Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1982/83:155

med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning;

beslutad den 24 mars 1983.

Regeringen överiämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag av regerings­protokoll allmänna pensionsfondens Qärde fondstyrelses årsredovisning för år 1982.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 155

Skr. 1982/83:155

Skr. 1982/83:155

2

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-03-24

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], S. Anders­son, Rainer.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med överlämnande av allmänna pensionsfondens Qärde fondstyrelses årsredovisning

I enlighet med riksdagens beslut skall en årlig redovisning av allmänna pensionsfondens Qärde fondstyrelses placeringar och övriga verksamhet lämnas till riksdagen (NU 1974: 37, rskr 253).

Fjärde fondstyrelsen har den 3 mars 1983 till regeringen överlämnat årsredovisning för år 1982 som innehåller verksamhetsöversikt, förvalt­ningsberättelse med resultaträkning och balansräkning samt revisionsbe­rättelse. 1 årsredovisningen har också tagits in tabeller som visar allmänna pensionsfondens innehav per den 31 december 1982 av aktier och av konvertibla skuldebrev. Av redovisningen framgår att nettoresultatet år 1982 uppgick till 152,8 milj. kr. mot 91,1 milj. kr. för år 1981. Tillgångarna vid utgången av år 1982 uppgick till 2029 milj. kr. Därav utgjordes 1 589 milj. kr. av aktier och 113 milj. kr. av konvertibla skuldebrev. Vid utgång­en av 1981 uppgick tillgångarna till 1 700 milj. kr., varav aktier 1 338 milj. kr. och konvertibla skuldebrev 94 milj. kr.

Av fondens rörelseöverskotl har fondstyrelsen enligt numera gällande regler (prop. 1978/79:165, NU 10. rskr 62, SFS 1979: 1056) överfört 80% till de övriga fondstyrelserna som bidrag till pensionsutbetalningarna. För år 1982 utgjorde bidraget 98 milj. kr. mol 83 milj. kr. år 198),

Den översikt av verkställande direktören som är fogad vid årsredovis­ningen innehåller uttalanden om aktiemarknaden år 1982, fondens portfölj, den effektiva avkastningen på dess placeringar m. m. Av översikten fram­går bl. a. följande. Fondens nyplaceringar under 1982 uppgick till 565 milj. kr. Samtidigt har värdepapper med elt anskaffningsvärde på 295 milj. kr. sålts. Värdepappersinnehavet mätt i anskaffningsvärden har alltså under året ökat med netto 270 milj. kr., från 1 432 milj. kr. till 1 702 milj. kr.

Nettoplaceringarna har successivt ökat från en nivå på under 100 milj.

Skr. 1982/83:155

3

kr. per år 1978-1979. En starkt bidragande orsak till ökningen 1982 var placeringarna i icke noterade värdepapper.

Av översikten framgår också alt vid slutet av 1982 var marknadsvärdet på fondens värdepappersportfölj 1 952 milj. kr. högre än anskaffningsvär­det (jfr värdepappersförteckningen i förvaltningsberättelsen). Vid slutet av föregående år var moisvarande övervärde 749 milj. kr. Ökningen under året av marknadsvärdet i förhållande till anskaffningsvärdet var sålunda 1203 milj. kr. Om man till detta belopp lägger summa utdelningar och räntor på lån, 93 milj. kr., och netto realisationsvinster, 128 milj. kr., blir det totala ekonomiska utfallet av 1982 års portföljförvaltning 1 424 milj. kr, Ställer man detta belopp i relation till marknadsvärdet på portföljen vid årets början, 2 181 milj. kr., betyder detta en effektiv avkastning under 1982 på 65%.

Regeringen har tidigare denna dag pä föredragning av chefen för social­ departementet fastställt balansräkningen.

Jag hemställer alt regeringen överlämnar årsredovisningen till riksda­gen.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr. 1982/83:155

4

   Bilaga

Allmänna Pensionsfonden Fjärde Fondstyrelsen Årsredovisning

Allmänna Pensionsfonden 

Första, andra och tredje AP-fonderna

Allmänna Pensionsfonden (AP-fonden) tillkom i samband med att ATP-, systemet infördes fr.o.m. 1960. AP-fonden har till uppgift att förvalta de avgifter som erläggs för all finansiera ATP-pensionerna. Förvaltningen delades upp -på tre fondstyrelser (med elt gemensamt kansli), beroende på varifrån avgiflerna kom (avgifter för anställda i offentlig tjänst, för anställ­da i större privatägda förelag resp. övriga avgifter).

Del sammanlagda belopp som förvaltas av de tre första fondstyrelserna uppgick vid årsskiftet 1982/83 till 195 miljarder kronor. Kapitalförvaltning­en avser dels obligationer (ca 75%), dels förlags- och reverslån (ca 20%, huvudsakligen till ett antal s. k. mellanhandsintitul). Härutöver refinan-sierar försla-tredje AP-fonderna de återlån hos bankerna, som arbetsgiva­re kan beviljas på grundval av inbetalningar av ATP-avgifter. Av det förvallade kapitalel har tvä tredjedelar gått till staten, kommunerna och bostadssektorn, en Qärdedel till det industriella näringslivet och återstoden till kraftverksbyggande och till lantbruket.

På initiativ av en statlig utredning, Kapitalmarknadsutredningen, beslöt riksdagen 1973 att AP-fondens verksamhet skulle utsträckas till att omfatta även tillförsel av riskkapital till näringslivet. För att handha denna del av verksamheten inrättades en fjärde fondstyrelse med eget kansli, som träd­de i funktion fr. o. m. 1974.

Fjärde AP-fonden

Syftet med fjärde AP-fonden är "att tillföra förelagen mera eget kapital till gagn för industriell expansion och ökad sysselsättning". De medel som enligt riksdagsbeslut tillförs fjärde AP-fonden - och som överförs från första-tredje AP-fonderna - skall placeras i aktier, i konvertibla skulde­brev (dvs. skuldebrev som på vissa villkor kan bytas ut mot aktier) eller skuldebrev med optionsrätt atl teckna aktier. Placeringarna skall tillgodose kraven på god avkastning, riskbegränsning och tillfredsställande belal-ningsberedskap.

