Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:162

Regeringens proposition 1982/83:162

om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.;

beslutad den 17 mars 1983.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder eller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram vissa förslag rörande prisregleringen på jord­bmksprodukter för regleringsåret 1983/84 samt förslag om prisregleringen på sockerbetor och socker för tiden den I juli 1983 - den 30 juni 1985. Förslagen läggs fram på gmndval av förslag som lämnats av statens jord­bmksnämnd. Vidare tas upp vissa anslag på trädgårdsnäringens område.

1    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 162

Prop. 1982/83:162

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-03-17

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av prisernia pä jordbruksprodukter, m. m.

I    Inledning

Riksdagen beslutade våren 1982 om prisregleringen på jordbruksbruks­produkter för tiden den 1 juh 1982 - den 30 juni 1984 och pä sockerbetor och socker för tiden den I juli 1982 - den 30 juni 1983 (prop. 1981/82:209, JoU 42, rskr 416).

I skrivelse den 10 mars 1983 har statens jordbmksnämnd lagt fram förslag till prisreglerande åtgärdtT på jordbmkets område såvitt avser disposition av införselavgiftsmedel m. m. Skrivelsen bör fogas till proto­kollet i detta ärende som bilaga 1.

Regeringen uppdrog den 28 oktober 1982 åt jordbmksnämnden att efter överläggningar med företrädare för sockerbetsodlarna och sockertillverk­ningen samt jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen av pri:>regleringen på sockerbetor och socker för tiden efter den 30 juni 1983. Förslaget skulle bygga på att driften vid samtliga existerande sockerbmk skulle upprätthållas. Detta skulle ske inom ramen av en total sockerbetsareal av 53 000 ha. Utgångspunkten för prissättningen på sockerbetor och socker skulle vara gällande riktlinjer för jordbmkspolitiken (prop. 1977/78: 19, JoU 10, rskr 103). Förslaget skulle vara så avvägt att något underskott inte beräknades uppkomma i socker­regleringsfonden.

I skrivelse den 31 januari 1983 har jordbmksnämnden efter avslutade överläggningar lagt fram förslag om prisregleringen på sockerbetor och socker för perioden den 1 juli 1983 - den 30 juni 1985. Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

Regeringen uppdrog den 14 juni 1979 åt lantbruksstyrelsen att utreda

Prop. 1982/83:162

3

frågan om lantbmksnämndernas ortsombud. Lantbmksstyrelsen har i no­vember 1982 inkommh med en rapport.

Efter remiss har yttrande över rapporten avgetts av Lantbmkarnas riksförbund och Svenska kommunförbundet.

I prop. 1982/83:100 bil. 

II 

har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1983/84 beräkna till Bidrag till trädgårdsnäringens rationahsering, m. m. ett förslagsanslag av 4000000 kr.. Främjande av trädgårdsnäringen ett reservationsanslag av 900000 kr. och Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område ett förslags­anslag av 3 838000000 kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor.

2   Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område den 1 juli 1982 den 30 juni 1983, m. m.

2.1 Justering av mittpriser, m. m. den 1 juli 1982

Jordbruksnämnden föreslog efter överläggningar och i samförstånd med Lantbmkaraas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelega­tion att jordbmket fr.o.m. den I juh 1982 skulle tillföras 860,0 milj. kr. räknat per helt år. Av detta belopp hänförde sig 588,6 milj. kr. till kost- nadsutveckhngen inom jordbmket. Ett belopp av 151,0 milj. kr. hänförde sig till kostnadsutveckhngen för viss uppsamling och förädling och 50 milj. kr. till inkomstföljsamhet. Inom den totala ramen skulle 75,0 milj. kr. användas för etableringsstöd och vissa konsumtionsstimulerande åtgärder. Dessutom föreslogs att 4,6 milj. kr. skulle dras av frän ersättningen från den föregående regleringsperioden.

Regeringen godkände den 24 juni 1982 jordbruksnämndens förslag om ersättning till jordbmket vad avser totalbeloppet och dess fördelning i form av prishöjningar på olika varuslag. Fördelningen framgår av följande tablå.

Höjning av

Beräknat belopp

pris, öre/kg

till Jordbruket

(för mjölk

och viss livs-

öre/1) i pris-

medelsindustri,

regleringsledet

milj. kr.

Vete, odlarpris

12

57,53

Vete, förmalningsavgifl

7

32,20

Råg, odlarpris

13

15,91

Råg, förmalningsavgift

7

7,70

Kom

11

7,48

Havre

10

14,30

Matpotatis

5

29,60

Potatisstärkelse

30

13,20

Olja'

20

23,80

Kokärter

30

2,40

Bruna bönor

50.

0,60

Summa vegetabilier

204,72

Prop. 1982/83:162

Höjning av pris, öre/kg (för mjölk öre/1) i pris-

Beräknat belopp till Jordbruket och viss livs­medelsindustri.

regleringsledet

milj. kr.

Konsumtionsmjölk vid mejeri Konsumtionsmjölk utanför mejeri Industrimjölk Grädde, tjock Grädde, tunn

16 16 10 50 40

236,48

7,04

1,20

21,50

8,00

Smör Hårdost m. m.

45 55

23,85 52,80

Färskost

30

1,50

Mjölkpulver

29

6,67

Summa mejeriprodukter

359,04

Ägg FJäderfäköU

20

37

21,80 17,13

Summa ägg och fjäderfä

38,93

Nöt- samt får- och

lammkött Fläsk

68 68

88,88 168,50

Summa kött och fläsk

257,38

Summa animalier

655,35

Totalt

860,07

' Fröpriset höjs med 20 öre/kg.

Regeringen bemyndigade jordbmksnämnden att genomföra de av nämn­den föreslagna ändringama av prisgräns- och gränsskyddssystemet samt att vidta de justeringar av införselavgifter m. m. i övrigt som nämnden föreslagit.

Regeringen godkände vidare jordbmksnämndens förslag till finansiering av etableringsstöd och till vissa konsumtionsstimulerande åtgärder.

2.2 Justering av mittpriser, m. m. den 1 januari 1983

Jordbmksnämnden föreslog efter överiäggningar och i samförstånd med berörda parter att jordbmket fr.o.m. den I januari 1983 skulle tillföras 928,4 milj. kr. räknat per helt är. Av beloppet hänförde sig 784,0 milj. kr. till kostnadsutvecklingen inom jordbmket, 100,1 milj. kr. till kostnadsut­vecklingen för viss uppsamling och förädling samt 144,3 milj. kr. till inkomstföljsamhet m. m. Dessutom föreslogs att ett avdrag med 100,0 milj. kr. skulle ske till följd av effekterna för jordbmket av devalveringen i oktober 1982.

Regeringen godkände den 17 december 1982 jordbmksnämndens förslag om ersättning till jordbmket vad avser totalbeloppet och dess fördelning på ohka vamslag. Fördelningen framgår av följande tablå.

Prop. 1982/83:162

Höjning av pris, öre/kg (för mjölk öre/1) i pris­regleringsledet

Beräknat belopp till Jordbruket och viss livs­medelsindustri, milj. kr.

Vete och råg, förmalningsavgift Oljevärde, rapsolja

Summa vegetabilier

Konsumtionsmjölk

vid mejeri

Konsumtionsmjölk

utanför mejeri

Industrimjölk

Grädde

Ost

Smör

Mjölkpulver

Summa mejeriprodukter

Nöt-, kalv-, häst- samt får- och lammkött Fläsk

Summa kött ocb fläsk

Ägg FJäderfakött

Summa ägg och fågelkött

Summa animalier

Totalt

5 12

28,50 14,28

42,78

21

310,38

21 5 85 60 90 29

9,24

0,60

53,55

60,60

47,70

6,67

488,74

100

85

144,30 210,63

354,93

30 (+4)' 20

32,70 9,26

41,%

885,63

928,41

' Prishöjning under tiden den I Januari - den 31 december 1983 som ersättning för prisstoppsförluster under hösten 1981.

Regeringen beslutade samtidigt att öka livsmedelssubventionema fr. o. m. den I januari 1983 för att kompensera för den höjning av mervär­deskatten som då trädde i kraft. Detta har inneburit att priset på mjölk i konsumentledet kunnat sänkas med 3 öre per liter i stället för att höjas med ca 30 öre som annars skulle ha skett den I januari. I partiledet innebar detta att subventionen ökades med 28 öre/liter. Priset på ost har vidare kunnat hållas oförändrat. För konsumenterna innebär dessa åtgärder mins­kade kostnader pä inemot I miljard kr. jämfört med en situation då subven­tionerna skulle ha varit oförändrade. Den sammanlagda kostnaden för livsmedelssubventionerna uppgår nu till ca 3,8 miljarder kr.

Prop. 1982/83:162

2.3 Sammanfattning av mittprisei', subventioner, m. m. fr. o. m. den 1 janu­ari 1983

Mittpriser, prisgränser och införselavgifter (normalavgiftér) fr. o. m. den 1 januari 1983 (öre/kg, för nyölk öre/1).

Nedre

Mitt-     .

Övre

Införsel-

pris-

pris'

prisgräns

avgift i

gräns

normal­fallet

Vete

126

Rörlig

Råg

122

Rörlig

Kom

118

Röriig

Havre

115

Röriig

Matpotatis

5/7 - 7/11

65,00

71,50

78,00

39

8/n-2i/n

71,50

78,00

84,50

39

22/11- 5/12

78,00

84,50

91,00

39

6/12-26/12

82,00

88,50

95,00

39

27/12- 9/1

84,00

90,50

97,00

39

10/1  - 6/2

85,50

92,00

98,50

39

7/2 -13/3

88,00

94,50

101,00

39

14/3 -17/4

91.00

97,50

104,00

39

18/4 - 4/7

94,00

100,50

107,00

39

Potatisstärkelse

339,00

361,00

383,00

223

Oljeväxtfrö

Röriig

Kokärter

Röriig

Bruna bönor

Röriig

Konsumtionsmjölk

0,5 % fetthalt

232,3-232,S

1     190

Konsumtionsmjölk

3 % fetthalt

244,3-244,8

;     190

Grädde, tjock

925

Grädde, tunn

615

Smör

1346

1432

1518

400

Hårdost

1659

1765

1871

760

Mjölkpulver, magert

896

953

1010

530

Mjölkpulver, fett

580

Vasslepulver

350

Hästkött

900

Nötkött'

1915

2037

2159

1 120

Kalvkött

1983

2110

2237

800

Får- och lammkött

1674

1860

2046

900

Fläsk-

1489

1584

1679

830

Kyckling

1270

1380

1490

700

Kalkon

935

Ägg

883

960

1037

350

Heläggmassa

885

Heläggpulver

4558

4954

5350

3430

Äggulepulver

3 160

' För spannmål definitivt inlösenpris.

 Fettvaruavgift. Det inhemska oljevärdet höjs från 626 till 638 öre/kg.

' För nötkött gäller även en nedre och en övre buffertzongräns av 1956 öre per kg

resp. 2 118 öre per kg.

" För fläsk gäller även en nedre och en övre buffertzongräns av 1521 öre per kg

resp. 1 647 öre per kg.

Prop. 1982/83:162

7

De direkta livsmedelssubventionemas storlek fr. o. m. den 1 januari 1983 (dvs. den ersättning öre/kg, för n\jölk öre/liter, som av budgetmedel utgår till jordbruket som kompensation för uteblivna avgiftshöjningar och företagna prissänkningar för berör­da varor).

Vara

Subvention i prisregle-

ringsledet i öre/kg (för mjölk öre/1) marknads­förd vara inom landet

Konsumtionsmjölk vid mejeri (utom sådan mjölk som ingår i chokladmjölk och fruktyoghurt)

med 3 % och 0,5 % fetthalt

170,1'

Färskost och ostmassa av typ kvarg

231

Smältost och hårdost

258

NötköU

353

HästköU

218

KalvköU

368

Får-och lammkött

15

Fläsk

40

' Vid försäljning inom landet av mjölk med 0,05 % fetthalt utgår ersättning med 181,1 öre/liter.

Till de direkta livsmedelssubventionerna kommer de medel som utgår av budgetmedel för låginkomstsatsning m. m. inom jordbmket samt som er­sättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen.

3   Föredragandens överväganden 3.1 Allmän bakgrund

Nu gällande riktlinjer för jordbmkspolitiken beslutades av riksdagen år 1977 (prop. 1977/78:19, JoU 10, rskr 103). Nuvarande prisregleringsperiod omfattar perioden den I juli 1982 - den 30 juni 1984 (prop. 1981/82:209, JoU 42, rskr 416).

Sedan riksdagen år 1977 fattade beslut om riktlinjerna för jordbmkspoli­tiken har de samhällsekonomiska förhållandena förändrats. Utvecklingen i svensk samhällsekonomi har från slutet av 1970-talet lett fram till ett mycket stort budgetunderskott, bristande balans i utlandsaffäréma, kraf­tiga prisstegringar och en mycket hög räntenivå. Orsakema till detta står att finna dels i den svaga tillväxten i världsekonomin, dels i den ekonomis­ka pohtik som under denna tid förts i Sverige. Effektema av denna ekono­miska politik har skärpt konflikterna mellan de jordbmkspolitiska mål som uppställdes år 1977 och försvårat möjlighetema att tillgodose dem.

Konsumenterna har drabbats av kännbara prishöjningar på livsmedel bl. a. som en följd av kraftiga kostnadsökningar både inom jordbmket och i efterföljande led. Samtidigt har realinkomsterna för stora gmpper konsu­menter sjunkit kraftigt. Därtill kommer att den minskning av Hvsmedels­subventionerna som tidigare genomförts ytterligare höjt liysmedelspri-

Prop. 1982/83:162

8

serna. Fr.o.m. är 1977 och fram till hösten 1982 har priserna pä de subventionerade baslivsmedlen mer än fördubblats. Som framgått av redo­görelsen i tidigare avsnitt har reigeringen emellertid beslutat öka livsme­delssubventionema på mjölk och ost fr. o. m. den I januari 1983. Konsum­tionen av vissa livsmedel, främst kött och fläsk har minskat samtidigt som en viss ökning av produktioner, ägt mm genom att jordbmkama sökt kompensera en sjunkande lönsamhet med ökade arbetsinsatser och större besättningar. Jordbmket kan därför inte avsätta hela sin produktion inom landet utan måste i allt högre grad sälja produkterna utomlands med ökade exportkostnader som följd. Infladonen och det höga ränteläget har vållat ekonomiska problem för de nyetablerade jordbmkama.

Jordbmkspolitiken är inriktad på att bl.a. ge producenterna ett pris­skydd mot utländsk konkurrens. Denna politik fömtsätter att konsumen­terna kan lita pä att de får så bra livsmedel som möjligt till rimliga priser. Vidare skall jordbmkama kunna utveckla och driva sin näring sä att de får möjlighet att uppfylla konsumentemas krav och önskemål. Utvecklingen i svensk samhällsekonomi gör emellertid att den jordbmkspolitik som be­slöts år 1977 inte längre fungerir på det sätt riksdagen fömtsatte när beslutet fattades.

De förhållanden jag nu har redovisat utgör enligt min mening ett starkt motiv för en översyn av jordbmkspoUtiken. Jag anser det också alltmer angeläget ätt sätta in jordbmkspollitiken i ett vidare sammanhang, nämligen i ett livsmedelspolitiskt perspektiv. Med stöd av regeringens bemyndi­gande den 9 december 1982 har jag därför tillsatt en kommitté med uppgift att utforma en livsmedelspolitik. Enligt sina direktiv (Dir 1982:103) skall kommittén med förtur behandla Ifrågan om bl. a. produktionsöverskotten. Frågor av gmndläggande betydelse för de överläggningar som avser tid efter den 30 juni 1984 skall också behandlas med förtur. Förslag i dessa hänseenden skall presenteras senast den I oktober 1983. I övrigt skall kommitténs slutliga förslag presenteras senast den 1 oktober 1984.

Det rådande produktionsöverskottet på animalieområdet har föranlett regeringen att lägga fram förslag om ett temporärt förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och Qäderfä (prop. 1982/83:112). Förbu­det, som meddelas i en särskild lag, avses gälla t. o. m. juni 1984, dvs. till dess livsmedelspolitiska kommitténs utredningsarbete i denna del har hun­nit resultera i ett beslut av statsmakterna.

I detta sammanhang vill jag också nämna att regeringen efter förslag av jordbriiksnämnden och lantbmksstyrelsen har utfärdat bestämmelser om ersättning till de mjölkproducenter som har fyllt 60 är och som under är 1983 eller 1984 upphör med mjölkproduktionen. Syftet med ersättningen är att nå en anpassning av produktionen till konsumtionen. Bestämmelserna återfinns i förordningen (1982:1283) om avvecklingsersättning till vissa mjölkproducenter.

Prop. 1982/83:162

9

Kommittén för översyn av stödet till jordbmket i norra Sverige avgav i oktober 1982 betänkandet (Ds Jo 1982:7) Statligt stöd till jordbruket i norra Sverige. Betänkandet har remissbehandlats. Enligt min mening bör de frågor som behandlas i betänkandet samordnas med de förslag som kom­mer att avges av den livsmedelspolitiska kommittén. Jag avser därför att föreslå regeringen att betänkandet och remissyttrandena skall överlämnas till den sistnämnda kommittén. Vid detta ställningstagande har jag beaktat att prisstödet till jordbmket i norra Sverige uppräknades årligen under tiden 1980 - 1982.

