Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:162 Regeringens proposition

1979/80:162

om reglering av priserna på .jordbruksprodukter, m. m.;

beslutad den 13 mars 1980.

Regeringen föreslår riksdagen atl anlaga de förslag som har upplagils i bifogade uidrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen läggs fram förslag till prisreglering på jordbrukspro­dukter utom sockerbetor och socker för regleringsåret 1980/81 och för sockerbelor och socker för tiden efter den 30 juni 1980. Vidare föreslås ett förbättrat prisstöd till jordbruket i norra Sverige. Slutligen föreslås vissa ålgärder lill stöd för irädgårdsnäringen.

I    Riksdagen 1979180. 1 .saml. Nr 162

Prop. 1979/80:162

2

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område

Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1967: 340) om prisreglering på jord­brukels område' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande Ivdelse

8*)'

Om pris på vete, råg, havre eller korn höjes, erlägger den som driver kvarnrörelse eller spannmålshandel eller som yrkesmässigl tillverkar fodermedel avgifi för lager av sådan spannmål och blandningar därav.

Föreslagen lydelse

Om pris på vele. råg. havre eller korn höjs. erlägger den som driver kvarnrörelse, spannmålshandel el­ler mälieii eller som yrkesmässigl lillverkar fodermedel avgifi för la­ger av sådan spannmål och bland­ningar därav.

Denna lag träder i kraft den I juli 1980.

' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865. " Senaste lydelse 1974:473.

Prop. 1979/80:162

3

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-03-13

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wirlén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukier, m. m.

1    Inledning

Enligt riksdagens beslut våren 1978 om reglering av priserna på jord­bruksprodukter, m, m. för tiden den I juli 1978 - den 30 juni 1981 (prop. 1977/78: 154. JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348) skall jusleringar av mill-priser, prisgränser och införselavgifier lör jordbruksprodukter ulom sockerbetor och socker göras dels halvårsvis på grundval av utvecklingen av kostnaderna inom jordbruket och viss uppsamling och förädling, dels den I juli varje år för att nå följsamhel för jordbrukarnas inkomster till inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper. Våren 1979 beslöt riksdagen (prop. 1978/79: 208. JoU 1978/79: 36. rskr 1978/79: 417) om pris­regleringen för sockerbetor för tiden den I juli 1979 - den 30 juni 1982 och för socker för tiden den 1 juli 1979 - den 30 juni 1980.

Regeringen godkände den 21 juni och den 13 december 1979 förslag av statens jordbruksnämnd om kompensation lill jordbruket och viss livsme­delsindustri fr.o.m. den I juli 1979 resp. den I januari 1980 till följd av koslnadsulvecklingen, m. m. Förslagen hade lagls fram efier överläggning­ar och i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jord­bruksnämndens konsumentdelegation.

1 skrivelse den 6 december 1979 har slalens jordbruksnämnd redovisal elt förslag till system för styrning av fiäskproduktionen. Nämnden anmäler atl i samband med de avslutade överiäggningarna inför den I januari 1980 mellan jordbruksnämndens konsumentdelegation och Lantbrukarnas för­handlingsdelegation har den senare delegalionen presenieral ell inom Lantbrukarnas riksförbund (LRF) utarbetat förslag. Nämnden framhåller att efiersom förslagen delvis har olika syften har parlerna enats om atl

Prop. 1979/80: 162

4

underslälla båda syslemen regeringens prövning.  Utdrag ur jordbruks­nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i delta ärende som biluga 1.

Regeringen uppdrog den 25 oklober 1979 ål statens jordbruksnämnd all efier överläggningar med företrädare för sockerlillverkningen och jord­bruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmare ul­formningen av prisregleringen för socker för tiden efter den 30 juni 1980. Regeringen uppdrog vidare åt nämnden att efter överläggningar med före­trädare för sockerbetsodlarna och sockertillverkningen saml konsument­delegationen avge förslag om sockerbetsareal och arealbidrag för 1980 års odling samt kostnadskompensation lill betodlarna för liden den I juli 1980 - den 30 juni 1981. Förslagen skulle ulformas med utgångspunki i riksda­gens beslut med anledning av proposition om nya riktlinjer för jordbruks­politiken, m. m. (prop. 1977/78: 19, JoU 1977/78: 10, rskr 1977/78: 103) samt riksdagens beslut med anledning av proposiiion om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. (prop. 1978/79:208. JoU 1978/79:36, rskr 1978/79:417). Vid överläggningarna skulle beaklas del avtal som den 4 juli 1979 träffats mellan regeringen. Svenska sockertäbriks AB och Sveriges betodlares cenlralförening angående fortsatt drift vid sockerbruket i Kar­palund.

Den 25 oktober 1979 fick jordbruksnämnden även i uppdrag att efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation avge de förslag som krävs för att genomföra prisreg­leringen pä jordbruksprodukter, med undantag för sockerbetor och socker, för liden den Ijuli 1980 - den 30 juni 1981. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i riksdagens beslut med anledning av proposition om regle­ring av priserna på jordbruksprodukter, m. m. jämle motioner (prop. 1977/ 78: 154, JoU 1977/78; 34, rskr 1977/78: 348).

1 skrivelse lill regeringen den 24 januari 1980 bar jordbruksnämnden lagt fram förslag lill prisreglerande ålgärder på jordbrukets område efter den 30 juni 1980, m.m. med anledning av nämnda uppdrag. Nämnden har innan förslagen lagts fram haft överläggningar med och nått samförstånd med berörda parter. Vad gäller prisregleringen för jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker lämnas endasl förslag om införselavgifismedel och dessas disposition. Jordbruksnämndens förslag till prisreglerande ålgärder på jordbrukels område efter den 30 juni 1980. m. m. bör fogas till protokol­let i detta ärende som bilaga 2.

Jordbruksnämnden har den 28 februari 1980 överlämnat en rapport angående livsmedelssubventionernas effekter. Rapporlen bör fogas lill prolokollet i detla ärende som hilaga 3.

Regeringen uppdrog den 8 februari 1979 ål statens jordbruksnämnd att göra en översyn av prisstödet lill jordbruket i norra Sverige. Översynen skulle även omfatta frågan om stöd till äggproduktionen. Jordbruksnämn­den fick vidare i uppdrag att samiidigi se över prisstödet till rennäringen. Nämnden skulle vid fullgörande av uppdragen samråda med lanlbrukssty­relsen.

Prop. 1979/80:162

5

Jordbruksnämnden har den 6 december 1979 med anledning av sist­nämnda uppdrag lagt fram förslag angående prisstödet till jordbmkel i norra Sverige fr.o.m. den I juli 1980. Nämndens förslag bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 4.

Efter remiss har yttranden över förslagel avgelts av länsslyrelserna i Uppsala, Älvsborgs. Skaraborgs. Värmlands, Örebro. Västmanlands. Kopparbergs. Gävleborgs. Västernorrlands. Jämtlands. Väslerboliens och Norrboltens län samt LRF och Svenska samernas riksförbund (SSR). Härulöver har skrivelser inkommit från Sveriges geiuvelsförbund och Sve­riges slakleriförbund.

En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i deila ärende som bilaga 5.

1 skrivelse den 4 mars 1980 har lanlbruksstyrelsen hemslälll alt ramen för kreditgarantier lill irädgårdsnäringens rationalisering m. m. ökas med 5 milj. kr. lill 40 milj. kr. för innevarande budgelår.

1 skrivelse den 14 februari 1980 har 1974 ärs irädgårdsnäringsutredning hemställt om bemyndigande för lanlbruksstyrelsen all efter prövning i varje särskilt fall skriva av vissa lån till växthusföretag.

Efler remiss har yttranden över sistnämnda skrivelse avgells av riksrevi­sionsverkei, lantbruksslyrelsen och Trädgårdsnäringens riksförbund.

I prop. 1979/80: 100 (bil. 13 s. 41 och 47) har regeringen föreslagit riksdagen alt, i avvaktan på sårskild proposiiion i ämnel, lill Prisreglerande ålgärder på jordbrukels område för budgeiårei 1980/81 beräkna ell förslagsanslag av 3 837000000 kr. och lill Stöd lill jordbruket i norra Sverige för budgetårel 1980/81 beräkna etl förslagsanslag av 141000000 kr. Jag anhåller all nu få la upp dessa frågor.

2    Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område den I juli 1979 den 30 juni 1980

2.1 Justering av införselavgifter, m. m, den I juli 1979

Det belopp som enligt gällande regler lolall skulle tillerkännas jordbru­ket och viss livsmedelsindustri fr.o.m. den I juli 1979 utgjorde enligt jordbruksnämndens förslag 400 milj. kr. räknal per hell är. Av beloppel hänförde sig 346 milj. kr. till kostnadsutvecklingen inom jordbruket och 54 milj. kr. till kostnadsutvecklingen för viss uppsamling och förädling. In-komstförbällringen skulle uigöras av rationaliseringsvinsten inom jordbru­ket. Nägot särskilt belopp för inkomslföljsamhelen skulle dårför inle ulgä.

Fördelningen av lolalbeloppel på olika varuslag i form av pris- och avgiftshöjningar framgår av följande tablå.

Prop. 1979/80:162

Höjning av pris

Beräknat belopp

eller avgifi,

till jordbruket

öre/kg (för

och viss livs-

mjölk öre/I) i

medelsindustri,

prisreglerings-

milj. kr.

ledet

Vete

4'

18,00

Råg

4

4,40

Kom

2

1,26

Havre

2

2,50

Matpotalis

3

20,04

Potatisstärkelse

4

2,80

Oljeväxter

7

20,23

Summa vegetabilier

69,23

Konsumlionsmjölk vid mejeri

(utom nedan angivna slag)

8

104,24

Filmjölk

11

14,85

Kefir, långfil, kämmjölk

13

4,94

Konsumtionsmjölk utanför mejeri

8

3,92

Grädde

22

13,20

Smör

20 (+15)'

8,60

Ost

40

33,20

Mjölkpulver

30

6,30

Summa mjölk och mejeriprodukter

189,25

Nöt-, kalv- samt får- och lammkött

20

29,30
[REDACTED_EFTERNAMN]

40

112,68

Summa kött och fläsk

141,98

Totalt

400,46

' Pristillägget för kvalitetsvete höjdes dämtöver med 2 öre/kg lill 6 öre/kg. Denna höjning finansierades av medel inom fördelningsplanen.

' Prisgränsema höjdes med 20 öre. Därutöver förutsattes en höjning av smörpriset med ytterligare 15 öre.

Regeringen godkände den 21 juni 1979 jordbruksnämndens förslag om ersällning lill jordbruket. Regeringen beslöl samlidigt att kosinaderna för forlsall prisstöd på broiler skulle finansieras genom en motsvarande minskning av subventionerna på kött och fiäsk. Införselavgifierna på kött och fiäsk höjdes i motsvarande mån. Regeringen fastställde i övrigl de av jordbruksnämnden föreslagna avgifisändringarna för de olika produklerna och därav föranledda ändringar i mitipriser och prisgränser.

Regeringen godkände vidare jordbruksnämndens förslag att införselav­giftsmedel från malt och från fodermedel för sällskapsdjur fr. o. m. regle­ringsårel 1978/79 inte skulle hänföras lill fodermedelsavgifterna utan föras ulanför fördelningsplanen. Regeringen godkände all ett beräknai belopp av 12 milj. kr. av dessa medel för regleringsårel 1978/79 skulle få las i anspråk för utbyteshandel med kött och fiäsk avseende andra länder än öststaterna.

Regeringen medgav vidare alt nämnden av den rörliga kredii på 120 milj. kr. som riksdagen ställt till förfogande under regleringsårel 1979/80 får disponera högst 15 milj. kr. för utbyteshandel med kött och fläsk avseende andra länder än öststaterna samt även att använda krediten för alt under

Prop. 1979/80:162

7

regleringsårel 1979/80 läcka ökade räntekostnader för säsongmässig lag­ring av smör och köttvaror i avvaktan på en slullig lösning av frågan hur nämnda räntekostnader skall täckas.

Regeringen godtog också nämndens förslag rörande den närmare ul­formningen av slödel till vallfröodlingen. Enligt förslaget skall stödel i genomsnitl för en längre period lill minsl 50 % ulgå i form av arealbidrag. För enskilda grödor och enskilda år skall slödel emellerlid kunna ulgå i huvudsak i form av pristillägg. Pristillägg och arealbidrag skall, inom anvisad medelsram, varje regleringsår fastställas av Sveriges oljeväxlin-iressenler efler förslag av vallfrönämnden.

Regeringen bemyndigade vidare jordbruksnämnden alt genomföra vissa lekniska ändringar i prisregleringen för olika produkter.

2.2 Justering av införselavgifter, m. m. den 1 januari 1980

Det totala belopp som enligt gällande regler skulle ulgå lill jordbruket och viss livsmedelsindustri fr. o. m. den I januari 1980 uppgick lill 850 milj. kr. räknat per helt år. Av beloppet hänförde sig 646 milj. kr. lill kostnadsut­vecklingen inom jordbruket. 71 milj. kr. till kostnadsutvecklingen för viss uppsamling och förädling samt 134 milj. kr. till inkomstföljsamheten för eget arbete och egel kapital. 1 sisinämnda belopp ingick ca 69 milj. kr. som ersättning för ändrade arbetsgivaravgifter och 65 milj. kr. för förtjänst/ löneulvecklingsgaraniin. Av det totala beloppel föreslog jordbruksnämn­den alt 60 milj. kr. skulle avsättas för bl.a. utökad avbylarverksamhel. Detta belopp skulle enligt förslaget finansieras med prislilläggsmedel vilka ersätter uleblivna prishöjningar på grund av livsmedelssubventioner. Re­geringen godkände den 13 december 1979 nämndens förslag. Fördelningen av del lolala beloppet på olika varuslag i form av pris- och avgiftshöjningar framgår av följande tablå.

Höjning av pris

Beräknai belopp

eller avgifi.

lill jordbruket

öre/kg (för

och viss livs­

mjölk öre/Il i

medelsindusln.

prisreglerings-

milj. kr.

ledel

FeltvaruavgiOen

24'

26.01

Summa vegetabilier

26.01

Konsumtionsmjölk vid mejeri

17

Konsumtionsmjölk ulanför mejeri

17

Grädde, tjock

85

Grädde, tunn

55

Osl

85

Smör

60

Mjölkpulver

29

250.92 8.33 34.00 11.00 70.55 25.80 6.09

Summa mjölk och mejeriprodukter

406,69

Avgiften höjdes därutöver med 2 öre/kg på grund av ändrad omräkningskalkyl.

Prop. 1979/80: 162

Höjning av pris eller avgift, öre/kg (för mjölk öre/I) i

Beräknat belopp till jordbruket och viss livs­medelsindustri.

prisreglerings­ledet

milj. kr.

Nöl-, kalv- samt får- och lammkött

97

142.11

Fläsk

70

197.19

Broiler

65

24.25

Kalkon

KK)

1.60

Agg

50

52.00

Summa kött. fläsk, fjäderfä och ägg

417,15

Tolall

849,85

Regeringen bemyndigade vidare jordbruksnämnden alt forisällningsvis t. o. m. den 30 juni 1980 pröva ell modifierat prisgränssystem för kött och fiäsk.

2.3 Sammanfattning av mittpriser, subventioner, m. m. fr. o. m. den 1 janu­ari 1980

Mittpriser, prisgränser och  införsduvglfter (normulavgifter) fr.o. m. den 1 januuri 1980 (öre/kg. för mjölk öre/l).

Nedre

Mitt-

l)vre

Inf

ö

rsel-

pris-

pris'

prisgr

ä

ns

avgifi i

gr

ä

ns

normalfallet

Vete

85

R

ö

riig

R

å

g

79

R

ö

riig

Korn

79

R

ö

rlig

Havre

78

R

ö

riig

Matpotalis

6/7   - 14/11

48

.S4.5

61

41.5

15/11 -30/11

52

58.5

65

44.5

1/12- 10/12

55.5

62

68.5

44.5

11/12-31/12

59

65.5

72

44.5

1/1   -20/1

61

67.5

74

44.5

21/1   - 15/2

62,5

69

75,5

44.5

16/2   - 10/3

64.5

71

77.5

47..5-

11/3   - 15/4

66.5

73

79.5

47.5

16/4   -   5/7

67

73.5

80

47.5

Potatisst

ä

rkelse

209

238

267

169

Oljev

ä

xtfr

ö

147

160

173

290'

Kok

ä

rler

63

Bruna b

ö

nor

185

Konsumtionsmj

ö

lk

0.5%fetlhall

166.3- 166.8

109.14

Konsumlionsmj

ö

lk

3 % felthalt

169.3- 169.8

114.14

Gr

ä

dde, tjock

884

Gr

ä

dde, tunn

596

Sm

ö

r

1004

1 032''

1231

557

För spannmål definiiivi inlösenpris. Normalavgiflen höjs den 1 mars lill 47,50 öre/kg. Fellvaruavgift. S. k. ingångspris.

Prop. 1979/80:162

Nedre

Mitt-

Ö

vre

Inf

ö

rsel-

pns-

pris'

pnsgrans

avgift i

gr

ä

ns

normalfallet

Osl

1 141

1274

1407

941"

Mj

ö

lkpulver, magert

497

579

661

479

Mi

ö

lkpulver. fett

680

779

878

509

Vasslepulver

163

H

ä

slk

ö

tl

844

Nolk

ö

tl

1 175

1350

1 525

981

Kalvk

ö

ll

1272

1496

1720

981

F

ä

r- och lammk

ö

tt

1019

1 194

1369

789

Fl

ä

sk

795

920

1 045

540"

Broiler'

951

1 035

1 119

597

Kalkon

1 188

1308

1428

772

Agg

624

683

742

369

Hel

ä

ggmassa

703

810

917

556

Hel

ä

ggpulver

2 943

3 324

3 705

2116

Aggulepulver

2913

3 284

3 657

1940

För s. k. mögelosl m. m. 1 203 öre/kg.

Avser hela och halva kroppar med huvud.

I höjningen ingår en leknisk justering av mittprisel med 37 öre/kg.

De direkta livsmedelssubventionernas storlek fr. o. m. den I Januari 1980 (dvs. den ersällning öretkg.för mjölk örelliter, som av budgetmedel utgår till jordbruket som kompensalion för uteblivna avgiftshöjningar och före­tagna prissänkningar för berörda varor).

Vara

Subvention i prisregle-

ringsledel öre/kg (för mjölk öre/I) marknads­förd vara inom landel

Br

ö

ds

ä

d

Vele

22

R

å

g

21

Konsumlionsmi

ö

lk vid meieri (ulom

mi

ö

lk som

ing

å

r i chokladmj

ö

lk och fruklyoghui

rl)

med 3 9? och 0.5% felthalt

127.36

med 0.05% felthalt

138.36

F

ä

rskosl och oslmassa av Ivp kvarg

250

Sm

ä

llost och h

å

rdosl

262

Mi

ö

lkpulver

124

Nol- och h

ä

slk

ö

tl

358

Kalvk

ö

ll

373

Fl

ä

sk

166.3

Broiler

ca    55

Förulom dessa subventionsbelopp ulgår viss ersällning lill jordbruket för genom prisstoppet förhindrade prishöjningar för kött. fläsk och ost, vilkas priser annars skulle ha höjls lill följd av siigande världsmarknadspri­ser. Denna form av subvention varierar under årel. För regleringsårel 1979/80 beräknas den uppgå till ca 25 öre per kg för fläsk och ca 55 öre per kg för ost.

Prop. 1979/80:162

10

3    Föredragandens överväganden

3.1 Prisregleringen på Jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker

Som jag redovisal i del föregående har regeringen med stöd av riksda­gens bemyndigande fastställt införselavgifier m. m. för liden fr. o. m. den I juli 1979 och liden fr.o.m. den I januari 1980 efler förslag av slatens jordbruksnämnd. Fr. o. m. den 1 juli 1979 tillerkändes jordbruket och viss livsmedelsindustri 400 milj. kr. och per den I januari 1980 850 milj. kr., räknal per hell år. Beloppen får tas ut i form av pris- och avgiftshöjningar.

Jag har i det föregående även redovisal de mitipriser, prisgränser och normalinförselavgifier som gäller fr.o.m. den I januari 1980 saml de fr.o.m. samma tidpunkt utgående livsmedelssubventionerna. Jag åter­kommer senare till beräkningen av kosinaderna för livsmedelssubventio­nerna vid behandlingen av anslaget Prisreglerande åtgärder pä jordbrukels område.

Jordbruksnämnden har forlsall sitl arbele med all karllägga och analyse­ra livsmedelssubventionernas ejfekter för staten, konsumenterna och jord­bruket (se bilaga 3). 1 rapporten redovisas en aktualisering av lidigare av nämnden utförda beräkningar av subventionernas effekter. Nämnden avser all fortsätta utredningsarbetet.

Jag vill med anledning härav erinra om att subventionema tillkommit som ett stöd till bamfamiljer och låginkomsttagare. Subventioner utgår också för sådana livsmedel som är av störst betydelse för dessa gmpper. Möjlighelema alt subventionera olika livsmedel är begränsade av bl. a. lekniska skäl, l.ex. spliltrad marknadsföring. Livsmedelssubvenlionerna har i huvudsak varit oförändrade sedan den 1 januari 1979.

Jordbruksnämnden har i sina redovisningar beskrivii subventionernas effekler med hjälp av tillgängligt maierial rörande konsumlion. priser m. m. När resultat framkommit från den av statistiska centralbyrån nyligen slutförda hushållsbudgeiundersökningen, bör ett ytterligare underlag kun­na föreligga för bedömningar av subventionernas effekler för l.ex. olika hushållstyper.

Jag vill vidare erinra om det arbele som påbörjals i den beredning för livsmedels- och näringsfrågor som tillsattes år 1978. 1 beredningen ingår experter på områdel. Genom beredningens arbele kommer regeringen all fä ett bredare underlag för sina ställningstaganden till olika frågor inom livsmedelspolitiken, däribland vilka medel som kan användas för att styra konsumtionen med hänsyn till bl. a. kost- och näringsaspekler.

I anslutning lill alt riksdagen år 1977 beslutade om rikllinjer för jord­brukspolitiken beslutade riksdagen också om riktlinjer för styrning av animalieproduklionens utbyggnad (prop. 1977/78: 19, JoU 1977/78: 10, rskr 1977/78: 103).

I nåmnda proposiiion betonade jag vikten av alt jordbrukspolitiken fick en sådan inriktning att uppbyggandet och vidmakthållandet av effektiva

Prop. 1979/80:162

11

familjeföretag främjas. Som jag därvid framhöll förutsätter det i fiertalet fall alt någon form av animalieproduklion bedrivs vid förelagen. En be­gränsning av utbyggnaden av större företag med slaktsvins- och äggpro­duktion kan ge uirymme för en uiökad animalieproduklion vid ulvecklings-bara familjeförelag.

1 enlighet med regeringens förslag beslutade riksdagen all när överskott uppstår på fläsk och slakldjursavgift behöver las ul så skall avgiften eller motsvarande avräkning från prisstödet differenlieras efler besällningarnas storlek. Härigenom skall en rationell animalieproduklion kunna bedrivas på elt familjeförelag, ulan atl denna produklion i en överskollssilualion belastas med extra avgifter. 1 riksdagsbeslutet framhölls all avgifterna även kommer att medföra en inkomstomfördelning från slörre producenier lill familjejordbrukare och att detta ligger helt i linje med stråvan all nå en ökad uljämning av inkomsterna mellan olika jordbrukarkalegorier.

Även våren 1978 och våren 1979 behandlades frågan om system för slyrning av animalieproduktionens utbyggnad av riksdagen (prop. 1977/ 78: 154, JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348 och prop. 1978/79:208, JoU 1978/79:36, rskr 1978/79:417). 1 sistnämnda proposition redovisades bl.a. att jordbruksnämnden fr.o.m. den 1 januari 1979 infört ett syslem med differentierade avgifier inom äggproduktionen.

Jordbruksnämnden har nu redovisat dels ett inom nämnden utarbetat förslag till syslem för styrning av fiäskproduktionen, dels ell inom LRF utarbetat förslag framlagt av Lantbrukarnas förhandlingsdelegalion.

Del av nämnden utarbetade förslaget innebär all en differentierad pro-duklionsavgift skall tas ut för svin som levereras till slakt. Avgiften skall i första hand erläggas genom alt ell avdrag görs från det allmänna pristilläg­get vid avräkning lill producent. Enligt nämnden kommer lämpliga avgifter och gränser för differentieringen bl. a. atl vara beroende av den situation som råder när systemet sätts i krafl, varför del inle ansetts möjligt atl nu redovisa de avgifier som kommer alt tas ul.

LRF:s förslag innebär all ell differentierat pristillägg på fläsk införs i stället för en differentierad avgift. LRF föreslår all ett tillägg av 10 kr. per svin skall utgå upp lill 1 500 levererade svin per år. För svin däruiöver erhålls inget tillägg. I förslaget förutsätts att inga nya prisregleringsmedel tillförs. Enligt förslaget skulle nuvarande pristillägg komma all höjas med 2:50 kr. per svin vid leveranser upp till I 500 svin per år och sänkas med 7:50 kr. per svin vid leveranser utöver I 500 svin per år för atl åsladkomma den åsyftade skillnaden i pristillägg med 10 kr. per svin.

Jordbruksnämnden framhåller atl det inom nämnden utarbetade försla­gel till differentierade avgifter ligger i linje med de riktlinjer till ell system för styrning av animalieproduktionen som nämnden redovisade vären 1978 och som i huvudsak godtogs av regering och riksdag. 1 fråga om LRF:s förslag framhåller nämnden atl del förutsätts bli permaneni och vara i krafl även när del inte råder något prislryckande överskoll på fläsk. Tyngd­punkten i LRF:s förslag är lagd vid att genom en inkomstomfördelning främja en rationell produktion inom familjejordbruket.

Prop. 1979/80: 162

12

Enligt min mening bör det system som införs vara sä beskaffat all de posiliva effekler som en styrning av slaklsvinsproduklionens uppbyggnad ger kan uppnås så snart som möjligt. Jag vill därvid särskilt framhålla det angelägna i atl ell utökat avsätlningsulrymme kan ulnylljas av de ulveck-lingsbara företagen. Statsmakterna godtog i 1977 ärs jordbrukspolitiska beslul 1972 ärs jordbruksulrednings bedömning all en ulbyggnad av svin-produktionen vid de utvecklingsbara förelagen är fördelaktigare från sam­hällels synpunkt än om molsvarande ulbyggnad skulle ske vid de myckel slora förelagen. En begränsning av de senares utbyggnad ger också förde­lar frän miljöskydds- och djurhälsosynpunkler.

Kosinaderna för exporten av fläsk uppgår f. n. lill ca 70 milj. kr. räknal per år. Någon slakldjursavgift tas inte ul för all finansiera dessa kosinader. Medel för ändamålel avsalls i stället från det belopp som står lill förfogan­de för pristillägg. Exportkostnaderna sänker därmed avräkningspriserna för samtliga producenter med samma örestal per kg. 1 enlighel med vad riksdagen beslulat bör en större andel av exportkoslnaderna i fortsättning­en belasta de slörre producenterna. Härigenom bör risken för en expan­sion som verkar sänkande pä avräkningspriserna kunna minskas. Genom en inläktsomfördelning från slörre producenier till familjelantbrukare kan den senare gruppen lättare få lillgång lill del marknadsutrymme som efler hand tillkommer.

1 jordbruksnämndens framslällning har redovisals tvä olika system för styrning av fläskproduktionen. Del ena sysiemel bygger på differentierade avgifter och del andra pä differentierade pristillägg. Enligi min mening år skillnaden mellan systemen av enbart leknisk natur. Båda systemen kan därför användas för att uppnå de avsedda syftena. Etl uteblivet pristillägg kan jämföras med en avgifi.

För egen del anser jag att etl system med differentierade pristillägg är all föredra som medel när del gäller att uppnå de mål somjag tidigare redovi­sat. De belopp som står till förfogande för pristillägg på fläsk bör därför fördelas så att de mindre producentema erhåller ett högre pristillägg än de större producenierna.

Det är angeläget alt skillnaden mellan del högsta och det lägsta pristilläg­get bestäms så att syftet med riksdagens beslul uppnås, som bl.a. är att effeklivl begränsa de slörre företagens utbyggnad. Enligt vad riksdagen uttalat bör differentieringen göras trappstegsformad. Om så bedöms mera lämpligl bör dock enligt min mening i ett inledningsskede kunna lillämpas endasl en gräns. Gränsen kan därvid lämpligen sättas vid leverans av 2000 slaktsvin per år. Graden av differentiering och prislilläggsskalan i övrigt bör efter hand bestämmas med hänsyn lill rådande läge. Om tillgängliga pristilläggsmedel inte räcker, bör avgifi kunna tas ul. Jag vill framhålla atl den möjlighel som sedan länge föreligger atl ta ut slaktdjursavgift för att finansiera bl. a. exportkostnader kvarstår.

Prop. 1979/80: 162

13

Mol bakgrund av vad jag tidigare anfört om kostnaderna för expon bör enligi min mening differentierade pristillägg i fortsättningen tillämpas när pristryckande överskott råder för atl åstadkomma den avsedda styrningen av svinproduktionen.

Det bör ankomma på slalens jordbruksnämnd alt med utgångspunkt i de av mig förordade riktlinjerna och efler överläggningar med nämndens konsumentdelegation och Lanibrukarnas förhandlingsdelegation fastställa differentierade pristillägg och besluta om de regler som skall gälla härför. Dessa bör dä lillämpas fr. o. m. den I januari 1981.

I bilaga 2 redovisas användningen av injörselavgiftsmedd m. m. under regleringsåret 1978/79 liksom också beräkningen av införselavgifismedel som inflyter under regleringsåren 1979/80 och 1980/81. Den huvudsakliga medelsdispositionen för regleringsårel 1978/79 framgår av tabell på s. 14. i vilken även den preliminära disposilionen för regleringsårel 1979/80 redo­visas.

Förddningsplanen för regleringsåret 1979/80 utgör enligt riksdagens beslut 267,2 milj. kr. Härtill kommer inflytande avgifier för fodermedels-importen, f.n. beräknade lill 160 milj. kr., varvid fördelningsplanen blir 427.2 milj. kr. Jordbruksnämnden beräknar de disponibla inkomslerna av införselavgifier lill 539.2 milj. kr., vilket innebär ell beräknai överskott av 112 milj. kr. sedan medel avsatts till fördelningsplanen. Definitiv fördel­ningsplan för regleringsåret 1979/80 kan fastställas först efter ulgången av detta år.

De ändamål utanför fördelningsplanen som får läckas av införselavgifis­medel beräknas för regleringsåret 1979/80 helt ta i anspråk det beräknade överskottet av 112 milj. kr.

Beräkningarna av medelsbehovet skiljer sig från de beräkningar som gjordes i prop. 1978/79:208 om reglering av priserna på jordbrukspro­dukter, m. m. till följd av att ersättningen för utbyleshandel med nötkött med de s. k. öststaterna har höjts från 18 lill 25 milj. kr., prisåterbäringen till pälsdjursuppfödare har minskats med I milj. kr. och restilutionen av införselavgifier har ökats med 2 milj. kr. Stöd lill mallproduktionen har tagits upp med 2 milj. kr. i enlighet med regeringens beslut den 13 decem­ber 1979. Vidare har ersättningen för utbyleshandeln med kött och fläsk lagils upp med beräknade lillgängliga medel, 44,8 milj. kr. 1 den mån medel ulanför fördelningsplanen inte räcker till för att medge en utbetalning av 50 milj. kr. för utbyteshandeln med kött och fläsk får, enligt regeringens beslul, den rörliga krediten hos riksgäldskonlorel användas lill ell belopp av 15 milj. kr. för nämnda ersällning. Enligt jordbruksnämndens beräk­ningar behöver således 5,2 milj. kr. av den rörliga krediten utnyttjas.

Jordbruksnämnden framhåller att i den mån tillgängliga införselavgifis­medel överstiger 112 milj. kr. bör dessa i första hand användas till att betala utbyteshandel med kött och fläsk upp till ett belopp av 50 milj. kr.

Prop. 1979/80:162

14

Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. regleringsåren 1978/79 och 1979/80

1978/79

1979/80

I OOO-lal kr.     I OOO-lal kr. prel.

Inkomster

4 125'

3 166'

Från föregående regleringsår kvarstående införselavgifier Under resp. regleringsår influtna införselavgifier.

343 762 I7LS40

376000 I600(H)

539 166

exkl. fodermedel

Summa    519427

fodermedel

427 200

III 966

539 166

O

Uigifier

24 900

-

31 500

19 500

24 000

-

178252

199 700

53 588

10000

75 500-

47 500

5 000

-

5 000

12.500

5 000

5 000

8 500

8 5(K)

24 000

25 000

2 500

2 500

700

700

300

500

-

95 800

a)      Av medel inom resp. regleringsårs fördelningsplan

Svensk spannmålshandel

Sveriges polalisinlressenter

Sveriges oljeväxlinlressenter

Föreningen för mejeriprodukter

Svensk kötthandel

Svensk ägghandel

Marknadsreglerande åtgärder för slaklkyckling Koslnadskompensalion mjölk, norra Sverige Regionall bidrag, köllregleringen Upplysningsverksamhel och utvecklingsarbete Djurhälsovård, kontrollverksamhet m. m. Slöd lill odling av konservärler och andra köks­växler

Slöd lill odling av bruna bönor Fonden för kollekliva åtgärder inom biodlingen Reserv lill jordbruksnämndens förfogande

438740

Summa

23 000

25 000

18911

44 846

12665

14 500

3 897

5 425

1995

1070

1950

2 050

475

475

281

300

4000

3 000

4000

4 000

300

300

6 143

9000

2000

2000

b)      Ulanför fördelningsplanen

Ulbyteshandel. nötkött från öststaterna

Utbyleshandel, kött och fläsk, annan

Pristillägg för får- och lammkött

Svensk matpotatiskontroll

Sveriges ulsädesförening, potatisförädling

Sveriges potatisodlares riksförbund

Bidrag till Sliftelsen för ackordhäst-

organisalionens bevarande

Bidrag lill fraktkostnader för mjölk och grädde

Prisålerbäring till pälsdjursuppfödare

Stöd till odling av vallväxtfrö

Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen

Restitution av införselavgifier på slyck-

ningsdetaljer av kött och fläsk saml av

införselavgifier pä osl

Slöd till mallproduktionen

79617

Summa

c)Täckning av underskott frän föregående år

I 070

Summa utgifter

519427

Saldo vid ulgången av resp. regleringsår

O

' Inläktsräntor från föregående år.

- Härav 10 milj. kr. med återbelalningsskyldighet.

Prop. 1979/80:162

15

Därefter evenluelll kvarstående överskoll bör enligt nämnden användas till ändamål inom fördelningsplanen med hänsyn till att 31.1 milj. kr. för utbyteshandel med kött och fläsk i brist på medel utom fördelningsplanen togs från fördelningsplanen regleringsåret 1978/79. Jag har inle någon erinran mol vad jordbruksnämnden anfört rörande införselavgifismedlens disposiiion under regleringsåren 1978/79 och 1979/80.

Jordbruksnämnden beräknar all det under regleringsåret 1980/81 infly­ter 560 milj. kr. i form av införselavgifismedel, inkl. ränlor från föregående år. Härav avser 160 milj. kr. fodermedel.

Jordbruksnämnden föreslår alt fördelningsplanen för regleringsårel 1980/81 bör omfatta 267,2 milj. kr. jämte inflytande fodermedelsavgifter, som beräknas till 160 milj. kr., eller lolalt 427 milj. kr. Jag bilräder nämn­dens förslag.

