Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 63 år 1971

Prop. 1971: 63

Nr 63

Kungl. Majrts proposition till riksdagen angående stödåtgärder på fiskets område, m. m.; given Stockholms slott den 5 mars 1971.

Kungl. Maj:t viU härraed under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över jordbmksärenden, föreslå riksdagen atl bi­falla de förslag ora vars avlåtande till riksdagen föredragande departe­raentschefen heraställt.

GUSTAF ADOLF

INGEMUND[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås, all under budgetåret 1971/72 statiig kredit­garanti raed 5 railj. kr. får lämnas för lån lill investeringar i fiskets be­rednings- och konservindustri. Till dessa investeringar föreslås vidare lån kunna ulgå från fonden lill främjande av beredning och avsättning av fisk ra. ra. Statlig kreditgaranti föreslås få lämnas med 20 raUj. kr. för all konsolidera ställningen hos låntagare, vilka har råkat ul för eko­noraiska svårigheter. SärskUda bidrag och lån föreslås som stöd lill fis­kare som drabbas av visst förbud raot sillfiske i Nordsjön och Skagerak.

Slutiigen föreslås all ca 6 railj. kr. budgetåret 1971/72 skall stå tUl förfogande för fiskels prisreglering ra. ra.

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 63

Prop. 1971: 63

Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 5 mars 1971.

Närvarande: ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för jordbruksdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anraäler efter gemensam beredning raed statsrådets övriga ledamöter fråga om stödåtgärder på fiskets område, m. m. och anför.

Inledning

Fiskerinäringsulredningeni, sora lillsaltes raed stöd av Kungl. Maj:ts berayndigande den 6 oktober 1967, har den 10 deceraber 1970 lagt frara belänkandet (Jo 1970: 5). Slödel lill fiskels berednings- och kon­servindustri.

Efter remiss har yttranden över belänkandet avgetls av statskontoret, statens jordbmksnärand, fiskeristyrelsen. Svensk fisk, ekonoraisk för­ening, Sveriges fiskares riksförbund. Kooperativa förbundet, Sveriges fiskgrossislers riksförbund och Föreningen Svenska konservlillverkare.

Med skrivelse den 11 februari 1971 har statens jordbruksnämnd av­getl förslag till reglering av priserna på fisk under budgetåret 1971/72,

Stödet till fiskets berednings- och konservindustri

Nuvarande bestämmelser för lånestödet till främjande av beredning och avsättning av fisk m. m.

Under fonden för låneunderstöd anvisades fr. o. m. budgetåret 1934/35 t. o. m. budgetåret 1963/64 investeringsanslag för lån tUl främ­jande av beredning och avsättning av fisk ra. ra. Fr. o. ra. budgetåret 1964/65 utgår stödet ur en särskUd lånefond Fonden till frärajande av beredning och avsättning av fisk ra. ra.

' Ledamöter statssekreteraren Ivan Eckersten, ordförande, riksdagsmannen Claes Elmstedl, direktören Carl[REDACTED_EFTERNAMN] och riksdagsmännen Näs[REDACTED_EFTERNAMN] och Georg Äberg.

Prop. 1971: 63

3

Enligt gällande besläramelser (1934: 138, ändrad senast 1966: 334) kan lån från lånefonden till frärajande av beredning och avsättning av fisk m. m. beviljas för anskaffande av fordon och annan utrustning, avsedd all användas för all utvidga och förbättra delaljdislribulionen av fisk. Vidare kan lån lämnas för andra åtgärder avsedda all fräraja beredning, förvaring och avsättning av fisk. För sistnäranda ändaraål får lån beviljas annan än ekonoraisk förening av fiskare raed uppgift atl befordra avsättningen av raedleraraarnas fångster endasl ora särskil­da skäl föreligger. Slutligen kan lån ulgå för atl skaffa rörelsekapital ål ekonomisk förening av fiskare raed ändaraål atl köpa fiskredskap och molordrivraedel för raedleraraarnas räkning.

För lån till ekonoraisk förening av fiskare skall ränta utgå raed 5 «/o om årel räknat från lyflningsdagen. Kungl. Maj:t kan dock medge ränlefrihet under högst fera år. Lånet skall återbetalas på sätt Kungl. Maj:l för varje särskUt fall besläraraer, varvid längsta amorteringstid är 20 år.

Innan lån läranas, skall låntagaren lärana dels godkänd förbindelse ora alt betala ränta och återbetala lånet enligt givna föreskrifter, dels den säkerhet som Kungl. Maj:l kan ha bestämt för lånet.

Låntagare, som under fem år betalat ränta och amortering, kan av Kungl. Maj:l befrias från återbetalningsskyldighel beträffande högst 15 0/0 av del lånebelopp sora lyfts.

Ansökan ora lån läranas i regel till fiskeristyrelsen. Styrelsen över­lämnar ansökan raed eget utiåtande tiU Kungl. Maj:t. Före beslut in-häratar Kungl. Maj:t utlåtanden av statskontoret och statens jord­bruksnämnd. Jordbruksnämnden yttrar sig främst över ora den före­slagna investeringen är lämplig från avsältningssynpunkl. Fr. o. ra. budgetåret 1964/65 t. o. ra. budgetåret 1969/70 har lån från fonden till frärajande av beredning och avsättning av fisk beviljats med samman­lagt 1 434 000 kr. Vidare har efler den 1 juli 1970 lån beviljats med saramanlagt 765 000 kr. Lånebeloppet utgör således totalt 2 199 000 kr. Det sammanlagda antalet lån uppgår lUl 18 och del genomsnittliga lånebeloppet tiU 118 000 kr.

Den disponibla behållningen i lånefonden lill frärajande av bered­ning och avsättning av fisk m. ra. uppgick den 1 juli 1970 till 1 242 000 kr. samtidigt sora utestående lån uppgick till 1 786 000 kr. Därefter har, som nämnts, lån från fonden bevUjats med 765 000 kr. Fondens disponibla behållning uppgår därför f. n. lill 477 000 kr. Amorte­ringarna beräknas under budgetåret 1970/71 liU 263 000 kr. Del för lån disponibla beloppet frara till utgången av delta budgetår beräknas därraed lill 740 000 kr. För budgetåret 1971/72 beräknas amorteringar­na till 238 000 kr.

Prop. 1971: 63

Undersökning av berednings- och konservindustrin på fiskets område

Under sommaren 1970 utförde fiskermäringsutredningen en special­undersökning i syfte att närraare kartlägga struktur- och investerings­förhållandena inora fiskets berednings- och konservindustri. Utred­ningens bearbetning orafallade 92 förelag inora berednings- och kon­servindustrin på fiskels oraråde. Produktionens saluvärde vid förelag som ingick i utredningens undersökning uppgick år 1969 lill 263 railj. kr. järafört raed ell saluvärde av 218 railj. kr. vid förelag inora be­rednings- och konservindustrin på fiskels oraråde enligt induslrista-tistiken år 1968.

Av de förelag som ingick i undersökningen var 38 belägna på väst­kusten, 21 på sydkusten och 33 på ostkusten. Antalet helårsanslällda uppgick år 1969 till sararaanlagt 2 600. Av dessa var över 68 "/o syssel­satta vid företag på västkusten, 24 "/a vid förelag på sydkusten och när­mare 8 »/o vid företag på ostkusten. Della visar enligt utredningen alt del föreligger betydande skillnader i fråga ora företagsstorlek mellan olika områden. Det genomsnittiiga antalet helårsanslällda per förelag uppgår således på västkusten till 47, raedan raotsvarande siffror för sydkusten och ostkusten är resp. 29 och 6. På såväl sydkusten som ostkusten sysslar dock förelagen i betydande omfattning även med handeln av färsk fisk. Arbetskraften inom denna verksamhet ingår även i förelagens redovisade arbetsstyrka. Antalet sysselsatta i fiskbe­redningen är följaktligen mindre än vad sora fraragår av undersök­ningen.

Av de säsonganslällda hänför sig en väsentlig del lill ostkusten. Detta understryker enligt utredningen ytterUgare, att företagssttukturen inom delta oraråde är av annan karaktär än i landet i övrigt. På ost­kusten domineras fiskels berednings- och konservinduslri av små före­tagsenheter med en i raånga fall helt säsonginriklad produktion. Det framgår också av undersökningen, att inget av företagen på ostkusten har redovisat ell saluvärde för fiskberedning och konservtUlverkning sora överstiger 4 raUj. kr.

