Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1989/90:147

om höjda studiestödsbelopp m.m. som kompensa­

tion för vissa skatteeffekter

'op-

1989/90:147

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifo­gade utdrag ur regeringsprotokollet den 29 mars 1990. På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås höjning av beloppet i studiemedel samt studiebid­raget inom studiehjälpen. Dessutom föreslås att de s.k. fribeloppen vid reducering av studiemedlen höjs. Det s.k. garantitalet, som gäller vid åter­betalning av studiemedel som har uppburits före år 1989, avses bli uppju­sterat. För att lindra återbetalningsbördan för dem som uppburit studieme­del för såväl gymnasiala som eftergymnasiala studier föreslås förbättrade möjligheter till avskrivning av studieskulder. Förslagen är föranledda av det förslag om reformerad inkomst- och företagsbeskattning som tidigare denna dag har lämnats av chefen för finansdepartementet.

Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 147

1   Förslag till

Lag om ändring i studicstödslagen (1973: 349)

Prop. 1989/90:147

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 §, 4 kap. 13, 16, 19 och 24 §§ och 8 kap. 11 § studiestödslagen (1973:349)' samt punkt 5 i övergångsbe­stämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap. 6§

Studiebidrag utgår med 560 kro­nor i månaden.

Studiebidrag utgår med 750 kro­nor i månaden.

4 kap. 13 §

Studiemedel utgår med 9,44

procent av basbeloppet för varje

hel, sammanhängande tidsperiod

för vilken den studerande har rätt

till studiemedel. Tidsperioden

skall omfatta för heltidsstuderande

15 och för deltidsstuderande 30

dagar.

*

Studiemedel utgår med 10,00 procent av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod för vilken den studerande har rätt till studiemedel. Tidsperioden skall omfatta för heltidsstuderande 15 och för deltidsstuderande 30 dagar.

Vad som sägs i första stycket gäller endast om inte något annat följer av 16, 19, 22 eller 25 §.

16 §'

För en heltidsstuderande mins­kas det belopp som utgår enligt 13 §   första  stycket  för  varje   hel,

För en heltitlsstuderande mins­kas det belopp som utgår enligt 13 § första stycket för varje hel, sammanhängande tidsperiod om 15 dagar med en artondel av den del av den studerandes inkomst under kalenderhalvåret som över­stiger nedan för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen

sammanhängande tidsperiod om 15 dagar med en artondel av den del av den studerandes inkomst under kalenderhalvåret som över­stiger nedan för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen

' Lagen omtryckt 1987:303. -Senaste lydelse 19K9:695. 3 Senaste lydelse 1988:877. "Senaste lydelse 1988:877.

Nuvarande lydelse

Prop. 1989/90:147

Anial hela,

sammanhäng-

Del av basbeloppet

ande tidsperioder om 15 da-

januari-

juli-

gar för vilka studiemedel

juni

december

skall utgå tmder kalender-

halvåret

högst

2

135 procent

135 procent

3

725 procent

125 procent

4

110 procent

110 procent

5

95 procent

95 procent

6

85 procent

85 procent

7

70 procent

80 iprocent

8

60 procent

70 procent

9

50 procent

70 procent

lägst

10

40 procent Föreslagen lydelse

55 procent

Antal hela,

, sammanhäng-

Del av basbeloppet

ande lidsperioder om 15 da-

januari-

juli-

gar för vilka studiemedel

juni

december

skall utgå under kalender­halvåret

högst

lägst

2

3 4 5 6 7 8 9 10

145 procent

135 procent

115 procent

100 procent

90 procent

75 procent

65 procent

55 procent

45 procent

145 procent

135 procent

115 procent

100 procent

90 procent

85 procent

75 procent

75 procent

60 procent

19

För en deltidsstuderande mins­kas det belopp som utgår för ett kalenderhalvår enligt 13 § första stycket för varje hel. samman­hängande tidsperiod om 30 dagar med en niondel av den del av den studerandes inkomst under kalen­derhalvåret som överstiger nedan, för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen

