Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 13 år 1974

Prop. 1974:13

Nr 13

Kungl. Maj:ts proposition angående vissa läromedelsfrågor; given den 1 februari 1974.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå riksdagen att bi­falla de förslag om vars avlåtande till riksdagen föredraganden hem­ställt.

CARL GUSTAF

LENA HJELM-WALLÉN

Propositionens huvudsakliga innehåll

Statsmakterna har beslutat (prop. 1973: 76, UbU 1973: 28, rskr 1973: 242) dels att ett särskilt organ för läromedelsregistrering, läromedelsin­formation och administration av stöd för produktion av läromedel skall inrättas den 1 juli 1974, dels att en läromedelsnämnd med uppgift att granska att läromedlen är objektiva, därvid bl. a. att läromedlens inne­håll inte strider mot mål och riktlinjer i läroplanerna, skall inrättas inom skolöverstyrelsen vid samma tidpunkt, dels att statens läroboks­nämnd skall upphöra vid utgången av juni 1974.

I propositionen föreslås vissa preciseringar av de principer om läro­medelsregistrering och objektivitetsgranskning som beslutades av 1973 års riksdag. Vidare beräknas medel för statens institut för läromedels­information, läromedelsnämnden och för stöd för produktion av läro­medel.

Prop. 1974:13

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet den 1 februari 1974.

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Statsrådet Hjelm-Wallén anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissa läromedelsfrågor och anför.

I prop. 1974: 1 (bil. 10 s. 121 och s. 122) har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1974/75 beräkna

1. till Statens institut för läromedelsinformation ett förslagsanslag av

322 000 kr.,

2.    till  Stöd  för  produktion  av  läromedel  ett   reservationsanslag  av

1 850 000 kr.

Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor.

Prop. 1974:13

1 Inledning

Enligt statsmakternas beslut (prop. 1973:76, UbU 1973:28, rskr 1973: 242) skall statens läroboksnämnd upphöra vid utgången av juni 1974. Enligt samma beslut skall en läromeddsnämnd inrättas den 1 juli 1974 inom skolöverstyrelsen (SÖ) med uppgift att på SÖ:s vägnar besluta i frågor rörande läromedlens objektivitet, därvid bl. a. att läromedlens innehåll inte strider mot mål och riktlinjer i läroplanerna. Beslutet inne­bar även att ett särskilt statligt organ med uppgift att handha frågor om läromedelsregistrering, läromedelsinformation och administration av stöd för produktion av läromedel skall inrättas den 1 juli 1974.

Genom beslut den 13 april 1973 uppdrog Kungl. Maj:t åt SÖ att efter samråd med utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) lägga fram närmare förslag om läromedelsnämndens organisation, ar­betsformer, arbetsuppgifter och personalbehov. Vidare uppdrogs åt SÖ att ge in förslag till anslagsframställning för budgetåret 1974/75 avseende läromedelsnämnden. SÖ har inkommit med skrivelser dels den 20 augusti 1973 angående preliminärt förslag till anslagsframställning för budgetåret 1974/75 för en läromedelsnämnd inom SÖ, dels den 3 oktober 1973 med förslag med anledning av Kungl. Maj:ts uppdrag åt SÖ angåeiide läro­medelsnämnden.

Genom beslut den 30 mars 1973 tillkallades sakkunniga för vissa åtgärder inom läromedelsområdet (läromedelsorganisationskommittén). Kommittén har den 31 augusti 1973 inkommit med preliminär anslags­framställning för organet för läromedelsinformation m.m. samt den 8 oktober 1973 inkommit med förslag tiU anslagsframställning för statens insritut för läromedelsinformation budgetåret 1974/75 (Ds U 1973: 15). Efter remiss har yttranden över det sistnämnda förslaget avgetts av statskontoret, riksrevisionsverket (RRV), SÖ, kommittén för den fort­satta verksamheten med radio och television inom utbildningsväsendet (TRU IT), Svenska kommunförbundet. Landstingsförbundet, Landsor­ganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens centralorganisation (TCO), Sveriges akademikers centralorganisation (SACO), Föreningen Svenska läromedelsproducenter (FSL), Svenska Utbildningsförlaget Liber AB (Utbildningsförlaget) och Sveriges Radio (SR).

Elevförbundet har i skrivelse till Kungl. Maj:t tagit upp frågor rö­rande fria läroböcker, tillhandahållande av läroböcker och lärobokskost­naderna.

' Direktören Sten-Sture Landström, ordförande, departementssekreteraren Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], läromedelschefen Börje[REDACTED_EFTERNAMN], avdelningsdirektören Bengt Dahlbom, departementssekreteraren Britta[REDACTED_EFTERNAMN], sekreteraren Gösta Lars­son oeh informationschefen Olof Storm.

Prop. 1974:13

4

De förslag som lagts fram av läromedelsorganisationskommittén och SÖ avser en komplettering och närmare precisering av statsmakternas beslut. Vissa av förslagen är av beskaffenheten att de bör underställas riksdagens prövning. I övriga frågor avser jag att i annat sammanhang återkomma till Kungl. Maj:t. I det följande kommer jag dock för över-bhckens och sammanhangets skull att beröra även vissa sådana frågor.

2 Läromedelsnämnden

SÖ framhåller att läromedelsnämnden kommer att få en annor­lunda granskningsuppgift än vad statens läroboksnämnd har i dag, eftersom den nya nämndens granskning skall koncentreras på objek­tiviteten i de s. k. centrala läromedlen. Medan läroboksnämndens nu­varande granskning endast avser läroböcker, skall läromedelsnämnden granska centrala läromedel, ett begrepp som också innefattar andra läromedel än läroböcker. SÖ räknar med att läromedelsnämnden bud­getåret 1974/75 kommer att behandla ca 250 granskningsärenden. Av dessa utgör 150 centrala läromedel (läroböcker) i samhällsorienterande ämnen och 50 centrala läromedel i övriga ämnen. Det förutsätts härvid att läroböcker, som tidigare granskats och godkänts av statens läro­boksnämnd, inte kommer att omgranskas av läromedelsnämnden förrän de eventuellt utkommer i ny omarbetad upplaga.

SÖ räknar med att det i vissa fall föreligger behov av mer än en granskare av ett läromedel, t. ex. då frågan om ett läromedels objekti­vitet är kontroversieU. Läromedelsnämnden bör i varje särskilt faU be­stämma om ett visst läromedel skall granskas av en eller flera granskare, om nämndens ledamöter själva skall utföra granskningsuppdrag eller om pedagogisk expertis inom SÖ bör kopplas in vid viss läromedels­granskning. SÖ:s skolkonsulenter och övrig pedagogisk expertis har i viss utsträckning biträtt statens läroboksnämnd i dess gransknings­verksamhet. Deras granskningsverksamhet bedöms bli av ungefär samma omfattning och art när det gäller läromedelsnämnden. I an­slagsframställningen för läromedelsnämnden har för budgetåret 1974/75 beräknats ett behov av två granskare per läromedel i 25 % av antalet granskningsärenden. Kostnaden för granskningen har beräknats efter ett arvode av 50 kr. per timme och efter en granskningstid av tio tim­mar per läromedel.

Läromeddsnämnden bör enligt SÖ bestå av personer som gjort sig kända för oväld och saklighet, företräder vissa kunskaps- och erfaren­hetsområden samt på dessa grunder utsetts av samhällets högsta verk­ställande organ. Till ordförande i nämnden föreslås chefen för SÖ. I övrigt bör i nämnden ingå fyra riksdagsledamöter, två kommunala förtroendemän  samt två  övriga ledamöter  med  särskild sakkunskap

Prop. 1974:13

5

rörande frågor, som faller inom nämndens arbetsområde. SSK, som ytt­rat sig över SÖ:s förslag, anser det väsenthgt att fyra av ledamöterna nomineras av riksdagspartier men finner det inte nödvändigt att de där­för behöver vara riksdagsmän. SSK föreslår att i stället för fyra riks­dagsmän utses fyra parlamentariskt nominerade ledamöter. Vidare an­ser SSK att det vid sammansättningen av nämnden är angeläget att de båda stora områden som objektivitetsgranskningen avser, livsåskådning och samhällsorientering, blir representerade.

För samtliga ledamöter bör enligt SÖ finnas personhga suppleanter. Ledamöter och suppleanter samt vice ordförande i nämnden bör utses av Kungl. Maj:t. Ledamöterna föreslås bli förordnade på fyra år, vilket är den mandatperiod som nu gäUer för ledamöter i SÖ:s styrelse och i den pedagogiska nämnden. SSK anser att det även för ordföranden bör finnas personlig suppleant.

Enhgt SÖ:s förslag skall gången av ett granskningsärende vara föl­jande.

1. Sekreteraren i nämnden överlämnar läromedlet till granskare.

2.

Sedan granskningsyttrande inkommit bereds ärendet av sekreta­riatet, eventuellt tas därvid kontakt med pedagogisk expertis inom SÖ. I principiella och kontroversiella frågor skall sekreteraren samråda med ordföranden innan ärendet föredras i nämnden. Om så bedöms erfor­derligt, kan nämndens ordförande bestämma att läromedlet skall gran­skas av ytterligare en granskare innan det tas upp i nämnden.

3.

Granskningsyttrandet(ena) remitteras till läromedelsproducenten.

4.

Ärendet behandlas i nämnden. Kan nämnden inte godkänna ett läromedel sänds beslut härom till producenten med motivering och be­sked om i vilka avseenden läromedlet bör omarbetas för att kunna god­kännas. Om producenten vill ställa sig nämndens påpekanden till efter­rättelse, skall han, sedan han så gjort, kunna få läromedlet prövat på nytt.

5.

Efter sluthgt beslut av nämnden sänds dess beslut med motive­ringar till registerorganet och producenten.

SÖ föreslår att besvär över läromedelsnämndens beslut inte skall kunna anföras.