Av del totala saluvärdet för fiskberedning och konservtillverkning hänför sig enligt undersökningen inle mindre än 72 0/0 till västkusten, medan sydkusten svarar för 20 o/o och ostkusten för 8 "/o. Beredd och konserverad fisk svarar för två tredjedelar av produktionens totala salu­värde. Denna produktion sker lill övervägande del på västkusten. Sal­tad, torkad eller rökt fisk svarar för 13 "/o av förelagens totala saluvärde och filéad färsk, kyld eller fryst fisk för en lika stor andel. Av den sist­näranda produktionen sker närmare två tredjedelar på sydkusten. På ostkusten dominerar beredningen av saltad eller rökt fisk.

Av saluvärdet vid förelag, som ingått i undersökningen, har endast

Prop. 1971: 63

5

13 "/o exporterats. Exporten är härvid i första hand av betydelse för förelagen på västkusten.

Vid undersökningen har förelagen tillfrågats ora investeringar i byggnader och maskiner åren 196569. Enligt de uppgifter som läm­nats har de totala investeringarna under ifrågavarande femårsperiod uppgått lill omkring 33 milj. kr. eller lill i genomsnitt närraare 6,8 mUj. kr. per år. Av det samraanlagda investeringsbeloppet under perio­den 196569 hänför sig 71 »/o till västkusten, 19 o/o till sydkusten och 10 o/o till ostkusten. Under sarama period uppgick investeringar i byggnader lUl 13,9 railj. kr. och investeringar i maskiner lUl 19,4 raUj. kr. På väst- och sydkusten utgjorde investeringar i byggnader ungefär två femtedelar av det totala investeringsbeloppet, raedan denna andel var något högre på sydkusten.

I samband med undersökningen har förelagen även tUlfrågats om olika former för finansieringen av investeringarna åren 196569. Av svaren har fraragålt, all på västkusten och ostkusten har närraare tre fjärdedelar av investeringarna finansierats med eget kapital. På sydkusten uppgår motsvarande andel lUl ungefär två femtedelar. Bank­lån med statlig garanli har varit av större betydelse endast på ostkusten, raedan andra banklån i första hand har förekorarail i saraband raed fi­nansieringen av investeringarna på sydkusten. Statliga fiskberedningslån var under undersökningsperioden endast av betydelse för finansiering­en av investeringarna på ostkusten. Andra finansieringssätt, vilka bl. a. orafattar lån från huvudförelaget inom en koncern, förekom främst i fråga ora investeringarna på syd- och västkusten.

Vid undersökningen har företagen vidare läranal uppgift ora ora­fatlningen av de investeringar, som de planerar under 197072. De totala planerade investeringarna har angetts lill 51,2 milj. kr. varav 32,3 raUj. kr. hänför sig till byggnader och 18,9 railj. kr. till raaskiner. Det kan således konstateras, att planerade investeringar tUl väsentlig del hänför sig till byggnader, raedan de under perioden 196569 i första hand avsåg raaskiner. Investeringar i byggnader dominerar i första hand investeringsplanerna på väst- och ostkusten.

Förelagen på västkusten har angett, all av de planerade investe­ringarna hänför sig 27 o/o till nyinvesteringar för en ökad produktion. För sydkusten är motsvarande andel 70 o/o och för ostkusten 16 o/q. Dessa uppgifter tyder enligt uttedningen på alt investeringar i bl. a. byggnader har blivit eftersatta under de gångna åren och all en för effektiv produktion nödvändig förnyelse av fabriksanläggningarna an­ses nödvändig.

I samband med undersökningen har 26 företag angell, atl deras in­vesteringar har begränsats av svårigheterna atl skaffa kapital härför. Vidare har nio företag angett, att deras investeringsplaner har påver-

It    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 63

Prop. 1971: 63

6

kals av lUlgången på driftskapital. Finansieringssvårigheler har åbero­pats frärast av förelag på ostkusten.

För alt belysa förhållandena vid olika förelagslyper har undersök­ningsresultaten också bearbetats raed fördelning av förelagen efter an­talet helårsanslällda år 1969 saral efler produktionens saluvärde detla år. Vidare läranas uppgifter ora de 13 producenlkooperalivt ägda före­tag som ingår i undersökningen. De planerade investeringarna under åren 1970-72 uppgår vid de producentkooperaliva förelagen lill sara­raanlagt 7,7 raUj. kr., varav 5,6 railj. kr. hänför sig lill byggnader och 2,1 railj. kr. till raaskiner. Det genomsnittliga planerade investerings­beloppet per företag är således 590 000 kr.

Utredningens förslag

Enligt utredningen behöver del svenska fisket en vidgad kontinuer­lig avsättning på den inhemska marknaden. I detla sammanhang torde berednings- och konservindustrin få en allt större betydelse. Om in­vesteringar inom denna företagssektor häramas på grund av bristande ekonomiska resurser kan della enligt utredningens raening leda till all riskerna ökas för rubbningar vid marknadsföringen av svensk fisk. Utredningen föreslår därför alt en utbyggnad av berednings- och kon­servindustrin stimuleras genora ell effektivt statligt stöd.

Betydelsen av investeringar i fiskets berednings- och konservinduslri kan eraeUertid enligt utredningen inle bedöraas endast raed hänsyn till den totala utvecklingen av produktionskapaciteten. Utredningen fram­håller, atl del också är av vikt all förhållandena vid marknadsföringen av fisk stabiliseras genom att berednings- och konservindustrin kan ta emot fångsterna vid vidareförädling i sådana oraråden, där särskUda svårigheter föreligger i fråga om avsättningen på färskmarknaden. Frå­gan ora utbyggnaden av berednings- och konservindustrin på fiskets område gäller således dels allmänt vidgade raöjligheter till en kon­tinuerlig avsättning, dels förutsättningar för fortsalt fiske inora vissa geografiska oraråden.

Utredningen frarahåller, all dess undersökning av fiskels berednings-och konservindustri har visat att investeringarna inom såväl raindre sora större förelag under de gångna åren i första hand koncentrerats på all anskaffa raaskiner. De planerade investeringarna avser dock i stor utsträckning uppförandel av nya fabriksbyggnader. Della tyder en­ligt utredningen på att industrin nu befinner sig i ell läge, då en raera genoragripande modernisering av produktionen är aktuell. Vidare erin­rar utredningen om alt kraven på fiskets berednings- och konservin­duslri har skärpts i den nya miljöskyddslagstiftningen. ökade krav lor­de också komraa alt släUas genom atl livsmedelslagstiflningen byggs ut och effektiviseras. Utöver behovet av rationalisering medverkar en­ligt utredningens uppfattning även nu nämnda förhållanden lill all an-

Prop. 1971: 63

7

språken på raedel för investeringar i fiskels berednings- och konservin­duslri kan beräknas öka under de koraraande åren.

Enligt den undersökning som utredningen utfört i fråga om förelag inora berednings- och konservindustrin på fiskels oraråde har denna industri planerat inveslerragar tUl betydande belopp. Ell stort antal förelag har härvid också uppgelt, atl deras investeringar tidigare fått uppskjutas på gmnd av bristande finansieringsraöjUgheler. Då beho­vet av nyinvesteringar koraraer att öka under de koraraande åren är det enligt utredningen av vikt att frågan ora finansieringen av dessa kan lösas. Utredningen anser all delta endasl kan ske genora atl del statliga kredilslödet på ifrågavarande oraråde vidgas.

Enligt utredningens uppfattning kan stödet genom direkta statiiga lån inle ske i sådan utsträckning alt finansieringsbehovet inora fiskets bered­nings- och konservinduslri läcks. Utredningen frarahåller alt kredilslö­det till olika näringsoraråden numera vanligtvis lämnas genora statiiga kreditgarantier. Utredningen anser, all sådana garantier även bör infö­ras för investeringar i fiskels berednings- och konservinduslri. Genora sådana garantier bör finansieringen av investeringarna kunna säkras när företagssektorn allmänt byggs ut. Vidare bör enligt utredningens upp­fattning direkta statliga lån även i fortsättningen läranas i samband med investeringar av speciell karaktär.

På fiskels område kan enligt utredningens mening starka skäl åbero­pas för all ge såväl statliga kreditgarantier som direkta statliga lån. De investeringar, sora genoraförs av frärast producentkooperaliva förelag, kan i raånga fall endast komraa lUl slånd raed hjälp av direkta statiiga lån. Den lägre räntan och raöjligheten lill räntefrihet under vissa år kan enligt utredningen vara av avgörande betydelse för möjligheten alt ge­nomföra investeringar av särskUd vikt för fortsatt fiske inora ell visst oraråde. Mot denna bakgrund anser utredningen det angeläget, att raöj­lighelema till stöd ål fisket inte försäraras för sådana investeringar. Stöd i form av statliga lån bör således lämnas även i fortsättningen.

Utredningen har raot bakgrund av nu näranda principiella synpunkter föreslagit att statliga lån och kreditgarantier tUl fiskets berednings- och konservinduslri m. ra. skall läranas fr. o. ra. budgetåret 1971/72.

