Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 117 år 1972

Prop. 1972:117

Nr 117

Kungl. Maj:ts proposition angående finansiering av ett koksverk i Luleå; given Stockholms slott den 13 oktober 1972.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över induslriärenden, föreslå riksdagen alt bifalla det förslag om vars avlåtande tUl riksdagen föredragande departements­chefen hemställt.

Under Hans Maj:ls Min allernådigste Konungs och Herres frånvaro:

CARL GUSTAF

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att staten för finansiering av koksverk i Luleå lämnar ett kapitaltillskott av 75 milj. kr. tUl Statsföretag AB för teckning av aktier i Norrbottens järnverk AB.

Riksdagen 1972.1 saml. Nr 117

Prop. 1972:117

Utdrag av protokollet över industriärenden hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 13 oktober 1972.

Närvarande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], MO­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för industridepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om finan­siering av ett koksverk i Luleå och anför.

Norrbottens järnverk AB (NJA) och Statsföretag AB har i skrivelser resp. den 25 september och den 22 september 1972 anhållit om statlig medverkan lill finansieringen av ett koksverk i Luleå. NJA har därvid begärt att ett lån på 100 milj. kr. skall stäUas till förfogande i enlig­het med reglerna för statligt lokaliseringsstöd. Statsförelag har hem­ställt om ett kapilaltillskott av 105 milj. kr. för teckning av aktier i NJA.

Bakgrund

Historik

I slutet av år 1969 och i början av år 1970 diskuterade ägare och företagsledning fömtsättningarna för den fortsatia verksamheten vid NJA. Företaget var i behov av en finansiell rekonstraktion och utred­ningar hade visat att en uppruslning och utbyggnad av järnverket var nödvändig. NJA erhöll därför elt kapitaltillskott av 100 milj. kr. (prop. 1970: 78, SU 1970: 104, rskr 1970: 288). I samband därmed gjorde bo­laget en nedskrivning av sitt aktiekapital från 300 till 200 milj. kr.

Vid NJA utarbetades under år 1970 ett produktionsprogram och en långsiktig försälj ningsplan på grundval av ingående marknads- och lön­samhetsbedömningar. Den anpassning av produktionsapparaten, som försäljningsplanen aktualiserade, presenterades av bolaget i ett investe­ringsprogram, benämnt Investeringsprogram 70. Genomförandet av det­ta program kommer alt medföra bl. a. en tredubbling av råslålkapaci-teten och en fördubbling av kapaciteten för manufakturering av far­tygsmaterial. För att möjliggöra invesieringsprogrammel har 1971 och 1972 års riksdagar beviljat finansieringsstöd med sammanlagt 260 milj. kr. (prop. 1971: 64, NU 1971: 22, rskr 1971: 193, prop. 1971: 139, NU 1971: 45, rskr 1971: 326 och prop. 1972: 1 bil. 15, NU 1972: 15, rskr

1972: 90).

I redogörelse för verksanUietsåret 1971 framhåller NJA alt råvaru­priser och stålpriser på etl avgörande sätt påverkat resultatet. Vid rå-

Prop. 1972:117

3

järnsframställningen svarar koksen för ca 40 % och malmen för ca 35 % av koslnaderna. Priset på koks steg kraftigt under år 1970 och låg under försia delen av år 1971 kvar på en hög nivå. När stålkonjunklu-rerna försämrades sjönk koksprisel under senare delen av år 1971. Pri­set på den för NJA viktigaste malmkvalileten steg från år 1970 lill år 1971 med 9 %. De ökade råvarakoslnaderna i förening med prisfallet på stål medförde en nelloförlusl efler skaller av 63 milj. kr. år 1971, vilket var 13 milj. kr. mer än vad som fömtsågs, då Investeringspro­gram 70 presenterades. Andra företag inom branschen kunde konstale­ra likartade resultat. Trots konjunkturläget kunde NJA under år 1971 öka sin fakturering med ca 15 %.

Sedan slutet av år 1971 har orderingången ökat och försäljningspri­serna stigit. De marknadsbedömningar som gjordes för perioden t. o. m. år 1975, innan Investeringsprogram 70 fastställdes, har NJA hittills funnit realistiska. Företagel väntar under perioden en ökning av leve­ranserna av framför alll farlygsprofiler men även av produkter som balk, stångplåt och grovplåt.

