infrias. På in­komstsidan där tidsperspektivet är kortare än på utgiftssidan förutsätts beslutade skatteregler bestå. Härvid har beaktats uppgörelsen om skatter m. m. fr. o. m. år 1976.

Inga försök görs att förutse vUka nya beslut som kan komma att fat

tas under perioden eller effekterna härav. Långtidsbudgeten är således

varken en plan eller ett program för den önskvärda utvecklingen och ej

heUer en prognos för den mest sannolika utvecklingen. Långtidsbudge­

tens syfte är att ange de inteckningar i det framtida resursutrymmet som

gjorts genom redan fattade beslut. Mot denna bakgrund kan förslag om

nya aktiviteter bedömas och omprövningar av redan gällande program

aktualiseras.

,     '

1.2      Principerna för utgiftsbedönmingama

De beräkningar av den frarhtida utgiftsutvecklingen som redovisas i det följande syftar endast till att ange konsekvenserna av redan.fattade beslut. Beroende på beslutets eller åtagandets karaktär och utformning kan dessa konsekvensberäkningar göras på olika sätt. Följande typfall belyser hur beräkningarna utformats i några olika situationer.

1.1 vissa fall har statsmakterna bdoppsmässigt kvantifierat en utgifts-norm. Detta gäller i allmänhet utgifter av transfereringskaraktär. Depå så sätt kvantifierade progranmien kan vara av olika slag:

a) För vissa aktiviteter föreUgger mål som gäller t. v. och som inte in­nefattar standardhöjningar. Detta gäUer t. ex. de allmänna barnbidragen som utgår med fastställt belopp för aUa barn under 16 år. Här kommer den beräknade anslagsutvecklingen att heltstyras av antagandena om befolkningsutvecklingen.

1    Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 2

Prop. 1975:100

2

b)

För vissa verksamheter innefattar det kvantifierade målet även standardhöjningar under hela eller en del av den tid som omfattas av långtidsbudgeten. Vid beräkningarna har hänsyn tagits tUl detta genom att utgifterna successivt höjts i enlighet med det beslutade åtagandel. Ett exempel härpå är anslaget tUI folkpensioner där utgiftema för den årliga standardstegringen i form av pensionstiUskott medtagits i kalkylerna.

c)

Slutligen finns på några områden tidsbegränsade program. I dessa fall har i allmänhet utgLfterna antagits falla bort i och med att program­met upphör. Exempel på detta är programmet för långivningen lill Norrbottens järnverk i samband med investeringarna i Stålverk 80.

I den mån det är klart orealistiskt att räkna med att anslagen kommer att faUa bort efter programperiodens slut underskattas givetvis Omfatt­ningen av de framtida resursanspråken. I en del fall har statsmakterna även låtit förstå att tidsbegränsade program avses bli förlängda i en eller annan form utan att formella beslut ännu fattats härom. Utgifterna för program av denna karaktär fömtsätts ligga kvar på oförändrad nivå. Li­kaså har i fråga om vissa avtal vilka löper ut under långtidsbudgelperio-den men avses bli förnyade schablonmässigt antagils oförändrad an­slagsnivå. Detta gäller t. ex. avtalen med landstingskomihunerna av­seende mentalsjukvården.

2.

I andra fall har statsmakterna kvantifierat målen men inte precise­rat de finansiella konsekvenserna härav. Sådana kvantifieringar åler­finns exempelvis på den spärrade utbildningens område. I dessa fall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser som beräknats nödvändiga för att uppnå de fastställda målen. Eftersom beräkningama avser de erfor­derUga resursinsatserna utgår de från vissa antaganden om rationalise­ring och produktivitetsutveckling.

3.

I de fall statsmakterna fattat principbeslut eUer gjort principutta­landen i viss fråga utan alt ställning ännu tagils till närmare regler eller tidpunkten för ikraftträdandet m. m. har utgifter för detla inte medräk­nats i långtidsbudgeten.

4.

För de flesta anslag saknas av statsmakterna kvantifierade mål för den framtida verksamheten. I dessa fall har konsekvensbedömningen gjorts från andra och i allmänhet mer skönsmässiga utgångspunkter.

a)

En i vissa faU användbar metod är att utgå från oförändrad kvali­tet hos den statliga tjänsteproduktionen. Detta innebär att produktionen får anpassas tUl förändringar i efterfrågan. Insatsen av resurser påver­kas emellertid av produktivitetsutvecklingen, som i' allmänhet måste fömtsättas vara sådan att en över tiden oförändrad efterfrågan kan till­godoses med successivt minskade resursinsatser. Det bör understrykas att stora svårigheter föreligger att rätt bedöma efterfråge- och produk­tivitetsutvecklingen. Antagandena måste göras mycket schablonartade.

b)

För de statliga verksamhetsgrenar som föEakornmer på statsbudge-

I

Bil. 2    Långtidsbudget

3

tens utgiftssida i huvudsak som investering, bl. a. kommunikationsver­ken och vägbyggandet, föreligger särskilda svårigheter att avgöra vilken anslagsutveckling som på längre sikt krävs för att anpassa produktionen till förändringar i efterfrågan. Detta sammanhänger främst med svårig­heterna att precisera sambandet mellan investeringar och efterfrågan. Principen i beräkningarna har här varit att investeringarna antagits öka i takt med efterfrågan sedan hänsyn tagits till en förväntad produktivi­tetsutveckling. För de närmast framförliggande åren domineras dock in­vesteringsverksamheten ofta av att redan fattade investeringsbeslut ge­nomförs.

c) Inom vissa områden saknas kontinuerlig investeringsverksamhet av större omfattning. Däremot aktualiseras punktvis vissa större projekt utan att dessa i och för sig innebär höjd ambitionsnivå för verksamhe­ten. I den mån en utbyggnad inte följer av fastlagda program har en all­män skälighetsbedömning fått göras.

1.3 Beräkningsunderlag

Långtidsbudgeten omfattar endast i statsbudgeten ingående utgifter och inkomster. Härav följer att affärsverkens driflulgifter och andra ut­gifter för de statliga bolagen än tiUskott av kapital inle ingår i beräk­ningarna. Detsamma gäller en stor del av socialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och inkomster.

Grundvalen för långtidsbudgeten utgörs av långtidsbedömningar som utförts av myndigheterna. Den slutliga bedömningen av anslagsutveck­lingen bar gjorts inom finansdepartementets budgetavdelning efter sam­råd med vederbörande fackdepartefnerit.     .       .

Vid en diskussion av den statliga utgiftsutvecklingen under de fram­förliggande budgetåren är det naturligt att göra jämförelser med utveck­lingen under tidigare år. Sådana jämförelser kan visa bl. a. i vilken mån nya tendenser i den totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen på skUda delområden gör sig gäUande.

Som jämförelsematerial kommer i det följande alt användas statisti­ken över budgetutfaUen för budgetåren 1969/701973/74. För budget­året 1974/75 föreligger slutredovisning först hösten 1975. Detla budgelår har därför inte tagits med i kalkylerna.

Beräkningama av den framtida utgiftsutvecklingen ulgår från anslags­beloppen för budgetåret 1975/76 enligt 1975 års reviderade finansplan. Två olika beräkningar har utförts, dels en i fasta priser och löner för pe­rioden t. o. m. budgetåret 1979/80, dels en i löpande priser, och löner av­seende perioden t. o. m. budgetåret 1977/78.

Även för den historiska perioden redovisas en beräkning av utgifts-förändringarna i fasta priser. Omräkningen av utgifterna från löpande priser till fasta priser har gjorts med hjälp av olika indexserier: .För vis-

Prop. 1975:100

4

sa utgiftsgrupper finns direkt användbara indextal. Detta gäller t. ex. de kvantitativt viktiga direkta inkomslöverföringarna. Dessa har omräk­nats efter konsumentprisindex. För andra gmpper saknas direkt tUlämp-bara indexserier. Detta gäller t. ex. de anslag som innehåUer omkostna­der. För dessa komponenter har använts konsumentprisindex sedan denna rensals från varugrupper som inte är relevanta för den statliga konsumtionen.

Den angivna metoden för volymberäkning innebär således att för de utgiftsgrupper som består av transfereringar (inkomstöverföringar) och finansieUa transaktioner (utlåning) anges den nytta i reala termer som resursöverföringen representerar för mottagaren. För de utgifter som in­nebär statlig konsumtion eller investering anger volymberäkningarna statens efterfrågan på reala resurser.

2    Samhällsekonomisk bakgrund 2.1 Inledning

De offentliga utgifterna spelar en betydelsefuU roll i samhällsekono­min. I en analys av dessa utgifters utveckling är det därför viktigt att sambanden med de övriga delarna av ekonomin beaktas. Dessa samband utgör emellertid ett komplicerat mönster: både behovet av och möjlighe­terna för det offentligas insatser påverkas bl. a. av vad som händer i öv­riga delar av ekonomin. För dessa möjUgheter är det totala resursutrym­met av avgörande betydelse samtidigt som detta utrymme i sin tur på­verkas av de offentliga utgifternas omfattning och inriktning. Den stat­liga budgetplaneringens uppgift är bl. a. att göra avvägningarna så alt den offentiiga sektorns efterfrågan på varor och tjänster och övrig på­verkan av samhällsekonomin t. ex. skattepoUtiken utvecklas på så­dant sätt att balans upprätthålls mellan totala anspråk och tUlgängliga resurser.

Statens och kommunernas sammanlagda utgifter för konsumtion och investeringar beräknas år 1974 ha uppgått tUl närmare 80 miljarder kr., vilket utgör knappt 1/3 av dé totala ekonomiska resurserna (bruttonatio­nalprodukten). Inkomstöverföringar tUl övriga delar av ekonomin be­räknas tUl ca 55 mUjarder kr., varav 3/4 gick till hushållen och således var av stor betydelse för den privata konsumtionens utveckUng: I ovan nämnda belopp för inkomstöverföringar har alla transaktioner mellan staten och kommunerna eliminerats. Det kan nämnas att av statens to­tala inkomstöverföringar år 1974 utgjordes närmare hälften (16 miljar­der kr.) av statsbidrag tiU kommunerna.

Den offentliga sektorns totala efterfrågan på reala resurser för. kon­sumtion och investering ökade med i genomsnitt drygt 6 % pér år 19651970 (räknat i fasta priser). Ökningen var avsevärt snabbare för

Bil. 2    Långtidsbudget

5

kommuner (9 % per år) än för staten   (2 % per år). Under samma pe­riod steg bmttonationalprodukten med genomsnittligt 3,8 % per år.

Denna utveckUngstrend bröts i början av 1970-talel. Totalproduktio­nens ökningstakt dämpades påtagligt och beräknas för perioden 1970 1974 ha blivit genomsnittiigt 2 1/2 % per år. Det var framför allt det svaga produktionsresultatet år 1971 samt arbetstidsförkortnmgen år 1972 som bidrog till detla lägre genomsnittstal. Men också under de därpå följande åren hade produktionen svårt att nå upp till tidigare no­terade ökningslal. Medan den offentliga konsumtionen och investering­arna sammantagna ökat i snabbare takt än bruttonationalprodukten un­der praktiskt taget hela efterkrigstiden kom nu särskilt investeringssidan att uppvisa en långsammare ökningstakt. Den offentliga konsumtionen steg under denna period med 2 1/2 % per år, medan de offentliga inves­ teringama minskade med genomsnittligt 2 % per år 19701974. Det var framför allt den kommunala verksamheten som visade en avsevärd avmattning, bl. a. som en följd av de vikande bostadsinvesteringama. De kommunala bmttoinvesteringama var drygt 20 % lägre år 1974 än år 1970.

Det är emellertid ännu för tidigt att ha någon bestämd uppfattning i frågan om denna utvecklingsbUd präglats av tillfälliga förhållanden un­der 1970-talets första år eller om man får räkna med att denna bild blir beslående. Utsikterna för senare hälften av 1970-lalet utreds f. n. inom finansdepartementets ekonomiska avdelning som kommer att lägga fram en ny långtidsutredning mot slutet av år 1975. I denna utredning kom­mer utvecklingstendenserna i den svenska ekonomin fram till år 1980 att analyseras. Innan dess resultat föreligger är det svårt att på ett konsis­tent sätt diskutera förutsättningama för det framtida resursutrymmet. Genomgången i det följande måste därför begränsas tiU en diskussion av några tendenser. Mera underbyggda siffermässiga preciseringar kan inte göras nu.

2.2 Resursutveckling och anspråk

Produktionskapaciteten bestäms av utbudet på arbetskraft och av hur produktionen per arbetstimme produktivitetet utvecklas. Vad gäl­ler arbetskraften är ett flertal faktorer av betydelse: befolkningsutveck­lingen, frekvensen för förvärvsarbete, arbetstidens längd osv. Speciella svårigheter föreligger i fråga om att prognostisera den framtida nettoin­vandringen och utvecklingen av kvinnornas förvärvsfrekvenser.

Sveriges befolkningsutveckling kännetecknas f. n. av relativt måttliga förändringar i antalet personer i yrkesverksam ålder medan antalet per­soner i de högre åldrarna stiger snabbt. För männens del har en svag minskning i förvärvsfrekvenserna inträffat som en följd av bl. a. ökat ul-bUdningsdeltagande, ökade utbUdningstider samt tidigare pensionsålder.

Prop. 1975:100

6

En tendens i samma riktning förutses göra sig gällande också under andra hälften av 1970-talet. Däremot räknar man för kvinnornas del, framför allt för kvinnor med minderåriga barn, med en fortsatt kraftig ökning av förvärvsfrekvenserna. Nettoökningen i utbudet av arbetskraft väntas helt bestå av kvinnor. De förutsedda minskningarna i arbetstiden medför emellertid att det totala utbudet, mätt i antal arbetstimmar, för­utses sjunka något under perioden 19751980.

Beträffande produktivitetens tUlväxt har en viss dämpning gjort sig gällande under senare år. Det finns" tecken på alt denna avsaktning inte enbart får betraktas som ett konjunkturfenomen. Vissa restriktioner för tUlväxttakten synes vara av mera bestående natur. Hit hör alt man får räkna med något lägre strukturvinster jämfört med tidigare. Detta gäller i första hand de produktivitetsstegringar som uppstår när arbetskraft flyttar från näringsgrenar med lägre produktivitet till andra näringar med högre produktivitet. Men en viss avsaktning förutses också beträf­fande strukturrationaliseringar inom näringarna. Något sammanfattande omdöme kan dock inte ges innan utvecklingsbilden i ekonomins olika sektorer sammanvägts i långtidsutredningens kalkyler.

De tendenser som f. n. kan spåras tyder dock på att del kan finnas anledning räkna med något långsammare kapacilelstillväxt i vår eko­nomi för perioden 1975-1980 än den som ägt rum under tidigare pe­rioder. I avvaktan på långtidsutredningens resultat kan denna dämpning markeras med att man i denna långtidsbudget utgår frän en kapacitets-tUlväxl av storleksordningen 3 % per år. SjälvfaUet kan de slutiiga be­dömningarna komma att avvika härifrån.

Inle heUer rörande de anspråk som kan vänias på detta resursutrymme kan någon karlläggning ännu redovisas. Man kan endast peka på några restriktioner. En sådan fördes fram av 1970 års långtidsutredning och gällde de resurskrav som måsle tiUgodoses för att uppnå balans i de utri­kes betalningarna. Genom en svag importutveckling tillsammans med en fortsatt tillväxt av exporten under åren 19711973 förstärktes handels­balansen successivt.

Genom de starka prisstegringarna på olja och oljeprodukter från slu­tet av år 1973 har bytesbalansfrågorna fått förnyad aktualitet. Oljeräk­ningen måste på sikt betalas med svensk export. Vilka resurskrav upp-rätthåUandet av extern balans för den svenska ekonomin ställer beror bl.a. av den fortsatta utvecklingen av export- och importprisema. Under alla omständigheter får man dock förutse krav på relativt betydande in­vesteringar i våra exportindustrier och importkonkurrerande industrier. En hög investeringsaktivitet är också förutsättningen för att fortsatta produktivitetsförbättringar skall kunna komma till stånd. Det kan också nämnas alt på elt annat betydande investeringsområde bostadsbyg­gandet torde man förutse att den sedan en lid pågående nedgången

Bil. 2    Långtidsbudget

7

avbryts och ersätts av en något ökande aktivitet. Även investeringarna på energiområdet kommer sannolikt att öka.

Vilket utrymme som kvarstår för privata och olika offentliga kon­sumtionsändamål kan ännu inle bedömas. De avvägningsproblem som aktualiseras i delta sammanhang avses bli redovisade i anslutning till den kommande långtidsutredningen.

3   Utgiftsutvecklingen

I detla avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling i fasta priser under perioden t. o. m. budgetåret 1979/80. Redovisningen omfattar de totala utgifterna över statsbudgeten. Dessa redovisas grupperade efter ända­mål. De tolv största ändamålsgrupperna särredovisas; De svarar tillsam­mans för i runt tal 90 % av utgifterna under budgetåret 1975/76. En re­dovisning av de totala utgifternas utveckling lämnas i tabell 18. Beräk­ningarna utgår från de anslagsbelopp för budgetåret 1975/76 som redo­visas i den reviderade finansplanen. För vissa anslag som är direkt knutna lill prisindex redovisas också utgifternas utveckling i löpande pri­ser för perioden fram t. o. m. budgetåret 1977/78. TiU grund för dessa beräkningar ligger ett antagande om atl priserna skall stiga med 5 % år 1976 och därefter med 4 % per år för åren 1977 och 1978.

Beräkningarna i 1975 års långtidsbudget styrs i hög grad av de omfat­tande reformer som beslutats av 1974 års riksdag eller föreslagits 1975 års riksmöte. Dessa reformer föranleder betydande utgiftsökningar inom sina resp. utgiftsområden och svarar därigenom för en stor del av bud­getens ökande utgifter. Mest märkbara är utgiftsökningarna budgetåret 1976/77 men även fortsättningsvis ställer reformerna krav på ökande reala resurser. Exempel på sådana reformer är höjningen av barnbidra­gen, sänkningen av pensionsåldern, förbättringarna av folkpensionsför­månerna, subventionerna av bostadslåneräntoma och energipolitiken, samt investeringen i Stålverk 80. Samtliga dessa reformer påverkar bud­getens utgiftssida. Exempel på reformer som påverkar budgetens in­komstsida men i sig representerar betydande utgiflsåtaganden är reformeringen av vuxen- och arbetsmarknadsutbildningen, det förbätt­rade socialförsäkringssystemet och omläggningen av den direkta statliga inkomstskatten fr. o. m. år 19.76.

3.1 Folkpensioner, sjukförsäkring m.m.

Ändamålsgmppen domineras av utgiftema för folkpensioneringen och: statens bidrag till sjukförsäkringen. Med undantag för vissa administra­tionskostnader utgörs hela ändamålsgruppen av transfereringar till hus­hållen.

Prop. 1975:100

Tabell 1. Folkpensioner, sjukförsäkring m. m.

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

sniitiig

1975/76

tuell för-

snittUg

procen-

1976/77  1977/78   1978/79

1979/80

ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

1976/77

ändring

1969/70

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+ 10,2

17 877

+ 1881   +671      +571

+ 581

+ 10,5

+ 4,8

därav

folkpensione-

ringen

+ 7,7

15 310

+ 2 190   +600      +500

+ 510

+ 14,3

+ 5,7

sjukförsäkringen

+ 32,3

2 450

-   310   +70      +70

+  70

-12,7

-1,0

Utgiftema för folkpensionerna har under perioden 1969/701973/74 stigit med i genomsnitt 7,7 % per år räknat i fasta priser, ökningen be­ror dels på att antalet pensionärer stigit under denna tid, dels på att standardförbättringar genomförts. Antalet folkpensionärer uppgick i början av år 1975 till ca 1 575 000 varav ca 1 060 000 ålderspensionärer.

Den 1 januari 1975 höjdes folkpensionens grundbelopp för ensam pensionär från 90 till 95 % av basbeloppet och för pensionärspar från 140 tiU 155 % av basbeloppet.

Är 1974 fattade riksdagen beslut om en lagsladgad sänkning av den allmänna pensionsåldern från 67 till 65 år fr. o. m. den 1 juli 1976.

I prop. 1975: 97 föreslås att pensionsåldersreformen skall fullföljas genom förslag om ökade möjUgheter till en rörlig pensionsålder. Avsik­ten är att de nya reglerna om rörUg pensionsålder skall träda i kraft samtidigt som den allmänna pensionsåldern sänks.

Riksdagen fattade år 1974 även beslut om förändringar i det syslem för en successiv standardhöjning av folkpensionen vilket infördes år 1969. Enligt systemet utgår s. k. pensionstillskott till de folkpensionärer som inte uppbär ATP eller har låg ATP. Pensionstillskottet utgjorde un­der budgetåret 1969/70 3 % av basbeloppet och har därefter ökat med 3 procentenbeter årligen för atl den 1 juli 1975 uppgå till 21 % av basbe­loppet. Enligt 1974 års riksdagsbeslut utgör fr. o. m. den 1 juli 1976 den årliga ökningen 4 % av basbeloppet för alt pensionslUlskoltet i det fullt utbyggda systemet den 1 juli 1981 skall utgöra 45 % av basbeloppet. Inkl. pensionstUlskott kommer därmed folkpensionen år 1981 att för en­samstående pensionär utgöra 140 % av basbeloppet och för makar 245 % av basbeloppet. Motsvarande andelar var den 1 juli 1968 90 % resp. 140 %.

Den 1 juli 1975 förbättras handUcappförmånerna inom folkpensione­ringen. De nuvarande invaliditetsersättningarna och invaliditetstiUäggen förs samman till en ny förmånsform kallad handikappersättning. Från samma tidpunkt införs också gynsammare prövningsregler för vårdbi­drag till förälder som vårdar handikappade barnTtiemmet.

Bil. 2    Långtidsbudget

9

De förtidspensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopp får en kraftig pensionshöjning genom att pensionstUlskotten fr. o. m. den 1 juli 1976 kommer att utgå med fördubblade belopp.

Antalet personer med förtidspension bar ökat kraftigt de senaste åren. ökningen beror till stor del på de ändrade regler som trädde i kraft år 1970 och som innebär ökade möjligheter för äldre förvärvsarbetande med tungt eller pressande arbete att få pension före 67 års ålder. MöjUg­heterna att få sådan förtidspension har sedan dess utökats ytterligare för äldre förvärvsarbetande som blir ulförsäkrade från arbetslöshetsförsäk­ringen och inte kan få nytt arbete. Detsamma gäller för personer som uppburit omställningsbidrag eUer kontant arbetsmarknadsstöd under en viss tid.

Det totala antalet pensionärer beräknas bl. a. till följd av förändringar i befolkningens ålderssammansättning under långtidsbudgetperioden år­ligen öka med i genomsnitt 30 000. Däremot anlas antalet förtidspensio­närer minska något under sanmtia period. I samband med pensionsål­derssänkningen den 1 juli 1976 beräknas antalet pensionärer öka med omkring 115 000 personer. Antalet ålderspensionärer med pensionstiU­skott beräknas f. n. uppgå tUl ca 750 000.

Beräkningen av folkpensionsanslaget i fasta priser fram t. o. m. bud­getåret 1979/80 har gjorts med utgångspunkt i beräknade basbelopp un­der år 1975. Beräkningarna omfattar därefter endast sådana ulgiftshöj-ningar som följer av ett ökat antal folkpensionärer och de lagstadgade förändringarna av pensionsförmånerna.

I fasta priser ökar utgifterna för folkpensioneringen med ca 2 190 mUj. kr. budgetåret 1976/77. Däri ingår ca 340 mUj. kr. som följer av ti­digare basbeloppshöjningar. Effektema av andra utgiftspåverkande fak­torer framgår av nedanstående tabell.

Tabell 2. Folkpensioner, utgiftspåverkande faktorer

(Milj. kr., fasta priser)

Ulgiftsförändring till

1976/77      1977/78      1978/79      1979/80

Ökat antal pensionärer

+   280       +270

+245

+250

Pensionsålderssänkningen m. m. +1 570      +330

+255

+260

Summa

+1850       +600

+500

+510

Kompensation för prisstegringar följer utvecklingen av basbeloppet, vilket i sin tur följer förändringarna i konsumentprisindex. Folkpensio­nens årsbelopp var den 1 juli 1967 4 931 kr. för ensamstående och 7 696 kr. för makar. Motsvarande belopp inkl. pensionstillskott var den 1 juli 1974 9 180 kr. resp. 14 960 kr. och uppgår i början av år 1975 tiU 10 170 kr. för ensamstående och 17 190 kr. för ett pensionärspar.

Prop. 1975:100

10

Med en antagen prisstegring om 5 % år 1976 och därefter 4 % årli­gen skulle utvecklingen av folkpensionsanslaget i löpande priser bli följ­ande.

Tabell 3. Folkpensioner

(Milj. kr., löpande priser)

Genom-

snittlig

procentuell

förändring

1969/70-

1973/74

Anslag

1975/76

Anslagsförändring till     Procentuell förändring

1976/77-1977/78

1975/76-1976/77

1976/77      1977/78

+ 13,5

15310

+ 2 466       +1326

+ 16,1

+ 7,5

Vid sidan av statens utbetalningar av folkpensioner utgår till pensio­närerna stora belopp i form av dels ATP, dels kommunala bostadstill-lägg. Under budgetåret 1975/76 beräknas de sammanlagda ATP-belop-pen uppgå till ca 5,6 miljarder kr. och de kommunala bostadstilläggen tiU drygt 1,5 miljarder kr.

Inom den allmänna sjukförsäkringen höjdes sjukpenningen kraftigt fr. o. m. den 1 januari 1974 och blev samtidigt beskattad och pensions­grundande för ATP. Ersättningen till den försäkrade vid sjukdom ulgår med 90 % av den ersättningsgrundande inkomsten upp till 7 1/2 basbe­lopp (f. n. 67 500 kr.). Sjukpenningen är genom de nya reglerna jämför­bar med sjuklön från arbetsgivaren. Vidare omvandlades moderskaps-försäkringen vid samma tidpunkt till en föräldraförsäkring. Samtidigt infördes rätt till sjukpenning vid vård av sjukt bam. Siatens utgifter för föräldraförsäkringen redovisas under ändamålsgruppen stöd till barnfa­miljer. Vidare infördes den 1 januari 1974 den aUmänna tandvårdsför­säkringen som ger ersättning med i regel 50 % av tandvårdskostnaderna för alla personer över 19 års ålder. I ett inledningsskede gäller detta även åldersgruppen 1719 år. Barn och ungdom under 17 år skall ges kostnadsfri tandvård genom landstingens folktandvård. Försäkringen gäller både för folktandvårdens vuxentandvård och för de privatprakti­serande landläkare som anslutits till försäkringen.

Fr. o. m. den 1 januari 1975 gäUer nya ersättningsregler för läkarvård som lämnas av privatpraktiserande läkare. Ersättningen från sjukförsäk­ringen utgår nu direkt till läkaren och patienten betalar endast ett en­hetiigt belopp på nomalt 20 kr. eUer vissa fall 2530 kr. per besök. Pa­tientavgiften berättigar också till de röntgen- och laboratorieundersök­ningar som kan behövas. De privatpraktiserande läkare som är anslutna till försäkringssystemet är genom taxebindning skyldiga att hålla sig inom ramen för den av regeringen faststäUda läkarvårdstaxan..

Regeringen har lagt fram förslag om ändring av den allmänna försäk-

Bil. 2    Långtidsbudget

11

ringens ersättningsregler för läkarvård och sjukvårdande behandlingar inom den offentliga öppna sjukvården fr. o. m. den 1 januari 1976. Er­sättningsreglerna innebär höjda ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för läkarvård från 48 kr. till 70 kr. per läkarbesök och en höjning av pa­tientavgiften från 12 kr. till 15 kr. Förslaget innebär vidare bl. a. att hu­vudmännen får ersättning även för behandlingar som utförs av annan personal än läkare och höjd ersättning för sjukhusvård m. m. Vidare övertar huvudmännen ansvaret för tillhandahållande av hjälpmedel till handikappade, varvid hjälpmedelsersäilning utgår från försäkringen tUl huvudmännen. Sjukförsäkringens läkemedelsrabail ändras så att maxi­mibeloppet som den enskilde får betala vid inköp av medicin på recept höjs från 15 kr. liU 20 kr. Reglerna om höjd ersättning beräknas totalt medföra en kostnadsökning för sjukförsäkringen uppgående till 634 milj. kr.

I prop. 1975: 92 har lagts fram förslag om nya finansieringsregler fr. o. m. år 1976 för hela den obligatoriska sjukförsäkringen. Förslaget innebär alt statsbidrag utgår med 15 % av sjukförsäkringens totala kost­nader i stället för nu gäUande en tredjedel av kostnaderna. Resterande del täcks av arbetsgivaravgifter.

Anslagsberäkningen för perioden t. o. m. budgetåret 1979/80 ulgår från gällande beslämmelser, taxor och slatsbldragsregler. Dock har beaktats effekterna av förslagen i prop. 1975: 36 om ändrade ersättnings­regler inom sjukförsäkringen m. m. samt prop. 1975: 92 med förslag till skatteomläggning m. m. TiU följd av förändringar i folkmängden och förskjutningar i åldersstrukturen beräknas sjukförsäkringsutgifterna öka under samtiiga budgetår. Vid beräkningarna har förutsatts alt sjukfre­kvensen utöver den mellan åren 1973 och 1974 konstaterade ökningen om ca 10 % blir oförändrad.

3.2 Utbildning och forskning

Denna ändamålsgrupp omfattar de statliga utgifterna för utbUdnings-väsendet och för den civila forskning som bedrivs av staten eller med statligt stöd. Ändamålsgruppen omfattar bl. a. grundskolan, gymnasiala skolor, högre utbildning och forskning samt studiesociala ändamål. Till högre ulbildning och forskning har vidare förts bl. a. anslagen lUl uni­versitet och högskolor, undervisningssjukhusen- samt de statliga forsk­ningsråden och styrelsen för teknisk utveckUng. I gmppen ingår även de statliga utgifterna för forsknings- och utveckUngsverksamhet på ener­giområdet. Studiesociala ändamål omfatiar det statUga studiestödet till samtliga kategorier av studerande.

Prop. 1975:100

12

Tabell 4. Utbildning och forskning

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig

Anslag 1975/76

Anslagsförändi

ring till

Procen-

Genom­sniitiig

tucii lor-

procen-

1976/77 1977/78 1978/791979/80 ändring

procen-

tuell

1975/76-

tuell

förändring

1976/77

förändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

-0,3

13 319

+266    +83

+ 53

+ 61

+ 2,1

+ 0,9

därav

grundskolan

-0,3

5 104

-    9    +46

+ 63

+ 48

- 0,2

+ 0,7

gymnasiala skolor

-0,9

1989

+    5    +16

+ 16

+ 16

+ 0,3

+0,7

högre utbildning

och forskning

+ 2,8

3 537

+ 108    +26

-25

+  1

+ 3,1

+0,8

studiesociala

ändamål m. m.

-8,2

1 105

+ 140    -27

-25

-29

+ 12,7

+ 1,3

Av tabeU 4 framgår att utgifterna under den framförliggande perio­den beräknas öka endast långsamt, vilket är naturligt med hänsyn tUl långtidsbudgetens beräkningsprinciper. Huvuddelen av de resurskrä­vande utbildningspoliliska reformer som beslutades under 1960-talet är nu genomförda. För perioden 1969/701973/74 har ändamålsgruppens anslag minskat räknat i fasta priser. Denna minskiung beror, vad gäUer grundskolan och gymnasieskolan, bl. a. på att den av 1960-talets skolre­former föranledda byggnadsverksamheten avtog i volym under perioden samt på tekniska orsaker.

UtgiftsutveckUngen för grimdskolans del styrs i betydande utsträck­ning av befolkningsutvecklingen. Elevantalet i grundskolan beräknas läsåret 1975/76 uppgå tUl ca 1 026 000 och antas läsåret 1979/80 ha ökat till ca 1 035 000.

Anslagsutvecklingen styrs förutom av elevutvecklingen även av klass­storlekarna. På låg- och högstadierna Ugger klasstorlekarna väl i nivå med de beräkningar som låg till grund för 1962 års grundskolebeslut, medan de på mellanstadiet fortfarande ligger under denna nivå. An­slagsutvecklingen påverkas dessutom av det särskilda systemet för utbe­talningar av statsbidrag till kommunerna.

I enlighet med beslut av 1968 års riksdag ersattes fr. o. m. läsåret 1971/72 gymnasiet, fackskolan och yrkesskolan med en ny skolform, gymnasieskolan. Samtidigt infördes tvååriga yrkesinriktade linjer med en bredare inriktning än förutvarande yrkesutbildning.

Läsåret 1975/76 beräknas antalet inlagningsplatser i den direkt grund­skoleanknutna delen av gymnasieskolan molsvara ca 95 % av årskullen 16-åringar. Andelen elever som omedelbart efter grundskolan fortsätter tiU gymnasieskolan är dock lägre. Antalet sökande till de mer utpräglat yrkesinriktade linjerna har ökat. Däremot har intresset för de tvååriga sociala och tekniska linjerna minskat.

Den snabba utbyggnaden av skolväsendet under 1960-talet ledde till

Bil. 2    Långtidsbudget

13

ett stort behov av nya lärare. Den tidigare bristen på lärare är dock nu­mera tiU största delen hävd och antalet intagningsplatser för bl. a. klass­lärare och ämneslärare har dragils ned under flera budgetår. Detla inne­bär att resursbehovet för läramtbUdningen kommer att minska. De or­ganisatoriska konsekvensema m. m. av minskningen av antalet mtag-ningsplalser övervägs av en särskild arbetsgrupp.

