Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:143

Regeringens proposition 1983/84:143

om godkännande av konventionen den 18 maj 1977 om förbud mot militär eller varje annan fientlig användning av miljöförändringstek-nik;

beslutad den 15 mars 1984.

Regeringen föreslår riksdagen atl anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

LENNART[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås all riksdagen godkänner en konvention om förbud mot fientlig användning av miljöförändringsteknik. Konventionens syfte är att ålägga de fördragsslutandc statema atl avstå från sådan militär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknik som har vid­sträckta, långvariga eller allvariiga verkningar. Miljöförändringsteknik avser varie teknik syftande till att genom avsiktlig manipulering av natur­liga processer förändra jordens dynamik, sammansättning eller stmktur, inklusive dess biota, litosfär, hydrosfär och atmosfär eUer yttre rymden. Användandet av miljöförändringsteknik i fientligt syfte skulle kunna med­föra aUvarliga och oförutsägbara effekter för den mänskliga miljön. Kon­ventionen är ett betydelsefuUt internationellt instrument för all förhindra potentiellt förödande stridsmetoder i framtiden. Det synes vara ett svenskt intresse att som part i konventionen kunna delta i granskningskonferenser rörande konventionen, dess tillämpning och efterlevnad.

1    Riksdagen 1983184. I saml. Nr 143

Prop. 1983/84:143

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringens sammanträde 1984-03-15

Närvarande: statsråden 1.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bod­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom.

Föredragande: statsrådet Bodslröm

Proposition om godkännande av konventionen den 18 maj 1977 om förbud mot militär eller varje annan fientlig användning av miljöförändringsteknik

1    Inledning

Metoder för atl aktivt förändra miljön i militärt syfte har funnits länge, till exempel bränder och översvämningar. Möjligheterna att utnyttja miljö­förändringsteknik för militära ändamål har emellertid hittills varit begrän­sade. Mer avancerade möjligheter atl utnyttja miljön militärt växer dock fram i takt med att de vetenskapliga kunskaperna ökar inom en rad områ­den.

I de flesta fall bygger miljöförändringsteknik på del faktum all naturen i vissa områden och under vissa omständigheter har lagrat eller kan lagra stora mängder energi. Teknik utvecklas för all under kontrollerade former lösgöra, dirigera och utnyttja denna energi. 1 synnerhet väderleks- och klimatförhåUanden har varit föremål för den civila forskningens intresse, men även andra naturfenomen som jordbävningar, vulkanutbrott samt atmosfärens egenskaper har sedan länge studerats.

Tidigare har intresset för dessa naluriiga processer och fenomen syftat till atl förbättra människors livsbetingelser och alt undvika eller lindra katastrofer. Under de senaste decennierna har emellertid även omfattande mihtär forskning och utveckling inom dessa områden förekommit, då många av de naturfenomen det rör sig om skulle kunna utnyttjas med potenlieUl förödande effekter för militära eller andra fientliga ändamål.

Några av de områden som ger särskilda möjligheter till militärt eller annat fientligt utnyttjande av miljöförändringsteknik avser manipulering av väderieks- och klimatförhåUanden. Försök har gjorts all på konstgjord väg framkalla regn i syfte atl stänga av kommunikalionsleder och förorsaka översvämningar. Andra former av tänkbar miljömanipulering är framkal­lande av snö, hagel, stormar, orkaner och tyfoner.

Prop. 1983/84:143

3

Mera omfattande och långsikliga klimatförändringar kan uppstå till följd av temperaturförändringar som åstadkoms exempelvis genom förändringar av jordytans förmåga att absorbera och reflektera värme. En annan möjlig åtgärd för att åstadkomma temperaturförändringar är att ändra havsström­marnas riktningar. Kortsiktiga förändringar av temperaturen kan framkal­las genom förhindrande av naturiig vattenavdunstning. Åven om det idag troligtvis inte är möjligt att i praktiken genomföra sådana ingrepp i en mer omfattande skala är del teoretiskt genomförbara operationer. Dessa tekni­ker skulle således teoretiskt kunna användas för att främja strategiska syften exempelvis genom att förstöra motsidans jordbruksförhållanden.

Miljöförändringsteknik som avser att lösgöra sådana latenta naturkrafter som jordbävningar och vulkaner skulle också kunna tänkas bli utnyttjade för militära eller andra fientliga ändamål.

Även atmosfäriska förhållanden kan kanske genom aktiv manipulering modifieras för alt tjäna militära eller andra fientliga syften. Bland sådana metoder kan nämnas teknik som syftar till all skada ozonlagrel för att därigenom utsätta en fiende för höga doser av uhraviolett strålning.

Mera näraliggande miljöförändringsmetoder för militär eller annan fient­lig användning skulle vara tillgripandel av avlövnings- och avbarrningsiek-niker. Användningen av växtgifter under Vietnamkriget fick en sådan omfattning att den kunde betecknas som miljöförändring för militär eller annan fientlig användning. I sammanhanget bör dock konstateras atl an­vändningen av växtgifter eventueUt kan komma att förbjudas i en framtida konvention om kemiska vapen. Förhandlingar om en sådan konvention har inletts inom ramen för FN:s nedmstningskonferens. Sprängning av dam­mar för alt få till stånd översvämningar eller sprängning för alt ändra flodriklningar skulle under vissa förutsättningar falla under konventions-förbudet. Förstöring av dammar faller delvis - under fömtsättning av omfattande skadeeffekter på civilbefolkning också under förbudet i tilläggsprotokoll I till Genévekonvenlionerna den 12 augusti 1949 rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter, artikel 56.