Med hänsyn till den omfattning arbetsuppgifterna bedöms få bör SÖ för läromedelsnämndens kansliuppgifter tUldelas en tjänst som byrå­direktör, en tjänst som kontorsskrivare samt medel för expertis motsva­rande kostnaden för en halv tjänst som byrådirektör.

Prop. 1974:13

6

3 Läromedelsregistrering m. m.

3.1 Läromedelsorganisationskonunittén

3.1.1   Namn på det nya organet

Kommittén använder som arbetsnamn på det nya statliga organet för läromedelsregistrering och läromeddsinformation benämningen statens institut för läromedelsinformation.

3.1.2   Definition av begreppet centrala läromedel

Enligt statsmakternas beslut skall det centrala läromedelsregistret byggas upp med sikte på att så småningom kunna ge en fullgod infor­mation av pedagogisk, tekrusk och ekonomisk art om läromedlen. Vi­dare skall vad gäller centrala läromedel endast sådana som finns med­tagna i registret få användas som centrala läromedel i undervisningen. Institutet för läromeddsinformation kommer efter ansökan från pro­ducenterna bl. a. att få ta ställning tiU om ett läromedel är centralt el­ler ej. Institutets beslut i detta avseende får i sin tur vissa konsekvenser för granskningen och användningen av läromedlet. Mot denna bak­grund har kommittén närmare diskuterat innebörden av framför allt begreppet centralt läromedel, bl. a. med hänsyn tiU konsekvenserna för kommitténs förslag om den successiva uppbyggnaden av läromedels­informationen. Begreppet centralt läromedel kan dessutom få en direkt betydelse utöver informationsfrågan för både producenter och konsu­menter av läromedel.

Den av läromedelsutredningen föreslagna definitionen av centralt läromedel vUken godtogs i prop. 1973: 76 kan enligt kommittén inte utgöra underlag för att ur den mycket stora och rikt differentiera­de gruppen läromedel skilja ut de läromedel, som skall betraktas som centrala. Det förslag till omformulering av definitionen, som kommit­tén presenterat, har kompletterats med en både positiv och negativ exemplifiering av vUka läromedel, som skall föras till gruppen centrala läromedel. Därigenom underlättas institutets granskning av om ett läro­medel är centralt eUer ej. Förslaget till definition av centralt lärome­del grundar sig på en genomgång av läromedelsavsnitten i läroplanen för grundskolan resp. gymnasieskolan.

Med centrala läromedel avses sådana läromedel som med hänsyns­tagande till läroplanernas övergripande mål för skolans verksamhet

ger eleverna ett sakligt och allsidigt underlag för studiet av ämnen, ämnesgrupper eller kursmoment i enlighet med gällande läroplan,

förser eleverna med instrument som hjälper dem att planera och organisera sina studier, öva färdigheter, inhämta fakta och sätta in dem i ett meningsfullt sammanhang.

Följande huvudgrupper av läromedel kan komma att registreras som

Prop. 1974:13

7

centrala läromedel under förutsättning att de uppfyller kraven i den föreslagna definitionen av centralt läromedel.

Egentliga läroböcker för kursavsnitt, årskurs, stadium eller linje

läromedel i form av t. ex. tv- eller radioprogram med stödmateriel

studiepaket, studiesatser, Jieltäckande material för arbetsområden el­ler årskurser, lärobokspaket m. m. (även innehållande audivisuellt eller laborativt material)

läromedeissystem, metod-materialsystem m. m. Den föreslagna definitionen innebär vidare att läromedel av följande

typer inte registreras som centrala läromedel såvida de inte ingår som

en del i en större helhet, t. ex. i en studiesats.

Boksamlingar för informations- och upplevelseläsning, t. ex. urkun­der, uppslagsböcker, statistiska sammanställningar och skönlittera­tur

väggkartor

tidningar, tidskrifter

bokkataloger, bibliografier, boklistor, blanketter, formulär diagnostiskt material lärarhandledningar

fristående bild- och ljudmaterial

fristående film och videogram

 material för Ijudskapande och ensemblemusicerande

pussel, läggspel, ord- och bildkort, boktsavsbilder

räknestickor, räknemaskiner

olika former av tekniska hjälpmedel, t. ex. kamera, filmkamera, bandspelare, projektorer, tv-apparater

 samhngar av föremål, modeller, verktyg samt

utrustningar för olika slag av manueUt arbete och för undersök­ningar och försök.

3.1.3 Läromedelsutbudets nuvarande omfattning

Antalet läromedel i form av läroböcker och övrigt tryckt material samt bild och ljudband kan f. n. beräknas uppgå till 20 000 titlar. Med titel avses i detta sammanhang t. ex. en årskurslärobok, de olika kom­ponenterna i en studiesats osv. Läroboksnämndens läroboksförteck­ningar omfattar f. n. ca 600 huvudtitlar för grundskolan och 360 huvud­titlar för de delar av gymnasieskolan som faller inom läroboksnämndens granskningsområde. Med huvudtitel avses t. ex. en årskurslärobok eller en studiesats. Huvudtitlarna i läroboksnämndens förteckningar motsva­rar vid en överslagsberäkning ca 2 5003 000 titlar för grundskolan och ca 1 000 titlar inom de f. n. granskade ämnena inom gymnasieskolan.

Antalet läromedelstitlar f. n. för vissa ämnen i ungdomsskolan fram­går av tabeUen i det följande.

Prop. 1974:13

8

Tabell 1. Antalet läromedelstitlar f. n. för vissa ämnen i ungdomsskolan

Ämne

Grundskolan     Gymnasieskolan

Moderna språk

Svenska

Matematik

Samhällsorienterande ämnen

1560

1 170

1425

500

750

250

1480

400

3.1.4 Informationens innehåll

Som underlag för bl. a. kostnadsberäkningen av verksamheten vid institutet för läromedelsinformation budgetåret 1974/75 har kommittén arbetat fram ett preliminärt förslag till innehåll i informationen. Enligt kommitténs preliminära uppfattning bör följande element ingå i läro­medelsregistret.

Ö VERSIKTSINFORMA TION

10.      Institutnummer

11.      Författare (motsvarande)

12.

Huvudtitel/serietitel jämte eventuell undertitel

13.

Producerat av/distribueras genom

14.

Upplagenummer

15.

Objektivitetsgranskat ja/nej; godkänt ja/nej

16.

Pris per komponent

17.

Beställningsnummer

18.

Övrig information

TEKNISKA DATA

30.

Format

31.

Bandtyp

32.

Antal sidor

33.

Antal bilder

34.

Speltid

35.

Ljud

36.

Svartvit/färg

37.

Upphovsrätt

PEDAGOGISKA DATA

50.

Innehåll

51.

Användning/arbetsform

52.

Särskild pedagogisk information

53.

Målbeskrivning

54.

Planeringsförslag

EKONOMISKA DATA

70.

Följdinvesteringar

71.

Kostnadsberäkningar

För att ge en bild av hur läromedelsinformationen kommer att se ut har kommittén provregistrerat tre olika läromedel. Denna provregistre­ring redovisas i anslagsframställningen.

Prop. 1974:13

9

3.1.5 Förslag till uppbyggnad av läromedelsinformationen

Enligt kommittén bör läromedelsinformationen bestå av dels över­siktsinformation, dels detaljinformation. Översiktsinformationen om­fattar elementen 1018 i nyss angivna förteckning. Detaljinformatio­nen omfattar samtliga element i förteckningen. Kommittén föreslår riktlinjer för uppbyggnaden av informationen under den första treårs­perioden. Följande huvudprinciper anges.

Informationen bör under perioden begränsas tUl centrala läromedel. Varje budgetår ges information i form av dels översiktsinformation, vilken alltid innehåller minst samtliga artiklar för vilka detaljinforma­tion upprättats, dels detaljinformation. Översiktsinformation och detalj­information publiceras första året i slutet av hösten 1974 inför arbetet med kommunernas val av läromedel för läsåret 1975/76. Dessutom ges översiktsinformation och detaljinformation för nytillkommande läro­medel dels vid årsskiftet, dels vid månadsskiftet februari/mars. Fr. o. m. läsåret 1975/76 publiceras översiktsinformation i början av hösttermi­nen och omfattar då föregående översiktsinformation vilken reviderats och kompletterats. Detaljinformation utges dels tillsammans med över­siktsinformationen i början av hösten, dels för nytillkommande läro­medel vid årsskiftet och vid månadsskiftet februari/mars. Kommittén presenterar en plan över informationen per budgetår av vilken bl. a. framgår vid vilka tidpunkter information kommer att kunna ges om läromedel för olika skolformer.

1974/75

Översiktsinformation om alla läromedel inom läroboksnämndens kompetensområde, som finns upptagna på läroboksförteckningen 1974-06-30.

Översiktsinformation om övriga efter 1974-01-01 nyproducerade eller väsentligt omarbetade centrala läromedel för gymnasieskolan inom läroboksnämndens kompetensområde.

Översiktsinformation och detaljinformation beträffande nyproduce­rade eller väsentligt omarbetade centrala läromedel inom grundsko­lan som kommer att finnas tiUgängUga inför läsåret 1975/76.

1975/76

Revision och komplettering av översiktsinformationen 1974/75.

Översikts- och detaljinformation beträffande nyproducerade eller väsenthgt omarbetade centrala läromedel för grundskola och special­skola samt för hela gymnasieskolan, som kommer att finnas till­gängliga inför läsåret 1976/77.

1976/77

Revision och komplettering av översiktsinformationen 1975/76.

Översikts- och detaljinformation beträffande nyproducerade eUer väsentligt omarbetade centrala läromedel inom samtliga skolformer som skall omfattas av registret och som kommer att finnas tillgäng­liga inför läsåret 1977/78.