Skr. 1982/83:155

5

Fonden får enbart köpa svenska aktier (och skuldebrev utfärdade av svenska aktiebolag). Vidare gäller den begränsningen, att fonden inte får äga bank- och försäkringsaktier. 1 reglementet för AP-fondens verksamhet har fastställts en övre gräns för hur stort fondens engagemang får vara i elt enskilt företag fonden får inte äga aktier moisvarande mer än 10% av röstvärdet för samtliga aktier i ett bolag. Samma typ av regel - med begränsning till 5 % gäller f. ö. för försäkringsbolag.

Fjärde AP-fonden tillför näringslivet riskvilligt kapital direkt, dvs. i samband med nyemissioner. Lika viktigt är emellertid det stöd för aktie­marknaden som fondens nettoplaceringar i övrigt utgör.

Fondstyrelsen fattade 1980 ett principbeslut att fonden skall kunna enga­gera sig också i icke börsnoterade förelag, i första hand förelag som inom ett antal år kan bli aktuella för börsintroduktion eller annan form av notering. Sådana förelag är ofta mer expansiva än förelag som nått längre i tillväxtprocessen. Samtidigt är möjligheterna begränsade för onoterade företag att med bibehållen självständighet få tillskott av riskkapital utifrån.

Genom delägarskap i s. k. venture capilalföretag (lillväxtinveslbolag), som satsar riskkapital i utvecklingsprojekt och nystartade företag, kan fjärde AP-fonden bidra till riskkapitalförsörjningen i företag som är alltför små och alltför riskbetonade för elt direkt engagemang från fondens sida.

Sedan fjärde AP-fonden tillkom har riksdagen beslutat att sammanlagt 1 850 mkr. skall överföras till fonden från de övriga delfonderna. Av delta belopp har hittills lyfts 1 550 mkr. enligl följande:

1974

300 mkr.

1975

200 mkr.

1976

300 mkr.

1977

200 mkr.

1978

250 mkr.

1981

150 mkr.

1982

150 mkr.

Återstående 300 mkr. kommer att lyftas under de närmaste åren.

Fjärde fondstyrelsen har tolv ledamöter (med lika många suppleanter) som förordnas av regeringen. Av ledamöterna utses två som företrädare för kommunerna, tre för arbetsgivare och fem för arbetstagare. Mandat­perioden är tre år. Fondens kansli, som sköter den löpande fondförvalt­ningen, består f. n. av sex personer.

Det ekonomiska resultatet av Ijärde AP-fondens verksamhet är samman­satt av aktieutdelningar, räntor på konverteringslån och likvida medel samt kursvinster och kursförluster pä sålda värdepapper, allt minskat med för­valtningskostnader. Eftersom värdepapperen i fondens portfölj enligt reg­lementet skall tagas upp till anskaffningsvärden kommer värdeförändring­arna i portföljen på grund av utvecklingen på aktiemarknaden inle fram i resultaträkningen.

t!    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 155

Skr. 1982/83:155

6

Av rörelsresultatet (aktieutdelningar och ränteintäkter minskade med förvaltningskostnader) återgår 80% till försla-tredje delfonderna.

Den aktuella bilden av fjärde AP-fonden och dess verksamhet förmedlas av verkställande direktörens översikt och årsredovisningen på följande sidor.

Fjärde AP-fonden

Styrelse

Fondstyrelsens nuvarande ledamöter och suppleanter förordnades av re­geringen i april 1982 för en tid av tre år, dvs. till dess fondens balansräk­ning för år 1984 fastställts.

Ledamöter

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], landshövding, ordförande

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], generaldirektör, vice ordförande

Erik[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd

Roland Agius, direktör

Hans Werlhén, tekn. doktor

Nils Landqvist, docent

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], LO:s andre ordförande

Sven Wehlin, andre förbundsordförande

Lars[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Kurt Lanneberg, ekonomichef

Hans Hellers, förbundsordförande

Suppleanter

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], f. statssekreterare

Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN], f. riksdagsledamot

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd

Brivio Thörner, direktör

Kari Erik Önnesjö, disponent

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomidirektör

Robert Alderin, direktör

Lage[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Uno[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Christer Wretborn, ombudsman

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Skr. 1982/83:155

Revisorer

Gösta Renlund, bankdirektör, ordförande Arne[REDACTED_EFTERNAMN], direktör Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef Gösta Teleslam, direktör

Vid revisionen medverkar REVEKO AB.

Kansli

Sten Wikander, verkställande direktör Tomas[REDACTED_EFTERNAMN], vice verkställande direktör Gunnel[REDACTED_EFTERNAMN], kamrer Margareta Passad Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] LiseLotte[REDACTED_EFTERNAMN]

Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen

Besöksadress:   Kungsgatan 44 IV

Postadress:       Box 3069, 10361 Stockholm

Telefon:

08-24 3390

VD:s översikt 

Aktiemarknaden 1982

Den starkt positiva kursutvecklingen på aktiemarknaden under 1981 fortsatte i början av 1982. Efter ett omslag i slutet av januari sjönk aktie­kurserna successivt under vårmånaderna med i genomsnitt ca 15%. Fr.o. m. maj var kurslrenden åter uppåtriktad. Vid årets slut hade kurser­na stigit med genomsnittligt ca 50% sedan bottenlaget i april och nådde därmed sin högsta nivå någonsin.

Mätt med lidskriften Affärsvärldens generalindex blev kursuppgången från årsskifte till årsskifte 35% (1981:57%).

Diagram I visar utvecklingen av generalindex (högsta resp. lägsta note­ringar månadsvis) 1980 och 1981 samt av generalindex och index för de viktigaste delbranscherna (med en sammanlagd vikt av ca 60% i generalin­dex) 1982. Sedan oktober 1980, då kursuppgången satte in efter en lång stagnationsperiod under senare delen av 1970-lalel, har kursnivån fram till årsskiftet 1982/83 stigit med ca 150%.

