Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:154

Regeringens proposition

1983/84:154

om ett ökat anslag till internationellt utvecklingssamarbete budget­året 1984/85;

beslutad den 15 mars 1984.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

Pä regeringens vägnar INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

LENNART[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås alt riksdagen anvisar 300 milj kr för internatio­nellt utvecklingssamarbete budgetåret 1984/85 utöver de medel som beräk­nals i budgetpropositionen. Medlen skall främst användas för den interna­tionella utvecklingsfonden (IDA) och för biståndsinsatser i de svårt tork­drabbade delarna av Afrika. I propositionen föreslås också atl riksdagen godkänner Sveriges bidrag lill den sjunde påfyllnaden av IDA:s resurser.

1    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 154

Prop. 1983/84:154

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1984-03-15

Närvarande: statsrådet I. Caris:>on, ordförande, statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Si­gurdsen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Pelerson,[REDACTED_EFTERNAMN], Bo­ström, Bodsiröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg och Wickbom.

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ett ökat anslag till internationellt utvecklingssamarbete bud­getåret 1984/85.

1    Inledning

Riksdagen har nyligen godkänt regeringens förslag om medelsram för internationellt utvecklingssamarbete budgelåret 1984/85 (prop. 1983/84; 40, UU 8, rskr 87). I budgetpropositionen till årets riksmöte (1983/84; 100, bilaga 5) föreslår regeringen all del lill inlernalionellt utvecklingssamar­bete anvisas 6595 milj.kr. Härtill kommer 151 milj.kr. i vissa ulgifler för bistånds- och u-landsverksamhet som belaslar andra anslag än biståndsan­slagen. I budgetpropositionen lämnas förslag på hur beloppen skall förde­las på ändamål.

Av budgetpropositionen framgår alt regeringen fäster största vikl vid atl den internationella utvecklingsfondens (IDA) utlåning kan upprätthållas på en hög nivå. Sedan budgetpropositionen lades fram har en överenskom­melse iräffals om en sjunde påfyllnad av IDA:s resurser med 9 miljarder US dollar. En påfyllnad som skulle ha medgett en realt oförändrad utlå­ningsvolym skulle ha behövt uppgå till ungefär 15 miljarder dollar. Över­enskommelsen innebär en klart mindre påfyllnad än den som alla givar­länder utom Förenta Staterna förordade. Den överenskomna nivån har av såväl IDA-ledningen som flertalet givarländer betecknats som helt otill­räcklig. Chefen för Världsbanken har därför vänt sig lill givarländerna -Sverige inbegripet - och vädjat om extra bidrag. Jag bedömer det angelä­gel alt Sverige lämnar ett sådanl bidrag.

I budgeiproposilionen behandlas ingående den varaktiga torka som drabbat slora delar av Afrika och bidragit till en svär livsmedelskris inle

Prop. 1983/84:154

3

minsl i södra Afrika. Fortlöpande rapporter bekräftar situationens allvar. Södra Afrika lider också svårt avbräck genom de poliliska och ekonomiska påtryckningar som Sydafrika riktar mol grannstaterna. Till detta kan läg­gas att stagnationen i bidragsgivningen lill de internationella biståndsorga­nen har omedelbara och påtagliga återverkningar för Afrikas del. Dessa omständigheter talar för alt Sverige ytterligare ökar siu bistånd till Afrika, särskill den södra delen.

Mol den här bakgrunden föreslår jag en ökning av biständsanslagen med 300 milj.kr. ulöver de medel som i budgetpropositionen beräknats för budgetåret 1984/85. De totala anslagen för internationellt utvecklingssa­marbete skulle därmed uppgå fill 7046 milj.kr. I konsekvens härmed bör den i budgetpropositionen redovisade planeringsramen för budgelåret 1985/86 höjas med 300 milj.kr.

Jag redovisar i det följande mina förslag till fördelning på ändamål av den föreslagna anslagshöjningen. Jag har därvid vägletts av angelägenheten att stödja IDA och södra Afrika. Men ocksä vissa andra ändamål bör kunna komma i fråga. Inledningsvis lämnas det förslag till svenskl dellagande i den sjunde päfyllnaden av IDA:s resurser (IDA 7) som förulskickades i budgetpropositionen.

