Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 114 år 1973

Prop. 1973:114

Nr 114

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i kommunalla­gen (1953:753), m. m.; given Stockholms slott den 6 april 1973.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över civilärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departementschefen hemställt.

Under Hans Maj:ts

Min aUernådigste Konungs och Herres frånvaro,

enligt Dess nådiga beslut:

CARL GUSTAF

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås all kommunallagen ändras så all kommunema får bättre rådrum än f. n. för budgetarbetet. Enligt förslaget skall kommunfullmäktige fastställa utgifts- och inkomststal samt uldebite­ringsgrund vid sammanträde före utgången av november i stället för som f. n. under oktober. Tidsfristerna för kommunstyrelsens och facknämn­dernas budgetarbete förskjuts i motsvarande grad.

Lagändringarna avses träda i kraft den 1 juli 1973.

1 Riksdagen 1973. 1 samL Nr 114

Frop. 1973:114

1 Förslag till

Lag om ändring i kommunallagen (1953:753)

Härigenom förordnas, att 13, 54, 69, 70 och 72 §§ kommunallagen (1953:753)' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 §

Sammanträden skola av kommunfullmäktige hällas enligt ordning, som bestämmes av fullmäktige. Sammanträde skall ock hållas, när länsstyrel­sen därom förordnar eller kommunstyrelsen eller de flesta av fuUmäktige det begära eller ordföranden finner det nödigt.

Vid sammanträde före utgången av juni månad eller, där enUgt 65 § så bestämts, vid sammanträde senare under året fattas beslut i anledning av berättelsen om föregående årets räkenskaper och förvaltning.

Vid sammanträde i oktober må-

Vid sammanträde/öre utgången

nad fastsläUes kommunens utgifts- av november månad fastsläUes

och inkomststal.

kommunens utgifts- och inkomst-

stat.

Vid sammanträde före utgången av december månad förrättas val till de befallningar inom kommunen, vilka vid årets slut bliva lediga. Ar dä allmänna val av fullmäktige ägt rum förrättas valen av de nyvalda fullmäktige. Dessa förrätta även andra val, avseende tid efter utgången av nämnda år, vilka ankomma på fullmäktige.

Skulle   beträffande   viss   kom-

Skulle   beträffande   viss   kom-

mun   utgifts-   och   inkomslslaten        mun   utgifts-   och   inkomststalen

till följd av särskilda förhållanden icke kunna fastställas i oktober månad, skall vid sammanträde i denna månad fastställas grunden för utdebitering av den allmänna kommunalskatt, som ingår i preli­minär skatt för inkomst under nästföljande år. Därefter skall vid sammanträde före utgången av de­cember månad kommunens ut­gifts- och inkomslslat fastställas; om skäl därtill äro, må därvid annan uldebiteringsgrund faststäl­las än som beslutats vid samman­trädet i oktober månad.

lill följd av särskilda förhållanden icke kunna fastställas före utgång­en av november månad, skall se­nast vid sammanträde i denna må­nad fastställas grunden för utde­bitering av den allmänna kommu­nalskatt, som ingår i preliminär skatt för inkomst under nästföl­jande år. Därefter skall vid sam­manträde före utgången av decem­ber månad kommunens ulgifts-och inkomststat fastställas; om skäl därtill äro, må därvid annan uldebiteringsgrund fastställas än som beslutats tidigare.

Lagen omtryckt 1969:765.

Prop. 1973:114

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

54 §

Förslag till utgifts- och in­komstslat skall före september månads utgång uppgöras av kom­munstyrelsen; i kommun, där ut­gifts- och inkomststaten jämlikt 13 § femte stycket fastställes efter oktober månads utgång, må emel­lertid statförslaget uppgöras sena­re än nyss är sagt, dock före no­vember månads utgång. För upp­rättande av förslag till utgifts- och inkomslslat skola kommunens öv­riga nämnder före den 1 septem­ber, där ej annan tid bestämmes av kommunstyrelsen, till styrelsen in­giva sina särskilda statförslag för det nästföljande året.

Förslag till utgifts- och in­komststat skall före oktober må­nads utgång uppgöras av kommun­styrelsen; i kommun, där utgifts-och inkomslslaten jämlikt 13 § femte stycket fastställes efter no­vember månads utgång må emel­lertid slatförslaget uppgöras sena­re än nyss är sagt, dock före no­vember månads utgång. / kommun som nu sagts skall kommunstyrel­sen före oktober månads utgång uppgöra förslag till utdebiterings-grund. För upprättande av förslag till utgifts- och inkomslslat skola kommunens övriga nämnder före den 1 oktober, där ej annan tid bestämmes av kommunstyrelsen, till styrelsen ingiva sina särskUda slatförslag för del nästföljande året. Förslaget lill utgifts- och inkomststal skall från och med dagen för kungörandet av del sammanträde med kommunfullmäktige, vid vilket staten skall fastställas, vara offentligen tillgängligt på lämpUgt ställe, som tillkännagives i kungörelsen.

På nämnda sammanträde upplages slatförslaget lill granskning och fastställelse. Därvid skola anslag till utgifter, om vilka kommunfullmäk­tige icke tidigare fattat beslut, samt därmed sammanhängande frågor särskilt bUva föremål för överläggning och avgörande.