För en deltidsstuderande mins­kas det belopp som utgår för ett kalenderhalvår enligt 13 § första stycket för varje hel, samman­hängande tidsperiod om 30 dagar med en niondel av den del av den studerandes inkomst under kalen­derhalvåret som överstiger nedan, för skilda perioder angivna delar av basbeloppet, nämligen

5 Senaste lydelse 1988:877.

11    Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 147

Nuvarande Ivdelse

Prop. 1989/90:147

Antal hela, sammanhäng­ande tidsperioder om 30 da­gar för vilka studiemedel skall utgå under kalender­halvåret

lägst

Del av basbeloppet

160 procent 150 procent 140 procent 130 procent 720 procent

Föreslagen lydelse

Antal hela, sammanhäng­ande tidsperioder om 30 da­gar för vilka studiemedel skall utgå under kalender­halvåret

lägst

Del av basbeloppet

170 procent 160 procent 150 procent 140 procent 130 procent

24

§

"

Studiebidraget utgör 2,78 pro­cent av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod om 15 dagar för heltidsstuderande och om 30 dagar för deltidsstuderande. Ar den studerande för denna tids­period enligt 10. 13. 16. 19 och 21-23 S§ inte berättigad till fullt studiemedel minskas först studie­bidraget och därefter studielånet.

Studiebidraget utgör 2,96 pro­cent av basbeloppet för varje hel, sammanhängande tidsperiod om 15 dagar för heltidsstuderande och om 30 dagar för deltidsstuderande. Är den studerande för denna tids­period enligt 10, 13, 16, 19 och 21-23 §§ inte berättigad till fullt studiemedel minskas först studie­bidraget och därefter studielånet.

Utgående studiemedel utgör i första hand studiebidrag. Återstoden ut­gör studielån.

»Senaste lydelse 1988:877.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:147

8 kap.

11 §

Den som tidigare uppburit stu­dielån för studier enligt 4 kap. 2 § kan befrias från att återbetala viss del av dessa lån om han under minst tre terminer erhållit studie­lån för studier enligt 4 kap. 1 §. Sådan befrielse får avse högst sex terminer och för varje termin uppgå till en tredjedel av studie­lånet under terminen.

Den som tidigare uppburit stu­dielån för studier enligt 4 kap. 2 § kan befrias från att återbetala viss del av dessa lån om han under minst tre terminer erhållit studie­lån för studier enligt 4 kap. 1 §. Sådan befrielse får avse högst sex terminer och för varje termin uppgå till hälften av studielånet under terminen.

5. De nya föreskrifterna i 8 kap. 11 § om befrielse från att återbetala studiemedel för kommunal eller statlig vuxenutbildning eller för annan gymnasial utbildning eller utbildning vid folkhögskola skall gälla också för sådana studiemedel som den återbetalningsskyldige har erhållit en­ligt äldre bestämmelser för studier efter år 1983. Vid tillämpningen av 8 kap. 11 § skall därvid återbetalningspliktiga studiemedel enigt 4 kap. 1 § anses lika med studielån.

Har den återbetalningsskyldige redan beviljats befrielse enligt de äldre föreskrifterna kan han få yt­terligare befrielse så att det sam­manlagda avskrivningsbeloppet per termin uppgår till en tredjedel av det återbetalningspliktiga stu­diemedlet under terminen.

Har den återbetalningsskyldige redan beviljats befrielse enligt de äldre föreskrifterna kan han få yt­terligare befrielse så att det sam­manlagda avskrivningsbeloppet per termin uppgår till hälften av det återbetalningspliktiga studie­medlet under terminen.

Denna lag träder i kraft, i fråga om 3 kap. 6 § samt 4 kap. 13, 16, 19 och 24 §§ den 1 januari 1991 och i övrigt den 1 juli 1990.

