Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:92

Regeringens proposition

1978/79:92

om lokal- och utrustningsplaneringen vid statliga högskoleenheter

beslutad den 8 februari 1979.

Regeringen föreslär riksdagen atl aniaga de förslug som har upplugils i bifogude utdrag uv regeringsprotokoil.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

JAN-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Med början år 1964 har av Kungl. .Maj:l och senare av regeringen tillkallats lokal- och utrustningsprogramkommittéer, en vid varje universi­tetsort liksom en för jordbrukets högskolor. En speciell universilets-restaurangkommitté har tillkallats för högskolornas reslaurangfrågor. Kommittéernas verksamhetsområden har efter hand vidgats till att omfuttu lokal- och Ulrustningsplanering för i huvudsak all statlig högskoleutbild­ning saml därtill knuten forskning och förvaltning.

Kommitléernu har alt uireda de lokal- och ulruslningsbehov som aktua­liseras främst av lokala eller centrala högskolemyndigheter. Behoven om­sätts i lokal- resp. utruslningsprogram som fasisiälls av kommittéerna. Lokalprogrammen bildar underlag för de byggnadsprogram som redovisas av byggnadsstyrelsen för regeringen och som efter prövning normalt leder lill uppdrag till byggnadsstyrelsen all projektera och utföra byggnader. Kommittéerna utreder högskoleenheternas behov av ersättningsanskaff­ning av inredning och utrustning och prövar lokalbehov vid förhyrningar.

En särskild samarbetsnämnd svarar för atl utarbeta vissa normer och anvisningar för programarbetet saml för övergripande prioritering av ak­tuella byggnadsobjekt och ersätiningsbehov av utrustning. Handläggning av lokal- och utrustningsfrågorna vid kommittéerna sker vid ett gemen­sami kansli.

1 proposilionen föreslås all nuvarande kommilléorganisation för lokal-och ulruslningsfrågor uvvecklus. Arbetet med dessa frågor inom den stat­liga delen av högskolan förs i stället till stor del över pä de enskilda högskoleenheternas styrelser. I proposilionen föreslås speciella organ, s. k. lokalnämnder för hithörande frågor. De regionala aspekterna på fram-

1 Riksdagen 1978179. 1 .saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

2

förallt den grundläggande högskoleutbildningen.s lokal- och utrustningsbe­hov skall bevakas av regionslyrelsernu. Till universitels- och högskoleäm­betet förläggs samordnande och prioriterande uppgifter. Dil knyts även vissa expertgrupper som finns inom den nuvarande lokal- och utrustnings-programorganisationen.

Lokal- och ulrustningsplaneringen vid Sveriges lantbruksuniversitet fö­reslås ske på likartat sätt.

Universitetsreslaurungkommiltén föreslås bli uvvccklad och uppgifterna fördelade på olika myndigheter.

Förslagen syftar lill all anpussu planeringen uv lokaler och uiruslning lill den nya högskoleorganisationen och i övrigi ändrade förulsäiiningur.

Prop. 1978/79:92

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-02-08

Närvarande: slalsminislern Ullslen, ordförande, och slalsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN], Wikslröm,[REDACTED_EFTERNAMN], Winén, Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Winlher, De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondeslam.

Köredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Proposition om lokal- och utrustningsplanering vid statliga högskoleenheter

1    Inledning

År 1975 lillkallade dåvarande chefen för utbildningsdepartementet en sakkunnig' med uppdrag atl utreda organisationen av handläggningen av lokal- och utrustningsärenden inom högskolan. Arbetet skulle ske med utgångspunkt i dels den befintliga lokal- och uimslningsprogramorganisa-tionen (LUP-organisalionen) och erfarenheterna av den, dels synpunkier i hithörande frågor som anförts i yttranden över förslag av 1968 års ulbild-ningsulredning. IJiredaren skulle vidare lägga fram förslag om hur upp­gifter motsvarande dem som fullgörs av lokal- och utrustningsprogram­kommittéerna (LUP-kommittéerna) och samarbetsnämnden för lokal- och utruslningsprogrumkommitiéerna (LUP-nämnden) skulle organiseras för den nyu högskolan och anpassas lill den organisation för denna som riksdagen hude beslulal om (prop. 1975:9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Den sakkunnige', som antog namnet LUP-uiredningen, avlämnade i maj 1977 belänkandei (Ds U 1977:7) Lokaler och uiruslning för högskolan. Betänkandet - som också innehåller en redogörelse för nuvarande förhål­landen - bör fogas lill proiokollei i della ärende som bilaga I.

Efter remiss har yllranden avgetls av statskontoret, byggnadsstyrelsen, riksrevisionsverkei, universilels- och högskoleämbelei (UHÄ) efter hö­rande UV regionala och lokala högskolemyndigheter, ulrustningsnämnden för universitet och högskolor (UUH), LUP-nämnden efter hörande av LUP-kommittéerna, skolöverstyrelsen, statens kulturråd, lanlbruksstyrel­sen,    humanistisk-samhällsvelenskapliga    forskningsrådet,    medicinska

' Dåvarande överdirektören Iennart Rydback.

Prop. 1978/79:92

4

forskningsrådel, nalurvelenskupligu forskningsrådel, Sverige luntbruks-universitei. Centralorganisationen SACO/SR, Landsorgunisutionen i .Sve­rige (LO), Tjänstemännens cenlrutorganisation (TCO) samt Sveriges för­enade studentkårer (SFS).

En sammanfattning av remissyiirandena över LUP-ulredningens bciun-kande bör fogas lill protokollet i dellu ärende som hilagu 2.

1 mars 1969 bemyndigade Kungl. Muj:t dåvarande slalsrådel[REDACTED_EFTERNAMN] utt tillkalla en kommiilé med uppgift uti forllöpunde svaru för planering och samordning m. m. av restaurangverksamheten vid universitet och högsko­lor. Kommittén som antog namnet universitetsresiaurangkommiltén erhöll i maj 1972 genom beslul uv Kungl. Muj:t tilläggsdirektiv alt bl.u. uiredu den framtida handläggningen uv sådunu ärenden rörande lokul- och utrusi-ningsprogramfrågor m.m. avseende restauranger vid imiversiiet och hög­skolor för vilka kommittén svarar. Kommittén avlämnade i augusti 1977 belänkandei (Ds U 1977: 13) Universitelsreslauranger - organisaiion för planering. Betänkandet - som också innehåller en beskrivning av nuvurun­de förhållanden - bör fogas lill protokollet i detla ärende som hihiga 3.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetls av statskontoret, byggnadsstyrelsen, riksrevisionsverket, statens personalnämnd, UHÄ ef­ter hörande av regionala och lokala högskolemyndigheter, UUH, LUP-nämnden efter hörande av LUP-kommittéerna, statens kulturråd, bostads-styrelsen, Sveriges lantbruksuniversitet, SACO/SR, LO, SFS, Högskole­restauranger i Stockholm AB, Universitetsrestauranger i Linköping AB, Göteborgs universitelsreslauranger AB samt Sveriges allmänna restaurang AB (SARA).

En sammanfattning av remissyttrandena över universiietsrestaurang-kommitténs belänkande bör fogus till protokollet i delta ärende som bilaga

Föredraganden

Föredragandens överväganden 2.1 Inledning

Intill år 1964 vilade ansvarei för lokalplaneringen vid universitet och högskolor liksom för övrig civil slallig förvallning på byggnadsstyrelsen. För större utbyggnadsprojekt tillkallades speciella programkommittéer som i byggnadsstyrelsens ställe upprättade lokalprogram. Ulruslnings-nämnden för universilel och högskolor (UUH) ansvarade för planeringoch upphandling av såväl inredning som uiruslning.

Mol bakgrund av del myckel omfattande utbyggnadsprogram för univer­sitet och högskolor som fastställdes av 1963 års riksdag föreslog Kungl. Maj:l i prop. 1964:50 ang. universitetens och högskolornas organisaiion och förvaltning m.m. atl lokal- och utrustningsprogramarbetet skulle an-

Prop. 1978/79:92

5

förtros ut speciella kommiltér, en för var och en av universiletsorlernu. Plunering och upphandling uv inredning föreslogs sumtidigl bli överförd lill byggnadsstyrelsen. Riksdagen hade ingen erinran moi dessu förslag (SU 1964: 119, rskr 1964:239). Ijuni 1964 lillkalludes lokal-och utruslningspro-gramkommilléer (LUP-kommittéer) för de dåvarande universitetsorterna Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], Göleborg, Siockholm och Umeå. En särskild samarbets­nämnd för LUP-kommittéerna (LUP-nämnden) inrättades samtidigt föratt sörja för ett nära samarbete kommittéerna emellan. År 1965 tillkallade ilåvurunde chefen för jordbruksdepartementet en LUP-kommitté för jord­brukets högskolor. En LUP-kommitté för Linköping tillkulludes är 1970. Den summu år lillkullude organisationskommittén för planering av högre leknisk utbildning och forskning i övre Norrland hade fram till den 1 juli 1977 ansvarei för lokul- och utruslningsplaneringen vid högskolan i Luleå. Ansvarei häiför åvilar nu LUP-kommillén för Umeå.

Min företrädare redovisade i prop. 1975: 9 ang. reformering av högskole­utbildningen m. m. ell förslag av 1968 års ulbildningsulredning (U 68) all LUP-kommittéerna skulle inordnas i den lokala högskoleorganisationen. Vidare skulle det av U 68 föreslagna universilels- och högskoleämbetet (UHÄ) överta de cenlrala samordningsuppgifter som ankommer på LUP-nämnden. 1 sina yttranden över U 68:s förslag förordade statskontoret, byggnadsstyrelsen och riksrevisionsverkei ytierligare överväganden i des­sa avseenden. Med anledning bl.a. härav anförde min företrädare att frågan borde uiredas vidare.

I anslutning lill övrigt arbele med att föra högskolereformen vidare initierades därför den uiredning om planering av lokaler och utrustning för högskolan som bl. a. ulgör grunden för denna proposiiion.

Riksdagen har tidigare beslutat om högskolans organisation (prop. 1975:9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179 samt prop. 1976/77:59, UbU 1976/ 77:20, rskr 1976/77:246). Jag vill inledningsvis peka på atl de enskilda högskoleenheterna genom högskolereformen har fått vidgade befogenheter och större handlingsfrihet i skilda hänseenden. Delta gäller bl.a. disposi­tionen av de medel som riksdagen anvisar. Syfiet härmed är bl.a. atl stimulera det lokala engagemanget i planerings- och utvecklingsarbelel. Jag kommer i del följande att förorda atl lokal- och ulrustningsplaneringen inom högskolan anpassas till bl. a. del ökade ansvar och de ökade befogen­heter som sålunda i andra avseenden har getts lill högskoleenheterna. Detta innebär att de av riksdagen tidigare antagna riktlinjerna för lokal-och utrustningsplaneringen inom högskolan förändras och att denna ges en stadigvarande organisation.

Jag uppdrog våren 1977 åt en sakkunnig' inom utbildningsdepartementet att företa en översyn av befogenhelsfördelningen mellan cenlrala, regiona­la och lokala organ inom högskolan. Den sakkunnige, som tillsammans

' Riksdagsledamoten Jörgen[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1978/79:92

6

med ell unial lillkullude experier hur urbetui under benämningen decen­traliseringsgruppen, hur med uigångspunki i sitt arbete anförl vissa princi-piellu synpunkier i unslulning lill LUP-utredningens lorslag.

Innun jug går in pä de enskildu frägor som bör unilerslullus riksdugen för beslut eller som för summunhangels skull bör redovisus vill jug ange två vikligu utgångspunkier för mina överväganden.

-

Ny- och ombyggnudsobjekten inom högskolesektorn innehåller oftu lokaler som måsle uppfyllu speciella verksamhetskruv. Det är därför belydelsefulll utt de blivande brukarna ges möjlighel att aktivt della i planeringen. Högskolesiyrelsernu bör ges ansvur för utt redovisa en beskrivning av verksamheien samt i de fall där faslslällda normer sak­nas även utarbeta förslag lill ramprogram. Högskolesiyrelsernu bör ocksä ha ell ökut ansvar för all befinlligt lokalbesiånd utnyttjas ratio­nellt.

-

Lokaler, inredning och utrustning ulgör en lungt vägande del av de lolalu resurser som ställs lill högskoleenheternas förfogande. Jag anser del därför belydelsefulll utt planeringen av dessa resurser närmure knyls lill övrig resursplunering inom högskolan.

2.2 Lokal- och utrustningsbehov inom högskolesektorn

Jag vill inledningsvis, som bakgrund till den organisatoriska förändring jag senare kommer att förorda, något beröra de ny- och ombyggnadsbehov som kan förutses inom den slutliga delen av högskoleseklorn.

Nuvarande lokaler inom det äldre byggnadsbeståndet uppvisar ofta bris­ter från arbetsmiljö- och ibland även arbelarskyddsynpuki. Ålgärderna under den kommunde femärsperioden bör därför i stor utsträckning inrik­tas på ombyggnader inom befintligt lokalbestånd. Visst nybyggnadsbehov föreligger för att samla institutioner som nu är splitirade på flera lokaler, medan nybyggnadsbehov för tillkommande verksamhet kommer att svara fören relalivi liten del uv det totala behovet. De stora investeringsbehoven under perioden kommer i försia hand att föreligga i Lund/Malmöregionen, Göteborgsregionen samt Stockholmsregionen. För att ge en uppfattning om det loiala investeringsbehovet för högskolesektorns byggnadsverksam­het under de närmaste fem åren villjag nämna atl del aktuella planerings-materialet för denna period som har redovisals av LUP-nämnden i samråd med byggnadsstyrelsen omfattar 58 större byggnadsobjekt. Ett byggande av dessa, som har prioriterats ur ett samlat material från samtliga LUP-kommittéer omfattande 146 objekt, skulle kräva en årlig investeringsvolym av storleksordningen 200 milj.kr., vartill kommer medel för inredning och utrustning.

Behovet av ersättning och komplettering av utrustning inom högskole­sektorn har ökal starkt. UHÄ framhöll i sina förslag till anslagsframställ­ning för innevarande budgetår alt en stor del av nuvarande utrustning vid

Prop. 1978/79: 92

7

högskolorna tillkom undei 196()-talels ulbyggnadsperiod uv universitet och högskolor och därför nätt en ålder då den bör slulligl avskrivas. För alt uppnå en generell avskrivningstid uv tio år skulle nuvurunde ersullnings-rum enligt UHÄ i det närmusle behövu fördubblas.

Forskningsrådsnumnden hur vidure i sitt förslug till unslugsfrumstullning för budgetåret 1979/80 redovisal en pä uppdrug uv regeringen veikslälld uiredning om behovet och finansieringen uv dyrbur veienskuplig uirusl­ning.

Jag avser alt i annat sammanhang återkomma lill regeringen med lörslag som berör högskolesekiorns ulruslningsbehov, såväl i form av uiruslning av baskaraklär som i form av dyrbar velenskaplig uiruslning.

2.3 Långsiktig planering av lokaler och utrustning inom högskolesektorn

Den långsiktiga lokalplaneringen ligger nu inom LUP-orgunisulionens och byggnudsstyrelsens ansvarsområden. Enligt direktiven för LUP-kom-milléernu skall de i sill arbete beakta möjligheternu till effektivt och flexibelt utnyttjande av lokal- och utruslningsresurser bl.a. genom all eftersträva ett sambruk av resurser mellun läroanstalter och institutioner.

Sedan år 1973 har LUP-nämnden årligen fastställt en prioriteringslista över aktuella byggnadsobjekt inom högskolesektorn. Efter beredning inom nämndens sekretariat fastsläller varje kommitté ordningen melllan aktuella objekl inom sill ansvarsområde. Sekrelariaiei upprällar därefier förslag till gemensam priorileringslisla som nämnden bearbelar och faslsiäller. Lislan överlämnas lill ulbildningsdepariemenlet och byggnadsstyrelsen för alt utgöra en del av underlaget vid handläggningen av de enskilda byggnads­ärendena.

Jug vill i sammanhanget framhålla del unika i ull en kommiliéorgunisa-lion, under så lång lid som varit fallet med LUP-organisaiion, kommit att ha en betydande roll i den fortlöpande planeringsprocessen. Organisatio­nens arbele har, som LUP-ulredningen strukit under, varit avgörande för lokal- och utruslningsplaneringen inom högskolesektorn. De normer och arbetssätt som LUP-organisalionen har utvecklat kommer alt utgöra en god grund för sektorns fortsatta planeringsarbete.

Uigängspunkien för LUP-ulredningens arbete har varit att knyta plane­ringen av lokal- och utrustningsfrågor starkare till övrig resursplanering vid den enskilda högskoleenheten. Utredningen föreslår därför att viss lokalplanering, lokalprioritering och lokaldisposition bör ankomma på högskolestyrelsen i samråd med byggnadsstyrelsen och dess regionala organ. Samråd bör enligt utredning ske med forskningsråd när rådsfinansierad verksamhet berörs. På orter med fiera högskoleenheter bör samräd ske enheterna emellan i lokalplaneringsfrågor så all möjlighe­ler till sambruk av lokaler tillvaratas.

För att främja en mer samlad resursplanering föreslår utredningen all

Prop. 1978/79:92

8

högskolestyrelsen redovisar sin lokal- och ulrustningsplanering i anslut­ning till den årliga anslagsframställningen. Högskolestyrelserna bör där preseniera en översikt uv aktuella och överblickbara lokalbehov som prioriteras inbördes. Redovisningen bör omfatta byggnadsinvesteringar i såviil sådana objekt eller grupper av objekt som byggnadsstyrelsen har bemyndigande alt beslula om som sådana som skall underställas regering­ens och riksdagens prövning.

Byggnadsstyrelsen anser i sill remissvar atl högskoleenhetens årliga planeringsredovisning bör uigå från orsakerna till ett ökat lokalbehov som arbeismiljökrav, önskemål om förändrad verksamhei elc. De olika beho­ven bör angelägenhelsgraderas från enhelens synpunki och de föreslagna objekten bör vidare åsätlas en uppskattad årskostnad. Därigenom skulle redovisningen ge en samlad bild av de totala lokalbehoven fördelade på ändamål och ort liksom ett teoretiskt mätt på de ökade lokalkostnaderna. UHÅ anser att så länge anslagssystemel inte medger en meningsfull priori­tering mellan lokal- och ulruslningsbehov och andra resursbehov så bör högskolestyrelsernas redovisning i första hand inskränkas lill en angelä-genhetsgradering mellan aktuella objekl.

Jug unsluier mig för egen del lill UHÅ:s synpunkier och förordar all högskolemyndigheternas årliga redovisning av lokalfrågorna främst bör omfatia en angelägenhelsgradering av aktuella behov.

Utredningen har med utgångspunkt i önskvärdheten av att hålla ansvarei för lokalanskaffning och ansvarei för verksamheien samlat, ansett att regionsiyrelsernas roll i den långsikliga lokal- och utruslningsplaneringen bör begränsas lill yttranden över högskoleenheternas förslag till lokalise­ring och dimensionering som hänger samman med den grundläggande högskoleutbildningens planering.

UHA:s uppgifi blir enligt utredning alt svara för samordning, lokalise­ring och riskprioritering. Resullalei av UHÄ:s granskning av högskolesty­relsernas planeringsmaterial, bör av UHÅ redovisas i form av en plan för den framtida byggnads- och utrustningsverksamheten för den högre utbild­ningen och forskningen i anslutning till ämbetets förslag lill anslagsfram­ställning. Det inom högskoleväsendet sålunda framställda underlaget för de totala lokalbehoven skall liksom redovisningen av behoven av ny inred­ning och utrustning uigöra underlag för ortsvisa investeringsramar som fastställs av riksdag och regering.

Enligt sitt remissvar anser sig UHÄ inte övertygat om all den av utred­ningen föreslagna handläggningen är realistisk vad avser att uppnå avsedd förenkling och samiidigi bevara kvalitet i underlaget för statsmakternas beslul. Ämbelel förordar därför att utredningens förslag som avser plane­rings- och prioriteringsansvar förverkligas men mera med nuvarande orga­nisation och rollfördelning som utgångspunkt. Byggnadsstyrelsen framför liknande synpunker och föreslår alt det av högskoleväsendet framställda underlaget redovisas i form av en femårig lokalförsörjningsplan i anslut-

Prop. 1978/79:92

9

ning lill verkels förslag lill anslagsframställning. Denna plan bör enligt verkets mening uigöra grund för ekonomiska planeringsramar för hela landet som omprövas åriigen.

Jag anser för egen del att följande ordning bör lillämpas. Högskolestyrel­sen redovisar i anslutning till sina förslag till anslagsframställning planer beträffande lokal- och utrustningsbehoven för de närmaste fem åren, s. k. planeringsredovisningar. Regionstyrelserna yttrar sig med utgångspunkt i sitt ansvar för främst samordnande planering av den grundläggande utbild­ningen över dessa lill UHÄ. Ämbetet sammanställer planeringsredovis­ningarna och gör en samlad prioritering av i dem ingående objekl. Detta samlade material redovisas av UHÄ i anslutning till ämbetets förslag till anslagsframställning. Det överlämnas också till byggnadsstyrelsen för att utgöra underlag för styrelsens utformning av, liksom hittills, femåriga lokalförsörjningsplaner. Styrelsen bör i dessa planer förteckna de objekt som kan ingå i den s. k. projektreserven, dvs. objekt som lämpar sig att bli utförda vid en tidpunkt som bestäms med hänsyn lill sysselsättningsläget. Jag förutsätter att byggnadsstyrelsen i dessa frågor nära samråder med UHÄ.

Enligt min mening behöver regeringen i ökad omfattning kunna ge myn­digheterna anvisningar för inriktningen av lokalplaneringen även på något längre sikt. Den årliga redovisning som högskolemyndigheterna och bygg­nadsstyrelsen enligt milt förslag bör lämna i fråga om lokalplaneringen kan bilda underiag för sådana mer långsiktiga överväganden. Dessa anvisning­ar för planeringens huvudsakliga inrikining bör knylas till de konkrela projekt och verksamheter som myndigheterna redovisar.

2.4 Handläggning av enskilda lokal- och utrustningsärenden

2.4.1 Nuvarande förhåUanden

Jag redovisar inledningsvis hur de enskilda ärendena f. n. handläggs. Det praktiska arbetet med att utforma verksamhelsbeskrivning och lokalpro­gram för ett separat byggnadsobjekl har till stor del åvilat personer, som på ett eller annat sätt har representerat de blivande lokalbrukarna. På senare tid har del oftast skett i en arbelsgrupp med representanter för institutions­ledning, personal och studerande. Personal vid LUP-kommittéerna har deltagit i eller nära följt arbetsgruppernas arbele. De lill LUP-nämnden knuina expertgrupperna har i män av behov biträtt med rådgivning och bedömning av de funktionskrav som ställs på högt specialiserade lokaler eller utrustning. Representanter för byggnadsstyrelsen och UUH har ock­så ofta varit knuina till det inledande planeringsarbetet. För LUP-kommit­téernas enskilda ledamöter har del i regel inte varil möjligt all i detalj följa programarbetet.

Prop. 1978/79:92

10

2.4.2    Ulredningens förslag

Ulredningen har föreslagil att LUP-kommitiéernas uppgifier i forlsäll­ningen överförs lill de lokala högskoleenheiernu och all högskolesiyrel­sernu skall äläggas ansvar för lokal- och ulruslningspluneringen.

De arbeisuppgifier som enligt utredningens förslag bör fulla inom liög-skoleslyrdsernus ansvarsområde är i huvudsak följande.

1

Prioritering av lokal- och utrustningsbehov inom enheten sumi ell sammanhållande ansvar för dispositionen av tillgängligt lokulbesländ inkl. förhyrningar. Dessa arbetsuppgifter hänger till stor del sammun med den långsiktiga planeringen av lokalfrågorna inom högskolesektorn som jag tidigare har berört.

2

Verksamhetsbeskrivningar vid anskaffande av lokaler och uiruslning och därav följande programmeringsarbete.

3

Behovsprövning av lokaler och utrustning.

Omfattningen av lokal- och utruslningsärenden vid den enskilda enheten kan enligt ulredningen komma atl bli så stor all högskolestyrelsen från avlastningssynpunkt anser sig behövu ell sländigi arbetsutskotl för bered­ning av hithörande frågor. Regionsiyrelsernas uppgifter blir enligt utred­ningen alt med eget yttrande vidarebefordra ärendena till UHÄ. Region-styrelserna föreslås begränsa sina yttranden till alt avse sådana lokalise­rings- och dimensioneringsfrägor som ligger inom deras ansvarsområde.

Ulredningen föreslår att UHÅ granskar det framlagda lokalbehovet främsi med hänsyn till inrikining och omfattning av de verksamheter som skall bedrivas i de nya lokalerna. UHÄ har enligt ulredningen också alt beakta lokaliseringsfrågan. Utredningen föreslår att planeringsbered­ningarna inom UHÄ prövar verksamhelsbeskrivningar i samband med nya lokaler, ny inredning och ny utrustning.

2.4.3    Arbetsuppgifter för högskolemyndigheterna

Vad gäller ulredningens förslag om alt överföra LUP-kommitléernas arbeisuppgifier till högskoleenheterna har de remissinsianser som repre-senlerar högskoleseklorn genomgående bemött detta förslag positivt. Ell fåtal remissinsianser inom denna grupp har velal yUeriigare förslärka högskoleenhelernas befogenheler och ansvar till all omfatta även byggnadsobjeklens projekleringsskede. Vissa andra remissinsianser anser att lokalförsörjningen för högskolan bör anpassas lill den handläggnings­ordning som gäller för annan slallig lokalförsörjning.

I fräga om det av utredningen föreslagna arbetsutskottet har UHÄ och LUP-nämnden i sina remissvar föreslagit att ett sådant arbetsutskott, en lokalnämnd, görs till ett permanent organ vid högskoleenheter med fasta forskningsresurser och skall kunna inrättas vid övriga enheier efter beslut av högskolestyrelsen. Lokalnämnden bör enligt förslagen bestå av företrä­dare för verksamheten, de anställda och de studerande. Till nämnden bör vidare knylas represenianier för byggnadsslyrelsen och UUH.

Prop. 1978/79:92

II

Juy hui lidigure betonul uti cll syfte med högskolereformen iir ull inom högskoleenheleinu sliniuleru det lokulu engugemungel i planerings- och utvecklingsurbetel. Jug unser del därför rikligl och nödvändigi all anpussu lokul- och ulrustningsplaneringen inom högskolan till dennu förändrade situution. Jug förordur således ull LUP-kommittéernus urbetsuppgifter förs över till högskoleenheiernu. Jug biträder vidare UHÄ:s och LUP-nämn­dens förslug om inruilunde uv lokulnämnd underslulld högskolestyrelsen.

Jug unser att det är vikligl ull den sukkunskap som byggnadsslyrelsen och UUH representerar regelbundet företräds i lokalnämnden. Enligt min mening bör dellu kunnu ske genom ull verkens representunter ges närvaro-och yttrunderult sumi rän utt uvge särskildu yllrunden. En represenlanl för UHÄ bör också kunnu knylus till nämnden under summu förutsättningar. Vid de högskoleenheter dur lokulnämnd inte inrättas bör representanter för de niimnda myndigheternu på samma villkor hu rätl ull närvara vid högsko­lestyrelsens behandling uv lokul- och ulruslningsfrågor.

Remissinslunser hur ullmänl. liksom decentraliseringsgruppen, ansett uti regionslyrelsernu endust i undunlagsfall bör la ställning lill enskilda lokalbehov eller utruslningsprogram. Deras uppgift är istället, enligt min mening, utt lämna sådana kompletterande synpunker som avser den grund­läggande utbildningens omfultning, inriktning och forskningsanknytningen av dennu.

Regionslyrelsernu hur därmed ett särskilt ansvar för att de små högsko­leenheternas lokal- och Ulruslningsbehov vägs mol behoven för övrig grundläggande uibildning inom regionen saml ull erforderlig samverkan i lokal- och ulruslningsfrågor kommer till stånd mellan berörda högskoleen­heter.

UHA:s uppgifier ligger inom den långsiktiga planeringen av lokal- och utrustningsfrågor somjag lidigare har berörl. Ämbelel bör däruiöver bislå högskoleenheterna med experthjälp underdel fortlöpande beredningsarbe­tet av ell enskili ärende. I samband med enskilda byggnads- eller ulrusl-ningsärenden bör ämbelel lägga synpunker på inrikining och omfallning av den akluella verksamheien. UHÅ bör liksom lidigare i samarbele med UUH ha ansvarei för ersättningsanskaffning av utrustning för högskoleen­heterna saml sammanställa ersättningsbehov av inredning.

Jag vill i sammanhanget framhålla viklen av alt UHÅ, UUH och bygg­nadsstyrelsen i samverkan utarbetar normer och anvisningar för planering av lokaler, inredning och utrustning för högskolan.

2.4.4 Rollfördelning mellan högskolemyndigheterna och byggnadsstyrel­sen

Utredningen har förutsatt en handläggningsordning där även del ekono­miska ansvarei för byggnadsprojekten i planeringsfasen faller på högsko­lestyrelsen. Byggnadsslyrelsen skulle under denna fas bislå med expert­hjälp för framtagande av kostnadsunderlag. Högskoleorganisationen skulle

Prop. 1978/79:92

12

bäru huvudansvaret för projektet lill dess del prövats av regeringen. Däref­ter skulle projektet i och med projekteringsuppdraget övergå till byggnads­styrelsen som ansvarar för projektering och utförande,

Ulredningens förslag förutsätier atl bindande ekonomiska ramar kan fastställa på grundval av verksamhetsbeskrivning och ramprogram. En rad remissinsianser har ifrågasatt att delta skulle vara möjligt bl.a. beroende på Ull lekniskl komplicerade byggnadsprojekl ofta förekommer inom hög­skoleseklorn.

UHÅ har i sitt remissvar förordat all utredningens principiella förslag vad belräffar planerings- och programansvar förverkligas, men med en mindre drastisk förändring i jämförelse med gällande handläggningsord­ning och mera med uigångspunki i nuvarande rollfördelning mellan hög­skolesektorn och byggnadsstyrelsen. Beträffande den närmare ansvars­fördelningen vid handläggning av ett enskilt byggnadsärende anför UHÄ i sitt yttrande bl. a. följande. När del gäller lokaler för forsknings- och mera speciella utbildningsändamål bör högskolestyrelsen ha ansvaret för atl konkretisera verksamhelsbeskrivningen till ett ramprogram. 1 fråga om lokaler t.ex. för allmänna förvaltningsändamål kan del vara tillräckligt med en verksamhetsbeskrivning från styrelsens sida. Den mer konkrela planeringen kan då ankomma på byggnadsstyrelsen på samma sätl som för statliga lokaler i allmänhet. Ramprogrammet överlämnas till byggnadssty­relsen, som sedan har att omsätta programmen lill konkreta förslag. I fall där byggnadsstyrelsen bedömer del som omöjligt att föreslå att ett sådant program i sin helhet realiseras bör byggnadsstyrelsen vara skyldig att samråda med högskolestyrelsen. Härvid bör alltid högskolestyrelsens syn­punkter bifogas förslaget.

Byggnadsstyrelsen framhåller all verkei är ansvarigt för all lokalförsörj­ningen sker på ett för staten ekonomiskt sätl. Byggnadsslyrelsen har atl bearbeta de ingivna programmen. I de fall byggnadsstyrelsen i sin bearbet­ning gör kompletteringar eller utarbetar ramprogram själv skall verket inhämta resp. högskolestyrelses synpunkier innan ärendei redovisas till regeringen. Högskolestyrelsens synpunkter skall redovisas i framställning­en till regeringen. Byggnadsstyrelsen tillfogar, att den ser frågan om pro­gramansvar som en fråga om praktisk arbetsfördelning mellan slyrelsen och högskolemyndigheterna. Byggnadsslyrelsen har inte atl i sak göra en överprövning av olika myndigheters bedömningar rörande den egna verk­samhetens innehåll och utveckling.

LUP-nämnden anför i sitt yttrande synpunkter på den konkreta hand­läggningen av ärenden som direkt ansluter till de uppfattningar byggnads­styrelsen redovisar. Nämnden riktar uppmärksamheten på det föreslagna samverkansorganet inom högskoleenheten. Om sådana inrättas blir frågan om del formella "programansvaret" inte lika avgörande för högskolan som LUP-kommittéerna har anfört i sina remissvar. Nämnden anför vidare, att frågan om programansvar mer blir en fråga om samverkan inom den föreslagna lokalnämnden mellan berörda myndigheler.

Prop. 1978/79:92

13

Också enligt min uppfattning bör högskolestyrelsen ansvara för att arbe­ta ul verksamhetsbeskrivning och i de fäll där fastställda normer saknas förslag till ramprogram. Byggnadsslyrelsen bör självfallet, liksom hiltills, vara ansvarig i de delar av projektplaneringen som avser bedömningar av byggnadsteknisk och byggnadsekonomisk nalur. Den fortsatta handlägg­ningen av ett ärende bör tillgå pä del sätt som framgår av de uttalanden från UHÄ, byggnadsslyrelsen och LUP-nämnden somjag nyss har återgi­vit. Byggnadsstyrelsen komplellerar och faslsiäller slutligen ramprogram­men. Dessa bildar grunden för de byggnadsprogram, som byggnadsstyrel­sen överlämnar till regeringen.

Högskoleslyrelsen eller dess lokalnämnd bör ansvara för ularbelande av förslag lill utruslningsprogram i anslutning till ny- och ombyggnadsprojekt. Regionstyrelsernas och UHÄ:s uppgifter vid hanteringen av enskilda utrustningsärenden har jag nyss berört. UUH bör efter samräd med UHÄ fastställa ulrustningsprogrammen och liksom hittills i samband med sina förslag till anslagsskrivelse inkomma med förslag till enskilda kostnadsra­mar för aktuella ulrustningsobjekt.

Jag vill i sammanhanget betona att förutsättningarna för ett framgångs­rikt planeringsarbete ligger i ett gott samarbete mellan i första hand hög­skoleenhet och byggnadsstyrelse resp. UHÅ. Det är vidare vikligl att samråd sker högskoleenheterna emellan och att samordning sker med den kommunala högskolans behov.

2.5 ErsättningsanskafTning av inredning och utrustning

2.5.1    Inredning

Utredningen har föreslagil alt anslagen för inköp av inredning lill lokaler för högre utbildning och forskning skall handhas av den myndighei som har en organisation för inredningsfrågor, nämligen byggnadsstyrelsen. Bru­karna har i sinu yttranden över ulredningen angell all den tidigare uppdel­ningen av inredningsresurser pä såväl byggnadsstyrelsens som UHÅ:s anslag är opraktisk och förhållandet har dessutom gett upphov lill besvärli­ga gränsdragningar.

UHÄ och byggnadsstyrelsen föreslog i sina förslag lill anslagsframställ­ning för budgetårel 1978/79 atl all ersättning av inredning fortsättningsvis skulle belasta av byggnadsslyrelsen förvaltat anslag. Kostnadsramen Till UHÅ:s disposition som tidigare använts för ersättning av såväl inredning som utrustning skulle därmed utnyttjas för enbarl uiruslning. Regeringen föreslog en sådan lösning och riksdagen hade ingen erinran däremoi (prop. 1977/78: 106 sid. 27, UbU 1977/78: 23, rskr 1977/78: 288).

2.5.2    Utrustning

Kostnadsramen lill UHÄ:s disposition utnyttjas sålunda fr. o. m. inneva­rande budgetår enbart för ersättnings- och kompletteringsanskaffning av

Prop. 1978/79: 92

14

uiruslning. Koslnudsrumen utgör jämte ulruslningsanslag viu forsknings­råden den huvudsakliga medcisresursen för an behålla en rimlig uirusi-ningssiundurd vid högskoleenheiernu.

2.5.3  Handläggning av ersöllningsanskuffning

Au anvisa medel för ersättningsanskaffning av utrustning inom seklors-unslug, fukulietsunslug eller liknande förutsätter enligt utredningen an översiktliga beräkningur av behovei kan ske baserade på uiruslningens avskrivningstid. Detla börenligt utredningen vara det långsiktiga målet. 1 uvvukian på en sådun anslagsomläggning föreslår utredningen att kost­nadsramen Till UHÄ:s disposition skull föras upp i budgelproposilionen. UHÄ skulle därvid liksom hittills fördela medlen inom kostnadsramen. Földelningen borde enligt ulredningen ske schablonmässigt på de olika högskoleenheiernu. Vissa medel disponeras av UHÄ för all ämbetet vid behov skull kunnu justera fördelningen och tillgodose oförutsedda behov under budgetåret. Detaljerade utrusiningslislor för vilka högskoleslyrelsen unsvurur skulle därmed enbart ligga till grund för UUH:s upphandlingsbe-skil och i övrigt endusi redovisas översiktligt i anslagsframställningar på central nivå. Enligt utredningen bör därför högskolestyrelsen i årliga anslagsframställningar redovisa ersätiningsbehov. Regionstyrelserna bör på samma sätl yttra sig beiräffande sådana ersättningsbehov eller komplet-leringsbehov som sammanhänger med förändringar företrädesvis inom den grundluggunde ulbildningen.

UHÄ har, enligt vud jug har erfarit, under de senare åren tillämpat en hundläggningsordning som har medgett ett ökat lokalt inflytande vid för­delningen av medel. De slörsla högskoleenheierna har sålunda lilldelals rumbelopp. Den deluljerade fördelningen - som lidigare har berells inom LUP-nämnden och faslsiällis av UHÅ - har åvilai högskoleslyrelsen. Flertalet remissinstanser har ställt sig positiva till alt liknande principer lillämpas fortsättningsvis.

Jag finner det naturligt att UHÄ i forlsällningen, liksom hittills, på riksplanet sammanfattar och angelägenhetsgraderar förslagen om ersätl-ningsunskaffning av uiruslning och i sill förslag lill anslagsframslällning lämnar överväganden om utruslningsramens sioriek och användningsom­råden saml all UUH lämnar förslag om all en koslnadsram för dessa behov förs upp under reservalionsanslagel Inredning och uiruslning av lokaler för högskoleenheierna m. m. Jag anser all de ålgärder som utredningen har föreslagil och som i prakiiken redan har prövais vid handläggning och fördelning av koslnadsramen innevarande budgelår bör lillämpas forlsäll­ningsvis.

Jag vill i sammanhanget belöna viklen av all frågorna om ersättning av utrustning på lokal nivå bereds planmässigt och i ett flerårigt perspektiv. Det bör också på sikt vara fördelaktigt om resurserna inom givna ekono­miska ramar ett år till viss del koncenireras lill en mer genomgripande

Prop. 1978/79:92

15

lörnyelse uv uiruslning för några inslilulioner för alt följande år koncen­treras lill undru.

Jag förordar vidare att planmässig ersättning av inredning även i fortsätt­ningen enbart sker via av byggnadsstyrelsen förvaltade anslag. Behovet av ersättning av inredning bör enligt min åsikt redovisas av högskolestyrel­serna i deras förslag till anslagsframställning. Efter det all regionslyrel­sernu har yitrul sig svarar UHÄ för en sammanställning av materialet. Byggnadsstyrelsen redovisar i sin anslagsframställning förslag lill ram för ersättningsanskaffning för det aktuella budgetårel. Fördelningen av medel inom givna ekonomiska ramar bör åvila byggnadsstyrelsen, varvid jag förutsätter all sådana ställningstaganden som har direkta konsekvenser för utbildnings- och forskningsverksamheten sker i samråd med UHÄ.

2.6 Expertgrupper

Ulredningen anser att behovet av särskilda expertgrupper inom lokal-och utrustningsområdet är väl styrkt och atl sådana även i fortsättningen bör finnus på central nivå. Med hänsyn till sambandet med övrig verksam­het inom högskoleutbildning och forskning bör de framgent vara knutna till UHÄ. Tillfälliga grupper bör liksom hittills kunna tillkallas vid behov och samtligu grupper bör även kunna biträda myndigheler utanför högskoleom­rådet.

Remissinstanserna har varit genomgående positiva till alt expertgrup­perna behålls och med ett undanlag ansett all de bör knylas lill UHÅ.

Flera expertgrupper har, genom sin sammansättning av bl.a. forskare och tekniker, utgjort en unik samlad kompetens för att beträffande i försia hand forskningsverksamheten avstämma behov mol lekniska krav och lösningar.

Ell exempel på en sådan expertgrupp är den s. k. djurhusgruppen. Den­na avses bli utnyttjad som expertorgan vid granskning av försöksdjurslo­kaler i enlighel med den ändring av lagen om djurskydd m.m. varom riksdagen nyligen beslutat (prop. 1978/79: 13, JoU 1978/79:5, rskr 1978/ 79:41).

Jag förordar därför all en organisation av expertgrupper bibehålls och knyts lill UHÄ som fortlöpande får pröva behovei av sådana grupper saml deras sammansättning.

Jag förutsätter att expertgruppernas kompetens kan utnyttjas även fort­sättningsvis för de lokal- och utrustningsfrågor som uppkommer inom verksamheten vid Sveriges lantbruksuniversitet och lokal- och ulrust-ningsprogramdelegationen vid statens kulturråd. Expertgrupperna bör vid behov även kunna biträda andra myndigheter eller intressenier utanför högskoleområdet.

Prop. 1978/79:92

16

2.7 Förhållanden vid Sveriges lantbruksuniversitet

En lokal- och utrustningsprogramkommitté för jordbrukels högskolor tillkallades är 1965. Avsikten var att lokal- och ulrustningsplaneringen vid dessa högskolor skulle ske pä i princip samma sätt som vid övriga högsko­lor.

Arbetsformerna inom denna kommitté överenssiämmer i stort med dem vid övriga LUP-kommittéer. Byggnadsstyrelsen och UUH hur dock en förhållandevis större del av ansvarei i kommitténs arbete vid lokal- och utrustningsprogrammering bl.a. genom alt denna LUP-kommitté saknar sekretariat med heltidsanställd personal.

Ersättnings- och kompletteringsanskaffning av uiruslning inom kommii­iéns verksamhelsområde sker via koslnadsramen Ersättningsanskaffning­ar m.m. under reservalionsanslagel Inredning och utrustning uv lokuler vid Sveriges lantbruksuniversitet m. m.

LUP-ulredningen föreslår att kommittén upphör. Konsult- och expert-organisationen vid UHÄ bör enligt utredningens förslag vid behov kunna anlitas.

Jordbrukels högskolor sammanfördes den 1 juli 1977 till en högskoleen­hel med benämningen Sveriges lanibruksuniversiiei. Den leds av en slyrel­se som bl.a i fråga om den grundläggande ulbildningen svarar för de uppgifier som inom den övriga högskoleorganisationen vilar på de regiona­la styrelserna och UHÄ. Lantbruksuniversitetet är som myndighet direkl underställt regeringen (jordbruksdepartementet).

De organisatoriska skillnaderna mellan Sveriges lanibruksuniversiiei och del övriga högskoleväsendel kan enligt lantbruksuniversitetets remiss-svar motivera en organisation för lokal- och utrustningsfrågor med annor­lunda uppbyggnad. Lantbruksuniversitetet föreslår sålunda att lokal- och utrustningsfrågor fortsättningsvis behandlas inom en speciell delegation vars medlemmar utses av regeringen. Den bör enligt universitetels förslag vara sammansatt av representanter för verksamheien vid lantbruksuniver­sitetet med förelrädare för personal och studerande saml företrädare för byggnadsstyrelsen, UUH och statskontoret.

Jag har vid samråd med chefen för jordbruksdeparlemeniei funnil del nalurligt att samma ordning som föreslås gälla den statliga högskolan i övrigi tillämpas ocksä vid Sveriges lantbruksuniversitet. Jag föreslår där­för alt LUP-kommillén för jordbrukels högskolor avvecklas. På slyrelsep för lanlbruksuniversilelel och den lokalnämnd som där bör inrättas an­kommer del ansvar och de uppgifter som jag förordal skall gälla för den övriga högskoleorganisationen.

1 prop. 1976/77: 59 (UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 246) förordade jag all samverkan skulle äga rum mellan UHÄ, regionslyrelserna och slyrelsen för Sveriges lantbruksuniversitet i den långsiktiga planeringen av den grundläggande högskoleutbildningen för atl nå bästa möjliga verksamhet

Prop, 1978/79:92

17

och lesursiilnyujundc. Jug förordur nu utt eti sumrådsförfarande pä liknan­de siill skull invecklas i de frågor som sammunhunger med lokul- och iMriisininusphtnering.

2.8      Universitetsrestaurangårcnden

l)c toislug lill frumtida hundläggningsordning ifråga om lokal-, inred­nings- och ulrustningsplanering av restauranger och kaféer vid olika hög­skoleenheter som hur lugis frum av universiieisrestaurangkommittén an-knyier till de förslug som lämnuts av LUP-ulredningen. Liksom ftertalel remissinslunser anserjag all i princip samma ordning bör gälla för hand-liiggtiing UV frågor om universileisreslaurunger som för frågor om utbild­nings- och forskningslokuler. 1 enlighet med vad jug har anfört tidigare bör sulundu h()gskoleslyrelsen vuru ansvarig för verksamhetsbeskrivning och evenUieill förslug till ramprogrum. 1 fråga om handläggning av enskilda lokul- och LUriislningsärenden hänvisar jag lill mina tidigare ställningsta­ganden.

Universitelsrestuurungkommittén har föreslagil all en expertgrupp för niuliidsfrågor knyls lill UHÄ. Med några undanlag biträds förslaget av resissinstunsernu.

För egen del vill jug anföra följande. De olika lyper av frågor som sammunhunger med planering av restauranger, för såväl universitet och högskolor som de kulturinstitulioner för vilka universitelsrestaurangkom-miiién ansvarar, har nu grundligt bearbetats av kommittén. Därmed har en god bus lagts för planeringsarbetet i olika organ. Till UHÅ bör föras vissa uppgifter. Jag avser här i försia hand vägledning och rådgivning i driftfrå­gor. Huvudansvaret centralt för lokalplaneringsarbetel och därav följande byggnudsfrågor bör självfallet falla på byggnadsslyrelsen medan ansvarei för utruslningsplanering och dess fullföljande faller på UUH. 1 de fall där lokul- och ulruslningsfrågor som sammanhänger med restauranger finansi­erade med kårlokallån blir akluella har liksom lidigare bosladsstyrelsens sumlingslokuldelegulion ansvar för bedömning och redovisning till rege­ringen. Det bör av främsi anslagtekniska skäl ankomma på UHÄ atl behandla och till regeringen redovisa förslag lill subvenlioner för lånefi-nansierade restauranger.

2.9      Personalresurser

Organisationen för högskolesektorns behandling av lokal- och ulrusl­ningsfrågor behandlades i förarbetena lill högskolereformen (SOU 1973:47). Min förelrädare förordade i prop. 1975:9 (s. 543) att LUP-organisalionen t. v. skulle beslå och att lokal- och utrustningsfrågorna skulle göras lill föremål för den särskilda utredning somjag nu har redovi­sal. Ulredningen har bedöml behovei av handläggningsresurser på grund-

2   Riksdagen 1978179. I saml. Nr 92

Prop. 1978/79: 92

18

val UV sinu principförslag om ansvuisfördelning mellan lokala, regionala och cenlrala instanser inom högskolesektorn somjag tidigare hur redogjort för. Utredningen menar att de rena sekreleraruppgifter som tillkommer i t.ex. lokalnämndernas arbele i första hand skull skötas uv resp. högskolas egen personal. Med utgångspunkt i den förväntade omfattningen av pro­gramarbete under närmast följande år föreslår ulredningen att ytterligare en handläggare ställs lill förfogande för vari och ell av universiieien i Siockholm, Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN] och Göleborg saml för tekniska högskolan i Stockholm. Arbetsbelastningen pä regional nivå har utredningen inte be­dömt kräva någon personaiförsiärkning.

För de arbetsuppgifter som utredningen föreslår kommer all falla på UHÄ nämligen konsulterande verksamhet, informations- och utvecklings­arbete, expertgmppsverksamhel samt arbete med anslagsframställning och hundläggning av ersättningsanskaffning beräknar ulredningen ett per­sonalbehov av fyra konsulenter samt biträdespersonal,

UHÅ och LUP-nämnden ställer sig tveksamma till utredningens förslag till fördelning av handläggningsresurser på lokal nivå. De menar alt en bälire anpassning till de reella behoven sker om resurser molsvarande fyra personår fördelas på de elva största högskoleenheterna. Övriga högsko­leenheter som saknar utbyggd förvaltning skulle tilldelas resurser motsva­rande ett personalår och då placerade vid UHÅ. För de cenlrala uppgif­terna vid UHÄ har dessa inslanser bedömt alt det fordras handläggarre-surser motsvarande fyra personalår.

En antal såväl siörre som mindre högskoleenheter har i sina yttranden belönat viklen av all direkia resursförstärkningar sker lokall för beredning av lokal- och utruslningsärenden.

För riksdagens information vill jag här redovisa mina bedömningar av fördelningen av erforderliga personalresurser vid genomförandet av den nyu organisationen. Det ankommer på regeringen atl beslula i hithörande frågor.

Jag anser alt resurser motsvarande en handläggarljänsl bör ställas till förfogande för de lokal- och utrustningsprogrambehov som uppkommer inom resp. högskoleregion. Tjänsterna bor organisatoriskt knytas lill den störsla högskoleenheten inom regionen. Förhållandena i Stockholmsre­gionen är sådana att avsteg kan vara motiverade. Jag vill stryka under atl dessa befattningshavare var och en inom sin region skall vara skyldiga atl ägna erforderlig tid åt de mindre högskoleenhelernas programbehov.

För att tillgodose det nödvändiga personalbehovet inom de närmaste åren avser jag, med utgångspunkt i den bedömning av byggnadsbehovet inom högskolesektorn somjag tidigare har redovisat, föreslå att ytterligare en handläggarljänsl knyts till stockholmsregionen under en period av minst tre år. Det får ankomma på UHÄ all komma med förslag om högskolean-knyming av de två handläggarna och arbetsfördelning dem emellan samt ull mot slulel av den angivna perioden redovisa en bedömning av del fortsatta personalbehovet.

Prop. 1978/79:92

19

För de arbetsuppgifter som tillkommer vid UHÄ ruknui jug med perso-nulresurser moisvurunde tre hundläggurijänsier och en bilrädesljänst.

För utt trygga kontinuilelen vid handläggning uv lokul- och utruslnings­ärenden bör i förslu hund personulen inom den nuvurunde LUP-orgunisu-lionen kommu ifråga för de nya ijänslernu lokull och ceniruli. I den mun den nya orgunisationsformen inte kan lillgodose LUP-personulens önske­mål om arbetslillt~ällen förutsätter jag atl denna övergångsvis bereds lon-satt statlig anställning och då företrädesvis vid högskoleenhel. UUH. UHÄ eller byggnadsslyrelsen. Jug vill i sammanhanget eriniu om de be­stämmelser som meddeludes när UHÄ och regionslyrelsernu inruiiudes och som uvsåg personul vid bl.a. dåvarande universilelskunslersumbeiei och nämnden för socionomulbildning.

Sekrelariaisuppgiflerna vid LUP-kommillén för jordbrukeis högskolor fullgörs i dag av flera personer på dellid och inom rumen för tjänster vid andra myndigheter. Ulredningen föreslår alt en Uänsl inräiius för lokul-och ulruslningspluneringen vid Sveriges lunlbruksuniversitet i sumbund med övergången till den nya organisation somjag lidigure hur förorilui. Efter samråd med chefen för jordbruksdepartementet bedömer jug en handläggarljänsl erforderlig för beredning av lokal- och utrustningsären­den vid Sveriges lantbruksuniversitet, statens veterinärmedicinska ansiall, statens maskinprovningar och statens lantbrukskemiska laboratorium.

Lokal-och utruslningsprogramdelegationen vid statens kulturråd svarar för planering av lokaler och utrustning vid i försia hand Operan, Dramalen och de statliga museerna. Delegationen har i dag vissa personella resurser gemensamma med LUP-nämndens sekretariat. Inför föreslående omor­ganisation av lokal- och utrustningsplanering har jag i mina anslagsberäk­ningar i 1979 års budgetproposition beaktat behovet av ökade resurser för delegaiionen så all denna efter den 1 juli 1979 kan fungera självständigt.

2,10 Genomförande

Jag hur i lidigare sammanhang (prop. 1977/78: 106 s. 8) redovisat min avsikl atl den nya organisationen för lokal- och utruslningsplanering och nya riktlinjer för handläggning av dessa frågor skulle kunna genomföras den 1 januari 1979. Beredningsarbetet har emellertid inte kunnai bedrivas i sädan tukl att deltu har varil möjligt. Jag förordar nu atl den förändrade orgunisalionen träder i kruft den 1 juli 1979.

De orgunisuloriska förändringar jag här har föreslagit kan i huvudsak genomföras inom ramen för nuvarande resurser för motsvarande ändamål. Kostnaderna för den nuvarande LUP-organisalionen bestrids f.n. från anslaget Kommitiéer m.m. under nionde huvudtiteln. Medel förden nya Organisationen bör emellertid anvisas över anslag som högskolemyndighe-terna disponerar. Inrättandet av de ijänsler somjag lidigare har förordal skall föregås av  sedvanliga förhandlingar. Jag ulgår från atl dessa är

Prop. 1978/79:92

20

sliiitoidu i sådun lid ull ijänslernu kan inrättas den 1 juli 1979. Jag avser atl liiicslu regeringen uti uppdra ål UHÄ all inkomma med förslag till fördel­ning uv medel för den nyu organisationen på berörda anslag. Jag förordar ull medel moisvurunde högst 1,6 milj. kr. övergångsvis får utgå från det undei nionde huvudtiteln upptagna reservationsanslaget Kommitiéer för verksuniheien under budgetåret 1979/80.

Enligt vud jug erfuril hur chefen för jordbruksdepartementet i sin beräk­ning uv unslagen i 1979 års budgetproposition beaktat behovet av resurser föl hundliiggning uv lokal- och ulruslningsfrågor vid Sveriges lanibruksuni­versiiei.

3    Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdugen

un bemyndigu regeringen all vidlu de ålgärder som erfordras för att uvvecklu nuvurunde kommilléorganisation för lokal- och ulrusiningspla-nering

UU godkiinna de riktlinjer för lokal- och ulrustningsplaneringen för stat­liga högskoleenheter somjag har förordat

sumi ull bemyndiga regeringen att disponera högsl 1600000 kr. från nionde hiivudiiielns unslag Kommittéer m.m. för alt budgetårel 1979/80 bestrida koslnudernu för den förordade organisationen för lokal- och ulrustningsplanering.

4    Beslut

Regeringen ansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposiiion föreslå riksdagen all anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Bilaga I

UTBILDNINGS­DEPARTEMENTET

Lokaler och utrustning för högskolan

Organisation och handläggning Betänkande av LUP-utredningen

Ds U 1977:7

Prop. 1978/79:92

Till statsr

å

det och chefen f

ö

r utbildningsdepartementet

Genom beslut den 1 juli 1975 tillkallade chefen f

ö

r utbild­ ningsdepartementet d

å

varande 

ö

verdirekt

ö

ren Lennart Rydback att som sakkunnig utreda LUP-oi-ganisationen m.m, I samma be­slut f

ö

rordnades revisionsdirekt

ö

ren Per Eskilsson till ex­pert.

Numera byr

å

chefen Leif[REDACTED_EFTERNAMN] f

ö

rordnades fr

å

n den 29 okto­ ber 1975 till sekreterare i utredningen. Numera avdelnings­direkt

ö

ren Ulf Fornstedt f

ö

rordnades fr

å

n den 9 augusti 1976 till sekreterare och fr

å

n samma tidpunkt f

ö

rordnades[REDACTED_EFTERNAMN] till expert. Utredningen har arbetat under namnet LUP-utred-ningen.

Utredningen 

ö

verl

ä

mnar bet

ä

nkandet Lokaler och utrustning f

ö

r h

ö

gskolan. Utredningsuppdraget 

ä

r h

ä

rmed slutf

ö

rt.

Stockholm den l6 maj 1977

Lennart Rydback

/Ulf Fornstedt

Prop. 1978/79:92

INNKHALL

Sid

DEFINITIONER

9

F

Ö

RKORTNINGAR

11

.SAMMANFATTNING

l 3

1              DIREKTIV M.M.

19

1.1

Direktiv

19

1.2

Utredningens avgr

ä

nsning

20

1.3

Arbetets uppl

ä

ggning och genomf

ö

rande

20

2              NUVARANDE ORGANISATION

22

2, 1       LUP-organisationen inom utbildnings-

22

departementets omr

å

de

2,1.1     Historik

22

2.1.2        LUP-organisationens uppbyggnad och

23

verksamhetsomr

å

de

2.1.3         LUP-kommitt

é

ernas verksamhet

25

2,l,l4     LUP-n

ä

mndens verksamhet

30

2.1.5

LUP-sekretariatet

32

2.1.6

Expertgrupper

33

2.1.7

Verksamhetens omfattning, Kostnader

36

2.2

LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor

37

2.3

Byggnadsstyrelsen

39

2.3.1

Uppgifter och organisation

39

2.3.2

Handl

ä

ggning av projekt f

ö

r h

ö

gre utbild-  2 ning och forskning

2.I4       Utrustningsn

ä

mnden f

ö

r universitet och

'*

h

ö

gskolor (UUH)

3         ANDRA ORGANISATIONSFORMER F

Ö

R LOKAL- OCH

6

UTRUSTNINGSPROGRAMMERING

3.1       Inom universitets- och h

ö

gskoleomr

å

det

°

3.1.1

Inledning

1*6

3.1.2

Universitetsrestaurangkommitt

é

n

k6

3.1.3

Studentk

ä

rlokaler

kj

3.1.1* L

ä

rarutbildningsomr

å

det

I48 3.1.5     H

ö

gskolor utanf

ö

r LUP-organisationen

1*8

Prop. 1978/79:92

Sid

3.2        Andra statliga omr

å

den

1*9

3.2.1

Allm

ä

nt

hg

3.2.2

Statens kulturr

å

ds LUP-delegation

1)9

3.2.3

N

ä

randen f

ö

r undervisningssjukhusens

50 utbyggnad (NUU)

3,2.U      Kommitt

é

n f

ö

r akademiska sjukhusets i

50

Uppsala utbyggande

h

VISSA BETYDELSEFULLA GRUNDER F

Ö

R UTREDNINGS-    52

ARBETET

h.