Initiativet till en konvention om förbud mol militär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknik logs i augusti 1974 av Sovjetunionen som då begärde alt frågan skulle tas upp på FN:s generalförsamlings dagordning.

Generalförsamlingen antog den 9 december samma år en resolution (3264/XXIX) i vilken det förklarades önskvärt att genom en internationell konvention uppnå förbud mol miljö- och khmatpåverkan för mUitära eller andra fientliga ändamål. Nedmslingskommittén i Geneve (CCD) uppmana­des i resolutionen att söka nå överenskommelse om en text tUl en sådan konvention.

Inom ramen för bilaterala nedmstningsförhandlingar mellan Förenta staterna och Sovjetunionen år 1975 uppnåddes enighet om ett gemensaml utkast till konventionstext. Den 21 augusti 1975 överlämnade dessa båda

Prop. 1983/84:143

4

stater två identiska konventionsulkast till nedrustningskommittén, där de blev föremål för förhandlingar under sommarsessionen 1976.

Frågorna om konventionens omfattning samt om klagomålslörtärandel vid brott mot densamma utgjorde de största problemen vid behandlingen i nedrustningskommittén. 1 likhet med det ursprungliga amerikansk-sovje­tiska förslaget förbjöds i det omarbetade konventionsulkast som blev resultatel av förhandlingarna i nedmslningskommillén i artikel I endasl framkallande av miljöförändringar som har 'vidsträckta, långvariga eller allvarliga' verkningar. Argentina och Mexico var av uppfattningen att förbudet skulle göras allomfattande och kunde inte acceptera utformning­en av artikel 1.

Enligt det ursprungliga förslaget till artikel V skulle klagomål om brott mot konventionen framföras till FN:s säkerhetsråd. Sverige var framförallt kritiskt mol den utformningen. Från svensk sida framhölls atl delta var otillfredsställande med tanke på säkerhetsrådets sammansättning och de permanenta medlemmarnas vetorätt. Med stöd av Nederländerna upp­nådde Sverige en kompromiss belräffande utformningen av artikel V. Denna innebar att en avtalspart förutom atl vända sig direkt till säkerhets­rådet kan la upp sitt ärende i en rådgivande kommitté beslående av experter från samtliga anslutna stater. 1 det omarbetade konventionsutkas­tet gavs rådgivande kommittén uppgiften alt samla in fakta för bedömning­en av frågan om konveniionsbroit. Det ankom dock slutligen på säkerhets­rådet att ta ställning till om konveniionsbroit kunde anses föreligga.

Trots alt enighet inte kunde uppnås i nedrustningskommittén överläm­nades del omarbetade konventionsutkastet till del trettioförsta mötet med FN:s generalförsamling. Denna antog den 10 december 1976 en resolution (31/72) varigenom konventionen överlämnades till alla slaler för övervä­gande, undertecknande och ratifikation. Konventionen öppnades för un­dertecknande och ratifikation den 18 maj 1977, varvid den undertecknades av 33 stater, däribland de nordiska länderna med undantag av Sverige.

Sverige har hittills avstått från att ansluta sig till konventionen för all härigenom markera sina invändningar mol dess utformning, framförallt vad beträffar klagomålsförfarandet.

Konventionen trädde i kraft den 5 oktober 1978 och har för närvarande 42 parter.

Konventionen i engelsk originalversion och översättning till svenska bör bifogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

2    Konventionens innehåll

Konventionen består av en inledning, tio artiklar samt en bilaga.

I konventionens inledning fastslås bl. a. att de till konventionen anslutna staterna strävar efler att stärka freden, all bidra till en allmän och fullstän-

Prop. 1983/84:143

5

dig nedrustning under internationell kontroll saml att skona mänskligheten från hotet om användning av nya krigföringsmetoder. Det påpekas att ny teknik och ökade vetenskapliga kunskaper har skapat möjligheter all mani­pulera miljön med för mänskligheten potenliellt förödande effekter om denna vetenskap blir föremål för militär eller annan fientlig användning. Parterna uttrycker en önskan om förbud mol militär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknik för atl därigenom eliminera detta hot mol mänskligheten saml stärka förtroendet mellan stater i enlighet med Förenta nationernas grundläggande principer.

Enligt Artikel I förbinder sig parterna att avstå från sådan militär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknik, som har vidsträckta, långvariga eller allvarliga verkningar som medel för att åstadkomma för­störelse eller skada för en annan avtalsslutande stat.

Vidare innehåller artikeln ett åtagande för parterna att inle bistå eller uppmuntra andra slaler eller internationella organisationer all bedriva verksamhet, som strider mol denna artikel.

Artikel 

II 

preciserar närmare vad som i fördraget menas med miljöför­ändringsteknik såsom uttrycket används i artikel 1. Härmed avses varje teknik syftande till alt genom avsiktlig manipulering av naturliga processer förändra jordens dynamik, sammansättning eller struktur, inklusive dess biota. litosfär, hydrosfär och atmosfär eller yttre rymden.

Artikel III fastslår att konveniionens bestämmelser inte skall förhindra sådan användning av miljöförändringsteknik, som avser fredliga ändamål. Parterna skall underiätta informationsutbytet rörande användningen av miljöförändringsteknik för fredliga ändamål. De skall vidare bidra till inter­nationellt ekonomiskt och vetenskapligt samarbete i fråga om bevarande och förbättrande av miljön med beaktande av behoven i världens utveck­lingsländer.

Artikel

IV 

ålägger parterna att vidla nödvändiga åtgärder för atl motver­ka sådan verksamhet, som sirider mot konventionens bestämmelser.