3.2 Införselavgiflsmedel m. m.

I bilaga 2 redovisas användningen av införselavgiftsmedel m.m. under regleringsåret 1981/82 liksom också beräkningen av införselavgiftsmedel som inflyter under regleringsären 1982/83 och 1983/84. Den huvudsakliga medelsdispositionen för regleringsåret 1981/82 framgårav följande tabell, i vilken även den preliminära dispositionen för regleringsäret 1982/83 redo­visas.

Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. regleringsåren 1981/82 och 1982/83

1981/82 1 OOO-tal kr.

1982/83 1 OOO-tal kr. prel.

Inkomster

Frän föregående regleringsår kvarstående införselavgifter' Under resp. regleringsår influtna införselavgifter

exkl. fodermedel

fodermedel

16974

327824 222277

Summa   567 075

20921

324600 305000

650521

Utgifter

a)   Av medel inom fördelningsplanen

Svensk spannmålshandel Sveriges potatisintressenter Sveriges oljeväxtintressenter Svensk kötthandel Svensk kötthandei, utbyteshandel Föreningen för mejeriprodukter Svensk ägghandel Regleringskassan för fågelkött Regionalt bidrag, mjölk Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-  mjölk

-  kött

-  ägg

2000

723

29500

29500

0

0

65000

0

21906

23455

221000

167000

68471

68000

10000

0

3000 ,

0

20500

20500

5000

5000

1700

1400

Intäktsräntor från föregående år.

Prop. 1982/83:162

10

1981/82

1982/83

1 OOO-tal kr.

1 OOO-tal kr. prel.

Upplysningsverksamhet och

utvecklingsarbete

8 500

8650

Djurhälsovård,

kontrollverksamhet m. m.

25 000

25000

Stöd till odling av

konservärter och andra

köksväxter

2500

2500

Stöd till odling av bruna bönor

1400

1400

Stöd till odling av vallväxtfrö

2000

2000

Fonden för kollektiva åtgärder

inom biodlingen

500

500

Sveriges exportråd

1500

500

Foderfraktstöd, Norrland

0

150

Reserv till jordbruksnämndens

förfogande

0

215922

Summa   489477

572200

införselavgifter för ost Stöd till maltproduktionen Sveriges exportråd

4[REDACTED_TELEFONNUMMER]

6000

2000

500

S

umma     77598

78321

Summa utgifter

567075

650521

Saldo vid utgången av resp. regleringsår

0

0

b)  Av medel utanför fördelningsplanen Utbyteshandel nötkött, öststaterna

Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksförbund Bidrag till Stiftelsen för ackordhästorganisatlonens bevarande

Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde Prisäterbäring till pälsdjursuppfödare Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Restitution av införselavgifter för styckningsdetaljer av kött och fläsk samt av

9294

9000

28094

26545

15 144

15 500

4875

5 067

2544

2634

475

475

300

300

4000

4000

6000

6000

300

300

Fördelningsplanen för regleringsåret 1982/83 utgör enligt riksdagens be­slut 267,2 milj. kr. Härtill kommer inflytande avgifter för fodermedelsim­porten f. n. beräknade till 305 milj. kr. Fördelningsplanen omfattar därmed 572,2 milj. kr. Jordbmksnämnden beräknar de disponibla inkomsterna av införselavgifter till 650,5 milj. kr., vilket innebär ett beräknat överskott av 78,3 milj. kr. sedan medel avsatts till fördelningsplanen. Definitiv fördel­ningsplan för regleringsåret 1982/83 kan fastställas först efter utgången av regleringsåret.

Prop. 1982/83:162

11

De ändamål utanför fördelningsplanen som får täckas av införselavgifts­medel beräknas för regleringsåret 1982/83 helt ta i anspråk det beräknade överskottet av 78,3 milj. kr.

Sammanställningen avseende regleringsåret 1982/83 skiljer sig på några punkter från de beräkningar som lagts fram i prop. 1981/82:209. Sålunda har utbyteshandel med öststaterna avseende nötkött minskats med 6 milj. kr. Vidare har utbyteshandel med kött och fläsk, som angavs till 50 milj. kr., tagits upp med beräknade tillgängliga medel, 26,5 milj. kr. Bidragen till Svensk matpotatiskontroll och Sveriges potatisodlares riksförbund har ökats med 130000 kr. resp. 80000 kr., då nämnden tillstyrker ett tilläggs­anslag för regleringsåret 1982/83 för ökade lönekostnader under år 1982 med dessa belopp. Kostnaderna för restitution av införselavgifter för vissa styckningsdetaljer har ökats med 1 milj. kr. till 6 milj. kr. Vidare har stödet till maltproduktionen höjts med 1 milj. kr. samt 0,5 milj. kr. av medel inom fördelningsplanen och lika mycket utanför fördelningsplanen avsatts till verksamhet vid Sveriges exportråd rörande export av högförädlade livs­medel.

I den mån tillgängliga medel utanför fördelningsplanen blir mer än 78,3 milj. kr. bör överskjutande belopp i första hand användas till att betala utbyteshandel med kött och fläsk upp till ett belopp av 50 milj. kr. Därefter eventuellt kvarstående belopp bör användas till ändamål inom fördelnings­planen med hänsyn till att 31,1, 4,8, 0,3 resp. 21,9 milj. kr. för utbyteshan­del med kött och fläsk i brist på medel utanför fördelningsplanen togs från fördelningsplanerna regleringsären 1978/79- 1981/82.

Jag har inte något att erinra mot vad jordbmksnämnden anfört rörande införselavgiftsmedlens disposition under regleringsåren 1981/82 och 1982/83.

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 åt jordbmksnämnden att närmare överväga och framlägga förslag om användningen av införselav­giftsmedlen inom och utanför fördelningsplanen. Nämnden redovisar att den har päböijat ett sådant arbete och kommer senare att lämna förslag om användningen. För regleringsåret 1983/84 föreslår dock nämnden att med­len får tas i anspråk enligt hittills tillämpade principer.

Jordbruksnämnden beräknar att det under regleringsåret 1983/84 infly­ter 661,9 milj. kr. i form av införselavgiftsmedel, inkl. räntor från föregåen­de år. Härav avser 325 milj. kr. fodermedel.

Jordbruksnämnden föreslår att fördelningsplanen för regleringsåret 1983/84 bör omfatta 267,2 milj. kr. jämte inflytande fodermedelsavgifter vilket totalt ger 592,2 milj. kr. Jag biträder nämndens förslag.

Med hänsyn till ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling läg­ger nämnden inte fram någon fördelningsplan för det preliminärt beräkna­de beloppet. Nämnden bör återkomma med förslag till preUminär fördel­ning i samband med förslaget till justering av införselavgifter m. m. fr. o. m. den I juli 1983. Nämnden bör liksom tidigare, efter hörande av Lantbm-

Prop. 1982/83:162

12

kärnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen, få jämka del­beloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av de belop°p som kan komma att stå till nämndens förfogande.

Jag har inget att erinra mot att Svensk spannmålshandel liksom hittills tillförs införselavgifter för viss utbyteshandel med brödsäd. Vidare bör Sveriges oljeväxtintressenter tillföras hela fettvamavgiften för en kvantitet motsvarande oljeinnehället i den inhemska fröskörden, dock högst mot­svarande fettvamavgiften på den totala fettkonsumtionen inom landet.

Medelsbehovet under regleringsåret 1983/84 för de ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen anger jag i det följande.

För utbyteshandel med kött och fläsk har nämnden beräknat 60milj. kr. Av detta belopp bör 10 milj. kr., som avser utbyteshandel med nötkött med öststaterna, föras över till Svensk kötthandel. Återstående 50 milj. kr., som avser utbyteshandel med köti: och fläsk med andra länder, bör föras över till Svensk kötthandel i enlighet med de gmnder som redovisats i prop. 1977/78: 154 och 1978/79:208.

Kostnaderna för pristillägg för får- och lammkött av 530 öreper kg bestrids under regleringsåret 1982/83 med 10 milj. kr. från anslaget Prisreg­lerande åtgärder på jordbmkets område och med 15,5 milj. kr. av införsel­avgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Jordbmksnämnden beräknar oför­ändrat belopp för pristillägget under regleringsåret 1983/84. Jag föreslår att av pristillägget pä får- och lammkött även för regleringsåret 1983/84 bekos­tas med lÖ milj. kr. från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område och resterande belopp, 15,5 milj. kr., med införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen.

Till Svensk matpotatiskontroll (SMAK) har för regleringsåret 1983/84 föreslagits I 268000 kr. för upplysrdngsverksamhet påmatpotatisområdet.

Ersättningen till SMAK för den officiella kontrollen av matpotatis före­slås uppgå till högst 3950000 kr. för regleringsåret 1983/84. I detta belopp ingår 100000 kr. för utvecklingsarbete.

Jag har inget att invända mot dessa förslag.

Statens jordbruksnämnd föreslår ett anslag av 2696000 kr. för regle­ringsäret 1983/84 till Sveriges potatisodlares riksförbund (SPOR) för sin verksamhet med effektivisering av matpotatisodlingen. Nämnden redovi­sar att den vid bedömningen av anslagskraven från SMAK och SPOR har följt de anvisningar som gäller för myndigheternas anslagsframställningar. Jag har inget att erinra mot detta.

Stiftelsen för ackordhästorganisatlonens bevarande bör i enlighet med nämndens förslag tillföras oförändrat 475 000 kr.

Bidrag för att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i de nordligaste länen bör, som nämnden föreslagit, utgå med oförändrat 300000 kr.

Vidare föreslås att nämnden under regleringsäret 1983/84 får disponera

Prop. 1982/83:162

13

högst 6 milj. kr. av avgiftsmedel utom fördelningsplanen för återbäring till pälsdjursuppfödare av den del av priset på inhemskt foder för pälsdjurs-uppfödning som är hänförlig till införselavgifterna pä fodermedel. Jag biträder även detta förslag.

För stöd till vallfröodlingen föreslår jordbmksnämnden för reglerings­året 1983/84 att 6 milj. kr. anvisas av medel utanför fördelningsplanen. Jag har inget att erinra mot detta förslag.

Till fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen har under reglerings­äret 1982/83 förts 800000 kr., varav 500000 kr. inom och 300000 kr. utom fördelningsplanen. Jordbruksnämnden föreslår att motsvarande belopp skall utgå under regleringsåret 1983/84. Jag har inget att invända mot detta under fömtsättning att 500000 kr. anslås inom fördelningsplanen.

Kostnaderna för restitution av införselavgifter för styckningsdetaljer av kött ochfiäsk samt för ost beräknas av nämnden till 6 milj. kr. för regle­ringsåret 1983/84. Jag har inget att erinra mot denna beräkning.

För stöd till maltproduktionen bör enligt nämndens förslag 2milj. kr. utgå under regleringsåret 1983/84. Jag biträder ävendetta förslag.

Jordbmksnämnden har vidare föreslagit att Sveriges exportråd får 1,5 milj. kr. för att stimulera export av högförädlade. livsmedel. Jag biträder förslaget under fömtsättning att 1,5 milj. kr. ställs till förfogande inom fördelningsplanen.

Sveriges fiskodlareförening har hos nämnden ansökt om prisåterbäring för kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk. För egen del förordar jag att 300000 kr. anvisas av medel utom fördelningsplanen för regleringsäret 1983/84.

I avvaktan på förslag till en samordning av de rörliga krediter m. m. i riksgäldskontoret som f. n. står till förfogande för olika ändamål inom jordbmksprisregleringen och med hänsyn till ovissheten om den faktiska avgiftsuppbörden föreslår jordbmksnämnden att en rörlig kredit på 120 milj, kr. får stå till förfogande även under regleringsäret 1983/84 och att den får användas för ändamål inom och utom fördelningsplanen samt för sockerregleringen. Jag biträder förslaget med tillägget att krediten endast med regeringens särskilda medgivande får användas för finansiering av ut­byteshandel med kött och fläsk.

Med stöd av riksdagens beslut våren 1981 (prop. 1980/81:190, JoU 36, rskr 419) inrättades den 1 juli 1981 en för hela råvarukostnadsutjämningen gemensam utjämningskassa. Från denna kassa görs samtliga utbetalningar av bidrag. Till kassan förs samthga avgifter som tas ut inom systemet. Dessutom tillförs bidrag från jordbmket och sockerregleringsfonden samt budgetmedel. Jordbruksnämnden har på regeringens uppdrag lämnat en redovisning av utjämningskassan för regleringsäret 1981/82 inkl. jordbru­kets och sockerregleringsfondens bidrag till denna. Omslutningen av ut­jämningskassan uppgår till 290 milj. kr. för detta regleringsår. Det är f. n. svårt att fömtse behovet av rörlig kredit för att upprätthälla kassans

Prop. 1982/83:162

14

likviditet. Med hänsyn till att systemet varit i funktion endast ett helt budgetår bör en rörlig kredit av oförändrat 40 milj. kr. stå till jordbruks­nämndens förfogande för råvarukostnadsutjämningen också för nästa bud­getår.

Riksdagen medgav våren 1982 att statens jordbruksnämnd för budget­året 1982/83 får disponera rörliga krediter i riksgäldskontoret dels till ett belopp av högst 250 milj. kr. för säsongmässig lagring av jordbmkspro­dukter, dels till ett belopp av högst 50 milj. kr. för inlösen av inhemskt oljeväxtfrö. Jordbruksnämnden har i sin anslagsframställning för budget­året 1983/84 begärt att få disponera motsvarande krediter. Jag biträder nämndens förslag.

Det bör ankomma pä regeringen att närmare föreskriva hur krediterna får utnyttjas och villkoren för detta.

3.3 Prisregleringen på sockerbetor och socker

Jordbmksnämnden föreslår efter överläggningar och i samförstånd med Sveriges betodlares centralförening och Svenska Sockerfabriks AB samt nämndens konsumentdelegation en tvåårig prisregleringsperiod för socker­betor och socker omfattande tiden den 1 juli 1983 - den 30 juni 1985. Förslaget har utformats med beaktande av nu gällande riktlinjer för jord­brukspolitiken.

Förslaget innebär i huvudsak en förlängning av nu gällande överenskom­melse. Sålunda föresläs att sockerbetsodlarna årligen erhåller kompensa­tion för inträffade kostnadsökningar i odlingen samt inkomstföljsamhet motsvarande vad jordbruket i övrigt erhåller. Sockerbolaget föreslås en gång per år få kompensation för inträffade kostnadsökningar. För eldnings­olja föreslås att nuvarande regel för a conto-kompensation bibehålls.

Sockerbetsarealen uppgick under är 1982 till 53000 ha i enlighet med riksdagens beslut (prop. 1980/81:190, JoU 36, rskr 419). Denna utökade sockerbetsareal utgjorde statens bidrag för att möjliggöra fortsatt drift vid sockerbmket i Karpalund. Jordbruksnämnden föreslår nu en minskning av arealen med 500 ha per är med sikte pä en areal år 1985 pä högst 51 500 ha. Erforderlig kvotering bör godkännas av nämnden och prisavdraget vid överodling bör vara kraftigt.

Kostnadskompensationen m.m. till betodlarna har enUgt förslaget be­räknats till 48810000 kr. och ersättningen för inkomstföljsamhet föreslås bli 5680000 kr. Detta innebär attgrundpriset för 1983 ärs skörd bör höjas med 2,21 kr. till 26,39 kr. per 100 kg. betor med en sockerhalt av 16 %.

Höjningen av betpriset motsvarar en partiprishöjning på socker med 17,14 kr. per 100 kg.

Arealbidraget till de odlare i Småland och Blekinge som levererar betor till bruket i Mörbylånga föresläs utgå oförändrat med 200 kr./ha kontrak­terad areal. Till odlare på Öland föreslås arealbidraget bli oförändrat 400

Prop. 1982/83:162

15

kr./ha och till odlare pä Gotland oförändrat 500 kr./ha. Bidragen bör liksom hittills finansieras med medel ur sockerregleringsfonden.

Jag biträder nämndens förslag till total sockerbetsareal, arealbidrag, kostnadskompensation och ersättning för inkomstföljsamhet till betod­larna. Det bör ankomma på regeringen att besluta i dessa frågor under regleringsperioden.

Vad gäller kompensationen till sockerbolaget föreslär statens jordbruks­nämnd att prisregleringen liksom tidigare endast bör avse strösocker. Av bolagets verksamhet vid raffinaderiet i Arlöv ingår i regleringen raffine­ringen av såväl inhemskt som importerat råsocker samt konsumentför­packningen av strösocker.

För ändringar i oljekostnadema görs preliminära justeringar av socker­priset när priset på olja har ändrats med minst ±160 kr. per m. För regleringsåret 1982/83 har den tillämpade regeln hittills lett till två prishöj­ningar på sammanlagt 8,05 kr. per 100 kg. socker.

Jordbruksnämnden föreslår att sockerbolaget för regleringsåret 1983/84 tillerkänns ca 33,4 milj. kr. som kostnadskompensation, däri inräknat definhiv ersättning för oljekostnadema under regleringsåret 1981/82. Detta motsvarar 10,50 kr. per 100 kg socker. Härtill kommer eventuella lönehöj­ningar under januari - april 1983. I kostnadskompensationen har även merkostnaderna för bmken på Öland och Gotland beaktats. Dessa mer­kostnader har beräknats till 4,78 kr. per 100 kg socker vilket vid normal produktionsvolym ger ca 15,2 milj. kr. Dessutom erhåller bolaget 4,3 milj. kr. ur sockerregleringsfonden för driften av dessa bmk.