69 §

Med det belopp för skattekrona och skalteöre, som bestämts till utdebitering för ett år, skall utgöras dels sådan allmän kommunalskatt, som ingår i preliminär skall för inkomsl under detta år, dels ock sådan allmän kommunalskatt, som ingår i slutlig skatt på grund av nästföljande års taxering.

Har jämUkt 13 § femte stycket annan uldebiteringsgrund slutligen fastställts än som beslutats vid sammanträde med kommunfull­mäktige i oktober månad, skall den allmänna kommunalskatt, som ingår i den prehminära skal-

Har jämUkt 13 § femte stycket annan uldebiteringsgrund slutligen fastställts än som beslutals vid sammanträde med kommunfull­mäktige före utgången av novem­ber månad, skall den allmänna kommunalskall, som ingår i den

;* Riksdagen 1973. 1 saml Nr 114

Prop. 1973:114

Nuvarande lydelse len för inkomsl under nästföljan­de år, utgöras efter den tidigare bestämda grunden, varemot den allmänna kommunalskatt, som in­går i slutlig skatt på grund av del därnäst följande årets taxering, skall utgöras efler den utdebite­ring, som bestämts i samband med utgifts- och inkomststatens fast­ställande.

Föreslagen lydelse preliminära skatten för inkomst under nästföljande år, utgöras ef­ter den tidigare bestämda grun­den, varemot den aUmänna kom­munalskatt, som ingår i slutlig skatt på grund av det därnäst föl­jande årets taxering, skall utgöras efler den utdebitering, som be­stämts i samband med utgifts- och inkomstslatens fastställande.

70

§

Kommunstyrelsen åligger att, sedan kommunens utgifts- och in­komslslat fastställts och beslut om utdebitering till församling och skoldistrikt delgivits styrelsen, ofördröjligen underratta länssty­relsen och vederbörande lokala skattemyndighet om det belopp för skattekrona och skalleöre, som beslämts till utdebitering för nästkommande år. Samtidigt skall kommunstyrelsen underrätta läns­styrelsen om det sammanlagda be­lopp, som för nämnda år beslutats till utdebitering på grundval av det löpande årets taxering till kommu­nal inkomstskatt.

1 kommun, där utgifts- och in­komslslaten jämlikt 13 § femte stycket fastställts efter oktober månads utgång, skall så snart utde­biteringen för den preliminära skallen fastställts särskild under­rättelse härom lämnas lill den lo­kala skaltemyndigheten.

Kommunstyrelsen åligger att, sedan kommunens utgifts- och in­komstslat fastställts och beslut om utdebitering till församling delgivits styrelsen, ofördröjligen underrätta riksskatteverket, läns­styrelsen och vederbörande lokala skallemyndighet om del belopp för skattekrona och skatteöre, som bestämts lill utdebitering för nästkommande år. Samtidigt skall kommunstyrelsen underrätta läns­styrelsen om det sammanlagda be­lopp, som för nämnda år beslutals till utdebitering på grundval av det löpande årets taxering lill kommu­nal inkomstskatt.

I kommun, där- utgifts- och in­komslslaten jämlikt 13 § femte stycket fastställts efter november månads utgång, skall så snart utde­biteringen för den preliminära skatten fastställts särskild under­rättelse härom lämnas lill riksskat­teverket, länsstyrelsen och den lo­kala skattemyndigheten.

Har kommunfullmäktige ef före utgången av oktober månad fattat beslut om utdebitering, skall kom­munstyrelsen ofördröfligen under­rätta riksskatteverket, länsstyrel­sen och den lokala skatte myndig-

Prop. 1973:114

Nuvarande lydelse

5

Föreslagen lydelse

heten om styrelsens förslag till uldebiteringsgrund saml om be­slut om utdebitering till försam­ling.

72

§

2

man. Kommunen äger av statsverket såsom förskott uppbära del belopp, som på grundval av taxeringsnämnds beslut visst år (taxeringsåret) rörande taxering till kommunal inkomstskall beslutats till utdebitering för nästkommande år. Vad sålunda beslutats till utdebitering ingår i kommunens fordran hos statsverket vid ingången av året näst efler del, då beslutet fattades. Förskottet avräknas mot den allmänna kommunal­skatt, som kommunen äger uppbära av statsverket på grundval av taxeringen under året efter del, dä förskottet enligt bestämmelsema i fjärde stycket utanordnas.

Kommun äger av statsverket uppbära allmän kommunalskall med belopp, motsvarande vad som skulle utgå på grundval av det antal skattekronor och skatteören, som vid taxering för visst år påfö­ras de till kommunen skallskyldi­ga, efter det belopp för skatte­krona och skalteöre, som be­slämts till utdebitering för näst­föregående år. Har jämlikt 13 § femte stycket annan uldebite­ringsgrund slutligen fastställts än som beslutats vid sammanträde med kommunfullmäktige ; okto­ber månad, skall till grund för utbetalningen läggas den utdebite­ring, som beslämls i samband med utgifts- och inkomstslatens fast­ställande. Har dödsbo enligt 75 § kommunalskatielagen medgivils befrielse från att erlägga allmän kommunalskatt, skall belopp, som kommunen eljest ägde uppbära av statsverket, nedsättas i motsvaran­de mån.