Artikd V innehåller bestämmelser om samarbels- och konsullationsför-plikldser saml proceduren vid klagomål mol konventionen. Utöver inter­nationella förfaranden för samråd och samarbete inom FN:s ram ges möjlighet att anlita en rådgivande expertkommitté som kan sammankallas för alt lösa problem, som uppslår i samband med tillämpningen av konven­tionens bestämmelser och målsättning.

Klagomål om brott mol konventionen skall riktas till Förenta nationer­nas säkerhetsråd. Parterna förbinder sig alt samarbeta vid verkställandet av eventuella utredningar som säkerhetsrådet beslutar genomföra efter framförda klagomål samt att lämna bistånd och stöd enligt FN-sladgan på begäran av en part som säkerhetsrådet finner ha lidit eller kan tillfogas skada på gmnd av ett konveniionsbroit.

Artikel

VI 

tillerkänner parterna rätten att föreslå ändringar i konven­tionen och beskriver fömtsättningarna för ett ändringsförslags ikraftträ­dande.

Prop. 1983/84:143

6

Artikel VII fastslår att konventionen skall äga obegränsad giltighet.

Artikel VIII föreskriver att parterna, fem år efter konventionens ikraft­trädande, skall sammankallas till en konferens i Geneve för alt granska konventionens tillämpning. Därefter kan en konferens sammankallas vart femte år genom majoritetsbeslut av konventionens parter.

Artikel

IX 

innehåller bestämmelser beträffande konventionens under­tecknande, ratifikation, ikraftträdande samt depositionsförfarande. Kon­ventionen träder i kraft, när tjugo regeringar inlämnat sina ratifikationsin­strument till generalsekreteraren.

I en bilaga till konventionen fastläggs uppgifterna för och sammansätt­ningen av den rådgivande expertkommittén, vilken skall behandla frågor i enlighet med konveniionens ariikd V.

Vid behandlingen i nedmslningskommillén utarbetades en tolkning av konveniionens artiklar 1, 

II, 

III och VIII, som överlämnades till FN:s generalförsamling tillsammans med konventionsutkastet. Denna tolkning, som bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2, år dock inte formellt bindande för parterna.

3    Föredraganden

Den ökade medvetenheten om miljöns sårbarhet, som insikten om kon­sekvenserna av ett kärnvapenkrig gett upphov till, har medfört en strävan att förhindra en medveten martipulering av miljön i militära syften. Kon­ventionen om förbud mot militär eller annan fientlig användning av miljö­förändringsteknik är ett betydelsefullt internationelll instmment för alt förhindra potentiellt förödande stridsmetoder i framliden. De till konven­tionen anslutna staterna förbinder sig att skona mänskligheten från hotet om militär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknik.

Konventionen förbjuder miljöförändringsmetoder, som i stor skala främst skulle kunna bli aktuella på mycket lång sikt. Därför är det av särskilt intresse atl konventionen är avsedd att gälla för all framtid.

Konventionen lider av vissa brister. Sverige har vid ell flertal tillfällen pekat på dessa.

Konventionens artikel I är formulerad så att den enligt min mening kan ge upphov till tolkningsproblem. Endasl militär eller annan fientlig använd­ning av miljöförändringsteknik, som har vidsträckta, långvariga eller all­variiga verkningar är förbjuden. Miljöförändring i mindre skala förbjuds däremot inte. Förbudet gäller vidare endasl fientlig, men inte oavsiktlig, användning av sådan teknik. Ett avsiktskriterium har således införts, vil­ket torde försvåra granskningen av konventionens efterievnad.

Jag anser vidare alt de föreskrifter som skall säkerställa förbudets efter­levnad kan kritiseras. 1 konventionens artikel V föreskrivs, alt klagomål om brott mot konventionen skall anföras hos FN:s säkerhetsråd. Detta är

Prop. 1983/84:143

7

otillfredsställande, då del i praktiken kan komma all innebära atl de permanenta medlemmarnas vetorätl inverkar på möjligheten all kontrolle­ra konveniionens efterlevnad. Det innebär vidare atl länder som ännu inle anslutit sig till konventionen (dvs., fn. Frankrike och Kina) har vetorätt när det gäller dess tillämpning.

Föreskrifterna i artikel V om den rådgivande expertkommitténs upp­gifter innebär emellertid alt konventionens klagomålsprocedur enligt min mening har fått en n.ågot mer tillfredsställande utformning än vad som är fallet i andra liknande konventioner till vilka Sverige anslutit sig. exempel­vis 1972 ärs konvention om förbud mot utveckling, framställning och lag­ring av bakteriologiska (biologiska) vapen och loxinvapen samt om deras förstöring. Enligt konventionen om förbud mot användning av miljöför­ändringsteknik skall nämligen den enligt konventionen etablerade rådgi­vande expertkommittén inlämna en rapport till FN:s generalsekreterare, i vilken även en uttömmande redovisning av alla de synpunkter och upp­gifter som framförts till kommittén under arbetets gång skall ingå. Rappor­ten skall distribueras till samtliga konventionsparter utan begränsningar i förfoganderätten över denna. Kommitténs rapport får därmed anses ha högt politiskt värde.

Trots de betänkligheter som tidigare anförts rörande vissa delar av konventionen finns det starka skäl som idag talar för en svensk anslutning till konventionen. Bland annat torde det vara ett svenskt intresse all som part i konventionen kunna delta i granskningskonferenser och i dessa sammanhang ha en möjlighet att påverka arbetet på mstningsbegränsning-ar.