Tillsammans medför de föreslagna ökningama inkl. redan inträffade prishöjningar enligt korrigeringsregeln för ändrade oljepriser att strö­sockerpriset stiger med sammanlagt 35,69 kr. till 402,96 kr. per 100 kg. Nämnden begär att fä genomföra prishöjningarna på sådant sätt att minsta möjliga störning uppstår på marknaden. Nämnden föreslår vidare att er­sättningen för raffinering och lagring av importerat räsocker höjs för inträf­fade kostnadsökningar till 70,21 kr. per 100 kg.

Gränsskyddet för socker bör utgå enligt de gmnder som hittills gällt. Detta innebär att en införselavgift tas ut för importerade kvantiteter under perioder då väridsmarknadspriset understiger det fastställda avräk-ningspriset pä socker ur svenska betor. De uppburna medlen bör liksom hittills tillföras sockerregleringsfonden. Som världsmarknadspris på fär­digt socker bör därvid gälla Parisbörsens spot-notering för vitsocker. Den­na notering bör ökas med kostnader för frakt m. m. till svensk hamn samt korrigeras för kvalitetsskillnad mellan den svenska baskvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadens och kvalitetskorrektio­nens storlek bör fastställas av jordbmksnämnden. Som mätt på världs­marknadspriset pä räsocker bör gälla den nominella Londonnoteringen på råsocker. Båda noteringarna skall omräknas till svensk valuta enligt den säljkurs som gäller noteringsdagen.

Prop. 1982/83:162

16

Införselavgiften för sirap, sockerlösningar och sockerkulör bör hksom hittills motsvara avgiften för färdigt socker, varvid hänsyn tas till produk­tens torrsubstanshalt.

Jordbruksnämnden föreslår att vid behov får tas ut en försäljningsavgift på allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska par­tipriset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljningsavgiften. De uttagna avgifterna bör användas för att subventionera sockerimport när världsmarknadspriset är högre än det svenska.

Från sockerregleringsfonden föreslås bestridas kostnaderna för frakt-subventionering till de fyra nordligaste länen och Kopparbergs län med 1,2 milj. kr. Ur fonden bör dessutom tas dels arealbidraget till de odlare som levererar betor till bruken på ÖLind och Gotland vilket beräknas kosta 3,54,0 milj. kr., dels den ersättning av 4,3 milj. kr. som skall utgå för sockerbolagets merkostnader för driften vid dessa bmk. Vidare bör regle­ringsföreningen Svensk Sockerhatidels administrationskostnader täckas ur fonden. Fondmedlen används också till vissa kostnader inom prisutjäm­ningen för varor innehållande socker. Vid tillverkning av vissa produkter såsom farmacevtiska halvfabrikat för export återbetalas införselavgiften för förbrukat socker. I en situation med ingen eller ringa sockerimport bör istället exportbidrag ur sockerregleringsfonden lämnas för sädana pro-duljler.

Jag biträder jordbmksnämndens förslag till reglering av sockertillverk­ningen under regleringsperioden den 1 juh 1983 - den 30 juni 1985 samt förslaget om sockerbolagets kostnadsersättning för regleringsäret 1983/84. Det bör ankomma pä regeringen att fastställa ersättning till sockerbolaget under regleringsperioden.

Sockerregleringsfondens intäkter utgörs av införselavgifter alternativt försäljningsavgifter när världsmarknadspriset överstiger det nationella svenska priset. För både år 1981 och 1982 har dock den inhemska skörden överstigit konsumtionen. Någon nettoimport har därför inte förekommit vilket i sin tur medfört att det uppstått ett underskott i sockerregleringsfon­den vilket den 30 juni 1982 uppgick till 42,2 milj. kr. Jordbmksnämnden föreslog för regleringsåret 1982/83 att detta underskott skulle täckas genom bidrag från konsumenterna, sockerbolaget och betodlarna med en årlig inbetalning pä resp. 3,5 milj. kr., 3,75 milj. kr. och 4 milj. kr. under en fyraärsperiod. För att underskottet inte skulle öka föreslog nämnden vi­dare att sockerbolaget och odlarna om skörden 1982 översteg 312000 ton skulle till sockerregleringsfonden inbetala ett belopp som motsvarade be­räknade införselavgifter för därav undanträngd import. Av inbetalningar skulle odlarna stå för 60 % och sockerbolaget för 40 %. Jordbmksnämn­dens förslag om sockerregleringsfondens ekonomi godtogs av statsmak­terna (prop. 1981/82:209, JoU 42, rskr 416).

Jordbmksnämnden föreslär nu att de ärliga inbetalningarna av tillsam­mans 11250000 kr. för att täcka sockerregleringsfondens underskott upp-

Prop. 1982/83:162

17

hör i och med 1982/83 års inbetalning. Vidare föreslås att sockerbolagets och odlarnas garanti gentemot fonden vid en skörd överstigande 312000 ton begränsas till 37,6 milj. kr. för odlama och 25,1 milj. kr. för sockerbola­get i stället för 49,2 milj. kr. resp. 32,8 milj. kr. som en strikt matematisk tillämpning av regeln skulle ha gett. Detta innebär att underskottet i fonden avvecklas helt och att ca 21 milj. kr. finns i fonden den I juh 1983 för kommande två års utgifter. I nämndens förslag ligger också en garanti från odlarna och sockerbolaget att om fondens utgifter blir större än 14,2 milj. kr. för 1983/84 och 5,2 milj. kr. för 1984/85 skall medel tillskjutas så att fonden den 30 juni 1985 inte visar något underskott. I gengäld bör näringen om 1983 ärs skörd blir avsevärt lägre än normalt (320000 ton) i december 1983 få ta upp överläggningar om definitiva bet- och sockerpriser för 1983 års skörd med beaktande av förändringar i regleringsekonomin.

Jag biträder jordbmksnämndens förslag till finansiering av sockerregle­ringen. Jag har inte heller någon erinran mot den särskilda garanti som utfärdats av odlama och sockerbolaget.

Såväl jordbmksnämnden som konsumenterna, odlama och sockerbola­get anser i princip att stöd som har tydlig regional karaktär bör täckas av budgetmedel och fömtsätter att detta för sockernäringens del sker fr. o. m. 1984/85. För egen del vill jag framhålla att sockerregleringen får ses som en helhet där det ingår vissa regionala komponenter som påverkar kostnads­nivån och därmed även konsumentpriset på socker. Jag är inte beredd att förorda att de aktuella kostnadema skall betalas av budgetmedel.

Jag har i det föregående föreslagit att den rörliga kredit på 120 milj. kr. som stått till regeringens förfogande för bl. a. ändamål inom sockerregle­ringen under regleringsåret 1982/83 bör få användas för samma ändamål även under regleringsåret 1983/84.

3.4 Lantbruksnämndernas ortsombud, m. m.

Ortsombud har varit knutna till lantbruksnämnderna alltsedan nämn­derna inrättades den I juli 1948. Ombuden skall bl.a. bistå nämnderna med upplysningar om de lokala förhållandena. Enligt nu gällande bestämmelser förordnas ortsombud av nämnderna för tre år. Om ett ortsombud avgår förordnas ersättare för återstoden av tiden. Innan ortsombud eller ersät­tare utses skall kommunstyrelsen beredas tillfälle att avge förslag. Sist­nämnda bestämmelse, som gällt sedan den 1 juli 1967, har sin gmnd i 1967 års riksdagsbeslut angående lantbruksnämndemas organisation och upp­gifter (prop. 1967:74, JoU 18, rskr 15). Vad gäller kvalifikationerna för ortsombud, som för övrigt borde vara kommunal förtroendeman, uttalade föredragande departementschefen att det torde kunna fömtsättas att till ombud skulle komma att föreslås personer som var väl förtrogna med jordbmkets förhållanden.

1 anslutning till riksdagsbehandlingen av 1979 års budgetproposition 

2   Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 162

Prop. 1982/83:162

18

(prop. 1978/79:100 bil. 13) behandlades, med anledning av en motion i ämnet, frågan om berörda gruppers medbestämmande vid tillsättandet av ortsombud. Enligt motionen borde Lantbmkarnas riksförbund (LRF) utse eiler i vart fall lägga förslag till ortsombud. Jordbmksutskottet uttalade att det naturligtvis är angeläget att regi erna för hur ortsombuden skall utses är utformade på ett sätt som motsvarar utvecklingens krav. Mot bakgmnd av att åtskilligt hänt sedan ortsombudens ställning och funktion senast var föremål för närmare prövning fann utskottet att skäl talade för att dessa frågor nu blev föremål för viss översyn. Någon särskild utredning syntes dock inte behöva tillsättas för ändamålet. Enligt utskottets mening ansågs det lämpligt att lantbmksstyrelsen Ifick i uppdrag att se över problemet och framlägga härav föranledda förslag. Riksdagen beslöt i enlighet med ut­skottets förslag (JoU 1978/79:20, rskr 253).

Regeringen uppdrog ät lantbmksstyrelsen att, med beaktande av vad som anfördes i jordbruksutskottets yttrande, göra en översyn av ortsom­budens ställning och funktion. La.ntbmksstyrelsen har nu redovisat sitt uppdrag. För riksdagens information vill jag anföra följande.

Lantbmksstyrelsen anför att i olika sammanhang har fråga uppkommit om inflytande från LRF: s sida vid utseende av ortsombud. Lantbmkssty­relsen anser, med stöd av vad som framkommit i översynen, att ortsombu­den fortfarande bör utses av lantbruksnämnderna efter förslag av kommu­nerna. När det gäller frågan om LRF: s inflytande över valet av ombud anser styrelsen att detta lämpligen kan tillgodoses genom att kommunerna, innan de avger förslag till lantbruksnämnd, samråder med de lokala LRF-avdelningama.

Svenska kommunförbundet tillstyrker i sitt remissyttrande att nuvaran­de ordning när det gäller ortsombudens uppgifter och tiUsättning skall bibehållas. LRF anser att LRF- avdelningen i kommunen skall ges tillfälle att avge förslag till ortsombud.

För egen del vill jag betona att ortsombuden har en viktig uppgift när det gäller att tillföra lantbmksnämnderna synpunkter som förutsätter lokal kännedom. I övrigt anser jag att några förändringar i förfarandet vid tillsättning av ortsombud inte är påkallade. Det förekommer redan i dag att vissa kommuner samråder med företrädare för jordbmksnäringen i fråga om val av ortsombud. Det står öppet för alla kommuner att tillämpa ett sådant förfaringssätt.

I översynen om lantbruksnämndernas ortsombud behandlas vidare frå­gor rörande ersättningar till ortsombuden och ombudens arbetsuppgifter m.m. Det ankommer på regeringen att besluta i dessa frågor.

Jag vill här också ta upp en ytterligare fråga.

Riksdagen beslöt år 1980 (prop. 1979/80:100, bil. 13, JoU 29, rskr'195) att statlig länegaranti får lämnas för lån till investeringar i sådana anlägg­ningar som behövs vid offentliga karantäner för djur som införs i landet. Det totala garantibeloppet skulle rymmas inom den under anslaget Tackan-

Prop. 1982/83:162

19

de av förluster på gmnd av statlig kreditgaranti upptagna totala kreditga-rantuamen. Riksdagen har tidigare medgett att regeringen eller, efter rege­ringens bestämmande, lantbruksstyrelsen får biträda ackord eller eljest efterge statens rätt pä gmnd av vissa garantiåtaganden. Enligt min mening bör motsvarande gälla för fordran som uppkommer pä gmnd av garantiåta­gande för län till investeringar i karantäner. Jag förordar därför att rege­ringen föreslår riksdagen att lämna ett sådant bemyndigande.

4   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslär riksdagen att

1.      godkänna vad jag har förordat i fråga om användningen av av­

giftsmedel, som inflyter under regleringsåret 1983/84 eller har

influtit under tidigare regleringsär,

2.

godkänna de av mig förordade gmnderna för reglering av priser m. m. pä sockerbetor och socker för tiden den 1 juli 1983 - den 30 juni 1985,

3.

medge att statens jordbmksnämnd för säsongmässig lagring av jordbmksprodukter under budgetåret 1983/84 får disponera en röriig kredit på högst 250000000 kr. i riksgäldskontoret,

4.

medge att statens jordbmksnämnd för inlösen av inhemskt olje­växtfrö för budgetåret 1983/84 får disponera en rörlig kredit på högst 50000000 kr. i riksgäldskontoret,

5.

medge att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, sta­tens jordbmksnämnd för ändamål inom jordbmksprisregleringen och regleringen av sockemäringen för budgetåiet 1983/84 får disponera en rörlig kredit på högst 120000000 kr. i riksgäldskon­toret,

6.

medge att statens jordbmksnämnd för rävamkostnadsutjämning under budgetåret 1983/84 får disponera en rörlig kredit på högst 40000000 kr. i riksgäldskontoret,

7.

medge att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, lant­bmksstyrelsen får biträda ackord eller eljest efterge statens rätt på gmnd av garantiåtagande för lån till investeringar i offentliga karantäner för djur,

dels bereder riksdagen tillfälle att

8.     ta del av vad jag har anfört om lantbmksnämndernas ortsombud.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

Prop. 1982/83:162

20

5   Anslagsfrågor för budgetåret 1983/84

Nionde huvudtiteln

B. Jordbrukets rationalisering m. m.

B 7. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m.

1981/82 Utgift

9056530

1982/83 Anslag

4000000

1983/84 Förslag

6000000

Från anslaget utbetalas bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering och till energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader enligt för­ordningen (1979:427, ändrad 1982:291) om statligt stöd till trädgårdsnä­ringens rationalisering. Dämtöver används anslaget för bidrag till Svenska fmktfrämjandet. Svenska grönsaksfrämjandet och Svenska blomsterfräm­jandet.

Lantbruksstyrelsen

Behov av bidrag till rationaliseringsåtgärder inom trädgårdsnäringen kvarstår oförändrat. Styrelsen bieräknar att bidragsbehovet kommer att uppgå till ca 2 milj. kr.

För att bemästra svårigheterna som är förknippade med de höga energi­kostnaderna är växthusodlarna helt beroende av att vidta energibesparan­de åtgärder. På området finns fortfarande mänga effektiva åtgärder att vidta och intresset härför är också stort hos odlarkären. Åtgärderna är i de flesta fall mycket kapitalkrävande och den höga räntan gör att möjligheten att erhålla bidrag har vägt alh tyngre när det gäller beslut om investering.

Även om åtgärderna från den enskildes synpunkt är kapitalkrävande är de emellertid i flertalet fall i förhållande till insatsen mycket effektiva. Anvisade medel kommer enligt lantbmksstyrelsen inte att för innevarande budgetår motsvara efterfrågan. För budgetåret 1983/84 bedömer styrelsen att efterfrågan också blir stor. För att tillgodose denna behöver bidragsra­men höjas väsentligt. Styrelsen föreslår därför en uppräkning med 3 milj. kr., varvid bidragsramen bör fastställas till 10 milj. kr. Anslaget bör föras upp med 7 milj. kr.

Föredragandens överväganden

Förhållandena för trädgårdsnäringen har förbättrats i flera avseenden under senare tid. Bl.a. innebär den i oktober 1982 genomförda devalve­ringen en klar förbättring av den svenska trädgårdsnäringens konkurrens­kraft. Vidare har den sänkta räntan positiva effekter för trädgårdsnäringen liksom för andra näringar. Jag vill i detta sammanhang också erinra om det

Prop. 1982/83:162

21

förslag regeringen nyligen har lagt fram om vissa ändringar i lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksför-eningar. Förslaget innebär bl. a. att alla typer av trädgårdsföretag, således även växthusföretag, skall få möjligheter att erhålla långfristig finansiering med bottenlån hos hypotéksförening. Vidare kommer belåningsgraden för sådana län att anpassas till vad sorn gäller för jordbmksföretag.

Jag föreslår att en oförändrad bidragsram på sammanlagt 7 milj. kr. anvisas för nästa budgetär för ändamål rörande rationalisering och energi­besparande åtgärder. Samtidigt vill jag peka på möjligheterna att få statlig kreditgaranti till åtgärder som syftar till att bygga upp rationella trädgårds­företag. I årets budgetproposition föreslogs en höjning av kreditgarantira­men för lån till trädgårdsföretag frän 50 milj. kr. fill 65 milj. kr.

Anslaget bör föras upp med 6 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen att

1.

medge att under budgetåret 1983/84 statsbidrag beviljas till träd­gårdsnäringens rationalisering, m.m. med sammanlagt högst 7000000 kr.,

2.

till Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m.m. för bud­getåret 1983/84 anvisa ett förslagsanslag av 6000000 kr.

B 8. Fränyande av trädgårdsnäringen

1982/83 Anslag

900000

1983/84 Förslag

900000

Från anslaget anslås medel till vissa för trädgårdsnäringen allmännyttiga ändamål.

Lantbruksstyrelsen

Tidigare anslag har utgjorts av kollektiv återbäring av skatt på bensin som förbrukats till jordfräsar inom yrkesmässig trädgårdsodling. Medlen har använts för bidrag till vissa för trädgårdsnäringen allmännyttiga ända­mål och disponerats av lantbruksstyrelsen efter samråd med styrelsens trädgårdsnämnd. Anslaget upphörde med utgången av budgetåret 1981/82 och har ersatts av anslaget Främjande av trädgårdsnäringen som skall disponeras för samma ändamål.

Enligt styrelsens mening finns i och för sig angelägna behov som svarar mot den tidigare anslagsnivån. Lantbmksstyrelsen anser sig dock inte med hänsyn till den anbefallda återhållsamheten kunna föreslå någon uppräk­ning.