Reformeringen av vuxenutbildningen år 1967 innebar en kraftig för­stärkning av resursema för såväl utbildningen i studieförbundens regi som de kommunala skolorna för vuxna och de riksrekryterande statliga vuxenskolorna i Norrköping och Härnösand. Under de senaste åren har därefter nya betydelsefulla steg tagits i utbyggnaden av vuxenutbUd­ningen. I en särskUd proposition till riksdagen våren 1975 har förslag lagts fram om bl. a. ett särskilt vuxenstudiestöd för längre studier. Det ansluter till det föreslagna stödet för arbetsmarknadsutbildning men be­står tiU skillnad från detta tUl en del av återbetalningspliktiga medel. Dessutom införs ett särskilt stöd för kortare kurser. De statliga bidragen till studieförbund och studiecirklar förbättras. Vidare föreslås statligt stöd åt studierekryterande åtgärder, bl. a. uppsökande verksamhet på ar­betsplatser. Utgifterna för vuxenutbildning väntas härigenom öka under hela femårsperioden. De direkta kostnadema för 1975 års vuxenulbild-ningsreform föreslås emeUertid bli arbetsgivaravgiftsfinansierade och belastar således inte hithörande anslag.

På gmndval av förslag från bl. a. 1968 års utbildningsulredning har re­geringen år 1975 förelagt riksdagen en proposition om reformering av högskoleutbildningen. Förslagen innebär i huvudsak följande. All efter­gymnasial utbildning högskoleutbildning sammanförs i en ny hög­skoleorganisation. Reglerna för behörighet och urval förändras så att re­kryteringen kan breddas till andra studerandegrupper än de traditio­nella. Återkommande utbildning främjas. Nytillkommande utbildning förläggs i första hand till vissa orter utanför nuvarande universitetsorter. En generell antagningsbegränsning införs som medel för en total dimen­sionering av den grundläggande högskoleutbildningen. Ett ökat lokalt och regionalt ansvar för högskolan liksom nya former för samspel mel­lan högskolan och samhäUet i övrigt skall ge grunden för en fortlöpande fömyelse av högskoleutbildningen. Högskolereformen föreslås i sina hu­vuddelar träda i kraft budgetåret 1977/78. De nu framlagda principför­slagen beräknas i och för sig inte medföra några nämnvärda kostnads­ökningar under femårsperioden.

Uppskattningen av anslagsutvecklingen inom undergmppen högre ut­bildning utgår från nuvarande system och bygger i vad avser universite­ten och högskoloma i huvudsak på den beräknade närvaron. Medelsbe­hovet för de nu spärrade fakultetema har beräknats med utgångspunkt i, de beslutade förändringarna i intagningskapaciteten. För övriga fakulte­ter har t. v. förutsatts att närvaron i stort sett kommer att ligga kvar på

Prop. 1975:100

14

den nivå som prognostiserats för budgetåret 1975/76. Sammanlaget in­nebär detta att kostnaderna för den högre utbildningen fortsätter att stiga under perioden.

Det statliga stödet till forskning och utveckling utgår dels genom de statliga forskningsråden, styrelsen för teknisk utveckling m. fl., dels ge­nom universiteten och högskolorna, ökningen av anslagen tilT direkta forsknings- och utvecklingsändamål har under de senaste åren varil be­tydande och för femårsperioden förutses en fortsatt ökning. Till denna ändamålsgrupp har förts utgifterna för regeringens förslag om ett pro­gram för ökad satsnmg på energiforskning som lagts fram i prop. 1975: 30. Programmet omfattar olika forskningsåtgärder med syfte att minska energikonsumtionen och omvandlingsförluslerna i energiproduk­tionen samt en satsning på forskningen kring alternativa energikällor. Under en treårsperiod beräknas satsningen rymmas inom en total uIt giftsram av 360 milj. kr. Ett fortsalt deltagande i det europeiska forsk­ningssamarbetet, bl. a. inom europeiska rymdforskningsorganisationen (ESRO) och europeiska kärnforskningsorganisalionen (CERN), har för­utsatts vid anslagsberäkningarna.

Anslagen till studiesociala ändamål omfattar såväl bidrag som återbe­talningsplikliga studiemedel tUl studerande. Fr. o. m. budgetåret 1973/74 har alla elever över 20 år i gymnasieskolan, den kommunala öch statliga. vuxenutbildningen samt folkhögskolan överförts lill studiemedelssyste­met. Studiekredit tiU elever under 20 år i dessa skolformer ulgår fr. o. m. samma budgetår i form av återbetalningsplikliga studiemedel.

Antalet studiemedelstagare har bedömts förbli i stort sett oförändrat. Samtidigt väntas återbetalningarna av studiemedel och studielån stiga successivt under perioden, vilket totalt beräknas innebära anslagsminsk­ningar under de tre sista åren i perioden. Hänsyn har därvid tagits till de nya regler för återbetalning av studiemedel som påverkar återbetal­ningarnas storlek fr.o.m. år 1975. Förändringssiffran tUl budgetåret 1976/77 för studiesociala ändamål i tabell 4 beror till största delen på att anslaget kunnat begränsas budgetåret 1975/76 då en förbrukning av reserverade medel beräknas ske.

3.3 Totalförsvar

Utgiftema inom ändamålsgruppen-totalförsvar avser tUl helt övervä­gande del det militära försvaret. Därutöver ingår civilförsvaret, det eko­nomiska försvaret samt övriga delar av totalförsvaret. Utgifterna för to­talförsvarsändamål uppgår budgetåret 1975/76 till ca 11 % av de beräk­nade totala statsutgifterna. Deras andel av de sammanlagda statUga kon­sumtions- och investeringsutgifterna är däremot avsevärt högre och upp­går tUl nästan 31 %.

Genom 1972 års försvarsbeslut har statsmaktema mot bakgmnd av en. säkerhetspolitisk bedömning tagit ståndpunkt till inriktningen av det mi-

Bil. 2    Långtidsbudget

15

litära försvaret, civUförsväret, det ekonomiska försvaret samt totalför­svaret i övrigt.

Tabell 5. Totalförsvar

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

sniitiig

1975/76

tuell för-

sniitiig

procen-   '.

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80

ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

1976/77

ändring

1969/70-

f..

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+ 0,2

10 276'

+ 129

 + 369

+ 32

-517

+  1,3

0

därav

:*

militärl försvar

+ 0,1

9 574

-    4

0

0

0

0

0

civilförsvar

0

178

-    3

0

+ 50

0

-  1,7

+ 6,0

ekonomiskt

försvar

+ 3,0

322

+ 131

+ 326

-32

-485

+ 40,7

-5,0

Beträffande det militära försvaret har fastslagits att resurserna skall användas på sådant sätt att en framtida styrketillväxt underlättas även om delta medför en lägre operativ styrka under de närmaste åren än vad som aimars vore möjUgt. Försvaret skall bygga på den aUmänna värnpliktens grund. För att begränsa kostnaderna för de värnpliktigas utbildning har grundutbildningen försöksvis förkortats något. Om valet står mellan olika vapensystem skall hellre anskaffas elt större antal tek­niskt mindre kvalificerade vapensystem än ett fåtal kvalificerade. Fjärr-stridsförbanden, vilka bl. a. innehåller attackflyg och ubåtar, ges på sikt en lägre prioritet än andra system.

I syfte att inom den givna ramen skapa så stort utrymme som möjUgt för sådan materielanskaffning och utbUdning, som ger direkt effekt i krigsorganisationen, har överbefälhavaren fått i uppdrag minska antalet anställda inom försvaret med 3 900. under perioden september 1972 september 1979.

För budgetåret 1972/73 bestämdes genom försvarsbeslutet år 1972. en utgiftsram gmndad på ett s.k. basbelopp om 6 470 milj. kr. uttryckt i prisläget februari 1971. För budgetåret 1975/76 har i statsverksproposi­tionen föreslagits mUitära försvarsutgifter om 9 574,3 milj. kr. Härav ut­görs 1 420 milj. kr. av priskompensation enligt nettoprisindex, räknat från prisläget februari 1974. Basbeloppet är, bortsett från tekniska juste­ringar, oförändrat i förhållande tiU försvarsbeslutet.

Enligt det nya planeringssystemet för försvaret skall riksdagen inte besluta om en flerårig utgiftsram. Planeringen för de närmaste fem åren måste dock ske med utgångspunkt i en viss planeringsram.

I budgetpropositionen år 1975 har föreslagits att deima planeringsram skall utgå horisontellt från det nämnda basbeloppet. Härtill kommer kompensation för prisstegringar enligt nettoprisindex.

Prop. 1975:100

16

För att belysa utveckUngen av de militära försvarsutgifterna även i lö­pande priser har beräkningar gjorts på grundval av de prisantaganden som tiUämpas vid beräkningar i långtidsbudgeten i övrigt (tabell 6).

Tabell 6. Utveckling av de militära försvarsutgifterna 1975/761977/78 (Milj. kr., löpande priser)

1975/76

1976/77

1977/78

Militära försvarsutgifter

9 574            10 090

10 457

varav priskompensation

(1420)           (1 940)

(2 307)

Förändring från föregående

budgetår

+516

+367

Planeringsramen uttryckt i löpande priser medger att ca 3 500 milj. kr. årligen kan användas för forskning och materielanskaffning. TUl de större anskaffningsprogrammen hör infanterikanonvagnar, terrängbilar och luftvärnsrobotar för armén, ubåtar, patrullbåtar och kustartiUeribat-terier för marinen samt anskaffning av attack- och jaktversionen av flygplanet Viggen för flygvapnet.

Beträffande civilförsvaret innebär försvarsbeslutet att planeringen bl. a. skall utgå från att befolkningen kan komma att beröras av biverk­ningar vid anfall mot mUitära mål i samband med en invasion eller vid markstrid varvid i första hand konventionella stridsmedel används. Lik­som i fråga om det militära försvaret bör eivilförsvarsåtgärderna ges långsiktig inriktning. Vissa begränsningar i den operativa styrkan kan godtas under de närmaste åren. Exempel härpå är att manskapsutbild­ningen något begränsas. Civilförsvarets utbildnings- och övningssystem förändras f. n. varvid planeringen inriktas mot en regionalt centraliserad utbildnings- och förrådsverksamhet.

För budgetåret 1972/73 bestämdes genom försvarsbeslutet 1972 en ut­giftsram grundad på ett s. k. basbelopp om 118 milj. kr., uttryckt i pris­läget februari 1971. I budgetpropositionen har för budgetåret 1975/76 föreslagits utgifter för civilförsvaret om 177,8 milj. kr. Härav utgörs 26,3 milj. kr av priskompensation enUgt neltoprisindex, räknat från pris­läget febmari 1974. Basbeloppet är oförändrat i förhållande tiU för­svarsbeslutet. Planeringen de närmaste fem åren bör enligt budgetpropo­sitionen 1975 utgå horisonteUt från det nämnda basbeloppet. HärtiU kommer kompensation för prisstegringar enligt nettoprisindex. Denna planeringsram medger bl. a. att skyddsmasker kan anskaffas fortlö­pande. Det bör observeras att planeringsramen endast avser de civilför­svarsåtgärder som finansieras över fjärde huvudtiteln. Andra åtgärder såsom byggande av skyddsrum, verkskydd m. m. finansieras på annat sätt. Regeringen har nyligen i en proposition föreslagit att ett nytt sys­lem för planering och finansiering av. skyddsrumsbyggandet skall in­föras. Systemet innebär bl. a. att staten kommer aft svara för kostna-

Bil. 2    Långtidsbudget

17

derna för skyddsrum i bostadsfastigheter. De härav föranledda utgif­terna har beaktats.

Det ekonomiska försvaret omfattar beredskapsåtgärder inom bl. a. in­dustriproduktionen, livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen och kommunikationerna. För att skydda samhället mot skadeverkningar som beror på avbrolt i oljetiUförseln sker en betydande beredskapslagring hos säljare och storförbmkaré av oljeprodukter. Investeringskostnaderna för denna beredskapslagring av oljeprodukter enligt beslutat program för perioden 19701976 beräknas i 1969 års priser tUI 760 milj. kr., varav staten bidrar med ca 80 milj. kr. och återstoden täcks genom pris­sättningen på oljeprodukter. För att begränsa sårbarhet vid bl. a. s. k. fredskriser pågår en betydande utökning av beredskapslagringen utöver lagringsprogrammet genom en stalUg lagring av 3 mUj. m råolja. Utgif­terna härför kommer att tUl övervägande del falla på budgetåren 1977/78 och 1978/79. Härutöver har en möjlighet öppnats att tUlförsäkra översty­relsen för ekonomiskt försvar vissa lagringsutrymmen för eldningsolja. F. n. pågår utbyggnad av tre sådana anläggningar och avtal har nyligen slutits om en fjärde. Regeringen har dessutom föreslagit riksdagen att pågående utbyggnad av beredskapslager för främst fredskrisbehov se­nast till år 1985 skall ytterligare utökas med en lagring av råolja och ol­jeprodukter motsvarande 3 milj. m råolja i den mån detta är praktiskt möjligt och ekonomiskt rimligt. Under perioden 1976/771979/80 har vidare medel beräknats för en beslutad utökad statlig lagring av gasol och flygdrivmedel till en kostnad av ca 70 milj. kr.

För alt en tUlfredsställande beredskap beträffande försörjningen med beklädnadsvaror skall kunna upprätthållas beviljas ränte- och amorte­ringsfria avskrivningslån tiU investeringar inom teko-, sko- och garve-riindustriema. En investeringsram av 120 milj. kr. för detta ändamål har beslutats.

Övrigt totalförsvar omfattar åtgärder inom en rad skilda funktioner. Aktiviteterna inom hälso- och sjukvården, polisverksamheten och det psykologiska försvaret fömtsätts fortlöpa på ungefär oförändrad nivå. Verksamheten inom övrigt totalförsvar bygger i krig och krigssituationer i stor utsträckning på den bas som det fredstida samhället utgör. Beho­vet av beredskapsåtgärder blir därför beroende av samhällets utveckling i övrigt.

3.4 Kommunikationer och energiförsörjning

Denna ändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgiftema för vägvä­sendet, kommunikationsverken dvs. postverket, televerket, statens järnvägar, luftfartsverket och sjöfartsverket vissa invesleringsulgifter för Sveriges Radio samt vattenfallsverket.

I tabell 7 anges den anslagsutveckling som fömtses för perioden frain

2   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 2

Prop. 1975:100

18

t.o.m. 1979/80. Dessa anslagsbelopp avser alt jämte tidigare behåll­ningar täcka den förutsedda medelsförbrukningen och därutöver ge en marginal om ca 10 % för att möjliggöra ökade investeringsramar om det skulle påkallas av konjunkturmässiga eller andra skäl. Beloppen i den följande framställningen avser den beräknade medelsförbrukningen. Vid bedömningen av den framlida utvecklingen har hänsyn i första hand tagils till den väntade efterfrågeutvecklingen. Som nämnts i avsnitt 1.2 föreligger vissa svårigheter att avgöra vilken investeringsutveckling som krävs för att anpassa produktionen till efterfrågan. För alt få. en praktiskt användbar beräkningsmetod har investeringarna, efler reduk­tion med väntad produktivitetsstegring, förändrats i takt med den,beräk­nade efterfrågeökningen. Vidare har vissa beslutade program och en-gångsprojekt beaktats.

Tabell 7. Kommunikationer och energiförsörjning

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1975/76

tuell för-

sniitiig

procen-

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80

ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

1976/77

ändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+ 2,7

7 986

+ 158

-    1

-140

-16

+ 2,0

0

därav

väganslag.

trafiksäkerhet

m. m.

- 0,9

3 202    ,

+  14

+  15

+ -23

+ 24

+0,4

+0,6

kommunikations-

verken

+  1.4

2 499

+    7

-220

-172

-52

+ 0,3

-4,7

energiförsörjning

+ 16,6

.1 756

+ 93

+ 194

;-  2

0

+ 5,3

+ 3,8

Inom vägväsendet beräknas trafikvolymen öka i långsammare takt än vad som varit fallet under 1960-talet. Det även vid en oförändrad nivå av vägbyggnadsanslagen stigande vägkapitalet kräver emellertid en viss uppräkning av driftanslagen för alt det ökade underhåUsbehovet skall kunna tUlgodoses.

Televerkets investeringar omfattar dels telenätet, dels rundradioan-läggningar för distribution av radio- och TV-programmen. Medelsför­bmkningen för dessa ändamål beräknas uppgå till ca 838 milj. kr. under budgetåret 1975/76, varav drygt 40 milj. kr. för rundradioanläggningar. Investeringarna i telenätet har bedömts mot bakgrund av den väntade teletrafikutvecklingen. Medelsförbrukningen för statens järnvägars in­vesteringar beräknas uppgå tiU 480 milj. kr. under budgetåret 1975/76. Investeringarna har räknats upp med hänsyn till den förväntade trafik-och produktivitetsutvecklingen.

Utvecklingen av luftfartsverkets investeringar domineras av elt fåtal slora projekt. Medel har beräknats för färdigställandet av en ny utrikes-

Bil. 2    Långtidsbudget

19

terminal på Arlanda flygplats och anläggandet av Göteborg-Landvetter flygplats, övriga investeringsbehov har bedömts mot bakgrund av den förväntade trafikutvecklingen.

Medelsbehovet för postverkets investeringar har beräknats med ut­gångspunkt i att den totala postvolymen kommer att ligga på i stort sett oförändrad nivå under perioden. Hänsyn har tagits till vissa slörre på­gående byggnadsprojekt, bl. a. postgirohuset i Slockholm.

1 fråga om sjöfarten förutses under den framförliggande perioden en fortsatt rationalisermg av lots- och fyrväsendet. Under budgelårel 1975/76 beräknas två statsisbrytare av större och maskinstarkare typ vara i operativ verksamhet. Vidare har beaktats att ytterUgare en kapa-citetsstark isbrytare skaU levereras under perioden för alt möta de behov som väntas uppkomma i samband med Stålverk 80.

En utgångspunkt för långtidsbudgetens beräkningar avseende energi­försörjning har varit den föresats som ställts upp i prop. 1975: 30 om energihushållning. Denna föresats innebär en i genomsnitt tvåprocentig årlig tiUväxt av energikonsumtionen för perioden fram till år 1985. I detta syfte föreslås i fråga om energikonsumtionen insatser för alt spara energi i bostäder och inom näringslivet. På produktionssidan redovisas ålgärder för alt förstärka elkraflproduktionssystemet, bl. a. med ytterii-' gare två kärnkraftaggregat utöver de redan beslutade. Vidare föreslås ålgärder för att trygga vår tUlgång till olja. I propositionen redovisas också det oljelagringsprogram som byggs upp för att möta olika typer av fredskriser. Utgiftema för de ökade insatserna redovisas inom de än­damålsgrupper som svarar mot åtgärdema. Under ändamålsgmppen kommunikationer och energiförsörjning har sålunda medel beräknats för utbyggnad av produktions- och distributionsanläggningar för elkraft.

I avsnittet bostäder har förslagen om bidrag tiU förbättrad energihus­hållning inom bostadssektorn beaktats.

Utgiftskonsekvensema av förslaget om ett stödprogram för förbättrad energihushållning inom industrin tas upp under ändamålsgruppen nä­ringars främjande.

3.5 Stöd till barnfamiljer

Utgifterna under deima ändamålsgmpp avser huvudsakligen inkomst-överföringar tiU hushåUen i form av allmänna bambidrag, föräldrapen­ning och bostadstiUägg för barnfamiljer. Statsbidrag till kommunemas barnomsorg utgör en växande del av ändamålsgmppen. Vidare ingår statens utgifter för bidragsförskott (utgifterna för underhållsbidrag till bam för vilka ersättning inte kan tas ut av den underhållsskyldige) och den del av statens bidrag tUl social hemhjälp som avser hjälp tiU barnfa­miljer.

Prop. 1975:100

20

Tabell 8, Stöd till barnfamiljer m. m.

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1975/76

tuell för-

snittlig

procen-,

1976/77

1977/78   1978/79

1979/80

ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

 tuell för-

ändring   ,

1976/77

ändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+ 10,5

5 534

+ 374

+ 152     +133

+ 133

+ 6,8'

+ 3,4

därav

allmänna

'

barnbidrag

+ 9,0

2 975

+265

0             0

0

+ 8,9

+ 2,2

bostadstillägg

m. m.

+ 4,8    

1009

+ 15

+  15      +15

+  15

+ 1,5

'+ 1,4

bidrag till barn-

omsorg

+43,7

855

+ 186,

+ 110     +100

+ 100

+21,8

+ 12,1 '

Utgiftsutvecklingen för barnbidragen bestäms av bidragsnivån och be­folkningsutvecklingen. Enligt riksdagens beslut höjs barnbidragsbeloppét fr. o. m. den 1 januari 1976 från 1 500 till 1 800 kr. per barn och år. Bi­dragen utgår till omkring 1 mUjon bamfamiljer med ca 1,8 mUjoner barn. Antalet barn i bidragsberättigad ålder beräknas i stort sett bli oförändrat under den aktuella perioden.

Den tidigare moderskapsförsäkringen omvandlades fr. o. m. den 1 ja­nuari 1974 till en föräldraförsäkring i anslutning till barns födelse. Er-sällningstiden har fr. o. m. den 1 januari 1975 förlängts till sju' måna­der. Föräldrapennmg, som är ATP-gnindande,' utgår med en garanlinivå på 25 kr./dag. För dem som har sjukpenning över garantinivån utgår! föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs. med 90 % av inkomsten. Föräldrapenningen iitgår till deh av föräldrarna modern eUer fadern som stannar hemma och vårdar barnet. Fr. o. m. år 1974 har förvärvsarbetande föräldrar med barn under 10 år rätt att under tio dagar per år och famUj vara hemma och ta hand om sina barn när de är sjuka i hemmet och i vissa fall då barnen vistas på sjukhus. Föräldraförsäkringen finansieras enligt de regler som gäller för sjukför­säkringen.

De statliga och statskommunala bostadstilläggen till barnfamiljer ut­går till ca en halv miljon familjer nied omkring en miljon bara. I sam­band med de av 1974 års riksdag beslutade reformerna på det bostads­politiska området genomfördes vissa förbättringar av bostadstilläggen. Sålunda höjs inkomstgränsema för oreducerade tiUägg under både år 1975 och 1976. De statskommunala bostadstilläggen omfattar fr.o.m. den 1 januari 1974 även låginkomsttagare utan bam. Stödet tiU lågm-komsttagare utan bam har i långtidsbudgeten förts till ändamålsgruppen bostäder.

De barn under 18 år vars föräldrar lever åtskilda är genom bidrags-

Bil. 2    Långtidsbudget

21

förskotten garanterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd. Bidragsför­skottens årsbelopp är sedan den 1 januari 1971 40 % av basbeloppet el­ler f. n. 3 600 kr./år. I budgetpropositionen år 1975 föreslås att bidrags­förskott fr. o. m. den 1 juli 1976 skall kunna utgå även till invandrar­barn enligt Uknande grunder som gäller för barnbidrag. Kommunerna erhåller statsbidrag med 75 % av nettokostnaderna för bidragsförskotten för varje kalenderår i efterskott.

Fr. o. m. år 1974 har vårdbidraget till förälder med svårt handikap­pade bam i hemmet höjts till samma nivå som förtidspension inkl. pen­sionstUlskott. Fr. o. m. den 1 juli 1975 kommer enligt riksdagsbeslut möjlighelerna att få vårdbidrag att utvidgas. Vidare kommer vårdbidra­gens nivå att höjas kraftigt den 1 juU 1976 i anslutning till att förlids-pensionerna höjs. Utgifterna för vårdbidrag har inräknats i ändamåls­gruppen folkpensioner, sjukförsäkring m; m.

Barnomsorgen blir av allt större betydelse när det gäller samhällets service lill barnfamiljerna. Under en följd av år bar statens bidrag tUl anordnande och drift av barnstugor höjts kraftigt. Antalet platser i dag­hem och fritidshem uppgick år 1974 tUl 75 000. Anordningsbidraget höjdes den 1 januari 1975 från 6 000 kr. till 7 500 kr. per plats. Driftbi­dragel till daghem och fritidshem höjs fr. o. m. 1 juli 1975 tiU 7 500 kr. resp. 3 750 kr. per plats och år.

Den 1 januari 1969 infördes statsbidrag till kommunala familjedag­hem. Genom beslut av riksdagen hösten 1974 kommer statsbidrag fr. o. m. den 1 januari 1975 att utgå med 35 % av kommunernas brutto­kostnader för verksamheten inkl. omkostnadsersättning.

Allmän förskola för 6-åringar införs under år 1975. Statsbidragen lill denna verksamhet beräknas tiU ca 60 milj. kr. per år.

Enligt förskolelagen är varje konmiun fr. o. m. år 1975 skyldig att upprätta en plan för utbyggnaden av förskoleverksamheten. Planen skall avse en femårsperiod och innefatta en redovisning av behovet av försko­leverksamhet och på vilket sätt och i vilken utsträckning kommunen av­ser att tillgodose detta behov.

3.6 Arbetsmarknad och regionalpolitik

Denna ändamålsgmpp omfattar siatens utgifter för oUka arbetsmark­nadspolitiska åtgärder såsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder, arbetsmarknadsutbildning, kontant stöd vid arbetslöshet och. arbetarskydd. Vidare redovisas här utgifterna för regionalpolitiska stöd-. åtgärder i form av bidragsverksamhet, transportstöd, lokaliseringslån osv.

Sedan 1960-talets början har utgifterna för arbetsmarknads- och re­gionalpolitiken ökat mycket kraftigt. Under de senaste fyra budgetåren har utgifterna i fasta priser inom denna ändamålsgrupp stigit med i ge-

Prop. 1975:100

 22

nomsnitt 11 % per år. De snabbt ökande anslagen är ett uttryck för en höjning av ambitionsnivån, bl. a. i form av ökade insatser i anslutning till näringsUvets strukturomvandling. Det kan i sammanhanget nämnas att arbetsmarknadsverkets personalökning hittills under 1970-lalet upp­går till ca 760 nya tjänster. Till dessa kommer ytterligare 290 Ijänster som tiUförs verket efler beslut av riksdagen år 1975.

Den reformering av arbetsmarknadsutbildningen som föreslagits i prop. 1975: 45 kommer att utgöra en viktig utgångspunkt för de när­maste årens arbetsmarknadspoUtik. I övrigt torde arbetsmarknadspoliti­ken liksom hittUls under 1970-talet i första hand komma att inrik­tas på åtgärder för de grupper som har särskilda problem att få eller be­hålla ett arbete. För att uppfylla målet om en järhnare fördelning av sys­selsättningsmöjligheterna mellan olika regioner krävs även fortsättnings­vis insatser såväl i fråga om åtgärder som syftar till ökad yrkes­mässig och geografisk rörlighet som i fråga om regionalpolitiskt stöd i de delar av landet som har svårt att uppnå en tillfredsställande syssel­sättningsnivå. Långtidsbedömningarna för denna ändamålsgrupp inklu­derar inte kostnader för eventuella slabiliseringspolitiskt motiverade in­satser.

Tabell 9. Arbetsmarknad och regionalpolitik

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

sniitiig

1975/76

tuell för-

sniitiig

procen-

1976/77

1977/78   1978/79

1979/80

ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

1976/77

ändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+ 11,1

5 322

+ 192

+ 57        +65

+44

+ 3,7

+ 1,8

därav

arbetsmarknads-

politik

+  8,7     

.4 280

+ 171.

+ 55     .  +45 ,

+ 40

+ 4,0

+ 1,8

regionalpolitik

-H25,9

858

+    8

+ 2        +20

+ 4

+ 0,9

+1,0   .

Riksdagen har år 1975 förelagts förslag om reformerad arbetsmark­nadsutbildning. Reformen som avser såväl bidragen som utbildningens omfattning, finansieras huvudsakligen via en särskild arbetsgivaravgift. Bidragssystemet anknyter till arbetslöshetsförsäkringen. För elever som tillhör erkända arbetslöshetskassor utgår en skattepliktig dagpenning på 90130 kr. (inkl. stimulansbidirag). Oförsäkrade erhåller en dagpenning på 90 kr./dag. Statens bidrag förs tiUsamnians med arbetsgivaravgifterna tiU en särskild arbetsmarknadsutbildningsfond. Utbetalningarna från denna fond redovisas inte på budgetens utgiftssida. De i tablån under arbetsmarknadspolitik angivna utgiftsförändringarna återspeglar därför endast lill en begränsad del omfattningen av, denna reform:.

Bil. 2    Långtidsbudget

23

De sysselsältningsskapande åtgärderna i form av beredskapsarbeten har beräknats få en i huvudsak oförändrad omfattning jämfört med den väntade utvecklingen för budgetåret 1975/76.

Anslagen till kontant stöd vid arbetslöshet beräknas öka under hela femårsperioden tUl följd av ett växande antal medlemmar i de erkända arbetslöshetskassorna.

I arbetsmarknadspolitiken ingår vidare strävanden att med hjälp av anpassningsgrupperna bereda arbete på den reguljära arbetsmarknaden för personer med nedsatt arbetsförmåga. Likväl krävs en förstått ut­byggnad i första hand av den halvskyddade men också av den skyddade sysselsättningen.

I fråga om regional utveckling beslutade 1973 års riksdag om en fem­årig ram på 2 500 milj. kr. för regionalpolitiskt stöd. Femårsprogram­met upphör budgetåret 1977/78, men verksamheten har i långtidsbudge­ten antagils ligga kvar på oförändrad nivå även budgetåren 1978/79 och 1979/80.

I ändamålsgrupperna ingår slutiigen kostnader för arbetarskydd. Se­dan budgetåret 1971/72 har arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektio­nen erhållit sammanlagt ca 350 nya tjänster, inkl. de 78 tjänster som an­visats för budgetåret 1975/76. De nya lagreglerna om arbetarskyddet in­nebär att skyddsorganisationen på arbetsplatserna fått betydligt ökade befogenheter.

3.7 Bostäder

Denna ändamålsgrupp domineras av räntebidrag och långivningen lill bostadsbyggandet som för budgetåret 1975/76 föreslagils uppgå till drygt 3,8 mUjarder kr. Bland övriga anslag märks lånefonden för kom­munala markförvärv, vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbe­ståndet m. m. samt bostadstillägg för låginkomsttagare.

Tabell 10.

Bostäder

(Milj. kr.,

fasta priser)

Genom-

Anslag     Anslagsförändring till 

Procen-

Genom-

snittlig

1975/76    ------- -.------------ :---- 

tuell för-

snittlig

procen-

1976/77 1977/78 1978/791979/80

ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

-   ...    -' 

1976/77

ändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

-1979/80

-2,0

4 995          +348    +148    -526    +25

+ 7,0

: -0,1

Väsentliga bostadspolitiska reformer med angivande av vissa riktUnjer för den framtida bostadspolitiken beslöts under år 1974. I fråga om bor stadsfinansieringen innebär reformerna dLrekta subventioner vilka un-

Prop. 1975:100

24

damöjer problemen med skuldökning inom lånesystemet. Genom de ändrade finansieringsreglerna uppnås en bättre likställdhet i fråga om boendekostnader för olika besittningsformer och bättre förutsättningar för en i förhållande till de boendes betalningsförmåga rimlig hyresnivå i senare årgångar av hus.

Nyproducerade hyres- och bostadsrättslägenheler får genom det nya finansieringssystemet en garanterad låneränta på 3,9 % linder det första året av lånetiden. För nyproducerade småhus som bebos av låntagaren blir motsvarande ränta 6 %. För slaisbelånade hus gäller således atl räntekostnader över de garanterade nivåerna subventioneras bort och alltså betalas av staten. De garanterade räntenivåerna skall för följande år av lånetiden höjas på visst sätt. Systemet med garanterade ränteni­våer berör även stora delar av beståndet av fastigheter finansierade med statliga lån. Reformema inom finansieringssystemet innebär vidare bl. a. en ökning av statslånets storlek för småhus som bebos av låntagaren och bostadsrättshus varigenom kontantinsatsen i princip kan minskas till hälften av vad den tidigare har varit.

Med utgången av år 1974 infriades det långsiktiga bostadsbyggnads­programmet på en miljon färdigställda lägenheter för perioden 1965 1974 som riksdagen uttalat sig för att följa. Med utgångspunkt i att bo­stadspolitiken måste få den omfattning och inriktning som krävs för alt trångboddheten skall kunna avskaffas har riksdagen förutsatt ett fortsalt högt bostadsbyggande. Man har därvid uppskattat det erforderliga re­sursutrymmet till 70 00080 000 lägenheter per år som ett genomsnitt för de kommande åren. Antalet nyproducerade slaisbelånade lägenheter som ryms inom de av statsmakterna angivna ramarna för bostadsbyg­gandet uppgår tUl 72 500 lägenheier såväl för innevarande år som för åren 1976 och 1977. I långtidsbudgeten har samma antagande om ny­produktionens omfattnuig fått gälla även för de återstående åren under perioden. Härtill kommer visst privatfinansierat byggande.

Det mycket höga bostadsbyggandet i början av 1970-talet har i för­ening med en dämpning av efterfrågan lett till en ökning av antalet oul­hyrda lägenheter på vissa orter i landet. Detta har medfört ekonomiska problem för vissa bostadsföretag. För att underlätta den finansiella si­tuationen för sådana företag har statsmakterna bevUjat särskilda lån för täckande av hyresförluster. Lånemöjligheterna har av 1975 års riksdag utsträckts till att omfatta förluster t. o. m. år 1976. Hänsyn härtill har tagits i långtidsbudgeten liksom tiU att delar av lånen i vissa fall kan ef­terges. I avsikt att motverka hyresförluster skall vidare enligt beslut av 1974 års riksdag särskilda bidrag kunna ulgå fr. o. m. den 1 juli 1975 för förbättring av befintiiga boendemiljöer.

Den jämfört med början av 1970-talet relativa nedgången i nyproduk­tionen frigör resurser som möjUggör en ökad ombyggnads- och förbätt­ringsverksamhet. Under senare år har betydande förbättringar genom-

Bil. 2    Långtidsbudget

25

förts vad gäUer såväl stöd tUl uppmstningsverksamhet som ökade bé-: slutsramar. Även för de närmaste åren förutses en hög aktivitet inom detta område.