Utvecklingen av miljöförändringsteknik befinner sig fortfarande i ett begynnelsestadium. Nya betydelsefulla rön inom detta område kommer med all sannolikhet atl göras samtidigt som redan befintliga metoder för att förändra miljön kan komma att förfinas. Utsikten av att denna typ äv teknik kan bli föremål för militär eller annan fientlig användning ter sig särskilt oroväckande eftersom miljökrigföring riskerar alt medföra oförut­sägbara allvariiga konsekvenser för den mänskliga miljön.

Effekterna av sådan krigföring kommer inte att kunna begränsas till militära mål utan kommer i stor utsträckning även att drabba civila och civil egendom. Sådana effekter kan självfallet också drabba närbelägna icke-krigförande stater. Denna typ av krigföring skulle också kunna få katastrofala följder för biologiskt liv och ekologiska system i berörda områden. Mot denna bakgmnd vill jag understryka vikten av internationel­la åtaganden i form av en konvention mot användning av miljökrigförings-teknik.

En av huvudpunkterna i Sveriges utrikespolitik är att verka för mst-ningsbegränsningar och för en allmän och fullständig nedmstning. Sverige spelar en inte oväsentlig roll i det internationella nedmstningsarbetet och har härvid bl.a. aktivt medverkat i tillkomsten av konventionen. Redan

Prop. 1983/84:143

8

1976 röstade Sverige för den FN-resolution genom vilken generalförsam­lingen uttryckte sin förhoppning om bredast möjliga anslutning.

Vid en första granskningskonferens senare i år skall en översyn göras av hur konventionen har fungerat. Fömtsättningen för deltagande i översyns­konferensen är anslutning till konventionen. Genom att nu ansluta sig till konventionen får Sverige en möjlighet atl delta i granskningen av dess efterlevnad samt att aktivt verka för en förstärkning av konventionen.

Genom den utformning som konventionens artikel I fåll innebär anslut­ning till konventionen inte alt svensk krigsplanläggning behöver modifieras eller att Sverige genom en anslutning avsäger sig något vapen eller på annal sätt försvagar rikels försvar. Konventionen ulgör inte något hinder för forskning och utveckling av sådan miljöförändringsteknik, som avser fredliga ändamål. Ett godtagande av förbudet mot miljökrigföring föranle­der inte någon förändring av svensk lagstiftning. Konventionen får dock anses vara av sådan vikt atl riksdagen bör godkänna den.

4   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att godkänna konventionen den 18 maj 1977 om förbud mot militär eller varje annan fientiig användning av miljöförändringstek­nik.

5    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1983/84:143

Bilaga 1

Convention on the Prohibition of Military or Any Other Hostile Use of Environmen-tal Modification Techniques

The States Parties to this Convention,

Guided by the interest of consolidating peace, and wishing to conlribule to the cause of halling the arms race, and of bringing about general and complete disarmament un­der strid and effective international control, and of saving mankind from the danger of using new means of warfare,

Determined to continue negotiations with a viéw lo achieving effective progress towards further measures in the field of disarmament,

Recognizing thal scientific and technical advances may open new possibilities with re­spect to modification ofthe environment,

Recalling the Declaration of the United Nations Conference on the Human Environ­ment, adopied at Siockholm on 16 June 1972,

Realizing thal the use of environmental modification techniques for peaceful pur­poses could improve the interrdationship of man and nature and conlribule to the preser­vation and improvement of the environment for the benefil of present and future genera­tions,

Recognizing, however, thal military or any other hostile use of such techniques could have effects extremely harmful to human welfare,

Desiring lo prohibil effectivdy military or any olher hostile use of environmental modi­fication techniques in order to eliminate the dangers to mankind from such use, and af-firming their willingness to work towards the achievement of this objeclive.

Desiring also lo conlribule to the slrength-ening of trust among nations and lo the fur­ther improvement of the international situa­tion in accordance with the purpose and prin­ciples ofthe Charter ofthe United Nalions,

Have agreed as follows :

Konvention om förbud mot militär eller varje annan fientlig användning av miljö­förändringsteknik

De stater som är parter idenna konvention, som vägleds av silt intresse för fredens stärkande och som önskar bidra till atl hejda kappmslningen, till alt genomföra en allmän och fullständig nedrustning under sträng och effektiv internationell kontroll och till atl räd­da mänskligheten från den fara som använd­ningen av nya stridsmetoder innebär

som föresatt sig atl fortsätta förhandling­arna i syfte atl uppnå verkliga framsteg med avseende på ytteriigare åtgärder på nedrust­ningens område,

som erkänner att vetenskapliga och tek­niska framsteg kan öppna nya möjligheter i fräga om miljöförändring,

som erinrar om den deklaration som av­gavs av Förenta nationernas konferens om den mänskliga miljön och som antogs i Stock­holm den 16 juni 1972,

som är medvetna om atl användning av miljöförändringsteknik för fredliga ändamål skulle kunna förbättra del inbördes förhållan­det mellan människan och naturen och bidra till bevarandet och förbättrandet av miljön till förmån för nuvarande och kommande gene­rationer,

som dock erkänner att militär eller annan fientiig användning av sådan teknik skulle kunna ha ytterst skadliga verkningar på mänsklighetens välbefinnande,

som önskar effektivt förbjuda militär eller annan fientlig användning av miljöföränd­ringsteknik i syfte att avlägsna i samband härmed uppkomna faror för mänskligheten och som bekräftar sin vilja alt verka för upp­nåendet av detta mål,

som även önskar bidra till att stärka för­troendet mellan folken och till atl ytteriigare förbättra det internalionella läget i enlighet med syftena och principerna i Förenta na­tionernas stadga, har

överenskommit om följande.

Prop. 1983/84:143

10

Artide I

1.