Prop. 1974:13

10

Fr. o. m. läsåret 1977/78 omfattar registret detaljinformation om samthga nytillkommande eller väsentligt omarbetade centrala läromedel inom de områden som registret skall omfatta. Successivt ökar också omfattningen av översiktsinformationen så att registret i slutet av 1970-talet är fullt utbyggt vad gäller centrala läromedel. Det bör, enligt kommittén, åvila institutet för läromedelsinformation att vid behov lägga fram förslag om en utbyggnad av registret till att omfatta även andra läromedel än centrala.

3.1.6   Produktion m. m. av läromedelsinformationen

Enhgt av kommittén gjorda beräkningar kan mängden information för varje huvudtitel, som ingår i översiktsinformationen, beräknas mot­svara i genomsnitt ca en halv tryckt A4-sida, medan titel som ingår i detaljinformationen beräknas kräva ett utrymme motsvarande ca två tryckta A 4-sidor. Som framgår av den i det föregående redovisade planen kommer läromedelsinformationen att byggas upp successivt. Med hänsyn till att informationsvolymen i ett inledande skede blir relativt måttlig och att informationen skall fungera redan under bud­getåret 1974/75 har kommittén stannat inför alternativet med ett ma­nuellt läromedelsregister under de första verksamhetsåren.

Systemet för läromedelsregistrering bör enligt kommitténs mening fungera enligt sammanfattningsvis följande principer. Institutet utfärdar erforderliga anvisningar för anmälningar till registret samt ställer för­tryckta anmälningsblanketter till läromedelsproducenternas förfogande. När ett läromedel föreligger ansöker läromedelsproducenten om att få detta registrerat som centralt läromedel eller som icke centralt lärome­del. För läromedel i ett samhällsorienterande ämne bör ansökan om objektivitetsgranskning göras samtidigt. Institutet tar ställning till om läromedlet är centralt eller inte med stöd av definitionen av centralt läromedel. Centralt läromedel i samhäUsorienterande ämne överlämnas till SÖ för objektivitetsgranskning. Institutet granskar inlämnat under­lag för läromedelsinformationen från producent och läromedelsnämnd. Eventuella justeringar skall godkännas av producenten. Institutet sam­manställer informationen och lämnar manuskript för översikts- och detaljinformation till teknisk produktion.

Kommittén har gjort en beräkning av det totala behovet av gratis-exemplar av informationen till konsumenter och producenter och kom­mit fram till att 14 500 kataloger behövs för grundskolan och gymna­sieskolan för detta ändamål. Institutet bör dessutom för eget behov och för försäljning ha en viss upplaga tillgänglig. 1 000 exemplar be­döms vara tUlräckligt för detta ändamål.

3.1.7   Stöd tiU produktion av läromedel inom bristområden

Kommittén konstaterar att 1,7 milj. kr. anvisats för produktionsstöd

Prop. 1974:13

11

inom SÖ:s område budgetåret 1973/74. Budgetåret 1972/73 anvisades I milj. kr. för ändamålet. Kommittén redovisar för vilka ändamål an­visade medel användes budgetåret 1972/73 (tabell 2).

Tabell 2. Utnyttjande av tiUgängliga medel för produktionsstöd budget­året 1972/73

Specialundervisning

Invandramndervisning

Gymnasieskola

Vuxenutbildning

Övrigt

Ändamål

Ansökningar

Beslut

Antal

1 OOO-tal

Antal

1 OOO-tal

projekt

kr.

projekt

kr.

37

1 356,6

26

 573,5

10

414

10

191,7

22

409

16

110,3

20

568

6

112,5

3

50

1

12

92

2 797,6      59       1000,0

Inom ramen för SÖ:s utvecklingsarbete på läromedelsområdet, vilket budgetåret 1972/73 omfattade 5,7 milj. kr., används även medel för produktion av vissa i anslutning till utvecklingsarbetet framtagna läro­medel. Enligt kommittén omfattade den del av utvecklingsarbetet som kan karaktäriseras som produktionsstöd budgetåret 1972/73 ca 1,2 milj. kr. Totalt användes således 2,2 milj. kr. för stöd till produktion av läromedel inom bristområden budgetåret 1972/73. Kommittén föreslår att 2 milj. kr. anvisas för produktionsstöd budgetåret 1974/75.

3.1.8 Organisation

Kommittén redogör för de arbetsuppgifter, vilka enligt kommittén bör åvila institutet. Det föreslås få fastställa innehållet i läromedelsinfor­mationen och överlägga med läromedelsproducenterna angående ut­formningen av producenternas förslag till läromedelsinformation. En ytterligare uppgift är att samla in och registrera olika data för inled­ningsvis centrala läromedel och ta ställning till vilka läromedel som skall betraktas som centrala läromedel. Institutet skaU vidare granska och vid behov bearbeta insamlade data från läromedelsproducenterna samt svara för informationen om de läromedel som tas in i läromedelsregist­ret. Det nya organet bör följa upp önskvärda förändringar i informa­tionens innehåll och utformning och informera om verksamheten till skolstyrelser, skolledare, lärare m. fl. Det bör ankomma på institutet att analysera behovet av produktionsstöd för läromedel samt att fördela de särskilda medlen för produktionsstöd. Slutligen tillkommer vissa all­männa myndighetsuppgifter.

Institutet skall ledas av en styrelse. Styrelsen bör avgöra frågor av större betydelse för verksamheten. Enligt prop. 1973: 76 (s. 99) bör i styrelsen finnas företrädare för bl. a. kommunerna och utbildningsmyn­digheten. Kommittén föreslår att styrelsen skall bestå av fem personer. Utöver ordföranden bör ingå en ledamot som företräder kommunerna.

Prop. 1974:13

12

en ledamot som företräder läromedelsproducenterna, en ledamot som företräder SÖ och en ledamot med aktuella erfarenheter av läromedels­val inom skolväsendet. För varje ledamot bör finnas en personlig supp­leant. Ordföranden och övriga ledamöter samt suppleanterna bör utses av Kungl. Maj:t.

Kommittén föreslår att institutets kansli skall omfatta en tjänst som kanslichef, tre tjänster för handläggare och fem tjänster för övrig per­sonal.

3.1.9 Lokalisering

Kommittén, som enligt sina direktiv inte har haft att behandla lokali­seringsfrågan, har inte sett det som sin uppgift att anlägga lokaliserings­politiska synpunkter på denna fråga. Kommittén har emellertid belyst de praktiska och kostnadsmässiga konsekvenserna av en förläggning av institutet utanför Stockholmsregionen.

Granskningen inom institutet av producenternas förslag till lärome­delsinformation förutsätter nära och kontinuerliga kontakter med upp-giftslämnarna. I stort sett samtliga producenter är lokaliserade till Stockholmsregionen. Kommittén har under sitt arbete funnit det värde­fullt att utan geografiska och tidsmässiga svårigheter kunnat träffa företrädare för olika intressentgrupper för diskussion av läromedels­informationens utformning. Säkerligen kommer enligt kommittén ett sådant behov att föreligga även sedan institutet börjat sin verksamhet. Kommittén framhåller att personalbehovet starkt begränsats när det gäller pedagogisk expertis för granskning av läromedelsinformationen. Kommittén har härvid utgått från att en nära samverkan mellan insti­tutet och SÖ kommer till stånd. Även i andra avseenden kommer ett kontinuerligt och nära samarbete mellan de båda myndigheterna att vara nödvändigt. Kommittén pekar på administrationen av produktionsstödet och det nya anbudsförfarandet. Härutöver erinrar kommittén om att betydande mängder läromedel skall transporteras från förlagen till institutet. I Stockholmsområdet kan detta ske med direkta transporter utan omlastningar. Av varje centralt läromedel i samhällsorienterande ämnen skall dessutom ett större antal exemplar översändas från institu­tet till SÖ för granskning. Kommittén anser sammanfattningsvis att en förläggning av institutet utanför Stockholmsområdet medför organisa­toriska nackdelar och ökade kostnader. Eftersom institutet i princip skall vara självfinansierat är kostnadsaspekten av särskilt intresse med hänsyn till bl. a. registreringsavgiftens storlek.

3.2 Remissyttranden

3.2.1 Allmänt

Flertalet remissinstanser tiUstyrker i huvudsak eller har inga erin­ringar mot läromedelsorganisationskommitténs förslag rörande  läro-

Prop. 1974:13

13

medelsinformationens innehåll och utbyggnad. SR finner således de all­männa riktlinjema för statens institut för läromedelsinformation väl motiverade och genomtänkta. TCO tillstyrker i alla väsentliga delar kommitténs förslag. SÖ stöder i huvudsak det framlagda förslaget.

Statskontoret tillstyrker med vissa förbehåll de allmänna riktlinjerna för verksamhetens uppläggning och organisation samt att läromedels­registret inledningsvis byggs upp med manuella metoder. Statskontoret framhåller dock att man bör snarast möjligt utreda frågan om ett dator­baserat informationssystem. Statskontoret erinrar härvid om sitt arbete med ett informationssystem för biblioteksändamål (det s.k. LIBRIS-projektet) och framhåller att detta system är av intresse för verksam­heten med läromedelsinformation.

SÖ nämner att förslag och beslut om ett organ för en förbättrad läromedelsinformation grundas bl.a. på SÖ:s utvecklingsarbete med informations- och registreringssystem för läromedel (IRL-projektet) och med läromedelsdeklarationer (LD-projektet).

Svenska kommunförbundet framhåUer behovet av en samlad läro­medelsinformation. Idealet är, enligt kommunförbundet, att man från en informationskälla kan få detaljerad och relevant information om i huvudsak aUa läromedel. Förbundet finner det därför önskvärt att re­gistret byggs ut snabbare än kommittén har föreslagit.

Landstingsförbundet ansluter sig i stort till kommitténs förslag beträf­fande läromedelsinformationen. Förbundet framhåller behovet av över­siktliga och lättillgängliga uppgifter om befintliga läromedel. Förbundet tar inte ställning tUl informationens innehåll eller uppbyggnad men framhåller önskvärdheten av att huvudmännen för berörda utbildningar får delta i utvecklingsarbetet.