Sammanfatmingsvis beräknas anslagsbehovet vara ungefär oförändrat som genomsnitt för perioden 1975/761979/80. Hänsyn har därvid ej tagits till höjningen av obligationsräntan. För budgetåret 1976/77 förutses en ökning av medelsförbrukningen om ca 350 milj. kr. eller 7 %. Huvudparten härav beror på gjorda antaganden om bostadslångiv­ningen. Det förhållandet att anslagsbeloppen under periodens senare år minskar sammanhänger bl. a. med alt vissa tidsbegränsade utgiflsåta­ganden bortfaUer och att amorteringar i stigande utsträckning flyter in på bosladslånefonden. Som exempel på tidsbegränsade åtaganden kan nämnas lånemöjligheterna för hyresförluster som anlagils upphöra vid utgången av år 1976. Förutsättningarna om fasta priser och därmed oförändrade byggkostnader bidrar också tiU det i fasta priser vikande anslagsbehovet för periodens senare del.

3.8 Skattebidrag till kommuner

I denna ändamålsgmpp ingår skatteutjämningsbidrag, skattebortfalls-bidrag i anledning av 1970 års skattereform, särskilt bidrag till kommu­nerna i samband med den statteomläggning som trädde i kraft den 1 ja­nuari 1973 samt det extra bidrag som utgår i enlighet med överenskom-, melsen om begränsning av den kommunala utdebiteringen under åren 1976 och 1977. Vidare tillkommer kompensation till kommunerna för minskat skatteunderlag i anledning av den skattereform som trädde i kraft den 1 januari 1975.

Tabell 11. Skattebidrag till kommuner

(Milj. kr., fasta priser)   -

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till                         Procen-

Genom-

sniitiig

1975/76

tuell för-

sniitiig

procen-

1976/77   1977/78   1978/79  1979/80 ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

1976/77

ändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+14,1        4 324

+937      +117      -351      +188      +21,7        +4,8

därav

skatteutiämnings-

bidrag

+ 1,9        2 800

+163      +41      +58      +77     +5,8        +2,9

Skatteutjämningsbidragen, som utgör huvuddelen av ändamålsgrup­pen, syftar huvudsakligen till att stödja kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner med svag skattekraft. Enligt de ändrade bi­dragsbestämmelser som gäUer fr. o. m. år 1974 utgår bidrag till kommu­ner och landstingskommuner för att tiUförsäkra dessa ett visst skalteun-

Prop. 1975:100

26

derlag som relateras till medelskallekraften i landet. Skatlekraftsgaran-tin varierar med det geografiska läget. De kyrkliga kommunema får samma skatteutjämningsbidrag som år 1973 med en årlig femprocentig uppräkning av föregående års bidragsbelopp.

I särskilda fall ulgår extra skatteutjämningsbidrag tUl kommuner som befinner sig i en besvärlig ekonomisk situation. Vidare utgår en under åren 197580 successivt minskande övergångskompensation till sådana kommuner och landstingskommuner som till följd av de nya bestämmel­serna skulle ha fått sänkt bidrag år 1974 jämfört med bidraget för år 1973.

Skatteutjämningsbidragen svarar för en betydande del av kommuner­nas samlade inkomster. Bidragen betyder mest för Golland och norr­landslänen. De lägsta bidragen per invånare får storstadslänen.

Anslagsbehovet påverkas främst av skatteunderlaget och utdebite­ringen. Utvecklingen av dessa faktorer har medfört alt statens utgifter för skalteutjämoingsbidrag ökat kraftigt under de senaste åren. Härutö­ver medförde övergången tUl de nya bidragsbestämmelserna den 1 janu­ari 1974 ett ökat utgiftsbehov om ca 370 milj. kr.

Skattebortfallsbidragen är avsedda att kompensera kommunerna för det inkomstbortfall som uppstår till följd av 1970 års skattereform. Detta bortfaU har beräknats till 1 250 milj. kr. för år 1971. Bidragsgiv­ningen minskar härefter i takt med att den skattekraft som kommunerna förlorade i anledning av 1970 års skattereform återvinns genom att skat­teunderlaget per inkomsttagare ökar.

Det särskilda bidraget tiU kommunerna utgår med 122 milj. kr. per år. Bidraget ger kommuner och landstingskommuner kompensation för den skatteomläggning som trädde i kraft den 1 januari 1973.

Såsom en följd av den överenskommelse mellan företrädare för rege­ringen samt Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet i feb­ruari 1975 rörande begränsning av kommunalskatternas höjning under åren 1976 och 1977 har riksdagen föreslagits att anvisa medel till ett extra bidrag tiU kommuner och landstingskommuner (prop. 1975: 51). Bidraget utgår med 600 milj. kr. under vart och ett av åren 1976 och 1977.

Genom den skattereform som beslutades vid 1974 års riksdag får kommuner och landstingskommuner ett minskat skatteunderlag på gmnd av ändrade avdragsregler och vissa ökade kostnader för bostads­tUlägg. Riksdagens beslut innebär att kompensation skall utgå till följd härav. I långtidsbudgeten har beräknats statens kostnader för denna kompensation, som börjar utbetalas under budgetåret 1976/77.

3.9 Hälso-, sjuk- och socialvård

Denna ändamålsgrupp omfattar utgifter för statliga och statsunder­stödda vårdområden. Huvudparten av här redovisade utgifter avser

Bil. 2    Långtidsbudget

27

statsbidrag till vårdområden under kommunalt huvudmannaskap, varav statsbidrag lUl den psykiatriska sjukvården utgör den största posten. Be­tydande statsbidrag utgår också till annan hälso- och sjukvård, åldrings­vård och för samhällets åtgärder för handikappade. I direkt statlig regi drivs dock bl. a. vissa sjukhus, ungdomsvårdsskolor samt vissa vårdan­stalter för alkoholmissbmkare.

Tabell 12. Hälso-, sjuk- och socialvård

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittUg

1975/76

tuell för-

sniitiig

procen-

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80

ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

1976/77

ändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+ 0,8

3 837

-147

+ 23

+ 4

+ 24

-3,9

-0,6

därav

psykiatrisk sjuk-

vård m. m.

+ 0,9

1 794

- 35

- 3

- 3

0

-2,0

-0,6

kroppssjukvärd

och allmän

hälsovård

-1,9

550

+    4

+ 3

-10

0

+ 0,7

-0,1

åldringsvård

-5,4

281

+  17

+ 17

+ 17

+ 17

+ 6,0

+5,6

Överenskommelser om ändrade bidragsregler för den psykiatriska sjuk­vården och regler för finansieringen av vissa provinsialläkares pensione­ring godkändes av riksdagen år 1972. Genom avtal har parterna träffat överenskommelse om driftbidragen för tiden t. o. m. år 1974. För perio­den därefter har driftbidragen schablonmässigt tagits upp med samma belopp som för budgetåret 1975/76. Avtal angående bidrag till an­ordnande av vissa kliniker upphör vUket leder till en smärre anslags­minskning 1976/77.

De statliga utgifterna för kroppssjukvård och allmän hälsovård avser en rad myndigheter på detta område, statliga sjukhus, statsbidrag till olika former av hälso- och sjukvård samt en viss del av kostnaderna för de kommunala undervisningssjukhusen. Beräkningarna av statens utgif­ter för sjukhus har skett med utgångspunkt i nuvarande grunder för samarbetet nied övriga finansiärer. Vidareutbildningen av läkare beräk­nas bli ytterligare utbyggd.

Den öppna åldringsvården har fått allt större betydelse. Bl. a. har deri sociala hemhjälpen, som främst är inriktad på åldringar, handikappade och barnfamiljer, expanderat mycket kraftigt. Fr. o. m. år 1975 kommer statsbidrag enligt beslut av riksdagen alt ulgå med 35 % av kommuner­nas bruttokostnader för färdtjänst för handikappade. Samtidigt ändras tidigare bidragsregler för social hemhjälp till att omfatta 35 % av kom­munernas bruttokostnader för hemhjälpen, varvid statsbidrag inte läm-, nas bara för hemvårdare och hemsamariter utan även för kostnader av­seende hårvård och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning och

Prop. 1975:100

28

hemhjälpsledare. Ungefär 335 000 åldringar och handikappade beräknas få social hemhjälp år . 1975. Utgiftsökningen under budgetåren 1976/771979/80 beror bl. a. på fortsatt relativt snabb öknmg av anta­let ålderspensionärer.

I ändamålsgmppen redovisas även bl. a. utgiftema för nykerhetsvård,. ungdomsvård och åtgärder för handikappade.

Nykterhetsvårdens utveckling kännetecknas av att de frivilliga och öppna vårdformema ökat kraftigt under senare år medan antalet tvångs­intagningar minskat. Platsbehovet vid nykterhetsvårdens anstalter fömt­ses fortsätta minska. De kommunala nykterhetsnämndemas verksamhet med frivilliga och öppna vårdformer för alkohol- och narkotikamiss­brukare ges fortsatt stöd.

Anslagen till ungdomsvården avser främst de statliga ungdomsvårds­skolorna. Under femårsperioden förutses ett vikande behov av platser i den institutionella vården vid ungdomsvårdsskolorna.

Samhällets åtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen av utgiftema. t. ex. förtidspensioner och invaliditets-ersättningar inom folkpensioneringen redovisas under andra ända­målsgrupper. Här redovisas utgiftema för bidrag till särskolor, till tek­niska hjälpmedel m. m.

Enligt förslag i prop. 1975: 36 övertar landstingen hjälpverksamheten fr. o. m. den 1 januari 1976. EnhetUgt bidrag för landstingens kostnader kommer alt utgå ur sjukförsäkringen, varvid det särskilda statsbidraget upphör. Anslagsminskningen 1976/77 beror på detta. Ersättningen från sjukförsäkringen omfattar även förhöjd ersättning till de sjukvårdshu­vudmän som medverkar vid anskaffning av kostnadsfria eller prisned­satta glasögon till barn och ungdom.

3.10 Rättsväsende

Till ändamålsgruppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstols­väsendet, kriminalvården samt exekutionsväsendet.

Tabell 13. Rättsväsende

(Milj. kr., fasta priser)

'

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1975/76

---- - tueUför-

sniitiig

procen-

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80 ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

1976/77

ändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+ 6,7

3 613

+ 15

+ 13

-+12    

+ 17       +0,4

+ 0,4

därav

polisväsendet

+ 7,0

1 861

- 5

+ 9 

+ 9    

+ 13        -0,3

+0,4

domstolar m. m.

+ 7,5

566

+23

+ 3

+ 4

+ 4   .   +4,1       

+ 1,5

kriminalvård

+ 7,0

544

- 4

+ 5

+ 2     .

- 1        -0,7

0

Bil. 2    Långtidsbudget

29

Över hälften av utgifterna för rättsväsendet hänför sig till polisväsen­det som också svarar för ca 60 % av personalen. PoUsväsendet har un­der budgetåren 1973/741975/76 tiUförts drygt 1 700 tjänster i huvud­sak till följd av riksdagens beslut med anledning av brottskommissionens förslag.

Den så kallade kriminalitetsgmppen har försökt bedöma utvecklingen av brott som kan komma till polisens kännedom under åren 1975 1979. Gruppens bedömning är intagen i brottsförebyggande rådets rap­port 1974: 2. Gmppen har framhållit att dess bedömning är mycket osä­ker. Prognoserna är därför inte ägnade att ligga till grund för bedöm­ningar av resursbehovet inom rättsväsendet. Den förväntade ökningen av bUtrafiken kommer i viss utsträckning alt medföra elt ökat övervak­ningsarbete för polisens del. Bl. a. mot denna bakgrund förutses vissa re­sursökningar under perioden.

Investeringama i nya polishus har legat på en mycket hög nivå under senare år. De beräknas minska under perioden medan statens inlösen av i kommunal regi uppförda polishus väntas fortgå i oförändrad takt.

Domstolsväsendet svarar för ca 15 % av antalet sysselsatta inom sek­torn. Vissa smärre personalökningar fömtses. Rättshjälpskostnaderna och kostnadema under anslaget till ersättning åt vittnen m. m. förväntas öka påtagligt under periodens första år.

Kriminalvården svarar för ca 15 % av antalet anslällda inom rättsvä­sendet. Beläggningen vid anstalterna har sjunkit under senare år och för­väntas sjunka ytterligare. Den sjunkande beläggningen gör det nödvän­digt att reducera platsantalét vid anstalterna. Beslut har fattals om att antalet platser successivt skall minska med omkring 290 fram tUl den 30 juni 1976. YtterUgare minskningar väntas därefter komma tUl stånd. Re­sursberäkningarna i övrigt har skett utifrån den plan för reformering av kriminalvårdens organisation och verksamhet som redovisades i 1973 års statsverksproposition. Planen innebär bl. a. en ny regional indelning, ett nytt anstaltssystem och en ökad satsning på frivård.

Inom exekutionsväsendet förutses rationaliseringar medföra ert viss personalminskning.

3.11 Intemationellt utvecklingsbistånd m. m.

Denna utgiftsgmpp innefattar anslag tiU internationellt utvecklings­samarbete, bidrag tUl intemationella organisationer och anslag tUl andra intemationella ändamål. Anslagsgmppen domineras av utgiftema för ut­vecklingssamarbetet.

I tabell 15 presenteras utvecklingen av biståndsanslagen i löpande pri­

ser.

'

Prop. 1975:100

30,

Tabell 14. Utvecklingsbistånd m. m.

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig procen­tuell för-ändritig 1969/70-1973/74

Anslag       Anslagsförändring till'

Procen-      Genom-

1975/76      -------------------- '-- tuell för-    snittiig

1976/77  1977/78  1978/79  1979/80 ändring      procen-

1975/76-  tueUför-1976/77      ändring 1975/76-1979/80

Totala utgifter

+20,6        3 000

+37        +87        +86        +93        +1,2

+2,4

därav

utvecklings­

bistånd

+ 21,9        2 860

+36        +87        +90        +92        +1,3

+2,6

I och med den för budgetåret 1975/76 föreslagna ökningen av bi-slåndsanslagen med 760 mUj. kr. beräknas dessa anslag uppgå till-ett be­lopp som motsvarar det av riksdagen fastställda målet om 1 % av bmt­tonationalprodukten till marknadspris. Fr. o. m. budgetåret 1976/77 för­utsätts beräkningen av anslagen i enlighet med vad som sägs i 1975 års budgetproposition baseras på den BNP-prognos som görs i finansplanen för det kalenderår under vilket förslagen framläggs. Biståndsanslagen beräknas härefter öka i samma takt som den förväntade ökningen i bmttonationalprodukten, dvs. med ca 7 % per år i löpande priser.

Tabell 15. Utvecklingsbistånd

(Milj. kr., löpande priser)

1975/76

1976/77

1977/78

Utvecklingsbistånd Förändring från föregående budgetår

2 860 + 760

3 041 + 181

3 258

+217

3.12 Statsskuldräntor

Posten statsskuldräntor bestäms av förändringarna i statsskulden samt av räntenivån på den statliga upplåningen. Ökningar av ränteutgifterna ett visst budgetår beror i huvudsak på siatens upplåningsbehov under närmast föregående budgetår. För perioden 1975/761979/80 har hän­syn lill höjningen av obligationsräntan den 17 april 1975 tagits en­dast vad avser den höjning av anslaget till riksgäldsfonden för budget­året 1975/76 som föreslås i den reviderade finansplanen. De upplå­ningsbehov som följer av de i långtidsbudgeten gjorda beräkningarna av siatens inkomster och utgifter vid oförändrad prisnivå t. o. m. bud­getåret 1977/78 medför en markant ökning av de statliga ränteutgif­terna t.o.m. budgetåret 1978/79. För budgetåret 1979/80 har ök­ningen schablonmässigt antagils bli lika stor som närmast föregående budgelår.

Bil. 2   Långtidsbudget

31

TabeU 16. Statsskuldräntor

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1969/70-1973/74

Anslag 1975/76

Anslagsförändring till

1976/77   1977/78   1978/79   1979/80

Procen­tuell för­ändring 1975/76-1976/77

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1975/76-1979/80

Ränteutgifter

+ 5,1

4 600

+ 760      +880      +760      +760      +16,5

+13,9

3.13 övrigt

Under denna rubrik har sammanförts utgifter som inte har hänförts tUl någon av de tidigare behandlade ändamålsgrupperna. Här återfinns bl. a. anslag för att främja utvecklingen inom näringslivet, miljövård, kyrkUga och kulturella ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet, central och regional förvaltning. Vidare har här beaktats förändringar i reserva­tionsmedelsbehållningar och utnyttjande av rörliga krediter.

Tabell 17. Övrigt

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

sniitiig

1975/76

tuell för-

snittlig

procen-

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80

ändring

procen-

tuell för-

1975/76-

tuell för-

ändring

1916111

ändring

1969/70-

1975/76-

1973/74

1979/80

Totala utgifter

+ 7,6

10 733

-10

-157  .

-534

-808

-0,1

-3,7 :

därav

näringars

främjande

+ 6,1

3 913

+  8

- 39

-108

-    3

+0,2

-0,9

miljövård, m. m.

+ 26,4

391

- 4

-    3

-    6

-    4

-1,0

-1,1

central förvalt-

ning

+ 7,2

934

+ 15

-    9

-    5

+ 21

+ 1,6

+ 0,6

Inom gmppen näringars främjande utgör stödet tiU jordbmksnäringen den tillsammans med industristödet största utgiftsposten. Beloppet om 2,6 miljarder kr. för subvention av livsmedelspriserna m. m. har förut­satts ligga oförändrat under hela femårsperioden.

Riksdagen har våren 1974 beslutat att ett nytt stålverk Stålverk 80 skall byggas i Luleå. Finansieringen härav kommer delvis alt ske över budgeten i form av aktieteckning och lån molsvarande lokaUse-ringslån. Dessa lån samt den antagna reservationsmedelsförbmkningen dominerar utgiftsutvecklingen för hela ändamålsgruppen.

I ändamålsgruppen ingår även utgifterna för bidrag till energibespa­rande åtgärder inom industrin m. m.

Prop. 1975:100

32

Under utgiftsgruppen miljövård m. m. svarar bidragen tiU kommuner för investermgar i reningsanläggningar för en stor del. I takt med att projekten färdigställs väntas utbetalningarna tUl kommunerna minska under perioden. Stödet tiU idrotten som ingår i denna ändamålsgrupp väntas däremot uppvisa en viss ökning.

Utgiftsposten central förvaltning omfattar anslag tUl bl. a. departe­menten utom försvarsdepartementet, riksdagen och dess verk samt vissa centrala ämbetsverk.

3.14 Totala utgifter

I tabell 18 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtUga utgiflsgrup-per som behandlats i det föregående. Enligt de redovisade beräkning­arna skulle utgifterna i fasta priser under den framförliggande fyraårs­perioden Öka med i genomsnitt 2,1 % per år att jämföra med en ökning på 5,1 % per år under perioden 1969/701973/74. Den lägre öknings­takten åren framöver beror framför allt på att beräkningarna har beak­tat endast sådana utgiftskrav som följer av redan gjorda åtaganden, ök­ningstalen under den gångna perioden avser däremot "verkställda utgif­ter. Eftersom bedömningen av UtgiftsutveckUngen blir allt mer osäker under femårsperiodens lopp är det av särskilt intresse att jämföra den beräknade förändringen tiU budgetåret 1976/77 med den genomsnittiiga årliga öknmgen 1969/701973/74, Vid en sådan jämförelse framgår att utgiftsöknmgen tiU budgetåret 1976/77 tiU följd av redan fattade beslut beräknas till inte mindre än 5,2 %. Detta innebär att redan gjorda åta­ganden kräver en utgiftsökning som Ugger över den genomsnittliga ök­ningen under jämförelseperioden. TiUväxten av statsutgifterna visar till följd av beräkningsmetodiken i allmänhet en fallande tendens. Till bud­getåret 1978/79 ökar anslagen med endast ca 150 mUj. kr. Detta är en följd av att vissa utgiftskrävande verksamheter och program upphör.

I absoluta tal fömtses en speciellt kraftig ökning budgetåret 1976/77 för ändamålsgmppen folkpensioner, sjukförsäkring m. m. Det är fram­för allt anslaget tUl folkpensioner, vilket dominerar denna gmpp, som tiU följd av fattade reformbeslut ökar kraftigt.;

Även ändamålsgmppen skatteutjämningsbidrag m. m. ökar kraftigt,

bl. a. som en följd av överenskommelsen om ekonomisk kompensation

tiU kommunerna 1976 och 1977 för att möjUggöra en begränsning av de

kommunala skattehöjningarna dessa år. Dessutom börjar ett nytt skatte-

bortfaUsbidrag att utgå med början budgetåret 1976/77. Detta införs för

att kompensera kommunerna för skatteomläggningen år 1975.

.

Bil. 2   Långtidsbudget

33

Tabell 18. Utgiftsutvecklingen 1969/70-1979/80

(Milj. kr., fasta priser)

Genomsnitt-

1975/76 Ny ber.

Förändri

ngfr

ån föregående budgetår tUl

] Genom­snittlig

lig procen-

tuell för-

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80

procen-

ändring

tuell för-

1969/70-

ändring

1973/74

1975/76 1979/80

Folkpensioner, sjuk-

försäkring m. m.

+ 10,2

17 877

+ 1 881

+

671

+ 571

+ 581

u-

4,8

UtbUdning och

forskning

- 0,3

13 319

+

266

+

83

+  53

+ 61

 +

0,9

Totalförsvar

+ 0,2

10 276

+

129

+

369

+  32

-517

0

Kommunikationer och

energiförsörjning

+ 2,7

7 986

- +

158

1

-140

-  16

0

Stöd till barn-

familjer

+ 10,5

5 534

+

374

+

152

+ 133

+ 133

+

3,4

Arbetsmarknad och

regionalpolitik

+ 11,1

5 322

+

192

+

57

+ 65

+ 44

+

1,8

Bostäder

- 2,0

4 995

+

348

+

148

-526

+ 25

0,1

Skattebidrag till

kommuner m. m.

+ 14,1

4 324   .

+

937

+

117

-351

+ 188

+

4,8

Hälso-, sjuk- och

socialvård

+ 0,8

3 837

147

+

23

+    4

+ 24

0,6

Rätts- och polis-

väsende

+ 6,7

3 613

+

15

+

13

+  12

+  17

+

0,4

Internationellt utveck-

lingsbistånd m. m.

+ 20,6

3 000

+

37

+

87

+ .86

+ 93

+

2,4.      .

Ränta på statsskulden

L

m. m.

+  5,1

4 615

+

760

+

880

+ 760

.+760

+ 13,9

Övrigt

+  7,6

10 733

-

10

-

157

-534

-808

-

3,7

Totalt

+ 5,1

95 431

+ 4 940

+ 2 442

+ 165

+ 585 ,

+

2,1

4    Statsutgifternas realekonomiska utveckling 4.1 Inledning

Tidigare har redovisats en bedömning av statsutgifternas utveckling fördelade på olika ändamål. För att ytterligare belysa utgiftsutveck­lingen i ett samhäUsekonomiskt perspektiv krävs en uppdelning av stats­utgifterna i realekonomiska termer. Med realekonomiska termer avses en uppdelning i konsumtion, investeringar, transfereringar och finan­siella transaktioner.

Vid en analys av den statliga utgiftsutvecklingen i dessa termer är det i första hand av intresse att skilja mellan å ena sidan sådana utgifter som innebär att staten direkt efterfrågar produktionsresurser i form av varor och tjänster och å andra sidan sådana utgifter som påverkar den samhällsekonomiska utvecklingen indirekt genom sina effekter på de disponibla inkomsterna inom andra sektorer av ekonomin.

Den redovisning av anslagsbeloppens utveckling i realekonomiska ka­tegorier som lämnas i det följande bygger i huvudsak på del inom natio-

3   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 2

Prop. 1975:100

34

nalräkenskaperna tillämpade SNA-systemet (System of National Ac­counts). Dock räknas här affärsverkens investeringar som direkta stat­liga investeringar.

De statliga konsumtions- och investeringsutgifterna anger siatens di­rekta efterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter för statliga myndigheters produktion av tjänster inom t. ex. un­dervisningssektorn, rättsväsendet och försvaret. Av konsumtionsutgif­terna består nära 60 % av löner och pensionskostnader. Återstoden är omkostnader i den löpande verksamheten, hyror, försvarels malerielin-köp samt reparationer och underhåll.

I princip skiljer sig inle det investeringsbegrepp som används i beräk­ningarna för den statliga sektorn från det som används för den privata sektorn. Som statliga investeringar betraktas här utgifter för byggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål. Till skillnad mot vad som följer vid en strikt tillämpning av SNA-systemet räknas dock som nyss nämnts även affärsverkens investeringar som direkta statliga investeringar.

Det bör understrykas alt avgränsningen mellan konsumtion och in­vestering från vissa synpunkter kan te sig missvisande. Det kan sålunda hävdas alt delar av konsumtionsutgifterna för t. ex. utbildning och forskning utgör produktiva investeringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Del bör också erinras om att utgifterna för försvars­materiel och mUitära befästningar i nationalräkenskapssystemet betrak­tas som konsumtion och inte som investeringar.

Den del av siatens utgifter som endast indirekt påverkar samhällseko­nomin indelas i transfereringar och finansiella transaktioner.

Transfereringarna indelas i undergrupper med ulgångspunkl i olika mottagare av inkomstöverföringen. Den dominerande gruppen är trans­fereringar tUl hushållen. I denna grupp ingår de från fördelningssyn­punkt viktiga utgifterna för folkpensioner, bostadstillägg, barnbidrag, m. m. Som transfereringar räknas också statens bidrag till kommuner, företag och organisationer saml utgifter för utvecklingsbistånd och för slalsskuldränlor.

Till gruppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning, markinköp, m. m. Denna ulgiftskalegori kan närmast uppfattas som en del av kredilmarknaden.

4.2 Konsumtions- och investeringsutgifter

I tabell 19 redovisas siatens utgifter för konsumtion och investeringar tillsammans med bidrag till kommuner för motsvarande ändamål. Ef­fekterna på den totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma, oavsett om staten svarar för verksamheten eller kommunerna driver den med statsbidrag.

Bil. 2    Långtidsbudget

35

Tabell 19. Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig procen­tuell för-

Anslag 1975/76

Procentuell förändring till 1976/77   1977/78   1978/79

1979/80

Genom-snitUig procen­tuell för-

ändring 1969/70-

1973/74

ändring

1975/76-

1979/80

Konsumtionsutgifter

+ 2,6

37 257

+ 1,1

+ 0,7

+ 0,9

+ 1,0

+ 0,9

Statiiga

Driftbidrag till kommunerna

+ 2,5 + 2,7

26 707 10 550

+ 0,7

+ 2,2

+ 0,2 + 1,9

+ 0,5

+ 1,9

+ 0,7 + 1,8

+ 0,5 + 1,9

In vesleringsulgifler

+ 3,3

8 173

+ .3,9

+ 3,6

-3,2

-8,8

-1,2

Statliga

Investeringsbidrag till kommunerna

+ 4,0 + 0,6

6 615 1 558

+ 5,0 -0,7

+ 4,5 -0,3

-3,8 -0,3

-10,6 -0,4

-1,4 -0,4

Summa konsumtions- och

investeringsulgifter

+ 2,7

45 430

+ 1,6

+ 1,2

+ 0,1

-0,8

+ 0,5

Dessa utgifter för konsumtion och investeringar, vilka representerar statens och den statsunderstödda verksamhetens direkta efterfrågan på varor och tjänster, utgör knappt 50 % av de totala statsutgifterna. Ut­gifterna beräknas stiga med 0,5 % per år under den framförliggande femårsperioden, vilket är en avsevärt lägre ökningstakt än för jämförel­seperioden 1969/701973/74. Detta beror framför allt på atl utgifterna under den förflutna perioden inbegriper reformer medan beräkning­arna för perioden framåt enbart avser konsekvenserna av redan fattade beslut.

Driftbidragen till kommunerna ökar något snabbare än den slalliga konsumtionen och samlidigl något svagare än under jämförelseperioden.

Investeringarna visar en nedgång med drygt 1 % sell över hela perio­den. Detta torde i första hand sammanhänga med att invesleringsut­vecklingen mer än konsumtionsutvecklingen påverkas av långtidsbudge­tens karaktär.

För periodens första år, dvs. budgetåret 1976/77, förutses konsumtio­nen växa något snabbare än under de påföljande åren, vilket beror på bindningar liU föregående års utgiftsbeslul. Detta gäller framför allt ul­vecklingen av driftbidragen till kommunerna.

För investeringar förutses en relativt kraftig utgiftsökning på den stat­liga sidan under budgetåren 1976/77 och 1977/78. I absoluta tal är ök­ningen 333 milj. kr. resp. 313 milj. kr. Det är framför alll anslagen till oljelagringsprogrammen samt kraflverksutbyggnaden som ökar kraftigt. Under de därpå följande budgetåren 1978/79 och 1979/80 minskar ut­gifterna för statliga investeringar genom alt nu beslutade investeringar avslutas.

Investeringsbidragen lUl kommunerna minskar något.

Sammanlaget ökar konsumtion och investeringar genomsnittligt under perioden 1975/761979/80 med 0,5 %.

t3    Riksdagen 1975. 1 saml Nr 100. Bilaga 2

Prop. 1975:100

36

4.3 Övriga realgrupper

Utvecklingen av transfereringar och finansiella transaktioner m. m. framgår av tabell 20. Dessa utgiftskategorier beräknas visa en betydligt snabbare tillväxttakt än konsumtions- och investeringsutgifterna, något som har varit ett genomgående drag även under den historiska jämförel­seperioden. Sammantaget beräknas transfereringarna öka med i genom­snitt ca 4,5 % per år. Till skiUnad från tidigare långtidsbudgetar beräk­nas de internationeUa transfereringarna utvecklas i förhållandevis mått­lig takt. Detta beror på att enprocentmålet beräknas bli uppnått under budgetåret 1975/76.

Tabell 20. Utvecklingen av transfereringar m. m.

(Milj. kr., fasta priser)

Transfereringar

Till hushållen (inkl. social­försäkringar)

Internationella

Skattebidrag till kommuner m. m.

övrigt

Finansiella transaktioner

Genom-

Genom-     Anslag       Procentuell förändring lill

smttiig procen­tuell för-

1975/76

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80

smttiig procen­tuell för-

ändring

1969/70-

1973/74

ändring

1975/76-

1979/80

+ 10,1

45 489

+ 8,1

+ 4,0

+ 2,1

+ 3,4

+ 4,4

+ 9,4 + 11,8

26 259 2 493

+ 7,7 +  1,3

+ 2,6 + 2,9

+ 2,2 + 2,8

+ 2,2 + 3,0

+ 3,6

+ 2,5

+ 14,1 + 10,4

4 324 12413

+ 21,7 +  5,8

+ 2,2 + 7,8

- 6,5 + 5,0

+  3,7 +  5,8

+ 4,8 + 6,1

- 4,5

4 512

+ 10,9

-1,5

-19,1

-20,0

-8,3

Transfereringarna till hushåUen beräknas växa med i genomsnitt nära 4 % per år. Folkpensionerna, som beloppsmässigt dominerar denna realgmpp, ökar med ca 6 % per år. Utöver folkpensioner ingår i denna utgiflsgrupp bidragen tiU sjukförsäkringen och det kontanta stödet vid arbetslöshet. Skattebidrag till kommuner m. m. ökar kraftigt framför allt mellan budgetåren 1975/761976/77 bl. a. beroende på den kompensa­tion som kommuner och landsting får till följd av den träffade över­enskommelsen om skatlestopp åren 1976 och 1977. Dessutom får kom­munema med början år 1977 ett nytt skattebortfallsbidrag med anled­ning av 1975 års skattereform. Gruppen övriga transfereringar i tabell 20 beräknas också öka tämligen kraftigt. Häri ingår bl. a. ränteutgif­terna för den statiiga upplåningen liksom transfereringar till statliga och privata företag.

I posten finansieUa transaktioner ingår förutom den statliga utiå­ningen lUl bostadsbyggande, studiesociala ändamål m. m. även föränd­ringarna i reservationsmedelsförbrukningen och de rörliga krediterna. För framförliggande perioden förutses för hela utgiftsposten en relativt kraftig minskning med drygt 8 % om året. Om utvecklingen av de re­serverade medlen och de rörliga krediterna exkluderas, blir minskningen

Bil. 2    Långtidsbudget

37

endast ca 2,5 % i genomsnitt per år. Den beloppsmässigt mest expansiva komponenten utgör utlåningen tiU bostadsändamål. Norrbottens järn­verk erhåUer under budgetåren 1976/771978/79 stora lån till sin ut­byggnad. Det sista budgetåret under perioden upphör denna långivning.

5    Personalutvecklingen

Redovisningen avser personal inom statUg verksamhet samt inom det statsunderstödda kommunala skolväsendet. Redovisningen avser inle bara personal som avlönas från myndighetsanslag utan även anställda som avlönas t. ex. av forskningsråden och personal sysselsatt i uppdrags­verksamhet. Statliga bolag ingår inle i redovisningen. AB Atomenergis personal har dock inräknats, eftersom bolagets utgifter i stort sett be­strids genom anslag över budgeten. De statliga affärsverken ingår inte i långtidsbudgetens personalkalkyl men redovisas separat i det följande. Personalredovisningen avser den personalorganisation som myndighe­terna beräknas ha enligt anvisade anslag, varför även vakanta tjänster ingår. Redovisningen sker i hela årstjänster. Det bör framhållas atl sta­tistiken har många svagheter och uppgifterna får betraktas som osäkra.

5.1 Långtidsbudgetens personalkalkyl

Den personalutveckUng som följer av redovisade utgiftsberäkningar framgår av tabell 21. En uppdelning har skett på de områden som per­sonalmässigt väger tungt.

Under långtidsbudgetperioden innebär det första året att personalen beräknas öka med drygt 800. Till de därpå följande budgetåren beräk­nas ökningstakten avtaga för att bli negativ det sista budgetåret under perioden. TUl de ändamålsområden som ökar hör framför allt skolvä­sendet och vuxenutbildningen.