Skr. 1982/83:155

1

II

o

Z tn

_i

cii

O

UI

>

1-

D

(A

i-

Z tu

01

a

x

z

il) 

o

r

v

K

o

s

LU

:(n

H

CO

:fn

'N

\

\

r*

v

\

%"

\

s

1

t-

i

>

-

«

;

*

/

/

/

*

""v

\

t;

S

«

1

/

)

'

\

(

/

)

>

1

1

\

/

i    V 

t

t 1 1

1

}

\

\\

'

é

*

 o

er

\

1

>

LU

\

o

y

\

>

00

v

1

(

LU

y

>

y.

/'-'

i

X

UJ

Q

\

\

t  \

Z 

-i

\ 

{

CC

z

LU

a

X

LU

Q Z 

_J

""

-

r

CE

UJ

Z

LU

O

r=-"

Skr. 1982/83:155

9

Av de olika branschindexserierna visar verkstadsaktierna den starkaste

ökningen, 61 % under 1982. Det innebär att kursuppgången fortsatt i sam­

ma takt som 1981 (62%). I förhållande till utvecklingen på aktiemarknaden

i övrigt ter sig denna ökning än starkare. Trots detta har verksladsaktierna

ännu inte inhämtat den stora eftersläpning jämfört med generalindex, som

inträffade under åren 1976-80. Den stora och helerogena gruppen "övn-

ga" företag har under 1982 utvecklats parallellt med generalindex. Efter

en kraftig och mer långvarig försvagning under årets förra del steg kurser­

na för i/:o5fl/ff/cr mycket snabbt fr. o. in. augusti. För året som helhet blev

kursuppgången 44%.

'

Av samma storleksordning blev kursuppgången för aktier i rena invest­mentbolag. Även om portföljsammansätlningen i ett investmentbolag kan föranleda betydande avvikelser från generalindex (så t. ex. spelar verk­stadsaktier en stor roll i några av de "tyngre" investmentbolagen) bör index för gruppen som helhet på sikt nära följa generalindex. Kursupp­gången för investmentbolagsaklier har. emellertid också i ett längre per­spektiv varit större än ökningen av generalindex. Den s. k. investmentbo­lagsrabatten har därför minskat under de senaste åren.

Index för två delbranscher visade en nedgång under 1982; metall- och stålmanufaktur - 2% och banker 4%, det senare efter en uppgång med ' 82% 1981.

Aktieomsättningen på Stockholms fondbörs ökade med 56% jämfört med 1981. Sammanlagt omsattes på de bägge aktielistörna 29,1 mdr kronor 1982 mol 18,6 mdr kronor föregående år. Av ökningen utgjorde hälften faktisk volymökning medan återstoden berodde på kursuppgången. Om­sättningen av konverteringslån minskade med en tredjedel jämfört med 1981.

För andra året i följd var kursutvecklingen på Stockholmsbörsen 1982 väsentligt mer gynnsam än börsutvecklingen i andra länder. Tabellen ne­dan illustrerar tendensen på ett antal viktigare utlandsbörser:

New York

+20%

Amsterdam

-f 19%

Bryssel

-(-18%

Frankfurt

-1-13%

London

-1-13%

Paris

+ 4%

Tokyo

+ 4%

Den starka kursuppgången på Stockholmsbörsen innebär att företagen fått en mer rimlig börsvärdering i förhållande till sina substansvärden. I fråga om andra grundläggande faktorer bakom kursutvecklingen - kon­junkturer och penning- och kredilpolitik - avviker Sverige knappast posi­tivt från västvärlden i övrigt. Den starkare kursuppgången i Stockholm

Skr. 1982/83:155

10

måste därför bero på tekniska och marknadsmässiga faktorer, som varit specifika för Sverige.

De faktorer som starkast påverkade börsutvecklingen i positiv riktning 1982 var i stort sett desamma som ledde till den kraftiga kursuppgången

1981.

De pengar som tillfördes aktiemarknaden genom skattefondsparan-det ökade från 1-1,5 mdr kronor 1981 till ca 2 mdr kronor 1982. Markna­den räknar med en ytterligare ökning 1983, trots en viss försämring av villkoren. Intresset från utlandet för svenska aktier mattades visserligen under våren men log förnyad fart under hösten. Så viti kan bedömas var ncttoexporten av svenska värdepapper betydande under andra halvåret

1982.

Liksom 1981 gällde det främst företag inom områdena läkemedel och bioteknik men också några verkstadsföretag. Devalveringen i oktober skapade förväntningar om en förbättrad lönsamhet i företagen 1983, fram­för allt i verkstadsföretag med stor exportandel, i skogsföretagen och inom läkemedelsindustrin. Tillkomsten av elt antal nya investmentbolag de se­naste åren samtidigt som vissa rörelsedrivande företag kompletterat sin verksamhet med portföljförvaltning - har inneburit elt betydande efterfrå-gelillskoll i marknaden.

Det är anmärkningsvärt alt ett antal åtgärder på skatteområdet, som bort ha negativ effekt på aktiemarknaden, av allt att döma knappast påver­kat kursutvecklingen. Förutom den ovan nämnda försämringen av vilU koren för skattefondsparandel är det främst slopandet fr. o. m. 1983 av de 1981 införda skattelättnaderna för aktieutdelningar men också inbetalning­en på särskilt investeringskonto av 20% av företagens vinster för 1983 och införandet av en avgift motsvarande 20% av aktieutdelningen för 1983.

Förelagens efterfrågan på nytt riskkapital var fortsatt hög under 1982. Aktiemarknadsutvecklingen gav utrymme för en ytterligare ökning av nyemissioner och nyintroduktioner jämfört med 1981. Summa kontant­emissioner av aktier och konverteringslån riktade till den svenska markna­den steg från ca 1 800 mkr. 1981 till ca 2700 mkr. 1982 (exkl. Atlas Copcos nyemission på ca 375 mkr., riktad till AB Volvo). Samtidigt minskade dock emissioner av svenska företag, riktade till utlandet, från närmare 800 mkr. 1981 till ca 150 mkr. 1982.