LO framhåUer vikten av att eleverna får kunskaper om arbetslivets förhåUanden, den fackliga verksamheten på arbetsplatserna m.m. Man bör uppmärksamma det intresse som finns hos arbetsmarknadens parter att förse skolväsendet med läromedel som beskriver verksamheten på arbetsplatserna. Enligt LO:s uppfattning bör även sådana läromedel kunna betraktas som centrala läromedel. Det måste bli en uppgift för institutet att bevaka att en balansering kommer till stånd på detta om­råde genom att initiera läromedelsproduktion.

SACO framhåller vikten av att så långt möjligt alla läromedel ingår i läromedelsinformationen. Denna måste vara saklig och allsidig. Därför måste institutet få sådana ekonomiska och personeUa resurser, att det självständigt eller med hjälp av utomstående experter kan bedöma de läromedel som lämnas in för registrering. I annat fall finns risk för att informationen blir styrd av producenterna.

FSL framhåller att förutsättningarna för produktion av och infor­mation om läromedel i flera väsentliga avseenden har förändrats under de senaste åren. Det är enligt FSL framför allt följande tre förhällan-

Prop. 1974:13

14

den som ändrat förutsättningarna för de huvudtankar som låg till grund för läromedelsutredningens förslag som kommitténs uppdrag bygger på, nämligen strukturrationalisering inom läromedelsbranschen, centrahse-ring av upphandlingen i kommunerna och datorisering av registrerings-och orderbehandlingssystem hos producenterna.

FSL anser att kommittén inte har utgått från hur producenterna i dag bedriver sin läromedelsinformation. Nämnda förändringar motiverar, enligt FSL, att kommittén samarbetar med producenterna och utnyttjar deras samlade tekniska resurser för att förverkliga kommitténs förslag om läromedelsinformation. Därigenom skulle man, enligt FSL:s upp­fattning, snabbare och till avsevärt lägre kostnad kunna bygga upp ett centralt register, som bättre än det föreslagna skulle täcka läromedels­utbudet.

Utbildningsförlaget anser att institutets läromedelsinformation bör kunna bli ett värdefullt instrument vid val av läromedel. Förlaget anser vidare att institutet för att minimera sina kostnader bör utnyttja det datorbaserade läromedelsregister som producenterna upprättat.

3.2.2 Läromedelsinformation

3.2.2.1 Begreppet centralt läromedel

Några av remissinstanserna tar upp frågan om definitionen av cen­tralt läromedel.

Förslaget till definition av centrala läromedel är således enhgt TRU 

II 

användbart.

Kommitténs definition av begreppet måste preciseras anser TCO. Enligt TCO:s mening är det otillfredsställande att definitionen inte rymmer utrustningar för olika slag av praktiskt arbete. Kvarstående oklarheter i begreppet centrala läromedel kan komma att orsaka svå­righeter såväl i producent- som i konsumentledet. En av de första och viktigaste uppgifterna för statens institut för läromedelsinformation bör därför bli att göra ytterligare förtydliganden.

SACO finner kommitténs definition godtagbar men anser att den senare bör kunna preciseras ytterligare. Eftersom definitionen har be­tydelse för vUka läromedel som skall ges eleverna som gåva är inne­hållet viktigt.

Utbildningsförlaget anser att den definition som läromedelsutred­ningen föreslog är bättre än kommitténs. Den sistnämnda kan enligt förlaget innebära att man mot riksdagens beslut vidmakthåller de cen­trala förvalen av läromedel. SR däremot finner kommitténs definition mer användbar än läromedelsutredningens och konstaterar med till­fredsställelse att radio- och tv-program med stödmaterial kan räknas som centrala läromedel.

Prop. 1974:13

15

3.2.2.2          Registrets omfattning och uppbyggnad

SÖ, Svenska kommunförbundet och SACO framhåUer att informatio­nen bör byggas ut till att omfatta alla slag av läromedel.

SÖ framhåller att registret även fullt utbyggt kommer att omfatta endast en mindre del av läromedlen. SÖ framhåller vidare att behovet av en lättöverskådlig information i hög grad gäller de icke-centrala läromedlen, som utgör en betydande andel av den kommunala läro­medelsbudgeten. Enligt SÖ:s uppfattning bör därför registret snarast byggas ut till att omfatta även icke centrala läromedel. SÖ anser vidare att ett stort behov förehgger av att gruppera och systematisera infor­mationen för olika målgrupper, som t. ex. läromedel för olika delar av specialundervisningen och för könsrollsfrågor. Registret bör enligt SÖ snarast byggas ut till att omfatta även folkhögskolan, studieförbundens verksamhet och särskolan. SÖ framhåUer att det även föreligger ett stort behov av information om tekniska hjälpmedel, laborativ materiel etc.

Svenska kommunförbundet konstaterar att registret under en relativt lång uppbyggnadsperiod kommer att omfatta endast en mindre del av läromedelsutbudet. Förbundet inser att en successiv uppbyggnad är nöd­vändig men framhåUer, att det är önskvärt att utbyggnadstakten blir snabbare än vad förslaget innebär. Först när översiktsinformationen täcker tillräckhgt stor del av utbudet, kan den ersätta annan motsva­rande information från förlagen.

Även TCO anser att registret och informationen måste byggas upp så snabbt som möjligt. Läramas tillgång till läromedelsinformation är av stor betydelse vid övergång till nya läroplaner och arbetsmetoder.

Redan i inledningsskedet bör registret innehålla centrala läromedel för de delar av skolväsendet som läroboksnämndens granskning inte om­fattar, anser Utbildningsförlaget. Av tidsskäl torde dock endast över­siktsinformation kunna ges för dessa titlar.

TRU 

II 

finner det angeläget att även de läromedel som SR:s utbild­ningsprogramenhet (SR/UTB) framställt och som den 30 juni 1974 inte finns upptagna på läroboksnämndens förteckning intas i registret och läromedelsinformationen.

SR framhåller att det är synnerligen angeläget att SR/UTB:s centrala läromedel i samhällsorienterande ämnen, som enhgt prop. 1973:76 an­gående samhäUsinsatser på läromedelsområdet inte skall granskas av läromedelsnämnden, kan bli registrerade som centrala läromedel.

3.2.2.3          Informationens innehåll

I remissvaren återfinns så gott som inga invändningar mot förslagen angående informationens innehåll.

Enligt SÖ:s uppfattning är den informationsmängd som föreslagits tillräcklig i ett begynnelseskede. Senare kan emellertid behov av för-

Prop. 1974:13

16

djupad kvalitativ information uppstå, framhåller SÖ, och nämner att SÖ i samband med LD-projektet utvecklar metoder för objektiv värde­ring av läromedel.

TCO anser att kommitténs förslag rörande pedagogiska data är allt­för summariskt. Informationen måste bli detaljrik så att en så full­ständig bUd som möjligt ges av läromedlen.

Utbildningsförlaget framhåller att kommentarer om läromedel får officiell karaktär i och med att de förs in i registret. Därför bör värde­omdömen inte godtas.

TRU 

II 

finner det önskvärt att även ett läromedel som innehåller olika audio-visuella inslag provregistreras.

SACO ställer sig skeptisk tUl det sätt att fastställa innehållet i infor­mationen om de olika läromedlen som kommittén föreslagit, nämligen att ändringar av uppgifterna från producenten om inlämnat läromedel skall godkännas av denne. Om registreringen utförs på detta sätt, ges enUgt SACO:s mening producenterna aUtför stort inflytande över in­formationens utformning. För att avnämarna skall få en saklig och allsidig information, måste de,element i informationen som benämns pedagogiska och ekonomiska data i sista hand grundas på institutets egna bedömningar, även om dessa skulle strida mot vad som kan god­kännas av producenten. En förutsättning för ett sådant aktivt arbets­sätt hos institutet är dock, framhåller SACO, att institutet får tillräck­liga ekonomiska och personella resurser.

3.2.2.4 Tillhandahållande av informationen

Ett mindre antal remissinstanser för fram synpunkter på hur infor­mationen bör tillhandahållas.

RRV framhåller att kommittén inte har angett om distributionen och försäljningen av katalogerna skall skötas av institutet eUer av nägot förlag. Försäljningsupplagans storlek synes knappast stå i rimlig propor­tion till "gratisupplagan", anser RRV, som ifrågasätter om inte "gra-tisupplagan" kan minskas. Man borde även överväga att till ett lågt pris tUlhandahålla särtryck ämnesvis eller dylikt ur katalogerna.

Informationen måste vara lättUlgänglig för användarna, framhåller TCO. Därför bör man ytterligare överväga om informationen kan sändas direkt till varje skolenhet. Normalupplagan (»gratisupplagan») bör anpassas till varje kommuns behov och därför bestämmas av antalet i kommunen befintliga skolenheter.

SACO framhåller liksom SÖ att det är nödvändigt att varje skol­enhet får minst ett exemplar av för enheten relevanta kataloger med information. I annat fall kan man enligt SACO:s mening knappast be­gära att lärarna, som har huvudansvaret för val av läromedel, skall sköta urvalsfrågorna på ett tillfredsstäUande sätt. SACO framhåller även vikten av att katalogerna tillställs avnämarna i tillräckligt god tid.

Prop. 1974:13

17

3.2.2.5 Finansiering

RRV anser att i princip samtliga gemensamma kostnader för institu­tet bör kunna fördelas schablonmässigt meUan de båda verksamheterna läromeddsinformation och produktionsstöd. I underlaget för registre­ringsavgiften bör ingå den del av de gemensamma kostnaderna som hänförs till registrering och information.

SÖ framhåller att stora insatser krävs i uppbyggnadsskedet och att institutets verksamhet den första tiden inte får bli beroende av möj­ligheterna till kostnadstäckning genom avgifter. Registreringsavgifter och avgifter för abonnemang på läromedelsinformation bör därför redan i inledningsskedet anpassas till en rimlig nivå i fullfunktionsstadiet.