I fråga om fiskberedningslån lill producentkooperaliva förelag före­slår utredningen att dessa lån även fraradeles inle enbart begränsas till beredning och konservering av fisk ulan liksom hittills också skall om-falla andra åtgärder, som avser atl förbättra avsällningsförhållandena. Dessutom bör enligt utredningen möjligheten bibehållas atl lämna stöd lill fiskarnas inköpsföreningar.

Uttedningen anser, att utgångspunkten vid beviljandet av lån från lånefonden lill frärajande av beredning och avsättning av fisk ra. ra. bör vara atl åtgärden inora vederbörande företags verksamhetsoraråde är ägnad alt väsentiigt effektivisera avsätlningen av fiskarnas fångster eller

Prop. 1971: 63

8

förbättra deras raöjligheter vid inköp av förnödenheter. Del är således den lokala effekten sora enligt utredningen bör vara avgörande vid låne-bedöraningen. Förslagel innebär vidare, all lån i princip endast beviljas till producentkooperativa förelag. Lån bör dock även kunna bevUjas en­skUt eller konsuraentkooperativl företag ora åtgärden är av väsentlig be­tydelse för fisket inora ell oraråde.

För lån från fonden till frärajande av beredning och avsättning av fisk ra. ra. bör enligt utredningen ränta liksora hittills ulgå raed 5 o/o om årel. Med hänsyn till lånens karaktär av stöd lUl särskilt angelägna in­vesteringar är del enligt utredningens uppfattning raotiveral all ränte­frihet under viss lid raedges raera allraänl. Denna lid bör i regel fast­ställas tUl två år. Ora särskilda skäl föreligger bör ränlefrihelen kunna utsträckas tUl tre år.

Utredningen anser, all för lån bör ställas lillfredsslällande säkerhet. TUl producentkooperaliva förelag bör dock enligt utredningen lån även kunna lämnas ulan sådan säkerhet om detla med hänsyn lill företagels verksamhelsförhållanden anses kunna ske ulan oskälig risk. Föratsätt­ningen för all kravet på säkerhet järakas bör enligt utredningen vidare vara alt åtgärden lill vilken lån söks är av avgörande betydelse för fis­ket inora ell visst oraråde.

Utredningen föreslår, all Kungl. Maj:l skall kunna raedge befrielse från återbetalningsskyldighel raed högst 15 o/o av lånet. Förutsättningen för en sådan befrielse från återbetalningsskyldighel bör enligt utred­ningen vara all åtgärden, vartill lån beviljas, är av avgörande betydelse för forlsall fiske inora ell oraråde och att åtgärden inte kan bedöraas bli genoraförd ulan ifrågavarande befrielse från ålerbelalningsskyldig-het.

Statliga kreditgarantier lill investeringar i fiskets berednings- och konservinduslri föreslås kunna ulgå i saraband med åtgärder, som höjer effektiviteten inom denna förelagssektor. Förulsällningen för garanli bör enligt utredningen vara all åtgärderna avser främst förädling av svensk-fångad fisk och att investeringarna är ägnade all förbättra avsättnings-förhållanden för svenskt fiske. Vidare bör enligt utredningen gälla atl åtgärden är önskvärd ur allraän synpunkt, atl den är sarahällsekono-raiskl raotiverad och all den är företagsekonoraiskt lönsam. Kreditga­ranti bör enligt förslagel läranas oavsett förelagsform.

Utredningen anser, all någon maxiraigräns för garanlibelopp inte bör uppställas. Garanli bör dock enligt utredningens uppfattning inle be­vUjas för lån, sora sökanden kan erhålla sora bollenlån i kredilanslall. Garanli bör inte heller läranas om med hänsyn lill investeringskostna­dens storlek eller sökandens ekonoraiska ställning och kreditraöjligheter åtgärden kan beräknas bli genoraförd på skäliga villkor ulan statlig kre­ditgaranti.

För lån för vilket garanli beviljas bör ställas tUlfredsstäUande säker-

Prop. 1971:63

9

het. Kreditgaranti bör ställas endast för lån i bankaktiebolag, sparbank, hypoleksförening eller jordbrukskassa eller annan kreditinrättning sora godkänns sora långivare av den rayndighel sora adrainislrerar stödet.

Amorteringen av lån för vUkel garanli läranas bör enligt utredningens förslag börja senast två år räknai från lyflningsdagen. Ränta bör er­läggas fr. o. ra. lyflningsdagen. Anstånd raed räntebetalning bör dock raedges under högst två år efler näranda dag när särskilda förhåUanden föranleder delta. Upplupen ränta bör vid anslåndslidens slut läggas lUl lånesuraraan. Araorleringsplanen bör enligt utredningens uppfattning inle avse längre araorleringstid än 20 år räknai från lyftningsdagen.

Kreditgaranti bör kunna utgå även i saraband raed investeringar, vilka till en del bestrids med lån från lånefonden till främjande av be­redning och avsättning av fisk ra. ra.

Utredningen föreslår, att de statiiga lånen läranas inora ramen för fonden till främjande av beredning och avsättning av fisk m. ra. Fon­dens nuvarande disponibla behållning uppgår lUl 477 000 kr. Återbetal­ningarna tUl fonden kan under de närraasle åren beräknas lill i runt tal 250 000 kr. per år. EnUgt utredningen kan del lånebehov, sora här av­ses, täckas med angivna raedel.

Med hänsyn lill flnansieringsraöjUghelerna i övrigl anser utredningen, all syftet raed statliga kreditgarantier tUl ifrågavarande förelag kan upp­nås ora raraen för kreditgarantier fastställs lUl 5 milj. kr. per år.

Utredningen föreslår, alt de statliga lånen och de föreslagna statliga kreditgarantierna bevUjas av fiskeristyrelsen. Härvid bör beslut av sty­relsen fattas efter sararåd raed statens jordbmksnämnd.

Remissyttrandena

Utredningens förslag om fortsatta statliga lån lill fiskets berednings-och konservinduslri tillstyrks i princip eller läranas ulan erinran av saratliga reraissinstanser. Kooperativa förbundet tillstyrker dock sådana lån under förutsättning alt även konsuraentkooperaliva och enskilda fö­retag kan koraraa i fråga för sådana lån och alt sararaa lånevillkor gäl­ler för olika förelagsforraer. Även statens jordbruksnämnd, föreningen Svenska konservtillverkare och Sveriges fiskgrossisters riksförbund an­ser alt statliga lån inle frärast bör förbehållas producentkooperaliva fö­relag. Sveriges fiskares riksförbund framhåller däremot all ifrågavarande lån bör förbehållas föreningar sora bildals av fiskare. Fiskeristyrelsen förordar, all lånen i första hand skall koraraa de lokala och regionala producentkooperaliva förelagen lill godo och understryker särskilt all dessa företag behöver hjälp för atl förbättra fiskhanleringen på de lo­kala fiskmollagningsplalserna. Styrelsen anser också, all lån för drifts-ändamål bör ulgå lill producentkooperativ beredningsindustri.

Föreningen Svensk fisk ställer sig tveksara lill all utredningen starkt

Prop. 1971: 63

10

understryker den lokala effekten vid lånebedömningen. Del är enligt föreningens uppfattning av betydelse, att företagen inom fiskerinäringen är förlagda lill platser, sora såväl ur tillförsel- sora avsältningssynpunkl är lämpliga och där del finns möjlighet all bereda och distribuera va­rorna på etl rationellt sätt. Kooperativa förbundet kan i och för sig acceptera att den lokala effekten blir avgörande vid lånebedöraningen, men vill samtidigt betona viklen av all förelagets framtidsraöjUgheter noga beaktas i ifrågavarande sararaanhang.

Statens jordbruksnämnd ifrågasätter ora möjligheten till befrielse från återbetalningsskyldighel bör tillämpas och frarahåller alt de förraåner som låntagaren enligt förslagel erbjuds i förra av ränlefrihet under de första åren och därefter låg ränta synes innefatta tillräcklig stiraulans till ökade investeringar. En ledaraot av näranden har angell avvikande raening och tillstyrkt utredningens förslag i fråga ora raöjlighet lUl viss befrielse från återbetalningsskyldighel.

Sveriges fiskares riksförbimd anser, att till fonden till främjande av beredning och avsättning av fisk ra. ra. bör tillföras medel så atl den årliga utiåningsramen kan uppgå lUl lägst 500 000 kr. Dessutora bör en­Ugl riksförbundet de belopp som inle las i anspråk under ell år kunna disponeras under följande år utöver del normalbelopp sora föreslagils av förbundet.