1        Bakgrund till utredningsuppdraget

52

U.2       Den nya h

ö

gskolan

56

1*.3        Medbest

ä

mmandelagen

60

k.k                    

Arbetarskyddslagen m.fl. arbetsmilj

ö

-

6l

best

ä

mmelser

1

»

.5        Den framtida omfattningen av programarbetet

63

5

5.

1

5.

2

5.

2.

1

5.

2.

2

5.

3

5.

3.

1

5.

3.

2

5.

3.

3

5.

.3.

It

5,

.3.

5

5.

.3.

.6

5.

.3.

7

5

.3.

.8

5

.3.

.9

5

.3

.10

5

.3

. 11

5

.1»

UTV

Ä

RDERING AV LOKAL- OCH PROGRAMARBETET

6U

Inledning - metoder f

ö

r utv

ä

rdering

61*

Objektstudierna

65

Vilka objekt och varf

ö

r - arbetsmetodik

65

Sammanfattning

66

Allm

ä

nna synpunkter p

å

LUP-organisationen

68

Inledning

68

Ansvaret f

ö

r programmering av lokaler

69

LUP-organisationen

69

Handl

ä

ggningsordningen

70

Uppdelningen p

å

lokaler - utrustning -

71

inredning

Inredningsfr

å

gor

71

Ers

ä

ttnings- och kompletteringsanskaffning

72

av utrustning och inredning

Kontinuiteten

72

Medbest

ä

iiraiande

73

Samarbetet inom lokal- och utrustnings-

75

omr

å

det

Ö

vriga fr

å

gor

77

Utv

ä

rderingens resultat

78

Prop. 1978/79:92

T

Sid

6                    Ul'nEDNIiJnENS 

Ö

VERV

Ä

GAJSDEN OCH F

Ö

RSLAG

82

6.1

Allm

ä

nna synpunkter

82

6.2

Precisering av utredningens omr

å

de

85

6.3     Lokalplanering och prioritering inom den       86

nya h

ö

gskolan

6,14       Handl

ä

ggning av lokal- och utrustnings-        91 

ä

renden

6.5    Ers

ä

ttnings- och kompletteringsanskaff-        100

ning av utrustning och inredning

6.5.1

Inledning

100

6.5.2

Utrustning

101

6.5.3

Inredning

103

6.6

Expertgrupper

lOlt

6.7

Information och utbildning

105

6.8

Kansliorganisation och personal

IO6

6.8.1

U 68 om organisation och personal

IO6

6.8.2

Utredningens f

ö

rslag

107

6.9

Lokal- och utrustnings

ä

renden inom jord-       111 brukets h

ö

gskolor

6.10

N

ä

mnden f

ö

r undervisningssjukhusens ut-        111 byggnad (NUU)

7                    KOSTNADSBER

Ä

KMING OCH GENOMF

Ö

RANDE

II3

7.1                Kostnadsber

ä

kning

113

7.1.1

UH

Ä

 ocli h

ö

gskoleenheterna

II3

7.1.2

Sveriges lantbruksuniversitet

113

7.1.3

Byggnadsstyrelsen och UUH

III4

7.2                Genomf

ö

rande

III4

Bilagor

Bilaga 1   Kontakter under utredningsarbetet

Bilaga 2  Behandlingsg

å

ng m.m. f

ö

r de byggnads­ objekt som LUP-utredningen har granskat

Bilaga 3   Prioriteringslista 1977-01-31 f

ö

r byggnads­objekt vid universiteten och h

ö

gskolorna

Bilaga 

h       

Planeringsl

ä

get f

ö

r byggnads

ä

renden 1977-OI4-OI

Bilaga 5  P

å

g

å

ende och planerat lokalprogramarbete inom LUP-kommitt

é

erna 1977-05-01

Prop. 1978/79:92

DEFINITIONER

BRUKARE

BYGGHANDLINGAR

BYGGNADSPROGRAM

BYGGUPPDRAG

LOKALPROGRAM

NYTTJARE

PROGRAMYTA

PROJEKTERING

PROJEKTERINGSUPPDRAG

SYSTEMHANDLINGAR

(f

ö

rslagshandlingar)

UTRUSTNINGSPROGRAM

de som anv

ä

nder en viss lokal (anst

ä

llda, studerande etc.)

detaljerade ritningar och andra handlingar som ligger till grund f

ö

r produktion

principf

ö

rslag till l

ö

sning av ett lokalbehov i ny- eller om­byggnad innefattande lokal­program samt uppskattning av kostnader och tids

å

tg

å

ng

ges av regeringen till byggnads­styrelsen som regel p

å

 grundval av systemhandlingar

en ber

ä

kning av lokalbehovet f

ö

r en verksamhet i regel om­fattande verksamhetsbeskrivning, dimensioneringsunderlag, lokal­f

ö

rteckning, funktionssamband och speciella krav p

å

 lokalerna

myndighet, l

ä

roanstalt e.d. till vilken lokalen 

ä

r uppl

å

ten

i lokalprogram angivna utrymmen f

ö

r arbete, personal och f

ö

rva­ring. Prim

ä

r programyta avser utrymmen f

ö

r den direkta verk­samheten (tj

ä

nsterum, laborato­rier etc). Sekund

ä

r programyta avser biutrymmen som t.ex. kapp­rum, skyddsrum, vilrum, pentry

sammanfattande ben

ä

mning p

å

 de delar av lokalproduktionspro­cessen som ligger mellan bygg­nadsprogram och bygghandlingar

ges av regeringen till byggnads­styrelsen efter framlagt bygg­nadsprogram

ritningar och beskrivning 

ö

ver ett byggnadsprojekt som redovi­sar byggnadsutformning, material­val, rumsdisposition, f

ö

rs

ö

rj­ning m.m.

en beskrivning av utrustningsbe­hovet f

ö

r en verksamhet mot bak­grund av bl.a. dess omfattning, inriktning och lokaler samt dess­utom f

ö

rslag till kostnadsram

Prop. 1978/79:92

11

FÖRKORTNINGAR

JoU

jordbruksutskottet

KrU

kulturutskottet

LUP-

lokal-  och  utrustningsprogram-

NUU

nämnden  för  undervisningssjukhusens  utbyggnad

RRV

riksrevisionsverket

SACO/SR

samarbetsorganisationen  SACO/SR

SFS

Sveriges   förenade  studentkårer

SU

statsutskottet

SÖ

skolöverstyrelsen

TCO

Tjänstemännens;  centralorganisation

U 68

1968  års  utbildningsutredning

UbU

utbildningsutskottet

UHÄ

universitets-  och  högskoleämbetet

UKÄ

universitetskanslersämbetet

UUH

utrustningsnämnden  för  universitet  och  högskolor

Prop. 1978/79:92

13

SAMMANFATTNING

Kapitel   1

Vid anskaffande av nya lokaler inom den civila statsf

ö

rvaltningen svarar byggnadsstyrelsen regelm

ä

ssigt f

ö

r uppr

ä

ttande av lokal­program samt projektering, byggande och inredning. N

ä

r det g

ä

ller universitet och h

ö

gskolor ligger emellertid ansvaret f

ö

r uppr

ä

ttan­de av lokalprogram p

å

 s

ä

rskilda lokal- och utrustningsprogramkom­mitt

é

er (LUP-kommitt

é

er), en f

ö

r varje universitetsort. Vidare finns en LUP-kommitt

é

 f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor. F

ö

r samordning av kom­mitt

é

ernas arbete har inr

ä

ttats en s

ä

rskild samarbetsn

ä

mnd (LUP-n

ä

mnden) .

F

ö

revarande utredning (LUP-utredningen) har i uppdrag att g

ö

ra en ut­v

ä

rdering av LUP-organisationen och att l

ä

gga fram f

ö

rslag om hur uppgifter motsvarande dem som f.n. fullg

ö

rs av LUP-kommitt

é

erna och LUP-n

ä

mnden skall organiseras i den nya h

ö

gskolan, som beslutats vid 1975 

å

rs riksdag.

Utredningen har emellertid ansett sig b

ö

ra behandla inte bara lokal-och utrustningsprograrameringen utan hela den process f

ö

r anskaffning av lokaler och utrustning i vilken programmeringen 

ä

r ett led.

Kapitel 2

LUP-organisationens   verksamhetsområde  omfattar  f.n.   - med  några  få undantag -  universitet  och högskolor  under utbildnings-  och   jordbruks­departementen.   LUP-kommittéernas  huvudsaJtliga arbetsuppgifter  -  utöver upprättande  av  lokal-  och  utrustningsprogram  -  gäller ersättnings-och kompletteringsanskaffning av inredning och utrustning samt pröv­ning av lokalbehov  vid  förhyrningar.   LUP-nämnden behandlar  i  huvud­sak  norm-  och principfrågor,  prioritering av byggnadsobjekt  samt  för­delning av medel  för  inredning  och  utrustning.   Inom LUP-organisationen finns  också ett   för  nämnden  och  kommittéerna gemensamt  sekretariat samt expertgrupper.   LUP-organisationen har ett nära samarbete med

3   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

!*

UH

Ä

, byggnadsstyrelsen och UUH, vilka ocks

å

 - j

ä

mte statskontoret -har f

ö

retr

ä

dare i n

ä

mnden och kommitt

é

erna. 

Ä

ven universitet och h

ö

gskolor samt personal och studerande 

ä

r renresenterade i dessa or­gan.

Kapitel 3

Som  underlag  för  sina överväganden har  utredningen  studerat  andra organisationsformer  för  lokal-  och  utrustningsprogrammering  inom den civila statsförvaltningen.

Kapitel  U

Utredningen har enligt direktiven vid utformningen av sina f

ö

rslag byggt p

å

 den nya h

ö

gskoleorganisationen. Vidare har utredningen be­aktat bl.a. lagstiftning och f

ö

reskrifter om medbest

ä

mmande, arbe­tarskydd och arbetsmilj

ö

. Utredningen har ocks

å

 funnit det angel

ä

get att f

å

 en uppfattning om den framtida omfattningen av byggnadsverk­samheten inom den nya h

ö

gskolan. N

å

gra st

ö

rre f

ö

r

ä

ndringar synes inte vara att v

ä

nta.

Kapitel 5

Utredningens utv

ä

rdering av LUP-organisationen grundar sig p

å

dels studier av olika byggnadsprojekt som lokalprogrammerats av LUP-kommit­t

é

er eller byggnadsstyrelsen,dels 

ö

verl

ä

ggningar och intervjuer med olika medverkande och andra intressenter.

Utv

ä

rderingen ger enligt utredningens bed

ö

mning till resultat att LUP-organisationen gjort en betydelsefull insats under en period av stark expansion av universitets- och h

ö

gskolev

ä

sendet och att orga­nisationen v

ä

l fyllt sin uppgift. Den n

ä

ra anknytningen till univer­sitet och h

ö

gskolor har inneburit att funktionskraven kunnat g

ö

ra sig g

ä

llande i programarbetet och att lokalbrukarna haft f

ö

rtroende f

ö

r detta arbete. F

ö

retr

ä

dare f

ö

r anst

ä

llda och studerande har dock haft sv

å

rt att i detalj f

ö

lja programarbetet.

Prop. 1978/79:92

i5

Kapitel 6

Trots det positiva resultatet av utv

ä

rderingen anser utredningen att LUP-organisationen b

ö

r upph

ö

ra. Huvudsk

ä

let f

ö

r detta 

ä

r att fr

å

gor om lokaler, inredning och utrustning b

ö

r handl

ä

ggas i samma ordning som g

ä

ller f

ö

r 

ö

vriga resurser inom den nya h

ö

gskolan. Bygg­nadsverksamheten inom h

ö

gskolev

ä

sendet har en s

å

dan omfattning och st

ä

ller i stor utstr

ä

ckning s

å

speciella krav p

å

 lokaler att h

ö

gsko­lan b

ö

r ha resurser och egen kompetens f

ö

r bl.a. programarbete. Ut­redningen f

ö

resl

ä

r s

å

lunda att planering och prioritering av lokaler integreras med 

ö

vrig resursplanering f

ö

r h

ö

gre utbildning och forsk­ning p

å

 olika niv

å

er. Varje h

ö

gskolestyrelse b

ö

r inom sitt omr

å

de i samr

å

d med byggnadsstyrelsen svara f

ö

r planering, prioritering och disposition av lokaler. Vid behov b

ö

r samr

å

d ske med 

ö

vriga h

ö

g­skoleenheter p

å

 orten.

H

ö

gskolestyrelsen sammanst

ä

ller och prioriterar lokal-, utrustnings-och inredningsbehoven i saraband med den 

å

rliga petitan. Efter yttrande av vederb

ö

rande regionstyrelse g

ö

r UH

Ä

 en riksprioritering och l

ä

mnar en plan f

ö

r den framtida byggnads- och utrustningsverksamheten till regeringen. Byggnadsstyrelsen och UUH ber

ä

knar i sina resp. petita medel f

ö

r projekt f

ö

r vilka kostnader b

ö

rjar l

ö

pa det aktuella pe-titabudget

å

ret.

Utredningens f

ö

rslag inneb

ä

r att UH

Ä

 kommer att l

ä

mna en p

å

 utbild­nings- och forskningspolitiska 

ö

verv

ä

ganden grundad redovisning av de samlade behoven av lokaler, inredning och utrustning f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning. Genom att behoven redovisas samlat i petita kan de totala behoven f

ö

r h

ö

gskolev

ä

sendet bed

ö

mas i ett sammanhang. Statsmakterna b

ö

r d

ä

rf

ö

r kunna fastst

ä

lla ortsvisa investeringsramar f

ö

r byggnadsverksamheten.

Betr

ä

ffande handl

ä

ggningen av lokal- och utrustnings

ä

renden inom h

ö

g­skolan anser utredningen att det kan vara l

ä

mpligt att h

ö

gskolestyrel­sen har ett permanent beredningsorgan f

ö

r lokal- och utrustningsfr

å

gor. F

ö

r st

ö

rre byggnadsprojekt kan beh

ö

vas s

ä

rskilda arbetsgrupper. I samt­liga organ b

ö

r f

ö

retr

ä

dare f

ö

r bl.a. lokalbrukarna ing

å

 och byggnads­styrelsen och UUH b

ö

r utse s

ä

rskilda kontaktpersoner. F

ö

r sekreterare-

Prop. 1978/79:92

16

uppgifter i beredningsorgan och arbetsgrupper b

ö

r de st

ö

rre h

ö

gskole­enheterna "na egna tj

ä

nstem

ä

n som kan medverka i programarbetet. Vid UH

Ä

b

ö

r finnas konsulenter i lokalprogramfr

å

gor m.m. som kan bitr

ä

da de olika enheterna alltefter behov. Utredningen ber

ä

knar personalbe­hovet till fem handl

ä

ggare vid h

ö

gskolef

ö

rvaltningarna samt fyra hand­l

ä

ggare och bitr

ä

despersonal vid UH

Ä

, Totalt motsvarar detta i stort sett personalen vid det nuvarande LUP-sekretariatet.

Till grund f

ö

r den f

ö

rsta pr

ö

vningen av ett st

ö

rre lokal

ä

rende b

ö

r ligga verksamhetsbeskrivning, ramprogram och kostnadsber

ä

kning. Dessa tre handlingar b

ö

r vara av s

å

dan kvalitet att de kan ligga till grund f

ö

r h

ö

gskolemyndigheternas pr

ö

vning och statsmakternas beslut om investeringar i lokaler, inredning och utrustning. F

ö

rslag som ut­arbetats inom h

ö

gskoleenheter i samarbete med byggnadsstyrelsen och UUH pr

ö

vas av h

ö

gskolestyrelsen. Efter yttrande av regionstyrelsen granskar UH

Ä

 inriktning, omfattning och lokalisering f

ö

r f

ö

rslaget och 

ö

verl

ä

mnar det till regeringen, som i f

ö

rekommande fall l

ä

mnar f

ö

rslag till riksdagen. Riksdagen f

å

r h

ä

rmed p

å

 ett tidigare stadium 

ä

n f.n. ta st

ä

llning till ett bygg

ä

rendes inriktning, omfattning och kostnader. Om riksdagen godk

ä

nner en ramkostnad f

ö

r projektet, beh

ö

ver riksdagen inte pr

ö

va projektet ytterligare.

Regeringen uppdrar 

å

t byggnadsstyrelsen att fullf

ö

lja projektet dvs. programmera, projektera, bygga och inreda inom den fastst

ä

llda ram­kostnaden. At UUH uppdras att utrusta projektet. Lokalprogrammet skall godk

ä

nnas av h

ö

gskolestyrelsen. N

ä

r byggnadsstyrelsen f

ä

rdigst

ä

llt bygghandlingar beg

ä

r verket bygguppdrag hos regeringen. Genom systemet med ramkostnad kan byggprocessen p

å

skyndas.

Med den f

ö

reslagna handl

ä

ggningsordningen kan 

ä

ven i forts

ä

ttningen enskilda byggnadsprojekt successivt f

ä

rdigst

ä

llas och beslutas varvid den av UH

Ä

 gjorda prioriteringen b

ö

r beaktas.

Ä

ven handl

ä

ggningen av ers

ä

ttnings- och kompletteringsanskaffningen av utrustning b

ö

r anpassas till den nya h

ö

gskoleorganisationen. H

ö

g­skoleenheterna b

ö

r ta upp medelsbehovet i petita och UH

Ä

 sammanst

ä

ller behoven och l

ä

mnar f

ö

rslag i sin petita.

Prop. 1978/79:92

17

Medel b

ö

r anvisas i form av en s

ä

rskild kostnadsrara inom en utrust-ningsplan och UH

Ä

 b

ö

r liksom hittills f

ö

rdela medel p

å

 h

ö

gskoleen­heter. Ett av UH

Ä

i 

å

r pr

ö

vat system med mer schablonm

ä

ssig f

ö

rdel­ning av medel p

å

 h

ö

gskoleenheter b

ö

r d

ä

rvid utvecklas vidare.

Byggnadsstyrelsen f

ö

resl

å

s f

å

 ansvaret f

ö

r ers

ä

ttningsanskaffning av all inredning varigenom endast en central myndighet handl

ä

gger inred-ningsfr

ä

gor f

ö

r h

ö

gskoleomr

å

det. F

ö

r petita och f

ö

rdelning av inred­ningsramen skall i till

ä

mpliga delar g

ä

lla detsamma som betr

ä

ffande utrustningsanskaffningen.

Utredningen anser att det 

ä

ven i forts

ä

ttningen b

ö

r finnas centrala expertgrupper f

ö

r s

ä

rskilda lokal- och utrustningsfr

å

gor och att dessa grupper b

ö

r vara knutna till UH

Ä

. Utredningen har funnit att behovet av information och utbildning 

ä

r stort bland brukare ooh andra som f

ö

rv

ä

ntas g

ö

ra en Eiktiv insats i planering av anskaffning av lokaler, inredning och utrustning. UH

Ä

, byggnadsstyrelsen och UUH b

ö

r d

ä

rf

ö

r vidtaga 

å

tg

ä

rder inom detta omr

å

de.

F

ö

rslagen om organisation och handl

ä

ggning av lokal- och utrustnings­arbetet inom utbildningsdepartementets del av h

ö

gskoleomr

å

det b

ö

r i allt v

ä

sentligt kunna g

ä

lla

ä

ven f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor. Styrelsen f

ö

r Sveriges lantbruksuniversitet b

ö

r svara f

ö

r de uppgifter som f

ö

re­sl

å

s f

ö

r regionstyrelse och UH

Ä

. LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gsko­lor b

ö

r d

ä

rvid upph

ö

ra och en tj

ä

nst f

ö

r en handl

ä

ggare med program-uppgifter b

ö

r inr

ä

ttas vid universitetet.

Kapitel 7

Ett inf

ö

rande av den nya organisationen medf

ö

r endast en begr

ä

nsad kostnads

ö

kning. Den nya organisationen f

ö

resl

å

s efter f

ö

rslag till och beslut av riksdagen under v

å

ren 1978, tr

ä

da i kraft den 1 juli 1978. Den nya handl

ä

ggningsordningen inf

ö

res successivt 

ä

ven betr

ä

f­fande p

å

b

ö

rjade lokalprojekt om detta inte medf

ö

r f

ö

rdr

ö

jning. Syste­men med ramkostnad och investeringsramar b

ö

r inf

ö

ras snarast m

ö

j­ligt.

Prop. 1978/79:92

19

DIREKTIV M.M.

1.1      Direktiv

I anf

ö

rande till statsr

å

dsprotokollet den 29 maj 1975 gav chefen f

ö

r utbildningsdepartementet f

ö

ljande direktiv f

ö

r

ö

versyn av LUP-organisationen:

Med anledning av riksdagens beslut ang

å

ende universitetens och h

ö

gskolornas organisation och f

ö

rvaltning m.m. (prop. 1961*:50, SU 119, rskr 293) tillkallade d

å

varande chefen f

ö

r ecklesiastik­departementet 

å

r 1961* ett antal lokal- och utrustningsprogram-koramitt

é

er (LUP-kommitt

é

er) f

ö

r de olika universitets- och h

ö

g­skoleorterna. P

å

 motsvarande s

ä

tt har senare tillkallats en s

ä

r­skild LUP-kommitt

é

 f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor. F

ö

r att samordna de olika kommitt

é

ernas verksamhet tillkallades redan fr

å

n b

ö

rjan en samarbetsn

ä

mnd f

ö

r LUP-konimitt

é

erna (LUP-n

ä

mnden). Kommitt

é

ernas uppgifter har successivt vidgats s

å

 att de numera omfattar fler­talet h

ö

gskolor inom utbildnings- och jordbruksdepartementens verksamhetsomr

å

den med undantag av dels l

ä

rarh

ö

gskolorna, d

ä

r skol

ö

verstyrelsen har programansvaret, dels flertalet av h

ö

g­skolorna inom kulturomr

å

det, f

ö

r vilka byggnadsstyrelsen uppr

ä

t­tar lokalprogram.

Som jag redovisat i prop. 1975:9 (s. 5*3) f

ö

reslog 1968 

å

rs ut­bildningsutredning (U 66) att LQP-kommitt

é

erna skulle inordnas i den av utredningen f

ö

rordade lokala h

ö

gskoleorganisationen. Vi­dare skulle det av U 68 f

ö

reslagna universitets- och h

ö

gskole

ä

jn-betet (UH

Ä

) 

ö

verta de centrala samordningsuppgifter som f.n. an­kommer p

å

 LUP-n

ä

mnden.

I yttranden 

ö

ver U 68:s f

ö

rslag fr

å

n statskontoret, riksrevisions­verket och byggnadsstyrelsen f

ö

rordades ytterligare 

ö

verv

ä

ganden i dessa fr

å

gor. Mot bakgrund av de n

ä

randa remissyttrandena anf

ö

r­de jag i propositionen att LUP-organisationen borde utv

ä

rderas, innan st

ä

llning tas till den framtida organisationen f

ö

r h

ö

gsko­lans planering i denna del. En sakkunnig b

ö

r nu tillkallas f

ö

r att g

ö

ra en s

å

dan utv

ä

rdering samt pr

ö

va vilka f

ö

r

ä

ndringar den kan ge anledning till.

Den sakkunnige b

ö

r med utg

å

ngspunkt i dels den nuvarande LUP-or­ganisationen och erfareriheterna av den, dels de synpunkter i hit­h

ö

rande fr

å

gor som emf

ö

rts i yttrandena 

ö

ver U 68:s f

ö

rslag, l

ä

gga fram f

ö

rslag om hur uppgifter motsvarande dem som f.n. fullg

ö

rs av LUP-kommitt

é

erna och LUP-n

ä

mnden skall organiseras f

ö

r den fram­tida h

ö

gskolan. 

Ö

verv

ä

gandena b

ö

r h

ä

rvid utg

å

 fr

å

n att samma prin­ciper f

ö

r lokal- och utrustningsplaneringen skall g

ä

lla f

ö

r den statliga delen av h

ö

gskolan och att dessa principer skEill vara anpeissade till den nya organisation f

ö

r h

ö

gskolan som statsmakter­na fattat beslut om (prop. 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179).

Prop. 1978/79:92

20

Den sakkunnige b

ö

r samr

å

da med den centrala organisationskom­mitt

é

n f

ö

r h

ö

gskolereformen samt bedriva sitt arbete i kontakt med ber

ö

rda myndigheter samt personal- och studerandeorganisa­tioner, fr

ä

mst de som f.n. 

ä

r f

ö

retr

ä

dda i LUP-kommitt

é

erna. Ar­betet b

ö

r bedrivas skyndsamt och f

ö

rslag avges senast den 1 oktober 19T7.

1.2       Utredningens avgr

ä

nsning

Enligt direktiven f

ö

r den sakkunnige - som antagit ben

ä

mningen LUP-utredningen - skall utredningen l

ä

gga fram f

ö

rslag om hur uppgifter motsvarande dem som f.n. fullg

ö

rs av LUP-kommitt

é

erna och LUP-n

ä

mnden skall organiseras f

ö

r den framtida h

ö

gskolan. D

ä

rav f

ö

ljer att statens kulturr

å

ds LUP-delecation i huvudsak inte ber

ö

rs av utredningens uppdrag.

Planering och programarbete f

ö

r restaurangverksamhet inom h

ö

g­skoleomr

å

det handhas f.n. av en s

ä

rskild kommitt

é

 - universitets-restaurangkommitt

é

n (U 1970:1*6) som 

ä

ven skall l

ä

mna f

ö

rslag om framtida handl

ä

ggningsordning i fr

å

ga om lokal- och utrustnings­planering av universitetsrestauranger. Kommitt

é

ns verksamhetsom­r

å

de ber

ö

rs inte i direktiven f

ö

r LUP-utredningen och har inte tagits upp till behandling av utredningen.

Inom LUP-organisationens verksamhetsomr

å

de faller i princip en­dast den del av bygg- och utrustningsprocessen som avser uppr

ä

t-rande av lokal- och utrustningsprogram. Utredningen anser emel­lertid att arbetet med lokal- och utrustningsprogrammering f

ö

r nya lokaler inte 

ä

r och inte heller b

ö

r ses som en isolerad upp­gift utan som ett led i en process alltifr

å

n en f

ö

Tsta beskriv­ning av vilken verksamhet som skall bedrivas i de nya lokalerna t.o.m. den tidpunkt d

å

 dessa tas i bruk. Utredningen har d

ä

rf

ö

r i sina f

ö

rslag behandlat samtliga led i denna process. D

ä

remot har utredningen inte ansett sig ha att behandla orgahisationen f

ö

r fastighetstj

ä

nst samt underh

å

ll och reparationer av lokaler.

1 .3       Arbetets uppl

ä

ggning och genomf

ö

rande

Utredningen inledde utv

ä

rderingen av den nuvarande LUP-organi­sationen med att studera arbetet med lokal- och utrustnings-

Prop. 1978/79:92

21

program. Samtidigt som enskilda byggnadsobjekt studerades inh

ä

m­tade utredningen genom intervjuer och 

ö

verl

ä

ggningar erfarenhe­ter av den nuvarande LUP-organisationen fr

å

n ett stort antal myn­digheter och organisationer m.fl. Dessa finns f

ö

rtecknade i bil. 1.

P

å

 grundval av resultaten av dessa objektstudier och tillh

ö

rande intervjuer och 

ö

verl

ä

ggningar har utredningen i kap. 5 - efter en redovisning av de studerade objekten (bil. 2) och synpunkter kring dessa - dragit sina egna slutsatser om den nuvarande LUP-organisa­tionen m.m. Mot bakgrund av den genomf

ö

rda utv

ä

rderingens resultat och de vid 

ö

verl

ä

ggningar och intervjuer framf

ö

rda synpunkterna p

å

 den framtida organisationen utarbetade utredningen en diskus­sionspromemoria. Med denna som underlag hade utredningen f

ö

rny­ade 

ö

verl

ä

ggningar med LUP-n

ä

mndens sekretariat, vissa centrala myndigheter, personal- och studerandeorganisationer, ledningarna f

ö

r de st

ö

rre l

ä

roanstalterna samt f

ö

retr

ä

dare fr

å

n n

å

gra av de st

ö

rre nya h

ö

gskoleorterna. D

ä

refter har utredningen utarbetat det slutliga f

ö

rslaget till framtida organisation f

ö

r handl

ä

ggning av lokal- och utrustningsfr

å

gor inom h

ö

gskolev

ä

sendet (kap. 6) samt ber

ä

knat kostnader f

ö

r densamma (kap. 7).

Prop. 1978/79:92

22

2

NUVARANDE ORGANISATION

2.1       LUP-organisationen inom utbildningsdepartementets

omr

å

de___________________________________ 

2.1.1     Historik

F

ö

re 

å

r 196)4 hade byggnadsstyrelsen i princip ansvaret f

ö

r lokal­planeringen vid universitet och h

ö

gskolor. Liksom inom den civila statsf

ö

rvaltningen i 

ö

vrigt uppr

ä

ttade byggnadsstyrelsen lokalpro­gram och redovisade byggnadsprogram f

ö

r d

å

varande Kungl. Maj:t. F

ö

r st

ö

rre utbyggnadsprojekt hade dock tillkallats ett antal pro­gramkommitt

é

er. Som exempel p

å

s

å

dana kommitt

é

er kan n

ä

mnas orga­nisationskommitt

é

n f

ö

r teknisk h

ö

gskola i[REDACTED_EFTERNAMN], Frescatikomraitt

é

n och programkommitt

é

n f

ö

r Uppsala humanistiska fakultet. I dessa kommitt

é

er ingick bl.a. f

ö

retr

ä

dare f

ö

r d

å

varande finans- och ecklesiastikdepartementen, ber

ö

rda l

ä

roanstalter samt f

ö

r bygg­nadsstyrelsen. Programkommitt

é

erna uppr

ä

ttade lokalprogram som 

ö

verl

ä

mnades till byggnadsstyrelsen.

Utrustningsn

ä

mnden f

ö

r universitet och h

ö

gskolor (UUH) hade t.o.m. budget

å

ret 1963/6U ansvaret f

ö

r planering och upphandling av s

å

v

ä

l inredning som utrustning. I planeringsarbetet ingick att uppr

ä

tta inrednings- och utrustningsprogram.

I prop. 196U:50 ang

å

ende universitetens och h

ö

gskolornas organisa­tion och f

ö

rvaltning m.m. f

ö

reslog ecklesiastikministern mot bak­grund av det mycket omfattande utbyggnadsprogram f

ö

r universitet och h

ö

gskolor som fastst

ä

llts av 1963 

å

rs riksda.g att s

å

v

ä

l lokal-som utrustningsprogramarbetet skulle anf

ö

rtros

å

t en lokal- och utrustningsprogramkommitt

é

 f

ö

r var och en av universitetsorterna. Dessa kommitt

é

ers uppgift borde vara att inom ramen f

ö

r av stats­makterna godtagna program f

ö

r verksamhetens utbyggnad utarbeta lo­kal- och utrustningsprogram f

ö

r samtliga l

ä

roanstalter i ifr

å

gava­rande universitetsort. S

ä

rskild vikt lades vid att lokala represen­tanter f

ö

r universitet och h

ö

gskolor skulle ing

å

 i kommitt

é

erna. I dessa skulle 

ä

ven ing

å

 representanter f

ö

r byggnadsstyrelsen och UUH samt f

ö

r den centrala universitets/h

ö

gskoleledningen dvs. universi-

Prop. 1978/79:92

23

tetskanslers

ä

mbetet (UK

Ä

). Vidare f

ö

reslogs att planeringen och upphandlingen av inredning fr.o.m. budget

å

ret 196'*/65 skulle 

ö

ver­f

ö

ras till byggnadsstyrelsen. Riksdagen hade ingen erinran mot f

ö

rslagen (SU 19614:119, rskr 

ig6U:293).

2.1.2     LUP-organisationens uppbyggnad och verksamhetsojnr

å

de

Kungl. Maj:t tillkallade den 29 juni I96I4 LUP-kommitt

é

er f

ö

r d

å­

varande universitetsorter n

ä

mligen Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], G

ö

teborg, Stockholm och Ume

å

. LUP-kommitt

é

n f

ö

r Liiik

ö

ping tillkallades den 1 juli 1970. LUP-kommitt

é

ernas verksamhetsomr

å

den omfattade fr

å

n b

ö

rjan universiteten, de tekniska h

ö

gskolorna, karolinska mediko-kirurgiska institutet, socialh

ö

gskolorna samt d

å

varande handelsh

ö

g­skolan i G

ö

teborg och farmaceutiska institutet. Verksamhetsomr

å

dena har successivt vidgats. S

å

lunda uppdrog regeringen den 27 februari 1975 

å

t LUP-kommitt

é

erna f

ö

r[REDACTED_EFTERNAMN], G

ö

teborg och Stockholm att sva­ra f

ö

r lokal- och utrustningsplanering f

ö

r musikh

ö

gskolorna. Vidare uppdrog regeringen den 16 september 1976 

å

t LUP-kommitt

é

erna att -i avvaktan p

å

 slutf

ö

randet av utredningen om LUP-organisationen m.m. - inom sina resp. omr

å

den 

ö

verg

å

ngsvis fr.o.m. den 1 oktober 1976 svara f

ö

r lokal- och utrustningsplanering f

ö

r l

ä

rarh

ö

gskolorna, f

ö

r­skoleseminarierna, seminarierna f

ö

r huslig utbildning, sl

ö

jdl

ä

rar-seminEiriet och statens institut f

ö

r h

ö

gre utbildning av sjuksk

ö

ter­skor.

H

ä

rut

ö

ver har vederb

ö

rande kommitt

é

er f

å

tt lokal- och utrustnings-programansvar f

ö

r gymnastik- och idrottsh

ö

gskolorna och f

ö

r biblio­teksh

ö

gskolan i Bor

å

s.

Vad ang

å

r LUP-kommitt

é

ernas sammans

ä

ttning ingick fr

å

n b

ö

rjan i varje kommitt

é

 representanter f

ö

r byggnadsstyrelsen, UUH, UK

Ä

, statskontoret och ber

ö

rda l

ä

roanstalter. Enligt beslut av Kungl. Maj:t den 10 juli 1969 kompletterades kommitt

é

erna med en repre­sentant vardera f

ö

r de anst

ä

llda och de studerande. Dessa utses av regeringen efter f

ö

rslag av arbetstagarorganisationerna resp. av SFS och ber

ö

rda studentk

å

rer. Fr.o.m. budget

å

ret 1971/72 ing

å

r i LUP-kommitt

é

erna f

ö

r Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN] och G

ö

teborg 

ä

ven en represen­tant f

ö

r de studerande vid universitetsfilialerna i resp. 

Ö

rebro,

Prop. 1978/79:92

2I4

V

ä

xj

ö

 och Karlstad. Representanten f

ö

r universitetet p

å

 orten 

ä

r i regel ordf

ö

rande i vederb

ö

rande kommitt

é

. Dessutom 

ä

r LUP-organi­sationens tf.huvndsekreterare adjungerad ledamot i LUP-kommitt

é

er­na f

ö

r Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN] och Stockholm och en bitr

ä

dande sekreterare 

ä

r adjungerad ledamot i LUP-kommitt

é

erna f

ö

r G

ö

teborg, Ume

å

 och Link

ö

ping.

I de den 29 juni I96I1 meddelade direktiven framh

ö

lls att det 

ä

r av central betydelse f

ö

r arbetet med lokal- och utrustningsprogram­men att ett n

ä

ra samarbete mellan LUP-kommitt

é

erna etableras. F

ö

r detta 

ä

ndam

å

l inr

ä

ttades en s

ä

rskild samarbetsn

ä

mnd (LUP-n

ä

mnden). Numera ing

å

r i LUP-n

ä

mnden universitetskanslern (ordf

ö

rande), ord­f

ö

randena i de sex LUP-kommitt

é

erna, ordf

ö

randen i LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor, en representant f

ö

r vardera byggnadssty­relsen, UUH och Sveriges f

ö

renade studentk

å

rer (SFS) samt en repre­sentant f

ö

r de anst

ä

llda vid universitet och h

ö

gskolor.

Enligt direktiven har vidare uppr

ä

ttats ett f

ö

r samtliga kommitt

é­

er gemensamt sekretariat som leds av en huvudsekreterare. Sekrete­rareresurserna 

ä

r i princip r

ö

rliga nien arbetet 

ä

r dock ordnat s

å 

att till viss kommitt

é

 eller vissa kommitt

é

er f

ö

retr

ä

desvis 

ä

r knu­ten viss sekreterare. Sekreterarna har 

ä

ven vissa centrala arbets­uppgifter inom sekretariatet.

Vid sekretariatet 

ä

r f.n. elva personer anst

ä

llda, n

ä

mligen huvud­sekreteraren, t tta bitr

ä

dande sekreterare (varav tv

å

 med deltids­tj

ä

nstg

ö

ring), en assistent, en kansliskrivare och en kontorist (deltid). Till sekretariatet r

ä

knas ocks

å

 tv

å

 personer som utan tj

ä

nstledighet fr

å

n sina ordinarie befattningar fullg

ö

r olika g

ö

ro­m

å

l. En av dessa 

ä

r tillkallad som bitr

ä

dande sekreterare, den andre som expert. Huvudsekreteraren 

ä

r sedan den 1 januari 1977 tj

ä

nstle­dig varvid en av de bitr

ä

dande sekreterarna f

ö

rordnats som chef f

ö

r sekretariatet (kanslichef).

I anslutning till LUP-n

ä

mnden har inr

ä

ttats vissa expertgrupper av s

å

v

ä

l tillf

ä

llig som permanent art. Gruppernas uppgift 

ä

r att bi­tr

ä

da kommitt

é

erna vid programmering av s

å

v

ä

l lokaler som utrust­ning. Enligt s

ä

rskilt beslut skall expertgrupperna

ä

ven bitr

ä

da

Prop. 1978/79:92

25

kulturr

å

dets LUP-delegation. F.n. finns fyra permanenta och tv

å 

tillf

ä

lliga expertgrupper. Dessutom finns en samarbetsgrupp f

ö

r datafr

å

gor. Expertgruppernas sammans

ä

ttning varierar efter verk­samhetsomr

å

dets art. En tj

ä

nsteman fr

å

n UUH ing

å

r dock i samt­liga permanenta grupper. 

Ä

ven universitets- och h

ö

gskolev

ä

sen­det

ä

r representerat i dessa grupper.

2.1.3     LUP-kommitt

é

ernas verksamhet

Av kommitt

é

ernas direktiv framg

å

r att de skall f

ö

r verksamhetens utbyggnad vid ber

ö

rda universitet och h

ö

gskolor utarbeta lokal­program och utrustningsprogram, de senare 

ä

ven innefattande kost­nadsramar. Kommitt

é

erna skall d

ä

rvid utg

å

 fr

å

n av statsmakterna godtagna program f

ö

r verksamhetens utbyggnad. D

ä

rj

ä

mte b

ö

r de beakta den verksamhet, som finansieras av forskningsr

å

d och d

ä

r­med j

ä

mf

ö

rliga organ. Vidare b

ö

r kommitt

é

erna utreda de lokal-och utrustningsbehov som kan f

ö

ranledas av f

ö

rslag fr

å

n vederb

ö­

rande lokala eller centrala universitets- och h

ö

gskolemyndighe­ter. Programarbetet b

ö

r avse b

å

de lokaler och utrustning f

ö

r bl.a. undervisning, forskning och f

ö

rvaltning samt serviceanordningar, d

ä

remot inte studentk

å

rlokaler.

Kommitt

é

erna b

ö

r i sitt arbete s

ä

rskilt beakta m

ö

jligheterna till ett effektivt och flexibelt utnyttjande av lokal- och utrustnings­resurser. Ett sambruk av resurserna mellan l

ä

roanstalter, fakul­tets och institutioner b

ö

r i st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning efter­str

ä

vas. Syftet med att organisera en kommitt

é

 f

ö

r var och en av universitets- och h

ö

gskoleorterna var bl.a. att i st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning kunna tillvarata f

ö

religgande m

ö

jligheter till gemen­samt utnyttjande tv

å

 eller flera l

ä

roanstalter eller fakulteter emellan av lokaler och utrustning.

I programarbetet b

ö

r s

ä

rskilt 

ö

verv

ä

gas s

å

dana l

ö

sningar som le­der till att 

å

 ena sidan lokaler f

ö

r l

ä

gre utbildning och 

å

 andra lokaler f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning h

å

lls samman, allt i den m

å

n s

å

 befinns l

ä

mpligt.

Prop. 1978/79:92

26

Sedan kommitt

é

erna inr

ä

ttades har deras arbetsuppgifter successivt utvidgats. F.n. 

ä

r deras viktigaste arbetsomr

å

den

lokalprogram

utrustningsprograra

ers

ä

ttningsanskaffning av inredning och utrustning

pr

ö

vning av lokalbehov vid f

ö

rhyrningar

remisser m.m.

informationsutbyte.

I det f

ö

ljande l

ä

mnar utredningen en kortfattad redog

ö

relse f

ö

r LUP-kommitt

é

ernas verksamhet inom angivna omr

å

den.

Lokalprogram

Ett lokalprogram kan initieras p

å

 olika s

ä

tt. Regeringen kan uppdra 

å

t en LUP-kommitt

é

 att utarbeta program f

ö

r viss verksamhet. Vidare kan den ber

ö

rda institutionen, h

ö

gskolan eller universitetet anh

å

l­la hos LUP-kommitt

é

n att ett program skall utarbetas. 

Ä

ven byggnads­styrelsen kan framf

ö

ra att ett lokalprogramarbete b

ö

r p

å

b

ö

rjas. Slutligen kan en kommitt

é

 sj

ä

lv besluta att ett lokalprogram skall uppr

ä

ttas. Ofta 

ä

r det fr

å

ga om lokalprogram f

ö

r om- eller till­byggnad av lokaler som tas i anspr

å

k f

ö

r ett nytt 

ä

ndam

å

l.

S

å

som riktlinjer f

ö

r programarbetet har framf

ö

r allt tj

ä

nat 1963 

å

rs universitets- och h

ö

gskolekommitt

é

s bet

ä

nkanden (SOU 1965:11 och 12) Utbyggnaden av universitet och h

ö

gskolor samt prop. 1965:11(1 ang

å

ende utbyggnaden av universitet och h

ö

gskolor. Ramen f

ö

r utbyggnaden av universitet och h

ö

gskolor besl

ö

ts av riksdagen i december 1965 p

å

 grundval av denna proposition. Grunden f

ö

r kom­mitt

é

ernas arbete med lokalprogram har varit de normer och anvis­ningar som utarbetades av 1963 

å

rs universitets- och h

ö

gskolekom­mitt

é

.

Innan det egentliga programarbetet inleds fastst

ä

ller kommitt

é

n

2 1 vissa fall en ram uttryckt 1 m f

ö

r programmet. En ramarea kan

ocks

å

 undantagsvis ha getts genom beslut av regeringen. En annan

Prop. 1978/79:92

27

planeringsf

ö

ruts

ä

ttning 

ä

r de av regeringen fastst

ä

llda ytramarna f

ö

r icke-laborativa 

ä

mnen. Vid arbetet med st

ö

rre lokalprogram till­s

ä

tter kommitt

é

n ofta en arbetsgrupp med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r brukarna och eventuellt byggnadsstyrelsen eller annan myndighet. Vid mindre omfattande program bearbetas programunderlaget direkt av sekreta­riatet och ber

ö

rd institution. I arbetet deltar ora s

å

erfordras 

LUP-n

ä

mndens expertgrupper som utarbetar f

ö

rslag avseende speciel­la lokaler som djurhus, verkst

ä

der, l

ä

romedelscentraler etc. Om oklarhet uppst

å

r om verksamhetens omfattning eller inriktning kan kommitt

é

n samr

å

da med UH

Ä

.

F

ö

rslaget till lokalprogram behandlas d

ä

refter i kommitt

é

n som beslutar i fr

å

gan. Kommitt

é

ns beslut 

ä

r s

å

 gott som alltid enh

ä

l­ligt. Vid kommitt

é

ns behandling av program

ä

renden bereds ofta 

ä

m­nesf

ö

retr

ä

dare eller motsvarande m

ö

jlighet att n

ä

rvara. Det av kom­mitt

é

n fastst

ä

llda lokalprogrammet 

ö

verl

ä

mnas till byggnadsstyrel­sen.

Kommitt

é

ns arbete med ett lokalprogram 

ä

r dock i regel inte avslu­tat i och med att det 

ö

verl

ä

mnats till byggnadsstyrelsen. D

å

rege­ringen tar st

ä

llning till det av byggnadsstyrelsen utarbetade bygg­nadsprogrammet h

ä

nder det ofta att programarean sk

ä

rs ned. Detta medf

ö

r att programmet m

å

ste revideras, vilket ibland inneb

ä

r att i stort sett hela programarbetet g

ö

rs om. 

Ä

ven p

å

 grund av f

ö

r

ä

ndr-ringar i verksamheten vid ber

ö

rda institutioner kan omarbetningar kr

ä

vas. Byggnadsstyrelsens projektering kan ge f

ö

rslag till 

ä

nd­ringar i programmet, vilka behandlas av kommitt

é

n.

Som framg

å

r av ovanst

å

ende f

ö

ranleder en programrevidering ny med­verkan av kommitt

é

n, dess sekreterare samt eventuellt ber

ö

rd ex­pertgrupp.

Sekreteraren och expertgruppen medverkar ofta under projekteringen. En viktig del i arbetet utg

ö

r d

ä

rvid inplEineringen av byggnadsp

å

-verkande utrustning.

Prop. 1978/79:92

28

utrustningsprogram

Kommitt

é

ernas utrustningsplanering f

ö

ljer som en konsekvens av lokalplaneringen. Oftast sker endast en 

ö

versiktlig utrustnings­planering samtidigt som lokalprogrammet uppr

ä

ttas genom att det i programmet anges speciella krav som den planerade utrustningen st

ä

ller p

å

 vissa lokaler. Den slutliga utrustningsprogrammeringen sker i st

ä

llet samtidigt med byggnadsstyrelsens projektering.

Det vanligaste tillv

ä

gag

å

ngss

ä

ttet vid utrustningsprogrammering 

ä

r f

ö

ljande.

Sekretariatet bereder utrustnings

ä

rendena tillsammans med UUH:s representant i kommitt

é

n. D

ä

refter f

å

r de ber

ö

rda institutioner­na eller motsvarande uppr

ä

tta f

ö

rslag till utrustningslistor. Des­sa listor skall omfatta utrustning f

ö

r undervisning samt basut­rustning f

ö

r forskning. 

Ö

vrig forskningsutrustning finansieras via forskningsr

å

d etc. LUP-n

ä

mndens expertgrupper deltar i utrustnings­planeringen om s

å

 erfordras. 

Ä

ven tj

ä

nstem

ä

n inom UUH deltar i ut­rustningsplaneringen p

å

 de omr

å

den d

ä

r UUH har speciell kompetens. D

å

 fullst

ä

ndigt underlag inh

ä

mtats bereder sekretariatet 

ä

rendet tillsammans med UUH:s representant och 

ä

mnesf

ö

retr

ä

darna. Detta f

ö

rslag till utrustningsprogram behandlas d

ä

refter av kommitt

é

n. UUH:s representant 

ä

r i regel f

ö

redragande d

å

 kommitt

é

erna behand­lar utrustningsfr

å

gor. Ett utrustningsprogram inneh

å

ller f

ö

rslag till kostnadsram. Det av kommitt

é

n fastst

ä

llda utrustningsprogram­met 

ö

verl

ä

mnas till UUH som i anslagsframst

ä

llning till utbild­ningsdepartementet l

ä

mnar f

ö

rslag om dels vilka ramar som b

ö

r uppf

ö

ras i regeringens utrustningsplan dels vilka anslag som er­fordras. UUH pr

ö

var inte kommitt

é

ernas utrustningsprogram. D

å

 re­gering och riksdag tagit st

ä

llning till f

ö

rslaget till kostnads­ram m

å

ste kommitt

é

n ibland 

å

ter behandla utrustningsfr

å

gan. Om kostnadsramen skurits ner m

å

ste st

ä

llning tas till vad som skall utg

å

 ur programmet. Om inte programmet inneh

å

ller en fullst

ä

ndig uppdelning av kostnadsramen p

å

 olika funktioner m

å

ste kommitt

é

n fastst

ä

lla en s

å

dan.

Prop. 1978/79:92

29

Ers

ä

ttningsanskaffning av inredning och utrustning

I regeringens 

å

rliga utrustningsplan f

ö

r lokaler vid h

ö

gskoleen­heterna m.m. uppf

ö

rs 

å

rliga kostnadsramar ben

ä

mnda Till universi-tetskanslers

ä

mbetets disposition, den s.k. UKA-ramen, fr.o.m. budget

å

ret 1977/78 Till universitets- och h

ö

gskole

ä

mbetets dis­position (UH

Ä

-ramen).

Ramen utnyttjas f

ö

r behov inom 

ä

mbetets f

ö

rvaltningsomr

å

de vilka inte tillgodoses genom s

ä

rskilda kostnadsramar, bl.a. f

ö

r plan­m

ä

ssig upprustning av f

ö

r

å

ldrad eller f

ö

rsliten utrustning och inredning och f

ö

r kostnader som f

ö

ranleds av 

ä

ndrade studieplaner eller 

ö

kat utnyttjande av tekniska hj

ä

lpmedel i undervisningen samt f

ö

r of

ö

rutsedda anskaffningsbehov. Ramen f

å

r 

ä

ven tas i an­spr

å

k f

ö

r kostnader f

ö

r underh

å

ll och reparationer av mer dyrbar utrustning. F

ö

rdelningen av dessa medel sker p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

Institutionerna l

ä

mneir sina ans

ö

kningar till l

ä

roanstaltens rek­tors

ä

mbete. Rektors

ä

mbetet 

ö

verl

ä

mnar dessa med eget angel

ä

gen-hetsgraderat yttrande till resp. kommitt

é

. Materialet granskas och sammanst

ä

lls inom sekretariatet som d

ä

refter tillsammans med UUH:s representant i kommitt

é

erna g

ö

r en bed

ö

mning av medelstill­delningen f

ö

r resp. l

ä

roanstalt. N

ä

mndens expertgrupper behandlar ans

ö

kningar inom sina omr

å

den och l

ä

mnar yttranden till resp. kommitt

é

. Betr

ä

ffande ans

ö

kningar f

ö

reinledda av nya kurser etc. inh

ä

mtas yttrande fr

å

n UH

Ä

. D

ä

refter bereder kommitt

é

n, i regel sekretariatet och UUH:s representant, 

ä

rendet i samr

å

d med resp. rektors

ä

mbete. Efter bearbetning och sammanst

ä

llning inom sekre­tariatet tar kommitt

é

n st

ä

llning till behovet av ers

ä

ttningsan­skaffningar m.m. inom sitt ansvarsomr

å

de och 

ö

verl

ä

mnar sitt f

ö

r­slag till LUP-n

ä

mnden. N

ä

mnden beh

ö

ver i regel inte 

ä

ndra kommit­t

é

ernas f

ö

rslag eftersom beredningen samordnats av sekretariatet och UUH:s representant.

Framst

ä

llningar om medel fr

å

n den reserv som avs

ä

tts fr

å

n ramen l

ä

mnas av institutionerna via resp. rektors

ä

mbete till kommit­t

é

erna. Dessa tar st

ä

llning till behovet och 

ö

verl

ä

mnar 

ä

rendet direkt till UH

Ä

 som oftast f

ö

ljer f

ö

rslaget.

4 

Riksdagen 1978179. I saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

30

UH

Ä

-ramen f

ö

r innevarande budget

å

r uppg

å

r till 32 milj. kr. Insti­tutionernas ans

ö

kningar uppgick till ca 100 milj. kr, varav rektors­

ä

mbetena hade prioriterat ans

ö

kningar till ett belopp av ca 

UU  

milj. kr.

Budget

å

ret 1977/78 omfattar UH

Ä

-ramen alla utbildningar som ing

å

r i den nya h

ö

gskolan fr.o.m. den 1 juli 1977.

Pr

ö

vning av lokalbehov f

ö

r f

ö

rhyrningar

Alla f

ö

rhyrnings

ä

renden som inneb

ä

r ut

ö

kade lokaler f

ö

r viss verk­samhet behandlas av kommitt

é

erna efter framst

ä

llning fr

å

n resp. rek­tors

ä

mbete (motsvarande). 1 de fall behovet anses styrkt och inte kan tillfredsst

ä

llas i disponibla lokaler 

ö

verl

ä

mnas 

ä

rendet, i f

ö­

rekommande fall med lokalprogram, till byggnadsstyrelsen.

Remisser m.m.

Remisserna avser t.ex. utbyggnadsplaner och svstembanrtlinoar fr st

ö

rre byggnadsobjekt fr

å

n byggnadsstyrelsen eller utredningsf

ö

r­slag fr

å

n departementen.

Information

Kommitt

é

erna 

ä

r fora f

ö

r information mellan de centrala myndighe­terna och de lokala h

ö

gskolorna. Byggnadsstyrelsen redovisar exem­pelvis planeringsl

ä

get f

ö

r byggnads

ä

renden i kommitt

é

erna. UUH in­formerar om sin verksamhet inom utrustningsomr

å

det.

2.I.I4    LUP-n

ä

mndens verksamhet

LUP-n

ä

mnden behandlar i huvudsak f

ö

ljande 

ä

renden.

norra- och principfr

å

gor prioritering av byggnadsobjekt planeringsl

ä

get avseende byggnadsobjekt

Prop. 1978/79:92

31

ers

ä

ttningsanskaffning av inredning och utrustning

remisser

information

Betr

ä

ffande behandlingen av dessa 

ä

renden vill utredningen i kort­het framh

å

lla f

ö

ljande.

Norm- och principfr

å

gor

Enligt de vid LUP-kommitt

é

ernas tillkomst meddelade direktiven in­r

ä

ttades LUP-n

ä

mnden f

ö

r att 

å

stadkomma enhetliga normer f

ö

r kom­mitt

é

ernas arbete. Arbetet med normer f

ö

r lokaler eller utrustning var tidigare en v

ä

sentlig del i n

ä

mndens verksamhet men antalet 

ä

renden av denna typ har minskat under de senaste 

å

ren. F

ö

rsla.o; till normer utarbetas ofta av tillf

ä

lliga arbetsgrupper.

Prioritering av byggnadsobjekt

LUP-n

ä

mnden har sedan 

å

r 1973 

å

riigen fastst

ä

llt prioriterings­listor 

ö

ver aktuella byggnadsobjekt. Efter beredning inom sekre­tariatet fastst

ä

ller varje kommitt

é

 ordningen mellan aktuella 

ä

ren­den inom sitt ant;varKoi!ir

å

de. Sekretariatet uppr

ä

ttar f

ö

rslag till 

gemensam  

prioriteringslista, som behandlas i n

ä

mnden. Listan 

ö

ver­l

ä

mnas till utbildningsdepartementet och byggnadsstyrelsen f

ö

r att utg

ö

ra en del av underlaget vid handl

ä

ggning av byggnads

ä

renden. Den senast uppr

ä

ttade prioriteringslistan redovisas i bil. 3.

Planeringsl

ä

get avseende byggnadsobjekt

Sedan h

ö

sten 1975 har LUP-n

ä

mnden tv

å

 g

å

nger per 

å

r redovisat f

ö

r­

ä

ndringarna f

ö

r aktuella byggnadsobjekt inom n

ä

mndens och LUP-kom-mitteernas ansvarsomr

å

den. Den av sekretariatet uppr

ä

ttade samman­st

ä

llningen 

ö

ver f

ö

r

ä

ndringarna i planeringsl

ä

get sker i form av en specifikation av l

ä

get f

ö

r olika skeden inom g

ä

llande handl

ä

ggnings­ordning med objekten f

ö

rdelade ortsvis. En sammanst

ä

llning 

ö

ver planeringsl

ä

get den 1 april 1977 redovisas i bil. 

U.

Prop. 1978/79:92

32

Ers

ä

ttnings- och kompletteringsanskaffning av inredning och ut­rustning

F

ö

rdelningen'av UH

Ä

-ramen bereds inom kommitt

é

erna (se ovan). Sekretariatet och UUH:s representant i kommitt

é

erna utarbetar ett f

ö

rslag till f

ö

rdelning som behandlas i n

ä

mnden. Denna 

ö

ver­l

ä

mnar sitt f

ö

rslag till UH

Ä

, som slutligt fastst

ä

ller f

ö

rdel­ningen. UH

Ä

har hittills alltid f

ö

ljt n

ä

mndens f

ö

rslag. Vid f

ö

r­delningen avs

ä

tts en del - ca 1 milj. kr. - av kostnadsramen f

ö

r of

ö

rutsedda ers

ä

ttningsanskaffningar, f

ö

ranledda av t.ex. brand, st

ö

ld eller haveri.