Svenska kommunförbundet och FSL beklagar att frågan om insti­tutets finansiering genom avgifter inte tiUräckligt har kunnat belysas.

Landstingsförbundet har i princip inga invändningar mot kommit­téns överväganden i finansieringsfrågan.

SACO framhåller att förlagens registreringskostnader inte får bli så stora att de av den anledningen tvingas höja priserna. De kommunala läromedelscentralerna bör genom institutets läromedelsinformation få en så fyllig bild av läromedlen, att antalet gratisexemplar av nya läro­medel från förlagen till skolorna (huvudlärarna) kan nedbringas och dessutom förlagens övriga informationskostnader att minska avsevärt.

3.2.2.6 Övrigt

Vissa frågor som inte behandlats i kommitténs förslag tas upp i remissvaren. En arbetsuppgift för institutet bör enhgt SÖ:s mening bli att upprätta och ge ut producent- och konsumentregister. SÖ anser att institutet i fortsättningen bör ge ut den producentförteckning som har utarbetats inom IRL-projektet och som har getts ut av UtbUdnings-förlaget.

FSL påpekar att kommittén inte har behandlat frågan om eventuell reklamskatt på kataloginformationen eller frågan om institutets ansvar för innehållet i informationen enligt marknadsföringslagen (SFS 1970: 412).

TRU 

II 

och SR framhåUer att SR:s läromedel inte skall granskas av läromedelsnämnden, därför att SR:s skyldighet att samråda med SÖ och universitetskanslersämbetet när det gäller utbildningsprogram ersätter den nämnda granskningen. Detta kan innebära att de principer som kommittén angett för läromedelsregistreringen inte kan följas beträf­fande centrala läromedel med eterinslag i samhällsorienterande ämnen, anser TRU 

II.

3.2.3 Produktionsstöd

SACO anser att det är angeläget att produktionsstödet ges en fastare form än f.n.

Prop. 1974:13

18

Enligt SR:s mening bör behovsanalyserna göras av den centrala skol­myndigheten (jfr avsnitt 3.2.1).

FSL understryker vikten av att produktionsstöd fördelas utifrån en samlad bedömning av angelägenhetsgraden. Produktionsstöd bör därför inte fördelas även av andra myndigheter.

TCO framhåller att institutet bör spela en aktiv roll och själv ta initiativ till läromeddsframstäUning. Det är därvid angeläget att verk­samheten inte huvudsakligen inriktas mot lärobokssektorn.

RRV anser att det vore värdefullt om man närmare kunde ange vilka kriterier som skall vara uppfyllda för att produktionsstöd skall utgå. Särskild uppmärksamhet bör, enhgt RRV:s mening, ägnas åt att följa upp den motprestation som torde vara en förutsättning för produktions­stöd. RRV erinrar om att SÖ bedriver en försöksverksamhet med an­budsförfarande för läromedelsproduktion och understryker vikten av, att en nära samverkan därför sker meUan institutet och SÖ. Anbuds­förfarande kan i vissa fall vara ett alternativ tUl produktionsbidrag.

Även SÖ framhåller behovet av samråd mehan institutet och SÖ, som hittills har administrerat produktionsstödet. Detta samråd motiveras även av att det inom flera av SÖ:s utveckhngsprojekt ingår moment som har karaktären av produktionsstöd, anser SÖ, som även nämner försöksverksamheten med anbudsförfarande.

Landstingsförbundet framhåller att produktionsstödet i första hand bör bedömas utifrån pedagogiska och undervisningsmässiga aspekter. Eventuella gränsdragningsfrågor meUan SÖ:s utvecklingsarbete och institutets produktionsstöd bör lösas innan institutet börjar sin verk­samhet.

TRU

II 

anser att även en statligt finansierad verksamhet av TRU II:s typ bör kunna söka och få produktionsstöd på samma villkor som andra producenter.

3.2.4 Namn

Ingen av remissinstanserna har något att invända mot det föreslagna namnet, statens institut för läromedelsinformation, på det nya organet.

3.2.5 Styrelsens sammansättning

RRV och SACO anser att den personal som på fältet skaU utnyttja institutets service bör vara representerad i styrelsen. SACO förordar därför att arbetstagarnas huvudorganisationer bereds plats i styrelsen. RRV ifrågasätter om inte en lärarrepresentant snarare än en produ­centrepresentant borde ingå i styrelsen. Enligt TCO:s mening bör kon­sumentintressena dominera i styrelsen. LO anser att arbetsmarknadens parter, som även framställer läromedel, bör vara representerade i sty-

Prop. 1974:13

19

relsen. Landstingsförbundet anser att en av styrelsens ledamöter bör ha kännedom om landstingskommunala skolförhållanden.

3.2.6   Organisation och personalbehov

Ingen av remissinstansema har några invändningar mot förslagen rörande institutets organisation. Personalbehovet tas däremot upp av några instanser.

Statskontoret ifrågasätter om de administrativa göromålen vid insti­tutet kräver en heltidstjänst på handläggarnivå. Om uppgifterna skulle bli av större omfattning bör som ett alternativ övervägas att upphandla dessa tjänster eUer på deltid anlita lämplig tjänsteman, anser statskon­toret. RRV anser att den nämnda tjänsten inte bör inrättas utan att uppgifterna inledningsvis bör kunna fördelas mellan olika befattnings­havare. Statskontoret utgår från att kataloger över läromedel kommer att framställas och distribueras som förlagsprodukter, vilket innebär att institutet kan avlastas från bl.a. rutingöromålen i samband med abonne­mangsavgifter och lagerhållning av publikationerna.

SÖ anser att den föreslagna organisationen bör svara väl mot behoven men framhåller, att institutet dels bör få ekonomiska resurser för funk­tionsutveckling, dels bör få möjlighet att på kommersieU basis fram­ställa informationsmaterial och att åta sig olika beställningsuppdrag.

TCO anser att det föreligger risk för att den av kommittén föreslagna personalen för läromedelsinformation blir för liten. Det är därför ange­läget att institutet får tillräckligt med expertmedel.

SACO framhåUer vikten av att institutet får tillräcklig personal för läromedelsinformationen.

3.2.7   Lokalisering

Statskontoret, TCO, SACO och FSL anser att institutet med hänsyn till dess behov av kontakter med SÖ och producenterna, som nästan alla finns i Stockholmsområdet, bör förläggas till Stockholm eller dess närhet. SÖ finner med samma motiveringar det angeläget att institutet får en central lokalisering i landet. Svenska kommunförbundet har inget att invända mot förslaget att lokalisera institutet till Stockholms­området. Statskontoret framhåller även att en framtida övergång till användning av ett datorbaserat informationssystem kan medföra ett samarbete med biblioteksväsendets informationssystem, vilket skulle underlättas om institutet förläggs till Stockholmsområdet. Landstings­förbundet däremot anser att frågan om lokalisering av institutet bör prövas närmare.

3.2.8   Övrigt

FSL finner det självklart att institutets beslut (liksom läromedels­nämndens) skall kunna överklagas.  Beslut av statens läroboksnämnd

Prop. 1974:13

20

kan överklagas, påpekar FSL, som även jämför institutet med läke­medelsnämnden. Även SACO anser att det bör föreligga rätt att över­klaga nämndens beslut i vissa avseenden.

4 Föredraganden

4.1 Inledning

Statsmakterna beslöt förra året (prop. 1973:76, UbU 1973:28, rskr 1973: 242) dels att ett särskilt organ för läromedelsregistrering, lärome­delsinformation och administration av stöd för produktion av läromedel skall inrättas den 1 juh 1974, dels att en läromedelsnämnd med uppgift att granska att läromedlen är objektiva och därvid bl. a. att läromedlens innehåll inte strider mot mål och riktlinjer i läroplanerna skall inrättas inom skolöverstyrelsen (SÖ) vid samma tidpunkt, dels att statens läro­boksnämnd skall upphöra vid utgången av juni månad 1974. Dåvaran­de chefen för utbildningsdepartementet angav därvid (prop. 1973: 76 s. 101) sin avsikt att senare föreslå Kungl. Maj:t att tillkalla en särskild organisationskommitté med uppgift att förbereda frågor rörande läro­medelsregistreringen och att uppdra åt SÖ att överväga frågor rörande läromedelsnämndens arbetsformer.

En med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tiUsatt organisations­kommitté, läromedelsorganisationskommittén, har mi lagt fram förslag om den närmare utformningen och organisationen av läromeddsregi-streringen och läromedelsinformationen samt om medelsbehov för verk­samheten för nästa budgetår. Organisationskommitténs förslag rör även vissa frågor om stöd för produktion av läromedel.

Vidare har SÖ på Kungl. Maj:ts uppdrag avgett ett förslag avseende organisation och verksamhetsformer samt medelsbehov för läromedels­nämnden.

Skolans huvudmän svarar för den övervägande delen av konsum­tionen av läromedel. Ett mål för samhällets konsumentpohtik är att stödja konsumentema och förbättra deras ställning på marknaden. Detta kan ske bl.a. genom att konsumenterna förses med bättre infor­mation om marknadens utbud och om ohka sätt att tUlgodose de egna behoven. Avsikten med de beslut om förbättrad information om läro­medel som fattades av 1973 års riksdag var att förbättra skolans huvud­mäns ställning på läromedelsmarknaden.

Informationsåtgärder bör ses som ett medel bland andra för att upp­nå de mål som gäller för en samhällelig verksamhet, men som ett be­tydelsefullt sådant. Informationen om läromedlen skall innefatta bl. a. kvalitativa data innefattande uppgift om objektivitetsgranskning för vissa läromedel. Genom att ta dd av läromedelsinformationen får skolans huvudmän således värdefulla uppgifter om läromedlen.