Anslagsfördelning 1984/85

Förslag i bud­getproposi­tionen

Föreslagen ökning

Totalt

C 1.

Internationella utvecklings­fonden

Afrikanska utvecklingsfonden UNDP VNICEF Övriga anslagsposter

499080000 104855800 410000000 140000000 784064200

80000000 30000000 20000000 20000000

579080000 134 855 800 430000000 160000000 784064 200

Totalt

[REDACTED_PERSONNUMMER]

150000000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

c 2.

Kalastrofer m. m. Regionala insatser Särskilda program Övriga anslagsposter

260800000

120000000

155 000000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

100000000 25 000000 25 000000

360800000

145000000

180000000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Totalt

[REDACTED_PERSONNUMMER]

150000000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

C3-C8.

837 140000

_

837 140000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

300000000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Biståndskostnader som finan­sieras över andra huvudtitlar eller anslag

151000000

151000000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

300000000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

ti    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 154

Prop. 1983/84:154

4

2   Sveriges deltagande i den sjunde påfyllnaden av internationella utvecklingsfondens resurser

2.1      Inledning

I budgetpropositionen har regeringen för budgelåret 1984/85 beräknat bidraget till internationella utvecklingsfonden med samma bidrag som ut­går under innevarande budgetär, dvs. 499080000 kr. Härulöver har i proposilionen föreslagits atl ytterligare medel för IDA reserveras under anslagsposlen Övriga multilaterala bidrag. När budgetpropositionen fram­lades pågick internationella förhandlingar om bidragen till IDA för de närmasle åren. Dessa förhandlingar har nu i stort sett avslutats.

2.2      Internationella utvecklingsfonden och dess verksamhet

IDA, som är en del av världsbanksgruppen, finansierar ulvecklingspro­jekl i läginkomstländerna. IDA är den största och vikligasle källan för långivning på s.k. mjuka villkor lill dessa länder. Länder, vilkas per capi­ta-inkomst inte överstiger 795 dollar i 1981 ärs priser, kan erhålla lån från IDA. Över 80% av IDA:s utlåning har hittills gåll lill länder med en per capita-inkomst under 410 dollar i 1981 års priser. Långivningen har alllmer inriklals på alt förbättra levnadsstandarden för de mesl eftersatta grupper­na pä landsbygden. Den har fiämst avsell jordbruks- och landsbygdsut­veckling saml ulbyggnad av infi"aslruklur och program- och seklorstöd. En närmare redogörelse för världsljankgruppens inkl. IDA:s verksamhet läm­nas i budgetpropositionen.

IDA;s verksamhel finansieras genom gåvobidrag från i första hand de industrialiserade medlemsländerna. Della sker genom s.k. påfyllnader som avser treårsperioder. Under IDA:s sex hittillsvarande påfyllnadsperioder, som sträcker sig till den 1 juli 1984, har bidrag lämnats till IDA med lolall 28 miljarder dollar. Det svenska bidragel uppgår sammanlagl lill ca 820 milj. dollar, vilket innebär en andel på knappt 3% av de medel som tillskjulits.

Den sjätte påfyllnaden avsåg från början perioden 1980/81 -1982/83 men fick p.g.a. försenade inbetalningar av USA förlängas ell år med ell special­arrangemang, i vilket USA inle dellog. Den ursprungliga IDA 6-päfyllna-den omfattade 12 miljarder dollar, varav Sveriges andel ulgjorde 3%.

2.2.1 Överenskommelsen Otti den sjunde påfyllnaden

Förhandlingarna om den sjunde påfyllnaden av IDA, som inleddes i november 1982, avslutades i januari 1984. IDA-ledningen hade föreslagit atl bidragsmälel för treårsperioden 1984/85-1986/87 skulle vara minsl 16 miljarder dollar. Denna nivä skulle i stort sett ha inneburit all realvärdet av IDA:s resurser skulle ha kunnat bibehållas på den sjätte påfyllnadens nivå.