Remisser

Re;i)itterande departement 

ä

r i regel utbildningsdepartementet. Yttrandena bered:; ofta av sekretariatet; vid viktigare remisser tills

ä

tts arbetsgrupper inom n

ä

mnden. Ibland f

ö

rekommer undei

remiss till kommitt

é

erna.

Information

N

ä

mnden 

ä

r ocks

å

ett forum f

ö

r utbyte av information i aktuella fr

å

gor mellan UH

Ä

, UUH, byggnadsstyrelsen och l

ä

roanstalterna. De centrala myndigheterna informerar regelbundet om sitt p

å

g

å­

ende arbete med anknytning till LUP-organisati'onens verksam­hetsomr

å

de och f

ö

retr

ä

darna f

ö

r l

ä

roanstalterna har m

ö

jlighet att ta upp aktuella lokala problem som har allm

ä

n betydelse.

2.1.5    LUP-sekretariatet

De vid LUP-sekretariatet anst

ä

llda sekreterarnas huvudsakliga uppgift 

ä

r att vara sekreterare i de olika LUP-kommitt

é

erna. Sekreterarnas arbetsinsatser v

ä

xlar givetvis med erfarenhet och kunskaper. 

Ä

ven andra omst

ä

ndigheter som de aktuella byggnads­objektens storlek och karakt

ä

r, tillg

å

ng till sekreterarekraf­ter inom vederb

ö

rande l

ä

roanstalt etc. p

å

verkar LUP-sekreterar-nas arbetsuppgifter och arbetsmetoder. De deltar dock regelm

ä

s­sigt aktivt i utarbetandet av lokalprogram och tillf

ö

r program­arbetet k

ä

nnedom om g

ä

llande dimensioneringsnormer o.d.

Prop. 1978/79:92

33

Men LUP-sekreterarna har ocks

å

 - som tidigare antytts -centrala arbetsuppgifter. En tj

ä

nstg

ö

r s

å

ledes som sekre­terare i LUP-n

ä

mnden. Sekreterarna tas 

ä

ven i anspr

å

k f

ö

r expertgrupperna, b

å

de som ordf

ö

rande och sekreterare. Slut­ligen f

ö

rdelas vissa samordnande uppgifter p

å

 sekreterarna betr

ä

ffsmde t.ex. programmering av bibliotekslokaler, upp­f

ö

ljning av planeringsl

ä

get i fr

å

ga om byggnads

ä

renden och prioritering av byggnadsobjekt. LUP-sekretariatets expertis tas 

ä

ven i anspr

å

k utanf

ö

r LUP-organisationen. En sekreterare 

ä

r exempelvis huvudsekreterare i kulturr

å

dets LUP-delegation.

Slutligen kan n

ä

mnas att representanter f

ö

r LUP-sekretariatet medverkat i byggnadsstyrelsens utvecklingsarbete avseende exempelvis l

ä

rosalar, djuravdelningar, kliraatkammare och sk

ä

rmade rum.

2. 1

.6

Expertgrupper

LUP-organisationen har fyra permanenta expertgrupper, n

ä

mligen

verkstadsgruppen djurhusgruppen Av-gruppen funktionsgruppen

Verkstadsgruppen har till uppgift att planera verkstadsresurser vid universitet och h

ö

gskolor. Vid nybyggnads

ä

renden uppr

ä

ttar gruppen i samr

å

d med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r brukarna lokal- och ut­rustningsprogram som 

ö

verl

ä

mnas till ber

ö

rd LUP-kommitt

é

 el. till statens kulturr

å

ds LUP-delegation. Verkstadsgruppen har ocks

å

 att granska och angel

ä

genhetsgradera inkomna framst

ä

ll­ningar om ers

ä

ttningsanskaffning f

ö

r f

ö

rsliten verkstadsut­rustning. Gruppen medverkar ocks

å

vid planeringen av viss ut­bildning f

ö

r verkstadspersonal.

Djurhusgruppen medverkar i st

ö

rre eller mindre omfattning vid planeringen av samtliga statliga djuravdelningar. Under

Prop. 1978/79:92

31*

alla f

ö

rh

å

llanden granskas s

å

v

ä

l f

ö

rslags- som bygghandlingar. Gruppen har ocks

å

 tagit initiativ till att nya lokaler f

ö

r f

ö

rs

ö

ksdjur skall funktionskontrolleras innan de tas i bruk.

Djurhusgruppen utf

ö

r ocks

å

 vissa utredningar av mer 

ö

vergri­pande karakt

ä

r och utarbetar f

ö

rslag till LUP-n

ä

mndens yttran­den i f

ö

rs

ö

ksdjursfr

å

gor.

Vidare uppr

ä

ttar gruppen ortsvisa prioriteringar ang

å

ende be­hov av upprustning av befintliga djuravdelningar inom utbild­ningsdepartementets del av h

ö

gskolesektorn och medverkar vid handl

ä

ggningen av framst

ä

llningar om anslag f

ö

r ers

ä

ttnings­anskaffning av f

ö

rsliten djurhusutrustning.

Lantbruksstyrelsen, som 

ä

r tillst

å

ndsgivande myndighet f

ö

r f

ö

rs

ö

ksdjursverksamhet, 

ä

r alltsedan 

å

r 1975 representerad genom adjungerad ledamot i djurhusgruppen. Styrelsen har f

ö

re­skrivit att LUP-n

ä

mndens djurhusgrupp fungerar som styrelsens sakkunnigorgan vid uppf

ö

randet av nya djurlokaler och att pro­jektering av djurhusutrymmen d

ä

rf

ö

r b

ö

r ske i samr

å

d med grup­pen.

Djurhusgruppens arbete omfattar s

å

ledes planering av lokaler och utrustning f

ö

r djurf

ö

rvaring f

ö

r s

å

v

ä

l universitets- och h

ö

gskolesektorn som den statliga och privata sektorn av l

ä

ke­medelsindustrin.

AV-gruppens viktigaste uppgift 

ä

r att granska programhand­lingar (lokal- och utrustningsbehov) vad g

ä

ller l

ä

rosalspro­jekt, produktionscentra (l

ä

romedelscentraler, reprocentraler, ljud- och TV-studios m.m.), s

ä

rskilda inl

ä

rningsenheter (spr

å

klaboratorier, elevstationer ra.m.) och utrustning f

ö

r datorst

ö

dd utbildning.

Vidare granskar och prioriterar AV-gruppen framst

ä

llningar om anslag fr

å

n UH

Ä

-ramen.

Prop. 1978/79:92

35

AV-gruppen bedriver ocks

å

 upplysningsverksamliet, initierar f

ö

r­s

ö

ksverksamhet och utf

ö

r tekniska unders

ö

kningar och utredningar.

Funktionsgruppen medverkar vid beredningen av 

ä

renden betr

ä

ffande behov och utformning av lokaler, d

ä

r brukarna st

ä

ller Lipeciella krav.

Den alldeles 

ö

verv

ä

gande delen av kraven g

ä

ller temperatur, luftfuktighet och ventilation. Till denna grupp h

ä

nf

ö

rs bl.a. Utrymmen, sora allm

ä

nt brukar kallas frys- och kylrum, klimatrum och klimatkammare. H

ä

rut

ö

ver f

ö

rekommer andra, mindre frekventa, krav betr

ä

ffande exempelvis elektromagnetisk avsk

ä

rmning, eko­fria rum och ljudd

ä

mpning.

Funktionsgruppens medverkan har visat sig kunna medf

ö

ra avse­v

ä

rda besparingar p

å

 investeringssidan.

Gruppen medverkar 

ä

ven vid planeringen av byggnadsobjekt utan­f

ö

r LUP-n

ä

mndens verksamhetsomr

å

de.

F

ö

r att samordna planering och upphandling av datorutrustning inom h

ö

gskoleomr

å

det finns det en samarbetsgrupp, datagruppen. I datagruppen ing

å

r representanter f

ö

r UUH, statskontoret, LUP-organisationen och brukarna. Ansvarsomr

å

det om.fattar ut­rustning som finansieras med utrustningsanslag eller alterna­tivt nyutrustningsramar eller UH

Ä

-ramen samt 

ä

ven forsknings­r

å

dsmedel, donationer och driftkostnadsanslag men inte utrust­ning som finansieras via statens datamaskinfond. Liksom de permanenta expertgrupperna l

ä

mnar datagruppen sina f

ö

rslag till de olika LUP-kommitt

é

erna.

F.n. arbetar tv

å

tillf

ä

lliga expertgrupper, n

ä

mligen magasins-gruppen, sora utreder magasinsbehoven vid universitetsbiblio­teken, och larmgruppen, som utreder fr

å

gan om behov och ut­formning av skydd f

ö

r dyrbar el. unik utrustning inom statens kulturr

å

ds och LUP-n

ä

mndens verksamhetsomr

å

den.

Prop. 1978/79:92

36

2.1.7     Verksamhetens omfattning. Kostnader

I nedanst

å

ende tabl

å

 l

ä

mnas n

ä

gra uppgifter som anger omfatt­ningen av LUP-verksamheten.

1972/73  l973/7'

Antal fastst

ä

llda     13      10      12      2I4 lokalprogram (inkl. genomgripande revi­deringar )

Antal utrustnings-     20       13       13       I6 program

Antal besvarade depar­tements remis ser

Nämnden

5

7

I4

5

kommittéerna

I4

6

1

13

Antal rapporter m.m.

2

1

1

2

från expertgrupper

LUP-n

ä

mnden sammantr

ä

der ca sex g

å

nger per 

å

r och LUP-kommit­t

é

erna mellan fem och 

å

tta g

å

nger per 

ä

r.

Kostnaderna f

ö

r LUP-organisationens verksamhet bestrids fr

å

n utbildningsdepartementets kommitt

é

anslag. Av anslaget har tagits

i anspr

å

k f

ö

ljande belopp (tkr)

...    Dag-     Resor,        r  

 4.     

a 

Lon        ,     i  , i    4.     

Ö

vrigt      Summa arvoden  traktamenten

19614/65-1969/70

3 507,9

1970/71

1468,7

52,9

88,14

50,0

660,0

1971/72

595,14

199,14

136,9

217,2

1   1148,9

1972/73

567,5

131,6

97,1

90,7

886,9

1973/714

583,8

183,7

914,8

99,7

962,0

19714/75

675,2

163,3

99,9

88,7

1 027,1

1975/76

8l49,l4

163,6

128,7

TI,2

1 212,9

Summa   3 71*0,0  69!*,5     61t5,8       617,5     9 1+05,T

Kostnaderna f

ö

r lokal- och utrustningsprogrammeringen inom LUP-omr

å

det 

ä

r om

ö

jliga att ber

ä

kna eftersom det inte 

ä

r m

ö

jligt att kvantifiera det arbete som utf

ö

rs inom andra organ som byggnads-

Prop. 1978/79:92

37

styrelsen, UUH, universitetsf

ö

rvaltningarna m.fl.

2.2       LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor

Lokal- och utrustningsprogramkommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor (LUP-J) tillkom f

ö

r att lokal- och utrustningsplaneringen vid dessa h

ö

gskolor skulle ske p

å

 samma s

ä

tt som f

ö

r 

ö

vriga h

ö

gsko­lor. Direktiv f

ö

r kommitt

é

n l

ä

mnades i statsr

å

dsprotokollet den 23 juni 1965.

1 kommitt

é

n ing

å

r rektorerna f

ö

r lantbruksh

ö

gskolan, skogsh

ö

gsko­lan och veterin

ä

rh

ö

gskolan, f

ö

rest

å

ndaren f

ö

r statens veterin

ä

r­medicinska anstalt, en representant vardera f

ö

r byggnadsstyrelsen, UUH, statskontoret, de studerande och de anst

ä

llda samt f

ö

rvalt­ningschefen vid lantbruksh

ö

gskolan. Byggnadsstyrelsens represen­tant 

ä

r ordf

ö

rande i kommitt

é

n.

Kommitt

é

ns verksamhetsomr

å

de omfattar

lantbruksh

ö

gskolorna

skogsh

ö

gskolan

statens skogsm

ä

starskola

veterin

ä

rh

ö

gskolan

statens veterin

ä

rmedicinska anstalt (SVA)

statens lantbrukskemiska laboratorium

H

ö

gskolorna och SVA omvandlas fr.o.m. den 1 juli 1977 till Sveriges lantbruksuniversitet (se avsnitt I4.2). Sekretariatet best

å

r av en huvudsekreterare och tv

å

 bitr

ä

dande sekreterare. Alla sekreterare har heltidstj

ä

nster vid andra myndigheter.

LUP-J:s arbetsformer 

ä

r i princip desamma som'

ö

vriga LUP-kom-raitt

é

ers. Genom att inte n

å

gon i kommitt

é

ns sekretariat 

ä

r hel-tidsengagerad har dock servicemyndigheterna, byggnadsstyrel­sen och UUH, ett st

ö

rre ansvar vid lokal- och utrustningspro­grammeringen. Vid lokalprogrammeringen f

ö

rst

ä

rks detta av att en av de bitr

ä

dande sekreterarna 

ä

r avdelningsdirekt

ö

r

Prop. 1978/79:92

38

vid utredningsbyr

å

n inov. 'lyggnadsstyrelsen.

Utrustningsprogrammen iiandl

ä

ggs i betydande omfattning inom UUH:s utredningssektion, vars chef kontinuerligt deltar i kommitt

é

ns arbete.

Ä

ven LUP-J utnyttjar LUP-n

ä

mndens permanenta expertgrupper, 

ä

ven om detta sker i mindre omfattning 

ä

n i fr

å

ga om 

ö

vriga LUT-koirjnitt

é

er.

UH

Ä

-ramen omfattar inte jordbrukets h

ö

gskolor. I st

ä

llet finns kostnadsramar ben

ä

mnda Ers

ä

ttningsanskaffningar m.m. Ramen uppg

å

r budget

å

ret 1976/77 till 3 milj. kr. och budget­

å

ret 1977/78 till 3,5 milj. kr. F

ö

rdelningen av denna kost­nadsram sker p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt. Institutionerna l

ä

mnar sina f

ö

rslag till ers

ä

ttningsanskaffningar till resp, rektors

ä

m­bete scm med eget yttrande 

ö

verl

ä

mnar f

ö

rslagen till LUP-J. 

Ä

rendet bereds inom UUH och sekretariatet varefter kommitt

é

n uppr

ä

ttar ett f

ö

rslag till f

ö

rdelning. Detta f

ö

rslag

ö

verl

ä

m­nas till UUH som fastst

ä

ller f

ö

rdelningen. 

Ä

ven av denna kostnadsram avs

ä

tta varje 

å

r en reserv f

ö

r of

ö

rutsedda ers

ä

tt­ningsbehov.

Verksamhetens omfattning framg

å

r av nedanst

å

ende tabl

å

,

1972/73   1973/714  197I4/75    1975/76

Antal lokalprogram     I4        6      10

2

Antal utrustnings-     5        5       7        10 program

Kommitt

é

n sammantr

ä

der ca sex g

å

nger per 

å

r.

Kos-Lnaderna f

ö

r kommitt

é

ns verksamhet bestrids fr

å

n jord-briiksJepartementets kommitt

é

anslag. Ur detta har f

ö

ljande belopp utg

å

tt (tkr).

Prop. 1978/79:92

39

Dag-        , ,     Resor,

x        »

c

,     1)          , 

Övrigt

Summa

arvoden

traktamenten

1965/66-1970/71

208,5

1971/72

3,1

1,7

6,8

1)2,6

1972/73

1)8,5

3,8

-

52,3

1973/714

55,9

10,2

-

66,1

197I4/75

50,8

5,7

0,3

56,8

1975/T6

68,9

2,6

5U,i* -'

125,9

Summa

258,2

2l4,0

6l,5

552,2

1)

Sekreterarna har inte varit tjänstlediga

2)

Inkl.   tryckningskostnad m.m.

2.3       Byggnadsstyrelsen

2.3.1     Uppgifter och organisation

Byggnadsstyrelsens huvuduppgift 

ä

r att f

ö

rvalta av staten 

ä

gda fastigheter samt att f

ö

rse civila statliga myndigheter raed lo­kaler. Verket anskaffar lokaler genom att bygga, k

ö

pa eller hyra. Till verkets uppgifter h

ö

r ocks

å

 att svara f

ö

r inred­ningsverksamhet och att vara statsf

ö

rvaltningens centrala expert­organ f

ö

r fastighetsf

ö

rvaltning, byggnadsverksamhet, inredning och st

ä

dning m.m.

I byggnadsstyrelsens huvuduppgift ing

å

r s

å

ledes bl.a. att f

ö

r­se civila statliga myndigheter med lokaler. Styrelsen skall ocks

å

efter s

ä

rskilda uppdrag projektera och utf

ö

ra byggnads­f

ö

retag f

ö

r statens r

ä

kning (aff

ä

rsverken m.m.) samt genom ut­vecklings- och norraeringsarbete verka f

ö

r rationaliseringar och besparingar i fr

å

ga om byggande och fastighetsf

ö

rvaltning f

ö

r statens r

ä

kning. Byggnadsstyrelsen f

ö

rvaltar de delfonder av statens allm

ä

nna fastighetsfond som 

ä

r st

ä

llda under verket.

Prop. 1978/79:92

Uo

Byggnadsstyrelsens lokalf

ö

rs

ö

rjningsansvar omfattar bl.a.

civil f

ö

rvaltning

polis- och 

å

klagarv

ä

sendet

1 h

ö

gre utbildning och forskning

ö

vrig utbildning

kriminal- och socialv

å

rd

kulturella institutioner

Anskaffningen av lokaler sker i huvudsak genom

utnyttjande av och omdisponeringar i befintligt lokalbest

å

nd

om- och tillbyggnad av befintligt lokalbest

å

nd

f

ö

rhyrning av lokaler

ink

ö

p av lokaler och fastigheter

produktion av nya lokaler (nybyggnader)

Produktion av lokaler omfattar programmering, projektering, upp­handling och byggande. Produktionsvolymen inkl. ombyggnader upp­gick budget

å

ret 1975/76 till ca 875 milj. kr. varav ca 15 pro­cent f

ö

r h

ö

gskolesektorn.

Byggnadsstyrelsens organisation best

å

r av dels en central f

ö

r­valtning i Stockholm, dels fem regionala byggnads f

ö

rvaltningar. Organisationen framg

å

r av nedanst

å

ende schema.

Universitet och h

ö

gskolor samt laboratorier eller forsknings­lokaler f

ö

r f

ö

rsvarets forskningsanstalt, statens provnings-anstalt m.fl.

Prop. 1978/79:92

I41

ORGANISATIONSSCHEMA F

Ö

R BYGGNADSSTYRELSEN

Central­f

ö

rvaltningen

Regional­f

ö

rvaltningen

Intendents­byr

å

n

(I)

Fastighets­sektionen

(F)

Byggnads-f

ö

rvalt-

I

I ningen i[REDACTED_EFTERNAMN]

(BF L)

Plaiierings-och budget­sekretariatet'

(PBS)

Utrednings­byr

å

n

(U)

1:a Projek teringsbyr

å

n

(IP)

Byggnads-f

ö

rvalt­ningen i G

Ö

TEBORG

(BF G)

Styrelsen

Ve:-ksled-

ningen

(V)

1

2: a Projek teringsbyr

å

n

(2?)

Byggnads-__ "byr

å

n

(B)

Utrikesbyr

å

n (UT)

Byggnads-f

ö

rvalt-

} ningen i STOCKHOLM (BF S)

Revisions-kontoret

(RK)

Utvecklings-byr

å

n

(UV)

Inrednings­ sektionen

(UVi)

;nads-f

ö

rvalt-ningen i UPPSALA

(BF Up)

Adm:nistra-tiva byr

å

n

(A)

Ekonomi­byr

å

n

(E)

Byggnads-f

ö

rvalt­ningen i

(BF Um)

Prop. 1978/79:92

1*2

2.3.2     Handl

ä

ggning av projekt f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning

Handl

ä

ggningen av byggnads

ä

renden f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning inom utbildningsdepartementets och jordbruksdepar­tementets verksamhetsomr

å

den skiljer sig i f

ö

rh

å

llande till andra projekt som byggnadsstyrelsen svarar f

ö

r d

ä

rigenom att den s

ä

rskilda LUP-organisationen svarar f

ö

r bl.a. lokalpro­grammeringen. Lokalprogram uppr

ä

ttas av LUP-kommitt

é

erna och 

ö

verl

ä

mnas till byggnadsstyrelsen. D

ä

refter handl

ä

ggs utred­ning, projektering och efterf

ö

ljande moment i princip som f

ö

r andra byggnads

ä

renden inom byggnadsstyrelsens ansvarsom­r

å

de. LUP-programmet kompletteras med areor f

ö

r s.k. tillkom­mande funktioner (kapprum, toaletter, pentry, motionslokaler etc), tomtval,  tidplan, kostnad m.m. till ett byggnadspro­gram. Byggnadsprogrammet redovisas f

ö

r regeringen och bygg­nadsstyrelsen beg

ä

r projekteringsuppdrag. Programmeringen av lokaler f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning f

ö

r verksamhe­ter som inte faller inom LUP-kommitt

é

ernas ansvarsomr

å

den g

ö

rs av byggnadsstyrelsen.

Byggnads

ä

renden f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning handl

ä

ggs, med undantag f

ö

r vissa l

ä

roanstalter (scenskolor) inom kultur­omr

å

det och ett par projekt i samband med omlokalisering av ."statlig verksamhet, inom utredningsbyr

å

n och f

ö

rsta projekte­ringsbyr

å

n. Utredningsbyr

å

n svarar f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor och vissa l

ä

roanstalter inom kulturomr

å

det i fr

å

ga om bygg­nadsprogram varefter f

ö

rsta resp. andra projekteringsbyr

å

n sk

ö

ter projekteringen. F

ö

rsta projekteringsbyr

å

n svarar i princip f

ö

r utredning och projektering f

ö

r universitet och h

ö

gskolor inom UH

Ä

-omr

å

det samt f

ö

r forskningsinstitutioner som har anknytning till universitet och h

ö

gskolor. Utveck­lingsbyr

å

ns inredningssektion svarar f

ö

r programmering, pro­ jektering och upphandling av inredning f

ö

r samtliga l

ä

ro­anstalter.

Byggnadsbyr

å

n svarar f

ö

r kalkylering, huvuddelen av upphand­ ling och besiktning raedan de regionala byggnads f

ö

rvaltningarna

Prop. 1978/79:92

I43

svarar f

ö

r viss upphandling och f

ö

r verkst

ä

lligheten av bygg­nadsverksamheten och f

ö

r underh

å

ll av f

ö

rvaltade fastigheter samt i n

å

gra fall inom den h

ö

gre utbildningen och forskningen 

ä

ven f

ö

r driften. F

ö

r st

ö

rre om- eller nybyggnadsprojekt an­v

ä

nds nujnera i speciella fall s.k. projektorganisation. En s

ä

rskild projektchef, direkt underst

ä

lld generaldirekt

ö

ren, utses sora sedan leder, sainoi-rtnar och f

ö

ljer projektet fr

å

n utredning tills det 

ä

r f

ä

rdigbyggt. De olika arbetsinsatserna utredning, projektering etc. utf

ö

rs p

å

 normalt s

ä

tt inom resp. byr

å

"p

å

 best

ä

llning" av projektchefen. Exempel p

å

 organisation.

General­direkt

ö

r

Projektchef

Programme­ring

Projekt­ledning

Upphandling

Byggledning

i

1

Servicefunktioner (administrativa, ekonomi, fastighets, utvecklings, kalkyl och statistik, inredning)

Efter regeringens pr

ö

vning av byggnadsprogramraet erh

å

ller hyggnadsstyrelsen projekteringsuppdrag. Projekteringsbyr

å­

erna svarar h

ä

r f

ö

r projektledning och saraordning av pro­jekteringsarbetet. F

ö

r projekteringen anlitar byggnadssty­relsen utomst

å

ende konsulter. Projektledningen och samord­ningen sk

ö

ts av en projektledare, och det ankommer p

å

 denne att S'-" till att projektet h

å

ller sig inom av statsmakterna och/eller verksledningen fastst

ä

llda ramar f

ö

r areor, kost­nader, tider etc. Det ankoimner 

ä

ven p

å

projektledaren att svara f

ö

r att samr

å

d sker med brukaj-e, LUP-kommitt

é

er, 

ö

v­riga myndigheter etc. under projekteringen.

Prop. 1978/79:92

U

Sedan systemhandlingar eller f

ö

rslagshandlingar f

ä

rdigst

ä

llts kostnadsber

ä

knas dessa och utg

ö

r grund f

ö

r byggnadsstyrelsens beg

ä

ran hos regeringen och riksdag om fortsatt projekterings-uppdrag och om byggnadsuppdrag. Innan projektet redovisas f

ö

r regeringen inh

ä

mtas formella yttranden fr

å

n ber

ö

rda myndighe­ter, brukare, eventuellt LUP-kommitt

é

 etc. Under tiden son 

ä

rendet pr

ö

vas av regeringen forts

ä

tter byggnadsstyrelsen i allm

ä

nhet projekteringen. Sedan bygghandlingar f

ä

rdigst

ä

llts och byggnadsuppdrag erh

å

llits av regeringen kan styrelsen upp­handla entrepren

ö

rer f

ö

r byggnadsarbetena samt p

å

b

ö

rja dessa. En viss byggnadsverksamhet sker 

ä

ven i verkets egen regi.

2.I4       Utrustningsn

ä

mnden f

ö

r universitet och h

ö

gskolor

(UUH)___________________________________ 

UUH inr

ä

ttades 

å

r 1959 med uppgift bl.a. att utrusta univer­siteten m.fl. l

ä

roanstalter. N

ä

mndens uppgifter har genom successivt tillkomna uppdrag vidgats.

Inom utbildningsdepartementets omr

å

de svarar UUH f

ö

r anskaff­ning av utrustning 

å

t institutioner vid universitet och h

ö

g­skolor och statliga kulturinstitutioner. Av 

ö

vriga uppdrag kan n

ä

mnas utrustningsanskaffning 

å

t jordbrukets h

ö

gskolor, omlokaliserade statliga myndigheter, styrelsen f

ö

r teknisk ut­veckling och statens naturv

å

rdsverk. UUH bist

å

r vidare LUP-kommitt

é

erna och statens kulturr

å

ds LUP-delegation vid utrust­ningsplanering. N

ä

mnden svarar vidare f

ö

r effektivisering ocVi samordning av upphandling av f

ö

rbrukningsartiklar inom h

ö

gskolesektorn. Upphandlingen vid UUH uppgick budget­

å

ret 1975/76 till 127 milj. kr. varav ca 70 

1  

eller 87 milj. kr. avs

å

g universitet och h

ö

gskolor.

Verksamheten vid UUH syftar till rationell planering och eko­nomiskt gynnsam upphandling av fr

ä

mst vetenskaplig och tekniskt kvalificerad utrustning, bl.a. teleutrustning, laboratorieut­rustning, odontologisk utrustning, tekniska hj

ä

lpmedel i under­visningen, t.ex. intern TV och verkstadsutrustning.

Prop. 1978/79:92

I45

Representanter f

ö

r UUH 

ä

r ledam

ö

ter i LUP-n

ä

mnden, var och en av LUP-kommitt

é

erna, statens kulturr

å

ds LUP-delegation samt LUP-n

ä

mndens fra permanenta expertgrupper. N

ä

mndens organi­sation framg

å

r av nedanst

å

ende tabl

å

.

Styrelse 

Ö

verdirekt

ö

r

Sekretariat

Planeringsenhet -Teknisk sektion -Utredningssektion

Upphandlingsenhet -Ink

ö

pssektion -Kameral sektion -Samordningssektion

I styrelsen f

ö

r UUH ing

å

r en f

ö

retr

ä

dare f

ö

r UHA. Handl

ä

gg­ningen av utrustnings

ä

renden inom LUP-organisationen och UUH:s medverkan d

ä

rvidlag framg

å

r av avsnitten '2.1 och 2.2. De ut­rustningsprogram som LUP-kommitt

é

erna fastst

ä

ller 

ö

verl

ä

mnas till UUH som i anslagsframst

ä

llning till utbildningsdeparte­mentet l

ä

mnar f

ö

rslag om dels vilka ramar som skall f

ö

ras upp i regeringens utrustningsplan, dels vilket anslag som erford­ras. UUH pr

ö

var inte kommitt

é

ernas utrustningsprogram.

5 

Riksdagen 1978179. I saml Nr 92

Prop. 1978/79:92

-

3

AN.DRA   ORGANISATIONSFORMEI!   ?v?.   LOaAL-   OCH   UTKUCT-

NINGSPROGRAMMERING

3.1

Inom universitets-  och  högskoleområdet

3.1.1        Inledning

Som utredningen har redovisat i kap. 2 ligger lokal- och ut-rustningsprogramarbete f

ö

r universitetsrestauranger och k

å

r­lokaler utanf

ö

r LUP-organisationens ansvarsomr

å

de liksom fallet varit med viss h

ö

gre utbildning. T syfte att ge en fullst

ä

ndig bild av ansvarsf

ö

rh

å

llanden och organisation f

ö

r lokal- och utrustningsprogramarbetet inom h

ö

gskoleomr

å

det beskrivs n

ä

mnda omr

å

den i det f

ö

ljande.

3.1.2         Universi tetsrestaurangkommitt

é

n

Under LTlp-organisationens f

ö

rsta verksamhets

å

r hade denna pro­gramansvar 

ä

ven f

ö

r universitetsrestauranger och kafi?lokaler. Ett till LUP-kommitt

é

erna knutet arbetsutskott f

ö

r bespisnings­lokaler hade till uppgift att i samr

å

d med byggnadsstyrelsen, vederb

ö

rande universitets- och h

ö

gskolemyndigheter och student­k

å

rer samt representanter f

ö

r den vid l

ä

roanstalterna anst

ä

llda personalen uppr

ä

tta f

ö

rslag till lokalprogram f

ö

r resp. univers. tetsorter. I mars 169 tillkallade statsr

å

det[REDACTED_EFTERNAMN] en s

ä

rskili kommitt

é

, universitetsrestaurangkommitt

é

n (U 1970:46), f

ö

r att fortl

ö

pande svara f

ö

r planering och saraordning m.m. av restau­rang- och kaf

é

verksamheten vid universitet och h

ö

gskolor. Genom till

ä

ggsdirektiv den 26 maj 1972 uppdrog Kungl Maj:t 

ä

t kom­mitt

é

n att utreda samt l

ä

mna f

ö

rslag om framtida driftform

é

r ooh huvudmannaskap f

ö

r universitetsrestauranger. Kommitt

é

ns upp­drag i programfr

å

gor och liknande inneb

ä

r att den skall

l

ä

mna underlag f

ö

x de delar av byggnadsprogram som g

ä

ller restaurang- och kaf

é

verksamhetens funktion och lokalbehov

l

ä

mna den medverkan vid projektering och byggande av restaurang- och kafllokaler som normalt l

ä

mnas av nyttjaren eller prograimkoiiiraitt

é

Prop. 1978/79:92

hi

.Tiedverka vid uppr

ä

ttandet av lokalprogram f

ö

r res­tauranglokaler som uppf

ö

rs av studerandeorganisa­tioner med hj

ä

lp av statliga l

å

n

utarbeta normer f

ö

r bed

ö

mning av behovet av inred­ning och utrustning i restauranglokalerna samt be­r

ä

kna kostnaderna h

ä

rf

ö

r

l

ä

mna f

ö

rslag ifr

å

ga om ombyggnader och upprustningar av restauranglokaler

uppr

ä

tta planer f

ö

r underh

å

ll och planm

ä

ssig 

å

ter­anskaffning av inredning och utrustning i restau­ranglokaler

Fr.o.m. ;\r 1974 har kommitt

é

n 

ä

ven till uppgift att svara f

ö

r motsvarande uppgifter f

ö

r restaurang- och kaf

é

lokaler vid statliga kulturinstitutioner. Universitetsrestaurangkommitt

é

n fullg

ö

r s

å

ledes s

å

dana uppgifter som LUP-organisationen svarar f

ö

r i fr

å

ga om lokaler och utrustning f

ö

r undervisning och forskning. Kommitt

é

n avser enligt vad utredningen erfarit att senare l

ä

gga fram f

ö

rslag till framtida handl

ä

ggningsordning m.m. i fr

å

ga om lokal- och utrustningsplanering f

ö

r universi­tetsrestauranger.

1 kommitt

é

n ing

å

r tj

ä

nstem

ä

n fr

å

n byggnadsstyrelsen, UUH, riksrevisionsverket (RRV)

och lokala h

ö

gskolemyndigheter samt representant f

ö

r SFS m.fl.

3.1.3    Studentk

å

rlokaler

Enligt  LUP-kommitt

é

ernas direktiv fr

å

n 

å

r I964 ing

å

r inte studentk

å

rlokaler i deras verksamhetsomr

å

de. Kommitt

é

erna programmerar d

ä

rf

ö

r k

å

rlokaler endast n

ä

r dessa 

ä

r inspr

ä

ng­da i lokaler som LUP-kommitt

é

erna svarar f

ö

r. I andra fall svarar resp. studentk

å

r i ssunr

å

d med byggnadsstyrelsen f

ö

r programarbetet. Betr

ä

ffande omfattningen av lokalerna skall samr

å

d ske med bostadsstyrelsens saralingslokalsdelegation.

Prop. 1978/79:92

I48

Dessf

ö

rinnan b

ö

r resp. LUP-kommitt

é

 beredas tillf

ä

lle att yttra sig om brukarnas samlade synpunkter p

å

 omfattningen av lokalerna.

3.1.4         L

ä

rarutbildningsomr

å

det

Skol

ö

verstyrelsen (S

Ö

) har intill h

ö

sten 1976 svarat f

ö

r lokal-och utrustningsplaneringen f

ö

r l

ä

rarh

ö

gskolor, f

ö

rskolesemi-uarier, seminarier f

ö

r huslig utbildning, sl

ö

jdl

ä

rarseminaxier, och statens institut f

ö

r h

ö

gre utbildning av sjuksk

ö

terskor. Teckningsl

ä

rarinstitutet i Stockholm har dock handlagts av byggnadsstyrelsen. F

ä

rdiga programf

ö

rslag har remitterats till nyttjarna f

ö

r synpunkter innan S

Ö

 har l

ä

mnat f

ö

rslagen till byggnadsstyrelsen och UUH. Det har inte funnits n

å

gra s

ä

rskilda besf

ä

mmelser om samr

å

d som reglerat medverkan fr

å

n studerande och anst

ä

llda i dessa fr

ä

gor inom l

ä

roanstalterna. Det har ankommit p

å

 ledningen f

ö

r den ber

ö

rda l

ä

roanstalten att, om den funnit det l

ä

mpligt, tillse att s

å

dant samr

ä

d kommit till st

å

nd.

S

Ö

:s programf

ö

rslag utg

å

r ifr

å

n normer som utarbetats och fast­st

ä

llts av S

Ö

. Liksom inom h

ö

gskoleomr

å

det i 

ö

'VTigt sv

£

irar liyggnads styrel sen f

ö

r projektering och inredning samt TTOH f

ö

r anskaffning av utrustning. S

Ö

 svarar 

ä

ven f

ö

r prograumaeringen f

ö

r s

å

dan kommunal h

ö

gskoleutbildning som f

ö

rl

ä

ggs till gym-nasieskollokaler.

Regeringen har som tidigare n

ä

mnts genom beslut den 16 sep­tember 1976 

å

lagt LUP-kommitt

é

erna att - i avvaktan p

å

 slut­f

ö

randet av LUP-utredningen - 

ö

verg

å

ngsvis fr.o.m. den 1 oktober 1976 svara f

ö

r lokal- och utrustningsplaneringen f

ö

r de l

ä

raruthildningsanstalter som S

Ö

 dittills svarat f

ö

r.

3.1.5         H

ö

gskolor utanf

ö

r LUP-organisationen

LUP-organisationen har programansvar f

ö

r det stora flertalet

l

ä

roanstalter som kommer att ing

å

 i den nya h

ö

gskolan den

1 juli 1977. De statliga l

ä

roanstalter som f.n. ligger utanf

ö

r

Prop. 1978/79:92

U9

LUP-organisationens ansvarsomr

å

de men ing.ir i den nya h

ö

gskolan 

ä

r l

ä

roanstalter f

ö

r konstn

ä

rlig utbi ldi'iing, journalisth

ö

g­skolorna, h

ö

gskolan i Lule

å

, sydsvenska sj ukgymnasti ns ti tiilet i[REDACTED_EFTERNAMN] och sj

ö

bef

ä

lskolorna samt h

ö

gskoleutbildning (exkl. l

ä

i-ar-utbildning) p

å

 de nya h

ö

gskoleorterna. F

ö

rutom de kommunala l

ä

roanstalter som S

Ö

svarar  Tör har  

byggnadsstyrelsen progi-am-ansvar f

ö

r de statliga utbildningarna. Det finns s

å

ledes inget s

ä

rskilt lokalt eller centralt programorgan I'

ö

i- -iessa.

3.2      Andra statliga omr

å

den

3.2.1          Allm

ä

nt

F

ö

r de statliga omr

å

den utanf

ö

r universitets- ocli h

ö

gskole­omr

å

det sora byggnadsstyrelsen 

ä

r prograniansvarig f

ö

r finns ingen motsvarighet till LUP-organisationen. Ansvaret, f

ö

r in­ redning och utrustning vilar i rege] p

å

 lokalnyttjarna. I vissa fall finns speciella organisationsformel-. Exempel p

å 

s

å

dana l

ä

mnas i avsnitten 3,2.2 - 

'-.S.U.

3.2.2       Statens   kulturråds   LUP-delegation

P

å

 grundval av f

ö

rslag i propositionen om den statliga kultur­politiken inr

ä

ttades 

å

r 1971) ett statens kulturr

å

d f

ö

r att sam­ordna och planera de statliga insatserna p

å

kulturomr

å

.let (prop. 197'):28, KrU 1971): 15, rskr 197li:2l48). Efter r

ö

rslag i prop. 197li;3l4 om byggnadsarbeten inom utbi J dni ngsdepart-.pnien-tets verksamhetsomr

å

de besl

ö

t riksdagen air lokal- 

ocYi   

atrust-ningsfr

å

gor inom det statliga kulturomr

å

det skall beredas av en s

ä

rskild delegation sora 

ä

r knuten till kulturr

å

det och som i r

å

dets st

ä

lle skall besluta i dessa fr

å

gor (KrU lvY'i;il, rskr 19714:251 )

 Delegationen l

ä

mnar dock f

ö

rslag till kultur­r

å

dets styrelse om i vilken ordning lokalfr

å

gorna skall l

ö

sas. I delegationen ing

å

r en ledamot av kulturr

å

det, som tillika 

ä

r ordf

ö

rande, och en ytterligare representant 

för  

allm

ä

n-intressena samt en representant f

ö

l' vardera byggnadsstyrel­sen, UUH, statskontoret, LUP-n

ä

mnden 

ä

vensom kulturr

å

dets

Prop. 1978/79:92

50

kanslichef. Sekreterare p

å

 deltid i delegationen 

ä

r LUP-n

ä

ran-dens kanslichef och en bitr

ä

dande sekreterare fr

å

n n

ä

mnden.

Enligt kulturr

å

dets instruktion (1974:644) skall delegationen svara f

ö

r lokal- och utrustningsprogram for de statliga mu­seerna. Operan, och Dramatiska teatern samt f

ö

r de 

ö

-vriga institutioner som regeringen best

ä

mmer s

ä

rskilt. Delegationen har utarbetat program f

ö

r scenskolan och musikdramatiska sko­lan i Stockholm, men 1 

ö

vrigt skall delegationens program-ansvar inte omfatta andra utbildningar 

ä

n s

ä

dana som Operan och Dramatiska teatern sj

ä

lva svarar f

ö

r.

3.2.3        H

ä

mnden f

ö

r undervisningssjukhusens utbyggnad

(NUU)

NUU har till uppgift att f

ö

lja planeringen och samordna ut­byggnaden av de kommunala undervisningssjukhusen. NUU skall bl.a, medverka med samr

å

d vid uppr

ä

ttandet av f

ö

rslag till byggnadsarbeten och utrustningsanskarfnlngar f

ö

r s

ä

dana objekt vid dessa sjukhus f

ö

r vilka statlig investeringsers

ä

ttning ut­g

å

r enligt avtal och 

ö

verenskommelser om l

ä

karutbildning och medicinsk forskning m.m. mellan staten samt ber

ö

rda kommunala och landstingskommunala sjukv

å

rdshuvudm

ä

n. Godk

ä

nnande av s

ä­

dana objekt av st

ö

rre omfattning meddelas av regeringen och i 

ö

vrigt av NUU.

5.2.4 Kommitt

é

n f

ö

r akademiska sjukhusets i Uppsala ut­

byggande

Sedan 

å

r 1953 finns en av Kungl. Maj:t tillsatt kommitt

é

f

ö

r fortsatt utbyggnad av akademiska sjukhuset i Uppsala. Den skall enligt sin instruktion i samr

å

d med universitetet och Uppsala l

ä

ns landsting fullf

ö

lja utredningsarbetet betr

ä

ffande sjuk­husets ufbyggande, uppr

ä

tta f

ö

rslag till erforderliga byggnads­

å

tg

ä

rder vid sjukhuset, ombes

ö

rja de byggnadsf

ö

retag som Kungl. Maj:t i de olika fallen uppdrar 

ä

t kommitt

é

n samt handha fr

ä

gor om utrustning av de institutioner som omfattas av g

ä

llande gene­ralplan f

ö

r sjukhusets utbyggande. Kommitt

é

n g

ö

r 

ä

rliga anslags-

Prop. 1978/79:92

51

framst

ä

llningar till staten och landstinget.

I kommitt

é

n ing

å

r f

ö

retr

ä

dare f

ö

r staten och Uppsala l

ä

ns landsting. F

ö

r den omedelbara ledningen av verksamheten sva­rar ett arbetsutskott. F

ö

r arbetet med lokaler och specia­listfunktioner finns s

ä

rskilda arbetsgrupper med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r de verksamheter som planeras 

ä

ga rum i de nya lokalerna. Av sjukhusets f

ö

retagsn

ä

mnd utsedda referensgrupper medverkar med att ta fram lokalprogram och i projekteringen. Som exem­pel p

å

 en referensgrupp kan n

ä

mnas den som finns tillsatt f

ö

r nya lokaler till barnklinikerna. Denna grupp best

å

r av f

ö

re­tr

ä

dare f

ö

r arbetsgivare och arbetstagare som 

ä

r verksamma vid ber

ö

rda kliniker. Referensgruppens uppgifter 

ä

r att s

ä

ker­st

ä

lla att det vetande som finns p

å

 olika h

å

ll st

ä

lls till byggnadskommitt

é

ns f

ö

rfogande och att d

ä

 l

ö

sningar f

ö

relig­ger hj

ä

lpa till med att f

å

 dessa f

ö

rankrade och accepte­rade.

Ä

ven skyddskommitt

é

n vid sjukhuset medverkar bl.a. genom att granska huvudhandlingar.

Por att genomf

ö

ra vissa byggnadsprojekt tills

ä

tts en s

ä

rr-skild projektledning best

å

ende av planeringschefen, chefs­arkitekten och byggledaren.

Kommitt

é

n har ett samlat ansvar f

ö

r alla led i bygg- och utrustningsprocessen  dvs. verksamhetsbeskrivning, lokal-och utrustningsprogram, inredning, projektering samt bygg­nadsproduktion och utrustnings

å

tg

ä

rder. Kommitt

é

n svarar direkt inf

ö

r regeringen p

ä

de omr

å

den d

ä

r i vanliga fall p

å

 det statliga omr

å

det byggnadsstyrelsen och UUH har an­svaret.

Prop. 1978/79:92

52

I4

VISSA BETYDELSEFULLA GRUNDER F

Ö

R UTREDNINGSARBETET

U . 

1      Bakgrund till utredningsuppdraget

Fr

å

gan om handl

ä

ggning av lokal- och utrustnings

ä

renden inom den nya h

ö

gskolan behandlades av U 68 i huvudbet

ä

nkandet (SOU 1973:2) H

ö

gskolan och i bet

ä

nkandet (SOU 1973:147) H

ö

g­skolornas f

ö

rvaltning. U 68 s

å

g d

ä

rvid "lokal- och utrust­ningsplaneringen som en v

ä

sentlig del av den samlade resurs­planeringen f

ö

r h

ö

gskolorna. Den b

ö

r f

ö

ljaktligen enligt ut­redningens uppfattning s

å

v

ä

l lokalt som centralt bedrivas i n

ä

ra kontakt med den planering i fr

å

ga ora bl.a. dimensione­ring, lokalisering, studieorganisation och institutionell organisation som 

ä

r av avg

ö

rande betydelse f

ö

r arten och om­fattningen av behovet av lokaler och utrustning (SOU 1973:2 s. 522-523).

Betr

ä

ffande den centrala organisationen ans

å

g U 68 att de funktioner som idag fylls av LUP-n

ä

mnden b

ö

r inordnas i UH

Ä

:s uppgifter. H

ä

rigenom b

ö

r ocks

å

lokal- och utrustnings­fr

å

gor p

å

 ett naturligt s

ä

tt kunna fogas in i de samlade be­d

ö

mningarna r

ö

rande resursutvecklingen inom h

ö

gskolev

ä

sendet. U 68 ans

å

g att LUP-n

ä

mndens samordningsfunktioner borde 

ö

ver­tas av ett s

ä

rskilt organ inom det nya verket, ben

ä

mnt lokal-och utrustningsberedning.

"Denna beredning blir ett v

ä

sentligt organ  f

ö

r kontakter mellan bl.a. h

ö

gskolev

ä

sendet och de f

ö

r byggnads- och utrust­ningsverksamheten ansvariga myndigheterna. Beredningen b

ö

r ocks

å

kunna bitr

ä

da raed prioriteringar och samlade bed

ö

m­ningar i planeringsfr

å

gor inom sitt omr

ä

de, bl.a. n

ä

r det g

ä

ller f

ö

rdelning av medel f

ö

r utrustning som kan komma att st

å

 till UH

Ä

:s disposition i enlighet med vad som idag g

ä

l­ler f

ö

r UK

Ä

, I beredningen b

ö

r ing

å

 f

ö

retr

ä

dare f

ö

r "bl.a. byggnadsstyrelsen och UUH samt f

ö

r de inom h

ö

gskolorna verk­samma. 

Ä

ven S

Ö

 och LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor b

ö

r l

ä

mpligen vara representerade. Ordf

ö

rande och 

ö

vriga ledam

ö

ter b

ö

r utses av UH

Ä

" (SOU 1973:2 s. 529).

I fr

å

ga om ansvarsf

ö

rdelningen mellan ber

ö

rda myndigheter aaf

ö

rdfi U 68:

Prop. 1978/79:92

"N

å

gra formella f

ö

r

ä

ndringar i fr

å

ga om h

ö

gskolev

ä

sendets kontakter med byggnadsverksamheten 

ä

r enligt U 68:s bed

ö

m­ning inte p

å

kallade. Expertis fr

å

n byggnadsstyrelsen b

ö

i-liksom hittills knytas till ber

ö

rda organ s

å

v

ä

l centralt som lokalt.

N

ä

r det g

ä

ller UUH m

ä

ste denna myndighets st

ä

llning i f

ö

r­h

å

llande till det f

ö

reslagna UH

Ä

 n

å

got diskuteras, bl.a, mot bakgrund av att statsmakterna i samband med 1961) 

å

rs beslut om universitetsorganisationen uttalade att utrustnirigsn

ä

mn-den vid senare tidpunkt borde upph

ö

ra och att n

ä

mndens verk­samhet d

å

 borde tas 

ö

ver av UK

Ä

 (prop. 1961):50 s. 152, SU 19614:119, rskr 196l4:29l4).

Ett inordnande av UUH i verksorganisationen f

ö

r h

ö

gskole­v

ä

sendet 

ä

r enligt U 68:s bed

ö

mning inte nu lika naturligt som I96I), bl.a. med h

ä

nsyn till att n

ä

mnden de senaste 

å

ren f

å

tt v

ä

sentliga uppgifter ocks

å

 utanf

ö

r h

ö

gskolesektorn i fr

å

ga om planering och upphandling f

ö

r statlig verksamhet. Uppgifterna av detta slag avses 

ö

ka ytterligare. I samman­hanget kan n

ä

mnas att statskontoret p

å

 Kungl. Maj:ts upp­drag utrett fr

å

gor om formerna f

ö

r anskaffning av inredning m.m. f

ö

r statliga byggnader och h

ä

rvid bl.a. kommit in p

å 

fr

å

gor som ber

ö

r UUH:s uppgifter. Sj

ä

lva ink

ö

psfunktionen f

ö

r h

ö

gskolorna 

ä

r enligt utredningens bed

ö

mning inte heller av den arten att det av planerings- eller samordningssk

ä

l

ä

r motiverat att knyta den till h

ö

gskolemyndigheterna ........ 

Enligt U 68:s uppfattning 

ä

r mot den angivna bakgrunden n

å­

gon

ö

verf

ö

ring av uppgifter fr

å

n UUH till det f

ö

reslagna UH

Ä

 eller n

å

gon formell f

ö

r

ä

ndring i ansvarsf

ö

rh

å

llandena inte aktuell. Erforderlig saraordning b

ö

r liksom hittills kunna garanteras bl.a, genom personsamband mellan UUH och ber

ö

rda organ inom h

ö

gskoleorganisationen"(SOU 1973:2 s.523).

U 68 f

ö

reslog 

ä

ven att det inom UH

Ä

 inr

ä

ttades en s

ä

rskild basresursenhet f

ö

r planeringsuppgifter betr

ä

ffande basre­surser och servicefunktioner. Denna enhet borde betj

ä

na lokal-och utrustningsberedningen (SOU 1973:1)7 s. 50).

I fr

å

ga om den lokala organisationen ans

å

g U 68 att h

ö

gsko­lestyrelsen b

ö

r ha det yttersta ansvaret f

ö

r planering av alla f

ö

r h

ö

gskolans olika verksamhetsgrenar och enheter ge­mensamma resurser samt serviceinr

ä

ttningar s

å

som bibliotek

etc. U 68 f

ö

reslog att "i enlighet h

ä

rmed b

ö

r styrelsen 

ä

ven svara f

ö

r de uppgifter som f

ö

r n

ä

rvarande inom fr

ä

mst UK

Ä

-omr

å

det ankommer p

å

 vederb

ö

rande LUP-kommitt

é

. De experter fr

å

n vederb

ö

rande centrala myndigheter som ing

å

r i denna kommitt

é

b

ö

r d

å

 i st

ä

llet knytas till respektive h

ö

gskola som ledam

ö

ter i ett beredande organ f

ö

r lokal- och utrust-

Prop. 1978/79:92

5I)

ningsfr

å

gor. Till detta organ f

ö

ruts

ä

tts styrelsen komma att delegera beslutander

ä

tt i s

å

dana hith

ö

rande fr

å

gor sora inte 

ä

r av principiell karakt

ä

r" (SOU 1973:2 s, 501).

Endast ett f

å

tal reraissinstanser yttrade sig 

ö

ver U 68:s f

ö

rslag om lokal- och utrustningsplaneringen f

ö

r den nya h

ö

gskolan. I fr

ä

ga ora den centrala niv

å

n och det f

ö

reslag­na UH

Ä

:s uppgifter tillstyrktes U 68:s f

ö

rslag i regel. Statskontoret f

ö

rordade att LUP-n

ä

mnden och LUP-koramitt

é

erna i stort skulle beh

å

llas of

ö

r

ä

ndrade i avvaktan p

å

 en samlad 

ö

versyn och utv

ä

rdering av LUP-koramitt

é

ernas hittillsvaran­de verksarahet. RRV var av en liknande uppfattning. Byggnads­styrelsen tillstyrkte att LUP-organisationen inordnades i den nya h

ö

gskoleorganisationen men ans

å

g att rollf

ö

rdelning­en mellan h

ö

gskolemyndigheterna och byggnadsstyrelsen borde renodlas s

å

att byggnadsstyrelsen utarbetar lokalprogram p

ä 

grundval av verksamhetsbeskrivningar l

ä

mnade av h

ö

gskole­myndigheterna. LUP-n

ä

mnden - med st

ö

d av LUP-koramitt

é

erna -anf

ö

rde att det av funktionella och ekonomiska sk

ä

l torde vara n

ö

dv

ä

ndigt att lokal- och 'atrustningsprogrammeringen 

ä

ven i framtiden organiseras regionalt. LUP-n

ä

mnden borde inordnas i UH

Ä

. UUH f

ö

rordade att ett beredningsorgan f

ö

r lokal- och utrustningsfr

å

gor inr

ä

ttas inom varje utbildnings-region, om U 68:s f

ö

rslag betr

ä

ffande ansvar f

ö

r lokal- och utrustningsplaneringen genomf

ö

rs. LUP-n

ä

mnden borde inordnas i UH

Ä

 och ges en enbart 

ö

vergripande funktion. Statsanst

ä

ll­das f

ö

rbund ans

å

g att de fr

å

gor som idag handl

ä

ggs inora NUU borde 

ö

verf

ö

ras till UH

Ä

.

Ä

r I97I4 tillkallade utbildningsministern sex sakkunniga f

ö

r att inom utbildningsdepartementet medverka i beredningen av de f

ö

rslag som avgetts i U 68:s huvudbet

ä

nkande samt d

ä

r­med sammanh

ä

ngande fr

ä

gor. De sakkunniga antog ben

ä

mningen U 68-beredningen.

U 68-beredningen lade fram sina f

ö

rslag i promemorian (DsU 19714:6) H

ö

gskolereform. I promemorian behandlades inte lokal- och utrustningsfr

å

gorna s

ä

rskilt. Beredningen

Prop. 1978/79:92

55

f

ö

reslog bl.a. att i var och en av de sex utbildningsre­gionerna skulle inr

ä

ttas en s

ä

rskild styrelse, regionsty­relse, f

ö

r att ge 

ö

kad tyngd 

å

t den regionala niv

å

n i ut­bildningsplaneringen. Den regionala organisationen b

ö

r i princip f

ö

rbeh

å

llas s

å

dana planerings- och samordningsupp­gifter som b

ö

r eller m

å

ste fullg

ö

ras 

ö

ver gr

ä

nserna mellan enheter och h

ö

gskoleomr

å

den (DsU 197li:6 s. 31),

I prop, 1975:9 Reformering av h

ö

gskoleutbildningen ber

ö

rs

lokal- och utrustningsplaneringen endast kortfattat. Efter

att ha refererat U 68:s f

ö

rslag och vissa remissyttranden

ö

ver detta framh

å

ller departementschefen:

"Jag har f

ö

r egen del sympati f

ö

r U 68;s tanke att n

ä

rma lokal- och utrustningsplaneringen till planeringen f

ö

r h

ö

g­skolans utbildning och forskning i 

ö

vrigt. Jag finner det emellertid mot bakgrund av de refererade remissynpunkterna motiverat att, innan n

å

gra f

ö

r

ä

ndringar vidtas g

ö

ra en ut­v

ä

rdering av den nuvarande LUP-organisationen, som tillkom i samband raed 196I) 

ä

rs universitetsreform. Jag avser att i annat sammanhang f

ö

resl

å

 regeringen att l

å

ta f

ö

reta en s

å

dan utv

ä

rdering och pr

ö

va vilka f

ö

r

ä

ndringar den kan ge anledning till. I avvaktan p

å

 att underlag f

ö

r bed

ö

mning av dessa fr

å

gor f

ö

religger b

ö

r LUP-organisationen i huvud­sak best

å

 " (Prop. 1975:9 s. 51)3).

Vid behandlingen av regionstyrelserna, som f

ö

resl

å

s inr

ä

tta­de i propositionen, anf

ö

r f

ö

redraganden betr

ä

ffande deras arbetsuppgifter:

' Organisationen f

ö

r lokal- och utrustningsplanering f

ö

r universitet och h

ö

gskolor 

ä

r redan regional i den meningen att det finns en kommitt

é

 f

ö

r varje universitetsort (motsv.),

i f

ö

rekommande fall med uppgifter ocks

å

 f

ö

r andra orter...... 

F

ö

r olika speciella funktioner av detta slag inom h

ö

gskolan kan en anknytning till den regionala organisationen visa sig 

ä

ndam

å

lsenlig" (prop. 1975:9 s. 532).

Prop. 1978/79:92

56

l4.2      Den nya h

ö

gskolan

1975 

å

rs riksdagsbeslut om  principerna f

ö

r h

ö

gskolans re­formering f

ö

ljdes av ett utredningsarbete inom en central och sex regionala organisationskommitt

é

er. I prop. 1976/77:59 ora utbildning och forskning inom h

ö

gskolan m.m. lade regeringen fram f

ö

rslag om h

ö

gskolelag, h

ö

gskolans institutionella orga­nisation, studieorganisation och indelning i enheter samt budget f

ö

r budget

å

ret 1977/78. F

ö

rslagen innebar inga f

ö

r­

ä

ndringar i de f

ö

ruts

ä

ttningar som enligt 1975 

å

rs direktiv skall g

ä

lla f

ö

r utredningens arbete.

Riksdagen ansl

ö

t sig i de delar som 

ä

r av betydelse f

ö

r LUP-utredningens uppdrag till f

ö

rslagen i propositionen (UbU 1976/77:20, rskr 1976/77:21)6).

