Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:174 Regeringens proposition

1978/79:174

om avveckling av nämnden för sjukvårds- och socialvårdsbyggnader

(NSB);

beslutad den 22 mars 1979.

Regeringen föreslår riksdagen att aniaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

HEDDA[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås all nämnden för sjukvårds- och socialvårdsbygg­nader (NSB) skall avvecklas. Nuvarande granskning och godkännande av enskilda byggnadsobjekl ersätts av samråd och kontinuerligt erfarenhetsut­byte mellan sjukvårdshuvudmännen och Spri. Nämnden föreslås upphöra fr. o. m. den 1 juli 1979.

1   RiksJagni 1978:79. / saml. Nr 174

Prop. 1978/79:174

Förslag till

Lag om ändring i sjukvårdslagen (1962:242)

Härigenom föreskrivs all 8 § sjukvårdslagen' skall upphöra att gälla.

Denna lag iräder i kraft den 1 juli 1979.

' Senaste lydelse 1978:669.

Prop. 1978/79:174

Uldrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-03-22

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om avveckling av nämnden för sjukvårds- och social­vårdsbyggnader (NSB)

1 proposiiion om ålgärder mot krångel och onödig byråkrati m. m. (1978/ 79:111 bilaga 4) har anmälts atl en särskild proposiiion i enlighel med decentraliseringsuiredningens förslag om avveckling av nämnden för sjukvårds- och socialvårdsbyggnader (NSB) skall läggas fram under våren 1979.

1. Inledning

Enligt 8 §sjukvårdslagen(1962;242)skall sjukvårdshuvudmännens förslag lill byggnadsarbeten för vissa sjukvårdsändamål granskas av staten. Sjukhus får inie byggas förrän förläggningen av sjukhuset inom orten och ritningar för sjukhuset godkänts. Även siörre lill- eller ombyggnad av sjukhus skall godkännas.

I 2 § sjukvårdskungörelsen (1972:676) anges vilka byggnadsarbeten som omfattas av beslämmelserna. Granskningen är begränsad lill sjukhus och omfatlar t. ex. inte vårdcenlraler. Enligl 3 S kungörelsen prövar NSB ärenden om föriäggning av sjukhus och granskar ritningar för arbetena. Om ell ärende omfattar en medicinsk fråga av "siörre principiell räckvidd" skall NSB med egel yttrande överlämna ärendet till socialstyrelsen för avgörande. Besvär över NSB:s beslul prövas av regeringen.

Enligt sin instruktion (Kungl. brev 1967-11-17), skall NSB handlägga frågor om byggnadsplanering inom hälso- och sjukvården samt socialvården, varvid det särskilt åligger nämnden au

"godkänna föriäggning av sjukhus samt ritningar för sjukhus och andra anstalter enligl härom gällande särskilda beslämmelser,

granska förslag till anläggningar och byggnader inom barna- och åldrings­vården,

1 * Kiksduat-ii I97S 7>j, I suml.  V;- / 7J

Prop. 1978/79:174

4

tillhandagå myndigheter, huvudmän för sjukvårds- och socialvårdsbygg­nader samt andra med råd och upplysningar inom silt verksamhetsområ­de".

Ärenden enligl den första punklen i instruktionen, dvs. sådana som avser sjukhus och sjukhem, svarar för en stor del av nämndens arbeie trots atl antalet sådana ärenden är relalivl litet. Anlalel ärenden som avser byggnader för barna- och åldringsvård har krafiigl reducerats under 1970-ialei sedan den obligatoriska granskningen av ritningar till barnstugor och ålderdomshem upphört.

Antalsmässigl dominerar ärenden enligl den tredje punklen i instruktio­nen, där ell mycket slorl anlal ärenden avser vårdhem, inackorderingshem m. m. för psykiskt utvecklingsstörda. NSB biträder här socialstyrelsen vid rådgivning, granskning och fastställande av antalel platser för vilka anord­ningsbidrag kan utgå. På likartal sätt biträder NSB socialstyrelsen vid rådgivning lill huvudmän och enskilda angående ulformning av barn- och ungdomshem samt inackorderingshem och behandlingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare. NSB lämnar vidare underlag för fastställande av anlalel slatsbidragsberäitigade platser.

Länsslyrelserna remitterar i enlighel med tillämpningsföreskrifterna lill siadgan (1970:88) om enskilda vårdhem byggnadsärenden beträffande sådana vårdhem lill nämnden för all få sakkunnigyilranden och förslag lill plalsanlal.

NSB har vidare ell nära samarbele med nämnden för undervisningssjuk­husens utbyggande (NUU), som enligt sin instruktion remitterar ny-, om-och illlbyggnadsärenden avseende undervisningssjukhus lill nämnden för yttranden och godkännande.