Prop. 1982/83:162

22

Föredragandens överväganden

Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att rege­ringen föreslår riksdagen

att till Främjande av trädgårdsnäringen för budgetåret 1983/84 an­visa ett reservationsanslag av 900000 kr.

C.    Jordbruksprisreglering

C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

1981/82 Utgift 1982/83 Anslag 1983/84 Förslag

[REDACTED_PERSONNUMMER] 3 308000000 [REDACTED_PERSONNUMMER]

Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Frän anslaget bestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringen. Vidare ut­går medel till låginkomstsatsningen, avbytarverksamheten och andra soci­ala satsningar inom jordbmket samt medel som ersättning för införselav­giftsmedel utanför fördelningsplanen. Från anslaget bestrids även vissa kostnader för prisutjämning.

1982/83

Beräknad ändring 1983/84

Statens

Före-

jordbruksnämnd   draganden

Anslag

Ersättning till följd av

livsmedelssubventioner

2 805000000

-f 25 000 000

-H530000000

Låginkomstsatsning m. m.

inom jordbruket

435000000

Ersättning för

införselavgiftsmedel

utanför fördelningsplanen

65000000

Prisutjämning

1500000

-

-

Särskilda undersökningar

670000

-1-

50000

-

Summa (avrundad)

3:308000000

-1-25000000

-1-530000000

Statens Jordbruksnämnd

Jordbmksnämnden har i sin anslagsframställning lämnat förslag till me­delsanvisning för de olika posterna under anslaget.

Jordbmksnämnden beräknar under posten Ersättning till följd av livsme­delssubventioner ett belopp av 2830 milj. kr. för budgetåret 1983/84.

Till Låginkomstsatsning m. m, inom jordbmket för budgetåret 1982/83 disponerar nämnden 120 milj. kr. för leveranstillägg för mjölkproducenter och 95 milj. kr. för avbytarverksamhet inom jordbruket. Eventuella bespa­ringar resp. överskridanden av beloppet för leveranstillägg för mjölk skall

Prop. 1982/83:162

23

tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamheten. Vidare får 10 milj. kr. användas för företagshälsovård inom jordbmket och 120 milj. kr. till ett socialförsäkringsskydd för lantbmkarna.

Jordbmksnämnden skall vidare under budgetåret 1982/83 frän anslags­posten ställa 55 milj. kr. till lantbruksstyrelsens förfogande för tillfälligt räntestöd till jordbmksföretag saiht för administraUon härav.

Dessutom får 35 milj. kr. användas för produktionsanpassningsåtgärder inom främst fläsk- och mjölkproduktionen. Eventuellt överblivna medel frän denna post får användas för övriga ändamål inom låginkomstsatsning­en.

Jordbmksnämnden föreslär att oförändrat 435 milj. kr. anvisas för lågin­komstsatsning m. m. för budgetåret 1983/84.

Liksom tidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av be­loppet för leveranstillägg för mjölk tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamhet. Dessutom bör eventuellt överblivna medel som av­satts för produktionsanpassningsåtgärder m.m. få användas för övriga ändamål inom låginkomstsatsningen.

Anslagsposten pä 65 milj. kr. för ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen fördelar sig med 55 milj. kr. på kostnader för sänkning av partipriset på konsumtionsmjölk och med 10 milj. kr. pä kostnader för pristillägg för får- och lammkött. Jordbmksnämnden föreslår att 65 milj. kr., dvs. samma belopp som för innevarande år, anslås för budgetåret 1983/84.

Kostnader för råvamprisutjämning fill livsmedelsindustrin, vilka tidi­gare belastat statsbudgeten, finansieras numera huvudsakligen genom en direktdestinerad utjämningsavgift. Den särskilda prisutjämningen för soc­ker som används för framställning av dextran finansieras dock från före­varande anslag. För budgetåret 1982/83 anslogs 1,5 milj. kr. Nämnden anser att denna kostnad alltjämt bör finansieras med medel från statsbud­geten och föreslår att 1,5 milj. kr. anvisas även för budgetåret 1983/84.

Anslagsposten Särskilda undersökningar har använts för ett antal ange­lägna projekt inom jordbruksnämndens verksamhetsområde. För budget­året 1983/84 begär nämnden ett belopp av 720000 kr.

Föredragandens överväganden

Regeringen beslutade att öka hvsmedelssubventionerna per den 1 janua­ri 1983 för att neutralisera effekterna av höjningen av mervärdeskatten pä livsmedel. Kostnaden härför kan beräknas till 530 milj. kr. för heh år. Livsmedelssubventioneringen på olika produkter kan för budgetåret 1983/84 beräknas till 3335 milj. kr. Av beloppet hänför sig drygt 2700 milj. kr. fill subventioner på mjölk och ost och knappt 600 milj. kr. till subven-fioner på kött och fläsk.

För låginkomstsatsning m. m. inom jordbmket beräknar jag i enlighet med nämndens förslag 435 milj. kr.

Prop. 1982/83:162

24

Med hänvisning fill sammanställningen och till vad jag nu har anfört beräknar jag anslaget fill 3838 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisreglerande åtgärder på Jordbrukets område för budget­året 1983/84 anvisa ett förslagsanslag av 3 838000000 kr.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad här har anförts för de åtgärder eller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

Prop. 1982/83; 162

25

Bilaga  1

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND                          1983-03-10                 Dnr 402-188/83

I NF t3RSELAVG I FTER    MM

Prop. 1982/83:162

26

INNEHALLSFÖRTECKNING

Sid

1

Inledning

2

Inf

ö

rselavgifter m n

2.1

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r 1981/82

2.2

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r 1982/83

2.3

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r 1983/8

»

!

Z.>t    

Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rselavgifts­medel m m reglerings

å

ren 1981/82 och 1982/83

3      Kassan f

ö

r r

å

varukostnadKutj

ä

mningen

R

ö

rliga krediter

5      Hemst

ä

llan

6      Beslutsmening

Prop. 1982/83:162

27

STATENS JORDBRUKSNÄMND

1983-03-10

Dnr »(02-188/83

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens Jordbruksnämnd angående införselavgifter m m 

(6 bilagor)

INLEDNING

Statens Jordbruksn

ä

mnd (JN) 

ö

verl

ä

mnar h

ä

rmed redovisning av ut­fallet f

ö

r regleringsekonomin 1981/82, inkonstprognos och f

ö

r­slag till vissa 

ä

ndringar betr

ä

ffande F

ö

rdelningsplan och Medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplan 1982/83 samt f

ö

rslag till disposition av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen 1983/81.

Prop. 1982/83:162

28

2       INF

Ö

RSELAVGIFTER M M

Regeringen har uppdragit 

å

t JN att n

ä

rmare 

ö

verv

ä

ga och fram­l

ä

gga f

ö

rslag om anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedlen inom och utom f

ö

rdelningsplanen.

JN har p

å

b

ö

rjat ett s

å

dant artiete och kommer senare att l

ä

mna f

ö

rslag om anv

ä

ndningen. F

ö

r reglerings

å

ren 1982/83 och 1983/8it f

ö

resl

å

s dock att medlen f

å

r tas i anspr

å

k enligt hittills till-l

ä

mpade principer.

2.1     nf

ö

rselav

£

ift

£

medel_m_m_f

ö

r_1982/82

JN har i skrivelse den 15 Juni 1982 ber

ä

knat de disponibla in­komsterna av tnf

ö

rselavgifter till finansiering av f

ö

rdelnings­planen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r reglerings

å

ret 1981/82 till ca 566 Mkr\ varav 215 Mkr f

ö

r fodermedel.

1 Ing

å

r

-       Inf

ö

rselavgifter (undantag se nedan) netto, dvs minus

restitutioner m m (1981/82 = 59,2 Mkr).

-

R

ä

ntor fr

å

n 1982. Ing

å

r ej

-

Inf

ö

rselavgifter f

ö

r br

ö

ds

ä

d.

-

Fettvaruavgifter som tillf

ö

rts SOI.

-

Å

terbetalning av marknadsm

ä

ssiga sk

ä

l av inf

ö

rselavgiftier p

å 

styckningsdetaljer av k

ö

tt cioh fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter p

ä

 ost redovisas bland posterna under rubriken 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen och uppgick 1981/82 till 1,1 Mkr.

-

Dessutom har JN s

ä

nkt normalinf

ö

rselavgiften i vissa fall,

t ex f

ö

r ost, av marknadsm

ä

ssiga sk

ä

l (bl a genom neds

ä

ttning av avgiften f

ö

r visst parti).

Prop. 1982/83:162

29

De definitiva Inkomsterna av inf

ö

rselavgifter (minus 

å

terbetal­ning n m) utgjorde totalt 820,2 (791,2) Mkr, varav 567,1 (572,3) Mkr till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. Inf

ö

rselavgifter f

ö

r fodermedel, som ing

å

r i n

ä

mnda belopp, utgjorde 222,3 (190,1) Mkr. Ut

ö

ver n

ä

mnda 567,1 Mkr ing

å

r 1 totalsumman inf

ö

rselavgifter f

ö

r br

ö

ds

ä

d med 12,1 (27,8) Mkr, vilka enligt g

ä

llande regler har 

ö

verf

ö

rts till regleringsf

ö

reningen Svensk spannm

å

lshandel f

ö

r s k utbyteshand­el. Vidare ing

å

r fettvaruavgifter med 211,1 (180,7) Mkr. Dessa motsvarar fettvaruavgiften f

ö

r en kvantitet motsvarande olje-Inneh

å

llet i den svenska fr

ö

sk

ö

rden och har enligt g

ä

llande regler 

ö

verf

ö

rts till regleringsf

ö

reningen Sveriges Oljev

ä

xt­intressenter SOI. Detta i enlighet med de f

ö

r

ä

ndringar i fett-varuregleringen som i Jordbrukspris

ö

verl

ä

ggningarna v

å

ren 1981 fastst

ä

llts att g

ä

lla fr o m 1981/82 (Dnr 102-189/81, sid 12).

 Siffror inom parentes avser belopp 1980/81.

Prop. 1982/83:162

30

Av nedanstående sammanställning framgår de för fördelning dispo­nibla avgiftsmedlen för de olika varuslagen  (efter avdrag för återbetalning m m)  för regleringsåret 1981/82.

kkr

1981/82

1980/81

261

563

3 255

9 986

.8 I37I

8 172

2 790

3 171

7 656

6 392

63 0762

52 2683

98 001

81 205

111 606

201 612

2 712

2 535

327 821

372 237

222 277

190 126

16 971

9 587

0

0

Di£ponib]a_m£d£l_av iJi£öraelav£Xtter_t96w82_

Ärter och bönor (för människofcda)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

S

ä

llskapsdjursfoder m m

Fettr

å

varor och fettvaror

Mj

ö

lk och mejeriprodukter

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter m m

Summa inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

ö

verskott fr

å

n tidigare 

kr

Summa

567 075    572 250

'' 1 253 kkr avser inf

ö

rselavgifter p

å

 st

ä

rkelse till teknisk industri att tillf

ö

ras SPI. Av tekniska sk

ä

l har beloppet av­r

ä

knats mot inf

ö

rselavgifter 1982/83.

2

301 176 ./. till SOI 211 100.

3

232 968 ,/, till SOI 180 700.

Prop. 1982/83:162

31

F

ö

rdeInlngsplanen f

ö

r 1981/82 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 Mkr samt inflytande avgifter fr

å

n fodermedelsimporten. Dessa uppgick till 222,3 (190,1) Mkr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

rmed 

»»

89,5 (157,6) Mkr. F

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen kan s

å

ledes disponeras (567,1-189,5=) 77,6 (111,6) Mkr.

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r n

ä

rmare hur f

ö

rdelningen till olika 

ä

ndam

å

l inom Jordbruksregleringens ram har skett.

kkr

1981/82

1980/81

2 000

2

000

29 500

19

500

0

0

65 OOOD

105

000

21 906

301

221 000

192

923

68 171

70

500

10 0002)

2

000

3 000

0

20 500

15

500

5 000

0

1 7003)

600

8 500

8

500

25 000

25

000

2 500

2

500

1 100

1

100

2 000

2

000

500

500

1 500

0

0

9

399I)

F

ö

rdeIningsplan 1981/82

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

Regionalt bidrag mj

ö

lk

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

k

ö

tt

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m

St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra

k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Sveriges exportr

å

d

Reserv till f

ö

rfogande

Summa

189 177    157 626

F

ö

rdelningen till regleringsf

ö

reningarna har skett i samf

ö

rst

å

nd med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konstiment-delegationen.

'' Svensk k

ö

tthandel har dessutom tillf

ö

rts 7,8 Mkr fr

å

n till­verkningsavgifter p

å

 oljekraftfoder.

2

Regleringskassan har dessutom tillf

ö

rts 2 Mkr fr

å

n tillverk­ningsavgifter p

å

 oljekraftfoder.

3

H

ä

rav tillf

ö

rs 300 kkr verksamheten under 

å

r 1982/83.

** Har tillf

ö

rts F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter med 8 599 kkr och Svensk k

ö

tthandel med 800 kkr.

Prop. 1982/83:162

32

De definitiva kostnaderna f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen uppgick till ca 77,6 (111,6) Mkr med f

ö

rdelning enUgt f

ö

ljamde sammanst

ä

llning.

kkr

1981/82

1980/81

9 291 28 091 15 111

1     875

2     511

25 918 19 696 11 510

1        125

2        353

175

175

300 1 000 6 000

288 2 000 6 000

Ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen 1981/62

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisatlonens bevarande Bidrag till fraktkostnader f

ö

i' mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odUng av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rdei' inom

biodlingen

300       300

1 072

6 599

1 000

2 000

1 500

0

Restitution av inf

ö

rselavgift(

ä

r f

ö

r stycknings-detaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rsel­avgifter f

ö

r ost St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportr

å

d

Summa

77 598    111 621

Dispositionen av inf

ö

rselavgiftsmedel reglerings

å

ret 1981/82 har sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 2.1.

Prop. 1982/83:162

33

2.2     Inf

ö

rselavgift

£

medel_m_m_f

ö

r_1282/83

F

ö

r 1982/83 kan f n inkomsterna av inf

ö

rselavgifter som g

å

r till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen ber

ä

knas till ca 650,5 Mkr - d

ä

rav 305,0 Mkr f

ö

r fodermedel - enligt nedanst

å

ende sammanst

ä

llning.

Prelimin

ä

rt disponibla medel 1982/83

kkr

600

3

000

7

000

2

000

9

000

10

000

100

000

160

000

3

000

321

600

305

000

20

921

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter2

Malt

S

ä

llskapsdjursfoder

Fettr

å

varor och fettvaror3

Mj

ö

lk och mejeriprodukter mm

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter

Summa inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

rg

å

ende 

å

r

Summa

650 521

1 Se not under avsnitt 2.1.

2

Dessutom ber

ä

knas ca 7 Mkr inflyta av inf

ö

rselavgifter p

ä 

st

ä

rkelse till teknisk industri, vilket belopp enligt regerings­beslut den 28 januari 1982 skall tillf

ö

ras regleringsf

ö

reningen Sveriges Potatisintressenter (SPI). Enligt samma regeringsbeslut skall importavgift p

å

 st

ä

rkelsederivat tas ut fr o m den 1 mars 1982 samt tillf

ö

ras den f

ö

r r

å

varukostnadsutj

ä

mningen gemensamma utj

ä

mningskasssui. Det 

ö

verskott inom kassan som st

ä

rkelsederivat ber

ä

knas ge, sedan exportbidrag avr

ä

knats mot importavgifter, skall f

ö

ras till SPI. Under 

å

r 1982/83 ber

ä

knas detta 

ö

verskott uppg

å

 till 2,5 Mkr.

3

Exkl del till SOI.

3   Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 162

Prop. 1982/83:162

34

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1982/83 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 Mkr samt inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, som nyss n

ä

mnts ber

ä

knade till 305,0 Mkr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

rmed 572,2 Mkr. Ber

ä

kningsm

ä

ssigt finns s

å

lunda (650,5-572,2=) 78,3 Mkr att anv

ä

nda f

ö

r 

ä

ndani

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

JN f

ö

resl

å

r i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna och med utg

å

ngs­punkt fr

å

n det ber

ä

knade f

ö

rdelningsbeloppet 572,2 Mkr f

ö

ljande prelimin

ä

ra f

ö

rdelningsplan. Denna skiljer sig i vissa avseenden fr

å

n den plan som redovisades av JN i skrivelse den 15 juni 1982.

F

ö

rdelningsplan 2982/82

kkr

723

29

500

0

0

23

155

167

000

68

000

20

500

5

000

1

100

8

650

25

000

2

500

1

100

2

000

500

500

150

215

922

572

200

Svensk spannm

å

lshandel1)

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

k

ö

tt

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete m m2) Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter St

ö

d till odling av bruna b

ö

ner St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Sveriges exportr

å

dS) Fraktst

ö

d foder, Norrland Reserv till f

ö

rfogande

Summa

Definitiv f

ö

rdelningsplan f

ö

r 1982/83 kan fastst

ä

llas f

ö

rst efter utg

å

ngen av reglerings

å

ret d

å

 de verkliga inkomsterna av inf

ö

rselavgifter f

ö

r fodermedel 

ä

r k

ä

nda.