Utredningen anser det l

ä

mpligt att innan den presenterar sina f

ö

rslag till lokal- och utrustningsplanering i framtiden kort­fattat redog

ö

ra f

ö

r de delar av h

ö

gskolereformen som 

ä

r av direkt betydelse f

ö

r utredningens f

ö

rslag i det f

ö

ljande.

I 1975 

å

rs riksdagsbeslut om reformering av h

ö

gskoleutbild-. ningen angavs att en av huvuduppgifterna f

ö

r reformarbetet var att ytterligare fr

ä

mja utbildningens tillg

ä

nglighet, s

ä

rskilt f

ö

r andra studerandegrupper 

ä

n de traditionella, och d

ä

rmed fr

ä

mja den sociala utj

ä

mningen.

Prop. 1978/79:92

57

Beslutet om att 

ö

ka utbildningens tillg

ä

nglighet innebar bl.a. att antalet h

ö

gskoleorter ut

ö

kades. Den fortsatta utbyggnaden av h

ö

gskoleutbildning skall i huvudsak ske i Bor

å

s, Eskilstuna/ V

ä

ster

å

s, G

ä

vle/Sandviken, Halmstad, J

ö

nk

ö

ping, Kalmar, Karlstad, Kristianstad, Link

ö

ping/Norrk

ö

ping, Lule

å

, Sk

ö

vde, Sundsvall/ H

ä

rn

ö

sand, V

ä

xj

ö

, 

Ö

rebro och 

Ö

stersund.

Till grund f

ö

r

å

tg

ä

rder att bredda och differentiera utbild­ningsutbudet ligger ett enhetligare och vidare h

ö

gskolebegrepp. S

å

dana utbildningsv

ä

gar sora framst

å

r som alternativ till tre-ditionell universitets- och h

ö

gskoleutbildning kommer att till­sammans med dessa betecknas som h

ö

gskoleutbildning. Som exempel kan n

ä

mnas sjuksk

ö

terske- och f

ö

rskoll

ä

rareutbildningarna.

Den grundl

ä

ggande h

ö

gskoleutbildningen delas in i yrkesutbild­ningssektorer och - inom dessa - utbildningslinjer. Utbild­ningslinjerna best

å

r av kurser som ocks

å

 kan anordnas i form av enstaka kurser.

En av grundprinciperna f

ö

r att realisera en demokratisering av utbildningsorganisationen 

ä

r att decentralisera beslut. En annan princip 

ä

r att personal, studerande och f

ö

retr

ä

dare f

ö

r allm

ä

nintressen skall ha m

ö

jlighet att 

ö

va inflytande p

å

be­slut. Dessa principer realiseras bl.a. genom att olika beslut flyttas fr

å

n central niv

å

till de regionala och lokala niv

å­

erna och att studerande och personal ges medbest

ä

mmander

ä

tt i h

ö

gskoleorganen.

Landet delas in i sex utbildningsregioner och f

ö

r var och en av dessa inr

ä

ttas en regional styrelse f

ö

r planering av den grundl

ä

ggande statliga och kommunala h

ö

gskoleutbildningen. Regionstyrelserna skall ocks

å

 svara f

ö

r forskningsanknyt­ningen mellan olika h

ö

gskoleenheter inom regionen. Inom varje region finns ett antal h

ö

gskoleenheter som var och en kan omfatta ett flertal tidigare frist

å

ende h

ö

gskolor (mot­svarande). VEirje statlig h

ö

gskoleenhet leds av en h

ö

gskole­styrelse. Planering och ledning av utbildningslinjer sker

Prop. 1978/79:92

58

inom linjenämnder och av forskning/forskarutbildning inom fakultets/sektionsnämnder.  Utbildning och  forskning bedrivs vid institutioner.

Den kommunala högskoleutbildningen får skolstyrelse -  eller i  fråga om landsting - utbildningsnämnd som styrelse.

På central nivå inrättades  ett universitets-  och högskole­ämbete  (UHÄ)  fr.o.m.   den  1  oktober  1976.   I  detta inordnades skolöverstyrelsens byrå L  1  med intagningssektion för lärar­utbildning,  näiinden för socionomutbildning,  samarbetsnämnden för journalisthögskolorna och universitetskanslersämbetet.

Även beträffande anslags- och budgetsystemet  innebär högsko­lereformen  förändringar.  Medel  för  forskning/forskarutbild­ning och grundläggande utbildning anvisas  under särskilda anslag.   I budgetpropositionen redovisas bl.a.   fördelning av anslag till allmänna utbildningslinjer på olika högskole­enheter.     För lokala/individuella utbildningslinjer och en­staka kurser utgår till var och en av regionerna en gemensam anslagsram som    regionstyrelserna skall  fördela pä de olika högskoleenheterna inom regionen.  Högskolestyrelserna förde­lar givna ramar för olika ändamål på institutioner  (motsva­rande).   Det  nya anslagssystemet  syftar  till  en  större  lokal frihet  att  disponera medel  utan hinder  av  centralt  givna an­visningar.  Anslagsframställningar för den grundläggande ut­bildningen lämnas  av högskolestyrelsen till UHÄ.   Fakultets-och sektionsnämnder lämnar sina anslagsframställningar till UHÄ.   Högskolestyrelsen yttrar sig över de  sistnämnda.   Respek­tive regionstyrelse yttrar sig över samtliga förslag till anslagsframställningar.

I besluten om högskolereformen betonas  även att ett samspel mellan grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskar­utbildning måste komma till stånd inom hela högskolan.

Högskolereformen innebär således att den framtida planeringen

Prop. 1978/79:92

59

av lokal- och utrustningsbehov inom h

ö

gskolan koramer att - i j

ä

mf

ö

relse med nuvarande LUP-organisation - arbeta utifr

å

n andra f

ö

ruts

ä

ttningar. Av betydelse i sammanhanget 

ä

r sammanfattningsvis

fler h

ö

gskoleorter

fler utbildningslinjer (inkl. kommunala)i h

ö

gskolan

ö

kad decentralisering i beslutsfattandet

regional planering och resursf

ö

rdelning f

ö

r den grundl

ä

ggande h

ö

gskoleutbildningen

medbest

ä

mmander

ä

tt f

ö

r l

ä

rare, studerande och 

ö

vrig personal

ä

ndrat anslagssystem med mer 

ä

ndara

å

lsinriktade anslag

forskningsanknytning f

ö

r all grundl

ä

ggande h

ö

gskole­utbildning.

I prop. 1976/77:67 om 

ä

ndrad organisation f

ö

r jordbrukets h

ö

g­skolor, m.m. f

ö

reslog regeringen att fr.o.m. den 1 juli 1977 skulle jordbrukets h

ö

gskolor sammanf

ö

ras till en h

ö

gskoleen­het med ben

ä

mningen Sveriges lantbruksuniversitet. Denna skul­le ledas av en styrelse som bl.a. i fr

å

ga om den grundl

ä

ggande utbildningen skall svara f

ö

r de uppgifter som i den 

ö

vriga h

ö

gskoleorganisationen vilar p

ä

 de regionala styrelserna. Statens veterin

ä

rmedicinska anstalt skall lyda under styrel­sen men i 

ö

vrigt vara en i huvudsak sj

ä

lvst

ä

ndig enhet. H

ö

g­skoleenheten skall sortera under jordbruksdepartementet.

I prop. 1976/77:59 om utbildning och forskning inom h

ö

gskolan m.m. uttalar f

ö

redraganden att samverkan b

ö

r

ä

ga rum mellan UH

Ä

, regionstyrelserna och styrelsen f

ö

r lantbruksuniversi­tetet i den l

å

ngsiktiga planeringen av den grundl

ä

ggande h

ö

gskoleutbildningen f

ö

r att n

å

 b

ä

sta m

ö

jliga verksamhet och resursutnyttjande. Detta b

ö

r ske i form av ett 

ö

msesi­digt samr

å

ds f

ö

rfarande i fr

å

gor raed anknytning till respek­tive verksamhetsomr

å

de. Formerna f

ö

r detta f

ä

r successivt utvecklas av ber

ö

rda organ.

Riksdagen ansl

ö

t sig till f

ö

rslagen i propositionen (JoU 1976/77:17, rskr 1976/77:21)7).

Prop. 1978/79:92

60

U. 

3      Medbest

ä

mmandelagen

P

ä

 grundval av f

ö

rslag i prop. 1975/76:105 (bil. 1) om arbetsr

ä

ttsreform besl

ö

t riksdagen v

å

ren 1976 om lag om medbest

ä

mmande i arbetslivet (InU 1975/76:1)5, rskr 1975/ 76:l+Ol4). Lagen (SFS 1976:580) tr

ä

dde i kraft den 1 januari 1977 och 

ä

ger till

ä

mpning p

å

f

ö

rh

å

llandet mellan arbetsgi­vare och arbetstagare. Den kommer att kompletteras med kollektivavtal som sluts mellan parterna p

å

 arbetsmarknaden. Som en f

ö

ljd av lagen kan 

ä

ven lokalfr

å

gor bli f

ö

rem

å

l f

ö

r f

ö

rhandlingar och slutande av avtal.

Enligt 11 

§

 i lagen skall arbetsgivare, innan han beslutar om viktigare f

ö

r

ä

ndring av sin verksamhet, p

å

 eget initiativ f

ö

rhandla med arbetstagareorganisation i f

ö

rh

å

llande till vilken han 

ä

r bunden av kollektivavtal. Detsamma skall iakt­tagas innan arbetsgivare beslutar om viktigare f

ö

r

ä

ndring av arbets- eller anst

ä

llningsf

ö

rh

å

llandena f

ö

r arbetstagare som tillh

ö

r organisationen. Enligt 12 

§

 i lagen skall arbets­givare, n

ä

r arbetstagarorganisation som avses i 11 

§

 p

å

kallar det, 

ä

ven i annat fall f

ö

rhandla raed organisationen innan han fattar eller verkst

ä

ller beslut, som r

ö

r medlem i orga­nisationen.

Enligt 19 

§

 i lagen 

ä

r arbetsgivaren skyldig att fortl

ö

pande f

ö

rse arbetstagarorganisation med information om produktions-m

ä

ssig utveckling, ekonomisk utveckling och personalpolitik. Arbetstagarparten har 

ä

ven r

ä

tt att ta del av b

ö

cker, r

ä

ken­skaper och andra handlingar som beh

ö

vs f

ö

r den fackliga verksamheten.

Enligt 32 

§

 i lagen b

ö

r, om arbetstagarparten beg

ä

r det, tr

ä

ffas kollektivavtal om medbest

ä

mmander

ä

tt f

ö

r arbets­tagarna i fr

å

gor som avser ing

å

ende och upph

ö

rande av an­st

ä

llningsavtal, ledningen och f

ö

rdelningen av arbetet och verksamhetens bedrivande i

ö

vrigt. I propositionens special-

Prop. 1978/79:92

61

motivering anf

ö

r f

ö

redragande statsr

å

det i fr

å

ga om denna paragraf bl. a. :

"Inom till

ä

mpningsomr

å

det f

ö

r 32 

§

 faller allts

ä

fr

ä

gor som brukar anses h

ö

ra in under begreppet arbetets ledning och f

ö

rdelning. Hit h

ö

r allm

ä

nt sett alla fr

å

gor r

ö

rande arten av arbetstagarnas arbetsuppgifter och s

ä

ttet f

ö

r arbetets utf

ö

rande. Inom den ramen h

ö

r under begreppet in fr

å

gor om arbetets utformning, om f

ö

rdelningen av arbetet inom en grupp, om v

ä

xling av arbetsuppgifter, om planering av arbets­lokalen vad avser teknisk inredning, maskinplacering och rationaliserings

ä

tg

ä

rder, fr

å

gor om produktionens uppl

ä

gg­ning inom den egna lokalen, om produktionsv

ä

xling, om sj

ä

lv­styrande grupper, om arbetsmilj

ö

 i 

ö

vrigt."

F

ö

redraganden anf

ö

r vidare att p

ä

gr

ä

nsen mellan avtalsfr

ä

-gor och medbest

ä

mmandefr

å

gor enligt 32 

§

ligger bl.a. fr

å

gor r

ö

rande arbetslokalens utformning d

ä

r denna inte har samband med arbetets bedrivande i och f

ö

r sig, mat- och matsalsfr

å­

gor, fr

å

gor r

ö

rande gemensamma personalutrymmen, h

ä

lso- och sjukv

å

rdsfr

å

gor. H

ä

r g

ä

ller genomg

å

ende att fr

å

gorna faller inom omr

å

det f

ö

r 32 

§

 i den 

mån 

de inte 

ä

r att betrakta som fr

å

gor vilka inte kan regleras p

å

 annat s

ä

tt

ä

n genom avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare.

k.k

Arbetarskyddslagen m.fl. arbetsmilj

ö

best

ä

mmelser

Av s

ä

rskild betydelse i arbetarskyddslagen (I9l49:1) 

ä

r i lo­kalsammanhang lagens 

§

 1)0 a och 

§

 I4I a.

Enligt 

§

 I4O a skall skyddsombud inom sitt skyddsomr

å

de vaka 

ö

ver sundhet och s

ä

kerhet i arbetet och deltaga vid planering av nya eller 

ä

ndrade lokaler, anordningar och arbetsmetoder.

Enligt 

§

 I4I a skall i skyddskommitt

é

 behandlas fr

å

gor om f

ö

re­tagsh

ä

lsov

å

rd, fr

ä

gor om planering av nya eller 

ä

ndrade loka­ler, anordningar och arbetsmetoder samt fr

å

gor om upplysning och utbildning r

ö

rande arbetarskydd.

I arbetarskyddskung

ö

relsen (SFS 1973:8141) stadgas bl.a. om f

ö

rheindsgranskning av arbetslokaler m.m. med inneb

ö

rd att

6 

Riksdagen 1978179. I saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

62

yrkesinspektionen skall granska om- ny- eller tillbyggnad av arbetslokal eller personalrum. Arbetsgivare skall under­r

ä

tta skyddsombud, skyddskommitt

é

 eller arbetstagareorga­nisation om meddelat byggnadslov f

ö

r byggnadsf

ö

retag sora avser arbetslokal eller personalrum.

Enligt 

§

 7 i avtal ora arbetarskydd vid statliga myndigheter fr

å

n

å

r 197I4 stadgas bl.a. i fr

å

ga om lokaler, utrustning m.m. att om personalrepresentanter i f

ö

retagsn

ä

mnd eller skyddskommitt

é

, vilka representerar minst h

ä

lften av de anst

ä

llda, beg

ä

r att medverkan vid planering av lokaler skall ske i s

ä

rskild projektgrupp, skall s

å

dan projektgrupp utses. Projektgruppen 

ä

ger deltaga i sammantr

ä

de som myndighe­ten har med byggmyndighet eller som h

å

lls inom byggnadsavdel­ning (motsvarande) hos myndigheten.

I statens arbetsmilj

ö

n

ä

mnds anvisningar f

ö

r skyddsarbetet i statlig tj

ä

nst, del 2, Samr

ä

d om arbetslokaler, 1976, l

ä

mnas bl.a. f

ö

ljande riktlinjer:

"Skyddskommitt

é

n eller projektgruppen ska med utg

å

ngspunkt fr

å

n

erfarenhet delta i beskrivningen av de arbetsmilj

ö

krav sora b

ö

r

tillgodoses f

ö

r lokal, inredning och utrustning. Det 

ä

r denna

medverkan i verksamhetsbeskrivningen sora 

ä

r projektgruppens

huvuduppgift ...... 

Ä

ven om det tillsatts en s

ä

rskild projektgrupp, ska skyddskom­mitt

é

n diskutera speciella arbetsmilj

ö

fr

å

gor. Skyddsombudens och skyddskomraitt

é

ns synpunkter p

å

 lokalplaneringen sammanst

ä

lls inom projektgruppen och 

ö

verl

ä

mnas som underlag f

ö

r byggmyndig-hetens beslut.

Under planeringens g

å

ng sker ett fortl

ö

pande samr

å

d, vilket

inneb

ä

r att projektgruppen ocks

å

 ges m

ö

jligheter att diskute­

ra hur byggrayndigheten t

ä

nkt l

Ö

sa problemen ... 

Det tekniska ansvaret vilar p

å

 byggrayndigheten. Den avg

ö

r vil­

ket tekniskt utf

ö

rande som 

ä

r 

ä

ndam

å

lsenligt inom de kostnads-

och kvalitetsramar sora fastst

ä

llts av statsmakterna ........ 

Byggnadsprogrammet utg

ö

r underlag f

ö

r projekteringen. I detta

skede sker samr

å

det mellan byggrayndigheten och den brukande

myndigheten i ett eller flera steg. Projektgruppen f

ö

rbereder

myndighetens st

ä

llningstagande. Den ges ocks

å

 en fortl

ö

pande

redovisning fr

å

n byggmyndighetens sida..... 

Prop, 1978/79:92

Projektgruppen svarar f

ö

r att kraven p

å

 inredningen formule­

ras. Vid st

ö

rre projekt kan detta med f

ö

rdel ske i arbets­

grupper f

ö

r olika enheter inora myndigheten...... "

I anvisningarna sl

å

s fast att det yttersta ansvaret f

ö

r ar­betsmilj

ö

n vilar p

å

brukarmyndigheten.

U.

5      Den framtida omfattningen av programarbetet

F

ö

r att kunna bed

ö

ma vilken organisation som i framtiden be­h

ö

vs 

rör  

programarbetet ino.-n h

ö

gskolan 

ä

r det av intresse att k

ä

nna till p

å

g

å

ende och framf

ö

r allt planerat programarbete samt aviserat lokalbehov som kan leda till programarbete. I bil. 5 redovisar utredningen d

ä

rf

ö

r en sammanst

ä

llning 

ö

ver det programarbete som f.n. p

å

g

å

r eller planera.;. Utredningen har givetvis inte ing

å

tt p

å

 n

ä

gon gransknin.'- fiv upptjifterna i sammanst

ä

llningen.

I detta sammanhang b

ö

r framh

å

lla. att 

ä

ven on; nybyggnationen minskar detta inte behovei innet..-ii-a -'itt omfattningen av pro­gramarbetet ocks

å

 g

ö

r det. let i-Iir n

ä

mligen allt vanligare att f

ö

r

ä

ndringar av utoi Idiiingens inneh

å

ll samt undervisnings­metoderna leder ti.'i att befintliga lokaler m

ä

ste

ä

ndras i s

å

dan omfattning att programarbete blir n

ö

dv

ä

ndigt.

Prop. 1978/79:92

6k

5

UTV

Ä

RDERING AV LOKAL- OCH PROGRAMARBETET

5.1       Inledning - metoder f

ö

r utv

ä

rdering

Utredningen skall enligt sina direktiv g

ö

ra en utv

ä

rdering av LUP-organisationen samt pr

ö

va vilka f

ö

r

ä

ndringar resultatet av utv

ä

rderingen kan ge anledning till. Den byggnadsverksamhet som 

ä

gt riam vid universitet och h

ö

gskolor under LUP-organisationens hittillsvarande verksamhet har varit raycket omfattande. Utred­ningen har inte funnit det ra

ö

jligt att g

å

 igenom alla de bygg­nads

ä

renden i vilka LUP-kommitt

é

erna har gjort lokal- och ut­rustningsprogram. Detta har inte heller ansetts erforderligt r

ö

r att fullg

ö

ra utredningsuppdraget. Utredningen har valt att studei-.T -stt mindry antal byggnadsobjekt som kan betraktas sora repr.;senta"i.-l va for de senaste 

å

rens lokal- och utrustningspro­gramarbete. u't rediij nger: li.ar 

ä

ven studerat ett par byggnads­objekt f

ö

r vilka byggnadsstyrelsen svarat f

ö

r programarbetet. Under avsnitt 5.2.2 j

å

mi.as en 

ö

versiktlig, sammanfattande redo­visning av de synpunkter p

ä

. tii.iekten som iitredningen har in­h

ä

mtat genom intervjuer raed represeiit.anter f

ö

r olika parter som har deltagit i planeringsprocessen alltifr

å

n verksamhetsbtskriv-ning till f

ä

rdig lokal. Utredningen liar p

å

 d.-rta s

ä

tt f

ö

rs

ö

kt bilda sig en uppfattning om hur arbet.ei. ir.ed 

ä

>vssa projekt nar bedrivits och utfallit.

Vid intervjuerna har 

ä

ven allm

ä

nna synpunkter p

å

 LUP-organisa­tionen, byggnadsstyrelsen och UUH framf

ö

rts till utredningen. Olika fr

å

gor som ligger n

ä

ra sj

ä

lva LUP-arbetet har ocks

å 

aktualiserats, s

ä

som fastighetstj

ä

nst och underh

å

ll av lokaler.

Utredningen har som tidigare n

ä

mnts 

ä

ven haft 

ö

verl

ä

ggningar med rektors

ä

mbeten och f

ö

retr

ä

dare f

ö

r l

ä

rare och andra an­st

ä

llda samt de studerande vid universitet och h

ö

gskolor, be­r

ö

rda departement, myndigheter och organisationer. De vid dessa intervjuer och 

ö

verl

ä

ggningar framkomna allm

ä

nna synpunkterna p

å

 LUP-organisationen sammanfattas i detta kapitel under avsnitt 5.3. Avslutningsvis redovisar utredningen sina egna slutsatser p

ä

 grundval av objektstudierna, intervjuerna och 

ö

verl

ä

ggningar­na.

Prop. 1978/79:92

65

5 .2      Objektstudierna

5.2.1     Vilka objekt och varf

ö

r - arbetsmetodik

Utredningen har granskat f

ö

ljande objekt:

Objekt

Programansvarig

1.     Institutionerna f

ö

r hygien   LUP-kommitt

é

n f

ö

r[REDACTED_EFTERNAMN]

och naturvetenskaplig

mikrobiologi i[REDACTED_EFTERNAMN]

2.

Humanisthuset i Ume

å

        LUP-kommitt

é

n f

ö

r Ume

å

3.

Universitetsfilialen och    LUP-kommitt

é

n f

ö

r G

ö

teborg l

ä

rarh

ö

gskolan i Karlstad

I4. Laboratorieblocket vid      LUP-kO!nmitt

é

n f

ö

r Stockholm karolinska institutet, Stockholm

5.     Institutionen f

ö

r mark-     LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbru-

vetenskap, lantbriiksh

ö

g-    kets h

ö

gskolor

skolan, Ultuna

6.

Livsmedelsverket, Uppsala   byggnadsstyrelsen

7.

Statens v

ä

g- och trafik-    byggnadsstyrelsen institut, Link

ö

ping

Objekten har en geografisk spridning vilket inneb

ä

r att olika LUP-kommitt

é

er svarat f

ö

r programmeringen inom h

ö

gskoleomr

å

det. Eftersom LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor omfattas av utredningsuppdraget har ett objekt vid dessa h

ö

gskolor tagits med. De av byggnadsstyrelsen programmerade objekten har tagits med f

ö

r att om m

ö

jligt f

ä

belyst vilka likheter och skillnader som kan f

ö

rekomma mellan objekt som byggnadsstyrelsen resp. LUP-organisationen programmerat. B

å

de livsmedelsverket och statens v

ä

g- och trafikinstitut 

ä

r omlokaliserade myndigheter som f

å

tt nya lokaler och i stor utstr

ä

ckning 

ny  

utrustning. I likhet med vad som g

ä

ller f

ö

r universitets- och h

ö

gskole­omr

å

det svarade in.IH f

ö

r dessa verks utrustningsplanering och upphandling. Dessa b

å

da verk har valts ut d

ä

rf

ö

r att de i likhet med universitet och h

ö

gskolor bedriver forskning.

Prop. 1978/79:92

66

vid b

å

da verken finns det laboratorier och statens v

ä

g- och trafikinstitut f

ö

rfogar dessutom 

ö

ver provningsanl

ä

ggningar,

I bil. 2 beskrivs planering och genomf

ö

rande f

ö

r de olika ob­jekten p

å

 grundval av dels de handlingar som olika m.vndigheter f

ö

rfogar 

ö

ver dels de muntliga upplysningar som utredningen har inh

ä

mtat vid 

ö

verl

ä

ggningar och intervjuer med handl

ä

ggare.

5,2.2     Sammanfattning

I det f

ö

ljande l

ä

mnas i sammanfattningens form en redovisning av dels olika sakuppgifter ora de studerande objekten dels syn­punkter p

å

 vissa f

ö

r utredningsarbetet s

ä

rskilt intressanta fr

å

gor som har kommit fram vid de intervjuer utredningen haft med personer som varit engagerade i de olika byggnadsobjekten.

Samtliga studerande objekt har i huvudsak planerats och f

ä

rdig­st

ä

llts under LUP-organisationens verksamhetstid. Det g

ä

ller statliga lokaler f

ö

r undervisning, forskning, f

ö

rvaltning och utvecklingsarbete. Lokalerna har i sin helhet finansierats 

ö

ver statsbudgeten med s

ä

rskilda anslag f

ö

r resp, byggnadsverksamhet, inredning samt utrustning. LUP-organisationen har programmerat fem objekt, varav LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor ett, och byggnadsstyrelsen t-j-

å

 objekt. UUH har svarat f

ö

r utrustnings­program f

ö

r tv

ä

 objekt och f

ö

r upphandling till samtliga objekt. Byggnadsstyrelsen har svarat f

ö

r projektering, inredning och byggande av samtliga objekt. Tids

å

tg

å

ngen har varierat f

ö

r ob­jekten och f

ö

r tv

å

 av objekten har processen varit extremt l

å

ng. I fr

å

ga om markvetenskap vid Ultuna berodde den l

å

nga behand­lingstiden i vederb

ö

rande departement enligt uppgift p

å

 att man avvaktade beslut i lokaliseringsfr

å

gan f

ö

r veterin

ä

rh

ö

gskolan. 

Ä

ven f

ö

r hygien och naturvetenskaplig mikrobiologi i[REDACTED_EFTERNAMN] var behandlingstiden l

ä

ng i vederb

ö

rande departement. De totala kostnadsramarna f

ö

r de olika objekten justerades i allm

ä

nhet varje 

å

r vid redovisningen f

ö

r riksdagen. I de flesta fall berodde kostnads

ö

kningarna p

å

prisomr

ä

kningar. Oavsett vilken myndighet som har varit programansvarig har Kungl. Maj:ts

Prop. 1978/79:92

67

projekteringsbeslut med ett undantag inneburit en reducering av totalytan vilket lett till omprogrammering.

I de fall LUP-organisationen svarat f

ö

r nrogrammering har det inte gjords n

ä

gon formell skil.lnad mellan verksamhetsbe.skri v-ning och programarbete utan det har v.arit en t

ä

mligen integre­rad verksamhet. I stort sett anses programarbetet ha g

ä

tt bra men brukarna framh

å

ller oberoende av varandra n

å

gra problem i Sammanhanget, Genomg

å

ende h

ä

vdas att eftersom det. ar bi-ukarna av lokalerna som "kan" den verksamliet som skall bedrivas dar s

å

 kan de ocks

å

 b

ä

st avg

ö

r-a de kvantitativa och kvalitativa behoven. D

ä

rf

ö

r bor brukarnas synpunkter f

å

 v

ä

ga tungt i s

å

v.

ä

l programmering som projektering s

å

att den verksamliet f

ö

r vilken lokalerna byggs kan bedrivas 

ä

ndam

å

lsenligt och effektivt, I samtliga fall h

ä

vdas att medverkan i programarbetet 

ä

r mycket tids

ö

dande vilket f

ö

rst

ä

rks av att handl

ä

ggningsordningen,.som inneb

ä

r dubbel pr

ö

vning av regeringen, i regel medf

ö

r omprogram-mering. I vissa fall har t,o,m., dubbel oi:programjnering f

ö

rekom­mit. I sammanhanget p

å

t.alas att de l

å

ng.a behandlingstiderna inneb

ä

r att f

ö

ruts

ä

ttningarna for lokalutnyttjandeL ibland hinner f

ö

r

ä

ndras p.g.a. att institutionen (motsvarande) f

å

r ny verksamhetsinriktning. Detta f

ö

rh

å

llande anses tala f

ö

r att lokall

ö

sningarna m

å

ste g

ö

ras flexibla och beslut kunna fattas snabbare.

Betr

ä

ffande projekteringsfasen anf

ö

rs fr

å

n brukarna att det ibland kan vara oklart f

ö

r dera var huvudansvaret f

ö

r arbetet legat n

å

gonstans. Den enskilda institutionen (motsvarande) f

å

r samtidigt ha att g

ö

ra med byggnadsstyrelsens projektled­ning ocb anlitade arkitekter, UUH och leverant

ö

rer av utrust­ning samt byggnadsstyrelsens inredningssektion. 1 ett flertal objekt har brukarna under projekteringen varit starkt kritiska till arkitektf

ö

rslagen och anser sig ha f

å

tt arbeta h

å

rt f

ö

r att f

å

 till st

å

nd

ä

ndringar. De projektansvariga framh

å

ller att brukarna inte alltid beaktar kostnadsm

ä

ssiga och andra f

ö

rut­s

ä

ttningar under vilka projekteringen bedrivs.

Prop. 1978/79:92

68

Utrustningsprogrammcringen och i allm

ä

nhet 

ä

ven upphandlingen av utrustning 

ä

r det led i processen som brukarna 

ä

r mest n

ö

jda med i samtliga objekt. Det p

å

pekas att enstaka misstag i upphandlingen f

ö

rekommit men att det i stort sett har funge­rat bra och att utrustning funnits p

å

 plats vid inflyttningen.

Programmeringen och planeringen av inredningen kritiseras d

ä

r­emot genomg

å

ende av br-ukarna som anser sig ha haft for litet inflytande 

ö

ver detta led, vilket oftast lett till otillfreds­st

ä

llande resultat.

Byggandet av lokalerna har br-ukare och projekterare inte kommen­terat men d

ä

remot anser ett flertal brukare att det brister i funktionskontrollen av lokalerna oeh att p

å

talade brister och driftfel inre 

å

tg

ä

rdas av byggnadsstyrelsen. Detta inneb

ä

r 

ä

ven att-

å

terf

ö

ringen av erfarenheter till 'nyggnadsstyrelsen blir brist r

ä

llig.

De synpunkter p

å

medbesti-JRiraande och kontinuitet i processen m.m, som brukarn.1 av de studerade objekten har f

ö

rt fram 

ö

verensst

ä

m­mer raed de allm

ä

nna synpunkter som redovisas i avsnitt 5.3.

5 . 3       A3 Im

ä

.nna synpunkter p

å

 LUP-organisationen

5.3.1      Inledning

I det f

ö

ljande redovisar utredningen all.Ti.

ä

nna synpunkter p

ä

 den nuvaranfle L'UP'--organis& font-family:Verdana'>ö

verl

ä

ggningarna och int.ervjuerna. Redovisningen baserar sig s

å

ledes inte p

å

 n

å

gon skriftlig enk

ä

t utan 

ä

r en sammanst

ä

llning grundad p

å

 yttranden vid samtal med utredningen. Utredningen redovisar endast synpunkter som 

ä

r relevanta vid en bed

ö

mning av LUP-organisationen eller sora ett st

ö

rre antal f

ö

re­tr

ä

dare haft synpunkter p

å

. Tyngdpunkten har d

ä

rvid lagts vid LUP-kommitt

é

ernas huvuduppgift som organ f

ö

r programmering, planering och prioritering. Utredningen redovisar 

ä

ven de syn­punkter som framf

ö

rts p

ä

 handl

ä

ggningen av LUP-

ä

renden p

ä 

central niv

å

 och dess inverkan p

ä

 LUP-kommitt

é

ernas arbete.

Prop. 1978/79:92

69

5.3.2         Ansvaret f

ö

r programmering av lokaler

N

ä

stan samtliga som yttrat sig i fr

å

gan anser att det har varit v

ä

rdefullt med ett s

ä

rskilt programorgan inom universi­tets- och h

ö

gskolesektorn. L

ä

roanstalterna anser i allm

ä

nhet att LUP-organisationens tillkomst innebar ett b

ä

ttre och var­aktigare inflytande 

ö

ver lokal- och utrustningsplaneringen. De enstaka r

ö

ster som 

ä

r kritiska mot systeraet raed en s

ä

rskild LUP-organisation anser, att programarbetet i st

ä

llet borde ha sk

ö

tts av l

ä

roanstalterna sj

ä

lva i direkt samarbete med bygg­nadsstyrelsen. Dessa kritiker upplever LUP-organisationen, n

ä

r det g

ä

ller programmering, sora en on

ö

dig mellaninstans mel­lan nyttjare och projekterare/byggare. Byggnadsstyrelsen an­ser att styrelsen b

ö

r svara f

ö

r programarbetet p

å

 grundval av verksamhetsbeskrivningar fr

å

n nyttjarna,

5.3.3        LUP-organisationen

LUP-organisationen i sin helhet har av flertalet bed

ö

mts i stort sett vara en nyttig och v

ä

rdefull institution under ett skede av stark expansion inom universitets- och h

ö

gskolev

ä

sen­det. I fr

å

ga ora LUP-kommitt

é

erna har framh

å

llits att represen­tanterna f

ö

r de centrala verken, fr

ä

mst UUH och byggnadsstyrel­sen, tillf

ö

rt kommitt

é

erna kunskaper och erfarenheter som bi­dragit till att programmen blivit v

ä

l underbyggda och realis­tiska. Personal- och studeranderepresentanterna har starkt under­strukit sv

å

righeten att inom LUP-koramitt

é

ernas ram genomf

ö

ra en verklig prograragranskning. P

ä

 orter d

ä

r nybyggnadsverksamheten varit j

ä

mf

ö

relsevis begr

ä

nsad har LUP-komraitt

é

n f

å

tt svara f

ö

r programmering inf

ö

r omdisposition inom befintliga lokaler p

å 

samma ort samt provisoriska lokall

ö

sningar genom f

ö

rhyrningar o.d. Koramitt

é

erna anses d

ä

rvid ha fyllt en viktig funktion. De enstaka kritiska synpunkter som har framf

ö

rts till utredningen riktar sig emot dels att kommitt

é

erna inte alltid anses ha gett l

ä

roanstalterna den service dessa anser sig vara ber

ä

ttigade till dels att LUP-koramitt

é

erna, i j

ä

mf

ö

relse raed LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor, haft s

ä

mre kontakter med sitt depar-

Prop. 1978/79:92

70

tement, vilket lett till on

ö

diga omprogrammeringar. N

å

gra be­d

ö

mare anser 

ä

ven att LUP-koramitt

é

erna inte 

ä

r tillr

ä

ckligt kritiska i granskningen av brukarnas programf

ö

rslag.

LUP-sekretariatet f

å

r n

ä

stiin uteslutande goda vitsord och dess erfarenheten och kunskaper bed

ö

ms som synnerligen v

ä

rdefulla f

ö

r l

ä

roanstalterna och LUP-arbetet.

N

ä

r det g

ä

ller LUP-n

ä

mnden

ä

r flertalet bed

ö

mare d

ä

remot mer kritiska, 

ä

ven om n

å

gra framh

å

ller att verksamheten blivit b

ä

ttre under senare 

å

r. N

ä

mnden upplevs inte som lika angel

ä

gen som kommitt

é

erna och dess normgivande uppgifter anses av m

ä

nga kunna upph

ö

ra, eftersom det mesta numera anses vara normerat. Andra raenar d

ä

remot att den normgivande verksamheten varit f

ö

r begr

ä

nsad ooh att n

ä

randen varit f

ö

r svag i prioriteringsarbetet. De som 

ä

r mer positiva till LUP-n

ä

mnden framh

å

ller att n

ä

mnden 

ä

r ett bra samarbetsorgan f

ö

r de ber

ö

rda centrala verken d

ä

r utbildningens och forskningens f

ö

retr

ä

dare kan framf

ö

ra och diskutera dessa verksamheters speciella krav med representan­ter f

ö

r byggnadsstyrelsen och UUH. Det som uppskattas genom­g

å

ende mest i n

ä

randen

ä

r dess s

ä

rskilda expertgrupper, framf

ö

r allt djurhusgruppen och funktionsgruppen.

LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor ber

ö

r ett mindre antal intressenter och antalet intervjuer har d

ä

rf

ö

r varit begr

ä

nsat. Let n

ä

ra samarbetet mellan kommitt

é

n och jordbrukets h

ö

gskolor och dess olika institutioner har bed

ö

mts 

ö

verv

ä

gande positivt men nackdelar anses ha framtr

ä

tt n

ä

r det g

ä

ller prioritering och granskning av institutionernas f

ö

rslag.

5.3.1)     Handl

ä

ggningsordningen

Den g

ä

llande handl

ä

ggningsordningen f

ö

r byggnads

ä

renden fr

ä

n 

ä

r 1968 m

ö

ter genomg

å

ende kritik p

å

 alla niv

å

er. Den anses bl.a. vara omst

ä

ndlig, tidsf

ö

rdr

ö

jande och f

ö

rorsaka on

ö

digt arbete p

å

 programmeringsstadiet. Ett flertal bed

ö

mare anser att den nuvarande ordningen pr

ä

glas av f

ö

r mycket 

ö

verl

ä

mnandemetodik.

Prop. 1978/79:92

71

Den dubbla pr

ö

vningen av regeringen leder oftast till omprogram-mering, vilket 

ä

r arbets- och tids

ö

dande. Allm

ä

nt avses att det tar f

ö

r l

å

ng tid att f

å

 fram beslut ora projektering. Olika be­d

ö

mare framh

å

ller det 

ö

nskv

ä

rda i att ett f

ö

renklat f

ö

rfarande kommer till st

å

nd,

5.3.5         Uppdelningen p

å

 lokaler - utrustning - inredning

Ett flertal institutioner (motsvarande) sora f

å

tt nya lokaler anser att uppdelningen av handl

ä

ggningen p

å

lokaler, utrustning resp. inredning skapar sv

å

righeter. En av anledningarna 

ä

r att gr

ä

nsdragningen inte upplevs som rationell. Det anses vara sv

å

rt att dra klara gr

ä

nser mellan de tre delarna i byggnads­planeringen. Man anser att det 

ä

ven i tidsh

ä

nseende b

ö

r pla­neras mer samlat 

ä

n vad.som 

ä

r fallet f.n,, s

å

 att den nuvaran­de bristande samordningen kan upph

ö

ra. En b

ä

ttre samplanering skulle skapa st

ö

rre m

ö

jligheter att v

ä

ga de olika delarnas kostnader mot varandra. Ett flertal anser 

ä

ven att de s.k. sekund

ä

rytorna b

ö

r tas med i lokalprogrammet fr

å

n b

ö

rjan och s

å

ledes f

å

samma behandling som de prim

ä

ra programytorna.

5.3.6         Inredningsfr

å

gor

Byggnadsstyrelsen m

ö

ter kritik fr

ä

n nyttjarna f

ö

r sin hand­l

ä

ggning av inredningsfr

ä

gor. De anser bl.a. att byggnadssty­relsen har f

ö

r h

ö

ga administrationskostnader, som debiteras nyttjarna, och att nyttjarna har f

ö

r litet inflytande i dessa fr

ä

gor, b

å

de absolut och i f

ö

rh

ä

llande till lokal- och utrust­ningsfr

å

gorna. Vissa framh

å

ller att det g

å

r att komma 

ö

verens om inredningens funktion men inte om dess kvalitet. Nyttjarna skulle i st

ö

rre utstr

ä

ckning vilja kunna v

ä

ga in inrednings­kostnaderna mot s

å

v

ä

l andra investeringskostnader som mot drift­kostnader f

ö

r sk

ö

tseln. Det h

ä

vdas att arbetsmilj

ö

aspekterna m

å

ste beaktas mer i forts

ä

ttningen ifr

å

ga om inredningen.

Prop. 1978/79:92

2

5.3.7     Ers

ä

ttnings- och kompletteringsanskaffning av utrustning och inredning

Synpunkterna 

ä

r delade n

ä

r det g

ä

ller forinerna f

ö

r anskaff­ning av utrustning. De flesta anser att den nuvarande ord­ningen fungerar tillfredsst

ä

llande men det finns de sora menar att medel f

ö

r ers

ä

ttningsanskaffning av utrustning b

ö

r tas upp i vederb

ö

rande myndighets petita och F

»

tt anslaget sedan skall f

ö

rdelas p

å

lokal eller regional niv

å

.

Samtliga bed

ö

mare

ä

r av den 

å

sikten att UUH g

ö

r ett gott arbete med ers

ä

ttningsanskaffningen och att det lokala inflytandet i dessa fr

å

gor 

ä

r tillfredsst

ä

llande. Vissa institutioner raenar dock att de sj

ä

lva har st

ö

rre teknisk kompetens 

ä

n UUH ifr

å

ga om vilka fabrikat som skall upphandlas.

De sora yttrat sig om ers

ä

ttningsanskaffning av inredning kriti­serar den nuvarande ordningen som upplevs som opraktisk och central­styrd. Uppdelningen av inredningen p

å

 planm

ä

ssig anskaffning via anslaget till UH

Ä

:s disposition resp. anskaffning vid omdisposi­tion via byggnadsstyrelsen anses av n

å

gra som mindre meningsfull och mogen att avskaffa,

5.3,8     Kontinuiteten

Ett flertal bed

ö

mare anser att det 

ä

r 

ö

nskv

ä

rt med s

å

 stor kon­tinuitet som m

ö

jligt under hela processen fr

å

n vei-ksarahetsbeskriv-ning t.o.m. byggande och funktionskontroll. D

ä

rmed avses att brukare, programmerare och projekterare skall kunna, f

ö

lja ett lokal

ä

rende under hela processen eller i vart fall mer kontinuer­ligt 

ä

n vad som sker 

F.nj   

Den nuvarande ordningen upplevs av olika parter sora otillfredsst

ä

llande i s

å

 raotto att det uppst

å

.r glapp och skarvar raellan de olika leden i processen. LUP-koramit­t

é

ernas sekreerare 

ä

r s

ä

llan med vid utformningen av verksam­hetsbeskrivningen p

å

institutionsniv

å

 och f

å

r d

ä

rmed inte p

å 

ett tidigt stadium k

ä

nnedom om f

ö

r vilken verksarahet programme­ringen skall ske. Brukarna samarbetar f.n. f

ö

rst med LUP-kommitt

é

n

Prop. 1978/79:92

73

i programmeringen. N

ä

r denna 

ä

r avslutad och projekteringen inleds med byggnadsstyrelsen och dess konsulter f

å

r man, ofta utan vidare medverkan fr

ä

n LUP-koirimitt

é

n, 

å

nyo ta upp verksam­hetsaspekter och funktionskrav. Byggmyndigheten 

å

 andra sidan g

å

r miste om de 

ö

verv

ä

ganden som har gjorts under program­arbetet, och det skulle underl

ä

tta f

ö

r denna om man kunde komma in p

å

 ett tidigare stadiim; i processen, I det sammanhanget har framh

å

llits att ett s

ä

tt att l

ö

sa problemet 

ä

r att byggmyndighe-ten f

å

r ansvaret 

ä

ven f

ö

r programmeringen inom universitets-och h

ö

gskoleomr

å

det.

N

å

gra h

ä

vdar att funktionskontrollen av de nya lokalerna ibland 

ä

r bristf

ä

llig och att p

å

talade brister inte 

å

tg

ä

rdas. Fr

å

n flera h

å

ll p

å

pekas att genom att byggnadsstyrelsens projektled­ning sl

ä

pper ifr

å

n sig ansvaret till den regionala byggnads­f

ö

rvaltningen p

ä

 ett tidigt stadium g

å

r byggnadsstyrelsen miste om v

ä

rdefull

å

terf

ö

ring av kunskap om hur olika led i processen funktionsm

ä

ssigt fallit ut. D

ä

rtill kommer att projektledning och konsulter skiftar 

ä

ven mellan likartade byggnadsobjekt.

5.3.9     Medbest

ä

mmande

Under senare 

å

r har olika personalgrupper och studerande vid universitet och h

ö

gskolor f

å

tt st

ö

rre m

ö

jligheter att ut

ö

va medbest

ä

mmande ifr

å

ga om den egna arbetsmilj

ö

n. Utredningen har i avsnitten li. 3 - l).l4 redovisat g

ä

llande best

ä

mmelser inom detta omr

å

de. Dessa 

ä

r dock av sent datum och har s

å

ledes inte alla varit i kraft under den tid d

å

 flertalet av de objekt som utredningen har studerat har planerats och f

ä

rdigst

ä

llts. De anst

ä

llda och de studerande har sedan 

å

r I969, som ett led i f

ö

rs

ö

ksverksaiTihet med nya samarbetsformer, haft f

ö

retr

ä

dare i b

å

de LUP-n

ä

mnden och LUP-kommitt

é

erna. (avsnitt 2.1.2)

En av m

ä

nga omfattad

å

sikt 

ä

r att arbetstagarrepresentationen i LUP-kommitt

é

erna b

ö

r ut

ö

kas till tre ledam

ö

ter s

ä

 att samt­liga tre stora hu'/ii.iorgani3ationer kan medverka i samtliga kommitt

é

er. Andra h

ä

vdar att man 

å

tminstone b

ö

r tillse att

Prop. 1978/79:92

7i)

l

ä

rarna ges en fast representation i kommitt

é

erna. Arbets­tagarorganisationerna delar f.n, p

å

 platserna i de olika koramitt

é

erna.

P

å

 orter med m

ä

nga l

ä

roanstalter, friimf

ö

r allt i Stockholm och G

ö

teborg, upplevs det sora sv

å

rt f

ö

r i f

ö

rsta hand stude­randerepresentanterna att kunna svara f

ö

r intressebevakningen. Den f

ö

rh

å

llandevis snabba oms

ä

ttningen av studeranderepresen­tanter utg

ö

r d

ä

rvid ocks

å

 en sv

å

righet men detta senare f

ö

r­h

å

llande 

ä

r inte k

ä

nnetecknande enbart f

ö

r LUP-organisationen utan 

ä

r av generell karakt

ä

r. De anst

ä

llda och de studerande betraktar i allm

ä

nhet sin representation i LUP-organen som vik­tig f

ö

r deras m

ö

jligheter att ut

ö

va sitt medbest

ä

mmande. De be­tonar dock sv

ä

righeten f

ö

r sina representanter att hinna s

ä

tta sig in i de 

ä

renden sora behandlas i LUP-Kominitt

é

erna,

N

ä

r det g

ä

ller medbest

ä

irunande p

å

 det lokala planet, ber

ö

rd insti­tution (motsvarande), har samarbetet organiserats p

å

 olika s

ä

tt beroende p

å

byggnadsobjektets karakt

ä

r och storlek, Inora univer­sitets- och h

ö

gskoleomr

å

det har institutionsstyrelse eller s

ä

.i

skild arbetsgrupp i allm

ä

nhet svarat f

ö

r institutionens st

ä

ll­ningstaganden. I dessa fr

ä

gor finns i regel de olika vid institu­tionen verksamma grupperna representerade. Tidigare har dock i flera fall institutionsf

ö

rest

å

ndare och 

ä

mnesf

ö

retr

ä

dare ensamma representerat institutionen i kontakter med LUP-kommitt

é

 och byggnadsstyrelsen. Under senare 

å

r har dock raedbest

ä

ramandet reg­lerats och d

ä

rmed har inflytandem

ö

jligheterna f

ö

rb

ä

ttrats. Det anses 

ä

ven ha medf

ö

rt att byggnadsstyrelsen tvingats ta st

ö

rre h

ä

nsyn till personalens 

ö

nskem

å

l. Utanf

ö

r universitets- och h

ö

g-skoleorar

ä

det har f

ö

retagsn

ä

mnd eller utskott ur denna samt sk.ydds-kommitt

é

 varit forum f

ö

r personalinflytandet i lokal- och utrust­ningsfr

å

gor, s

ä

rskilt vid nybyggnad, I vissa fall har dock inte alla fr

å

gor behandlats i samr

ä

dsorganet, utan de har avgjorts direkt mellan institutionschef och ber

ö

rd myndighet.

Prop. 1978/79:92

75

Fr

å

n flertalet h

å

ll har p

å

talats att 

ä

ven om personalen har formella m

ö

jligheter till medbest

ä

mmande saknar man ofta kun­skap om s

å

v

ä

l planerings- som byggprocessen inom det statliga omr

å

det som detta omr

å

des speciella arbetsteknik, nomenklatur och arbetsraaterial, framf

ö

r allt ritningar. Denna bristande kunskap och erfarenhet finns 

ä

ven inom de enskilda myndigheter­nas administration och f

ö

rvaltning, eftersom flertalet inte har haft anledning att befatta sig med byggnads

ä

renden. Detta f

ö

r~ h

å

llande f

ö

rsv

å

rar kommunikationen raed myndigheter och arkitekter samt f

ö

rsvagar p

å

verkningsra

ö

jligheherna.

Ett annat hinder f

ö

r att ut

ö

va inflytande 

ä

r tidsfaktorn. Man anser sig dels ofta f

å

 alldeles f

ö

r kort tid till att ta st

ä

ll­ning till 

ä

ndringsf

ö

rslag och liknande under projekteringsstadiet dels inte ha tid att vara fr

å

nvarande fr

ä

n det ordinarie arbetet s

ä

 raycket sora kr

ä

vs f

ö

r inl

ä

rning, samr

å

d och forraulering av 

ö

nskem

å

l. Fr

å

n olika h

å

ll h

ä

vdas att m

ö

jligheterna till medbest

ä

mmande och p

å

verkan varierar mellan fr

å

gor r

ö

rande lokaler, utrustning och inredning. Brukarna h

ä

vdar i allm

ä

nhet att man f

å

r stort geh

ö

r f

ö

r sina synpunkter i utrustningsfr

å

gor och minst i inredningsfr

å

gor. D

ä

den senare fr

ä

gan ber

ö

r samtliga anst

ä

llda som 

ä

r verksamma inom en institution (motsvarande) och dessutom 

ä

r viktig ur arbetsrailj

ö

synpunkt 

ä

r man missn

ö

jd raed att det lokala inflytandet 

ä

r s

ä

 litet.

5-3.10    Samarbetet inom lokal- och utrustningsomr

ä

det

Samarbetet p

ä

och mellan olika niv

å

er inora organisationen f

ö

r lokal- och utrustningsfr

å

gor ber

ö

rs av samtliga sora gett syn­punkter till utredningen, I den f

ö

reg

å

ende redovisningen har samarbetsfr

ä

gor redan ber

ö

rts vid flera tillf

ä

llen men det finns anledning att ocks

å

 behandla dessa i ett s

ä

rskilt avsnitt.

Den nuvarande organisationen 

ä

r splittrad s

ä

till vida att olika myndigheter svarar f

ö

r olika delar n

ä

r en byggnad skall uppf

ö

ras. Inom universitets- och h

ö

gskoleomr

å

det svarar LUP-organisationen f

ö

r programmering, UUH f

ö

r utrustning och bygg-

Prop. 1978/79:92

76

nadsstyrelsen f

ö

r projektering, byggande och inredning. D

ä

rtill kommer att byggnadsstyrelsen anlitar konsulter av olika slag och att den regionala byggnadsf

ö

rvaltningen ansvarar f

ö

r byggnadet. En s

å

dan organisationsbild st

ä

ller stora krav p

å

 att samarbetet fungerar, vilket har st

å

tt klart fr

å

n f

ö

rsta b

ö

rjan, UH

Ä

(tidi­gare UK

Ä

), UUH och byggnadsstyrelsen 

ä

r d

ä

rf

ö

r representerade i LUP-kommitt

é

erna och i LUP-n

ä

mnden och UH

Ä

ä

r representerat i UUH;s styrelse. Numera ing

å

r 

ä

ven LUP-n

ä

mndens ordf

ö

rande i sty­relsen f

ö

r byggnadsstyrelsen. Det har franh

å

llits att dessa arrangemang 

ä

r orsaken till att samarbetet p

å

 verksniv

å

centralt har fungerat tillfredsst

ä

llande. Fr

å

n de ber

ö

rda verken sj

ä

lva och fr

å

n LUP-kommitt

é

erna framh

å

lls v

ä

rdet av att ha 

ö

vriga verk med i LUP-n

ä

mnden och representanter f

ö

r byggnadsstyrelsen och UUH i LUP-kommitt

é

erna, Flera bed

ö

mare anser d

ä

remot att statskontorets medverkan inte l

ä

ngre 

ä

r lika motiverad,

Nyttjarna, f

ö

retr

ä

desvis p

å

institutionsniv

å

, framh

å

ller att den nuvarande ordningen 

ä

r besv

ä

rande, eftersom man 

ä

r os

ä

ker om vilken av myndigheterna som 

ä

r ansvarig f

ö

r olika fr

å

gor. N

ä

r det g

ä

ller projektering och inredning 

ä

r man ofta os

ä

ker om ansvarsf

ö

rdelningen mellan byggnadsstyrelsen och arkitekterna och i fr

å

ga om byggnads fr

å

gor om byggnadsstyrelsen centralt eller regionalt 

ä

r ansvarig.

De l

ä

roanstalter och myndigheter sora utredningen har bes

ö

kt har olika erfarenheter och v

ä

rderingar av samarbetet med var och en av myndigheterna. 3oiri utredningen redovisat i avsnitt 5.3.3 

ä

r man inom universitets- och h

ö

gskoleomr

å

det i allm

ä

nhet n

ö

jda raed LUP-kommitt

é

ernas arbete. 'JUK f

å

r genomg

å

ende positiva omd

ö

men ifr

å

ga om s

å

v

ä

l planering som upph.andling. Det senare omd

ö

met delas 

ä

ven av de verk f

ö

r vilka UUH svarat for utrustningsfr

å

gor­na. N

ä

r det d

ä

remot g

ä

ller erfarenheterna av byggnadsstyrelsen 

ä

r kommentarerna med enstaka undantag kritiska. Den kritik som fram-f

ö

rst avser inte samarbetet med enskilda tj

ä

nstem

ä

n utan det 

ä

r byggnadsstyrelsen som verk som man upplever sora sv

å

rt att p

å­

verka och f

å

beslut ifr

å

n. Omd

ö

mena g

ä

ller s

å

v

ä

l byggnadsstyrel­sen som de konsulter byggnadsstyrelsen anlitat. I flertalet fall

Prop. 1978/79:92       

yt

g

ö

rs ingen skillnad mellan byggnadsstyrelsen och dessa kon­sulter, vilket bottnar i en os

ä

kerhet om vem son; ytterst .-ir an­svarig. Vad man i allm

ä

nhet v

ä

nder sig emot 

ä

r .att synpunkter och 

ö

nskem

å

l beaktas 

i   

f

ö

r liten utstr

ä

ckning eller inte 

å

tg

ä

r­das alls. Betr

ä

ffande programmeringsstadiet, i 

de   

fall b;yggnads-styrelsen svarar f

ö

r detta, och projekteringsstadiet fraiiih

å

lls att det 

ä

r sv

å

rt att f

å

ä

ndringar till st

å

nd i ett ursprungligt, f

ö

rslag. Detta 

ä

r s

ä

rskilt besv

ä

rande n

ä

r dessa stadier i proces­sen-tar l

å

ng tid, eftersom f

ö

ruts

ä

ttningarn.a 

i'ör 

den verks.amliet som skall bedrivas i lokalerna kan hinna f

ö

r

ä

ndras under den tiden. Man efterlyser st

ö

rre flexiVii litet under- pro.iekteringen, Byggnadsstyrelsen anses 

ö

ver lag ha st

ö

rr-e kompetens i fr

å

ga 

on 

f

ö

rvaltningslokaler 

ä

n f

ö

r de speciella lokaler som de fiesta h

ö

gre l

ä

roanstalter och vissa verk har.

Ett antal bed

ö

mare ifr

å

gas

ä

tter ora byggnadsstyrelsens interna organisation 

ä

r den mest l

ä

mpade

för  

.

ä

ndam

å

let.

5.3.11    

Ö

vriga fr

å

gor

I saraband med att utredni.igen haft 

ö

v.-rl

å

ggriifigar ocli intoi-vjuer r

ö

rande den hittillsvarande I.Ui-organis.at innen har inari fr

å

n skilda l

ä

roanstalter aktualiserat n

å

gra n

ä

rliggande fr

å

gor, [jeri f

ö

rsta av dessa 

ä

r fastighetstj

ä

nsten d

ä

r ett antal h

ö

gskolor 

ö

nskar f

ö

ra

ö

ver ansvaret f

ö

r underh

å

ll, fa.stighetstj

ä

nst och viss-a andra lokalfr

å

gor fr

å

n byggnadsstyrelsen till l

ä

roanstalten. Man anser sig ha m

ö

jligheter att sk

ö

ta dessa 

t'r.ior  

b

ä

ttre 

ä

n byggn.adssty-relsen. P

å

 en l

ä

roanstalt har man d

ä

remot 

ö

verl

å

tit dessa upp­gifter p

å

 byggnadsstyrelsen.

Den andra fr

å

gan sora har tagits upp av n

å

gra l

ä

roanstalter 

ä

r NUU. Det frajiih

å

ils att dess verksamhet 

ä

r viktig f

ö

r den medi­cinska utbildningen men att - till skillnad fr

ä

n LUP-orga­nisationen - l

ä

roanstalterna saknar inflytande inom NUU och att den kliniska delen av utbildningen blir lidande p

å

 detta. 

Ä

ven ora uppg

ö

relser kan tr

ä

ffas med sjukv

å

rdshuvudmannen i dessa fr

å

gor kan NUU f

ö

rhindra att besluten genomf

ö

rs. L

ä

ro-

7 

Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

i

anstalterna borde d

ä

rf

ö

r ges m

ö

jlighet att kunna p)

å

verka 

ä

ven NUU:s verksamhet. Flera l

ä

roanstalter har 

ä

ven gjort g

ä

l.lande att de fr

å

gor som NUU handl

ä

gger skulle kunna f

ö

ras 

ö

ver till LUP-organisationen.