Each State Party lo this Convention un­dertakes not to engage in military or any oth­er hostile use of environmental modification techniques having widespread, long-lasling or severe effects as the means of destruction, damage or injury to any other Slale Party.

2.

Each State Party to this convention un­dertakes nol lo assist, encourage or induce any State, group of States or international organisation to engage in activities contrary to the provisions of paragraph 1 of this artide.

Artide 

II

As used in artide I, the term 'environmen­tal modification techniques' refers lo any lechnique for changing through the ddiber­ate manipulation of natural processes the dynamics, composition or slmcture of the earth, including its biota, lilhosphere, hy-drosphere and atmosphere or of ouler space.

Artide 111

1.

The provisions of this Convention shall not hinder the use of environmental modifica­tion techniques for peaceful purposes and shall be without prejudice lo the generally recognized principles and applicable rules of international law concerning such use.

2.

The States Parties lo this Convention undertake lo facilitale, and have the right to participale in, the fullest possible exchange of scientific and technological information on the use of environmental modification tech­niques for peaceful purposes. States Parlies in a position to do so shall conlribule, alone or together with other States or international organisations, to international economic and scientific co-operation in the preservation, improvement and peaceful ulilization of the environment, with due consideration for the needs of the developing areas of the world.

Arlicle 

IV

Each State Party to this Convention under­takes to take any measures it considers nec­essary in accordance wilh its constitutional processes lo prohibil and prevent any activ­ity in violation of the provisions of the Con­vention anywhere under its jurisdiction or control.

Artikd I

1.    Varje fördragsslutandc stat förbinder sig

att avstå från militär eller annan fientlig an­

vändning av miljöförändringsteknik som har

vidsträckta, långvariga eller allvariiga verk­

ningar såsom medel att åstadkomma förstö­

relse eller skada för annan avtalsslutande

stat.

2.    Varje fördragsslutandc stat förbinder sig

att inte bistå, uppmuntra eller förmå en stat.

en gmpp av stater eller en internationell or­

ganisation atl bedriva verksamhet i strid med

bestämmelserna i punkl 1 i denna artikd.

Artikel 

II

Uttrycket "miljöförändringsteknik', såsom del används i artikel I, avser varje teknik syftande till att genom avsiktlig manipulering av naturliga processer förändra jordens dyna­mik, sammansättning eller struktur, inklusive dess biota, litosfär. hydrosfär och atmosfär, eller yttre rymden.

Artikd III

1.     Bestämmelserna i denna konvention

skall inte utgöra hinder för användningen av

miljöförändringsteknik för fredliga ändamål

och inte påverka folkrättsliga, allmänt er­

kända principer och tillämpliga regler rö­

rande sådan användning.

2.    De fördragsslutande staterna förbinder

sig att underlätta och har rätt att delta i ett så

fullständigt utbyte som möjligl av vetenskap­

lig och teknologisk information för utnytt­

jande av miljöförändringsteknik för fredliga

ändamål. Fördragsslutande stater, som har

möjlighet därtill, skall enskilt eller tillsam­

mans med andra stater eller internationella

organisationer bidra till ett internationelll

ekonomiskt och vetenskapligt samarbete i

fråga om bevarande, förbättring och fredligt

utnyttjande av miljön med vederbörligt beak­

tande av behoven i väridens utvecklingsom­

råden.

Artikd 

IV

Varje fördragsslutande stat förbinder sig all i enlighel med sina konstitutionella förfa­randen vidta alla de åtgärder som den anser nödvändiga för att förbjuda och förhindra verksamhet som strider mot bestämmelserna i denna konvention inom alla områden som står under dess överhöghet eller under dess kontroll.

Prop. 1983/84:143

II

Artide V

I. 

The States Parties to this Convention underlake to consult one anolher and to co-operate in solving any problems which may arise in relation to the objectives of, or in the apprecialion ofthe Convention. Consullation on co-operation pursuant to this artide may also be undertaken through appropriate inter­national procedures wiihin the framework of the United Nalions and in accordance wilh its Charter. These inlernalional procedures may include the services of appropriate inter­national organizations, as well as of a Consul­tative Committee of Experts as provided for in paragraph 2 of this artide.

2.    For the purposes sel forth in paragraph 1

of this artide, the Deposilary shall, within

one month of the receipt of a request from

any State Party to this Convention, convene

a Consultative Committee of Experts. Any

State Party may appoint an expert lo the

Committee whose functions and rules of pro­

cedure are set out in the annex, which consti­

lutes an integral part of this Convention. The

Committee shall transmit to the Deposilary a

summary of its findings of fact. incorporating

all views and information presented to the

Committee during ils proceedings. The De­

posilary shall distribute the summary to all

States Parties.

3.     Any Stale Party lo this Convention

which has reason to believe that any other

State Party is acling in breach of obligations

deriving from the provisions of the Conven­

tion may lodge a complainl with the Security

Council of the United Nations. Such a com-

plaint should include all relevant information

as well as all possible evidence supporting its

validity.

4.

Each State Paity lo this Convention un­dertakes to co-operate in carrying oul any investigation which the Security Council may iniliate, in accordance wilh the provisions of the Charter of the Uniled Nations, on the basis of the complainl received by the Coun­cil. The Security Council shall inform the States Parties of the results of the investiga­tion.

5.

Each Slale Party to this Convention un­derlakes lo provide or support assistance, in accordance with the provisions of the Charter of the United Nations, to any stale

Artikd V

I. 