1)Avs

ä

ttning av 2 Mkr, som avser kvalitetstill

ä

gg f

ö

r v

å

rvete, uppskjuts till n

ä

stf

ö

ljande 

å

r p g a otakt i tillf

ö

rseln till Svensk spannm

å

lshandel. 2 Mkr avseende 1982 

å

rs sk

ö

rd finns fonderade fr

å

n 1981/82 

å

rs f

ö

rdelningsplan och betalas ut under 1982/83. Medel till 1983 

å

rs sk

ö

rd kommer att utg

å

 ur I983/8I 

å

rs f

ö

rdelningsplan.

723 kkr avser fraktst

ö

d till foders

ä

d under 1981/82.

2)

H

ö

jt belopp 1982/83 f

ö

r att finansiera viss arbetskrafts­unders

ö

kning inom Lantbruksekcnomiska samarbetsn

ä

mnden.

3)

Se avsnitt 2.3-

Prop. 1982/83:162

35

Medelsbehovet under reglerings

å

ret 1982/83 f

ö

r s

ä

dana 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen som f

å

r t

ä

ckas av inf

ö

rselavgiftsmedel ber

ä

knas till ca 78,3 Mkr i enlighet med f

ö

ljande samman­st

ä

llning.

Ä

ndarna utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen J.582/83

kkr

9 000

26 515

15 500

5 067

(+130)

2 631

(+ 80)

175

300

1 000

6 000

300

6 000

2 000

500

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisatlonens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Restitution av inf

ö

rselavgifter f

ö

r stycknings­detaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av Inf

ö

rselavgifter f

ö

r ost

St

ö

d till maltproduktionen

Sveriges exportr

å

d

Summa

78 321

Ovanst

å

ende f

ö

rdelning skiljer sig p

å

 n

å

gra punkter fr

å

n de be­r

ä

kningar som lagts fram i prop 1981/82:209. S

å

lunda har ut­byteshandel n

ö

tk

ö

tt 

ö

ststaterna minskats med 6 Mkr, utbytes­handel k

ö

tt och fl

ä

sk, har tagits upp med ber

ä

knade tillg

ä

ngliga medel, 26,5 Mkr, samt restitution av inf

ö

rselavgifter

ö

kats med 1 Mkr till 6 Mkr. Bidragen till Svensk matpotatiskontroll res­pektive Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund har 

ö

kats med 130 kkr respektive 80 kkr d

å

 n

ä

mnden tillstyrker till

ä

ggsanslag f

ö

r 1982/83 f

ö

r l

ö

neh

ö

jningar under 1982 med dessa belopp (se vidare avsnitt 2.3). Vidare har st

ö

det till maltproduktionen h

ö

jts med 1 Mkr samt 0,5 Mkr av medel inom f

ö

rdelningsplanen och 0,5 Mkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen avsatts till verksamhet vid Sveriges exportr

å

d r

ö

rande fr

ä

mjande av export av h

ö

gf

ö

r

ä

dlade livsmedel (se vidare avsnitt 2.3)

Prop. 1982/83:162

36

Ber

ä

knade tillg

ä

ngliga medel 78,3 Mkr g

å

r helt 

å

t till 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. I den m

å

n tillg

ä

ngliga medel blir st

ö

rre 

ä

n 78,3 Mkr b

ö

r 

ö

verskjutande belopp i f

ö

rsta hand f

å

 an­v

ä

ndas till att betala utbyteishandel med k

ö

tt och fl

ä

sk upp till ett belopp p

å

 50 Mkr. D

ä

refter eventuellt kvarst

å

ende belopp b

ö

r anv

ä

ndas till 

ä

ndam

å

l inom f

ö

rdelningsplanen med h

ä

nsyn till att 31,1, 1,8 , 0,3 respektive 21,9 Mkr f

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk i brist p

å

 medel ut;anf

ö

r f

ö

rdelningsplanen togs fr

å

n f

ö

rdelningsplanerna reglerinj;s

å

ren 1979/80 - 1981/82 (jfr prop 1979/80:208 s 20).

Dispositionen av inf

ö

rselavgiftsmedel reglerings

å

ret 1982/83 har sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 2.1.

2.3     nf

ö

rs

£

lavgift

£

i

»

edel_m_m_f

ö

r_l 98/81

Storleken av de medel som inflyter genom upptagande av inf

ö

rsel­avgifter m m f

ö

r reglerings

å

r-et 1983/81 blir beroende av import­ens storlek och av de korrigeiringar i avgiftssatserna som f

ö

rut­ses ske den 1 Juli 1983 och den 1 januari 1981. Inflytande medel till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

r­delningsplanen inklusive r

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r kan nu ber

ä

k­nas till ca 661,9 Mkr, varav 325,0 Mkr f

ö

r fodermedel. Det slut­liga utfallet kan emellertid komma att avvika v

ä

sentligt fr

å

n denna ber

ä

kning.

Med h

ä

nsyn till ovissheten om utfallet av avgiftsuppb

ö

rden f

ö

re­sl

å

r JN att den r

ö

rliga krediten om 120 Mkr p

å

 samma s

ä

tt som tidigare f

å

r st

ä

llas till JNs f

ö

rfogande under reglerings

å

ret 1983/81. Krediten skall, i den m

å

n inflytande inf

ö

rselavgifter inte st

å

r till f

ö

rfogande, kunna anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av 

ä

ndam

å

l inom och utom f

ö

rdelriingsplanen samt f

ö

r socker­regleringen. Krediten f

å

r ej utan regeringens s

ä

rskilda medgiv­ande anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk.

Prop. 1982/83:162

37

FOrdelningsplanen f

ö

r 1983/81 f

ö

resl

å

s uppta samma belopp som f

ö

r 1982/83 dvs 267,2 Mkr plus beloppet av inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, enligt ovan ber

ä

knade till 325,0 iDcr, aUts

å

 totalt 592,2 Mkr. Liksom hittills blir det definitiva beloppet beroende av de verkliga int

ä

kterna av inf

ö

rselavgifter p

å

 fodermedel.

Med h

ä

nsyn till ovissheten om den kommande utvecklingen av regleringsekonomin f

ö

r de olika varuomr

å

dena har det inte an­setts m

ö

jligt att nu l

ä

gga fram n

å

gon fullst

ä

ndig plan f

ö

r f

ö

r­delning av det prelimin

ä

rt ber

ä

knade beloppet. JN avser att 

å

terkomma med ett f

ö

rslag till prelimin

ä

r f

ö

rdelning i Juni 1983. Ett s

å

dant f

ö

rslag kan d

å

 avges efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelegationen och i samband med att f

ö

rslag till avgifts

ä

ndringar m m fr o m den 1 juli I983 avges. Det f

ö

ruts

ä

tts h

ä

rvid att JN liksom hittills skall kunna j

ä

mka delbeloppen mellan de olika regler­ingsf

ö

reningarna och.besluta om f

ö

rdelning av det belopp som kan komma att st

å

 till n

ä

mndens f

ö

rfogande. Vidare f

ö

ruts

ä

tts att, liksom hittills. Svensk spannm

å

lshandel f

å

r tillf

ö

ras inf

ö

rsel-avgifter f

ö

r viss s k utbyteshandel av br

ö

ds

ä

d. Det f

ö

ruts

ä

tts 

ä

ven att SOI av Inflytande fettvaruavgifter s

å

v

ä

l p

å

 importerad som inhemsk olja f

å

r tillf

ö

ras medel f

ö

r en kvantitet som mot­svarar fettinneh

å

llet i den svenska oljev

ä

xtsk

ö

rden. Dock f

å

r ej mer pengar 

ö

verf

ö

ras 

ä

n vad som skulle motsvara fettvaruavgifter p

å

 den totala fettkonsumtionen inom landet.

Prop. 1982/83:162

38

JN har under nu l

ö

pande regleringsperiod bemyndigats att anv

ä

nda inf

ö

rselavgifter till ett antal olika 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r fOrdel-ningsplanen. N

ä

mnden har ovan redovisat de ber

ä

kningar som i detta avseende g

ä

ller f

ö

r 1982/83. F

ö

r 1983/81 f

ö

resl

å

s medel f

å 

tas i anspr

å

k enligt f

ö

ljande uppst

ä

llning.

Ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen 93/81       kkr

10

000

50

000

15

500

5

218

( +

151)

2

696 175 300

( +

62)

6

000

6

000

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll (SMAK) Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund (SPOR) Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisatlonens bevarande Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

300

6

000

2

000

1

500

Restitution av inf

ö

rselavgifter f

ö

r styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter f

ö

r ost St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportr

å

d

Summa

105 989

F

ö

r utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna ber

ä

knas 10 000 kkr.

F

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk f

ö

resl

å

s samma regler som till

ä

mpats regleringsperioden 1978/79 - 1980/81 samt reglerings­

å

ren 1981/82 - 1982/83 (bl a prop 1977/78:151, 1978/79:208).

Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt. H

ä

r f

ö

resl

å

s of

ö

r

ä

ndrat 15 500 kkr.

Prop. 1982/83:162

39

Till SMAK har f

ö

r 1982/83 av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen reserverats h

ö

gst 1 200 kkr f

ö

r upplysningsverksamhet p

ä

 mat-potatisomr

å

det. SMAK beg

ä

r att beloppet f

ö

r 1983/81 h

ö

js till 1 320 kkr (+10,05) p

å

 grund av 

ö

kade kostnader (bilaga 1).

Fr o m reglerings

å

ret 1977/78 har ers

ä

ttning utg

å

tt till SMAKs arbete med den officiella kvalitetskontrollen. F

ö

r 1982/83 har reserverats h

ö

gst 3 737 kkr f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l. F

ö

r reglerings­

å

ret 1983/81 har SMAK beg

ä

rt 1 135 kkr (+10,7J).

SMAK har 

ä

ven beg

ä

rt ett till

ä

ggsanslag som kompensation f

ö

r l

ö

ne

ö

kningar som har intr

ä

ffat under 1982/83 med 192,5 kkr.

JN f

ö

resl

ä

r efter samr

å

d med lantbruksstyrelsen att SMAK av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen tillf

ö

rs ett till

ä

ggsanslag f

ö

r 1982/83 med 130 kkr f

ö

r l

ö

neh

ö

jningar under 1982/83 samt anslag f

ö

r upplysningsarbete och f

ö

r den officiella kvalitetskontrollen med h

ö

gst 1 268 kkr resp h

ö

gst 3 950 kkr f

ö

r 1983/81. I det sen­are beloppet ing

å

r 100 kkr f

ö

r utvecklingsarbete. Beloppen 

ä

r ber

ä

knade utifr

å

n l

ö

nel

ä

get i Januari 1983. N

ä

mnden avser att 

å

terkomma r

ö

rande l

ö

neh

ö

jningar under 1983/81.

spor'' 

har f

ö

r 1982/83 erh

å

llit ett belopp om 2 551 kkr f

ö

r sin verksamhet med effektivisering av matpotatisodlingen . F

ö

rbundet beg

ä

r nu ytterligare 110 kkr f

ö

r 1982/83 p

å

grund av l

ö

ne- och kostnads

ö

kningar som har intr

ä

ffat under 1982. F

ö

r reglerings-

å

ret 1983/81 beg

ä

rs 3 020 kkr. Vidare har f

ö

rbundet anh

å

llit om en 

ö

kning av anslaget om 100 kkr f

ö

r f

ö

rst

ä

rkning av den fram­tida forsknings-och f

ö

rs

ö

ksverksamheten p

å

 matpotatisomr

å

det. Av de tillf

ö

rda medlen ber

ä

knas 60 procent g

ä

 till r

å

dgivningsverk­samhet och 10 procent till forsknings- och f

ö

rs

ö

ksverksamhet p

å 

matpotatisomr

å

det (bilaga 2).

JN f

ö

resl

å

r ett till

ä

ggsanslag f

ö

r 1982/83 med 80 kkr f

ö

r l

ö

ne­h

ö

jningar under 1982/83 samt ett anslag om 2 696 kkr f

ö

r 1983/8I. Beloppen 

ä

r ber

ä

knade utifr

å

n l

ö

nel

ä

get i Januari I983. N

ä

mnden avser att 

å

terkomma r

ö

rande l

ö

neh

ö

jningar under 1983/8I.

'Vid bed

ö

mningen av anslagskraven fr

å

n SMAK och SPOR har n

ä

mnden f

ö

ljt de anvisningar som g

ä

ller f

ö

r myndigheternas an­slagsframst

ä

llningar f

ö

r budget

å

ret 1983/8I.

Prop. 1982/83:162

40

Vad g

ä

ller SPORrs beg

ä

ran om en anslags

ö

kning med 100 kkr l

ä

gger n

ä

mnden nu inte n

å

got f

ö

rslag med tanke p

å

 p

å

g

å

ende utredning om anv

ä

ndningen av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

Nedan f

ö

ljer en sammanst

ä

llning av anslagen 1982/83, f

ö

reslagna till

ä

ggsanslag 1982/83 samt f

ö

rslag till anslag f

ö

r 1983/81 vad g

ä

ller SMAK och SPOR.

Anslag

F

ö

rslag p

å

Summa

F

ö

rslag p

å

Ä

ndring

1982/83,

till

ä

sss-

anslag

anslag

av anslag

kkr

anslag

1982/83,

1983/81,

82/83-83/81,

1982/83,

kkr

kkr

kkr

(l

ö

ner)

kkr

SMAK

1 937

130

5 067

5 218

+ 151

SPOR

2 551

80

2 631

2 696

+ 62

Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisatlonens bevarande. H

ä

r upptas of

ö

r

ä

ndrat 175 kkr.

F

ö

r bidrag till fraktkostnadsr f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde ber

ä

knas of

ö

r

ä

ndrat 300 kkr.

JN har bemyndigande att ta i anspr

å

k medel utanf

ö

r f

ö

rdelnings-planen f

ö

r 

å

terb

ä

ring till paisdjursuppf

ö

dare av den del av priset f

ö

r inhemskt foder till p

ä

lsdjuren som 

ä

r h

ä

nf

ö

rlig till Inf

ö

rselavgifterna p

ä

 fodermedel. JN hemst

ä

ller att 1983/81 f

å 

disponera h

ö

gst 6 000 kkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r 

ä

ndam

å

let.

F

ö

r st

ö

d till vallfr

ö

odlingen utg

å

r 1982/83 8 000 kkr, varav 6 000 kkr utanf

ö

r och 2 000 Idcr inom f

ö

rdelningsplanen. JN f

ö

re­sl

å

r att 6 000 kkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen anvisas 

ä

ven 1983/81 f

ö

r st

ö

det till vallfr

ö

odlingen.

Till fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen har 1982/83 f

ö

rts 800 kkr, varav 300 kkr utanf

ö

r och 500 kkr inom f

ö

rdel­ningsplanen. Lantbruksstyrelsen har f

ö

reslagit att fonden 1983/81 skall tillf

ö

ras of

ö

r

ä

ndrat 800 kkr. JN f

ö

resl

å

r att 300 kkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen anvisas 1983/81 till fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rd(5r inom biodlingen (bilaga 3)-

Prop. 1982/83:162

41

Av skrivelsen fr

ä

n Sveriges Biodlares Riksf

ö

rbund (SBR) (bilaga 1) framg

å

r att biodlarna anv

ä

nder betydande kvantiteter socker scm foder 

å

t bina. SBR har beg

ä

rt pris

ä

terb

ä

ring f

ö

r den f

ö

rdyring som jordbruksprisregleringen medf

ö

r. N

ä

mnden 

ä

ter-, kommer i 

ä

rendet n

ä

r utredningen ang

å

ende anv

ä

ndningen av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen 

ä

r klar.

Av inflytande inf

ö

rselavgifter f

ö

r malt har 1978/79 - 1980/81 

å

rligen reserverats 2 000 kkr och 19&font-family:Verdana'>ö

r st

ö

d till maltproduktionen. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att ytterligare 1 000 kkr reserveras av 1982/83 

å

rs medel samt 2 000 kkr av. 1983/81 

å

rs medel.

JN f

ö

reslog i skrivelse 1982-03-21 att medel utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen skulle f

ä

 anv

ä

ndas f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsurationsfisk. Fr

å

n Sveriges Fiskodlaref

ö

rening har f

ö

rnyad framst

ä

llning inkommit om pris

ä

terb

ä

ring f

ö

r foder­f

ö

rdyring (bilaga 5). N

ä

r utredning om anv

ä

ndningen av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen 

ä

r klar avser n

ä

mnden att 

å

terkomma i denna fr

ä

ga.

Nedan f

ö

ljer en sammanst

ä

llning av ainslagen 1982/83 samt f

ö

rslag till anslag 1983/8I vad g

ä

ller st

ö

d till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare, vallfr

ö

odling, biodling och maltproduktion.

Anslag 1982/83,  F

ö

rslag 1983/81,  

Ä

ndring,

kkr

kkr

kkr

Pris

ä

terb

ä

ring till

p

ä

lsd Jursupp f

ö

dare

1 000

6 000

St

ö

d til vallfr

ö-

odlingen

6 000

6 000

St

ö

d till bi-

odlingen

300

300

St

ö

d till malt-

produktionen

1 000 + 

1 000

2 000

+2 000

F

ö

r restitution av infOrselavgifter f

ö

r styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter f

ö

r ost ber

ä

knas 6 000 kkr.

Prop. 1982/83:162

42

Sveriges exportr

å

d. Reglerings

å

ret 1981/82 har 1,5 Mkr inom och lika mycket utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen avsatts till Sveriges ex­portr

å

d att anv

ä

ndas f

ö

r fr

ä

mjande av den svenska exporten av h

ö

gf

ö

r

ä

dlade livsmedel. N

ä

mnda medel avses tas i anspr

å

k under 1982/83. I regleringsbrev den 17 december 1961 anges att export­r

å

det vid tidpunkt som JN efter samr

å

d med r

å

det fastst

ä

ller till n

ä

mnden skall redovisa hur de anvisade medlen har anv

ä

nts.