Med hånsyn till ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling läg­ger nämnden inte fram någon fullständig fördelningsplan för del prelimi­närt beråknade beloppet. Nämnden bör åierkomma med fullständigt för­slag till preliminär fördelning i samband med förslaget till justering av införselavgifter m.m. fr.o.m. den 1 juli 1980. Nämnden bör liksom tidi­gare, efler hörande av Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsu­mentdelegationen, få jämka fördelningen av delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och även besluta om det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande.

Jag har inget alt erinra mot att Svensk spannmålshandel liksom hittills tillförs införselavgifter för viss utbyleshandel med brödsäd. Vidare bör som hittills Sveriges oljeväxlinlressenter lillföras de avgiftsmedel som inflyter till följd av de höjningar av avgifter för fettvaror som har ägt rum fr. o. m. den 1 juli 1974 eller som kan komma att ske. Jag har heller inget att erinra mot att inflytande införselavgifter på vissa livsmedelsinduslripro-dukter (biandvaror) l.o.m. regleringsåret 1980/81 får fördelas till resp. produktområde i förhållande till utbetalda exportbidrag.

Medelsbehovet under regleringsårel 1980/81 för de åndamål utanför fördelningsplanen som jag anger i det följande bör i första hand täckas av införselavgifismedel.

De införselavgifter som inflyter till följd av s. k. ulbyteshandel med kött och fläsk har av nämnden beräknats komma atl uppgå lill 75 milj. kr. Av detla belopp skall 25 milj. kr., som avser utbyteshandel med öststaterna, föras över till Svensk kötthandel. Återstående 50 milj. kr., som avser utbyteshandel med andra länder, skall föras över till Svensk kötthandel i enlighet med de grunder som redovisades i prop. 1978/79; 208.

Kostnaderna för pristillägg Jör får- och lammkött av 530 öre per kg beslrids under regleringsåret 1979/80 med 11 milj. kr. från anslaget Prisreg­lerande åtgärder på jordbrukets område och med 14,5 milj. kr. av införsel­avgiftsmedel   utanför   fördelningsplanen.   Jordbruksnämnden   beräknar

Prop. 1979/80: 162

16

koslnaden för pristilläggel till 25.5 milj. kr. under regleringsåret 1980/81. Jag loreslär att av pristillägget på får- och lammkött bekosias 10 milj. kr. från anslagei Prisreglerande åtgärder på jordbrukels område och resleran­de belopp, 15,5 milj. kr., med införselavgifismedel utanför fördelnings­planen. Härulöver kan nämnas att regeringen har bemyndigal nämnden all under regleringsåret 1979/80, inom ramen för prisstoppet på kött av andra djurslag, utbetala pristillägg utöver 530 öre per kg inlill ell belopp av 11,5 milj. kr.

Till Svensk matpotatiskontroll (SMAK) har för regleringsårel 1979/80 reserverats högst I 015 000 kr. för upplysningsverksamhet på matpotaiis-området. För regleringsåret 1980/81 föreslås en höjning av beloppet lill högsl 1050000 kr. Ersällningen till SMAK för kontrollkostnuder i sam­band med kvalitetsmärkning av matpotatis föreslås sänkt från 4410000 kr. lill högst 3 375 000 kr. för regleringsåret 1980/81. Jag har ingel atl invända mot dessa förslag.

Jordbruksnämnden föreslår alt bidraget till Sveriges potatisodlares riks­förbund för ejjektivisering av matpotatisodlingen höjs från 2050000 kr. till 2 200000 kr. för regleringsåret 1980/81. Jag har inget all erinra mot detta.

Vidare föreslås att nämnden under regleringsåret 1980/81 får disponera högst 4 milj. kr. av avgiftsmedel utanför fördelningsplanen för återbäring till pälsdjursuppjödare av den del av priset pä inhemskt foder för pälsdjursuppfödning som är hänförlig lill införselavgifterna på fodermedel. Jag bilräder även detta förslag.

Stiftelsen Jör ackordhästorganisalionens bevarande bör i enlighet med nämndens förslag tillföras oförändrat 475 000 kr. under regleringsåret 1980/ 81.

Bidraget för att begränsa Jraktkostnaderna Jör mjölk och grädde till vissa områden i de nordligaste länen bör, som nämnden föreslagit, utgå med 300000 kr. under regleringsåret 1980/81.

För stöd lill valljröodlingen föreslår jordbruksnämnden för reglerings­året 1980/81 en ökning av stödet till 8 milj. kr., varav 2 milj. kr. tas av medel inom fördelningsplanen och 6 milj. kr. av medel utanför fördelnings­planen. Jag har inget att erinra mol delta förslag.

Till Jönden för kollektiva åtgärder inom biodlingen har under reglerings­årel 1979/80 förts 800000 kr., varav 500000 kr. inom och 300000 kr. ulom fördelningsplanen. Jordbruksnämnden föreslår att molsvarande belopp skall utgå under regleringsåret 1980/81. Jag har inget att invända mol delta under förutsättning att högst 300000 kr. anslås utom fördelningsplanen.

Kostnaderna för restitution av införselavgifter för slyckningsdetaljer av kört och fiäsk saml Jör ost beräknas av nämnden till 9 milj. kr. för regle­ringsåret 1980/81. Jag har inget alt erinra mol denna beräkning.

För stöd till maltpioduktionen bör enligt nämndens förslag högst 2 milj. kr. utgå under regleringsåret 1980/81. Jag biträder även detta förslag.

Prop. 1979/80: 162

17

Det förslag till fördelning av införselavgifter inom ocb utom fördelnings­planen somjag nu har lagt fram medför ett beräknat överskott i reglerings­ekonomin av 14,2 milj. kr.

Med hänsyn till ovissheten om den fakiiska avgiftsuppbörden föreslår jordbruksnämnden alt den rörliga krediten pä 120 milj. kr. farstå kvar åven under regleringsåret 1980/81 och atl den får användas för ändamål inom och utom fördelningsplanen saml för sockerregleringen. Nämnden föreslär även atl Sveriges polalisinlressenter, till följd av ell beräknai underskoll för stärkelseregleringen, uiöver tilldelal belopp inom fördelningsplanen får låna högst 15 milj. kr. av den rörliga krediten. Jag bilräder förslagel. Det bör ankomma på regeringen att närmare föreskriva hur kredilen får utnytt­jas och villkoren för detta.

Riksdagen medgav våren 1979 atl statens jordbruksnämnd för säsong­mässig lagring av Jordbruksprodukier för budgetåret 1979/80 fär disponera en röriig kredii på högsl 175 milj. kr. i riksgäldskontoret. Jordbruksnämn­den har föreslagit alt denna kredit höjs till 225 milj. kr. och atl den får utnyttjas för budgetårel 1980/81 främsl för uljämningslagring av smör och köttvaror. Även enligt min mening bör en höjning ske av den rörliga krediten. Höjningen bör dock nu begränsas till 20 milj. kr. Jag föreslår således att en rörlig kredit på högst 195 milj. kr. i riksgäldskontoret ställs lill nämndens förfogande för säsongmässig lagring av jordbruksprodukier för budgetåret 1980/81.

1 detta sammanhang villjag även nämna att regeringen den 13 september 1979 bemyndigade jordbruksnämnden atl beräkna införselavgift och ex­portbidrag för malt i enlighet med elt av nämnden lämnal förslag. Nämn­dens förslag föranleder även ändring av 8 § lagen (1967: 340) om prisregle­ring pä jordbrukets område. Enligt detta lagrum skall bl. a. den som driver kvarnrörelse erlägga avgift för lager av vissa slag av spannmål, om prisei på dessa höjs. Delsamma bör i fortsättningen också gälla den som driver mälteri. Förslag lill sådan lagändring har upprättats inom jordbruksdepar­tementet.

Slutligen vill jag ocksä nämna atl jag denna dag, mol bakgrund av riksdagens beslut våren 1979, fått regeringens bemyndigande att tillkalla en kommitté med uppdrag all utreda vissa frågor angående kapitalföränd­ringarnas inverkan på lantbrukarnas inkomstförhällanden.

3.2 Sockerregleringen

För sockerbetsodlingen gäller f. n. en treårig prisregleringsperiod omfat­tande tiden den I juli 1979-den 30 juni 1982. Areal och belpris skall dock fastställas för varje regleringsår efter överläggningar. Gällande prisregle­ring för socker avser endast regleringsåret 1979/80 (prop. 1978/79: 208. JoU 1978/79:36, rskr 1978/79:417).

Genom beslut den 22 november 1979 medgav regeringen all sockerbola-

2    Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 162

Prop. 1979/80:162

18

get fick kompensation under innevarande regleringsår med ca 9 milj. kr. för iniräffade prishöjningar på eldningsolja.

Jordbruksnämnden lägger nu, efter överläggningar och i samförsiänd med konsumentdelegationen och betodlarnas cenlralförening, fram förslag angående sockerbetsareal och kompensalion lill betodlarna fr. o. m. den I juli 1980. Vidare föreslår nämnden efter överenskommelse med sockerbo­laget och konsumentdelegationen en tvåårig prisregleringsperiod för soc­ker omfattande liden den I juli 1980-den 30 juni 1982.

Vad gäller sockerbeisarealen för 1980 års odling föreslår nämnden all den hålls oförändrad vid 51 500 ha. Nämnden föreslår vidare all arealbi-dragel för 1980 års areal bör vara oförändrat 400 kr. per konlraklerad ha lill odlarna inom Mörbylångabrukels upptagningsområde och 500 kr. per ha lill odlarna på Gotland. Bidraget bör liksom hiuills finansieras med medel ur sockerregleringsfonden. I de fall arealen vid kontroll befinns vara mindre än den kontrakterade föreslås bidragel ulgå efler den uppmätta arealen.

Kostnadskompensationen till betodlarna har enligt förslaget beräknals till 36,3 milj. kr., vilket innebär att grundpriset för 1980 ärs betskörd bör höjas med 1:56 kr. till 19:46 kr. per 100 kg betor med en sockerhalt av 16 %. Höjningen av betpriset motsvarar en parliprishöjning för socker med 12:25 kr. per 100 kg.

Jag biträder nämndens förslag till sockerbetsareal, arealbidrag och kost­nadskompensation till betodlarna. Det bör ankomma på regeringen atl fastställa areal, bidrag och kompensation under regleringsperioden.

Vad gäller kompensationen till sockerbolagei innebär förslaget all pris­regleringen endasl avser strösocker. Av bolagets verksamhel vid raffina­deriet i Arlöv ingär i regleringen endast raffineringen av råsocker, såväl inhemskt som importerat. Detta innebär att bl.a. bilsocker- och sirapslillverkningen lämnas utanför regleringen. Även fodertillverkning lämnas utanför.

Förslagel innebär vidare att sockerpriset en gång per är. den I juli 1980 och den I juli 1981. bör jusleras på grund av ökade kosinader, andra än oljekoslnaderna. Korrigering av sockerpriset pä grund av ändringar i ol­jepriset bör ske den 1 juli 1980 med hänsyn till oljeprisels förändring sedan oktober 1979. Härvid skall basen vara 827 kr. per m (fobpris plus bikost-nader). Basen skall jämföras med det ovägda medeltalet av Rollerdamno-leringen under perioden den 15 maj-den 15 juni 1980 ökal med bikoslna-dernaperm'den 15 juni. Därefter bör enligt förslaget sockerpriset jusleras under prisregleringsperioden så snart oljepriset enligt löpande 30-dagars-genomsnitl av Rotterdamnoteringen ändrats med minst ±160 kr. per m'. En gång om året bör sockerpriset slutjusieras med hänsyn fill förändringar av sockerbolagels oljekostnader mellan två tolvmånaders jämfbrelseperio-der. Om sockerbolagels oljekostnader ökal väsentligt mer än vad utveck­lingen på oljemarknaden motiverar, bör kostnadskompensalionen kunna reduceras.

Prop. 1979/80: 162

19

Jordbruksnämndens förslag innebår atl sockerbolagei för regleringsårel 1980/81 tillerkänns 28.6 milj. kr. för ökade kostnader i sockerproduktionen exkl. oljekoslnaderna. 1 koslnadskompensationen ingår viss ökad ersätt­ning för merkostnaderna för bruken på Öland och Gotland. Tolall ulgör denna ersällning, inkl. lidigare beslutad ersättning. 10 milj. kr. Däruiöver erhåller bolagel 4.3 milj. kr. från sockerregleringsfonden som kompensa­lion för dessa merkoslnader.

Kostnadskompensationen om 28,6 milj. kr. innebär enligt nämnden en höjning av strösockerprisel (kvalilel K 5 i säck om 50 kg) med 9:70 kr. per 100 kg den 1 juli 1980. Däruiöver justeras sockerpriset för förändringar i oljepriserna från oktober 1979 till juni 1980. Tillsammans medför de före­slagna ökningarna av betpriset och sockerbolagets andel av partipriset på socker atl strösockerpriset siiger med sammanlagt 21:95 kr. per 100 kg till 293: 50 kr. per 100 kg. Nämnden begär att få genomföra prishöjningarna på sådanl säll att minsta möjliga störning uppslår på marknaden. Nämnden föreslår vidare all ersättningen för raffinering och lagring av importerat socker höjs för inträffade koslnadsökningar med utgångspunkt i den ge­nomsnittliga koslnadsulvecklingen för strösockertillverkningen. Jord-bmksnämndens förslag i övrigt innebär inga förändringar i förhållande tiU vad som gäller under innevarande prisregleringsperiod.

Jag bilräder jordbruksnämndens förslag till reglering av sockerlillverk­ningen för liden den I juli 1980-den 30 juni 1982 saml förslaget lill ersällning till sockerbolaget under regleringsårel 1980/81. Del bör ankom­ma pä regeringen alt fastställa ersällning till sockerbolaget under regleringsperioden.

1 della sammanhang vill jag även nämna all jag denna dag. mol bakgrund av riksdagens beslul våren 1979, fåll regeringens bemyndigande all lillkalla en kommillé med uppdrag all uireda den svenska sockernäringens framti­da omfallning. inriktning, organisation och siruktur.

3.3 Prisstödet till jordbruket i norra Sverige

Sårskilt slöd ulgår sedan länge lill jordbruket i norra Sverige. Genom beslul av 1971 ärs riksdag förstärktes prisstödel lill mjölkproduklionen där och prisstödel utvidgades till nya produkler. Ar 1973 utvidgades siödet lill all ocksä avse ren. En översyn av grunderna lör prisslödel företogs av 1972 ärs jordbruksulredning. På grundval härav beslutade riksdagen år 1977 (prop. 1977/78: 19. JoU 1977/78: 10, rskr 1977/78: 103) atl slödel lik­som lidigare skulle ulgå i form av prislillågg på mjölk, koll och fläsk samt all slödel fr.o.m. den I juli 1978 skulle ulvidgas lill all omfalta åven smägrisproduklion och getskölsel. Syflel med prisslödel är alt höja lön-samhelen hos jordbrukel i norra Sverige lill en nivå som är jämförbar med den som uppnås vid del mellansvenska jordbrukel. Beiräffande prisslödel lill smågrisproduklionen och gelskölseln uttalade riksdagen all detla för­bättrar sysselsättnings- och inkomslmöjlighelerna främsl vid mindre famil­jejordbruk. Stödet ulgär inom olika stödområden. För mjölk ulgår dessul­om vissa personliga pristillägg.  Bestämmelserna om prisstödel finns i

Prop. 1979/80: 162

20

förordningen (1978:472) om prisstöd lill vissa jordbruk (ändrad senasl 1979:913) och i kungörelsen (1973:508) om prisstöd till rennäringen (änd­rad senast 1977: 171).

Kostnaderna för prisstödet lill jordbrukel i norra Sverige uppgick för budgelåret 1978/79 lill lolalt 139 milj. kr. Kosinaderna fördelar sig med 110.2 milj. kr. lill mjölk, varav 1,2 milj. kr. för de personliga pristilläggen. 24.0 milj. kr. till kött, 2.6 milj. kr. lill fläsk, 1,9 milj. kr. lill smågrisproduk­tionen samt 0.3 milj. kr. till gelskölseln. Härtill kommer 3.1 milj. kr. för prisstödet till rennäringen.

Enligt riksdagens beslut år 1977 skall prisstödel lill jordbrukel i norra Sverige ses över vart tredje år. Riksdagen uttalade även atl prisslödel lill rennäringen samiidigi skall ses över. Slalens jordbruksnämnd har nu före­tagit en sådan treårsöversyn och efter samråd med lantbruksslyrelsen lämnat förslag till vissa förändringar i prisstödet fr.o. m. den I juli 1980. Till nämndens förslag bar fogats en reservation från två av nämndens ledamöter.

Jordbruksnämnden har lämnal förslag lill nya stödnivåer för produk­terna, varvid nämnden som utgångspunki hafl bl.a. lantbruksslyrelsens beräkningar avseende skillnader i produktionskostnad för mjölk och kött mellan norra och mellersta Sverige saml den allmånna kostnadsstegringen i lantbruket. Nämnden har vidare föreslagit vissa justeringar av områdesin­delningen saml en utvidgning av siödet till flera produkter. Slutligen har nämnden tagit upp frågan om tätare översyner av siödet.

Nästan alla remissinstanserna har framfört förslag om ändringar av prisstödel som går utöver vad jordbruksnämnden föreslagit. Flerlalel re­missinstanser framhåller det angelägna i att tätare översyner av prisslödel bör äga rum.

Innan jag tar ställning till de olika delarna i nämndens förslag vill jag betona den slora betydelse som jordbruket i norra Sverige har från inle minsl regionalpolitisk synpunkt. Som framgår av nämndens redovisning har prisstödet hafl avsedd effekl. Således har produktionsutvecklingen gått i positiv riktning. Det är angeläget att jordbruket i norra Sverige ges fortsatta möjligheter att i enlighet med gällande jordbrukspoliliska rikl­linjer nå en med det mellansvenska jordbrukel jämförbar lönsamhel. Mot denna bakgrund finner jag jordbruksnämndens förslag i huvudsak väl avvägt.

I likhet med nämnden anser jag atl en uppräkning av slödnivåerna för mjölk bör ske enligt följande uppställning.

Område

Nuvarande

Förslag

stödbelopp

öre/kg

öre/kg

1

27.2

}9.t)

2

22,0

27,6

3

19.4

24.0

4

11,2

16.0

5                                  4.6                             6.8

Prop. 1979/80:162

21

Jag kan även biträda nämndens förslag till vissa ändringar i områdesin­delningen för mjölk (se bilaga 4, s. 101 och 102).

Beiräffande de s. k. personliga pristilläggen på mjölk föreslår jag i enlig­het med nämndens förslag alt en avveckling bör ske fr. o. m. den 1 juli 1980 genom att detta pristillägg för budgelåret 1980/81 minskasmed I öre/kg och under budgetåret 1981/82 med ytterligare I öre/kg för alt fr. o. m. den I juli 1982 helt upphöra all utgå.

Nämndens förslag till nya stödnivåer för kött och fläsk inom resp. område framgår av följande tablå. Jag har inget atl erinra mol detta förslag.

Omr

ä

de

K

ö

tt av

n

ö

lkrealur

F

å

rk

ö

ll

Fl

ä

sk

Nuvarande

F

ö

rslag

Nuvarande

F

ö

rslag

Nuvarande

F

ö

rslag

sl

ö

dbelopp

sl

ö

dbelopp

sl

ö

dbelopp

ö

re/kg

ö

re/kg

ö

re/kg

ö

re/kg

ö

re/kg

ö

re/kg

1

175

223

175

223

39

50

-)

130

165

130

165

26

33

3

71

90

71

90

13

17

4

26

33

26

33

-

-

1 enlighet med nämndens förslag bör siödet till smågrisproduktionen ulgå med de belopp som framgår av följande tabell.

Område

Nuvarande

F

ö

rslag

sl

ö

dbelopp

kr./sugga

kr./sugga

300

345

200

230

150

175

75

85

Stödet till getskötseln bör som nämnden föreslagit höjas från 130 kr. till 150 kr. per mjölkproducerande get.

I fråga om prisstödet till rennäringen föreslår nämnden, i avvaktan på resultatet av den utredning som tillsatts rörande rennäringens ekonomiska förhållanden, atl slödel bör höjas från 100 kr. till 130 kr. per slaktad ren. Jag har heller inget att erinra mol delta förslag.

Jordbmksnämnden har även prövai frågan om slöd till äggproduk­tionen. Nämnden har därvid funnit alt om ell slöd skall införas bör delta utgå som etl särskilt packeribidrag för ägg invägda vid mnmärkesberälfi-gade packerier. Med hänsyn till föreliggande överskollssilualion för ägg och då äggproduktionen inte är särskilt arbetsintensiv har jordbmksnämn­den dock ställt sig tveksam till att nu införa ett särskilt packeribidrag för norra Sverige.

Mot bakgrund av vad jordbruksnämnden anfört ärjag inte beredd alt nu ta ställning till om och när ett särskilt prisstöd lill äggprodukfionen i norra Sverige bör införas.

Prop. 1979/80: 162

22

Nämnden har vidare föreslagil alt ell driftsbidrag om 150000 kr. per år får Utgå tills vidare för all täcka vissa regionall betingade merkostnader för slakt av värphöns i Norrland. Jag kan godta della förslag.

Jordbruksnämnden föreslår vidare all etl arealbidrag för potatis införs på försök fr. o. m. den I juli 1980 för atl motverka en ytterligare nedgång i odlingen. Jordbruksnämndens förslag om slöd lill potatisodlingen moti­veras av den minskning av arealen som skelt under 1970-talel och syftar till alt motverka en yllerligare nedgång i odlingen. Jag är dock nu inte beredd att ta ställning till om och när elt sådant stöd till potatisodlingen bör införas.

De förslag till förbällring av prisstödet lill jordbrukel i norra Sverige och till rennäringen somjag nu lagl fram beräknas öka kosinaderna för siödet med sammanlagi 42,6 milj. kr. per är. Därtill kommer en kostnadsökning av 5 milj. kr. med hänsyn lill beräknad produklionsulveckling för budget­året 1980/81.

Jordbruksnämnden har också lagil upp frågan om tätare översyner av stödet. Om kosinaderna för jordbruksproduktionen fortsättningsvis ut­vecklas i samma takt som under de senasle åren, anser nämnden alt nästa översyn bör ske inom två år.

För egen del villjag framhålla följande i denna fråga.

Prisstödet har under 1970-talet setts över vart tredje år. Om kostnadsut­vecklingen inom jordbruket fortsätter på samma sätt som under senare delen av 1970-talel lorde detta, som också jordbruksnämnden framhåller, medföra all under en ireårsperiod stödets realvärde sjunker hastigare än vad som ursprungligen lorde ha varit länkl. Jordbruksnämnden föreslår därför översyn inom ivå år.

En allmän översyn av prisstödel bör enligt min mening som hittills ske vart tredje år. Riksdagen har fastställt atl etl huvudsyfle för jordbmkspoli-tiken skall vara atl lillförsäkra dem som är sysselsatta inom jordbmkel i alla delar av landel en ekonomisk och social slandard som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Detla förulsäller enligt min mening atl prisstödets syfte inte urholkas under ireårsperioden. Under perioden bör därför, om produktionskostnaderna ulvecklas på ell ogynnsamt sätt, jusiering av prisslödel kunna ske så all dess syfte upprätthålls. En av utgångspunkterna för bedömningen bör därvid vara förändringama i del s. k. produklionsmedelsprisindex (PM-index).

Vid den allmänna översyn som bör ske av prisstödet inför utgången av Ireårsperioden bör det nu tillämpade prisstödet ulvärderas. Del får ankom­ma på regeringen alt besluta hur översyn bör ske.

3.4 Kreditgarantier lill trädgårdsnäringens rationalisering m. m.

Lantbruksslyrelsen hemställer att garantiramen för lån till trädgårds­näringens raiionalisering m.m. ökas med 5 milj. kr. lill 40 milj. kr. för innevarande budgelår och all samtidigt molsvarande ram för län lill jord­brukets rationalisering minskas med samma belopp. Slyrelsen anför alt

Prop. 1979/80: 162

23

den ekonomiska situationen för IrädgårdslÖrelagen medfört atl eflerträgan på kredilgarantier ökat mer än vad som tidigare förutsetls. Bl. a. har inom yrkesfruklodlingen behov uppställ av driftslän för anskaffning av rörelse­kapilal samt för kreditsanering lill följd av den gångna säsongens priser och avsätt ningsproblem.

För innevarande budgetår har riksdagen medgivit att statlig kreditgaranti får lämnas för lån till yttre rationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån och maskinlån med sammanlagi högst 613 milj. kr., för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med högst 35 milj. kr., för lån till rennäringens rationalisering m. m. med högsl 2,5 milj. kr. saml för lån till inköp av avelshäslar och ridhästar med sammanlagt högsl 500000 kr. (prop. 1979/80: 101, JoU 1979/80:28, rskr 1979/80: 166).

Enligt min mening är del med hänsyn lill de nuvarande problemen inom trädgårdsnäringen angelägel atl kreditgarantier slår lill näringens förfogan­de i lillräcklig omfattning. Ifrågavarande ram bör dårför i enlighet med lantbruksstyrelsens förslag för innevarande budgetår ökas med 5 milj. kr. till 40 milj. kr. Ramen för garanlier för lån lill jordbrukels raiionalisering bör som slyrelsen också föreslagil minskas i molsvarande mån.

Jag övergår härefter lill 1974 års trädgårdsnäringsulrednings förslag om bemyndigande för lantbruksstyrelsen att efter prövning i varje särskilt fall skriva av vissa lån till växthusjöretag.

Ulredningen anför all växlhusodlarna sedan den s. k. oljekrisen år 1974 haft lönsamhetsproblem lill följd av oljeprisökningar och olillfredsslällan­de prisulveckling för flerlalel produkler. Situalionen har uppmärksammats av statsmakterna och vid flera lillfällen har stödåtgärder satis in. vilka ocksä haft effekt. Sålunda beslutade 1975 ärs riksdag om etl temporärt stöd i form av lån och bidrag till förelag med odling i växthus och förelag med champinjonodling (prop. 1975:85, JoU 1975: 16, rskr 1975: 183). I samband härmed uttalade jordbruksulskollel alt del föruisaile all ulredningen i sitl fortsatta arbete med uppmärksamhet skulle följa utvecklingen av detla stöd till irädgårdsnäringen. Ulredningen skulle därvid bl.a. vara oförhind­rad att även pröva möjligheten att - däresl så befanns moUveral - i förekommande fall slopa återbetalningsskyldigheten för lånen. Även år 1977 beslutade riksdagen om fortsatt slöd till företag med produktion av sniltblommor i växthus (prop. 1976/77: 100 bil. 13, JoU 1976/77; 13, rskr 1976/77; 182). Ar 1978 ändrades beslämmelsema så att slöd kunde utgå lill alla företag med produktion i växthus med uppvärmning (prop. 1977/ 78: 101, JoU 1977/78: 11, rskr 1977/78: 131). Sisinämnda siödform upphör­de vid utgången av juni månad år 1979. Totall hade då 73 lån beviljats från anslaget Lån till irädgårdsnäringen under fonden för låneunderstöd på kapitalbudgeten med sammanlagi 13,2 milj. kr.

Av de företag som på dessa säll fäll slöd är enligi ulredningen mänga nu åler i ett svårl läge på grund av den ogynnsamma lönsamhelsuivecklingen i branschen. Till denna utveckling har bl.a. räntehöjningarna med 3.5 pro­centenheter sedan mitten av är 1979 starki medverkat, eftersom de företag del här år fråga om är högt skuldsalla. I januari 1980 sleg vidare oljepri-

Prop. 1979/80:162

24

serna med ytterligare 10%. Odlingen befinner sig f. n. i en akut ekonomisk kris. Under senare lid har enligt utredningen minsl tre större Iradgårdsfö­retag avvecklals och sex förelag inställt betalningarna eller gåll i konkurs. Utredningen anger att 13,2 milj. kr. har beviljats som lån enligt de med stöd av riksdagens nämnda beslut ulfärdade förordningarna (1975:545 och 1977: 174) om statligt stöd till vissa trädgårdsföretag. Härav återstår f. n. ca 7,4 milj. kr. att amortera. Reslerande del av lånen, ca 5, 8 milj. kr., har redan skrivits av i samband med ackord eller konkurser eller återbetalats då förelag lagls ned.

1 december 1979 beslutade riksdagen om ett temporärt lånestöd till sädana trädgårdsföretag som fått likviditetsproblem lill följd av den senas­le tidens oljeprisökningar (prop. 1979/80:47, JoU 1979/80:23. rskr 1979/ 80: 83). Flera av de företag som ansöker om dessa nya lån är belastade med äldre lån från anslaget Lån till trädgårdsnäringen. För dessa företag är det enligt utredningen nödvändigt för atl öka kreditvärdighelen all få de äldre lånen hell eller delvis avskrivna. Ulredningen framhåller att avskrivning bör ske efler prövning i varje särskilt fall. Ett villkor skall vara att företaget har förutsättningar för rationell drift i framtiden.

Av remissinstanserna lillstyrker lantbruksstyrelsen och Trädgårds­näringens riksförbund förslaget. Lantbruksslyrelsen anför samtidigt att förslagel i dagslägel inte är lillräckligl som slöd åt näringen, eftersom det är begränsat till dem som redan tidigare fått stöd i form av statliga lån. I samband med fullgörandet av regeringens uppdrag den 7 februari 1980 till styrelsen att kartlägga situationen för högl skuldsatta lantbrukare och trädgårdsföretagare kommer dock även andra kategoriers situation alt analyseras. Trädgårdsnäringens riksförbund framhåller att avskrivningar­na bör ske på ett sådant sätt att de inle skapar snedvridna konkurrensför-håUanden och därmed skadar livskraftiga företag. Riksrevisionsverkei an­ser att man i första hand bör undersöka om anstånd med betalning av räntor och amorteringar kan säkra företagens fortbestånd eller om ansiånd bör beviljas med amortering och befrielse ges från alt beiala ränla under molsvarande tid. Med hänsyn till all nyssnämnda ålgärder i vissa fall inle kan vara tillräckliga för att företagen skall kunna fortsätta driflen vill verket inte motsätta sig att vederbörande myndighel bemyndigas atl efter ulredning och prövning i varje särskilt fall helt eller delvis medge befrielse från återbelalningsskyldighet.

För egen del vill jag anföra följande. Den ekonomiska och finansiella situationen för växthusföretagen har avsevärt försämrats under år 1979. Som nyss har nämnls beslutade riksdagen hösten 1979 om ell temporärt lånestöd till sådana trädgärdsförelag som fått likviditelsproblem till följd av oljeprisökningarna under året. Vidare har regeringen den 17 december 1979 bemyndigal lantbruksstyrelsen att efler prövning i varje särskilt fall besluta om ansiånd med betalning av räntor och amorteringar för lån som beviljats enligt förordningarna (1975: 545 och 1977: 174) om statligt stöd lill

Prop. 1979/80: 162

25

vissa trädgärdsförelag, om del är nödvändigl för förelagens fortbestånd. Förelagens ekonomiska situation har dock därefter ytterligare försämrals bl. a. på grund av höjd ränta och ökade oljepriser.

Enligt min mening är det nödvändigt all med hänsyn till rådande silua­iion förbällra de mesl utsatta företagens soliditet och kreditvärdighet. Del f. n. lämpligaste sättet för detla är enligt min mening atl ge möjlighet att efter prövning i varje särskilt fall helt eller delvis efterge län som har beviljals enligt förordningarna (1975: 545 och 1977: 174) om slalligl stöd till vissa trädgårdsföretag även i andra fall än dem som omfattas av riksdagens lidigare lämnade bemyndigande (prop. 1940:281, SU 1940:210, rskr 1940; 373). Elt villkor för eftergift bör vara alt förelaget bedöms ha fömt­sättningar för rationell drift i framtiden. Vidare bör åtgärden vara nödvän­dig för företagets fortbestånd. Det bör ankomma på lantbmksstyrelsen att besluta om eftergift.

4    Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen dels alt

1.       

antaga förslaget lill lag om ändring i lagen (1967:340) om pris­

reglering på jordbrukets område,

dels att

2.

godkänna vad jag har förordat om slyrning av slaklsvinsproduk­lionens utbyggnad,

3.

godkänna vad jag har förordat om regleringen av priser m. m. på sockerbetor,

4.

godkänna vad jag har förordat om prisregleringen på socker för tiden den I juli 1980-den 30 juni 1982.

5.

godkänna vad jag har förordal i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter under regleringsåret 1980/81 eller har influtit under tidigare regleringsår,

6.

medge att den röriiga kredit på högst 120 milj. kr. som år 1973 ställdes lill statens jordbruksnämnds förfogande i riksgäldskon­toret för ändamål utanför fördelningsplanen för införselavgifis­medel får under regleringsåret 1980/81 användas av regeringen eller, efier regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd för ändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen.

7.

medge att statens jordbruksnämnd för säsongmässig lagring av jordbruksprodukter för budgeiårei 1980/81 får disponera en rör­lig kredit på högst 195 000000 kr. i riksgäldskonlorel,

8.

godkänna vad jag har förordal i fråga om prisstödet till jordbru­ket i norra Sverige,

Prop. 1979/80: 162

26

9. medge att för budgetåret 1979/80 statlig kreditgaranti lämnas för lån till yttre rationalisering, lån till inre rationalisering, jordför­värvslån, driftslån och maskinlån med sammanlagi högst 608000000 kr., för lån lill trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med högsl 40000000 kr., för lån till rennäringens rationa­lisering m. m. med högsl 2 500000 kr. samt för lån till inköp av avelshäslar och ridhästar med sammanlagt högsl 500000 kr.,

10. godkänna vad jag har förordat om eftergift av vissa lån till trädgårdsföretag.

Ärendel bör behandlas under innevarande riksmöie.

1 fråga om anslagsberäkningar för budgetårel 1980/81 ålerkommer jag i nästa punkt.

5    Anslagsfrågor för budgetåret 1980/81 TIONDE HUVUDTITELN

C. Jordbruksprisreglering

C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

1978/79 Utgift 1979/80 Anslag 1980/81  Förslag

3 880 203 596 3 837 000000 3 966 000000

Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Frän anslaget bestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringen saml pris-sloppsersättningen lill jordbrukel. Vidare ulgår medel lill låginkomslsals-ningen, avbylarverksamheten och andra sociala satsningar inom jordbru­ket samt medel som ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördel­ningsplanen. Från anslaget beslrids även kosinaderna för prisutjåmningen.

1979/80

Beräknad     ändring     1980/81

Slalens jord-

Före-

bruksnämnd

draganden

Anslag

Prisuljämning Ersällning lill följd av livsmedelssubvenlioner. prisslopp m. m. Låginkomslsalsning m. m. inom jordbrukel Ersättning för införsel-avgiftsmedel utanför fördelningsplanen Särskilda undersökningar

Summa (avrundad)

190 000 000

+

lOOOOOOO

-t- lOOOOOOO

3 280 000 000

-h]

20 000 000

-1-120000000

300000000

-

-

66000000

_

1000000

-  1000000

670 000

-

180 000

-

3 837 000000

-1-129 000000

+ 129000000

Prop. 1979/80: 162

27

Statens Jordbruksnämnd

Från posten Prisutjämning beslrids kostnaderna för inlern prisuljämning lill livsmedelsindustrin. Frän poslen ulgår också kompensalion för den koslnadsfördyring som tullskyddet på vissa fettvaror medlor för livsme­delsindustrin och den lekniska industrin. För budgetårel 1980/81 beräknar nämnden kostnaderna lill sammanlagi 200 milj. kr.

Från poslen Ersäitning till .följd av livsmedelssiibventioner. prisstopp m.m. bestrids kosinaderna för ersättning till jordbrukel dels lill följd av uteblivna införsel- och förmalningsavgifishöjningar saml föreskrivna av­giftssänkningar på grund av livsmedelssubvenlionering och prisslopp, dels ersäitning till jordbrukel för genom prisstoppet förhindrade prishöjningar på varor, vilkas priser annars skulle ha höjls lill följd av siigande interna­tionella priser.

