Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 184 år 1974

Prop. 1974:184

Nr 184

Kungl. Maj:ts proposition angående finansiering av sjukförsäkring för studerande m. m.; given den 8 november 1974.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå riksdagen att bi­falla de förslag, om vilkas avlåtande till riksdagen föredraganden hem­ställt.

CARL GUSTAF

LENA HJELM-WALLÉN

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås bl.a. att den särskilda sjukförsäkringen för studerande, som skall träda i kraft den 1 januari 1975, skall vara av­giftsfri för de studerande. Vidare föreslås att inkomstgränsen för det inkomstprövade tillägget inom studiehjälpssystemet höjs för bidragsåret 1975 från 23 000 kr. till 26 000 kr. i till statlig inkomstskatt taxerad inkomst. Reducering av tillägget vid inkomster däratöver bör ske med 15 % av överskjutande inkomst upp till en inkomst på 54 000 kr. och vid inkomst därutöver med 24 %. En inkomstgräns på 26 000 kr. i taxerad inkomst bör även gälla för det behovsprövade tillägget och be­träffande återbetalningspliktiga studiemedel för s. k. yngre elever.

1   Riksdagen 1974.1 saml Nr 184

Prop. 1974:184

1    Förslag till

Lag om ändring i studiestödslagen (1973: 349)

Härigenom förordnas i fråga om studiestödslagen (1973: 349)*, dels att i 1 kap. 4 och 5 §§, 2 kap, 3 §, 3 kap, 1, 4, 5, 5 a, 8, 10, 11, 2022, 29 och 30 §§, 4 kap, 1, 5, 10, 17, 19, 21, 22, 26, 27 och 36 §§, 5 kap. 15, 64, 65, 79 och 8688 §§ samt 6 kap. 4 § orden "Konungen" och "Kungl. Maj:t" och böjningsformer av dessa ord skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form,

dels att 3 kap. 24 och 27 §§, 4 kap. 30 § och 5 kap, 1 och 60 §§ samt punkt 6 övergångsbestämmelserna skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

24 

§

Vid beräkning av studiehjälp för sådan del av läsår som överskjuter eller ej uppgår till hel månad, skall för vecka beräknas en fjärde­del av månadsbeloppet, avrundat till helt krontal vid öretal under 50 nedåt och vid annat öretal uppåt. Studiehjälp beräknas icke för dagar, som ej utgör hel vecka.

Vid beräkning av studiehjälp för sådan del av läsår som överskjuter eller ej uppgår till hel månad, skall för vecka beräknas en fjärde­del av månadsbeloppet. Studie­hjälp beräknas icke för dagar, som ej utgör hel vecka.

Belopp som enligt första stycket beräknas för vecka avrundas till helt krontal vid öretal under 50 nedåt och vid annat öretal uppåt.

27

§

Vad i detta kapitel föreskrivs om föräldrar avser dels fader och moder som har vårdnaden eller, i fråga om studerande som fyUt 20 är, senast haft vårdnaden om den studerande, dels fader eller moder som stadigvarande sammanbor med sådan vårdnadshavare. I frå­ga om fosterbarn gäller vad som sägs om föräldrar i stället foster­föräldrarna.

Vad i detta kapitel föreskrivs om föräldrar avser dels fader och moder som har vårdnaden eller, i fråga om studerande som fyllt 18 är, senast haft vårdnaden om den studerande, dels fader eller moder som stadigvarande sammanbor med sådan vårdnadshavare, I frå­ga om fosterbarn gäller vad som sägs om föräldrar i stället foster­föräldrarna.

'Lagen omtryckt 1974:483.

Prop. 1974:184

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 kap.

30 

§

Studiemedel enligt 1226 §§ utgår även för sådan sjukperiod som omfattar hela den studeran­des studietid under en termin. Detta gäller dock endast om ter­minen infaller närmast efter sådan termin under vilken den studeran­de bedrivit studier för vilka stu­diehjälp eller studiemedel utgått eller kunnat utgå.