Den nuvarande uppdelningen av utrustningsanskaffning p

å 

klinisk utrustning via NUU och pre-klinisk via LUP-kommit­t

é

erna anses otillfredsst

ä

llande,

5.1)       Utv

ä

rderingens resultat

I f

ö

revarande avsnitt ger utredningen sin egen bed

ö

mning av LUP-organisationens verksamhet p

å

 grundval av i det f

ö

reg

å

ende redo­visat material om verksamheten, de objekt som studerats och syn­punkterna p

å

 dessa samt de allm

ä

nna synpunkter s.om kominit fram vid 

ö

verl

ä

ggningar och intervjuer. Utredningen hegr

ä

nsar med h

ä

nsyn till sina direktiv de egna synpunkterna till att omfatta endast sj

ä

lva LUP-organisationen och den handl

ä

ggningsordning inom vilken organisationen har verkat. I fr

å

ga om de 

ö

vriga syn­punkter och 

å

sikter som kommit fram under utredniiigsarbet.et n

ö

jer sig utredningen med len redovisning av dessa som gjorts i det f

ö

reg

å

ende.

Som helhet har LUP-organisationen (LUP-kommitt

é

er, LUP-sekreta­riatet, LUP-n

ä

mnden och dess expertgrupper) inneburit en betydelse­full f

ö

rst

ä

rkning av de ordinarie administrativa och tekniska resurserna under en period av stark utbyggnad av h

ö

gre utbildning och forskning. LUP-organisationen har inom universitets- och h

ö

g­skolev

ä

sendet med gott resultat genomf

ö

rt arbetsuppgifter som eljest skulle ha fullgjorts av f

ö

rvaltningsorganen inom universi­tets- och h

ö

gskolev

ä

sendet och av byggnadsstyrelsen och UUH. I ett skede av stark expansion har LUP-organisationen verkat samman­h

å

llande och normerande samt verkat f

ö

r effektivitet och ratio­nellt resursutnyttjande. 

Ä

ven om det egentliga programarbetet i stor utstr

ä

ckning har utf

ö

rts i arbetsgrupper med institutions­representanter och andra f

ö

retr

ä

dare f

ö

r brukarna har prograraf

ö

r-slagen - genora att de p

å

 olika stadier i arbetet granskats i

Prop. 1978/79:92

79

LUP-kommitt

é

 med dess representanter f

ö

r ber

ö

rda centrala verk - i stort sett kunnat l

ä

ggas p

å

en kostnads- och kvali-tetsm

ä

ssigt realistisk grund.

Efter tillkomsten av representanter f

ö

r personal- och stude­randeorganisationer i LUP-n

ä

mnden och LUP-kommitt

é

erna har dessa representanter haft m

ö

jligheter att se till att persona­lens och de studerandes synpunkter vederb

ö

rligen pr

ö

vats.

De starka kontakterna mellan LUP-kommitt

é

erna och LUP-n

ä

mnden har skapat f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r enhetliga bed

ö

mningar i fr

å

ga om lokalernas utformning och kvalitet. Samarbetet mellan LUP-organisationen och byggnadsstyrelsen har, bl.a. genom att bygg­nadsstyrelsen 

ä

r representerad, i s

å

v

ä

l LUP-kommitt

é

erna som i LUP-n

ä

mnden, varit n

ä

ra och i stort sett fungerat bra. Arbets­s

ä

ttet har varierat raellan olika orter. Det synes ha varit till f

ö

rdel om byggnadsstyrelsen engagerat sig i programarbetet p

å 

ett tidigt stadium.

Samarbetet mellan LUP-organisationen och UUH har fungerat m.ycket tillfredsst

ä

llande i fr

å

ga om s

å

v

ä

l programarbete som arbete med ers

ä

ttningsanskaffning av utrustning. Samarbetet mellan LUP-orga­nisationen och UK

Ä

/UH

Ä

 har blivit mer omfattande under 

å

rens lopp Och det har under senare 

å

r underl

ä

ttats av att universitetskans­lern varit ordf

ö

rande i LUP7n

ä

mnden,

LUP-sekretariatet har haft goda kontakter med l

ä

roanstalter och andra myndigheter. Deras placering i en central, f

ö

rh

å

llandevis liten enhet har skapat f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r en enhetlig program­verksamhet med god 

å

terf

ö

ring och utbyte av erfarenheter. Genom 

å

ren har sekretariatet f

ö

rv

ä

rvat en v

ä

rdefull erfarenhet och kompetens inom sitt sakomr

å

de. Det har 

ä

ven tagits i anspr

å

k f

ö

r andra programuppgifter inom det statliga omr

å

det. Dessa resultat har uppn

å

tts till en f

ö

rh

å

llandevis liten kostnad.

Utredningen finner s

å

ledes att LUP-organisationen v

ä

l fyllt sin uppgift. Detta inneb

ä

r inte att uredningen anser sig kunna bed

ö

ma

Prop. 1978/79:92

80

om resultatet av programarbetet blivit b

ä

ttre n

ä

r det hand­hafts av LUP-kommitt

é

erna 

ä

n om det skulle ha handhafts av byggnadsstyrelsen. Utredningen anser sig dock ha fog f

ö

r att h

ä

vda att lokal- och utrustningsprogrammeringens n

ä

ra anknyt­ning till universitet och h

ö

gskolor inneburit god.a f

ö

ruts

ä

tt­ningar f

ö

r att funktionskraven kunnat g

ö

ra sig g

ä

llande och tillgodoses s

å

 bra som m

ö

jligt i programarbetet. Detta har i sin tur medf

ö

rt att programarbetet m

ö

tts av f

ö

rtroende fr

å

n universitet och h

ö

gskolor.

Utredningen kan inte heller p

å

 grundval av det materi,al den tagit fram. dra n

å

gra slutsatser om hur kostnaderna f

ö

r byggnads-objekten p

å

verkats av att ha programmerats av den ena eller den andra myndigheten. Det 

ä

r likas

å

 sv

å

rt att s

ä

ga hur LUP-organisationen kunnat p

å

verka tidplanerna. De objekt i utv

ä

rde­ringen som byggnadsstyrelsen programmerat har varit tidsbundna genom riksdagsbeslut.

Vid en v

ä

rdering av LUP-organisationens verksamhet 

ä

r det natur­ligt att ber

ö

ra den handl

ä

ggningsordning f

ö

r byggnads

ä

renden sora varit g

ä

llande under den period som utv

ä

rderingen omfattar. Som framg

å

r av redovisningen i det f

ö

reg

å

ende f

ö

religger p

ä

olika h

å

ll stark.a 

ö

nskem

å

l om en f

ö

renklad ordnin.g som leder till snabbare beslut och att omprograramering undviks. Kritiken mot denna ordning fr

å

n nyttjarna drabbar ofta LUP-kommitt

é

erna, efter­som det 

å

r dessa som f

å

r svara f

ö

r att en omprograramering kommer till st

å

nd. Mot denna bakgrund finner utredningen det motiverat att kortfattat ge sina egna synpunkter p

ä

 Jen handl

ä

ggningsord­ning inom vilken LUP-organisationen svarar f

ö

r ett betydelse­fullt led.

Handl

ä

ggningsprocessen 

ä

r enligt utredningens best

ä

mda uppfatt­ning f

ö

r l

ä

ng och omst

ä

ndlig och det finns brister i fr

å

ga om kontinuitet och kontakter mellan par-terna. G

ä

llande ordning mot­svarar inte nyttjarnas krav och det omfattande arbetet med om­prograramering efter f

ö

rh

å

llandevis marginella prutningar 

ä

r oekonomiskt och tidsf

ö

rdr

ö

jande. Ur planeringssynpunkt kan det

Prop. 1978/79:92

81

ifr

å

gas

ä

ttas ora planeringen av lokaler och utrustning skall 

ä

ga rum tidsm

ä

ssigt och organisatoriskt skilt fr

ä

n 

ö

vrig resurs­planering vid l

ä

roanstalterna. Kritiken drabbar s

ä

ledes samt­liga niv

å

er i handl

ä

ggningen och det 

ä

r enligt utredningens mening motiverat med en f

ö

r

ä

ndring i h

ä

r ber

ö

rda avseenden.

Prop. 1978/79:92

82

6

UTREDNINGENS 

Ö

VERV

Ä

GANDEN OCH F

Ö

RSLAG

6. 1       Allm

ä

nna s.ynpunkter

Innan utredningen g

ä

r in p

å

 lokal- och utrustningsplaneringen inora den nya h

ö

gskolan vill utredningen framh

å

lla vissa all­m

ä

nna synpunkter p

å

 arbets- och ansvarsf

ö

rdelningen n

ä

r det g

ä

ller byggnads

ä

renden inora den civila statsf

ö

rvaltningen.

En av byggnadsstyrelsens h-avuduppgifter 

ä

r att f

ö

rse civila statliga myndigheter med lokaler genom byggande, k

ö

p eller f

ö

rhyrning. Vid bed

ö

mning av lokalf

ö

rs

ö

rjningsfr

å

gor m

å

ste byggnadsstyrelsen beakta m

ä

nga olika omst

ä

ndigheter, s

å

som behovet av f

ö

rnyelse och upprustning av befintligt lokal­best

å

nd, anpassning av lokalbest

å

ndet till utvidgning eller annan f

ö

r

ä

ndring av myndigheternas verksamhet, lokaliserings­synpunkter och arbetsmarknadsl

ä

get. N

ä

r det g

ä

ller enstaka myndigheter med ett begr

ä

nsat lokalbest

å

nd 

ä

r det endast byggnadsstyrelsen som prim

ä

rt kan v

ä

ga dessa olika omst

ä

ndig­heter mot varandra och ta st

ä

llning till prioriteringen mellan olika myndigheters aktuella lokalbehov. G

ä

ller det d

ä

remot myndigheter med regional f

ö

rvaltning och ett omfattande lokal-best

å

nd s

ä

som rikspolisstyrelsen eller kriminalv

å

rdsstyrelsen m

å

ste det s

å

vitt utredningen kan finna i f

ö

rsta hand ankomma p

ä

 den verksamhetsansvariga myndigheten att svara f

ö

r den lokalplanering och prioritering som betingas av verksamheten och dess f

ö

r

ä

ndringar. Denna prioritering f

å

r sedan byggnads­styrelsen - och i sista hand statsmakterna - v

ä

ga mot 

ö

vriga ovan ber

ö

rda omst

ä

ndigheter av betydelse f

ö

r prioritering inom den statliga lokalf

ö

rs

ö

rjningen. Vad utredningen hit­tills anf

ö

rt g

ä

ller lokalplanering i stort, men 

ä

ven i fr

å

ga om ett enstaka byggnadsprojekt torde byggnadsstyrelsens pri­m

ä

ra ansvar och insatser variera. G

ä

ller det myndigheter med ett begr

ä

nsat lokalbest

å

nd f

ö

r vilka st

ö

rre ny- eller om­byggnadsprojekt 

ä

r s

ä

llsynta 

ä

r det ofr

å

nkomligt att byggnads­styrelsen fr

ä

n b

ö

rjan aktivt bist

å

r dessa myndigheter f

ö

r att f

ä

fram verksamhetsbeskrivningar och lokalf

ö

rteckningar.

Ä

r

Prop. 1978/79:92

83

det d

ä

remot fr

ä

ga 

om  

myndigheter med ett stort lokalbest

å

nd med st

ä

ndigt p

å

g

å

ende ny-, tiH-och ombyggnader, finns undei

lag f

ö

r en fast organisation f

ö

r lokal

ä

renden vid varje s

å

dan myndighet. Behovet av en s

å

dan organisation 

ä

r st

ö

rre ju mer specialiserad myndighetens verksamhet 

ä

r. I anslutning h

ä

r­till vill utredningen erinra om den betydelsefulla roll som nyttjarmyndigheten och lokalbrukarna enligt utredningens me­ning har vid handl

ä

ggning av byggnads

ä

renden.

Nyttjaren 

ä

r normalt den enda myndigheten som har s

å

dan k

ä

n­nedom om den verksamhet som skall bedrivas i de nya lokaler­na att den kan v

ä

ga alternativ med olika tekniska utf

ö

randen och olika kostnader mot varandra. Med kostnader avses d

ä 

inte enbart  investeringskostnader utan 

ä

ven kostnader f

ö

r den l

ö

pande driften. Lokalbrukarna har det direkta intresset av att nya lokaler blir s

å

ä

ndam

å

lsenliga som m

ö

jligt. Hos lokal­brukarna finns s

å

dana kunskaper om och erfarenheter av verk­samheten att deras medverkan i byggprocessens olika etapper synes n

ö

dv

ä

ndig f

ö

r ett gott resultat. Lokalbrtikarna har ock­s

ä

 f

ö

ruts

ä

ttningar att korrekt ange de krav som b

ö

r st

ä

llas med h

ä

nsyn till arbetarskydd och arbetsmilj

ö

.

I detta sammanhang vill utredningen erinra ora att statens ar­betsmilj

ö

n

ä

mnd i sina riktlinjer f

ö

r skyddsarbetet i statlig tj

ä

nst (avsnitt 1).!)) slagit fast att det. yttersta ansvaret f

ö

r arbetsmilj

ö

n vilar p

å

nyttjarmyndigheten. Vidare b

ö

r beaktas det inflytande som medbest

ä

mmandelagstiftningen tillf

ö

rs

ä

krar arbetstagare i lokal

ä

renden. Nyttjarmyndigheten m

å

ste till­f

ö

rs

ä

kras ett motsvarande inflytande, i den m

å

n arbetstagarnas f

ö

rhandlingsr

ä

tt i lokal

ä

renden koramer att g

ä

lla mot den myn­dighet som lokalbrukarna tillh

ö

r.

Mot denna bakgrund har utredningen vid utformning av sitt f

ö

r­slag sett lokalbrukarna som den viktigaste instansen i byggpro­cessen. Bristande f

ö

rm

å

ga hos brukarna att 

ö

verf

ö

ra verksamhets­krav i verksamhetsbeskrivning samt programarbete och ritnings-granskning f

ö

ranleder dock krav p

å

 utbildning och information.

Prop. 1978/79:92

UU

Byggnadsstyrelsen skall med sina speciella kunskaper och vida erfarenheter bist

å

 nyttjarmyndigheten och lokalbru­karna i deras arbete och 

ö

verta ansvaret f

ö

r de delar av byggprocessen som - om detta ansvar l

å

g kvar hos nyttjaren -skulle kr

ä

va att denna myndighet tillf

ö

rdes personalresur­ser med annan kompetens 

ä

n vad som beh

ö

vs f

ö

r den ordinarie verksamheten. Lokalbrukarna b

ö

r inte uppleva byggnadssty­relsen som en motpart utan som en servicemyndighet vars m

å

l 

ä

r att inom ramen f

ö

r fastst

ä

llda normer och g

ä

ngse standard ge brukarna s

å

 bra lokaler som m

ö

jligt. Att ut­redningen s

å

 starkt betonar nyttjarrayndighetens och lokal­brukarnas ansvar inneb

ä

r allts

ä

 inte att utredningen raenar att byggnadsstyrelsens allm

ä

nna ansvar f

ö

r att statliga ci­vila myndigheter har 

ä

ndam

å

lsenliga lokaler skall minska. En klarare ansvarsf

ö

rdelning mellan nyttjare/brukare och byggnadsstyrelsen b

ö

r emellertid inneb

ä

ra 

ö

kade f

ö

ruts

ä

tt­ningar f

ö

r ett gott resultat av deras samarbete, dvs. att de nya ." okalerna skall vara s

å

 v

ä

l anpassade till brukarnas behov sora m

ö

jligt.

Vad utredningen h

ä

r anf

ö

rt ora betydelsen av brukarnas insat­ser har vunnit st

ö

d vid utredningens studium av olika bygg­nadsprojekt. I ett fall - nybyggnad f

ö

r statens v

ä

g- och trafikinstitut - inr

ä

ttade nyttjarmyndigheten en arbetsgrupp som leddes av en tidigare verkschef och i vilken ingick re­presentanter f

ö

r bl.a. personalen. Resultatet av denna ar­betsgrupps samarbete med byggn.adsstyrelsen blev enligt sam­st

ä

mmiga uppgifter fr

å

n verket bra ur lokalplaneringssynpunkt. De erinringar som framf

ö

rdes mot de nya lokalerna g

ä

llde mest liyggnadstekniska l

ö

sningar. I ett annat fall - nybyggnad f

ö

r statens livsmedelsverk - framh

ö

lls fr

å

n verksledningens sida att det efter

å

t framst

å

tt som en brist att verket saknat egen kompetens som kunnat g

ö

ra det m

ö

jligt f

ö

r verket att b

ä

ttre h

ä

vda sina synpunkter vid diskussionerna med byggnadsstyrelsen.

Hur de behov som s

å

lunda framkommit skall l

ö

sas i allm

ä

nhet inom statsf

ö

rvaltningen ankommer det inte p

å

 utredningen att

Prop. 1978/79:92

85

pr

ö

va. Vad ang

å

r h

ö

gskoleomr

å

det f

ö

religger emellertid speci­ella anledningar och m

ö

jligheter att tillf

ö

rs

ä

kra nyttjarmyn­digheten en s

å

dan organisation att det inom detta omr

ä

de kom­mer att finnas tillr

ä

cklig kompetens f

ö

r att s

ä

kerst

ä

lla ett fullgott underlag f

ö

r olika projekt. Fr

ä

msta anledningen h

ä

r­till 

ä

r att byggnadsverksamheten inom h

ö

gskolev

ä

sendet kan fortl

ö

pande ber

ä

knas f

å

en s

å

dan orafattning att det motiverar uppr

ä

tth

å

llande inom h

ö

gskolan av egen kompetens f

ö

r 

ä

ndam

å­

let. D

ä

rtill kommer att inora h

ö

gskoleomr

å

det verksamheten f

ö

r­h

å

llandevis ofta st

ä

ller speciella krav p

å

 lokaler.

5.2       Precisering av utredningens omr

å

de

Enligt direktiven skall LUP-utredningen i sina 

ö

verv

ä

ganden Utg

å

 ifr

å

n att samma principer skall g

ä

lla f

ö

r hela den stat­liga delen av h

ö

gskolan och att dessa principer skall vara anpassade till den nya organisation f

ö

r h

ö

gskolan sora stats­makterna fattade beslut om 

å

r 1975- Som framg

å

r av kap. 2 ligger programansvaret f

ö

r lokaler f

ö

r den statliga delen av h

ö

gskoleutbildningen f.n. i huvudsak p

å

 LUP-koirmiitt

é

erna raen i vissa fall p

ä

 byggnadsstyrelsen. Detta h

ä

nger saraman med den uppdelning av l

ä

roanstalterna under olika huvudm

ä

n som har varit r

å

dande under den tid som LUP-organisationen har verkat. I den h

ö

gskoleorganisation som kommer att g

ä

lla fr.o.m. den 1 juli 1977 ing

å

r, som redovisas i avsnitt 1).2, befintliga statliga l

ä

roanstalter inom utbildningsdeparte­mentets omr

å

de i n

å

gon lokal h

ö

gskoleenhet och i n

å

gon av de sex h

ö

gskoleregionerna. UH

Ä

ä

r central f

ö

rvaltningsmyn­dighet f

ö

r h

ö

gskoleenheterna.

Den statliga delen av h

ö

gskolan kommer att best

å

 av f

ö

ljande h

ö

gskoleenheter inora UH

Ä

:s ansvarsorar

å

de: Chalmers tekniska h

ö

gskola, h

ö

gskolan f

ö

r l

ä

rarutbildning i Stockholm, h

ö

gsko­lorna i Bor

å

s, Eskilstuna/V

ä

ster

å

s, Falun/Borl

ä

nge, G

ä

vle/ Sandviken, J

ö

nk

ö

ping, Kalmar, Karlstad, Kristianstad, Lule

å

, Sundsvall/H

ä

rn

ö

sand. V

ä

xj

ö

, 

Ö

rebro och 

Ö

stersund, karolinska institutet, tekniska h

ö

gskolan i Stockholm, universiteten i

Prop. 1978/79:92

86

Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], G

ö

teborg, Stockholm, Ume

å

 och Link

ö

ping. L

ä

roanstalterna inom det konstn

ä

rliga utbildningsomr

å

det i Stockholm ing

å

r ocks

å

 i den nya h

ö

gskolan. Den lokala orga­nisationen av detta utbildningsomr

å

de 

ä

r emellertid 

ä

nnu inte fastlagd. I f

ö

rh

å

llande till nul

ä

get kommer antalet utbildningsv

ä

gar under UH

Ä

att vara betydligt fler och va­ra f

ö

rdelade p

å

 ett st

ö

rre antal orter. Eftersom s

å

v

ä

l l

ä­

rarutbildningar som olika slag av utbildning inom kultur-och informationsomr

å

dena f

ö

rs in i den nya h

ö

gskoleorgani­sationen kommer h

ö

gskolans lokal- och utrustningsplanering att omfatta mer artskilda utbildningsv

ä

gar 

ä

n tidigare.

Jordbrukets h

ö

gskolor har f.n. en gemensara central f

ö

rvalt­ning och ett rektors

ä

mbete m.m. och har sin huvudsakliga verksamhet f

ö

rlagd till Ultuna i Uppsala. Verksamheten leds av styrelsen f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor sora 

ä

r direkt under­st

ä

lld jordbruksdepartementet. Fr.o.m. den 1 juli 1977 bil­dar jordbrukets h

ö

gskolor en h

ö

gskoleenhet ben

ä

mnd Sveriges lantbruksuniversitet (se avsnitt 1).2). Utredningens f

ö

rslag avser i f

ö

rsta hand lokal- och utrustningsfr

å

gor vid de statliga h

ö

gskoleenheterna under utbildningsdepartementet raen g

ä

ller i till

ä

mpliga delar 

ä

ven lantbruksuniversitetet.

6.3       Lokalplanering och prioritering inora den nya h

ö

g-

skolan____________________________________ 

Med lokalplanering avser utredningen i det f

ö

ljande plane­ringen av lokalbehov f

ö

r olika 

ä

ndam

å

l inom h

ö

gre utbild­ning och forskning inom den nya h

ö

gskolan. LUP-organisatio­nen inom utbildningsdepartementets omr

ä

de handl

ä

gger bl.a. fr

å

gor om planering och prioritering av lokalbehov samt disposition av tillg

ä

ngliga lokaler. Den lokala LUP-kom-mitt

é

ns arbete med dessa uppgifter avser samtliga fr

ä

gor av detta slag inom dess verksamhetsomr

å

de medan LUP-n

ä

mndens uppgifter i huvudsak begr

ä

nsas till en prioritering p

å

 riks­niv

å

av de behov av nya lokaler som de olika LUP-kommitt

é

er-" na anm

ä

ler. Handl

ä

ggningen av dessa fr

ä

gor inom LUP-organisa­tionen har skett i n

ä

ra samverkan med byggnadsstyrelsen och

Prop. 1978/79:92

87

dess regionala organ som har - eller har l

ä

tt att skaffa sig - en samlad 

ö

verblick 

ö

ver lokalbest

å

ndet p

å

 de olika orterna. Detta g

ä

ller inte bara befintliga statliga loka­ler och deras tillst

å

nd utan 

ä

ven l

ä

get p

å

 hyresmarknaden. Planeringen kan resultera i skilda slag av 

å

tg

ä

rder s

å

som utnyttjande av befintligt lokalbest

å

nd, f

ö

rhyrning, k

ö

p, ny-, till-eller ombyggnader. Den omst

ä

ndigheten att lokal­planeringen och d

ä

rmed f

ö

renad utrustningsplanering f.n. ligger inom LUP-organisationen inneb

ä

r att de behandlas skilda fr

å

n 

ö

vrig resursplanering inom universitet och h

ö

g­skolor. Detta har raedf

ö

rt att vid behandling av f

ö

rslag om 

ö

kad eller 

ä

ndrad verksamhet dessa f

ö

rslags inverkan p

å 

lokal- och utrustningsbehov inte alltid beaktats i till­r

ä

cklig omfattning.

Ä

ven om uppkonmiande lokal- eller utrustningsbehov oftast inte kan tillgodoses omedelbart b

ö

r varje f

ö

rslag om f

ö

r­

ä

ndring av verksamheten 

å

tf

ö

ljas av en redovisning av vad f

ö

r

ä

ndringen - p

å

 kort och l

ä

ng sikt - kr

ä

ver i fr

å

ga om lokal- och utrustningsresurser. Utredningen anser d

ä

rf

ö

r att i framtiden lokalplaneringen b

ö

r vara en integrerad del i 

ö

vrig resursplanering f

ö

r h

ö

gre utbildning och forsk­ning och att lokalbehoven b

ö

r pr

ö

vas i samma ordning som g

ä

ller f

ö

r 

ö

vriga slag av resurser. Detta inneb

ä

r att h

ö

g­skolemyndigheterna p

å

 olika niv

å

er i forts

ä

ttningen b

ö

r ta ansvar f

ö

r lokalplaneringen. N

ä

r f

ö

rslag l

ä

ggs fram om ut­byggnad av eller f

ö

r

ä

ndring inom den h

ö

gre utbildningen och forskningen b

ö

r de framtida konsekvenserna i fr

å

ga om loka­ler alltid belysas. H

ä

rigenom skapas enligt utredningens uppfattning b

ä

ttre f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att f

ä

 en 

ö

verblick 

ö

ver de totala resursbehoven f

ö

r olika slag av reformer in­ora h

ö

gskoleomr

å

det. Med detta syns

ä

tt som grund anser ut­redningen att lokalplanering, lokalprioritering och lokal­disposition p

å

 en ort b

ö

r ankorrmia p

å

 h

ö

gskolestyrelsen i samr

ä

d med byggnadsstyrelsen och dess regionala organ. Detta b

ö

r 

ä

ven p

å

 orter med tv

ä

eller flera h

ö

gskoleenheter g

ä

lla f

ö

r var och en av enheterna. H

ö

gskolestyrelserna b

ö

r 

ä

ven

Prop. 1978/79:92

88

svara f

ö

r kontakten med forskningsr

å

den m.fl. och planera f

ö

r de lokalbehov r

å

dens verksamhet ger upphov till vid h

ö

gskoleenheterna.

F

ö

r orter sorn har flera h

ö

gskoleenheter 

ä

r det emellertid enligt utredningens raening angel

ä

get att enheterna samr

å

der sinsemellan i lokalplaneringen s

å

 att alla m

ö

jligheter till sambruk av lokaler tas tillvara. Utredningen vill er­inra om att denna samordningsfunktion 

ä

r en av LUP-kommit­t

é

ernas huvuduppgifter. Denna uppgift b

ö

r uppr

ä

tth

å

llas av h

ö

gskolestyrelserna i den nya organisation sora utredningen f

ö

resl

å

r. Det b

ö

r ankomma p

å

 h

ö

gskoleenheterna sj

ä

lva att tillsammans raed byggnadsstyrelsen komma 

ö

verens ora former­na f

ö

r s

å

dant lokalt samr

å

d som avses h

ä

r. 

Ä

ven med f

ö

re­tr

ä

dare f

ö

r den kommunala h

ö

gskolan p

å

 orten b

ö

r samr

ä

d ske i syfte att utr

ö

na m

ö

jligheterna till sambruk av lokaler. Sarar

å

d kan 

ä

ven bli aktuellt med myndigheter utanf

ö

r h

ö

g­skolev

ä

sendet.

H

ö

gskolestyrelses lokalplanering b

ö

r redovisas i den 

å

rliga petitan. Refiovisningen b

ö

r avse s

å

v

ä

l s

å

dana objekt sora se­nare komraer att underst

ä

llas regeringen som den ber

ä

knade omfattningen av s

å

dana mindre byggnadsf

ö

retag som byggnads­styrelsen har bemyndigande att besluta om. Till petitan b

ö

r fogas en sammanfattning av de aktuella och framtida lokal­behoven med inb

ö

rdes prioritering och kostnadsuppskattningar.

De lokal- och utrustningsbehov som redovisas kan vara p

å 

olika planeringsstadier. Somliga har avancerat s

ä

 l

å

ngt att det finns verksamhetsbeskrivning och kostnadsber

ä

kning. Andra h

å

ller p

å

 att kartl

ä

ggas. F

ö

r dessa anges 

ä

ndam

å

l och uppskattad kostnad.

Vad ang

å

r den regionala niv

å

n i den nya h

ö

gskoleorganisa­tionen g

ä

ller att regionstyrelsen 

å

lagts betydelsefulla upp­gifter betr

ä

ffande den grundl

ä

ggande utbildningen och dess planering raedan den betr

ä

ffande forskningen endast har en

Prop. 1978/79:92       89

starkt begr

ä

nsad uppgift i fr

ä

ga om forskningssamband med h

ö

gskoleenheter som saknar egna forskningsresurser. Med h

ä

n­syn h

ä

rtill och till 

ö

nskv

ä

rdheten av att h

å

lla samman an­svaret f

ö

r lokalanskaffningen och ansvaret f

ö

r den aktuella verksamheten, anser utredningen att regionstyrelses yttran­de 

ö

ver h

ö

gskoleenheternas f

ö

rslag i lokalfr

å

gor i huvud­sak b

ö

r begr

ä

nsas till s

å

dana lokaliserings- och dimensio­neringsfr

ä

gor som har ett direkt samband med den grundl

ä

g­gande h

ö

gskoleutbildningens planering.

UH

Ä

 b

ö

r svara f

ö

r samordning, lokalisering och rikspriori­tering. Resultatet av UH

Ä

:s granskning av h

ö

gskolestyrel­sernas i petita framlagda investeringsplaner b

ö

r redovisas i UH

Ä

:s petita i form av en plan f

ö

r den framtida byggnads-och utrustningsverksamheten f

ö

r den h

ö

gre utbildningen och forskningen.

Vid h

ä

r f

ö

reslaget f

ö

rfarande kommer endast en myndighet - n

ä

mligen UH

Ä

 - att redovisa behoven av lokaler, inredning Och utrustning f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning. Den sam­lade prioriteringen av behoven f

ö

r dessa 

ä

ndam

å

l koramer i forts

ä

ttningen att grundas p

ä

 utbildnings- och forsknings­politiska

ö

verv

ä

ganden. Till dessa f

å

r sedan l

ä

ggas arbets­marknadspolitiska och konjunkturm

ä

ssiga bed

ö

mningar. Den av UH

Ä

 framlagda planen f

ö

r den framtida byggnadsverksamheten inom h

ö

gskoleomr

å

det b

ö

r d

ä

rf

ö

r kompletteras med en av UH

Ä 

och byggnadsstyrelsen i samr

å

d utarbetad f

ö

rteckning

ö

ver de objekt i planen som kan utnyttjas som projektreserv.

F

ö

r undvikande av missf

ö

rst

å

nd vill utredningen framh

å

lla att vad utredningen h

ä

r behandlat g

ä

ller lokalplanering i stort och inte handl

ä

ggning av de s

ä

rskilda lokalpro­jekten. De i petitan upptagna projekten kan allteftersom underlag f

ä

rdigst

ä

lls underst

ä

llas regeringens pr

ö

vning i enlighet med den handl

ä

ggningsordning som utredningen f

ö

re­sl

ä

r i det f

ö

ljande. Anslag f

ö

r s

å

dana projekt som kommit

Prop, 1978/79:92       90

s

å

 l

å

ngt att medel beh

ö

vs det aktuella petitabudget

å

ret be­r

ä

knas i vanlig ordning av byggnadsstyrelsen f

ö

r byggande och inredning och av UUH f

ö

r utrustning. Byggnadsstyrelsen ber

ä

knar

ä

ven behovet av medel f

ö

r s

ä

dana byggnadsf

ö

retag som styrelsen 

ä

ger att sj

ä

lv besluta om.

Om den av utredningen f

ö

reslagna planeringsmodellen genom­f

ö

rs f

ä

r statsmakterna ett inom h

ö

gskolev

ä

sendet framst

ä

llt underlag f

ö

r de totala lokalbehoven. Detta skulle g

ö

ra det m

ö

jligt f

ö

r statsmakterna att fastst

ä

lla vissa ortsvisa in­vesteringsramar, motsvarande de ytramar som f.n. finns f

ö

r icke-laborativa 

ä

mnen. P

å

 orter med flera h

ö

gskoleenheter b

ö

r denna ram i sin tur delas upp p

å

 enheterna. Dessa ortsvisa in­vesteringsramar skulle, n

ä

r det arbetsmarknads- eller konjunk­turm

ä

ssiga l

ä

get s

å

 motiverar, kunna kompletteras med s

ä

rskil­da beslut om tillgripande av projektreserven. Det h

ä

r skisse­rade f

ö

rfaringss

ä

ttet skulle kunna f

ö

renkla handl

ä

ggningen av de s

ä

rskilda lokal

ä

rendena i regeringens kansli, d

ä

r en be­tungande detaljgranskning b

ö

r undvikas, och skapa b

ä

ttre f

ö

r­uts

ä

ttningar f

ö

r decentralisering. Enligt utredningens mening 

ä

r ett system av h

ä

r skisserat slag 

ä

gnat att st

ä

rka h

ö

gskole­myndigheternas intresse f

ö

r den ekonoraiska planeringen i lo­kalfr

å

gor. Det ger ocks

å

b

ä

ttre f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r ett 

ä

nda­m

å

lsenligt utnyttjande av begr

ä

nsade resurser 

ä

n den nuvaran­de pr

ö

vningen p

å

 regeringsniv

å

fr

ä

n fall till fall av bygg­nads

ä

renden, allteftersom de underst

ä

lls regeringen.

Vad utredningen f

ö

resl

å

r ora lokaler g

ä

ller i till

ä

mpliga de­lar 

ä

ven f

ö

r behoven av ny utrustning och inredning.

Sammanfattningsvis f

ö

resl

ä

r s

å

ledes utredningen att lokal- och utrustnings fr

å

gorna tas upp och prioriteras i samma ordning som 

ö

vriga slag av resurser. H

ä

rigenom skapas enligt utred­ningens mening b

ä

ttre f

ö

ruts

ä

ttningar 

ä

n f.n. att i alla led bed

ö

ma omfattningen av de totala behoven f

ö

r h

ö

gskolev

ä

sendet.

1 samband med att f

ö

rslag till f

ö

r

ä

ndring och utbyggnad av

Prop. 1978/79:92

91

h

ö

gre utbildning och forskning reses m

å

ste h

ö

gskolemyndig­heterna 

ä

ven 

ö

verv

ä

ga och redovisa effekterna i form av investeringar i lokaler, inredning och utrustning samt driftkostnadskonsekvenserna. 

Ä

ven den befintliga verksam­hetens behov av nya lokaler b

ö

r pr

ö

vas tillsammans raed 

ö

v­riga resursbehov. P

ä

 grundval av redovisade investerings­behov f

ö

r olika samh

ä

llsomr

å

den kan regeringen och riks­dagen besluta om 

ö

vergripande investeringsramar f

ö

r bl.a. h

ö

gre utbildning och forskning.

6.1)       Handl

ä

ggning av lokal- och utrustnings

ä

renden

Vid studiet av LUP-kommitt

é

ernas behandling av olika bygg­nadsobjekt har utredningen funnit att det egentliga arbe­tet med att ta fram verksamhetsbeskrivning och lokalpro­gram m.m. n

ä

stan genomg

å

ende 

ö

verl

ä

mnats till personer som p

å

 ett eller annat s

ä

tt representerat den eller de blivan­de lokalbrukarna. Det har ibland varit fr

å

ga ora en eller flera institutionsf

ö

rest

å

ndare (motsvarande), i andra fall en arbetsgrupp med representanter f

ö

r exempelvis institu­tionsledning, personal och studerande. Fr

å

n LUP-kommitt

é

n har i allm

ä

nhet sekretariatet deltagit i eller n

ä

ra f

ö

ljt arbetet. Detsamma har 

å

tminstone p

ä

vissa orter g

ä

llt bygg­nadsstyrelsens representant i kommitt

é

n. Betr

ä

ffande ut-rustningsprograramen har genomg

å

ende UUH:s representant del­tagit aktivt. F

ö

r LUP-kommitt

é

n som helhet g

ä

ller att dess insatser i huvudsak best

å

tt av viss styrning och granskning av programarbetet i olika skeden. Det har inte varit m

ö

jligt f

ö

r alla ledam

ö

terna i konimitt

é

n att s

ä

tta sig in i program­arbetets detaljer. Detta har s

ä

rskilt framh

å

llits av repre­sentanter f

ö

r anst

ä

llda och studerande. Deras arbete har - n

ä

r det g

ä

llt lokaler f

ö

r andra verksamhetsgrenar 

ä

n s

å­

dana som de sj

ä

lva varit verksamma i - huvudsakligen inne­burit en kontroll av att de blivande brukarna getts till­f

ä

lle att deltaga i eller f

ö

lja programarbetet och att deras synpunkter vederb

ö

rligen pr

ö

vats. Sv

ä

righeterna f

ö

r perso­nal- och studeranderepresentanter att s

ä

tta sig in i och

Prop. 1978/79:92

92

bidraga till l

ö

sningen av detaljfr

å

gor i programmen skulle bli 

ä

nnu st

ö

rre inora den nya h

ö

gskoleorganisationen om en LUP-kommitt

é

 eller motsvarighet till denna skulle organise­ras p

ä

 regional niv

å

. I flertalet regioner 

ä

r utbildnings-och forskningsverksamheten s

å

 omfattande och av s

å

 skiftan­de inneh

å

ll att det inte 

ä

r m

ö

jligt f

ö

r en lokal represen­tation i kommitl

é

erna att g

ö

ra konstruktiva insatser vid utformningen av lokal- och utrustningsprogram, knappast heller i fr

å

ga om styrning och granskning av programarbetet.

Mot denna bakgrund anser sig utredningen inte kunna f

ö

rorda att de nuvarande LUP-kommitt

é

erna bibeh

å

lls p

å

 regional ni­v

å

 eller att LUP-kommitt

é

ernas uppgifter 

ö

verf

ö

rs till re­gionstyrelserna. Hot den senare l

ö

sningen talar 

ä

ven att regionstyrelserna i huvudsak har att syssla med grundl

ä

g­gande utbildning och inte med forskning.

Utredningen har i det f

ö

reg

å

ende f

ö

reslagit att h

ö

gskolesty­relserna skall 

å

l

ä

ggas ett ansvar f

ö

r lokal- och utrust­ningsplaneringen. De st

ö

rre h

ö

gskoleenheterna 

ä

r numera b

ä

tt­re rustade att handha dessa uppgifter 

ä

n n

ä

r LUP-organisatio­nen kom till. De arbetsuppgifter det h

ä

r g

ä

ller 

ä

r i hu-vudsak

pr

ö

vning av lokal- och utrustningsbehov lokaliserings fr

å

gor prioritering av lokalbehoven disposition av tillg

ä

ngligt lokalbest

ä

nd f

ö

rhyrningar

verksamhetsbeskrivningar och annat underlag vid an­skaffande a-/ lokaler och utrustning

H

ö

gskolestyrelse f

å

r vid fullg

ö

randet av dessa arbetsuppgif­ter sj

ä

lv inom givna ekonoraiska ramar best

ä

mma om sin orga­nisation. Organisationen vid de enskilda h

ö

gskoleenheterna blir beroende av enhetens storlek och omfattningen av aktu­ella lokal- och utrustnings

ä

renden m.m.

F

ö

r att avlasta h

ö

gskolestyrelsen kan det vara l

ä

mpligt att inr

ä

tta ett st

ä

ndigt arbetsutskott f

ö

r beredning av 

ä

renden

Prop. 1978/79:92       93

av h

ä

r ifr

å

gavarande slag. Till detta utskott kan 

ä

ven be­slutander

ä

tten i vissa fr

å

gor delegeras. Det 

ä

r angel

ä

get att h

ö

gskoleenhetens lokal- och utrustningsplanering h

ä

lls samman raen f

ö

r st

ö

rre byggnadsprojekt kan s

ä

rskilda arbetsgrupper be­h

ö

vas. Vid handl

ä

ggningen av dessa fr

ä

gor b

ö

r tillses att oli­ka intressenter s

å

sora bl.a. anst

ä

llda och studerande f

å

r m

ö

j­lighet att aktivt deltaga i arbetet och att det bedrivs i n

ä

ra samr

ä

d med byggnadsstyrelsen och UUH.

Vidare vill utredningen understrj'ka angel

ä

genheten av att f

ö

ruts

ä

ttningar skapas f

ö

r kontinuitet i handl

ä

ggningen av ett byggnads

ä

rende. Ora s

ä

rskild arbetsgrupp inr

ä

ttas b

ö

r denna s

å

vitt ra

ö

jligt med of

ö

r

ä

ndrad sammans

ä

ttning f

ö

lja ly68f

°

'etaget fr

å

n uppr

ä

ttande av verksam.hetsbeskrivning tills lokalerna tagits i bruk och garantitiden g

å

tt ut. Ut­redningen har n

ä

mligen funni-t att bristande kontinuitet i genomf

ö

randet av ett byggnadsf

ö

retag kan medf

ö

ra att dis­kussioner ora f

ö

rekommande problem f

å

r upprepas och att - i s

ä

msta fall - vid 

ö

verl

ä

ggningar uppn

å

dda resultat 

ö

vei-huvudtaget inte koramer till genomforande. 

Å

terf

ö

ringen av erfarenheter fr

å

n f

ä

rdiga byggnadsf

ö

retag 

ä

r inte heller tillfredsst

ä

llande.

Kravet p

ä

 kontinuitet g

ä

ller 

ä

ven samarbetet med byggnads­styrelsen och UUH. Dessa myndigheter b

ö

r d

ä

rf

ö

r ha en s

ä

r­skild kontaktperson f

ö

r varje h

ö

gskoleenhet sora kan f

ö

lja lokalplaneringen inom enheten. Dessa kontaktpersoner b

ö

r ocks

ä

i erforderlig utstr

ä

ckning f

ö

lja arbetet i enheternas arbetsgrupper redan fr

ä

n b

ö

rjan. I det sammanhanget vill ut­redningen erinra att inom de omr

å

den d

ä

r byggnadsstyrelsen utarbetar lokalprogram kontinuiteten inte heller 

ä

r s

ä

ker­st

ä

lld, eftersom programarbetet sker p

å

 utredningsbyr

å

n och inte p

å

 vederb

ö

rande projekteringsbyr

å

.

De intressenter inom h

ö

gskoleenheten som b

ö

r deltaga i ar­betet med ett byggprojekt 

ä

r de direkta brukarna av lokaler­na p

å

 institutionsniv

å

, dvs. institutionsledning, anst

ä

llda och studerande samt representanter f

ö

r h

ö

gskoleledning, drift-8 

Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

9ii

avdelning och skyddskommitt

é

.

Utredningen f

ö

ruts

ä

tter att s

ä

rskild(a) tj

ä

nsteraan(m

ä

n) kora­mer att avdelas inom h

ö

gskolef

ö

rvaltningen f

ö

r handl

ä

ggning av lokal- och utrustnings

ä

renden av olika slag. Dessa tj

ä

nste­m

ä

n b

ö

r ocks

ä

 anlitas sora sekreterare 

ä

t arbetsutskottet och arbetsgrupper.

Utredningen har tidigare betonat vikten av att de kunskaper och erfarenheter som finns inom byggnadsstyrelsen och UUH ut­nyttjas vid behandling av lokal- och utrustningsfr

å

gor f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning. Enligt utredningens mening beh

ö

vs det 

ä

ven tillg

å

ng till speciell expertis inora h

ö

gsko­lev

ä

sendet. Den utv

ä

rdering av LUP-organisationen som utred­ningen genomf

ö

rt har visat att det centrala LUP-sekretaria­tet utgjort en v

ä

rdefull tillg

å

ng f

ö

r arbetet med lokal- och utrustningsfr

å

gor inom LUP-kommitt

é

erna. LUP-sekreterarna har i sitt arbete i olika LUP-kommitt

é

er och centrala expert­grupper f

ö

rv

ä

rvat v

ä

rdefulla kunskaper och erfarenheter, som de tack vare den gemensamma centrala placeringen haft l

ä

tt att f

ö

rraedla till varandra. Av den tidigare redog

ö

relsen 'f

ö

r deras verksamhet framg

å

r ocks

å

att de specialiserat sig p

å

olika omr

å

den vilket ytterligare 

ö

kat den gemensamma kunskaps-och erfarenhetsbanken. N

ä

r enligt utredningens f

ö

rslag LUP-kommitt

é

ernas arbetsuppgifter i v

ä

sentliga delar 

ö

verf

ö

rs till h

ö

gskoleenheterna, b

ö

r dessa f

å

 tillg

å

ng till en motsvarande, till h

ö

gskolev

ä

sendet knuten expertorganisation. De som ing

å

r i denna organisation b

ö

r s

å

som konsulter kontinuerligt del­taga i h

ö

gskolornas arbete med lokal- och utrustnings

ä

renden samt i samband d

ä

rmed verka f

ö

r enhetlighet och samordning i behandling av lokal- och utrustningsfr

å

gor inom h

ö

gskolev

ä

sen­det. Till skillnad fr

å

n de nuvarande LUP-sekreterarna b

ö

r de d

ä

remot normalt inte fullg

ö

ra seki-eterareg

ö

rom

å

l. De b

ö

r emel­lertid bist

å

 de lokala sekreterarna/handl

ä

ggarna. Behovet av s

å

dant bist

å

nd kommer givetvis att v

ä

xla alltefter den lokala handl

ä

ggarnas kunskaper och erfarenheter samt omfattningen- av den lokala organisationen f

ö

r lokal- och utrustnings

ä

renden.

Prop. 1978/79:92        95

s

å

som underlag 

rör  

ett st

ö

rre lokalprojekt, antingen det g

ä

l­ler ny-, till- eller ombyggnad, k

ö

p eller f

ö

rhyrning fordras en beskrivning av verksamheten i de nya lokalerna. Verksara­het sbosk rivningen b

ö

r beskriva de utbildnings- och forsknings­

ä

ndam

å

l f

ö

r vilka de nya lokalerna skall anv

ä

ndas. Den b

ö

r vara en framtidsbed

ö

raning av behoven. I beskrivningen b

ö

r in­g

å

 dimensioneringsunderlag s

å

som uppgifter om ber

ä

knat antal verksamma personer i lokalerna och om det finns speciella krav p

ä

 lokalerna. Till verksamjietsbeskrivningen b

ö

r fogas ett ramprogram f

ö

r lokalbehovet, som anger ytbehovet av lo­kaler sammanf

ö

rda i grupper alltefter funktion. Vidare b

ö

r redovisas behovet av medel till personal och driftkostnader f

ö

r verksamheten i de nya lokalerna. Byggnadsstyrelsen och UUH g

ö

r erforderliga ber

ä

kningar av kostnaderna f

ö

r lokaler, inredning och utrustning. Byggnadsstyrelsen b

ö

r 

ä

ven redo­visa en ber

ä

knad inarknad&font-family:Verdana'>ö

r de nya lokalerna. Om verk-sajnheten enligt beskrivningen blir mer omfattande 

ä

n i de gamla lokalerna bor av kostnadsber.

ä

kni ngen framg

å

 hur mycket som bel

ö

per p

å

ö

kningen, i f

ö

rekommande fall med uppdelning p

ä

 olika verksamtietsgrenar. F

ö

r utrustningens del b

ö

r UHA g

ö

ra en schablonber

ä

kning med kompletterande uppgifter f

ö

r utrustning som st

ä

ller s

ä

rskilda krav p

å

 lokalerna eller eljest 

ä

r mer kostnadskr

ä

vande

ä

n normalt, I anslutning h

ä

r­till vill utredningen understryka vikten av att lokal- och utrustningsfr

å

gorna hela tiden behandlas parallellt och sam­ordnat.

Verksamhetsbeskrivningen 

ä

r ett mycket betydelsefullt doku­ment. Det b

ö

r tillsammans med ramprogram och kostnadsupp­skattningar ge ett b

ä

ttre underlag f

ö

r statsmakternas st

ä

ll­ningstagande om investering i lokaler, utrustning och inred­ning f

ö

r det i verksamhetsbeskrivningen angivna 

ä

ndam

å

let 

ä

n nuvarande byggprogramhandlingar.

Verksarahetsbeskrivningen m.m. skall pr

ö

vas av h

ö

gskolestyrel­sen. H

ö

gskoleenheten b

ö

r 

ä

ven tillsammans med byggnadsstyrel­sens regionala organ unders

ö

ka om ifr

å

gavarande lokalbehov kan tillgodoses enbart genom omdispositioner inom det lokal-

Prop. 1978/79:92       96

best

å

nd som h

ö

gskolestyrelsen f

ö

rfogar

ö

ver eller eljest inom befintliga statliga lokaler.

H

ö

gskoleenhet b

ö

r fortl

ö

pande redovisa f

ö

r byggnadsstyrelsen sina aktuella lokalbehov och de b

å

da myndigheterna b

ö

r till­sammans bed

ö

ma vilka 

å

tg

ä

rder som skall vidtagas f

ö

r att t

ä

cka behoven. Byggnadsstyrelsen beslutar d

ä

rvid i s

ä

dana fr

ä­

gor sora den har bemyndigande att besluta om s

å

som k

ö

p, f

ö

r­hyrningar  och mindre byggnadsarbeten inom den investerings­rara som styrelsen disponerar. Uppkommer behov av prioritering av s

ä

dan.a byggnadsprojekt fr

å

n olika h

ö

gskoleenheter skall samr

å

d ske med UH

Ä

.

Sedan ett 

ä

rende f

ä

rdigbehandlats i h

ö

gskolestyrelsen 

ö

ver­l

ä

mnar styrelsen det till regionstyrelsen som med eget yttran­de vidarebefordrar 

ä

rendet till UH

Ä

. Som utredningen tidigare framh

å

llit b

ö

r regionstyrelsen begr

ä

nsa sitt yttrande till att avse s

å

dana lokaliserings- och dimensioneringsfr

å

gor som ligger inom styrelsens ansvarsomr

å

de. N

å

gon detaljgranskning b

ö

r inte f

ö

rekoiruna.

UH

Ä

 granskar det framlagda lokalbehovet fr

ä

mst med h

ä

nsyn till inriktning och omfattning av de verksamheter som skall bedrivas i de nya lokalerna. UH

Ä

 har 

ä

ven att beakta lokali­seringsfr

å

gan. Inom UH

Ä

 pr

ö

var planeringsberedningarna in­riktningen av den h

ö

gre utbildningen och forskningen och utarbetar petitaunderlag till UH

Ä

:s styrelse. Med den syn p

å

 integration mellan olika slag av resurser som utredningen f

ö

retr

ä

der 

ä

r det naturligt att planeringsberedningarna f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning pr

ö

var

ä

ven verksamhetsbe­skrivningar f

ö

r nya lokaler, ny inredning och ny utrustning.

P

å

 grundval av UH

Ä

:s planeringsunderlag pr

ö

var rege­ringen behoven och l

ä

mnar i f

ö

rekommande fall f

ö

rslag till riksdagen i budgetpropositionen eller i s

ä

rpro­position allteftersom 

ä

rendena f

ä

rdigberetts. Riksdagen f

å

r h

ä

rraed p

å

 ett tidigare stadium 

ä

n f.n. ta st

ä

llning till byggnadsobjektens inriktning, omfattning och kostna-

Prop. 1978/79:92

97

der. Genom att en ramkostnad anges f

ö

r varje objekt beh

ö

ver detta i normalfallet endast behandlas en g

å

ng av riksdagen.

Med st

ö

d av riksdagens beslut l

ä

mnar regeringen planerings­direktiv till ber

ö

rda myndigheter med besked om huvudsaklig inriktning av verksamheten samt ramar f

ö

r kostnad f

ö

r byg­gande, inredning resp. utrustning.

Utredningen 

ä

r v

ä

l medveten om de sv

å

righeter som 

ä

r f

ö

r­bundna med att p

å

 ett tidigt stadium fastst

ä

lla en realis­tisk kostnad. Enligt utredningens mening m

å

ste emellertid s

å

dana krav st

ä

llas p

å

 verksamhetsbeskrivningen att detta blir m

ö

jligt. F

ö

r kostnadsber

ä

kningar r

ä

cker det inte med generella j

ä

mf

ö

relser med tidigare uppf

ö

rda byggnader av lik­nande slag. Utredningen f

ö

ruts

ä

tter att byggnadsstyrelsen har tillr

ä

ckligt statistiskt kostnadsmaterial f

ö

r att kunna g

ö

ra en kostnadskalkyl f

ö

r objektet. I fr

å

ga om lokaler med speciella krav kan det dock bli erforderligt med s

ä

rskilda funktionsstudier f

ö

r att f

ä

ett tillr

ä

ckligt underlag f

ö

r ramprogramme t.

D

ä

rest lokalbehovet kommer att tillgodoses genom nybyggnad, 

ä

r grundl

ä

ggningskostnaderna beroende av byggnadens slutliga placering. Eftersom endast en normal grundl

ä

ggningskostnad kan ing

å

 i ramkostnaden b

ö

r byggnadsstyrelsen ha m

ö

jlighet att t

ä

cka extra grundl

ä

ggningskostnader fr

ä

n anslag som st

å

r till styrelsens f

ö

rfogande.

Det g

ö

rs ofta g

ä

llande att systemet med ramkostnader 

ä

r s

ä

r­skilt sv

å

rt att anv

ä

nda vid ombyggnader, eftersom det vid dessa framkommer behov av 

å

tg

ä

rder som inte f

ö

rutsetts. En­ligt utredningens mening 

ä

r det snarast ett sk

ä

l f

ö

r att an­v

ä

nda metoden med ramkostnad. 

Ä

ven i dessa fall m

å

ste kr

ä

vas att underlaget 

ä

r s

å

 fullst

ä

ndigt att beslutsfattaren 

ö

ver­blickar de ekonoraiska konsekvenserna och bl.a. kan v

ä

ga ett ombyggnadsalternativ mot nybyggnad.

Prop. 1978/79:92       98

Det 

ä

r uppenbart otillfredsst

ä

llande att som nu meddela pro­jekteringsbeslut utan att samtidigt besluta om en ekonomisk ram f

ö

r projektet. De erfarenheter som vunnits av den nuva­rande handl

ä

ggningsordningen d

ä

r regeringen p

å

 ett rela­tivt sent stadium - n

ä

r lokalprogram och systemhandlingar 

ä

r f

ä

rdiga - fastst

ä

ller ramar som n

ö

dv

ä

ndigg

ö

r omarbet­ningar av lokalprogrammet  talar 

ä

ven f

ö

r den h

ä

r f

ö

reslag­na ordningen. S

å

dana omarbetningar p

å

 ett sent stadium ger s

ä

kerligen ett s

ä

mre slutresultat 

ä

n om programarbetet fr

å

n b

ö

rjan f

å

tt genomf

ö

ras inom en best

ä

md kostnads- eller yt-ram. Genom ett s

å

dant f

ö

rfaringss

ä

tt kan byggprocessen ocks

å

p

å

skyndas. Utredningen vill erinra om att det 

ä

ven inom ra­men f

ö

r nuvarande handl

ä

ggningsordning f

ö

rekommit att rege­ringen p

å

 ett tidigt stadium schablonm

ä

ssigt fastst

ä

llt yt-eller kostnadsramar f

ö

r ett lokalbehov och att detta bed

ö

mts vara positivt f

ö

r det fortsatta programarbetet och det slut­liga resultatet,

ä

ven ora lokalbrukarna ansett att ramen i och f

ö

r sig varit f

ö

r sn

ä

v.

Regeringen b

ö

r s

å

ledes uppdra 

å

t byggnadsstyrelsen att pro­grammera och projektera ny- eller ombyggnaden. Ansvaret f

ö

r byggnadsf

ö

retagets genomf

ö

rande vilar fr

å

n denna tidpunkt p

å 

byggnadsstyrelsen.

Uppdraget till byggnadsstyrelsen att utarbeta lokalprogram b

ö

r enligt utredningens mening inneb

ä

ra att byggnadsstyrel­sen skall tillse att lokalprogram kommer till st

å

nd och att byggnadsstyrelsen skall leda detta arbete. Det grundl

ä

ggande arbetet med lokalprogrammen b

ö

r liksom hittills utf

ö

ras inom h

ö

gskoleenheten och med anlitande av den expertis inora omr

å­

det som h

ö

gskoleenheten finner l

ä

mplig.

Det 

ä

r angel

ä

get att arbetet inom byggnadsstyrelsen organi­seras p

å

 s

å

dant s

ä

tt att kontinuiteten p

å

 nyttjarsidan f

ä

r sin motsvarighet p

ä

 byggsidan. Byggnadsstyrelsen utser pro­jektledare (jfr avsnitt 2.3-2) och annan personal fr

å

n ver­ket som skall arbeta med projektet. Som projektledare b

ö

r i

Prop. 1978/79:92        99

f

ö

rsta hand styrelsens kontaktram f

ö

r ifr

å

gavarande bygg­objekt komma i fr

å

ga. Projektledaren tar kontakt med h

ö

gsko­leenheten som beslutar om former f

ö

r arbetet och i f

ö

rekom­mande fall aktiverar den tidigare arbetsgruppen. Under led­ning av byggnadsstyrelsens projektledare g

ö

rs ett detaljerat lokalprogram, omfattande s

å

v

ä

l prim

ä

r- som sekund

ä

rytor, vilket underst

ä

lls h

ö

gskolestyrelsen. I programmet skall ocks

å

 ing

å

 ett program f

ö

r lokalernas inredning. N

ä

r det f

ö

religger ett av h

ö

gskolestyrelsen godk

ä

nt lokalprogram 

ö

verl

ä

mnas detta till byggnadsstyrelsen,som d

ä

refter fort­s

ä

tter projekteringen fram till bygghandlingar. Projekte­ringen b

ö

r ske i n

ä

ra kontakt med h

ö

gskolestyrelsen. P

ä

 sam­ma s

ä

tt behandlas inrednings fr

å

gor.