Exportr

å

det har 1 skrivelse den 29 november 1982 beg

ä

rt ytter­ ligare 3 Mkr f

ö

r verksamhets

å

ret 1982/83 (bil 6). JN f

ö

resl

å

r att 1982/83 0,5 Mkr samt 1983/81 1,5 Mkr av medel uUnf

ö

r f

ö

rdelningsplanen avs

ä

tts till exportr

å

dets verksamhet.

Prop. 1982/83:162

43

2.1  Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rselavgiftsmedel m m reglerings

ä

ren

1981/82 och 1982/83_________________________ 

1981/82 kkr

1982/83

kkr

prel

Inkomster

Fr

å

n f

ö

reg

å

ende reglerings

å

r kvarst

å

ende Inf

ö

rselavgifter Under resp reglerings

å

r influtna Inf

ö

rselavgifter

exkl fodermedel

fodermedel

Summa

16 9711

327 821 222 277

567 075

20 921

321 600 305 000

650 521

''int

ä

ktsr

ä

ntor fr

ä

n f

ö

reg

å

ende 

å

r.

Utgifter

a)Av medel inom f

ö

rdelningsplan

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel, -utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

Regionalt bidrag mj

ö

lk

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

k

ö

tt

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m

St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra

k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

Sveriges exportr

å

d

Fraktst

ö

d foder, Norrland

Reserv till Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rfogande

SutDsa

2 000

723

29 500

29 500

0

0

65 000

0

21 906

23 155

221 000

167 000

68 171

68 000

10 000

0

. 3 000

0

20 500

20 500

5 000

5 000

1 700

1 100

8 500

8 650

25 000

25 000

2 500

 2 500

1 100

1 100

2 000

2 000

500

500

1 500

500

-

150

. 0

215 922

189 177

572 200

H

ä

refter kvarst

å

ende inf

ö

rselavgiftsmedel

77 598

78 321

Prop. 1982/83:162

44

1981/82

1982/83

kkr

kkr

prel

b)Av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplan

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisa­tlonens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Restitution av inf

ö

rselLavgifter f

ö

r styck­ningsdetaljer av k

ö

tt pch fl

ä

sk samt av in­f

ö

rselavgifter f

ö

r ost St

ö

d 

£

ill maltproduktionen Sveriges exportr

å

d

Summa

9 291

9 000

28 091

26 515

15 111

15 500

1 875

5 067

(+130)

2 511.

2 631

(+ 80)

175

175

300

300

1 000

1 000

6 000

6 000

300

300

1 072

6 000

1 000

2 000

1 500

500

78 321

77 598

Saldo vid utg

å

ngen av resp reglerings

ä

r

KASSAN F

Ö

R RA.VARUKOSTNADSUTJ

Ä

MNINGEN

I regleringsbrev r

ö

rande r

å

varukostnadsutj

ä

mning till viss industri den 16 Juni 1S'8l f

ö

reskrivs att JN i anslutning till sin 

å

rliga redovisning av anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedel m n ocks

å

 skall redovisa anv

ä

ndningen av utj

ä

nningskassan. Detta har betr

ä

ffande budget

å

ret 1981/82 skett i s

ä

rskild skrivelse daterad 1982-12-20.

Prop. 1982/83:162

45

1        R

Ö

RLIGA KREDITER

Som tidigare anf

ö

rts har regeringen uppdragit 

å

t JN att 

ö

verv

ä

ga och framl

ä

gga f

ö

rslag r

ö

rande behovet och o

ö

jligheterna till samordning av de r

ö

rliga krediter m m i riksg

ä

ldskontoret som f n st

å

r till f

ö

rfogande f

ö

r olika 

ä

ndam

å

l ino

ö

 jordbrukspris-regleringen.

JN har p

å

b

ö

rjat detta arbete och kommer senare att l

ä

mna f

ö

rslag i denna fr

å

ga. N

ä

mnden kommer i sanband h

ä

rmed 

ä

ven att l

ä

mna f

ö

rslag r

ö

rande slutlig finansiering av r

ä

ntedifferenserna 1979/80 och 1980/81 p

å

 l

å

n f

ö

r tillf

ä

llig lagring av sm

ö

r och k

ö

ttvaror samt r

ä

ntedifferenserna 198O/8I p

å

 l

å

n f

ö

r tillf

ä

llig lagring av oljev

ä

xtfr

ö

er. Dessa r

ä

ntedifferenser har tills vid­are t

ä

ckts genom l

ä

n.

5       HEMST

Ä

LLAN

Med st

ö

d av det nyss.anf

ö

rda hemst

ä

ller JN att det framlagda f

ö

rslaget om anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r reglerings

å

ren 1982/83 och 1983/81 godk

ä

nns.

6       BESLUTSMENING

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brand

ö

, Fringel, Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg efter f

ö

re­dragning av avdelningscheferna Sj

ö

berg och Anner

é

n samt byr

å­

chefen Sandqvist.

Ingvar Lindstr

ö

m

Lars Anner

é

n

Prop. 1982/83:162

46

Jfl

1   STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND      Bilapa 2

1983-01-31

209-1665/82  1 (15)

Regeringen Jordbruksdepartementet

F

ö

rslag till prisreglering p

å

 sockerbetor och socker f

ö

r regleringsperioden 1983/84 - 1984/85

1

INLEDNING

Regeringen uppdrog den 28 oktober 1982 

å

t statens jord­bruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r sockerbetsodlarna och sockertillverkningen samt jordbruks­n

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag om utformningen av prisregleringen p

å

 sockerbetor och socker f

ö

r tiden eft?r den 30 juni 1983.

I enlighet med riksdagsbeslut ang

å

ende jordbruksprisreg­leringen (prop 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103) g

ä

ller fr o m reglerings

å

ret 1978/79 f

ö

ljande f

ö

r prisreg­leringen p

å

sockerbetor och socker:

1

Den direkta anpassningen av bet- och sockerpriserna till de f

ö

r

ä

ndringar som 

ä

ger rum inom EG har upph

ö

rt. Vid be­st

ä

mningen av de svenska priserna skall dock f

ö

rh

å

llan­dena inom EG analyseras.

2

Betprisets niv

å

 skall avv

ä

gas med beaktande av kostnads­utvecklingen inom den inhemska odlingen och priserna p

ä ö

vriga vegetabilier. Niv

å

n p

å

 sockerindustrins ers

ä

ttning f

ö

r sockerframst

ä

llningen b

ö

r av jordbruksn

ä

mnden analy­seras med hj

ä

lp av s

ä

rskild expertis.

Prop. 1982/83:162

47

3 Sockerbetsarealen skall fr o m 1978 

å

rs odling avpassas s

å

 att den vid normal sk

ö

rd ger ett importutrymme av 10 -- 15 procent av Sveriges totala sockerkonsumtion. Om detta p

ä

 grund av 

ö

kande arealavkastning eller vikande konsum­tion leder till en minskning av arealen, f

å

r denna minsk­ning inte drabba sockerbetsodlingen p

ä

Ö

land och Gotland, d

ä

r odlingen bed

ö

ms ha st

ö

rst betydelse ur syssels

ä

ttnings­synpunkt.

Enligt regeringens s

ä

rskilda direktiv den 28 oktober 1982 skall n

ä

mndens f

ö

rslag om prisregleringen p

ä

 sockerbetor och socker efter den 30 juni 1983 bygga p

ä

 att driften vid samt­liga nu existerande sockerbruk uppr

ä

tth

ä

lls. Detta skall ske inom ramen av en total sockerbetsareal om 53 000 hektar. Ut­g

å

ngspunkten f

ö

r priss

ä

ttningen skall vara g

ä

llande riktlinjer f

ö

r jordbrukspolitiken. F

ö

rslaget skall vara s

å

 avv

ä

gt att n

å

got underskott inte ber

ä

knas uppkomma i sockerreglerings­fonden.

Med h

ä

nsyn till dessa riktlinjer har n

ä

mnden dels analyserat kostnadsutvecklingen f

ö

r betodlingen, dels med bist

å

nd av s

ä

r­skild expertis fr

å

n statens pris- och kartelln

ä

mnd (SPK) grans­kat Svenska Sockerfabriks AB:s (SSA) ekonomi och kostnadsut­veckling. Vidare har konsumtionens storlek och utveckling ana­lyserats. Utvecklingen inom EG har belysts (bil 1 och 2).

Jordbruksn

ä

mnden har nu avslutat de f

ö

reskrivna 

ö

verl

ä

gg­ningarna. N

ä

mnden har 

ö

verenskommit med Sveriges Betodlares Centralf

ö

rening (SBC), SSA och konsumentdelegationen om ett f

ö

rslag till prisreglering som omfattar tv

åå

rsperioden 1 juli. 1983 - 30 juni 1985. F

ö

rslaget inneb

ä

r i huvudsak en f

ö

rl

ä

ng­ning av nu g

ä

llande 

ö

verenskommelse. S

å

lunda f

ö

resl

å

s att sockerbetsodlarna 

å

rligen erh

ä

ller kompensation f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar i odlingen samt inkomstf

ö

ljsamhet motsvarande vad jordbruket i 

ö

vrigt erh

å

ller. SSA f

ö

resl

ä

s en g

å

ng per 

ä

r f

å

 kompensation f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar. F

ö

r eldnings­olja f

ö

resl

å

s att nuvarande regel f

ö

r 

ä  

conto-kompensation

Prop. 1982/83:162

48

bibeh

å

lls, 

ö

verl

ä

ggningar om kompensationsbelbppens storlek f

ö

r 1984/85 b

ö

r aga rum i slutet av innevarande 

å

r. Om v

ä

sent­ligt

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar intr

ä

ffar under regleringsperioden b

ö

r det ankomma p

ä

 n

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

ggningar med delega­tionerna l

ä

gga fram f

ö

rslag till de 

å

tg

ä

rder som kan anses p

å­

kallade.

2       AREAL OCH AREALBIDIVG

Sockerbetsarealen skall minskas med cirka 500 hektar/

ä

r under avtalsperioden med sikte p

å

 att den 1985 f

å

r vara h

ö

gst 51 500 hektar.

F

ö

rdelningen av sockerbetsarealen bland odlarna g

å

r till s

ä 

att dessa f

å

r g

ö

ra en f

ö

rhand

ö

verstiger den areal som statsmakterna har fastst

ä

llt sker en kvotering av arealen. H

ä

rvid tilldelas, om statsmakterna har fastst

ä

llt of

ö

r

ä

ndrad areal f

ö

r riket, de som har odlat sockerbetor tidigare h

ö

gst of

ö

r

ä

ndrad areal. Den areal som frist

ä

lls genom att tidigare odlare slutar odla sockerbetor eller minskar sin areal f

ö

rdelas sedan mellan nya odlare och tidigare odlare som 

ö

nskar 

ö

ka sin areal.

S

ä

v

ä

l n

ä

mnden som konsumentdelegationen anser det angel

ä

get att en odling som har begr

ä

nsats genom statsmakternas beslut inte helt f

ö

rbeh

ä

lles en redan etablerad odlark

å

r. En rimlig m

ö

jlighet b

ö

r finnas f

ö

r dem som inte redan odlar sockerbetor att f

ä

 g

ö

ra detta.

Parterna

ä

r d

ä

rf

ö

r 

ö

verens om att alla odlare i princip b

ö

r behandlas lika vid nedsk

ä

rning av arealen. Detta inneb

ä

r att en mindre nedsk

ä

rning av arealien vid 

ö

bruken kan godtas och att de som har bytt fabrikspotatisareal mot sockerbetsareal kan drabbas av arealminskningar. Fabrikspotatisarealen f

å

r d

ä

ö

kas i motsvarande grad. Inga nya byten av fabrikspotatis­areal mot sockerbetsareal b

ö

r ske.

Prop, 1982/83; 162

49

Cirka en tredjedel av odlingen skall kontrollm

ä

tas. M

ä

tningen bekostas av SBC. F

ö

r betor p

ä

 areal ut

ö

ver kontrakterad b

ö

r g

ö

ras ett kraftigt prisavdrag.

Arealbidraget f

ö

resl

ä

s of

ö

r

ä

ndrat 200 kr/hektar till odlarna p

å

fastlandsdelen av M

ö

rbyl

å

ngadistriktets upptagningsomr

å

de (exkl 

Ö

sterg

ö

tland), 400 kr/hektar till odlarna p

ä

Ö

land och 500 kr/hektar till odlarna p

ä

 Gotland. I de fall arealen vid areal kontrollen befinns vara. mindre 

ä

n den kontrakterade, b

ö

r bidraget utg

å

 efter den uppm

ä

tta arealen.

Parterna

ä

r ense om att under regleringsperioden utreda m

ö

j­ligheterna att inf

ö

ra kvantitetsbaserade odlingskontrakt i st

ä

llet f

ö

r arealbaserade.

3       ERS

Ä

TTNING TILL BETODLARNA

Ers

ä

ttningen till betodlarna f

ö

r 

ö

kningen av produktionsmedels­priserna b

ö

r liksom tidigare r

ä

knas fram med utg

å

ngspunkt fr

ä

n de del index som ing

ä

r i produktionsmedelsprisindex (PM-index) f

ö

r jordbruket i 

ö

vrigt. Vid sammanv

ä

gningen av indextalen f

ö

r de olika delposterna b

ö

r kostnadsandelarna enligt en av jord­bruksn

ä

mnden uppr

ä

ttad normkalkyl f

ö

r sockerbetsodlingen an­v

ä

ndas som vikter. Denna index multipliceras med den totala kostnadsvolymen f

ö

r f

ö

rn

ö

denheter, tj

ä

nster, kapital och lejt arbete i sockerbetsodlingen. Index registrerar inte f

ö

r

ä

nd­ringar i kostnaderna f

ö

r den lejda arbetskraften. Om kostna­derna f

ö

r lejt arbete har utvecklats v

ä

sentligt annorlunda 

ä

n kostnaderna i 

ö

vrigt b

ö

r korrigering g

ö

ras f

ö

r detta.

Kostnads

ö

kningen har enligt till

ä

mpad index ' varit 10,72 pro­cent mellan oktober 1981 och oktober 1982. Under samma tid har kostnaderna f

ö

r lejd arbetskraft inom sockerbetsodlingen 

ö

kat med 5,99 procent. Eftersom skillnaden 

ä

r relativt stor har er-.

1) Exklusive handelsg

ö

dselavgift. Enligt 

ö

verenskommelse skall jordbruket inte kompenseras f

ö

r den f

ö

rdyring som handelsg

ö

dselavgiften medf

ö

r.

4    Riksdagen 1982/83. I saml. Nr 162

Prop. 1982/83:162

50

s

ä

ttningen f

ö

r lejt arbete ber

ä

knats efter 5,99 procent. Er­s

ä

ttningen till betodlarna f

ö

r kostnads

ö

kningar under perioden oktober 1981 - oktober 1982 har ber

ä

knats till totalt 47,03 Mkr.

Beloppet b

ö

r korrigeras f

ö

r 

ä

ndringar i SSA:s ers

ä

ttning till odlarna f

ö

r den melass och betmassa som bolaget har k

ö

pt av odlarna. Parterna har enats om att h

ä

rvid ta h

ä

nsyn 

ä

ven till v

ä

rde

ä

ndringen p

å

 melass som odlarna har 

å

tertagit. I fr

å

ga om betmassa b

ö

r korrigering g

ö

ras f

ö

r halva v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen p

ä

å

tertagen kvantitet.

Eftersom SSA p

å

 grund av f

ö

r

ä

ndringen av v

ä

rldsmarknadspriserna har s

ä

nkt 

ä

terk

ö

pspriset f

ö

r melass av 1982 

ä

rs sk

ö

rd med 8 kr per 100 kg b

ö

r odlarna kompensieras med 1,70 Mkr f

ö

r minskade int

ä

kter av melass.

Vid f

ö

reg

å

ende 

ö

verl

ä

ggningar anv

ä

ndes en prelimin

ä

r index f

ö

r kostnadsf

ö

r

ä

ndringen. Den definitiva siffran blev 0,02 procentenheter h

ö

gre varf

ö

r odlarna b

ö

r tillf

ö

ras ytterligare 80 000 kr.

Uppr

ä

ttade bidragskalkyler visiar att l

ö

nsamheten inom socker­betsodlingen i f

ö

rh

å

llande till annan j

ä

mf

ö

rbar vegetabilie-produktion har minskat under senare

ä

r. Sockerbetsodlingen visar emellertid fortfarande en h

ö

gre relativ l

ö

nsamhet 

ä

n j

ä

mrdrbara gr

ö

dor. De speciella omst

ä

ndigheter som f n 

ä

r f

ö

rknippade med sockerbetsodling motiverar en n

å

got h

ö

gre l

ö

nsamhet f

ö

r denna odling.

Betodlarna b

ö

r i princip f

ä

 lika stor procentuell 

ö

kning av arbets- och kapitalinkomsterna i betodlingen som tillerk

ä

nns jordbruket i 

ö

vrigt. Odlarna b

ö

r d

ä

rf

ö

r den 1 juli 1983 f

ä 

samma 

ö

kning som jordbruket fick per den 1 juli 1982 och den 1 januari 1983.