Vidare väntar NJA all Investeringsprogram 70, som genomförs plan­enligt, under de närmaste åren skall föra med sig en fortsatt snabb fak­tureringsökning och all förelagels resultat efler hand kommer atl för­bättras. Under åren 1972 och 1973 kan dock fortsaita förlusler väntas uppstå i enlighet med vad som förutsågs i Investeringsprogram 70.

Utbyggnaden av NJA:s produktionskapacitet har aktualiserat beho­vel av en långsiktig lösning av koksförsörjningen. NJA har i en omfat­tande ulredning bl. a. jämfört koslnaderna för egen kokslillverkning med koslnaderna för koksimporl. Mol bakgrund av ulredningen har NJA:s styrelse funnit del angelägel all utvidga del pågående investe­ringsprogrammet med ett koksverk. Ärendet har efter behandling i NJA:s styrelse förts över lill Statsföretag AB. Inom Statsföretag har projektet blivit föremål för en ingående granskning varvid dess lönsam­het och anspråk på koncernens finansiella resurser särskilt beaktats.

I sin skrivelse har NJA lagl fram en flnansieringsplan för projeklel vilken föralsälter slallig medverkan. TUl skrivelsen har fogats ett utför­ligt material som innehåller bl. a. utföriiga kalkyler för transport-, an­läggnings- och driftkoslnader. Vidare redovisas lönsamhetskalkyler kom­pletterade med känslighelsanalyser m. m. Även koksverkels konsekven­ser för miljön och av NJA planerade åtgärder för miljöskyddet be­handlas utförligt.

Koksbehov

Vid jämframställning reduceras malmen vanligtvis med koks. På se­nare tid har bl. a. vid några järnverk i Nordeuropa naturgas börjat an­vändas. Priset på naturgas beror tiU stor del på transportkostnaderna. Atl dra en separat rörledning till Luleå eller atl transportera gas med

lt    Riksdagen 1972.1 saml. Nr 117

Prop. 1972:117

4

fartyg skulle enligt NJA bli dyrare än att utnyttja koks. Genom be­slulel om Investeringsprogram 70, som innebär anskaffning av bl. a. en ny masugn med en kapacitet av 1 mUj. ton/år anser sig NJA vara i behov av koks för sin järnframställning under den närmaste tjugo­årsperioden.

Produktionskapaciteten vid NJA är f. n. 490 000 ton tackjärn per år. För denna framslällnmg åtgår 275 000 ton koks per år. NJA:s sam­manlagda koksbehov väntas öka från nuvarande 275 000 ton/år tUl 800 000 ton/år vid egen koksproduktion eller 850 000 ton/år vid import (skillnaden beror på bl. a. den större mekaniska sönderbrytningen avstybbningen vid sjötransport). NJA har hittills köpt av de fria kvantiteter koks som finns på marknaden tUl lägsta pris för snabb le­verans. För att belysa konsekvenserna av denna inköpspolilik kan näm­nas att NJA fick betala upp tiU 400 kr/ton koks under högkonjunktu­ren år 1970 medan priset under den åtföljande lågkonjunkturen sjönk till 225 kr/ton koks av jämförbar kvalitet.

Kol- och kokstlllgång

De kända förekomslema av koksande kol bedöms enligt en OECD-rapport (Joint ad hoc Commillee on the Coking Industry, Energy Com-millee. Paris 1971) uppgå tUl 420 mUjarder ton. Fyndighetemas bryl­värdhet varierar med svavelhalt och mäktighet. Den årliga förbruk­ningen av kol vänlas år 1973 uppgå lill ca 550 milj. ton. Världens lack-jämsproduklion beräknas öka från 440 mUj. ton år 1969 till ca 540 milj. ton år 1975. Under samma period väntas koksningskapacileten minska något, vUket dock i huvudsak kompenseras av en minskande koksålgång vid järnframställning.