Tabell 21. Personalutvecklingen 1971/72-1979/80

Genom-

För-

Totalt

Förändring till

sniitiig

ändring

1975/76

förändring 1974/75

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80

1971/72

1975/76

1974/75

Rättsväsende

+   629

+   621

33 703

+ 214

+ 149

+ 92

+ 167

Totalförsvar

+     67

-   494

49 014

-536

-603

-601

-405

Hälso-, sjuk- och socialvård

+   149

+     57

6813

+    5

+  17

+    2

+  17

Utbildning och forskning

(exkl. skolväsendet och

vuxenutbildningen)

+   113

-     83

24 068

+ 193

+ 106

+ 97

+ 59

Arbetsmarknadspolitik

+   563

+   329

9 774

+ 105

+ 55

+ 55

+ 55

Kommunikationer och

energiförsörjning

-   492

-   118

13 373

-175

- 53

- 10

0

Skolväsendet och vuxen-

utbildningen

+ 1025

+ 1002

101 084

+600

+600

+ 600

0

Övrigt

+ 1 621

+ 1 377

44 474

+ 417

+ 59

+ 77

- 37

Summa

+3 675

+ 2 691

282 303

+ 823

+ 330

+312

-144

Prop, 1975:100

38

Inom rättsväsendet vänias personalökningen bli mindre än under tidi­gare långtidsbudgetperioder. Ökningen avser främsl polisväsendet och domstolsväsendet.

Nedskärningen av personalbehovet inom totalförsvaret fortsätter un­der långtidsbudgetperioden. Personalstyrkan inom försvarsmakten be­räknas minska med 3 900 personer under perioden september 1972 september 1979.

Inom ändamålsgruppen högre utbildning och forskning väntas en viss personalökning. Denna ökning sammanhänger med gjorda antaganden rörande antalet närvarande studerande. Personalbehovet vid lärarhög­skolorna föiTäntas successivi minska.

Även inom ändamålsgruppen arbetsmarknadspolitik förutses en viss ökning av personalbehovet framför allt för arbetsförmedlingen och för arbetarskyddet.

Inom kommunikationsväsendet förutses fortsatta minskningar främsl inom vägväsendet. Här inräknas som tidigare nämnts inte affärsverken. En viss personalminskning vänias vidare på grund av den fortsatta ra­tionaliseringen inom lots- och fyrväsendet.

Till följd av elevutvecklingen inom grundskolans område förutses vissa personalökningar inom skolväsendet och vuxenutbildningen. Beho­vet av lärare beräknas öka med ca 600 om årel de tre första budgetåren. Inom gymnasieskolan beräknas däremot antalet lärare bli i stort sett oförändrat.

Som en följd av beräkningsmetodiken förutses personalökningarna, liksom utgiftsökningarna, under den framförliggande perioden bli vä­sentligt lägre än under jämförelseperioden. Det bör vidare understrykas alt långtidsbudgetens personalredovisning inte återspeglar den statliga totala efierfrågan på arbetskraft.

5.2 Affärsverken

Personalutvecklingen inom affärsverken framgår av tabell 22. Affärs­verkens efterfrågan på personal väntas fortsätta atl minska.

Tabell 22. Personalutvecklingen vid affärsverken 1971/72-1979/80

Genom-

För-

Totalt

Förändring till

sniitiig

ändring

1975/76

förändring

: 1974/75-

1976/77   1977/78

1978/79

1979/80

1971/72-

1975/76

1974/75

-   410

+ 600

41 700

0   +   250

+   350

+   400

-   545

-320

40 800

-   350   -   500

-   500

-   500

-1425

-700

39 600

-1000   -1000

-1 100

-1 100

+   101

+ 141

1 857

+     60   +     60

+     56

+     74

-   125

0

7 967

-   100   -   100

-   100

-   100

+   624

+ 250

11 123

-   150   -   550

-   350

+   300

-   358

-336

5 178

-   315   -   315

-   310

-   275

Postverket

Televerket

Siatens järnvägar

Luftfartsverket

Förenade fabriksverken

Statens vattenfallsverk

Domänverket

Summa

-2 138       -365

148 255       -1855   -2 155   -1954   -1201

Bil. 2    Långtidsbudget

39

Inom postverket bedrivs sedan flera år en omfattande ralionalise-ringsverksamhet med bl. a. ökad användning av ADB. Personalökningen har därför kunnat begränsas.

Det minskade personalbehovet hos televerket och statens järnvägar beror i stor ulslräckning på rationaliseringar. Den kraftiga nedgången i personalantalet hos SJ bör också ses mot bakgrund av den snabba till­växten i pensionsavgångarna under senare delen av 1970-talel.

Den något ökade efierfrågan på personal inom luftfartsverket motive­ras bl. a. av behovet av driflpersonal vid nybyggda flygplalser. Vidare sker en viss personalöverföring från flygvapnel.

För statens vattenfallsverk förutses en viss personalminskning, vilken bl. a. beror på en minskad utbyggnadstakt av vattenkraftverken.

Även för domänverket förutses en minskning av personalbehovet till följd av skogsbrukels mekanisering.

6    Sammanfattande analys

6.1      Inledning

Som inledningsvis framhölls är syftet med långtidsbudgeten atl ange konsekvenserna för den statliga budgetutvecklingen av de beslut stats­makterna redan fallat och de åtaganden som gjorts för framliden. Lång­tidsbudgeten innefattar en beräkning av de resurser som krävs för att den statliga och statsunderstödda verksamheten skall kunna bedrivas i enlighet med dessa beslut och åtaganden. Här görs alltså inga försök att förutse beslut som stalsmaklerna kan komma att fatta under perioden. Den får därför inle uppfattas som en prognos över statsutgifternas san­nolika förändringar. Däremot kan långtidsbudgeten genom att ange de inteckningar i resursulrymmel som redan gjorts utgöra en del av stats­makternas beslutsunderlag. På grundval av långtidsbudgeten kan en be­dömning göras av utrymmet för nya aktiviteter och behovet av ompröv­ning av existerande program. Utgiftsutvecklingen i 1975 års långlids-budget påverkas i hög grad av de omfattande reformer som beslutats åren 1974 och 1975.

Beräkningarna ulgår från anslagsbeloppen enligt kompletleringspro-positionen för budgetåret 1975/76 och omfattar perioden t. o. m. bud­getåret 1979/80.

6.2      Realekonomisk utveckling

De totala statsutgifterna ökade med i genomsnitt drygt 5 % om året i fasta priser under perioden 1969/701973/74. Enligt de beräkningar som redovisats i avsnitt 3 skulle utgifternas stegringstakt bli lägre under de kommande budgetåren. Den genomsnittliga tillväxten beräknas tiU

Prop. 1975:100

40

drygt 2 %. En sådan lägre ulgiftsexpansion är emellertid en naturlig följd av de fömtsättningar som gäller för långtidsbudgetarbetet. Med den utgångspunkt som gäller för kalkylerna, nämligen att endast effek­terna av redan fattade beslut skall beaktas, blir följden all utgifterna för tidsbegränsade program som utlöper under perioden faller bort och att resursinsatserna i övrigt begränsas till vad som krävs för att infria och vidmakthålla gjorda åtaganden. Hänsyn har däremot inte tagits tiU eventuella kommande beslut av statsmakterna. Den utgiftsutveckling som faktiskt kommer till stånd avviker därför normalt från långtidsbud­getens beräkningar, såväl inom olika delområden som för de lolala ut­gifterna. SärskUt för de senare åren i perioden understiger långtidsbud­getarnas utgiflsberäkningar regelmässigt den faktiska utveckUngen med slora belopp.

De relativt sett mest expansiva utgiftsområdena under jämförelsepe­rioden var skatteutjämningsbidragen till kommunerna och det interna­tionella utvecklingsbiståndet. Under långtidsbudgelperioden förutses statsskuldräntorna bli den utgiftspost som relativt sett växer snabbast. En snabb ökningstakt förutses även för folkpensioner, sjukförsäkring m. m., skatteutjämningsbidrag till kommunerna, slöd till barnfamUjer och internationellt utvecklingsbistånd. Dessa ändamålsgrupper svarar för den övervägande delen av budgetens expansion under långtidsbud­gelperioden.

För alt belysa på vilka olika sätt som de statliga utgifterna kommer att ställa anspråk på samhällets reala resurser är det av intresse alt stu­dera utgiftsutvecklingen av de statUga konsumtions- och investeringsut­gifterna. Dessa innebär nämligen en direkt efterfrågan på resurser. Ef­fekten av transfereringarna på den lolala efterfrågans utveckling är där­emot indirekt på så sätt alt dessa påverkar de disponibla inkomsterna hos mottagarna.

Utgifterna för konsumtion och investeringar, inkl. bidragen till kom­munerna för dessa ändamål, ökade i fasta priser med 2,7 % per år un­der perioden 1969/701973/74 medan den årUga ökningen under lång­tidsbudgelperioden begränsas till 0,5 %. För såväl den förflutna som den framförliggande perioden utgör driftbidragen lill kommunal kon­sumtion den mest expansiva komponenten.

Enligt kalkylerna skuUe ökningslakten för de totala konsumtionsutgif­terna sjunka från 2,6 % per år under jämförelseperioden lUl 0,9 % per år under långtidsbudgelperioden.

För invesleringsulgifter förutses en kraftig ökning under långlidsbud-getperiodens två första år. Denna utveckling återspeglar bl. a. utbyggna­den av kraftverk och genomförandet av oljelagringsprogram. Bland andra stora investeringsprojekt av engångskaraktär som belastar lång­tidsbudgetens första år kan nämnas anläggandet av Landvetters flygplats och anskaffningen av isbrytare. För periodens senare år utvisar beräk-

Bil. 2    Långtidsbudget

41

ningarna en minskning av investeringarna. Sjunkande invesleringsulgif­ter vid periodens slut är ett naturligt resultat av den beräkningsteknik som utnyttjas i långtidsbudgeten.

De utgifter som innebär transfereringar beräknas växa betydligt snabbare än utgifterna för konsumtion och investeringar. Detta gäller i synnerhet för periodens första år och sammanhänger bl. a. med ök­ningen av skattebidragen lill kommunerna och med sänkningen av pen­sionsåldern.

Sammanfattningsvis kan konstateras att de utgiftsbindningar som långtidsbudgeten redovisar i första hand avser inkomstöverföringar från den offentliga sektom till andra sektorer, dvs. sådana utgifter som har en indirekt effekt på ekonomin via dessa andra sektorers efterfrågan. Detta förhållande accentueras om man hänför alla bidragen till kommu­nerna till denna utgiflsgrupp. Däremot är bindningarna tUl utgiftsök­ningar klart lägre i fråga om den statliga sektorns egen efterfrågan på varor och tjänster.

6.3 Budgetkalkyl i löpande priser

Den hittills redovisade analysen har belyst de inteckningar i det fram­tida resursutrymmet som följer av fattade beslut och gjorda åtaganden. Som elt underlag för budgetpolitiska beslut och budgetpolitisk planering är det emellertid av intresse att söka få en helhetsbild över budgelut-vecklingen. Denna helhetsbUd måste omfatta såväl utgifter som inkoms­ter. Om ett krav på realism i kalkylerna skall kunna upprätthållas måste därvid tidsperspektivet begränsas. För de första åren i femårsperioden kan någorlunda väl grundade antaganden göras belräffande pris- och in­komstutvecklingen. Eventuella felaktigheter i antagandena om prisut­vecklingen påverkar inte heller på något avgörande sätt kalkylerna i det kortare perspektivet men kan däremot aUvarligt snedvrida bilden av ut­veckUngen på lång sikt.

Av detla skäl har redovisningen av budgetutvecklingen i det följande begränsats till att avse budgetåren 1975/761977/78. Härvid har förut­satts en prisstegring om 8 % år 1975, 5 % 1976 och 4 % under vart och ett av åren 1977 och 1978. Inkomst av tjänst har på basis av det löne­avtal som träffats mellan parterna på den statliga arbetsmarknaden be­räknats öka med 12 % år 1975, 8 % år 1976 och därefter schablon­mässigt med 7 % per år. Dessa antaganden överensstämmer för ak­tuella år med dem som redovisas i den reviderade finansplanen.

För statsutgifternas utveckling innebär en tillämpning av de gjorda antagandena helt naturligt en kraftigare ökning än i fastprisallernalivet (jfr tabell 18). Delta gäller framför allt i de fall där utgifternas storlek är direkt knuten till prisindex, t. ex. försvarsutgifterna och folkpensio­nerna. Stigande priser medför också omkostnadsökningar m. m. i den

Prop. 1975:100

42

slalliga verksamheten. Vidare har förutsatts alt utgifterna för löner åt statsanställda och personal i statsunderstödd verksamhet i stort kommer alt utvecklas enligt antagandena om förändringar i totalproduktion och priser. En beräkning av statsutgifternas utveckling i löpande priser redo­visas i tabell 23.

Tabell 23. Utgiftsutvecklingen 1969/70-1977/78

(Milj. kr., löpande priser)

1976/77

Genom-

Anslag

snittlig

1975/76

procen-

tuell för-

ändring

1969/70-

1973/74

Totala utgifter i fasta

priser

+ 5,1

95 431

Tillkommande utgifter

Löneökningar

Försvaret

Folkpensioner och

sjukförsäkr.

Utvecklingsbistånd

Skatteutjämningsbidrag

m. m.

Omkostnader m. m.

Summa löne- och pris-

effekter

-

-

Totala utgifter i löpande

priser

+ 12,5

95 431

Anslagsförändring till      Procentuell förändring

1977/78

1975/76-1976/77

1976/77-1977/78

+

4 940

+2 442

+ 5,2

+2,4

+

2 420

+1 730

-

-

+

529

+373

+

386

+836

-

+

145

+130

-

-

+

166

+261

+

2 080

+1 170

-

-

+

5 726

+4 500

-

-

+ 10666

+6942

+11,2

+6,5

Enligt kalkylen skulle statsutgifterna öka med drygt 11 % till budget­året 1976/77 och med drygt 6 % lill budgelårel 1977/78. Det förtjänar att påpekas all beräkningen kan innebära en viss underskattning be­tingad av att hänsyn inte fullt ut kunnat tas till den relativa kostnadssteg­ring som äger rum inom den offentliga tjänsteproduktionen. Detla sam­manhänger bl. a. med att produktiviteten på detta område stiger lång­sammare än inom varuproduktionen. Löneökningar och andra pris­ökningar inom offenllig verksamhet får härigenom ett mera direki ge­nomslag på kostnaderna. En i stort setl enhetiigt lönestegring i aUa sek­torer medför för områden med oförmånligare produktivitetsutveckling en relativt sett större kostnadsstegring än för andra sektorer. Löne- och prisanlagandenas effekt på utgiftsutvecklingen blir härigenom slörre.

Den utveckling av statsinkomsterna, som följer av tidigare angivna anlaganden, redovisas i labell 24.

Bil. 2    Långtidsbudget

43

Tabell 24. Statsinkomsternas utveckling 1969/70-1977/78

(Milj. kr., löpande priser)

Genom-

1975/76

Inkomstförändring till

Procentuell förändring

sniitiig

procen-

1976/77

1977/78

1975/76-

1976/77-

tuell för-

1976/77

1977/78

ändring

1969/70-

1973/74

Inkomstskatt m. m.

+  5,3

32 925

+ 4 075

+4 800

+ 12,4

+ 13,0

Mervärdeskatt

+ 19,9

18 500

+ 2 450

+ 1450

+ 13,2

+ 6,9

Allmän arbetsgivaravgift

+ 59,9

5 985

+   295

+   470

+ 4,9

+ 7,5

Övriga inkomster

+ 8,5

26 674

+ 1458

+   671

+  5,5

+ 2,4

Summa

+ 11,1

84 084

+ 8 278

+ 7 391

+ 9,8

+ 8,0

Den antagna tillväxten av inkomst av tjänst ligger till grund för be­räkningarna av inkomstskatt och mervärdeskatt. Övriga statsinkomster har i flertalet fall framskrivits med hjälp av andra metoder. TUl följd av atl löneavtal för år 1975 så pass sent under året träffats mellan parterna på arbetsmarknaden kommer preliminärskatteinbetalningarna på retro­aktiva löner ej alt inflyta till statskassan förrän andra halvåret 1975. Bokföringsmässigt innebär detta en överflyttning av ca 900 milj. kr. i skatteinkomster från budgetåret 1974/75 till budgetåret 1975/76. I ne­danstående tabell har dock ej hänsyn tagits till detta. Under jämförelse­perioden ökade de totala statsinkomsterna med drygt 11 % per år. För budgetåren 1976/77 och 1977/78 beräknas ökningen något måttligare eller ca 10 % resp. 8 %. Ökningen av inkomsterna på inkomstskatte­lileln under perioden 1969/701973/74 begränsades lill slor del genom de två skatteomläggningarna år 1971 och år 1973. Sammantaget inne­bar de två skatteomläggningarna en skattesänkning per helår om ca 5 miljarder kr.

Inkomsten av mervärdeskatt beror på utvecklingen av konsumtionen av mervärdeskattepliktiga varor, vilken i sin lur främst sammanhänger med förändringarna av den lolala lönesumman. Med hänsyn till bl. a. den statliga skatteskalans progressivilet förutses den totala köpkraften, och därmed inkomsten från mervärdeskatten, öka i något långsammare takt än hushåUens nominella inkomster.

Inkomsterna från den allmänna arbetsgivaravgiften beräknas öka med ca 5 % tUl budgetåret 1976/77.

6.4 Budgetsaldot

De överslagsmässiga budgelkalkyler, som nu redovisats, tecknar en utvecklingsbild, som sammanfattas i tabell 25. Här har justerats för ef­fekterna på statsinkomsterna av förskjutningen i utbetalning av retroak­tiva löner.

Prop. 1975:100

44

Tabell 25. Budgetsaldots utveckling 1974/75-1977/78 (Milj. kr., löpande priser)

1974/75   1975/7611976/77   1977/78  Förändring från föregående år tiU

Absoluta tal

%

1975/76   1976/77   1977/78   1975/761976/771977/78

Inkomster            72 945     84 084    92 362    99 753+11139+8 278+7 391   +15,3   +9,8   +8,0

Utgifter               84273     95 431   106097   113 039+11158+10 666+6942   +13,2   +11,2   +6,5

Saldo                -11328-11347-13 735-13 286-       19-2 388+   449       -          -          -

Förskjutning av

skatteuppbörd

på retroak­

tiva löner

år 1975

-900+900

..

..

..

iJei/ovm/ja/rfo-12 228-10 447-13 735-13 286+ 1781 - 3 288+   449       -

-

-

För budgetåret 1975/76 beräknas budgetunderskottet i den reviderade finansplanen uppgå tUl 11,3 miljarder kr. om ej hänsyn tas lill förskjut­ning av skatleuppbörd till följd av retroaktiva löner år 1975. För bud­getåret 1976/77 förutses en markant försämring. Enligt kalkylen kom­mer underskottet delta budgetår alt uppgå till 13,7 miljarder kr. Här­igenom har de statliga budgetunderskotten kommit upp på en i förhål­lande till hela bruttonationalprodukten (BNP) mycket hög nivå, vilket framgår av tabell 26.

Tabell 26. Det statliga budgetunderskottet i

i procent av BNP i

i löpande priser

1973/74

1974/75

1975/76

1976/77   

1977/78

4,0

4,4

4,0

4,5 .

4,1

Till följd av de reformer som beslutals åren 1974 och 1975 visar lång­tidsbudgeten en anmärkningsvärt stor utgiftsstegring tUl budgelårel 1976/77. Utgifterna ökar med 11,2 %, vilket är i stort sett lika mycket som stegringen under jämförelseperioden. Samtidigt stiger inkomsterna med ca 10 %. Detla innebär att infriandet av gjorda åtaganden ökar budgetens underskott med ca 2,4 miljarder kr. För budgetåret 1977/78 visar kalkylen, trots effekterna av långlidsbudgettekniken etl fortsatt stort underskott.

KUNGL BOKTR. STOCKHOLM 1975     750188

Bilaga 3

Riksrevisionsverkets approxi­ mativa beräkning av budget­utfallet för budgetåret 1974/75

Prop. 1975:100

Bil. 3    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1974/75

Bilaga 3

RIKSREVISIONSVERKET

1975-03-25

Till REGERINGEN

Beräkning över utfallet av statens budget for budgetåret 1974/75

Enligt instruktion får riksrevisionsverket (RRV) härmed lämna beräk­ning över utfallet av statens budget för budgetåret 1974/75.

1    Riksdagen 1975. 1 saml Nr 100. Bilaga 3.

Prop. 1975:100

2

I beräkningarna ingår de av riksdagen bevUjade anslagen på tilläggs­stat I (FiU 1974: 42) lill riksstaten för 1974/75 samt begärda anslag på tilläggsstat 

II 

och III (1975: 2, 7, 53 och 85). Sammanlagt uppgår de medräknade anslagen på tUläggsstalerna tUl 1 363 milj. kr.

Beräkningarna grundar sig i huvudsak på månatliga prognos- och ut­fallsuppgifter från större myndigheter. Inkomsttitlarna har beräknats i samband med RRVs reviderade inkomstberäkning för budgetåret 1975/76 varvid vissa titlar beräknats av RRV medan andra i första hand beräknats av de myndigheter som redovisar inkomsterna.

Totalbudgetens inkomster beräknas nu uppgå tUl 72 032 milj. kr. vU­ket är 40 milj. kr. mer än beräkningen i riksstalen. Utgifterna beräknas bli 83 433 milj. kr. dvs. 451 milj. kr. mer än beräkningen i riksstat och tilläggsstater. Totalbudgetens underskott beräknas därmed bli 11 401 milj. kr.

Totalbudgeten för budgetåret 1974/75 (milj. kr.)

Riksstat

Beräknat

Differens

(inkl. till-

utfall

beräknat

läggsstater)

utfall och riksstat (inkl. till-läggsstater)

INKOMSTER

A  Skatter, avgifter m. m.

65 883

65 470

-413

B   Inkomster av statens kapital-

fonder

4 013

4 205

+ 192

C  Beräknad övrig finansiering

2 097

2 357

+260

Summa

71 992

72 032

+ 40

UTGIFTER

Förslags- och obetecknade anslag

62 646

63 637

+991

Reservationsanslag

9 999

9 938

- 61

Investeringsanslag

10 137

9 626

-511

Rörliga krediter (+ = ökad

disposition, = minskad

disposition)

+200

+232

+ 32

Summa

82 982

83 433

+451

TOTALBUDGETENS SALDO

-10 990

-11401

+411

(inkomster-utgifter)

I bilaga 1 redovisas totalbudgetens inkomster och utgifter fördelade på huvudtitlar. Utfallet av driftbudgetens inkomster framgår av bUaga 2. Beräknade merutgifter och besparingar på förslags- och obetecknade anslag anges i bilaga 3. BUaga 4 och 5 visar förändringar i reservatio­nerna för reservationsanslag respektive investeringsanslag. Beräknad för­ändring i disposition av rörliga krediter redovisas i bUaga 6.

Vid handläggningen av detla ärende har närvarit avdelningschefen

Bil. 3    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1974/75

3

Sanell, avdelningsdirektören NUsson, varjämte byrådirektören[REDACTED_EFTERNAMN] varit föredragande.

G RUNE[REDACTED_EFTERNAMN]

Jörgen[REDACTED_EFTERNAMN]

t 1   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 3.

Prop. 1975:100

Bilaga 1

Totalbudgeten för 1974/75 (milj. kr.) Inkomster

Riksstat

Beräknat utfall

DiflFerens be­räknat utfall och riksstat

Skatter, avgifter, m. m.

I

Skatter

II

Uppbörd i siatens verksamhet

III

Diverse inkomster

63 810 1 321

751

Summa   65 883

63 294

1 345

831

65 470

-516 + 24 + 80

-413

B   Inkomsler av siatens kapitalfonder

I

Statens aifärsverksfonder

810

904

+ 94

II

Riksbanksfonden

250

350

+ 100

III

Statens aUmänna fastigheisfond

433

433

IV

Försvarets fastighetsfond

129

129

v

Statens utlåningsfonder

1965

1960

-    5

VI

Fonden för låneunderstöd

71

91

+ 20

VII

Fonden för statens aktier

111

96

-  15

VIII

Fonden för beredskapslagring

79

81

+    2

IX

Statens pensionsfonder

96

97

+    1

X

Diverse kapitalfonder

69

64

-    5

Summa     4 013

4 205

+ 192

C  Beräknad övrig finansiering

I            Avskrivning och övriga kapitalmedel inom

kapitalfonderna

Statens aflfärsverksfonder övriga kapitalfonder

II     

Övrig kapitalåterbetalning

Summa Summa

Underskott

Summa

1        693

377 27

2  097

71992

10 990

82 982

1934

398

25

2 357

72 032

11401

83 433

+241 + 21 -    2

+260

+ 40

+411

+ 451

Bil. 3    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1974/75

Utgifter

Riksstat

Beräknat

DiflFerens be-

(inkl. till-

utfall

räknat utfall

läggsstater)

ocl

1 riksstat

(inkl. tilläggs-

stater)

A  Utgiftsanslag

I       Kungl. hov- och slotlsstaterna

10

10

II      

Justitiedepartementet

2 942

3 125

+

183

III     Utrikesdepartementet

2 379

    2 387

+

8

IV     

Försvarsdepartementet

8 453

9 186

+

733

V      Socialdepartementet

23 485

24 209

+

724

VI     

Kommunikationsdepartementet

5 599

5 638

+

39

VII   Finansdepartementet

6 976

5 609

-1 367

VIII Utbildningsdepartementet

10 933

11 390

+

457

IX    

Jordbruksdepartementet

3 502

3 701

+

199

X      

Handelsdepartementet

445

453

+

8

XI    

Arbetsmarknadsdepartementet

4 905

4 506

399

xn   Bostadsdepartementet

4 909

5 034

+

125

XIII Industridepartementet

2 503

2 505

+

2

XIV Kommundepartementel

1057

1 130

+

73

XV   

Oförutsedda utgifter

1

1

XVI Riksdagen och dess verk m. m.

110

114

+

4

XVII Underskoll på riksgäldsfonden

3 475

3 675

+

200

Summa

81682

82 673

+

991

B   Beräknad övrig medelsförbrukning

1        Minskning av anslagsbehållningar .'

1 100

+ 528

572

II      

Ökad disposition av rörliga krediter

200

+ 232

+

32

Summa

1 300

+ 760

-

540

Summa

82 982

83 433

+

451

Prop. 1975:100

Bilaga 2

Beräkning rörande utfallet av driftbudgetens inkomstsida under budgetåret 1974/75 (milj. kr.)

Rjksstat

Beräknat utfall

Merinkomst (+) Brist (-)

II

Skatter, avgifter, m. m.

Skatter:

1      Skatt på inkomst, förmögenhet och rörelse

samt socialförsäkringsavgifter:

a   Skatt på inkomst och förmögenhet samt

socialförsäkringsavgifter m. m., bevillning b   Kupongskatt, bevillning c    Utskiftningsskatt och ersättningsskatt,

bevillning d   Skogsvårdsavgifter, bevillning e   Bevillningsavgifter för särskilda förmåner

och rättigheter, bevillning f    Arvsskatt och gåvoskatt, bevillning g   Lotterivinstskatt, bevillning h   Stämpelskatt och stämpelavgift,

bevillning

2 Automobilskattemedel:

a   Bensin- och brännoljeskatt, bevillning b   Vägtrafikskatt, bevillning

3

Allmän arbetsgivaravgift, bevillning

4

Tullar och acciser:

a   Tullmedel, bevillning

b   Mervärdeskatt, bevillning

c   Särskilda varuskatter, bevillning

d   Omsättningsskatt på motorfordon,

bevillning e   Tobaksskatt, bevillning f    Rusdrycksförsäljningsmedel av parti­handelsbolag, bevillning g   Rusdrycksförsäljningsmedel av detalj­handelsbolag, bevillning h   Skatt på sprit, bevillning i    Skatt på vin, bevillning j    Skatt på malt- och läskedrycker,

bevillning k   Energiskatt, bevillning 1    Särskild skatt på motorbränslen,

bevillning m Oljelagringsavgift, bevillning n   Särskild vägtrafikskatt, bevillning o   Skatt på annonser och reklam, bevillning p   Skatt på spel, bevillning Säger för skatter

Uppbörd i statens verksamhet:

1

Expeditionsavgifter

2

Bidrag till kostnader för polis-, domstols-och uppbördsväsendet m. m,

8 Inkomster vid karolinska sjukhuset

15

Körkortsavgifter

16

Avgifter för registrering av motorfordon

18

Fyravgifter

19

Lotsavgifter

25

Pensionsmedel m. m.

26

Inkomst av myntning m. m.

44 Inkomster av statens gruvegendom

29 800

27 600

-2 200

26

29

+  3

1

1

. ..

12

12

3

3

_______ 

300

300

----------- 

145

162

+  17

407

409

+  2

1800

1770

-  30

1 745

1 800

+  55

5190

5 370

+ 180

1090

1205

+ 115

14 030

14 950

+ 920

406

406

616

682

+  66

1847

2100

+ 253

35

20

-  15

51

50

-  1

2 805

2 900

+  95

430

430

695

665

-  30

1945

1959

+  14

1

__ 

-  1

115

122

+  7

166

170

+  4

90

110

+  20

60

70

+  10

63 810

63 294

- 516

108

105

-  3

75

75

_______ 

216

230

+  14

44

44

55

65

+  10

89

93

+  4

25

25

293

285

-  8

50

32

-  18

33

34

+   1

Bil. 3    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1974/75

45 Inkomster vid patent- och registrerings­väsendet

48 Restavgifler Övriga Säger för uppbörd i statens verksamhet

III     Diverse inkomster:

1

Bötesmedel

2

Totalisatormedel

3

Tipsmedel

4

Lolterimedel

5

övriga diverse inkomster Säger för diverse inkomster Säger för skatter, avgifter, m. m.

Riksstat

45

55

233

1 321

95

95

295

181

85

751

65 883

Beräknat

Merinkomst (+)

utfall

Brist (-)

47

+       2

54

-       1

256

+     23

1345

+     24

108

+     13

115

+     20

301

+       6

217

+     36

90

+      5

831

+     80

65 470

-   413

B      Inkomster av statens kapitalfonder

I      Siatens aflfärsverksfonder:

1

Postverket

2

Televerket

3

Statens järnvägar

4

Luftfartsverket

5

Förenade fabriksverken

6

Statens vattertfallsverk

7

Domänverket

Säger för statens aflfärsverksfonder

II

Riksbanksfonden

III

Statens allmänna fastighetsfond

IV

Försvarets fastigheisfond

V

Statens utlåningsfonder

VI

Fonden för låneunderstöd

VII  Fonden för statens aktier

Vni

Fonden för beredskapslagring

IX

Statens pensionsfonder

X

Diverse kapitalfonder:

1

Fonden för kreditgivning till ullandet

2

Övriga diverse kapitalfonder Säger för diverse kapitalfonder

Säger för inkomster av statens kapitalfonder

Summa

3

22

+

19

159

175

+

16

35

95

+

60

19

28

+

9

1

1

-- 

570

560

10

23

23

-- 

810

904

+

94

250

350

+

100

433

433

.

129

129

1965

1960

5

71

91

+

20

111

96

15

79

81

+

2

96

97

+

1

3

3

.

66

61

_

5

69

64

-

5

4013

4 205

+

192

69 896

69 675

221

Prop.1975:100

Bilaga 3

Beräknade merutgifter och besparingar på förslags- och obetecknade anslag under budgetåret 1974/75. (milj. kr.)

Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader, f Fångvårdsanstalterna, f Kriminalvårdsenheler med särskild budget, f

Reglering av prisstegringar för det militära försvaret, f Reglering av prisstegringar för civil­försvaret, f

Arméförband: Ledning och förbandsverk samhet, f

Arméförband: Materielanskaflfning, f Arméförband: Forskning och utveck­ling, f

Marinförband: Ledning och förbands­verksamhet, f

Marinförband: Materielanskaflfning, f Flygförband: Ledning och förbandsverk­samhet, f

Flygförband: Materielanskaflfning, f Flygförband: Forskning och utveckling, f Militärområdesslaber m. m., f Forlifikationsförvaltningen, f Försvarets materielverk, f Gemensam försvarsforskning, f Försvarets radioanstalt, f Civilförsvar, f Folkpensioner, f Bidrag till sjukförsäkringen, f Allmänna barnbidrag, f Bidrag lill sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen, f Ersättning för bidragsförskott, f Karolinska sjukhuset: Driftkostnader, f Akademiska sjukhuset, i Uppsala: Avlöningar lill läkare, f Bidrag lil! kommunala undervisnings­sjukhus, f

Bidrag lill driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m., f Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader, Bidrag till driften av särskolor m. m., f Ersättning till postverket för befordran av tiänsteförsändelser, f Tullverket: Förvaltningskostnader, f Skatteutiämningsbidrag till kom­munerna m. m., f

Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m., f Bidrag till driften av grundskolor, f Bidrag till driften av gymnasieskolor, f Bidrag till byggnadsarbeten inom skol­väsendet m. m., f

II      

B

F

2

F

8

IV

A

5

A

6

B

1

B

2

B

4

C

1

C

2

D

1

D

2

D

4

E

5

F

3

F

4

F

5

F

6

G

1

v

B

4

B

6

C

1

C

3

C

4

G

1

G

3

G

6

v

H

4

I

1

K

5

VI

F

2

VII

C

1

D

2

E

17

Vill

D

9

D

18

D

35

Riksstat

Beräknat

Merulgift (+)

(inkl. tilläggs-

utfall

Besparing ()

stater)

1 331

1407

+

76

356

382

+

26

0

47

+

47

970

0

-

970

18

0

-

18

' 1 824

2 218

+

394

599

809

+

210

50

62

+

12

593

731

+

138

327

408

+

81

1011

1230

+

219

985

1265

+

280

f    399

560

+

161

128

146

+

18

39

49

+

10

255

307

+

52

127

148

+

21

62

76

+

14

127

160

+

33

12 470

12 982

+

512

3 290

3 100

190

2 720

2 685'

-

35

355

309

46

250

264

+

14

397

447

+

50'

47

57

+

10

190

290

+

100

1 382

1 649

+

267

f   103

113

+

10

143

160

+

17

203

229

+

26

275

285

+

10

2 650

2 617

-

33

1420

50

-1 370

4 260

4 500

+

240

1438

1480

+

42

235

168

+     67

Bil. 3    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1974/75

Riksstat

Beräknat

Merulgift (+)

(inkl. tilläggs-   utfall

Besparing ()

stater)

E   11    Samhällsvetenskapliga fakulteterna

m. m.: Avlöningar till lärarpersonal, f

85

98

+13

E   13    Medicinska fakulteterna m. m.: Avlö­

ningar till lärarpersonal, f

120

132

+     12

E   20   Matematisk-naturvetenskapliga fakul­

teterna m. m.: Avlöningar lill lärar­

personal, f

106

116

+10

95

106

+

11

271

286

+

15

171

182

+

11

165

140

_ 

25

259

289

+

30

2 125

2 212

+

87

155

252

+

97

1 473

1410

63

975

578

397

18

30

+

12

188

235

+

47

1095

1 270

+

175

195

140

__ 

55

659

714

+

55

194

205

+

11

3 475

3 675

+

200

9 860

10 110

+

322

E   22   Tekniska fakulleterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal, f

E

39

F

1

G

5

G

6

IX

C

3

H

11

XI

B

1

B

4

D

2

E

1

XII

B

4

XII

B

6

XIV

B

1

B

2

Lokalkostnader vid universiteten m. m., f Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m., f Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna, f

Bidrag till studiecirkelverksamhet, f Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, f

Bidrag till kommunala avloppsrenings­verk m. m., f Arbelsmarknadsservice, f Kontant slöd vid arbetslöshet, f Åtgärder för flyktingar, f Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksam­het, f

Bostadstillägg m. m., f Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m., f

Länsstyrelserna, f Lokala skattemyndigheterna, f XVII Underskott på riksgäldsfonden

Övriga

Summa       62 646

63 637

+   991

Prop. 1975:100

10

Bilaga 4 Beräknade reservationsmedelsförändringar under budgetåret 1974/75 (milj. kr.)