Samtidigt som byggnadsstyrelsen f

å

r i uppdrag att fullf

ö

lja byggprojektet b

ö

r UUH f

å

 i uppdrag att tillsammans med h

ö

g­skoleenheten utarbeta utrustningsprogram som underst

ä

lls h

ö

g­skolestyrelsen.

Byggnadsstyrelsen och UUH tar sora n

ä

mnts i sina resp, petita upp anslagsbehoven n

ä

r planeringsarbetet fortskridit s

å

 l

å

ngt att man kan bed

ö

ma vilket budget

å

r kostnaderna kommer att be­lasta. Om myndigheterna finner att f

ö

rslagen kan realiseras inom planeringsdirektivens ram beg

ä

r byggnadsstyrelsen bygg­uppdrag och UUH upphandlingsuppdrag hos regeringen. Om myn­digheterna finner att programmen av andra sk

ä

l 

ä

n av kostnads­utvecklingen inte kan realiseras inora planeringsdirektivens ram skall de omg

å

ende anm

ä

la detta till regeringen. Om rege­ringen finner det sk

ä

ligt att den fastst

ä

llda ramen 

ö

verskrids underst

ä

lls fr

å

gan

å

nyo riksdagens pr

ö

vning. Endast ora nya tvingande orast

ä

ndigheter f

ö

ranlett utvidgning av det ursprung­liga programmet b

ö

r en s

å

dan ompr

ö

vning medges.

N

ä

r regeringen anvisat medel och gett byggnadsstyrelsen i uppdrag att bygga b

ö

r

ä

ven under sj

ä

lva byggprocessen bygg­nadsstyrelsen arbeta i n

ä

ra kontakt med h

ö

gskoleenheten.

Prop. 1978/79:92

100

F

ö

rslaget till ny handl

ä

ggningsordning l

ä

gger ett st

ö

rre an­svar p

å

 de enskilda h

ö

gskoleenheterna

ä

n vad som hittills va­rit fallet och skjuter 

ö

ver ett st

ö

rre ansvar f

ö

r utformning­ en av lokalerna p

å

 brukarna. Utbildningsv

ä

sendet och bygg­nadsstyrelsen kommer 

ä

ven i framtiden att samarbeta intimt med byggnads fr

å

gorna. F

ö

r att detta samarbete skall l

ö

pa smidigt och beslut kunna fattas snabbt b

ö

r byggnadsstyrel­sens regionala enheter ges st

ö

rre befogenheter s

å

 att den de­centralisering av ansvar som inom h

ö

gskolesektorn 

ä

ger rum som en f

ö

ljd av h

ö

gskolereformen f

å

r en motsvarighet p

å 

byggsidan.

6.5       Ers

ä

ttnings- och kompletteringsanskaffning av

utrustning och inredning__________________ 

6.5.1     Inledning

Ers

ä

ttnings- och kompletteringsanskaffning av utrustning har kommit att bli en allt viktigare uppgift f

ö

r LUP-organisatio­nen. I utrustningsplanen f

ö

r budget

å

ret 1976/77 har f

ö

r

ä

nda­m

å

let uppf

ö

rts en kostnadsram p

å

 32 milj. kr. till UK

Ä

:s dispo­sition varav ca 7 milj. kr. anv

ä

nts f

ö

r utrustning f

ö

r nya kurser, nya tj

ä

nster och nya lokaler samt ca 0,6 milj. kr. f

ö

r planm

ä

ssig ers

ä

ttningsanskaffning av inredning. F

ö

r budget­

å

ret 1977/78 uppf

ö

rdes i utrustningsplanen en kostnadsram p

å 

1)2 milj. kr. till UH

Ä

:s disposition. Anslaget f

ö

rdelas av UH

Ä 

efter beredning av LUP-organisationen och UUH. Den nuvarande handl

ä

ggningen framg

å

r av avsnitten 2.1.3 och 2.1.1). L

ä

roan­stalterna har framf

ö

rt att detta anslag f

å

r en allt st

ö

rre betydelse f

ö

r den grundl

ä

ggande utbildningen och forskningen/ forskarutbildningen. Av anslagsframst

ä

llningarna ang

å

ende er­s

ä

ttningsanskaffningar fr

ä

n senare 

å

r framg

å

r att l

ä

roanstal­ternas totala anspr

å

k 

ä

r flera g

å

nger st

ö

rre

ä

n den anvisade ramen.

I framtiden b

ö

r enligt utredningens mening behandlingen av dessa fr

å

gor anpassas till den nya h

ö

gskoleorganisationen.

Prop. 1978/79:92

lOi

Hittillsvarande erfarenheter av nu g

ä

llande handl

ä

ggnings­ordning, som utredningen har redovisat i avsnitt 5.3.7, b

ö

r d

ä

rvid beaktas. Utredningen f

ö

resl

ä

r vidare att utrustning resp, inredning handl

ä

ggs var f

ö

r sig.

6.5.2     Utrustning

I likhet med vad utredningen f

ö

resl

å

r f

ö

r lokalplanering och programarbete b

ö

r 

ä

ven de uppgifter sora LUP-organisationen fullg

ö

r i fr

å

ga om ers

ä

ttnings- och kompletteringsanskaff­ning av utrustning i forts

ä

ttningen handl

ä

ggas inora h

ö

gsko­leorganisationen.

Utredningen anser att petitaarbetet f

ö

r anskaffning av ut­rustning i huvudsak b

ö

r ansluta sig till de former sora g

ä

ller f

ö

r andra resurser. Resp. organ inom h

ö

gskoleenheten b

ö

r l

ä

ra­na f

ö

rslag till h

ö

gskolestyrelsen, som p

å

 grundval av dessa f

ö

rslag beg

ä

r medel f

ö

r enheten. UUH b

ö

r bitr

ä

da h

ö

gskole­styrelserna med kostnadsber

ä

kningar m.m.

N

ä

r det g

ä

ller anslagsutformning b

ö

r medel f

ö

r utrustnings­anskaffning 

ä

ven i forts

ä

ttningen anvisas i form av en s

ä

r­skild kostnadsram inom utrustningsplanen och inte l

ä

ggas in i sektorsanslag, fakultetsanslag eller andra anslag. Det fr

ä

msta sk

ä

let f

ö

r att beh

å

lla ett s

ä

rskilt anslag 

ä

r de former f

ö

r budgetering som utredningen anser sig b

ö

ra f

ö

resl

å

 i nuvarande l

ä

ge. P

å

 sikt kan det dock bli m

ö

jligt att anvisa medel till utrustningsanskaffning i samma ordning som till andra resurser f

ö

r drift

ä

ndam

å

l, dvs. sektors- och fakultetsanslag.

H

ä

r det g

ä

ller budgetering har utredningen 

ö

verv

ä

gt om ansla­get i regeringens f

ö

rslag till riksdagen skulle kunna delas upp antingen p

å

 regionala ramar eller p

å

 de enskilda h

ö

gskole­enheterna. UH

Ä

 skulle i s

å

 fall endast disponera ett mindre belopp f

ö

r of

ö

rutsedda utgifter. Uppdelningen skulle kunna ske i budgetpropositionen och f

ö

rdelningen ske i regleringsbrevet.

Prop. 1978/79:92

102

s

å

 l

ä

nge kostnadsramarnas storlek medf

ö

r att en planm

ä

ssig ers

ä

ttningsanskaffning med ledning av avskrivningstiden 

ä

r om

ö

jlig skulle emellertid uppdelning av ramen i budgetpro­positionen eller i regleringsbrev p

å

 regioner eller h

ö

gsko­leenheter inneb

ä

ra en detaljgranskning och reglering p

å 

f

ö

r h

ö

g niv

å

 och en centralisering i j

ä

mf

ö

relse med nuva­rande ordning. Tidigare erfarenheter av en s

å

dan detaljreg­lering av detta anslags motsvarighet 

ä

r enligt vad utred­ningen erfarit inte goda. Vidare b

ö

r beaktas att regionsty­relserna 

ä

r organ f

ö

r planering av den grundl

ä

ggande utbild­ningen och har satts samman f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l. Eftersom det h

ä

r till stor del g

ä

ller ers

ä

ttningsanskaffning f

ö

r forsk­ning/forskarutbildning 

ä

r regionstyrelsen mindre l

ä

mplig som f

ö

rdelningsorgan f

ö

r dessa 

ä

ndam

å

l. Ett s

ä

rskilt organ skul­le allts

å

 beh

ö

va inr

ä

ttas.

F

ö

r en fortsatt central f

ö

rdelning av UH

Ä

av en f

ö

r hela ri­ket gemensam kostnadsram talar f

ö

rst och fr

ä

mst att den nu­varande ordningen med en s

å

dan central f

ö

rdelning har funge­rat tillfredsst

ä

llande. I ett l

ä

ge d

ä

r behoven vida 

ö

versti­ger tillg

ä

ngliga medel ger en central f

ö

rdelning av UH

Ä

m

ö

j­lighet att av den totala ramen g

ö

ra en koncentrerad st

ö

rre insats f

ö

r n

å

gon h

ö

gskoleenhet eller utbildningssektor d

ä

r behovet av ers

ä

ttningsutrustning bed

ö

ms som s

ä

rskilt angel

ä

get.

Utredningen f

ö

resl

å

r att det i budgetpropositionen s

å

som hit­tills f

ö

rs upp en kostnadsram till UH

Ä

:s disposition f

ö

r er­s

ä

ttnings- och kompletteringsanskaffning av utrustning. Ut­redningen har erfarit att en delvis ny handl

ä

ggningsordning till

ä

mpas vid f

ö

rdelningen av kostnadsramen f

ö

r budget

å

ret 1977/78. Denna handl

ä

ggningsordning inneb

ä

r bl.a.  att l

ä

roanstalterna f

å

tt st

ö

rre m

ö

jlighet att inom givna ramut­rymmen f

ö

rdela medel till institutionerna. Utredningen anser att detta system b

ö

r kunna vidareutvecklas s

å

 att det lokala inflytandet st

ä

rks ytterligare. Det b

ö

r 

ö

verv

ä

gas att g

ö

ra en mer schablonm

ä

ssig f

ö

rdelning av UH

Ä

-ramen p

å

 h

ö

gskoleen­heterna varvid UH

Ä

 beh

å

ller en del f

ö

r sin disposition f

ö

r

Prop. 1978/79:92

103

eventuell justering av f

ö

rdelningen och f

ö

r of

ö

rutsedda be­hov. Utrustningslistorna b

ö

r d

ä

rvid kunna stanna p

å

 lokal ni­v

å

under petita- och budgeteringsskedena och p

å

central niv

å 

endast ligga till grund f

ö

r injH:s upphandlingsbeslut.

LUP-n

ä

mnden bereder f.n. f

ö

rdelningen av utrustningsanslaget f

ö

r UH

Ä

:s styrelse. H

ö

gskoleenheterna och personal och stu­derande b

ö

r 

ä

ven i framtiden f

ä

 deltaga i denna beredning. Det b

ö

r ankomma p

ä

UH

Ä

 att besluta om l

ä

mpliga former f

ö

r detta. UUH b

ö

r 

ä

ven i forts

ä

ttningen medverka i berednings­arbetet.

6.5.3     Inredning

F

ö

r s.k. planm

ä

ssig ers

ä

ttningsanskaffning av inredning finns kostnadsramen Till universitets- och h

ö

gskole

ä

mbetets disposition, UH

Ä

~ramen, dvs. samma ram sora avser ers

ä

ttnings­anskaffning av utrustning. Vidare finns en i inredningsplanen uppf

ö

rd kostnadsrara Till byggnadsstyrelsens disposition, som f

å

r utnyttjas f

ö

r nyinredning och ers

ä

ttningsanskaffning av inredning fr

ä

mst i samband med omdispositioner eller s

å

dana sm

ä

rre ombyggnader som styrelsen sj

ä

lv beslutar om och f

ö

r vilka s

ä

rskilda kostnadsramar inte finns uppf

ö

rda i investe­ringsplanen. Kostnadsramen Till byggnadsstyrelsens disposi­tion f

å

r inte utan regeringens medgivande utnyttjas f

ö

r in­redning av ut

ö

kade lokaler i f

ö

rhyrningar och den skall inte anv

ä

ndas f

ö

r inredning av allm

ä

nna f

ö

rvaltningslokaler inom utbildningsdepartementets omr

å

de.

Uppdelningen av ansvaret f

ö

r inredningsfr

ä

gor upplevs av ra

ä

nga lokalnyttjare som opraktisk. Ansvarsf

ö

rh

å

llandena anses oklara och gr

ä

nsdragningen mellan olika slag av inredningsbehov 

ä

r sv

å

r att uppr

ä

tth

ä

lla.

Utredningen anser att ansvaret f

ö

r all anskaffning av inred­ning b

ö

r l

ä

ggas p

ä

 en enda myndighet. Byggnadsstyrelsen sva­rar f

ö

r ny inredning till lokaler f

ö

r h

ö

gre utbildning och

Prop. 1978/79:92

loi.

forskning och har en organisation f

ö

r inredningsfr

å

gor. Om ansvaret l

ä

ggs p

å

 byggnadsstyrelsen blir det s

å

ledes ett enda organ som svarar f

ö

r samtliga inredningsfr

ä

gor inom h

ö

gskole­omr

å

det. En kostnadsram b

ö

r allts

ä

 st

ä

llas till byggnadssty­relsens disposition f

ö

r all ers

ä

ttningsanskaffning av inred­ning.

Petitaarbetet f

ö

r denna ers

ä

ttningsanskaffning b

ö

r inom h

ö

g­skoleenheterna ske p

å

 samma s

ä

tt som i fr

ä

ga om ers

ä

ttnings­anskaffning av utrustning. H

ö

gskolestyrelserna l

ä

mnar f

ö

rslag till UH

Ä

 som sammanst

ä

ller behoven och med eget yttrande l

ä

m­nar 

ö

ver dessa till byggnadsstyrelsen. Styrelsen tar upp dem i sin petita.

F

ö

rdelningen av medel b

ö

r g

å

 till p

å

 liknande s

ä

tt som f

ö

r UH

Ä

-ramen raed den skillnaden att det 

ä

r byggnadsstyrelsen i st

ä

llet f

ö

r UH

Ä

 sora f

ö

rdelar medlen. H

ö

gskoleenheterna, an­st

ä

llda och studerande b

ö

r ha inflytande 

ö

ver f

ö

rdelningen.

H

ö

gskolans egna organ b

ö

r i viss utstr

ä

ckning kunna svara f

ö

r ink

ö

p, i f

ö

rekommande fall efter g

ä

llande avropsavtal.

6.6       Expertgrupper

LUP-n

ä

mnden har, som utredningen redovisat i avsnitt 2.1.6, sedan 

å

tskilliga

å

r s

ä

v

ä

l permanenta som tillf

ä

lliga expert­grupper f

ö

r speciella fr

ä

gor inom lokal- och utrustningsomr

ä­

det. I dessa expertgrupper, till vilka utredningen 

ä

ven r

ä

k­nar datagruppen, ing

å

r f

ö

retr

ä

dare f

ö

r n

ä

rmast ber

ö

rda verk, l

ä

roanstalter och frist

å

ende experter. Av utv

ä

rderingen fram­g

å

r att expertgruppernas arbete 

ö

ver lag r

ö

ner uppskattning och allm

ä

nt f

ö

rordas att de skall beh

å

llas i framtiden.

Utredningen anser f

ö

r egen del att behovet av s

ä

rskilda ex­pertgrupper inom lokal- och utrustningsonur

å

det 

ä

r styrkt och att det d

ä

rf

ö

r 

ä

ven i forts

ä

ttningen b

ö

r finnas s

å

dana p

å 

central niv

å

. Med h

ä

nsyn till sambandet med 

ö

vrig verksamhet

Prop. 1978/79:92        105

inom h

ö

gre utbildning och forskning b

ö

r expertgrupperna vara knutna till UH

Ä

. I samband med ett genomf

ö

rande av utredningens f

ö

rslag b

ö

r - efter h

ö

rande av h

ö

gskoleenheter och andra be­r

ö

rda myndigheter - de permanenta expertgruppernas antal och verksamhetsomr

å

den ompr

ö

vas. Liksom hittills b

ö

r 

ä

ven till­f

ä

lliga expertgrupper kunna tills

ä

ttas f

ö

r s

ä

rskilda, begr

ä

n­sade utredningsuppgifter. Expertgrupperna b

ö

r 

ä

ven bitr

ä

da myndigheter utanf

ö

r h

ö

gskoleomr

å

det.

6.7      Information och utbildning

Byggnadsstyrelsen, LUP-n

ä

mnden, UK

Ä

 och UUH gav 

å

r 1971) ge­mensamt ut en skrift om lokaler, inredning och utrustning f

ö

r universitet och h

ö

gskolor. Skriften riktade sig till lokal­brukare m.fl. vid dessa l

ä

roanstalter.

Vid de 

ö

verl

ä

ggningar som utredningen haft med lokalbrukare har utgivningen av denna skrift i och f

ö

r sig bed

ö

mts som ett v

ä

rdefullt initiativ. Det har emellertid fr

å

n flera h

å

ll be­tonats att deras m

ö

jligheter att medverka i programarbete och projektering begr

ä

nsats av att de saknar tillr

ä

ckliga kunska­per om detta arbete (avsnitt 5.3.9). De har inte heller f

ö

rut­s

ä

ttningar att till

ä

mpa sina kunskaper om verksamhetens krav vid utarbetande av lokalprogram och vid bed

ö

mning av rit­ningar o.d.

Enligt utredningens mening b

ö

r en handbok utarbetas f

ö

r myn­digheter och lokalbrukare som skall deltaga i lokal- och ut­rustnings

ä

renden. Handboken b

ö

r kompletteras med n

å

gon form av utbildning om byggprocessen, samarbetsfr

å

gor och ritnings­granskning innan program- och projekteringsarbete b

ö

rjar. Detta skulle enligt utredningens mening vara av v

ä

rde inte endast inom h

ö

gskoleomr

å

det utan en s

å

dan utbildning borde aktualiseras f

ö

r hela statsf

ö

rvaltningen. Det 

ä

r l

ä

mpligt att UHA, byggnadsstyrelsen och UUH i forts

ä

ttningen samverkar p

å 

detta informationsomr

å

de.

Prop. 1978/79:92

106

En annan fr

å

ga som ocks

ä

 tagits upp med utredningen 

ä

r hur program- och projekteringsexperterna skall f

å

 erforderlig k

ä

nnedom om den verksamhet f

ö

r vilka nya lokaler avses. Ut­redningens f

ö

rslag om programarbetet i avsnitt 6.I4 syftar bl.a. till att f

ä

 raed byggexpertisen p

å

 ett tidigare stadium i processen, varigenom f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r 

ö

msesidigt in­formationsutbyte

ö

kar.

6.8       Kansliorganisation och personal

6.8.1     U 68 om organisation och personal

U 68 f

ö

reslog i bet

ä

nkandet (SOU 1973:1)7) H

ö

gskolornas f

ö

r­valtning bl.a. att p

å

 central niv

å

 en s

ä

rskild lokal- och ut­rustningsberedning skulle inr

ä

ttas inora UH

Ä

. Denna beredning f

ö

reslogs f

å

ansvar f

ö

r planering m.m. av s.k. basresurser som lokaler, utrustning, bibliotek, serviceinr

ä

ttningar i 

ö

v­rigt och f

ö

rvaltningsresurser. En s

ä

rskild basresursenhet borde finnas f

ö

r planeringsuppgifter f

ö

r basresurser och ser­vicefunktioner. Med U 68:s f

ö

rslag till f

ö

rdelning av LUP-organisationens uppgifter lokalt och centralt r

ä

knade U 68 med sammanlagt tre person

å

rs resurser chefs- och handl

ä

ggande personal (motsvarande huvudsekreterare och tv

å

 bitr

ä

dande sekreterare) och 1,5 person

å

rs bitr

ä

desresurser f

ö

r UH

Ä

. F

ö

r den lokala h

ö

gskolef

ö

rvaltningen f

ö

reslog U 68 att i h

ö

gsko­leenheter med forskning och forskarutbildning skulle lokal-och utrustningsfr

å

gor organiseras tillsaramans med planering f

ö

r andra funktioner. En s

ä

rskild arbetsenhet f

ö

r basresur­ser och budget skulle ha hand om bl.a. lokaler, utrustning och servicefr

å

gor. F

ö

r st

ö

rre h

ö

gskoleenheter med enbart grund­l

ä

ggande utbildning (t.ex. 

Ö

rebro) f

ö

reslog U 68 att en hand­l

ä

ggande tj

ä

nsteman borde ber

ä

knas f

ö

r bl.a. basresursplane­ring. F

ö

r utbyggnadsorter f

ö

reslog U 68 i huvudbet

ä

nkandet (SOU 1973:3) att dessa skulle bitr

ä

das i lokal- och utrust­ningsfr

å

gor av vissa st

ö

rre h

ö

gskolor och att dessa h

ö

gskolor skulle ges resurser f

ö

r detta. Varje h

ö

gskolestyrelse borde dock inom sitt omr

å

de vara det ansvariga beslutande organet i

Prop. 1978/79:92

107

hith

ö

rande fr

å

gor.

I prop. 1975:9 anf

ö

rde f

ö

redraganden att i avvaktan p

å

 en utv

ä

rdering och underlag f

ö

r en bed

ö

mning av LUP-organisa­tionen denna borde i huvudsak best

å

. F

ö

redraganden r

ä

knade t.v. inte med n

å

gon s

ä

rskild enhet f

ö

r basresurser inora UH

Ä 

och inte heller med n

å

gon beredning. Omfattningen av perso­nalresursbehoven m.m. p

ä

 olika niv

å

er skulle ber

ä

knas av en central och sex regionala organisationskommitt

é

er.

6.8.2     Utredningens f

ö

rslag

Inledning

Utredningens f

ö

rslag i f

ö

reg

å

ende avsnitt av kap. 6 inneb

ä

r bl.a. att tyngdpunkten i arbetet raed lokal- och utrustnings-fr

å

gor koramer att ligga p

å

 lokal niv

å

inom h

ö

gskolan. Det g

ä

ller framf

ö

r allt lokalplanering och prioritering samt pro­gramarbete. H

ö

gskoleenheterna kommer s

å

ledes att svara f

ö

r verksamhetsbeskrivning och ramprogram samt medverka i program­arbete och under projekterings- och byggstadierna. De st

ö

rre h

ö

gskoleenheterna har redan i dag s

ä

rskild personal f

ö

r lokal­fr

å

gor, bl.a. programarbete. Betr

ä

ffande den regionala niv

å

n medf

ö

r utredningens f

ö

rslag inte n

ä

gon n

ä

mnv

ä

rd arbetsbelast­ning. D

ä

reraot har utredningen i det f

ö

reg

å

ende f

ö

rordat att UH

Ä

f

å

r vissa centrala uppgifter i fr

ä

ga ora lokaler och utrust­ning. Dessa f

ö

rh

å

llanden har varit best

ä

mmande f

ö

r utredning­ens f

ö

ljande f

ö

rslag till organisation f

ö

r handl

ä

ggning av lokal- och utrustnings

ä

renden.

Organisation och personal p

å

 lokal niv

å

De lokal- och utrustningsfr

å

gor sora kommer att handl

ä

ggas av h

ö

gskoleenhet 

ä

r i huvudsak pr

ö

vning och planering f

ö

r lokal-och utrustningsbehov samt uppr

ä

ttande av verksamhetsbeskriv­ningar och annat underlag i lokal- och utrustnings

ä

renden. F

ö

r dessa och liknande arbetsuppgifter finns redan personal vid universiteten, de tekniska h

ö

gskolorna samt karolinska

Prop. 1978/79:92

108

institutet i Stockholm. Vad utredningen anf

ö

rt inneb

ä

r emel­ lertid att sekreterareuppgifterna i lokal- och utrustnings­

ä

renden i st

ö

rre utstr

ä

ckning 

ä

n hittills kommer att sk

ö

tas av h

ö

gskolans egen personal i st

ä

llet f

ö

r av personal fr

å

n det centrala LUP-sekretariatet. Med h

ä

nsyn h

ä

rtill och med beaktande av den f

ö

rv

ä

ntade omfattningen av programarbetet under de n

ä

rmaste

å

ren vid olika h

ö

gskoleenheter r

ä

knar ut­redningen med att det beh

ö

vs ytterligare en handl

ä

ggare vid vardera av universiteten i Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], G

ö

teborg och Stockholm samt vid tekniska h

ö

gskolan i Stockholm.

Vid h

ö

gskoleenheter som inte har s

ä

rskild personal avdelad f

ö

r lokal- och utrustnings

ä

renden r

ä

knar utredningen med att dessa 

ä

renden normalt kommer att handl

ä

ggas av befintlig per­sonal inom h

ö

gskolef

ö

rvaltningen. Uppkommer vid s

å

dan h

ö

gsko­la ett stort lokal

ä

rende, som kr

ä

ver s

ä

rskilda insatser, f

å

r tillf

ä

llig personal anst

ä

llas f

ö

r 

ä

ndam

å

let. I anslutning h

ä

r­till vill utredningen erinra ora att det enligt utredningens f

ö

rslag kommer att i UH

Ä

 finnas konsulenter f

ö

r lokal- och utrustnings

ä

renden. Denna expertorganisation st

å

r till f

ö

rfo­gande f

ö

r h

ö

gskolev

ä

sendet i dess helhet, men dess insatser blir s

ä

rskilt betydelsefiiLla f

ö

r de mindre h

ö

gskoleenheterna.

Organisation och personal inom UH

Ä

Utredningen har i det f

ö

reg

å

ende f

ö

reslagit att i fr

å

ga om lokal- och utrustnings

ä

renden i huvudsak f

ö

ljande arbetsupp­gifter skall ankomma p

å

 UH

Ä

, n

ä

mligen

. pr

ö

vning och planering av lokal- och utrustningsbehov inkl.

prioritering . pr

ö

vning av verksamhetsbeskrivningar o.a. underlag i lokal-

och utrustnings

ä

renden (ej kostnadsber

ä

kningar) . information och utbildning av h

ö

gskolepersonal som skall

medverka i bygg- och utrustningsprocesser . bitr

ä

de med expertis vid h

ö

gskoleenheternas handl

ä

ggning av

lokal- och utrustnings

ä

renden.'

Prop. 1978/79:92

109

De lokal- och utrustningsfr

å

gor som utredningen f

ö

reslagit skall handl

ä

ggas av UH

Ä

 b

ö

r beredas av byr

å

n f

ö

r budget och basresurser. Konsulenterna och erforderlig kanslipersonal b

ö

r knytas till denna byr

å

. Utredningen vill i detta samman­hang erinra om att UH

Ä

:s f

ö

rs

ö

ksdjurskonsulent 

ä

r knuten till n

ä

mnda byr

ä

.

Som utredningen har anf

ö

rt b

ö

r LUP-n

ä

mndens expertgrupper finnas kvar och olika specialutredningar inom omr

å

det b

ö

r 

ä

ven i forts

ä

ttningen kunna tills

ä

ttas av UH

Ä

 och knytas till byr

å

n f

ö

r budget och basresurser. Utredningen finner det d

ä

r­emot inte motiverat att inr

ä

tta en s

ä

rskild planeringsbered­ning inom UH

Ä

 f

ö

r lokal- och utrustningsfr

å

gor. Utredningens f

ö

relag till handl

ä

ggningsordning inneb

ä

r att olika slag av resurser skall behandlas tillsammans. Planeringsberedningarna f

ö

r utbildning och forskning b

ö

r d

ä

rf

ö

r pr

ö

va lokalbehov och verksamhetsbeskrivningar m.m. Det 

vore  

inkonsekvent att p

ä

 det centrala planet bryta ut pr

ö

vningen av dessa fr

å

gor till en s

ä

rskild beredning.

Utredningen vill stryka under vikten av att det samarbete p

å 

central niv

å

 som 

ä

gt rum inom LUP-n

ä

mnden forts

ä

tter. Det b

ö

r emellertid ankomma p

å

 ber

ö

rda myndigheter, fr

ä

mst UH

Ä

, byggnads­styrelsen och UUH att besluta om formerna f

ö

r detta samarbete.

Vad personalresurserna inom UH

Ä

 ang

å

r r

ä

knar utredningen raed ett behov av fyra konsulenter samt kanslipersonal. Konsulen­ternas arbetsuppgifter kan sammanfattas till

att bitr

ä

da h

ö

gskoleenheterna vid handl

ä

ggning av lokal- och utrustnings fr

å

gor

att i samarbete med byggnadsstyrelsen och UUH fortl

ö

pande l

ä

m­na anvisningar f

ö

r uppr

ä

ttande av verksamhetsbeskrivnihgar

att medverka i utvecklingsarbetet inom lokal- och utrustnings­omr

å

det i samverkan med byggnadsstyrelsen och UUH

att medverka i information och utbildning betr

ä

ffande hand­l

ä

ggning av lokal- och utrustnings

ä

renden

9 

Riksdagen 1978179. I saml Nr 92

Prop. 1978/79:92       no

att medverka i expertgrupperna

att medverka i arbetet med lokal-, inrednings- och utrust­nings

ä

renden inom UH

Ä

.

Ö

verg

å

ngsfr

å

gor

Utredningen har f

ö

reslagit att det f

ö

r lokal- och utrustnings­fr

å

gor inr

ä

ttas fera handl

ä

ggartj

ä

nster inom de lokala h

ö

gsko­lef

ö

rvaltningarna och fyra vid UH

Ä

. F.n. 

ä

r vid LUP-sekreta­riatet anst

ä

llda - f

ö

rutom den tj

ä

nstledige huvudsekreteraren -

å

tta bitr

ä

dande sekreterare, varav en p

å

 halvtid och en p

ä 

3/5-tid. Tj

ä

nstemannen med 1/2-tidstj

ä

nstg

ö

ring kommer att fr.o.m. den 1 juli 1977 

ö

verg

å

 till tj

ä

nstg

ö

ring p

ä

heltid. Till sekretariatet r

ä

knas ocks

å

 tv

ä

 personer som utan tj

ä

nst­ledighet fr

å

n sina ordinarie befattningar fullg

ö

r olika g

ö

ro­m

å

l. D

ä

rut

ö

ver 

ä

r en tj

ä

nsteman fr

å

n S

Ö

 f

ö

rordnad att s

å

som expert medverka vid handl

ä

ggningen av lokal- och utrustnings­fr

å

gor inom l

ä

rarutbildningssektorn.

Personalen vid LUP-sekretariatet b

ö

r enligt utredningens me­ning garanteras fortsatt statlig anst

ä

llning. LUP-organisa­tionen har under de drygt tio 

å

r den verkat i praktiken arbe­tat som en myndighet med permanenta arbetsuppgifter.

Mot denna bakgrund och med beaktande av att ett flertal av de anst

ä

llda inte innehar fast statlig tj

ä

nst f

ö

resl

å

r utred­ningen att LUP-sekretariatets personal ges f

ö

rtur vid till­s

ä

ttningen av de av utredningen f

ö

reslagna tj

ä

nsterna vid lo­kala f

ö

rvaltningar och UH

Ä

. Utredningen erinrar om den ord­ning som g

ä

llde vid omorganisationen av UK

Ä

 och inr

ä

ttandet av regionstyrelserna. Kanslipersonalen b

ö

r i f

ö

rsta hand erh

å

lla tj

ä

nster raed placering p

å

 byr

å

n f

ö

r budget och basresurser. I andra hand b

ö

r den erbjudas tj

ä

nst inom andra delar av UH

Ä

.

Avslutningsvis vill utredningen erinra om att fr.o.m. den

1 juli 197T LUP-sekretariatet l

ä

r befrias fr

å

n sin skyldighet

att bitr

ä

da statens kulturr

å

ds LUP-delegation, eftersom i

Prop, 1978/79:92

ni

senaste budgetpropositionen medel anvisats vid kulturr

å

det f

ö

r personalf

ö

rst

ä

rkning f

ö

r bl.a. lokal- och utrustningsfr

å

gor. H

ä

rigenom frist

ä

lls personalresurser vid sekretariatet motsva­rande en halv till en tj

ä

nst.

6.9____________________________________ Lokal- och utrustnings

ä

renden inom jordbrukets

h

ö

gskolor_______________________________ 

De principer f

ö

r lokal- och utrustningsarbetet inora utbild­ningsdepartementets omr

å

de som utredningen f

ö

resl

å

r b

ö

r i allt v

ä

sentligt g

ä

lla 

ä

ven f

ö

r den h

ö

gre utbildning och forsk­ning som ligger under jordbruksdepartementet. LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbriikets h

ö

gskolor b

ö

r upph

ö

ra. De uppgifter sora f

ö

re­sl

å

s ligga p

å

 regionstyrelse och UH

Ä

 b

ö

r fullg

ö

ras av sty­relsen f

ö

r Sveriges lantbruksuniversitet. Erforderligt samr

å

d med byggnadsstyrelsen och UUH organiseras i styrelsens egen regi, men styrelsen b

ö

r ocks

å

 vara f

ö

retr

ä

dd i UH

Ä

:s organ f

ö

r samr

å

d med dessa myndigheter. Vidare b

ö

r konsulent- och expertorganisationen inom UH

Ä

 vid 'oehov kunna anlitas. F

ö

r de LUP-sekreterareuppgifter sora f.n. 

ä

r f

ö

rdelade p

å

 olika tj

ä

ns­tem

ä

n b

ö

r inr

ä

ttas -n tj

ä

nst vid lantbruksuniversitetet. In­satser f

ö

r utbildning och information av personal och stude­rande b

ö

r saraordnas raed motsvarande verksamhet inora UH

Ä

:s om­r

å

de.

6.10          N

ä

mnden f

ö

r undervisningssjukhusens utbyggnad (NUU)

I sitt yttrande 

ö

ver U 68:s huvudbet

ä

nkande f

ö

reslog Stats­anst

ä

lldas f

ö

rbund att de fr

å

gor som handl

ä

ggs inom NUU skul­le f

ö

ras 

ö

ver till UH

Ä

. Vid de 

ö

verl

ä

ggningar som utredning­en haft med l

ä

roanstalter har fr

å

gan om NUU:s roll i lokal-och utrustningsplaneringsarbetet aktualiserats och krav fram­f

ö

rts p

å

 inflytande fr

å

n olika intressenter i NUU:s verk­samhet.

Utredningen finner att NUU faller utanf

ö

r ramen f

ö

r uppdraget. De redovisade synpunkterna (avsnitt 5.3.11) ger dock anled­ning till f

ö

ljande kommentar.

Prop. 1978/79:92

ns

D

å

 olika intressenter har kr

ä

vt att man skall f

å

 samma in­flytande i NUU som i LUP-organisationen har man inte till­r

ä

ckligt beaktat vilka uppgifter som NUU tilldelats av statsmakterna. Till skillnad fr

å

n LUP-koramitt

é

erna 

ä

r inte NUU ett planeringsorgan. NUU kan visserligen medverka i att uppr

ä

tta f

ö

rslag till byggnation och utrustning men n

ä

mnden 

ä

r i f

ö

rsta hand en pr

ö

vningsinstans f

ö

r de f

ö

rslag sjukv

å

rdshuvudm

ä

nnen l

ä

gger fram efter h

ö

rande av brukarna. De statliga brukarnas inflytande b

ö

r g

ö

ra sig g

ä

llande under programarbetet. F.

ö

. l

ä

r 

ä

ven NUU:s verksamhet komma att be­r

ö

ras av medbest

ä

mmandelagen.

Prop. 1978/79:92

13

7

KOSTNADSBERÄKNING  OCH  GENOMFÖRANDE

7.1

Kostnadsberäkning

7.1.1        UHÄ  och  högskoleenheterna

Budget

å

ret 

ygilld  

uppgick utgifterna f

ö

r LUP-n

ä

mnden, LUP-koramitt

é

erna och expertgrupperna fr

å

n utbildningsdepartemen­tets komraitt

é

anslag till sammanlagt 1 213 000 kr. (avsnitt 2.1.7). Av detta belopp bel

ö

pte ca 850 000 kr. p

ä

 l

ö

nekost­nader, ca l61j 000 kr. p

å

dagarvoden, ca 121) 000 kr. p

ä

re.se

-

kostnader och ca 72 000 kr, p

å

 expenser. Utredningens f

ö

rslag till ny organisation f

ö

r lokal- och utrustningsfr

å

gor inneb

ä

r att f

ö

r l

ö

nekostnader (1976 

ä

rs l

ö

nel

ä

ge raed 39 % l

ö

nekostnads-p

å

l

ä

gg) f

ö

r budget

å

ret 1978/79 b

ö

r ber

ä

knas 678 508 kr, under UH

Ä

:s anslag och 586 000 kr. under h

ö

gskoleanslagen. Eftersom lokal- och utrustningsfr

ä

gorna enligt utredningens f

ö

rslag handl

ä

ggs inom den ordinarie organisationen beh

ö

ver i fort­s

ä

ttningen arvoden endast ber

ä

knas f

ö

r ledam

ö

terna i expert­grupperna. P.g,a, att LUP-n

ä

mnden och LUP-komraitt

é

erna upph

ö

r och den centrala handl

ä

ggarorganisationen rainskar g

å

r 

ä

ven ut­gifterna f

ö

r resor ned.

7.1.2        Sveriges lantbruksuniversitet

Budget

å

ret 1975/76 uppgick utgifterna f

ö

r LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor till sammanlagt 126 000 kr. D

å

ä

r att m

ä

rka att sekreterarna i denna kommitt

é

 inte uppb

ä

r l

ö

n fr

å

n kommitt

é

n utan fullg

ö

r sina sekreterareuppgifter inom ramen f

ö

r sina tj

ä

nster vid andra myndigheter. Utredningens f

ö

rslag inneb

ä

r att en tj

ä

nst inr

ä

ttas f

ö

r

ä

ndam

å

let vid Sveriges lantbruksuniversitet. L

ö

nekostnaden kan i 1976 

å

rs l

ö

nel

ä

ge iped 39 

%  

l

ö

nekostnadsp

å

l

ä

gg ber

ä

knas till 117 200 kr.

Prop. 1978/79:92

iii)

7.1.3    Byggnadsstyrelsen och UUH

Byggnadsstyrelsens och UUH:s resekostnader koramer att 

ö

ka eftersora dessa myndigheters representanter i LUP-kommitt

é

erna hittills f

å

tt sina resekostnader ersatta fr

å

n utbildnings­departementets resp. jordbruksdepartementets kommitt

é

anslag.

Utredningen r

ä

knar inte raed n

å

gon 

ö

kning av byggnadsstyrel­sens och UUH:s personalbehov med anledning av utredningens f

ö

rslag.

7.2      Genomf

ö

rande

Utredningen f

ö

resl

å

r att den nya organisationen tr

ä

der i kraft den 1 juli 1978 och att LUP-organisationen d

ä

rmed upp­h

ö

r. 

Ä

rendet b

ö

r om ra

ö

jligt underst

ä

llas riksdagen i budget­propositionen, eftersom ett genomf

ö

rande av utredningens or­ganisationsf

ö

rslag p

å

verkar medelsbehovet under de i avsnitt 7.1 n

ä

mnda anslagen f

ö

r budget

å

ret 1978/79. Utredningen f

ö

r­uts

ä

tter att fr

å

gorna om tj

ä

nstest

ä

llning och l

ö

nes

ä

ttning ra.ra. f

ö

r personalen best

ä

ms efter sedvanliga f

ö

rhandlingar.

H

ö

gskoleenheterna b

ö

r i petita f

ö

r budget

å

ret 1979/80 f

ö

rsta g

ä

ngen redovisa plan f

ö

r anskaffning av lokaler, inredning och utrustning. Myndigheterna b

ö

r d

å

ä

ven ber

ä

kna medel f

ö

r personal m.m. i den nya organisationen.

Vad ang

å

r genomf

ö

randet av den nya handl

ä

ggningsordningen f

ö

ruts

ä

tter utredningen att de 

ä

renden som den 1 juli 1978 

ä

r under beredning i LUP-kommitt

é

erna 

ö

verl

ä

mnas till veder­b

ö

rande h

ö

gskolestyrelse f

ö

r fortsatt handl

ä

ggning. F

ö

r des­sa 

ä

renden b

ö

r den nya handl

ä

ggningsordningen till

ä

mpas om s

å

kan ske utan att 

ä

rendets handl

ä

ggning f

ö

rdr

ö

js. Det 

ä

r angel

ä

get att systeraet med planeringsbeslut med ramkostna­der helst i f

ö

rening med ortsvisa investeringsramar genom­f

ö

rs snarast m

ö

jligt. Enligt utredningens mening 

ä

r detta ett n

ö

dv

ä

ndigt led i str

ä

vandena att 

å

stadkomma en snabb

Prop. 1978/79:92

115

och rationell handläggning av högskolans  lokal- och ut­rustningsplanering.

Prop. 1978/79:92

Bilaga 1

Kontakter under utredningsarbetet

LUP-utredningen har haft 

ö

verl

ä

ggningar med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r nedan angivna myndigheter, l

ä

roanstalter och organisationer m.fl.

statens v

ä

g- och trafikinstitut

statskontoret

byggnadsstyrelsen

universitets- och h

ö

gskole

ä

mbetet

utrustningsn

ä

mnden f

ö

r universitet och h

ö

gskolor

LUP-n

ä

mnden, LUP-kommitt

é

erna och LUP-sekretariatet

skol

ö

verstyrelsen

statens livsmedelsverk

LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets h

ö

gskolor

jordbrukets h

ö

gskolor

institutionen f

ö

r markvetenskap, lantbruksh

ö

gskolan

universiteten med filialer

tekniska h

ö

gskolan i Stockholm

Chalmers tekniska h

ö

gskola

h

ö

gskolan i Lule

å

karolinska institutet

institutionerna f

ö

r hygien och raikrobiologi, universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

statens scenskola i Stockholra

Centralorganisationen SACO/SR

Statsanst

ä

lldas f

ö

rbund

Statstj

ä

nstemannaf

ö

rbundet

universitetsrestaurangkommitt

é

n

centrala organisationskommitt

é

n f

ö

r h

ö

gskolereformen

organisationskommitt

é

erna f

ö

r Stockholms, Uppsala, Link

ö

pings, Lund/Malm

ö

, G

ö

teborgs och Ume

å

 h

ö

gskoleregioner

lokala h

ö

gskolekommitt

é

erna i G

ä

vle/Sandviken, J

ö

nk

ö

ping, Karlstad, Sundsvall/H

ä

rn

ö

sand, V

ä

xj

ö

 och 

Ö

rebro

Sveriges f

ö

renade studentk

å

rer

Teknologorganisationen REPTEC

Utredningen har 

ä

ven h

ö

rt tj

ä

nstem

ä

n i d

å

varande finansdeparte­mentet, samt i utbildnings- och jordbruksdepartementen

Prop. 1978/79:92

Kommentarer till bilaga 2

De i denna bilaga l

ä

mnade redog

ö

relserna f

ö

r handl

ä

ggning av vissa byggnads

ä

renden har begr

ä

nsats till s

å

dtuia uppgifter om lokalfr

å

gorna som utredningen funnit av intresse med h

ä

nsyn till sitt uppdrag.

Av uppgifterna under 'Viktigare moment i behandlingsg

å

ngen fram­g

å

r att vissa byggnads

ä

renden komplicerats av exempelvis successiva f

ö

r

ä

ndringar i fr

å

ga om antalet institutioner (mot­svarande) som resp. byggnader avsetts f

ö

r. Vidare kan utl

ä

sas att byggnadsstyrelsens projekteringsarbete ofta fortg

å

tt under det att programhandlingar pr

ö

vats av Kungl. Maj:t eller varit f

ö

rem

å

l f

ö

r omarbetning enligt Kungl. Maj:ts beslut. Utred­ningen har s

å

 l

å

ngt det 'varit m

ö

jligt s

ö

kt belysa detta f

ö

r­h

å

llande i avsnitten Ungef

ä

rlig tids

å

tg

å

ng i olika instanser fram till bygguppdrag. De i detta avsnitt l

ä

mnade uppgifterna 

ä

r endast avsedda att ge en allm

ä

n uppfattning om tids

å

tg

å

ngen i olika instanser. Arbetet med verksamhetsbeskrivning och lokal­ program har uppenbarligen i flera fall p

å

b

ö

rjats f

ö

re den tid­punkt som angetts i handlingarna.

Prop. 1978/79:92

Bilaga 2

BEHANDLINGSG

Å

NG M.M.F

Ö

R DE BYGGNADSOBJEKT SOM LUP-UTREDNINGEN

HAR GRANSKAT______________________________________ 

1        HYGIEN OCH NATURVETENSKAPLIG MIKROBIOLOGI I[REDACTED_EFTERNAMN]

1.1      Viktigare moment i behandlingsg

ä

ngen

1965-      LUP-kommitt

é

n f

ö

r[REDACTED_EFTERNAMN] (LUP-L) diskuterade lokalfr

å

gan f

ö

r den naturvetenskapliga mikrobiologin vid flera tillf

ä

llen.

1966    dec   Kommitt

é

n uppdrog 

å

t professorn i 

ä

mnet att utarbeta f

ö

rslag

till lokal- och utrustningsprogram.

1967    nov   Efter beg

ä

ran fr

å

n institutionsf

ö

rest

å

ndarna f

ö

r naturvetenskap-

lig och medicinsk mikrobiologi besl

ö

t kommitt

é

n att utreda fr

å­

gan om integration av de b

å

da institutionerna.

1968    jan   Efter att ha konstaterat att utrymme f

ö

r en nybyggnad fanns i

anslutning till byggnaden f

ö

r medicinsk mikrobiologi uppdrog kommitt

é

n 

å

t de tv

å

ä

mnes f

ö

retr

ä

darna att utarbeta f

ö

rslag till lokal- och utrustningsprogram f

ö

r en nybyggnad f

ö

r 

ä

mnena hygien och naturvetenskaplig mikrobiologi.

1968    okt   Kommitt

é

n antog lokalprogram f

ö

r den f

ö

reslagna nybyggnaden.

Innan programmet 

ö

verl

ä

mnades till byggnadsstyrelsen skulle LUP-n

ä

mndens djurhusgrupp granska det. Lokalprogrammet omfat­tade totalt 3 

6h 

m.

1969    sept  Byggnadsstyrelsen redovisade byggnadsprogram f

ö

r Kungl.

2 totala programytan 3 500 m . Byggkostnaden ber

ä

knades till

Maj:t. Med till

ä

gg f

ö

r sekund

ä

ra programytor omfattade den totala progra 7,5 milj. kr.

1970 okt   Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att projektera en

2 nylyggnad med en total prograrayta av h

ö

gst 3 000 m . Detta

beslut innebar att LUP-L m

å

ste revidera lokalprogrammet s

å

2 att den prim

ä

ra programytan omfattade ca 2 5OO m .

Prop. 1978/79:92

2:2

1971 feb   Kommitt

é

n minskade I968 

å

rs program till 2 539 ro .

1971 mars   Kommitt

é

n behandlade nybyggnadens standard. Lokalerna f

ö

r mikro­biologi var godk

ä

nda men 

ä

mnes f

ö

retr

ä

daren f

ö

r hygien accepterade inte den f

ö

reslagna standarden. Kommitt

é

n uppdrog 

ä

t institutio­nen att precisera sina krav.

1971

dec   Kommitt

é

n godk

ä

nde f

ö

rslagshandlingarna f

ö

r nybyggnaden.

1972

jan   Byggnadsstyrelsen 

ö

verl

ä

mnade komplettering till byggnadsprogram-

met och beg

ä

rde bygguppdrag. Av handlingarna framgick att kost­naderna f

ö

r nybyggnaden trots ytrainskningen blev h

ö

gre

ä

n vad som tidigare ber

ä

knats, vilket berodde p

å

 bl.a. exceptionellt stor andel lokaler med s

ä

rskilda milj

ö

krav, h

ö

g installations­t

ä

thet samt relativt h

ö

g andel serviceyta och koramunikationsyta.

1972 aug   Kungl. Maj:t gav byggnadsstyrelsen i uppdrag att forts

ä

tta pro­jekteringen.

1972 dec   Kungl. Maj:t gav byggnadsstyrelsen bygguppdrag.

197) april Kommitt

é

n besl

ö

t att tillstyrka viss omprojektering av nybygg­naden s

å

 att vissa laboratoriesalar avsedda f

ö

r mikrobiologi skulle kunna anv

ä

ndas 

ä

ven f

ö

r biologiska 

ö

vningslaboratoriet.

1975 okt   Inflyttning.

1.2      Ungef

ä

rlig tids

å

tg

å

ng i olika instanser fram till

hygguppdrag_______________________________ 

Instans

ca m

å

n

LUP-L     Arbete med slutligt lokalpro­

gram (8 + 3 =)

11

BS        Arbete med byggnadsprogram       12

Projektering, totalt ca 19 m

å

n. ,

varav tid utan samtidig hand­

l

ä

ggning i annan instans

12

Kmt      Pr

ö

-vning av byggnadsprogram  13

Pr

ö

-vning av f

ö

rslagshand­

lingar

1 1  21)

59

Prop. 1978/79:92

23

1.3      Antal behandlingar i LUP-kommitt

é

n f

ö

r[REDACTED_EFTERNAMN]

Lokaler

15

Utrustning/inredning  7

Totalt

22

1.14      Det lokala planeringsarbetets organisation

Institutionernas kontakter med LUP-L, byggnadsstyrelsen och UUH sk

ö

ttes av 

ä

mnesf

ö

retr

ä

darna, som hade kommitt

é

ns uppdrag att utarbeta f

ö

rslag till program. N

å

gon s

ä

rskild referensgrupp med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r anst

ä

llda och studerande vid institutionerna fanns inte inr

ä

ttad.

1.5      Kostnader (tkr)

Lokaler

13 000 000

Utrustning

2 000 000

Inredning

2 250 000

Totalt

17 250 000

Prop. 1978/79:92

2-.U

2

HUMANISTHUSET I UME

Å

2. 1       Viktigare moment i behandlingsg

å

ngen

1965           Riksdagen besl

ö

t om utbyggnad av universitetet i Ume

å

 med bl.a.

humanistisk utbildning och forskning med ett ber

ä

knat studeran­

deantal om 1 200 i b

ö

rjan av 1970-talet.

1966     jan   LUP-kommitt

é

n f

ö

r Ume

å

 (LUP-Um) fastst

ä

llde som underlag f

ö

r

programarbetet lokalramar f

ö

r bl.a. humanistisk utbildning och forskning.

1967     dec   Kommitt

é

n s

ä

nde lokalprogramf

ö

rslag till rektors

ä

mbetet f

ö

r ytt-

rande.

1968     dec   Kommitt

é

n

ö

verl

ä

mnade program till byggnadsstyrelsen. Utbygg-

naden av ett humanisthus skulle ske etappvis med en f

ö

rsta etapp

2 om 6 000 ra . F

ö

rslaget grundades p

å

 ett betydligt st

ö

rre antal

studerande 

ä

n vad I965 

å

rs riksdagsbeslut f

ö

rutsatt. Sk

ä

let var att de fastst

ä

llda ramtalen redan hade 

ö

verskridits av den fak­tiska tillstr

ö

mningen. Programmet inneh

ö

ll inte en detaljerad rumsf

ö

rteckning utan ramytan hade f

ö

rdelats p

å

funktioner.

1968 dec   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade byggnadsprogram till Kungl. Maj:t.

1970     mars   Kungl. Maj:t uppdrog 

ä

t byggnadsstyrelsen att projektera ny-

byggnad f

ö

r icke-laborativa institutioner i huvudsak p

å

 grund­val av byggnadsprogrammet.

1971     feb   Byggnadsstyrelsen redovisade systemskisser f

ö

r nybyggnaden,

vilka LUP-Um godk

ä

nde i stort sett den 30 mars 1971.

1971 feb   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade f

ö

rslagshandlingar till Kungl. Maj:t.

1971 maj   Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att utf

ö

ra nybygg­naden.

1972

okt-   Inflyttning.

1973

feb

Prop. 1978/79:92       2 5

2.2      Ungef

ä

rlig tids

å

tg

å

ng i olika instanser fram till

bygguppdrag______________________________________ 

Instans

ca m

å

n

LUP-Um   Arbete med lokalprogram

35

BS      Arbetet med byggnadsprogrammet bedrevs parallellt med lokalprogrammet

Projektering

11

Kmt      Pr

ö

vning av byggnadsprogram    

U

Pr

ö

-vning av f

ö

rslagshandlingar 3

j

53

2.3     Antal behandlingar i LUP-kommitt

é

n f

ö

r Ume

å

Lokaler

15

Utrustning/inredning

8

Ö

vrigt

3

Totalt

26

2.I4      Det lokala planeringsarbetets organisation

Rektors

ä

mbetet vid universitetet utarbetade i samr

å

d med en docent vid humanistiska fakulteten f

ö

rslag till lokalprogram. Efter det att regeringen hade gett projekteringsuppdrag till­satte LUP-Um en referensgrupp med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r anst

ä

ll­da och studerande.       L

ä

rarrepresentanten i LUP-Um blev ordf

ö

rande i gruppen. Denna utvidgades sedermera med f

ö

retr

ä­

dare f

ö

r humanistiska 

ä

mnen och ovann

ä

mnde docent blev ordf

ö­

rande. I gruppen ingick ocks

å

 byggnadsstyrelsens arkitektkon­sult. F

ö

retr

ä

dare f

ö

r UUH och inredningsarkitekten f

ö

redrog sina olika f

ö

rslag i gruppen.

2.5      Kostnader (tkr)

Lokaler

16 1)00 000

Utrustning

2 100 000

Inredning

1 000 000

Totalt

19 500 000

Prop. 1978/79:92       2:6

3        UNIVERSITETSFILIALEN OCH L

Ä

RARH

Ö

GSKOLAN I KARLSTAD

3.1      Viktigare moment i behandlingsg

å

ngen

1965       Riksdagen besl

ö

t att en universitetsfilial med anknytning till

universitetet i G

ö

teborg skulle inr

ä

ttas i Karlstad fr.o.m. bud­get

å

ret 1967/68. Under de f

ö

rsta 

å

rens verksamhet hyrdes lokaler f

ö

r undervisning och administration. Organisationskommitt

é

n f

ö

r universitetsfilialen utarbetade ett prel. lokalprogram f

ö

r fili­alen och l

ä

rarh

ö

gskolan (f.d. folkskoleseminariet).

1969 feb   Kungl. Maj:t uppdrog 

ä

t byggnadsstyrelsen att i samr

ä

d med sta­tens f

ö

rhandlingsn

ä

mnd, S

Ö

och LUP-kommitt

é

n f

ö

r G

ö

teborg (LUP-G) uppr

ä

tta byggnadsprogram och utf

ö

ra f

ö

rberedande pro­jekteringsarbete f

ö

r nybyggnad f

ö

r l

ä

rarh

ö

gskolan och univer­sitetsfilialen. Om S

Ö

 fann att utbildning av f

ö

rskoll

ä

rare borde anordnas i Karlstad skulle lokalbehovet f

ö

r denna ut­bildning beaktas vid uppr

ä

ttandet av byggnadsprogrammet.

1969 dec   Kommitt

é

n besl

ö

t om lokalram f

ö

r filialen om sammanlagt

2

2

5 700 m varav institutions- och undervisningslokaler 

U  

000 m ,

2

2

administration 250 m och bibliotek 1 500 m . Den 30 december

1969 fastst

ä

llde Kungl. Maj:t efter f

ö

rslag av U 68 lokalramar

f

ö

r utbyggnaden av icke-laborativa 

ä

mnen vid universitet

och universitetsfilialer. F

ö

r filialen i Karlstad innebar detta

o

2

skulle baseras pa en lokalram om I4 000 m f

ö

r institutions

att lokalplaneringen f

ö

r perioden fram till budget

å

ret 19714/75 skulle baseras p

å

 en lokal och undervisningslokaler.

1970 mars  LUP-G l

ä

mnade lokalprogram f

ö

r filialen och l

ä

rarh

ö

gskolan till byggnadsstyrelsen. I lokalerna ber

ä

knades

ä

ven utrymme f

ö

r f

ö

rskoll

ä

rarutbildningen. Lokalprogrammen f

ö

r l

ä

rarut­bildningarna hade utarbetats av en expertgrupp inom S

Ö

. F

ö

r att samordna likartade funktioner inom de olika enheterna

hade de prelimin

ä

ra lokalprogrammen integrerats, varvid lo-

2 kalytorna kunde reduceras med 30I4 m . Huvuddelen av reduktio­nen avs

å

g l

ä

romedelsproduktion och tekniska hj

ä

lpmedel. Sam-

Prop. 1978/79:92

2:7

manlagt omfattade f

ö

rslaget 10 653 m . Kommitt

é

n redovisade att l

ä

rarh

ö

gskolans och filialens personal och studerande 

ö

nskade en st

ö

rre gymnastiksal 

ä

n den som tagits upp i lokalprogrammet och fann f

ö

r egen del det angel

ä

get att f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r en st

ö

rre gymnastiksal utreddes i det fortsatta projekterings­arbetet.

1971 feb   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade av kommitt

é

n godk

ä

nda f

ö

rslagshand­lingar f

ö

r byggnadsprojektet till Kungl. Maj:t.