Kommun äger av statsverket uppbära allmän kommunalskatt med belopp, motsvarande vad som skulle utgå på grundval av det antal skattekronor och skalteören, som vid taxering för visst år påfö­ras de till kommunen skattskyldi­ga, efter det belopp för skatte­krona och skalteöre, som be­stämts tUl utdebitering för näst­föregående år. Har jämUkl 13 § femte stycket annan utdebite-. ringsgrund slutligen fastställts än som beslutats vid sammanträde med kommunfullmäktige/öre ut­gången av november månad, skall till grund för utbetalningen läggas den utdebitering, som bestämts i samband med utgifts- och in­komstslatens fastställande. Har dödsbo enligt 75 § kommunal­skatielagen medgivits befrielse från att erlägga allmän kommunal­skatt, skall belopp, som kommu­nen eljesl ägde uppbära av stats­verket,   nedsättas   i   motsvarande

2 Senaste lydelse 1971:189.

Prop. 1973:114

6

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Är antalet hos länsstyrelsen registrerade kyrkobokförda invånare i kommunen vid mitten av augusti månad taxeringsåret större än det var vid mitten av augusti månad två år tidigare skall förskott, beräknat enligt andra stycket, ökas i förhållande till ökningen i kommunens invånarantal mellan angivna lidpunkter. Sådant ökat förskott ingår i kommunens fordran hos statsverket och avräknas enligt andra stycket. Länsstyrelsen skall senast den 10 september lämna kommunen uppgift om det invånar­antal och del däremot svarande uppräknade skatteunderlag, som skall ligga lill grund för beräkningen.

Belopp, som vid ingången av ett år utgör kommunens fordran hos statsverket enligt första, andra och tredje styckena, skall länsstyrelsen under samma år ulanordna till kommunen med en sjättedel å åttonde dagen i var och en av månaderna januari, mars, maj, juli, september och november. Är kommunens fordran icke uträknad vid utbelalningstillfället i januari månad, skall vid detta tillfälle utbetalas samma belopp som utbetalas i november månad nästföregående år; dock må länsstyrelsen, då särskilda skäl föranleda därtill, förordna att utbetalning skall ske med an­nat belopp. Därest det i januari månad utbetalade beloppet icke motsva­rar en sjättedel av kommunens fordran, skall härav betingad jämkning ske av det belopp, som utbetalas i mars månad.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1973.

Prop. 1973:114

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse

Härigenom förordnas, att 83 § lagen (1961:436) om församlingsstyrel­se' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

83

Kyrkorådet åligger att, sedan församlingens utgifts- och in­komststat faslställls, ofördröjligen giva kommun, i vilken församling­en är belägen, del av beslutet. På sätl i kommunallagen är stadgat har kommunens styrelse därefter att underrätta länsstyrelsen och vederbörande lokala skaltemyn­dighet för debitering och uppbörd av församlingsskatt.

Kyrkorådet åligger att, sedan församlingens utgifts- och in­komslslat fastställts, ofördröjligen giva kommun, i vilken församUng­en är belägen, del av beslutet. På sätt i kommunaUagen (1953:753) är stadgat har kommunens styrelse därefter att underrätta riksskatte­verket, länsstyrelsen och vederbö­rande lokala skattemyndighet för debitering och uppbörd av försam­lingsskatt.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1973.

' Lagen omtryckt 1972:228.

Prop. 1973:114

Utdrag av protokollet över civilärenden, hållet inför Hans Majl Konung­en i statsrådet på Stockholms slott den 6 april 1973.

Närvarande: Ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för civildepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om senare­läggning av kommunernas budgetbeslut och anför.

Inledning

Kommuns utgifts- och inkomslslat skall enligt 13 § kommunaUagen (1953:753; omtryckt 1969:765) (KL) normalt fastsläUas i oktober månad. Om detta inle kan ske, får beslutet anstå intill utgången av december. Grunden för utdebitering av allmän kommunalskatt för nästa år skall emellertid aUtid bestämmas i oktober.

Svenska kommunförbundet har i skrivelse den 8 november 1972 tiU statsrådet och chefen för civildepartementet hemställt om lagändring som gör det möjligt för kommunerna att förlägga beslut om skallesats och budget tUl en senare tidpunkt än f. n. Syftet med den föreslagna ändringen är att bättre fömtsättningar skall skapas för ett samtidigt stäUningstagande till den kommunala utdebiteringen och till kommunens budget i övrigt.

Efter remiss har yttranden över kommunförbundets skrivelse avgetts av statistiska centralbyrån (SCB), riksskatteverket (RSV), länsstyrelserna i Stockholms, Östergötlands, Blekinge, Malmöhus, Göteborgs och Bohus, Örebro, Gävleborgs och Västerbottens län, budgetutredningen, utred­ningen om den kommunala demokratin, kommunallagsulredningen och Landstingsförbundet. Länsstyrelserna har inhämtat yttranden från 30 kommuner. Länsstyrelserna i Stockholms, Malmöhus och Västerbottens län har dessutom bifogat yttranden från de lokala skattemyndigheterna i Stockholms län samt i Malmö och Umeå fögderier.

Gällande ordning m. m.