Prop. 1974:13

21

Det är också viktigt att möjligheterna till information från konsumen­terna till producenterna utökas och förbättras. Om det sker, kan pro­duktionen påverkas så att den bättre anpassas till konsumenternas behov. Objektivitetsgranskningen kommer att bli en inte oväsentlig del av informationen till producenterna. Den kommer att ge upplysning om i vilken utsträckning producerade läromedel är allsidiga och sakliga och svarar mot de allmänna målen i läroplanerna. Det finns även andra vägar att ge information tiU producenterna om hur läromedlen bör utformas. Uppgifter bl.a om resultaten av den läromedelsutveck­ling som bedrivs inom SÖ bör vara en sådan väg. Vad jag här redovisat utgör en av grunderna för 1973 års riksdagsbeslut.

Som jag redovisat i det föregående är de nu framlagda förslagen en uppföljning av föregående års riksdagsbeslut. De förslag som bör under­ställas riksdagens prövning gäller namnet på det nya centrala organet för läromedelsregistrering, organets lokalisering, definition av begrep­pet centralt läromedel, storleken av den normalupplaga av läromedels­information som staten gratis bör ställa till förfogande samt frågan om rätt till besvär. För överblickens och sammanhangets skull' kommer jag dock att beröra även vissa andra frågor.

4.2 Statens institut för läromedelsinformation

Läromedelsorganisationskommittén har använt beteckningen statens institut för läromedelsinformation på det nya statliga organet. Jag före­slår att denna beteckning godtages. Den har för övrigt redan använts i prop. 1974: 1 (bil. 10 s. 121).

Enligt förra årets beslut skall den läromedelsinformation som ankom­mer på det nya institutet omfatta kvalitativa data, tekniska data, rela­tion meUan effekt och pris, pedagogiska data och ekonomiska data (prop. 1973: 76 s. 98). Kommittén har i sitt förslag delat in läromedels­informationens innehåll i översiktsinformation, tekniska data, pedago­giska data och ekonomiska data. Med detaljinformation avser kommit­tén samtliga dessa grupper av data. Med översiktsinformation avser kommittén uppgifter om bl. a. författare, producent, distributör, upp­lagenummer, objektivitetsgranskning, pris och beställningsnummer.

Remissinstanserna har så gott som inga invändningar mot förslagen angående informationens innehåll.

Den förbättrade informationen syftar som jag tidigare sagt till att ge ett bättre underlag för valen av läromedel i skolan. Den nuvarande in­formationen är som kommittén framhåUit svåröverskådlig och om­fattar en rad olika typer av information. Den medför också betydande kostnader. Det är mot den bakgrunden givetvis värdefuUt att samhäl­lets läromedelsinformation utformas efter kontakt med läromedelspro­ducenterna. Sveriges akademikers centralorganisation (SACO) har på-

Prop. 1974:13

22

pekat att det är viktigt att informationen inte blir producentstyrd. Sko­lans huvudmän lika väl som lärare och elever har som konsumenter på läromedelsområdet en viktig funktion att fylla genom att framställa önskemål om och lägga synpunkter på hur informationen skall vara beskaffad. Jag räknar med att institutet på lämpligt sätt tar till vara detta konsumentintresse för att få klarhet i vilka förändringar i läro­medelsinformationens innehåU som uppfattas som angelägna. Enhgt förra årets beslut är begreppet centralt läromedel av betydelse

 i vart fall i ett begynnelseskede för läromedelsregistreringen. Med

centralt läromedel avsågs läromedel som direkt framställts för att täcka

kvalitativt och/eller kvantitativt väsentliga delar av läroplanernas kurs­

moment (prop. 1973: 76 s. 83).

Kommittén har funnit denna definition mindre ändamålsenlig vid genomförandet av statsmakternas beslut och föreslagit följande nya formulering.

Med centrala läromedel avses sådana läromedel som med hänsyns­tagande till läroplanernas övergripande mål för skolans verksamhet

   ger eleverna ett sakligt och aUsidigt underlag för studiet av ämnen,

ämnesgrupper eller kursmoment i enlighet med gäUande läroplan,

förser eleverna med instrument som hjälper dem att planera och organisera sina studier, öva färdigheter, inhämta fakta och sätta in dem i ett meningsfullt sam.manhang.

Endast några remissinstanser har kommenterat det nya förslaget.

För min del finner jag det naturligt att man under det fortsatta ar­betet har funnit det nödvändigt att ytterligare precisera begreppet cen­tralt läromedel. Kommitténs förslag har dock, som Utbildningsförlaget påpekat, getts en sådan utformning att en registrering även skulle kun­na anses innefatta en prövning av läromedlets objektivitet, dvs. en upp­gift som skall ankomma på SÖ:s läromedelsnämnd. Mot här redovisad bakgrund föreslår jag att med centrala läromedel skall avses sådana läromedel som täcker väsentliga delar av ämnen, ämnesgrupper eller kursmoment som anges i gällande läroplan och därvid förser eleverna med instrument som hjälper dem att planera och organisera sina stu­dier, öva färdigheter, inhämta fakta och sätta in dessa i ett menings­fullt sammanhang.

Föreningen Svenska läromedelsproducenter (FSL) påpekar att kom­mittén inte har behandlat frågan om eventuell reklamskatt på katalog­informationen eller frågan om institutets ansvar enligt marknadsförings­lagen. Varken förordningen (1972:266) om skatt på annonser och reklam eller lagen (1970:412) om otUlbörlig marknadsföring är tillämpliga för institutets verksamhet.

Enligt statsmakternas beslut skall det nya organet, statens institut för läromedelsinformation, föra ett läromedelsregister, som i första hand skall omfatta centrala läromedel. Kommittén har nu avgett de­taljerade förslag om registrets omfattning, dels under ett uppbyggnads-

Prop. 1974:13

23

skede, dels för tiden därefter. Förslaget innebär att registret kommer att vara fullt utbyggt vad gäller centrala läromedel vid slutet av 1970-talet.

SÖ, Svenska kommunförbundet och SACO framhåller att informa­tionen bör byggas ut tiU att omfatta alla slag av läromedel. Svenska kommunförbundet anser att det är önskvärt att utbyggnaden blir snab­bare än förslaget innebär.

Enligt statsmakternas beslut skall läromedelsregistret byggas ut suc­cessivt (prop. 1973:76 s. 97). TiU en början skall aUa centrala läromedel registreras. Jag har förståelse för att remissinstanser som representerar konsumentsidan har önskemål om en snabbare utbyggnad av lärome­delsregistret än vad kommittén föreslagit. Å ena sidan är idealet, som Svenska kommunförbundet framhållit, att man från en informations­källa kan få detaljerad och relevant information om i huvudsak alla läromedel. Det är å andra sidan angeläget att läromedelsregistret kan börja att fungera den 1 juli 1974. Det torde vara nödvändigt att räkna med att det under institutets första verksamhetsår behövs visst arbete för att komma fram tiU lämpliga administrativa rutiner för att han­tera läromedelsregistret. Jag finner mot den bakgrunden att den plan för budgetåret 1974/75 som kommittén presenterat är lämpligt av­vägd. Skulle emeUertid institutet finna att det med givna ekonomiska ramar för nästa budgetår är möjligt att i förhållande till kommitténs förslag vidga informationen bör det stå institutet fritt att genomföra en sådan åtgärd. Vad gäller budgetåret 1975/76 ankommer det på insti­tutet att i sina förslag till anslagsframställning för detta budgetår lägga fram förslag om läromedelsregistrets framtida omfattning.

I enhghet med statsmakternas beslut bör J första hand centrala läro­medel för grundskola, specialskola, nomadskola, privatskola som av­ses i privatskolstadgan, gymnasieskola samt kommunal och statlig vuxenutbildning tas med i läromedelsregistret (prop. 1973:76 s. 97). Enligt SÖ bör registret snarast byggas ut till att omfatta även folkhög­skolan och studieförbundens verksamhet samt särskolan. En utvidgning av läromedelsregistret tiU att omfatta dessa utbildningar och andra läro­medel än centrala läromedel bör enligt min mening anstå tills ett register uppbyggt i enlighet med redan fattade beslut är i funktion. Till för­tydligande av förra årets beslut bör anges att med privatskolor enligt privatskolstadgan avses här liksom i fråga om objektivitetsgransk­ningen även riksinternatskolor.

Enhgt statsmakternas beslut förra året bör läromeddsutredningens förslag om att läromedelsregistret skall bygga på datateknik undersökas ytterligare (prop. 1973:76 s. 97). Kommittén har med hänsyn tUl att informationsvolymen i ett inledande skede blir relativt måttlig och även med hänsyn till att informationen skall fungera redan under budgetåret 1974/75 stannat för att registret bör vara manuellt under de första verk­samhetsåren.

Prop. 1974:13

24

Enligt statskontoret bör frågan om ett datorbaserat registrerings­system snarast utredas. Det ankommer enligt min mening på insti­tutet att avgöra när registret fått en sådan omfattning att en manuell hantering av registret inte längre än ändamålsenlig. Institutet bör nog­grant överväga denna fråga och när samt om en övergång till ett dator­baserat register befinns lämplig i god tid vidta erforderliga förberedelse­åtgärder.

Kommittén har i enlighet med statsmakternas beslut utgått från att producenterna skall lämna underlag för den information som skall ingå i registret (prop. 1973:76 s. 98). Kommittén har presenterat ett förslag angående de principer efter vilka läromedelsregistreringen bör fungera.

FSL och Utbildningsförlaget har tagit upp frågan om ett tekniskt sam­arbete meUan institutet och läromedelsproducenterna vad gäller läro­medelsinformationen. Jag finner det självklart att institutet självt skall ha ansvar för innehållet i den information som lämnas genom läro­medelsregistret. Inget bör emellertid hindra att förlagens tekniska re­surser anlitas vid tryckning av den genom institutet utgivna läromedels­informationen.