1 föregående årsberättelse påpekades det nära sambandet mellan aktie­kurser och nyemissionsvolymer. Detta samband - som är ett uttryck för andrahandsmarknadens betydelse för näringslivets riskkapitalförsörjning illustreras i diagram 2.

Marknaden tillfördes 1982 inte mindre än elt femtonlal nya företag, medan två bolag upphörde att vara börsbolag. Nyiniroduklionerna tog i anspråk sammanlagt inemot 800 mkr. (varav ett företag - STC - ca 350 mkr.). Nettotillskottet till marknaden var därmed betydligt större än 1981 (nio nya företag med sammanlagt ca 350 mkr., sex avförda bolag). Till skillnad mot 1981 var fastighets-, finans-och investmentbolagen 1982 i klar minoritet.

Skr. 1982/83:155

DIAGRAM 2

AKTIEKURSER OCH NYEMISSIONER/ INDEX               NYINTRODUKTIONER       .r (KURVA)                                                                    (STAPLAR

250-

AFF

Ä

RSV

Ä

RLDENS a/\    GENERALINDEX        (31.12   1979 =  100)

-

NYEMISSIONER/NYINTRODUKTIONER

n           PLACERADE UTANF

Ö

R         1 200-       1           SVERIGE

           PLACERADE 1 SVERIGE          ii

-2 500

- 2 000

1 500

1.000

I..

.l.llll

i 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82

- 500

[ L

Tack vare en ändring i tillämpningen av valularegleringen kunde aktier i utländska bolag för första gången introduceras på Stockholmsbörsen. Av de nytillkomna bolagen var ett finskt och elt norskt med ett sammanlagt introduktionsbelopp på ca 6.5 mkr.

Som ett resultat av utredningar under 1981 om de mindre och medelstora företagens riskkapitalförsörjning (jfr fondens årsredovisning för 1981) har aktiemarknaden också i andra avseenden breddals under 1982. Ett antal minoritetsinvestmentbolag av en för Sverige ny typ - s. k. venture capilal­företag - har bildats efter amerikanskt mönster. Syftet med sädana före­tag är att på ett tidigt stadium identifiera och i kommersiella former investera i tillväxtföretag, företrädesvis av högteknologikaraktär. Vidare haren s.k. 07"C-wflr/:«a("over-the-countermarknad") etablerats. OTC-marknaden innebär värdepappershandel vid sidan av fondbörsen, där en eller flera fondkommissionärer (s. k. märket makers; terminologin på detta

Skr. 1982/83:155

12

område är alltjämt amerikansk) åtar sig att fortlöpande notera köp- och säljkurser för en viss aktie. OTC-marknadens minimikrav på aktiekapital och totalt eget kapital är desamma som för börsens A: Il-lista, men börs­postens storlek har minskals och spridningskravet mildrats.

Fondens portfölj

Fondens nyplaceringar under 1982 uppgick till 565 mkr. (477). Samtidigt har värdepapper med ett anskaffningsvärde på 295 mkr. (298) sålts. Värde­pappersinnehavet mätt i anskaffningsvärden har alltså under året ökat med netto 270 mkr. (179), från 1 432 mkr. till 1 702 mkr.

Nettoplaceringarna har successivt ökat från en nivå på under 100 mkr, per år 1978-79. En starkt bidragande orsak till ökningen 1982 var investe­ringar på ca 50 mkr. i icke noterade värdepapper.

Värdepappersomsättningen är en avspegling av kurs- och omsättnings-utvecklingen på aktiemarknaden. Marknaden har liksom 1981 givit utrym­me för "arbitrageaffärer" mellan konverteringslån och aktier, olika aktie-serier, fria resp. bundna aktier etc. Sådana affärer ingår i köp- och försälj­ningssiffrorna. Totala försäljningar till marknadsvärden (som ger en rikti­gare uppfattning om verksamheten än historiska anskaffningsvärden) öka­de från 368 mkr. 1981 till 423 mkr. 1982.

Vid slutet av 1982 ingick lolak 53 (45) förelag i fondens portfölj med följande fördelning:

Antal f

ö

retag       .          

Börs-

Icke börs-       Summa

noterade'        noterade

Enbart aktier

34

5

39

Aktier + konv- eller

optionslån

9

4

13

Enbart konv lån

1

-

.                 1

Summa       ..

**

9    

53

' Formellt börsnoterade eller på annat sätt noterade'.

Nya börsnoterade' företag i portföljen är Euroc, Fläkt, Kilaberg, Skånska Cemenlgjuteriet samt STC och.STC Venture. Fonden har avytt­rat sina aktieinnehav i AEG. Pharos och Ralos.

Nettoköp av aktier har gjorts i bl. a. ABV, ASEA, Atlas Cdpco, Boliden, Electrolux, ESAB, Esselte, Gullspång, Korsnäs, Prospector, Saab-Sca­nia, SCA, SKF och[REDACTED_EFTERNAMN]. Försäljningar har skett i bl. a. Astra, Cardo,[REDACTED_EFTERNAMN], FABEGE. Fortia och Perstorp. Övriga förändringar i aktieport­följen är marginella.

' Formellt börsnoterade eller på annat sätt noterade. "

Skr. 1982/83:155

13

Innehavet av konvertibla skuldebrev i Electrolux har minskat netto efter konverteringar och innehavet i Custos har sålts. Neltoköp har gjorts av AGAs och Sandviks konvertibla skuldebrev i USD och av SCAs konver­tibla skuldebrev i USD i samband med emissionen på den internationella kapitalmarknaden.

De icke konvertibla förlagsbevis i Volvo som i föregående årsberättelse redovisades som en tillfällig placering utanför värdepappersportföljen har avyttrats!.

Som framgått av det föregående har fondens engagemang i icke börsno­terade företag utökats väsentligt under 1982.