Enligt 13 § tredje stycket KL skall kommunens utgifts- och inkomst­stal faslstäUas vid sammanträde med kommunfuUmäklige i oktober. Därvid bestäms också visst belopp för skattekrona och skatteöre tUl utdebitering för nästa år (uldebiteringsgrund eller skattesats). Om en kommun tUl följd av särskilda förhållanden inte kan fastställa utgifts- och inkomslslaten i oktober, skall kommunen vid sammanträde i denna månad fastställa grunden för utdebiteringen av den aUmänna kommunal-

Prop. 1973:114

9

skall som ingår i preliminär skall för inkomst under nästa år (13 § femte stycket). Därefter skall kommunens utgifts- och inkomslslat fastställas vid sammanträde före utgången av december. Om det finns skäl därtiU, får därvid annan uldebiteringsgrund fastställas än som beslutals vid sammanträdet i oktober. Bestämmelserna i femte stycket har tillkommit med hänsyn till att del i större kommuner kan vara svårt att hinna med slalbehandlingen i oktober.

Kommunstyrelsen skall före utgången av september upprätta förslag till utgifts- och inkomstslat (54 §). I kommun, där utgifts-och inkomst­stalen enligt 13 § fastställs efter utgången av oktober, kan emellertid statförslaget upprättas senare. Detta skall dock ske före utgången av november. Om kommunstyrelsen inte bestämmer annan tid, skaU övriga nämnder före den 1 september ge in sina slalsförslag tiU styrelsen.

Även om fullmäktige senare bestämmer annan uldebiteringsgrund än som har beslutats vid sammanträdet i oktober, skall enligt 69 § den preliminära skatten under nästkommande år tas ut enUgl den grund som har faslställls i oktober.

För Stockholms kommun gäller en något annorlunda ordning. EnUgt 58 § kommunallagen (1957:50) för Stockholm (omtryckt 1969:766) skall kommunstyrelsen före utgången av oktober upprätta förslag till utgifts- och inkomststat. Utgifts- och inkomslslaten skall därefter fast­ställas vid sammanträde med kommunfullmäktige senast den 8 december (14§).

Enligt kungörelsen (1965:496) om statistiska uppgifter angående utdebitering av allmän kommunalskatt skall kommun senast den 5 november varje år lill SCB sända in uppgifter om bl. a. utdebiterings-grund för nästa år. Materialet ingår i underlaget för finansplanen.

EnUgt 70 § KL skall kommun, sedan utgifts- och inkomststaten fastställts, genast lämna uppgift lill länsstyrelsen och den lokala skalte­myndigheten om utdebiteringsgrunden för nästföljande år. I kommun, där utgifts- och inkomststaten enligt 13 § femte stycket fastställs efter utgången av oktober, skall uppgift om den utdebiteringsgmnd som har bestämts i oktober genast lämnas tUl den lokala skattemyndigheten. På grundval av kommunernas uppgifter om skattesats fastställer RSV enligt 4§ 1 mom. uppbördsförordningen (1953:272; omtryckt 1972:75) skat­tetabeller för nästa inkomstår. För Stockholm fastställs skattetabellerna på grundval av deceniberbeslutet om utgifts- och inkomststat.

Senast den 18 januari skall länsstyrelsen enligt 33 och 35 §§ uppbörds-förordningen sända ut skattetabeller och debetsedlar, avseende preliminär A-skalt, till de skattskyldiga.

Enligt 12 § uppbördskungörelsen (1967:626) skall lokal skattemyndig­het senast den 1 december lämna länsstyrelsen uppgift för varje skattskyl­dig om skatteslag och tillämplig kolumn i skattetabell. Länsstyrelsen skall enligt Kungl. Maj:ls tillämpningsföreskrifter lill förordningen (1965:268) om skatteutjämningsbidrag (omtryckt 1972:141) senast den 10 novem­ber lämna RSV uppgift om belopp för skatteutjämningsbidrag.

Prop 1973:114

10

Konstitutionsutskottet anförde i sitt betänkande (KU 1971:22) över motionen 1971:86 till den del motionen avsäg tidpunkten för de nyvalda kommunfullmäktiges tillträde alt utskottet förutsatte all förslag skulle läggas fram som skuUe göra det möjligt för de kommunfullmäktige som tillträder efter 1973 års val att börja sin mandattid i nära anslutning tiU valet. Utskottet ansåg att något särskUl initiativ från riksdagens sida inte behövdes och hemställde att motionen i denna del skulle anses besvarad med vad utskottet hade anfört. Riksdagen beslöt i enlighet med utskot­tets hemställan.

Med anledning av utskottets belänkande har utredningen (C 1970:29) om den kommunala demokratin, som enUgt sina direktiv (se 1971 års riksdagsberättelse C 20) skall se över formerna för medborgarinflytandel över den kommunala verksamheten, i skrivelse lill chefen för civildeparte­mentet tagit upp frågan om en ändring av de kommunala organens mandattider. I skrivelsen anförs bl. a. att en ändring i syfte att få till stånd ett snabbare valgenomslag hänger samman med möjligheterna till ett snabbare röstsammanräkningsförfarande och med frågan om kommu­nalt majoritetsstyre. Ställning bör inte las lill frågan om en förskjutning av mandattiderna, innan erfarenhet har vunnits av de nya regler för röstsammanräkningsförfarandet som kommer att gälla vid 1973 års val. Kommunindelningsreformens fullföljande den 1 januari 1974 och ställ­ningstagandet tiU frågan om kommunalt majorilelsslyre bör också avvak­tas. Utredningen anser därför att frågan om ändring av mandattiderna bör anslå till efter 1973 års val.