Studiemedel enligt 1226 §§ utgår även för sådan sjukperiod som omfattar hela den studeran­des studietid under en termin. Detta gäller dock endast om ter­minen infaller närmast efter sådan termin under vilken den studeran­de bedrivit studier vid sådan läro­anstalt eller utbildningslinje som avses i 3 kap. 1 § och 4 kap. 1 §. Villkoret i 29 § andra stycket skall även vara uppfyllt under föregå­ende termin eller annan tidigare termin.

S kap.

1 § Den  som  uppburit  återbetalningspliktiga studiemedel  skall  återbe­tala dessa genom årliga avgifter.

Återbetalningspliktiga studieme­del som belöper på sjukperiod skall ej återbetalas enligt vad som framgår av 7780 §§.

60

Är den återbetalningsskyldiges betalningsförmåga på grund av sjukdom eller annan jämförlig or­sak varaktigt nedsatt, får han be­frias från kvarstående återbetal­ningsskyldighet.

Den som uppburit återbetal­ningspliktiga studiemedel för vuxenutbildning kan i vissa fall befrias från del av återbetalnings­skyldigheten enligt de närmare bestämmelser som meddelas av Kungl. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bemyndigande, av centrala studiestödsnämnden.

Är den återbetalningsskyldiges betalningsförmåga på grund av sjukdom eller annan jämförlig or­sak varaktigt nedsatt, får han be­frias från kvarstående återbetal­ningsskyldighet. Föreligger eljest synnerliga skäl får den återbetal­ningsskyldige även i annat fall be­frias från kvarstående återbetal­ningsskyldighet eller del därav.

Den som uppburit återbetal­ningspliktiga studiemedel för vuxenutbildning kan i vissa fall befrias från del av återbetalnings­skyldigheten enligt de närmare bestämmelser som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av centrala studie­stödsnämnden.

2    Riksdagen 1974. 1 saml. Nr 184

Prop. 1974:184

4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6. Bestämmelserna i 22 §, 23 § andra och tredje styckena samt 24 § studiehjälpsreglementet (1964:402) äger fortfarande tillämpning med avseende på studielån som beviljats enligt studiehjälpsreglementet, om ej låntagaren begär sådan förändring av återbetalningsvillkoren som avses i andra stycket.

Begär låntagare förändring av återbetalningsvillkoren för studielån enligt studiehjälpsreglementet (1964:402), skall lånet jämte ränta åter­betalas som om fråga vore om återbetalningspliktiga studiemedel enligt denna lag i dess lydelse enligt lagen (1974:483) om ändring i studiestöds­lagen samt punktema 6 a6 e.

Föreligger synnerliga skål får låntagare befrias från honom åvi­lande betalningsskyldighet även i annat fall än som avses i 24 § andra stycket studiehjälpsregle­mentet (1964:402).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1975,

2    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring

Härigenom förordnas att 19 kap, 4 och 7 §§ lagen (1962: 381) om allmän försäkring skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

19 kap.

4 §2

Avgift till sjukförsäkringen en-

Avgift till sjukförsäkringen en­

ligt 1 § eller sjukförsäkringsav-

ligt 1 § eller sjukförsäkringsavgift

gift enligt 2 § skall utgå med sju

enligt 2 § skall utgå med sju pro-

procent av det belopp, vara avgif-

cent av det belopp, vara avgiften

ten skall beräknas. För försäkrad

skall beräknas. För försäkrad som

som på grimd av undantagande

på grund av undantagande enligt

enligt 11 kap. 7 § ej omfattas av

11 kap. 7 § ej omfattas av sjuk-

sjukpenningförsäkringen eller för

penningförsäkringen eller för vil-

vilken försäkringen enligt 3 kap,

ken försäkringen enligt 3 kap. 11 §

11 § gäller med karenstid, beräk-

gäller med karenstid, beräknas

nas dock avgift enligt 2 § efter

dock avgift enligt 2 § efter den

den lägre procentsats som rege-

lägre procentsats som regeringen

ringen eller, efter regeringens be-

eller, efter regeringens bemyndi-

myndigande,   myndighet   faststäl-

gande, myndighet fastställer med

» Lagen omtryckt 1973: 908.