Nämnden beslår av ordförande, sju andra ledamöler saml en verkställande ledamot som samlidigl är direktör för nämndens kansli. Samlliga förordnas av regeringen. Nämndens nuvarande ledamöler är förordnade t. o. m. den 30 juni 1979.

Till silt förfogande har nämnden ell kansli. Föruiom direktören, som också är chef för byggnadsavdelningen vid sjukvårdens och socialvårdens plane­rings-och rationaliseringsinstitut (Spri), finns vid kansliet en byrådirektör och två assistenter. Med beredning av byggnadsärenden biträder i första hand sex tjänstemän vid Spri:s byggnadsavdelnings granskningssektion.

Koslnaderna för NSB:s verksamhei uppgår för innevarande budgetår lill 540 000 kr. Spri:s kostnader för NSB:s nuvarande verksamhei kan uppskattas uppgå lill 1,2 milj. kr. för år 1978.

Decentraliseringsutredningen föreslår i sill delbetänkande (Ds Kn 1977:6) om decentralisering av beslut om hälso- och sjukvårdens byggnadsinveste­ringar att den nuvarande statliga regleringen ersätts av etl system med generella riktlinjer och en fortlöpande rådgivning belräffande enskilda byggnadsobjekt. När det gäller utformningen av byggnader och granskning av ritningar konslaterar ulredningen alt utvecklingen gått mot ökad över-

Prop. 1978/79:174

5

ensstämmelse i huvudmännens och NSB:s uppfattning. Ulredningen anser att detta aren följd bl. a. av all huvudmännen fått ökade planeringsresurser och att Spri har utökat sin planering och rådgivning.

Decentraliseringsutredningen har också särskilt pekat på de förändrade förutsättningar som följer av alt personalen fått ell lagsladgal inflytande på arbetsmiljöns utformning. Utredningen anser atl personalens befogenheter kompletterar del avgörande inflytande som måste åvila de poliliskl valda och ekonomiskt ansvariga förtroendemännen. Ulredningen pekar också på riskerna med tvingande beslämmelser som inle följs upp och som saknar sanktioner mot överträdelser. Den relativt betungande administrationen utgör enligt utredningen elt ytteriigare moliv för förändring.

Decentraliseringsutredningen föreslår all samråd om byggnadsobjektens utformning skall vara frivilligt. Del är emellertid enligt utredningens upplänning vikligt atl på olika sätt stimulera ulvecklingen av den erfaren­hetsbank som finns inom NSB och Spri. Del kan ske genom alt l.ex. Landstingsförbundet verkar för all sjukvårdshuvudmännen tillvaratar möjlighelerna till samråd om förslag till utformning av sjukvårdsanlägg­ningar.

Ulredningen anser atl Spri skall ha ansvarel för utbyte av erfarenheler om sjukhusbyggnaders utformning. Ärenden som har siörre medicinsk räckvidd bör kunna bedömas gemensamt med socialstyrelsen.

Decentraliseringsutredningen anser alt NSB kan avvecklas, om förslagel lill nya handläggningsformer realiseras. NSB:s uppgift all biträda olika organ i handläggningen av ärenden om andra byggnader än för hälso- och sjukvår­den, och att bereda ärenden åt NUU, bör också kunna föras över till Spri.

NUU:s verksamhei berörs i övrigl inte av det föreslagna syslemet. Enligl decentraliseringsuiredningens uppfattning finns det emellerlid skäl atl se över formerna för det samarbele mellan staten och sjukvårdshuvudmännen som bl.a. reglerar investeringarna i undervisningssjukhusen. En sådan översyn bör aktualiseras genom förhandling mellan de berörda sjukvårdshu­vudmännen och staten.

Om del behövs bör enligl uiredningens mening socialdepartementets sjukvårdsdelegation kunna la upp frågan om samråd belräffande byggnads­objekt.

1 ulredningsarbelet har decentraliseringsutredningen samråll med hälso-och sjukvårdsutredningen (S 1975:04) och siatskonirollkommiltén (Kn 1976:06).

Belänkandet har remissbehandlals. Remissyttranden har avlämnats av socialstyrelsen, NSB, statskontoret, riksrevisionsverkel, arbetsmarknadssty­relsen, omsorgskommittén. Landstingsförbundet, Svenska kommunförbun­del, Spri, LO, TCO och SACO/SR. Vidare har remissyttranden inkommit från samlliga sjukvårdshuvudmän utom Kristianstads läns landsting och Gotlands kommun.