De fördragsslutande staterna förbinder sig att samråda med varandra och att samar­beta för att lösa alla problem som kan upp­komma med avseende på konventionens syf­te eller tillämpningen av dess bestämmelser. Samråd och samarbete som avses i denna artikel kan även komma till stånd genom lämpliga internationella förfaranden inom ra­men för Förenta nationerna och i enlighet med dess stadga. Dessa internationella för­faranden kan inbegripa tjänster som tillhan­dahålls av vederbörande internationella orga­nisationer eller av den rådgivande expert­kommitté som avses i punkl 2 i denna artikel.

2.

För de syften som anges i punkl 1 i denna artikel skall depositarien inom en månad efter mottagandet av en begäran frän en före­dragsslutande stat sammankalla en rådgi­vande expertkommitté. Varje fördragsslu­tande stat kan utse en expert i kommittén, vars uppgifter och arbetsordning fastställs i den bilaga som utgör en integrerande del av denna konvention. Kommittén skall tillställa depositarien en kortfattad redogörelse för sina iakttagelser, inbegripet alla de syn­punkter och uppgifter som framförts till kom­mittén under arbetets gång. Depositarien skall översända redogörelsen till alla avtals­slulande stater.

3.

Vaije fördragsslutande stal som har an­ledning alt förmoda alt en annan fördragsslu­tandc stat handlar i strid med sina förplik­lelser enligt konventionens bestämmelser, kan anföra klagomål hos Förenta nationernas säkerhetsråd. I ett sådant klagomål skall upp­tas all relevant information och allt bevisma­terial som står till buds och som stöder dess giltighet.

4.

Varje fördragsslutande stat förbinder sig att samarbeta vid genomförandet av vaije un­dersökning, som säkerhetsrådet kan inleda i enlighet med beslämmelserna i Förenta na­tionernas stadga på grundval av klagomål, som mottagits av rådet. Säkerhetsrådet skall underrätta de fördragsslutandc staterna om undersökningens resultat.

5.

Varje fördragsslutande stat förbinder sig att i enlighet med Förenta nationernas stadga lämna bistånd eller medverka till atl bistånd lämnas till fördragsslutande stat, som så be-

Prop. 1983/84:143

12

party which so requests, if the Security Council decides that such Party has been härmed or is likely to be härmed as a result of violation of the Convention.

Artide 

VI

1.

Any Slale Party to this Convention may propose amendments to the Convention. The text of any proposed amendment shall be submitled to the Deposilary, who shall promptly circulate it lo all States Parties.

2.

An amendment shall enter into force for all States Parties to this Convention which have accepted il, upon the deposit with the Deposilary of instruments of acceptance by a majority of Stales Parties. Thereafter it shall enter into force for any remaining Stale Party on the dale of deposit of ils instrument of acceptance.

Artide VII

This convention shall be of uniimited dura­tion.

Artide VIII

1.

Five years after the entry into force of this Convention, a conference of the States Parties lo the Conventiofi shall be convened by the Deposilary al Geneva, Switzerland. The conference shall review the operation of the Convention with a view to ensuring that its purposes and provisions are being real-ized, and shall in particular examine the ef-fecli veness ofthe provisions of paragraph I of artide I in eliminating the dangers of mililary or any other hostile use of environmental modification techniques.

2.

At intervals of not less than five years thereafter, a majority of the States Parties to this Convention may oblain, by submitting a proposal to this effect to the Deposilary, the convening of a conference wilh the same ob­jectives.

3.

If no conference has been convened pur­suant lo paragraph 2 of this artide wiihin len years following the condusion of a previous conference, the Deposilary shall solicil the views ofall States Parties to this Convention, concerning the convening of such a confer­ence. If one third or ten ofthe States Parlies, whichever number is less, respond affirma-tively, the Deposilary shall take immediale sleps to convene the conference.

gär, om säkerhetsrådet finner att staten tillfo­gats skada eller kan tillfogas skada till följd av brott mot konventionen.

Artikd 

VI

1.

Varje fördragsslutande stal kan föreslå ändringar i konventionen. Texten till varje föreslagen ändring skall tillställas deposita­rien, som omedelbart skall sända den till samtliga avtalsslulande stater.

2.

En ändring skall träda i kraft för samtliga fördragsslutande stater som har godkänt änd­ringen efter det att flertalet av de fördrags­slutande staterna har deponerat sina godkän­nandeinstrument hos depositarien. Därefter skall den för varje annan fördragsslutande stal träda i kraft den dag då denna stat depo­nerar sitt godkännandeinstmmenl.

Artikd VII

Denna konvention skall gälla utan tidsbe­gränsning.

Artikd VIII

1.

Fem år efter denna konventions ikraft­trädande skall depositarien sammankalla de fördragsslutande stalerna till en konferens i Geneve, Schweiz. Konferensen skall granska hur konventionen tillämpas, varvid syftet skall vara att förvissa sig om att dess ändamål och bestämmelser förverkligas och särskilt hur effektivt bestämmelserna i punkl 1 i arti­kel I avlägsnar farorna för militär eller annan fientlig användning av miljöförändringstek­nik.

2.

Därefter kan, åtminstone vart femte år, majoriteten av de fördragsslutandc staterna genom atl inlämna ett förslag härom till depo­sitarien få till stånd ett sammankallande av en konferens med samma ändamål.

3.

Om ingen konferens har sammankallats i enlighet med punkt 2 i denna artikel inom tio år efter avslutandel av en föregående konfe­rens, skaU depositarien inhämta yttranden från alla fördragsslutandc slaler rörande sam­mankallandet av en sådan konferens. Om en tredjedel eller tio av de avtalsslutande sta­terna, beroende på vilket anlal som är lägre, ger ett jakande svar, skall depositarien vidta omedelbara åtgärder för alt sammankalla konferensen.