En studie av befintliga koksverk inom Kol- och Stålunionen visar all av ca 400 enheter är 165 mer än 20 år gamla år 1975. Endast ett 30-tal enheter väntas då vara yngre än fem år. Det är en allmän tendens att lägga ned stadsgasverk, dvs. anläggningar som primärt uppförts för atl framställa gas och där koksen är en biprodukt. Nya koksverk uppförs som regel i anslutning till järnverk. En konsekvens av nedläggningen av gasverk och järnverkens integrering av koksningsfunktionen är alt den kvantitet koks som utbjuds på marknaden minskar och atl kokspriserna stiger särskilt i goda stålkonjunklurer.

NJA anser atl det f. n. är mycket få koksleverantörer som har till­räcklig kapacitet för all tillgodose förelagels hela koksbehov. Föralom på produktionskapaciteten ställs krav på tillgång tUl hamnanläggning för fartyg på minst 50 000 ton dwt. Ett 50 000 tons dwt lastfartyg transporterar ca 25 000 ton koks. Det behövs ca 35 båtlaster med far­tyg av denna storlek för att leverera 850 000 ton koks till Luleå me­dan molsvarande koltransport kan klaras med ca 20 bållaster. Flertalet europeiska koksverk importerar en betydande del av sin

Prop. 1972:117

5

kol från Förenta staterna. Detla beror dels på USA-koIels höga kva­litet, dels på de låga brytningskostnadema. Kostnaden för kol impor­terat från Förenta statema till Europa anses prismaximerande för ko! som bryts inom EEC-området. Till viss del används även polskt kol vid koksning. Säkerhetsbestämmelser och lönekrav kan väntas öka bryt­ningskostnadema för kol i bl. a. USA. Framför allt kol från Australien kan därför komma atl priskonkurrera med USA-kol. Medelpriset på kol cif Luleå låg år 1971 vid 115 kr/lon. Motsvarande kokspris låg vid 245 kr/ton. Prisvariationerna för koks är betydligt slörre än för kol bero­ende på det begränsade koksutbudet.

Transportkostnader

NJA räknar med att den transportekonomiska fördelen av koksning i Luleå uppgår till ca 35 kr/lon jämfört med import av koks från EEC. Skillnaden i transportkostnader förklaras av dels den högre fraktkost­naden för koks, som har slörre volym än kol, dels avslybbning i sam­band med transporten. Denna kostnadsfördel, som NJA anser vara av avgörande belydelse för koksverkels ekonomi, grundar sig på nuva­rande relalivl låga sjötransporlkostnader och påverkas inte nämnvärt av förändringar i kolprisel. Skillnaden kan vänlas öka med stigande kosl­nader för sjötransport.

Skeppningssäsong och lagring

Skeppningssäsongen för kol och koks pågår 68 månader. En utbygg­nad av isbrytarflottan skulle enUgl NJA:s mening inte nämnvärt för­länga säsongen, eftersom aktuellt tonnage som regel är för brett för alt framföras efter isbrytare. Den korta skeppningssäsongen medför atl NJA under stora delar av årel får räkna med en belydande kollagring eller, om man väljer att köpa koks, kokslagring. Kollagring binder per år i genomsnitt 10 milj. kr. mindre i kapital än motsvarande koks­lagring.

Vid lagring av kol försämras koksningsegenskapema. Mest utsatta är kolhögarnas ytskikt. Genom att öka lagringshöjden och packa kolet med bulldozer kan man till största delen eliminera denna försämring. Den självanländningsrisk som kan uppstå vid en ökning av lagringshöj­den anser sig NJA kunna bemästra.

Samarbete med andra järnverk

Elt gemensamt ägt koksverk har diskuterats mellan NJA och andra svenska järnverk. Genom stordriflfördelar skulle kostnaderna per ton koks kunna sänkas något men samtidigt skulle transportkostnaderna för NJA öka betydligt jämfört med ett eget koksverk. Elt koksverk vid NJA kan dock, om fömtsättningarna för etl samarbete ändras, byggas ut för produktion till andra jämverk.