Med nuvarande lydelse avses i prop. 1974:132 föreslagen lydelse.

Prop. 1974:184

Nuvarande lydelse

ler med hänsyn till den inverkan undantagandet eller karenstiden bedömes få på försäkringens ut­gifter. Influtna avgifter fördelas mellan de allmänna försäkrings-kassoma till täckande av deras ut­gifter under året för sjukförsäk­ringsförmåner, inberäknat de ut­gifter för läkemedel och kostna­der enligt lagen (1974: 525) om ersättning för viss födelsekontrol­lerande verksamhet m. m,, som åvila kassorna, samt för förvalt­ning, till den del utgifterna icke täckas av statsbidrag enligt 7 §, För reglering av över- och under­skott skall finnas en fond, be­nämnd allmänna sjukför­säkringsfonden. Regering­en fastställer grunderna för över­förande av medel till och från fonden.

Föreslagen lydelse

hänsyn till den inverkan undanta­

gandet eller karenstiden bedömes

få på försäkringens utgifter. In­

flutna avgifter fördelas mellan de

allmänna försäkringskassorna till

täckande av deras utgifter under

året för sjukförsäkringsförmåner,

inberäknat de utgifter för läkeme­

del och kostnader enligt lagen

(1974: 525) om ersättning för viss

födelsekontrollerande verksamhet

m, m,, som åvila kassorna, samt

för förvaltning, till den dd utgif­

terna icke täckas av statsbidrag

enligt 7 §, Influtna avgifter sko­

la även täcka de kostnader som

under året uppkommit för centra­

la studiestödsnämnden i anledning

av att återbetalningspliktiga stu­

diemedel, som belöpa på studeran­

des sjukperiod, enligt studiestöds­

lagen (1973: 349) icke skola åter­

betalas, till den del kostnaderna

icke skola täckas med statliga me­

del enligt 7 § andra stycket. För

reglering av över- och underskott

skall finnas en fond, benämnd

allmänna sjukförsäk­

ringsfonden.

Regeringen

fastställer grunderna för överfö­

rande av medel till och från fon­

den,

I fråga om sådan arbetstagare hos redare som avses i 1 § första styc­ket förordningen (1958: 295) om sjömansskatt beräknas avgiften till sjukförsäkringen enligt procentsats som regeringen fastställer. Procent­satsen skall för visst år utgöra bestämd andel av den i första stycket angivna procentsatsen. Nämnda andel skall svara mot förhållandet mellan antalet svenska sjömän och hela antalet sjömän på svenska han­delsfartyg i medeltal för den 31 oktober under de tre år, som närmast föregått det år då procentsatsen fastställes. Hänsyn tages härvid ej till fartyg med en bruttodräktighet understigande trehundra registerton. Procentsatsen beräknas med två decimaler.

7§*

Statsbidrag utgår för varje år med en fjärdedel av allmän för­säkringskassas utgifter för sjukförsäkringsförmåner, inberäknat de ut­gifter för läkemedel ocb kostnader enligt lagen (1974: 525) om ersätt­ning för viss födelsekontrollerande verksamhet m, m,, som åvila kas­san, samt för förvaltning,

» Med nuvarande lydelse avses i prop. 1974:132 föreslagen lydelse.

Prop. 1974:184

6

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Statliga medel utgår vidare för varje år med en fjärdedel av de. kostnader som under året upp­kommit för centrala studiestöds­nämnden i anledning av att åter­betalningspliktiga studiemedel, som belöpa på studerandes sjuk­period, enligt studiestödslagen (1973: 349) icke skola återbetalas.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1975.

Prop. 1974:184

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet den 8 november 1974.

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Statsrådet Hjelm-Wallén anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om finansiering av sjukförsäkring för studerande m. rn. och anför.

Statsmakterna beslöt tidigare i år om en särskild sjukförsäkring för studerande (prop, 1974:14, SfU 1974:19, rskr 1974:265), I samband där­med uttalade departementschefen att han avsåg att senare för Kungl. Maj:t anmäla frågan om försäkringens finansiering (prop. 1974: 14 s. 111). Departementschefen förutskickade samtidigt att han skulle åter­komma till frågan om en ev. förändring av inkomstgränserna för det in­komstprövade tillägget (prop. 1974: 14 s. 114). Jag vill nu ta upp dessa frågor samt några andra frågor som rör studiestödet.