Bestämmelserna i 4 kap. 13, 16, 19 och 24 §§ i paragrafernas nya ly­delse tillämpas första gången i fråga om studiemedel som beräknas för år 1991 med ledning av basbeloppet för samma år.

' Senaste lydelse 1988:877. STill 1988:877.

2   Förslag till

Prop. 1989/90:147

Lag om upphävande av lagen (1989: 1069) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av Studiemedel

Härigenom föreskrivs att lagen (1989: 1069) om tilläggsbelopp till bas­beloppet vid beräkning av studiemedel skall upphöra att gälla vid ut­gången av år 1990.

Den upphävda lagen skall dock tillämpas vid beräkning av studieme­del som avser tid före upphörandet.

Utbildningsdepartementet

Prop. 1989/90:147

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 mars 1990

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Johans­son, G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

1 Inledning

Vid omläggningen av skattesystemet uppstår vissa konsekvenser även för studiestöden. Riksdagens beslut att de höjningar av indirekta skatter m.m., som avses finansiera sänkningen av inkomstskatten, inte skall påverka kon­sumentprisindex vid fastställande av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (1962:381), inverkar t.ex. på studiemedelsbeloppet. Eftersom de studerande med studiehjälp och studiemedel i regel inte har sådana inkoms­ter att de får någon nämnvärd sänkning av inkomstskatten riskerar de att enbart beröras av höjningama av indirekta skatter m.m. För innevarande kalenderår har riksdagen mot denna bakgmnd beslutat om en förtida upp­räkning av basbeloppet vid beräkning av studiemedel. Studiebidraget som utbetalas som del av studiehjälpen, har vidare höjts från 485 till 560 kr. i månaden fr. o. m. den Ijanuari 1990. Som kompensation för de effekter som uppstår av det andra steget i skattereformen lägger jag nu fram förslag om höjningar av beloppen i studiehjälp och studiemedel. Av skattereformen följer också att lån i allmänhet blir dyrare eftersom avdragseffektema mins­kar. Det finns inte anledning att untanta återbetalningspliktiga studiemedel från denna effekt. Mot denna bakgmnd avser jag att föreslå regeringen att besluta om en höjning av det s.k. garantitalet som gäller för studiemedel som uppburits före år 1989.1 syfte att lindra återbetalningsbördan för dem som har studieskulder för såväl gymnasiala som eftergymnasiala studier lämnar jag förslag om förbättrade avskrivningsmöjligheter för denna kategori.

2 Förslag om höjda studiestödsbelopp m.m.

Studiebidrag som utgår som del av studiehjälp beviljas enligt nu gällande regler med 560 kr. per månad. Bidraget är beloppsmässigt samordnat med det allmänna bambidraget och utbetalas till studerande i gymnasial utbild­ning som är mellan 16 och 20 år.

Chefen för socialdepartementet har tidigare denna dag föreslagit att bam­bidraget höjs till 750 kr. per månad fr.o.m. den 1 januari 1991. Jag föreslår motsvarande höjning av studiebidraget inom studiehjälpen från samma datum. Förslaget kräver ändring av 3 kap. 6 § studiestödslagen (1973:349).

I 1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil.lO) har för studie-

hjälp m.m. beräknats ett anslag om totalt 2 280,6 milj. kr. för budgetåret Prop. 1989/90:147 1990/91. Av detta belopp uppgår utgiften för studiebidrag till 1 669,2 milj. kr. Jag beräknar merkostnaden till följd av den föreslagna höjningen av studiebidraget till 370 milj. kr. för budgetåret 1990/91. Studiemedel beviljas enligt bestämmelsema i 4 kap.studiestödslagen som en viss procentandel av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. För ett helt läsår om nio månader utbetalas studiemedel med 170 % av basbeloppet. Även det s.k. fribeloppet som gäller vid reducering av studiemedlen med hänsyn till den studerandes inkomst bestäms med utgångspunkt i basbelop­pet.