Prop. 1972:117

6

Koksverkskalkyl

NJA har vid bedömningen av lönsamheten för etl koksverk utgått från en jämförelse med kostnaden för bästa inköpsallernaliv för koks (långlidsavlal). För alt kunna göra denna kalkyl har NJA fått göra vis­sa antaganden. Elt av dessa har redan nämnts, nämligen alt masugns­processen med utnyttjande av koks skall användas under koksverkets ekonomiska livstid, som beräknas till ca 20 år. NJA har värderat pro­duklionen från koksverket tUl rådande listpris på koks fritt masugns­kransen enligt bästa inköpsalternativ. Produktionskostnaderna har före­laget beräknal med utgångspunkt från rådande förhållanden i fråga om kolpriser, löner m. m. Eftersom kostnaden för kol är den helt domi­nerande posten blir koksverkels lönsamhet i första hand beroende av prisrelationen mellan kol och koks. Även produktionsvolymen är av slor belydelse för lönsamheten.

NJA har beräknat investeringskostnaderna för koksverket till 322 milj. kr. Med tillägg för räntekostnader under byggnadstiden och behövligt rörelsekapital beräknas kapitalbehovet uppgå till 337 milj. kr. I sam­manhanget bör nämnas att av de invesleringar i hamnanläggningar, kranar m. m. som Luleå kommun utför, hänför ca 35 milj. kr. sig till koksverksprojektet. I NJA:s kalkyler ingår hyreskostnader för utnytt­jandet av dessa anläggningar.

Vid en årlig koksproduklion av 800 000 ton bedömer NJA lönsam­heten vara god. Såväl internränta, avkastning på eget kapital som åter-vinningsliden för satsat kapital i projektet har därvid beaktats. Vid be­räkningarna har känslighetsanalyser ulförts, varvid kalkylantaganden som produktionsvolym och kolpriser har varierats. Detta innebär att man har försökt bedöma hur exempelvis en minskning av koksproduk-lionen kan påverka lönsamheten. Internränlan varierar mellan 11 och 21 % före skatt beroende på vilka anlaganden man utgår ifrån vid kalkyleringen. Eftersom koksningslekniken är välkänd och det finns re­ferensanläggningar, kan anläggnings- och driftkostnader bedömas med förhållandevis god säkerhet. Vid föreslagen finansiering beräknar NJA investeringens ålervinningstid tUl 810 år, räknat från beslutstillfället.

Regionala konsekvenser

Uppförandet av koksverkel och därav föranledda invesleringar inom Luleå kommun beräknas under perioden november 1972juli 1975, fömtom administrations- och konslmklionsarbete, ge sysselsättning mol­svarande ca 400 manår. Koksverket kommer vid kontinueriig drifl alt behöva omkring 140 anställda. För kollossning beräknas ungefär sam­ma personalantal som vid kokslossning, omkring 50 man.

Av den tolala investeringskostnaden på 322 milj. kr. beräknas 75 100 milj. kr. tiUfalla norriandslänen i form av bestäUningar av utrust­ning, byggnadsarbeten m. m. NJA bedömer att cirka hälften av samtli­ga arbelen och beställningar kan vänlas lillfaUa svenska förelag.

Prop. 1972:117

7

Konsekvenser för handelsbalansen

Vid oförändrat kokspris beräknar NJA sin koksimport efler järn­verksutbyggnaden lill över 200 milj. kr. per år. Uppförandet av ett koksverk beräknas medföra en engångsimport av anläggningar för ca 150 milj. kr., huvudsakligen från Västeuropa. Den årliga kolimporten vid en koksproduktion av 800 000 ton kommer att uppgå lill ca 135 milj. kr. Denna import väntas ske främst från Förenta staterna, Polen och Sovjetunionen. Även andra länder kan komma ifråga beroende på priser, leveransvillkor och kvalitet på salufört kol. Genom all olja, bensin m. m. till stor del kan ersättas med gas från koksverket kan im­porten komma atl minska med ylleriigare ca 10 milj. kr/år. Således kan enligt NJA elt koksverk förväntas minska landets imporlbehov med 7080 milj. kr/år.

Beredskapssynpunkter

Kol- och kokslagringsmöjlighelerna är av större belydelse för för­sörjningsberedskapen än själva koksningskapacileten. Koksverket får dock belydelse för den ekonomiska försvarsberedskapen genom de lager av kol och koks som läggs upp i anslutning lill anläggningen.