Svenska kommunförbundets framställning

Svenska kommunförbundet anför i sin skrivelse alt det alltmer tidskrä­vande arbetet med den kommunala flerårsplaneringen, den allt mer tidskrävande budgetproceduren i de större förvaltningsenheter som ska­pas genom kommunsammanläggningarna samt behovet alt i såväl flerårs-planen som årsbudgeten ta hänsyn lill oförutsedda händelser medför svårigheter för aUt fler kommuner att åstadkomma beslut om skattesals och budget i oktober. Detta sammanhänger främst med svårigheterna att klara av budgetarbetet i facknämnder och kommunstyrelse före utgången av september. Budgeten kommer därför i många fall att fastställas först under november eller december. Nackdelen med en sådan ordning är naturligtvis att det skaltesatsbeslul som måste fallas under oktober får baseras på ett ofullständigt budgetunderlag. Det anförda ulgör enligt kommunförbundet ett starkt skäl för en förlängning av de budgetfrister som föreskrivs i KL.

Kommunförbundet framhåller att frågan om en förlängning av budget­fristerna har ett visst samband med frågan om en framlida förskjutning av de kommunala organens mandattider. Enligt förbundets mening bör dock en sådan förlängning kunna ske utan att man avvaktar de överväganden som, på grundval av arbetet i utredningen om den kommunala demokra­tin, kan komma att göras rörande mandattiderna.

Prop. 1973:114

11

Den utgifts- och inkomstprognos .som kommunerna senast den 5 november varje år skall redovisa lill SCB och som ingår i underiaget för finansplanen består enligt kommunförbundet till stor del av uppskatt­ningar som inte påverkas av om budgeten är fastställd eller ej. Eftersom del ytterst sällan inträffar att kommunfullmäktiges eller kommunstyrel­sens behandling av budgetberedningens statförslag föranleder ändringar av de beräknade utgifterna eller inkomsterna, anser kommunförbundet att uppgifterna för finansplanen bör kimna baseras på kommunstyrelsens eller budgetberedningens budgetförslag. Av samma skäl bör man vid framställningen av skattsedlar och skattetabeller kunna utgå från den uldebiteringsgrund som kommunstyrelsen har föreslagit.

På grund av det anförda hemställer kommunförbundet om sädan ändring i KL att tidpunkterna för beredning och beslut om skattesats och budget generellt kan senareläggas. 1 andra hand hemställer förbundet att kommunerna genom ett särskilt dispensförfarande ges möjlighet alt senarelägga beslut om skattesats och budget.

Remissyttrandena

Det övervägande antalet remissinstanser tillstyrker kommunförbundets framställning. Länsstyrelsen i Stockholms län samt Solna, Helsingborgs, Orusts och Örebro kommuner uttalar sig för det alternativa förslaget om ell dispensförfarande. Framställningen avstyrks av länsstyrelsen i Örebro län, utredningen om den kommunala demokratin, kommunallagsutred-niiigen och Staffanstorps kommun.

Utredningen om den kommunala demokratin och kommunallagsutred­ningen framhåller att frågan om en förskjutning av tiderna för beslut om utdebileringsgrund och om utgifts- och inkomslslat inte bör ses isolerad, eftersom den hänger samman med frågan om när de kommunala organens mandattider skall börja. Utredningen om den kommunala demokratin framhåller att dess arbete har visat att en förskjutning av tiden för budgetbeslutet förmodligen blir nödvändig, om de nyvalda fuUmäktige skall fä tillräcklig tid för budgetarbetet. Utredningen anser därför att en översyn av budgetprocessen ur demokratisk och arbelsteknisk synvinkel bör göras, innan man slutgiltigt bestämmer sig för att lägga budgetbeslu­tet senare än f. n. Kommunallagsutredningen anser att kommunerna bör utnyttja de möjligheter som redan finns all fastställa utgifts- och inkomststaten först i december. Länsstyrelsen i Örebro län, som också avstyrker kommunförbundets framställning, hänvisar lill att frågan om mandattidernas början övervägs av utredningen om den kommunala demokratin och framhåller att en lagändring i enlighet med kommunför­bundets förslag kan visa sig förhastad, när resultatet av utredningens överväganden föreligger.

Länsstyrelsen i Stockholms län delar kommunförbundets åsikt att det är olyckligt om beslut om utdebileringsgrund och beslut om fastställelse av utgifts- och inkomststat inte kan fattas vid samma tidpunkt. Länssty­relsen   ifrågasätter   dock   om   del   är lämpligt  att  nu  ändra  gällande

Prop. 1973:114

12

tidsbestämmelser. Om ett påtagligt behov av en uppmjukning föreligger, bör del tillgodoses genom alt möjlighet lill dispens införs. För skattebe­talarna måste del enligt Solna kommun framstå som värdefullt att slutgUtiga beslut om utdebileringsgrund och budget föreligger redan före oktober månads utgång. 1 kommunen har detla också visat sig vara fullt möjligt. Syftet med kommunförbundets förslag bör kunna tillgodoses genom att en möjlighet till dispens öppnas. Av samma mening är Örebro och Helsingborgs kommuner, som anför att det inte heller för deras del finns något påtagligt behov av en sådan ändring som kommunförbundet föreslår men att ytterligare tidsmarginaler kan behövas under speciella förhållanden.