Prop. 1983/84:154

5

USA intog från förhandlingarnas början en mycket återhållsam attityd och markerade all USA endast avsåg bidra med 750 milj. dollar per är och högst 25% jämfört med 27% av 12 miljarder dollar i IDA 6. Detta skulle med i övrigt oförändrad bidragsfördelning mellan givarländerna innebära 9 miljarder dollar. Ett stort antal givarländer var från början beredda att stödja en påfyllnad om 16 miljarder dollar men ändrade sig under förhand­lingarnas gång till 12 miljarder dollar bl.a. i syfte alt förmå USA atl godta detta som en rimlig kompromiss. USA;s position påverkades emellertid inle och trots samlliga övriga givarländers stöd för en påfyllnad om 12 miljarder dollar, blev slutresultatet en sjunde påfyllnad om endasl 9 mil­jarder dollar. Härtill kommer atl 3% av del nämnda påfyllnadsbeloppet tills vidare är ofördelat.

Denna nivå ansågs både av IDA-ledningen och flertalet givariänder som hell otillräcklig med hänsyn till de fattigare u-ländernas behov av IDA-re-surser och kommer enligl IDA-ledningen alt orsaka allvariiga problem.

I diskussionerna om bidragsfördelningen i IDA 7 var del länge osäkert vilka andelar de fyra största givarländerna efler USA skulle ta på sig. Frågan om bidragsfördelningen i IDA kopplades av dessa länder till frågan om rangordningen i Världsbanken efler den selekliva kapilalhöjningen' där. Efter informella förhandlingar nåddes en överenskommelse som till­godoser ell önskemål frän Japan atl harmonisera sin andel i Världsbankens kapilal med nivån på sitt IDA-bidrag. Överenskommelsen innebär alt Japan erhåller andraplatsen i Världsbanken efler den selekfiva kapilalhöj­ningen före Förbundsrepubliken Tyskland pä Iredje plats och med Slorbri­lannien och Frankrike på delad fjärdeplais. Japan bidrar i gengäld med 18,7% av den totala IDA-påfyllnaden, vilkel innebär en belydande höjning jämförl med IDA 6, dä den japanska andelen var 14,65%. Frankrike höjer också sin bidragsandel medan Förbundsrepubliken Tysklands och Storbri­tanniens respektive andelar sänks.

Som redovisades i budgetpropositionen framhöll Sverige under förhand­lingarna all den svenska andelen i IDA 6, som var 3 %, inle kunde upprätt­hållas i IDA 7. Sveriges andel i förhållande lill BNI är högre än de flesla andra givarländers och en viss minskning av den svenska andelen var därför enligl svensk mening befogad.

Den nu uppnådda överenskommelsen innebär alt regeringen utfäster ett bidrag för perioden 1984/85-1986/87 om 1 617060000 kr., ett belopp som motsvarar 2,3% aV den överenskomna päfyllnaden. Utfästelsen lämnas med förbehåll för riksdagens godkännande.

Bidragsfördelningen mellan givarländerna framgår av bilagan. Bidragen har utfästs i nationella valutor lill den genomsnittliga växelkurs som gällde för 6-mänadersperioden 10 juni-9 december 1983.

' Den selektiva kapitalhöjningen företas för att anpassa medlemsländernas kapital­andelar i Väridsbanken till de kvolhöjningar som nyligen företagits i Internationella valutafonden (åttonde kvothöjningen).

Prop. 1983/84:154

6

2.2.2    Specialarrangemang

I syfle atl förbäitra IDA;s resurssituation överenskoms också vid det avslutande IDA 7-mölel att ansträngningarna skulle fortsätta att mobilisera ytterligare resurser till IDA under de närmaste månaderna. IDA-ledningen fick därför mandat att utreda förutsättningen för ett specialartangemang för att ulöka den fastställda påfyllnadsnivån för perioden 1984/85-1986/87 med sikte pä ett totalt resursbelopp på 12 miljarder dollar. Dä emellertid USA inle kan förulses medverka bortfaller 25 % varför ökningen maximalt torde uppgå till 2,25 miljarder dollar. Arrangemanget avses vara av multila­teral karaktär och baseras på ett brett dellagande av givarländerna. Dis­kussionerna om ett specialartangemang skall avslutas före den 1 juli 1984.