Prop. 1983/84:143

13

Artide 

IX

1.

This Convention shall be open to all States for signature. Any Slale which does not sign the Convention before ils entry into force in accordance with paragraph 3 of this artide may accede to it al any lime.

2.

This Convention shah be subject to rati­fication by signatory Stales. Instmments of ratification or accession shall be deposited with the Secretary-General ofthe United Na­tions.

3.

This Convention shaU enter into force upon the deposil of instruments of ratifica­lion by twenty Governments in accordance with paragraph 2 of this artide.

4.

For those States whose instruments of ratification or accession are deposiled after the entry into force of this Convention, it shall enter into force on the date ofthe depos­it of their instruments of ratification or acces­sion.

5.

The Deposilary shall promptly inform all signatory and acceding States of the dale of each signature, the date of deposil of each instrument of ratification or accession and the date of the entry into force of this Con­vention and of any amendments thereto, as well as ofthe receipt of olher notices.

6.

This Convention shall be registered by the Deposilary in accordance wilh Artide 102 of the Charter of the Uniled Nalions.

A/-ric7e 

X

This Convention, of which the English, Arabic, Chinese, French, Russian and Span­ish texts are equally authentic, shall be de­posited with the Secretary-General of the United Nations, who shall send duly certified copies thereof to the Governments ofthe sig­natory and acceding States.

IN WITNESS WHEREOF, the under­signed, being duly authorised thereto by their respective Governments, have signed this Convention, opened for signature al Geneva on the eighteenth day of May, one thousand nine hundred and seveniy-seven.

Artikd 

IX

1.

Denna konvention skall stå öppen för undertecknande för aUa stater. Varje stal, som inte undertecknar konventionen före dess ikraftträdande enligt punkl 3 i denna artikel, kan när som helst ansluta sig till den.

2.

Denna konvention skaU ratificeras av signalärstaterna. Ratifikations- eller anslut­ningsinstrumenten skall deponeras hos För­enta nationernas generalsekreterare.

3.

Denna konvention träder i kraft när tjugo regeringar har deponerat sina ratifika-lionsinstmmenl i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

4.

För stater vilkas ratifikations- eller an­slutningsinstrument deponeras efter denna konventions ikraftträdande träder den i kraft dagen för deponerande av deras ratifikations-dier anslutningsinstrument.

5.

Depositarien skall omedelbart under­rätta alla slaler som undertecknat eller anslu­tit sig om dagen för deponering av varje ratifi­kations- eller anslutningsinstrument och da­gen då denna konvention och ändringar i denna träder i kraft samt om mottagandet av andra meddelanden.

6.

Denna konvention skall registreras av depositarien i enlighel med artikel 102 i För­enta nationernas stadga.

Ariikd 

X

Denna konvention, varav de arabiska, en­gelska, franska, kinesiska, ryska och spanska texterna är lika giltiga skall deponeras hos Förenta nationernas generalsekreterare, som skall sända vederböriigen bestyrkta kopior av den till regeringarna i de stater som under­tecknat eller anslutit sig till konventionen.

Till bekräftelse härav har undertecknade, vederböriigen bemyndigade av sina respek­tive regeringar, undertecknat denna konven­tion, som öppnades för undertecknande i Geneve den 18 maj 1977.

Prop. 1983/84:143 Annex to the Convention

Consultative Committee of Experts

1.    The Consultative Committee of Experts

shall underlake lo make appropriate findings

of fact and provide expert views relevant to

any problem raised pursuant to paragraph I of

artide V of this Convention by the Stale

Party requesting the convening of the Com­

mittee.

2.    The work ofthe Consultative Committee

of Experts shall be organised in such a way as

to permit il lo perform the functions sel forth

in paragraph 1 of Ihis annex. The Committee

shall decide procedural questions relalive lo

the organization of its work, where possibly

by consensus, but otherwise by a majority of

those present and voting. There shall be no

voting on matters of subslance.

3.

The Deposilary or his representative shall serve as the Chairman of the Commit­tee.

4.

Each expert may be assisted at meetings by one or more advisers.

5.

Each expert shall have the right, through the Chairman, lo requesi from States, and from international organizations, such infor­mation and assistance as the expert considers desirable for the accomplishment of the Com-mitiee"s work.

14

Bilaga till konventionen

Rådgivande expertkommittén

1.

Rådgivande expertkommittén skall åta sig alt på lämpligt sätt utreda de faktiska om­ständigheterna och tillhandahålla expertut­låtanden rörande problem som framlagts en­ligt punkt 1 i artikel V i denna konvention av den fördragsslutande stat som begärt sam­mankallandel av kommittén.

2.

Den rådgivande expertkommitténs verk­samhet skall ordnas så, au den kan fullgöra de uppgifter som fastställs i punkt I i denna bilaga. Kommiuén skall avgöra procedurfrå­gor rörande organisationen av sitt arbete, om möjligl med consensus men annars med ma­joriteten av de närvarande och röstande med­lemmarnas röster. Om sakfrågor skall om­röstning ej ske.

3.

Depositarien eller hans ombud skall vara ordförande i kommittén.

4.

Varje expert kan vid mötena bistås av en eller flera rådgivare.

5.    Varje expert skall äga rätt alt genom

ordföranden begära den information och den

hjälp av stater och internationella organisa­

tioner som experten anser vara önskvärd för

att kommittén skall kunna genomföra sitt ar­

bete.