Flera kommuner, bl. a. Danderyd, Norrtälje, Nynäshamn, Malmö, Göteborg, Karlskoga, Gävle och Söderhamn, framhåUer att tidsmargina­lerna i budgetarbetet är myckel små. Enligt Nynäshamns kommun bör budgeten dock inle fä fastställas senare än den 30 november.

Göteborgs kommun upplyser att man i kommunen gjort den erfaren­heten att det medför praktiska svårigheter, bl. a. ett pressat berednings­arbete under sommaren, att förlägga budgetarbetet så tidigt alt budgeten kan fastställas samtidigt med att skattesatsen bestäms. I Malmö kommun bestäms enUgl vad som anförs i kommunens remissyttrande utdebite­ringsgrunden i oktober, medan utgifts- och inkomststat faststäUs först senare. Såväl personalbudgeten som slora delar av driftbudgeten är obehandlade, när kommunstyrelsen tar stäUning lill skattesatsen i må­nadsskiftet september-oktober. Möjligheterna att forcera eller tidigare­lägga facknämndernas eUer de centrala budgetorganens arbete är begrän­sade. För Malmös del skulle det vara möjligt all fastställa såväl utdebite­ringsgrunden som utgifts- och inkomststaten i slutet av november eller i början av december. Både för kommunstyrelsen och för övriga nämnder är det svårt all hinna med budgetarbetet inom de lider som stipuleras i kommunallagen, framhåller Gävle kommun. Kommunens budget brukar fastställas i december men detta är en nödlösning som kan skapa problem i budgetarbetet.

SCB anför att en senareläggning av kommunfullmäktiges beslut om utdebileringsgrund skulle innebära alt de uppgifter SCB får under november blir preliminära och att definitiva uppgifter får insamlas senare. Delta skulle medföra vissa merkostnader. Under förutsättning all kom­munstyrelsens budgetförslag föreligger före oktober månads utgång har SCB emellertid inte någol att erinra mot en generell senareläggning. Enligt budgetutredningens bedömning föreligger vid nuvarande statliga budgetår inle några avgörande hinder mot en senareläggning av de kommunala besluten om budget och utdebitering: Vid en eventuell omläggning av det statliga budgetåret skulle däremot en senareläggning kunna medföra svårigheter. Utredningen förordar därför att slutligt beslut i frågan om en senareläggning inte fallas, innan statsmakterna har tagit ställning lill frågan om en omläggning av del statliga budgetåret till kalenderår.

Prop. 1973:114

13

RSV anför att uppgift om den skallesats som kommunen har beslutat behövs dels för tryckning av skattetabeller, dels för framställning av debetsedlar för preliminär A-skatt och dels för arbete med debitering av B-skatt på grundval av de preliminära självdeklarationerna. Uppgifterna behövs också som underlag för det centrala skatleförfrågningsregislret. Kännedom om del slutgUtiga beslutet om utdebileringsgrund måste föreligga senast den 25 november. Om skattetabellerna skall tryckas på grundval av kommunstyrelsens förslag, kan det ibland bli nödvändigt alt trycka om vissa upplagor. Detla medför merarbete och ökade kostnader men ulgör inle något hinder mot en sådan ändringav KL som kommun­förbundet föreslår. RSV vill därför inte motsätta sig en lagändring som innebär all fuUmäktiges beslut om skattesals kan fattas senare än f. n., dock inte senare än att uppgift om beslutet kan lämnas till den lokala skattemyndigheten senast den 25 november. Verket förutsätter alt uppgift om kommunstyrelsens förslag lämnas tiU den lokala skattemyn­digheten så fort det föreUgger.

Under senare delen av december är arbetet på länsstyrelsens skatteav­delning mycket pressat, framhåller länsstyrelsen i Malmöhus län. Prelimi­närt beslut om kommunens utdebitering måste därför vara länsstyrelsen lUlhanda senast den I december. När fullmäktige fattar del slutgUtiga beslutet är däremot enUgt länsstyrelsen av mindre intresse. Eventuella differenser kan justeras i samband med debileringen av den slutliga skatten.

Länsstyrelsen i Östergötlands län vitsordar att långtidsplanering m. m. kräver ökade resurser hos kommunerna men finner det tveksamt om en senareläggning av budgetbesluten skulle leda till en verklig förbättring av arbetssituationen. Länsstyrelsen delar kommunförbundets uppfattning att skattetabeUerna bör kunna tryckas på grundval av budgetbered­ningens eller kommunstyrelsens förslag lill utdebileringsgrund men fram­håUer alt skattetabellerna ur servicesynpunkt bör sändas ut tillsammans med debetsedlarna. Länsstyrelsen anser sålunda att kommunfullmäktige bör få möjlighet att besluta om utdebileringsgrunden först under novem­ber månad. Av samma mening är länsstyrelserna i Blekinge och Gävle­borgs län. Länsstyrelsen i Blekinge län framhåller alt den föreslagna ändringen inle synes utgöra något hinder för den ordinarie avräkningen mellan statsverket och kommunerna av kommunalskatt. Lokala skatte­myndigheten i Malmö fögderi anser all beslut om skattesats bör föreligga i början av december. TUl de remissinstanser som anser att skattetabel­lerna bör kunna tryckas på grundval av kommunstyrelsens förslag tUl skattesats hör vidare Göteborgs kommun, medan länsstyrelsen i Örebro län inte anser sig kunna tillstyrka en .sådan ordning.