Genom de förslag som tidigare denna dag har lämnats av chefen för finansdepartementet tas det avslutande steget i en genomgripande omlägg­ning av skattepolitiken. För flertalet löntagare innebär skatteomläggningen en väsentlig minskning av den statliga inkomstskatten samtidigt som pri­serna ökar på vissa varor och tjänster till följd av en breddning av basen för mervärdeskatten, införande av vissa punktskatter, höjd fastighetsskatt, slo­pade mjölksubventioner m.m. Riksdagen har tidigare beslutat att den pris­höjning som följer av skattereformens förändringar av indirekt beskattning samt höjd fastighetsbeskattning och reducerade räntebidrag skall avräknas från konsumentprisindex vid fastställande av basbeloppet fr. o. m. år 1991.

Skattereformen kommer för det övervägande antalet löntagare att inne­bära en förbättrad ekonomisk ställning även om hänsyn tas till det ökade indirekta skatteuttaget. Eftersom de studerande med studiemedel inte har så höga inkomster att de får någon nämnvärd sänkning av inkomstskatten och med hänsyn till att basbeloppet inte kommer att räknas upp fullt i nivå med prisökningama bör studiemedelstagama kompenseras. För år 1990 har en sådan kompensation redan beslutats genom att ett tilläggsbelopp till basbe­loppet har införts vid beräkningen av studiemedelsbeloppet. När det gäller kompensation för år 1991 och därefter bör en mer permanent lösning efter­strävas. Lagen (1989:1069) om tilläggsbelopp till basbeloppet bör därför upphävas vid utgången av detta år.

Preliminära beräkningar inom finansdepartementet visar att den totala effekten av skatteomläggningen på konsumentprisindex för åren 1990 och 1991 kan uppskattas till ungefär sex procentenheter. Detta motsvarar en höjning av studiemedelsbeloppet från 170 till 180% av basbeloppet per läsår. En sådan höjning bör genomföras redan fr. o. m. den 1 januari 1991 trots att den fulla effekten av basbeloppsförändringen inte inträffarförrän år 1992. Höjningen bör fördelas proportionellt på studiemedlens bidrags- resp. lånedel. Därigenom kompenseras de studerande under år 1991, liksom un­der år 1990, i förtid för prisökningar som inverkar på det basbelopp som kommer att fastställas för år 1992. Förslaget kräver ändring av 4 kap. 13 och 24 §§ studiestödslagen.

Höjningen av studiemedelsbeloppet medför att även de studerande i gym­nasial utbildning som är mellan 18 och 20 år och har en från föräldrarna fristående ekonomi kommer att kompenseras för de ändrade beräkningsre­glema för basbeloppet.

Fribeloppen som gäller vid reducering av studiemedel påverkas, som jag

inledningsvis har nämnt också a v de ändrade reglema för basbeloppet. Även

8

fribeloppen bör således justeras. För en studerande med en normalt lång    Prop. 1989/90:147

termin bör fribeloppet höjas med fem procentenheter för att nivån skall

bibehållas. Detta innebären höjning av fribeloppet för höstterminen från 70

till 75 % av basbeloppet. Motsvarande höjning för vårterminen blir från 50

till 55% av basbeloppet.Förslaget kräver ändring av 4 kap. 16 och 19 §§

studiestödslagen.

Anslaget Studiemedel m.m. är i statsbudgeten för budgetåret 1990/91 beräknat till ett belopp om 2 730000 000 kr. (prop. 1989/90:100, bil. 10). Till följd av de förslag om höjning av studiemedelsbeloppet och höjda fribelopp som jag har lämnat beräknar jag en ökad utgift under anslaget med 40 milj. kr.

Återbetalningspliktiga studiemedel som uppburits före år 1989 uppräk­nas årligen med ett s.k. regleringstal. Regleringstalet beräknas med utgångs­punkt i förändringen av konsumentprisindex under närmast föregående tolvmånadersperiod. Regleringstalet får emellertid inte överstiga det s.k. garantitalet som fastställs av regeringen. Garantitalet har uppgått till 1,042 sedan år 1982 då regeringen beslutade om en höjning från 1,032. Det innebär att skulden årligen har räknats upp med högst 4,2% från denna tidpunkt.