Fonden har i en riktad nyemission förvärvat ca 4% av aktiekapitalet i Inter Innovation AB och lämnat förelaget ett förlagslån förenat med Op­tionsrätter att förvärva' ytterligare aktier. Fondens totala engagemang i bolaget uppgår till 25 mkr. Inter Innovation tillverkar i Sverige och mark­ nadsför internationellt sedelhanteringssyslem med inriktning främst på bankområdet. Koncernen har ca 400 anställda och en omsättning 1981/82 på ca 115 mkr.

I en till ett antal institutioner riktad nyemission har fonden för 9 mkr. förvärvat ca 1 % av aktiekapitalet i Gambro AB. Detta företag tillverkar medicinsk apparatur, främst engångsnjurar. Företaget är starkt internatio­nellt inriktat och hade med ca 2000 anställda 1982 en omsättning på närmare 1000 mkr. Gambro avses komma att börsintroduceras under 1983.

Venluraintressenter i Stockholm AB är kommanditdelägare i Ventura Kommanditbolag, ett bolag för investeringar i mindre företag med hög tillväxtpotential (Ventura är alltså elt venture capitalbolag eller lillväxtin­veslbolag). Fonden har tecknat aktier för 1 mkr. i Venluraintressenter och förvärvat konvertibla skuldebrev i bolagel för 1 mkr.

Näringslivet, banker och fackliga organisationer i Blekinge har under

året bildal Blekinge Invest AB, elt regionalt tillväxtinveslbolag på kom­

mersiell bas. Aktier har också placerats hos allmänheten. Fonden har

tecknat 10% av aktiekapitalet i bolagel.

   -

På initiativ av Svenska Sparbanksföreningen bildades 1982 Koopei-ar lionsinvesl AB, elt företag med uppgift att tillskjuta riskkapital till koope­rationen och denna närstående förelag. Fonden har för 6 mkr. förvärvat 20% av aktiekapitalet och 9,9% av rösträtten i bolagel.

Slutligen har fonden köpt inte fullt 5 % av aktierna i Bilspedilion AB, ett av Sveriges största speditionsföretag.

Fondens deltagande 1982 i nyemissioner i börsnoterade och icke börs­noterade företag och i nyintroduktioner uppgick till ett sammanlagt belopp av 91 mkr. (65). Det innebär atl en förhållandevis stor del av fondens nettoplaceringar under året gått till nyemissioner.

Marknadsvärdet på fondens portfölj av börsnoterade aktier vid utgången av 1982 utgjorde 2,8% (2,5%) av det samlade börsvärdet av samtliga

Skr. 1982/83:155

14

börsnoterade företag (exkl. banker och försäkringsbolag, vilkas aktier fonden inte får förvärva) vid samma tidpunkt.

Fördelningen på branscher av fondens portfölj framgår av tabellen ne­dan. Ökningarna 1982 av andelarna verkstadsakiier och "övriga" aktier beror helt på kursutvecklingen, i det senare fallet framför allt för läkeme­delsföretagen. Kursutvecklingen har orsakat också den fortsatta minsk­ningen av andelen för metall- och slålmanufakturbranschen. Andelsminsk­ningen för investmentbolagen beror däremot på försäljningar.

Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig på några punkter från aktiemarknadens fördelning på branscher. A ena sidan har fonden väsent­ligt lägre andelar fastighets- och byggbolagsaklier och investmentbolagsak­tier. Å andra sidan är andelarna för verkstadsaktier och för gruppen "övriga" aktier betydligt högre. I den senare gruppen redovisas fondens stora engagemang inom läkemedelsindustrin (Astra och Forlia). Enbart dessa förelag svarar för 21 % av portfölj värdet.

Portföljens fördelning på branscher' Procent, mätt efter marknadsvärden

Bransch

Fondens po

irtfölj

Andel av

1980

1981      1982

01980-82

totalt börs­kapital' 01980-82

Verkstadsindustri

33

33         37

34

28

Skogsindustri

6

10         10

9

11

Metall- och stålmanufaktur

10

9          6

8

8

Handelsföretag

1

1            1

1

->

Fastighets- och byggbolag

4

4             4

4

9

Investmentbolag, blandade

9

7           3

7

8

Investmentbolag, rena

1

1

-

10

Övriga

36

36         40

37

24

100

100        100

100

100

- Affärsvärldens branschindelning ' Exkl. banker

Fondens fem största engagemang (aktier och konverteringslån samman­

tagna), mätt efter marknadsvärden, avsåg följande företag:

Astra

510 mkr.
[REDACTED_EFTERNAMN]

419 mkr.

Volvo

283 mkr.

Fortia

259 mkr.

SCA

243 mkr.

Astra är sedan 1978 fondens största enskilda placering. De fem största innehaven svarade vid slutet av IS'82 för 47 % (38%) av det totala mark­nadsvärdet på fondens portfölj. Andelen har under en följd av år varit sjunkande. Ökningen 1982 beror i allt väsentligt på en betydligt starkare kursuppgång för dessa förelag än för portföljen i övrigt.

Inte heller den starka ökningen av det genomsnittliga engagemanget per

Skr. 1982/83:155

15

företag är liågot uttryck för en strävan att koncentrera portföljen. I nedan­stående tabell har det aktuella medelbeloppet per företag, ca 69 mkr. (marknadsvärde), räknats om för ett antal år bakåt med hjälp av index för kursutvecklingen för fondens portfölj. Som framgår av tabellen har de omräknade värdena myckel nära följt de faktiska medelengagemangsbe-loppen.

1977     1978     1979    1980    1981     1982

Verkligt medelbelopp per företag, mkr 25        29        29        33     

 48        69

Omräknat belopp, mkr

23        27        25        30        44        -

Likvida medel

Fondens likvida medel uppgick vid utgången av 1982 till 313 mkr., vilket innebär en ökning under året med 50 mkr. De motsvarade vid årsskiftet 8,1%' (11%) av fondkapitalet med värdepappersportföljen upptagen till marknadsvärden. Likviditeten har påverkats av alt del till fonden över­förda grundkapitalet också 1982 höjts med 150 mkr.