Mot denna bakgrund har parterna nu enats om att sockerbets-odlarnas inkomster f

ö

r eget arbete och kapital b

ö

r r

ä

knas

Prop. 1982/83:162

51

upp med 6.16 procent, vilket ger 5,68 Mkr. H

ä

ri ing

ä

r ett

eng

å

ngsbelopp p

å

 0.14 Mkr. Totalt b

ö

r betodlarna s

ä

ledes

tillf

ö

ras 54.49 Mkr enligt f

ö

ljande:

Ers

ä

ttning f

ö

r kostnads

ö

kningen . oktober 1981 - oktober 1982 .

Tillkommer f

ö

r int

ä

ktsminskningen f

ö

r biprodukter

Till

ä

gg f

ö

r revidering av index-f

ö

r

ä

ndring oktober 1980 - oktober 1981

Inkomstf

ö

ljsamhet

Att tillf

ö

ras betodlarna, totalt

47.03 Mkr

1.70

II

0,08

II

48,81

Mkr

5,68

Ii

54.49

Mkr

Med utg

å

ngspunkt fr

ä

n det nyss anf

ö

rda b

ö

r grundpriset f

ö

r sockerbetor med 16 procent sockerhalt h

ö

jas med 2.21 kr per 100 kg, vilket motsvarar en partiprish

ö

jning av socker med 17.14 kr per 100 kg (4,57 

%).

4       ERS

Ä

HNING TILL SOCKERBOLAGET

4.1    

å

l'''

ä

"_

°

v.e

£

S2kjt

Prisregleringen b

ö

r liksom tidigare avse endast str

ö

socker. Av verksamheten vid raffinaderiet i Arl

ö

v b

ö

r ing

å

 raffine­ringen av s

å

v

ä

l inhemskt som importerat r

ä

socker samt konsu­mentf

ö

rpackningen av str

ö

socker. N

ä

mnden f

ö

rbeh

å

ller sig dock r

ä

tten att 

ä

ven beakta utfallet i foderr

ö

relsen.

SSA b

ö

r kompenseras f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar. Ber

ä

k­ningen av kostnads

ä

ndringarna (exkl oljekostnaderna) baseras s

ä

 l

å

ngt m

ö

jligt p

ä

 en generell branschkalkyl. F

ö

r 

ä

ndringar

1 oljekostnaderna g

ö

rs prelimin

ä

ra justeringar av sockerpriset

3 n

ä

r priset p

ä

 olja har 

ä

ndrats med minst 160 kr/m . F

ö

r 

å

ret

1981/82 g

ö

rs nu en slutjustering. F

ö

r 1982/83 g

ö

rs slutjus-

Prop. 1982/83:162

52

tering den 1 juli 1984. Alla ber

ä

kningar bygger p

ä

en normerad sk

ö

rdevolym och sockerhalt.

Ber

ä

kningar och analyser som avser SSA utf

ö

rs i huvudsak av SPK.

4.2________ Korrigering av sockerpriset p

å

 grund.av 

ä

ndringar.

1 

£

i

£

'"il*___ _._ ._______________ 

4.2.1      A conto-justering

Sockerpriset b

ö

r justeras n

ä

r oljepriset enligt ett l

ö

pande 30-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen (inkl bikostna-derna) har 

ä

ndrats med minst - 160 kr/m . Denna regel har hittills under reglerings

å

ret 1982/83 lett till tv

ä

 prish

ö

j­ningar p

ä

 sammanlagt 8,05 kr per 100 kg socker.

4.2.2      Definitiv justering av oljekostnaderna f

ö

r 1981/82

SSA:s oljekostnader under perioden november 1981 - oktober 1982 har 

ö

verstigit baskostnaderna med 3 419 000 kr. A conto-ers

ä

ttningen har enligt utf

ö

rda ber

ä

kningar tillf

ö

rt SSA 634 000 kr, varf

ö

r SSA som ett eng

å

ngsbelopp b

ö

r tillerk

ä

nnas ytterligare 2 785 000 kr. Samtidigt bortfaller f

ö

rra 

å

rets eng

å

ngsbelopp 8 822 000 kr, varf

ö

r bolagets kostnadskompensa­tion b

ö

r minskas med 6 037 000 kr...

4.3___________________________ Korrigering av sockerpriset p

å

 grund av 

ä

ndringar

i 

å

"''

å

 J0

£

t

£

ade

£

ä

n_o2jk

£

staad

£

rjia_ 

'_ _

Sockerpriset b

ö

r den 1 juli 1983 och 1984 justeras p

ä

grund av 

ä

ndringar i andra kostnader 

ä

n oljekostnaderna enligt i huvud­sak tidigare modell. Denna inreb

ä

r att man utg

å

r fr

å

n en nor­merad kostnadsvolym om totalt 451 377 000 kr. Kostnads

ä

ndringen exkl l

ö

ner fastst

ä

lls i procent genom j

ä

mf

ö

relse mellan produk­tionsmedel spriserna under oktober 1981 och oktober 1982 resp oktober 1982 och oktober 1983. L

ö

ne

ä

ndringarna f

ö

r kollektiv­anst

ä

lld personal ber

ä

knas med utg

å

ngspunkt fr

ä

n branschavtalet

Prop. 1982/83:162

53

mellan SAF (allm

ä

nna gruppen) och Svenska Fabriksarbetare-f

ö

rbundet. Kostnads

ä

ndringen ber

ä

knas genom en j

ä

mf

ö

relse mellan tv

ä

 tolvm

ä

nadersperioder (maj - april). 

Ä

ndringarna f

ö

r de skilda kostnadsslagen v

ä

gs samman med resp kostnads­volymer som vikter. Den s

ä

 ber

ä

knade genomsnittliga 

ä

nd­ringen - uttryckt i procent - multipliceras med den totala kostnadsvolymen. F

ö

r ber

ä

knad produktivitetsf

ö

rb

ä

ttring b

ö

r vid varje prisjustering dras av 1.5 Mkr.

Ers

ä

ttningen f

ö

r kostnads

ö

kningarna oktober 1981 - oktober 1982 exkl olja har ber

ä

knats till 39 422 000 kr. Ber

ä

kningen av f

ö

r

ä

ndringen i personalkostnaderna har baserats p

ä

 en j

ä

m­f

ö

relse mellan v

ä

gda genomsnitt f

ö

r tolvm

ä

nadersperioderna 1 maj 1981 - 30 april 1982 och 1 maj 1982 - 30 april 1983 med 1 januari 1983 som sista" m

ä

tv

ä

rde. Parterna har enats om att sista m

ä

tv

ä

rde b

ö

r avse den 30 april, varf

ö

r korri­geringar b

ö

r g

ö

ras redan den 1 juli f

ö

r l

ö

ne

ö

kningar under januari - april. I kompensationsbeloppet ing

ä

r avskrivningar med 7 890 000 kr och i fr

å

ga om personalkostnaderna eng

å

ngs­ers

ä

ttningar om 650 000 kr. Avdrag har gjorts f

ö

r tidigare erh

å

llna eng

å

ngsbelopp. Den totala kostnadskompensationen till SSA (definitiv kompensation f

ö

r oljekostnaderna samt kompensation f

ö

r 

ö

vriga kostnads

ö

kningar) blir 33 385 000 kr. vilket motsvarar 10.50 kr per 100 kg socker (2.8 

%).  

H

ä

rtill kommer ev l

ö

neh

ö

jningar under januari - april 1983 samt effek­ten av ev oljepris

ä

ndringar.

4.4     Ers

ä

ttning f

ö

r merkostnaderna vid bruken p

ä

Ö

land

£

c]i GoUn______________________________ 

I kostnadskompensationen har 

ä

ven merkostnaderna vid 

ö

bruken beaktats. Den del av sockerpriset som tillerk

ä

nns SSA f

ö

r dessa merkostnader for reglerings

ä

ret 1983/84 ber

ä

knas till 4.78 kr per 100 kg socker, vilket vid normal produktionsvolym blir ca 15,2 Mkr. Dessutom tillkommer 4,3 Mkr ur sockerreg­leringsfonden. 

5 

Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 162

Prop. 1982/83:162

54

4.5            l'"l

ä

ltmg_f

£

r_r

£

f f'ijien

£

g_av i'''

£

0

£

t

£

rat_r

ä

sce

Ers

ä

ttningen f

ö

r raffinering och lagring av importerat r

ä

socker h

ö

js f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar med 8,53 procent (lika med de genomsnittliga kostnads

ö

kningarna i sockertillverkningen) . till 70,21 kr per 100 kg.

5        REGLERINGSEKONOMIN

Underskottet i sockerregleringsfonden var den 30 juni 1982 42.2 Mkr.

Enligt nu g

ä

llande 

ö

verenskommelse som har godk

ä

nts av stats­makterna skall ifr

å

gavarande underskott avvecklas under inne­varande och de n

ä

rmast f

ö

ljande tre 

å

ren genom bidrag fr

å

n de olika intressenterna enligt f

ö

ljande:

Totalt, Mkr   Per 

ä

r, Mkr

Konsumenterna

14

3.5

SSA

15

3,75

Betodlarna

16

4,0

Under 1982/83 skall s

ä

ledes konsumenterna betala in 3,5 Mkr. SSA 3,75 Mkr och odlarna 4,0 Mkr. Konsumenternas bidrag tas fr

å

n de f

ö

rs

ä

ljningsavgiftsmedel som finns fonderade hos n

ä

mnden. Betodlarnas andel dras fr

å

n betpriset. SSA svarar f

ö

r inbetalningen av odlarnas och bolagets andelar. .

F

ö

r att underskottet i sockerregleringsfonden inte skall 

ö

ka 1982/83 skall SSA och odlarna, om sk

ö

rden 1982 

ö

verstiger 312 000 ton vitsocker, inbetala ett belopp till sockerreg-leringsfonden som motsvarar ber

ä

knade inf

ö

rselavgifter f

ö

r den import som 

ö

verskottet undantr

ä

nger. Ber

ä

kningen g

ö

rs i febru­ari 1983 och baseras p

ä

 en prognos av 1982 

ä

rs sk

ö

rd och de genomsnittliga v

ä

rldsmarknadspriserna p

ä

 r

ä

socker under m

å

na­derna oktober 1982 - januari 1983. Inbetalningen skall g

ö

ras

Prop. 1982/83:162

55

senast den 1 mars 1983. Om sk

ö

rden understiger 312 000 ton vitsocker b

ö

r de Inf

ö

rsel avgifter som flyter in f

ö

r 

ö

kningen av importen s

ä

ttas in i en s

ä

rskild fond f

ö

r n

ä

ringen. B

å

de inbetalningen av medel vid h

ö

gre sk

ö

rd 

ä

n 312 000 ton och de fonderade medlen vid l

ä

gre sk

ö

rd b

ö

r f

ö

rdelas med 60 procent p

ä

 odlarna och 40 procent p

ä

 SSA.

Enligt ber

ä

kningar som har gjorts i samband med 

ö

verl

ä

gg­ningarna ger 1982 

ä

rs betsk

ö

rd 357 500 ton vitsocker. Med ut­g

å

ngspunkt fr

å

n denna produktion och skillnaden mellan svenskt pris och v

ä

rldsmarknadspris under perioden oktober 1982 - janu­ari 1983 har ber

ä

knats att ovanst

å

ende regel ger en inbetalning fr

ä

n sockern

ä

ringen till sockerregleringsfonden p

å

 ca 82,0 Mkr.

Vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna har man - med h

ä

nsyn till syftet med 312 000-tonsregeln - enats om att f

ö

ljande inbetal­ningar skall g

ö

ras till sockerregleringsfonden i st

ä

llet f

ö

r tidigare

ö

verenskomna inbetalningar. (Avbetalningen av skulden den I juli 1982 upph

ö

r i och med 1982/83 

ä

rs inbetalning.)

Arets avbetalning p

ä

 skulden den 1 juli 1982

Betodlarna

4.0    Mkr

SSA

3.75.   "

Konsumenterna

3,50    "

Summa

11,25 Mkr

Inbetalningar

enl

iqt

312 000-tonsregeln

Betodlarna

37.6 Mkr

SSA

25.1 "

Summa

62,"7 Mkr

Detta inneb

ä

r att underskottet i fonden avvecklas helt, att 1982/83 

ä

rs underskott t

ä

cks samt att ca 21 Mkr (exkl r

ä

nta) finns i fonden den 1 juli 1983 f

ö

r kommande tv

ä

ä

rs utgifter.

Prop. 1982/83:162

56

N

å

gra inkomster kan med h

ä

nsyn till 

ö

verskottssk

ö

rdarna 1981 och 1982 inte p

å

r

ä

knas vid normal sk

ö

rd under de n

ä

rmaste tv

å

å

ren.

Dessutom b

ö

r betodlarna och SSA om fondens utgifter blir st

ö

rre 

ä

n ber

ä

knade 14,2 Mkr f

ö

r 1983/84 och 5.2 Mkr f

ö

r 1984/85 skjuta till medel s

å

 att fonden den 30 juni 1985 inte visar underskott. Denna garanti g

ä

ller f

ö

r prisutj

ä

mning av olika slag samt i princip nu utg

å

ende former av regionalst

ö

d. I gen­g

ä

ld b

ö

r n

ä

ringen - om 1983 

ä

rs sk

ö

rd blir avsev

ä

rt l

ä

gre 

ä

n normalt (320 000 ton) - i december 1983 f

ä

 ta upp 

ö

verl

ä

gg­ningar om definitiva bet- och sockerpriser f

ö

r 1983 

ä

rs sk

ö

rd med beaktande av f

ö

r

ä

ndringar i regleringsekonomin.

ö

verenskommelsen inneb

ä

r att betodlarna och SSA har

å

tagit sig att betala sockerfondens utgifter f

ö

r regionalst

ö

det f

ö

r innevarande samt n

ä

sta reglerings

å

r, n

ä

mligen per 

ä

r

Ers

ä

ttning till SSA f

ö

r del av merkost­

naderna vid 

ö

bruken

4,3 Mkr

Arealbidrag till leverant

ö

rerna till

ö

bruken

3.5 "

Norrlandsfrakter

1.2 "

Summa

9.0 Mkr

S

ä

v

ä

l n

ä

mnden som de tre delegationerna anser i princip att st

ö

d som har tydlig regional karakt

ä

r - t ex syssels

ä

ttnings­st

ö

d - b

ö

r t

ä

ckas genom budgetmedel och har f

ö

rutsatt att det­ta f

ö

r sockern

ä

ringens del sker fr o m 1984/85. Ut

ö

ver det re­gionalst

ö

d om 9 Mkr som utbetalas fr

ä

n fonden uttas ca 15.2 Mkr i regionalt st

ö

d p

ä

 sockerpriset. Detta b

ä

rs s

ä

ledes direkt av sbckerkonsumenterna. 

Ä

ven detta belopp b

ö

r avlyftas fr o m 1984/85. Sockerpriset kan d

å

 s

ä

nkas med cirka 5 kr per 100 kg.

Totalt utg

å

r s

å

ledes 24.2 Mkr per 

ä

r i regionalt st

ö

d till sockern

ä

ringen. Parterna f

ö

ruts

ä

tter att detta belopp fr o m

Prop. 1982/83:162

57

1984/85 t

ä

cks med budgetmedel. SSA har l

ä

mnat s

ä

rskilt yttrande ang regionalst

ö

det (bil 3).

6       JORDBRUKSN

Ä

MNDENS F

Ö

RSLAG TILL PRISREGLERING PA SOCKERBETOR OCH SOCKER F

Ö

R REGLERINGSARET 1983/84

Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till sockerreglering f

ö

r perioden 1 juli 1983 - 30 juni 1984 har till alla delar bitr

ä

tts av konsumentdelegationen. SBC har godtagit f

ö

rslaget i de delar det r

ö

r betodlarnas villkor och SSA i de delar som avser bo-: laget. F

ö

rslaget kan sanmanfattas i f

ö

ljande punkter:

1  Sockerbetsarealen f

ö

r 1983 

ä

rs odling f

ä

r uppg

å

 till

52 500 hektar. Erforderlig kvotering av odlingen b

ö

r god­k

ä

nnas av n

ä

mnden. Cirka en tredjedel av odlingen b

ö

r kon­trollm

ä

tas. M

ä

tningen bekostas av SBC. Prisavdraget vid 

ö

verodling b

ö

r vara kraftigt.

2

Grundpriset p

å

sockerbetor, som avser 16 procent socker­halt, f

ö

resl

ä

s bli 26,39 kr per 100 kg.

3

Till de odlare i Sm

å

land och Blekinge som levererar betor till bruket i M

ö

rbyl

å

nga f

ö

resl

ä

s utg

å

 ett of

ö

r

ä

ndrat areal­bidrag om 200 kr/hektar kontrakterad areal. Till odlare p

ä Ö

land f

ö

resl

ä

s arealbidraget bli of

ö

r

ä

ndrat 400 kr/hektar och till odlare p

ä

 Gotland of

ö

r

ä

ndrat 500 kr/hektar. I de fall arealen vid areal kontrollen befinns vara mindre 

ä

n den kontrakterade, b

ö

r bidraget utg

å

 efter den uppm

ä

tta arealen. Bidraget b

ö

r finansieras med medel ur sockerregleringsfonden.

4 SSA:s nettopris f

ö

r baskvaliteten i sortimentet, str

ö

socker K5 i s

ä

ck om 50 kg, f

ö

resl

ä

s vid oljepriset 1 739 kr/m vara 402,96 kr per 100 kg. Priset justeras n

ä

r oljepriset har 

ä

ndrats med 

-  

160 kr/m .