Enligt statsmakternas beslut bör kommunerna få en viss normalupp­laga av informationen från registret utan kostnad. För exemplar härut­över bör emellertid betalning erläggas. Även läromedelsförlagen bör erhålla information gratis i viss omfattning (prop. 1973: 76 s. 98).

I sina förslag om tillhandahållande av informationen har kommittén bedömt att 14 500 kataloger bör delas ut gratis och att 1 000 kataloger bör kunna försäljas budgetåret 1974/75. Riksrevisionsverket (RRV) an­ser att »gratisupplagan» har överdimensionerats. Tjänstemännens cen­tralorganisation (TCO) anser att normalupplagan bör bestämmas med hänsyn till varje kommuns behov och därför bestämmas av antalet i kommunen befintliga skolenheter. SÖ och SACO anser det nödvändigt att varje skolenhet får minst ett exemplar av för enheten relevanta kataloger med information. Enligt min mening är den av kommittén beräknade normalupplagan lämpligt avvägd för att informationen till skolorna skall kunna bli tillfredsställande. Försäljningsupplagan bör vid behov kunna göras större. Detta bör emellertid inte ske på bekost­nad av normalupplagan.

På institutet för läromeddsinformation ankommer det enligt stats­makternas beslut att göra övergripande analyser av behovet av stöd för produktion av läromedel samt att fördela detta stöd. Stödet skall ges i producentledet och anpassas till typen av projekt (prop. 1973: 76 s. 85). Stöd till produktion av läromedel utgår innevarande budgetår med 1,7 milj. kr. Under anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet har anvisats 1 milj. kr. och under anslaget Bidrag till drif­ten av grundskolor har anvisats 700 000 kr. Kommittén har redo­visat dels hur medel för ändamålet använts under budgetåret 1972/73,

Prop. 1974:13

25

dels hur medel för ändamålet t. o. m. den 30 september 1973 fördelats under budgetåret 1973/74. Behovet av medel för stöd för produktion av läromedel beräknas för budgetåret 1974/75 uppgå rill 2 milj. kr. Av kommitténs redovisning framgår att för budgetåret 1972/73 1,2 milj. kr. av de medel som anvisats för utvecklingsarbete på läromedelsom­rådet av SÖ använts för stöd till produktion av läromedel.

Landstingsförbundet anser att gränsdragningsfrågor mellan SÖ:s ut­vecklingsarbete och det ekonomiska stöd som skall fördelas av insti­tutet bör lösas innan institutet börjar sin verksamhet. På sikt bör enligt min mening alla medel som används för stöd för produktion av läro­medel samlats hos institutet. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t att institutet i samråd med SÖ i sina förslag till anslagsframställning för budgetåret 1975/76 lämnar förslag om när en sådan samordning bör ske.

Kommittén har sammanfattat vilka arbetsuppgifter som bör ankom­ma dels på institutet som helhet, dels på dess styrelse. Remissinstan­serna har inte haft några invändningar mot dessa förslag. Enligt min mening svarar kommitténs beskrivning i dessa avseenden väl mot de arbetsuppgifter som följer av redan fattade beslut i frågan och i detta sammanhang aktuella frågor.

Enligt statsmakternas beslut bör institutet ledas av en styrelse med företrädare för bl.a. kommunerna och utbildningsmyndigheten. Kom­mittén anser att styrelsen bör ha fyra ledamöter utöver ordföranden. Av ledamöterna bör en företräda kommunerna, en läromedelsproducen­terna, en SÖ och en ledamot ha aktuella erfarenheter av läromedelsval inom skolväsendet. Ordförande, ledamöter och suppleanter bör enligt kommittén utses av Kungl. Maj:t.

Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta om antal ledamöter i sty­relsen och dess sammansättning. Jag vill dock anmäla att jag delar den uppfattning som TCO framfört att läromedelskonsumenterna bör ha en stark ställning i styrelsen.

Kommittén har vad gäller institutets lokalisering framhållit att en lokahsering till Stockholm eller dess närhet synes ge de bästa garantier för att institutet skall få en smidig organisation och kunna fungera effektivt inom ramen för givna ekonomiska resurser. Kommittén fram­håller bl.a. att en annan lokalisering skulle medföra organisatoriska nackdelar och ökade kostnader. Remissinstanserna delar så gott som undantagslöst kommitténs uppfattning i lokaliseringsfrågan. Även jag anser att institutet bör förläggas till Stockholm eUer dess närhet.

I FSL:s och SACO:s remissyttranden över läromedelsorganisations­kommitténs förslag berörs frågan om rätt till besvär över institutets beslut. Båda remissinstanserna anser att sådan rätt bör finnas.

Visserhgen kommer institutets beslut i registreringsfrågor, särskilt i vad avser centralt läromedel, att bli av stor betydelse för berörda par-

Prop. 1974:13

26

ter. Institutets styrelse avses dock få en sådan sammansättning och till­gång till sådana resurser i övrigt att bättre sakkunskap knappast kan ställas till förfogande vid prövning av eventuella besvär. Jag förordar därför att institutets beslut angående registrering inte skall få över­klagas.

4.3      Läromedelsnämnden

Som jag tidigare nämnt har SÖ kommit in med förslag avseende or­ganisation och verksamhetsformer samt medelsbehov för läromedels­nämnden. SÖ räknar med att 250 läromedel kommer att objektivitets­granskas nästa budgetår. SÖ lämnar förslag om nämndens samman­sättning samt om nämndens och dess sekretariats arbetsformer. För­slagen avseende arbetsformerna avser de rutiner som enligt SÖ bör till-lämpas vid objektivitetsgranskning av ett läromedel.

Enligt SÖ:s uppfattning bör chefen för SÖ vara ordförande i nämn­den. Nämnden bör härutöver, enligt SÖ, bestå av åtta ledamöter för vilka bör finnas personliga suppleanter. SÖ föreslår att fyra av leda­möterna skall vara riksdagsmän, två kommunala förtroendemän samt att två ledamöter skall besitta särskild sakkunskap rörande frågor, som faller inom nämndens arbetsområde. Utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) anser att fyra av ledamöterna bör utses av riks­dagspartierna.

Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t att i nämnden skall ingå huvudsakhgen företrädare för aUmänna samhäUsintressen i stort sett enligt de grunder SÖ och SSK föreslagit.

Nämndens beslut bör, av skäl motsvarande dem jag nyss anfört rö­rande statens institut för läromedelsinformation, inte få överklagas.

4.4      Former för tillhandahållande av fria läromedel för eleverna i

grundskolan

Vid föregående års riksdag fastställdes vissa nya principer om fria läromedel för eleverna i grundskolan. Samtidigt förutsatte riksdagen att Kungl. Maj:t skulle medverka till vissa preciseringar. Riksdagen be­slöt att de nya principerna skulle träda i kraft den 1 juli 1974. SÖ har den 6 december 1973 lagt fram förslag till bestämmelser. SÖ:s förslag remissbehandlas f. n. Remissbehandlingen kan inte avslutas i sådan tid att nya bestämmelser om fria läromedel kan träda i kraft vid utsatt tidpunkt. Jag föreslår därför att nu gällande bestämmelser om fria läro­medel tillämpas även under budgetåret 1974/75.

5 Hemställan

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

Prop. 1974:13

27

1.

godkänna vad jag i det föregående förordat angående lärome­delsregistrering,

2.

godkänna vad jag i det föregående förordat om fria läromedel.

6 Anslagsberäkningar för budgetåret 1974/75

D 1. Skolöverstyrelsen

Skolöverstyrelsen

Skolöverstyrelsen (SÖ) beräknar för budgetåret 1974/75 följande kostnader för läromedelsnämnden.

1.

Enligt SÖ bör läromedelsnämndens kansli bestå av en sekreterare och ett kvalificerat biträde. Därutöver bör medel beräknas till tiUfällig expertis, motsvarande en halvtidstjänst, {-f- 151 800 kr.)

2.

För arvoden till ledamöter och suppleanter samt ersättning för mistad lön beräknar SÖ 55 600 kr.

3.

Arvodet till sakkunniga har beräknats till 50 kr. per timme och efter en granskningstid av tio timmar per läromedel. Antalet läromedel som skall granskas har av SÖ beräknats till 250. För ca 25 % av läro­medlen beräknas två granskare per läromedel, (-f- 199 900 kr.)

4.

För sjukvård beräknas 200 kr., för reseersättningar 5 800 kr. samt för expenser 54 000 kr.

5.

SÖ föreslår att medel beräknas för två granskarkonferenser, en för grundskolan och en för gymnasieskolan (-1-55 000 kr.). Vidare bör medel beräknas för utarbetande av riktlinjer för objektivitetsgransk­ningen (-flO 000 kr.).

6.

F. n. utgår en s. k. granskningsavgift om 350 kr., som sökanden skall erlägga i samband med ansökning om uppförande av lärobok på iäroboksförteckningen. En sådan granskningsavgift skall även i fort­sättningen erläggas för läromedelsnämndens objektivitetsgranskning. Granskningsavgift skall inte uttas om nämnden, efter anmälan från kommun eller enskild person, beslutar granska centralt läromedel i andra än samhällsorienterande ämnen.

Föredraganden

1 prop. 1974: 1 (bil. 10 s. 119) har departementschefen under anslaget Skolöverstyrelsen beräknat kostnaderna för läromedelsnämndens verk­samhet budgetåret 1974/75 tiU 477 000 kr. Jag förordar att dessa medel fördelas på följande sätt.

Vid min bedömning av personalbehovet för läromedelsnämndens kansliuppgifter har jag räknat med samma antal tjänster som skol­överstyrelsen (SÖ) och har härför beräknat 151 800 kr. (1).

För arvoden till ledamöter och suppleanter har jag beräknat 25 000

Prop. 1974:13

28

kr. (2). Jag delar SÖ:s uppfattning vad gäller beräkningen av arvoden till sakkunniga (3).