Samlliga remissinslanser utom NSB tillstyrker all sjukvårdslagen ändras så

Prop. 1978/79:174

all del obligatoriska kravet på delaljgranskningoch godkännande av ritningar upphör. Socialstyrelsen som i princip ansluler sig lill denna uppfattning, hävdar dock atl NSB bör vara kvar för en obligatorisk granskning som dock inle skulle innebära en skyldighet för huvudmännen att följa NSB:s synpunkter och påpekanden. Övriga remissinslanser anser atl NSB bör avskaffas.

2. Föredragandens överväganden

Decentraliseringsutredningen föreslår att ett frivilligt samråd mellan sjukvårdshuvudmännen och etl centralt rådgivningsorgan skall ersätla nuvarande system med obligatorisk granskning och godkännande av enskilda byggnadsobjekl. Enligt min mening ligger detta väl i linje med allmänna strävanden alt genom decentralisering av arbetsuppgifter och beslutanderätt från centrala myndigheter till regionala och lokala organ förbätlra servicen till medborgarna och öka möjligheterna lill demokratiskt inflylande.

Behovel av slarkl ökade insalser inom bl.a. äldrevården, stigande personalkostnader och begränsat ekonomiskl utrymme för en expansion har skapat etl starkl ralionaliseringsmedveiande hos huvudmännen. De olika sjukvårdsbyggnadernas ulformning har myckel stor betydelse för sjukvår­dens utveckling och ekonomi.

Huvudmännen har goda möjligheler all genom medverkan av personalen tillgodogöra sig kunskaper och erfarenheler hos olika personalkategorier. Personalens ökade möjligheler all påverka arbetsplatsernas ulformning kan vara svår alt förena med en statlig detaljprövning av byggnadernas ulform­ning.

Huvudmännen bör därför ges det samlade ansvaret för planering och de­taljutformning av enskilda vårdbyggnader. Della bör också ge bällre förutsättningar för en smidigare anpassning av planeringen till ändrade för­hållanden.

Förutsättningen för en alll mer utvecklad dialog mellan cenirala organ och huvudmännen har successivt förbättrats dels genom Spri:s metodarbete, dels genom au huvudmännen till följd av förbättrade egna planeringsresurser i ökad utsträckning kunnai tillgodogöra sig resultaten av delta arbeie. Huvuddelen av NSB:s insatser har redan fält en rådgivande karaktär genom de arbelsformer som utvecklats. Genom underhandssamial och förhandsul-låianden har NSB:s slutliga beslul ofia blivit en formell bekräftelse på ställningstaganden som vuxit fram i ett lidigare planeringsskede i kontakten mellan NSB/Spri och huvudmannen.

Huvudmännen har vidare i ökande utsträckning konsulterat Spri/NSB om t. ex. öppenvårdsanläggningar som inte omfattas av NSB;s obligatoriska granskning. Goda betingelser finns således för en fortsall och ulbyggd samverkan baserad på etl frivilligt åtagande mellan huvudmännen och ett

Pron. 1978/79:174

7

centralt rådgivningsorgan. Ansvaret för erfarenhetsutbytet bör ligga på Spri. NSB bör därför avvecklas.

Detta förutsätter att kravet på godkännande före igångsättning av sjuk-husbyggnalion upphör genom alt 8 § sjukvårdslagen upphävs och följdänd­ring görs i sjukvårdskungörelsen.

Vid remissbehandlingen av decentraliseringsuiredningens förslag har socialstyrelsen och NSB hävdat att en huvudsaklig nackdel med atl slopa den obligatoriska granskningsverksamheten skulle vara all överblicken över del svenska sjukvårdsbyggandet skulle förioras. Del är uppenbart atl nuvarande system med obligalorisk granskning gett huvudmännen värdefull tillgång lill den samlade erfarenhel som finns inom NSB/Spri. Jag utgår från att Spri kommer all finna former för dokumentation och spridning av dessa erfarenheter. Landstingsförbundet har i sill remissvar förklarat sig berett atl medverka lill att huvudmännen träffar överenskommelse med Spri om ömsesidig information och samråd i byggnadsfrågor inom huvudmännens område.

Det är min förhoppning atl ett ökal utrymme skall kunna ges åt utvecklingsarbete och samråd om mer komplicerade byggnadsprojekt.

Jag anser det viktigt att ock,så socialstyrelsen medverkar i utvecklingsar­betet, 1 socialstyrelsens tillsynsansvar för hälso- och sjukvården ingår all se lill atl vården bedrivs i lokaler som medger god vårdstandard. Del nuvarande samarbetet mellan Spri och socialstyrelsen bör därför fortsätta och vidareut­vecklas. Till decentraliseringsuiredningens förslag beträffande handlägg­ningen av frågor som har siörre medicinsk räckvidd avserjag atl återkomma i proposiiion om socialstyrelsens framtida uppgifter och organisation.