Mdjökonsekvenser

FramstäUning av koks sker genom torrdeslillation av kokskol i ugnar sammansatta till batterier. Den vid torrdestillalionen bildade gasbland­ningen underkastas en serie kylnings- och reningsoperalioner, varvid tjära, bensol, svavel, ammoniak, naftalin m. m. avskiljs. Den renade gasen används delvis för processen. Energi från överskottsgasen och tjäran kan utnyttjas vilket gynnsamt påverkar projektets lönsamhet.

För att koksverket skall kunna uppfylla högt släUda krav på miljö­skydd, ingår omfattande skyddsanordningar i planerade anläggningar. NJA uppskattar koslnaderna för dessa anordningar för rening, slofl-avskiljning m. m. i samband med behandling av bl. a. gas, kol och koks till över 30 milj. kr. I Investeringsprogram 70 ingår en reducering av järnverkels stoflulsläpp från nuvarande 1 300 kg/lim till 250 kg/tim år 1975 vid en tredubbling av produklionen. Sloflulsläppet från koksver­kel och dess kollager vänlas bli 4550 kg/lim. Rening av processav-loppsvatlen ca 50 mVlim kommer alt ske i ett biologiskt renings­verk. Av väsentlig betydelse ur miljösynpunkt är vidare att NJA genom all i järnverket ersätta eldningsolja med gas från koksverket kan ned­bringa svaveldioxidutsläppet från järnverket med ca 2 000 ton/år.

Med en produktion av 800 000 lon koks per år kan NJA för egen räk­ning utnyttja en betydande del av den gas som utvinns vid koksningen. För en annan biprodukt, tjäran, anser sig NJA kunna finna köpare. Tjäran är mindre svavelrik än den olja den kan ersätta.

Det svavel som i pulverform frånskiljs i processen anser sig NJA

Prop. 1972:117

8

kunna avyttra till cellulosaindustrin utmed kusten. Någon intäkt från svavelförsäljning ingår emellertid inte i kalkylerna.

NJA har hos koncessionsnämnden för mUjöskydd ansökt om atl få uppföra koksverket. I yttrande tUl nämnden har naturvårdsverket fram­hållit att platsen, Börslskäret i Luleå, kan anses vara lämplig för koks­verket under fömtsättning atl långtgående skyddsåtgärder vidtas. För luftvårdsdelen föreslår naturvårdsverket alt NJA för alt erhålla till­stånd skall uppfylla vissa vilkor för att bl. a. diffusa utsläpp av stoft, rök, tjära och luktämnen skall kunna begränsas.

Naturvårdsverket konstaterar alt elt uppförande av koksverkel inne­bär en minskning av svaveldioxidulsläppel från bolagels anläggningar eftersom koksgas ersätter svavelrik olja. Den principiella ulfor.mningen av gasbehandlingsanläggningen och den biologiska anläggningen torde enligt naturvårdsverkets uppfattning kunna godtas. Eftersom detaljut­formningen ännu ej fastlagts förutsätter verket att denna kommer att underställas lillsynsmyndigheternas godkännande. Naturvårdsverket fö­reslår ytterligare vUlkor för återanvändning av processvatlen, behand­ling av kyl- och dagvatten m. m.

Sammanfattningsvis motsätter sig inle naturvårdsverket alt sökande ges tillstånd att uppföra och driva en anläggning för framställning av koks under förutsättning att av verket föreslagna vUlkor uppfylls. Be­slut i koncessionsnämnden kan vänlas under senare delen av år 1972.

Koksverkets finansiering

I sin skrivelse anhåller NJA om etl lån av 100 milj. kr. enligt reg­lerna för statligt lokaliseringsstöd. Utbetalning bör enligt bolaget ske i början av år 1974. I övrigt avses finansiering ske genom höjning av aktiekapitalet i NJA med 105 milj. kr. och genom leverantörskredher och banklån.

Statsföretag anför i sin skrivelse rörande koksverkel och dess finan­siering i huvudsak följande.