Förslaget ora kreditgarantier tUlstyrks eller läranas utan erinran av saratliga remissinstanser raed undantag av statskontoret sora anser atl raöjUghet redan finns all erhåUa sådana garantier inora raraen för det kreditslöd sora sedan år 1960 läranas till hantverk och sraåinduslri. Statskontoret ifrågasätter ora en särställning för garanliverksaraheten på fiskels område verkligen är påkallad och anser alt starka skäl tvärt­om föreligger alt även fraradeles uteslutande utnyttja den organisation centralt och lokalt sora byggts upp för statlig garanliverksara-hel för hantverk och sraåinduslri.

Kooperativa förbundet, Sveriges fiskgrossisters riksförbund och För­eningen Svenska konservtillverkare anser, att elt villkor ora all kredit­stödet främst skall avse beredningen av svenskfångad vara inte bör upp­ställas. Kooperativa förbundet och föreningen Svenska konservtUlver-kare ifrågasätter vidare ora garantiraraen på 5 railj. kr. kan bli till­fyllest för att tUlgodose kreditbehovet.

Förslagel all del statliga lånestödel saral kreditgarantierna skall las ora hand av fiskeristyrelsen efler sararåd raed statens jordbmksnärand tUlstyrks eller läranas utan erinran av flertalet reraissinstanser. Av för­ut angivna skäl anser dock statskontoret all kreditgarantier bör ulgå i annan ordning. Fiskeristyrelsen erinrar ora, alt den i etl annat sararaan­hang har godtagit etl förslag ora att fiskberedningslån skulle läranas av fiskeristyrelsen och statens jordbmksnämnd gemensamt och alt vid

Prop. 1971:63

11

skiljaktighet   ämbetsverken   eraellan  underställning  lill   Kungl.   Maj:t skulle äga rura.

Slutligen anser fiskeristyrelsen, alt elt geraensarat förlusttäcknings-anslag bör fastställas för alla typer av kreditgarantier sora tUlärapas på fiskets område.

Reglering av priserna på fisk m. m. Huvuddragen av fiskets prisreglering

Prisregleringen på väst- och sydkusten innebär, all rainiraipriser fastställs på de viktigaste fiskslagen. Härigenora raöjliggörs för fiskarna alt få ul lägst dessa priser för den fisk, sora säljs till konsumtion inom landet eller för export tUl sådana länder där införseln inte är centrali­serad. Den fisk, sora inle kan säljas till fastställda rainiraipriser, över­läs av en särskild prisregleringsförening. Svensk fisk, ekonoraisk för­ening. Den fisk sora tas över säljs inom landet till djurföda eUer liU be­redning av fiskmjöl och för export lUl länder med centraliserad inför­sel. För denna verksamhet tUlförs föreningen medel från jordbruks­nämndens  prisregleringskassa  för  fisk.

För fisk, sora överlagils av föreningen Svensk fisk, utbetalas lill fis­karen ell s. k. garantipris. På sydkusten utbetalas dessutora ell prisul-järaningsbidrag raed visst belopp per kg djupfryst torskfilé.

På ostkusten utgår stödet lill slröramingsfiskel under en sexårsperiod räknai fr. o. ra. den 1 juli 1966, med årliga belopp f. n. lägst 167 400 kr. och högst 372 100 kr. Slödel utgår enligt regler, som gäller för hela perioden. Stödet finansieras raed raedel från prisregleringskassan för fisk, varvid prisregleringen och därraed sararaanhängande åtgärder ad­rainistreras av en särskild förening. Ostkustens prisregleringsförening, och omhänderhas närmast av producentkooperaliva fiskförsäljningsför-eningar.

För att bestrida kostnaderna för regleringsverksamheten på väst- och sydkusten får föreningen Svensk fisk budgetåret 1970/71 ell belopp sora raotsvarar de prisregleringsavgifler sora under budgetåret tillförs statens jordbmksnärands prisregleringskassa för fisk. Regleringsför­eningen tUlförs vidare under ifrågavarande budgetår även elt belopp sora raotsvarar de ränteinkoraster, sora under budgetåret uppbärs av prisregleringskassans raedel. Avdrag sker härvid för del belopp sora utgår i stöd lUl slröraraingsfiskel saral det belopp varraed vissa sär­skilda kostnader överstiger prisregleringskassans inkoraster av införsel-avgifter. Vidare gäller alt vissa under årel opåräknade inkorasler skall kvarstå i kassan och inle föras över lill föreningen och dels atl för­eningen genora bidrag från kassan skall korapenseras för visst bortfall av ränteinkomster. Föreningen skall vidare för sin verksamhet under

Prop. 1971: 63

12

året få använda de fellvaruavgifter, sora enligt beslut av 1970 års riks­dag lill ell belopp av högst 1 railj. kr. skall föras lill prisreglerings­kassan för fisk.

Prisregleringsavgifterna erläggs av förstahandsuppköpare av fisk m. fl. Avgift tas upp på såväl svenskfångad som importerad saltvatten­fisk. Bestäraraelser om avgiften finns raeddelade i förordningen (1952: 320, oralryckl 1966: 180) om prisregleringsavgift för fisk ra. ra. Prin­cipen är i fråga ora fisk sora prisregleras all avgift endast tas ut för sådan fisk sora säljs till lägst statligt rainiraipris. När det gäller fisk som inle prisregleras utgår avgift om fisken inte bevisligen säljs för annat än­daraål än för alt förbrukas sora raänniskoföda. Avgiften utgår fr. o. m. den 1 september 1963 med 3 o/o. Undantag utgör saltad, sockersaltad eller kryddad sill sora iraporteras eller bereds orabord på svensk bål, där avgiften utgör 0,2 o/q.

Under budgetåret 1968/69 förfogade föreningen Svensk fisk över sammanlagt 2,8 railj. kr. för den löpande prisregleringsverksaraheten, varav 2,2 railj. kr. från prisregleringskassan för fisk och återstoden ränteinkoraster på raedel sora tillfördes föreningen i saraband raed dess tillkorasl. Det ekonoraiska resultatet för verksarahelsåret gav ett un­derskoll på 125 000 kr. sora täcktes av raedel i föreningens konjunklur-uljäraningsfond.

För budgetåret 1969/70 tillfördes föreningen Svensk fisk för den lö­pande verksarahelen ytterligare inkoraster genora all fr. o. ra. den 1 juli 1969 regleringsavgifl återinfördes på vissa fiskslag. Merinkorasten för föreningen blev större än beräknats bl. a. på grund av betydande avgiftsinkoraster på saltad och kryddad sill sora under året iraporlerats i stället för avgiftsfri islandssUl. Samraanlagt förfogade föreningen un­der året över 6,4 railj. kr. för den prisreglerande verksamheten, varav 5,4 railj. kr. från prisregleringskassan för fisk och återstoden räntein­koraster på egna raedel. Det ekonoraiska resultatet av den prisregleran­de verksarahelen utvisade all endasl 2,4 railj. kr. behövts las i anspråk. Av medel som i särskild ordning ställts till förfogande för föreningen för avsältningsfrämjande åtgärder har under budgetåret förbmkats ca 900 000 kr. och återstoden vid utgången av budgetåret utgjorde ca 500 000 kr. Behållningen i föreningens konjunktumtjäraningsfond upp­gick vid slutet av budgetåret 1969/70 lUl 15,7 railj. kr.

I sill förslag lill finansieringen av prisregleringen för budgetåret 1970/71 beräknade näranden all av tillskott från prisregleringskassan och ränteinkoraster på egna raedel drygt 6 railj. kr. skulle komma all stå till förfogande för föreningen Svensk fisk. Senare beräkningar har enligt nämnden visat, atl föreningen koraraer all förfoga över elt avse­värt större belopp för den löpande verksarahelen. Behållningen i prisregleringskassan den 31 deceraber 1970 uppgick liU 22,3 railj. kr. varav dock 5 railj. kr. anvisats för konsolideringslån.

Prop. 1971: 63

13

Statens jordbruksnämnd

Efler överläggningar raed fiskels förhandlingsdelegation och jord­bruksnämndens konsumentdelegation har nämnden i förut nämnd skri­velse lagt fram förslag beträffande reglering av priserna på fisk under budgetåret  1971/72, ra. ra.

Jordbmksnäranden konstaterar, atl överskotten på fisk har under de senaste åren rainskat avsevärt. Utgifterna för fiskels prisreglering har emellertid inte minskat i samma takt, vilket sammanhänger med att garanliprisnivån på all fisk höjts under budgetåret 1969/70. Nedgången av överskollen under de senaste åren torde enligt nämndens uppfatt­ning inle bero på att större kvantiteter fisk sålts lUl rainiraipris eller däröver utan i aUraänhet på att tillförseln varit mindre genom bl. a. att tillgången på vissa fiskslag rainskal i några av de fångsloraråden där svenska fiskare bedriver sitt fiske. Tillförseln har enligt näranden också påverkals av atl fiskeflottan kryrapt.