Sverige uttryckte under förhandlingarna stöd för ett specialartangemang med deltagande av övriga givarländer inkl. de stora bidragsgivarna. Samti­digt markerades att den andel som Sverige godtog i den sjunde påfyllnaden sannolikt inte skulle kunna upprätthållas i ett sådant lilläggsartangemang.

2.2.3    Överenskommelsens ikraftträdande och förhandsutfästelse

För alt överenskommelsen skall träda ikraft fordras alt minst 12 givar­länder (s.k. Part I-länder som i huvudsak är i-länder), vilkas bidragsåtagan­den uppgår fill minsl 80% av det lolala påfyllnadsbeloppet, har ratificerat överenskommelsen och notifierat IDA härom.

Eftersom USA:s andel av IDA 7 är 25% kan ikraftträdande inte ske förtän USA notifierat IDA om sin avsikt atl bidra, dvs. lidigasl den 1 oklober 1984 då del amerikanska budgelåret börjar. För att ge IDA möjlig­hel att ulfäsla nya krediter redan från 1 juli 1984, då IDA 6-resurserna har uttömts, kan övriga givarländer lämna s.k. förhandsutfäslelser.

2.2.4    Översyn av IDA 7-överenskommelsen

Vid del avslulande IDA 7-mölet beslutades alt en översyn av de första 18 månadernas erfarenheter under IDA 7-perioden skall ske. Vid över­synen skall prövas i vilken utsträckning IDA lyckats tillgodose behoven hos IDA-låntagarna. Ulvecklingen i givarländerna skall också granskas med hänsyn lill utsikterna atl mobilisera ytterligare resurser vid den tid­punkten.

2.3 Föredragandens överväganden

IDA är det vikligasle inlernalionella organet för län på förmånliga villkor lill läginkomstländerna. IDA:s utlåning karakläriseras av en långtgående strävan att förbättra levnadsvillkoren för de mest eftersatta befolknings­grupperna. IDA:s verksamhel ligger väl i linje med de svenska biståndspo­litiska målen. IDA är ett erkänt mycket effekfivt fungerande biståndsor­gan.

Prop. 1983/84:154

7

En uppgörelse har nu nåtts om bidrag till fonden för den närmaste ireårsperioden genom den sjunde påfyllnaden. Från svensk sida har vi sett det som angelägel atl stödja kraven atl IDA skall tillföras ökade resurser så att långivningen kan upprätthållas på en hög nivå. Jag välkomnar därför all en överenskommelse kunnat träffas men beklagar samtidigt att påfyllnaden blev klart mindre än samtliga givarländer utom USA hade föredragit. Ansträngningarna atl mobilisera ytterligare resurser lill IDA genom extra bidrag eller någon form av specialartangemang bör därför stödjas.

Regeringen har med förbehåll för riksdagens godkännande utfäst ett svenskt bidrag på 1617 milj.kr.' för perioden 1984/85-1986/87.1 överens­stämmelse med IDA-reglérna för belalning av medel till IDA avses utbelal­ningen av bidragel göras med lika stora belopp under budgetåren 1984/85-1987/88. Den första utbetalningen skall verkställas under budgetåret 1984/85. Medel härför har begärts i budgetpropositionen under anslaget C 1. Bidrag till inlernalionella biståndsprogram. Som en följd av all det svenska bidragel belalas ut under en fyraårsperiod bör en reserv i storleks­ordningen 200-300 milj.kr. byggas upp att hållas i beredskap för budgetåret 1987/88, dä en åttonde påfyllnad kan förväntas träda ikraft. Därigenom kan en kraftig anslagshöjning vid övergången undvikas.

Efter det avslutande IDA 7-mötet har chefen för Världsbanken vänt sig till givariänderna inkl. Sverige och vädjat om extra bidrag för all mobilise­ra ytterligare resurser fill IDA, dels för alt läcka del ofördelade utrymmet i själva IDA 7-påfyllnaden på ca 3%, dels för alt få lill stånd ett specialar­rangemang.

Sverige bör kunna lämna ell exlra bidrag till IDA för päfyllnadsperioden 1984/85-1986/87 med högst 700 milj.kr. fördelat på budgelären 1984/85-1987/88. Beloppet bör fördelas dels på grundöverenskommelsen, dels på del eventuella specialarrangemanget eller annan form för tilläggsbidrag. Under ovan angivna förutsättningar skulle Sveriges andel uppgå lill ca. 2,5%.