1971 juni  Kungl. Maj:t uppdrog 

ä

t byggnadsstyrelsen att projektera nybygg­nad f

ö

r l

ä

rarh

ö

gskolan och filialen t.o.ra. bygghandlingar. Pro­jekteringen skulle omfatta lokaler f

ö

r l

ä

rarh

ö

gskolan om f

ö

re-

2

. .

2

slagna 5 207 m och f

ö

r filialen om 5 000 m , vilket innebar

2 en reduktion med I4I46 m .

1971 sept  LUP-G antog ett reviderat lokalprogram och i sin skrivelse till

byggnadsstyrelsen anm

ä

lde kommitt

é

n ocks

å

 att S

Ö

hade r

ä

knat

2 upp l

ä

rarh

ö

gskolans behov med 110m. Det totala lokalprogram-

2 raet omfattade 10 207 m .

1971 nov   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade reviderade f

ö

rslagshandlingar till Kungl. Maj;t och anh

ö

ll om bygguppdrag.

1971 dec   Kungl. Maj;t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att utf

ö

ra nybyggna-

....        .        2 den. Gymnastiksalen skulle d

ä

rvid fa ut

ö

kas till h

ö

gst 650 ra

efter avtal ora samverkan mellan staten och Karlstad koramun.

1973 mars  Byggnadsstyrelsen besl

ö

t att slopa en planerad, friliggande

byggnad f

ö

r matsal och k

å

rlokaler. Dessa lokaler fick i st

ä

l­let rymmas i huvudbyggnaden, varvid filialens undervisnings-

2 lokaler minskades med 68O m . Orsaken till nedsk

ä

rningen var

att studerandeunderlaget bed

ö

mdes bli mindre 

ä

n tidigare be­r

ä

knat .

å

rsskiftet Inflyttning-1973/714

JO 

Riksdagen 1978179. I saml Nr 92

Prop. 1978/79:92

2:{

3.2       Ungef

ä

rlig tids

å

tg

å

ng i olika instanser fram till

hygguppdrag_______________________________ 

Instans

LUP-G

BS

Kmt

Arbete med lokalprogram (13 

- 3 =)

Totalt ca 22 m

ä

n., varav tid utan sara­tidig handl

ä

ggning i annan instans

Pr

ö

vning av f

ö

rslagshandlingar I   5

Pr

ö

vning av f

ö

rslagshandlingar 

II  

2

16

11

31)

3.3

Antal behandlingar  i  LUP-kommittén för Göteborg

Lokaler

Utrustning/inredning

Ö

vrigt

Totalt

21

3.1*

Det lokala planeringsarbetets organisation

I Karlstad bildades 

ä

r 1970 en referensgrupp f

ö

r lokalplane­ring f

ö

r filialen och l

ä

rarh

ö

gskolan. Referensgruppen bearbe­tade f

ö

rslag till lokalprogram, svarade f

ö

r kontakter med och information till brukarna samt granskade f

ö

rslagshand­lingar och andra f

ö

rslag fr

ä

n byggnadsstyrelsen, arkitekter, UUH m.fl. Referensgruppen bestod av rektor samt representan­ter f

ö

r anst

ä

llda och studerande vid l

ä

rEirh

ö

gskolan, sam­ordningslektor, representanter f

ö

r anst

ä

llda och studerande vid filialen samt representant f

ö

r Karlstad kommun. Arkitek­ten, som var fr

å

n Karlstad, deltog i allm

ä

nhet i sammantr

ä­

dena och vid behov f

ö

retr

ä

dare f

ö

r LUP-G, byggnadsstyrelsen och dess konsulter. Filialens samordningslektor vai- ordf

ö­

rande i gruppen.

Prop. 1978/79:92

2:9

3.5      Kostnader

(tkr)

Lokaler

37 950 000

Utrustning

2 300 000

Inredning

3 800 000

Totalt

I4I4 050 000

Prop. 1978/79:92       2:io

1)

LABORATORIEBLOCKET VID KAROLINSKA INSTITUTET

U . 

1      viktigare moment i behandlingsg

å

ngen

1965       Riksdagen besl

ö

t ora 

ö

kat intag av studerande vid karolinska insti­tutets medicinska fakultet fr.o.m. h

ö

stterminen I969, vilket st

ä

llde krav p

å

st

ö

rre lokaler f

ö

r de medicinskt teoretiska 

ä

m­nena.

1965     april  Byggnadsstyrelsen beg

ä

rde hos karolinska institutet och LUP-

kommitt

é

n f

ö

r Stockholm (LUP-S) att snarast f

å

 en lokalf

ö

rteck­ning m.m. f

ö

r institutet. Kommitt

é

n tillsatte en arbetsgrupp, ben

ä

mnd LUPSKI, i vilken ingick f

ö

retr

ä

dare f

ö

r bl.a. institu­tet och 'oyggnadsstyrelsen med byggnadsstyrelsens representant som c*-'lfcraricle.

1966     jan   LUP-S tillstyrkte ett program som omfattade undervisningsloka-

ler f

ö

r den l

ä

gre utbildningen f

ö

r samtliga institutioner

p (exkl. hygien och bakteriologi) till en yta av 

U  

61)3 m i ny-

2 byggnad och I456 ra i befintliga lokaler. Huvuddelen skulle

samlas i nybyggnaden, ett s.k. laboratorieblock.

1966 aug   Kommitt

é

n besl

ö

t att LUPSKI skulle f

ä

ä

ndrad sammans

ä

ttning samt att lokalprogramf

ö

rslaget som gruppen utarbetat s'K.ulie revideras. LUP-S angav i november I966 vissa ramar f

ö

r tv

å 

alternativa f

ö

rslag, ett centraliserat (nybyggnad) och ett decentraliserat (om- och tillbyggnad av befintliga institu­tioner). LUPSKI f

ö

rordade det centraliserade alternativet, vilket 

ä

ven tillstyrktes av medicinska fakulteten och kon­sistoriet och som innebar en total programyta av I6 737 m ,

2 varav f

ö

r l

ä

gre utbildning 5 353 m .

1966

dec   Kommitt

é

n tillstyrkte LUPSKI:s f

ö

rslag till lokalprogram.

1967

mars  Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade f

ö

rslagshandlingar till Kungl. Maj:t. 1967 juni  Kommitt

é

n fastst

ä

llde lokalprogram f

ö

r viss odontologisk ut-

Prop. 1978/79:92

211

bildning som ett komplement till det tidigare programmet, som

2 d

ä

rigenom kom att uppg

å

 till totalt 7 708 ra .

1967 okt   Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att i samr

ä

d med

LUP-S projektera ifr

å

gavarande nybyggnad med en programyta

2 av 6 000 m .

1967 nov Byggnadsstyrelsen redovisade principskisser och beg

ä

rde bygg­uppdrag f

ö

r den f

ö

rsta etappen, dvs. innan kommitt

é

n beslutat om en revidering.

1967    dec   LUP-S reviderade programmet. Revideringen innebar att farmako-

logi inte samordnades lokalm

ä

ssigt med fysiologi octi medi­cinsk fysik utan f

ö

rlades till befintliga lokaler. Lo-

.   ,    2  .. kalerna f

ö

r den l

ä

gre utbildningen blev da 3 633 ra .

Ä

ven

ytorna f

ö

r den h

ö

gre utbildningen och forskningen m

å

ste revi­deras.

1968    jan   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade f

ö

rslagshandlingar till Kungl. Maj:t

och beg

ä

rde bygguppdrag.

1968 april Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att bygga inom ramen 17 150 000 kr. f

ö

r 280 studerande per 

å

r med en totalyta om 6 000 m.

2 tillbyggnad till laboratoriebygget om 2 300 m for ett intag

1969 maj   Kungl. Maj:t uppdrog 

ä

t byggnadsstyrelsen att projektera en tillbyggnad till laboratoriebygget om 2 om ytterligare 90 studerande per l

ä

s

å

r.

1969 sept  Kommitt

é

n fastst

ä

llde nytt lokalprogram f

ö

r nybyggnaden till 2 6 256 m med anledning av det 

ö

kade intaget.

1971 aug   Inflyttning.

Prop, 1978/79:92

2:12

I4.2      Ungef

ä

rlig tids

å

tg

å

ng f

ö

r behandling av etapp I i

olika instanser fram till bygguppdrag___________ 

Instans

ca m

å

n

LUP-S    Arbete med lokalprogram

20

BS       Arbete med f

ö

rslagshandlingar I och 

II 

totalt ca 28 m

å

n., varav tid utan samtidig handl

ä

ggning i annan instans       6

Kmt      Pr

ö

vning av f

ö

rslagshandlingar I     8

Pr

ö

-vning av f

ö

rslagshandlingar 

II    

2     10

36

I4.3      Antal behandlingar i LUP-kommitt

é

n f

ö

r Stockholm

Lokaler

16

Utrustning/inredning

2

Totalt

18

I4.1)      Det lokala planeringsarbetets organisation

Medicinska fakulteten tillsatte en egen lokal- och utrust­ningsgrupp med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r ber

ö

rda institutioner. LUPSKI:s f

ö

rslag remitterades till institutionerna och studentk

å

ren. N

å

gon gemensara referensgrupp med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r anst

ä

llda och studerande fanns inte.

I4.5      Kostnader (tkr)

Lokaler

31 150 000

Utrustning

6 000 000

Inredning

I4 750 000

Totalt

I43 900 000

Prop. 1978/79:92

2:13

5         INSTITUTIONEN F

Ö

R MARKVETENSKAP, LAKTBRUKSH

Ö

GSKOLAK,

ULTUNA_____________________________________ 

5.1      Viktigare moment i behandlingsg

ä

ngen

1965 juni  Lokalprogramkommitt

é

n f

ö

r lantbrtiksh

ö

gskolan m.m. , som svarade f

ö

r det lokala programarbetet innan LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbru­kets h

ö

gskolor (LUP-j) hade tillkallats, l

ä

mnade f

ö

rslag .till byggnadsstyrelsen ang

å

ende lokalprogram f

ö

r den s.k. markgrup­pen vid lantbruksh

ö

gskolan, dvs. institutionerna f

ö

r 

ä

mnesom­r

å

dena markl

ä

ra, v

ä

xtn

ä

ringsl

ä

ra, lantbrukets hydroteknik samt

2 jordbearbetning. F

ö

rslaget omfattade ca 3 700 m institutions-

2

2

2

lokaler, 1 100 m arbetshall, 350 m v

ä

xthus och 2 000 m n

ä

t-hallar.

1965 okt   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade byggnadsprogram till Kungl. Maj:t.

1967 april Kungl. Maj;t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att projektera insti­tutionslokaler f

ö

r markgruppen exkl. arbetshall, v

ä

xthus och n

ä

thallar t.o.m. huvudhandlingar. F

ö

r sistn

ä

mnda lokaler skulle planeringsarbetet inriktas p

å

 att dessa lokaler skulle anskaf­fas genom direkt upphandling hos l

ä

mpligt f

ö

retag. Planeringen skulle 

ä

ga rum i en arbetsgrupp i vilken 

ä

ven f

ö

retr

ä

dare f

ö

r

lantbruksh

ö

gskolan skulle ing

å

. Programytan f

ö

r institutions-

2

2

lokaler skulle minskas fr

å

n 3 700 m till 3 500 m .

1968 sept  LUP-J yttrade sig 

ö

ver byggnadsstyrelsens f

ö

rslag till huvud­handlingar f

ö

r institutionen f

ö

r markvetenskap, som var det nya namnet p

å

de sammanslagna institutionerna i markgruppen. Kommitt

é

n l

ä

mnade som yttrande ett yttrande fr

å

n institutions-gruppskollegiet f

ö

r de markvetenskapliga 

ä

mnena. Kollegiet hemst

ä

llde att som alternativ till byggnadsstyrelsens f

ö

r­slag skulle utarbetas ett nytt f

ö

rslag som skulle baseras p

å 

samma principer som till

ä

mpades f

ö

r medicinska fakultetens nybygge p

å

 Artillerif

ä

ltet i Uppsala.

Prop. 1978/79:92

2:ii4

1968 okt   Inctitutionskollegiet kr

ä

vde i en ny skrivelse till LUP-J

ä

ndringar i arkitektf

ö

rslaget men kommitt

é

n, som l

ä

mnat kolle­giets f

ö

rra skrivelse till byggnadsstyrelsen, l

ä

mnade denna skrivelse utan 

å

tg

ä

rd.

1968 okt   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade kompletterande f

ö

rslagshandlingar

till Kungl. Maj:t och beg

ä

rde bygguppdrag. Styrelsen f

ö

reslog

2

2

en total yta av I4 6I4O m best

å

ende av 3 500 m institutions-

2

2

lokaler, 600 m arbetshall och 1*50 m skyddsrum. Arbetshallen

togs med eftersom den enligt styrelsen borde inrymmas i an­slutning till laboratorielokalerna. Styrelsen framh

ö

ll att den inte kunde bitr

ä

da institutionsgruppskollegiets f

ö

rslag och att LUP-J inte hade beg

ä

rt n

ä

gon ompr

ö

vning av f

ö

rslaget.

1968 dec   I skrivelse till Kungl. Maj:t den 2 december I968 kr

ä

vde pro­fessorerna i de markvetenskapliga 

ä

mnena att byggnadsstyrel­sens f

ö

rslag skulle 

å

terf

ö

rvisas f

ö

r ny utredning, varvid sam­ma principer skulle g

ä

lla f

ö

r det nya f

ö

rslaget som g

ä

llt f

ö

r biomedicinska centrum i Uppsala. Byggnadsstyrelsens f

ö

r­slag kritiserades f

ö

r bristande flexibilitet och ljusf

ö

rh

å

l­landen, d

å

lig arbetsekonomi och otillfredsst

ä

llande ventilation.

1970 jan   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade kompletterande f

ö

rslagshandlingar

avseende arbetshall, v

ä

xthus och n

ä

thallar till Kungl. Maj:t

2 och beg

ä

rde bygguppdrag. F

ö

rslaget omfattade 2 708 m varav

2 2 000 m f

ö

r n

ä

thallar.

1970       I prop. 1970:37 ang. veterin

ä

rh

ö

gskolans lokalisering m.m.

redovisades byggnadsprojektet f

ö

r riksdagen. Ett investerings­anslag om 8 950 000 kr. togs upp f

ö

r institutionslokalerna och 1 750 000 kr. f

ö

r 

ö

vriga lokaler.

1970    maj   Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att projektera de

f

ö

reslagna byggnadsprojekten t.o.m. bygghandlingar p

å

 grundv,l av styrelsens f

ö

rslag.

1971    sept  Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade bygghandlingar till Kungl. Maj:t

och hemst

ä

llde om bygguppdrag f

ö

r institutionslokalerna, v

ä

xt­hus, n

ä

thallar och arbetshall.

Prop. 1978/79:92

2:15

1971 nov   Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att utf

ö

ra de be­g

ä

rda nybyggnaderna f

ö

r markvetenskap till en kostnad av 9 650 000 kr.

1973 mars  Inflyttning.

5.2      Ungef

ä

rlig tids

å

tg

å

ng i olika instanser fram till

bygguppdrag______________________________ 

Instans

BS

Kint

Arbete med lokalprogram, uppskattat

Arbete med byggnadsprogram

U

Arbete med kompletterande

f

ö

rslagshandlingar I och 

II

33

Arbete med bygghandlingar

l6

Pr

ö

vning av byggnadsprogram

18

Pr

ö

vning av f

ö

rslagshandlingar

1*

Pr

ö

vning av bygghandlingar

2

12

53

21)

5.3     Antal behandlingar i LUP-kommitt

é

n f

ö

r jordbrukets

h

ö

gskolor__________________________________ 

Lokaler Utrustning/inredning

Totalt

5.1)

Det lokala planeringsarbetets organisation

Lokalbrukarnas medinflytande var inledningsvis knutet till insti­tutionsf

ö

rest

å

ndarna f

ö

r att sedan successivt 

ö

verg

å

 till insti-tutionsgruppskollegiet resp-, institutionskollegiet efterhand som dessa instanser organiserades. N

å

gon s

ä

rskild referensgrupp med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r anst

ä

llda och studerande fanns inte inr

ä

t­tad.

Prop. 1978/79:92

2:16

5. 5      Kostnader (tkr)

Lokaler

13 800 800

Utrustning

3 900 000

Inredning

2 200 000

Totalt

19 900 800

Prop. 1978/79:92

2:i7

6

LIVSMEDELSVERKET I UPPSALA

6. 1      'Viktigare moment i behandlingsg

ä

ngen

1971       Riksdagen besl

ö

t att ett statens livsmedelsverk skulle inr

ä

ttas den 1 januari 1972. Verket skulle best

å

 av bl.a. delar av vete­rin

ä

rstyrelsen och statens institut f

ö

r folkh

ä

lsan. Verket skul­le f

å

 186 tj

ä

nster och lokaliseras till Uppsala.

1971 juni  Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att skyndsamt fullf

ö

lja lokalf

ö

rs

ö

rjningsplanering inkl. inredning och utrustning f

ö

r statlig verksamhet som skulle omlokaliseras.

1971 juni  Byggnadsstyrelsen beg

ä

rde att statens institut f

ö

r folkh

ä

lsan

och veterin

ä

rstyrelsen skulle utse var sin kontaktman f

ö

r bygg­nadsprojektet. Institutet uts

å

g en professor och styrelsen ut­s

å

g en byr

å

chef.

1971 nov   Efter beg

ä

ran fr

ä

n byggnadsstyrelsen redovisade en s

ä

rskild

organisationskommitt

é

f

ö

r livsmedelsverket en prelimin

ä

r be­d

ö

mning av lokalbehoven. Med sikte p

å

 behoven 

å

r 1975 kr

ä

vdes

2

laboratorier inkl. djurlokaler

5 953 m

2 n

2

 kontorslokaler

3 135 m

kontorslokaler i anslutning till

laboratorier

1 O9I4 m

2

2

total programyta

10 182 m

1972 mars  Byggnadsstyrelsen beg

ä

rde kompletteringar till redovisningen av lokalbehovet.

1972 april Livsmedelsverket redovisade det beg

ä

rda underlaget. P

å

grund­val av detta utarbetade byggnadsstyrelsen ett f

ö

rslag till ytramar som remitterades till verket. Av f

ö

rslaget framgick att byggnadsstyrelsen ans

å

g att verket r

ä

knat med en f

ö

r stor personal

ö

kning under planeringsperioden. Verkets krav f

ö

r un­ders

ö

kningsavdelningen bed

ö

mdes som orealistiskt varf

ö

r f

ö

r-

Prop. 1978/79:92

2:U

2

2

slaget skars ned fr

å

n ca 7 200 ra till ca 1* 900 m . Administra­tionsavdelningen och hygienavdelningen ra.m. prutades fr

å

n ca

2

2

2 965 ra till ca 2 1)00 m . Totalt prutades f

ö

rslaget fr

å

n ca

2

2

10 200 m till ca 7 300 ra , allt i prim

ä

r programyta.

1972 juni   Livsmedelsverket yttrade sig 

ö

ver prelirain

ä

ra systerahandlingar f

ö

r projektet. F

ö

retagsn

ä

mnden kritiserade f

ö

rslaget vad avser pausrum, duschar och omkl

ä

dningsrum samt vilrum.

1972    aug   Efter 

ö

verl

ä

ggningar med verket anh

ö

ll byggnadsstyrelsen hos

2 Kungl. Maj:t om bygguppdrag f

ö

r totalt 8 828 m inom en gemen­sam nybyggnad f

ö

r verket och l

ä

nsstyrelsen i Uppsala l

ä

n.

1973    mars   Kungl. Maj:t uppdrog 

ä

t byggnadsstyrelsen att p

ä

 grundval av

styrelsens f

ö

rslag projektera byggnader f

ö

r livsmedelsverket och l

ä

nsstyrelsen t.o.m.. bygghandlingar.

1973 mars  Livsmedelsverket godk

ä

nde systemhandlingar under f

ö

ruts

ä

tt­ning att de anm

ä

rkningar som verket anf

ö

rde beaktades.

1973 april Byggnadsstyrelsen redovisade 

å

nyo 

ä

rendet till Kungl. Maj:t.

1973 juni  Kungl. Maj:t l

ä

mnade bygguppdrag f

ö

r livsmedelsverket och

l

ä

nsstyrelsen till en total kostnad av 92 railj. kr. varav f

ö

r livsmedelsverket 58 milj. kr.

1975 aug   Inflyttning.

Ungef

ä

rlig tids

å

tg

å

ng

1 olika instanser fram till

Instans BS

Kmt

Arbete med lokalprogram och prelimin

ä

ra

svstemhandlingar

1*)

Arbete med slutliga systemhandling­ar totalt ca 8 m

å

n.,varav utan sam­tidig handl

ä

ggning hos Kungl. Maj:t  1

Pr

ö

vning av prelimin

ä

ra systemhand- 7 lingar

Pr

ö

vning av slutliga systemhand­

lingar

2

15

21)

Prop. 1978/79:92

2:19

6.3      Det lokala planeringsarbetets organisation

I organisationskommitt

é

n representerades verket av chefsperso­ner och inga personalrepresentanter ingick. F

ö

retagsn

ä

mnden uts

å

g en s

ä

rskild grupp f

ö

r omlokaliserings- och byggnads fr

å

gor som behandlade sekund

ä

rytor s

ä

som personalutrymmen. Vid kon­takter med de olika avdelningeirna f

ö

retr

ä

ddes dessa enbart av resp.  chefer och n

ä

got organiserat personalinflytande f

ö

rekom inte.

6.I4     Kostnader (tkr)

Lokaler

75 000 000

Utrustning

7 6OO 000

Inredning

6 550 000

Totalt

89 150 000

Prop. 1978/79:92

220

7        STATENS V

Ä

G- OCH TRAFIKINSTITUT (VTI) i LINK

Ö

PING

7.1      Viktigare moment i behandlingsg

å

ngen

1971       Riksdagen besl

ö

t att ett statens v

ä

g- och trafikinstitut skulle bildas den 1 juli 1971 och lokaliseras till Link

ö

ping.

1971 juni  Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att skyndsamt full­f

ö

lja planering av lokalf

ö

rs

ö

rjning inkl. inredning och utrust­ning f

ö

r omlokaliserade myndigheter.

1971 juli  Byggnadsstyrelsen anh

ö

ll i skrivelse till 'VTI att institutet

skulle utarbeta en verksamhetsbeskrivning och ange lokalbehov. 1971 sept  VTI 

ö

verl

ä

mnade de beg

ä

rda uppgifterna till byggnadsstyrelsen.

1971 okt   Byggnadsstyrelsen l

ä

mnade f

ö

rslag till Kungl. Maj:t om lokal­f

ö

rs

ö

rjning f

ö

r till Link

ö

ping omlokaliserade myndigheter. F

ö

r­slaget innebar bl.a. att VTI, statens geotekniska institut och statens kriminaltekniska laboratorium skulle f

ö

rl

ä

ggas till h

ö

gskoleomr

å

det vid Valla g

å

rd.

1971

dec   Kungl. Maj:t godk

ä

nde byggnadsstyrelsens f

ö

rslag.

1972

maj   Byggnadsstyrelsen remitterade f

ö

rslag till ramprogram och

systemskisser för nybyggnaderna till nyttjarna.   Förslaget  in­nebar bl.a.   att VTI och statens  geotekniska institut skulle rymmas  i en byggnad och kriminaltekniska laboratoriet och VTI:s prowäghallar i separata byggnader.  VTI yttrade sig över förslaget i juni   1972.

1972 aug Efter diskussioner med verken redovisade byggnadsstyrelsen för Kungl. Maj:t ramprogram, systemskisser och kostnadsra­mar för de tre verken på Vallaområdet och begärde byggupp­drag.  Byggnadsstyrelsens programförslag grundade sig på de

verksamhetsbeskrivningar som verken lämnat och den primära

p 

programytan for VTI beräknades  till   15   130m.   Kostnaden be­räknades till totalt ca 38 milj.  kr.

Prop. 1978/79:92

2:21

1973 feb   Kungl. Maj:t uppdrog 

å

t byggnadsstyrelsen att projektera ny­byggnader p

å

 Vallaomr

å

det f

ö

r de tre verken. Lokalprogrammet

2 f

ö

r VTI skulle begr

ä

nsas till 13 900 m prim

ä

r programyta.

Begr

ä

nsningen borde inte ber

ö

ra lokaler inom en planerad hallbyggnad f

ö

r laboratorier m.m.

1973 maj   Med anledning av Kungl. Maj:ts beslut 

ö

verl

ä

mnside VTI ett re­viderat f

ö

rslag till byggnadsstyrelsen.

1973 juni  Byggnadsstyrelsen anh

ö

ll hos Kungl. Maj:t om bygguppdrag.

1973 juni  Kungl. Maj:t gav bygguppdrag.

19T5 juni  Inflyttning.

7.2      Ungef

ä

rlig tids

å

tg

å

ng i olika instanser fram till

hygguppdrag_______________________________ 

Instans

ca m

å

n

VTI      Arbete med verksamhetsbeskrivning m.m.      2

BS      Arbete med ramprogram m.m.

11

Arbete med projektering totalt ca

10 m

å

n., varav utan samtidig

handl

ä

ggning i annan instans        U    15

Kint      Pr

ö

vning av ramprogram m.m.

6

Pr

ö

-vning av bygghandlingar

1     7

21)

7-3      Det lokala planeringsarbetets organisation

F

ö

r att planera institutets omlokalisering till Link

ö

ping bil­dades enligt Kungl. Maj:ts beslut en s

ä

rskild organisationskom­mitt

é

. Denna kommitt

é

tillsatte en projektorganisation f

ö

r om­lokalisering i vilken ingick ett delprojekt f

ö

r lokaler med institutets f

ö

rre chef som ledare. Gruppen svarade f

ö

r VTI:s kontakter med byggnadsstyrelsen, UUH, arkitekter m.fl. ang

å­

ende byggnader, inredning, utrustning och yttre arbeten. I lo-

Prop. 1978/79:92      2:22

kalgruppen ingick en representant f

ö

r varje avdelning inom VTI och en gemensam representant f

ö

r personalorganisationerna.

7.1)      Kostnader (tkr)

Lokaler

39 500 000

Utrustning

5 0I45 000

Inredning

3 800 000

Totalt

1)8 

3U'y  

000

Prop. 1978/79:92

Bilaga 3

Prioriteringslista  1977-01-31  för byggnadsobjekt

avseende universiteten och högskolorna___ 

(Upprättad inom LUP-nämnden)

Hr

Objekt

Proj.-reserv

Ber.byggstart enl BS proj.-plan 1976-12-20

1

Centrum, Frescati

78-02

2

Fysik hufo, Ume

å

78-02

3

Kl-blocket: Restaurang m.m. K

å

rlokaler m.m. Bibliotek och f

ö

r­valtning

77-03 77-12 79-10

I4

Sektion K, KTH

79-03

5

Kemi, ombyggnad av etapp I .GU/CTH

77-08

6

Icke-laborativa 

ä

mnen.[REDACTED_EFTERNAMN]

77-12

7

Renstr

ö

msparksproj ektet: central­bibliotek, icke-laborativa 

ä

mnen G

ö

teborg

1

80-01

8

Idrottshall, GIH

77-11

9

Laboratoriebyggnad 

II 

i Frescati, SU

78-0I4

10

Riksmuseet, ombyggnad med nybygg­nad f

ö

r geologi och naturgeogra­fi, SU

8O-0I4

11

BMC, etapp 

IV, 

Uppsala

n-ok

12

Djurhus, BMC, Uppsala

82-09

13

Om- och tillbyggnad f

ö

r synkro-cyklotronen vid Gustaf Werners institut, Uppsala

78-05

1I4

Anatomi, histologi ,[REDACTED_EFTERNAMN]

78-03

15

F

ö

rl

ä

ggningsbyggnad vid Tj

ä

rn

ö 

marinbiologiska station

77-09

16

Biblioteksh

ö

gskolan i Bor

å

s

x

79-03

17

Ombyggnad av odont. fak.,[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

78-03

18

Astronomi,[REDACTED_EFTERNAMN]

X

78-09

19

Icke-laborativa 

ä

mnen och biblio­tek, Liiik

ö

ping

-

77-08

20

Datalogi, Link

ö

ping

79-01

1 

Ombyggnad av Gustaf Werners institut, Uppsala

78-11

11    Riksdagen 1978179. I saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

3:2

Nr

Objekt

Proj.-reserv

Ber .byggstart enl. BS proj.-plan 1976-12-20

22

Klubbans biologiska station. Fiskeb

ä

ckskil

77-02

23

B

Ö

L, Uppsala

78-07

21*

Musikh

ö

gskolan och musikveten­skap ,[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

78-03

25

Om- och tillbyggnad av musik­h

ö

gskolan, Stockholm, etapp 

II-IV

78-12

26

H

å

llfasthetsl

ä

ra, KTH

X

78-10

27

Musikh

ö

gskolan i G

ö

teborg

79-12

28

Verkstadsbyggnad f

ö

r astro­nomi , SU

X

77-12

29

Handikappforskning, G

ö

teborg

F

ö

rhyrning

30

Biologi

ä

mnena, G

ö

teborg

79-10

31

Administrationsbyggnad f

ö

r CTH

X

78-06

32

Livsmedels

ä

mnena, Kemicentrtun, etapp V,[REDACTED_EFTERNAMN]

X

79-03

33

F

ö

rvaltning, KTH

X

78-10

3I4

Djuravdelning f

ö

r anatomi/ histologi, GU

77-05

35

Fysiologi, Anatomi m.m., GIH

77-12

36

Central djurstation, etapp I, G

ö

teborg

X

T8-11

37.

F

ö

rvaltning, Ume

å

X

78-06

38

F

ö

rvaltning, Link

ö

ping

-

39

Etapp 

X, 

centrumkvarteret,Lule

å

77-02

I40

L

ä

rosalar, KTH

X

78-10

I4I

Institutionen f

ö

r plasmafysik med fusionsforskning, KTH

79-08

1*2

Nybyggnad f

ö

r matematiskt cent­rum, CTH/GU/GDC

X

79-06

I43

Ombyggnad f

ö

r matematik m.fl., Uppsala

77-01*

I4I*

Hydrologi, Uppsala

77-06

1*5

Djuravdelning, zoofysiologi, Uppsala

X

78-03

I46

Arbetsvetenskaplig sektors­forskning, KTH

-

Prop. 1978/79:92

3:3

Nr

Objekt

Proj.-reserv

Ber.byggstart enl. BS'proj.-plan 1976-12-20

Ul

Sektion M, etapp I, svetstekno-logi, KTH

80-08

I48

Ut

ö

kade lokaler, sektion M, CTH

X

77-12

I49

Sektion B, KTH

79-08

50

Etapp 

XI, 

centrumkvarteret, Lule

å

X

77-02

51

Teologi, Uppsala

78-07

52

Systematisk botanik, Uppsala

X

78-11

53

Energiforskning, KTH och SU

1

5I)

Mikrobiologi, Kl

79-10

55

Kungliga biblioteket,Stockholm

81-06

56

Sektion M, etapp 

II, 

KTH

80-08

57

Utbyggnad f

ö

r CTH:s bibliotek

X

-

58

Renstr

ö

msparksprojektet: admi­nistrationen, G

ö

teborg

X

80-01

59

Sektion A, KTH

X

80-08

60

Institutionerna f

ö

r tal

ö

ver­f

ö

ring och teknisk audiologi, KTH

~

61

Sektion T, flygteknik, KTH

X

80-08

62

Ombyggnad av Skogsh

ö

gskolans lokaler f

ö

r psykologi, SU

79-0I4

63

Ombyggnad av Skogsh

ö

gskolans lo­kaler f

ö

r matematik och stati­stik, SU

79-01)

61)

F

ä

ltstation, Tullgarn, SU

X

79-03

65

Astronomiska institutionen, SU

X

80-09

66

Juridiska fakulteten, Uppsala

-

67

Simhall, 

Ö

rebro

X

79-09

68

Central djurstation, etapp 

II, 

G

ö

teborg

80-12

69

Pedagogik, Uppsala

79-12

1 '

°

Laboratoriebyggnad III, Frescati, SU

8U-O9

Prop. 1978/79:92

'

C'rtvis   förtc-ckning   över   l'.v'tgriad;-,oL)jekt   avseende   universiteten oc:h   !)0.-;:-.ko.lorn:i   håijI'urJi   tiil   projektreserv   i   priori teri ngs-liGl.a    hiTT-O!-:;!

\

Ort

Nr  i pri

lista

1977-01-31

Objekt

äeräknad byggstart enl Bs'proj.-plan 1976-12-20

Uppsala

1)5

Djuravdelning,   zoofysio­ logi

78-03

52

Systematisk  botanik

78-11
[REDACTED_EFTERNAMN]

18

Astronomi

78-09

32

Livsmedelsämnena,  Kemi­centrum,   etapp  V

79-03

Stockholra

26

Hällfasthetslära,  KTH

78-10

28

Verkstadsbyggnad  för astronomi,   SU

77-12

33

Förvaltning,  KTH

78-10

l40

Lärosalar,  KTH

78-10

59

Sektion A,   KTH

80-08

61

Sektion T,   flygteknik,   KTH

80-08

61)

Fältstation, Tullgarn,  SU

79-03

65

Astronomiska institutionen, SU

80-09

Göteborg

31

Administrationsbyggnad för  CTH

78-06

36

Central  djurstation,etapp  I         78-11

1)2

Nybyggnad för matematiskt centrum,  CTH/GU/GDC

79-06

1)8

Utökade  lokaler,   sektion M,          77-12 CTH

57

Utbyggnad för CTH:s biblio­tek

58

Renströmsparkprojektet:   ad­ministrationen

80-01

Umeå

37

Förvaltning

78-06

Örebro

67

Simhall

79-09

Borås

16

Bibliotekshögskolan

79-0 3

Luleå

50

Etapp 

XI,  

centrumkvarteret

77-06

Prop. 1978/79:92

3:5

Sammanfattning av prioriteringslista  1977-01-31   för byggnads-

objekt avseende universiteten och högskolorna_______ 

Uppsala

13
[REDACTED_EFTERNAMN]

5

Stockholm

29

G

ö

teborg

17

Ume

å

3

Link

ö

ping

2

Lule

å

1

70

Prop. 1978/79:92

Bilaga 

U

Planeringsl

ä

get f

ö

r byggnads

ä

renden 1977-OI4-OI (Sammanst

ä

llning av uppgifter fr

å

n LUP-sekretariatet)

21 objekt

2l4_objekt_

_ 9 objekt

67 389 m

97 561 m

67 2I43 m

6 objekt

25 050 m

Lokalprogram  Hos regering-   Hos BS f

ö

r     Hos regering-

hos BS       en f

ö

r projek-  projektering   en f

ö

r bygg-

teringsuppdrag

uppdrag

Prop. 1978/79:92

Bilaga 5

P

å

g

å

ende och planerat lokalprogramarbete inom

LUP-kommitt

é

erna 1977-05-01____________ 

(Sammanst

ä

llning av uppgifter fr

å

n LUP-sekretariatet)

LUP-kommitt

é

n f

ö

r Uppsala Institution (motsvarande)

Juridik

Geovetenskapliga

ä

mnen

Zoologi

Informationsbehandling

L

ä

rarh

ö

gskolan

F

ö

rskoleseminariet

Seminariet f

ö

r huslig utbildning

Fj

ä

rrmagasin f

ö

r universitets­biblioteket

Uppsala Jonosf

ä

robservatorium

F

ö

rskoleseminariet

Uppsala

V

ä

ster

å

s

LUP-kommitt

é

n f

ö

r[REDACTED_EFTERNAMN] Institution (motsvarande)

Geocentrum (geologi, naturgeografi, ekonomisk geografi, geo

ä

mnen vid LTH, SGU)

Ekologisk botanik, ekologisk zoo­logi , limnologi

Ö

versyn av lokalbehoven f

ö

r sektionen f

ö

r arkitektur

Energihall, LTH

Ö

versyn av lokalbehoven f

ö

r h

ö

gskolan

Lxind

Kalmar

Prop. 1978/79:92

5:2

LUP-kommitt

é

n f

ö

r G

ö

teborg Institution (motsvarande)

Icke-laborativa institutioner,

G

ö

teborg

centralbibliotek, universitets­f

ö

rvaltning, musikh

ö

gskolan

Vissa samh

ä

llsvetenskapliga 

ä

mnen       "

Matematiskt centrum

Handikappforskning

Ö

versyn av djuravdelningar f

ö

r

"

medicinska fakulteten och av lokal­program f

ö

r djurexperimenten station

F

ö

rvaltningen vid CTH

"

Biblioteket vid CTH

"

Ö

versyn av lokalprogram f

ö

r h

ö

gre utbildning och forskning i M

ö

lndal

Valands konstskola

"

Konstindustriskolan

Tj

ä

rn

ö

 marinbiologiska

laboratorium     Tj

ä

rn

ö

Biblioteksh

ö

gskolan

Bor

å

s

F

ö

rskoleseminariet

"

Prop. 1978/79:92

5:3

LUP-kommitt

é

n f

ö

r Stockholm _Ins,t_itut_ioji j_motvarand.e_)_

Forskningsprojekt vid icke-laborativa institutioner, universitetet

Astronomi, universitetet

Universitetets forskningsstation, Tarfala

Energiforskning, KTH

Arbetsplatser i l

ä

rosalar, KTH

Ö

versyn av lokalbehoven vid sektio­nerna A, M, T och vid biblioteket

Skrivsalsbehovet, KTH

Mikrov

å

gsteknik, KTH

Tal

ö

verf

ö

ring, sektion E, KTH

Teknisk audiologi. Kl (KTH:s omr

å

de)

Ö

versyn av djuravdelningar

Mikrobiologienhet, Kl

Ev. tillskott till f

ö

rskoll

ä

rar-utbildning i Stockholmsregionen

Ö

versyn av lokalbehoven vid Kungl. Biblioteket

Biblioteksdep

å

n i B

å

lsta, etapp III

LUP-kommitt

é

n f

ö

r Ume

å

2n

£

ttuti_on mrtvara,nd.e_)_

L

ä

rarh

ö

gskolan, pedagogik, psykologi, sociologi

Ö

versyn av lokalbehoven f

ö

r h

ö

g­skolan

Ö

versyn av lokalbehoven f

ö

r l

ä

rar­h

ö

gskolan Och f

ö

rskoleseminariet

Kiruna geofysiska institut

Ume

å

Sundsvall/H

ä

rn

ö

sand

Lule

å

Kiruna

Prop. 1978/79:92

5:1)

LUP-kommitt

é

n for Link

ö

ping Institutioii (motsvarande)

Univers itets f

ö

rvaltningen

L

ä

rarh

ö

gskolan, sl

ö

jdl

ä

rar-seminariet

Datalogi

Pedagogik, psykologi, sociologi

Biologi och kemi

Ö

versyn av lokalbehoven f

ö

r h

ö

gskolan

Lirik

ö

ping

J

ö

nk

ö

ping

Prop. 1978/79: 92

1

Bilaga 2 Handläggning av lokal- och utrustningsärenden

A ii.s-1 iir.sfinhålliinden

Remissinsianserna har till övervägande del ansell atl högskolestyrel­serna skall ha ansvaret för framtagande av verksamhelsbeskrivning och ramprogram.

IJniversiiciei 1 Siockholm anser dock atl ulredningen behandlat en allt­för begränsad del av lokalförsörjningssyslemel och framför förslag till en handläggningsordning där ell fuDsländigl ansvar för lokalförsörjningen lokall åvilar högskoleslyrelsen och cenlralt UHÄ. Högskolestyrelsen skul­le därvid även ha fulll ansvar för projektering och utförande av byggnads-objekten.

Medicinska forskningsrådel föreslår alt huvudansvaret för såväl pro-giamskrivning som projektering läggs på högskolestyrelserna.

ICO anser med utgångspunkt i all ansvarei för arbetsmiljön åvilar brukarmyndigheten all högskolestyrelsen bör ha del primära ansvarei för lokalplaneringen.

Riksrevisionsverkei ställer sig Iveksaml lill all högskolan får ansvarei för framtagande av ramprogram och kostnadsramar som bör ligga under bygg­nadsstyrelsens formella ansvar och staiskonioret avslyrker utredningens förslag i denna del som innebär en handläggningsordning inom högskolan som avviker från vad som i övrigi gäller för den statliga lokalförsörjningen.

Orts visu invesleringsriimar

Ulredningens förslag i de stycken som berör orlsvisa investeringsramar hnr mött en delad remissopinion. Sveriges förenade studentkårer anser ulredningens förslag dåligt underbyggt.

Den föreslagna ordningen som bygger på orlsvisa investeringsramar har lillslyrkls av bl.a. skolöverstyrelsen, tekniska högskolan i Stockholm, universilelei i Uppsala, högskolan i Örebro samt Medicinska forsknings­rådet.

Byggnadsstyrelsen, riksrevisionsverkei, regionstyrelserna i Göteborg, LUP-nämnden. universitetet 1[REDACTED_EFTERNAMN], Sveriges tantbruksuniversitet samt SACO/SR har alla ifrågasatt möjligheten all ge förslag lill bindande inves­teringsramar med verksamhelsbeskrivning och ramprogram som underlag. Byggnadsslyrelsen framhåller all en sådan handläggningsordning i prakti­ken skulle leda lill tidsmässiga låsningar av hela planeringsprocessen och minska möjlighelen atl lillgodose brukarnas inlressen.

Lokuln

ä

mnd

Samtliga remissinstanser har varil posiliva lill utredningens förslag vad avser möjlighelen alt inrätta ell lokall beredningsorgan för lokal- och Ulruslningsfrågor, en lokalnämnd underställd högskoleslyrelsen.

Enligt siaiskoniorei krävs atl bestämmelser härför införs i högskoleför­ordningen. Vidare bör representanter för centrala myndigheler som bygg­nadsstyrelsen och UUH knyls till nämnden som sakkunniga. UUH och LUP-nämnden anser dock atl representanter för dessa myndigheter skall ingå som ledamöier.

Prop. 1978/79:92

2

Slvrdseriui för Linköpings Iwgskoleregiim och universilelei i (iolehorg liksom SACOISR har närmare diskuterat nämndernas sanimanstiillning vad avser förelrädare för de anställda, de studerande och för verksamhe­ten. Behovei av att tillförsäkra personalgruppernas fackliga organ medin­flytande i en sådan niimnd har påpekats av den pedagogiska insiituiioncn vid universilelei i Linköping.

Nalurveienskupliga forskningsrådet ulgår från att de anställda som av­lönas med rådsmedel får della i arbelel med lokal- och utrustningsprojekl pä samma villkor som övriga anställda.

Regionslyrelserniis roll

Regionslyielsernas roll i lokal- och ulruslningsfrågor har särskilt be­handlals av regionslyrelsernu, universiieien i Uppsala och Stockludin saml högskolorna i EskilslunalVösierås och i Östersund saml av Sveriges jöreiuide sludenikurer och SACOISR.

Regionsiyrelsen i Stockholm anser all regionstyrelserna bör göra en inomregional prioritering i samband med behandlingen av högskoleenhe­ternas förslag lill anslagsäskanden. Slyrelsen påpekar vidare behovet av ett samrådsorgan i den egna regionen med fem högskoleenheter saml landstings- och primärkommunala intressen. Regionsiyrelsen i Liindl Malmö föruisäiier alt regionstyrelserna får inrätta särskilda beredande organ för översiktlig planering.

Sveriges förenade sludenikurer anser det tillräckligt med informella samverkansorgan på orter med flera högskoleenheter.

Universilelei i Stockholm framhåller alt regionstyrelserna ej bör detalj-granska programmalerial ulan endasl lämna synpunkier i de frägor som berör utbildning i form av enstaka kurser och lokala linjer. Liknande synpunkier framför 5/4CO/5/?.

Universitetet i Uppsala anser att regionstyrelserna ej behöver belastas med granskning av de siörre högskoleenheternas anslagsframställningar som avser lokaler.

Arbetsupgifter vid UHÅ

Prakliskl tagel alla remissinstanser ställer sig positiva lill utredningens förslag i de siycken som avser UHÄ.s funktioner i lokal- och utruslnings­planeringen.

Universilelei 1[REDACTED_EFTERNAMN] sann Chalmers tekniska högskola förutsätter alt lärosätena garanteras inflytande vid den prövning av verksamhetsinrikt­ning och verksamhelsbeskrivning som enligt utredningen skall ske inom planeringsberedningarna medan styrelsen jör universilelei 1 Linköping sna­rare anser all denna prövning bör ske i ett beredningsorgan med en sam­mansättning som motsvarar den nuvarande LUP-nämndens. Högskolan i Vö.xjö har liknande uppfattning och menar alt en ceniral konsuliorganisa-lion är nödvändig inte minst för att upprätthålla nära koniaki med bygg­nadsslyrelsen och UUH.

Konsifiickskolan och stålens dansskola anser det angelägel med sam­ordningsinsatser vid UHÄ inte minst för atl biträda de mindre högskoleen­heterna.

Sveriges förenade sludenikurer anser del viktigt all det utarbetande av normer inom programverksamheten som skett inom ramen för LUP-nämn­dens verksamhet knyts till UHÄ.

TCO framhåller del nödvändiga i ell fastare organisatoriskt samarbele mellan forskningsråd och den centrala organisationen.

Prop. 1978/79:92

3

l-.\l'i'rlgriipper

Reiiiissinslaiiserna har entydigt ställt sig positiva till fortsau verksamhet i form av expertgrupper. Gruppernas värdefulla medverkan i lokal- och uliiislningsärenden har särskili påpekats av universilelei i Siockholm och Slyrelsen j(n- universilelei i Linköping.

Karolinska inslilulel anser atl expertgrupperna bör knylas lill byggnads­styrelsen i stiillet för till UHÄ som ulredningen föreslagil.

l.aiilhriikssiyrdsen har betonat djurhusgruppens betydelsefulla arbete och päpekai' all gruppen avses få tillkommande arbetsuppgifter i den proposiiion om imdring i lagen om djurskydd m. m. (prop. 1978/79: 13) som nyligen förelagts riksdagen.

Personellu resurser

Ett ston antal remissinstanser har berört de personella resurser som erfordras för genomförande av den föreslagna omorganisationen.

Utredningen har i sitt förslag utgått frän i stort oförändrade personalre­surser jiimfört med dem inom nuvarande LUP-organisalionen och inkom­na synpunkter har i första hand berörl fördelningen av dessa inom högsko­leorganisationen.

Karolinska inslilulel förslår att handläggarresurser på lokal nivå bör lilldelas samtliga siörre högskolor och slyrelsen för universilelei i Linkö-pin,i; liksom ICO all samtliga universilel och lekniska högskolor behandlas likviirdigt vid fördelningen av handläggarresurserna.

Regionsiyrelsen i LundlMalmö menar atl utredningen borde ha övervägt en mer regionall inriktad organisaiion kring en siörre högskoleenhel.

Högskoleenheierna 1 EskilsliinalVäslerås, GävlelSandviken och Siinds-vulljHurnösund föreslår att konsulenttjänster knyls lill regionslyrelserna.

Högskoleenheten i Örebro anser alt tjänsterna bör ställas lill UHÄ.s disposition för atl ett år i tagel och efter ansökan fördelas efter behov alternativt läggs som extra tjänsleresurs vid medelstora och små högsko­lor. Konsisioriel vid Uppsala universilel samt högskoleenheterna i Vä.vjö och Kallnar föreslår pä samma sätl en placering vid UHÄ.,

UHÅ och LUP-nämnden anser alt en bälire anpassning lill de reella behoven sker om resurser motsvarande fyra årsarbetskrafter fördelas på de elva högskoleenheter som har fasta forskningsresurser. Övriga högsko­leenheter som saknar utbyggd förvallning och vilkas behov särskilt borde beaktas skulle lilldelas resurser motsvarande en person placerad vid UHÄ.

UHÅ och LUP-nämnden har vidare berört behovei av handläggarre­surser för de uppgifier som kommer all äläggas UHÄ som myndighei i samband med omorganisationen och bedömt dessa uppgå till fyra handläg-gaitjänster.

Medicinska forskningsrådel anser del nödvändigi all den lill UHÄ knuina konsultverksamheten görs slagkraftig.

Kurolinska inslilulel anser i motsats till övriga remissinsianser all de handläggaruppgifler som utredningen föreslagit bli utförda vid UHÄ, i stället uiförs av personal placerad vid byggnadsslyrelsen.

Ersällningsanskajfning av inredning och uiruslning

Högskolan i FulunjBorläuge anser atl medel för ersättning och komplel-leringsanskaffning av utrustning ej bör läggas inom sektorsanslagen ulan liksom hiltills anvisas i form av en särskild kostnadsram.

Ett slorl antal remissinsianser inom högskolesektorn har understrukit

Prop. 1978/79:92

4

betydelsen och behovei av medel lör ersällningsanskaffning. Musikbög-sknUiii i Siockholm har dessutom påpekal atl ersättningen av utrustning bör ske planmässigt och baseras på en genomsnittlig avskrivningstid.

Medel för ersättning av utrustning bör fördelas genom regionala uirusl-ningsramai som anges i budgelproposilionen enligt regionsiyrelsen i LundI 

Miilinö.

Regionslyrelserna i Stockholm och Uppsala föreslår all medel för an­skaffning av utrustning för sådana utbildningar för vilka styrelserna bevil­jat medel ställs till styrelsernas förfogande. Sveriges jörcnude studentkårer menar att en sådan ordning vore rimlig.

Ilögskolun Jör lårarulbildning i Siockholm har berört del mellan bygg­nadsslyrelsen och UHÄ delade ansvaret för medel för ersättning av inred­ning och föreslår liksom ulredningen atl delta helt läggs på byggnadsstyrel­sen.

Universilelei i[REDACTED_EFTERNAMN] anser att inredningsansvaret bör läggas på byygnadslyrelsens lokala förvaltningar. Styrelsen för universitetet 1 Linkö­ping menar all äteranskaffning av inredning bör ske genom alt högskolans egen organisation svarar för inköpen och liknande synpunkier framförs av liögskoleenheteii i Karlslad.

Infiirniation och uibildning

Dessa frågor har behandlals av regionsiyrelsen i Uppsala, universiletet i Upi>\ulu. högskoleenheierna i FulunlBorlänge och Karlstad, Konstfack­skolan samt LO.

De ansluler sig samtliga till utredningens förslag om utbildning och information och anser utarbetandet av den av ulredningen föreslagna handboken som värdefulli.

LO anser det nödvändigi med utbildning i program- och projekieringsar-belel och atl detla är ett generellt behov inom hela statsförvaltningen.

Universiletet i Uppsala vill att de föreslagna ålgärderna vidlas innan den nya veiksamhelen genomförs och sedan fortlöpande.

Övrigu synpunkter

Riksrevisionsverkei lägger sior vikt vid atl möjlighelerna lill samutnytl­jande av lokaler och utrustning tas till vara.

Högskolcin för lärurulhlldning i Siockholm betonar viklen av all förslag om utbyggnad av utbildning åtföljs av en belysning av de lokalbehov som uppstår.

Chalmers tekniska högskola har särskilt behandlal smärre ombyggnads-och ändi ingsarbeien och anser all behörighels- och gränsdragningfrågorna gentemot byggnadsstyrelsen i detta sammanhang bör ses över. Högskole­styrelsen bör, tor atl åstadkomma en snabb och ändamålsenlig behandling av sädana ärenden ges inflytande i handläggningens samtliga led.

Konstfackskolan Fäster uppmärksamheten på de problem som kan upp­komma i lokalplaneringen när verksamheten inom en och samma byggnad är knuten lill såväl en högskola för konslnäriig utbildning som till en högskoleenhel.

Medicinska forskningsrådet anser alt UUH bör la ansvarei för anskaf­fande av utrustning lill undervisningssjukhusen.

Prop. 1978/79:92

Bilaga 3

Tiil

Statsr

å

de-t   och  chefen  f

ö

r  utbildningsdepartementet

Un iversitetsrestaurangkommitt

é

n   tillkallades   i   mars   1969  med   uppgift att  fortl

ö

pande svara  f

ö

r   planering  och  samordning  m m av  restaurang­verksamheten   vid   universitet   och   h

ö

gskolor.

Genom t i I I

ä

ggsdirekfi v  den  26 maj   1972  uppdrog  Kungl   Maj:t  

å

t   kommit­t

é

n  att   utreda  samt   l

ä

mna  f

ö

rslag  bl   a  om  framtida  driftformer  och huvudmannaskap   f

ö

r  universitetsrestauranger  och  om den  framtida  hand­l

ä

ggningen   av   s

å

dana   

ä

renden   r

ö

rande   lokal-  och   utrustningsprogramfr

å

gor m m avseende  restauranger  vid  universitet  och  h

ö

gskolor  f

ö

r  vilka  kom­mitt

é

n  svarar.

Kommitt

é

n  har  sedan  den   I   oktober   1975  best

å

tt  av  kanslichefen G

ö

ran Hagbergh,   ordf

ö

rande,   byr

å

chefen  Paul   Almefelt,   direkt

ö

ren  Ni Is-Erik Brundell,   rev isionsflirekt

ö

ren  Per  Eskilsson,   byr

å

chefen  Sixten [REDACTED_EFTERNAMN], byggnadsr

å

det   Leif   Juthagen,   divisionschefen   Leif  [REDACTED_EFTERNAMN]  och  doktoran­den   Lars  Phi I i pson.

Fil kand Kjell[REDACTED_EFTERNAMN], som fr o m den I januari 1977 varit f

ö

rordnad som expert 

å

t kommitt

é

n, har fungerat som sekreterare vid utarbetandet av  f

ö

religgande  betankande.

Till   sekreterare 

å

t   kommitt

é

n  har  f

ö

rordnats mellanstadiel

ä

rare Per[REDACTED_EFTERNAMN]   (fr  o m den   1   Januari    1977).

Kommitt

é

n  

ö

verl

ä

mnar   h

ä

rmed   bet

ä

nkandet Universitetsrestauranger  - or­ganisation   f

ö

r  planering.     F

ö

rslagen   i   bet

ä

nkandet  redovisas med  anknyt­ning  till   LUP-utredningens  bet

ä

nkande Lokaler och  utrustning  f

ö

r

12   Riksdagen 1978/79. I saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

h

ö

gskolan (DsU 1977:7).  Kommitt

é

n vill emellertid framh

å

lla att kommitt

é

n inte n

ä

rmare behandlat eller tagit st

ä

llning till LUP-utredningens f

ö

rslag.  Kommitt

é

ns uppdrag 

ä

r slutf

ö

rt i och med att den f

ö

reslagna organisationen tr

ä

der i kraft.

Stockholm den 2 augusti 1977.

G

ö

ran Hagbergh

Paul Almefelt

Ni Is-Erik Brundell

Per Eskilsson

Sixten[REDACTED_EFTERNAMN]

Leif Juthagen

Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars Philipson

/Kjell[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1978/79:92

INNEHALL

1. 1.

, 1 ,2

1 ,

.3

2.

2.

, 1

2,

.2

2.

,3

BAKGRUND............................................................................. 7

'niedning.................................................................................... 7

Direktiven................................................................................. 8

Tillkommande uppgifter ..........................................................  9

NUVARANDE HANDL

Ä

GGNINGSORDNING ..................   10

Nyproduktion och ombyggnader ........................................   10

Utrustningsanskaffning ......................................................   10

Underh

å

ll och 

å

teranskaffning av inredning och ut­

rustn ing...............................................................................  

II

2.4

Nyinredning i samband med sm

ä

rre ombyggnader och omdispositioner                 

II

2.5

Driftfr

å

gor............................................................................... 

II

2.5                Subventionering  av  s   k  L-restauranger........................... 12

i.                    ARBETSUPPGIFTERNAS OMFATTNING   ........................     13

3. I               Nybyggnader och   st

ö

rre ombyggnader............................       13

3.2

Utrustn i ngspet i ta  mm....................................................... 14

3.3

Ö

vriga  arbetsuppgifter   ....................................................       15

4.                   KOMMITT

É

NS   PERSONELLA  RESURSER   .................       16

5                    F

Ö

RSLAG............................................................................... 17

5.1                 Inledning...............................................................................   17

5.2

Un ivers i tetsrestaurangkomm itt

é

ns funktion ....

17

5.3

Framtida central spec ia I i sf f unkt ion............................... 

.'9

5.4

Expertgrupp f

ö

r m

å

 11idsfr

å

gor............................................ 

. 

21

5.5

Expertgruppens arbetsuppgifter ........................................ 

... 