Pris- och avsällningsläget, som under åren 1967 och 1968 varit ogynnsamt, har enligt näranden under åren 1969 och särskilt under år 1970 påtagligt förbättrats. Enligt närandens raening bör raan raed hän­syn till utvecklingen under de senaste åren även för den närraast frara-förliggande liden räkna raed förhållandevis begränsade fisköverskoll på väst- och sydkusten. Utvecklingen under det senaste året raed en allt starkare inriktning av västkustfiskel lUl fiske efler skrapfisk ger enligt näranden ytterligare slöd för denna uppfattning.

Näranden anger, atl fiskels förhandlingsdelegation vid överlägg­ningarna lagt frara förslag ora all föreningen Svensk fisk för den lö­pande verksamheten under budgetåret 1971/72 skall från prisreglerings­kassan erhålla ell belopp som tillsammans med de ränteinkoraster som under sararaa tid uppkoraraer hos föreningen eller dess konjunk­tumtjäraningsfond uppgår tUl 5 railj. kr. Förslaget innebär vidare, att till prisregleringskassan för fisk i likhet raed vad sora faslslällls för innevarande budgetår förs över högst 1 railj. kr. av de fellvara-avgifler, sora utgår vid härdning av sillolja av inherask råvara, raed avdrag för vad sora kan beräknas reslitueras för exportvara. Elt be­lopp motsvarande sålunda överförda fellvaruavgifter föreslås tUlföras föreningen Svensk fisk för dess verksarahet budgetåret 1971/72. Enligt förslagel kan således föreningen Svensk fisk för den löpande verksam­heten under nästa budgetår koraraa all förfoga över saramanlagt högst 6 milj. kr. Beloppet är avsett atl täcka såväl kostnaderna för den egent­liga prisregleringsverksaraheten som föreningens utgifter under budget­året för marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet.

Under budgetåret 1969/70 uppgick föreningen Svensk fisks kostna­der för prisreglering och avsältningsfrämjande åtgärder lill orakring 3,3 milj. kr. Enligt nämndens beräkningar kan mot bakgranden av del för-

Prop. 1971: 63

14

bättrade avsällningsläget och resultatet av föreningens verksamhet un­der innevarande budgetår en ram av orakring 4 raUj. kr. vara tillräck­lig för de stödåtgärder som behövs under budgetåret 1971/72. N'äran-den har eraeUertid inle velat raolsälla sig all del av fiskels förhand­lingsdelegation föreslagna högre beloppet ställs tUl föreningen Svensk fisks förfogande. Näranden biträder således förslaget, raen förutsätter all prisregleringsverksaraheten bedrivs i enlighet raed raeddelade direk­tiv och inte påverkas av all raedelstUlgången överstiger behovet. Till den del beloppet inle behöver las i anspråk under året överförs det lUl föreningens konjunkturatjämningsfond och finns då alltjämt kvar för prisreglering under koraraande år. Följden av alt raedel förs över på detta sätt blir enligt nämnden också alt kostnaderna för den löpande regleringen i fortsättningen i större orafallning kan finansieras genora ränteinkoraster på föreningens egna raedel. Näranden anger, att konsu­mentdelegationen har fått del av förslagel och inte framställt någon erinran.

Jordbruksnämnden hemstäUer ora berayndigande att under budget­året 1971/72 la upp regleringsavgifler på fisk i huvudsaklig överensslära­raelse raed de grunder sora nu tillämpas och i enlighet raed vad sora fö­reslagits besluta om atl utbetala raedel ur prisregleringskassan för atl upprätthålla fiskprisregleringen.

Importen och exporten av fisk och fiskprodukler regleras genora kungörelsen (1947: 82, omtryckt 1954: 605 och senast ändrad 1961: 368) angående allmänt importförbud saral förordningarna (1953: 372) angående reglering av utförseln av vissa slag av fisk och skaldjur och (1953: 374) angående reglering av införseln av vissa slag av fisk och skaldjur m. m. Förordningarna gäller t. v. enligt särskilda kungörelser (1967: 136 resp. 137). Även i fråga om iraport- och exporlregleringen av fisk anser näranden, all regleringen under budgetåret 1971/72 bör anordnas i huvudsak enligt de grunder, sora har gällt under innevarande budgetår. Della innebär bl. a. forlsall berayndigande för näranden alt dels föreskriva atl exporten lill länder raed centraliserad iraport skaU ske genom föreningen Svensk fisk och dels inora raraen för gällande internationella bindningar reglera iraporlen av fisk i den orafallning sora är nödvändig för all upprätthålla prisregleringssyslerael. Näranden erinrar också ora atl raed stöd av Kungl. Maj:ls beslut den 19 deceraber 1969 gäller dels rainiraipriser och licenslvång vid införsel av fryst fUead torsk och kolja och dels rainiraipriser vid utförsel av fryst fUead röd-spätta, torsk och kolja lill Storbritannien.

Näranden anser, all behållningen i prisregleringskassan för fisk på viUkor, sora faststäUts av Kungl. Maj:t genom beslut den 3 september 1954 och den 11 april 1958, under budgetåret 1971/72 bör få användas för lån lill föreningen Svensk fisk för att tillfälligt finansiera krediter för försäljning av fisk på export. Däremot anser näranden, all forlsall

Prop. 1971: 63

15

behov inle föreligger för statliga garantier för lån lill föreningen Svensk fisk i Sveriges Kredilbank.

Fr. o. m. budgetåret 1969/70 har tUl föreningen Svensk fisk överflyt­tats den upplysningsverksamhet på fiskels oraråde, sora tidigare hand­hafts av centralnäranden för fiskpropaganda, varvid även ostkust- och insjöfiskels intressen beaktats. För all förbättra marknadsföringen på fiskels oraråde och för avsältningsfrärajande åtgärder har budgetåren 1968/69 och 1969/70 anvisats särskilda medel av vilka vid utgången av budgetåret 1969/70 återstod drygt 500 000 kr. Under innevarande bud­getår har medel för den löpande verksarahelen av föreningen Svensk fisk även kunnat användas för raarknadsf rara jande åtgärder och upp­lysningsverksamhet i fråga ora saltsjö- och insjöfiskets fångster. I en­lighet raed önskemål som framförts. av fiskels förhandlingsdelegation bör enligt jordbruksnämnden hinder inte möta för föreningen Svensk fisk atl även budgetåret 1971/72 för ifrågavarande ändaraål använda medel som anslås för den löpande verksarahelen.

För budgetåret 1970/71 har särskUda medel anvisats för alt bestrida kostnaderna för en fiskexporlrepresenlant. Näranden anger, all den nuvarande fiskexportrepresentanlen avgår raed pension under inneva­rande budgetår och del från fiskerinäringens sida har ansetts all be­fattningen inte bör återbesättas. Näranden anser därför all särskUda raedel inle påkallas för ändaraålet.

För att läcka kostnaderna för kvalitetskontrollen av fiskvaror behövs även i fortsättningen tUlskott av prisregleringsraedel. Näranden anhål­ler ora berayndigande atl under nästa budgetår för detta ändaraål an­vända medel från prisregleringskassan lUl erforderligt belopp.

Nordostatlantiska fiskerikonventionen

Nordostatiantiska fiskerikoramissionen i vilken bl. a. Sverige deltar antog vid möte i raaj 1970 en rekoraraendation, sora förbjuder sUlfiske i Nordsjön och Skagerak under raaj raånad och perioden den 20 augus­tiden 30 septeraber 1971. Genora dessa fredningstider skall etl solida­riskt skydd av del allt raindre sillbeståndet i Nordoslatianlen uppnås. En­ligt rekoraraendationen godtas högst 10 o/o bifångsler av sUl vid annat fiske inom orarådet. Visst begränsat fiske, 1 000 ton per år, för konsum­tionsändamål ra. ra. får vidare ske under fredningsliden under förat­sättning atl della anmäls till koraraissionen. Sverige har inora i rekora­raendationen föreskriven tid gjort sådan anraälan. I frågan har Svenska västkuslfiskarnas centralförbund den 13 noveraber 1970 inkorarait raed en skrivelse ora särskilda stödåtgärder.

Vid Nordostatiantiska fiskerikoraraissionens raöte i raaj 1970 antogs även ett förslag ora att raed slöd av art. 7 punkt 2 nordostatiantiska fiskerikonventionen (SÖ 1960: 4) utvidga koraraissionens befogenheter.

Prop. 1971: 63

16

Förslaget innebär all koraraissionen skall kunna avge rekoraraenda-tioner även om åtgärder, som under viss period reglerar den samraan­lagda fångstkvanliteten och dess fördelning på raedlemsslalerna saral ora åtgärder, sora under viss period reglerar den sararaanlagda fiske-ansträngningen och dess fördelning på raedlemsslalerna.