Jordbruksnämnden beräknar - om prissloppel kommer atl gälla oför­ändrat samt om nu utgående subventioner och konsumtionsmönster består - ersättningsbeloppen för mejeri- och köttvaror lill ca 3 098 milj. kr. för budgetåret 1979/80. Däruiöver tillkommer kosinader för broilerstödel med högst 20 milj. kr. Kosinaderna för den ålagda reduktionen av förmal-ningsavgiflerna kan beräknas uppgå lill ca 125 milj. kr. förbudgeiårei 1979/ 80.

Ersättningen lill jordbrukel lill följd av genom prissloppel förhindrade prishöjningar på varor, vars priser annars skulle ha höjls på grund av siigande inlernationella priser, beräknar nämnden lill 115 milj. kr. för budgetåret 1979/80.

Sammanlagi beräknar jordbruksnämnden sålunda medelsålgången för Ersättning till följd av livsmedelssubventioner, prisslopp m.m. lill 3 358 milj. kr. för budgelåret 1979/80.

Jordbruksnämnden kan inle förulse vilka förändringar i ulgäende sub­ventioner och av prissloppet som kan komma att inlräffa under budgeiårei 1980/81. Jordbruksnämnden lar därtor reservationsvis upp en anslagspost om 3400 milj. kr. för budgelåret 1980/81.

Av anslagsposten lill Låginkomslsalsning m.m. inom Jordbruket får högsl 175 milj. kr. användas för att bestrida kostnaderna för leveranstillägg till mjölkproducenter, slöd lill smågrisproduktionen samt avbylarverksam­hel inom jordbruket. Vidare får 5 milj. kr. användas för företagshälsovård inom jordbruket och 120 milj. kr. till socialförsäkringsskydd för lantbm-karna.

För leveranslilläggel för mjölk har anvisals 115 milj. kr. Slödel lill smågrisproduktionen har lagils upp lill 20 milj. kr. För avbylarverksamhe­ten har avsatts 40 milj. kr. Liksom hillills skall besparingar resp. överskri­danden av beloppel för leveranslillägg för mjölk eller slöd till smägrispro­duklion tillföras resp. avgå från beloppet för avbylarverksamheten.

Jordbruksnämnden föreslår alt 300 milj. kr. anslås för budgeiårei 1980/ 81.

Prop. 1979/80:162

28

1 skrivelse den 6 december 1979 föreslog jordbruksnämnden att, av del totala beloppet som enligt gällande regler skulle ulgå till jordbruket och viss livsmedelsindustri fr.o.m. den I januari 1980, 60 milj. kr. skulle avsällas för låginkomslsalsning m.m. inom jordbruket. Beloppel fördelar sig med 10 milj. kr. lill leveranslillägg för mjölk, 5 milj. kr. till stöd åt smågrisproduklionen, 41 milj. kr. till avbylarverksamhel inom jordbruket och 4 milj. kr. lill företagshälsovård inom jordbruket. Nämnden föreslog att beloppet skulle finansieras med prislilläggsmedel, vilka ersätter utebliv­na prishöjningar på grund av livsmedelssubventioneringen.

Anslagsposten på 66 milj. kr. för Ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen fördelar sig för budgetåret 1979/80 med 55 milj. kr. på kostnader för sänkning av partipriset på konsumtionsmjölk och med 11 milj. kr. på kostnader för pristillägg för får- och lammkött. Anslagspos­ten för budgetåret 1979/80 innebår vad gäller får- och lammkött en sänk­ning med 1 milj. kr. jämfört med föregående år. Molsvarande belopp tas i stället från införselavgifter utanför fördelningsplanen. Detta har blivit möj­ligt genom att potatisförädlingen vid Sveriges utsädesförening fr. o. m. år 1980 inte längre finansieras med införselavgiftsmedel utan över statsbudge­ten. Detta innebär att budgetåret 1980/81 ytterligare 1 milj. kr. av införsel­avgiftsmedel friställs som kan finansiera pristillägg på får- och lammkött. Anslagsposten föreslås därför sänkl med I milj. kr. till 65 milj. kr.

Anslagsposten Särskilda undersökningar har använts för elt antal ange­lägna projekt inom jordbruksnämndens verksamhetsområde. För budget­året 1980/81 begär nämnden ett belopp av 850000 kr.

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen och till vad jag tidigare har anfört beräknarjag anslaget till 3 966 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisreglerande åtgärder på Jordbrukets område för budget­årel 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av 3 966000 000 kr.

C 6. Prisstöd till jordbruket i norra Sverige

1978/79 Utgift

'140671271

1979/80 Anslag '141000000 1980/81 Förslag 193 600000 ' Anslaget Stöd till jordbruket i norra Sverige.

Statens jordbruksnämnd disponerar anslaget för pristillägg enligt förord­ningen (1978:472) om prisstöd till vissa jordbmk (ändrad senast 1979:913) och enligt kungörelsen (1973:508) om prisstöd lill rennäringen (ändrad senast 1977:171).

Prop. 1979/80:162

29

Statens Jordbruksnämnd

Mjölkinvägningen vid mejeri har under budgetårel 1978/79 såväl i hela rikel som inom de områden i norra Sverige som uppbär exira mjölkpristill-lägg ökat med drygt 3% i förhållande lill föregående år. 1 fråga om slakl-djursproduktionen har någon större förändring inle inträffat.

Fr.o. m. den 1 juli 1979 genomfördes en ändrad områdesindelning, vil­ken beräknas medföra en ökad kostnad per år av ca I milj. kr. Med hänsyn till redovisade förändringar och till produktionsutvecklingen beräknar nämnden utgifterna för stödet till jordbruket i norra Sverige till 146 milj. kr. för budgetåret 1979/80.

De föreslagna ändringarna av prisslödel fr. o. m. den I juli 1980 beräknas öka kostnaderna för stödet med 44.9 milj. kr. Därtill kommer en kostnads­ökning av 5 milj. kr. med hänsyn lill förväntad produktionsutveckling. Nämnden beräknar del sammanlagda medelsbehovei för budgetårel 1980/ 81 till 196 milj. kr.

Föredraganden

Jag har i det föregående lämnat förslag till förbättring av prisstödel till jordbmket i norra Sverige och till rennäringen. Med hänsyn härtill och till vad jag nu har anfört beräknar jag medelsbehovet på anslaget till 193,6 milj. kr. Jag förordar alt benämningen på anslaget ändras till Prisstöd till jordbmket i norra Sverige. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

alt till Prisstöd till Jordbruket i norra Sverige för budgetåret 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av 193 600000 kr.

6    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anlaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1979/80: 162

30

TR.\NSraT

Bilaga 1

STATENS JCnDBRUKSN

Ä

MHD  1979-12-06

Dnr U09-968/79

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jorrbrulcsr

ä

mnd ang

å

ende kompei.siiticn till jorcbruKet och

visa livsmedelsindustri fr o m den 1 januari 198O till f

ö

ljd av

kostr-.adsutveck] ingen . m m

___ 

1 2 bilacor

1

INLEDNING

Enligt statsaaicternas beslut v

å

ren 1978 (prop 1977/78:151, JcU 1977/78:311, rskr 1977/78:3'i8, regleringsskrivelse den 1 juni 1978) skall under l

ö

pande tre

å

riga prisregleringsperiod (1 juli 1978 - 30 juni 1981) jordfcr-uksprisregleringens mattpriser, prisgr

ä

nser och inf

ö

rselavgifter justeras varje halv

å

r den 1 juli oc.'-. den 1 ja.-uari. Detta inrefc

ä

r att justering nu skall g

ö

ras den 1 januari 1980 med h

ä

nsyn till den prisra

ä

ssiga 

ö

kning av produktionsmedels- och f

ö

radlingskcstnaaer som ber

ä

knas iia skett efter senast gjc-da justering den 1 juli 1979.

Vid justefingst:. 1 l.r

ä

lle under prisregleringsperiocen skall h

ä

nsyn kunna tas till utvecklingen av v

ä

rldsmarknadspriserna erligt de regler- scm har gillt under regleringsperioaerna den 1 juli 197" - den 30 juni 1978.

H

ä

r uteslutna.

Prop. 1979/80: 162

31

Jordbruksn

ä

mnden har nu

ö

verlagt med Lantbrukarnas f

ö

rhandlings­delegation och konsUi-nentdelegationen ang

å

ende den justering av priserna som skall ske den 1 januari 1980. I samf

ö

rst

å

nd med delegationerna l

ä

gger n

ä

mnden fram f

ö

rslag ang

å

ende storleken och f

ö

rdelningen av det belopp scm skall tillf

ö

ras jordbruket och viss livsmedelsindustri. I anslutning h

ä

rtill f

ö

resl

å

s 

ä

ndringar av mittpriser, pr-isgr

ä

nser och inf

ö

rselavgifter m m.

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna har 

ä

ven diskuterats f

ö

rslag till vissa 

ä

ndringar i det prisgr

ä

nssystem som p

å

 f

ö

rs

ö

k till

ä

mpats sedan v

å

ren 1979 och system f

ö

r styrning av fl

ä

skproduktionens utveckling. F

ö

rslagen redovisas i det f

ö

ljande (avsnitt 3.I* .3 och 

U].

Prop. 1979/80:162

32

4              System for styrning av fl

ä

skproduktionen

Statens jordbruksn

ä

irind anm

ä

lde i  skrivelse till  regeringen den 8 juni   1979 att n

ä

mnden i  enlighet med regeringens beslut hade fortsatt arbetet att ta fram ett system f

ö

r avgiftsbel

ä

ggning av storproduktion av fl

ä

sk.  N

ä

mnden anf

ö

rde h

ä

rvid att den under h

ö

sten 1979 avs

å

g att till  regeringen redovisa ett s

å

dant system.

Det nu redovisade f

ö

rslaget till  avgiftssystem ligger i   linje med de riktlinjer till  ett system fbr styrning av animal ieproduktioner. som n

ä

mnden presenterade f

ö

r regeringen i  skrivelse den  13 mars 1978.   I  prop 1977/78:154 godtog departementschefen i  huvudsak de av n

ä

mnden  redovisade riktlinjerna  till  avgiftssystem.

I  samband med de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna mellan jordbruks­n

ä

mndens konsumentdelegation och Lantbrukarnas  f

ö

rhandlingsdele­gation har den senare delegationen presenterat ett inom LRF ut­arbetat f

ö

rslag till  system f

ö

r styrning av fl

ä

skproduktionen.   ' Eftersom f

ö

rslagen delvis har olika syften har parterna enats om att underst

ä

lla b

å

da systemen regeringens pr

ö

vning.

4.1           Bakgrund

I 1972 

å

rs jordbruksutredning (SOU 1977:17) framh

ö

lls att en styrning av den totala slaktsvinproduktionen var n

ö

dv

ä

ndig. Ut­redningen framh

ö

ll att "de st

ö

rre animalieproduktionsf

ö

retagen expanderar ofta genom att ut

ö

ka samtliga sina resurser. Under en period med besv

ä

rande 

ö

verskott kan det d

ä

rf

ö

r vara motiverat att begr

ä

nsa de st

ö

rre f

ö

retagens utbyggnad genom att l

å

ta dessa f

ö

retag st

å

 f

ö

r en st

ö

rre andel av exportkostnaderna. Kostnaden f

ö

r exporten b

ö

r liksom nu finansieras med en slaktdjursavgift 

r

ö

r  

att den totala produktionen skall kunna begr

ä

nsas." Utred­ningen f

ö

reslog vidare att avgiften borde kunna differentieras med h

ä

nsyn till f

ö

retagsstorlek.

1/ Jfr avsnitt 4.3

Prop. 1979/80:162

33

En differentiering av slaktdjursavgiften borde enligt utredningen "endast tillgripas d

å

marknadssituationen f

ö

r fl

ä

sk 

ä

r s

ä

dan att det kan anses motiverat. De n

ä

rmare villkoren f

ö

r en differentie­ring b

ö

r utformas i samband med pris

ö

verl

ä

ggningarna varvid stor­leken p

å

 differentieringen och 

ö

vriga villkor kommen att p

å

verkas av den aktuella marknadssituationen." N

ä

r marknadssituationen f

ö

rb

ä

ttras borde enligt utredningen differentieringen ompr

ö

vas eller upph

ö

ra.

Jordbruksministern ansl

ö

t sig i prop 1977/78:19 till vad utred­ningen anf

ö

rde om syftet med en s

å

dan styrning och fortsatte:

"N

ä

r pristryckande 

ö

verskott f

ö

religger inom fl

ä

sk- och 

ä

gg­produktionen, b

ö

r som utredningen framh

å

llit de st

ö

rre producentE'-" st

å

 f

ö

r en st

ö

rre andel av exportkostnaden. N

ä

r 

ö

verskott uppst

å

r p

ä

 fl

ä

sk och slaktdjursavgift beh

ö

ver tas ut skall d

ä

rf

ö

r avgifts.-. eller motsvarande avr

ä

kning fr

å

n prisst

ö

det differentieras efter bes

ä

ttningarnas storlek." Differentieringen borde enligt departe­mentschefen utformas "s

ä

att den blir ett effektivt instrument f

ö

r att begr

ä

nsa de st

ö

rre f

ö

retagens utbyggnad. Det inneb

ä

r bl a att det b

ö

r vara m

ö

jligt att bedriva en rationell animalie-produktion p

å

 ett familjejordbruk utan att denna produktion i er, 

ö

verskottssituation belastas med extra avgifter. Differentieringe.n b

ö

r som utredningen framh

å

llit g

ö

ras trappstegsformad."

Jordbruksutskottet (JoU 1977/78:10) f

ö

rklarade sig dela jord­bruksministerns uppfattning om behovet av och syftet med att t vissa avseenden styra animalieproduktionen. Utskottet anf

ö

rde vidare att "differentieringen b

ö

r som jordbruksministern har framh

å

llit g

ö

ras trappstegsformad. Avgifterna kommer d

ä

rigenom f

ö

rutom att p

å

verka produktionens utbyggnad 

ä

ven att medf

ö

ra en inkomstomf

ö

rdelning fr

å

n st

ö

rre producenter till familjejord­brukare. Som i propositionen anf

ö

rs ligger detta helt i linje med str

ä

van att n

ä

en 

ö

kad utj

ä

mning av inkomsterna mellan olika jordbrukarkategorier."

Departementschefen har 

ä

ven i prop 1977/78:154 samt i prop 1978/79:208 anf

ö

rt synpunkter p

ä

 systemet med avgiftsbel

ä

ggning

3 

Riksdagen 1979180. I saml. Nr 162

Prop. 1979/80: 162

34

av fl

ä

skproduktion. I den senare propositionen framh

å

lls "att det 

ä

r angel

ä

get att arbetet med att ta fram ett effektivt fungerande system med differentierade avgifter inom fl

ä

sk­produktionen bedrivs skyndsamt s

å

 att ett s

å

dant system kan b

ö

rja till

ä

mpas vid, pristryckande 

ö

verskott. Departements­chefen utg

å

r fr

å

n "att systemet kan utformas p

å

 ett fr

å

n b

ä

de producent- och konsumentsynpunkt tillfredsst

ä

llande s

ä

tt."

Jordbruksutskottet (JoU 1978/79:35) ansl

ö

t sig till vad departe­mentschefen hade framf

ö

rt: "Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att det 

ä

r angel

ä

get att arbetet med att ta fram ett effektivt fungerande system raed differentierade avgifter inom fl

ä

skproduktionen bedrivs skyndsamt, s

å

 att systemet kan tr

ä

da i funktion n

ä

r pristryckande 

ö

verskott uppst

å

r."

Jordbruksn

ä

mnden har i skrivelser till regeringen (13 mars 1978, 8 december 1978, 9 februari 1979 samt 8 juni 1979) l

ä

mnat redo­g

ö

relser f

ö

r arbetet med att ta fram ett system f

ö

r styrning av slaktsvinproduktionen. N

ä

mnden har h

ä

rvid framh

å

llit att det visat sig att de administrativa sv

å

righeterna har varit st

ö

rre 

ä

n vad man tidigare hade kunnat f

ö

rutse. N

ä

mnden har i skrivelsen den 8 juni 1979 redogjort f

ö

r sin avsikt att under h

ö

sten 1979 i en s

ä

rskild skrivelse till regeringen redovisa ett s

å

dant system.

*-2     r

°

CSl

ä

3.ti]l__sstem_med_en_differentierad_Droduktions;

Systemet inneb

ä

r att avgift utg

å

r f

ö

r svin som levereras till slakt. Avgiften skall i f

ö

rsta hand erl

ä

ggas genom att ett avdrag g

ö

rs fr

ä

n det allm

ä

nna pristill

ä

gget vid avr

ä

kning till producent fr

ä

n slakteri. I vissa fall 

ä

r det n

ö

dv

ä

ndigt att avgiften erl

ä

ggs direkt till jordbruksn

ä

mnden.

Slakteriet blir skyldigt att alltid utta avgift -dvs ett avdrag fr

ä

n pristill

ä

gget - f

ö

r de producenter vilka under 

å

ret har levererat 

ö

ver ett visst antal svin. Slakteriet rapporterar d

ä

refter m

å

nadsvis till jordbruksn

ä

mnden vilka avdrag som gjorts samt l

ä

mnar vissa andra uppgifter 

ö

ver de st

ö

rre producenterna. Producenter som levererat svin till flera slakterier kan f

ö

r eri

ä

ggande av r

ä

tt avgift debiteras direkt av n

ä

mnden. Detta

Prop. 1979/80:162

35

kan ske genom att n

ä

randen sammanst

ä

ller de leveransuppgifter 

ö

ver de st

ö

rre producenterna som erh

å

lls fr

å

n samtliga slakterier en g

ä

ng per m

å

nad.

4.2.1   Systemets inneb

ö

rd avseende slakteriet

Varje slakteri skall fortl

ö

pande f

ö

lja upp de st

ö

rre slaktsvin­producenternas leveranser och varje m

å

nad rapportera dessa till jordbruksn

ä

mnden.

N

ä

r leveranserna under ett 

ä

r fr

å

n en producent blir s

å

 stora att avgiftsskyldighet uppst

å

r eller h

ö

gre avgiftsgr

ä

ns passeras, skall slakteriet p

å

 eget initiativ g

ö

ra avdrag fr

å

n pristill

ä

gget med vissa fastst

ä

llda belopp.

I de fall producenten levererar svin till flera slakterier,har varje enskilt slakteri inte tillr

ä

cklig information f

ö

r att debitera r

ä

tt avgift.

F

ö

r att komma till r

ä

tta med detta problem kommer jordbruksn

ä

mnden p

å

basis av de uppgifter som slakterierna l

ä

mnar att g

ö

ra en saiman-st

ä

llning 

ö

ver de producenter som levererat till flera slakterier. N

ä

mnden kommer d

ä

refter att meddela respektive slakteri om vilken avgift som skall tas ut. Om det i efterhand framg

å

r att en producert betalat f

ö

r liten avgift, kommer jordbruksn

ä

mnden att debitera resterande avgift direkt.

F

ö

r varje redovisningsperiod f

ö

r det statliga pristill

ä

gget (d v s i princip varje m

å

nad) skall slakteriet l

ä

mna uppgifter 

ö

ver debiterade proauktionsavgifter till jordbruksn

ä

mnden. Slakteriet skall 

ä

ven l

ä

mna uppgifter 

Ö

ver vilka producenter som har levererat mer 

ä

n ett visst fastst

ä

llt antal svin under periocen.

4.2.2   Systemets inneb

ö

rd avseende producenten

Producenten skall avge deklaration till jordbruksn

ä

mnden n

ä

r leveranserna under 

å

ret uppg

ä

r till den niv

å

d

ä

 avgiftsskyldighet uppst

å

r. Deklaration skall 

ä

ven avges om de totala leveranserna passerar n

å

gon ytterligare avgiftsgr

ä

ns. Efter 

å

rets slut skall slutligen producenten avge deklaration 

ö

ver 

å

rets samlade leveranser

Prop. 1979/80:162

36

I deklarationerna skall anges dels hur m

å

nga svin som levererats, dels till vilka slakterier detta har skett.

Producent som levererar svin till slakt genom ombud eller s

ä

ljer till s k kreaturshandlare skall via denne 

ö

verl

ä

mna en deklaration till slakteriet. I deklarationen skall intygas att svinen har uppf

ö

tts hos producenten i fr

å

ga.

Rven ombud eller kreaturshandlare som levererar svin till slakt kommer att f

å

 betala produktionsavgift,om avgiftspliktigt antal uppn

å

s.

Den som har betalt avgift utan att ha producerat djuren kan i efterhand ans

ö

ka hos jordbruksn

ä

mnden om 

å

terbetalning. S

å

dan medges dock endast under f

ö

ruts

ä

ttning att intyg kan uppvisas som styrker att djuren har producerats av annan.

4.2.3   Kontroll

å

tg

ä

rder

Jordbruksn

ä

mnden avser att uppr

ä

tta ett register 

ö

ver de st

ö

rre slaktsvinsproducenterna. Detta register kommer fortl

ö

pande att h

å

llas aktuellt med hj

ä

lp av dels uppgifter fr

å

n slakterierna och producenterna 

ö

ver antalet levererade svin, dels vissa uppgifter fr

ä

n lantbruksregistret och fr

ä

n pr

ö

vningar enligt milj

ö

skydds­kung

ö

relsen.

F

ö

r att systemet skall fungera p

å

 ett tillfredsst

ä

llande s

ä

tt kommer det att vara n

ö

dv

ä

ndigt att fortl

ö

pande kontrollera verk­samheten ute p

ä

 f

ä

ltet, dvs hos producenterna och slakterierna.

Kostnaderna f

ö

r en s

å

dan kontroll kommer att bli beroende av var gr

ä

nsen f

ö

r avgiftsuttag s

ä

tts.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r att systemets kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll finansieras av avgiftsmedel. Detta ligger helt i linje med vad som f n sker i fr

å

ga om produktionsavgiften p

å

agg.

I regleringsbrev ang "Reglering av priserna p

ä

 vissa jordbruks­produkter, m m f

ö

r reglerings

å

ret 1979/80" har jordbruksn

ä

mnden

Prop. 1979/80:162

37

betr

ä

ffande styrning av 

ä

ggproduktionen erh

å

llit ett s

å

dant bemyndigande.   Under avsnittet  "Disposition av 

ö

vriga avgiftsmedel" punkt 5,  s

ä

gs  att "de medel   som inflyter genom upptagande av avgift f

ö

r innehav av v

ä

rph

ö

ns,  skall  av jordbruksn

ä

mnden - sedan d

ä

rav t

ä

ckts kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll  - anv

ä

ndas till  pris­reglerande 

å

tg

ä

rder p

å

ä

ggproduktionens omr

å

de".

4.2.4        Inf

ö

rande av systemet

Enligt v

å

rens riksdagsbeslut (prop 1978/79:208, JoU 1978/79:36) skall  systemet med differentierade slaktdjursavgifter inf

ö

ras n

ä

r pristryckande 

ö

verskott f

ö

religger inom fl

ä

skproduktionen. L

ä

mpliga avgifter och gr

ä

nser f

ö

r differentieringen kommer bl  a att vara  beroende av den situation som r

å

der n

ä

r systemet s

ä

tts i  kraft.  Det har d

ä

rf

ö

r inte ansetts m

ö

jligt att nu redovisa de avgifter som kommer att tas ut.   I  prop  1977/78:19 anf

ö

rs att det b

ö

r ankomma p

å

 n

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

ggningar med delegationerna l

ä

mna f

ö

rslag till  hur denna differentiering skall  ske.

'*

'        E

ö

rslag_till_differentierat_gristi21

ä

gg g

ä

 fl

ä

sk

LRF har i  samband med 

ö

verl

ä

ggningarna  f

ö

reslagit att ett differentierat pristill

ä

gg p

ä

 fl

ä

sk inf

ö

rs  i  st

ä

llet f

ö

r en differentierad produktionsavgift.  Till

ä

gget skall  utg

å

 per levererat svin till  samtliga producenter upp till  ett visst antal   levererade svin per 

å

r.   F

ö

r leveranser d

ä

r

ö

ver utg

å

r inget till

ä

gg.

LRF f

ö

resl

ä

r att till

ä

gget blir 10 kr per svin upp till   1   500 svin per 

ä

r.  F

ö

r svin  levererade d

ä

rut

ö

ver erh

å

lls  inget till

ä

gg.

I f

ö

rslaget f

ö

ruts

ä

tts att inga nya medel   tillf

ö

rs fr

å

n regle­ringskassan.  Detta medf

ö

r att pristill

ä

ggen kommer att 

ä

ndras med f

ö

ljande belopp,om skillnaden mellan det h

ö

gre och det  l

ä

gre pristill

ä

gget skall  uppg

å

  till   10 kr:

+ 2,50 kr/svin  f

ö

r svin under 1   500 per 

å

r -  7,50 kr/svin  f

ö

r svin 

ö

ver    1   500 per 

ä

r

Prop. 1979/80: 162

38

Brytpunkten uppst

å

r vid leverans av 2 000 svin, dvs producenter som levererar mer 

ä

n 2 000 svin kommer att f

å 

ett l

ä

gre totalt pristill

ä

gg 

ä

n f n.

Det f

ö

rslag som LRF har framf

ö

rt skiljer sig n

å

got fr

å

n riks­dagens teslut bl a genom att systemet f

ö

ruts

ä

tts bli permanent och vara i kraft 

ä

ven n

ä

r det inte r

å

der n

å

got pristryckande 

ö

verskott p

å

 fl

ä

sk.

Tyngdpunkten i LRFs f

ö

rslag

ä

r lagd vid att genom en inkomst­f

ö

rdelning fr

ä

mja en rationell produktion inom familjejordbruket.

Fr

ä

n administrativ synpunkt kan det f

ö

rslag som LRF lagt fram i huvudsak utformas enligt samma grunder sora f

ö

rslaqet med differentierade avgifter.

Insamling och bearbetning av uppgifter ang

å

ende slaktsvins­leveranser kommer att beh

ö

va ske i samma omfattning i b

å

da systemen. Det blir s

å

ledes n

ö

dv

ä

ndigt att 

ä

ven i ett system med differentierade pristill

ä

gg inh

ä

mta deklarationer fr

å

n producenter och leveransuppgifter fr

å

n slakterier och samman­st

ä

lla detta material p

å

 jordbruksn

ä

mnden.

Kontroll av leveranser via ombud eller kreaturshandlare samt av leveranser fr

å

n en producent till flera slakterier kommer att beh

ö

va utf

ö

ras i b

å

da systemen.

4.4     5dlI!i2l5rii2D5!i2

§

Jl}

ä§

I!.2

£

t!-fiD

§

!]

§

l

§

''iD9

Av administrativa sk

ä

l

ä

r det 

ö

nskv

ä

rt att s

ä

tta gr

ä

nsen f

ö

r differentiering s

å

 h

ö

gt som m

ö

jligt.

Kostnaderna  f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll   kan i  ett system med differentierade slaktdjursavgifter finansieras av avgiftsmedel. Motsvarande  sker f n  i   fr

ä

ga om produktionsavgiften p

å

ä

gg.

Prop. 1979/80:162

39

Finansiering av de administrativa kostnaderna  i  ett system med differentierade pristill

ä

gg enligt LRFs f

ö

rslag m

ä

ste ske p

å

annat s

ä

tt,  t ex med budgetmedel  eller regleringsmedel.

4.5          !S2Qiy5

§

!]5

§

l?3

§

i9G

§

[!5.ytta lande

Konsumentdelegationen har i  fr

ä

ga om l

ä

mpligt system f

ö

r styrning av fl

ä

skproduktionen uttalat:

"Konsumentdelegationen har tidigare deklarerat sin tveksamhet till  differentiering av slaktdjursavgifterna med h

ä

nvisning till de negativa konsekvenserna f

ö

r rationaliseringsutveck­lingen.  Inv

ä

ndningen g

ä

ller

ä

ven LRFs f

ö

rslag om differentierade pristill

ä

gg.  Delegationen vill  starkt understryka att, vilket system som 

ä

n fastst

ä

lls av statsmakterna,  b

ö

r detta vara  i funktion bara om pristryckande 

ö

verskott f

ö

religger. Detta krav 

ä

r i  linje med riksdagens beslut  1978/79  (prop 1978/79:208, JoU 1978/79:36)."

1-6

i§§ly*.3y5§§G§.§5i§T§!]

Jordbruksn

ä

mnden har som tidigare n

ä

mnts f

å

tt statsmakternas principiella godk

ä

nnande att genomf

ö

ra ett avgiftssystem f

ö

r styrning av storproduktion av fl

ä

sk (prop 1977/78:154, JoU 1977/78:34). F

ö

rslag till ett s

å

dant system har redovisats i denna skrivelse.

Med h

ä

nsyn till att det av LRF f

ö

reslagna systemet ej synes prim

ä

rt utg

å

 fr

å

n 

ö

verskottsproblemet utan mera syftar till en permanent inkomstomf

ö

rdelning fr

å

n det st

ö

rre jordbruket till familjejordbruket, vill n

ä

mnden

å

nyo underst

ä

lla rege­ringen fr

å

gan om val av system f

ö

r pr

ö

vning. Det b

ö

r enligt n

ä

mndens uppfattning ankomma p

å

 n

ä

mnden att efter h

ö

rande av delegationerna besluta om gr

ä

nser och differentieringens storlek.

N

ä

mnden vill i anslutning h

ä

rtill n

ä

mna att den av lantbruks­styrelsen inh

ä

mtat synpunkter r

ö

rande den l

ä

mpliga omfattningen av en rationell fl

ä

skproduktion vid familjejordbruk. H

ä

rvid har framkommit att styrelsen f

ö

rordar som riktlinje vid st

ö

d till nyinvesteringar i fl

ä

skproduktion vid familjejordbruk ett h

ö

gre antal producerade svin per 

ä

r 

ä

n de 1 500 svin som anges som gr

ä

ns f

ö

r erh

å

llande av h

ö

gre pristill

ä

gg i det av LRF f

ö

reslagna systemet.

Prop. 1979/80: 162

40

Ikrafttr

ä

dandet av endera av systemen anser n

ä

mnden kunna ske tre m

å

nader efter regeringens   beslut i fr

å

gar, dock tidigast den 1 juli 1980.

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo, Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg efter f

ö

re­dragning av avdelningscheferna[REDACTED_EFTERNAMN] och Wcnker samt byr

å

cheferna Lebert, Sandqvist och[REDACTED_EFTERNAMN], var och en f

ö

r sitt sakomr

å

de.

Ingvar Lindstr

ö

m

Hans Lebert

Prop. 1979/80: 162

41

\t.r\   STATENS JORDB.RUKSN

Ä

MND                                  Bilaga 2

1980-01-24

409-85/80

Regeringen Jordbruksdepartem.entet

Statens jordbruksn

ä

mnd ang

å

ende prisreglerande 

å

tg

ä

rder

p

ä

 jordbrukets omr

å

de efter den 30 juni 1980, m m           

2 bilagor

Regeringen uppdrog den 25 oktober 1979 

ä

t jordbruksn

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

ggningar med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r sockertill-verkningen och n

ä

mndens konsumentdelegation f

ö

re den 1 februari 1980 avge f

ö

rslag om den n

ä

rmare utformningen av prisregleringen f

ö

r socker f

ö

r tiden efter den 30 juni 1980.

Regeringen uppdrog samtidigt 

å

t n

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

gg­ningar med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r sockerbetsodlarna och sockertill-verkningen samt konsumentdelegationen avge f

ö

rslag om socker­betsareal och arealbidrag f

ö

r 1980 

ä

rs odling samt kostnads­kompensation till betodlarna f

ö

r tiden den 1 juli 1980 - den 30 juni 1981.

F

ö

rslagen skulle enligt regeringens skrivelse utformas raed ' utg

å

ngspunkt i riksdagens beslut med anledning av proposition om nya riktlinjer f

ö

r jordbrukspolitiken, m m (prop 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103) samt riksdagens beslut med anledning av proposition om reglering av priserna p

å

 jord­bruksprodukter, m m (prop 1978/79:208, JcU 1978/79:36, rskr 1978/79:417).

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna skulle beaktas det avtal som den 4 juli 1979 tr

ä

ffades mellan staten. Svenska Sockerfabriks AB (SSA) och Sveriges betodlares centralf

ö

rening (SBC) ang

å

ende

H

ä

r uteslutna.

Prop. 1979/80:162

42

fortsatt drift vid sockerbruket i Karpalund.

Jordbruksn

ä

mnden har nu avslutat de f

ö

reskrivna 

ö

verl

ä

ggningarna och framl

ä

gger h

ä

rmed resultatet d

ä

rav.

Vid motsvarande 

ö

verl

ä

ggningar kring 

å

rsskiftet 1978/79 tr

ä

ffades en tre

å

rig 

ö

verenskommelse med SBC g

ä

llande tom den 30 juni 1982, vilken

ö

verenskommelse godk

ä

nts av stats­makterna. Med SSA n

å

ddes d

å

ingen uppg

ö

relse, varf

ö

r n

ä

mnden och konsumentdelegationen l

ä

mnade ett f

ö

rslag om utformningen av prisregleringen f

ö

r socker f

ö

r reglerings

ä

ret 1979/80. Ocks

å

 detta f

ö

rslag godtogs av statsmakterna.

Genom beslut den 22 november 1979 medgav regeringen att SSA i enlighet med f

ö

rslag fr

å

n jordbruksn

ä

mnden erh

ö

ll kompensa­tion under innevarande reglerings

å

r med ca 9 milj kr f

ö

r intr

ä

ffade prish

ö

jningar p

ä

 eldningsolja.

Vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna har 

ö

verenskommelse n

å

tts ocks

å

 med SSA f

ö

r tiden tom den 30 juni 1982.

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna med SSA har jordbruksn

ä

mnden bitr

ä

tts av expertis fr

å

n Statens pris- och kartelln

ä

mnd (SPK).

I skrivelsen l

ä

mnas ocks

å

 en redog

ö

relse fbr inf

ö

rsel­avgiftsmedel och dessas disposition.

I12

Ä

Prop. 1979/80:162

43

INF

Ö

RSELAVGIFTER M M

2.1      Inf 

ö

rselavgif tsmedel jii_m_f

ö

r_1278/79

Jordbruksn

ä

mnden har i skrivelse den 8 juni 1979 ber

ä

knat de disponibla inkomsterna av inf

ö

rselavgifter till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen  f

ö

r reglerings

å

ret 1978/79 till ca 505,1 milj kr, varav 166,0 milj kr f

ö

r fodermedel.

De definitiva inkomsterna utgjorde totalt oa 617,3 milj kr, h

ä

rav ca 519,1 milj kr inf

ö

rselavgifter till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. Foder­medelsavgifterna, som ing

å

r i det senare beloppet, utgjorde ca 171,5 milj kr. H

ä

rut

ö

ver har influtit inf

ö

rselavgifter f

ö

r br

ö

ds

ä

d med 5,9 milj kr, som enligt g

ä

llande regler har

dvs totala summan av inf

ö

rselavgifter (minus restitu­tioner) exkl inf

ö

rselavgifter f

ö

r sockerregleringsvaror, br

ö

ds

ä

d och vissa livsmedelsindustriprodukter samt den del av influtna fettvaruavgifter som tillf

ö

rts f

ö

reningen Sveriges oljev

ä

xt-intressenter men inkl r

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r.

I de fall inf

ö

rselavgiften satts l

ä

gre 

ä

n normaiavgiften (s k f

ö

rhandsneds

ä

ttning) finns n

å

gra belopp ej redovisade hos jordbruksn

ä

mnden. Restitutioner i form av 

å

terbetalning fr

å

n jordbruksn

ä

mnden uppgick 1978/79 till 17,5 milj kr. Restitu­tioner av inf

ö

rselavgifter p

å

styokningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter p

ä

 ost redovisas bland posterna under rubriken 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen och uppgick 1978/79 till 6,1 milj kr.