5 Gr

ä

nsskyddet f

ö

r socker b

ö

r utg

ä

 enligt de grunder som hit­tills g

ä

llt. Detta inneb

ä

r att en inf

ö

rselavgift tas ut f

ö

r

Prop. 1982/83:162

58

importerade kvantiteter under perioder d

ä

 v

ä

rldsmarknads­priset understiger det fastst

ä

llda avr

ä

kningspriset p

ä 

socker ur svenska betor. De uppburna medlen b

ö

r - liksom hittills - tillf

ö

ras sockerregleringsfonden. Som v

ä

rlds­marknadspris p

ä

 f

ä

rdigt socker b

ö

r d

ä

rvid g

ä

lla Paris­b

ö

rsens spot-notering f

ö

r vitsocker. Denna notering b

ö

r 

ö

kas med kostnader f

ö

r frakt m m till svensk hamn samt korrigeras f

ö

r kvalitetsskillnad mellan den svenska bas­kvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser. Frakt­kostnadens och kvalitetskorrektionens storlek b

ö

r fast­st

ä

llas av jordbruksn

ä

mnden. Som m

ä

tt p

ä

 v

ä

rldsmarknads­priset p

ä

 r

ä

socker b

ö

r g

ä

lla den nominella Londonnoteringen p

ä

 r

ä

socker. B

å

da noteringarna skall omr

ä

knas till svensk valuta enligt den s

ä

ljkurs som g

ä

ller noteringsdagen.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker b

ö

r utg

ö

ra skillnaden mellan SSA:s nettopris enligt punkt 4 och v

ä

rldsmarknads­priset p

å

 f

ä

rdigt socker, m

ä

tt p

ä

 nyss angivet s

ä

tt.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r r

ä

socker f

ö

resl

ä

s anpassas s

ä

 att svensk raffineringsindustri, som k

ö

per in r

å

socker till g

ä

llande Londonnotering och s

ä

ljer den raffinerade varan till SSA:s nettopris enligt punkt 4, erh

ä

ller en ers

ä

tt­ning f

ö

r raffineringen som inkl ers

ä

ttning f

ö

r s

ä

ckkost­nader och viss utfrakt samt lagringsbidrag uppg

å

r till 70,21 kr per 100 kg raffinad. Raffineringen b

ö

r h

ä

rvid f

ö

ruts

ä

ttas medf

ö

ra ett svinn om 8 procent.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r sirap, sockerl

ö

sningar och socker­kul

ö

r b

ö

r liksom hittills motsvara avgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker, varvid h

ä

nsyn tas till produktens torrsubstans-halt.

Inf

ö

rselavgifterna b

ö

r f

ö

rutom vid svenska pris

ä

ndringar i princip justeras en g

ä

ng varje m

å

nad f

ö

r 

ä

ndringar i de internationella priserna samt dessutom vid st

ö

rre variationer i de utl

ä

ndska prisema.

Prop. 1982/83:162

59

6

Vid behov b

ö

r jordbruksn

ä

mnden f

ä

 ta ut en f

ö

rs

ä

ljnings­avgift p

ä

 allt socker som s

ä

ljs inom landet. D

ä

rvid kommer det inhemska partipriset att h

ö

jas med ett belopp som mot­svarar f

ö

rs

ä

ljningsavgiften. De insamlade medlen b

ö

r an­v

ä

ndas f

ö

r att subventionera sockerimport n

ä

r v

ä

rldsmark­nadspriset 

ä

r h

ö

gre 

ä

n det svenska.

7

Sockerregleringsfonden f

ö

resl

ä

s f

ä

 anv

ä

ndas f

ö

r fraktsub-ventionering till de fyra nordligaste l

ä

nen och Koppar­bergs l

ä

n med 1,2 Mkr. Ur fonden b

ö

r dessutom tas dels arealbidraget till de odlare som i enlighet med punkt 3 ovan levererar betor till 

ö

bruken till en ber

ä

knad kost­nad av 3.5 - 4,0 Mkr, dels den ers

ä

ttning om 4,3 Mkr som skall utg

ä

 f

ö

r SSA:s merkostnader f

ö

r driften vid dessa bruk. Vidare b

ö

r regleringsf

ö

reningen Svensk Sockerhandels administrationskostnader t

ä

ckas ur fonden. Fondmedlen an­v

ä

nds ocks

å

 till vissa kostnader inom prisutj

ä

mningen f

ö

r varor inneh

å

llande socker. Vid tillverkning av vissa pro­dukter s

å

som farmacevtiska halvfabrikat f

ö

r export 

å

ter­betalas inf

ö

rselavgiften f

ö

r f

ö

rbrukat socker. I en 

ö

ver­skottssituation b

ö

r exportbidrag i st

ä

llet l

ä

mnas ur socker­fonden.

8

F

ö

reslagna pris

ä

ndringar skall i princip g

ä

lla fr o m den 1 juli 1983. N

ä

r det g

ä

ller socker har erfarenheten visat att k

ä

nnedom om prish

ö

jningar resulterar i forcerade ink

ö

p under tiden n

ä

rmast f

ö

re h

ö

jningen och motsvarande stark nedg

å

ng i ink

ö

pen under tiden n

ä

rmast d

ä

refter. Jordbruks­n

ä

mnden b

ö

r d

ä

rf

ö

r bemyndigas att medge att pris

ä

ndringarna f

ö

rdelas i tiden p

ä

 ett s

å

dant s

ä

tt att minsta m

ö

jliga st

ö

r­ning uppst

å

r p

ä

 marknaden. Systemet b

ö

r utformas s

ä

 att var­ken SSA eller dess kunder kalkylm

ä

ssigt g

ö

r n

å

gon vinst eller f

ö

rlust.

9

Det belopp som skall inbetalas till sockerregleringsfonden under innevarande reglerings

å

r, om sk

ö

rden 

ö

verstiger

Prop. 1982/83:162

60

312 000 ton, 

ä

ndras enligt f

ö

ljande.

Betodlarna inbetalar 37,6 Mkr och SSA 25,1 Mkr till fonden.

7       BESLUTSMENING

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och leda­m

ö

terna Brangmo, Fringel. Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg efter f

ö

redragning av byr

å

chefen Sandqvist i n

ä

rvaro av avdelningscheferna Sj

ö

berg och Anner

é

n. Viggo Fringel och Lennart Tiberg har avgivit s

ä

rskilt yttrande (bil 4).

Ingvar/

indstr

ö

m

Eje Sandqvist

Bilagor

Bil 1   Sockerregi erirgen 1983/84. mapp I

" 2   .      "        "  . "  

II

" 3   S

ä

rskilt yttrande fr

ä

n SSA

" 4     "     "    "  Viggo Fringel och Lennart Tiberg

Prop. 1982/83:162

61

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND                                                   Bilaga i

VEGETABILIEBYRAN                                   DECEMBER 1982

SOCKERREGLERINGEN       1983/81 

Mapp l''

Inneh

å

ll

BaJcgj2U

£

d_

1.

'Statsmakternas beslut och f

ö

rhandlingsuppdraget

2.

EG:s marknadsreglering f

ö

r socker

J

ä

mf

ö

relse mellan EG:s priser och de svenska priserna

3.    Sockerkonsumtionen

4.    

£

r

£

gr_at_b

£

h

£

nl

£

 i 2vir2

ä£

g

£

ijigarria_med_b

£

t

£

dJ[a

£

n

£

5.

Sockerbetsodlingens l

ö

nsamhet i f

ö

rh

ä

llande till andra gr

ö

dor

6.

Utveckling av produktionsmedelsprisindex f

ö

r sockerbetsodlingen under perioden oktober 1981 - oktober 1982

7.

Kostnadskompensation och inkomstf

ö

ljsamhet att tillf

ö

ras bet­odlarna under perioden 1/7 1983 - 30/6 1984

8.

Arealbidragen (Sockerbetsodlingens omfattning inom M

ö

rbyl

å

nga och Roma sockerbruks tillf

ö

rselomr

ä

den) emer[S

£

nima_f

£ä

50

£

 jF

ö£

 e_tolrjia_0

£

h_b

£

lgt

9.

Regleringsekonomin

10.

Normsk

ö

rden och dess anv

ä

ndning

11.

Den fortsatta behandlingen av de sockerbets- och fabrikspotatis­arealer som 1981 och 1982 byttes mot varandra

12.  Overheadbilder f

ö

r socker (odlarna)

'H

ä

r utesluten

Prop. 1982/83:162

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

VEGETABILIEBYRAN

STATENS PRIS- OCH KARTELLN

Ä

MND

62

DECEMBER 1982

Bilaga 2

SOCKERREGLERINGEN      1983/84

Mapp II

1)

Inneh

å

ll

1.     

£

r

ä

g2r_aM,_b

£

hanU vi 

£

v

£

r2

ä£

gjiir>gar

£

a_med_socJcej2b

£

l aiget

2.

Analys av SSA:s ekonomiska situation

3.

Principer f

ö

r SSA:s kostnadskompensation inom ramen f

ö

r socker-regleringsavtalet

4.    Ber

ä

kning av sockerbolagets kostnadskompensation inom reglerad

sektor inf

ö

r reglerings

å

ret 1983/84 (exkl.  oljekostnadsber

ä

kning)

5.

Ber

ä

kning av sockerbolagets kompensation f

ö

r 

ö

kade kostnader f

ö

r eldningsolja

6.

SSA:s fodertillverkning

7.

Merkostnaderna f

ö

r 

ö

-bruken och Karpalund

1)

H

ä

r utesluten

Prop. 1982/83:162

63

Bilaga 3 

Bilapa till Statens Jordbruksn

ä

mnds skrivelse till Regeringen ang. socker-regleringen f

ö

r 

å

re.-i 1983/84 - 1984/8;

N

å

pra synpunkter fr

å

n Sockerbolaget p

å

 "avlyftning" av regionalpolitiska st

ö

d-

å

tg

ä

r

ö

er fr

å

n sockerregleringsfonden

Å

r 1969 besl

ö

t Sockerbolaget att - som ett fortsatt led i den strukturrationalise­ringsprocess som p

å

g

å

tt under 50- och 60-talen - l

ä

gga ner sockerbruket i M

ö

rbyl

å

ngE p

å

Ö

land. Detta f

ö

rhindrades genom att statsmakterna tr

ä

dde emellan och beg

ä

rde att driften vid bruket skulle forts

ä

tta. F

ö

r att detta skulle vara m

ö

jligt fick bolaget ett visst 

å

rligt bidrag till driften.

N

å

gra 

å

r senare vidtogs ett liknande arrangemang, d

å

 med syftet att 

ä

ven driften vid bruket i Roma p

å

 Gotland skulle kunna forts

ä

tta.

Sedan dess har Sockerbolaget allts

å

 uppburit ett visst st

ö

d till driften vid de sm

å 

- och d

ä

rf

ö

r mindre rationella - bruken p

å

ö

arna. St

ö

det utg

å

r dels i form av ett kontant bidrag (f

ö

r n

ä

rvarande 4,3 Mkr/

å

r) som utbetalas fr

å

n sockerregleringsfond­en, dels i form av ett till

ä

gg till sockerpriset (f

ö

r n

ä

rvarande, under reglerings-

å

ret 82/83, ber

ä

knat.till 4,28 

ö

re/kg socker).

Efter 1977 

å

rs riksdagsbeslut, i vilket Sveriges sj

ä

lvf

ö

rs

ö

rjningsgrad f

ö

r socker fastlades till 85-90 %, togs fr

å

gan om nerl

ä

ggning av Karpalunds sockerbruk utanf

ö

r Kristianstad upp av Sockerbolaget. Detta skulle n

ä

mligen vara m

ö

jligt, eftersom bolagets sammanlagda fabrikskapacitet efterhand trijBmats upp s

å

 att ovann

ä

mnda sj

ä

lvf

ö

rs

ö

rjning skulle kunna klaras av med ett av de sm

å

 bruken nerlagt.

Bolagets planer v

ä

ckte protester, och ett antal 

å

tg

ä

rder vidtogs f

ö

r att kunna h

å

lla Karpalund ig

å

ng. Bland annat har betarealen h

ö

jts under senare 

å

r, varigenom bola­gets brukskapacitet f

å

tt en b

ä

ttre utnyttjning, vilket i sin tur varit en f

ö

ruts

ä

tt­ning f

ö

r att bibeh

å

lla driften i Karpalund (och vid 

ö

bruken).

Kombinationen 

ö

kad betareal och goda sk

ö

rdar under senare 

å

r har emellertid lett till att sockerregleringsfonden f

å

tt betydligt minskade int

ä

kter i form av inf

ö

rsel-avgifter p

å

 importerat r

å

socker. Fonden har d

ä

rmed kommit att uppvisa ett under­skott. Vid sockerf

ö

rhandlingarna 1982 

ö

yerenskoms att sockern

ä

ringens parter gemen­samt skulle, genom inbetalningar till fonden, t

ä

cka in detta underskott.

Eftersom den huvudsakliga anledningen till att fonden uppvisar underskott 

ä

r att fr

å

n fonden betalats ut regionalpolitiskt betingat st

ö

d till bolaget (och betodling-en) f

ö

r att uppr

ä

tth

å

lla driften vid 

ö

bruken, anser vi fr

å

n Sockerbolagets sida att fjor

å

rets uppg

ö

relse egentligen inneb

ä

r att vi sj

ä

lva bekostat motsvarande del av regionalst

ö

det.

Vi menar att detta inte 

ä

r rimligt och f

ö

r att f

ö

rhindra att en liknande situation intr

ä

ffar 

ä

ven i framtiden har vi (liksom de 

ö

vriga parterna) vid 

å

rets f

ö

rhand­lingar beg

ä

rt att regionalst

ö

det avlyftes fr

å

n fonden och f

ö

r framtiden b

ä

res av staten, inom ramen f

ö

r n

å

got av de budgetanslag som 

ä

r avsedda just f

ö

r regional­politiska 

å

tg

ä

rder.

Dessa kostnader 

ä

r f

ö

r n

ä

rvarande av storleksordningen 9 Mkr/

å

r (till Sockerbolaget 4,3 Mkr, till betodlingen 3,5 Mkr och till de s.k. Norrlands-frakterna 1,2 Mkr). Regeringen har i direktiven till Jordbruksn

ä

mnden ang

å

ende 

å

rets sockerf

ö

rhandlingar angivit att samtliga sju betsockerbruk skall h

å

llas ig

å

ng, vilket inneb

ä

r att Soc­kerbolagets mindre rationella struktur bevaras. Uppenbarligen 

ä

r det arbetsmarknads­politiska sk

ä

l som 

ä

r anledningen till direktiven, och det m

å

ste d

ä

rf

ö

r anses som rimligt och riktigt att statens budget f

ö

r regionalpolitik st

å

r f

ö

r de kostnader som hittills belastat sockerregleringsfonden.
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

 den 17 februari 1983 SVENSKA SOCKERFABRIKS AB

Svante Wramstedt

Prop. 1982/83:162

64

'    r"' ',    .'  i~

Bilaga 4

, 

I.-

bctccicning Er betecknini

s

ä

rskilt yttrande r

ö

rande prisregleringen f

ö

r socker under 1983/84 - 85/86 av Viggo Fringel och Lennart Tiberg

Den tr

ä

ffade uppg

ö

relsen innbeb

ä

r att sockerbolaget inte eirh

ä

llit full kompensation f

ö

r den faktiska l

ö

neglidningen. Enligt v

å

r uppfattning b

ö

r l

ö

neglidningen i detta sammanhang j

ä

mst

ä

llas med 

ö

vriga kostnads

ö

kningar och kompensation utg

å

. Ett enskilt f

ö

retag har knappast n

å

gra m

ö

jligheter att p

å

verka l

ö

neglidningens storlek. I detta sammanhang b

ö

r ocks

å

 framh

å

llas att uppg

ö

relsen 

ä

r s

å

 utformad att sockerbolaget inte kan via norma? produktivi­tets

ö

kning finansiera l

ö

neglidningen.

Stockholm den 2 februari 1983

Viggo Fringel

Lennart Tiberg

IDEELL F

Ö

RENING

F

Ö

RENING UPA

EKONOMI-AB

Postadress

105 33  STOCKHOLM

Gatuadress

Klara 

ö

stra kyrkogala 12

Telclon 08-14 1600

Telegram Lantf

ä

rbundet

Prpp. 1982/83:162

65

Innehåll

sid.

Proposition  ................    ................................... 

1

Propositionens huvudsakUga innehåll......    _ ........... 

1

1

Inledning ....................................................... 

... 

2

2

Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område den

1 juh 1982 - den 30 juni 1983, m. m........    ........ 

... 

3

2.1  Justering av mittpriser, m. m. den 1 juh

1982......................................................... 

3

2.2  Justering av mittpriser, m. m. den 1 januari

1983......................................................... 

4

2.3  Sammanfattning av mittpriser, subventioner, 

m. m. fr. o. m. den 1 januari 1983...................                                  

6

3  Föredragandens överväganden  ......................... 

... 

7

3.1

Allmän bakgrund.......................................... 

7

3.2

Införselavgiftsmedel m. m.............................. 

9

3.3

Prisregleringen på sockerbetor och socker.    ... 

14

3.4

Lantbruksnämndernas ortsombud, m. m............ 

17

4

Hemställan      .............................................. 

. 

19

5

Anslagsfrågor för budgetåret 1983/84.................. 

. 

20

6

Beslut............................................................ 

. 

24

Bilaga 1       Införselavgifter m. m........................... 

.. 

25

Bilaga 2        Förslag till prisreglering på sockerbetor och socker för

regleringsperioden 1983/84 - 1984/85    .... 

46

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983