Del kan vidare nämnas, all enligt konventionens art. 13 punkt 3 får komraissionen avge rekomraendationer ora bl. a. nationella och inter­nationella kontrollåtgärder på öppna havet för alt säkerställa liUärap­ningen av konventionen. En sådan rekomraendation avgavs vid kora­raissionens årsraöle år 1967 i syfte all göra del raöjligl all genomföra internationell kontroll av konventionens efterlevnad utanför de an­slutna staternas territorialvatten och fiskegränser. Varje land sora är anslutet lill konventionen skall förordna en eller flera inspektörer raed räll atl utöva internationell kontroll i enlighet raed koraraissionens re­kommendationer. En inspektör skall kunna stoppa och börda ett fartyg från land som är anslutet till konventionen om detta fartyg bedriver havsfiske eller fiskberedning i konventionsområdet. Befälhavare på bor-dal fartyg ar skyldig alt låta uispeklör ulföra sådan undersökning av fångst, nät, andra redskap och dokument som inspektören anser nöd­vändig för alt kunna kontrollera ora fartyget iakttagit de rekoraraen-dationer sora anlagils av koraraissionen och sora gäller i fartygets flaggslal.

Departementschefen

Utvecklingen inom fisket har under de senaste åren gjort del nödvän­digt att vidta olika statliga stödåtgärder. Produktions- och avsällnings­förhållandena inora fisket försärarades nämUgen väsentligt i slutet av 1960-lalet och della ledde till ekonomiska svårigheter för betydande fiskargmpper. De statiiga åtgärdema har avsett att minska dessa svårig­heter så alt temporära problem inte rabbade den ekonoraiska grund­valen för ell fiske sora i och för sig var tekniskt väl raslat för en effek­tiv och rationell produktion. Fisket bedöras också ha goda föratsätt­ningar för en på längre sikt stabU avsättning.

Ell väsentligt led i strävandena all stabilisera läget inora fisket har varit åtgärder inora raraen för fiskels prisreglering. Sålunda ändrades forraerna for denna reglering enligt beslut av 1968 års riksdag och vä­sentligt ökade resurser har sedan dess ställts lill prisregleringsverksam­hetens förfogande. Vidare tillämpas fr. o. ra. den 1 januari 1970 rainirai­priser vid import av vissa frysta fiskfiléer. Olika raarknads- och avsält­ningsfrärajande åtgärder har dessutom möjliggjorts genora atl väsenlliga belopp har kunnat användas för dessa ändaraål.

Fiskets aktuella kredilsvårigheler har också krävt särskilda insatser. Anstånd med betalning av ränta och amortering på lån från fiskerilåne-

Prop. 1971: 63

17

fonden har läranats under viss lid. Sådana anstånd har dock endasl liU en del kunnat lösa likvidilelssvårighelerna och ytterligare åtgärder har därför genomförts. Sålunda har under budgetåret 1969/70 särskilda statliga konsolideringslån lämnats till fiskeföretag som befunnit sig i likviditetssvårigheler. Under innevarande budgetår står 20 railj. kr. i statliga kreditgarantier till förfogande för konsoUderingsverksaraheten. Slutligen har etl särskilt oraställningsslöd kunnat ulgå till personer sora läranar fisket för all gå över lill annan yrkesverksamhet.

De åtgärder sora hittills vidlagils har enligt min uppfattning varit av stor betydelse för alt stabilisera lägel inom fisket. Under det senaste året har också marknadsförhållandena förbättrats och det är uppenbart all stödåtgärderna har varit väl motiverade raed hänsyn till fiskels raöj­Ugheter på längre sikt. Det är saratidigt angeläget all stödålgärdema fullföljs, eftersom ett stort antal fiskeförelag fortfarande befinner sig i ekonomiskt trångmål. Jag anser det också av stor vikt alt stöd lämnas till åtgärder som ytterligare kan stabilisera fiskels avsällningsförhållan­den. Endast genom en konsekvent samverkan av olika fiskeripolitiska insatser kan enligt min raening grunden skapas för ell på lång sikt ef­fektivt och livskraftigt svenskt fiske.

Mol den bakgmnd sora nu angetts synes del angeläget atl avsälinings-raöjligheterna för svenskt fiske även las tUlvara genora alt produktions­kapaciteten inom fiskets berednings- och konservindustri byggs ul. Jag anser därför i likhet med fiskerinäringsulredningen och flertalet remiss­instanser all kredilslödet lill fiskels berednings- och konservinduslri bör vidgas. Della slöd bör enligt min raening i enUghel raed utredningens förslag ulgå dels genora all statiig garanli inora en rara av 5 railj. kr. lämnas budgetåret 1971/72 för lån till investeringar inora fiskels bered­nings- och konservinduslri, dels genora alt till sådana investeringar, sora är av särskild vikt för fisket inom ett område, också i fortsättningen statliga lån kan lämnas från lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk ra. ra.

Statliga lån från fonden till främjande av beredning och avsättning av fisk ra. m. bör få beviljas för åtgärder sora inora vederbörande före­lags verksamhetsoraråde väsentligt effektiviserar avsättningen av fiskar­nas fångster eller förbättrar deras raöjligheter vid inköp av förnöden­heter. För ifrågavarande lån bör ränta liksora hittills erläggas med 5 o/o ora årel, varvid araorleringsfiden bör fastställas till högst 20 år räknai från lyftningsdagen för lånet. Räntefrihet bör i enlighet med utredning­ens förslag i regel medges under två år. Föreligger särskilda skäl, bör ränlefrihelen kunna utsträckas till tre år. Araorteringen av lån bör på­börjas senast två år efler lyflningsdagen.

Utredningen har föreslagit, alt lån till frärajande av beredning och avsättning av fisk ra. ra. i princip skall kunna beviljas endast producent­kooperaliva förelag, dock atl sådana lån även skall ulgå lUl andra före-

Prop. 1971: 63

18

lag ora åtgärden är av väsentlig betydelse för fisket inora ell oraråde. Några reraissinstanser har ansett, alt ifrågavarande lån bör beviljas på lika villkor oavsett förelagsforra. Sveriges fiskares riksförbund har där­emot förklarat alt lånen bör förbehållas föreningar sora bildats av fis­kare. Enligt rain mening bör åtgärdens betydelse för fisket inom ell ora­råde tUlraälas avgörande betydelse när lånefrågan avgörs och detla oav­sett ora lån söks av producentkooperaliva eller andra förelag. Utred­ningens förslag utesluter inle heller alt även enskilda och konsuraent­kooperaliva företag erhåller lån, varvid dock betydelsen av åtgärden för fisket inora elt oraråde i sådana fall särskilt skall prövas. En sådan pröv­ning slår enligt rain uppfattning i överenssläraraelse med kreditstödels syfte och innebär i och för sig inte atl någon förelagsforra diskriraine-ras. Liksora hittills bör dock slödel i första hand koraraa de lokala och regionala producentkooperaliva företagen till godo.

För lån bör ställas lillfredsslällande säkerhet. Utredningen har före­slagit, att i fråga ora producentkooperaliva förelag bör lån även kunna läranas ulan sådan säkerhet ora della raed hänsyn till förelagels verk­samhetsförhållanden kan anses kunna ske ulan oskälig risk. Enligt rain raening bör säkerhetskravet kunna järakas oavsett förelagsforra förat­satt alt åtgärden lill vilken lån söks är av avgörande betydelse för fisket inora ell område. Kungl. Maj:t bör vidare kunna raedge befrielse från återbetalningsskyldighel raed högst 15 o/o av lånebeloppet, ora åtgärden, vartill lån bevUjas, är av avgörande betydelse för fortsatt fiske inom ett oraråde och om åtgärden kan bedömas inte bli genomförd ulan sådan befrielse från återbetalningsskyldighel.

Statliga kreditgarantier för investeringar i fiskels berednings- och konservinduslri bör kunna ulgå i saraband raed sådana åtgärder, sora höjer effektiviteten inora denna företagssektor. Förutsättningen bör härvid vara atl åtgärden vartill kreditgaranti beviljas raedför förbättrade avsällningsförhållanden för svenskt fiske. Vidare bör gälla all åtgärden är önskvärd ur allraän synpunkt, all den är samhällsekonoraiskt raoti­verad och atl den är företagsekonoraiskt lönsara. Kreditgaranti bör sora utredningen föreslagit kunna läranas oavsett företagsform.