Prop. 1979/80:162

44

ö

verf

ö

rts till regleringsf

ö

reningen Svensk spannm

å

lshandel f

ö

r s k utbyteshandel. Vidare har i fettvaruavgifter influtit 77,3 milj kr, vilka h

ä

nf

ö

r sig till av statsmakterna beslutad avgiftsh

ö

jning och enligt g

ä

llande regler 

ö

verf

ö

rts till f

ö

reningen Sveriges oljev

ä

xtintressenter. Inf

ö

rselavgifter p

å

vissa livsmedelsindustriprodukter (biandvaror) har uppg

å

tt till 111,7 milj kr och har f

ö

rdelats i f

ö

rh

ä

llande till utbetalda exportbidrag. S

å

ledes har till regleringsf

ö

reningarna Svensk spannm

å

lshandel, Svensk 

Ä

gghandel, F

ö

reningen f

ö

r mejeri­produkter och Sveriges potatisintressenter 

ö

verf

ö

rts resp 6,0, 2,1, 

4,2,  

och 1,7 milj kr. Vidare har av inf

ö

rselavgifter f

ö

r biandvaror 0,7 milj kr avseende fettvaror f

ö

rdelats i enlighet raed g

ä

llande regler f

ö

r disposition av fettvaruavgiftsmedel, varvid s

å

ledes den del som h

ä

nf

ö

r sig till av statsmakterna beslutad avgiftsh

ö

jning 

ö

verf

ö

rts till f

ö

reningen Sveriges olje-v

ä

xtintressenter.

Av nedanst

å

ende samraanst

ä

llning framg

å

r de f

ö

r f

ö

rdelning disponibla avgiftsmedlen f

ö

r de olika varuslagen (efter avdrag f

ö

r restitutioner) f

ö

r reglerings

å

ret 1978/79-

( 1 000 kr)

'

071

7

567

5

083

15

736

27

027

89

172

196

769

1

331

313

762

171

510

1

125

Ärter och  bönor  (för människoföda)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

Fettr

å

varor och fettvaror

Mj

ö

lk och mejeriprodukter

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter m m

Summa inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

Summa

519 127

Prop. 1979/80:162

45

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1978/79 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 milj kr. H

ä

rtill skall l

ä

ggas inflytande avgifter fr

å

n fodermedelsimporten med 171,5 milj kr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

rmed 138,7 milj kr.F

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen kan s

å

ledes disponeras (519,1-138,7=) 80,7 milj kr.

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r n

ä

rmare hur f

ö

rdelningen till olika 

ä

ndam

å

l inom jordbruksregleringens ram har skett.

(1 000 kr)

Svensk spannmålshandel

Sveriges  potatisintressenter

Sveriges oljeväxtintressenter

Föreningen  för mejeriprodukter

Svensk kötthandel

Svensk ägghandel

Marknadsreglerande åtgärder för slaktkyckling

Kostnariskompensation mjölk,  norra Sverige

Regionalt  bidrag köttregleringen

Upplysningsverksamhet  och utvecklingsarbete

Djurhälsovård,  kontrollverksamhet m m

Stöd  till  odling av konservärter och andra

köksväxter

Stöd  till  odling av  bruna bönor

Fonden  för kollektiva åtgärder  inom  biodlingen

21

900

31

500

21

000

178

252

53

588

75

500'

5

000

5

000

5

000

8

500

21

000

2

500

700

300

Summa

138 710

H

ä

rav 10 milj kr ned 

ä

terbetalningsskyldighet till senare 

å

rs f

ö

rdelningsplaner.

F

ö

rdelningen till regleringsf

ö

reningarna har skett i samf

ö

rst

å

nd raed Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsument­delegationen.

Prop. 1979/80:162

46

De definitiva kostnaderna f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen inkl t

ä

ckande av underskott fr

å

n 1977/78 uppgick till oa 80,7 milj kr med f

ö

rdelning enligt f

ö

ljande sammanst

ä

llning. Samtliga underskott fr

å

n tidigare reglerings

å

r 

ä

r nu t

ä

ckta.

(1

OOC

) kr)

23

000

18

911

12

665

3

897

1

995

1

950

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lamnk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll

6

113

2

000

1

070

Sveriges uts

ä

desf

ö

rening, potatisf

ö

r

ä

dling

Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund

Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st-

organisationens bevarande

175

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk

och gr

ä

dde

281

Pris

ä

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare       1 000

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

             1 000

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

300

Restitution av inf

ö

rselavgifter p

å

 stycknings-

detaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rsel-

avgifter p

å

 ost

St

ö

d till maltproduktionen

T

ä

ckning av underskott 1977/78

Summa

80 687

Dispositionen av inf

ö

rselavgiftsmedel reglerings

å

ret 1978/79 har sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 2.1.

Prop. 1979/80:162

47

2 .2

Införs£lavgi ftsmed£l_m_m_f ör_ 1972/0

För  1979/80 kan  f n inkomsterna av införselavgifter som gär till finansiering av  fördelningsplanen och ändamål utanför fördelningsplanen     beräknas  till ca 539,2 milj  kr - därav 160,0 milj kr  för  fodermedel  - enligt  nedanstående samman­ställning.

(1  000 kr)

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ä

da)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

Fettr

å

varor och fettvaror

Mj

ö

lk och mejeriprodukter m m

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter

Summa inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

rg

å

ende 

å

r

1

000

9

000

1

000

11

000

35

000

85

000

230

000

1

000

376

000

160

000

3

166

Summa

539 166

dvs totala summan av inf

ö

rselavgifter (minus'restitutioner) exkl inf

ö

rselavgifter f

ö

r sockerregleringsvaror, br

ö

ds

ä

d och vissa livsmedelsindustriprodukter samt den del av influtna fett­varuavgifter som tillf

ö

rs f

ö

reningen Sveriges oljev

ä

xt­intressenter men inkl r

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

ä

ende 

å

r.

Prop. 1979/80:162

48

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1979/80 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 milj kr samt inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, enligt ovan ber

ä

knade till 160,0 milj kr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

nned 127,2 milj kr. Ber

ä

kningsm

ä

ssigt f

ö

religger s

å

lunda (539.2-127,2:) 112,0 milj kr att anv

ä

nda f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna och med utg

å

ngspunkt fr

å

n det ber

ä

knade f

ö

rdelningsbeloppet 127,2 milj kr f

ö

ljande prelimin

ä

ra f

ö

rdelningsplan. Denna skiljer sig i vissa avseenden fr

å

n den plan som redovisades av jordbruks­n

ä

mnden i skrivelse den 8 Juni 1979 (1 000 kr).

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk 

ä

gghandel

Kostnadskcopensation mj

ö

lk, norra Sverige

Regionalt bidrag, k

ö

ttregleringen

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete m m

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m

St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor

Fonden f

ö

r kollektiva

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Reserv till f

ö

rfogande

0

19

500

0

199

700

10

000

17

500

12

500

5

000

8

500

25

000

2

500

700

500

95

800

Summa

127 200

Definitiv f

ö

rdelningsplan f

ö

r 1979/80 kan fastst

ä

llas f

ö

rst efter utg

å

ngen av reglerings

å

ret d

å

 de verkliga inkomsterna av inf

ö

rselavgifter f

ö

r fodermedel 

ä

r k

ä

nda.

Prop. 1979/80:162

49

Medelsbehovet under  regleringsåret  1979/80 för  sådana ändamål utanför  fördelningsplanen som  får täckas av  införselavgiftsmedel beräknas  till  ca   112,0 milj kr i  enlighet med  följande  sanman-ställning.

(1   000 kr)

25

000

11

816

11

500

5

125

1

070

2

050

175

300

3

000

1

000

300

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lamnk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges uts

ä

desf

ö

rening, potatisf

ö

r

ä

dling Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st-organisationens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Restitution av inf

ö

rselavgifter p

å

 stycknings-

detaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter

p

ä

 ost

9 000

St

ö

d till maItproduktionen

2 000

Summa

111 966

Ovanst

å

ende samraanst

ä

llning skiljer sig p

å

 n

å

gra punkter fr

å

n de ber

ä

kningar som lagts fram i prop 1978/79:208. S

å

lunda har utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna h

ö

jts fr

å

n 18 till 25 milj kr, utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk, angivet till 50 milj kr, har tagits upp med ber

ä

knade tillg

ä

ngliga medel, 11,8 milj kr, pris

ä

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare har minskats med 1 milj kr till 3 milj kr, restitution av inf

ö

rselavgifter 

ö

kats med 2 milj kr till 9 milj kr samt st

ö

d till maltproduktionen tagits upp med 2 milj kr enligt regleringsbrev den 13 december 1979 s 5.

Till utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk har i ovanst

å

ende prognos avsatts 11,8 milj kr. Enligt regeringsbeslut (regleringsbrev den 21 juni 1979) skall, i den m

å

n medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen inte r

ä

cker till f

ö

r att medge utbetalning av 50 milj kr f

ö

r

4 

Riksdagen 1979/80. I .saml. Nr 162

Prop. 1979/80:162

50

n

ä

mnda 

ä

ndam

å

l, resterande belopp, enligt prognosen 5,2 milj kr, upp till ett belopp p

ä

15 milj kr kunna finansieras av en r

ö

rlig kredit hos riksg

ä

ldskontoret.

Ber

ä

knade tillg

ä

ngliga medel 112,0 milj kr (jfr s 8) g

å

r helt 

å

t till 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. I den m

ä

n n

å

gra 

ö

ver­skott uppst

å

r b

ö

r dessa i f

ö

rsta hand anv

ä

ndas till att betala utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk upp till ett belopp p

ä

 50 milj kr. Till detu ber

ä

knas f

ö

r 1979/80 

å

tg

å

 50 milj kr ./. 11,8 milj kr =5,2 milj kr. D

ä

refter ev kvarst

å

ende

ö

verskott b

ö

r anv

ä

ndas till 

ä

ndam

å

l inom f

ö

rdelningsplanen med h

ä

nsyn till att 31,1 milj kr f

ö

r utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk 1978/79 i brist p

å 

medel utom f

ö

rdelningsplanen togs fr

ä

n detta 

ä

rs f

ö

rdelningsplan (jfr prop 1978/79:208 s 20).

Dispositionen av inf

ö

rselavgiftsmedel reglerings

å

ret 1979/80 har sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 2.1.

n

£ö£

se lavgi f t

£

med

£

l_m_m_f 

ö

r_ 1 

£

80/81

Storleken av de medel som inflyter genom upptagande av inf

ö

rsel­avgifter m m f

ö

r reglerings

å

ret 1980/81 blir beroende av importens storlek o

å

ngs­punkt fr

å

n de avgiftssatser som till

ä

mpas f n kan inflytande medel till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen inklusive r

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

ä

ende 

ä

r nu ber

ä

knas till ca 560 milj kr, varav 160 milj kr f

ö

r fodermedel. Det slutliga utfallet kan emellertid komma att avvika v

ä

sentligt fr

ä

n denna ber

ä

kning.

F

ö

r st

ä

rkelseregleringen , dvs fabrikspotatissektionen inom f

ö

reningen Sveriges potatisintressenter , ber

ä

knas reglerings-

St

ä

rkelseregleringen utreds f n av r

ä

varukostnadutj

ä

mnlngs-kommitt

é

n (RAK).

Prop. 1979/80:162

51

å

ret 1980/81 vid normal sk

ö

rd medf

ö

ra ett underskott p

å

 ca 12 milj kr. Vid 

ö

verl

ä

ggningarna har b

å

da delegationerna tillstyrkt att Sveriges potatisintressenter, sedan f

ö

reningen tilldelats normalt belopp inom f

ö

rdelningsplanen, vid behov f

å

r l

å

na h

ö

gst 15 milj kr av den r

ö

rliga kredit om 120 milj kr som tidigare 

å

rligen st

ä

llts till jordbruksn

ä

mndens f

ö

rfogande. Utnyttjad del av krediten skall - om ej annat 

ö

verenskoms - 

å

terbetalas av medel inom f

ö

rdelningsplanen.

Med h

ä

nsyn h

ä

rtill och till ovissheten om utfallet av avgifts-uppb

ö

rden f

ö

resl

å

r Jordbruksn

ä

mnden att denna kredit f

å

r kvarst

å ä

ven under reglerings

å

ret 198O/81. Krediten skall, 1 den m

å

n inflytande inf

ö

rselavgifter inte st

ä

r till f

ö

rfogande, kunna anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av 

ä

ndam

å

l inom och utom f

ö

rdelnings­planen, f

ö

r sockerregleringen samt f

ö

r underskott i st

ä

rkelse-regleringen med h

ö

gst 15 milj kr . Krediten torde ej utam regeringens s

ä

rskilda medgivande f

å

 anv

ä

ndas 

fUr  

finansiering av utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk.

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1980/81 f

ö

resl

å

s uppta samma belopp som f

ö

r 1979/80 eller 267,2 milj kr plus beloppet av inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, enligt ovan ber

ä

knade till 16O milj kr, allts

å

 totalt 127 milj kr. Liksom hittills blir det definitiva beloppet beroende av de verkliga int

ä

kterna av inf

ö

rselavgifter p

å

 fodermedel. Med h

ä

nsyn till ovissheten om den kommande utvecklingen av regleringsekonomin f

ö

r de olika varuomr

å

dena har det inte ansetts m

ö

jligt att nu l

ä

gga fram n

å

gon fullst

ä

ndig plan f

ö

r f

ö

rdelning av det prelimin

ä

rt ber

ä

knade beloppet.

Jordbruksn

ä

mnden avser att 

å

terkomma med ett utf

ö

rligare f

ö

rslag till prelimin

ä

r f

ö

rdelning i maj 198O. Ett s

å

dant f

ö

rslag kan d

å 

avges efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlings­delegation och konsumentdelegationen i samband med f

ö

rslag till avgifts

ä

ndringar fr o m den 1 juli 198O. Det f

ö

ruts

ä

tts h

ä

rvid att jordbruksn

ä

mnden liksom hittills

1979/80 f

ä

r krediten 

ä

ven anv

ä

ndas f

ö

r r

ä

ntedifferens p

ä

 l

å

n f

ö

r tillf

ä

llig lagring av sm

ö

r och k

ö

ttvaror samt f

ö

r utbytes­handel k

ö

tt och fl

ä

sk med h

ö

gst 15 milj kr.

Prop. 1979/80: 162

5'

skall kunna, efter h

ö

rande av de b

å

da delegationerna, j

ä

mka del­beloppen mellan de olika regleringsf

ö

reningarna och besluta ora f

ö

rdelning av det belopp san kan komma att st

å

 till n

ä

mndens f

ö

rfogande. Vidare f

ö

ruts

ä

tts att, liksom hittills, Svensk spannm

å

lshandel f

ä

r tillf

ö

ras inf

ö

rselavgifter f

ö

r viss s k utbyteshandel av br

ö

ds

ä

d, att Sveriges oljev

ä

xtintressenter f

å

r tillf

ö

ras de inf

ö

rselavgiftsmedel som inflyter till f

ö

ljd av h

ö

jningar av avgifter f

ö

r fettvaror som har 

ä

gt rum per den 1 juli 1971 och senare samt att inflytande inf

ö

rselavgifter p

å 

vissa livsmedelsindustriprodukter (biandvaror) tom reglerings-

å

ret 1980/81 f

å

r f

ö

rdelas till resp produktomr

å

de i f

ö

rh

å

llande till utbetalda exportbidrag. N

ä

mnden avser att senare - efter 

ö

verl

ä

ggningar med de b

å

da delegationerna - framl

ä

gga f

ö

rslag om anv

ä

ndningen av s

å

dana avgifter fr o m reglerings

å

ret 1981/82.

Jordbruksn

ä

mnden har under nu l

ö

pande regleringsperiod 

å

rligen bemyndigats att anv

ä

nda inf

ö

rselavgifter som inflyter utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen till ett antal olika 

ä

ndam

å

l. N

ä

mnden har f

ö

rut redovisat de ber

ä

kningar som i detta avseende g

ä

ller f

ö

r 1979/80. F

ö

r 1980/81 f

ö

resl

å

s medel f

å

 tas i anspr

å

k enligt f

ö

ljande uppst

ä

llning.

(1 000 kr)

25 000

50 000

( +

5 151)

15 500

( +

1 000)

1 125

(-

1 000)

2 200

( +

150)

300

1 000

(+  1 000)

6 000

(+ 2 000)

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna

Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk

Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt

Svensk matpotatiskontroll

Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund

Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st-

organisationens bevarande

175

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk

och gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

300

Restitution av inf

ö

rselavgifter p

å

styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk

samt av inf

ö

rselavgifter p

å

 ost

9 000

St

ö

d till maltproduktionen

Z  

000

119 200

Prop. 1979/80: 162

53

Vid bed

ö

mningen av anslagskraven fr

å

n Svensk matpotatiskontroll (SMAK) och Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund har n

ä

mnden f

ö

ljt de anvisningar scm g

ä

ller f

ö

r myndigheternas anslags­framst

ä

llningar f

ö

r budget

å

ret 1980/81.

Till SMAK har f

ö

r 1979/80 av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen reserverats h

ö

gst 1 015 000 kr f

ö

r upplysningsverksamhet p

å 

matpotatisomr

ä

det. F

ö

r 1980/81 har beg

ä

rts en h

ö

jning av detta belopp till 1 100 000 kr p g a 

ö

kade kostnader (bilaga 1).

Fr o m reglerings

å

ret 1977/78 har ers

ä

ttning utg

å

tt till SMAK:s arbete med den officiella kvalitetskontrollen. Ar 1979/80 reserverades h

ö

gst 4 110 000 kr f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l. F

ö

r reglerings

ä

ret 1980/81 har SMAK beg

ä

rt 3 650 000 kr. Minskningen beror enligt SMAK p

å

 gynnsam utveckling av kostnaderna f

ö

r kontroll av kvalitetsm

ä

rkningen.

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r efter samr

å

d med lantbruksstyrelsen att SMAK av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen tillf

ö

rs erforderliga belopp f

ö

r upplysningsarbete och f

ö

r den officiella kontrollen med h

ö

gst 1 050 000 kr resp h

ö

gst 3 375 000 kr. I det senare beloppet ing

å

r 100 000 kr f

ö

r utvecklingsarbete. Vid ber

ä

kningen av beJcppen har l

ö

neh

ö

jningarna h

ö

sten 1979 Pga f

ö

rtj

ä

nst - och l

ö

neutvecklingsgarantin inte kunnat beaktas eftersan 

ö

verl

ä

gg­ningarna h

ä

rom inte 

ä

r klara. Jordbruksn

ä

mnden avser att 

å

ter­komma r

ö

rande l

ö

ne

ö

kningar fr o m h

ö

sten 1979.

Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund har f

ö

r 1979/80 erh

å

llit ett belopp om 2 050 000 kr f

ö

r f

ö

rbundets verksamhet med effektivi­sering av matpotatisodlingen . F

ö

r reglerings

ä

ret 1980/81 beg

ä

rs en 

ö

kning av n

ä

mnda belopp med 350 000 kr med motivering att uppr

ä

kningen av anslaget under senare 

å

r ej motsvarar inflationstakten. Lantbruksstyrelsen tillstyrker framst

ä

llningen (bilaga 2) .

Prop. 1979/80:162

54

Av de tillf

ö

rda medlen f

ö

rbrukas normalt ca 15 procent f

ö

r instrukt

ö

rsverksamhet och 55 procent f

ö

r forsknings

ä

ndam

å

l p

ä 

matpotatisomr

ä

det. N

ä

mnden tillstyrker en uppr

ä

kning av anslaget med 7,1 procent till 2 200 000 kr. I uppr

ä

kningen ing

å

r pris-och l

ö

neh

ö

jningar under 1979. Jordbruksn

ä

mnden avser att 

å

ter­komma r

ö

rande l

ö

neh

ö

jningar 1980.

Jordbruksn

ä

mnden har bemyndigande att ta i anspr

å

k medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r 

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare av den del av priset f

ö

r inhemskt foder f

ö

r p

ä

lsdjursuppf

ö

dning som 

ä

r h

ä

nf

ö

rlig till inf

ö

rselavgifterna p

ä

 fodermedel. Jordbruks­n

ä

mnden hemst

ä

ller att 1980/81 f

å

 disponera h

ö

gst 1 milj kr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r 

ä

ndam

å

let.

F

ö

r st

ö

d till vallfr

ö

odlingen har sedan 1971/75 utg

å

tt 1 milj kr per 

å

r av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. Utvecklingen p

å 

v

ä

rldsmarknaden har under de senaste 

å

ren medf

ö

rt

ö

kade m

ö

jligheter till billig import av fr

ö

, vilket f

ö

rsv

å

rar m

ö

jligheterna att n

å

 acceptabla odlarpriser f

ö

r i synnerhet timotej. En f

ö

rst

ä

rkning av resurserna f

ö

r st

ö

det erfordras d

ä

rf

ö

r. Parterna har enats om att f

ö

resl

å

 att beloppet till vallfr

ö

st

ö

det 

ö

kas till 8 milj kr samt att 2 milj kr tas av medel inom f

ö

rdelningsplanen och 6 milj kr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

Till fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen har 1979/80 f

ö

rts 800 000 kr, varav 300 000 kr utanf

ö

r och 500 000 inom f

ö

rdelningsplanen. Lantbruksstyrelsen har under hand f

ö

reslagit att fonden ig80/8l skall tillf

ö

ras of

ö

r

ä

ndrat 800 000 kr, vilket jordbruksn

ä

mnden tillstyrker.

F

ö

r st

ö

d till maltproduktionen har upptagits of

ö

r

ä

ndrat h

ö

gst 2 milj kr.

En prelimin

ä

r disposition av inf

ö

rselavgiftsmedel reglerings

å

ret 1980/81 har sammanf

ö

rts i sammanst

ä

llning nedan under 2.5.

Prop. 1979/80:162

55

2.1  Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rselavgiftsmedel m m reglerings

ä

ren 1978

och 1979/80___________________ 

1978/79

1 OOO-tal kr

1979/80

1 OOO-tal kr

prel

Inkomster

Fr

ä

n f

ö

reg

å

ende reglerings

å

r kvarst

å

ende inf

ö

rselavgifter Under resp reglerings

ä

r influtna inf

ö

rselavgifter

exkl fodermedel

fodermedel

1 125''

,313 762 171 510

3 1661

376 000 160 000

SuiIIlD3

519 127

539 166

Int

ä

ktsr

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

ä

ende 

ä

r

Utgifter

a)Av medel  inom  resp regleringsärs fördelningsplan

Svensk spannmålshandel

Sveriges  potatisintressenter

Sveriges oljeväxtintressenter

Föreningen  för mejeriprodukter

Svensk kötthandel

Svensk ägghandel

Marknadsreglerande åtgärder för slaktkyckling

Kostnadskompensation mjölk,  norra Sverige

Regionalt  bidrag,  köttregleringen

Upplysningsverksamhet  och  utvecklingsarbete

Djurhälsovård,  kontrollverksamhet m m

Stöd  till odling av konservärter och andra

köksväxter

Stöd  till  odling av bruna bönor

Fonden   för  kollektiva  åtgärder   inom  biodlingen

Reserv  till  jordbruksnämndens  förfogande

Summa

21 900

-

31 500

19 500

21 000

-

178 252

199 700

53 588

10 000

75 5001

17 500

5 000

-

5 000

12 500

5 000

5 000

8 500

8 500

21 000

25 000

2 500

2 500

700

700

300

500

-

95 800

138  710

127 200

Härav   10 milj  kr med  äterbetalningsskyldighet.

b)  Täckning av underskott  från förgående år

Härefter kvarstående införselavgiftsmedel

1  070

79 617

111  966

Prop. 1979/80: 162

56

c)Utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen

23 000

25 000

18 911

lil 816

12 665

11 500

3 897

5 125

1 995

1 070

1 950

2 050

175

175

281

300

1 000

3 000

1 000

1 000

300

300

6 113

9 000

2 000

2 000

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges uts

ä

desf

ö

rening, potatisf

ö

r

ä

dling Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisa-tionens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde Pris

ä

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Restitution av inf

ö

rselavgifter p

ä

 styck­ningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av in­f

ö

rselavgifter p

å

 ost St

ö

d till maltproduktionen

Summa

79 617        111 966

Saldo vid utg

å

ngen av resp reglerings

å

r

O

O

Prop. 1979/80:162

57

Prelimin

ä

r disposition av inf

ö

rselavgiftsmedel reglerings

ä

ret 196O/8I (1 OOOkr)

2979/80

1 000

9 000

1 000

11 000

35

000

85

000

230

000

1

000

376 000

160 000

O

3 166 539 166

2.5

Ä

rtor och b

ö

nor

Potatis

St

ä

rkelse

Malt m m

Fettvaror (exkl del till SOI)

Mj

ö

lk m m

Slaktvaror

Ägg m m

Summa inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

ö

verskott fr

å

n f

ö

reg

ä

ende 

å

r

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

Summa

2980/82

1

000

9

000

1

000

11

000

50

000

95

000

220

000

1

000

391 000

160 000

O

9 587

560 587

F

ö

rdelningsplan:  1979/80 267 200 + I60 000 = 127 200 1980/81  267 200 + 160 000 = 127 200

a)  Prelimin

ä

r f

ö

rdelning inom f

ö

rdelningsplanen

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk 

ä

gghandel

Kostnadskompensation mj

ö

lk, norra Sverige

Regionalt bidrag, k

ö

ttregleringen

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m

St

ö

d till odling av konserv

ä

rter

och andra k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Reserv till f

ö

rfogande

Summa

h)  T

ä

ckning av underskott fr

å

n f

ö

reg

ä

ende 

å

r

H

ä

refter kvarst

å

ende inf

ö

rselavgiftsmedel

0

0

19 500

19 500

0

0

199 700

167 000

10 000

0

17 500

17 500

12 500

7 500

5 000

5 000

8 500

8 .500

25 000

25 000

2 500

2 500

700

700

0

2 000

500

500

95 800

111 500

127 200

127 200

0

0

111 966

133 387

c) Ber

ä

knade kostnader f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplan

25 000

25 000

11 816

50 000

11 500

15 500

5 125

1 125

1 070

0

2 050

2 200

175

175

300

300

3 000

1 000

1 000

6 000

300

300

9 000

9 000

2 000

2 000

ill 966

119 200

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna

Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk

Pristill

ä

gg r

å

r- och lamnk

ö

tt

Svensk matpotatiskontroll

Sveriges uts

ä

desf

ö

rening, potatisf

ö

r

ä

dling

Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund

Ackordh

ä

storganisationen

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk o gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Restitution av inf

ö

rselavgifter p

å

styckningsdetaljer k

ö

tt och fl

ä

sk samt

IV inf

ö

rselavgifter p

å

 ost

St

ö

d till maltproduktionen

Summa

Saldo vid  utgången  av  resp regleringsår.

11   187

Prop. 1979/80:162

58

3                        SOCKERBETOR OCH SOCKER

3.1               2."_l_ednj_n

£

I enlighet med riksdagsbeslut ang

å

ende jordbruksprisregleringen (prop 1977/78:19. JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103) g

ä

ller fr o m reglerings

ä

ret 1978/79 f

ö

ljande f

ö

r prisregleringen p

ä

 sockerbetor och socker:

1  Den direkta anpassningen av bet- och sockerpriserna till de f

ö

r­

ä

ndringar som 

ä

ger rum inom EG har upph

ö

rt. Vid best

ä

mningen av

de svenska priserna skall dock f

ö

rh

å

llandena inom EG analyseras.

2

Betprisets niv

å

 skall avv

ä

gas med beaktande av kostnadsutveck­lingen inom den inhemska odlingen och priserna p

å

ö

vriga vegetabi­lier. Niv

å

n p

ä

 sockerindustrins ers

ä

ttning f

ö

r sockerframst

ä

ll­ningen b

ö

r av jordbruksn

ä

mnden analyseras med hj

ä

lp av s

ä

rskild expertis.

3

Sockerbetsarealen skall fr o m 1978 

å

rs odling avpassas s

å

 att den vid normalsk

ö

rd ger ett importutrynme av 10 - 15 procent av Sveriges totala sockerkonsumtion. Om detta p

ä

 grund av 

ö

kande arealavkastning eller vikande konsumtion leder till en minsk­ning av arealen, f

å

r denna minskning inte inskr

ä

nka sockerbetsod­lingen p

ä

Ö

land och Gotland, d

ä

r odlingen bed

ö

ms ha st

ö

rst bety­delse ur syssels

ä

ttningssynpunkt.

Med h

ä

nsyn till dessa riktlinjer har n

ä

mnden dels analyserat kost­nadsutvecklingen f

ö

r betodlingen, dels med bist

ä

nd av s

ä

rskild expertis fr

ä

n SPK granskat SSAs ekonomi och kostnadsutveckling. Vidare har konsumtionens storlek och utveckling analyserats. Ut­vecklingen inom EG har belysts.

Prop. 1979/80: 162

59

Med SBC n

å

ddes  1979 

ö

verenskommelse om en tre

å

rig prisreglerings­period omfattande reglerings

ä

ren  '  1979/80 - l981/82.DverenskoiiiTiel-sen har sedermera godk

ä

nts av statsmakterna  (prop 1978/79:208, JoU 1978/79:36,  rskr  1978/79:417). Enligt 

ö

verenskommelsen skall   socker­betsodlarna f

ä

 en 

å

rligen fastst

ä

lld kompensation f

ö

r 

ö

kningen av produktionsmedelspriserna samt i  princip samma inkomstf

ö

ljsamhet som tillerk

ä

nns jordbruket i  

ö

vrigt.  Erforderliga justeringar av betarealen skall  g

ö

ras i  sm

å

 steg.

Jordbruksn

ä

mnden har haft 

ö

verl

ä

ggningar med konsumentdelegationen och betodlarnas  f

ö

rhandlingsdelegation om kostnadskompensation och inkomstf

ö

ljsamhet f

ö

r betodlarna 1980/81.  I samf

ö

rst

å

nd med delegatio­nerna l

ä

gger n

ä

mnden h

ä

rmed fram f

ö

rslag ang

å

ende kompensationen till betodlarna fr o m 1 juli  1980.

Efter 

ö

verl

ä

ggningar med SSA har 

ö

verenskommelse n

ä

tts om en tv

å­å

rig prisregleringsperiod omfattande tiden  1 juli  1980 - 30 juni   1982. 

Ä

ven denna 

ö

verenskommelse har bitr

ä

tts av konsumentdelegationen.

3.2

trB?l °P!1. i''iii''lS.

Sockerkonsumtionen ber

ä

knas i genomsnitt under 1970-talet ha varit 338 000 ton. Aren 1977 och 1978 minskade den till 331 000 resp 323 000 ton. Ar 1979 

ö

kade den 

å

ter till 342 000 ton. Med h

ä

nsyn till nedg

å

ngen av sockerkonsumtionen minskades den 

ö

verenskomna betarealen 1978 fr

å

n 53 000 ha till 52 000 ha och 1979 till 51 500 ha. Parterna har enats om att arealen 1980 b

ö

r h

ä

llas of

ö

r

ä

ndrad vid 51 500 ha.

Betr

ä

ffande sockerbetsarealen inom sockerbrukens p

ä

 Oland och Gotland (

ö

bruken) upptagningsomr

ä

den kan konstateras att denna under de senaste aren har varit i stort sett konstant inom Mbrbyl

ä

ngabrukets upptagnings­omr

å

de. P

ä

 Gotland har betarealen minskat alltsedan 1974. Ar 1979 h

ö

jdes arealbidraget till odlarna p

ä

 Gotland till 500 kr/ha. Arealminskningen f

ö

rbyttes sauma 

å

r i en 

ö

kning med 75 ha. Mot bakgrund h

ä

rav har parter­na enats om att arealbidraget f

ö

r 1980 

ä

rs areal b

ö

r vara of

ö

r

ä

ndrat

'  

reglerings

å

r = budget

ä

r

Prop. 1979/80:162

60

400 kr per kontrakterad ha till odlarna inom M

ö

rbyl

å

ngabrukets upp­tagningsomr

å

de (exkl 

Ö

sterg

ö

tland) och 500 kr/ha till odlarna p

å

 Gotland. I de fall arealen vid areal kontrollen befinns vara mindre 

ä

n den kont­rakterade, b

ö

r bidraget utg

å

 efter den uppm

ä

tta arealen.

3.3       jCompnsation_tj_l_l_ hetodla_rna_

Kompensationen till betodlarna f

ö

r 

ö

kningen av produktionsmedels­priserna skall r

ä

knas fram med utg

å

ngspunkt fr

å

n de del index som in­g

å

r i produktionsmedelsprisindex (PM-index) f

ö

r jordbruket i 

ö

vrigt. Vid sammanv

ä

gningen av indextalen f

ö

r de olika delposterna skall kostnads-andelarna enligt en av jordbruksn

ä

mnden uppr

ä

ttad normkalkyl f

ö

r socker­betsodlingen anv

ä

ndas som vikter. Denna index multipliceras sedan med totala kostnadsvolymen f

ö

r f

ö

rn

ö

denheter, tj

ä

nster, kapital och lejt arbete i sockerbetsodlingen. Index registrerar inte f

ö

r

ä

ndringar i kost­ naderna f

ö

r den lejda arbetskraften. Kostnads

ö

kningen har enligt till-l

ä

mpad index varit 12,8 procent mellan oktober 1978 och oktober 1979. Under samma tid har kostnaderna f

ö

r lejd arbetskraft inom sockerbets­odlingen 

ö

kat med 8,6 procent. Eftersom skillnaden har ansetts vara mar­kant, har kostnadskompensationen f

ö

r lejt arbete ber

ä

knats separat. Kost­nadskompensationen fbr reglerings

å

ret 1980/81 blir d

å

 f

ö

r lejt arbete 3 505 500 kr och f

ö

r 

ö

vriga kostnader 33 588 100 kr.

Som en avdragspost skall upptas den merint

ä

kt som odlarna har erh

å

llit under 1979 genom att SSA har h

ö

jt ers

ä

ttningen f

ö

r den melass som bol

ä

f;Pt har k

ö

pt av odlarna. Parterna har enats om att h

ä

rvid ta h

ä

nsyn 

ä

ven till v

ä

rde

ö

kningen p

ä

 melass som odlarna har 

å

tertagit. Kompensationsbeloppit minskar d

å

 med 4 532 000 kr till 32 561 600 kr.

Uppr

ä

ttade bidragskalkyler visar att den relativa l

ö

nsamheten (m

ä

tt genom t

ä

ckningsbidraget)

ä

r h

ö

gre inom sockerbetsodlingen 

ä

n inom annan j

ä

mf

ö

rbar vegetabilieproduktion. De speciella omst

ä

ndigheter scm f n 

ä

r f

ö

rknippade med sockerbetsodling motiverar emellertid en n

å

got h

ö

gre l

ö

nsamhet f

ö

r denna odling.

Betodlarna skall i princip ha lika stor procentuell 

ö

kning av arbets­och kapitalinkomsterna i betodlingen som tillerk

ä

nns jordbruket i 

ö

vrigt.

Prop. 1979/80: 162

61

Jordbruket  i  

ö

vrigt har under  1979 erh

å

llit en 

ö

kning av  inkomsterna for eget arbete och kapital  med 4,3 procent.  Till

ä

mpat p

å

 betodlingen ger detta procenttal   3 705 500 kr.  Totalt b

ö

r betodlarna s

å

ledes tillf

ö

ras 36 267 200  kr enligt f

ö

ljande:

Kostnadskompensation

f

ö

r lejt arbete                  3 505 500

ö

vriga  kostnader           33 588 100

Inkomstf

ö

rst

ä

rkning           3 705 600

Totalt                               40 799 200

Avg

å

r int

ä

kts

ö

kningar

f

ö

r biprodukter                   4 532 000

Att tillf

ö

ra  betodlarna      36 267 200

Med utg

å

ngspunkt fr

ä

n det nyss anf

ö

rda b

ö

r grundpriset h

ö

jas med 1,56 kr per  100  kg betor med en sockerhalt av  16 procent,  vilket mot­svarar en partiprish

ö

jning f

ö

r socker raed  12,25 kr/100 kg.