Lokala skattemyndigheten i Umeå fögderi uttalar att del knappast är möjligt alt trycka skattetabellerna senare än som f. n. sker. Redan med nuvarande ordning kan inte alla arbetsgivare använda tabellerna för skalleavdrag under januari. Den tidsknapphet i beredningsarbetet som kommunförbundet anför som skäl för en senareläggning av kommunernas beslut om  utdebitering och budget präglar enligt Landstingsförbundet

Prop. 1973:114

14

inte i lika hög grad budgetarbetet inom landstingskommunerna. Lands­tingsförbundet anser emellertid att frågan bör övervägas även för lands­tingskommunernas del och att det kan ske i anslutning tUl arbetet inom utredningen om den kommunala demokratin.

Departementschefen

Kommunerna är i fråga om tidpunkten för det årliga budgetbeslutet -och för beslutet om den kommunala utdebiteringen bundna av vissa föreskrifter i kommunallagen (1953:753; omtryckt 1969:765) (KL). Dessa föreskrifter innebär att budgetbeslutet normalt skall fattas under oktober men att det får uppskjutas lill utgången av december, om del till följd av särskilda förhållanden inte är möjligt att hinna med beslutet i oktober. Grunden för utdebitering av nästa års kommunalskatt måste dock fastställas under oktober. 1 samband med ett senare budgetbeslut får annan uldebiteringsgrund bestämmas, om det finns skäl tUl det.

Svenska kommunförbundet har påtalat alt det för allt fler kommuner är svårt att hinna med att fatta beslut om budgeten före utgången av oktober. Delta hänger enligt kommunförbundet främst samman med dels att den kommunala långtidsplaneringen kräver allt större arbetsinsatser, dels att budgetproceduren i åtskUliga kommuner har blivit mer tidskrä­vande på grund av att kommunerna till följd av kommunsammanlägg-ningarna utgör stöiTe förvaltningsenheter. Kommunförbundet hardärför särskild framställning begärt att KL ändras så att budgetbeslutet och beslutet om utdebileringsgrund skall kunna senareläggas. Härigenom skulle kommunerna få bättre förutsättningar att samtidigt besluta om utdebiteringsgrunden och budgeten. Framställningen har remissbehand­lats.

Kommunförbundets framställning och remissyttrandena visar all KL:s huvudregel om tiden för kommunernas budgetbeslut för åtskilliga kom­muner innebär att de inte fär tillräckligt rådrum för budgetberedningen. Detta är enligt min mening inte tillfredsställande. KL medger visserligen att budgeten fastställs senare än vad huvudregeln föreskriver. För en kommun som inte är klar med budgetberedningen i så god tid att fullmäktige kan fastställa budgeten redan i oktober utgör möjligheten att skjuta upp budgetbeslutet inte någon tillfredsställande utväg, eftersom skattesatsen ändå måste fastställas i oktober. Om budgetbeslutet skjuts upp, måste utdebiteringsgrunden alltså bestämmas innan fullmäktige har tagit ställning till budgeten,

De.ssa ölägenheter skulle kunna undanröjas genom en förlängning av tidsfristerna för budgetarbetet. Frågan om en sådan ändring har, som kommunförbundet nämner i framställningen, ett visst samband med frågan om de kommunala organens mandatperioder bör ändras så att valresultatet får ett snabbare genomslag i fullmäktiges och nämndernas sammansättning. Den frågan övervägs f. n. av utredningen om den kommunala demokratin. Skäl kan anföras för att resultatet av utred­ningens överväganden bör avvaktas. Utredningen kommer emellertid inte att lägga fram sitt förslag i sådan tid att en omläggning av mandattiderna

Prop. 1973:114

15

kan ske förrän efter mandatperioden 197476. Tidsfristerna för kommu­nernas budgetarbete har också samband med frågan om förläggningen av det statliga budgetåret. Denna fråga utreds f. n. av hudgetutredningen. Enligt utredningen föreligger vid nuvarande statliga budgetår inte några avgörande hinder mot en senareläggning av de kommunala besluten om budget och utdebitering. Vid en eventuell omläggning av det statliga budgetåret skulle däremot en senareläggning kunna medföra svårigheter.

Resultatet av de pågående utredningarnas arbete kan alltså medföra alt bestämmelserna om kommunernas budgetarbete får omprövas. Kommun­förbundels framställning visar emellertid att problemen, särskilt för de större kommunerna, är så allvarliga all åtgärder redan nu bör vidtas för alt underlätta budgetarbetet. Sådana åtgärder får, i avvaktan pä resultatet av utredningarnas överväganden, betraktas som provisorier.

Kommunernas beslut om skattesats ingår i underlaget för finansplanen. Besluten ligger också till grund för arbetet med tryckning av skattetabel­ler, framställning av debetsedlar, debitering av B-skatt och utformningen av del s. k. skatleförfrågningsregislret.