Någon maxiraigräns för garanlibelopp bör enligt rain raening inte uppställas. Statlig garanli bör dock inle beviljas för lån, som sökanden kan erhålla som botlenlån i kreditinrättning. Garanli bör inle heller lämnas ora raed hänsyn lUl investeringskostnadens storlek eller sökan­dens ekonoraiska ställning och kredilraöjligheler åtgärden kan beräknas bli genoraförd på skäliga villkor ulan statlig kreditgaranti.

För lån för vilket garanli beviljas bör ställas lillfredsslällande säker­het. Kreditgaranti bör ställas endast för lån i bankaktiebolag, sparbank, hypoleksförening eller jordbrukskassa eller annan kreditinrättning sora godkänns sora långivare av den rayndighel sora har hand ora stÖdgiv­ningen.

Prop. 1971:63

19

Araorlering av lån för vilket garanli läranas bör i enlighet raed utred­ningens förslag börja senast två år räknat från lyflningsdagen. Ränta bör erläggas fr. o. m. lyftningsdagen. Anstånd raed räntebetalning bör dock kunna raedges under högst två år efler näranda dag, när särskilda förhållanden föranleder della. Upplupen ränta bör vid anslåndslidens slut läggas lill lånesuraraan. Araorleringsplanen bör inle la upp längre amorteringstid än 20 år räknat från lyflningsdagen.

Kreditgaranti bör kunna ulgå även i samband med investeringar, vil­ka lill en del besttids med lån från lånefonden lill främjande av bered­ning och avsätlnuig av fisk ra. m.

Frågor om lån från lånefonden lill främjande av beredning och av­sättning av fisk ra. ra. saral ora de kreditgarantier sora jag föreslagit bör prövas av fiskeristyrelsen. Beslut av styrelsen bör fattas efter sara­råd med statens jordbruksnämnd. Det ankomraer på Kungl. Maj:t eUer efler Kungl. Maj:ts berayndigande på fiskeristyrelsen alt raeddela när­raare föreskrifter i fråga om de lån och kreditgarantier som förordats i del föregående.

Jag övergår nu till all behandla statens jordbruksnämnds förslag be­träffande reglering av priserna på fisk ra. ra. under budgetåret 1971/7 2. Det av jordbmksnäranden i saraför­stånd med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentde­legation framlagda förslagel innebär enligt min mening all fömtsätt­ningar skapas för atl prisregleringsverksaraheten kan bedrivas på ell effektivt sätt under budgetåret 1971/72. Jag ansluter raig lUl närandens förslag. Prisregleringen på fiskets område liksom regleringen av im­porten och exporten bör således under budgetåret 1971/72 ske i huvud­sak på samraa sätt sora under innevarande budgetår. Föreningen Svensk fisk bör för den löpande verksamheten budgetåret 1971/72 få disponera sammanlagt 5 mUj. kr. av medel som tillförs föreningen från prisregleringskassan för fisk saml av de ränteinkomster sora under detla år uppkoraraer hos föreningen eller dess konjunktumtjäraningsfond. TUl prisregleringskassan för fisk bör liksom föregående budgetår föras över högst 1 railj. kr. av de fellvaruavgifter sora utgår vid härdning av sillolja av inherask råvara, raed avdrag för vad sora kan beräknas resli­tueras vid export. Elt belopp raotsvarande de fellvaruavgifter, som förs över lill prisregleringskassan, bör föras till föreningen Svensk fisk för dess verksamhet budgetåret 1971/72. De raedel sora anslås för den löpande prisregleringsverksaraheten bör av föreningen Svensk fisk kunna användas även för marknadsfrämjande åtgärder och upplys­ningsverksamhet i fråga om saltsjö- och insjöfiskels fångster. Medel i prisregleringskassan för fisk bör även kunna användas för andra ända­raål än vad som angetts, ora Kungl. Maj:l så anser del påkallat vid ev. akuta svårigheter inom fisket.

Statens kostnader för prisregleringen bör liksora hittills läckas av rae-

Prop. 1971: 63

20

del sora flyter in i prisregleringskassan för fisk. Statens jordbmksnärand bör få la upp prisregleringsavgifler under budgetåret 1971/72 i den ord­ning sora gällt innevarande budgetår. Näranden bör sålunda få ta ul prisregleringsavgifl raed högst 3 o/o av inköpspriset för fisk, som fångas av svenska fiskare och sora förs i land på väst- eller sydkusten. På fisk som importeras bör prisregleringsavgifl få las ul med belopp som mot­svarar avgifterna på fisk sora svenska fiskare fångar.

Under budgetåret 1971/72 bör om särskilda skäl föreligger och på de villkor som fastställs av Kungl. Maj:l behållningen i prisregle­ringskassan få användas för lån till föreningen Svensk fisk för alt till­fälligt finansiera krediter vid försäljning av fisk på export.

För all under budgetåret 1971/72 bestrida kostnaderna för kvalilels-konlroU av fiskvaror bör jordbruksnämnden få använda medel från prisregleringskassan för fisk.

I skrivelse den 27 oktober 1970 har Sveriges fiskares erkända ar­betslöshetskassa anhållit, alt 2 raUj. kr. från prisregleringskassan för fisk ställs tiU dess förfogande för atl bestrida kostnaderna i saraband raed dess fortsatta verksarahet. I reraissyltranden över fraraställningen har arbetsraarknadsstyrelsen och statens jordbmksnärand tillstyrkl atl ifrågavarande raedel förs över lill arbetslöshetskassan. Arbetsraark­nadsstyrelsen har härvid föratsatt, att förbättringar i ersällningsrällen för kassans raedleraraar genoraförs saratidigt sora raedlerasavgiflerna till kassan hojs. Jordbruksnäranden anger, all raed hänsyn tUl de se­naste årens höga ersätlningsfrekvens och den aktuella ersättningsför-bättringen kassans försäkringsfond bör ökas raed 1,5 milj. kr. Med hän­syn till arbetslöshetskassans socialt och ekonomiskt stora betydelse för fisket tUlstyrker dock nämnden all till arbetslöshetskassan 2 raUj. kr. förs över från prisregleringskassan. Härvid har nämnden förutsatt, att medlerasavgiflen i arbetslöshetskassan avpassas så all kassans fond­medel kan beräknas förbli intakta. Jag anser, all arbetslöshetskassan bör tillföras 1,5 milj. kr. från prisregleringskassan för fisk. EmeUertid bör även ersättning vid arbetslöshet raed anledning av förbudet mot sUlfiske i Nordsjön och Skagerak under vissa lider innevarande år utgå enligt sararaa grunder som tUlärapas för övrig arbetslöshetsersättning. Kostnaderna för dessa arbetslöshetsersättningar saral adminislralions-koslnaderna härför bör bestridas i särskUd ordning med raedel från pris­regleringskassan för fisk. De erforderliga raedlen bör utbetalas lUl ar­betslöshetskassan efler redovisning av ifrågavarande kostnader.

Jag övergår härefter all behandla frågan ora särskilda åtgär­der raed anledning av förbudet raot sillfiske i Nordsjön och Skagerak. Sora förut närants skall inora raraen för Nordostatiantiska fiskerikonventionen sillfiske raed vissa undanlag i angivna oraråden förbjudas under raaj raånad och perioden den 20 au­gustiden 30 september 1971. En sådan åtgärd har ansetts nödvändig för

Prop. 1971: 63

21

atl skydda del allt mindre sillbeslåndel och är enligt rain uppfattning an­gelägen även raed hänsyn lill del svenska fiskels intressen. Saratidigt kan ifrågavarande förbud leda lill vissa svårigheter för de fiskare sora nor­raall under förbudsliden bedriver fiske i de oraråden sora berörs av förbudet. Till följd av förbudet kan likviditeten hos vissa fiskeförelag försäraras och behov av lån uppkoraraa. För atl tillgodose bl. a. della lånebehov bör under budgetåret 1971/72 högst 3 railj. kr. från prisreg­leringskassan för fisk få användas. De raedel sora utlånas från prisreg­leringskassan bör återbetalas till kassan och kassan bör även tillföras ränta på dessa raedel. Det ankoraraer på Kungl. Maj:t atl meddela när­mare föreskrifter ora lånegivningen.

Jag vill i föreliggande saramanhang påminna om atl 1968 års riks­dag ansåg det nödvändigt all särskilda åtgärder vidtogs för all stödja fiskare som led avbräck i sina utkomslraöjligheter lill följd av kvick­silverföroreningar i fiskevatten och de i saraband därraed fastställda av-lysningarna av fiske i vissa vatten. Del är enligt min uppfattning lika­ledes påkallat atl särskilda stödåtgärder vidtas i samband raed fiskeför­budet i Nordsjön och Skagerak. I årets stalsverksproposilion (prop. 1971: 1 bil. 11 s. 64) har jag också framhållit, alt användningsorarådel för anslaget Särskilt oraställningsslöd lUl fiskare under budgetåret 1971/ 72 behöver ändras raed hänsyn till bl. a. de stödåtgärder som kan för­anledas av fiskeförbudet under vissa lider i Nordsjön och Skagerak. Inom jordbruksdepartemenlel har därför utformats ell förslag till sär­skilda stödåtgärder med anledning av fiskeförbudet. Samråd i frågan har under hand ägt rura raed fiskerinäringsulredningen, sora inle hafl någon erinran raot atl stöd skall ulgå enligt de grunder som anges i det följande.