Reservation 1974-07-01

Reservation 1975-06-30

Ökning (+) Minskning ()

521

784

603

732

+ 82 . - 52

52

0

. - 52

29

.11

-  18

54 494

40 379

-  14 -115

130

+ 130

198

187

-  11

346

314

- 32

635

51

248

'281

0

258

.-354 - 51 +  10.

70 1079

93 1044

+ 23 - 30

V

c

D

D

H

VI

B B

B

IX

H

XI

B

III     C     1 Bidrag till internationella bistånds­program 2 Bilateralt utvecklingssamarbete

2      Bidrag till anordnande av förskolor och

fritidshem

7 Särskilda insatser för en barnvänlig boendemiljö

3      Bidrag till anordnande av kliniker för

psykiskt sjuka m. m.

3

Byggande av statliga vägar

4

Särskilda byggnads- och förbättrings­åtgärder avseende statiiga vägar

6 Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator H  12 Bidrag till miljövårdande åtgärder inom . industrin 2 Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa C    4 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning

XII

B   10 Vissa energibesparande åtgärder

XIII

E     1 Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk

forskning och utveckling Övriga

Summa       4 561

4 072

-489

Bil. 3    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1974/75

ir

Bilaga 5

Beräknade förändringar av outnyttjat belopp på investeringsanslag under budget­ året 1974/75 (milj. kr.)

Reservation

Reservation

ökning (+)

1974-07-01

1975-06-30

Minskning (-)

Statens aflfärsverksfonder

280

368

+ 88

Statens allmänna fastighetsfond

242

77

-165

Försvarets faslighelsfond

24

15

-    9

Statens utlåningsfonder

1229

1426

+ 197

Därav:

Studiemedelsfonden

167

74

- 93

Lånefonden för bostadsbyggande

834

1089

+255

Fonden för låneunderstöd

322

243

- 79

Fonden för statens aktier

24

24

Fonden för förlag till statsverket

34

62

+ 28

Fonden för beredskapslagring

59

0

- 59

Diverse kapitalfonder

158

119

- 39

Summa

2 372

2 333

- 39

Bilaga 6

Beräknad disposition av rörliga krediter

Myndighet/aktiebolag

Utestående

Beräknat

Beräknad

belopp

utestående

förändring

1974-06-30

belopp 1975-06-30

1974/75

Statens järnvägar

_

100

+ 100

Vallenfallsverket

250

390

+ 140

Luftfartsverket

20

20

Förenade fabriksverken

6

+    6

Statens jordbruksnämnd:

Prisreglering av sockernäringen

15

-  15

Prisreglering på jordbruksområdet

80

90

+  10

Norrbottens järnverk AB

18

-  18

Statliga myndigheter med upp-

dragsverksamhet

21

30

+    9

Summa

404

636

+232

KUNGL.BOKTR. STOCKHOLM 1975     750186

Bilaga 4

Riksrevisionsverkets förnyade inkomstberäkning för budgetåret 1975/76

Prop. 1975:100

Bil. 4    Riksrevisionsverkefs inkomstberäkning

Bilaga 4

RIKSREVISIONSVERKET

1975-04-01

Till REGERINGEN (Finansdepartementet)

Reviderad inkomstberäkning för budgetåret 1975/76

Enligt den för riksrevisionsverket (RRV) gällande instruktionen ålig­ger det verket att varje år till regeringen avlämna en reviderad beräk­ning av statsverkets inkomster för nästkommande budgetår avsedd som

1   Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. Bilaga 4

Prop. 1975:100

2

underlag för kompletteringspropositionen. För fullgörande av detta uppdrag har RRV från vederbörande myndigheter infordrat nya be­räkningar av inkomsterna under budgetåret 1975/76 på de större in-komsttitiama samt vissa speciellt konjunkturkänsliga inkomsttitiar. Det förslag till skatteomläggning 1976, innebärande sänkt statlig inkomst­skatt finansierad genom höjda arbetsgivaravgifter, energi- och punktr skatter, som framlagts i regeringens proposition 1975: 92 om sänkning av statliga inkomstskatten m. m. har överslagsmässigt beaktats ide nu framlagda beräkningarna.

Utvecklingen av skatteunderlaget för fysiska personer

Arbetsmarknaden under 1974 präglades av en mycket stark och växande efterfrågan, särskilt på yrkesutbUdad arbelskrafl. Arbetslös­heten minskade successivt under året och låg hela året under motsva­rande värden ett år tidigare. Sysselsättningsökningen beräknas ha bi­dragit med knappt 1,5 procentenhet tUl den totala lönesummelillväxten mellan 1973 och 1974. Den s. k. löneglidningen dvs. förljänslökningen utöver avtalet, som också till stor del påverkats av arbetsmarknads­läget, ökade med drygt 3 procentenheter. Den avtalsmässiga löneök­ningen skattas till ungefär 7,5 procent. Den totala ökningen för löne­summan uppgick således till ca 12 procent mellan 1973 och 1974. I det inkomstbegrepp som utgör utgångspunkt för RRVs beräkningar, nämligen inkomst av tjänst, ingår även pensioner. Dessa utgör en dryg tiondel och beräknas ha ökat i väsentiigt snabbare takt än lönerna, med knappt 22 procent. Inkomst av tjänst ökade således med drygt 13 procent 19731974.

Antagandena beträffande inkomstutvecklingen 1975 är fortfarande mycket osäkra på grund av att några centtala löneavtal ännu inte slutits. RRV antog i sin decemberberäkning att den totala lönesumman skulle öka med 10 procent mellan 1974 och 1975. Detta antagande överens­stämde med det lägre inkomstallemaliv av två som presenterades i den preliminära nationalbudgeten. I delta alternativ antogs den av­talsmässiga höjningen uppgå till 7 procent. Då något resultat av avtals­förhandlingarna ännu inte föreligger har RRV valt att inte frångå sitt tidigare presenterade inkomstantagande på totalt 10 procent. Inkomst av tjänst beräknas liksom under tidigare år öka i något snabbare takt än lönema, med drygt 10,5 procent, ökningen av pensionerna antas uppgå tUl ca 15 procent, vilket är 4 procentenheter mindre än som an­togs i decemberberäknmgen.

För 1976 har verket valt att schablonmässigt skriva fraih inkomster­na med 8 procent.

Inkomsterna från andra förvärvskällor, än tjänst har i dessa beräk­ningar antagits öka på samma sätt som, i verkets decemberberäkning.

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

3

Justeringar har emellertid gjorts för höjda taxeringsvärden på fastig­heter och förslaget till höjda extra avdrag för inkomster av kapital.

Utvecklingen av skatteunderlaget för svenska aktiebolag in. fl.

Under februari och mars upprepade RRV sin enkät till ett urval svenska aktiebolag. Enkäten ligger tUl grund för bedömningen av före­tagens kommande skatteinbetalningar.

Enkäten sändes ut tUl ca 2 000 aktiebolag, sparbanker och försäk­ringsinstitut. Dessa tillfrågades förutom om den till statiig skatt taxera­de inkomsten för verksamhetsåren 1973 och 1974 även om den lill kommunal skatt taxerade inkomsten för sistnämnda år. Därutöver in­nehöll enkäten frågor om beräknade fyltaadsinbetalningar, avsätt­ningar tUl arbetsmiljöfond och särskild investeringsfond samt om av­drag för forsknings- och utvecklingskostnader. Frågan om avsättning till den särskilda investeringsfonden har tillkommit sedan höstens enkät.

Enligt enkätmaterialet kommer den statligt taxerade inkomsten att minska med 10 procent 1974 jämfört med 1973. Enligt höstens resul­tat bedömdes inkomsterna bli oförändrade mellan åren. Förändringen beror främst på den särskilda investeringsfondens tillkomst i oktober

1974   (SFS 1974: 988). Aktiebolag och "ekonomiska föreningar skaU ut­

över éii avsättning på 20 procent tiU arbetsmiljöfonden avsätta ytter­

ligare 15 procent av nettovinsten för år 1974 tUl en särskild investe­

ringsfond. Medlen skall inbetalas till elt räntelöst konto i Riksbanken.

Uttag från fonderna får göras först efter särskUt tillstånd.

EnUgt enkäten beräknas avsättningarna till arbetsmiljöfonden uppgå till 2 150 milj. kr., vilket ger en minskning av den statliga skatten med 860 mUj. kr. Avsättningarna tUl den särskilda investeringsfonden be­räknas till 1 500 milj. kr. som minskar den statliga inkomstskatten med 600 milj. kr. Totalt medför detta en minskning av skatteintäkterna med 1 460 milj. kr. jämfört med om fondema ej hade inrättats.

Det totala särskilda forsknings- och utvecklingsavdraget väntas upp­gå till 285 mUj. kr. Därav beräknas 255 milj. kr. kunna utnyttjas vid

1975   års taxering och därmed leda tiU en minskning av inkomstskatten

med 100 milj. kr. Avdraget är en generellt verkande subvention av

företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet.

Av tabellen nedan framgår ur de obligatoriska fondavsättningarna och det särskilda forsknings- och utvecklingsavdraget fördelar sig på olika branscher. Verkstadsindustrin, järn och stål samt trä och massa­industrin svarar för de i absoluta tal,största fondavsättningarna, eUer med ca 60 procent av totala beloppet. Därav svarar verkstadsindustrin för merparten. Branschgrupperna bank och handel svarar för drygt 22 procent av avsättningarna.

Av de särskUda forsknings- och utvecklingsavdraget svarar. verk­stadsindustrin ensam för över hälften.

Prop. 1975:100

4

Avsättningar tUl arbetsmiljöfonden och den särskUda investerings­fonden, specifika för 1974, beräknas uppgå till totalt 3 650 milj. kr. som nämnts ovan. Nivån på den statiigt laxerade inkomsten har där­med dragits ned i motsvarande grad. Den antas uppgå till drygt 3 500 milj. kr. 1974. För 1975 och efterföljande år gäller inte några be­stämmelser om liknande obligatoriska fondavsättningar. Företagens taxerade inkomster kan därför antas komma att Öka kraftigt jämfört med 1974. RRV bedömer därför att de statiigt taxerade inkomsterna för verksamhetsåren 1975 och 1976 kommer att öka med 50 respektive 10 proceni. ökningen mellan 1974 och 1975 beräknas därmed uppgå tUl 1 760 milj. kr. från den beräknade nivån 1974 på 3 520 milj. kr.

Tabell 1 Statligt taxerad inkomst m. m. verksamhetsåret 1974 fördelning på bransch (milj. kr.)

Bransch

För-

Avsätt-

Avsätt-

Minsk-

Forsknings- och ut-

 Minsk-

ändring

ning till

ning till

ning av

vecklingskostnader

ning av

i statiig

arbets-

särskild

statiig

totalt/utnyttjat

statiig

tax.in-

miljö-

investe-

skatt in-

skatt in-

komst

fonden

ringsfond

l komst

komst

mellan

p. g. a.

p. g. a.

verksam-

fondav-

utnyttiat

hetsåren

sätt-

FoU-

1973-1974

ningar'

avdrag'

1. Jord- och skogsbruk

- 11

11

7

7

1

1

0

2. Kol- och malmgruvor

+ 10

31

23

22

2

2

0

3. Livsmedels-, dryckesvaru-

och tobaksindustri

- 44

50

35

34

5

4

2

4. Textil-, beklädnads- och

lädervaruinduslri

- 20

26

6

13

14

14

6

5. Trävaru-, massa-, pappers

>-

och pappindustri

+ 178

403

319

289

16

14

6

6. Kemisk industri, petro-

leum- och plastindustri

m. m.

+ 43

139

78

87

19

19

8

7. Jord och stenindustti

- 21

40

28

27

5

5

2

8. Järn-, stål- och metallverk - 23

351

264

246

22

21

8

9. Verkstadsindustri

-235

488

346

334

186

160

64

10. Annan tillverknings-

industri

-   9

5

4

4

0

0

0

11. Byggnadsindustri

- 10

39

16

22

4

3

1

12. Parti- och detaljhandel,

restaurang och hotell

- 91

278

170

179

10

10

4

13. Bank- och försäkrings-

verksamhet, fastighets-

förval tn.

-185

214

154

147

2

1

0

14. El-, gas- och vattenverk

- 20

43

27

28

0

0

Ö

15. Samfärdsel

-   8

31

20

20

0

0

0

16. Övriga

-   6

5

3

3

0

0

0

Totalt

-452

2154

1500

1462

286

254

101

1 Vid ett ceteris paribus antagande. Skattelättnanden beräknas som 40 procent av fondavsättningen respektive avdraget.

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

5

Driftbudgetens inkomster

I nedanstående tabell upptas de inkomsttitlar för vilka RRV nu vill förorda någon förändring jämfört med budgetpropositionen. I tabeUen visas för budgetåret 1975/76 det belopp som upptogs i budgetproposi­tionen, det belopp som RRV nu förordar samt förändringen jämfört med budgetpropositionen.

Sedan beräkningama i december har ny information om den ekono­miska utvecklingen framkommit. Antagandena belräffande inkomstut­vecklingen för fysiska och juridiska personer har reviderats som nämnts ovan med anledning av detta. Ytterligare några månadsutfall av skatte­uppbörden har tillkommit. Förutom dessa förändringar har i de nu framlagda beräkningama hänsyn även tagits tUl vissa av regeringen framlagda propositioner. Dessa avser sänkning av statliga inkomst­skatten 1976, höjda s. k. sparavdrag och villaavdrag samt ändrade reg­ler för beräkning av schablonintäkt av fastighet. Vidare har förslag framlagts om nya och ändrade socialförsäkringsavgifter och utökning av avgiftsunderlaget för dessa, vilket också har beaktats i beräkning­arna. Vissa punktskatter och energiskatter har räknats om med hän­syn till vad som överenskommits vid partiledaröverläggningen i mars och föreslagits i regeringens proposition 1975: 92. Utöver de i tabellen nänrnda titlarna har, dock utan att någon förändring föreslås, nya be­räkningar gjorts för följande inkomsttitlar: Kupongskatt, Skogsvårds­avgifter, Arvsskatt och gåvoskatt, Lotterivinstskatt, Vägttafikskatt, All­män arbetsgivaravgift. Tullmedel, Inkomst av myntning m. m.. In­komster vid Karolinska sjukhuset. Pensionsmedel m.m., Inkomster vid patent- och registreringsväsendet. Inkomster av statens kapitalfon­der beträffande Postverkets fond, Förenade fabriksverkens fond, Sta­tens vattenfallsverks fond samt Domänverkels fond.

Prop. 1975:100

6

Tabell 2 Jämförelse mellan inkomster för budgetåret 1975/76 enligt budgetpropositionen och enligt RRVs reviderade beräkning (tkr)

Inkomsttitel

Enligt

Enligt

ökning (+)

budgetpro-

RRVs reviderade

Minskning

positionen

beräkning

(-

)

tkr

tkr

Skatt pä inkomst, förmögenhet och rörelse samt

socialförsäkringsavgifter

33 211700

34 178 700

+

967 000

därav Skatt på inkomst och förmögenhet samt

socialförsäkringsavgifter m. m.

32 230 000

33 200 000

+

970 000

Stämpelskatt och stämpelavgift

428 000

425 000

-

3 000

Automobilskattemedel

3 726 000

3 718 000

_

8 000

därav Bensinskatt

1 826 000

1 818 000

8 000

Tullar och acciser

28 806 500

30 510 502

+ 1 704 002

därav Mervärdeskatt

17 800 000

18 350 000

+

550 000

Särskilda varuskatter

414 000

508 000

+

94 000

Tobaksskatt

2 010 000

2 010 000

+

0

Skatt på sprit

3 000 000

3 100 000

+

100 000

Skatt på vin

485 000

500 000

+

15 000

Skatt på malt- och läskedrycker

646 000

770 000

+

124 000

Energiskalt

2 195 000

3 160 000

+

965 000

Särskild beredskapsavgift för olje-

produkter

153 000

1

152 999

Skatt på annonser och reklam

111000

115 000

+

4 000

Skatt pä spel

70 000

75 000

+

5 000

Logiavgifter

1

+

1

Uppbörd i statens verksamhet

1 592 490

1 587 490

5 000

därav Expeditionsavgifter

110 000

108 000

2 000.

Fyravgifter

105 500

102 500

3 000

Diverse inkomster

840 800

870 900

+

30 100

därav Bötesmedel

106 000

109 000

+

3 000

Totalisatormedel

115 000

117 000

 +

2 000

Tipsmedel

345 800

347 900

+

2 100

Lotterimedel

189 000

212 000

+

23 000

Inkomster av statens kapitalfonder .

4 762 265

4 847 765

+

85 500

därav Televerkets fond

157 500

150 000

7 500

Statens järnvägars fond

10 000

22 000

+

12 000

Luftfartsverkets fond

27 800

13 800

14 000

Riksbanksfonden

250 000

350 000

+

100 000

Lånefonden för bostadsbyggande

2 325 000

2 320 000

5 000

Summa för driftbudgetens inkomster

78 924 755

81 698 357

+ 2 773 602

I anslutning lill tabellen vill RRV göra följande kommentar beträffande de olika inkomsttitlarna.

A Skatter, avgifter m. m.

I Skatter

För att revidera beräkningarna under denna rubrik har RRV in­fordrat nya beräkningar av inkomsterna på vissa titlar för budgetåret 1975/76 från generaltullstyrelsen, riksskatteverket (RSV), riksförsäk-rmgsverket (RFV) och sjöfartsverket.

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter.

Över denna titel redovisas utöver uppbörden av de statsskatter och avgifter, som slutiigt skall redovisas på titeln, även kommunalskatter, socialförsäkringsavgifter och vissa avgifter som uppbärs i samband med den allmänna skatteuppbörden. I budgetpropositionen uppfördes de behållna inkomsterna på titeln för budgetåret 1975/76 med 32 230 milj. kr.

Samtidigt med beräkningen av titeln skatt på inkomst och förmö­genhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. för nästa budgetår har RRV bedömt utfallet för innevarande budgetår. Dessa beräkningar sammanfattas i följande sammanställning varvid RRVs beräkningar i december 1974 har medtagits som jämförelse (mUj. kr.).

Tabell 3 Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter

1974/75

1975/76

december-

ny beräk-

december-

ny be-

beräkning

ning

beräkning

' räkning

Inkomster

Preliminär A-skatt

50 640

49 300.

53 970

53 090

Preliminär B-skatt

7 360

7 360

8 350

8 340

Fyllnadsbetalning av preliminär skatt

3 350

3 400

3 200

3 900

Kvarstående skatt

1980

1980

2 460

2 500

Socialförsäkringsavgifter från direkt-

debiterade arbetsgivare m. m.

11 390

11320

16 030

18 140

Tillkommande skatt, sjömansskatt.

restantier m. m.

1 100

1 100

1200

1200

Summa inkomster

75 820

74 460

5 210

87170

Utgifter

Kommunalskattemedel

31620

31 620

37 340

37 020

Överskjutande skatt

4 480

4 480

3 800

3 500

Övriga restilutioner

400

400

400

400

Utbetalningar till allmänna försäkrings-

kassor m. m.

9 380

9 680

10 670

12 280

Utbetalningar till allmänna pensions-

fonden

420

420

430

440

Omföringar

310

310

320

320

Summa utgifter

46 610

46 910

52 960

53 960

Inkomster utöver utgifter

29 210

27 550

32 250

33 210

Avrundade belopp

29 200

27 600

: 32 230

33 200

Beträffande innebörden av de olika posterna i ovanstående samman­ställning hänvisas tUl RRVs decemberberäkning.

RRV har i sin förnyade beräkning liksom i decemberberäknmgen ut­nyttjat resultatet av verkets egen datainsamling på urvalsbasis av taxe-ringsstatisliskt material. Denna datamsamling har genomförts sedan 1968 och avser fysiska personers inkomster och avdrag. En sammanfattning av resultaten av 1974 års undersökning avseende det årets taxermg åter­finns i RRVs decemberberäkning. En närmare redogörelse för undersök­ningen och dess resultat lämnas i elt Statistiskt meddelande (SM) N

Prop. 1975:100

8

1975: 19 från SCB. Det taxeringsstatistiska materialet har liksom vid föregående undersökning kompletterats med uppgifter om utbetald sjuk­ersättning m. m. från de allmänna försäkringskassorna.

Dessa uppgifter har använts som underlag för att beräkna effekterna av att vissa förmåner vid sjukdom, arbetslöshet och arbetsmarknadsut­bildning har blivit skattepliktiga fr. o. m. inkomståret 1974. Under 1974 beräknas sammanlagt 8 332 milj. kr. ha utbetalats i skattepliktiga ersätt­ningar, varav drygt 85 procent härrör från de allmänna försäkrings­kassorna. Den preliminärskatt som innehållits av försäkringskassorna uppgår tiU drygt 30 procent av det utbetalade beloppet. EnUgt de kal­kyler RRV nu utfört framgår att den slutliga skatten kommer att uppgå till 47 procent av den utbetalade ersättningen. Den slutligt debiterade skatten avseende förmånerna kommer således att överstiga den prelimi­närt erlagda skatten. Detta väntas påverka den överskjutande skatten negativt och kvarskatten i uppdragande riktning budgetåret 1975/76. Hänsyn har vidare tagits tiU ökningen av vissa skattepliktiga ersätt­ningar fr. o. m. 1976 med anledning av prop. 1975: 23 om vidgad Vuxen­utbUdning samt studiestöd till vuxna m. m. och prop. 1975: 45 om rikt­linjer för arbelsmarknadsutbUdningen.

Preliminärskatleinflödet är i huvudsak känt t. o. m. januariterminen. Utfallet i januari, avseende skatten på inkomster under november och december 1974, blev något lägre än som förutsågs i decemberberäk­ningen. Nedjusteringen av skatterna avseende 1974 överensstämmer med den nedrevidering av lönesumman 1974 med en halv procenten­het som skett sedan december. Sänkningen av preliminärskatten för 1974 motsvaras emellertid inte av lika stora förändringar av den slutliga skatten. En ny beräkning av sjukförsäkringsavgiften, utförd av riks­försäkringsverket, innebär att avgiften räknats upp, vilket påverkat den slutliga skatten i uppdragande riktning. Därmed förutses den överskju­tande skatten hösten 1975 komma att påverkas i motsatt riktning.

Ökningen av pensionerna meUan 1974 och 1975 har också som fram­gått ovan nedjusterats något. Detta antas reducera preliminärskatten med ca 80 milj. kr. 1974/75 och med 200 mUj. kr. 1975/76. De utdrag­na avtalsförhandlingarna förutses vidare medföra en förskjutning av in­betalningarna av preliminär A-skatt från innevarande budgetår till nästa. Ett antagande om att avtalet 1975 och att de retroaktiva löneutbetal-ningama påverkar inflödet av skatt 1975 på motsvarande sätt som under 1974 skulle innebära att ca 900 milj. kr. överflyttades från innevarande budgetår tUl nästa jämfört med decemberberäkningen. Denna prognos byggde på ett normalt inflöde av skatter som inte påverkats av några förseningar i löneutbetalningarna. Den preliminära A-skatten under 1975/76 kommer även att påverkas av den föreslagna skattesänkningen för 1976. Effekterna av 1975 års och 1976 års skattereformer har kunnat upp-

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

9

skattas med ledning av den tidigare nämnda taxeringsstatistiska under­sökningen. Som underlag för beräkningen av effekterna av ändringar i skatteskalan har inkomstfördelningen för 1976 framräknats (se tabell 4). Prognosen har gjorts med utgångspunkt från inkomstfördelningen år 1973. Inkomstema för varje individ som ingår i RRVs urval har prog-noserats enligt de inkomstantaganden som redovisas på sidan 2. För olika förvärvskällor gäller alltså olika antaganden. De föreslagna änd­ringarna i inkomstskattesystemet enligt prop. 1975: 92 har undersökts så långt som det befintliga taxeringsstatistiska materialet tillåter.

Tabell 4 Inkomsttagarna fördelade efter statligt beskattningsbar inkomst inkomst­året 1976

Beskattningsbar

Antal

Genomsnittiig statiig skatt, kr.

inkomst tkr

1 000-tal

1975 års

1976 års skatteskala

skatteskala

enligt prop. 1975: 92

- 10

1079

323

-   139

10- 20

780

1049

-   450

20- 30

772

2 764

-1224

30- 40

889

5 028

-1600

40- 65

1079

9 575

-1600

65- 80

133

18 377

-1600

80-100

79

26 521

-1437

100-200

62

46 390

-   928

200-500

6

117 436

+   357

500-

0,3

474 470

+ 6 733

Samtiiga

4 879

5 415

-1004

Anm. Personer med noll i beskattningsbar inkomst har frånräknats. Källa: RRVs taxeringsstalistiska undersökning 1974.

Fördubblingen av sparavdraget tUl 800 kr. för ensamstående och 1 600 kr. för makar tiUsammans beräknas minska den totala inkomsten från förvärvskällan kapital med 530 milj. kr. I tabell 5 framgår att 23 procent av inkomsttagarna eller ca 1 250 000 konuner att beröras av förändringen. Av dessa kommer samtliga, som idag har inkomster un­der 400 kr., drygt 380 000 inkomsttagare att slippa belala skatt på sina kapitalinkomster. Av de samtaxerade som tidigare utayttjat sparav­draget slipper samtliga med kapitalinkomster upp tUl 800 kr. att skatta för sina inkomster dvs. ytterligare drygt 135 000. Antalet skattskyldiga med inkomster av kapital kommer således nästan att halveras till ca 740 000 genom avdragshöjningen.

Prop. 1975:100

10

Tabell 5 Inkomst av kapital fördelad efter storlek och kategori inkomståret 1973

Inkomst av kapital, kr.

Ensamstående

Samtaxerade

Summa.

Anlal ;

Belojjp 

milj. kr.

Antal

Belopp milj. kr.

.Antal

Belopp milj. kr.

0

1-400 401-800 801-

Summa

1  538 054

 136 041

76 232 319 386

2      069 713

0

24

44

1208

1276

2  663 061

 246 640

 134 780

 343 795

3  388 276

0

44

78

1209

1331

4 201115 382 681 211012 663 181

.   5 457 989

0

68

122

2 417

2 607

' Netto, efter sparavdrag.

Anm. De extra avdragen från intäkter av kapital (sparavdragen) uppgår f. n. till 400 kr. för ensamstående och 800 kr. för samtaxerade (makar tillsammans). Källa: RRVs taxeringsstatistiska undersökning 1974.

Den från allmän arbetsgivaravgift fria delen av egen företagares in­komst föreslås bU höjd från 10 000 tUl 18 000 kr. för inkomståret 1976. Detta vänias minska egenavgifterna med ytterligare 60 milj. kr. I ta­bell 6 framgår att ca 65 000 ytterligare helt slipper avgift och drygt 152 000 får sänkt avgift med 320 kr. fr. o. m. 1976 .

Tabell 6 Allmän arbetsgivaravgift för skattedebiterade personer fördelad efter storlek inkomståret 1973

Intervall, kr.

Motsvarande inkomst, kr.

Antal personer

Belopp, milj. kr.

0

1-400 401-720 721-

Summa

0

1-10 001-18 001-

10 000 18 001

5 116 530

124 689

64 567

152 203

5 457 989

0

24

36

213

273

Xa//a; RRVs taxeringsstalistiska undersökning 1974.

Beträffande villabeskattnmgen beräknas schablonmtäkterna öka med 750 milj. kr. tUl följd av höjda taxeringsvärden vid 1975 års aUmänna fastighetstaxering. Höjningen av det s. k. viUaavdraget från 500 kr. till 800 kr. reducerar emellertid skatteeffekten av taxeringshöjningen. Däri­genom påverkas såväl inkomster av annan fastighet som underskott av annan fastighet. Beroende på denna fördelning påverkas även de statligt och kommunalt taxerade inkomsterna. Med undantag av sänk­ningen av de statiiga skattesatserna kommer ovannämnda ändringar att endast i ringa mån påverka inkomsterna på titeln för budgetåret 1975/76. Inflödet av preliminärskatt under terminerna mars och maj 1976 antas bli reducerade med ca 1 300 milj. kr. till följd av den sänkta inkomstskatten.

De svenska aktiebolagens taxerade inkomster förutses öka kraftigt mellan 1974 och 1975 tiU följd av att de avdragsgUla avsätlningama till arbetsmiljöfonden och den särskilda investeringsfonden slopas 1975.

Bil. 4    Riksrevisionsyerkets inkomstberäkning

11

Vid 1975 års taxering beräknas ca 3 650 milj. kr. avsättas tiU dessa fonder, dvs. vinsterna har reduceirats med lika mycket! För 1976 års taxering gäller inle motsvarande beslämmelser varför vinsterna kan anlas öka kraftigt. Företagens möjligheler till bokslutsdisposhioner och utjämningar mellan olika år kan väntas bidra till att de taxerade in­komsterna inte kommer att öka med ett lika stort belopp som fönde-rades vid 1975 års taxering. Ett anlagande om att ungefär hälften av vinstavsättningarna tas upp till beskattning vid 1976 års taxering skulle innebära att bolagens taxerade inkomster skulle öka med ca 50 procent mellan 1974 och 1975. Erfarenhetsmässigt kan konstateras alt bolagen betalar en mycket stor del av sina skatter i form av fyllnadsbetalningar. Det förefaller därför rimligt att räkna med en kraftig ökning av fyll­nadsbetalningarna våren 1976 jämfört med 1975. I den nuvarande beräkningen antas ökningen uppgå tUl 500 milj. kr.

Nedjusteringen av lönerna för 1974 påverkar utbetalningar av kom­munalskattemedel 1976. Såväl förskotten för 1976 som den beräknade slutavräkningen avseende 1974 påverkas. Totalt beräknas utbetalning­arna minska med drygt 300 milj. kr. jämfört med tidigare prognoser från december.

Kostnaderna för sjukförsäkringen 1974 blev något större än i kal­kylerna i december. Utbetalningar av förskott tiU försäkruigskassorna har därför justerats upp med 300 mUj. kr. för budgetåret 1974/75. Genom de överenskommelser som träffats mellan staten och sjukvårds­huvudmännen, främst landstingen, beräknas utgifterna för försäkringen komma att växa ytterligare under budgetåret 1975/76. Till följd av detta och den ökade sjuklighet som konstaterades under 1974 föreslås socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen bli höjd med 0,6 pro­centenheter. Avgiften föreslås bli höjd ytterUgare med 0,4 procent­enheter för att kunna bidra till finansieringen av den sänkta statUga skatten 1976. Skatteomläggningen skall dessutom finansieras med en höjd socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen och genom att av­giftsunderlaget för samtliga socialförsäkringsavgifter utom för, ATP utvidgas. I stället för den nuvarande maximeringen av lönesunmian till 7,5 basbelopp föreslås avgiften nu utgå på hela lönesumman. Totalt beräknas höjningen av socialförsäkringsavgiftema och avgiftsunderlaget bidra till att de direktdebiterade arbetsgivaravgifterna ökar med 1 850 milj. kr. budgetåret 1975/76. Genom de föreslagna avgiftshöjningarna för sjukförsäkringen beräknas arbetsgivaravgifternas andel av sjukför­säkringens finansiering öka med ca 10 procent. Statsbidraget, som be­lastar driftbudgetens utgiftssida, föreslås i enUghet med detla bli redu­cerat från 25 till 15 procent av totala utgifterna. Utbetalningarna av förskott från inkomslskatleliteln ökar därmed i samma ulslräckning. Tillsammans med de tidigare nämnda utgiftsökningarna för sjukförsäk­ringen antas förskottet öka med 1 300 milj. kr. jämfört med i december­beräkningen.

Prop. 1975:100

12

Vid beräkningen av inkomslskatleliteln har hänsyn även tagits till propositionerna om vidgad VuxenutbUdning samt studiestöd tUl vuxna m. m. (prop. 1975: 23) och om riktlinjer för arbetsmarknadsutbild­ningen (prop. 1975: 45). De särskUda avgifterna som beräknas inflyta på titeln kommer att utbetalas med samma belopp. Nettobeloppet på inkomstskattetiteln påverkas således inte av reformerna.

De avsättningar till respektive återföringar från budgetutjämnings­fonden av kommunalskattemedel, som enligt den nu framlagda beräk­ningen bör verkställas under budgetåren 1974/75 och 1975/76 framgår av följande sammanställning i vilken som jämförelse medtagits mot­svarande belopp vid RRVs decemberberäkning (milj. kr.).

1974/75

december-beräkiung

ny beräkning

1975/76

december­beräkning

ny beräkning

Avsättning Aterföring '' Nettoavsältning

7000 4 000 2 950

5 900 4 050 1850

5 450 5 700 -250

6 300

5 400

900

Med understrykande av de osäkerhetsmoment som föreUgger i frågor om inkomstantaganden, kommunal utdebitering m. m. uppskattar RRV de behållna inkomsterna på titeln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. för budgetåret 1974/75 till 27 600 milj. kr. och föreslår att titeln i statsbudgeten för 1975/76 uppförs med 33 200 milj. kr.