Statistiska centralbyrån (SCB) anför i sitt yttrande över kommunför­bundets framställning att en senareläggning av de kommunala budget­besluten skulle innebära att de uppgifter som SCB får under november blir preliminära och att definitiva uppgifter får insamlas senare. Detta skulle medföra en viss ökning av kostnaderna för arbetet med underlaget för finansplanen. Under förutsättning att kommunstyrelsens förslag i fråga om skattesatsen föreligger före utgången av oktober har SCB emellertid inte något att invända mot en senareläggning. Riksskatteverket (RSV) vill inte heller motsätta sig en senareläggning, även om en sådan skulle kunna medföra en viss ökning av kostnaderna för tryckning av skattetabeller. Om skattesatsen bestäms i sådan lid att uppgift kan lämnas lill den lokala skattemyndigheten senast den 25 november, skulle enligt RSV hinder mot en senareläggning inle föreligga. Enligt vad jag senare har inhämtat från RSV skulle det emellertid, som också antytts av några remissinstanser, vara tillräckligt om uppgiften lämnades lill den lokala skattemyndigheten den 1 december under förutsättning att med­delande samtidigt lämnas direkt till RSV.

Av vad jag nu har anfört framgår att det skulle vara möjligt att på det sättet tillmötesgå kommunförbundets framställning alt den tidpunkt då budgetbeslutet enligt huvudregeln senast skall ha fattats förskjuls från utgången av oktober till utgången av november och att tidpunkten för beslul om utdebileringsgrund förskjuts på motsvarande sätt. Jag anser mig därför inte ha anledning att gå närmare in på kommunförbundets alternativa förslag om all en möjlighet till dispens i särskilda fall från de nuvarande bestämmelserna om tid för beslut om budget och skattesats skall öppnas. Enligt min mening kan invändningar mot en sädan lösning anföras från både praktisk och principiell synpunkt.

Jag förordar därför att det i 13 § KL föreskrivs att kommunens utgifls-och inkomststat skall fastställas före utgången av november i stället för som   nu   i   oktober.   Ändringen   innebär   all   inte   heller  beslutet  om

Prop. 1973:114

16

utdebileringsgrunden behöver fattas förrän i november. Huvudsyftet med ändringen är alt kommunerna skall få bättre möjligheter alt samtidigt besluta om skattesats och budget. Från denna synpunkt skulle det vara mest konsekvent att upphäva den nuvarande undanlagsregeln i 13 § femte stycket. Man bör kunna räkna med att kommunerna endast i mycket säUsynta undantagsfall kommer att behöva utnyttja möjligheten att faststäUa budgeten först i december. Jag anser emellertid att tillräck­ligt underlag för ett upphävande av undantagsregeln inle föreligger.

Förskjutningen av tiden för fullmäktiges beslut om utgifts- och inkomststat föranleder en motsvarande ändringav bestämmelserna i 54 § om när kommunstyrelsens och facknämndernas slatförslag skall föreligga. För det fallet all möjligheten att fastställa budgeten först i december utnyttjas bör i 54 § föreskrivas alt kommunstyrelsens förslag till uldebi­teringsgrund skall föreligga före utgången av oktober. Förskjutningen av liden för fullmäktiges beslut om utdebiteringsgrunden från oktober till en tidpunkt före utgången av november förutsätter nämligen en förtryck­ning av skattetabellerna på grundval av kommunstyrelsens förslag om skattesats. Vid en sådan förskjutning av fullmäktiges beslul måste också, som framgår av SCB:s remissyttrande, de uppgifter om skallesatsen och om kommunens prognoser för utgifts- och inkomslutvecklingen som behövs för arbelet med finansplanen och statsbudgeten grunda sig på kommunstyrelsens förslag om skallesats och på de bedömningar i övrigt som kan göras vid tiden för förslaget.

I 70 § finns bestämmelser om skyldighet för kommunstyrelsen all underrätta länsstyrelsen och den lokala skattemyndigheten om beslut om utdebiteringsgrunden. Bestämmelserna bör kompletteras med föreskrifter om underrättelseskyldighet direkt till RSV Om kommunfullmäktige inte har bestämt utdebiteringsgrunden före utgången av oktober, bör RSV, länsstyrelsen och den lokala skattemyndigheten genast underrättas om kommunstyrelsens förslag till uldebiteringsgrund. I detta sammanhang vill jag framhålla att förskjutningen av tiden för kommunernas beslut om skattesats medför all det för myndigheternas arbete med skattetabeller, debetsedlar m. m. blir av avgörande betydelse att kommunerna fullgör underrättelseskyldigheten inom föreskriven lid.

I 69 och 72 §§ KL saml i 83 § lagen (1961:436) om församlingssly­relse (omtryckt 1972:228) bör göras vissa följdändringar. 1 fråga om ändringen i lagen om församlingsslyrelse har jag samrått med det statsråd som handlägger frågor enligt nämnda lag.

De lagändringar som jag har förordat i det föregående bör träda i kraft den 1 juli 1973.

Prop. 1973:114

17

HemstäUan

I enlighet med det anförda har inom civildepartementet upprättats förslag till

1.

lag om ändring i kommunaUagen (1953:753),

2.

lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

all antaga förslagen.

Ärendet bör handläggas under riksdagens vårsession.

Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att lill riksdagen skall avlåias proposition av den lydelse bUaga till detta protokoU utvisar.

Ur protokollet:

Britta Gyllensten