Kostnaderna för sjukvård anser jag bör kunna täckas av SÖ:s anslag för nämnda ändamål. För reseersättningar har jag beräknat 5 000 kr. och för expenser 30 000 kr. Dessa medel bör inräknas i resp. anslagspost under anslaget tiU SÖ. (4)

Jag biträder förslaget om granskarkonferenser. Vidare beräknar jag medel för utarbetande av riktlinjer för objektivitetsgranskning. (5)

Vid ansökan hos statens läroboksnämnd om att få en lärobok upp­förd på liiroboksförteckningen skall den sökande f. n. erlägga en gransk­ningsavgift. Sådan granskningsavgift skall även i fortsättningen erläggas av producenterna vid obligatorisk granskning av centrala läromedel. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att fastställa granskningsavgiftens storlek. Granskningsavgifterna skall inlevereras till SÖ, att av SÖ redo­visas under inkomsttiden Diverse inkomster: Övriga diverse inkomster. (6)

Jag förordar således att den under anslaget Skolöverstyrelsen upp­tagna anslagsposten Läromedelsnämnden förs upp med 442 000 kr. samt att anslagsposten Reseersättningar höjs med 5 000 kr. och anslagsposten Expenser med 30 000 kr.

D 3. Statens institut för läromeddsinformation

1974/75 Nytt anslag (förslag) 322 000

Beräknad ändring 1974/75

Läromedelsorgani­sationskommittén

Föredraganden

Personal

Handläggande personal Övrig personal

+ 4

+ 5

-f4 + 5

A nslag

-1-9

+ 9

Lönekostnader

därav ersättning till expertis Sjukvård Reseersättningar Lokalkostnader

+ 

+ 

-1-

-H

628 600

51200

5 000

40 000

72 500

+ 

+

626 700

51000

2 000

40 000

73 000

Expenser

därav engängsanvisning

+

657 500 

141500

+

630 000 

126 000

-fl 403 600

-1-1371700

Uppbördsmedel

-hl 050000

Nettoutgift Avrundat

-1-1403 600

-1-1404 000

+

-t-

321      700

322      000

Läromedelsorganisationskommittén

1. Kommittén räknar med att för verksamheten vid statens institut för läromeddsinformation kommer att behövas fyra tjänster för hand­läggande personal, varav en med arbetsledande funktioner, och fem

Prop. 1974:13

29

tjänster för övrig personal (-{-547 000 kr.). Kommittén beräknar 51 200 kr. för avlöning av expertis för granskning av information om läro­medel i gymnasieskolan och för korttidsanställning av biträdespersonal. Vidare beräknas 11 300 kr. för vikariats- och övertidstillägg och 18 400 kr. för sammanträdesarvoden m. m.

2.

Kostnaderna för sjukvård beräknas till 5 000 kr.

3.

Enligt kommitténs bedömning kommer särskilt under institutets första verksamhetsår att föreligga många önskemål från kommuner, skolchefer m. fl. om information om det nya systemet för läromedels­information m. m. Det torde därför bh nödvändigt att i stor utsträck­ning företa resor inom landet. För reseersättningar beräknas 40 000 kr.

4.

De totala lokalkostnaderna beräknas till 72 500 kr.

5.

Kommittén räknar med sammanlagt 657 500 kr. för expenser. Härav avser 67 500 kr. engångsutgifter för inredning av lokalerna och 74 000 kr. engångsanskaffning av utrustning i övrigt. 10 000 kr. avser eventuell automatisk databehandling för löneredovisning m. m. Kom­mittén anser det nödvändigt att presentera institutets verksamhet genom en broschyr som gratis tillställs kommunerna m. fl. För detta ändamål beräknas 50 000 kr. Kostnaderna för tryckning och distribution av läro­medelsinformationen beräknas till 336 000 kr. Kostnaderna för telefon m. m. beräknas till 32 000 kr. och kostnaderna för representation till 3 000 kr. För övriga expenser beräknas 85 000 kr.

6.

Vid sin beräkning av underlag för avgiftsberäkning har kommittén utgått från att dels 60% av de totala lönekostnaderna vid institutet tillsammans med 60 % av övriga kostnader vid institutet med un­dantag för tryck- och distributionskostnader, dels samtliga tryck- och distributionskostnader bör utgöra underlag för beräkning av avgifter för registrering av och information om läromedel. Detta innebär att kommittén räknat med att intäkter av avgifter nästa budgetår kommer att uppgå till 900000 kr. Kommittén utgår från att kostnaderna för exemplar av läromedelsinformationen utöver gratisupplagan skall täckas med avgifter. Dessa senare intäkter samt intäkter av registreringsav­gifter bör enligt kommittén i riksstaten redovisas under inkomsttiteln Diverse inkomster.

Föredraganden

Läromedelsorganisationskommittén har fört fram förslag om hur underlaget för avgiftsberäkningar bör bestämmas (6). Jag anser att en något större del av de beräknade kostnaderna för statens institut för läromedelsinformation bör räknas in i underlaget. Jag har således räk­nat med att dels 70% av de totala lönekostnaderna vid institutet tUlsammans med 70 % av övriga kostnader vid institutet med un­dantag för tryck- och distributionskostnader, dels samtliga tryck- och distributionskostnader bör utgöra avgiftsunderlaget.  Jag räknar där-

Prop. 1974:13

30

för med att uppbördsmedlen kommer att uppgå till 1 050 000 kr. Upp­bördsmedlen bör redovisas under anslaget. Jag avser att senare åter­komma till Kungl. Maj:t med förslag om granskningsavgiftens storlek. Vid institutet bör finnas ett särskilt kansli. För chefen för kansliet bör inrättas en extra ordinarie tjänst. I de delar anställnings- och arbets­villkoren för personalen vid kansliet är förhandlingsfrågor avser jag att ge statens avtalsverk förhandlingsuppdrag. Jag har vid mina beräkningar av kostnaderna för verksamheten vid institutet i stort sett följt läro­medelsorganisationskommitténs förslag. Med hänvisning tUl samman­ställningen hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga Kungl. Maj:t att vid statens institut för läromedels­information inrätta en extra ordinarie tjänst för chefen för kansliet,

2.

till Statens institut för läromedelsinformation för budgetåret 1974/75 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 322 000 kr.

D 4. Stöd för produktion av läromedel

1974/75 Nytt anslag (förslag) 1 850 000

Läromedelsorganisationskommittén

Kommittén har i samband med bedömningen av medelsbehovet för produktionsstöd budgetåret 1974/75 tagit del av vissa inom skolöver­styrelsen gjorda översiktliga beräkningar av medelsbehovet för att täcka angelägna projekt under budgetåren 1974/75 och 1975/76. Det beräk­nade medelsbehovet bygger dels på behovet av nya produkter inom bristområden, dels på möjligheterna att enligt hittillsvarande erfaren­heter placera produktionen hos lämpliga producenter. Kommittén räk­nar med att medelsbehovet för nästa budgetår uppgår till 3 milj. kr., varav för specialundervisning ca 1,25 milj. kr., för invandramndervis­ning och gymnasieskola vardera ca 0,5 milj. kr. samt för vuxenutbild­ning ca 0,75 milj. kr. Enligt kommittén bör emeUertid produktions­stödet byggas ut successivt och kommittén föreslår därför att 2 milj. kr. beräknas för ändamålet nästa budgetår.

Föredraganden

Jag finner den av läromedelsorganisationskommittén gjorda beräk­ningen av medelsbehovet för nästa budgetår i stort sett väl avvägd. För innevarande budgetår har medel för produktionsstöd anvisats under dels anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet med 1 milj. kr., dels anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. med 700 000 kr. för stöd till produktion av läromedel samt 50 000 kr. för stöd till utgivning av läromedel på minoritetsspråk. Dessa medel samt 100 000

Prop. 1974:13

31

kr. av de medel som för innevarande budgetår anvisats under anslaget Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. bör för nästa budgetår anvisas under förevarande anslag. Jag hemstäUer att Kungl. Maj:t föreslår riks­dagen

att till Stöd för produktion av läromedel för budgetåret 1974/75

under åttonde huvudtiteln anvisa  ett reservationsanslag av

1 850 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Innehåll

Sida

1

Inledning

3

2

Läromedelsnämnden

4

3

Läromedelsregistrering m. m.

6

3.1 Läromedelsorganisationskommittén

6

3.1.1

Namn på det nya organet

6

3.1.2

Definition av begreppet centrala läromedel

6

3.1.3

Läromeddsutbudets nuvarande omfattning

7

3.1.4

Informationens innehåll

8

3.1.5

Förslag tiU uppbyggnad av läromedelsinformationen

9

3.1.6

Produktion m. m. av läromedelsinformationen

10

3.1.7

Stöd till produktion av läromedel inom bristområden

10

3.1.8

Organisation

11

3.1.9

Lokalisering

12

3.2 Remissyttranden

12

3.2.1

Allmänt

12

3.2.2

Läromedelsinformation

14

3.2.2.1

Begreppet centralt läromedel

14

3.2.2.2

Registrets omfattning och uppbyggnad

15

3.2.2.3

Informationens innehåll

15

3.2.2.4

Tillhandahållande av informationen

16

3.2.2.5

Finansiering

17

3.2.2.6

Övrigt

17

3.2.3

Produktionsstöd

17

3.2.4

Namn

18

3.2.5

Styrelsens sammansättning

18

3.2.6

Organisation och personalbehov

19

3.2.7

Lokalisering

19

3.2.8

Övrigt

19

4 Föredraganden

20

4.1

Inledning

20

4.2

Statens institut för läromedelsinformation

21

4.3

Läromedelsnämnden

26

4.4

Former för tillhandahållande av fria läromedel för eleverna i grundskolan

26

5

Hemställan

27

6

Anslagsberäkningar för budgetåret 1974/75

27

TRYCKE.iDOLAGET    IVAR    H ,'

£

0 G STRO.M    A9,    STOCKHOLM     1974