21

6                    KOSTNADER OCH GENOMF

Ö

RANDE ............................   23

6. I       Kostnader........................................................................................ 23

6.2       Genomf

ö

rande...............................................................................   23

Prop. 1978/79:92

BI L

Å

GOR

Bilaga 1: Handl

ä

ggning av 

ä

renden r

ö

rande utrustning f

ö

r restauranger och kaf

é

er vid universitet och h

ö

gskolor

Bilaga 2: Restaurang- och kaf

é

enheter som tillkommit under medverkan av un i vers itetsrestaurangkommitt

é

n

Bilaga 3: Vid universitet och h

ö

gskolor planerade restaurang- och kaf

é­

enheter f

ö

r vilka un ivers itetsrestaurangkommitt

é

n uppr

ä

ttat loka 1 program

Prop. 1978/79:92

BAKGRUND

I. I      Inledning

Universitetsrestaurangkommitt

é

n tillkallades i mars 1969 f

ö

r att fort­l

ö

pande svara f

ö

r planering och samordning m m av restaurang- och kaf

é

-verksamheten vid universitet och h

ö

gskolor.  Dessf

ö

rirnan hade vissa ut­rednings- och planeringsuppgifter fullgjorts av ett till lokal- och ut­rustningsprogramkommitt

é

erna f

ö

r universitet och h

ö

gsk; lor (LUP-kommit­t

é

erna) knutet arbetsutskott f

ö

r bespisningslokaI er (AufS).  Tillkallan­det av en s

ä

rskild kommitt

é

 f

ö

r restaurangverksamheten v i cl universitet och h

ö

gskolor motiverades av att en omfattande utbyggnad av bespisnings-lokaler ans

å

gs n

ö

dv

ä

ndig.  Utbyggnaden av m

å

ltidsverksamheten vid univer­sitet och h

ö

gskolor n

ö

dv

ä

ndiggjordes fr

ä

mst av att studerandeantalet 

ö

kat kraftigt under 1960-talet.  Statsr

å

det[REDACTED_EFTERNAMN] ans

å

g vid tillkallandet av kommitt

é

n att ett samordnat planeringsarbete kr

ä

vdes f

ö

r att en rationell utbyggnad av m

å

 11 ids loka I er skulle kunna ske.

Vi har vid sidan av v

å

rt fortl

ö

pande planeringsansvar 

å

lagts vissa utred­ningsuppgifter avseende bl a framtida driftformer, intressenternas infly­tande 

ö

ver driften, huvudmannaskap f

ö

r verksamheten samt framtida hand­l

ä

ggningsordning.  Vi har redovisat v

å

rt utredningsuppdrag vid hittills fyra tillf

ä

llen. I mars 1970 avl

ä

mnade vi bet

ä

nkandet  Budgetsystem och kontoplan f

ö

r universitetsrestauranger (DS U 1970:1).  I maj 1973 avl

ä

m­nade vi bet

ä

nkandet Universitetsrestauranger - m

å

l och subventioner (DS U 1973:4) och rapporten Universitetsrestauranger - fakta-(Ds U 1973:5).  I Juni 1974 l

ä

mnade kommitt

é

n tillsammans med den d

å

varande, till statens personaln

ä

mnd knutna, samarbetsdelegationen f

ö

r f

ö

rpI

ä

gnadsfr

å

gor (Safff) e+t f

ö

rslag till principer f

ö

r central organisation (Dnr 1388/HUV/74). Slutligen har vi i maj 1976 avl

ä

mnat bet

ä

nkandet Universitetsrestauranger - driftformer och huvudmannskap (Ds U 1976:10).  Av de utredningsuppgifter som 

å

vilar kommitt

é

n 

å

terst

å

r d

ä

rmed endast fr

å

gan om framtida handl

ä

gg­ningsordning av p

å

 kommitt

é

n ankommande l

ö

pande arbetsuppgifter.

Utbyggnaden av m

å

ltidslokaler vid universitet och h

ö

gskolor har varit mycket intensiv under f

ö

rsta h

ä

lften av 1970-talet. P

å

 flera h

ö

gskoleorter

Prop. 1978/79:92

har uppf

ö

rts restaurang- och kaf

é

lokaler i s

å

dan omfattning att planering och projektering av ytterligare enheter f

ö

r n

ä

rvarande inte 

ä

r aktuell. P

å

 vissa andra h

ö

gskoleorter har utbyggnaden och projekteringen av till­kommande restaurang- och kaf

é

enheter kommit s

å

l

å

ngt att v

å

rt planerings-och samordningsansvar i huvudsak har kunnat slutf

ö

ras.  F

ö

r n

ä

rvarande er­fordras kommitt

é

ns medverkan bl a vid projektering av restaurang I oka I er vid Stockholms universitet samt vid programmering och projektering av 

å

ter­uppbyggnad av restaurang inom medicinaromr

å

det i G

ö

teborg och ett antal mindre restauranger vid bl a mindre h

ö

gskoleenheter och statliga kultur­institutioner.  

Ä

ven framgent kommer det sj

ä

lvfal let att erfordras ny-, om- och tillbyggnader av restaurang- och kaf

é

lokaler vid universitet och h

ö

gskolor.  Utbyggnadstakten torde dock under 

ö

versk

å

dlig tid komma att bli avsev

ä

rt l

ä

ge 

ä

n hittills under 1970-talet.  I detta delbet

ä

nkande fram­l

ä

gger vi f

ö

rslag som m

ö

jligg

ö

r att de l

ö

pande arbetsuppgifter som nu 

å

vi lar kommitt

é

n kan fulIg

ö

ras p

å

 annat s

ä

tt.

I.2      D i rekt i ven

D

å

varande statsr

å

det[REDACTED_EFTERNAMN] gav i anf

ö

rande till statsr

å

dsprotokollet den 7 mars 1969 utf

ö

rliga direktiv f

ö

r kommitt

é

ns arbete.  Kommitt

é

n skulle fortl

ö

pande svara f

ö

r bl a f

ö

ljande uppgifter.

o     L

ä

mna underlag f

ö

r de delar av ett byggnadsprogram som g

ä

ller res­taurang- och kaf

é

verksamhetens funktion och lokalbehov m m.

o     L

ä

mna den medverkan vid projektering och byggande av restaurang-

och kaf

é

lokaler som normait l

ä

mnas av nyttjaren eller programkommitt

é

.

o     Medverka vid uppr

ä

ttande av lokalprogram f

ö

r restaurang loka 1 er somi uppf

ö

rs av studerandeorganisationer med hj

ä

lp av statliga l

å

n.

o     Utarbeta normer f

ö

r bed

ö

mning av behovet av inredning och utrustning i restaurang lokaI er samt ber

ä

kna kostnaderna h

ä

rf

ö

r.

o     T i I I se att alla m

ö

jI igheter tas till vara att 

br

i nga ned i nveste-rings- och driftkostnaderna f

ö

r restaurangerna vid universitet och h

ö

gskolor genom samverkan t ex vad g

ä

ller produktion, mellan dessa restauranger och annan - statlig eller icke-statlig - bespisnings-verksamhet .

o     Utarbeta f

ö

rslag till avtal om uppl

å

telse av statliga lokaler och vill kor f

ö

r l

å

n.

Prop. 1978/79:92

o     Ge driftorganen de r

å

d och informationer som dessa kan beh

ö

va.

o     F

ö

lja utvecklingen inom restaurangbranschen och livsmedelsindustrin och medverka till att restaurangverksamheten vid universitet  och h

ö

gskolor anpassas till denna och att alla m

ö

jligheter att f

ö

rb

ä

tt­ra driftekonomin genom rationaliseringar tas till vara.

I . 3      Tillkommande uppgifter'

I enlighet med det f

ö

rslag till provisorisk handl

ä

ggningsordning som kom­mitt

é

n l

ä

mnat i del bet

ä

nkandet Universitetsrestauranger - m

ä

l och subven­tioner 

å

ligger det oss att l

ö

pande svara f

ö

r 

ä

ven f

ö

ljande arbetsuppgifter:

0               L

ä

mna f

ö

rslag i fr

å

ga om ombyggnader och upprustningar av restaurang-

I 

oka I er.

o     Uppr

ä

tta planer f

ö

r underh

å

ll och planm

ä

ssig 

å

teranskaffning av in­redning och utrustning i restauranglokaI er.

o     L

ä

mna yttrande

ö

ver framst

ä

llningar om subventioner till student-k

ä

rs

ä

gda restaurang I oka I er.

o     Gemensamt med byggnadsstyrelsen ansvara f

ö

r att uppl

å

telseavtal uppr

ä

ttas.

Vi har med anledning av den provisoriska handl

ä

ggningsordningen tr

ä

ffat 

ö

verenskommelse med byggnadsstyrelsen av inneb

ö

rd att kommitt

é

n tom juni m

å

nads utg

å

ng 1977 svarat f

ö

r uppr

ä

ttande av f

ö

rslag till uppl

å

telseavtal avseende restaurang I oka I er vid universitet och h

ö

gskolor och att kommitt

é

n dessutom svarat f

ö

r viss avtals- och ar iftuppfo Ijning.

1  proposition 

å

r 1974 om kulturpolitiken (prop 1974:34) angavs att univer­

si tetsrestaurangkommi tt

é

n skall bitr

ä

da kulturr

å

dets LUP-delegation i fr

å­

gor r

ö

rande restauranger och kaf

é

er vid statliga kulturinstitutioner.  De

arbetsuppgifter kommitt

é

n sedan 1969 haft att ful.lg

ö

ra betr

ä

ffande restau­

rang- och kaf

é

lokaler vid universitet och h

ö

gskolor har u

ä

rmed ut

ö

kats

till att omfatta s

å

dana lokaler 

ä

ven vid statliga kulturinstitutioner.

Prop. 1978/79:92

NUVARANDE   HANDL

Ä

GGNINGSORDNING

2.1              Nyproduktion   och  ombyggnader

Initiativ som kan leda till nyproduktion av restaurang lokaI er eller ombyggnad av befintliga lokaler tas av ber

ö

rda lokala intressenter eller av un iversitetsrestaurangkommitt

é

n.  1 samband med utredningar om. lokal­dispositionen inom st

ö

rre universitetsomr

å

den och st

ö

rre nybyggnader av undervisningslokaler tas s

å

dant initiativ normalt av byggnadsstyrelsen. B

å

de i samband med nyproduktion och ombyggnader uppr

ä

ttar vi f

ö

rslag till dimensionering och detaljerat funktions- och lokalprogram och 

ö

verl

ä

mnar -efter samr

å

d med ber

ö

rd h

ö

gskoleenhet samt studerande och anst

ä

llda -programmet till byggnadsstyrelsen f

ö

r vidare handl

ä

ggning.

Vi f

ö

ljer ocks

å

 projekteringen av restaurangloka1 er fr

ä

n utrednings- och programstadiet till f

ä

rdigst

ä

llande av bygghandlingar.  Efter inh

ä

mtande av synpunkter fr

å

n ber

ö

rda lokala intressenter l

ä

mnar vi yttrande till byggnadsstyrelsen 

ö

ver i allm

ä

nhet s

å

v

ä

l systemhandlingar som bygghand-

I 

ing

å

r.

Byggnadsstyrelsen svarar f

ö

r inredning av restauranglokaI er.  Vi granskar d

ä

rvid inredningsarkitektens f

ö

rslag med avseende p

å

 program- och funktions­krav samt l

ä

mnar yttrande h

ä

r

ö

ver till byggndsstyrelsen.

2.2              Utrustn ingsanskaff n i ng

Un i versitetsrestaurangkommitt

é

n l

ä

mnar f

ö

rslag till kostnadsramar f

ö

r ut­rustningsdetaljer inom k

ö

ks- och ekonomilokaI erna och uppr

ä

ttar i allm

ä

n­het detaljerade program f

ö

r s

å

dan utrustning.  Utrustningsprogrammen ut­arbetas efter samr

å

d med dels ber

ö

rd h

ö

gskoleenhet samt studerande och an-st

ä

llda, dels - i de fall beslut i driftfr

å

gan har hunnit fattas - med drifthuvudmannen.  Upphandling av utrustning sker genom utrustningsn

ä

mndens vid universitet och h

ö

gskolor (UUH) f

ö

rsorg.  UUH och universitetsrestaurang-kommitt

é

n har den 10 oktober 1973 tr

ä

ffat 

ö

verenskommelse om provisorisk handl

ä

ggningsordning av 

ä

renden r

ö

rande utrustning f

ö

r restauranger och kaf

é

er vid universitet och h

ö

gskolor (bilaga 1).

Prop. 1978/79:92

2.3              Underh

å

ll och 

å

teranskaffning av inredning och ufrustning

Underh

å

ll och planm

ä

ssig 

å

teranskaffning av inredning uch utrustning fill restauranger och kaf

é

er vid universitet och h

ö

gskolor sker sedan I juli 197 6 

ö

ver kostnadsramarna Till regeringens disposition, Till UH

Ä

:s di spo-sition och Till jordbrukets h

ö

gskolors disposition. Vi inh

ä

mtar 

å

rligen underlag f

ö

r ber

ä

kning av behovet av underh

å

ll och planm

ä

ssig 

å

teranskaff­ning och 

ö

verl

ä

mnar f

ö

rslag till f

ö

rdelning av kostandsramar och program f

ö

r underh

å

ll och 

å

teranskaffning till UUH.

2.4              Nyinredning i samband med sm

ä

rre ombyggnader och omdispositioner

I samband med ombyggnader finns det ofta behov av ny inredning eller kom­plettering av befintlig inredning.  Byggnadsstyrelsen disponerar medel f

ö

r s

å

dan nyinredning i samband med sm

ä

rre ombyggnader och omdispositioner. F

ö

rdelning av medel f

ö

r s

ä

dana 

ä

ndam

å

l inom restauranger och kaf

é

er vid universitet och h

ö

gskolor sker efter f

ö

rslag fr

å

n un i vers itetsrestaurang­komm itt

é

n.

2.5          Driff-fr

å

gor

I   samr

å

d  med   ber

ö

rd  h

ö

gskoleenhet  samt  ber

ö

rda  anst

ä

llda  och  studerande har vi   uppr

ä

ttat   underlag  f

ö

r anbudsintag,   svarat   f

ö

r  annonsering  och  pr

ö­

vat   inkomna  anbud   p

å

  drift  av  universitetsrestauranger.      I   del bet

ä

nkandet Universitetsrestauranger  -  driftformer  och  huvudmannaskap  f

ö

reslog  vi   att ansvaret   f

ö

r   val   av  driftform,   val   av   entrepren

ö

r  och  avtalstecknande   fr

å

n och med   I   juli    1977   skulle 

å

vila   h

ö

gskoleenheten.     Riksdagen   har   p

å

   grund­val   av  f

ö

rslag   i   propositionen   1976/77:79 om anslag  f

ö

r  budget

å

ret   1977/78 till   byggnadsarbeten m m   inom utbildningsdepartementets verksamhetsomr

å

de beslutat   i   enlighet  med   v

ä

rt   f

ö

rslag     (UbU   1976/77:31,   rskr   1976/77:352, UH

Ä

-FS   1977:148).

1   bilagor  till   bet

ä

nkandet  Universitetsrestauranger -  driftformer och   hu­vudmannaskap har vi   l

ä

mnat f

ö

rslag till   normerande uppl

å

telseavtal   avseende restaurang- och   kaf

é

lokaler.     

Ä

ven  efter  den   1   juli   1977   l

ä

mnar  vi     sj

ä

lv­fallet  tills  vidare r

å

d  och  bitr

ä

der   i  

ö

vrigt  h

ö

gskolemyndigheterna   i dr i ftfr

å

gor.

Prop. 1978/79:92

12

2.6              Subventionering  av   s  k  L-restauranger

Subventioner  av   lokalkostnader  till   restauranger   i   icke-statliga   lo­kaler  ut

ö

ver  vad   som  f

ö

ljer  av   kung

ö

relserna   1964:398 och   1970:273 (Om   l

å

n   f

ö

r   anskaffning   resp.    inredning  och  utrustning  av   k

å

rlokaler) beslutas  av   regeringen  och   bekostas 

ö

ver  anslaget   Lokalkostnader m m vid   h

ö

gskoleenheterna.     Ans

ö

kningar  om  subventioner   till   sk   L-res­tauranger   inges   till   un i vers itetsrestaurangkommitt

é

n,   som  efter   remit-tering  till   ber

ö

rda   n

ö

gskoIeenheter,   f

ö

retagsn

ä

mnder  och  studentk

å

rer, med   eget   yttrande 

ö

ver I 

ä

mnar  ans

ö

kningarna  till   regeringen/utbildnings­departementet.     P

å

  uppdrag  av  byggnadsstyrelsen  uppr

ä

ttar  vi   ocks

å

   f

ö

r­slag  till   

ö

verenskommelser  som  reglerar  de  villkor  som  skall   g

ä

lla   f

ö

r subventioner   till   sk  L-restauranger och  svarar  f

ö

r  utv

ä

rdering  av subvent ioner i ngen.

Prop. 1978/79:92                     I 3

3.        ARBETSUPPGIFTERNAS OMFATTNING

3. I       Nybyggnader och st

ö

rre ombyggnader

Under perioden 1970 - 1976 har ett trettiotal nya restaurang- och kaf

é

enheter anordnats vid universitet och h

ö

gskolor.  I bilaga 2 redovisar vi antalet platser i dessa serveringar och det 

å

rtal d

å

 res­taurangdrift p

å

b

ö

rjades.  F

ö

r huvuddelen av dessa lokaler har vi sva­rat f

ö

r bl a lokalprogram, utrustningsprogram och upp 1

ä

telseavta1.

Vi har vidare uppr

ä

ttat funktions- och lokalprogram f

ö

r ytterligare ett 30-tal restaurang- och kaf

é

lokaler.  Dessa redovisas i bilaga 3. N

å

gra av de i bilaga 3 upptagna enheterna 

ä

r under uppf

ö

rande och detaIjprojekten ing p

å

g

å

r f

ö

r ett tiotal enheter.  Vi bed

ö

mer att hu­vuddelen av de i bilaga 3 redovisade restaurang- och kaf

é

lokalerna kommer att kunna f

ä

rdigst

ä

llas under perioden 1977 - 1980.

Utrustningsprogrammeringen f

ö

r de i bilaga 3 redovisade enheterna har delvis p

å

b

ö

rjats och definitiva eller prelimin

ä

ra program f

ö

re­ligger f

ö

r de enheter som ber

ä

knas bli tagna i bruk under budget

å

ret 1977/78.

Det kan sj

ä

lvfallet bli n

ö

dv

ä

ndigt att under de n

ä

rmaste 

å

ren upp­r

ä

tta funktions- och lokalprogram f

ö

r ytterligare nytillkommande restaurang- och kaf

é

lokaler vid universitet och h

ö

gskolor.  Vi f

ö

rut­s

ä

tter emellertid att det i s

ä

fall endast beh

ö

ver bli fr

å

ga om n

å

gra enstaka mindre restauranger eller kaf

é

er.

Prop. 1978/79:92

14

N

ä

r det g

ä

ller restaurang- och kaf

é

lokaler vid statliga kulturinstitutioner har vi hittills uppr

ä

ttat detaljerade funktions- och lokalprogram enpart f

ö

r restii:,rang och kaf

é

 inom Riksmuseet och restaurang inom permianent Wasa­museum.  Vi har vidare medverkat vid utrustningsprogrammeringen f

ö

r kaf

é 

inom Etnografiska museet och restaurang inom Moderna museet samt vid an­budsintag f

ö

r restaurang inom Moderna museet.  Slutligen har vi avgivit yttrande 

ö

ver ett f

ö

rslag till ombyggnad av persona 1servering inom Operan.

3.2

Utrustningspetita m

1 fr

å

ga om s

å

v

ä

l nyanskaffning av utrustning som underh

å

ll och 

å

teranskaff­ning av inredning och utrustning medverkar vi i det 

å

rliga petitaarbetet. Av nedanst

å

ende arbetsplan framg

å

r hur v

å

ra uppgifter i detta avseende f

ö

rdelar sig 

ö

ver 

å

ret.

Arbetsplan f

ö

r petita

ä

renden

Ä

ndam

å

1/ans 1agsram

jan

feb

mar

apr

maj

jun

jul

aug

sep

okt

nov

dec

Nyanskaffning av ut­rustn i ng

X

Prel imi n

ä

ra ramar

Def init iva ramar

X

lordelning av beviljade ramar

X

Underh

å

ll och 

å

teran­skaffning av inred­ning och utrustning

Inh

ä

mtande av underlag

X

F

ö

rslag till ramar

X

F

ö

rdelning av medel och programmering

X

Prop. 1978/79:92

I D

3. 3      

Ö

vriga arbetsuppgifter

Vi har uppr

ä

ttat f

ö

rslag till uppl

å

telseavtal f

ö

r samtliga i drif1 va­rande restaurang- och kaf

é

enheter vid universitet och h

ö

gskolor.  De flesta nu g

ä

llande uppl

å

telseavtal har tecknats i anslutning till att nya subventioneringsbest

ä

mmeI ser tr

ä

dde i kraft den I juli 1974. G

ä

llan­de uppl

å

telseavtal 

ö

verensst

ä

mmer till stora delar med de f

ö

rslag till normerande avtal som vi l

ä

mnat i bilagor till del bet

ä

nkandet om drift-forrner och huvudmannaskap.

Fem restauranger bel

ä

gna i k

ä

rhus har erh

å

llit lokaIsubventioner i enlig­het med riksdagens beslut 

ä

r 1974 (prop 1974:1, bil 10, UbU 1974:13, rskr 1974:121) och efter s

ä

rskild pr

ö

vning av regeringen. Vi har 

ä

rligen upp­r

ä

ttat f

ö

rslag till 

ö

verenskommelser om verksamheten i dessa restauranger och utv

ä

rderat effekterna av subventioneringen under budget

å

ren 1974/75 och 1975/76.

Vi har fortl

ö

pande l

ä

mnat r

å

d till driftorgan, h

ö

gskoleenheter och stu­derandesammanslutning m fl i fr

å

gor r

ö

rande restaurangdrift, lokalh

å

llning, utrustning och avtalsfr

å

gor m m.  Un iversitetsrestaurangkommitt

é

n har vid upprepade tillf

ä

ll en tag it initiativ till 

ö

verl

ä

ggningar mel lan driftbo Iag (motsvarande) p

å

 samtliga universitetsorter.

Universitetsrestaurangkommitt

é

n har fortl

ö

pande samarbetat med andra st

å

t­lige organ med uppgifter som 

r

ö

r  

statlig persona I restaurangverksamhet.

I del bet

ä

nkandet Universitetsrestauranger - driftformer och huvudmannaskap har vi l

ä

mnat en redog

ö

relse f

ö

r v

å

rt arbete f

ö

r att 

å

stadkomma samverkan mellan universitetsrestauranger och annan statlig och icke-statlig res­taurangverksamhet .

Vi svarar slutligen f

ö

r information till bl a h

ö

gskolemyndigheter och drift­huvudm

ä

n och har i oktober 1974 distribuerat aktuella f

ö

rfattningar m m till cirka 150 ber

ö

rda myndigheter och organ.  Vi bitr

ä

der ocks

ä

vid f

ö

r­handlingar i samband med 

ä

ndrad priss

ä

ttning och har i september 1976 s

ä

nt ut en promemoria med n

ä

gra synpunkter p

ä

priss

ä

ttningen i universitetsres­tauranger.

Prop. 1978/79:92                            1 6

KOMMITT

É

NS PERSONELLA RESURSER

Un iversitetsrestaurangkommitt

é

n best

å

r f

ö

r n

ä

rvarande av 

å

tta ledam

ö

ter med anknytning till bl a byggnadsstyrelsen, utrustningsn

ä

mnden f

ö

r uni­versitet och h

ö

gskolor, riksrevisionsverket, de lokala h

ö

gskolemyndig­heterna, restaurangbranschen och Sveriges f

ö

renade studentk

å

rer.  Vi har sammantr

ä

tt 89 g

å

nger fr

å

n mars 1969 till augusti 1977 vilket motsvarar ungef

ä

r ett sammantr

ä

de per m

å

nad.  Sedan oktober 1975 har kommitt

é

n inom sig bildat ett arbetsutskott.  Kommitt

é

n har delegerat till arbetsutskot­tet att besluta i s

å

dana l

ö

pande 

ä

renden som inte 

ä

r av principiell natur.

Arbetsbelastningen p

ä

komn-iitt

é

n har varit s

ä

rskilt h

ö

g fr

å

n budget

å

ret 1972/73 till budget

å

ret 1975/76 under vilken tid kommitt

é

ns sekretariat utgjordes av 4-5 handl

ä

ggande tj

ä

nstem

ä

n (delvis deltidsanst

ä

llningar). D

ä

refter har det varit m

ö

jligt att successivt reducera sekretariatet till att nu omfatta en heltidsanst

ä

lld handl

ä

ggande tj

ä

nsteman, bitr

ä

des-resurser och p

ä

 konsultbasis anlitade experter.

Prop. 1978/79:92

17

F

Ö

RSLAG

5.I      I n 1 edn i ng

De f

ö

rslag till framtida handl

ä

ggningsordning ifr

å

ga om lokal-, inred­nings- och utrustningsplanering av restauranger och kaf

é

er vid olika h

ö

g­skoleenheter som un i vers itetsrestaurangkommitt

é

n har att framl

ä

gga b

ö

r anknyta till de f

ö

rslag som avl

ä

mnats av LUP-utredningen i dess bet

ä

nkan­de Lokaler och utrustning f

ö

r h

ö

gskolan (DsU 1977:7).

LUP-utredningen anser att

Byggnadsverksamheten inom h

ö

gskolev

ä

sendet har en s

å

dan omfattning och st

ä

ller i stor utstr

ä

ckning s

å

 speciella krav p

å

lokaler att h

ö

gskolan b

ö

r ha resurser och egen kompetens f

ö

r bl a programarbete, 

(sid 15)

........... LUP-organisationen b

ö

r upph

ö

ra. Huvudsk

ä

let f

ö

r detta 

ä

r att

fr

å

gor ora lokaler, inredning och utrustning b

ö

r handl

ä

ggas i samma ord­ning som g

ä

ller f

ö

r

ö

vriga resurser inom den nya h

ö

gskolan.(sid 15).

Betr

ä

ffande handl

ä

ggningen av lokal- och utrustnings

ä

renden inom h

ö

g­skolan anser utredningen att det kan vara l

ä

mpligt att h

ö

gskolestyrel­sen har ett permanent beredningsorgan f

ö

r lokal- och utrustnings­fr

å

gor, (sid 15)

F

ö

r sekreterareuppgifter i beredningsorgan och arbetsgrupper b

ö

r de st

ö

rre h

ö

gskoleenheterna ha egna tj

ä

nstem

ä

n som kan medverka i pro­gramarbetet. Vid UH

Ä

 b

ö

r finnas konsulenter i lokalprogramfr

å

gor m m, som kan bitr

ä

da de olika enheterna alltefter behov, (sid 15 f)

Utredningen anser att det 

ä

ven i forts

ä

ttningen b

ö

r finnas centrala expertgrupper f

ö

r s

ä

rskilda lokal- och utrustningsfr

å

gor och att dessa grupper b

ö

r vara knutna till UH

Ä

.  Utredningen har funnit att behovet

Prop. 1978/79:92

av information och utbildning 

ä

r stort bland brukare och andra som f

ö

rv

ä

ntas g

ö

ra en aktiv insats i planering av an­skaffning av lokaler, inredning och utrustning, (sid 17)

Kommitt

é

n har f

ö

r sin del inte n

ä

rmare behandlat eller tagit st

ä

llning till LUP-utredningens f

ö

rslag men vi har velat st

ä

lla v

å

ra f

ö

rslag i relation till dessa eftersom vi anser att i princip samma ordning b

ö

r g

ä

lla f

ö

r handl

ä

ggning av fr

å

gor om universitetsrestauranger som f

ö

r fr

å

gor om utbildnings- och forskningslokaI er.  Vissa av resonemangen i det f

ö

ljande g

ä

ller d

ä

rf

ö

r under f

ö

ruts

ä

ttning att LUP-utredningens f

ö

r­slag genomf

ö

rs.

5. 2       Un i vers i tetsrestaurangkommi t tens f unkt ion

Un iversitetsrestaurangkommitt

é

n 

ä

r i huvudsak en lokal- och utrustnings­programkommitt

é

och arbetar i m

ä

nga avseenden p

å

 samma s

ä

tt som 

ö

vriga LUP-kommitt

é

er vid universitet och h

ö

gskolor.  V

å

ra arbetsuppgifter 

ä

r emellertid vidare 

ä

n 

ö

vriga LUP-kommitt

é

ers uppgifter. Vi har ocks

å

 haft m

ö

jlighet att kontinuerligt f

ö

lja verksamheten och att utifr

ä

n erfaren­heterna av driften ta initiativ till er f

ö

rder 1 iga ny-, om- och till bygg­nads

å

tg

ä

rder.  Dessutom har kommitt

é

n i icke ov

ä

sentlig utstr

ä

ckning funge­rat som informationscentral dit l

ä

roanstalter, dr i f th...vudm

ä

n m fl kunnat v

ä

nda sig med fr

å

gor.  Kommitt

é

n har s

å

ledes karakt

ä

ren av ett centralt specialistorgan f

ö

r m

å

 11idsfr

å

gor vid universitet, h

ö

gskolor och statliga ku I tur i nst i t ut ioner.

Vi samverkar i v

å

rt arbete med m

å

nga olika myndigheter och organ. Fl

ö

des­schemat p

å

n

ä

sta sida visar hur 

ä

renden som handl

ä

ggs inom kommitt

é

n 

ö

ver­l

ä

mnas f

ö

r vidare handl

ä

ggning inom annan myndighet eller organ.  1 de flesta fall redovisar vi slutresultat av v

å

rt arbete till byggnadsstyrel­sen el ler UUH.

Prop. 1978/79:92

bostadstyrelsens samlingslokaldelegation

o yttrande 

ö

ver fram­st

ä

llningar om sub­ventioner till L-restauranger

o yttrande 

ö

ver l

å

ne

ä

renden

UUH

o kostnadsramar och ut­rustningsprogram f

ö

r nyanskaffning

o kostnadsramar och pro­gram f

ö

r underh

å

ll och 

å

teranskaffning av in­redning och utrustning

o ink

ö

psbeg

ä

ran (i vissa fall)

o prioriter 111g av objekt

o dimensionering

o lokal- och driftsprogram

o medverkan vid projekte­ring

o ombyggnadsf

ö

rslag

o uppl

å

telseavtal och drift­uppf

ö

ljning

o r

å

dgivning o anbudsintag och anbudspr

ö

vning

o r

å

d och

informationer

5. 3      Framtida central specialistfunktion

Vi anser det angel

ä

get att det finns en central expertfunktion som kan fungera som r

å

dgivare i fr

å

gor r

ö

rande m

å

ltidsservice vid universitet och h

ö

gskolor och som kan anlitas av ber

ö

rda centrala och lokala myndigheter vid planering och programmering av lokaler och utrustning.  En s

å

dan per­manent expertfunktion b

ö

r emellertid enligt v

å

r mening inte fullg

ö

ras av en till utbildningsdepartementet knuten kommitt

é

.  Vi utg

å

r ocks

ä

 ifr

å

n att v

å

rt tidigare f

ö

rslag om inr

ä

ttande av ett centt-alt specialistorgan f

ö

r statlig persona I restaurangverksamhet inklusive universitetsrestaurang­verksamhet inte kommer att realiseras (Dnr I388/HUV/74).

En expertfunktion f

ö

r lokal- och utrustningsprogrammering av restauranger och kaf

é

er inom h

ö

gskolan skulle kunna knytas till byggnadsstyrelsen.  De

13   RiksduKcn mSITi. i saml. Nr 92

Prop. 1978/79:92

20

arbetsuppgifter som nu 

å

vilar un i vers itetsrestaurangkommitt

é

n och som i framtiden b

ö

r 

å

vila expertfunktionen innefattar emellertid bl a om­fattande informations- och r

ä

dgivningsuppgifter i driftekonomiska fr

å

gor samt i fr

å

gor som 

r

ö

r  

priss

ä

ttning och h

ö

gskolemyndigheternas m fl in­syn och medverkan i driften m m.  S

å

dana fr

ä

gor ligger utanf

ö

r byggnads­styrelsens traditionella ansvarsomr

å

de.

LUP-utredningen har i sitt bet

ä

nkande (DsU 1977:7) anf

ö

rt att det inom h

ö

gskoleomr

å

det f

ö

religger

speciella anledningar och m

ö

jligheter att tillf

ö

rs.

ä

kra nytt­jarmyndigheten en s

å

dan organisation att det inom detta omr

å

de komraer att finnas tillr

ä

cklig kompetens f

ö

r att s

ä

kerst

ä

lla ett

fullgott underlag f

ö

r olika projekt............................ 

D

ä

rtill kommer att inom h

ö

gskoleomr

å

det verksamheten f

ö

rh

å

llande­vis ofta st

ä

ller speciella krav p

å

 lokaler. H

å

 11 idsservicen f

ö

r studerande och anst

ä

llda vid universitet och h

ö

g­skolor 

ä

r inte specifik i den meningen att de praktiska l

ö

sningarna skil­jer sig fr

ä

n vad som g

ä

ller inom persona I restaurangverksamhet i allm

ä

nhet. Trots detta 

ä

r det 

ä

nd

å

 - p

å

 samma s

ä

tt som betr

ä

ffande lokaler f

ö

r under­visning och forskning - v

ä

sentligt att den lokaia h

ö

gskolemyndigheten, studerande och anst

ä

llda samt i f

ö

rekommande fall driftorganet i st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning f

å

r m

ö

jlighet att medverka i byggprocessens olika etapper. F

ö

r att de lokala intressenterna skall kunna ut

ö

va sitt inflytan­de 

ä

r det motiverat att man inom h

ö

gskoleorganisationen har tillg

å

ng till sakkunskap n

ä

r det g

ä

ller m

å

ltidsservice.

Inom LUP-organisationen har tillsatts s

ä

rskilda expertgrupper f

ö

r bered­ning av vissa fr

å

gor.  S

å

dana expertgrupper finns bl a f

ö

r verkst

ä

der, djur­hus och AV- och reproutrustning.  Expertgrupperna har tillkommit alltefter-somi LUP-n

ä

mnden funnit behov av sakkunnig expertis p

å

 skilda omr

å

den.  Ex­pertgrupperna har endast att bereda till grupperna remitterade 

ä

renden och att l

ä

mna f

ö

rslag till beslut.  LUP-utredningen har kommit till den slut­satsen att expertgruppernas arbete r

ö

ner uppskattning och att det allm

ä

nt f

ö

rordas att de skall beh

ä

llas i framtiden.  LUP-utredningen anser d

ä

rf

ö

r att det 

ä

ven i forts

ä

ttningen b

ö

r finnas expertgrupper p

ä

 central niv

å

. Den expertfunktion f

ö

r m

å

 Itidsfr

å

gor som universitetsrestaurangkommitt

é

n f

ö

resl

å

r i detta bet

ä

nkande

ä

r en parallell till dessa expertgruppers nu­varande arbete.

Prop. 1978/79:92

5.4                Expertgrupp  f

ö

r m

å

 11idsfr

å

gor

Lokal-  och  utrustningsplanering  av  m

å

 11idslokaI er  vid  universitet och  h

ö

gskolor  b

ö

r  ske p

å

   samma  s

ä

tt   som  planeringen  av   undervisnings-och   forskningslokaI er.     Un i vers itetsrestaurangkommitt

é

ns  nuvarande uppgifter   vid   programmeringen   b

ö

r   s

å

ledes   i   framtiden   ankomima   p

ä

   det eller  de organ   som  kommer  att  ansvara   f

ö

r   lokalplaneringen   i   

ö

vrigt. Expertgruppen   b

ö

r   i   huvudsak 

ö

verta   de 

ö

vriga   arbetsuppgifter   som   nu 

å

vilar   kommitt

é

n.     Expertgruppen   b

ö

r   i    likhet  med  vad   som  f

ö

r  n

ä

rvarande g

ä

ller   f

ö

r   till   nuvarande  LUP-n

ä

mnd   knuta   expertgrupper   ha   till   uppgift att   bereda   

ä

renden   som  remitterats   fr

å

n   andra   lokal-  och   utrustnings-planerade organ   inom   h

ö

gskolan  och   l

ä

mna   f

ö

rslag   till   beslut  men   inte sj

ä

lv   vara   beslutsfattande myndighet.      Expertgruppen   b

ö

r  ocks

å

   p

å

   eget init-iativ   kunna  aktualisera   fr

å

gor   som   r

ö

r m

å

ltidsverksamhet  och   f

ö

r de   lokal-  och   utrustn i ngsp 1 anerade organen   framl

ä

gga   f

ö

rsla-g   till   

å

t­g

ä

rder .

En   framtida   expertgrupp   f

ö

r  m

ä

 11 idsfr

å

gor   -  med   h

ä

nsyn   till   LUP-utred­ningens  f

ö

rslag   knuten  till   UH

Ä

:s  byr

å

   f

ö

r  budget och  basresurser   -   bc;r best

å

   av   personer  med   sakkunskap   inom omr

å

det.     Det   

ä

r   betydelsefullt 

ä

tt   de  som   skall    ing

å

   i   expertgruppen   f

ö

r   rn

å

11 idsf r

å

gor   v.

ä

ljs   bland   per­soner   som   har  anknytning   till   myndigheter  och  organ   som   har   att   r

ö

r.=: med   lokal-  och   utrustn i ngsp 1 aner i no  m m   i noni   fi

ö

gskolan  och   bland   per­soner   som  har   erfarenhet   fr

å

n   driften   av   un i vers itetsrestauranoer.

5.5                Expertgruppens  arbetsuppgifter

Expertgruppen   b

ö

r   s

å

som   ett   r

å

dgivningsorgan  arbeta     med   de  uppgifter

som  nu  

å

vilar   un i ver istetsrestaurangkommitt

é

n.     Det   b

ö

r   s

ä

ledes   

å

vila

expertgruppen att

o      l

ä

mna underlag f

ö

r de delar av byggnadsprogrammet som g

ä

ller m

å

 Itidslokal ern

å

s funktion och lokalbehov m m

°

     medverka vid uppr

ä

ttande av lokal- och utrustningsprogram f

ö

r restaurang I oka I er som uppf

ö

rs av byggnadsstyrelsen och av stu­derandeorganisationer med hj

ä

lp av statliga l

å

n

Prop. 1978/79:92

22

o      medverka vid planeringen av underh

å

ll och plan.m

ä

ssig

å

teran­skaffning ev inredning och utrustning i m

å

 11 ids loka I er-na

o      l

ä

mna r

å

d och informationer till h

ö

gskoleenheterna i samband med val av driftforrri, val av drifthuvudman och uppr

ä

ttande av uppl

å

telseavtal samt

o      fortl

ö

pande' I amma r

å

d och informationer till driftorganen.

Expertgruppen b

ö

r efterstr

ä

va en begr

ä

nsning av investerings- och driftskostnaderna f

ö

r universite+sres+auranger och att universitets-restaurangverksamheten bedrivs rationellt.  Expertgruppen b

ö

r h

ä

rvid bland annat beakta m

ö

jligheterna att samordna universitetsrestaurang­verksamheten med annan - statlig eller icke statlig - bespisningsverk­samhet.

Det 

ä

r mot bakgrund av ovanst

å

ende uppgifter n

ö

dv

ä

ndigt att expert­gruppen f

ö

r m

å

 11idsfr

å

gor har erforderliga resurser f

ö

r art f

ö

lja ut­vecklingen inom restaurangbranschen och att kontinuerligt h

å

lla sig informerad om utvecklingen i fr

å

ga om resultat, priser m m inom uni­vers i tetsrestaurang er na.

Den f

ö

reslagna expertgruppen f

ö

r m

å

 11 i dsf r

å

gor b

ö

r inte i sarrma ut­str

ä

ckning som, un i vers itetsrestaurangkommitt

é

n medverka vid projekte­ringen av m

ä

11idslokaI er.  Det b

ö

r inte heller 

å

vila expertgruppen att sj

ä

lv uppr

ä

tta detaljeratutrustningsprogram.  D

ä

remot b

ö

r den regel­m

ä

ssigt f

å

 tillf

ä

lle att yttra sig 

ä

ven 

ö

ver f

ö

rslagshandlingar m m bland annat f

ö

r att bidra med 

ö

nskv

ä

rd erfarenhets

å

terf

ö

r ing.

Kommitt

é

n anser f

ö

r sin del att det inte f

ö

religger n

å

got hinder f

ö

r att expertgruppen f

ö

r m

å

 11idsfr

å

gor, oaktat knytningen till UH

Ä

, fullg

ö

r samma uppgifter f

ö

r restaurangverksamhet inom Sveriges Lant­bruksuniversitet och vid statliga kulturinstitutioner, som universi-te+srestaurangkommitt

é

n nu g

ö

r. (Jfr prop 1974:34, s 19).

Prop. 1978/79:92

KOSTNADER OCH GENOMF

Ö

RANDE

6. I

Kostnader

Un iversitetsrestaurangkommitt

é

ns   kostnader   bestrids   fr

ä

n   utbildnings­departementets   kommitt

é

anslag.     Budget

å

ret   

\

91in

B

ber

ä

knas   kostnadei'-na  till   h

ö

gst   315.000  kronor.

Kommitt

é

n   utg

å

r   fr

å

n   att   den   f

ö

reslagna   expertgruppen   kommer   att   be­st

å

   av   5  -   7   ledam

ö

ter   och   att   den   inledningsvis   bitr

ä

ds   av   en   hand­l

ä

ggande tj

ä

nsteman  j

ä

mte  skr ivpersonaI,      Behovet  av   p

å

   konsultbasis anlitade  experter   f

ö

ruts

ä

tts  of

ö

r

ä

ndrat.      Kostnaderna   kan   da   ber

ä

knas till   cirka   300.000  kronor/

ä

r.

6.2                        Genomf

ö

rande

LUP-utredningen   har   f

ö

reslagit   att   en   ny  organisation  och   handl

ä

ggnings­ordning  av   fr

å

gor  r

ö

rande   lokaler och  utrustning   f

ö

r   h

ö

gskolan  skall tr

ä

da   i   kraft  den   I   juli    1978.

En  

ä

ndring  av  den  framtida   handl

ä

ggningsordningen  f

ö

r   un i vers itetsres-taurang

ä

renden  b

ö

r genomf

ö

ras  samtidigt  som   lokal- och  u'rustningspro-gramorganisationen   i   

ö

vrigt   f

ö

r  universitet  och  h

ö

gskolor  

ä

ndras.      I enlighet     med   LUP-utredningen  anser   vi   det  m

ö

jligt   att  

ö

verg

å

   till   en ny   handl

ä

ggningsordning   fr

å

n  den   I   juli    1978.

N

ä

r  den   i   detta  bet

ä

nkande f

ö

reslagna  handl

ä

ggningsordningen  f

ö

r  uni-vesitetsrestauran

ä

renden   har genomf

ö

rts  anser  vi   oss  ha  fullgjort  v

å

ra uppdrag   s

å

v

ä

l   enligt  de ursprungliga  direktiven  fr

å

n   1969  som  enlig| till

ä

ggsdirektiven  fr

å

n   1972.

Prop. 1978/79:92

Bi laga   I

UNIVERSITETSRESTAURMGKOMtllTTEN

HANDL

Ä

GGNINGSORDNING   1 (2)

UTRUSTNINGSN

Ä

MNDEN F

Ö

R

1973-10-10

UNIVERSITET OCH H

Ö

GSKOLOR

Handl

ä

ggniiig av 

ä

renden r

ö

rande utrustning f

ö

r

restauranger och. kaf

é

er vid universitet och h

ö

g­

skolor_____________________________________ 

(Provisorisk handl

ä

ggningsordning)

1,   Utrustningsn

ä

mnden f

ö

r universitet och h

ö

gskolor

(UUH) och UR-korrjnitt

é

n komnier att fr o m inne­

varande budget

å

r - i a-wa.ktan p

ä

 en definitiv

handl

ä

ggningsordning - tilltlrnpa f

ö

ljande rutiner

vad g

ä

ller anskaffning av utrustning f

ö

r restau­

ranger och kaf

é

er vid universitet och hc.gskolor

m m.

2.  Planering

UR-kommitt

é

n uppr

ä

ttar - i f

ö

rekommande fall ef­ter samr

å

d .rned driftbola.g (motsv) - f

ö

rslag till utrustningsprograra f

ö

r respectivo objekt. S

ä

dana f

ö

rslag till utrustnJ.ngsprograin tillst

ä

lls be­r

ö

rd l

ä

roanstalt, ''tudcrandeorganisation och eventuellt driftbolag (entrepren

ö

r) f

ö

r yttrande. D

ä

r s

ä

 bed

ö

ms l

ä

mpligt tropdrar UR-kommitt

é

n 

ä

t driftbolag (motsv) att uppr

ä

tta och till UR-kom­mitt

é

n inkomma raed f

ö

rslag till utrustningsprc-gram. S

å

dant uppdrag skall ges slcriftligt och med angivande av preliiriin

ä

rt ber

ä

toad kostnadsram f

ö

r utrustning f

ö

r obje>'':et.

Efter UR-kommltt

é

ns pr

ö

vning av f

ö

rslag till ut­rus tningsprogreuTi, justeras programmet och till­st

ä

lls ber

ö

rt driftb )lag (entrepren

ö

r) f

ö

r slut­ligt yttrande. H

ä

ref'i;er uppr

ä

ttas definitivt utrustningsprogrem att l

ä

ggas till grund f

ö

r UUH;s anslagsframst

ä

llning.

UR-kommitt

é

n uppr

ä

ttar och i.nger till UUH i augus­ti m

å

nad respektive 

å

r preliv.in

ä

rt f

ö

rslag till kostnadsramar f

ö

r utrustning f

ö

r objekt vilka skall utrustas n

ä

sta budget

å

r.

Utrustningsprogram med motiveringar och f

ö

rslag till kostnadsramar - definitiva ramar eller del-ramar - f

ö

r objekt enligt ovan uppr

ä

ttas och in­ges av UR--kommitt

é

n till UUH efter 

ö

verenskommel­se respektive 

å

r, dock senast under oktober m

å­

nad.

MK

Prop. 1978/79:92

5. Upphandling

Upphandlingsunderlag 

ö

verl

ä

mnas av UR-kommitt

é

n till UUH senast tv

ä

 m

å

nader innan upphandlingen skall p

å

b

ö

rjas. V

ä

sentliga 

ä

ndringar av eller till

ä

gg till upphandlingsunderlag skall pr

ö

vas och f

ö

resl

å

s av UR-kommitt

é

n.

Av fastst

ä

lld kostnadsram kan mindre belopp reser­veras f

ö

r "of

ö

rutsett". H

ä

rigenom har driftbolag (entrepren

ö

r) m

ö

jlighet att efter vunna erfaren­heter hemst

ä

lla hos UR-kommitt

é

n ora komplette­ringar m m av den utrustning sora st

ä

llts till f

ö

rfogande. S

ä

dana 

ö

nskemal om kompletteringar skall inkomma till Uil-kommltt

é

n senast ett 

å

r efter det att enheten tagits i drift.

UUH upphandlar utrustning efter ink

ö

psbeg

ä

ran fr

ä

n -- i f

ö

rekommande fall - driftbolag (motsv) samt p

å

 gr'undval av 

ö

verl

ä

m:iat upptiandlingsunder-lag j

ä

mte de 

ä

ndringar eller till

ä

gg som d

ä

refter kan ha f

ö

reslagits av UR-kommitt

é

n.

UTJH samr

å

der mod eventuellt befintligt driftbolag (motsv) vid uppliandling i vad g

ä

ller typ, fabri­kat m m s

å

vitt detta ej tidigare angivits i upp­handlingsunderlaget.

UUH -lillst

ä

ller Uk-kommittcn och i f

ö

rekoimnande fall driftbolag (motsv) avskrift av ink

ö

psorder.

4.   Blanketter m m

F

ö

rslag till utrustningGprogram ocli upph.andlings-underlag skall uppr

ä

ttas i enlighet m.ed av UR-kommitt

é

n och UUH utarbetade blanketter m n ocii anvisningar i 

ö

vrigt,

5.  Eftergranslming

UUH   och  UR-kommittén  koi:u':ier  -   bi   a  i   u tv.ärderan-de  syfto -  att  gei.icnsanit  följa  upv utföi't  utru.st-r.ingsprLigram.arbo i;o   och  gjord   upphandJing  genom att  stickprovsvis   ca  6 m.ånadcr  efter  det  att  ob­jektet  tagits   i   dril't gi'ar,ska hur  till  förfogan­de  ställd  utrustning nyttjas/icke-nyttjas.

5,   Inf orniation

Pör.slag  till  kostr;adsramaj'  samt  -atrustnin.gspro-gram  till3tälls_ byggnadsstyrclsun,   bei-örd lUF-komraitté  (motsv),   berörd   läroanstalt,   studerande-organisation   och -  i   förckoirj-.ande  fall -   drift­bolag  (motsv).

Prop. 1978/79:92

Q i laga        2

Restaurang- och kaf

é

enheter 50m. t i I I kom

«

r, i t under medverkan av un i vers itetsrestaurangkommitt

é

n

OFlT/OBJEhT

Platsantal

Driftstart

STOCKHOLM

Frescat i

Restaurang Lantis,

Kaf

é

 Trean

"

Kaf

é

 S.3X

ö

n

"

Kaf

é

 Arrhen iuslab.     "

Kaf

é

 Lao block, Karolinska institutet

Kaf

é

 OF Huddinge    "

"

UPPSALA

Provisorisk restaurang 

II, 

E

ä

MC Restaurang humanistcentrum Huvudrestaurang, Ultuna Annexrestaurang,  " Kaf

é

 Alma (ombyggnad), universitetshuset

Ö

REBRO

700

55

212

I 14

50

174

294 340 400 250 125

1970 1971 1972 1974 1972 1974

1973 1976 1976 1976 1977

Restaurang

ö

stra Mark

G

Ö

TEBORG

Kaf

é

 Viktoriagatan 30

Kaf

é

 Psykologiska institutionen

Restaurang, l

ä

rarh

ö

gskolan

i P

ö

Indal

Kaf

é

 I

"

"  "

Kaf

é

II

"

"   "

Restaurang   Medicinarberget

Resfaurang  Chalmers   k

å

rhus  (tillbyggnad)

KARLSTAD

300

120 I 16 529 I 12 80 4 59 400

1975

1972 1973 1974 1974 1974 1974 1976

Restaurang   i   Kronoparken

Kaf

é

              "            "

BORAS

264 104

1974 1974

Restaurang biblioteksh

ö

gskolan   (ombyggnad)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Restaurang Kem Inn, kemicentrum Restaurang Sparta Kaf

é

 UB I 1
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ö

140

212

350

50

1974

1971 1971 1977

Restaurang, l

ä

rarh

ö

gskolan

Kaf

é

"

355 75

1974 1974

Prop. 1978/79:92

ORT/OBJEKT

Platsantal

Driftsfart

V

Ä

XJ

Ö

Restaurang inom Te 1eborgsomr

å

det

LINK

Ö

PING

Restaurang hus A, universitetet Kaf

é

 hus B         " Kaf

é

 hus C        " Restaurang 1 1

LULE

Å

Restaurang Maskin 

II 

kv 4, h

ö

gskolan

Kaf

é

 III

Kaf

é

IV

Provisorisk restaurang, l

ä

rarh

ö

gskolan

Ö

STERSUND

------------ 

Restaurang, socialh

ö

gskolan

225

350 42 56

150

230 152 140 100

125

1976

1971 1971 1971 197 5

1971 1974 1976 1977

1975

TOTALT

7 950

Prop. 1978/79: 92

Bi

Vid   univer'sitet   och   h

ö

gskolrir   planerade   restauranj-  och kaf

é

enheter   f

ö

r   vilka   un i vers i tetsrestaurangki-mini tt

é

n uppr

ä

ttat   lokalprogram

OR r/OBJEKT

Platsantal

STOCKHOLM

Restaurang A I 1hus/Lantis, Frescafi Restaurang Kl/v

å

rdskola

Restaurang musikh

ö

gskolan (f d statens normalskola) Kaf

é

 sektion K, KTH Kaf

é

 sektion A  " Kaf

é

 sektion M  " Kaf

é

 sektion E "

Restaurang biologi m 

n,   

Frescati (f d SVA)

Restaurang matematik, psykologi m m Fi-escati (f d skogs­

h

ö

g sko lan)

M

å

 11 ids I oka I er inom. biologisk f

ä

ltstation. Tullgarn

k'af

é

 inom bibliotek, Frescati

Kaf

é

 hus A

"

M

å

 11idsloka1 er inom Blommensbergsskolan

UPPSALA

Kaf

é

 och   lunchservering,   Ph i loi og icumi

Restaurang,    l

ä

rarh

ö

gskolan

Kaf

é

   icke-laborativa   inst   (etapp  Jf)

G

Ö

TEBORG

Restaurang,    icke-laborativa   inst

Kaf

é

   inom  miatematiskt   centrum

M

å

 11idsloka1 er  vid  mar inbiolog iskt   laboratorium,   Tj

ä

rn

ö

Restaurang   inom medicinaromr

å

det   (

å

teruppbyggnad)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kaf

é

 inom s

ö

dra universitetsomr

å

det
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ö

Restaurang,   Odont  fak  (ombyggnad Kaf

é

,   musikh

ö

gskolan

LINK

Ö

PING

Kaf

é

 inom icke laborativa inst Permanent restaurang T

UME

Å

Kaf

é

   inom skogsh

ö

gskolan

LULE A

Restaurang, centrumbyggnad Restaurang, l

ä

rarh

ö

gskolan

I 000

500

200

80

90

I 10

90

100

200 30 90 50 60

100 275 

I 10

225

150

48

225

100

350 75

100 ( 250)

75

375 150

Prop. 1978/79:92

ORT/OBJEKT

Platsantal

KALMAR

Restaurang, l

ä

rarh

ö

gskolan

BORAS

Restaurang, biblioteksh

ö

gskolan

140

160

Prop. 1978/79:92

1

Billiga 4 Planering av h

ö

gskolerestauranger

/    Allnuinl

Utredningens bet

ä

nkande har vid rcmisshehandlingen ffttl ell i stoit sett gynnsamt mottagande. Flerialel remissinstanser har i huvudsat; tiilslyri

ö

rslagen.

2       Hundt

ä

ggnlngSDrdnliig

Universitelsresiaurangkomniitt

é

n har f

ö

r sin del inte n

ä

rmare behandlal

eller tagil st

ä

llning till LUP-ulredningens f

ö

rslag, men kommitt

é

n har st

ä

lli sina egna f

ö

rslag i relation till LUP-utredningens d

ä

 kommitt

é

n anser atl i princip samma ordning b

ö

r g

ä

lla f

ö

r handl

ä

ggning av fr

ä

gor om universi­telsreslauranger som f

ö

r fr

ä

g

ä

ggningsordning f

ö

rordas bl.u. av riksrevisionsverkei (RRV), universitets- och h

ö

gskole

ä

mbelei (UH

Å

), samarbetsnumnden jor LUP-komniitt

é

erna (LUP-n

ä

mnden), Sveriges lanibruksuniversiiei saml de bolag som bedriver universitetsrestaiiranger i Siockholm, Link

ö

ping,[REDACTED_EFTERNAMN], G

ö

leborg och Ume

å

.

3   Expertgrupp för lokul- och uiredningsplunering uv mållidslokaler

Under h

ä

nvisning lill vad LUP-ulredningen anf

ö

rl i bet

ä

nkandet om lokaler och utrustning f

ö

r h

ö

gskolan (Ds U 1977: 7) f

ö

resl

å

r kommitt

é

n all en expertfunklion f

ö

r lokal- och ulrustningsplanering av m

å

ltidslokaler knyls till det eller de organ inom h

ö

gskolan som - enligt LUP-utredning­ens f

ö

rslag - skall svara f

ö

r lokalplaneringen i 

ö

vrigt, dvs. UH

Ä

.

Delta f

ö

rslag bitr

ä

ds av samtliga remissinsianser med undantag av siais­koniorei, byggnadsstyrelsen och sunens pcrsoiuiln

ä

mnd (SPN).

Enligt slalskonlorels mening b

ö

r ansvarei f

ö

r programmering av lokaler och utrustning avseende restauranger och kaf

é

er inom h

ö

gskolan ist

ä

llet f

ö

ras till byggnadsstyrelsen, 

ä

ven om dess ansvarsomr

å

de h

ä

rigenom skul­le beh

ö

va vidgas ocks

å

till funktionen driflsekonomisk r

å

dgivning.

En s

å

dan l

ö

sning framst

å

r f

ö

r statskontoret som mer rationell och i b

ä

ttre 

ö

verenst

ä

mmelse med handl

ä

ggningsordningen f

ö

r statliga lokalf

ö

r­s

ö

rjnings

ä

renden.

Ä

ven byggnadsstyrelsen och SPN anser att den statliga handl

ä

ggnings-ordningen f

ö

r statliga lokaler b

ö

r till

ä

mpas i fr

å

ga om m

å

ltidslokaler. Enligt byggnadsslyrelsen

ä

r del d

ä

rf

ö

r nalurligt atl h

ö

gskoleslyrelsen i en verksamhetsbeskrivning anger behovei av m

å

ltidsservice samt de dimen­sionerande f

ö

ruts

ä

ttningarna och att sedan byggnadsstyrelsen i n

ä

ra sam­arbete med ber

ö

rda h

ö

gskolemyndigheter uppr

ä

ttar ramprogram, bygg­nadsprogram, svarar f

ö

r projektering och byggande m.m. De informa­tions- och r

å

dgivningsuppgifter i driflsekonomiska fr

å

gor samt i fr

å

gor som r

ö

r priss

ä

ttning och h

ö

gskolemyndigheternas m. fl. insyn och medverkan i driften m. m. som f

ö

r n

ä

rvarande ligger p

å

 universiletsrestaurangkommil-t

é

n 

ä

r till stora delar uppgifier som ligger utanf

ö

r byggnadsstyrelsens

Prop. 1978/79:92

2

ansvarsområde. Det Tinns emellertid enligt verkets mening även fortsätt­ningsvis behov av sakkunskap cenlralt som kan ge råd i saml följa upp gemensamma frågor utanför verkets ansvarsområde. SPN anser däremot, att det inte finns något behov av en särskilt central expertgrupp. Karolins­ka inslilulel önskar knyta den föreslagna expertgruppen till byggnadssty­relsen.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979