Koksverksprojektet, som fått en uttömmande behandling av NJA, syns ekonomiskt intressant. Styrelsen anser dock alt projekt av denna karaktär bör ha en hög självfinansieringsgrad och konstaterar vidare att NJA f. n. inte kan bidra lUl finansieringen med egna vinstmedel. Statsföretags resurser väntas under de närmaste åren vara hårt ansträng­da såväl av redan igångsatta projeki, framför alll NJA:s Investerings­program 70, som av lönsamhetsproblem hos flera av koncernbolagen. Styrelsen anser därför all Statsföretag f. n. inte kan lämna nödvändig finansiell medverkan till projeklel.

Statsföretag anför vidare, att koksverksprojektet kommer all erfordra en kapitalinsats som till år 1975 kommer atl stiga lill totalt ca 325 milj. kr. under fömtsättning av alt beslut fallas under år 1972. Finansieringen av del pågående investeringsprogrammet anstränger hårt NJA:s upp-

Prop. 1972: 117

9

låningskapacitet. Bolagets soliditet, dvs. eget kapital i procent av eget kapital och skulder, som den 31 december 1971 uppgick tUl 31 %, kommer under de närmaste åren alt sjunka under 20 %. Först under andra hälften av 1970-lalel kommer soliditeten åter atl nå upp till 30 % enligt de prognoser som nu föreligger.

Investeringsprogram 70 innebär emellertid en nödvändig upprustning av järnverket och beslut härom har fattats med kännedom om de fi­nansiella belastningama. För Statsförelags vidkommande krävs tUlskott genom koncernbidrag på totalt ca 120 milj. kr. och borgensförbindel­ser för nya lån på över 200 milj. kr.

Såväl NJA som Statsföretag förutsätter atl man i samband med en upphandling av koksverkel kan tillförsäkra sig förmånliga leverantörs-krediter genom medverkan av slalliga exportkredilorgan i de länder som kan komma ifråga för leverans av den lunga utrustningen till koks­verket. Statsföretag antar att en sådan kredit kan komma att bli av storleksordningen 110130 milj. kr. med en löptid av 78 år som un­der vissa betingelser kan utsträckas till 10 år. Återstående kapitalbehov skulle därmed uppgå tUl 195215 milj. kr.

Av det kapitalbehov som återstår sedan leverantörskredher utnyttjats skulle enligt Statsföretag 5055 milj. kr. kunna upplånas. Ägarkapita-let skulle därmed bli 145160 milj. kr., vilket också i huvudsak mot­svarar det krav på självfinansiering som Statsföretags styrelse tidigare ställt.

Statsförelag framhåller all ett koksverk med lokalisering tUl Luleå enligt reglerna för lokaliseringsstöd bör kunna påräkna lokaliserings­lån. Under förutsättning att NJA kan erhålla elt sådant lån på 100 milj. kr. med sedvanliga villkor bör finansieringen kunna ske på följande sätt:

leveranskredit

110130 milj. kr.

lokaliseringslån

100     milj.kr.

ägarkapital

115 95 milj. kr.

Summa

325 milj. kr.

Denna finansiering förutsätler att Statsföretag eller NJA när lokaUse-ringslånet börjar amorteras tillför ytterligare ägarkapital upp till nyss­nämnda 145160 milj. kr. Statsförelag förutsätter all lokaliserings-lånet inle erfordrar dess borgen. Statsföretag hemställer därför atl Kungl. Maj:t medverkar vid finansieringen av elt koksverk i Luleå ge­nom bidrag lill kapitalökning i NJA, alternativt elt för koksverkel nybU-dat dotterbolag tiU NJA, med 105 milj. kr. och genom lokaliseringslån tiU NJA på 100 milj. kr. med sedvanliga vUlkor.

Under fömtsättning av att beslut om koksverkel kan fattas under hösten 1972, kommer upphandling atl kunna verkställas redan före års­skiftet 1972/73. Utbetalningama under år 1972 har av NJA uppskattats

Prop. 1972:117

10

till ca 20 milj. kr. Under år 1973 och år 1974 infaller huvudparten av invesieringarna.

Statsföretag föreslår att bidrag lill kapUalökning utbetalas lill Stats­företag för vidarebefordran till NJA. Lokaliseringslånel föreslås bli ut­betalat under första halvåret 1974 för att möta de kapitalbehov som då uppkommer.