3.4              J

£

n

£

a_ti

£

n_t_i_ll_ so

£

k

£

r

£

oJ_a

£

e_t

3.4.1            Al Im

ä

nj

ö

 versk t

Parterna 

ä

r eniga om att prisregleringen b

ö

r avse endast str

ö

socker.

Av verksamheten vid raffinaderiet i Arl

ö

v  ing

å

r raffineringen av s

å

v

ä

l inhemskt som importerat r

å

socker samt konsumentf

ö

rpackningen av str

ö­

socker,  

ö

vrig verksamhet vid Arl

ö

v l

ä

mnas utanf

ö

r regleringen.  Detta inneb

ä

r att bl  a bitsocker och sirapstillverkningen  l

ä

mnas utanf

ö

r regleringen.  

Ä

ven fodertillverkningen  l

ä

mnas utanf

ö

r sockerreglerincen men n

ä

mnden  f

ö

rbeh

å

ller sig r

ä

tten att beakta utfallet av densamma. De varor som faller utanf

ö

r sockerprisregleringen omfattas dock av SPKs pris

ö

vervakning.

Parterna har enats om att SSA b

ö

r kompenseras  f

ö

r intr

ä

ffade kostnads­

ö

kningar.  Ber

ä

kningen av kostnads

ä

ndringarna  baseras  s

å

  l

ä

ngt m

ö

jligt p

å

en generell   branschkalkyl   i   st

ä

llet f

ö

r p

å

  f

ö

rh

å

llandena  vid SSA.

Prop. 1979/80: 162

62

Alla ber

ä

kningar bygger p

å

 en normerad sk

ö

rdevolym och sockerhalt. F

ö

r oljekostnaderna ber

ä

knas 

ä

ndringen f

ö

rsta g

å

ngen f

ö

r perioden oktober 1979 - maj/juni 1980 och d

ä

refter l

ö

pande med prisjusteringar n

ä

r priset har 

ä

ndrats med minst 160 kr/m3. Betr

ä

ffande personalkost­naderna tas h

ä

nsyn till vid 

ö

verl

ä

ggningarna kring 

å

rsskiftet k

ä

nda l

ö

neavtal. F

ö

r 

ö

vriga kostnader baseras ber

ä

kningarna p

å

 uppgifter f

ö

r de n

ä

rmast f

ö

rflutna 12 m

å

naderna med oktober som slutpunkt.

3.4.2     J

£

 iv_S

£

cJ

£

e_t 

£

£

£

£

ndrj_n

£

a

£

 2 

2}iSrl.-.

3.4.2.1         A 

£

0

£

t

£

-j_u

£

t

£

r2n

£

Den 1 juli 1980 justeras sockerpriset med h

ä

nsyn till oljeprisets 

ä

ndring sedan oktober 1979. H

ä

rvid skall basen vara 827 kr/m3 (fobpris 687 kr/m3 + bikostnader 140 kr/iTi3). Basen skall j

ä

mf

ö

ras med det ov

ä

gda medeltalet av Rotterdamnoteringen under perioden 15 maj - 15 juni 1980 

ö

kat med bikostnaderna per m3 den 15 juni. Pris

ä

ndringen r

ä

knas fram i kr/m3 och multipliceras med den normala 

å

rsf

ö

rbrukningen i den reglera­de sektorn, 72 800 m3. Det s

å

 erh

å

llna beloppet sl

å

s ut p

å

 den normala 

å

rsproduktionen socker, 295 000 ton. D

ä

refter justeras sockerpriset under prisregleringsperioden s

å

 snart oljepriset enligt ett l

ö

pande 30-dagars-genomsnitt av Rotterdamnoteringen (inkl bikostnaderna) har 

ä

ndrats med minst - 160 kr/m3.

3.4.2.2         ii"!!! J.'li'"i"S

En g

å

ng om 

å

ret - vid utg

å

ngen av j

ä

mf

ö

relseperioden  - slutjusteras sockerpriset med h

ä

nsyn till  f

ö

r

ä

ndringen av SSAs oljekostnader mellan tv

å

  tolvm

å

naders j

ä

mf

ö

relseperioder.  Den f

ö

rsta slutjusteringen baseras p

å

 en j

ä

mf

ö

relse av SSAs normerade faktiska kostnader f

ö

r eldningsolja under perioder 1  november 1979 - 31 oktober  1980 och  kostnadsniv

å

n i  oktober  1979 ber

ä

knad som 827 kr/m3 multiplicerad med normal volymen. F

ö

r efterf

ö

ljande    

å

r j

ä

mf

ö

rs perioderna  1  november -  31  oktober respek­tive

å

r.  Sockerpriset justeras f

ö

r skillnaden mellan oljekostnaderna under de tv

å

 perioderna uttryckt per kg socker och justerad f

ö

r nettot av gjorda a conto pris

ä

ndringar.

Prop. 1979/80: 162

63

Justeringsbeloppet 

fir  

p

å

verka sockerpriset vid n

ä

stkommande socker­pris

ä

ndring till f

ö

ljd av a conto-kompensationen eller ordinarie kost­nadskompensation.

Om SSAs oljekostnader 

ö

kar v

ä

sentligt mer 

ä

n utvecklingen p

å

olje­marknaden motiverar, b

ö

r kostnadskompensationen enligt ovan kunna reduceras.

3.4.3      Korrigering av sockerpriset pga 

ä

ndringar av 

ö

vriga

J

£

t

£

ade

£

______________________________ 

Sockerpriset skall en g

ä

ng om 

å

ret (1/7 1980 resp 1/7 1981) justeras pga 

ä

ndringar i andra kostnader 

ä

n oljekostnaderna enligt en 

ö

verens­kommen modell. Denna inneb

ä

r att man f

ö

rsta

å

ret utg

å

r fr

ä

n en normerad kostnadsvolym om totalt 320 694 000 kr. Andra 

å

ret 

ö

kas volymen med erh

å

llen kostnadskompensation f

ö

rsta 

å

ret om 28 612 000 kr liiinus 629 000 kr avseende eng

å

ngsers

ä

ttning enligt nedan och blir d

å 

348 677 000 kr. Kostnads

ä

ndringen fastst

ä

lls i procent genom j

ä

mf

ö

relse mellan produktionsmedelspriserna under oktober ett 

å

r och oktober ett 

å

r tidigare.. F

ö

r personalkostnaderna ber

ä

knas emellertid 

ä

ndringarna med utg

å

ngspunkt fr

å

n tariffl

ö

ner och   sociala kostnader inom den kemiska industrin och avser en v

ä

gd tidsj

ä

mf

ö

relse mellan tv

ä

tolv­m

å

nadsperioder motsvarande SSAs verksamhets

å

r.

Ä

ndringarna f

ö

r de skilda kostnadsslagen v

ä

gs samman med respektive kostnadsvolymer som vikter. Vikterna beh

å

lls of

ö

r

ä

ndrade under den aktu­ella tv

ää

rsoerioden. Den s

å

 ber

ä

knade genomsnittliga 

ä

ndringen - uttryckr i procent - multipliceras med den totala kostnadsvolymen. F

ö

r ber

ä

knad produktivitetsf

ö

rb

ä

ttring avdras 2 procent av kostnaderna f

ö

r kollektiv­anst

ä

lld personal. Det s

å

lunda erh

å

llna kompensationsbeloppet f

ö

rdelas p

å

 den normerade sockerproduktionen. Kompensationen f

ö

r kostnads

ö

kningen oktober 1978 - oktober 1979 har - med undantag f

ö

r oljekostnaderna -ber

ä

knats till 28 612 000 kr, vilket blir 9,7 

ö

re/kg socker. Personalkostnaderna har i enlighet med ovanst

å

ende baserats p

å

en j

ä

m­f

ö

relse mellan v

ä

gda genomsnitt f

ö

r SSAs verksamhets

å

r 1978/79 och 1979/80 med kostnadsniv

å

n i januari 1980 som sista m

ä

tv

ä

rde. I kompensa­tionsbeloppet ing

å

r avskrivningar med 3 458 000 kr och i fr

å

ga om personc, kostnaderna dels kompensation f

ö

r eng

å

ngsers

ä

ttningen h

ö

sten 1979 om

Prop. 1979/80: 162

64

629 000 kr, dels ers

ä

ttning f

ö

r en f

ö

r SSA speciell arbetstidsf

ö

rkortning, v

ä

rderad till 930 000 kr.

3.4.4_____________________________________ Ers

ä

ttning for merkostnaderna vid bruken p

å

Ö

land och

oland____________________________________ 

Fbr merkostnader vid 

ö

bruken tillerk

ä

nns SSA f

ö

r reglerings

å

ret 1980/81 dels 3,41 kr/100 kg socker, vilket vid normal produktionsvolym blir 10 060 000 kr, dels 4 300 000 kr ur sockerfonden. I kostnadskompensaticnen ing

å

r s

å

ledes viss 

ö

kad ers

ä

ttning f

ö

r merkostnaderna vid 

ö

bruken.

3.4.5            

£

r

£ä

ttning f

ö

r_ra_f

£

i

£

eM

£

g_av 2m

£

0

£

t

£

r

£

t_r

å

s

£

cke

£

Ers

ä

ttningen f

ö

r raffinering och lagring av importerat r

å

socker h

ö

js f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar med utg

å

ngspunkt fr

å

n den genom­snittliga kostnadsutvecklingen f

ö

r str

ö

sockertillverkningen vilket inne­b

ä

r att den tidigare anknytningen till EG upph

ö

r. F

ö

r 1980/81 har h

ö

j­ningen ber

ä

knats till 6,60 kr/100 kg.

3.5       Sammanfattning av f

ö

rslag till prisreglering p

å

 sockerbetor

£

c 

sockerJf'or-_req]sr\ngs

é

kret_ 

j_98082__________ 

Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till sockerreglering f

ö

r perioden 1 juli 1980-30 juni 1981 har till alla delar bitr

ä

tts av konsumentdelegationen. SBC har godtagit f

ö

rslaget i de delar det 

r

ö

r  

betodlarnas villkor och SSA i de delar som avser bolaget. F

ö

rslaget kan sammanfattas i f

ö

ljande punkter;

1

Sockerbetsarealen f

ö

r 1980 

å

rs odling f

å

r uppg

å

 till 51 500 ha. Erforderlig kvotering av odlingen f

å

r inte utan n

ä

mndens medgivance drabba de omr

å

den som normalt levererar betor till 

ö

bruken.

2

Priset p

å

 sockerbetor skall uppg

å

 till 19,46 kr/100 kg betor med en sockerhalt av 16 procent

3

Till de odlare i Sm

å

land och Blekinge samt 

ö

land som levererar bet' till bruket i M

ö

rbyl

å

nga skall liksom f

ö

reg

å

ende 

å

r utg

å

 ett areal­bidrag om 400 kr/ha kontrakterad areal. Till odlare p

å

 Gotland skal! utg

å

 of

ö

r

ä

ndrat 500 kr/ha. I de fall arealen vid arealkontrollen

Prop. 1979/80:162

6"

befinns vara mindre 

ä

n den kontrakterade, skall bidraget utg

å

 efter den uppm

ä

tta arealen. Bidraget skall finansieras med medel ur socker­regleringen.

4    SSAs nettopris f

ö

r baskvaliteten i sortimentet, str

ö

socker K5 i s

ä

ck

om 50 kg, skall vid oljepriset 827 kr/m3 vara 293,50/100 kg. Priset

justeras den 1 juli 1980 f

ö

r oljepris

ä

ndringar under perioden oktober

1979 - maj/juni 1980 samt d

ä

refter n

ä

r oljepriset har 

ä

ndrats med

i 160 kr/n3.

5    Gr

ä

nsskyddet f

ö

r socker skall utg

ö

ras av en inf

ö

rselavgift som skall

tas ut f

ö

r importerade kvantiteter under perioder d

å

 v

ä

rldsmarknad.s-

priset understiger det fastst

ä

llda avr

ä

kningspriset p

å

 socker ur

svenska betor. De uppburna medlen skall - liksom hittills - tillf

ö

ras

sockerregleringsfonden. Som v

ä

rldsmarknadspris p

å

 f

ä

rdigt socker skal I

d

ä

rvid g

ä

lla Parisb

ö

rsens spot-notering f

ö

r vitsocker. Denna noterino

skall 

ö

kas med 8,10 kr/100 kg, motsvarande dels kostnader f

ö

r frak';

m m till svensk hamn och dels korrigeringar f

ö

r kvalitetsskillnad mellan den svenska baskvaliteten och den kvalitet Paris-noteringen avser. Som m

å

tt p

å

 v

ä

rldsmarknadspriset p

å

 r

å

socker skall g

ä

lla den nominella London-noteringen p

å

 r

å

socker. B

å

da noteringarna skall om­r

ä

knas till svensk valuta enligt den s

ä

ljkurs som g

ä

ller noterings­dagen.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker skall utg

ö

ra skillnaden mellan SSAs nettopris enligt punkt 4 och v

ä

rldsmarknadspriset p

ä

 f

ä

rdigt socker, m

ä

tt p

å

 nyss angivet s

ä

tt.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r r

ä

socker skall anpassas s

å

 att svensk raffi-nerinosindustri, som k

ö

per in r

å

socker till g

ä

llande London-noterinc och s

ä

ljer den raffinerade varan till SSAs nettopris enligt punkt 4, erh

å

ller en ers

ä

ttning f

ö

r raffineringen som inklusive ers

ä

ttning f

ö

r s

ä

ckkostnader och viss utfrakt samt lagringsbidrag uppg

å

r till 47,60 kr/100 kg raffinad. Raffineringen skall h

ä

rvid f

ö

ruts

ä

ttas medf

ö

ra ett svinn om 8 procent.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r sirap, sockerl

ö

sningar och sockerkul

ö

r b

ö

r lik­som hittills motsvara avgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker, varvid h

ä

nsyn ts.

5 

Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 162

Prop. 1979/80:162

66

till produktens sockerinneh

å

ll.

Inf

ö

rselavgifterna skall utom vid pris

ä

ndringar i princip justeras en g

å

ng varje m

å

nad samt dessutom vid st

ö

rre variationer i de ut­l

ä

ndska noteringarna.

6  D

ä

 v

ä

rldsmarknadspriset f

ö

r f

ä

rdigt socker 

ö

verstiger SSAs nettopris enligt punkt 4 skall jordbruksn

ä

mnden f

å

 ta ut en f

ö

rs

ä

ljningsavgift p

å

 allt socker som s

ä

ljs inom landet. D

ä

rvid kommer det inhemska partipriset att h

ö

jas med ett belopp som motsvarar f

ö

rs

ä

ljningsavgif­ten. De insamlade medlen skall anv

ä

ndas f

ö

r att subventionera socker­importen. Under s

å

dana perioder skall ers

ä

ttningen f

ö

r SSAs raffine­ringsverksamhet regleras enligt den s k garanti regeln. Denna inneb

ä

r att man halv

å

rsvis i efterhand g

ö

r en avr

ä

kning som beaktar skillna­den mellan de genomsnittliga v

ä

rldsmarknadspriserna p

å

 f

ä

rdigt socker enligt Paris-noteringen och r

å

socker enligt London-noteringen. Skill­naden mellan dessa noteringar skall i princip ge utrymme f

ö

r raffine­ringssvinn, raffineringsers

ä

ttning och lagringsbidrag. Om den utvunna ers

ä

ttningen fbr raffineringen avviker fr

å

n den fastst

ä

llda margina­len, b

ö

r avr

ä

kning kunna ske mellan SSA och regleringsfonden.

7  Sockerregleringsfonden skall, liksom hittills, bekosta dels frakt-subventioneringen till de fyra nordligaste l

ä

nen och Kopparbergs l

ä

n med 1,2 mkr samt dels f

ä

ltm

ä

tning i erforderlig utstr

ä

ckning av socker­betsarealen. Fonden skall dessutom finansiera dels arealbidraget till de odlare som i enlighet med punkt 3 ovan levererar betor till 

ö

bruken till en ber

ä

knad kostnad av 3,5 - 4,0 mkr, dels den ers

ä

ttning om 4,3 mkr som skall utg

å

 fbr SSAs merkostnader f

ö

r driften vid dessa bruk. Dessutom skall 1980 utg

å

 3,3 mkr och 1981 3,7 mkr som ers

ä

ttninc f

ö

r driften av Karpalunds bruk.

3  F

ö

reslagna pris

ä

ndringar skall i princip g

ä

lla fr o m ing

å

ngen av ett reglerings

å

r. N

ä

r det g

ä

ller socker har erfarenheten visat att k

ä

nnedom om prish

ö

jningar resulterar i forcerade ink

ö

p under tiden n';r-mast f

ö

re h

ö

jningen och motsvarande stark nedg

å

ng i ink

ö

pen under tiden n

ä

rmast d

ä

refter. Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r d

ä

rf

ö

r bemyndigas att medge att pris

ä

ndringarna f

ö

rdelas i tiden p

å

 ett s

å

dant s

ä

tt, att minsta m

ö

jliga st

ö

rning uppst

å

r p

å

 marknaden. Systemet b

ö

r utformas

Prop. 1979/80: 162

67

s

å

 att varken SSA eller dess kunder kalkylm

ä

ssigt g

ö

r n

å

gon vinst eller f

ö

rlust.

9  P

å

 grund av fr

ä

mst h

ö

ga sk

ö

rdar under de senaste 

å

ren har socker-regleringsfondens int

ä

kter blivit otillr

ä

ckliga. F

ö

r n

ä

rvarande har 12,9 milj kr av den r

ö

rliga krediten utnyttjats f

ö

r att t

ä

cka under­skott i fonden. Utvecklingen av sk

ö

rd och v

ä

rldsmarknadspris kan bli s

å

dan att ytterligare kredit erfordras.P

å

 grund h

ä

rav f

ö

resl

å

s att den r

ö

rliga kredit hos riksg

ä

ldskontoret som n

ä

mnden

ä

ger disponera f

å

r liksom hittills anlitas 

ä

ven f

ö

r ifr

å

gavarande 

ä

ndam

å

l.

4        BESLUTSMENING

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo, Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg samt personal-f

ö

retr

ä

darna Fallquist och Skavhellen efter f

ö

redragning av byr

å­

chefen Sandqvist i n

ä

rvaro av avdelningscheferna[REDACTED_EFTERNAMN] och Wenker.

I 

ä

rendets beredning har 

ä

ven avdelningsdirekt

ö

rerna Friedner och Wigstrand deltagit.

Ingvar Lindstr

ö

m

Eje Sandqvist

Prop. 1979/80: 162

69

Bilaga 3

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1980-02-26

LIVSMEDELSSUBVENTIONERNAS EFFEKTER

Prop. 1979/80: 162

70

1               Inledning

I denna rapport redovisas en aktualiering av tidigare ber

ä

kningar av subventionernas effekter. Av tidigare publicerade rapporter motsvaras denna n

ä

rmast av "Livsmedelssubventionernas effekter", 1979-01-09. I rapporten "Livsmedelssubventionernas effekter f

ö

r jordbruket, staten och konsumenterna", 1977-11-02, redovisas s

å­

v

ä

l ber

ä

kningsteknik som ber

ä

kningsunderlag i detalj.

Avsikten 

ä

r att en mera genomarbetad genomg

ä

ng av problemomr

å

det skall ske senare under 

å

ret n

ä

r mera definitiva uppgifter f

ö

r 1979 kan erh

å

llas. Vid denna genomg

å

ng kommer 

ä

ven underlaget f

ö

r de statistiska analyserna att aktualiseras.

1.1      Bakgrund

Sedan l

ä

ng tid tillbaka har priserna p

ä

 jordbruksbaserade livs­medel sprodukter i stort sett best

ä

mts med ledning av jordbrukets kostnader f

ö

r produktionen samt f

ö

r viss f

ö

r

ä

dling och marknads­f

ö

ring. H

ä

rigenom f

ö

ljer prisutvecklingen p

å

 jordbruksbaserade livsmedelsprodukter i stora drag den allm

ä

nna l

ö

nekostnads- och prisutvecklingen i samh

ä

llet.

Den allm

ä

nna prisutvecklingen var under 1960-talet relativt lugn. Under 1969 och 1970 intr

ä

ffade dock en f

ö

r

ä

ndring varefter en perioa f

ö

ljde med kraftiga prish

ö

jningar. F

ö

r att bem

ä

stra den kraftiga prisutvecklingen under de f

ö

ljande 

å

ren inf

ö

rdes s

ä

rskilda 

å

tg

ä

rder i form av tillf

ä

lliga prisstopp och en intensifierad pris

ö

vervak­ning. Trots dessa 

å

tg

ä

rder blev prish

ö

jningarna under andra halv

å

ret 1972 dock st

ö

rre 

ä

n v

ä

ntat.

Mot denna bakgrund besl

ö

t regeringen att med verkan fr o m den 1 januari 1973 inf

ö

ra subventioner och prisstopp p

å

 vissa s k bas­livsmedel. Detta innebar att de beslutade prish

ö

jningarna f

ö

r dessa produkter helt eller delvis kom att betalas med statliga budgetmedel i st

ä

llet f

ö

r med konsumentprish

ö

jningar.

Motivet f

ö

r detta beslut var enligt prop 1973:96 "att en ytterligare h

ö

jning av livsmedelspriserna p

å

 de viktigaste livsmedlen inte kunde godtas, s

ä

rskilt med h

ä

nsyn till barnfamiljer och l

å

ginkomst­tagare".

Prop. 1979/80: 162

71

Fr o m den 1 januari 1973 och toml juli 1978 har subven­tionerna successivt h

ö

jts f

ö

r ett stort antal av de jord­bruksprodukter som ber

ö

rs av jordbruksregleringen. S

å

ledes har prisstegringstakten f

ö

r flera jordbruksbaserade livs­medelsprodukter kunnat d

ä

mpas genom att ers

ä

ttning utg

å

tt till jordbruket i form av statliga medel.

De totala subventionerna uppg

ä

r iaag till ca 20 

%  

av jord­brukets totala int

ä

kter fr

å

n produkter som ber

ö

rs av jord­bruksregleringen. Detta medf

ö

r i sin tur att konsumentpriserna p

å

 dessa produkter i genomsnitt ligger p

ä

 en niv

å

ca 15 ? under den prisniv

å

 som skulle g

ä

llt i ett l

ä

ge utan subventioner.

1.2      Utredningsarbetets inriktning

1972 

å

rs jordbruksutredning gjorde i en delutredning en bed

ö

mning av framtida subventioners effekter f

ö

r staten, kon­sumenterna och jordbruket. I denna iapport arbetade man med olika antaganden om kostnaasutvecklingen inom jordbruket och subventionernas storlek. Livsmedelssubventionernas effekter 

f

ö

r  

staten bed

ö

mdes med ledning av de framtida subventionernas storlek enligt olika alternativ. En bed

ö

mning av konsumt-lons-utvecklingen f

ö

r olika subventionsalternativ gjordes med leaninq av vissa uppgifter om hur konsumtionen f

ö

r

ä

ndras vid pris

ä

ndringar.

I detta sammanhang studerades 

ä

ven livsmedelssubventionernas ekonomiska effekter f

ö

r olika hush

å

llstyper och konsument­grupper. I utredningen gjordes ocks

ä

 f

ö

rs

ö

k att studera live­medel ssubventionernas effekter f

ö

r jordbrukec samt f

ö

r livs­medelsindustrin ocn handeln. Rapporten omfattade slutligen en bed

ö

mning av de regleringstekniska '

1 "Livsmedelssubventioner". Promemoria avgiven av 1972 

å

rs jordbruksutredning (Ds Jo 1974:12).

Prop. 1979/80: 162

72

SPK och JN gjorde i  en gemensam PM    

å

r 1975 en bed

ö

mning av livsmedelssubventionernas  effekter.   I  denna PM ber

ö

rdes kon­sumtionseffekterna relativt 

ö

versiktligt medan huvudvikten lades vid en utv

ä

rdering av de regleringstekniska konsekvenserna av subventioneringen.

F

ö

religgande studie 

ä

r ett f

ö

rs

ö

k till  utv

ä

rdering av  i   f

ö

rsta hand subventionernas effekter f

ö

r konsumenterna.  Ur prop 1977/78:19 framg

å

r att det 

ä

r "angel

ä

get att livsmedelssubven­tionernas effekter i  olika avseenden blir kartlagda och ana­lyserade, d

ä

ribland deras inverkan p

ä

 avs

ä

ttningen f

ö

r svenska jordbruksprodukter".  De produkter som studeras 

ä

r k-mj

ö

lk, gr

ä

dde, ost, fl

ä

sk, n

ö

t- och kalvk

ö

tt, fj

ä

derf

ä

 och br

ö

ds

ä

d.  Oe faktiska f

ö

rh

å

llandena avseende konsumtionen m n under 1973-1979 j

ä

mf

ö

rs med ett t

ä

nkt l

ä

ge utan livsmedelssubventioner.

2               Livsmedelssubventioner

Statliga budgetmedel   till  jordbruket utg

å

r i  olika former.   I detta arbete har intresset koncentrerats till  s

å

dana budgetmedel som brukar ben

ä

mnas  livsmedelssubventioner.   I  utredningen studeras effekterna av statens kostnader f

ö

r o        beslutade prish

ö

jningar p

å

 prisstcppade produkter inom

jordbruksprisregleringen som kompenserats med buagetmeael , o        regeringens stimulans

å

tg

ä

rder 1974, o        ers

ä

ttning f

ö

r uteblivna prish

ö

jningar inom ramen fbr de

fastst

ä

llda prisgr

ä

nserna, o        s

ä

nkning av partipris p

å

 mj

ö

lk enligt beslut fr

å

n  1967 samt o        jordbrukets  l

å

ginKomstsatsning.

Subventioner och prisstopp p

å

 vissa baslivsmedel, november 1975. Statens jordbruksn

ä

mnd och statens pris- och  kartelln

ä

mnd.

Prop. 1979/80: 162

73

Det finns emellertid budgetmedel  som utg

å

r till  jordbruket men som dock  inte behandlas  i  detta sammanhang  - pristill

ä

gg p

ä

 f

å

r- och lammk

ö

tt.  Norrlandsst

ö

det, medel   till  sk

ö

rdeskade-skyddet och annat statligt ekonomiskt st

ö

d till  jordbruket.

De produkter som studeras 

ä

r fl

ä

sk, n

ö

t- och  kalvk

ö

tt,  fj

ä

derf

ä

, k-mj

ö

lk, ost, gr

ä

dde och br

ö

ds

ä

d. Andra produkter som subven­tionerats, men sora inte studeras h

ä

r 

ä

r mj

ö

lkpulver (subven­tionerat fr

ä

n januari  1974) och h

ä

stk

ö

tt  (subventionerat fr

ä

n januari  1973).   F

ö

r potatis utgick  importsubventioner under 1975/76.

Tabell  2.1  Statliga budgetmedel  till  jordbruket  1972-i978,   '1kr

Ar       Studerade produkter                        

ö

vriga         Summa

budget­medel

1972       55

1973     323

102

1974

1

450

67

1975

2

398

120

1976

2

785

143

1977

3

290

57

1978

3

423

77

Subven-  Ers

ä

ttn. till  Summa

tioner  f

ö

ljd av den in­

ternationella

________ prisutvecki._______ 

=55

38

93

425

102

527

1 517

109

1 626

2 518

182

2 700

2 928

262

3 190

3 347

197

3 

z4A

3 SCO

219

3 719

Subventionernas storlek f

ö

r enskilda produkter ir 1978 framg

å

s-av f

ö

ljande tabell.

Prop. 1979/80: 162

74

Tabell 2.2. Subventioner f

ö

r studerade produkter 

ä

r 

)nj\  

."kr

57 7

15

16

1

4

100

Procent

Ar

Subvention

K-mjblk

1  818

Ost

247

N

ö

t- och

kal

vk

ö

tt

486

Fl

ä

sk

505

Fj

ä

derf

ä

20

Br

ö

ds

ä

d

121

Summa

3 197

Som framg

å

r utg

å

r merparten (2/3) av subventionsmedlen till mejeriprodukterna medan ca 1/3 utg

å

r till k

ö

tt och fl

ä

sk.

3       Allm

ä

nt om sambandet mellan subventioner, konsumtion och produktion

Livsmedelssubventionerna och prisstoppet som inf

ö

rdes 1973 har medf

ö

rt att prisniv

å

n p

ä

 subventionerade varor har stabiliserats eller s

ä

nkts. F

ö

r statens del har subventionerna inneburit successivt 

ö

kade kostnader i form av subventionsmedel. Genom den l

ä

gre prisniv

å

 som har f

ö

relegat j

ä

mf

ö

rt med ett l

ä

ge utan subven­tioner har staten ocks

å

 f

ö

rlorat int

ä

kter i form av merv

ä

rdeskatt.

I utredningen antas att statens medel f

ö

r subventionerna inklusive f

ö

rlorade int

ä

kter av merv

ä

rdeskatt skulle tillfalla konsumenterna i ett l

ä

ge utan subventioner i form av h

ö

jda disponibla inkomter (t ex l

ä

gre skatter, h

ö

gre barnbidrag). Hur staten verkligen finan­sierat subventionerna kan dock ej fastst

ä

llas. F

ö

rutom skattev

ä

gen kan den ocks

ä

 t

ä

nkas ha skett genom en 

ö

kad uppl

å

ning.

Som regel medf

ö

r en s

ä

nkning av den reala prisniv

å

n f

ö

r en produkt att denna blir mer attraktiv f

ö

r konsumenterna j

ä

mf

ö

rt med andra produkter. Konsumtionen av den subventionerade varan b

ö

r d

ä

rf

ö

r 

ö

ka. Denna konsumtions

ö

kning kan dock motverkas av att konsumenternas inkomster 

ä

r l

ä

gre i ett l

ä

ge med subventioner 

ä

n i ett l

ä

ge utan eftersom subventionsmedlen i ett l

ä

ge utan subventioner skulle 

å

ter­f

ö

ras till konsumenterna. I praktiken 

ä

r det dock inte bara pris och

1 Med subventioner avses h

ä

r ers

ä

ttning till f

ö

ljd av uteblivna prish

ö

jningar -i- stimulanspaketet 1974 och ers

ä

ttning fill f

ö

ljd av den internationella prisutvecklingen.

Prop. 1979/80: 162

75

inkomst som p

ä

verkar konsumtionens  storlek utan ett stort antal faktorer spelar roll,  t ex prisniv

å

n  f

ö

r andra varor och f

ö

r

ä

nd­ringar i  konsumtionsm

ö

nstret.  Vid ber

ä

kning av priserna i  ett l

ä

ge utan subventioner har antagits att handelns 

ö

resmarginaler 

ä

r of

ö

r­

ä

ndrade.

F

ö

r

ä

ndrad konsumtion av en produkt kan medf

ö

ra f

ö

r

ä

ndrad rela­tion mellan export och  import.   I  den m

å

n exporten f

ö

r

ä

ndras p

å

verkas jordbrukets exportkostnader och d

ä

rmed regleringsf

ö

re­ningarnas ekonomi.  F

ö

r

ä

ndrad konsumtion av mejeriprodukter med­f

ö

r en viss omst

ä

llning av produktionen vid mejerierna.  S

å

dan omst

ä

llning medf

ö

r ocks

å

 att mejeriernas kostnader f

ö

r

ä

ndras. Under f

ö

ruts

ä

ttning att regleringsf

ö

reningarnas och f

ö

r

ä

dlings­industrins ekonomiska slutresultat skall  vara detsamma s

å

v

ä

l   i ett l

ä

ge med som i  ett l

ä

ge utan subventioner  leder en  f

ö

r

ä

ndring av konsumtionens och exportens  storlek till  f

ö

r

ä

ndrade avrakmngs-priser.  S

å

dana  f

ö

r

ä

ndringar kan.inverka  p

å

produktionens  storlek, varvid Subventionernas effekter p

ä

 avr

ä

kningspriserna eventuellt d

ä

moas n

å

got.

Om produktionen    av subventionerade varor har 

ö

kat medf

ö

r detta dels 

ö

kade int

ä

kter inte bara fir jordbruket utan ocks

å 

f

ö

r livsmeaelsindustrin, handeln samt t ex    de f

ö

retag, som f

ö

r­ser jordbruket och f

ö

r

ä

dlingsindustrin med produktionsmedel,  dels f

ö

rb

ä

ttraa syssels

ä

ttning i  dessa  branscher.   I   pi-aktiken har livs-medelssubventionerna p

å

verkat den  allm

ä

nna prisniv

å

n  i   samh

ä

llet vilket  kan  ha   f

å

tt  

å

terverkningar  i   hela  den  svenska  ekonomin. Det framg

å

r h

ä

rav att en fullst

ä

ndig och r

ä

ttvisande analys av livsmedelssubventionernas effekter ber

ö

r ett vidstr

ä

ckt omr

å

de  i samh

ä

llet - och 

ä

r i  det n

ä

rmaste om

ö

jlig att genomf

ö

ra.

4               Utvecklingen i  stora drag

Under perioden 1972

1979  h

ö

jdes den allm

ä

nna  prisnivin nud i  genomsnitt ca 9 ', per 

å

r (m

ä

tt ired KPl).  Motsvarande f

ö

r 

å

ren 1968

1972 var 4 %.   F

ö

r jordbruksregierade varor var prisutveck­lingen i  genotsnitt Z % --er 

å

r f

ö

r 

å

ren 196S

1972.  Genom subvention-

Prop. 1979/80:162

76

erna kunde denna prisutveckling under 

å

ren 1972 

1976 begr

ä

nsas till  6 

X 

per 

å

r medan  utvecklingen  f

ö

r

å

ren 1976--1979 upp­gick till drygt 8 % per 

å

r.

De disponibla inkomsterna 

ö

kade under 

å

ren 1972--1976 med n

ä

rtnare 70 %.  P

ä

grund av den kraftiga prisstegringen under dessa 

å

r begr

ä

nsades den reala inkomst

ö

kningen  till   13 %. Detta var dock en  starkare  inkomstutveckling 

ä

n f

ö

r 

å

ren 1968

1972 d

å

den blev endast 5 *. (realt).  F

ö

r 

å

ren 1976 

1978 ber

ä

knas de reala disponibla  inkomsterna ha minskat n

å

got.

Genom subventionerna har v

ä

rdet av de subventionerade varorna i  f

ö

rh

å

llande till  den totala privata konsumtionen minskat fr

ä

n i  genomsnitt 8,2 % far 

å

ren 1968

1972 till  7,5 % f

ö

r 

å

ren 1975-1979.

F

ö

r samtliga subventionerade varor har konsumtionen 

ö

kat under 1970-taiet till  f

ö

ljd av dels subventionerna, dels den allm

ä

nna standa-dstegringen.  Samtidigt kan konstateras att konsumtionen av 

ö

vriga livsmedelsvaror har 

ö

kat eller 

å

tmin­stone varit relativt stabil  under dessa 

å

r.   :nte f

ö

r n

å

gon st

ö

rre produkt har konsumtionen uppvisat markant minskning.

Den 

ö

kade konsumtic-nen av  livsmedel  har ocks

å

 p

å

verkat kostens n

ä

ringsinneh

å

ll.   S

å

lunda har under  1972--1979   intaget av  energi per person 

ö

kat med ca 3 %, animal iskt protein n-ed 17 %.,   vege­tabiliskt protein med 4 % och  fett med 6   '

   D

ä

remot har kostens inneh

å

ll  av kolhydrater minskat med drygt 1  %.

5               Subventionernas  effekter p

å

 prisutvecklingen

I  f

ö

ljande diagram redovisas prisutvecklingen med och utan subventioner f

ö

r k-mj

ö

lk, ost, fl

ä

sk, n

ö

t- och kalv­k

ö

tt,  fj

ä

derf

ä

 och vetemj

ö

l.  Priserna  i  ett l

ä

ge utan subven­tioner har ber

ä

knats med ledning av r

å

dande priser med till

ä

gg ''

ö

r subvention och mer-v

ä

rdeskatt p

å

 subventionen.