Genom att avdragseffektema i skattesystemet minskar blir det mindre förmånligt att ha lån. Detta gäller också för dem som lånat enligt de regler för studielån som gäller fr.o.m. den I januari 1989. De minskade avdragsef­fektema innebär nämligen att studielåneräntan för dessa låntagare höjs au­tomatiskt i konsekvens med riksdagens tidigare beslut (jfr. prop. 1987/88:116s 46, SfU 26, rskr. 328). Det finns enligt min mening inte något hållbart skäl för att undanta just dem som uppburit studiemedel före år 1989 från de fördyringar som åsamkas alla andra låntagare. Jag beräknar att garantitalet bör höjas till 1,057 för att relationen mellan studiemedel som uppburits före och efter år 1989 skall bibehållas. En sådan höjning innebär att statens inkomster ökar med i genomsnitt 100 milj. kr. under de närmaste femton åren. Jag vill i detta sammanhang anmäla min avsikt att senare återkomma till regeringen med förslag om att garantitalet höjs till 1,057.

Den disponibla inkomsten för i stort sett alla individer ökar genom skat­tereformen. Det övervägande flertalet av de återbetalningsskyldiga kom­mer, enligt min bedömning, trots att lånen på gmnd av skattereformen blir dyrare, att kunna återbetala sina studieskulder utan orimliga uppoffringar. För vissa gmpper kan skuldbördan emellertid komma att öka kraftigt såväl i det gamla som i det nya återbetalningssystemet. Jag tänker i första hand på dem som har bedrivit studier i vuxen ålder och som har skuldsättning från såväl gymnasiala som eftergymnasiala studier. Det är inte ovanligt att hög­skolestudierna i sådana fall inleds med en skuld på över 70000 kr. Efter tre, fyra års högskolestudier kan den sammanlagda studieskulden i sådant fall närma sig 200000 kr.

Enligt nu gällande regler kan en tredjedel av studieskulden för de gymna­

siala studierna avskrivas under fömtsättning att studiemedel även uppbu­

rits för minst tre terminers högskolestudier. Dessa bestämmelser gäller för

studiemedel som uppburits såväl före som efter år 1989. För studiemedel

som uppburits före år 1989 gäller emellertid reglema endast om studiemed­

len för de gymnasiala studierna har uppburits efter år 1983. Enligt min

9

bedömning är det rimligt att avskrivningsbeloppet höjs. Jag föreslår därför Prop. 1989/90:147 att avskrivningen i dessa fall höjs från en tredjedel till hälften av lånebelop­pet för de gymnasiala studiema. I ett fullfunktionsstadium, efter cirka fem­ton år, beräknar jag att förändringen får till följd att den årliga återbetal­ningen minskar med ca 20 milj. kr. Förslaget kräver ändring av 8 kap. 11 § studiestödslagen samt punkt 5 i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen.

3 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu anfört har inom utbildningsdepartementet upp­rättats förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) samt förslag till ändring av övergångsbestämmelse till lagen om ändring i studiestödsla­gen. Vidare har upprättats förslag till lag om upphävande om lagen (1989:1069) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studieme­del.

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att dels anta förslagen till

1.

lag om ändring i studiestödslagen (1973:349),

2.

lag om upphävande av lagen (1989:1069) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel,

dels

3.

under åttonde huvudtitelns förslagsanslag Studiehjälp m.m. för budgetåret 1990/91 anvisa 410000000 kr. utöver vad som har före­slagits i prop. 1989/90:100 bil. 10,

4.

under åttonde huvudtitelns iörs\agsar\s\ag Studiemedel m.m. för budgetåret 1990/91 anvisa 40 000 000 kr. utöver vad som har föresla­gits i prop. 1989/90:100 bil. 10.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1990                                                                                                                       IO