Stödet bör ges med utgångspunkt från lollfördelningen på de bålar, vilka under den senaste treårsperioden under raaj raånad och perioden den 20 augustiden 30 septeraber har varit inriktade på sillfiske i Nord­sjön och Skagerak. Fångslvärdel under de tider förbudet gäller kan be­räknas till ungefär en sjättedel av del totala fångslvärdel under elt år. För båtar sora berörs av fiskeförbudet kan därför den genorasnitlliga infiskningen under raaj raånad och perioden den 20 augustiden 30 septeraber beräknas tUl en sjättedel av årsinfiskningen. På grundval av en sådan beräkning fastställs för de bålar, sora söker särskilt slöd, in-korasterna per lott under basperioden.

Bidrag bör lämnas om den beräknade inkomsten under förbudsperio­derna år 1971 är väsentligt lägre än den beräknade inkomsten under basperioden. Bidrag jämte den beräknade inkorasten under förbuds-perioderna bör i regel inle översliga 70 o/o av basperiodens inkorast och vidare bör bidrag utgå med högst 3 000 kr. per lott. Bidrag bör vidare inle utgå lill den som taxerats lill statlig förmögenhetsskatt. Ora särskUl

Prop. 1971: 63

22

lån tidigare erhållits raed anledning av fiskeförbudet bör bidraget i första hand användas för all återbetala sådant lån.

De bidrag som jag nu föreslagit bör bestridas från förslagsanslaget Särskilt oraställningsslöd lill fiskare.

Jag anser det lämpligt all i delta sammanhang orientera riksdagen ora vissa åtgärder sora har saraband raed Sveriges anslulning lill Nord­ostatiantiska fiskerikonventionen.

Sora jag anfört i del föregående har Nordostatiantiska fiskerikorarais-sionen antagit ell förslag ora all koramissionen även skall kunna avge rekomraendationer ora åtgärder som syftar till en reglering av såväl sararaanlagda fångslkvanliieler sora fiskeanslrängriingar. Med hänsyn liU de problera, sora det minskade fiskbeståndet raedför för fisket i be­rörda länder, är det enligt rain raening av vikt all koraraissionen får vidgade raöjligheter all överväga olika åtgärder.

Jag har förut närant, atl Nordostatiantiska fiskerikoraraissionen år 1967 avgav en rekoraraendation ora all internationell kontroll av Nord­ostatiantiska fiskerikonventionens (SÖ 1960: 4) efterlevnad utanför de anslutna staternas territorialvatten och fiskegränser skall genoraföras. Kontrollen avser atl övervaka alt konventionens bestämmelser om ål-gärder för all bevara fiskbeståndet inora konvenlionsorarådel efterlevs t. ex. beträffande raaskstorleken i fiskredskap och minimiraåll på fisk. KontroUverksarahetens utforraning överensstäraraer i huvudsak raed den i konventionen ora ordningen vid fiskets bedrivande i Nordatlanten, till vilken Sverige nyUgen anslutit sig (prop. 1969: 146, JoU 1969: 56, rskr 1969: 365). Den svenska inspektionen bör enligt min raening i första hand utövas av tullverkets kust- och gränsbevakning. Del ankommer på Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t besläraraer all meddela de bestämmelser som kan behövas med anledning av rekommendatio­nen.

Jag vill vidare la upp frågan ora fortsalt konsolideringsslöd lill fisket. Sådant slöd gavs under budgetåret 1969/70 i form av särskilda statliga lån. Under innevarande budgetår ges slöd i form av statiiga kreditga­rantier inora en rara av 20 railj. kr. Sora jag förut frarahållit är del an­gelägel alt stödåtgärderna fullföljs, eflersora elt storl antal fiskeförelag fortfarande befinner sig i ekonoraiskt Irångraål. Statliga kreditgarantier inora en garanlirara av 20 railj. kr. bör därför i huvudsaklig överens­släraraelse med nu gäUande grunder kunna läranas även budgetåret 1971/72. Till läckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti för konsolideringsändaraål bör för nästa budgetår anslaget Täckande av förluster vid statiig kreditgaranti lill fiske kunna anlitas.

Säkerheten för fiskerilån och garanlilån utgörs i del stora flertalet fall av inteckning i fiskefartyg. Där fastighelsinleckning förekoraraer är del i regel fråga ora inteckning i bostadsfastighel. I fall sådan pantsatt egendom skall försäljas på exekutiv auktion bör lantbruksnämnden lik-

Prop. 1971: 63

23

sora på jordbruksområdet vara skyldig atl bevaka statens rätt vid auk­tionen. Även ora del endasl sällan torde komraa all inträffa atl sådan egendora förvärvas for atl skydda statens fordran, bör nämnderna emel­lertid ha raöjlighet all genora budgivning vid auktionen bevaka alt egen­domen inte säljs till underpris om statens fordran därigenom står på spel. För del fall att elt förvärv skuUe visa sig nödvändigt för alt skydda statens fordran bör näranden även kunna inropa egendomen. Medel för atl bestrida härav föranledda kostnader bör därför ställas till förfogande genora all fiskerilånefonden får användas för ändamålet. Då nämnden säljer egendoraen bör vinst eller förlust föras lill resp. läckas av anslaget Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske.

Vid låneförvaltningen kan uppkomraa en kostnad sora samraanhänger raed villkoret alt egendora sora pantsatts skall vara försäkrad på etl ur säkerhetssynpunkt betryggande sätt. Ora låntagaren underlåter all hålla försäkringen vid raakt kan statens säkerhet riskeras. I sådant fall kan lantbruksnäranden bli nödsakad atl förskollera försäkringspreraien för alt trygga säkerheten. Underlåten preraiebelalning utgör visserligen an­ledning all säga upp lånet. Del lorde dock kunna bli aktuellt alt för­skollera preraier i fall då del skulle innebära en alllför sträng åtgärd atl säga upp lånet eller del skulle koraraa all dröja med lånels återbetalning därför atl låntagaren inle kan träffas med uppsägning eller dröjsraål raed betalningen kan förutses av annan anledning. Även kostnaderna för sådan preraieförskollering bör bestridas av raedel från fiskerilåne­fonden.

I skrivelse den 1 mars 1971 har Göteborgs och Bohus läns landstings näringsnärand hemslälll all landstingets delcredereansvar för av lands-linget före den 1 juli 1967 förmedlade fiskerilån avskrivs på sararaa sätt sora enligt 1967 års riksdagsbeslut skett beträffande de fiskerilån sora av lantbruksnärand överlagils från hushållningssällskap. Jag anser, all delcredereansvaret för de lån som angetts f. n. inte bör ändras. Ora araorleringsliden för fiskerilån förlängs i saraband raed atl de ekono­raiska förhållandena vid ell fiskeförelag konsolideras, bör dock lands­tingets delcredereansvar kunna begränsas lill den lid som fastställts när lånet beviljats.

HemstäUan

Under åberopande av del anförda hemstäUer jag alt Kungl. Maj:t föreslår riksdagen all

1)

godkänna de gmnder för lån och kreditgarantier på fiskels om­råde, sora jag förordai i del föregående,

2)

raedge all under budgetåret 1971/72 statlig kreditgaranti för lån lill konsolidering av fiskeförelag beviljas intill etl belopp av 20 000 000 kr.

Prop. 1971: 63

24

och för lån lill investeringar inora fiskets berednings- oeh konservindu­slri intill ett belopp av 5 000 000 kr.,

3)

medge all slöd till fiskare sora drabbas av förbud raot sUlfiske i Nordsjön och Skagerak läranas enligt de grunder jag förordat i det föregående,

4)

raedge att för liden till utgången av juni 1972 reglering av priserna på fisk m. ra. saral iraporlen och exporten av fisk jämte vad därraed hänger sararaan sker enligt de grunder jag förordai i del föregående,

5)

raedge all förslagsanslaget Täckande av förluster vid statlig kredit­garanti lill fiske anlitas lill läckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti ra. m. i enlighet raed vad jag förordai i del föregående.

Med bifall lill vad föredraganden sålunda raed insläraraande av statsrådets övriga ledaraöler heraställt förordnar Hans Maj:l Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposi­lion av den lydelse bilaga lill della protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUS BOKTR. STHLM 1971   710186