I en tidigare i höst avlämnad proposition (prop. 1974: 132) föreslås att sjukförsäkringsavgiften för löntagare slopas fr. o. m. den 1 januari 1975. Med hänsyn härtill bör enligt min mening den särskilda sjukför­säkringen för studerande inte heller finansieras genom en avgift för de studerande. Försäkrmgen bör i stället finansieras liksom fallet före­slås bli vid sjukförsäkringen för löntagare (prop, 1974: 132 s. 83) till 75 % genom arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring och till 25 % med statliga medel. På rekvisition av centrala studiestödsnämnden (CSN) bör riks­försäkringsverket årligen tillgodoföra studiemedelsfonden det belopp som således skall täckas genom socialförsäkringsavgiften och statliga medel. Några sådana statliga medel kommer inte att behöva tillskju­tas under innevarande budgetår. Vad jag nu föreslagit föranleder änd­ringar i lagen om allmän försäkring. Efter samråd med chefen för social­departementet föreslår jag därför att 19 kap. 4 och 7 §§ denna lag änd­ras. Dessutom bör i förtydligande syfte 5 kap. 1 § studiestödslagen (1973: 349) kompletteras med en upplysning om att återbetalningsplik­tiga studiemedel som belöper på sjukperiod i vissa fall inte skall åter­betalas,

CSN har i skrivelse den 13 september 1974 föreslagit vissa ändringar i de tidigare i år beslutade reglema om studiestöd under sjukdom. En­ligt CSN bör ändring göras i bl. a. 4 kap. 30 § studiestödslagen (1973:

Prop.1974:184

g

349, omtryckt 1974: 483). Enligt denna paragraf har den som på gmnd av sjukdom inte kan bedriva studier under en termin dock rätt till stu­diemedel för terminen, om han under föregående termin bedrivit stu­dier för vilka studiehjälp eller studiemedel utgått eller kunnat utgå. Enligt CSN förutsätter bestämmelserna i vissa fall att en prövning sker i efterhand av huruvida den studerande kunnat få studiehjälp eller stu­diemedel under föregående termin. En sådan prövning är enligt CSN svår att göra och kan i en del fall leda till olyckliga konsekvenser. Den kräver att man begär in uppgifter rörande förhållanden under den tidigare terminen, CSN anser att frågan om den studerandes rätt tiU fortsatt studiestöd under den förflutna terminen skall baseras bl, a, på den prognos som då kunde göras i fråga om studieframgång. Pröv­ningen mot sökandens ekonomi skall vidare enligt CSN göras utifrån en beräknad situation vid det tänkta ansökningstillfället. Vid en pröv­ning i efterhand torde, anför CSN, svåra bedömningsfall komma att uppstå med hänsyn till att de faktiska förhållandena då också är kända.

Avsikten med bestämmelserna i 4 kap, 30 § har i det avseende som CSN tar upp emellertid endast varit att likställa olika studerande. Den studerande bör, om han är sjuk under hela terminen, kunna få studie­medel enligt vanliga regler oavsett om han fått studiemedel under före­gående termin eller inte. Det enda som skall krävas är att han under föregående termin skall ha bedrivit studier vid läroanstalt eller utbild­ningslinje vid vilken studiehjälp eller studiemedel utgår enligt 3 kap. 1 § och 4 kap. 1 §. Vidare måste kunna faststähas att han då eller under tidigare termin har bedrivit sådana studier om minst en månad för vilka studiemedel utgår (jfr 4 kap. 29 § andra stycket). Någon prövning av inkomstförhållanden och prognos såvitt avser förhållanden under den tidigare terminen skall däremot aldrig ske. För att undvika tvekan om innebörden av bestämmelserna i 4 kap, 30 § bör emellertid bestämmel­serna förtydligas.