Stämpelskatt och stämpelavgift. Ett nytt system för uppbörd av stämpelskatt och expeditionsavgifter införs under febmari och mars 1975 vid de allmänna domstolarna. Ny centralmyndighet blir domstolsväsen­dets organisationsnämnd (DON), som efter övergången tUl det nya sys­temet kommer att redovisa all stämpelskatt för lagfarter, inskrivningar av tomlrätter och inteckningar samt de expeditionsavgifter som skall er­läggas för expeditioner från de aUmänna domstolarna.

De beräknade inkomstema under 1974/75 och 1975/76 framgår av nedanstående sammanställning (milj. kr.).

1974/75

1975/76

Riksskatteverket

Domstolsväsendets organisationsnämnd

Sjöfartsverket

Totalt

295

105

9

409

85

335

5

425

Sjöfartsverket har sänkt sin prognos för 1975/76 från 8 tiU 5 milj. kr. beroende på den svaga sjöfartskonjunkturen som medför minskade in­täkter från försäljning av svenskt andrahandstonnage.

Bil. 4    Riksrevisionsverkefs inkomstberäkning

13

Totalt beräknas inkomstema på titeln stämpelskatt och stämpelavgift uppgå till 425 mUj. kr. under 1975/76 vilket är 3 milj. kr. lägre än vad som anges i förslag till statsbudget för 1975/76.

Bensinskatt. Riksskatteverket har beräknat inkomsterna av bensin­skatt liU 1 775 milj. kr. under 1974/75 och 1 818 milj. kr. under 1975/76. I förhåUande till beloppet i förslag till statsbudget för 1975/76 innebär detta en sänkning med 8 milj. kr.

Tullmedel. På gmndval av den i den preUminära nationalbudgeten intagna prognosen för importen under 1975 har generaltuUstyrelsen be­räknat det importvärde, som kommer att registreras i utrikeshandels-statistiken, till 80 000 milj. kr. för budgetåret 1974/75. Detta innebär en ökning med 2 000 milj. kr. i förhållande till beräkningen i november 1974.

Prognosen för utrikeshandeln i den preliminära nationalbudgeten upp­tar endast tiden t. o. m. 1975. Med hänsyn härtill bör osäkerheten i un­derlaget för beräkningen för 1975/76 understrykas.

Generaltullstyrelsen har räknat med en fortsatt volym- och prisök­ning av importen och uppskattat importvärdet för 1975/76 till 84 600 milj. kr.

Vissa ändringar i tullagen trädde i kraft 1975-03-01 (SFS 1974: 982). Restavgift utgår i stället för ränta vid försenade betalningar. Ändrade regler gäller även för ränta (respitränta). Importör (hemtagare) som un­derlåtit att inom föreskriven tid lämna tulldeklaration påförs fr. o. m. nämnda tidpunkt förseningsavgift. Denna avgift syftar till att tvinga hemtagare att avlämna tulldeklaration snabbare än tidigare. Från upp­bördssynpunkt har dessa ändringar i tuUagen endast marginell effekt.

I fräga om de genorrisnittiiga importandelama för EFTA-länder in­

klusive Danmark och Storbritannien, EG-länder (de sex och Irland) och

övriga länder har under andra halvåret 1974 en påtaglig förskjutning

skett. till. övriga länder. ..... 

Handelsområde

Andel av det totala

...... _

importvärdet, %...

1973/74

1974/75

juli/dec.

EFTA-länder, Danmark och Storbritannien

36,8

35,3

EG-länder exkl. Danmark och Storbritannien

36,0

34,9

Övriga länder

27,2

29,8

Restitutionerna av tullmedel för 1974/75 beräknar generaltullstyrelsen till 105 milj. kr., en uppräkning med 5 milj. kr. i förhållande tiU beräk-, ningen i november 1974.

Prop. 1975:100

14

Generaltullslyrelsen beräknar uppbörden av tullmedel under 1974/75 till 1 205 milj. kr. Detta innebär en höjning med 20 milj. kr. i förhåUan­de till beräkningen i november 1974. Uppbörden under 1975/76 beräk­nas till samma belopp som i förslaget till statsbudget 1975/76, 1 015 milj. kr.

Mervärdeskatt. Sedan inkomstberäkningen hösten 1974 har utfaUs-siffror för uppbörden blivit kända t. o. m. februari. Dessa motsvarar förbrukningen av mervärdeskallepliktiga varor och tjänster t. o. m. ka­lenderårets slut.

Dessutom har nya inkomstberäkningar inkommit från generaltullsly­relsen och riksskatteverket för inkomsttiteln. Generaltullstyrelsen har därvid uppreviderat sin tidigare prognos med 200 milj. kr. för inne­varande budgetår och med 300 mUj. kr. för budgetåret 1975/76. Upp-revideringen beror uteslutande på att höjda importvärden ligger till grund för beräkningarna. Riksskatteverket har i sin beräkning över kompensation av mervärdeskatten för bostadsbyggande räknat med ut­betalningar på 1 200 milj. kr. budgetåret 1974/75 och med 700 milj. kr. 1975/76 samt 100 milj. kr. för budgetåret 1976/77. Detta är en totalt lägre nivå än vad RRV räknade med i höslberäkningen. Sedan riksskatte­verket gjorde sin beräkning har utfallet av igångsättningen på småhus och flerfamiljsfastigheter. under slutet av 1974 blivit känt. Denna blev avsevärt högre än vad som beräknats. RRV finner därför anledning att räkna upp prognosen på kompensation för mervärdeskatt på bostads­byggande lill ca 1 miljard för budgetåret 1975/76. RRV pekar dock på det stora osäkerhetsmomentet i beräkningen. ,

FörutsättnLngarna för beräkningen av länsstyrelsernas nettouppbörd har varit samma som under höstens beräkningar. Nedan följer en tabell

över de olika

komponenterna på

mervärdeskattetiteln

per två månaders

period för budgetåren 1974/75 och 1975/76

1974/75

1975/76

Månad för

Tull-

Länsstyr.

Äterbet.

Totalt

Tull-

Länsstyr.

Äter-

Totalt

skatlein-

verkets

uppbörd

av bygg-

verkets

uppbörd

. bet. av

flöde

uppbörd

(netto)

moms   ,

uppbörd

(netto)

bygg-moms

juliaug.

1 427 ' 

725.

-     41

2111'

2 178

1030

-   250

2 958

sept.okt.

1 593

510

-     70

2 033'

2 150

725

-   250

2 625

nov.dec.

1 837

880

-     71

2 646'

2 380

995

-   250

3 125   '

jan.feb.

1864

1269

-   253

2 880'

2 146

1440

-   100

3 486   .!

marsapril

2 524

675

-   455

: 2 744

.     2 558

730   .

-   100

3 188

maj juni

2 255

600 .

-   310

2 545

.   2 388

: 650

-     50

2 988

Totalt

11 500»

4 659'

-1200*

14 959

13 800»

5 570'

-lOOOs

18 370

' utfall.

" GeneraltuUstyrelsens prognos. ' Riksrevisionsverkets prognos. * Riksskatteverkets prognos.

Bil. 4    Riksrevisionsyerkets inkomstberäkning

15

Riksrevisionsverket beräknar inkomsterna på titeln mervärdeskatt till

14 950 milj. kr. för budgetåret 1974/75 och tiU 18 350 milj. kr. för bud­

getåret 1975/76.

   .......... 

.............. 

........ 

Särskilda varuskatter. Fr. o. m. den 1 mars 1973 utgår avgift på vissa dryckesförpackningar avsedda för bl. a. fruktsafter, mall- och läskedryc­ker samt sprit och vin. Avgiften är 10 öre per förpackning. I proposi­tion 1975: 92 föreslås höjningar av avgiften fr. o. m. den 11 maj 1975. De föreslagna avgifterna framgår av nedanstående sammanställning.

Avgift, öre Nuvarande

Föreslagen

Returförpackningar

MetaU burkar

Andra engångsförpackningar än metallburkar

10 10 10

20 30 20

Redovisningsperiod är kalendermånad. För riksskalleverkets uppbörd gäller att avgiften erläggs senast den femte dagen i andra månaden efter redovisningsperiodens/Ieveränsmånadens utgång.

Riksskatteverkets och generaltullstyrelsens .beräkningar av inkomsterr

na på titeln särskilda varuskatter sedan hänsyn tagils tUl de föreslagna

höjningarna av dryckesförpackningsavgiften framgår 'äv nedanstående

sammanställning (milj. kr.).

           ,: ,      .

1974/75

1975/76

Avgift på vissa dryckesförpackningar

Riksskatteverket

Generaltullstyrelsen Övriga SärskUda varuskatter

Riksskatteverket

Generaltullstyrelsen

75 15

299 17

150 "

35

305 18

Totalt

406

508

Uppbörden av särskUda varuskatter under 1974/75 beräknas nu uppgå till 403 milj. kr. vilket är 3 milj. kr. mer än vid beräkningen i noyember 1974. Inkomsterna på titeln särskilda varuskatter beräknas till 508,mUj. kr. under 1975/76, vilket innebär en ökning med 94 niUj. kr. i förhållan­de till det belopp som anges i förslag tiU statsbudget för 1975/76.

Tobaksskatt. I proposition 1975:92 föreslås att skattesatsen för cigarretter i klass I höjs med 2 Öre per styck och att skattesatserna för övriga cigarretter höjs med 1 öre per styck fr. o. m. den 11 maj 1975. De nya skattesatserna framgår av nedaiistående sammanställning.

Prop. 1975:100

16

Cigarretter

Klass

Vikt per st, gram

Skatt per st., öre

-0,85

15,9

0,85-1,20

19,9

1,20-1,55

24,4

1,55-1,90

28,4

1,90-

32,4

I 

II

III

IV 

V

Beskatlningsperiod är kalendermånad. Deklaration avges och skatten erläggs lill riksskatteverket inom en månad efter beskattningsperiodens/ leveransmånadens utgång.

Inför skattehöjningen den 11 maj kan man på erfarenhetsmässiga grunder anta att vissa lagringsköp kommer att göras i god tid före detta datum. Det medför att tobaksskatten för april som uppbärs av riksskatte­verket i början av juni 1975 kan beräknas öka i motsvarande mån. Skatteintäkterna för budgetåret 1974/75 beräknas därför bli ca 120 milj. kr. högre än som beräknades av riksskatteverket i november 1974.

Lagringsköpen under april månad 1975 kan antas påverka skattein­täkterna för budgetåret 1975/76 i neddragande riktning.

Inkomsterna under 1974/75 beräknas uppgå till 2 110 milj. kr. Under 1975/76 beräknas tobaksskatten till 2 010 milj. kr.

Skatt på sprit. Skatt på sprit och vin utgår i form av en till alkohol­halten knuten grundavgift och en till utminuteringspriset (detalj priset) knuten procentavgift. I proposition 1975: 92 föreslås att gnmdavgiften för sprit höjs från 50 tUl 54 öre per liter och volymprocent alkohol fr. o. m. den 11 maj 1975.

Skatten utgår på AB Vin- &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Skattehöjningen kommmer således inte att påverka uppbörden under 1974/75. Riksskatteverket beräknar uppbörden under 1974/75 till 2 900 milj. kr. vUket är samma belopp som angavs vid beräkningen i novem­ber 1974. I förslaget till statsbudget för 1975/76 angavs inkomsten på titeln skatt på sprit tUl 3 000 milj. kr. Riksskatteverket beräknar alt inkomsten på titeln under 1975/76 kommer att uppgå tUl 3 100 milj. kr. sedan hänsyn tagits tUl den föreslagna skattehöjningen.

Skatt på vin. I proposition 1975: 92 föreslås att grundavgiften för vin höjs från 5,20 kr. tiU 6,05 kr. per liter för starkvin och från 1,60 kr. tUl 2,00 kr. för lättvin. Den föreslagna höjningen avses träda i kraft den 11 maj 1975.

För vin gäUer samma uppbördsförfarande som för skatt på sprit.

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

17

Skaltehöjningen kommer således inte att påverka uppbörden under 1974/75. Riksskatteverket har beräknat inkomsten av skatt på vin lill 430 milj. kr. under 1974/75 vilket är 5 rnilj. kr. mindre än vid beräk­ningen i november 1974. Uppbörden t. o. m. februari 1975 uppgår till 297 milj. kr.

I förslaget till statsbudget för 1975/76 upptogs titeln skatt på vin med 485 milj. kr. Riksskatteverket beräknar alt inkomsten pä titeln under 1975/76 kommer alt uppgå tUl 500 milj. kr. sedan hänsyn tagils till den föreslagna skattehöjningen.

Skatt på malt- och läskedrycker. I proposition 1975: 92 föreslås höj­ningar av skattesatserna på mall- och läskedrycker fr. o. m. den 11 maj 1975. De nuvarande och föreslagna skattesatserna framgår av nedan­stående sammanställning.

Skattesatser, kr. per liter

Viktprocent alkohol    Nuvarande

Föreslagna

Lättöl

-1,8

Pilsner

1,8-2,8

Mellanöl

2,8-3,6

Starköl

3,6

Läskedrycker

0,12

0,32

0,75 

0,95

1,50

1,75

2,50

2,75

0,33

0,40

Läskedrycksbeskallningen omfattar för närvarande endast kolsyrade drycker. I propositionen föreslås att beskattningsområdet utvidgas lill att omfatta även icke kolsyrade drycker, s. k. slilldrinkar. Saft och juice ställs även i fortsättningen utanför beskattningen. Skattesatsen för slilldrinkar föreslås bli densamma som för läskedrycker, 0,40 kr. per liter.

För riksskatteverkets uppbörd gäller att beskatlningsperiod är kalen­dermånad. Deklaration avges och skatten erläggs till riksskatteverket av öltillverkare och slörre läskedryckslillverkare inom en månad efter den kalendermånad utiämning skett från tillverkningsstället.

Riksskatteverket beräknar sin uppbörd av skatt på malt- och läske­drycker under 1974/75 lill samma belopp som i november 1974, 600 milj. kr.

Under andra halvåret 1974 steg importen av öl från Danmark kraftigt. Importen av mellanöl och starköl var enligt utrikeshandels- statistiken volymmässigt 57 procent slörre under andra halvåret 1974 än under första.

Under perioden juli 1974februari 1975 har 41 milj. kr. flutit in. Generaltullstyrelsen räknar med en ökning av uppbörden av skatt på malt- och läskedrycker med 20 milj. kr. till 65 milj. kr. under 1974/75.

Totalt beräknas således inkomsten på titeln skatt på malt- och läske-

2    Riksdagen 1975. I saml Nr 100. Bilaga 4

Prop. 1975:100

18

drycker uppgå tUl 665 milj. kr. under 1974/75. T. o. m. februari månad har 452 mUj. kr. flutit in.

Sedan hänsyn tagits till de föreslagna skattehöjningarna och ut­vidgningen av beskattningsområdet beräknar riksskatteverket sin upp­börd av skall på maU- och läskedrycker till 700 milj. kr. under 1975/76 och generaltullstyrelsen sin uppbörd till 70 milj. kr. Totalt beräknas således tUelns inkomster till 770 milj. kr. under 1975/76, vilket innebär en ökning med 124 milj. kr. i förhållande till det belopp som upptogs i förslag lill statsbudget för 1975/76.

Energiskatt. Allmän energiskatt ulgår på bensin, gasol för drift av motorfordon, kol- och oljebränslen samt elkraft. Skatten för elkraft till gatu- och vägbelysning är 0,5 öre per kilowattimme (kWh) och för annan elkrafl 10 % av det faktiska eller beräknade priset för kraften exklusive skatt.

I proposition 1975: 92 föreslås att energiskalten på elkraft läggs om till en specifik skatt om 2 öre per kWh. Denna skattesats föreslås gälla även för elkraft till gatu- och vägbelysning. I propositionen föreslås dessutom höjningar av energiskalten på bensin, gasol och oljor. Nu­varande och föreslagna skattesatser framgår av nedanstående samman­ställning.

Bensin för framställning av stadsgas

Annan bensin

Gasol för drift av tyngre bussar

Gasol för drift av andra motorfordon

Tunn eldningsolja och motorbrännolja

Tjock eldningsolja

Fasta kolbränslen

Skattesats

Nuvarande

Föreslagna

1,6

1,6 öre per liter

27

34 öre per liter

14

21 öre per liter

19

26 öre per liter

25

40 kr. per m'

16

40 kr. per m'

6-14

614 kr. per ton

Den nya beskattningen av elkraft föreslås träda i kraft den 20 juni 1975 och gälla från ingången av den redovisningsperiod som börjar närmast efter den 19 juni 1975. Höjningen av skattesatserna för bensin, gasol och oljor föreslås träda i kraft den 1 juli 1975. Redovisnings­perioderna är i regel kvartal. Deklaration av skatt sänds in senast en månad efter kvartalets utgång.

Riksskatteverket beräknar uppbörden av energiskatt till 1 959 mUj. kr. under 1974/75 varav 1 290 milj. kr. flutit in t. o. m. februari 1975. Sedan hänsyn tagits till den föreslagna höjningen av energiskatten be­räknas denna uppgå till 3 160 milj. kr. under 1975/76. Detta är 965 milj. kr. mer än det belopp som anges i förslag till statsbudget för 1975/76.

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

19

Särskild beredskapsavgift för oljeprodukter. En särskild beredskaps­avgift för oljeprodukter utgår under perioden den 1 juli 1974den 30 juni 1977. I proposition 1975: 92 föreslås att beredskapsavgiflen höjs fr. o. m. den 1 juli 1975 samt alt avgiften skall utgå t. o. m. den 30 juni 1978. Den nuvarande och föreslagna avgiften framgår nedan.

Beredskapsavgift

Nuvarande

Föreslagen

Bensin Oljor

2  öre

3  kr.

5 öre per liter 5 kr. per m'

Avgift hänförlig lill juli inbetalas först i oktober. Under 1974/75 kommer således endast avgift för 9 månader att flyta in. Riksskatte­verket har beräknat inkomsterna på titeln till 122 mUj. kr. under 1974/75 varav 69 milj. kr. flutit in t. o. m. februari 1975. Sedan hänsyn tagils lill den föreslagna avgiftshöjningen beräknas inkomsterna under 1975/76 uppgå tiU 278 milj. kr. vilket är 125 milj. kr. mer än det belopp som anges i förslag lill statsbudget för 1975/76. I propositionen föreslås dessuiom att inkomsterna av beredskapsavgiften skall fonderas hos riks­gäldskontorel. En särskild räntelös fond föreslås bli inrättad för detla ändamål. Den sista varje månad skall behållningen på titeln överföras lill fonden. De fonderade medlen skall användas för den fortsatta uppbyggnaden av beredskapslagringen av oljeprodukter. RRV föreslår därför att titeln särskild beredskapsavgift för oljeprodukter uppförs med formeUt 1 000 kr. för 1975/76.

Skatt på annonser och reklam. Riksskatteverket beräknar sin upp­börd av skatt på annonser och reklam till 105 milj. kr. och general­tullstyrelsen sin uppbörd till 5 milj. kr. Totalt beräknas således inkoms­terna på titeln tUl 110 milj. kr. under 1974/75 varav 81 milj. kr; flutit in t. o. m. februari 1975.

Under 1975/76 beräknas riksskatleverkels uppbörd till 110 milj. kr. och generallullslyrelsens lill 5 milj. kr. Totalt beräknas således in­komsterna på titeln skatt på annonser och reklam uppgå till 115 milj. kr. vilket är 4 milj. kr. mer än del belopp som anges i förslag lill stats­budget för 1975/76.

Skatt på spel. Riksskatteverket beräknar inkomsterna på titeln lill 70 milj. kr. under 1974/75 varav 42 milj. kr. flutit in t. o. m. februari 1975. Under 1975/76 beräknas inkomsterna på titeln skatt på spel uppgå till 75 milj. kr. vilket är 5 milj. kr. mer än del belopp som anges i förslag till statsbudget för 1975/76.

i-2   Riksdagen 1975. 1 saml Nr 100. Bilaga 4

Prop. 1975:100

20

Logiavgifter. I proposition 1975: 47 föreslås bemyndigande för re­geringen alt tillsammans med Svenska kommunförbundet och Lands­tingsförbundet inrätta ett organ för lurismfrämjande verksamhet, Sve­riges turistråd. Rådet föreslås inleda sin verksamhet den 1 januari 1976 och överta den verksamhet som f. n. bedrivs av Svenska turisttrafik­förbundet.

För finansiering av rådets verksamhet föreslås ett statligt bidrag på 8 milj. kr. De ytterligare medel som behövs för rådets verksamhet tas ut genom en avgift från boendeanläggningarna, logiavgift. Den totala resursramen för rådets verksamhet beräknas till 23 milj. kr. Logi­avgiften bör således inbringa ca 15 milj. kr. Detta innebär att avgiften bör sältas lill 75 öre per natt och gäst. I propositionen föreslås vidare att influtna avgifter tiUgodoförs en ny inkomsttitel benämnd logi­avgifter och alt medlen fortlöpande ställs till Sveriges turistråds för­fogande. Det föreslagna avgiftssystemet ansluter sig nära till gällande pimktskatteförfattningar i fråga om redovisning och uppbörd m. m. Den avgiftsskyldige skall redovisa avgiften till riksskatteverket. RRV föreslår att titeln logiavgifter uppförs med 1 000 kr. för 1975/76 under tullar och acciser.

II 

Uppbörd i statens verksamhet

Expeditionsavgifter. Det nya uppbördssystemet för stämpel- och expeditionsavgifter innebär att dessa avgifter uppbärs av både dom­stolsväsendets organisationsnämnd (DON) och riksskatteverket (RSV). DON beräknar sin del av uppbörden 1975/76 till 73 mUj. kr. och RSV fömtser motsvarande uppbörd till 35 milj. kr. Summan för titeln ex­peditionsavgifter blir 108 milj. kr., vilket är en nedjustering med 2 milj. kr. i förhållande till höstens inkomstberäkning.

Fyravgifter. I budgetpropositionen uppfördes fyravgifterna till 105,5 milj. kr. för budgetåret 1975/76. Generaltullstyrelsen beräknar nu avgifterna till 102,5 milj. kr. Inkomstsänkningen beror på en utebliven avgiftshöjning på de lokala fyravgiflerna fr. o. m. 1 jan. 1975. På all­män och inrikes fyravgifl höjdes däremot avgiftsnivån med ca 15 pro­cent.

III Diverse inkomster

Bötesmedel. I budgetpropositionen uppfördes denna titel med 106 milj. kr. I sin reviderade beräkning har rikspolissstyrelsen räknat upp sina inkomster med 3 milj. kr.

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

21

Totalisatormedel. I budgetpropositionen uppfördes denna titel med 115 milj. kr. I sin reviderade beräkning uppskattar riksskatteverket inkomsterna till 117 milj. kr.

Tipsmedel. I budgetpropositionen uppfördes titeln med 345,8 milj. kr. AB Tipstjänst uppskattar i sin reviderade beräkning inkomsterna till 347,9 milj. kr.

Lotterimedel. I budgetpropositionen uppfördes titeln med 189 milj. kr. Svenska Penninglotteriet AB uppskattar i sin reviderade beräkning inkomsterna lUl 212 milj. kr.

B Inkomster av statens kapitalfonder Statens affärsverksfonder

De statiiga affärsverken redovisar i skrivelse till RRV de beräknade inkomsterna för siatens affärsverksfonder. Enligt en av RRV upprättad promemoria som utgått till samtUga affärsverk anmodas dessa att följa en enhetlig linje i sina prognoser. Den bedömning av den ekonomiska utvecklingen som redovisas i den preUminära nationalbudgeten bör tjäna som vägledning för beräkningarna. Osäkerheten vad gäller avtals-utfallet i de pågående löneförhandlingarna har emeUertid påverkal affärsverkens beräkningar på olika sätt. I några fall har verken gjort egna bedömningar för 1975 med hänsyn till sin personalsammansältning. I något fall har prognosen för 1975/76 baserats på 1974/75 års löne-och prisnivå. De höjningar av olika arbetsgivaravgifter som överens­kommits vid partipolitiska överläggningar under mars har inte kunnat beaktas av affärsverken i sina beräkningar. Avgiftshöjningarna som väntas träda i kraft 1976 fömtses emellertid inle komma atl påverka affärsverkens inleveranser under budgetåret 1975/76.

Postverket. I budgetpropositionen uppfördes denna titel till 25,5 milj. kr. I skrivelse den 12 mars 1975 har poststyrelsen bl. a. anfört följande:

"Trafikökningen i den allmänna poströrelsen, mätt i portointäkter i fast pris och bortsett från vissa intäkter av engångskaraktär, ökade med ca 4 % under andra halvåret 1974, vilket innebär ca 1 % sämre utveckling än tidigare beräknat.

För kalenderåret 1975 har porlovolymen jämfört med tidigare ned-räknals med ca 1/2 procentenhet, vartill kommer effekten av efterfråge­bortfall i samband med de beslutade portohöjningarna under året. För budgetåret 1974/75 förutses nu en volymökning med ca 2 Vi % och för 1975/76 en halvprocentig volymminskning; Höjningen av avgifterna för mäss- och gruppkorsband 1975-01-01 beräknas alltjämt medföra en intäklsökning med ca 11 milj. kr. 1974/75 och drygt 22 mUj. kr. 1975/ 76. Portohöjningarna  1975-05-01  och  1975-07-01  beräknas innebära

Prop. 1975:100

22

en höjning av portonivån med ca 38 milj. kr. 1974/75 och ca 245 milj. kr. 1975/76, varav höjda avgifter inom postgirot svarar för 7 resp. 42 milj. kr. Bedömningen av den allmänna portonivåns fortsalla utveckling är alltjämt osäker och kommer att vara beroende främst av prisut-veckUngen på kostnadssidan.

Bedönmingen av lönekostnadernas volymmässiga utveckling har lik­som tidigare skett med hänsyn till bl. a. den väntade trafikutvecklingen, vUken liksom i höstberäkningen förutses leda tUl en kostnadsökning med ca 1 % under innevarande budgetår sedan effekten av möjliga rationaUseringsåtgärder beaktats. Under budgetåret 1975/76 beräknas lönevolymen bli i stort sett oförändrad. Jämfört med föregående be­räkning har en prisuppräkning skett avseende personalkostnaderna åren 1975 och 1976 bl. a. med hänsyn till avtalet om förtjänstutvecklings-garanti år 1975 samt de höjningar av socialförsäkringsavgifter m. m. år 1976 som aviserats bl. a. i årets Finansplan. Nu gällande diskonto har liksom tidigare förutsatts förbli oförändrat under perioden.

Del förtjänar framhållas alt relativt små förändringar avseende an­taganden om främst lönekostnader och diskonto får kraftiga och ome­delbara verkningar på resutalet. Varje ytterligare procents ökning av personalkostnaderna år 1975 innebär exempelvis en kostnadsökning med ca 9 V2 milj. kr. år 1974/75 och ca 21 milj. kr. år 1975/76. En sänkning av diskontot med 1 % motsvarar en resultatförsämring med ca 36 milj. kr. för helt år räknat.

Tidningsrörelsens särkoslnadsunderskott beräknas för år 1975/76 komma att uppgå till ca 85 milj. kr. En förbättring av verkets ekonomi förutsätter, såsom framhölls i föregående inkomstberäkning, snara åt­gärder från statsmakternas sida främst när det gäller tidningsrörelsen och postgirorörelsen.

För budgetåren 1974/75 och 1975/76 har avkastningen anpassats till sedvanligt avkastningskrav, vilket innebär att överskotten för budgetåren nu beräknas tUl 24,5 resp. 27,5 milj. kr."

Postverket räknar med alt inleverera 21,9 milj. kr. av detta 1974/75 och 25,5 milj. kr. 1975/76. RRV har inte funnit anledning alt av­vika från de av postverket beräknade inleveranserna.

Televerket. Denna titel uppfördes i budgetpropositionen med 157,5 mUj. kr. för 1975/76. I en reviderad inkomstberäkning den 4 mars 1975 har televerket uppskattat inleveranserna av överskottet till 150 milj. kr. Orsaken tUl nedjusteringen framgår av televerkets skrivelse.

"Som grund för intäkternas beräkning ligger en förväntad trafikök­ning avseende telefonsamtal med 5,9 % under 1974/75 och 4,0 % un­der 1975/76. Vid intäktsberäkningen har hänsyn även tagits till för­väntade effekter av införandet av utökade huvudortstaxor samt slopande av avståndsklass 6, vilket f. n. bedöms innebära intäktsminskningar mot-avgiftshöjningarna komma alt försämra SJ resultat för 1975/76 med Prognoserna för utvecklingen av telex- och telegramtrafik har nedjus­terats något jämfört med novemberberäkningarna med hänsyn till ut­fallet per 1975-01-01.

Rörelsekostnaderna har bl. a. baserats på en bedömning av fram­tida  kostnadshöjningar.  Belräffande beräkningen  av  lönekostnaderna

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

23

har hänsyn även tagits till erfarenhetmässigt utfall med utgångspunkt från televerkets personalstmktur. Dessutom har avtalade höjningar av arbetsgivaravgifterna 1975-01-01 och 1976-01-01 inkalkylerats."

Enligt hittillsvarande princip skall avskrivningar på investeringsobjekt beräknas på åleranskaffningsvärde (i televerket lika med anskaffnings­värden uppräknade med hjälp av speciella indexserier för fastigheter, tele- och radioanläggningar). Televerket har i sina beräkningar för bud­getåret 1975/76 avvikit från denna princip. Avskrivningarnas sloriek har anpassats till investeringsbehovet.

Del innebär att avskrivningarna, som enligt hittillsvarande beräknings­princip skulle uppgå tUl ca 1 300 raUj. kr. för budgetåret 1975/76, re­duceras med drygt 300 milj. kr. RRV kan inte i detta sammanhang ta slällning till hur de ändrade avskrivningarna bör påverka överskottet. RRV föreslår i likhet med televerkel all titeln uppförs med 150 milj. kr. för  1975/76.

Statens jämvägar. I skrivelse till RRV den 11 mars 1975 har siatens järnvägar redovisat en större inleverans 1974/75 än som förutsågs i novemberberäkningen. Rörelseresultatet har förbättrats 1974/75 men förutses för 1975/76 bli lägre än enligt tidigare beräkningar. Inleverans under 1975/76 beräknades i budgetpropositionen tiU 19 milj. kr. 1 sin skrivelse anför siatens järnvägar följande:

"Intäktsberäkningarna har liksom i prognosen i november baserats på nuvarande laxenivå. Vissa justeringar gentemot denna prognos har gjorts på gmndval av trafikutvecklingen under loppet av innevarande budgetår samt bedömningar av konjunkturutsikterna enligt den prelimi­nära nationalbudgeten m. m. Revideringen har inneburit en sänkning av godstrafikintäkterna under 1974/75 och 1975/76 med en höjning av persontrafikinläktema under dessa år.

Ersättningen för drift av olönsamma järnvägslinjer m. m. för budget­åren 1974/75 och 1975/76 har upptagits till 435 resp. 545 milj. kr. en­ligt bilaga 8 till 1975 års budgetproposition. Beloppen är 24 resp. 122 milj. kr. lägre än motsvarande belopp i novemberprognosen. I denna förutsattes alt SJ skulle få kompensation för ekonomiska belastningar som saknar motsvarighet hos konkurrerande företag i enlighet med dels begärda tUläggsanslag för 1974/75, dels i anslagsframställningen begärda anslag för 1975/76.

Kostnaderna har beräknats med beaktande av föreliggande rationa­liseringsplaner. Lönenivån har beräkningsmässigt förulsätls komma att stiga med 12,4 % 1975 (varav 2,4 % enligt den förtjänstutvecklings-garanti som ingick i 1974 års avtal) och med 10 % 1976. Den höjning av sjuk- och socialförsäkringsavgifierna som kommer att föreslås av regeringen har inle beaktats. Enligt nu tillgängliga uppgifter beräknas avgiftshöjningarna komma att försämra SJs resultat för 1975/76 med ca 20 milj. kr. Sakkostnadsnivån har liksom i novemberprognosen an­tagits komma att stiga med 8 % per år utom i de fall priserna regleras genom särekilda avtal. De avsiserade höjningarna av drivsmedelsskatter-

Prop. 1975:100

24

na medför att antagandet om sakkoslnadsnivåns höjning sannolikt är underskattad.

Enligt den nu genomförda revideringen av novemberprognosen för­utses för 1974/75 ett överskott om ca 90 milj. kr. Budgetåret 1975/76 väntas däremot ett underskott om ca 150 milj. kr. uppkomma efter planenliga avskrivningar.

Inleveranserna skuUe vid angivna förutsättningar komma att uppgå till ca 95 milj. kr. 1974/75 och ca 20 milj. kr. 1975/76."

RRV ansluter sig till statens järnvägars beräkning och föreslår all titeln uppförs med 22 milj. kr. för 1975/76.

Luftfartsverket. Denna titel uppfördes i budgetpropositionen till 27,8 milj. kr. Luftfartsverket har i skrivelse till RRV den 5 mars 1975 beräk­nat överskottet till 13,8 milj. kr. Som gmnd för nedjusteringen anför luftfartsverket följande:

"Intäkterna för 1974/75 har nu beräknats till 223,9 milj. kr. vilket är 4,4 milj. kr. lägre än den fastställda driftstaten. Anledning härlUl är att trafikutvecklingen fortfarande är ogynnsammare än den som antogs då driflslaten faststäUdes samt att den senaste laxehöjningen trädde i kraft drygt en månad senare än vad verket föreslog.

Som grund för inläktsbedömningen för 1975/76 har trafikvolymen uttryckt i anlal landningar beräknats öka med ca 2 % och i antal passagerare med ca 5  %.

Kostnaderna för 1974/75 har nu beräknats till 199,9 milj. kr. eller 1,4 mUj. kr. högre än den fastställda driftstalen, beroende huvudsak­Ugen på ökade kostnader för televerkets tjänster.