Förändringen av de likvida medlen uppstod på följande sätt:

1982

1981

Aktieutdelningar

83

66

Räntor pä lån

10

8

Räntor på likvida medel

34

32

Försäljning av förlagsbevis

5

-

Höjning av grundkapitalet

150

282

150

256

Nettoplaceringar i värdepapper"*

-142

-113

Bidrag till pensionsutbetalningar

(för 1981 resp. 1980)

- 83

- 69

Förvaltningskostnader

-    4

-    3

Nettoförändring av korta

fordringar/skulder

-    3

-232

-

-185

Likviditetsförändring

50

71

'' Försålda värdepapper har här upptagits till försäljningsvärden, och nettoplacering­arna har alltså påverkats av realisationsvinster och -förluster.

De likvida medlen är placerade i bankcertifikat och depositionsbevis och på specialkonto i bank. Den genomsnittliga förräntningen under året var 13,4% (14,2%). Den lägre avkastningen 1982 är ett uttryck för att räntelä­get för korta placeringar under större delen av året var lägre än 1981.

Fondkapital och bokföringsmässigt resultat

Fondens grundkapital - dvs. det kapital som överförts från 1-3 AP-fonderna till AP-fondens fjärde fondstyrelses förvaltning - utgjorde vid

Skr. 1982/83:155

16

slutet av föregående år 1400 mkr. Uppsamlade överskottsmedel var 213 mkr., och det totala fondkapitalet vid ingången av 1982 var alltså 1613 mkr.

Genom riksdagsbeslut 1981 har det högsta belopp som får överföras till fjärde fondstyrelsens förvaltning från de övriga delfonderna fastställts till 1 850 mkr. Inom ramen för detta beslut har fonden 1982 tillförts 150 mkr.

Vid beräkningen av fondkapitalei; och i fondens redovisning i övrigt skall enligt reglementet för Allmänna Pensionsfondens förvaltning tillgångarna tas upp till anskaffningsvärden. Det innebär att det i resultaträkningen redovisade resultatet av verksamheten inte har påverkats av orealiserade kursvinster och kursförluster.

Aktieutdelningarna ökade 1982 med i det närmaste 17 mkr. eller med 25% till 83 mkr. Utdelningshöjningen i de förelag från vilka fonden lyfte utdelning 1982 var i genomsnitt ca 15% (ovägt medeltal). Fondens utdel­ningsintäkter har påverkats negativt med ca 3,5 mkr. genom att aktier sålts före avstämningsdagen för utdelning och sedermera återköpts.

Ränteintäkterna uppgick till totalt 44 mkr. (40 mkr.). Av ökningen i förhållande till 1981 hänför sig hälften till den ökade portföljen av konver­tibla skuldebrev och den andra hälften till en genomsnittligt sett högre likviditet.

Förvaltningskostnaderna ökade med 16% till 4 mkr. och motsvarade därmed 0,23% av det genomsnittliga fondkapitalet under året (0,13% om tillgångarna värderas till marknadsvärden).

Arets verksamhet gav ett rörelseöverskott (aktieutdelningar och räntein­täkter minskade med förvaltningskostnader) pä 123 mkr. (1Q3 mkr.).

Försäljningar av värdepapper 1982 medförde netto realisationsvinster på 128 mkr. (71 mkr.).

Sedan 1979 betalar fjärde AP-fonden till 1-3 delfonderna 80% av sitt rörelseöverskotl som bidrag till pensionsutbetalningama. För 1982 utgör detta bidrag 98 mkr. (83 mkr.).

Nettoresultatet för året, som tillföres fondkapitalet, blev 153 mkr. (91 mkr.). Tillsammans med det förut nämnda tillskottet på 150 mkr. till grundkapitalet ökade fondkapitalet alltså med 303 mkr. till 1916 mkr. vid årets slut.

Fondens tillgångar - upptagna till anskaffningsvärden i mkr. - förde­lade sig vid utgången av de två senaste åren på följande sätt:

1982

1981

Aktier

Konvertibla skuldebrev och

skuldebrev m. optionsrätt

Förlagsbevis

Likvida medel

1589

1338

113

94

-

5 '

214

176

1916

1613

' För att få överensstämmelse mellan summa tillgångar och fondkapital har fondens kortfristiga skulder (fondlikvider resp. skuld till 1-3 AP-fonderna för bidrag till pensionsutbetalningar) salderats mot likvida medel.

Skr. 1982/83:155

17

Effektiv avkastning

Vid slutet av 1982 var marknadsvärdet på fondens värdepappersportfölj 1 952 mkr. högre än anskaffningsvärdet (jfr värdepappersförleckningen i förvaltningsberättelsen). Vid slutet av föregående år var motsvarande övervärde 749 mkr. Ökningen under året av marknadsvärdet i förhållande till anskaffningsvärdet var sålunda 1 203 mkr. Om man till delta belopp lägger summa aktieutdelningar och räntor på lån, 93 mkr., och netto realisationsvinster, 128 mkr., blir det totala ekonomiska utfallet av 1982 års portföljförvaltning 1424 mkr. (775 mkr). Ställer man detta belopp i relation till marknadsvärdet på portföljen vid årets början, 2 181 mkr., betyder detta en effektiv avkastning under 1982 på 65% (57%).

Resultatet av fondens verksamhet 1982 var alltså både i absoluta tal och relativt sett bättre än 1981 års goda resultat. Den positiva avvikelsen 1982 i förhållande till den allmänna utvecklingen på aktiemarknaden sådan den uttryckes i generalindex (-1-35%) var anmärkningsvärt stor för att gälla en portfölj av den omfattning det här är fråga om. Avvikelsen beror främst på den högre andelen verkstadsföretag i fondens portfölj och på det stora engagemanget inom läkemedelsindustrin.

Man får givetvis hålla i minnet att icke realiserade kursvinster i portföl­jen spelar en avgörande roll när man mäter det totala ekonomiska uifallel och att aktiekurserna kan förändras starkt på kort tid. Resultatet av en portföljförvaltning - som är en verksamhet med långsiktiga mål - måste ses i ett långsiktigt perspektiv.

Också mätningar på längre sikt av effektivavkaslningen eller jämförel­ser med utvecklingen av aktieindex sedan fondens tillkomst är vanskliga när det gäller en fond som tillförts medel successivt.