Prop. 1979/80: 162

77

Diagram 5.1 Utveckling av l

ö

pande och fasta priser f

ö

r k-mj

ö

lk, ost och vetemj

ö

l

= priser med subventioner = priser utan subventioner

L

ö

pande priser K-mj

ö

lk kr/1

kr/1

1977 

å

rs prisniv

å

4 4. 

3 2 

. 1 

-I-- 1-- 1-- 1- 1-- 1-- 1- 

1-

72       74       76       78

-

»

--- 1--- 1

1---- 1--- 1--- 

1-

76   78

72   74

Ost kr/kg

25 --

kr/kg 25 

N . 

.. - ,

20   

-

20 ..

15

H---- 1--- 

»

-

-i---- 1--- 1--- h

72       74       76       78

Vetemj

ö

l kr/kg

15

kr/kg

I  I------ 1--- 1--- 1--- -

76

72    74

t-

78

4--

3--

2 

2 ..

i

i

*------ 1--- 1--- 1--- 1--- 1

h

72    74    76    78

-

»

--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- (-

76

78

72    74

Prop. 1979/80: 162

78

kr/kg 40  

30   -

20   ..

Diagram 5.2 Utveckling av l

ö

pande och fasta priser f

ö

r n

ö

t- och och kalvk

ö

tt, fl

ä

sk och fj

ä

derf

ä

------  = priser med subventioner

Löpande priser Nöt- och kalvkött

------  = priser utan subventioner

1977 

å

rs prisniv

å 

kr/kg

40    

30    

20    ..

25

kr/kg

11I---------- 1IIt-

72

74

76

78

Fl

ä

sk

kr/kg 25

-I

---- 1--- 1--- 1---- 1      I

72

74

76

\__ .

78

20    

20  ..

15    ..

15   

kr/kg

16  

14   

12 10 ..

t      I--- 1-

72       74

Fjäderfä

-I---- 1--- 1--- 

1-

75

78

kr/kg

16 14  4.

12

10   f

I---- 1--- 1--- 1--- 1--- 1---- 1--- 1-

72

74

76

78

H---- 1--- 1--- 1--- (--- h

-I---- 

»

1-- 1      1--- 1--- 1       I

72

74

76

78

72

74

76

78

Prop. 1979/80: 162

74

Under antagandet att v

ä

gningstalen i  konsumentprisindex 

ä

r desamma i ett l

ä

ge med resp utan subventioner, medf

ö

r subventionerna att utvecklingen av konsumentprisindex inte har varit s

å

kraftig som den skulle ha varit i ett l

ä

ge utan subventioner.

Tabell  5.1.  Utvecklingen av KPl och livsmedelskomponenten i  KPl i ett l

ä

ge med resp utan subventioner (1972=100)

Faktisk

KPl

med       Ber

ä

knad utan

subventioner

Livsmedelskomponenten Faktisk med      Ber

ä

knad utan subventioner

1972

100.0

100,0

100,0

100.0

1973

106.7

107,0

105.9

107.1

1974

117,3

118,9

112,5

118,7

1975

128.8

130,9

125.8

134.0

1975

142,0

144,5

141,8

151,9

1977

158,2

160,7

162,5

172,6

1978

173,9

176,4

177,9

188,0

1979

190,9

193,4

189.6

199,6

Som framg

å

r ber

ä

knas konsunentrisindex varit ca 1 ,3 % h

ö

gre 

å

r 1979 i ett l

ä

ge utan subventioner. Motsvarande 

ö

kning f

ö

r livs-medelskoraponenten 

ä

r ca 5,3  % 

å

r 1979.

6               Subventionernas effekter p

å

  konsumtionen

6.1            Kotisuntionsmodel ler

De viktigare faktorerna f

ö

r konsurationsutvecklingen samman­fattas nedan:

o         utvecklingen av  konsumentpriset f

ö

r produkten i  fr

å

ga.

o         utvecklingen av konsumentpriserna  f

ö

r utbytbara

(substi tuerbara)  produkter,

o         prisutvecklingen f

ö

r livsmedel  j

ä

mf

ö

rt med pris-

utvecklingen f

ö

r andra  produkter,

o         den disponibla  inkomstens storlek och f

ö

r

ä

ndring

(i  viss m

å

n ett uttryck f

ö

r v

ä

lst

å

ndsutvecklingen och befolkningens konsumtionsniv

ä

),

Prop. 1979/80:162

80

o    befolkningens storlek, struktur och f

ö

r

ä

ndring samt

0         marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder och andra former av p

å

verkan.

1 f

ö

religgande arbete har det inte varit m

ö

jligt att beakta

alla faktorerna utan subventionernas p

å

verkan p

å

 konsumtionen

har uppskattats med ledning av vissa modeller som tar h

ä

nsyn

till bl a priset p

å

 varan ifr

å

ga, inkomstutvecklingen samt i

vissa fall priserna p

å

 andra varor som kan st

å

 i ett konkurrens­

f

ö

rh

å

llande till den studerade varan. De modeller som anv

ä

nts har

anpassats till data 

ö

ver konsumtion, priser och inkomster f

ö

r

perioden 1960--1977. I modellerna har ocks

å

beaktats befolk­

ningens storlek och den allm

ä

nna prisutvecklingen. Modellernas

utformning varierar fr

ä

n produkt till produkt.

Med ledning av ber

ä

knade pris- och inkomstelasticiteter har subventionernas inverkan p

ä

 konsumtionen kunnat ber

ä

knas. En priss

ä

nkning f

ö

r en produkt m

ä

tt i fasta priser medf

ö

r att kon­sumtionen av ifr

å

gavarande rrodukt "--.a- (negitiv priselastici tet . I dessa ber

ä

kningar har antagits att i ett l

ä

ge utan subventioner skulle de utbetalda subventionsmedlen p

å

verkat konsumenternas ekonomi genom l

ä

gre direkta skatter vilket skulle medf

ö

rt att den disponibla inkomsten skulle varit st

ö

rre . Enligt modellerna medf

ö

r en inkomsts

ä

nkning att konsumtionen minskar (positiv inkcrast-elasticitet) och motverkar s

å

ledes i viss m

å

n ovan n

ä

mnda pris­effekt, I dessa ber

ä

kningar redovisas endast ber

ä

kningar av suD-ventionernas effekter 

f

ö

r  

den totala konsumtionen. Uppdelningen efter hush

å

llstyp eller inkomstklass kan inte g

ö

ras eftersom aktuellt bakgrundsmaterial av detta slag saknas.

I modellerna har det inte varit m

ö

jligt att beakta subventic.ernas och prisstoppets effekter f

ö

r t ex olika styckningsdetaljer f

ö

r k

ö

tt eller andra produkter som ryms inoni de produktgrupper som h

ä

r studeras. Det b

ö

r d

ä

rf

ö

r ytterligare understrykas att gjorda be­r

ä

kningar resulterar i grova uppskattningar av subve.itionernas effekter p

ä

konsumtionen.

1. Om man ist

ä

llet antar att subventionerna helt eller delvis

finansierats genom statlig uppl

å

ning blir resultaten n

ä

got annor­lunda.

Prop. 1979/80: 162

81

6.2      Konsumtionseffekter

F

ö

r fl

ä

sk har subventionerna medf

ö

rt en s

ä

nkning av priset med ca 10 

%  

1979 j

ä

mf

ö

rt med ett l

ä

ge utan subventioner. Detta har enligt ber

ä

kningarna medf

ö

rt en konsumtions

ö

kning med knappt 3 

«

. F

ö

r n

ö

t- och kalvk

ö

tt 

ä

r pris

ä

ndringen n

å

got st

ö

rre

ä

n f

ö

r fl

ä

sk. Enligt ber

ä

kningarna tycks dessa produkter ha en st

ö

rre pris- och inkomstk

ä

nslighet 

ä

n fl

ä

sk. Subventionerna bed

ö

ms ha medf

ö

rt drygt 5 

%  ö

kning av konsumtionen av n

ö

t- och kalvk

ö

tt.

Fj

ä

derf

ä

 var ej subventionerat under 

å

ren 1973 - 1975. Det reala priset sj

ö

nk med ca 9 % under denna period. J

ä

mf

ö

rt med t ex fl

ä

sk var prisutvecklingen ogynnsammare ur konsumentsynpunkt. N

ä

r sub­ventioner inf

ö

rdes p

å

 fj

ä

derf

ä

 1976 sj

ö

nk det reala priset ytter­ligare ca 3 

%.  

Till f

ö

ljd av konkurrensen till annat k

ö

tt har livs­medelssubventionerna i viss m

å

n motverkat konsumtionsutvecklingen f

ö

r fj

ä

derf

ä

. I ett l

ä

ge utan subventioner ber

ä

knas konsumtionen ha varit ca 1 

%  

h

ö

gre mellan 1974 och 1978. Under 1979 ber

ä

knas 

ö

kning­en i ett l

ä

ge utan subventioner uppg

å

 till ca 0,5 

%.

Subventioneringen har 

för  

k-mj

ö

lk medf

ö

rt en s

ä

nkning av konsument­priset med 40 

%  å

r 1979 j

ä

mf

ö

rt med ett l

ä

ge utan subventioner. Trots den kraftiga subventioneringen har - enligt ber

ä

kningarna -konsumtionen till f

ö

ljd av subventionerna 

ö

kat med endast drygt 9 %, vilket tyder p

å

 att mj

ö

lk 

ä

r n

ä

stan helt ok

ä

nslig f

ö

r prisf

ö

r

ä

nd­ringar. Detta g

ä

ller 

å

tminstone vid de prisniv

å

er som 

när  

studerats. F

ö

r ost har subventionerna lett till en 10 % priss

ä

nkning 

ä

r 1979 j

ä

mf

ö

rt med ett l

ä

ge utan subventioner. Konsumtionseffekten har emellertid uppg

å

tt till endast knappt 4 

%.

6 

Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 162

Prop. 1979/80:162

82

Otagram 6.1

Konsumtion per person och år av vissa

subventionerade produkter_______ 

w

«

M~* faktisk  konsumtion 

ber

ä

knad konsumtion i  ett l

ä

ge utan subventioner

Kq per person

52

50

-|-

48  --

46

44  .-

42  --

Not- och kalvkött su.nl fMisk

1970

K-mjölk

H---- 1--- h

1968

Kg per person 1

1972

1974

1976

-- i---- 1

19-8

181)    --

170    --

160

'-.

-'

15U

t

1963

1970

1972

1974

1976

H----- 1

19"S

Kg per person 12  --

11  --

10 9  --

8

-EL

196B

Ost

1970

1972

1974

1976

H---- h

lo-S

Prop, 1979/80:162                                                             83

Tabell  6.1  Konsumtionseffekter.  Procentuell  for

ä

ndring

Produkt

1973

1974

1975

1976

1977

1978

1979

K-mj

ö

lk

3

8

11

n

11

10

9

Gr

ä

dde

0

0

0

-0.5

-0,5

-0,5

-0,5

Ost

1

3

4

5

5

5

4

N

ö

t- och kalvk

ö

tt

0

5

7

7

6

6

5

Fl

ä

sk

2

4

5

4

3

3

3

Fj

ä

derf

ä

0

-1

-1

-1

-1

-1

-0,5

Br

ö

ds

ä

d

-1

-2

-3

-3

-3

-3

-3

Konsurationseffekten f

ö

r br

ö

ds

ä

d iiar ber

ä

knats med  ledning av en ef terf r

å

gemodell d

ä

r konsumtionen f

ö

rklaras av, f

ö

rutom hus­h

å

llens  inkomster, av sammanv

ä

gda priser f

ö

r dels br

ö

d och spannm

å

ls­produkter, dels 

ö

vriga subventionerade produkter. Orsaken till att en negativ  konsumtionseffekt erh

å

lles 

ä

r att prisf

ö

r

ä

ndringarna f

ö

r subventionerade produkter j

ä

mf

ö

rt med ett l

ä

ge utan subven­tioner, enligt ber

ä

kningarna p

å

verkar konsumtionen av br

ö

ds

ä

d me-a 

ä

n subventionerna p

å

 br

ö

ds

ä

d.

7               Subventionernas effekter f

ö

r konsumenterna

7.1            Ekonomiska effekter f

ö

r studerade produkter

Konsumenternas ekonomi  har p

å

verkats av 1 ivsmedelssubventionerna dels genom att priserna p

ä

 de subventionerade varorna  inte har 

ö

kat  i  den  takt de skulle ha gjort i  ett l

ä

ge utan Subventioner, dels genom att konsumtionen av subventionerade varor har 

ö

kat. Om subventionerna  inte skulle ha p

å

verkat konsumtionens  storlek.

Prop. 1979/80: 162

'

hade konsumenternas utdifter minskat med utbetalt sub­ventionsbelopp uppr

ä

knat raed merv

ä

rdeskatt.  Sora framg

å

tt av avsnitt 6 bed

ö

ttis konsumtionen vara l

ä

gre  i  ett l

ä

ge utan sub­ventioner och h

ä

rav blir utgiftsminskningen f

ö

r de studerade varorna l

ä

gre 

ä

n subventionsbeloppet  (inkl  merv

ä

rdeskatt).

Tabell  7.1  Konsumenternas utgifter f

ö

r studerade produkter, Mkr

Ar

med subv

utan subv

F

ö

r

ä

ndring

Utbetalda subventioner' inkl merv

ä

rde­skatt

1973

9 672

10 007

335

500

1974

10 574

11 811

1 237

1 756

1975

11 285

13 392

2 107

2 962

1976

12 893

15 368

2 474

3 445

1977

14 039

16 755

2 717

3 995

1978

15 579

18 179

2 fiOO

4 222

1979

17 293

19 994

2 701

Eftersom konsumtionen ber

ä

knas ha 

ö

kat till  f

ö

ljd av subven­tionerna minskar konsumenternas utgifter f

ö

r de studerade produkterna med mindre 

ä

n utbetalat subventionsbelopp.  Skillnaden mellan det totala subventicnsbeloppet och konsumenternas ut­giftsminskning har g

å

tt till  tidigare led i  marknadskedjan som ers

ä

ttning f

ö

r 

ö

kad  inhemsk f

ö

rs

ä

ljning.

Under 

å

ren  1969-1972 

ö

kade de studerade animalieprodukternas andel  av den totala privata konsumtionen fr

å

n 8,0 till  5,6 ". Under de 

ä

r som subventionerna utg

å

tt har denna andel  minskat varje 

å

r till   7,5 % 1978.   Enligt ber

ä

kningarna 

ö

ver konsum­tionen  i  ett l

ä

ge utan subventioner,  skulle de studerade pro­dukternas andel   av den totala privata konsumtionen varit p

å 

en  t

ä

mligen konstant niv

å

 vid omkring 9 %.

1) Avser subventioner och ers

ä

ttning till  f

ö

ljd av den interna­tionella prisutvecklingen f

ö

r studerade produkter.

Prop. 1979/80: 162

85

ni.iram 7.1

J,UU--

De studerade produkternas andel av den totala privata konsumtionen

"

 faktisk utveckling

,..

uppskattad utveckling i ett l

ä

ge utan

subventioner

y

ä,'A}..

B,00--

7,iO--

i

196

Ö

1970

1975

1978

7.2

Subventionernas effekter f

ö

r olika hush

ä

lIsgrupper

Jordbruksutredningen har i sin promemoria om "Livsmedelssubven­tioner" i samverkan med finansdepartementets statistiska sekre­tariat gjort vissa uppskattningar av subventionernas effekter f

ö

r olika hush

ä

lIsgrupper. Ber

ä

kningarna bygger p

ä

 subventionsniv

å

n

1 "Livsmedelssubventioner". Promemoria avgiven av 1972 

å

rs jordbruksutredning (Ds Jo 1974:12).

Prop. 1979/80: 162

86

per den   16 september 1974,  och 

ä

e skatteskalor som anv

ä

nts  avsir 

å

r 1975.  Vidare har ber

ä

kningarna baserats p

ä

  konsumtionsm

ö

nstret inom olika hush

å

llstyper enligt 1969 

å

rs hush

å

llsbudgetunders

ö

k-ning.   Eftersom det f

ö

r n

ä

rvarande inte f

ö

religger n

å

gon ny hus­h

å

ll sbudgetunders

ö

kning har inte heller n

å

gra nya ber

ä

kningar gjorts  vad g

ä

ller subventionernas effekter f

ö

r olika hush

å

lls­grupper.

Inkomsteffekternas storlek f

ö

r olika hush

ä

l Isgrupper har berai-nats f

ö

r typhush

å

ll  med olika inkomstniv

å

er och barnantal.  Bruttoin­komsteffektens    storlek f

ö

r ett hush

å

ll  beror p

å

storleken ocn inriktningen av dess livsmedelskonsumtion.  Nettoinkomsteffekten ber

ä

knas som skillnaden mellan bruttoinkomsteffekt och skatte­h

ö

jning f

ö

r resp hush

å

ll.  Den anger hur mycket resp hush

ä

llstyp skulle vinna eller f

ö

rlora p

ä

 subventionerna.

I  nedanst

å

ende tabell   redovisas s

å

v

ä

l  brutto- som nettoinkomst-effekterna f

ö

r n

å

gra olika hush

å

llstyper.  Vidare anges ocks

å 

ncttoinkomsteffekten i   f

ö

rh

å

llande till  de ber

ä

knade totala 

å

r­liga utgifterna f

ö

r jordbruksbaserade 1 ivsmedeisvarcr i  ett l

ä

qs utan subventioner.

Tabell  7.2 Bruttoinkomsteffekter och ber

ä

knade nettoinkomst-effekter f

ö

r olika hush

å

llstyper till  f

ö

ljd av  subventionerna. Kronor per hush

å

ll  och 

ä

r.

inaa barn

tre barn

inkomstniv

å

    l

å

g

medel

h

ö

g

l

å

g

medel

h

ö

g

Bruttoinkomst­effekt       -1- 695

 650

+ 615

+]  

395

l 270

-1 295

Nettoinkomst­effekt (inkomst-skattefinansi­ering)       -f 480

- 50

-1 350

+ 1 180

+ 570

- 570

Ber

ä

knade totala 

å

rliga utgifter f

ö

r jordbruks­baserade livs­medel (1975)   4 960

4 900

4 780

8 280

8 030

8 460

-inkl subv belopp      5 653

5 530

5 395

9 575

9 300

8 755

Procentuell nettoeffekt    -t- 8,5

- 0,9

-25,0

-12,2

- Cl

- 7,7

Prop. 1979/80: 162

87

Det framg

å

r att subventionerna nar haft mycket varierande effekter f

ö

r olika hush

å

llstyper.   L

å

ginkomsttagare och barnfamiljer med medelinkomster kan uppvisa positiva nettoeffekter av subven­tionerna, medan  huvudsakligen h

ö

ginkomsttagare md och jtan barn kan uppvisa  negativa  nettoeffekter.  F

ö

r l

å

ginkomsttagare med tre barn blev de  totala  

å

rliga utgifterna  f

ö

r jordbruksbaserade  livs­medel   ca  12 *  l

ä

gre med subventioner 

ä

n utan.  F

ö

r en h

ö

ginkomst­tagare utan barn blev d

ä

ren:ot motsvarande utgifter ca 25  '  h

ö

gr. Dessa  resultat avser 

ä

r 1974, men i  stora drag torde de g

ä

lla 

ä

ven under senare Sr.  S

ä

rskilt b

ö

r understrykas att subventionerna av k-fflj

ö

lk haft dessa effekter f

ö

r barnfamiljerna.

Bed

ö

mningen av subventionernas effekter f

ö

r olika hush

å

llstyper 

ä

r att de  inte bara har haft en inkomstcmf

ö

rdelande effekt mellan olika  inkomstniv

å

er utan ocks

å

 en inkomcto;iif

ö

rdelande effekt mellan familjer med olika antal  barn.

7.3            Effekter p

å

 kostens n

ä

ringsinneh

å

ll

Ber

ä

kningar av  subventionernas efrskter pi de studerade produkternas n

ä

ringsinneh

å

ll  framg

å

r av nedanst

å

ende tabeil. De ber

ä

kningar som redovisas  i  tabellen  3v;e endast subven­tionernas  effekter p

ä

 k-mj

ö

lk, ost, gr

ä

doe, n

ö

t- och kalvx

ö

tt, fl

ä

sk,  fj

ä

derf

ä

 och mj

ö

l.  Ber

ä

kningar av subventionernas  effekter p

å

 det totala naringsintaget har s

å

ledes inte gjor:s.

Prop. 1979/80:162

88

Tabell 7.3. Subventionernas effekter fbr de studerade produkternas

n

ä

ringsv

ä

rde. (Index 1972=100)________________________ 

Ar       Energi

Protein        Fett

Faktisk utveckling____________________________________ 

1970

99,5

98,2

1971

99.5

98.6

1972

100,0

100.0

1973

101,2

100,9

1974

105,7

107,3

1975

107.9

111,3

1976

111,8

116,2

1977

113,3

117,1

1978

111.1

115.2

1979

113,1

117.6

I ett l

ä

ge utan subventioner

1973

100,6

99,8

1974

104.0

104.0

1975

105.4

106,6

1976

109,2

111.2

1977

110.9

112.5

1978

109,0

110.9

1979

111,4

113.9

99,5 98,5 100,0 100.3 108,0 113,3 117,3 117,4 117,2 121.5

99,1 103,8 107,4 110.9 111.6 111,5 116,2

7.4     effekter p

å

andra produkter

Effekter av subventionerna p

å

 andra produkter 

ä

n de subven­tionerade kan antas f

ö

religga eftersom dels inkomsterna 

ä

r h

ö

gre i ett l

ä

ge utan subventioner och dels att prisutveck­lingen f

ö

r subventionerade och andra produkter inte 

ä

r den­samma. I detta saimianhang har i princip endast effekten av de h

ö

gre inkomsterna i ett l

ä

ge utan subventioner studerats.

F

ö

r andra livsmedelsprodukter 

ä

n de studerade produkterna ber

ä

knas konsumtionen i ett l

ä

ge utan subventioner 

ö

ka med 1 - 2 ". under 1976 och 1977. Detta motsvarar ett belopp om 300 - 600 Mkr.

Prop. 1979/80: 162

89

Enligt dessa ber

ä

kningar skulle d

ä

rf

ö

r merparten  av de 

ö

ka­de inkomster konsumenterna skulle f

å

  i  ett l

ä

ge utan sub­ventioner anv

ä

ndas  f

ö

r konsumtion av  livsmedel  med eh f

ö

r­skjutning fr

å

n de - idag - subventionerade produkterna  till icke subventionerade varor.

8               Subventionernas effekter f

ö

r jordbruket

Den annorlunda  konsumtionsutveckling som skulle ha f

ö

relegat i ett l

ä

ge utan subventioner skulle troligen ha p

å

verkat handelsutbytet.  F

ö

r mejeriprodukter skulle en s

ä

nkt konsumtions­niv

å

 ha p

å

verkat produktionen vid mejerierna - mot 

ö

kad produk­tion av handelsvarorna sm

ö

r och mj

ö

lkpulver.   Den 

ö

kade exporten i ett l

ä

ge utan subventioner skulle ha 

ö

kat jordbrukets export-kostnader, vilka i  sin tur skulle ha f

å

tt negativ  inverkan p

å 

jordbrukarnas avr

ä

kningspriser.

De l

ä

gre avr

ä

kningspriser som skulle ha g

ä

llt i  ett l

ä

ge utan subventioner skulle ha gjort produktionen  i  jordbrukarledet mindre l

ö

nsam.  Effekten skulle ha blivit minskad produktion.

I  ett l

ä

ge utan subventioner har bed

ö

mts att produktionen av mj

ö

lk skulle ha varit ca 138 Mkg  (4 ')  l

ä

gre under 1577 ocn  f

ö

r n

ö

t- och kalk

ö

tt ca  1  milj  kg l

ä

gre.   F

ö

r fl

ä

sk har ir.te n

å

gra effekter p

å

 produktionen kunnat  konstateras.   En minsxning av produktionen skulle ha medf

ö

rt ett minskat bidrag  till  jcrd-brukarnas  inkomster av eget arbete och eget kapital.

Den totala nettoeffekten f

ö

r jordbruket av 

ö

kade exportkostnader och minskad produktion  i  ett l

ä

ge utan subventioner har ber

ä

k­nats  leda till  en minskning av jordbrukarnas   inkomster av eget arbete och eget  kapital  som uppg

å

r  till  ca 200 Mkr i  genomsnitt per 

ä

r under   1975-1977.

Prop. 1979/80: 162

90

Bilaga 4

2TATZ:;ö 

:onDBRUK2;.'XMNO

1S:9-12-C6

Dnr  15-394/75

Till  regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd ang

å

ende prisst

ö

det till  jordbruket i

norra  Sverige fr o m den  1   juli   1980___________________ 

Regeringen  har i  beslut den 8 februari   1979 gett statens jord­bruksn

ä

mnd  i  uppdrag att efter samr

å

d med  lantbruksstyrelsen  in­komma med f

ö

rslag med anledning av den  i  propositionen  1978/79:100 bil   13 n

ä

mnda tre

å

rs

ö

versynen av prisst

ö

det ti 11 jordbruket  i  norra Sverige,   

ö

versynen skall  

ä

ven omfatta  fr

å

gan om st

ö

d till   

ä

ggpro­duktionen.   I  uppdraget ing

å

r ocks

ä

att se 

ö

ver prisst

ö

det  till renn

ä

ringen.

1.        Inledning

1 .1        ililt

£

rj_k_

De nuvarande formerna f

ö

r prisst

ö

det till  jordbruket  i  norra Sverige tillkom efter beslut av  1971  

å

rs  riksdag  (prop  1971;7i Jou   1971:33,   rskr 1971:149)  och har  till

ä

mpats   sedan den   1   juli 1971.   F

ö

rslaget  till  riksdagen f

ö

regicks av en  utredning  "Jord­bruket  i  norra Sverige"   (SOU  1970:72).   Enligt g

ä

llande best

ä

ramelser (f

ö

rordningen   (1973:472)  om prisst

ö

d till   vissa  jordbruk,  senast 

ä

ndrad  1979:355)  har jordbruksn

ä

mnden r

ä

tt att oesluta om mindre 

ä

ndringar i  gr

ä

nsdragningen mellan st

ö

domr

å

dena.  Detta f

å

r ses mot bakgrund' av att utredningen fann det sv

å

rt att exakt bed

ö

ma var gr

ä

nslinjen mellan st

ö

domr

å

dena borde dras.   Under tiden n

ä

r­mast efter det att st

ö

det  inf

ö

rts  f

ö

retog n

ä

mnden ett antal  gr

ä

ns-justeringar,  vilka var f

ö

ranledda av ett flertal   framst

ä

llningar. N

ä

mnden  har dock under de senaste 

å

ren ansett sig b

ö

ra iaktta stor restriktivitet  i  fr

å

ga om gr

ä

nsjusteringar och har  inte sedan den 1   februari   1977  f

ö

retagit n

å

gra 

ä

ndringar i  omr

ä

desgr

ä

nserna.  Tva f

ö

rsamlingar i  V

ä

sterbotten flyttades da upo till   st

ö

domr

å

de-1 i   fr

ä

ga om pristill

ä

gg p

å

 mj

ö

lk.

Enligt beslut av  1973 

ä

rs  riksdag utvidgades  prisst

ö

det fr o m den  1  juli   1973 att 

ä

ven omfatta  ren.

Prop. 1979/80:162

91

En 

ö

versyn av prisst

ö

det f

ö

retogs h

ö

sten 1973 och medf

ö

rde v 

ä

ndringar betr

ä

ffande st

ö

domr

å

den och en uppr

ä

kning av st

ö

dbe loppen med till

ä

mpning fr

å

n den 1 juli 1974.

En ny 

ö

versyn f

ö

retogs v

ä

ren 1977 som medf

ö

rde en uppr

ä

kning st

ö

dbeloppen fr

å

n den 1 juli 1977 1 princip inneb

ä

rande kompei sation f

ö

r kostnadsutvecklingen under den g

å

ngna tre

ä

rsperioc

I uppdraget till 1972 

å

rs jordbruksutredning ingick aet pr

ö

va grunderna f

ö

r utformningen av st

ö

det till jordbruket i norra Sverige. Utredningen l

ä

mnade den 11 november 1976 en promemor (Os Jo 1976:9) vari framh

å

lls att utvecklingen tydde p

å

 att st

ö

det hade haft avsedd effekt och varit v

ä

l avv

ä

gt i fr

ä

ga o storlek, geografisk avgr

ä

nsning och omr

å

desindelning. Vidare f

ö

reslog utredningen att prisst

ö

det skulls j-vidaas f-ill -m

ä

or produktion ocn getsk

ö

tsel.

I proposition 1977/78:19 l

ä

mnade regeringen f

ö

rslag om att st skulle inf

ö

ras f

ö

r sm

å

grisar ocb getter, vilket godk

ä

ndes av dagen. St

ö

det tr

ä

dde i kraft den 1 juli 1978. Regeringen uppd vidare den 2 februari 1978 

å

t jordbruksn

ä

nnden att eftar samr, med lantbruksstyrelsen och med beaktande av vad som anf

ö

rts i position 1977/78:19 och f

ö

rekommit under riksdagsbehandlingen 

ö

ver prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige. Med anledning h

ä

rav l

ä

mnade jordbruksn

ä

mnden i skrivelse den 2 juli 1978 f

ö

r­slag till vissa gr

ä

nsjusteringar, vilka tr

ä

dde i kraft den 1 ji 1979.

1.2   t

£

det

£

 nuvarande om

£

att

£

i

£

g_o

£

h_f

£

rm

Prisst

ö

det utg

å

r i form av pristill

ä

gg p

å

 mj

ö

lk som levereras mejeri samt p

å

k

ö

tt av n

ö

tkreatur, f

ä

r eller svin som godk

ä

nt? vid besiktning enligt lagen (1959:99) om 

kozttesiktning 

a m, 

Rt 

st

ö

det utg

å

r i form av ett fast belopp per slaktad ren.

St

ö

det till getsk

ö

tseln ges i form av ett 

ä

rligt belopp per t

prcQucerande get. Det regionala st

ö

det till sm

ä

grisproduktionei utg

å

r med olika 

ä

rliga belopp per modersugga med h

ä

nsyn till p duktionens bel

ä

cenhet.

Prop. 1979/80: 162                                                                   92

De n

ä

rmare best

ä

mmelser som nu g

ä

ller

å

terfinns  i  jordbruksn

ä

mndens kung

ö

relser,  f

ö

r mj

ö

lk 1979:69,  f

ö

r k

ö

tt och  fl

ä

sk  1979:68,  f

ö

r renn

ä

ringen   1973:85,    senast 

ä

ndrad    genom  1977:82,   f

ö

r getsk

ö

tseln 1979:72 och  f

ö

r sm

å

grisproduktionen  i   norra  Sverige   1978:140.

St

ö

domr

å

den och st

ö

dbelopp framg

å

r av nedanst

å

ende

ö

versikt.

1.2.1     Mj

ö

lk

Omr

å

de

ö

re/ka

1)

Norrbottens l

ä

ns och V

ä

sterbottens l

ä

ns    27,2 inland, J

ä

mtlands fj

ä

lltrakter, H

ä

rje­dalen samt S

ä

rna och Idre f

ö

rsaml inga;'- i Kopparbergs l

ä

n

2)

,(or:--j'jtteiis l

ä

ns och V

ä

sterbottens lans    22,0 kustland, 

ö

stra J

ä

mtland, inre delen av 

Å

ngermanland

3)

Kustomr

å

det av 

Å

ngermanland, ileaelpad     ig,4 samt norra delen av H

ä

lsingland

4)

S

ö

dra delen av H

ä

lsingland, mellersta     11.2 Dalarna samt nor-a och v

ä

stra V

ä

rmland

5)

G

ä

strikland, s

ö

dra delen av Dalarna, s

ö

dra  4,6 och syd

ö

stra delen av V

ä

rmland, norra och noriv

ä

stra delen av 

Ö

rebro l

ä

n samt norra

de en av Dalsland.

Oessutjm utg

å

r tom det kalender

å

r d

ä

  vederb

ö

rande fyller 57  

ä

r person! i gt  pri s"-i 1 lagj ti 11 fysi sk parson so.m vi J utg

å

ngen av juni 1978 bedrev jordbruk  i  Uppsala,  Skaraborg eller V

ä

stmanlands   l

ä

n eller 1  de delar av 

Å

lvsborgs och 

ö

reoro  l

ä

n  som  inte ing

å

r  i st

ö

domr

å

de 5 och som enligt 

ä

ldre cest

ä

mmelser erh

ö

ll   e/.tra mj

ö

lkpristi1 l

ä

gg.

1.2.2    K

ö

tt och fl

ä

sk

ö

re/kg

Omr

å

de                    K

ö

tt av

F

å

rk

ö

tt

Fl

ä

sk

n

ö

tkreatur

           _____ 

1)

Norrbottens, V

ä

sterbottens    175       175

39 och J

ä

mtlands lan

2)

V

ä

sternorrlands l

ä

n         130       130

Z5

Prop. 1979/80: 162

93

öre/ka

Omr

å

de

K

ö

tt av   Fark

ö

tt Fl

ä

sk

n

ö

tkreatur ______  _____ 

3)                                             Av G

ä

vleborgs l

ä

n:

71       71     13

H

ä

lsingland, Ockelbo kommun

samt Hamr

å

nge f

ö

rsamling i G

ä

vle kommun

4)     V

ä

rmlands och Kopparbergs     26       26

l

ä

n samt av G

ä

vleborgs l

ä

n:

den del som ej ing

å

r i om­r

å

de 3.

1.2.3   Renn

ä

ringen

Prisst

ö

det till renn

ä

ringen utg

å

r i form av ett pristill

ä

gg cm 100 kr per slaktad ren som godk

ä

nts vid oesiktning enl.gt lacen (1959:99) om k

ö

ttbesiktning m 

m.

1.2.4   Getsk

ö

tseln

Prisst

ö

det  till   getsk

ö

tseln utg

å

r till   f

ö

retag med minst  10 mj

ö

lk­producerande getter  i  Norrbottens, V

ä

starbottens, J

ä

mtlands, V

ä

sternorrlands,  G

ä

vleborgs,  Kopparbergsoch V

ä

rmlands  l

ä

n.   St

ö

det utg

å

r med ett belopp om 130 kr per mj

ö

lkproducerande djur och 

å

r, dock  f

ö

r h

ö

gst  50 djur per f

ö

retag.

1.2.5   Sm

å

grisproduktionen

Prisst

ö

det utg

å

r i form av olika st

ö

dbelopp per sugga och ar Be­roende p

ä

 produktionens bel

ä

genhet. St

ö

det litgar med f

ö

ljande be­lopp.

Omr

å

de

St

ö

d per sugga

1)

Norrbottens, V

ä

sterbottens och J

ä

mt­lands l

ä

n

300 kr

2)

V

ä

sternorrlands l

ä

n

200 "

3)

Av G

ä

vleDorgs l

ä

n: landskapet H

ä

lsingland    150 "

4)

Kopparbergs och V

ä

rmlands lan samt den del av 75 " G

ä

vleDorgs l

ä

n som ints ing

å

r i omr

å

de 3

St

ö

d 'tgar f

ö

r hog;: 53 Suggor per fUr-atag.