Som grund för kostnadsbedömningen för 1975/76 gäller följande.

Personalkostnaderna har antagits öka med drygt 20 %. Av denna kostnadsökning beror ca 9 % på generella löneökningar, ca 5 % på volymökningar och ca 6 % på ökade sociala kostnader. Hänsyn har inte tagils till konsekvenserna av den beslutade samordningen av den civila och militära flygtrafikledningen. Motivet härför är alt denna åt­gärd inte bör påverka luftfartsverkets resultat;

Sakkostnaderna har antagits öka med ca 13 %, därav prishöjningar ca 10 %.

Vid beräkningen för 1975/76 liksom för 1974/75 har räntedelen på de kommunala investeringslånen samt förräntningen av det statliga kapitalet avseende investeringarna i Arlanda nya utrikesområde och i Göteborg-Landvetters flygplats aktiverats.

Överskottet för 1974/75 beräknas uppgå till 24,0 milj. kr. vilket med 2 milj. kr. understiger det beräknade förräntningskravet. Detta har härvid beräknats efter 7 % på i medeltal disponerat statskapital.

Under ovan angivna förutsättningar beräknas överskottet för 1975/ 76 uppgå till 10,6 milj. kr. Överskottskravet har beräknats efter 7,25 % på i medeltal disponerat statskapUal. Det på så sätt framräknade för­räntningskravet utgör 31,7 milj. kr.

Mot bakgrund av resultatbedömningarna för 1974/75 och 1975/76 har luftfartsverket föreslagit Regeringen en höjning av taxan för un-dervägsavgifter fr. o. m. 1975-04-01 från en nivå motsvarande 40 % kostnadstäckning för undervägshjälpmedel till 60 %. Om laxehöjningen

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

25

fastställs att gälla fr. o. m. 1975-04-01 blir intäktsförbättringen för 1974/ 75 ca 2 milj. kr. och för 1975/76 ca 13 milj. kr. Med denna taxehöjning bör således förräntningskravet för 1974/75 kunna uppnås. Nu före­liggande bedömningar för 1975/76 tyder dock på att andra taxeåt­gärder blir erforderliga för att ett tillfredsställande resultat skall kunna uppnås."

RRV ansluter sig till luftfartverkets beräkning och föreslår att in­komsterna på titeln uppförs till 13,8 milj. kr. för budgetåret 1975/76.

Statens vattenfallsverk. I budgetpropositionen upptogs inkomstema på titeln statens vattenfallsverks fond tiU 700 milj. kr. för 1975/76 i enlighet med verkets inkomstberäkning i november 1974. Statens vatten­fallsverk anför i sin skrivelse följande:

"Budgetåret 1974/75

Fast kraftförsäljning beräknas bli ca 2 100 GWh lägre än vad som förutsattes vid driftstatens upprättande, medan tillfällig försäljning be­räknas bli ca 700 GWh högre, dvs en minskning av den totala försälj­ningsvolymen med ca 1 400 GWh. De nya fömtsättningarna baserar sig på andra kraftföretags mindre inköp av elkraft på grund av god egen vattenkrafttUlgång, på mild väderlek och på besparingseffekter i all­mänhet.

Rörelseinläkterna beräknas nu bli 138 Mkr. lägre än vad som anges i driflslaten. Ulöver intäktsminskningen beronde på lägre försäljnings­volym påverkas intäktema också av tariffhöjningar och av bränslepris­tilläggets storlek.

En beslutad tariffhöjning som avses träda i kraft under första halv­året 1975 beräknas ge ett visst begränsat intäktstillskott under budget­året.

En försening av den kommersiella idrifttagningen av Ringhals två första kärnkraftaggregat har medfört att motsvarande produktionsbort­fall kompenserats med andra kraflslag. Totalt beräknas kostnadema för bränsle och inköpt kraft dock minska med 97 Mkr. beroende på i del föregående angiven minskad belastning. Övriga driftkostnader be­döms samtidigt öka med ca 12 Mkr.

Rörelseresultatet före avskrivningar, finansiella poster och kommu­nalskatter blir härigenom 53 Mkr. lägre än vad som fömtsattes i drift­staten.

Det i driftstaten bedömda avskrivningsbehovet för anläggningar be­räknades i prisnivå våren 1974. Nu aktuell beräkning för budgetåret med samtidigt beaktande av förskjutningen av idrifttagningstidpunkter-na för Ringhalsaggregaten ger ett i stort sett oförändrat avskrivnings­behov.

Finansiella poster beräknas nu ge en ökad resulterande kostnad om 11 Mkr. bl. a. på grund av ökat ianspråktagande av rörlig kredit. A andra sidan har skatteposten sänkts med 4 Mkr., avseende reglering av för högt upptagen skatt föregående år.

För atl uppfylla fastställt förräntningskrav har redan i december 1974 en upplösning av lagerreserven för olja gjorts med 50 Mkr. Nettoöverskottet beräknas till 635 Mkr., eller 10 Mkr. lägre än enligt

Prop. 1975:100

26

driftstalen, vUket motsvarar 7,25 % förräntning av nu beräknat i me­deltal disponerat statskapital.

Budgetåret 1975/76

Beräkningarna för budgetåret 1975/76 har redovisats i verkets an­slagsframställning från augusti 1974. Den beräkning som lämnades till RRV i november 1974 byggde på samma förutsättningar. Den tidigare nämnda lariffhöjningen beräknades dock ge 50 Mkr. högre rörelse-intäkter.

De beräkningar som nu framlägges och som bygger på senaste in­terna ekonomiprognos ulgår från prisnivån K = 362 mol K = 341 i den tidigare beräkningen. Oljepriset är oförändrat 30 kr./Gcal medan priset för kärnbränsle beräknas öka något. En beräknad belastnings­ökning om ca 1 000 GWh motsvaras huvudsakligen av ökad tUlfällig kraftförsäljning.

Rörelseintäkterna för 1975/76 beräknas nu tUl 2 784 Mkr. eller 104 Mkr. mer än som uppgavs i novemberberäkningen. Driftkostna­derna beräknas till 1 310 Mkr. vilkel är 73 Mkr. mer än som uppgavs i november, varav 24 Mkr. i ökade kostnader för bränsle och inköpt kraft.

Ny beräkning av avskrivningarna, baserad på högre nuanläggnings-värde ger 711 Mkr. eller 34 Mkr. mer än tidigare beräkning.

Efter finansiella poster och skatter beräknas nettoöverskottet tiU 725 Mkr. molsvarande 7,25 % förräntning av beräknat i medeltal dispo­nerat statskapital."

"En allmän beskrivning av den hittillsvarande utvecklingen återfinns i verkels årsredovisning för 1973/74. Vad gäller utvecklingen för de när­mast följande åren berörs denna i verkels anslagsskrivelse av augusti 1974. I avvaktan på vårriksdagens energidebatt finner verkel det inle meningsfullt att nu bearbeta föreliggande prognoser."

Statens vattenfalisverk beräknar inleveransen av överskottet till 560 milj. kr. för 1974/75 och tUl 700 mUj. kr. för 1975/76. RRV ansluter sig till statens vattenfallsverks beräkning.

Förenade fabriksverken. RRV pekade i föregående inkomstberäkning på osäkerheten i FFVs resullalprognoser. Likaså framhölls att ett för 1973/74 redovisat överskott på 30,5 milj. kr. bör bedömas med en viss försiktighet. Som en av orsakerna härtill angavs att vissa förluster på tvälterirörelsen inle belastat detta överskott. Tvätleriernas underskott har aktiverats som igångsätlningskostnader och redovisats som kortfris-liga fordringar. De aktiverade igångsältningskoslnaderna utgjorde vid 1973/74 års utgång 44,7 milj. kr. Mot delta belopp slår endast 7,6 milj. kr. i värderegleringsreserv. Tillgångsposten är icke oslridig. I kon­sekvens härmed borde den enligt RRV ha nedskrivits. Nedskrivnings­behovet bedömdes vara av storleksordningen över 30 milj. kr.

FFVs balanserade föriusl skuUe med tillägg av ovan nämnda ned­skrivningsbehov komma all överstiga 50 milj. kr. Detta belopp är slörre än summan av 1974/75 och 1975/76 års förväntade överskoll.

Bil. 4    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

27

RRV beräknade därför inga inkomster piå titeln förenade fabriksverken vare sig för 1974/75 eller 1975/76.

FFV har i det reviderade underlaget för inkomstberäkningen lämnat ovanslående synpunkler obeaktade. Med reservation för den av FFV-utredningen betingade osäkerheten och den framlida verksamheten uppges en förväntad inleverans av 0,9 milj. kr. 1974/75 samt 25,1 milj. kr. 1975/76.

Förenade fabriksverken anför i sin skrivelse den 21 februari 1975 lill RRV följande:

"Beräkningarna för 1975/76 har gjorts i 1974/75 års penningvärde.

Resultaten 1974/75 och 1975/76 förväntas bli positiva. Den nya beräkningen för 1974/75 är gjord på basis av resultatet efter första halv­året 1974/75. 1975/76 års resultat har framtagits genom en s. k. pre­liminär resultatbudget, som ingår i FFV budgetsystem.

Eftersom FFV har kvarstående förluster från tidigare år måste be­räknade överskott användas för att täcka dessa förluster. Med hänsyn till FFV-utredningen och de förändringar densamma kan leda till, bl. a. i verkets ekonomiska befogenheter och det investeringsprogram som inrymmes i den 5-årsplan som FFV kommer att inlämna till Industri­departementet under mars månad, så är det svårt för oss att bedöma om någon inleverans kommer att ske. Om vi följer nuvarande regler så skulle en inleverans på 0,9 Mkr. ske för budgetåret 1974/75 och för 1975/76 25,1 Mkr.

Rörelseintäkterna förväntas öka något 1975/76 i 1974/75 års pen­ningvärde. Övervägande delen av denna ökning sker inom försvars-materielsektorn, där även en viss ökning av antalet anställda sker."

RRV har inte funnit skäl att ändra sin bedömning av FFVs möjlig­heter till inleverans. Beaktas tvätterirörelsens nedskrivningsbehov en­ligt ovan torde någon inleverans inte kunna ske vare sig 1974/75 eller 1975/76.

Domänverket. I skrivelse den 20 mars 1975 meddelar domänverket att man ej har skäl att frångå de i december lämnade prognoserna. Do­mänverket har anmält till Kungl. Maj:t resp. affärsverksdelegationen att resultatförbättringen under 1974 var av sådan storleksordning att det fanns anledning att ompröva avkastningskravet för 1974. Något' beslut i denna fråga föreligger ännu inte. I remissyttrande över domän­verkets femårsplan för åren 19751979 har RRV anfört synpunkler på principerna för beslämmelse av inleverans för domänverket vilka innebär att hittills gällande belopp skulle höjas. Riksrevisionsverket be­räknar dock liksom i föregående inkomstberäkning i avvaktan på att nya avkastningskrav fastställs, inkomsterna på titeln domänverkets fond till samma belopp som det nu gällande avkastningskravet, dvs. 23 milj. kr. för såväl 1974/75 som för 1975/76.

Prop. 1975:100

28

Riksbanksfonden. Denna titel var i budgetpropositionen uppförd med 250 milj. kr. I en från riksbanken till RRV den 20 februari avlålen skrivelse har bankofullmäktige beräknat att inkomsttiteln kommer att tillföras elt belopp av 350 milj. kr. under 1975/76.

Kapitalbudgetens inkomster

Avskrivningsmedel inom fonden. Avskrivningsmedel inom fonden (årsavskrivningar) används för finansiering till viss del av investeringar­na på kapUalbudgelen. I budgetpropositionen uppfördes dessa inkoms­ter för budgetåret 1975/76 med sammanlagt 2 152 milj. kr., varav 1 914 milj. kr. avsåg affärsverksfonderna.

RRV har inhämtat uppgifter om avskrivningsmedlens utveckling för olika fonder av slörre betydelse. I nedanstående sammanställning ges uppgifter om dessa avskrivningsmedels storlek dels för budgetåret 1975/76 enligt budgetpropositionen, dels enligt en reviderad beräkning i mars 1975 (milj. kr.)

Fond

Enligt 1975

Enligt reviderad

.    års budget-

inkomstberäk-

proposition

ning mars 1975

Postverket

23,0

23,0

Televerket

840,6

830,4

Statens järnvägar

342,0

342,0

Luftfartsverket

24,0

24,0

Förenade fabriksverken

23,0

24,0

Statens vattenfallsverk

661,0

700,0

Siatens vägverks förrådsfond

60,5

60,6

RRV förordar alt kapilalbudgetens inkomster för budgetåret 1975/76 upptas till 2 422 487 000 kr. vUket är 29 900 000 kr. mer än i budget­propositionen.

Vid handläggningen av detta ärende har närvarit avdelningschefen Sanell, byrådirektörerna Dalmo,[REDACTED_EFTERNAMN] och Vereide och förste re­visorn Apelblat varjämte avdelningsdirektören[REDACTED_EFTERNAMN] varil föredra­gande.

G RUNE[REDACTED_EFTERNAMN]

Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

KUNGL.BOKTR. STOCKHOLM 197S     7S0188

Bilaga~5

Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för budgetåret 1975/76

Prop. 1975:100

Bil. 5   Specifikation av inkomsterna på driftbugeten

Bilaga 5

Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för budgetåret 1975/76

A Skatter, avgifter, m. ni.

I      Skatter:

I            Skatt på inkomst, förmögenhet

och rörelse samt socialförsäk­

ringsavgifter:

a Skatt på inkomst och förmögenhet

samt socialförsäkringsavgifter m. m.       33 825 000 000

b Kupongskatt

30 000 000

c Utskiftningsskatt och ersättningsskatt

1 500 000

d Skogsvärdsavgifter

11 700 000

e Bevillningsavgifter för särskilda

förmåner och rättigheter

2 500 000

f Arvsskatt och gåvoskatt

320 000 000

g Lotterivinstskatt

188 000 000

h Stämpelskatt och stämpelavgift

425 000 000      34 803 700 000

2 Automobilskattemedel:

a Bensinskatt

1 818 000 000

b Väglrafikskatt

1 900 000 000        3 718 000 000

3

Allmän arbetsgivaravgift

5 985 000 000

4

Tullar och acciser:

a Tullmedel

1 015 000 000

b Mervärdeskatt

18 500 000 000

c Särskilda varuskatter

508 000 000

d Omsättningsskatt på motorfordon

651500 000

e Tobaksskatt

2 010 000 000

f Rusdrycksförsäljningsmedel av

partihandelsbolag

30 000 000

g Rusdrycksförsäljningsmedel av

detaljhandelsbolag

51000 000

h Skatt på sprit

3 100 000 000

i  Skatt pä vin

500 000 000

j   Skatt på malt- och läskedrycker

770 000 000

k Energiskatt

3 160 000 000

1   Särskild beredskapsavgift för

oljeprodukter

1 000

m Särskild vägtrafikskatt

175 000 000

n Skatt på annonser och reklam

115 000 000

o Skatt på spel

75 000 000

p Logiavgifter

_____ 1 000      30 660 502 000    75 167 202 000

II     Uppbörd i statens verksamhet:

1

Expeditionsavgifter

108 000 000

2

Bidrag till kostnader för polis-, domstols- och

uppbördsväsendet m. m.

74 157 000

3

Vattendomstolsavgifter

1 000 000

4

Inkomster vid kriminalvården

10 000

5

Bidrag till riksförsäkringsverket och försäkringsrådet

19 200 000

6

Inkomster vid den statliga läkemedelskontrollen

12 635 000

7

Inkomster vid statens rättskemiska laboratorium

1 612 000

8

Inkomster vid karolinska sjukhuset

310 000 000

9

Inkomster vid statens vårdanstalter för alkohol­missbrukare

250 000

10 Inkomster under anslaget kostnader för viss

utbildning av handikappade

65 000

II  Inkomster vid arbetarskyddsslyrelsen

2 065 000

1    Riksdagen 1975. 1 saml Nr 100. Bilaga 5

Prop. 1975:100

12

Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskydds­styrelsens och yrkesinspektionens verksamhet

13

Inkomster vid statens vägverk, att tiUföras automobUskattemedlen

14

Inkomster vid statens traflksäkerhetsverk, att tUlföras automobUskattemedlen

15

Körkortsavgifter

16

Avgifter för registrering av motorfordon

17

Försäljning av sjökort

18

Fyravgifter

19

Lotsavgifter

20

Skeppsmätningsavgifier

21

Fartygsinspektionsavgifter m. m.

22

Inkomster vid Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut

23

Inkomster vid statens geotekniska institut

24

Ersättning för visst värderingsförfarande

25

Pensionsmedel m. m.

26

Inkomst av myntning m. m.

27

Bidrag till bankinspektionen

28

Bidrag för revision av sparbankerna

29

Bidrag till försäkringsinspektionen

30

Ersättning för kilometerräknarapparatur

31

Avgifter för granskning av biograffilm

32

Inkomster vid riksantikvarieämbetet

33

Avgifter för särskild prövning och fyllnadsprövning inom skolväsendet

34

Inkomster vid statens maskinprovningar

35

Inkomster vid lantbruksnämnderna

36

Inkomster vid statens jordbruksnämnd

37

Inkomster vid statens centrala frökontrollanslalt

38

Avgifter för växtskyddsinspeklion m. m.

39

Avgifter vid köttbesiktning

40

Inkomsler vid statens Uvsmedelsverk

41

Inkomster vid statens veterinärmedicinska anstalt

42

Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkningen

43

Inkomster av statens gruvegendom

44

Inkomster vid bergsstaten m. m.

45

Inkomster vid patent- och registreringsväsendet

46

Avgifter för registrering i förenings- m. fl. register

47

Exekutionsavgifter

48

Restavgifler

49

Inkomster vid statens planverk

50

Ersättning för vissa komplementkoslnader vid vissa myndigheter m. m.

III     Diverse inkomster:

1

Bötesmedel

2

TotaUsatormedel   .

3

Tipsmedel

4

Lotterimedel

5

Övriga diverse inkomster

33 400 000

800 000

28 500 000 44 000 000 66 350 000 2 630 000 102 500 000 25 500 000

2

100 000

3

700 000

22 983 000

4       000 000

40 000

474 000 000

65 000 000

6     900 000

975 000

3       753 000

1000 285 000

4       958 000

590 000 800 000

5       000 000

1 400 000

7       400 000

3 895 000

9 500 000

1 500 000

5 700 000

230 000

40      000 000

3 000 000

48 230 000

3 698 000

15 373 000

55 212 000

1 200 000

41       393 000

109 000 000 117 000 000 347 900 000 212 000 000 85 000 000

1 665 490 000

870 900 000

77 703 592 000

B Inkomster av statens kapitalfonder

I        Statens affärsverksfonder:

1

Postverket

2

Televerket

3

Statens järnvägar

4

Luftfartsverket

5

Statens vattenfallsverk

6

Domänverket

25 500 000 150 000 000

22       000 000

25 800 000

700 000 000

23       000 000

946 300 000

II 

Riksbanksfonden

350 000 000

Bil. 5   Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten

III    Statens allmänna fastighetsfond:

1

Slottsbyggnadernas

delfond

2

Kriminalvårdsstyrelsens

3

Beskickningsfastigheternas

4

Karolinska sjukhusets

5

Akademiska sjukhusets

6

Byggnadsstyrelsens

7

Generaltullstyrelsens

IV         

J. Försvarets fastighetsfond

V     Statens iitlåningsfonder:

1

Utrikesförvaltningens lånefond

2

Bisländsförvaltningens lånefond

3

Statens bosättningslänefond

4

Vallenkraftslånefonden

5

Luftfartslänefonden

6

Statens lånefond för den mindre skeppsfarten

7

Statens lånefond för universitetsstudier

8

Studiemedelsfonden

9

Lånefonden för sludentkärlokaler

10

Jordbrukels lagerhusfond

11

Jordbrukets maskinlånefond

12

Kraftledningslånefonden

13

Egnahemslånefonden

14

Siatens avdikningslånefond

15

Fiskerilånefonden

16

Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk m. m.

17

Skogsväglånefonden

18

Statens hantverks- och industrilånefond

19

Lånefonden för bostadsförsörjning för mindre bemedlade, barnrika familjer

20

Lånefonden för bostadsbyggande

21

Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder

22

Lånefonden för maskinanskaffning inom byggnads­industrin

23

Lånefonden för kommunala markförvärv

24

Lånefonden för allmänna samlingslokaler

25

Övriga utlåningsfonder

VI    

ponden för låneunderstöd:

1

Kammarkollegiets

delfond

2

Arbetsmarknadsstyrelsens

"

3

Bostadsslyrelsens

" 

4

Riksbankens

"

5

Riksgäldskontorets

VII

Fonden för statens aktier

VIII

Fonden för beredskapslagring

IX  

i Statens pensionsfonder:

1

Folkpensioneringsfonden

2

Civila tjänstepensionsfonden

3

Militära tjänstepensionsfonden

4

Allmänna familjepensionsfonden

5

Statens pensionsanslaits pensionsfond

6

Pensionsfonden för vissa riksdagens verk

1 000

9 968 000

10 490 000

39 901 000

13 468 000

432 195 000

163 000

506 186 000

130 354 000

110 000

50 000

10 000 000

250 000

2 600 000

3 200 000

400 000

38 000 000

190 000

40 000

100 000

40 000

700 000

1 600 000

2 100 000

105 000

45 000

21 000 000

670 000

2 320 000 000

2 100 000

643 000

26 900 000

2 700 000

83 000

2 433 626 000

28 000 000

75 000 000

240 000

25 000

770 000

I04;.035 000

122 850 000

,

87 599 000

72 500 000

2 250 000

270 000

6 850 000

16 000 000

47 000

97 917 000

X

Diverse kapitalfonder:

1

Fonden för kreditgivning till utlandet

2

Övriga diverse kapitalfonder

2 360 000 78 538 000

80 898 000

KUNGL.BOKTR. STOCKHOLM 197S     7501S

4 859 765 000

Summa kr. 82 563 357 000

Bilaga 6

Specifikation av anslags­förändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret 1975/76

Prop. 1975: 100

Bil. 6    Anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen

Bilaga 6

Specifikation av anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret 1975/76

1 000-tal kr.

Anslagsrubrik

Beräknat belopp i budgetpro­positionen

Slutligt förslag eller beslut Förändring

---------------------------- ökning (-H)

Propositio-    Anslags-        Minskning nens eller      belopp           () skrivelsens

nummer

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

//. Justitiedepartementet

Allmänna förvaltningsdomstolarna, förslagsanslag

42 950

rskr  60

43 800

+          850

Summa

42 950

43 800

-f          850

V. Socialdepartementet

Bidrag till sjukförsäkringen, förslagsanslag Allmänna barnbidrag, förslagsanslag

2 760 000 2 700 000

92 SoU 1975:5

2 450 000 2 975 000

-   310 000 +   275 000

Summa

5 460 000

5 425 000

-     35 000

VII. Finansdepartementet

Extra bidrag till kommuner och

landstingskommuner Täckning av merkostnader

för löner, pensioner m.m.

1 200 000

51 100

300 000 2 300 000

-1-   300 000 -)-l 100 000

Summa

1200 000

2 600 000

-(-1400 000

VIII. Utbildningsdepartementet

15 074       rskr  46

21400

-f       6 326

Ersättning åt författare ro. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m., förslagsanslag

87 564

20

'87 630

-1-

66

55 199

14

"57 199

+

2 000

Vissa åtgärder inom kulturområdet, förslagsanslag

Vissa åtgärder inom ungdomsområdet

150

1 786       rskr  46

1936

Bidrag till Centralförbundet för alkohol-och narkotikaupplysning, reservations­anslag

6 702 14 000

rskr rskr

46

45

6 852 16 000

-1-

150 2 000

4 000

rskr

45

5 000

-L

1000

1

9

661

+

660

12 288

rskr

50

12 866

+

578

-

9

5 200

+

5 200

9

3 905

+

3 905

Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet, reservationsanslag

Bidrag till trossamfund, reservationsanslag

Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund, reservationsanslag

Utveckling av sludielämpligheisprov, reservationsanslag

Bidrag till driften av vissa privatskolor, förslagsanslag

Vissa kostnader i samband med högskole­reform, förslagsanslag

Yrkesteknisk högskoleutbildning, förslags­anslag

' De medel som enl. prop. 1975: 20 tilldelas kultursektorn har fördelats på tio anslag under lill. B. - De medel som enl. prop. 1974: 14 tilldelas ungdomssektorn har fördelats på tre anslag under lill. B.

1    Riksdagen 1975. 1 saml Nr 100. Bilaga 6

Prop. 1975:100

Anslagsrubrik

Beräknat belopp i budgetpro­positionen

Slutligt förslag eller beslut Förändring Ökning (-1-)

Minskning 

(-)

Anslags­belopp

Propositio­nens eller skrivelsens nummer

Bidrag till studieförbund

Bidrag till uppsökande verksamhet på

arbetsplatser m. m. Bidrag till administration av och information

om vuxenstudieslödel m. m.

Summa

IX. 

Jordbruksdepartementet

Information om reformer på avfallsområdet,

reservationsanslag Främjande av skogsvård m. m., reservationsanslag

Summa

X. 

Handelsdepartementet

Nordiska ministerrådssekrelariatet,

förslagsanslag Svenska turisttrafikförbundet,

reservationsanslag Sveriges turistråd

'K.omme.xsko\\6gi\im, förslagsanslag Kostnader för vissa nämnder m. m.,

förslagsanslag Konsumentverket: Förvaltningskostnader,

förslagsanslag

Summa

XI. 

Arbetsmarknadsdepartementet

\rh& font-family:Verdana'>reservationsanslag

Summa

XII. Bostadsdepartementet

Vissa energibesparande åtgärder inom

bostadsbeståndet m. m., reservationsanslag Byggnadsforskning

Summa

XIII. Industridepartementet

Energibesparande åtgärder inom

näringslivet, reservationsanslag Vissa utbildningsåtgärder m. m.

i energibesparande syfte, reservationsanslag Främjande av landsbygdens elektrifiering,

reservationsanslag Statens kärnkraftinspektion:

Kärnsäkerhetsforskning, reservationsanslag Atomenergiverksamhet inom Aktiebolaget

Atomenergi, reservationsanslag Utvecklingsarbete rörande utvinning av

uran, reservationsanslag

1 900 1

23 23 23

-1-

-I-

16 300

1

1 234 951

-1-

1

-f     23 937

14 400

211014

32 56

+

1 000

1000

7

500        +       7 500

8

500        -f       8 500

6 188

93

7 148

+

960'

7 449 10 448

47 47 26

4 057

4 000

11063

+ +

3      392

4    000

 615

233

41

443

+

210

18 033

40

19 743

-f

1 710

42 351

46 454

\-

4 103

1 576 858 16 455

rskr 52 45 26

490 158

1 150 000

24 650

-1086 700 

+ \ 

150 000' -f  8 195

4 195

26

5 700

-r

1 505

1 597 508

1 670 508

+

73 000'

9 000

30 30

326 000 11000

+ +

326 000' 2 000

9 000

337 000

+

328 OOO

30

80 000

+

80 000

-

30

2 750

+

2 750

9 000

30

8 000

-

1000

-

30

1

+

1

47 900

30

-

-

47 900

2 400

30

2 400

Bil. 6    Anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen

Anslagsrubrik

Beräknat belopp i budgetpro­positionen

SlutUgt förslag eller beslut

Anslags­belopp

Propositio­nens eller skrivelsens

Förändring Ökning (-f-) Minskning 

(-)

Särskilda säkerhetsarbeten inom

kärnenergiområdet, reservationsanslag

9 200

Internationellt atomenergisamarbete,

förslagsanslag

4 930

Energiforskning, reservationsanslag

Grundläggande forskning för energi­

området, reservationsanslag

Aktiebolaget Atomenergi:

Stöd till svensk kärnkraftindustri,

reservationsanslag

Övrig verksamhet, reservationsanslag

Medelstillskott till Aktiebolaget Asea-Atom,

reservationsanslag

Summa

73 430

Summa förändringar av egentliga statsutgifter

B. Utgifter för statens kapitalfonder

I. Underskott på riksgäldsfonden

4 500 000

II. 

Avskrivningar av nya kapitahnvesteringar    1 157 903 Summa förändringar av utgifter för siatens kapitalfonder

Summa förändringar på driftbudgeten

30

9 200

30 30

102 800

-f

4 930 102 800

30

5 000

-F

5 000

30 30

24 100 13 100

24 100 13 100

30

20 000

+

20 000

255 751

T

182 321

+ 1985 711

100

33

4 600 000 1 142 903

-f

100 000 15 000

+

85 000

+2 070 711

KAPITALBUDGETEN I. Statens aifärsverksfonder

Televerket Televisions- och ljudradioanläggningar

40 100

13

Statens vattenfallsverk Kraftstationer m. m

1 648 900

30

Summa utgiflsförändringar under siatens affärsverksfonder

38 000       -       2 100

1 747 500        +     98 600 +     96 500

140 000

2 000

36 000 15 000

II.

Statens allmänna fastighetsfond

Utbildningsdepartementet:

Byggnadsarbeten inom utbildnings-

deparlemenlets område

170 000

Summa utgiftsförändringar under statens allmänna faslighelsfond

V. Fonden för låneunderstöd

Handelsdepartementet:

Lån till Sveriges turistråd

Industridepartementet:

Lån lill projektering av raffinaderi

Län till projektering av Ranstadsverket

Summa utgiftsförändringar under fonden för låneunderstöd

VI.       

Fonden för statens aktier

Industridepartementet:

Teckning av aktier i ett aktiebolag för

officiell provningsverksamhet

Summa förändringar pä kapitalbudgeten

33

47

30 30

49

-

30 000

-

30 000

+    2 000

+

36 000

+

15 000

+

53 000

2 040       +      2 040 +   121540

KUNGL.BOKTR. STOCKHOLM 1975     720188

Bilaga 7

Förslag till investeringsplan och investeringsstater för budgetåret 1975/76

Prop. 1975:100

Bil. 7    Förslag till investeringsplan och investeringsstater

Bilaga 7

Förslag till investeringsplan för budgetåret 1975/76

A. Postverkels fond

-  3 002 000

B. Televerkels fond

-23 700 000

C. Statens järnvägars fond

114 100 000

D. Luftfarlsverkets fond

261 998 000

E. Fabriksverkens fond

8 199 000

F. Siatens vattenfallsverks fond

1 037 499 000

G. Domänverkets fond

17 001 000

1 412 095 000

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

311 707 000

III. Försvarets fastighetsfond

59 354 000

IV. 

Statens ullan ingsfonder

1 875 469 000

V. Fonden för låneunderstöd

359 577 000

VI. 

Fonden för statens aktier

143 660 000

VII. Fonden för förlag till statsverket

- 5 000 000

VIII. Fonden för beredskapslagring

40 000 000

IX. 

Diverse kapitalfonder:

Statens vägverks förrådsfond

3 799 000

Sjöfartsverkets fond

43 888 000

Fonden för Södertälje kanal verk

8 000 000

Statens datamaskinfond

9 501 000

Jordfonden

1000

Förrådsfonden för ekonomiskt försvar

-  1062 000

64 127 000

Summa

4 260 989 000

Avgår kapitalåterbetalning:

Avsättning till fonden för oreglerade kapitalmedels-

förluster

1 000 000

Övrig kapilalåterbetalning

23 875 000

24 875 000

Summa kr.

4 236 114 000

I    Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 100. Bilaga 7.

Prop. 1975:100

FÖRSLAG TILL

INVESTERINGSSTATER FÖR BUDGETÅRET 1975/76

I. Statens affärsverksfonder

A. Postverkets fond

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten

inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

B, Televerkets fond

Avskrivningsmedel: Tele­anläggningar m. m. från statsbudgeten inom fonden

Avskrivningsmedel: Tele­visions- och ljudradioanläggningar inom fonden

Övriga kapitalmedel: Teleanläggningar m. m.

Investeringsbemyndigande: Teleanläggningar m. m.

C. St.itens järnvägars fond

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

D. Luftfartsverkets fond

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden Övriga kapilalmedel Investeringsbemyndigande

Invesleringsanslag

20 000 000

1000

23 000 000

1000

-3 002 000

20 000 000

20 000 000

Invesleringsanslag:

Teleanläggningar  m. m.

773 700 000

6 000 000

Televisions- och

790 400 000

ljudradioanläggningar

38 000 000

38 000 000

1 000 000

-23 700 000

811 700 000

811 700 000

Invesleringsanslag

488 700 000

24 600 000

342 000 000

8 000 000

114 100 000

488 700 000

488 700 000

Investeringsanslag

286 000 000

1000

24 000 000

1000

261 998 000

286 000 000

286 000 000

Bil. 7    Furslag till investeringsplan och invcstcringsstatcr

E. Fabriksverkens fond

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden

Investeringsbemyndigande

1000

24 000 000

8 199 000

Invesleringsanslag

32 200 000

32 200 000

32 200 000

1000

700 000 000

10 000 000

1 037 499 000

1 747 500 000

F. Statens vatlenfallsverks fond

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten

inom fonden Övriga kapilalmedel Investeringsbemyndigande

Investeringsanslag

1 747 500 000

1 747 500 000

G. Domänverkets fond

Investeringsbemyndigande

17 001 000

Summa investeringsanslag

17 001 000

Summa investeringsbemyndi-gaiiden för statens affärs­verksfonder

1 412 095 000

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

226 038 000 66 331 000 15 050 000

311707 000

619 126 000

Summa invesleringsanslag

619 126 000

619 126 000

III. Försvarets fastighetsfond

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten

inom fonden Övriga kapilalmedel Investeringsbemyndigande

192 701 000 27 746 000 18 000 000 59 354 000

297 801 000

Summa invesleringsanslag

297 801 000

297 801 000

100 000

Investeringsanslag

1000

Investeringsanslag

1000

Investeringsanslag

Investeringsanslag

Prop. 1975:100

IV. 

Statens utlåningsfonder

Utrikesförvaltningens lånefond

Investeringsbemyndigande

Biståndsförvaltningens lånefond

Investeringsbemyndigande

Statens bosättningslånefond

Investeringsbemyndigande

Statens lånefond för den mindre skeppsfarten

Investeringsbemyndigande

25 000 000

100 000

1000

1000

25 000 000

510 000 000

Investeringsanslag

1000

Invesleringsanslag

Studienicdclsfondcn

Avskrivningsmedel från statsbudgeten

Lånefonden för studentkårlokalcr

Investeringsbemyndigande

Fiskerilånefonden

Investeringsbemyndigande

1000

Invesleringsanslag

510 000 000

1000

1000

Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk ni. ni.