Departementschefen

I samband med bildandet av Statsföretag AB framhöll dåvarande che­fen för industridepartementet alt NJA med sina speciella uppgifter av främst sysselsältningskaraklär i viss mån måsle särbehandlas. Det var därför inle rimligt atl belasta förvaltningsbolagel med NJA:s löpande förlusler. Dessa borde i stället täckas med medel som i särskild ordning ställdes till förfogande efler beslul av riksdagen. Departementschefen framhöll emeUertid all NJA med bibehållande av sina speciella upp­gifter skulle göras så lönsamt som möjligt (prop. 1969: 121 s. 51).

Under de senasle åren har föralsältningarna för NJA:s lönsamhet och konkurrensförmåga förbättrats. Ar 1970 erhöll NJA sålunda ett kapitaltillskott av 100 milj. kr. för en finansiell rekonstruktion (prop. 1970: 78, SU 1970: 104, rskr 1970: 288). I enlighet med beslul på extra bolagsstämma i april 1970 skrevs aktiekapitalet ned från 300 till 200 milj. kr. Därmed gavs elt rikligare uttryck för företagets ekonomiska potential och för värdet av dess tillgångar. Samlidigl som företaget rekonslraerades finansiellt ändrades sammansättningen av företagets ledning. Verksamheten inom förelagsnämnd och hkartade organ har vid NJA under senare år utvecklats i positiv rikining.

I prop. 1970: 78 och 1971: 64 har lämnals en beskrivning av Investe­ringsprogram 70, som f. n. genomförs vid NJA. Investeringsprogram­met, som grandar sig på elt produklprogram för 1970-lalel, innebär en kraftig utökning av produktionskapaciteten samtidigt som förädlings­graden ökar. Investeringsprogram 70, vars sista elapp nu inleds, har hittills genomförls planenligt.

Den planerade utökningen av råjärnsproduklionen vid NJA kommer alt medföra all koksbehovel ökar från 275 000 till 800 000 ton per år. Koksens höga kostnadsandel vid järnframställningen och det minskade koksulbudel har föranlett NJA att göra en grundlig utredning av sin framtida koksförsörjning. I samband härmed har diskuterats bl. a. möj­ligheten alt uppföra ett med andra svenska järnverk gemensamt ägt koksverk i Mellansverige. Vissa stordriflfördelar skulle vinnas genom en sådan lösning. NJA har emellertid kunnat konstatera att stordrift­fördelarna mer än uppvägs av iransporlekonomiska fördelar vid lokali­sering av etl koksverk i anslulning till järnverket i Luleå. Om samar-

Prop. 1972:117

11

betstanken åter skulle aktualiseras anser sig NJA kunna bygga ut koks­verket så atl koks kan levereras till andra jämverk. NJA:s ulredning visar att ett eget koksverk är lönsammare än koksinköp och alt del dessulom ger en säkrare försörjning. Det är, såvitt man nu kan be­döma, inle möjligt att inom överskådlig tid ersätta koks med naturgas vid NJA.

NJA har mot denna bakgrund beslulat atl, under förutsättning att finansieringsfrågan kan lösas, i Luleå uppföra elt koksverk för en pro­duklion av 800 000 ton koks per år. Investeringskostnaderna beräknar NJA lill 337 milj. kr. inkl. räntor under byggnadstiden och rörelse­kapital.

Vid ell projekt av denna sloriek måste man grundligt försöka bedö­ma riskerna. Eftersom koksningslekniken är väl prövad, finns knappast anledning att befara några betydande avvikelser från beräknade kosl­nader för anläggning, igångsättning och drifl av koksverket. Kostnads-och intäktsberäkningama utgår från antaganden om den internatio­nella prisutvecklingen för kol och koks. Del går inle all bortse från en viss osäkerhet i dessa bedömningar, men den förefaller inle slörre än vad som är normalt vid investeringsverksamhet på jämförbara om­råden.