Prop. 1983/84:143

15

BUaga2

Environmental Modification Convention

Understandings Regarding the Convention

Underslanding Relating to Artide I

ll is the underslanding of the Committee that, for the purposes of this Convention, the terms, 'widespread, 'long-lasling' and 'se­vere' shall be interpreted as follows :

a)   'widespread' : encompassing an area on

the scale of several hundred square kilo-

meires,

b)    'long-lasling' lasting for a period of

months, or approximatdy a season,

c)    "severe' : involving serious or significant

dismption or harm to human life, natural and

economic resources or other assets.

It is further underslood that the interpreta­tion sel forth above is intended exdusivdy for this Convention and is not intended lo prejudice the interpretation of the same or similar terms if used in connection with any other international agreemenl.

Uttalande i CCD om tolkningen av artik­larna I, II, III och VIII.

Konventionen om förbud mot militär eller var­je annan fientlig användning av miljöföränd­ringsteknik

Tolkning av artikel I

Enligt kommitténs uppfattning skall ter­merna 'vidsträckt', 'långvarig' och 'allvarlig' i denna konvention tolkas enligt följande :

a)

'vidsträckt" : omfattande ett område i storleksordningen flera hundra kvadratkilo­meter,

b)

'långvarig' : som varar under en period av några månader, eller uppskattningsvis en årstid,

c)

'allvarlig' : som medför allvarliga eller betydande rubbningar eller skada på männi­skoliv, naturtillgångar, ekonomiska och and­ra tillgångar.

Den är vidare av den uppfattningen att ovanstående tolkning uteslutande avser kon­ventionen och inte är avsedd att påverka tolkningen av samma eller liknande termer, om de används i samband med någon annan internationell överenskommelse.

Underslanding Relating to Artide 

II

It is the underslanding of the Committee that the following examples are illustrative of phenomena thal could be caused by the use of environmental modification techniques as defined in Artide 

II 

of the Convention : earthquakes, isunamis, an upset in the ecolo-gical balance of a region, changes in weather patterns (douds, predpitation, cydones of various types and tornadic storms), changes in climate patterns, changes in ocean cur-rents, changes in the state of the ozone layer and changes in the stale ofthe ionosphere.

Il is further underslood that all the pheno­mena listed above, when produced by mili­tary or any olher hostile use of environmental modification techniques, would result, or could reasonably be expected lo result, in widespread, long-lasling or severe destruc­tion, damage or injury. Thus, military or any other hostile use of environmental modifica­tion techniques as defined in Artide 11, so as

Tolkning av artikel 

II

Enligt kommitténs uppfattning skall föl­jande exempel belysa fenomen som kan upp­komma till följd av användningen av miljöför­ändringsteknik, såsom denna definieras i arti­kel 

II 

i konventionen : jordbävningar, isuna­mis, en omvälvning av den ekologiska balan­sen i ett område, förändringar i vädersystem (moln, nederbörd, cykloner av olika slag och tomados), förändringar i klimatsystem, för­ändringar av havsströmmar, förändringar i ozonlagret och förändringar i jonosfären.

Den är vidare av den uppfattningen att alla de fenomen som finns uppräknade ovan, när de framkallats av militär eller annan fientlig användning av miljöförändringsteknik, skulle leda till, eller rimligtvis skulle kunna tänkas leda till, vidsträckt, långvarig och allvarlig förstörelse eller skada. Militär eller annan fi­entlig användning av miljöförändringsteknik enligt artikel 11 i syfte att framkalla dessa

Prop. 1983/84:143

16

to cause those phenomena as a means of des­truction, damage or injury to another State Party, would be prohibited.

It is recognized, moreover, that the list of examples set out above is not exhaustive. Other phenomena which could result from the use of environmental modification techni­ques as defined in Artide 

II 

could also be appropriatdy induded. The absence of such phenomena from the list does not in any way imply that the undertaking contained in arti­de 1 would not be applicable to those pheno­mena, provided the criteria sel out in that artide were met.

Underslanding Relating to Artide III

It is the underslanding of the Committee that this Convention does not deal with the question whether or not a given use of envir­onmental modification techniques for peace­ful purposes is in accordance wilh generally recognized principles and applicable rules of international law.

Underslanding Relating to Artide VIII

It is the underslanding of the Committee thal a proposal lo amend the Convention may also be considered al any conference of Par­ties held pursuant to Artide VIII. It is further underslood thal any proposed amendment that is intended for such consideration should, if possible, be submitled to the Depo­silary no less than 90 days before the com-mencement ofthe conference.

fenomen för all åstadkomma förstörelse eller skada för en annan avtalsslutande stat, skulle således vara förbjuden.

Dessutom konstateras att ovanstående uppräkning av exempel inte är fullständig. Andra fenomen som skulle kunna bli följden av användningen av miljöförändringsteknik enligt artikel 11 borde även kunna inkluderas. Avsaknaden av dessa fenomen i förteckning­en betyder inte pä något sätt att åtgärder en­hgt artikel 1 inte skulle vara tillämpliga på dem, under förutsättning alt kriterierna i den ifrågavarande artikeln vore uppfyllda.

Tolkning av artikel III

Enligt kommitténs uppfattning handlar denna konvention inte om frågan humvida en viss användning av miljöförändringslekniker för fredliga ändamål är eller inle är i enlighet med allmänt erkända folkrättsliga principer och tillämpliga regler.

Tolkning av artikel VIII

Enligt kommitténs uppfattning kan ett för­slag till ändring av konventionen även las upp till behandling vid varje möte mellan parterna som hålls i enlighel med artikel VIII. Den är vidare av den uppfattningen att varje änd­ringsförslag som avses bli föremål för sådan behandling om möjligt bör underställas depo­sitarien minst 90 dagar före mötets början.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984