Prop. 1979/80:162                                                                   94

1.3        _Ko

£

t

£

ae

£

n

£

 _f

Ö£

£

t

£

d

£

t_u

£

der_r

£

gj_e

£

i

£

ig

£å£

et 1'LL ltii'"i-_

11

029

53

244

24

579

10

916

9

276

Mj

ö

lk Omr

å

de  1

2

3

4

5

109 044                 109 044

Personliga till

ä

gg       1 162

Totalt

110 206

K

ö

tt

Omr

å

de 1

16 178

2

3 742

3

1 880

4

2 168

23 968

23 968

Fl

ä

sk

Omr

å

de 1

2 252

2

234

3

146

135

644

1

152

1

887

340

139

"033

2 632

2 632

Omr

å

desbundna pristill

ä

gg

Personliga pristill

ä

gg

Sm

å

gris st

ö

d

Getst

ö

d

Total kostnad f

ö

r jordbruksprodukter

Prisst

ö

det f

ö

r ren uppgick till 3,1 Mkr.

De f

ö

r

ä

ndringar av omr

ä

desgr

ä

nserna som skeade den Ijuli 1979 De-r

ä

knas vid aktuell produktionsvolym ge en 

ö

kad kostnad pa ca 1,1 - 1,2 Mkr.

Prop. 1979/80: 162

95

1.4        Pr

£

dktion

£

Utv

£

ckl_i_n

£

e

£

Sedan  1975/76 har produktionsutvecklingen f

ö

r  de viktigaste pro­

dukterna utvecklats  p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

1.4.1   Mj

ö

lk   (vid mejeriinv

ä

gd mj

ö

lk)

75/76    76/77    lPl pcp    77/78    'Hlpp            78/79    78/7975/75

Omr

å

de    Mkg        Mkg                

»

               llkg                ", Mkg                %

1         38,0      38,5        101,3              39,4        103,7 40,5        105,6

2

234,9    235,2         100,1             231,7           98,

ö

 242,j         ij3,0

3

119,3     120,6         101,1             122,2         102,4 126,7         106,2

4         87,7      89,5         102,1               93,7         106,3 97,5         111,2

5       183,7    186,9        101,7            191,9        104,5 201,7        109,8

Totalt        663,6      670,7      101,7            678,9        102,3 708,4        105,3

Hela        3119,1   3087,7          99,0          3111,3          55,7 3215,5        103,1

landet

1.4.2  N

ö

tkreatur (besiktigad slakt)

75/76 76/77 76/77,,.,,, 77/78 77/78,-.,-,,

78/79 78/75,-:-,,,

//J//0            //:;//D

/jD//o

Omr

å

de

ton

ton

M

ton

%

ton

:/

1

8950

9306

104,0

9440

105,5

8895

99,4

2

2419

2699

111,6

2693

111 ,3

2675

110,6

3

2453

2542

103,0

2562

103,3

252

Ö

102,4

4

7332

7249

98,9

7565

104,5

7953

108,5

Totalt

21159

21796

103,0

2235

Ö

105,6

22054

104,2

Hela*

148491

147384

99,3

143696

100,1

148759

100,2

landet

* Inkluderar hemslakt

Prop. 1979/80: 162

96

1.4.3    F

å

r och  lamm   (besiktigad slakt)

75/76     76/77    11' pip    TTP    '''''/lS/16    ''''    ''/IS/lS

Omr

å

de

ton

ton

0

ton

%

ton

%

1

286

340

118,9

357

124,8

350

122,4

2

142

196

138,0

205

144,4

203

143,0

3

109

127

116,5

126

115,6

122

111,9

4

368

390

106,0

392

106,5

381

103,5

Totalt

905

1053

116,4

1080

119,3

1055

116,7

Hela landet

4194

4576

100,1

4759

113,5

4654

111,0

1.4.4    Fl

ä

sk   (besiktigad slakt)

''/75/76

,,,,, ,,,-,-, .,,,,.,      77/78 77/78,-,-,-, 78/79 78/79,-,,,-,-

75//6 76/77 76/77,-,,-,,

/7o//5

/75//o

Omr

ä

de

ton

ton

SI

ton

0!

ton

lO

1

4407

5533

126,7

5926

134,5

5775

131,0

2

753

773

102,7

8S7

115,1

901

119,7

3

4

Totalt

1056

1085

102,7

1051

99,5

1125

106,5

6215

7441

119,7

7844

125,2

7802

125,5

Hela *

287495

303030

105,4

303570

105,6

312532

108,3

landet

*  Inkluderar hemslakt

1.4.5        Av tabellerna under 1.4.1   -  1.4.4  framg

å

r att produktions­utvecklingen med n

å

gra undantag varit b

ä

ttre och  i  n

å

gra fall  mycket b

ä

ttre  i   st

ö

domr

å

dena 

ä

n  i   landet scm helhet.

Prop. 1979/80:162

97

1.5   xtra 

£

e

£

i

£

n

£

l

£

 idrag_0

£

h_k

£

s_tn

£

d

£

tj_lj_

ä£

g_

I detta sammanhang vill n

ä

mnden erinra om att medel inom reglerings ekonomin numera omf

ö

rdelas f

ö

r att kompensera vissa omr

å

den be­l

ä

gna huvudsakligen i norra Sverige, f

ö

r en i f

ö

rh

å

llande till 

ö

vriga delar av landet of

ö

rm

å

nlig utveckling av frakt- och drifts­kostnader vid mejerier och slakterier.

Redan innan nuvarande st

ö

dformer inf

ö

rdes omf

ö

rdelades vissa medel inom utj

ä

mningssystemet f

ö

r mj

ö

lk s

å

 att utj

ä

mningsbidraget f

ö

r inv

ä

gd mj

ö

lk utgick med h

ö

gre belopp i norra Sverige. Denna anordning har beh

å

llits 

ä

ven sedan de 

nya  

st

ö

dformerna inf

ö

rdes den 1 juli 1971. I de omr

å

den d

ä

r prisst

ö

d utg

å

r f

ö

r mj

ö

lk er­h

å

ller mejerierna till f

ö

rst

ä

rkning av avr

ä

kningspriset s

å

lunda ett utj

ä

mningsbidrag som 

ä

r 2 

ö

re h

ö

gre per kilogram inv

ä

gd mj

ö

lk 

ä

n i 

ö

vriga landet.

Fr o m den 1 februari 1975 inf

ö

rdes ett extra regionalt till

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk och fr o m den 3 mars samma 

å

r inf

ö

rdes ett kostnads­till

ä

gg f

ö

r k

ö

tt. Dessa st

ö

dformer har d

ä

refter blivit f

ö

rem

å

l f

ö

r h

ö

jningar.

Fr o m den 1 juli 1979 utg

å

r det regionala till

ä

gget f

ö

r mj

ö

lk med 3 

ö

re per kg f

ö

r mj

ö

lk inv

ä

gd inom Nedre Norrlands Producent­f

ö

rening, 

Å

ngermanlands Mejerif

ö

rening, Norrmejerier, Norrbettens l

ä

ns Producentf

ö

rening, med 1,5 

ö

re/kg inom S

ö

dra H

ä

lsinglands mejerif

ö

rening och med 0,5 

ö

re/kg f

ö

r den mj

ö

lk som erh

å

ller Statligt pristill

ä

gg inom Arla, Norra Dals mejerif

ö

rening. V

ä

stra Dals mejerif

ö

rening. V

ä

rmlandsmejerier, Dalarnas mejerif

ö

rening och Gefleortens Mejerif

ö

rening.

F

ö

r n

ö

tk

ö

tt utg

å

r fr o m den 2 juli 1979 kostnadstill

ä

gget i Norrbottens l

ä

n med 23 

ö

re/kg f

ö

r fl

ä

sk, med 50 

ö

re/kg f

ö

r k

ö

tt av n

ö

tkreatur samt med 20 

ö

re/kg f

ö

r f

å

r- och lammk

ö

tt. 1 V

ä

ster­bottens, J

ä

mtlands, V

ä

sternorrlands l

ä

n samt H

ä

lsingland utg

ö

r kost nadsti1 l

ä

gget 18 

ö

re/kg f

ö

r fl

ä

sk, 20 

ö

re/kg f

ö

r k

ö

tt av n

ö

tkreatu- och 19 

ö

re/kg f

ö

r f

å

r- och lammk

ö

tt. Koslnadsti1 l

ä

gget utg

å

r i G

ä

st rikland samt Kopparbergs, V

ä

rmlands och Gotlands lan med 12 

ö

re/kg f

ö

r fl

ä

sk och 14 

ö

re f

ö

r k

ö

tt av n

ö

tkreatur,

f

å

r  

och lamm. I 

ö

vrig; delar av Sverige med undantag av Sk

å

ne, Blekinge och Halland j:;;:- kostnadsti1 l

ä

gget med 4 

ö

re/kg f

ö

r fl

ä

sk ocn 5 

ö

re/kg 

f

ö

r  

kcct av n

ö

tkreatur, f

å

r och lamm.

7 

Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 162

Prop. 1979/80: 162

98

Oe medel som omf

ö

rdelades genom extra regionala bidrag och kost-nadstill

ä

gg uppgick under 1978/79 till 8 resp 15 Mkr. Fr o m den 1 juli 1979 omf

ö

rdelas ytterligare 5 Mkr vardera f

ö

r extra re­gionala bidrag och kostnadstill

ä

gg.

1.6   Til_l_j

£

rdbjruks

£

amne

£

 2.nkomn

£

 X

Ö£

sl_a

£

£

m_

ä

ridH]igar_av !ilJ

£

]il''.ll

- 1975-04-28 fr

å

n Norrbottens l

ä

ns producentf

ö

rening ang

å

ende

ö

verf

ö

ring av Haparanda och Kalix kommuner till h

ö

gre pris­st

ö

dsomr

å

de.

1973-01-17 fr

ä

n Lantbrukarnas l

ä

nsf

ö

rbund i Uppsala om att reglerna cm s

ä

rskilt st

ö

d till lantbrukare inomC , U, P, R och I l

ä

n bibeh

å

lls och jtbygges s

å

 att samtliga brukare er-h

ä

ller samma betalning.

1978-05-03 fr

å

n Gefleortens mejerief

ö

rening ang

å

enda norra Upplands st

ö

domr

å

destillh

ö

righet.

1979-03-16 fr

å

n l

ä

nsstyrelsen i Uppsala l

ä

n ang

å

ends statligt stod till jorabrukct i N:)rd.p:l5rd.

1979-08-15 fr

å

n Gefleortans .nej er i f

ö

rening samt Lantbrukarnas l

ä

nsf

ö

rbund i G

ä

vleborg, Uopsala och V

ä

stmanland om att ett nytt omr

å

de inr

ä

ttas f

ö

r statligt mj

ö

lkoristill

ä

gg i norra Uppland.

1979-33-15 fr

å

n V

ä

rmlands mejerier ang

å

ende h

ö

jd niv

å

 och 

ä

ndrade gr

ä

nsdragningar inom V

ä

rmland.

1979-10-01 fr

å

n lantbruksn

ä

mnden i V

ä

sternorrlands l

ä

n om att jordbruksn

ä

mnden beaktar  i skrivelsen framf

ö

rda synpunkter i den f

ö

rest

å

ende 

ö

versynen av prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige.

1979-10-10 fr

å

n Norroottens l

ä

ns producentf

ö

rsning och Lant­brukarnas l

ä

nsf

ö

rbund i Norrbotten vari bl a yrkas att hela Norrbottens l

ä

n f

ö

rs till omr

å

de 1 och att en f

ö

rdubbling sker av st

ö

dbeloppen.

1979-11-15 fr

ä

n Lantor;:karria5 prcviMsf

ö

rDund i Angermanlanc resp Meaeipad vari bl a beg

ä

rs att vrssa f

ö

rsamlingar f

ö

rs ti omr

å

de I och att 

ö

vriga delar av V

ä

sternorrlands l

ä

n f

ö

rs til" ornr

å

de 2.

Prop. 1979/80: 162

99

1.7   Till jordbruksn

ä

mnden inkomna f

ö

rslag r

ö

rande 

ö

vriga_s_t

ö

-_ former m_m

I vissa av de framst

ä

llningar som redovisas i avsnitt 1.5 fram­f

ö

rs ocks

å

 synpunkter r

ö

rande st

ö

d till 

ä

ggproduktion och potatis­odling. Vidare har bl a f

ö

rslag l

ä

mnats om t

ä

tare uppr

ä

kningar av norrlandsst

ö

det.

2.    J

ä

mf

ö

rande produktionskostnadskalkyler for mj

ö

lk- och k

ö

tt-produktion i mellersta och norra Sverige 1979/80

1972 

å

rs jordbruksutredning utf

ö

rde 1975/75 ber

ä

kningar f

ö

r att belysa skillnader i produktionskostnader till f

ö

ljd av naturliga, produktionstekniska och marknadsm

ä

ssiga olikheter mellan omr

å

den. Dessa ber

ä

kningar har av lantbruksstyrelsen f

ö

rnyats h

ö

sten 1379. Samma ber

ä

kningsmetod har anv

ä

nts .medan ing

å

ende data 

ä

ndrats till g

ä

llande niv

å

f

ö

r resp 

å

r.

Ber

ä

kningama har utf

ö

rts 

f

ö

r  

ett antal typomr

å

den (2 till -i i varje l

ä

n samt ett referensomr

å

de i vardera R och T l

ä

n) som har valts ut i sarar

å

d med resp lantbruksn

ä

mnd. Typomr

å

dena skall av­spegla de olika l

ä

nens varierande naturliga produktionsf

ö

rut­s

ä

ttningar s

å

 som de lokalt kan avgr

ä

nsas med resp lantbruks­n

ä

mnds k

ä

nnedom om dessa f

ö

rh

å

llanden.

2.1   

£

e

£ä

jcn jngsmo

£

e2l

£

n_

Ber

ä

kningarna utf

ö

rs p

å

 s

å

 s

ä

tt att arbetsers

ä

ttningen i kr/timme ber

ä

knas f

ö

r referensomr

å

det med det aktuella mj

ö

lkpriset. Denna timers

ä

ttning h

å

lls sedan konstant f

ö

r alla f

ö

retag och man r

ä

knar fram vilket mj

ö

lkpris som erfordras i respektive omr

å

de f

ö

r att arbetsers

ä

ttningen skall bli lika stor r

ä

knat i kr/tiimie. Ett f

ö

re­tag med st

ö

rre arbetsbehov f

å

r s

å

ledes en st

ö

rre total arbets­kostnad och kr

ä

ver d

ä

rmed ett h

ö

gre mj

ö

lkpris.

Prisrelationerna mellan mj

ö

lk och k

ö

tt ansluter mycket n

ä

ra till f

ö

rh

å

llandet 1:10. Det g

ä

ller s

å

v

ä

l 1975/75 som 1979. I ber

ä

knings­modellen har d

ä

rf

ö

r gjorts approximationen att I kg k

ö

tt motsvarar 10 kg :lij

ö

lk.

Prop. 1979/80: 162                                                                  KM)

Ber

ä

kningsmodellen  

ä

r konstruerad  f

ö

r att belysa  skillnader mel Is omr

å

den.  Vid j

ä

mf

ö

relser mellan olika 

å

r masta man ta h

ä

nsyn till att det faktiska mj

ö

lkpriset i   referensomr

å

det styr arbetsers

ä

tt­ningen.  Ju h

ö

gre mj

ö

lkpris och d

ä

rmed arbetsers

ä

ttning, desto st

ö

rre skillnader mellan omr

å

dena eftersom arbetsbehovet varierar

2.2        Resultat

Ber

ä

kningarna visar, med de givna f

ö

ruts

ä

ttningarna, att produk-tionskostnadsskilInaderna 

ä

r betydande och att skillnaderna har 

ö

kat med tiden. 1976 var merkostnaderna f

ö

r de unders

ö

kta om­r

å

dena l

ä

gst 11 och h

ö

gst 40 

ö

re per kg mj

ö

lk. 1979 

ä

r motsvar;-. tal 15 resp 49 

ö

re per kg. Timers

ä

ttningen i kalkylen var 17,78 kr 1976 och 

ä

r 19,24 kr 1979.

Oen genomsnittliga merkostnaden f

ö

r typg

å

rdarna i varje omr

å

de j

ä

mf

ö

rt med referenscitr

ä

det i R och T l

ä

n f

ö

r produktion av mj

ö

l och k

ö

tt 1976 och 1979 (f

ö

rutsatt egen foders

ä

d) framg

å

r av f

ö

l; tabell.

Omr

ä

de       Merkostnad 

ö

re/kg mj

ö

lk, medeltal f

ö

r respektive omr

å

de

1976      1979    

ö

kning 76 - 79

1

34

41

7

2

24

29

5

3

23

28

5

4

22

26

4

5

12

14

2

./.   En mera ing

å

ende beskrivning av lantbruksstyrelsens ber

ä

kningar ges i bi 1 1.

H

ä

r utesluten.

Prop. 1979/80: 162

IOI

3.        F

ö

rslag till  

ä

ndringar av st

ö

dbelopp och omr

å

desf

ö

r

ä

ndrinqar

f

ö

r nu befintliga  st

ö

dformer

3.1        Mj

ö

l_k

3.1.1 St

ö

dniv

ä

er

N

ä

mnden har i de f

ö

rslag till nya st

ö

dniv

ä

er som redovisas i det f

ö

ljande utg

å

tt fr

å

n lantbruksstyrelsens ber

ä

kningar och den allm

ä

nna kostnadsstegringen i lantbruket, m

ä

tt med PM-index, samt tagit h

ä

nsyn till produktionsutvecklingen i de olika omr

å

dena. PM-index har under perioden oktober 1975 - oktober 1979 stigit med 29,3 procent. Vidare har n

ä

mnden ansett sig b

ö

ra iakttaga f

ö

r­siktighet n

ä

r det g

ä

ller uppr

ä

kning i de mest sydliga omr

å

dena, detta med h

ä

nsyn till de besv

ä

rliga gr

ä

nsdragningsproblem som finns vid femte omr

å

dets sydgr

ä

ns.

N

ä

mndens f

ö

rslag till nya st

ö

dniv

å

er inom respektive omr

å

de fram­g

å

r av nedanst

å

ende uppst

ä

llning.

Omr

å

de

Nuvarande st

ö

dbeloDp 

ö

re/kg

F

ö

rslag 

ö

re/kg

27,2

39,0

22.0

27,6

19,4

24,0

11.2

15,0

4,6

6,8

Kostnaden f

ö

r denna uppr

ä

kning baserad p

å

mj

ö

lkinv

ä

gningen under 1978/79 ber

ä

knas  till   33,3 Mkr.

3.1.2    St

ö

domr

å

desindelning

N

ä

mnden har i  sitt  f

ö

rslag till  gr

ä

nsjusteringar i  viss m

å

n be­aktat de framst

ä

llningar som redovisats  i  avsnitt  1.6.  Med ut­g

å

ngspunkt fr

å

n produktionsf

ö

ruts

ä

ttningarna kan det s

å

lunda vara motiverat att flytta f

ö

rsamlingarna Ramsele, Edsele, Adalsliden, Junsele, .Anundsj

ö

,  Bj

ö

rna, Treh

ö

rningsj

ö

, Skorped, Gide

å

, Grund­sunda och Haver

ö

 i  V

ä

sternorrlands  l

ä

n fr

å

n omr

å

de 3 till  omr

å

de 2.

Prop. 1979/80:162

102

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r vidare att Norra och S

ö

dra  Finnskoga samt Dalby f

ö

rsamlingar i  V

ä

rmlands l

ä

n, Lima, Transtrands, 

Ä

lvdalens, V

ä

rn-hus och norra delarna av[REDACTED_EFTERNAMN] f

ö

rsamlingar  i   Kopparbergs  l

ä

n flyttas fr

å

n omr

ä

de 4 till  omr

å

de 3.   H

ä

rigenom undviks att omr

å

de 4 kommer att gr

ä

nsa direkt till  omr

ä

de 1. Dessa uppflyttningar

ä

r motiverade 

ä

ven ur produktionsteknisk synpunkt.

Kostnaderna for de f

ö

reslagna omr

å

desf

ö

r

ä

ndringarna kan ber

ä

knas till  ca  1  Mkr per 

å

r.

3.2        K

ö

tt och fl

ä

sk

Utg

å

ngspunkten f

ö

r n

ä

it.ndens f

ö

rslag har varit den allm

ä

nna  kostnads

stegringen m

ä

tt med PM-index.

F

ö

rslag till  nya st

ö

dniv

å

er inom respektive omr

å

de framg

å

r av nedanst

å

ende tabl

å

.

Omr

å

de    K

ö

tt av                            F

å

rk

ö

tt Fl

ä

sk

n

ö

tkreatur

Nuvarande      F

ö

rslag    Nuvarande "

ö

rslag Nuvarande    F

ö

rslag

st

ö

dbelopp                     st

ö

dbelopp        st

ö

dbeloop

ö

re/kg           

ö

re/kg      

ö

re/kg 

ö

re/kg   

ö

re/kg          

ö

re,/kg

1

175                  223            175 223            39                  50

2

130                    165             130 165             26                   33

3

71                     90              71 90            13                  17

4

26                    33              26

33              -

Kostnaderna  f

ö

r denna uppr

ä

kning baserade p

å

  slakten under 1978/79 ber

ä

knas  till  7,2 Mkr per 

å

r.

Prop. 1979/80:162

103

3.3        Smg ri spjodujt jo

£

e

£

Nuvarande st

ö

dbelopp vilka utg

å

r- sedan den 1 juli 1978 grundar sig p

å

 kostnadsl

ä

get under h

ö

sten 1977. N

ä

mnden anser sig d

ä

rf

ö

r b

ö

ra f

ö

resl

å

 en uppr

ä

kning i stort sett motsvarande den allm

ä

nna produktionskostnadsstegringen i lantbruket (PM-index) under perioden oktober 1977 - oktober 1979 vilken uppg

å

r till 16,3 procent.

F

ö

rslag till nya st

ö

dbelopp framg

å

r av nedanst

å

ende tabell:

ir

å

de

Nuvarande

F

ö

rslag

st

ö

dbelopp

kr/sugga

kr/sugga

1

300

345

2

200

230

3

150

175

4

75

85

Kostnaden f

ö

r st

ö

det ber

ä

knas med of

ö

r

ä

ndrat antal suggor 

ö

ka med 0,3 Mkr.

3.4   Ge_tsjc

ö

_tS

£

l

£

D

å

ä

ven denna st

ö

dform inf

ö

rdes fr o m den 1 juli 1978 f

ö

resl

å

r n

ä

mnden h

ä

r liksom f

ö

r sm

å

grisproduktionen en uppr

ä

kning i huvud­sak motsvarande PM-index under den senaste tv

åå

rsperioden. St

ö

d­beloppet f

ö

resl

å

s h

ö

jt fr

å

n 130 kr till 150 kr per mj

ö

lkproducerande get. Kostnaden f

ö

r st

ö

det till getsk

ö

tseln ber

ä

knas med of

ö

r

ä

ndrat antal getter 

ö

ka med 0,1 Mkr per 

å

r.

3.5 er)n

£

r2n

£

e

£

Oetta st

ö

d har tidigare ansetts b

ö

ra f

ö

lja utvecklingen f

ö

r nbt-k

ö

ttsst

ö

det. I avvaktan p

å

 resultatet av den utredning som till­satts r

ö

rande renn

ä

ringens ekonomiska f

ö

rh

å

llanden f

ö

resl

å

r n

ä

mnden en uppr

ä

kning motsvarande PM-index inneb

ä

rande att st

ö

det b

ö

r h

ö

jas fr

å

n 100 kr till 130 kr per slaktad ren. Kostnaden f

ö

r st

ö

det ber

ä

knas vid of

ö

r

ä

ndrad slakt 

ö

ka med 0,9 Mkr per 

å

r.

Prop. 1979/80: 162

104

4.    2__k_Pir

£

0

£

l2g

£

£

r

£

Sti l_l

£

g

£

e

£

1 jordbruksn

ä

mndens skrivelse till regeringen den 2 juni 1978 an­

g

å

ende prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige f

ö

reslog n

ä

mnden

en avveckling av de s k personliga till

ä

ggen. En plan f

ö

r avveck­

lingen skulle utarbetas och f

ö

rslag skulle senare l

ä

mnas till

regeringen.

Nu g

ä

llande best

ä

mmelser f

ö

r de personliga pristill

ä

ggen redo­visas p

å

 sid 3.

Antalet st

ö

dber

ä

ttigade har sedan 1971 minskat fr

å

n 937 till 533 3t. Minskningen har skett genom att fr

å

n b

ö

rjan ber

ä

ttigade leverant

ö

rer har upph

ö

rt med mj

ö

lkproduktion eller passerat 57-

å

rsgr

ä

nsen.

Kostnaden f

ö

r de personliga till

ä

ggen var under 1978/79 ca 1,2 Mkr.

F

ö

r den .-nj

ö

lk 

f

ö

r  

vilken det utg

å

r statligt Dristill

ä

qg p

å 

3 

ö

re/kg enligt best

ä

mmelserna f

ö

r personligt pristill

ä

gg betalas dessutom fr

å

n F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter ett med

2 

ö

re f

ö

rn

ö

jt utj

ä

mningsbidrag enligt samma grunder som aaller

f

ö

r de omr

å

den i norra Sverige d

ä

r prisst

ö

d utg

å

r. Detta inneb

ä

r

att den faktiska skillnaden i avr

ä

kningsprish

ä

nseende kan uppg

å

till 5 

ö

re. Det l

ä

r dock f

ö

rekomma att mejerier f

ö

rdelar tv

å­

ö

ringen p

å

 all inv

ä

gd mj

ö

lk varf

ö

r skillnaden i praktiken inte

blir 5 

ö

re utan ca 4 

ö

re/kg.

En avveckling f

ö

resl

å

s ske fr o m den 1 juli 1980 aenom att det statliga pristill

ä

gget 

f

ö

r  

1980/81 minskas med 1 

ö

re/kg och under 1981/32 med ytterligare 1 

ö

re/kg f

ö

r att fr o m den I juli 1932 helt upoh

ö

ra att utg

å

.

Kostnaden 

ö

ver budgeten f

ö

r de personliga till

ä

ggen ber

ä

knas h

ä

r-;-genom uppg

å

 till ca 0,3 Mkr under 1930/81.

Prop. 1979/80:162

105

5.       

Ä

ggproduktionen

5.1        lliilnt

Norrland 

ä

r i fr

å

ga om 

ä

ggf

ö

rs

ö

rjningen ett underskottsomr

å

de. Antalet v

ä

rph

ö

ns i norrlandsl

ä

nen och Kopparbergs l

ä

n uppg

å

r en­ligt uppgifter fr

å

n lantbruksr

ä

kningen 1978 till ca 390 000, var­av 90 

%  

finns i ca 150 bes

ä

ttningar med mer 

ä

n 200 h

ö

ns.

Produktionen av 

ä

gg i n

ä

mnda l

ä

n ber

ä

knas under 1978 till ca 6 000 ton. Detta inneb

ä

r att ca 1/3 av de i Norrland konsumerade 

ä

ggen ocks

å

 produceras d

ä

r. De mindre 

ä

ggproducerande f

ö

retagen dvs f

ö

retag med f

ä

rre

ä

n 200 h

ö

ns ber

ä

knas producera ca 500 ton. Av den totala produktionen 1978 levererades 2 800 ton till run-m

ä

rkesber

ä

ttigade packerier inom omr

å

det. F

ö

r 1979 ber

ä

knas in-v

ä

gningen till packerierna bli ca 2 500 ton. Viss del av produk­tionen levereras till packerier som ligger s

ö

der om n

ä

mnda omr

å

de. I huvudsak g

ä

ller detta f

ö

r den produktion inom Kopparbergs och G

ä

vleborgs l

ä

n som levereras till Svenska 

Ä

gghandelsf

ö

rbundets packeri i Kungs

ä

ngen. Enligt uppgift fr

å

n 

ä

gghandelsf

ö

rbundet be­r

ä

knas dessa leveranser fr

ä

n Kopparbergs och G

ä

vleborgs l

ä

n upp­g

å

 till ca 800 ton. Den totala inv

ä

gningen till runm

ä

rkesber

ä

ttigac-packerier av 

ä

gg producerade inom norrlandsl

ä

nen uppskattas f

ö

r 1979 s

å

ledes till ca 3 400 ton.

Slakten av v

ä

rph

ö

ns sker i huvudsak vid Kronf

å

gels slakteri i 

ö

rn-sk

ö

ldsvik. Antalet slaktade h

ö

ns uppgick 1973 till 149 300.

5.2   _Pr

£

djjk_ni

£

n

£

k

£

S_tn

£

d

£

ski2l

£

ae

£

£

ch 

£

llsr'

£

t

£

V

£

£

o

£

m

£

r_av l'

£

'_

I likhet med andra produktionsgrenar inom jordbruket 

ä

r produktions­kostnaden f

ö

r 

ä

gg h

ö

gre i norra Sverige. Enligt ber

ä

kningar utf

ö

rda av Lantbrukets Utredningsinstitut (LUI) uppg

å

r kostnadsdifferensen i j

ä

mf

ö

ra!se med mellersta Sverige till 44 

ö

re/kg i Norrbettens och V

ä

sterbottens l

ä

n, till 32 

ö

re/kg i J

ä

mtlands, V

ä

sternorrlands och G

ä

vleborgs l

ä

n samt till 16 

ö

re/kg i Kopparbergs l

ä

n.

8 

Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 162

Prop. 1979/80: 162

106

Skillnaden i produktionskostnad 

ä

r fr

ä

mst betingad av ett h

ö

gre foderpris men 

ä

r ocks

å

beroende av byggnads- och uppv

ä

rmnings­kostnader. I f

ö

rsta hand torde f

ö

ljande former f

ö

r ett st

ö

d till 

ä

ggproduktionen kunna diskuteras:

1)

Ett s

ä

rskilt packeribidrag 

f

ö

r  

ä

gg inv

ä

gda vid runm

ä

rkesbe-r

ä

ttigade packerier.

2)

Bidrag direkt till producenten i relation till produktionens storlek.

3)

Fraktbidrag f

ö

r foder.

4)

Helt eller delvis t

ä

ckande av merkostnader som 

ä

r regionalt betingade vid Kronf

å

gels slakteri i 

Ö

rnsk

ö

ldsvik. St

ö

det kan utformas antingen som ett fast driftsbidrag eller g

ö

ras be­roende av den slaktade kvantiteten.

N

ä

mnden har studerat de olika alternativen bl a ur administrativ synpunkt. N

ä

randen har d

ä

rvid funnit att om ett st

ö

d skall in­f

ö

ras b

ö

r detta utg

å

 enligt 1 och 4 ovan.

5.3    l'

£

d

£

ts_ 

£

t

£

r2ek

Med beaktande av de kostnadsskillnader som f

ö

religger i j

ä

mf

ö

relse med mellersta Sverige cch med h

ä

nsyn tagen till norrlandsst

ö

det f

ö

r andra produktionsgrenar skulle ett st

ö

d till 

ä

ggproduktionen i norra Sverige av ca 1 Mkr per 

å

r vara motiverat.

5.4     

£

a

£

k

£

r

£

bj_d

£

a

£

Om ett packeribidrag anses b

ö

ra inf

ö

ras b

ö

r det l

ä

mpligen utg

å

 med f

ö

ljande belopp f

ö

r 

ä

gg som producerats inom resp omr

å

den.

Omr

å

de

ö

re/kg

1

Norrbottens och V

ä

steroottan l

ä

n       35

2

V

ä

sternorrlands, J

ä

mtlands och G

ä

vle-    25 borgs l

ä

n

3

Kopparnergs l

ä

n

10

Prop. 1979/80: 162                                                                  107

Kostnaden kan vid en volym motsvarande  1978 

å

rs  inv

ä

gning be­r

ä

knas  till  ca 455  tkr  i  omr

å

de  1, ca  325  tkr i  omr

å

de 2 och ca 80  tkr i  omr

å

de 3.  Totalt s

å

ledes ca 860 tkr per 

å

r.

Produktionsutvecklingen  inom 

ä

ggn

ä

ringen har emellertid sedan n

å

gra 

å

r tillbaka medf

ö

rt betydande avs

ä

ttningsproblem.   H

ä

rigenom har regleringsf

ö

reningen Svensk 

ä

gghandel   tvingats att vidta s

ä

r­skilda st

ö

d

å

tg

ä

rder,  vilka tagit  i   anspr

å

k regleringsmedel   i  en storleksordning som inte kan anses  vara normalt f

ö

r n

ä

ringen.

Med h

ä

nsyn  till   f

ö

religgande 

ö

verskottssituation och d

å

ä

ggproduk­tionen   inte 

ä

r s

ä

rskilt ar

ö

ets in tans i v liar n

ä

mndens majoritet d

ä

rf

ö

r st

ä

llt sig  tveksam till   att nu  inf

ö

ra ett s

ä

rskilt packerioidrag f

ö

r norra Sverige.

5.5       lt

£

d_ti_ll Ji'"

£

nf.

ä£

ej_s_s2ak.t

£

rj_ i_ r

£

sk

ö

j_d

£

V

£

k_

Kronf

å

gels  slakteri   i   

Ö

rnsk

ö

ldsvik 

ä

r det anda fj

ä

derf

ä

slaktariet i  Norrland och drivs  sedan n

å

gra 

å

r med  f

ö

rlust,  vilken  under 1978 var 204 000  kr.

Slakteriet tillf

ö

rs  sedan den  1  juli   1977 ett driftsbidrag p

å 

150 000 per 

å

r av regleringsmedel  under f

ö

ruts

ä

ttning att ingen ers

ä

ttning utg

å

r f

ö

r de  inlevererade slakth

ö

nsen.  Detta drifts­bidrag motsvarar i   stort sett  skillnaden  i   intransportkostnader i  j

ä

mf

ö

relse raed mellersta Sverige.

Om de medel   som nu  utg

å

r som driftsbidrag   i   st

ä

llet  skulle  ha tillf

ö

rts  slakteriet som ett bidrag per slaktad n

ö

na,  skulle detta bidrag  ha utgjort ca en krona per n

ö

na.   Utslaget p

å

ä

ggproduk­tionen motsvarar detta ca fem 

ö

re per kg agg.  N

ä

mnden vill  emeller­tid  f

ö

rorda  att  st

ö

d  fr o m den   1   juli   1980  t v f

å

r utg

å

   i   form av ett driftsbidrag om 150  tkr per 

å

r att bestridas med budget­medel.   Det 

ä

r dock enligt n

ä

mnden angel

ä

get att man s

ö

ker finna alternativa  former f

ö

r omh

ä

ndertaganas av siakthcnsen  i   Norrland.

Prop. 1979/80:162

108

6.    St

ö

d till potatisodlingen i Norrland

LRF har i skrivelse den 19 oktober 1979 till jordbruksn

ä

mnden aktualiserat fr

å

gan om ett st

ö

d till potatisodlingen och hemst

ä

llt om att n

ä

mnden skulle ta upp fr

å

gan vid sin 

ö

versyn. I skrivelsen ./.   har f

ö

rbundet bifogat en utredning (bil 2) vari f

ö

resl

å

s att

st

ö

det b

ö

r utg

å

 som ett arealbidrag med 500 kr/ha i G

ä

vleborgs l

ä

n, med 1 000 kr/ha i V

ä

sternorrlands, J

ä

mtlands och V

ä

ster­bottens l

ä

n samt med 1 500 kr/ha i Norrbottens l

ä

n. Enligt f

ö

r­slaget skall n

ä

got st

ö

d inte utg

å

 f

ö

r det f

ö

rsta halva hektaret. F

ö

r areal 

ö

verstigande 15 ha f

ö

resl

å

s st

ö

det utg

å

 med 60 procent.