Sverige bör också i likhel med ett antal andra bidragsgivande länder vara berett atl lämna en förhandsutfästelse rörande det svenska bidragel.

3   Afrikanska utvecklingsfonden

Slora delar av Afrika befinner sig f.n. i en ytterst svär ekonomisk och försörjningsmässig kris. En varaktig lösning av krisen förutsätter alt ätgär­der vidlas för all öka livsmedelsproduktionen, underhålla och återställa ländernas industriella produktionskapacitet och bygga ul deras infrastruk­tur. Likaså måste de mänskliga resurserna tas lill vara genom insalser på

' 207 milj dollar till en växelkurs av 7,81 kr./dollar.

Prop. 1983/84:154

8

hälsovårds- och utbildningsområdena. Afrikanska utvecklingsfonden prioriterar dessa sektorer. Fonden, vars Qärde påfyllnad är förestående, förtjänar ett fortsatt starkt slöd frän svensk sida. Ett sådant slöd ulgör ett naturligt led i den svenska Afrikapolitiken.

Såsom redovisats i budgetpropositionen har förhandlingarna om den fjärde påfyllnaden av fonden nyligen inletts. Målsättningen är alt bevara realvärdet av fondens resurser för fortsatt utlåning. Delta kommer att ställa stora krav på Sveriges medverkan. Den svenska andelen, som f.n. uppgår lill 5,46%, är hög. Dcit bör undvikas alt andelen sjunker i en omfattning som skulle väcka uppmärksamhet och kunde påverka andra länders vilja att tillskjuta medel. I avvaktan på all påfyllnadsförhandlin-garna slutförs bör 30 milj.kr. avsättas för Sveriges medverkan i den kom­mande påfyllnaden.

4   FN:s utvecklingsprogram

FN:s utvecklingsprogram (UNDP) har under senare år fått se sina re­surser stagnera på ett sätt som får allvarliga återverkningar pä bislåndsgiv-ningen och som kan äventyra UNDP:s roll i FN-systemet. Sveriges bi­dragsandel har sjunkit kraftigt sedan några är tillbaka. Jag föreslår att UNDP ges ell engångsbidrag om 20 milj.kr. aU användas för UNDP:s verksamhet i de minst utvecklade länderna. Bidragel skall ses som ett extrabidrag som inte prejudicerar Sveriges kommande bidragsandel.

5   FN:s barnfond

Som jag framhöll i budgetpropositionens avsnitt om FN:s barnfond (UNICEF) dör varje dag ca 40000 barn av orsaker som sammanhänger med fattigdom och undernäring. 27 av de afrikanska länderna har myckel hög spädbarnsdödlighet. Chefen för UNICEF pekar på atl del redan idag finns medel och meloder för att inom del närmasle årtiondet säkra överlev­naden för fatliga barn och garanlera dem en rimlig hälsostandard.

Sveriges allmänna bidrag lill UNICEF har inle ökal i takt med kostnads­utvecklingen för organisationen. Jag anser att ett engångsbidrag om 20 milj.kr. bör lämnas lill UNICEF för atl stärka dess kapacitet alt bekämpa barnadödlighel och undernäring i u-länderna. Bidraget skall ses som ett extrabidrag som inte prejudicerar Sveriges kommande bidragsandel.

Jag erinrar om alt jag i budgetpropositionen under anslagsposten Övriga mulfilaterala bidrag beräknal sammanlagl 26 milj.kr. för extrabidrag till UNDP och UNICEF. De bidrag som jag föreslagil i det föregående bör lämnas utöver de i budgetpropositionen beräknade exlrabidragen.

Prop. 1983/84:154

9

6   Katastrofbistånd

Den prekära försöijningssituationen i Afrika har fortlöpande förvärrats. Flertalel länder söder om Sahara befinner sig sedan länge i en allvarlig ekonomisk kris med stagnerande eller sjunkande nationalinkomst. Samti­digt har effekterna av den långvariga torkan i regionen - som nu drabbar flera länder för Iredje årel i följd - blivit alltmer kännbara. Härlill kommer de politiska och ekonomiska påtryckningar som Sydafrika utövar genl­emol grannstaterna.