På samma sätt som i årsredovisningen för 1981 jämförs i diagram 3 utvecklingen av fondkapitalet (med värdepappersporlföljen upplagen till marknadsvärden) 197482 med en tänkt fond, som placerat pengar i enbart industriobligationer. Denna "industriobligationsfond" har tillförts medel i samma takt och i samma omfattning som i verkligheten skett till Qärde AP-fonden. Enjämförelse av delta slag kan sägas vara relevant i den meningen att placeringar i industriobligationer hade varit ett naturligt alternativ om fjärde AP-fonden inte tillskapats.

Som framgår av diagrammet har den faktiska utvecklingen i fjärde AP-fonden givit ett fondkapital som är 75% större än den tänkta obligations­fondens.

Ett annat sätt att illustrera fondens långsiktiga ekonomiska utveckling är att jämföra det aktitella fondkapitalet med värdet i dag av tillskotten av grundkapital på sammanlagt I 550 mkr., uppräknade med konsumentpris-

 Icke börsnoterade värdepapper - som särredovisas i värdepappersförteckningen - har i avsaknad av marknadsvärden här tagits upp till anskaffningsvärden.

Skr. 1982/83:155

DIAGRAM 3

MKR

FONDKAPITALETS UTVECKLING 1974-82

it uuu

i

3.500-

/

3 000-

/

-

FJ

Ä

RDE AP-FONDEN        /

(MARKNADSV

Ä

RDEN)     /

2.500-

/

-

//

2.000-

1/

1 500-

-

/___/

1.000-

OBLIGATIONSFOND/''/.

-

j

500-

/

-

/

-

yi 1 1 1 1 1 1 ,

1974   1975   1976  1977   1978  1979   1980  1981   1982

index. En sådan beräkning får då givelvis justeras med de belopp fonden "återbetalat" i form av skaller och bidrag till pensioneringssystemet, likaledes indexjusterade. De tillförda 1 550 mkr. motsvarade vid det senas­te årsskiftet 2700 mkr., och de återbetalade beloppen hade vid samma tidpunkt ett "nuvärde" av 450 mkr. För atl realvärdet på de medel som netto tillförts fonden skall ha bibehållits borde fondkapitalet den 31 decem­ber 1982 alltså ha varit minst 2250 mkr. Det faktiska fondkapitalet, baserat på marknadsvärden, var 3868 mkr.

Skr. 1982/83:155

19

Administration

Medelantalet anställda under året har varit oförändrat 6. Två personer har lämnat sin anställning hos fonden och två personer har nyanställts.

Av förvaltningskostnader på totalt 3 984 tkr. har löner och ersättningar uppgått till:

styrelse och verkställande direktör

834 tkr.

övriga anställda

668 tkr.

revisorer

114 tkr.

Stockholm ijanuari 1983

STEN WIKANDER Verkställande direktör

Förvaltningsberättelse

De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskilda specifikationer över styrelsens innehav av aktier och konvertibla skuldebrev vid årsskiftet. Enligt fondens regle­mente är tillgångarna bokförda till anskaffningsvärdet.

Resultatet av årets förvaltning samt styrelsens tillgångar och skulder per den 31 december 1982 framgår av nedanstående resultaträkning saml ba­lansräkning.

Resultaträkning tkr

1982

1981

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader

83 157

43 792

./.    3 984

66 321

40431

3441

Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

122965

138 272

./.  10024

103 311 80862 10432

Resultat före överföring till 1-3 AP-fonderna Överföring till 1-3 AP-fonderna

251213 ./. 98 372

173741 82 649

Nettoresultat

152841

91092

Skr. 1982/83:155

20

Balansräkning tkr

TILLGÅNGAR

1982-12-31

1981-12.31

Kassa och bank

312 588

262 938

Förlagsbevis

-

5 051

Fondlikvider

13 588

-

Upplupna intäkter

600

15

Aktier

1589281

1337 672

Konvertibla skuldebrev

112 679

93945

Summa tillgångar

2028 736    .

169962!

SKULDER OCH FONDKAPITAL

1982-12-31

1981-12-31

Kortfristiga skulder

Fondlikvider

13510

3 264

Skuld till 1-3 AP-fonderna

98372

82 649

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

455

72

Övriga kortfristiga skulder

160

238

112497

86 223

Fondkapital

Grundkapital

1550000

1400000

Ackumulerat överskott frän föregående är

213 398

122 306

Årets nettoresultat

152 841

91 092

1916239

1613 398

Summa skulder och fondkapital

2028736

1699621

Stockholm den 31 januari 1983

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN] Roland Agius Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN] Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Sten Wikander

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] Hans Werlhén Stig[REDACTED_EFTERNAMN] Kurt Lanneberg

Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Nils Landqvist Sven Wehlin Hans Hellers

Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas, atl förestående resul­taträkning och balansräkning överenstämmer med räkenskaperna.

Stockholm den 2 februari 1983

Gösta Renlund Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Arne[REDACTED_EFTERNAMN] Gösta Telestam

Skr. 1982/83:155

21

Revisionsberättelse

Undertecknade, som av regeringen förordnals alt såsom revisorer grans­ka Allmänna Pensionsfondens fjärde fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1982.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvallning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående till­gångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforder­liga.

Räkenskaperna har detaljgranskals av REVEKO AB.

Vi finner ingen anledning till erinran mot de värdepapperstransaktioner, som fonden företagit under år 1982, eller mot det sätt på vilket desamma genomförts.

Revisionen har icke gett anledning till anmärkning beträffande förvalt­ningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkning­arna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrel­sens förvaltning.