En beiydande del av NSB:s verksamhei innefattar uppgifter som faller utanför sjukvårdslagens beslämmelser och där uppdragsgivaren är andra statliga myndigheter. De arbeismässigt dominerande delarna av dessa uppgifier avser omsorgsvården, de enskilda vårdhemmen saml nyklerhets-och narkomanvården.

Elt stort antal av NSB:s ärenden utgörs av remisser från socialstyrelsen avseende olika typer av anläggningar för psykiskt utvecklingsslörda. NSB gör också med hjälp av Spri betydande insatser i fråga om granskning av enskilda anläggningar inom delta område. Däremot har utvecklingsarbetet av funk­tions- och lokalprogram m. m. varit begränsat. Enligl min mening kan i dagens läge knappast anföras några motiv för denna skillnad mellan sjukvården och omsorgs vården. Etl mer långsiktigt och generellt utveck­lingsarbete bör vara riktpunkten även på det senare områdei. Etl sådant arbete kan dock vara svårförenligt med tillämpningen av nuvarande omsorgslag. I avvaktan på resultatet av pågående översyn av lagstiftningen framstår del som mesl lämpligt atl Spri i samråd med huvudmännen och socialstyrelsen påbörjar ell mer långsiktigt ulvecklingsarbele avseende funktions- och lokalprogram saml att socialstyrelsen tills vidare vid behov kan remittera ärenden  lill Spri  för viss byggnadsieknisk granskning i

Prop. 1978/79:174

8

samband med godkännande av inrättningar för psykiskt utvecklingsstörda. Jag vill här erinra om au lokaler för inackorderingshem m. m. inom omsorgsvården numera i slor utsträckning förhyrs av huvudmännen, samt alt bidragen till anordnande av institutioner för psykiskt utvecklingsstörda föreslås upphöra (prop. 1978/79:85). Med avskaffandet av anordningsbi­dragen bortfaller den granskning som är direkt föranledd av slalsbidragsbe-siämmelserna.

Enskilda vårdhem (exkl. omsorgsvården)godkänns av länsslyrelserna som enligl socialstyrelsens anvisningar bör inhämta yttrande från NSB före sina ställningstaganden. Anläggningarna, som regelmässigt är relalivl små och tekniskt okomplicerade, bör i stället från byggnadsteknisk synpunkl kunna granskas av resp. landsting.

Socialstyrelsens remisser till NSB i fråga om inackorderings- och behand­lingshem inom nykterhets- och narkomanvården avser atl få underlag för erforderiigt godkännande för statsbidrag. Del planerade överförandet till kommunala huvudmän av det samlade resursansvaret för olika vårdinstit­utioner innebär all dessa ärenden minskar i omfattning. Kvar torde i huvudsak bli elt mindre antal ärenden rörande inrättande av i enskild regi bedrivna behandlingshem inom narkomanvården, där även fortsättningsvis ell godkännande kommer att erfordras som grund för utbetalning av Slatsbidrag. Elt sådani slalsbidragsärende kräver överiäggningar med huvud­mannen, berörda kommuner elc. Jag avser atl återkomma lill frågan om handläggning av denna typ av arbetsuppgifter i propositionen om socialsty­relsens framtida uppgifter och organisation. T. v. bör erforderlig granskning kunna ulföras av Spri.

Uiöver redovisade ärenden får NSB också ta emot vissa remisser från NUU belräffande byggnadsarbeten vid de sjukhus som bedriver läkarutbildning och forskning. Etl fiertal berörda remissinslanser - bl. a. Landstingsför­bundet - framhållit behovel av en översyn även av NUU:s verksamhei. Denna verksamhei hänger emellertid samman med olika avtal mellan sjukvårdshuvudmännen och staten och kan därför inte prövas i detta sammanhang. NSB:s nuvarande rådgivning till NUU bör kunna övertas av Spri, Jag föreslår atl NSB upphör fr. o. m. den 1 juli 1979. Förutom direktören - som tillika är chef för Spri:s byggnadsavdelning -finns vid nämndens kansli en byrådirektör och två assistenter. Medel för verksamheten beräknas under det i statsbudgeten under V. Socialdeparte­mentet anvisade anslagel E 2. Nämnden för sjukvårds- och socialvårdsbygg­nader. För budgetåret 1979/80 har föreslagits elt anslag om 572 000 kr. (prop. 1978/79:100, bil. 8). Medel ur förevarande anslag bör ulnyltjas lill bestridande av evenluella utgifter under erforderlig övergångstid.

Prop. 1978/79:174

9

3. Hemställan

Med hänvisning lill vad jag anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen atl

antaga  inom socialdepartemenlet upprättat förslag till lag om ändring i sjukvårdslagen (1962:242).

4. Beslut

Regeringen ansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredraganden har lagt fram.