Avskrivningsmedel

Investeringsanslag

från statsbudgeten

338 000

Investeringsbemyndigande

362 000

700 000

700 000

700 000

Statens fiskrcdskapslänefond

Investeringsbemyndigande

1000

Investeringsanslag

1000

Statens hantverks- och industrilånefond

Investeringsbemyndigande

30 000 000

Invesleringsanslag

Lånefonden för bostadsbyggande

Investeringsbemyndigande       1670 000 000

Investeringsanslag

Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder

Investeringsbemyndigande

1000

Invesleringsanslag

Lånefonden för kommunala markförvärv

Investeringsbemyndigande

150 000 000

Investeringsanslag

30 000 000

1 670 000 000

1 000

150 000 000

Bil. 7    Förslag till investeringsplan och invcstcringsstatcr

Lånefonden för allmänna samlingslokaler

Investeringsbemyndigande

1000

Summa investeringsbemyndi-

ganden för statens

Iitlåningsfonder

1 875 469 000

Invesleringsanslag

1000

v. Fonden för låneunderstöd

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

56 120 000

97 910 000

359 577 000

513 607 000

Summa investeringsanslag

513 607 000

513 607 000

VI. 

Fonden för statens aktier

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten Investeringsbemyndigande

50 000 000 143 660 000

193 660 000

Summa investeringsanslag

193 660 000

193 660 000

VII. Fonden för förlag till statsverket

Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

65 000 000 -5 000 000

60 000 000

Summa invesleringsanslag

60 000 000

60 000 000

VIII. Fonden för beredskapslagring

Investeringsbemyndigande

40 000 000

Investeringsanslag

40 000 000

IX. 

Diverse kapitalfonder

A. Statens vägverks förrådsfond

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten

inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

1 000

60 600 000

1 500 000

3 799 000

Invesleringsanslag

65 900 000

65 900 000

65 900 000

Prop. 1975:100

B. Sjöfartsverkefs fond

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

1000

29 461 000

50 000

43 888 000

Investeringsanslag

73 400 000

73 400 000

73 400 000

C. Fonden för Södertälje kanalverk

Investeringsbemyndigande

8 000 000

Investeringsanslag

8 000 000

D. Statens dataniasklnfond

Avskrivningsmedel

inom fonden Investeringsbemyndigande

53 500 000 9 501 000

63 001 000

Summa investeringsanslag

63 001 000

63 001 000

E. Jordfonden Investeringsbemyndigande

1000

Investeringsanslag

1000

F. Förrådsfonden för ekonomiskt försvar

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden

Investeringsbemyndigande

77 100 000

1 062 000

-1 062 000

77 100 000

Invesleringsanslag

77 100 000

77 100 000

Summa investcringsbe-inyndiganden för diverse kapitalfonder

64 127 000

SUMMA INVESTERINGSSTATER

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden Övriga kapilalmedel Investeringsbemyndigande

1

142 903 000

2

180 100 000 216 512 000

4 260 989 000

7 800 504 000

Summa invesleringsanslag       7 800 504 000

7 800 504 000

KUNOL. BOKTR. STOCKHOLM 1975     750188

Bilaga 8

Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret 1975/76 sedan budgetpropositionen

Prop. 1975:100

Bil. S    Förändringar 1 förslaget till statsbudget

Bilaga 8

FÖRÄNDRINGAR I FÖRSLAGET TILL STATS­BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1975/76 SEDAN BUDGETPROPOSITIONEN

1    Riksdagen 1975. 1 saml Nr 100. Bilaga 8.

Prop. 1975:100

Totalbudgeten för

Inkomster

A. Skatter, avgifter, in. m.:

I.  Skatter

II.  Uppbörd i statens verksamhet

III. Diverse inkomsler

Summa

B. Inkomster av statens kapitalfonder:

I. Statens affärsverksfonder

II.    

Riksbanksfonden

III. Statens allmänna faslighelsfond

IV.   

Försvarets fastighetsfond

V. Statens ullåningsfonder

VI. 

Fonden för låneunderstöd VII. Fonden för statens aktier VIII. Fonden för beredskapslagring 

IX. 

Statens pensionsfonder 

X.

Diverse kapitalfonder

Summa

Budget-

Senare

Summa

propositionen

ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.

Milj

. kr.

71 729,2

-f 3 438,0

75 167,2

1 592,5

-h

73,0

1 665,5

840,8

+

30,1

870,9

74 162,5

-h3 541,1

77 703,6

943,8

+

2,5

946,3

250,0

+

100,0

350,0

506,2

506,2

130,4

130,4

2 438,6

5,0

2 433,6

104,0

104,0

122,9

122,9

87,6

87,6

97,9

97,9

80,9

80,9

4 762,3

-f-

97,5

4 859,8

C. Beräknad övrig finansiering:

I. Avskrivningar och övriga kapi­lalmedel inom kapitalfonderna:

Statens affärsverksfonder Övriga kapitalfonder 

II. 

Övrig kapitalåterbetalning

1 932,6

436,1

23,9

-f-     27,8 +       0,1

1 960,4

436,2 23,9

Summa

2 392,6

-f     27,9

2 420,5

Summa

81 317,3

-1-3 666,5

84 983,8

Underskott

11 906,8

-1459,3

10 447,5

Summa milj. kr.

93 224,1

-H 2 207,3

95 431,4

Bil. 8    Förändringar i förslaget till statsbudget

budgetåret 1975/76

Utgifter

Budget-

Senare

Summa

propositionen

ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.

Milj. kr.

12,0

_ 

12,0

3 265,3

+       0,9

3 266,1

3 174,9

3 174,9

9 781,5

9 781,5

26 419,1

-     35,0

26 384,1

6 130,6

6 130,6

6 703,7

+1 400,0

8 103,7

12 061,6

-       8,2

12 053,4

3 994,1

+       8,5

4 002,6

413,6

-f       6,1

419,7

4 977,6

-i-     73,0

5 050,6

5 796,7

-1-   328,0

6 124,7

2 540,7

+   334,0

2 874,7

1 219,3

1219,3

1 000,0

1 000,0

133,4

133,4

4 500,0

+   100,0

4 600,0

A. Ulgiftsanslag:

1. Kungl. hov- och slottsstaterna 

II. 

Justitiedepartementet

III.

Utrikesdepartementet

IV.

Försvarsdepartementet V. Socialdepartementet

VI. 

Kommunikationsdepartementet VII. Finansdepartementet VIII. Utbildningsdepartementet 

IX. 

Jordbruksdepartementet

X. 

Handelsdepartementet 

XI. 

Arbetsmarknadsdepartementet XII. Bosladsdeparlemenlet

XIII. Industridepartementet

XIV.    Kommundepartementel

XV. 

Oförutsedda utgifter

XVI. Riksdagen och dess verk XVII. Riksgäldsfonden

Summa   92 124,1

-h2 207,3       94 331,4

fl. Beräknad övrig medelsförbrukning:

I. Minskning av anslagsbehåll­

ningar

900,0

-

900,0

11. Ökad disposilion av rörliga

krediter

200,0

-

200,0

Summa      1 100,0

-

1 100,0

Summa milj. kr.   93 224,1

-f 2 207,3       95 431,4

Prop. 1975:100

Driftbudgeten för

Inkomster

A. Skaller, avgifter, m. m.:

I. Skatter

II. 

Uppbörd i statens verksamhet III. Diverse inkomster

Summa

B. Inkomster av statens kapitalfonder:

I.

Statens affärsverksfonder

II.

Riksbanksfonden

III. Statens allmänna fastighetsfond

IV.    

Försvarels fastighetsfond

V.

Statens ullåningsfonder

VI.

Fonden för låneunderstöd

VII.

Fonden för statens aktier

VIII.

Fonden för beredskapslagring

IX.

Statens pensionsfonder

X. 

Diverse kapitalfonder

Budget-

Senare

Summa

propositionen

ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.

Milj. kr.

71 729,2

-h3 438,0

75 167,2

1 592,5

+     73,0

1 665,5

840,8

+     30,1

870,9

74 162,5

+ 3 541,1

77 703,6

943,8

+       2,5

946,3

250,0

+   100,0

350,0

506,2

506,2

130,4

130,4

2 438,6

5,0

2 433,6

104,0

104,0

122,9

122,9

87,6

87,6

97,9

97,9

80,9

80,9

Summa     4 762,3

+     97,5

4 859,8

Summa inkomster pä driftbudgelen

78 924,8

2 363,6       82 563,4

Summa milj. kr. 78 924,8

+ 2 363,6       82 563,4

Bil. 8    Förändringar i förslaget till statsbudget

budgetåret 1975/76 

Utgifter

Budget-

Senare

Summa

propositionen

ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.

Milj. kr.

A. Egentliga statsutgifter:

I. Kungl. hov- och slottssiaterna

12,0

12,0

11. Justitiedepartementet

3 183,3

+       0,9

3 184,1

III. Utrikesdepartementet

3 167,8

3 167,8

IV. 

Försvarsdepartementet

9 474,5

9 474,5

V. Socialdepartementet

26 376,5

-     35,0

26 341,5

VI. 

Kommunikationsdepartementet

4 374,9

4 374,9

VII. Finansdepartementet

6 370,0

+ 1 400,0

7 770,0

VIII. Utbildningsdepartementet

11 336,7

+     23,9

11 360,6

IX. 

Jordbruksdepartementet

3 904,4

+       8,5

3 912,9

X. 

Handelsdepartementet

273,5

+       4,1

277,6

XI. 

Arbetsmarknadsdepartementet

4 647,6

+     73,0

4 720,6

XII. Bostadsdepartementet

3 962,7

+   328,0

4 290,7

XIII. Industridepartementet

548,1

+   182,3

730,5

XIV. Kommundeparlemenlel

1 179,8

1 179,8

XV. 

Oförutsedda utgifter

1 000,0

1 000,0

XVI. Riksdagen och dess verk

133,4

133,4

Summa

79 945,1

+ 1985,7

81 930,9

B. Ulgifier för statens kapitalfonder:

I. Riksgäldsfonden

4 500,0

+   100,0

4 600,0

II. 

Avskrivningar av nya kapital-

investeringar

1 157,9

-     15,0

1 142,9

III. Avskrivning av oreglerade

kapitalmedelsförluster

1,0

1,0

Summa

5 658,9

+     85,0

5 743,9

Summa utgifter pä driftbudgeten

85 604,0

+ 2 070,7

87 674,8

Beräknat underskott pä stalsregleringen: Beräknat underskott på

statsregleringen

6 429,3

Avsättning till budgetutjämningsfonden

av kommunalskattemedel

250,0

Summa  -6 679,3 Summa milj. kr.    78 924,8

417,9

6011,4

; 150,0

900,0

+1 567,9

-5 111,4

+3 638,6

82 563,4

Prop. 1975:100

Kapitalbudgeten för

Inkomster

Budget-

Senare

Summa

propositionen ändringar      Milj. kr.

Milj. kr.

Milj. kr.

Lånemedel

4 127,5

+   108,6

4 236,1

Summa milj. kr.     4 127,5

+   108,6

4 236,1

Bil. 8    Förändringar i förslaget till statsbudget

budgetåret 1975/76 

Utgifter

Budget-

Senare

Summa

propositionen

ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.

Milj. kr.

I. Statens affärsverksfonder:

Postverkets fond

-3,0

-3,0

Televerkets fond

-33,8

+  10,1

-23,7

Statens järnvägars fond

114,1

114,1

Luftfartsverkets fond

262,0

262,0

Fabriksverkens fond

9,2

-    1,0

8,2

Siatens vattenfallsverks fond

977,9

+ 59,6

1 037,5

Domänverkets fond

17,0

17,0

II. 

Siatens allmänna fastighetsfond

326,7

-  15,0

311,7

III. Försvarets fastighetsfond

59,4

59,4

IV. 

Statens utlåningsfonder

1 875,5

1 875,5

V. Fonden för låneunderstöd

306,6

+  53,0

359,6

VI. 

Fonden för statens aktier

141,6

+    2,0

143,7

VII. Fonden för förlag till statsverket

-5,0

-5,0

VIII. Fonden för beredskapslagring

40,0

40,0

IX. 

Diverse kapitalfonder:

Statens vägverks förrädsfond

3,9

-    0,1

3,8

Sjöfartsverkels fond

43,9

43,9

Fonden för Södertälje

kanalverk

8,0

8,0

Statens datamaskinfond

9,5

9,5

Jordfonden

0,0

0,0

Förrådsfonden för ekonomiskt

försvar

-1,1

-

-1,1

Summa

4 152,3

+ 108,6

4 261,0

\vgår kapitaläterbetalning:

Avsättning till fonden för oreglerade

kapitalmedelsförluster

1,0

1,0

3vrig kapilalåterbetalning

23,9

-

23,9

Summa

24,9

-

24,9

Summa milj. kr.

4 127,5

+ 108,6

4 236,1

KUNGL.SOKTR. STOCKHOLM 1975     75018

Bilaga 9

Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: Årsredovisning för verksamhetsåret 1974

Prop. 1975:100

Bil. 9    Allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: Årsredovisning 1974

ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN FJÄRDE FONDSTYRELSEN

Årsredovisning för verksamhetsåret 1974

Styrelse

Kommunslyrelseordföranden Albert Aronson, ordförande Riksdagsledamoten Sven[REDACTED_EFTERNAMN], vice ordförande Kommunalrådet Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Riksdagsledamoten Karl Boo Direktören Peder Bonde Direktören Wilhelm Söderman Andre ordföranden Lars[REDACTED_EFTERNAMN] Förbundsordföranden Enar[REDACTED_EFTERNAMN] Ekonomen Lars[REDACTED_EFTERNAMN] Ekonomichefen Kurt Lanneberg Förbundsordföranden Hans Hellers

Suppleanter

Statssekreteraren Tony[REDACTED_EFTERNAMN] Riksdagsledamoten lohannes[REDACTED_EFTERNAMN] Kommunalrådet Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Förbundsdirektören Sven Järdler Direktören Karl-Axel Linderoth Direktören Hans Grundström Förbundsordföranden Erik Lehman Andre förbundsordföranden Sven Wehlin Förbundsordföranden Åke[REDACTED_EFTERNAMN] Ulredningssekreleraren Jan-Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Professorn Osborne Bartley

Verkställande direktör

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 100. Bilaga 9.

Bilaga 9

Prop. 1975:100

Revisorer

Bankdirektören Carl-Henrik[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande Direktören Torkel Stern Direktören Arne[REDACTED_EFTERNAMN] Ekonomichefen Per Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Verkställande direktörens översikt

I enlighet med riksdagens beslut i maj 1973 har styrelsens verksamhet startat under 1974. Sedan styrelsen vid årsskiftet utsett verkställande direktör blev del hans sak alt i samråd med styrelsen i första hand an­skaffa lokaler och bygga upp ell kansli för verksamhetens bedrivande. Första liden utnyttjades tillfälliga lokaler men i december har kansliet fått sladigvarande sådana under adress Kungsgatan 44.

Fondens placeringsverksamhet kom i gång först under årets andra kvartal och då i försiktig skala. Vid halvårsskiftet hade drygt 50 mkr. placerats i aktier. Anskaffningsvärdet av fondens aktier uppgick vid ut­gången av 3:e och 4:e kvarlalen till 194 respektive 232 mkr.

Av de 500 mkr. riksdagen ställt till fondstyrelsens förfogande har 300 mkr. successivi rekvirerats från riksförsäkringsverket. Härav har drygt 230 mkr. disponerats för aktieköp, varför fondstyrelsen vid årels utgång förfogar över en likviditelsreserv på drygt 70 mkr. i banktillgodoha­vanden. Härtill kommer följaktligen outnyttjad rekvisitionsrält i riks­försäkringsverket på 200 mkr.

Den marknad fonden har haft att arbeta i under sitt första verk­samhetsår har växlat starkt. Vid årets ingång någon vecka efler olje­krisens utbrott låg börsindex lågt. Utsikterna för atl 1974 skulle bli ett gott vinslår för industrin i förening med en lätt kredilmarknad åstad­kom under årets fyra första månader en stark kursuppgång. En index­lopp nåddes den 7 maj, då Affärsvärldens generalindex från årsskiftet stigit över 21 %. Under resten av året föll index och låg vid årets utgång 1,9 % lägre än föregående årsskifte. Främst torde det vara de successivt nedreviderade prognoserna för den internationella konjunkturutveck­lingen som under andra halvåret verkade starkt kurspressande. Den kraftiga inflationen medförde också osäkerhet vid bedömningen av före­lagens verkliga vinstutveckling. Detta i kombination med en successivt åtstramad kreditmarknad och diskussioner om ålgärder i vinslbegrän-sande syfte verkade sannolikl också dämpande på kursutvecklingen.

Speciellt i en sådan marknad har det bedömts riktigt att gå försiktigt fram. Detta har varit desto mera angelägel, som en köpare av fondens storleksordning lält kan verka kursdrivande. Även om vissa skäl talat för en försvagning av aktiemarknaden, har fondens ledning ansett det

Bil. 9    Allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen:

3

Årsredovisning 1974

lämpligt att successivi köpa i en vikande marknad. Detta speciellt med tanke på fondens kapital i förhållande till den svenska aktieomsätt­ningen. Detla resulterar på kort sikt i högre anskaffningsvärden än mot­svarande dagsvärden.

Vid årels slut ingår i fondstyrelsens aktieportfölj 25 olika företag, som framgår av nedanstående sammanställning. Av dessa svarade följan­de sex förelag Volvo, AGA/Corona, LM[REDACTED_EFTERNAMN], Mo och Domsjö samt Svenska Fläktfabriken för ca 75 % av tolalportföljens anskaffningsvär­de. Förutom kvarvarande portfölj vid årsskiftet har fonden under årel bl. a. köpt och senare sålt 15 000 Bahco, 6 300 Förelagsfinans, 4 500 In-veslor och 5 000 SAAB-Scania. Vid bedömning av portföljen bör hål­las i minnet alt del är fråga om en portfölj under uppbyggnad, och alt tillgången på material växlat starkl.

I nuläget domineras portföljen av 635 000 Volvo-aktier, varav 585 000 förvärvades i augusti, då en uppgörelse träffades mellan AB Volvos led­ning och fondstyrelsen om en riktad nyemission till en kurs av 171 kr.; en uppgörelse som i september godkändes av en exlra bolagsstämma. Del är den första riktade emission, som genomförts i vårt land, sedan en lag­ändring möjliggjort sådana. Placeringen i Mo och Domsjö-aklier av stor­leksordningen 8,4 mkr. förklaras av AP-fondens köp 1968 av det kon­vertibla lån bolaget då emitterade. Denna placering har under året över­förts till 4:e fonden, som utnyttjat konverteringsrätten. Den efler Volvo största posten i fondens aktieinnehav utgörs av 128 408 aktier i Corona. Under förutsättning av godkännande av AGA:s extra bolagsstämma i januari 1975 avses dessa bli utbytta mot 160 510 AGA-aktier. Tillsam­mans med de 52 270 AGA-aktier som redan ingår i portföljen, blir fon­dens innehav av AGA-aktier efter denna transaktion 212 780 aktier. I förhållande lill lolala antalet aktier i förelaget blir fondens innehav 6 % och därmed fondens relativt sell största.

Av fondens portfölj vid årets slut utgöres 48 % av nya aktier. Det gäller 100 mkr. av innehavet i Volvo samt fondens samtliga aktier i At­las Copco, Bröderna Edstrand samt Mo och Domsjö. Nyemissionerna in­klusive utförsäljningen i marknaden av aktier under året uppgick lill ca 370 mkr., innebärande en stark ökning av beloppet i förhållande till 1973 och det högsta belopp som redovisats sedan 1969. I viss mån torde delta kunna förklaras av den köpkraft fonden 1974 tillfört marknaden. Portföljens bokvärde per den 31.12.1974 utgjorde 232 mkr. Deklara-tionsvärdel per samma dag var 186 mkr. Huvudparten eller 2/3 av diffe­rensen mellan bok- och deklaralionsvärdena gäller Volvoplaceringcn.

Administration: Medelantalet anställda har under året varit 4. I löner och ersättningar har utgått till;

Prop. 1975:100

styrelse och verkställande direktör

535 000 kr.

övriga anställda

139 748 kr.

revisorer

51 000 kr.

Slockholm i januari 1975

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] Verkställande direktör

Förvaltningsberättelse

Från riksförsäkringsverket har fjärde fondstyrelsen successivt under årel erhållit 300 mkr. Härav utgöres 86,4 mkr. av avgifter eriagda av staten, kommuner och därmed jämförliga samfälligheter samt av bolag, föreningar och stiftelser, i vilka staten, kommun eller därmed jämföriig samfällighel äger ett bestämmande inflytande. 156,9 mkr. är avgifter er­lagda av enskilda arbetsgivare, som i genomsnitt för det år, vara av­gifterna belöper, sysselsatt minst 20 arbetstagare. I avgifter från enskilda arbetsgivare med färre anställda än 20 arbetstagare samt i avgifter, som eriägges jämlikt 34 § lagen om försäkring för allmän tilläggspension, kommer 56,7 mkr.

De av fondstyrelsen förvallade medlen har placerats på sätt som fram­går av balansräkningen och särskild specifikation över styrelsens aktie­innehav vid årsskiftet. Enligt fondens reglemente är aktierna bokförda till anskaffningsvärdet.

Resultatet av årets förvaltning samt styrelsens tillgångar och skulder per den 31 december 1974 framgår av nedanstående resultaträkning samt balansräkning.

Resultaträkning 1974

tkr.

834

6 202

./.

1 175

5 861

341

./.

101

6101

./.

2 330

3 771

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader

Rörelseresultat

Realisationsvinster Realisationsförluster

Skatt Nettoresultat

Bil. 9    Allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: Årsredovisning 1974

Balansräkning 1974.12.31

Tillgångar

tkr.

Kassa och bank

74 352

Övriga fordringar

28

Aktier

-

232 092

Summa tillgångar

306 472

Skulder

Leverantörsskulder

224

Skatteskuld

2 330

Övriga skulder

147

Fondkapital

300 000

Årets nettoresultat

ri 1975

-

3 771

Summa skulder

306 472

Slockholm den 23 janua

Albert Aronson (ordf.)

Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl Boo

Peder Bonde

Wilhelm Söderman

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Enar[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars Lfung

Kurt Lanneberg

Hans Hellers

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

(verkst. dir.)

Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas, att föreslående resul­taträkning samt balansräkning överensstämmer med räkenskaperna.

Stockholm den 4 februari 1975

C.-H.[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf.) Torkel Stern

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Revisionsberättelse

Undertecknade, som av Kungl. Maj:t förordnals atl såsom revisorer granska Allmänna Pensionsfondens fjärde fondstyrelses förvallning, får härmed avgiva revisionsberättelse för år 1974.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaper, pro­tokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvallning slående till­gångarna saml vidtagit de övriga granskningsålgärder vi ansett erforder­liga.

Prop. 1975:100

Räkenskaperna har siffergranskats av därtill utsedd revisionsbyrå.

Vi finner ingen anledning till erinran mol de aklielransaklioner, som fonden företagit under år 1974. Transaktionerna har även enligt vår uppfattning genomförts på ett sådant sätt, att icke önskvärda påverk­ningar på aktiemarknaden undvikits.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande för­valtningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräk­ningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest belräffande fond­styrelsens förvaltning.

Slockholm den 4 februari 1975

C.-H.[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf.) Arne[REDACTED_EFTERNAMN] Torkel Stern Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Bil. 9    Allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: Årsredovisning 1974

Aktieinnehav per den 31 december 1974

Förelag

Anlal

Anskaffningsvärde

Deklarationsvärde

AGA

ASEA

Allas Copco

Bahco

Cellulosa

Cementgjuteriet B

Corona

A 106 423

B   21 985 Edstrand B Fläkt Fortia

A      632

B 25 903 Gränges Iggesund Incentlve Iro LM[REDACTED_EFTERNAMN]

A   9 120

B 86 700 MoDo

Al 30 856

B   20 571 Mölnlycke Nife Jungner

B bundna 22 953

B fria

9 047

Perstorp B Promotion B Ratos B Sandvik Sydkraft

A      602

B       179

C 15 219 Tändstickor B Volvo

A bundna 280 219

B bundna 346 166

B fria

8 615

Totalt

per st.

totalt

per st.

totalt

kr.

tkr.

kr.

tkr.

52 270

136

7 123

118

6 168

10 000

94

941

82

820

11 000

147

1 617

137

1 507

7 300

192

1 399

183

1 336

30 900

231

7 132

197

6 087

16 600

282

4 676

260

4316

128 408

158

20 299

130

16 693

10 000

212

2118

193

1 930

22 095

376

8 313

350

7 733

26 535

179

4 762

163

4 325

8 750

154

1 351

146

1 278

10 000

234

2 344

245

2 450

17 000

211

3 591

205

3 485

17 020

354

6 033

241

4 102

95 820

191

221

20 897

185 190

18 160

51427

163 163

8 404

142 154

7 549

5 700

197

1 121

190

1 083

32 000

141 141

4 523

140 135

4 435

16 000

148

2 375

106

1 696

8 100

222

1 801

213

1 725

26 000

222

5 795

171

4 446

18 600

227

4 227

207

3 850

16 000

152

2 432

120

1 920

7 000

122

857

92

644

635 000

170 170 170

107 961

123 123 120

78 079

185 817

232 092

KUNGL. DOKTR. STOCKHOLM 1975     750188

Lagförslag

Bilaga 10

Prop. 1975:100 Bil. 10    Lagförslag

Bilaga 10

1    Förslag till

Lag om storleken av statiig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för budgetåret 1975/761

Härigenom föreskrives att statlig inkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, skall för budgetåret 1975/76 ingå i preliminär skatt med 100 procent av grundbeloppet.

1 Jämför 1974: 403.

1    Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 100. Bilaga 10

Prop. 1975:100

2    Förslag till

Lag om ändring i förordningen (1955: 256) om investeringsfonder för konjnnkturutjämning

Härigenom föreskrives i fråga om förordningen (1955: 256) om in­vesteringsfonder för konjunkturutjämningi

dels alt i 4 §, 9 § 1 mom., 11, 13, 17, 19, 20, 29 och 31 §§ orden "Kungl. Maj:t" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form,

dels att i 13, 8, 15 och 16 §§, 20 § 1 mom., 25, 29 och 31 §§ saml anvisningarna till 3 och 11 §§ ordet "förordning" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "lag" i motsvarande form,

dels att rubriken till förordningen samt 9 § 3 mom., 12 och 14 §§ skall ha nedan angivna lydelse.

Lag om investeringsfonder för konjunkturutjämning

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 §

3 m o m.- Finnes det med hän­syn till läget på arbetsmarknaden och övriga förekommande om­ständigheter vara av synnerlig vikt för det allmänna att viss investe­ring igångsattes, äger Kungl. Maj:t på ansökan, med avseende å läng­re tid än som kan ske enligt 1 mom., besluta att investeringsfond må tagas i anspråk för sitt ända­mål. Kungl. Maj:t må ock under enahanda förutsättning meddela preliminärt beslut att investerings­fond, som framdeles avsattes, må tagas i anspråk för sitt ändamål. Har    sådant    preliminärt    beslut

I         Senaste lydelse av

1 § 1963: 215

3

§ 1969: 743

4

§ 1965: 574

9 § 1 mom. 1963: 215

II § 1969:633

13 § 1963: 215

15

§ 1970:910

16

§ 1963: 215

17

§ 1969: 743

19

§ 1963: 215

20

§ 1 mom. 1963: 215 25 § 1963: 215

anvisningarna till 3 § 1969: 743 anvisningarna till 11 § 1963: 215. - Senaste lydelse 1959: 69.

3 mom. Finnes det med hän­syn lill läget på arbetsmarknaden och övriga förekommande om­ständigheter vara av synnerlig vikt för det allmänna atl viss investe­ring igångsattes, äger regeringen eller, efter regeringens förordnan­de, arbetsmarknadsstyrelsen på ansökan, med avseende å längre lid än som kan ske enligt 1 mom., besluta alt investeringsfond må lagas i anspråk för sitt ändamål. Regeringen eller, efter regeringens förordnande, arbetsmarknadssty­relsen må ock under enahanda för­utsättning meddela preliminärt be-

Bil. 10    Lagförslag

Nuvarande lydelse

meddelats och inkommer uppgift om investeringsfonden enligt 27 §, skall arbetsmarknadsstyrelsen med­dela slutligt beslut i enlighet med det preliminära beslutet.

Föreslagen lydelse

slut att investeringsfond, som framdeles avsattes, må tagas i an­språk för sitt ändamål. Har så­dant preliminärt beslut meddelats och inkommer uppgift om investe­ringsfonden enligt 27 §, skall ar­betsmarknadsstyrelsen meddela slutligt beslut i enlighet med det preliminära beslutet.

Beslut enligt första stycket må avse högst sjuttiofem proceni av såda­na vid lidpunkten för beslutet kvarstående fondmedel, beträffande vilka beslut enligt 1 mom. icke meddelats, och, såvitt avser framtida avsätt­ningar, sjuttiofem procent av dessa. Belopp, som enligt beslutet må tagas i anspråk, må vidare icke överstiga sjuttiofem procent av kostna­derna under den lid beslutet avser för däri angivna investeringar eller bidrag.

12 §3

Kungl. Maj:t eller, efler Kungl. Maj:ts förordnande, arbetsmark­nadsstyrelsen må, om särskilda skäl föreligga, meddela tillstånd för företag alt taga investerings­fond för skogsbruk i anspråk för ändamål, som avses med investe­ringsfond för rörelse, och att laga investeringsfond för rörelse i an­språk för ändamål, som avses med investeringsfond för skogsbruk, så ock eljest atl, för ändamål som sägs i 11, 13 och 14 §§, taga in­vesteringsfond i anspråk i annan förvärvskälla än den, i vilken av­sättning skett. I fall som avses i 9 § 3 mom. och 11 § tredje styc­ket skall dock fråga som nu sagts alltid prövas av Kungl. Maj:t.

Regeringen eller, efler regering­ens förordnande, arbetsmarknads­styrelsen må, om särskilda skäl fö­religga, meddela tillstånd för före­lag all laga investeringsfond för skogsbruk i anspråk för ändamål, som avses med investeringsfond för rörelse, och att laga investe­ringsfond för rörelse i anspråk för ändamål, som avses med investe­ringsfond för skogsbruk, så ock eljest atl, för ändamål som sägs i 11, 13 och 14 §§, laga investe­ringsfond i anspråk i annan för­värvskälla än den, i vilken avsätt­ning skell. I fall som avses i 11 § tredje stycket skall dock fråga som nu sagts alllid prövas av re­geringen.

14 %*

Kungl. Maj:t eller, efler Kungl. Maj:is förordnande, arbetsmark­nadsstyrelsen må, om särskilda skäl därtill föreligga, medgiva atl investeringsfond för rörelse tages i anspråk för kostnader för väg­arbete, anordnande av vatten- och avloppsledningar, iordningställan­de i övrigt av tomtområde för be-

s Senaste lydelse 1963: 215. 

Regeringen eller, efter regering­ens förordnande, arbetsmarknads­styrelsen må, om särskilda skäl därtill föreligga, medgiva alt in­vesteringsfond för rörelse tages i anspråk för kostnader för vägar­bete, anordnande av vatten- och avloppsledningar, iordningställan­de i övrigt av tomtområde för be-

Prop.1975:100

Föreslagen lydelse

byggelse samt liknande arbeten ävensom för iordningställande av markområde för sjöreglering och kraftverksbygge.

Nuvarande lydelse

byggelse samt liknande arbeten ävensom för iordningställande av markområde för sjöreglering och kraftverksbygge. / fall som avses i 9 § 3 mom. skall dock fråga som nu sagts alltid prövas av Kungl. Maj:t.

Har investeringsfond enligt vederbörligt beslut fått lagas i anspråk un­der flera på varandra följande beskattningsår för kostnader, som sägs i första stycket, skola bestämmelserna i 11 § andra stycket äga mot­svarande tillämpning i fråga om sådana kostnader.

Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Innehållsförteckning

Innehållsförteckning

Reviderad finansplan 1975

2

Den internationella utvecklingen

2

Den ekonomiska utvecklingen 1974

6

Den ekonomiska politiken 1975

10

Konjunkturutveckling och ekonomisk pohtik

10

Försörjningsbalans och bytesbalans

24

Budgetpolitiken

28

Statsfinansiella perspektiv på längre sikt

30

Avslutning

34

Särskilda frågor

38

Statlig garanti för AB Svensk Exportkredit

38

Allmänna Pensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhet under

år 1974

39

Översyn av budgetsystemet

40

Anslagsfrågor

41

Beräknade merkostnader för täckande av löner och pensioner

m. m, för budgetåret 1975/76

41

Avskrivning av nya kapUalinvesteringar för budgetåret 1975/76

42

Riksgälds fonden

42

Totalbudgeten budgetåren 1974/75 och 1975/76

43

Hemställan

51

Bilaga 1:    Reviderad Nationalbudget 1975

Bilaga 2:    Långtidsbudget för perioden 1975/761979/80

Bilaga 3: Riksrevisionsverkets approximativa beräkning av budgetut­fallet för budgetåret 1974/75

Bilaga 4: Riksrevisionsverkels förnyade inkomstberäkning för budget­året 1975/76

Bilaga 5: Specifikation av inkomstema på driftbudgeten för budget­året 1975/76

Bilaga 6: Specifikation av anslagsförändringar i förhållande till bud­getpropositionen för budgetåret 1975/76

Bilaga 7: Förslag tiU investeringsplan och investeringsstater för budget­året 1975/76

Bilaga 8: Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret 1975/ 76 sedan budgetpropositionen

Bilaga 9: Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen: Årsredovis­ning för verksamhetsåret 1974

Bilaga 10: Lagförslag

Riksdagen 1975.1 saml Nr 100. InnehåU

KUNGL.BOKTR. STOCKHOLM 1 975     750188