Stockholm den 2 februari 1983

Gösta Renlund

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta Telestam

Skr. 1982/83:155

Värdepappersinnehav per den 31 december 1982

Aktier, noterade

22

Företag

Antal

Förändring under 1982

Marknads­värde tkr

% av aktie­kapital

roster

ABV

278736

-1- 88684

60947

11,1

7,1

A

64 790

B

213 946

AGA

603 170

168829

6,9

7,9

A

545 064

B

58 106

Alcro

48000

6 960

10.0

10,0

A

24 000

B

24000

ASEA

702 800

+ 89300

184836

3,6

3,6

Astra

600000

- 75000

510000

8,9

8.9

Atlas Copco

1013793

-H235 559

91241

4,9

4.9

Bahco

81958

9 835

9,1

9,1

Boliden A

77 800

-1-    4446

20306

1,7

1,8

Cardo

136 290

-1-7 258

62693

1,6

1,6

Electrolux B

790219

-H353719

94 826

3,1

0.0
[REDACTED_EFTERNAMN]

1222049

-1-347 350

412656

3.7

3,9

. A

146219

B

1075 830

ESAB

132608

-1- 49800

33948

8,2

8,2

Esselte

500000

-H88585

81500

6,4

4.9

A

206096

B

293 904

Euroc

1.36 500

-1-136500

16926

3,3

3.3

FABEGE B

200000

- 65.460

5600

1,0

0,5

Fagerhult B

46410

16708

9.6

2.1

Fagersta

77 689

10743

5,2

1.2

A

800

B

76 889

Fläkt

93 661

-1- 93 661

14 892

2,1

2.1

Fortia

1 100000

- 85 983

258 500

5,7

2,7

A

21816

B

1 078 184

Gullspång B

382 025

+ 330 320

42 787

5,1

3.0

Hennes &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.4pt'p class=MsoNormal>

157 400

22 036

6.8

3.1

Höganäs

183 900

33 102

9,4

10.1

Incentive

207 500

-   10000

71588

5.7

9,2

Iro

79550

17 899

10.2

10,2

Kilaberg B

10000

+   10000

1720

0.5

0,2

Korsnäs

159000

-h 69.500

77910

4,3

4.1

A

118419

B

40 581

Mo och Domsjö

350098

-    5 000

-   49443

8,9

6.2

A

81500

Al

168498

B

100100

NPL-Gruppen B

42000

-F 29500

7 350

.    2.5

0.9

Perstorp B

135 000

-  14 594

60750

5,9

2,2

Promotion B

106050

40829

11.2

7.0

Prospector B

46 113

-1- 34 108

8 531

5,8

2.4

SCA

598664

-t- 72000

239028

4,9

3.0

A

110557

B

488 107

Saab-Scania

433 236

-t-149 200

81448

2.1

2,1

Sandvik

564 021

-  11000

98 704

.5,9

5,9

A

468 827

B

95 194

Skr. 1982/83:155

23

Aktier, noterade

Företag

Antal

Förändring' 

 under 1982

Marknads­värde tkr

% av aktie­kapital

röster

Scansped B

38150

9 156

6,0

2,s  

SKF B

830919

-1-357 124

95 556

3,1

0,0

Skånska Cement-

gjuteriet B

88500

-

 88 500

49914

1,1

0,7
[REDACTED_EFTERNAMN]

17000

-t-  17000

3 570

0,4

0.4

Swedish Match B

514398

-1-    6600

80760

6,4

0.0

STC A

103 700

-Fl 03 700

15 762

0,7

0.7

STC Venture

103 700

-1-103 700

5 703

1,7

1,7

Trelleborg

138187

16 168

11,0

8.7

A

25500

B

112687

Volvo

1030000

-H18255

283445

3,0

5.3

A

693 800

B

336200

Totalt marknadsvärde

3 475 105

Totalt anskaffningsvärde

1555 611

' Förändringarna anges netto och är i vissa fall resultatet av flera olika förändringar under året. t ex emission eller aktieuppdelning i kombination med försäljning.

.4ktier, icke noterade

Företag

Antal

Förändring' under 1982

Anskaff­ningsvärde tkr

%av . aktie­kapital
[REDACTED_EFTERNAMN] Paul B

9000

2475

11,1

6,2

Bilspedilion

33000

-1- 33000

6148

4,8

4,8

Blekingeinvest

6000

-1-    6000

660

10,0

10,0

Gambro B

100000

-1-100000

9000

0,9

0,4

Inter Innovation A

31373

+ 31373

5 000

3,8

6,7

Kooperationsinvest

5 000

+    5 000

6000

20,0

10.0

\A

1400

B

3 600

Kullenberg Yngve B

25000

+ 24 500

1700

1,7

0,3

Lindab B

37 500

-1- 30000

1687

9.4

1.7

Ventura Intressenter

10000

-1-   10000

1000

28.6

8.0

Totalt anskaffningsvärde

33 670

Konvertibla skuldebrev, noterade

Företag

Nominellt tkr

Förändring        Marknads­under 1982 tkr   värde-tkr

AGA USD Electrolux I Electrolux 111 Electrolux IV[REDACTED_EFTERNAMN] USD FABEGE Holmen Promotion SCA USD Sandvik USD[REDACTED_EFTERNAMN]

Totalt marknadsvärde

Totalt anskaffningsvärde

4178

-1-  1426

6345

1200

- 4 557

1524

4800

+ 4 293

6096

34091

- 7 876

35 796

2790

6016

741

-H      50

4 557

3 852

6741

4 674

9 348

3 678

+ 3 678

4084

2030

-1- 2030

1965

7504

24 388 106860

74 779

' Förändringarna anges netto och är i vissa fall resultatet av flera olika förändringar under året, t ex emission eller aktieuppdelning i kombination med försäljning. - Marknadsvärde på konvertibla skuldebrev i USD har omräknats till SEK efter a/v köpkurs för USD pä balansdagen, utan tillägg för switchpremie.

Skr. 1982/83:155

24

Konvertibla skuldebrev och lån med optionsrätt, icke noterade

Företag                                                         Nominellt tkr    Förändring

Anskaffnings­

under 1982 tkr   värde tkr

Anderson Paul                                               5 000

5 000

Bahco                                                             8400

8400

(mer Innovation                                           20000                -f 20000

20000

Lindab                                                           3 500

3 500

Ventura Intressenter                                      1000                -t-  1000

1000

Totalt anskaffningsvärde

37900

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983