Hot bakgrunden av den minskning som arealen f

ö

r potatisodling i Norrland underg

å

tt p

å

 1970-talet anser n

ä

mnden att det finns sk

ä

l f

ö

r att gencm s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder s

ö

ka motverka en ytterligare nedg

å

ng i odlingen. N

ä

mnden vill d

ä

rf

ö

r f

ö

resl

å

 att ett areal-baserat st

ö

d inf

ö

rs p

å

 f

ö

rs

ö

k fr o m den 1 juli 1980. H

ä

rvid b

ö

r man kunna utg

å

 fr

å

n LRF:s f

ö

rslag men detta b

ö

r modifieras n

å

got och likas

å

 b

ö

r en mindre reducering i de f

ö

reslagna st

ö

dbeloppen f

ö

retas. N

ä

mnden f

ö

resl

ä

r att st

ö

det utformas p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

Arealbidrag b

ö

r utg

å

 med 400 kr/ha i G

ä

vleborgs l

ä

n, 800 kr/ha i V

ä

sternorrland, J

ä

mtlands och V

ä

sterbottens l

ä

n och med 1 200 kr/ha i Norrbottens l

ä

n. N

ä

mnden anser em.ellertid att man b

ö

r undvika att potatisodlarna i Norrland m

ä

ste erl

ä

gga den arealavgift scm uttas vid odling av potatis genom en s

ä

rskild inbetalning. Av­giften utg

ö

r f n 300 kr/ha. Vid odlingar understigande 0,5 ha utg

å

r ingen avgift.

I likhet med LRF f

ö

resl

å

r n

ä

mnden att n

å

got arealbidrag inte skall utg

å

 f

ö

r det f

ö

rsta halva hektaret. Arealavgiften 

b

ö

r  

dock alltid kvittas mot utg

å

ende bidrag varf

ö

r detta b

ö

r vara l

ä

gst lika med avgiften. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r vidare att avtrappmngsgr

ä

nser, s

ä

nks fr

å

n 15 till 10 ha samtidigt som st

ö

aprocenten s

ä

nks fr

å

n 60 till 40 procent f

ö

r den del av arealen som 

ö

verstiger 10 ha.

Kostnaderna f

Ö

r det f

ö

reslagna st

ö

det blir givetvis beroende p

å 

produktionsutvecklingen men ber

ä

knas vid 1978 

ä

rs arealf

ö

rdelning medf

ö

ra en kostnad av ca 2,3 Mkr/

å

r.

H

ä

r ut e.

»

! lut en.

Prop. 1979/80: 162

109

7.    Anslagsber

ä

kning f

ö

r budget

å

ret 1980/81

I regleringsbrevet f

ö

r budget

å

ret 1979/30 har anvisats ett f

ö

r­slagsanslag av 141 Mkr f

ö

r st

ö

d till jordbruket i norra Sverige. I anslagsframst

ä

llningen f

ö

r budget

å

ret 1980/81 har n

ä

mnden r

ä

knat upp utgifterna f

ö

r st

ö

det under 1979/80 till 146 Mkr med h

ä

nsyn till bl a den ber

ä

knade produktionsutvecklingen.

I

å

rets anslagsframst

ä

llning har n

ä

mnden ber

ä

knat medelbehovet 1980/81 f

ö

r st

ö

det till 149 Mkr. N

ä

mnden har d

ä

rvid inte tagit h

ä

nsyn till de kostnads

ö

kningar som f

ö

religganoe 

ö

versyn kommer att leda till.

Oe i denna redovisning angivna f

ö

rslagen till f

ö

r

ä

ndringar ber

ä

knas leda till f

ö

ljande 

ö

kningar av medelsbehovet f

ö

r bucget-

å

ret 1980/81.

Animalieomr

å

det

Mkr

Mj

ö

lk

+

33,3

"   , omr

å

des

ä

ndri

ng

+

!,0

"   , personliga t

ill

ä

gg

./.

0,4

K

ö

tt

+

6,5

Fl

ä

sk

+

0,7

Sm

å

grisar

+

0,3

Getter

+

0,1

Ä

gg

+

0,2

Ren

+

3,3

Vegetabi1ieomr

å

det

Mkr

Potatis

+

2,3

S:a

+

-4,9

Kostnads

ö

kning med h

ä

nsyn

till ber

ä

knad oroduktions-   

+      

5,0 utveckling 1980/81

Totalt

                           +    

49,9

Prop. 1979/80:162

110

Detta inneb

ä

r att medelsbehovet f

ö

r budget

å

ret 1980/81 med h

ä

n­syn till f

ö

reslagna f

ö

r

ä

ndringar och f

ö

rv

ä

ntad produktionsutveck­ling kan ber

ä

knas till 195,9 Mkr enligt f

ö

ljande.

Mkr

Anvisat anslag f

ö

r 1979/80        141,0

Kostnads

ö

kning f

ö

r 1979/80

med h

ä

nsyn till ber

ä

knad produk­

tionsutveckling och de omr

å

des-

f

ö

r

ä

ndringar som genomf

ö

rdes

fr o m den 1 juli 1979.

+  5,0

ö

kat medelsbehov f

ö

r nu f

ö

re­slagna 

ä

ndringar av st

ö

det      -i- 44,9

Kostnads

ö

kning f

ö

r 1980/81

med h

ä

nsyn till produktions­

utvecklingen

-  5,0

Medelsbehov f

ö

r 1980/81

195,9

T

ä

tare 

ö

versyner

I framst

ä

llningar till jordbruksn

ä

mnden har vissa av LRF:s l

ä

ns­f

ö

rbund p

å

talat att st

ö

det till jordbruket i norra Sverige ur­holkas genom att uppr

ä

kning med h

ä

nsyn till kostnadsutvecklingen g

ö

rs vart tredje 

å

r. Betr

ä

ffande denna fr

å

ga vill n

ä

mnden fram­h

å

lla att om kostnadsutvecklingen inom jordbruket fort­s

ä

tter p

å

samma s

ä

tt som under senare delen av 1970-talet, torde detta medf

ö

ra att st

ö

dets realv

ä

rde sjunker hastigare 

ä

n vad riksdagen ursprungligen torde ha t

ä

nkt sig n

ä

r man uttalade sig f

ö

r tre

å

riga 

ö

versyner.

Av administrativa sk

ä

l anser n

ä

mnden det emellertid ol

ä

mpligt att g

ö

ra alltf

ö

r t

ä

ta justeringar. Fr

å

gan har ocks

ä

 en kostnads­aspekt. En 

å

rlig uppr

ä

kning skulle s

å

ledes mea en kostnads

ö

kning om 10 :; per 

å

r och of

ö

r

ä

ndrad produktion f

ö

r den n

ä

rmaste tre-

å

rsperiodan ge en 

ö

kad kostnad p

å

 55 - 50 Mkr. Om kostnaden f

ö

r jordbruksproduktionen forts

ä

ttningsvis utvecklas i samma takt som under da senaste 

å

ren, anser n

ä

mnden emellertid att n

ä

sta 

ö

versyn o

ö

r ske inom tv

ä

å

r.

Prop. 1979/80:162

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo, Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg efter f

ö

re­dragning av avdelningschefen[REDACTED_EFTERNAMN] och i n

ä

rvaroav avdelnings­chefen Wenker och byr

å

cheferna[REDACTED_EFTERNAMN] och Sandevist.

Ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg f

ö

rklarade att de avs

å

g att senare inkomma med skriftlig reservation i fr

å

ga om vissa delar av beslutet. Reservationen bifogas i direkt anslutning till denna skrivelse.

Ingvar Lindstr

ö

m

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1979/80:162

112

RESERVATION

till statens jordbruksn

ä

mnds skrivelse ang

å

ende

ö

versynen av prisst

ö

det i norra Sverige__________ 

Enligt 1977 

å

rs jordbrukspolitiska beslut b

ö

r ett huvudsyfte med denna politik vara att tillf

ö

rs

ä

kra dani som 

ä

r sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet en ekoncinisk och social standard, som 

ä

r likv

ä

rdig med den som j

ä

mf

ö

rbara grupper uppn

å

r. Utformningen av 1977 

å

rs beslut inneb

ä

r ocks

å

, att jordbrukens regionalpoiitiska betydelse star.kare 

ä

n tidigare beaktats.

Vi har velat eri.ira om detta som bakgrund till att vi i vissa delar reserverar oss mot n

ä

mndmajorite­tens st

å

ndpunkt i vad g

ä

ller den 

ö

versyn av pris­st

ö

det till jordbruket i norra Sverige som n

ä

mnden p

å

 regeringens uppdrag nu f

ö

retagit.

Prisst

ö

det 

ö

verses f n vart tredje 

å

r, vil.ket vi anser vara helt otillfredsst

ä

llande. Den bekymmer-samina ekoncniska situation i vilket jordbruket i norra Sverige nu befinner sig beror till stor del p

å

 att prisst

ö

det inte uppr

ä

knats fortl

ö

pande utan successivt urholkats. M

ä

mndmajoritetsn har ocks

å 

funnit sig b

ö

ra f

ö

rorda, att i forts

ä

ttningen upp­r

ä

kning sker efter tv

å

å

r. F

ö

r v

å

r del anser vi att sk

ä

l finns att justera prisst

ö

det i norra Sverige halv

å

rsvis. Av praktiska sk

ä

l synes dock en s

å

dan justering kunna begr

ä

nsas till en g

å

ng om 

å

ret.

N

ä

mndmajoritetens f

ö

rslag inneb

ä

r, att de totala kostnaderna f

ö

r norrlandsprisst

ö

det 

ö

kar med ca 50 mkr inkl antagen volym

ö

kning under 1980/81 som uppskattats 

ö

ka kostnaderna med ca 5 mkr.

Under 

å

beropande av 1977 

å

rs jordbrukspolitiska beslut om det norrl

ä

ndska jordbrukets stora regional­politiska betydelse och det sv

å

ra ekonomiska Laget f

ö

r n

ä

ringsut

ö

varna i norra Sverige vill vif

ö

r v

å

r del f

ö

resl

å

, att nuvarande pristill

ä

gg upp­r

ä

knas kraftigare 

ä

n vad majoriteten i n

ä

mnden f

ö

rordat eller med ytterligare 10 mkr. I detta sammanhang m

å

 anm

ä

rkas, att det norrl

ä

ndska jord­bruket kan ber

ä

knas ha g

å

tt f

ö

riustigt ett belopp av storleksordningen 50 mkr under innevarande tre

å

rsperiod j

ä

mf

ö

rt med om pristill

ä

ggen mera kontinuerligt justerats upp

å

t i enlighet med P.'-!-index utvecklina.

Prop. 1979/80:162

113

Vi har funnit de f

ö

reslagna

ä

ndringarna av omr

å

des­indelningen f

ö

r mj

ö

lkpristill

ä

ggen v

ä

lmotiverade. Vi har vidare funnit, att sk

ä

l f

ö

religger f

ö

r ytterligare omr

å

desjusteringar. Det g

ä

ller h

ä

r omr

å

des

ä

ndringar, som har f

ö

rh

å

llandevis sm

å

budget­m

ä

ssiga konsekvenser. Vi f

ö

ruts

ä

tter att s

å

dana 

ä

ndringar 

ä

ven i forts

ä

ttningen ligger inom n

ä

mndens befogenheter.

I n

ä

mndens skrivelse redovisas den tekniska utform­ningen av ett packeribidrag f

ö

r 

ä

gg i norra Sverige. N

ä

.Tindens majoritet st

ä

ller sig emellertid tveksam till att nu inf

ö

ra ett s

ä

rskilt packeribidrag i norra Sverige med h

ä

nvisning till bl a f

ö

religgande 

ö

verskottssituation inom 

ä

ggproduktionen.

Enligt v

ä

r uppfattning m

å

ste riksdagens beslut i denna fr

å

ga tolkas som om ett prisst

ö

d f

ö

r 

ä

ggpro-duktionen i norra Sverige skall inf

ö

ras. Vi vill ocks

å

framh

å

lla att norrlandsprisstcdet ej b

ö

r vara avh

ä

ngigt variationer i den totala produktionen utan b

ö

r syfta till att eliminera kost.nadsskillnader inom densamma. Vi f

ö

rordar d

ä

rf

ö

r att, vid sidan om det s

ä

rskilda st

ö

det till slakteriet i 

Ö

rnsk

ö

ldsvik som statens jordbruksn

ä

mnd f

ö

rordar, ett packeri­bidrag .med den utformning som statens jordbruks­n

ä

mnd presenterar i sin skrivelse aenomf

ö

rs fr o m 1 juli 1960.

Vad g

ä

ller st

ö

d till potatisodlingen i Norrland anser vi att de arealbidrag som LRF f

ö

reslagit 

ä

r v

ä

l underbyggda och b

ö

r utg

å

 fr o m 1 juli 1980. Vi kan d

ä

remot ansluta oss till n

ä

mndens f

ö

rslag betr

ä

ffande avtrappningsregler vid stigande areal och att bidraget skall l

ä

gst motsvara utg

å

ende arealavgift.

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r vidare att de s k personliga pris­till

ä

ggen f

ö

r mj

ö

lk avvecklas med 1 

ö

re UTider 1980/81 och med ytterligare 1 

ö

re 1981/82 f

ö

r att helt upph

ö

ra att utg

å

 fr o m 1 juli 1982.

Om en avveckling av de personliga pristill

ä

ggen skall ske b

ö

r enligt v

å

r uppfattning de h

ä

rigenom frist

ä

llda beloppen tillf

ö

ras -lorrlandsprisst

ö

det.

I j

ä

mf

ö

relse med n

ä

mndens majoritetsbeslut inneb

ä

r v

ä

rt f

ö

rslag 

ö

kade kostnader f

ö

r st

ö

det till 

ä

gg­produktionen och potatisodlingen med sammanlagt 1-2 mkr. Vi f

ö

resl

å

r vidare att ett mindre belopp avs

ä

tts f

ö

r vissa begr

ä

nsade omr

å

desjusteringar, som b

ö

r kunna handl

ä

ggas av statens jordbruksn

ä

mnd. Resterande belopp upp till 10 mkr b

ö

r f

ö

rdelas i

Prop. 1979/80: 162

114

f

ö

rsta hand p

ä

 mj

ö

lk-, sm

å

gris-, k

ö

tt-och fl

ä

sk­produktionen. H

ä

rigenom b

ö

r m

ö

jligg

ö

ras att n

ä

mnda produkter inom samtliga omr

å

den erh

å

ller en upp­r

ä

kning motsvarande l

ä

gst P-M-index.

Stockholm den 13 december 197 9

Axel[REDACTED_EFTERNAMN]        Lennart Tiberc

Prop. 1979/80: 162

11-"i

BUaga5

Sammanställning av remissyttranden över statens jord­bruksnämnds förslag angående prisstödet till jordbruket i norra Sverige fr. o. m. den 1 juli 1980

Nästan alla remissinstanser föreslär vissa ändringar i statens jordbruks­nämnds förslag i fråga om stödnivåer, gränser för stödområden och utvidg­ning av stödet till flera produkter. Flertalet remissinstanser förordar tätare översyner av stödet. Andringarna motiveras bl.a. av regionalpolitiska skäl. sociala skäl. de naturliga förutsättningarna för jordbruk, lönsamhets-och strukturförhållandena inom jordbruket, produktionsutvecklingen inom jordbruket, möjligheterna till sysselsättning inom andra näringar, kost­nadsökningarna i norra Sverige sajnt problemen med de personliga pristill-läggen.

Länsstyrelsen i Norrbottens län anser att även om jordbruksnämndens förslag innebär en påtaglig förbättring för område I är det ytlerst tveksamt om det föreslagna prisstödet medför en lönsamhet jämförbar med del mellansvenska jordbrukets.

Införandet av ett särskilt packeribidrag för ägg skulle enligt länsstyrelsen knappast medföra att överskottssituationen i landet förstärks genom till­komsten av ny kapacitet. Även här bör gälla att de norrländska företagen kompenseras för produktionsmerkostnader.

Länsstyrelsen anser att Kalix och Haparanda kommuner bör föras till område I.

Länsstyrelsen I Västerbottens län anser att ytterligare medel bör ställas till förfogande för prisstödet och att de i första hand bör utgå till mjölk- och köttproducenterna.

Statens jordbruksnämnds förslag innebär enligt länsstyrelsen att mjölk­producenterna inte helt kompenseras och att dessutom ingen hänsyn tas till de kostnadsökningar som ägt rum efter beräkningarnas utförande. Länsstyrelsen förordar därför en ytterligare höjning med minst 2 öre/kg mjölk inom stödområde 2. Mot bakgrund av bl.a. kostnadsrelationerna mellan mjölk och kött anser länsstyrelsen att prisstödet till kött inom område I bör höjas väsentligt utöver statens jordbruksnämnds förslag.

Länsstyrelsen framhåller vidare att ett stöd till äggproduktionen är moti­verat från regional synpunkt och förordar ett stöd till packerierna.

Länsstyrelsen understryker vikten av att ett arealbundet prisstöd bör utgå till potatisodlingen i Norrland. Enligt länsstyrelsen äremellertid lön­samhetsskillnaderna inte sådana att de motiverar att Västerbottens län kommer i ett område med lägre prisstöd än Norrbotten. Norrbotten och Västerbotten bör därför, i likhet med förhållandena inom animalieproduk-tionsgrenarna, ingå i samma prisstödområde.

Länsstyrelsen i Jämtlands län anför vad gäller den föreslagna stödnivån för mjölk att det inte är möjligt att fastställa i hur stor omfattning den allmänna kostnadsstegringen och produktionsutvecklingen var för sig påverkat jord­bruksnämndens förslag till prisstöd. Enligt länsstyrelsen borde de jämfö­rande produktionskostnadsberäkningarna direkt påverka prisstödets stor­lek.

Prop. 1979/80:162

116

Beträffande det föreslagna prisstödet till kött och fläsk samt smågrispro­duklionen framför länsstyrelsen liknande invändningar.

Vad gäller det föreslagna stödet till getskötseln anser länsstyrelsen att det är uppenbart att stödet till getskötseln är mycket lågt i förhållande till det som utgår till mjölkföretag. En analys av getskötselns lönsamhet i förhållande till mjölkproduktionens lönsamhet anses därför angelägen. I avvaktan på en sådan utredning om getskötselns ekonomiska förhållande kan enligt länsstyrelsen uppräkningen ske med ledning av PM-index.

Beträffande äggproduktionen anför länsstyrelsen att enligt beräkningar utgör kostnadsdifferensen för länets del 32 öre/kg. Med denna utgångs­punkt borde därför prisstödet i första hand utgå med detta belopp. 1 andra hand förordar länsstyrelsen att prisstödet uppgår till de belopp som jord­bruksnämnden anger.

Vad gäller potatisodlingen förordar länsstyrelsen att ett stöd i form av arealbidrag införs uppgående till minst I 0

Länsstyrelsen i Västernorrlands län föreslår vissa justeringar i områdesin­delningen och förordar att Ramsele. Junsele och Haverö församlingar ingår i stödområde I. När det gäller övriga delar av länet anser länsstyrel­sen att länet bör tillhöra stödområde 2 för mjölk och stödområde I för kött och fläsk. För den händelse det av kostnadsskäl bedöms ogenomförbart att överföra hela länet till stödområde 2 avseende mjölkproduktion anser länsstyrelsen att, utöver de församlingar som av statens Jordbruksnämnd föreslås ingå i detta område, åtminstone församlingarna Helgum, Gran-inge. Viksjö.[REDACTED_EFTERNAMN]. Liden och Borgsjö hänförs till stödområde 2.

Länsstyrelsen ifrågasätter vidare riktigheten av att koppla samman överskottssituationen av ägg med frågan om prisstöd.

Beträffande potatisodlingen hälsar länsstyrelsen med tillfredsställelse jordbruksnämndens förslag att ett arealbidrag införs.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län anser att jordbruksnämndens förslag miss­gynnar länet. Det är enligt länsstyrelsens uppfattning framför allt angeläget att mjölkproduktionen lämnas ett stöd som står i bättre relation till de verkliga produktionskostnaderna. Beträffande de mer utpräglade glesbyg­derna i länet bör speciell hänsyn tas. Länsstyrelsen föreslår att skördeom­råde 932, delen belägen inom Gävleborgs län, och Voxna församling förs till område 2 samt att prisstöd för mjölk utgår med 20 öre för område 4 och med 10 öre för område 5. Vad avser kött föreslås för område 3 ett prisstöd utgå med 120 öre och för område 4 med 50 öre. Prisstöd för fläsk föreslås utgå med 25 öre i område 3 och med 10 öre i område 4. Prisstödet för smågrisuppfödning bör enligt länsstyrelsen uppräknas i proportion till vad som gäller för kött och fläsk.

Länsstyrelsen i Kopparbergs län kräver att kompensationen för merkostna­derna för mjölk höjs i främst områdena 4 och 5 så att lika ersättning relativt sett utgår i de fem stödområdena. Därefter bör en uppräkning ske efter produktionskostnadsutvecklingen de senaste åren enligt förslaget.

Vad gäller stödområdesindelningen för mjölk tillstyrker länsstyrelsen att de norra delarna av Kopparbergs län får ett högre prisstöd för mjölk än f. n. Länsstyrelsen föreslår dock vissa Justeringar så att område 3 kommer att omfatta även Ore församling samt[REDACTED_EFTERNAMN] och Malungs kommuner i sin helhet. Vidare föreslås att Ludvika kommun och Norrbärke församling i Smedjebackens kommun förs från område 5 till område 4. Länsstyrelsen anser slutligen att ett införande av ett sjätte prisområde bör övervägas.

Prop. 1979/80:162

117

Beträffande områdesindelningen för kött anser länsstyrelsen att en upp­delning av Kopparbergs län bör ske så att den norra och mellersta delen av länet förs från stödområde 4 till stödområde 3. Områdesindelningen bör enligt länsstyrelsen i princip följa den som gäller för prisstödel till mjölk. Länsstyrelsen förordar vidare att stöd till fläskproduktionen utgår även i Kopparbergs län och atl områdesindelningen i princip följer den för pris­stöd till mjölk.

Vad gäller äggproduktionen anför länsstyrelsen all den har förståelse för utredningens tveksamhet på denna punkt men yrkar ändå på all packeribi-draget införs. En överproduktion i södra Sverige riskerar annars att ytterli­gare slå ut äggproduklionen i norr.

Länsstyrelsen i Värmlands län föreslår att även församlingarna Nyskoga. Norra Ny, Lekvattnef och Bogen överförs till område 3 för mjölk eftersom det inte föreligger någon skillnad från odlings- och näringslivssynpunkt mellan dessa och de tre församlingar som enligt Jordbruksnämndens för­slag bör överföras lill prisområde 3. Vidare bör församlingarna Ramen. Gåsborn,[REDACTED_EFTERNAMN]. Värmskog och Munkfors överföras från område 5 lill område 4.

Enligt länsstyrelsen måste även prisstödel till kötl differentieras inom länel. Ett område som motsvarar mjölkens prisområde 3 och 4 bör ingå i del tredje köttprisområdet. Enligt länsstyrelsens mening bör vidare stöd utgå även till fläskproduklion ulanför mjölkprisomräde 5. Vad gäller stö­dets slorlek ansluter sig länsstyrelsen till Jordbruksnämndens förslag.

Länsstyrelsen i Älvsborgs län anser all hela Färgelanda kommun bör ingå i område 5. Under alla omständigheter är del enligt länsstyrelsens mening oacceptabelt att de som redan har personligt prisstillägg skulle förlora del. Alternativt föreslär därför länsstyrelsen atl del personliga pristillägget i norra delen av Färgelanda kommun bibehålls. Länsstyrelsen föreslår vi­dare att socknarna Nössemark och Håbol i Dals Eds kommun och Torr­skog, Vårvik. Laxarby och Ärlemark i Bengisfors kommun överföres från område 5 till område 4.

Länsstyrelsen i Örebro län ifrågasätter om inte prisstödet även i område 5 borde kunna höjas så atl del läcker en större del av den beräknade merkostnaden för mjölkproduktion.

Länsstyrelsen i Västmanlands län anser att flera skäl motiverar all elt generellt pristillägg för mjölk av samma slorleksordning som i södra Dalar­na och Gästrikland utgår även i norra delen av Väslmanlands län. Bl.a. växlodlingssynpunkter och krav på Jämnare och baltre sysselsällning för de i Jordbruket sysselsatta lalar enligt länsstyrelsen för önskvärdheten av en utökad och effeklivare mjölkproduktion i länel och i synnerhet i norra länsdelen. Enligt länsstyrelsen bör stödområdet utökas med i första hand de områden av länet där pristillägg för mjölk utgick före den I Juli 1971 och därutöver med Skinnskattebergs och Fagersta kommuner. Möklinta för­samling av Sala kommun samt Enåkers församling av Heby kommun.

Länsstyrelsen i Uppsala län anser förslagel om avveckling av de personliga pristilläggen för mjölk myckel otillfredsställande. En avveckling av det personliga pristilläggel är enligt länsstyrelsen i och för sig befogad, men enbart under förutsättning att det ersälts med generelll pristillägg. Läns-

Prop. 1979/80: 162

118

styrelsen föreslär att ett generellt pristillägg för mjölk och viss övrig animalieproduklion utgår till Jordbrukare i ett omräde i den norra delen av Uppsala län omfattande skördeområdena 13, 43, 44 och 53 dvs. hela Älvkarleby kommun. Västlands, Österlövsta, Hållnas och Tegelsmora församlingar saml öslra delen av Tierps församling och norra delen av Vendels församling i Tierps kommun. Forsmarks, Valö, Films, Danne-mora, Börstils, Öregrunds, Gräsö och Hargs församlingar i Östhammars kommun samt norra delen av Tensta församling i Uppsala kommun.

Länsstyrelsen I Skaraborgs län framhåller att endasl förslagel om avveck­ling av de personliga pristilläggen för mjölk berör länet och beträffande detta har länsstyrelsen inget att erinra mot förslagel om successiv avveck­ling.

Lantbrukarnas riksförbund anser att ett beslut i enlighet med reservanter­nas förslag innebär ett minimiprogram för den aktuella översynen av prisstödet i norra Sverige. LRF framhåller att en ökning av jordbrukspro­duktionen i norra Sverige är ett av huvudsyftena med det regionalpoliliskl motiverade prisstödet i norra Sverige. Det är därför inte hållbart enligt LRF att begränsa höjningarna av pristilläggen under åberopande av all produklionen av mjölk samt kött och lläsk sedan mitten av 1970-talel ökal mer i norra Sverige än i landet i dess helhet.

LRF har beträffande de utförda produktionskostnadskalkylerna som sädana inga erinringar att göra. Emellerlid vill LRF starkt ifrågasätta det principiellt riktiga i atl som nu sker jämföra etl företag med 15 kor i mellersta Sverige med ett företag med samma antal kor i norra Sverige. Medelkoantalet i besättningar i norrlandslänen är i allmänhet mindre än längre söderut i landet. Enligt LRF borde som underlag för ett regionalpo­litiskt motiverat slöd Jämförelse göras för i olika bygder typiska familje­jordbruk, så att Jämförelserna med utgångspunkt i de mellansvenska före­tagen med 15 kor kommer att avse företag med ett mindre koantal ju längre norrut man kommer.

LRF förordar atl mjölkprislilläggen yllerligare förstärks i enlighet med vad som föreslagils i reservationen och inom den ekonomiska ram som där angetts. Enligt LRF kan det inte för något pristilläggsområde accepleras att uppräkningen blir procentuellt mindre än vad som betingas av PM-index" uppgång.

LRF föreslår ocksä en del ytterligare ändringar i områdesindelningen för mjölk i flertalet län utöver vad jordbruksnämnden föreslagit. Vidare före­slår LRF att mjölkpristillägget bör ulgå per kg mjölk i slället för per kg mjölkfetl.

Beiräffande kötl och fläsk saml smågrisproduktion foruisätler LRF all uppräkning av pristilläggen lägsl sker med utgång från den allmänna kost­nadsutvecklingen. Vad gäller pristilläggen för kött och fläsk anser LRF att såväl uppfödning som slakt mäste ske inom stödområdet för att pristilläg­gen skall ulgå. 1 fråga om getskötseln föreslår LRF att stödbeloppen fördubblas.

Beträffande de personliga pristilläggen för mjölk anser LRF att. om dessa pristillägg avvecklas, viss engångsersättning bör lämnas till berörda mjölkproducenter. LRF påpekar även att en avveckling av de personliga pristillläggen även påverkar utjämningsbidraget för mjölk.

Vad avser äggproduktionen förordar LRF att. förulom det stöd till fjäderfäslakteriet i Örnsköldsvik som föreslagits, även etl packeribidrag får

Prop. 1979/80:162                                                                    119

utg

å

. LRF anser att fr

å

gan om etl sl

ö

d till 

ä

ggproduklionen inte f

å

r sam­mankopplas med den aktuella marknadssituationen i landel f

ö

r 

ä

gg. Enligi LRF kan riksdagens beslul inte tolkas p

ä

 annat s

ä

tt

ä

n alt sl

ö

d till 

ä

ggpro­duklionen skall inf

ö

ras, om della 

ä

r tekniskt m

ö

jligt. LRF anser atl Jord­bruksn

ä

mndens framst

ä

llning inte kan tydas p

å

 annat s

ä

tl

ä

n atl det inte bereder tekniska sv

å

righeter atl inf

ö

ra elt packeribidrag f

ö

r 

ä

gg.

F

ö

r st

ö

d till potatisodlingen f

ö

resl

ä

r LRF alt h

ö

gre arealbelopp till

ä

mpas i enlighet med LRF:s tidigare f

ö

rslag lill Jordbruksn

ä

mnden. H

ä

rvid b

ö

r emellertid beaktas att inte i n

ä

got fall arealavgift ultas i st

ö

domr

ä

del. Merkostnaderna f

ö

r denna 

ö

kning av prisst

ö

del kvittas mot all si

ö

det avlrappas redan fr

å

n 10 ha och att reduceringen f

ö

r sl

ö

rre odling sker med 60%.

LRF f

ö

resl

å

r en 

ö

kning av st

ö

dbeloppet ui

ö

ver vad jordbruksn

ä

mnden f

ö

rordat med 10 milj. kr. H

ö

jda kosinader f

ö

r st

ö

del till 

ä

ggproduklionen och potatisodlingen ber

ä

knas uppg

å

till sammanlagt 1-2 milj. kr. Reste­rande belopp b

ö

r i f

ö

rsta hand f

ö

rdelas p

å

mj

ö

lk, sm

å

gris-, k

ö

tt- och H

ä

skproduktionen. H

ä

rigenom borde enligt LRF m

ö

jligg

ö

ras att n

ä

mnda produkter inom samtliga omr

å

den erh

å

ller en uppr

ä

kning motsvarande l

ä

gsl PM-index" uppg

å

ng.

LRF understryker att en t

ä

tare 

ö

versyn av prisst

ö

det 

ä

r ulomordenlligl viktig och f

ö

resl

å

r att prisst

ö

det i forts

ä

ttningen uppr

ä

knas

å

tminstone en g

å

ng om 

å

ret. De enligt Jordbruksn

ä

mnden ber

ä

knade kostnaderna f

ö

r en 

ä

rlig 

ö

versyn, 55-60 milj. kr., utg

ö

r enligt LRF etl m

å

tt p

å

 storleken av den inkomsteftersl

ä

pningJordbruket i norra Sverige kan v

ä

ntas bli drabbat av, om 

ö

versynen av prisst

ö

det inte sker 

å

lminstone en g

å

ng om 

å

ret.

Svenska samernas riksf

ö

rbund finner det inte m

ö

jligt atl hell mekaniskt lill

ä

mpa PM-index inom Jordbruket till grund f

ö

r en h

ö

jning av prisst

ö

det inom renn

ä

ringen. N

ä

rdet g

ä

lleraii finna m

ä

tbara faktorer och J

ä

mf

ö

relse­grunder f

ö

r en uppr

ä

kning av prisst

ö

det ser SSR det rimligt all g

ö

ra vissa allm

ä

nna J

ä

mf

ö

relser med den 

ö

kning av sl

ö

d i annan form som lillf

ö

rts jordbruket i norra Sverige. SSR erinrar om det kostnadstill

ä

gg som sedan 

å

r 1975 utg

å

r f

ö

r produktionen av bl.a. n

ö

tk

ö

tt i norra Sverige. Med h

ä

nsyn till den av riksdagen betr

ä

ffande prisst

ö

det till renn

ä

ringen angivna medelslaktvikten skulle ett motsvarande st

ö

d till renk

ö

ttet enligt SSR inneb

ä

ra en uppr

ä

kning med ca 25 kr./ren. Eftersom del samtidigt 

ä

r n

ö

dv

ä

ndigt att utg

å

 fr

å

n att n

å

gon speciell 

ä

ndring av sl

ö

dformer riktade lill renn

ä

ringen inte kommer att genomf

ö

ras under perioden finner SSR del sk

ä

ligl att prisst

ö

det uppr

ä

knas ui

ö

ver Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag med l

ä

gsl 25 kr. till totalt 155 kr./ren.

Sveriges getavelsf

ö

rbund framh

å

ller att getmj

ö

lksproduklionen erh

å

ller knappl 25 % av vad komj

ö

lksproduktionen erh

å

ller i sl

ö

d och kr

ä

ver att sl

ö

del r

ä

knas upp s

å

 att det blir J

ä

mf

ö

rbart med vad ko

ä

garna erh

å

ller.

Sveriges slakterif

ö

rbund hemst

ä

ller atl halva den h

ö

jning av norrlandssl

ö

-del f

ö

r n

ö

tkreatur och f

å

r som f

ö

resl

ä

s ske den I Juli 1980 f

å

r utbetalas fr. o. m. den 2 Juni och resterande del fr. o. m. den 4 augusli 1980 i syfte alt utj

ä

mna tillf

ö

rseln till slakterierna.

Prop. 1979/80:162

120

Inneh

å

ll

Proposition     ........................................................................... 1

Propositionens huvudsakliga inneh

å

ll   ........................................ 1

F

ö

rslag till lag om 

ä

ndring i lagen (1967:340) om prisreglering p

å

Jordbrukets omr

å

de .................................................................. 2

1

Inledning    ........................................................................... 3

2

Prisreglerande 

å

tg

ä

rder p

ä

 Jordbrukets omr

å

de den Ijuli 1979-den

30 Juni 1980 ....................................................................       5

2.1

Justering av inf

ö

rselavgifter, m. m. den I Juli 1979   ......       5

2.2

Justering av inf

ö

rselavgifter, m. m. den I Januari 1980   ...... 7

2.3

Sammanfattning av mitipriser, subventioner,  m.m. fr.o.m. den 1 Januari 1980                      8

3  F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden    ........................................... 10

3.1

Prisregleringen p

å

 Jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker                         10

3.2

Sockerregleringen   ....................................................     17

3.3

Prisst

ö

det till Jordbrukel i norra Sverige   .......................... 19

3.4

Kreditgarantier till tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringens rationalisering m. m.  .. 22

4

Hemställan   .................................................... 

.. 

25

5

Anslagsfr

å

gor f

ö

r budget

å

ret 1980/81  ...............................     26

6

Beslut    ............................................................................... 29

Bilaga  I  Transumt ur statens Jordbruksn

ä

mnds skrivelse ang

å

ende

kompensation till Jordbruket och viss livsmedelsindustri

fr. o. m. den I Januari 1980 till f

ö

ljd av kostnadsutveckling­

en, m.m.................................................................      30

Bilaga 2 Statens Jordbruksn

ä

mnds skrivelse ang

å

ende prisreglerande

å

tg

ä

rder p

å

 Jordbrukets omr

å

de efler den 30Juni 1980, m. m.

.............................................................................      41

Bilaga 3 Statens Jordbruksn

ä

mnds rapport ang

å

ende livsmedelssub­

ventionernas effekter    ..........................................      69

Bilaga 4 St

å

lens Jordbruksn

ä

mnds f

ö

rslag ang

å

ende  prisst

ö

del till

Jordbruket i norra Sverige fr. o. m. den I juli 1980  ...      90

Bilaga 5 Sammanst

ä

llning av remissytlrandena 

ö

ver statens jord­

bruksn

ä

mnds f

ö

rslag ang

å

ende prisst

ö

det till Jordbruket i

norra Sverige fr. o. m. den I juli 1980  ....................     115

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1980