Projektet synes kunna ge en tillfredsställande avkastning på det in­vesterade kapitalet. Ett koksverk medför ökad lönsamhet i järnfram­ställningen, eftersom koksen framför allt vid goda järnkonjunkturer kan erhållas till lägre pris än vad som är fallet vid köp av koks. NJA:s ul­redning visar också alt endast ett eget koksverk på ell tillfredsställande sätt kan uppfylla NJA:s långsikliga koksbehov mot bakgrund av på­gående nedläggning av sladsgasverk och tendensen alt vid uppförande av nya koksverk dimensionera och lokalisera dessa lill järnverk.

Jag anser alt ett koksverk vid NJA bör kunna förslärka förelagets konkurrenskraft och dess möjligheter all utnyttja den kapacitel som det pågående investeringsprogrammet medför. Företaget bör kunna se fram mot förbättrad lönsamhet och konkurrensförmåga. Därmed torde också behovet av sådana slalliga tillskott till NJA, som fömtsattes vid Statsföretags bildande, på längre sikl inte föreligga.

Genom det redan beslutade invesieringsprogrammel och den före­slagna satsningen på etl koksverk kan NJA bällre uppfylla sitt särskilda mål, all skapa sysselsällning inom länet. Genom en tryggad koksför­sörjning bör risken för produktionsinskränkningar reduceras vilkel kan ha betydelse för atl hålla sysselsättningen vid NJA på hög nivå. Där­utöver medför koksverket sysselsättning genom anläggningsarbetena och när verket lagils i drift.

Koksverksprojektet kan väntas medföra en årlig minskning av im-porlbehovel på 7080 milj. kr. på grund av atl NJA kan importera

Prop. 1972:117

12

kol i stället för koks och på gmnd av atl koksgas kan ersätta importe­rad eldningsolja till jämverket.

Mot bakgmnd av det anförda finner jag starka skäl tala för att elt koksverk uppförs vid NJA under föratsättning av alt tUlstånd härtUl lämnas av koncessionsnämnden för miljöskydd. Del är därvid nöd­vändigt att NJA uppfyller de villkor som koncessionsnämnden kan komma att fastställa och som hänsynen till miljön kräver. Gas från koksverket kan tUl stor del ersätta eldningsolja vid järnverket vUket medför att svaveldioxidutsläppet kan reduceras avsevärt. NJA bör också vidta ålgärder för alt skapa en god arbetsmiljö vid koksverkel.

Statsföretag beräknar att dess finansiella medverkan i NJA under åren 197173 kommer alt uppgå tiU ca 120 mUj. kr. i form av koncern­bidrag. Hämtöver ställer Statsföretag borgen för över 200 milj. kr. i samband med Investeringsprogram 70.

Som jag tidigare redovisal, har Statsföretag förklarat atl bolaget pä grand av omfallningen av sitt ekonomiska engagemang inte har möj­lighet att svara för någon del av finansieringen av koksverket. Då jag av nyss anförda skäl finner det angeläget alt koksverket kommer till stånd, bör det ankomma på staten att direkt medverka vid finansie­ringen. Denna medverkan bör, såsom Statsföretag föreslagit, ske dels genom ett kapitaltiUskott till Statsföretag atl användas för teckning av nya aktier i NJA, dels genom lokaliseringsstöd enligt gällande regler.

Statsföretag har föreslagit atl statens finansieringsmedverkan skall uppgå till 205 milj. kr., varav kapitaltUlskott för aktieteckning bör ut­göra 105 milj. kr. Med hänsyn tdl att lokaliseringsstöd enligt gängse grunder bör kunna utgå för projeklel förordar jag att kapitaltillskottet tUl Statsföretag begränsas till 75 milj. kr. för ökning av aktiekapitalet i NJA.

Jag är beredd atl ställa utredningsmaterialet i ärendet tUl riksdagens näringsutskotts förfogande.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tUl Kapitaltillskott till Statsföretag AB för teckning av aktier i Norrbottens järnverk AB på tiUäggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 under fonden för statens aktier anvisa elt investeringsanslag av 75 000 000 kr.

Med bifall till vad föredragande sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten alt tiU riksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bilaga lill detta protokoll utvisar.

Ur protokollet:

Gunnel Anderson

MARCUS BOKTR. STHLM 1972     720481