CSN har också föreslagit en ändring av 3 kap, 14 § och 4 kap, 31 § studiestödslagen, I dessa paragrafer anges att för sjukperiod som in­faller efter studietidens början utgår återbetalningsphktiga studiemedel resp, studiemedel endast om den studerande ingett ansökan om studie­stöd dessförinnan. Enligt CSN regleras däremot inte det fall att den studerande bhr sjuk före terminens början. Det kan enligt CSN inte krävas att en studerande i sådant fall ingett ansökan om studiestöd in­nan han insjuknar, CSN föreslår därför att sådan bestämmelse tas in i 3 kap, 14 § och 4 kap, 31 §, Enligt min mening gäller dock vad CSN föreslår redan nu. Huvudbestämmelserna om rätt till studiestöd under sjukdom finns i 3 kap, 13 § och 14 § första stycket samt 4 kap, 28 §, 29 § första stycket och 30 §, Vissa inskräkningar i den rätt som följer av dessa bestämmelser anges i andra bestämmelser i resp, kapitel. Något

Prop. 1974:184

9

krav på att den studerande skall ha ingett ansökan före studietidens början om hans sjukperiod börjat dessföriiman uppställs inte i dessa bestämmelser. För sådan studerande skall således återbetalningspliktiga studiemedel resp, studiemedel utgå för terminen om han i övrigt upp­fyller vad som krävs för rätt till studiemedel. Därvid gäller bl.a. att han skall ansöka om studiemedel inom den tid som CSN bestämt (jfr 4 kap, 11 § studiestödslagen).

Studerande under 20 år i gymnasial utbildning erhåller studiehjälp enligt bestämmelserna i studiestödslagen i form av bl, a, inkomstprövat tillägg. Sådant tillägg utgår fr. o. m, kvartalet efter det under vilket den studerande fyllt 17 år. Tillägget utgår med högst 75 och lägst 20 kr, i månaden. Till grand för inkomstprövningen ligger den studerandes och hans föräldrars sammanlagda taxerade inkomst vid senaste taxe­ring till statlig inkomstskatt. Är den studerande gift beaktas dock i stället för hans föräldrars taxerade inkomst hans makes taxerade in­komst. Den sammanlagda taxerade inkomsten får i regel inte överstiga 23 000 kr. för att fullt bidrag skall utgå och i regel inte 27 000 kr. för att bidrag överhuvudtaget skall utgå. Om den studerandes föräldrar har vårdnaden om annat barn än den studerande eller om föräldrarna är skyldiga att till fullgörandet av lagstadgad underhållsskyldighet utge underhållsbidrag till sådant annat barn, kan inkomstprövat tillägg utgå till studerande som inte är gift med fullt belopp även om inkomsten överstiger 23 000 kr, och med reducerat belopp även vid högre inkomst än 27 000 kr. Med taxerad inkomst jämställs en femtedel av den stu­derandes och hans föräldrars eller om den studerande är gift hans makes sammanlagda förmögenhet över 50 000 kr.

Reglerna om inkomstprövning och reduktion av det inkomstprövade tillägget har sedan 1972 motsvarat de regler som gällt för det statliga bostadstillägget (prop. 1972: 27, SfU 1972: 20, rskr 1972: 148). I en nyligen avlämnad proposition (prop. 1974: 150) angående riktlinjer för bostadspolitiken m. m. föreslås att gränsen för reducering av bostads­tillägget för bidragsåret 1975 höjs från 23 000 till 26 000 kr. för bam­familjer i statiigt taxerad inkomst. Samtidigt föreslås att reducering av tillägget vid inkomster däratöver skall ske med 15 % av överskjutande inkomst upp till 54 000 kr. och vid inkomst därutöver med 24 %. F. n. reduceras tillägget med 12, 18 resp. 24 % beroende på i vilket inkomst­skikt bidragstagaren befinner sig. Syftet med de föreslagna reglerna är att mildra de marginaleffekter som uppkommer vid nuvarande avtrapp-ning av tilläggen. Jag finner det naturligt att det samband som hittills rått mellan reglerna om statligt bostadstillägg och inkomstprövat tillägg upprätthålls. Jag förordar därför att saimna regler som föreslagits i prop. 1974: 150 som inkomstgräns för och reducering av statligt bo­stadstillägg från den 1 januari 1975 bör gälla också för det inkomst­prövade tillägget enligt studiestödslagen. Högsta belopp för inkomst-