De allvarliga försörjningssvårigheterna för ell stort anlal afrikanska stater belyses väl av förhållandena i några av programländerna för svenskt bistånd.

Mogambique har drabbats myckel hårt av sydafrikanska destabilise­ringsåtgärder. Militära rader har företagits in i södra Mozambique från Sydafrika, som med underhåll och ulruslning slött rebellrörelsen Resisten­cia Nacional de Mogambique (RNM). Mojambique är del land i södra Afrika som kanske varit värst utsatt för torkan vartill kommil en cyklon som orsakat omfattande skador. Lesotho, som redan genom sitt geografis­ka läge är starkt beroende av Sydafrika, är f.n. utsatt för ell hårt tryck frän Sydafrika. Bl.a. utövas ekonomiska påtryckningar på Lesotho i syfte all få lill stånd poliliska eftergifter. Också Lesotho har drabbats av torkan. I Botswana har stora delar av landel blivit otjänliga för jordbruk p.g.a. torkan. Botswana har väl tillgodogjort sig sill bistånd. Regeringen bedriver bl.a. ett ambitiöst program för vattenförsörjning på landsbygden. Sverige lämnar stöd åt detta alltmer betydelsefulla program. Zambia har akuta ekonomiska problem främst p.g.a. all efterfrågan pä landels två vikligaste exportvaror, koppar och kobolt, minskal samtidigt som prisulvecklingen på dessa varor varit mycket ogynnsam. I likhel med grannstaterna har landel vållats stora skador av torkan. Kap Verde har varil utsatt för sländig torka sedan mitten av 1970-talet när landel blev självständigt. Den kapver­diska försöijningskrisen kommer sannolikt atl bestå ytterligare några år.

Mot den här bakgrunden finner jag del angelägel alt Sverige ytterligare ökar sill bistånd lill Afrika, särskill den södra delen. Jag föreslår alt anslagsposten Kalastrofer m.m. lillförs 100 milj.kr. utöver de medel som beräknats i budgetpropositionen.

Medlen bör främsl användas för alt tillgodose omedelbara hjälpbehov. Vid sidan härav bör ökad uppmärksamhet ägnas ät förebyggande åtgärder som har långsiktig verkan och därigenom minskar sårbarheten för torka och andra naturkatastrofer. Insatser med långsiktig verkan bör i första hand inriktas på programländer, där katastrofbistånd kan komplelleras med medel som anvisats för det reguljära utvecklingssamarbetet. Så har redan skett i Mogambique och Etiopien, där insalser inletts för all slärka transportkapaciteten. En liknande insats i Angola bekostas med katastrof­bistånd. I några programländer kan del uppstå behov av extraordinära

Prop. 1983/84:154

10

insatser för atl underlälla genomförandel av en ekonomisk stabiliserings­politik. Också sådana insalser bör kunna finansieras med medel från an­slagsposlen Katastrofer m.m.

Jag vill i sammanhanget erinra om all de medel som anvisas inom landramarna kan utnyttjas så alt försörjningssituationen i de ifrågavarande programländerna förbättras. Stödåtgärder som varaktigt främjar jord­bruksutvecklingen bör ägnas särskild uppmärksamhet. Effektivitetsfräm­jande insatser avseende distribution, lagring och transport av varor är därvid av betydelse. Också insatsvaror för jordbruket liksom konsum-fionsvaror för landsbygdsbefolkningen kan finansieras med biständsmedel för atl stimulera livsmedelsproduktionen.

Jag anser att anslagsposten Katastrofer m.m. bör räknas upp väsenfiigt och föreslår som framgått en ökning av anslagsposten med 100 milj.kr.

7   Särskilda program

I budgetpropositionen konstateras atl värt bistånd pä miljö-, markvårds-och energiområdena har sin tyngdpunkt inom landprogrammen. Det finns emellertid ett behov all vid sidan därav bedriva en experimentverksamhet för all pröva nya meloder och ulveckla den svenska resursbasen. Del kan också finnas anledning att uppmärksamma problem som berör en grupp av länder eller som aktualiseras av ett mellanstatligt organ. Av särskild bely­delse är därvid bl.a. alt finna meloder alt hejda ökenspridningen, söka irygga den lokala brännvedsförsörjningen och att främja småskalig energi­försörjning. Insatser av detta slag kan genomföras med hjälp av medel som anvisas för ämnesinriktad verksamhet. Ocksä vissa forskningsinsatser, som stöds av SAREC, bör kunna finansieras med sådana medel.

Jag föreslår all anslagsposten Särskilda program, inkl. miljö- och mark­vård samt energi, lillförs 25 milj.kr.

8   Regionala insatser

De sydafrikanska grannstaternas beroende av Sydafrika har på senare lid tydligt kommil i dagen och bl.a. manifesterats i vissa överenskom­melser med den sydafrikanska regimen. Det regionala samarbetet mellan de majoritetsstyrda staterna i södra Afrika, som bl.a. syftar lill all slärka ländernas oberoende av Sydafrika, utvecklas, emellertid väl inom ramen för deras samarbetsorganisation, SADCC. Samarbetet har hittills huvud­sakligen koncentrerats lill transporter och kommunikationer. Nya slörre projekt förbereds ocksä inom andra seklorer inom vilka Sverige har goda förutsättningar atl lämna bistånd, bl.a. miljö- och markvård och energi.

Jag föreslår all anslagsposlen Regionala insatser tillförs 25 milj.kr.

Prop. 1983/84:154

II

9   Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna utfästelsen atl Sverige skall bidra lill den sjunde påfyll­naden av IDA:s resurser med 1 617060000 kr. för päfyllnadspe­rioden 1984/85-1986/87 med ulbelalning i lika slora belopp un­der budgetåren 1984/85-1987/88 dvs. med 404265000 kr./år,

2.

godkänna all Sverige däruiöver lämnar ett bidrag till IDA med högst 700000000 kr. för päfyllnadsperioden 1984/85-1986/87 med utbetalning i lika stora belopp under budgelären 1984/85-1987/88, dvs. med högst 175000000 kr./år,

3.

godkänna'att Sverige lämnar en förhandsutfästelse om ovan an­givna bidrag till IDA,

4.

till anslaget C 1. Internationella biståndsprogram för budgetåret 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 150000000 kr. utöver i budgetpropositionen föreslaget anslag,

5.

lill anslaget C 2. UtveckUngssamarbete genom SIDA för budget­året 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 150000000 kr. ut­över i budgetpropositionen föreslaget anslag,

6.

godkänna de riktlinjer och den bidragsfördelning för inlernatio­nelll utvecklingssamarbete somjag har förordai i det föregående.

10   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1983/84:154

12

Bilaga

Preliminär bidragsfördelning mellan givarländerna i sjunde IDA-påfyllna­den (enligt överenskommelse i Vashington 12-14 januari 1984)

Bidrag

Bidrags-

(milj.US dollar)

andel

2 250

25,00%

1683

18,70%

1035

11,50%

603

6,70%

594

6,60%

405

4,50%

387

4,30%

315

3,50%

270

3,00%

207

2,30%

172

1,91%

151

1,68%

114

1,27%

108

1,20%

63

0,70%

63

0,70%

61

0,68%

59

0,66%

41

0,46%

22

0,25%

19

0,21 %

15

0,17%

15

0,17%

15

0,17%

10

0,11%

7,5

0,08%

7,5

0,08%

5,0

0,06%

4,5

0,05 %

4,5

0,05%

2,7

0,03%

2,7

0,03%

280

3,12%

Land

Förenta Staterna

Japan

Förbundsrepubliken

Tyskland

Storbritannien

Frankrike

Canada

Italien

Saudiarabien

Nederländerna

Sverige

Australien

Belgien

Norge

Danmark

Finland

Kuwait

Österrike

Förenade Arabemiraten

Spanien

Brasilien

Argentina

Jugoslavien

Mexico

Venezuela

IHand

Nya Zeeland

Sydafrika

Portugal

Grekland

Luxemburg

Island

Korea

öfördelat utrymme

Totalt

9000,0

100%

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984