Prop. 1974:184

10

prövat tillägg bör som hittills vara 75 kr. Vid beräkning av tilläggets storlek bör de regler gälla för vilka redogjordes i prop. 1972: 27 (s. 2730). Om reducering, som jag således bar föreslagit, sker med 15 %. kan månadsbeloppet komma att utgå med belopp som slutar på 50 öre. Belopp i inkomstprövat tillägg som skall betalas ut till studerande bör av administrativa skäl alltid avmndas till helt krontal. Det bör ankom­ma på Kungl. Maj:t att i särskild ordning meddela bestämmelse om sådan avrundning.

Även när det gäller studiehjälp i form av behovsprövat tillägg och återbetalningsphktiga studiemedel bör inkomstgränsen höjas till 26 000 kr. i statligt taxerad inkomst.

Befrielse från skyldighet att återbetala återbetalningspliktiga studie­medel kan meddelas i vissa fall enligt 5 kap. 60 § studiestödslagen. Dels kan den som fått studiemedel för vuxenutbildning befrias från viss del av sin återbetalningsskyldighet. Dels kan den vars betalningsför­måga är varaktigt nedsatt på grand av sjukdom eller annan jämförlig orsak befrias från återbetalningsskyldighet. Är den återbetalningsskyl­diges betalningsförmåga visst år nedsatt, kan enligt andra bestämmel­ser i 5 kap. studiestödslagen på ansökan av honom beslutas att avgift för året inte skall utgå eller skall nedsättas. I sällsynta undantagsfall kan det hända att den återbetalningsskyldige främst anför andra skäl än ekonomiska för befrielse från återbetalningsskyldighet eller del där­av. I sådant fall kan befrielse f. n. inte meddelas enligt studiestödslagen. Om i sådant fall synnerliga skäl för befrielse föreligger, bör befrielse emellertid kunna meddelas. Synnerliga skäl bör t. ex. anses föreligga om omyndig uppburit studiemedel som kommit annan än honom till nytta. En bestämmelse om befrielse då synnerliga skäl föreligger bör föras in i 5 kap. 60 § studiestödslagen. Motsvarande bestämmelse bör även gälla i fråga om studielån enligt det tidigare studiehjälpsregle­mentet (1964: 402). Den bör tas in i punkt 6 övergångsbestämmelserna till studiestödslagen. Fråga om befrielse i fall varom nu är fråga bör enligt min mening i vart fall till en början prövas av regeringen. Det ankommer emellertid på regeringen att avgöra vem som skall besluta i sådana ärenden,

1 3 kap, 24 § studiestödslagen finns en bestämmelse om avrundning i fall då studiehjälp skall utgå för mindre tid än en månad. Visst for­mellt förtydligande av bestämmelsen bör nu ske. Med hänsyn till att myndighetsåldern sänkts bör en formell ändring ske i 3 kap. 27 § stu­diestödslagen. Vidare bör med hänsyn till nya regeringsformen orden "Kungl. Maj:t" och "Konungen" i studiestödslagen bytas ut mot ordet "regeringen". Jag avser att senare återkomma till Kungl, Maj:t med de övriga förslag om ändringar i studiestödslagen som kan föranledas av den nya regeringsformen.

Prop. 1974:184

11

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t dels föreslår riksdagen att antaga inom utbildningsdepartementet upp­rättade förslag till

1,

lag om ändring i studiestödslagen (1973: 349),

2,

lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkring,

dels föreslår riksdagen att medge att anslagen Studiebidrag m, m, och Studiemedelsfonden under åttonde huvudtiteln för budgetåret 1974/ 75 får belastas med de kostnader som föranleds av vad jag i det före­gående har föreslagit i fråga om studiehjälp i form av inkomstprövat tillägg, behovsprövat tillägg och återbetalningspliktiga studiemedel.

Med bifall av vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUS BOKTR. STOCKHOLM 1974     740491