Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:18 Regeringens proposition 1979/80:18 

om medelstillskott till Studsvik Energiteknik AB, m.m.

beslutad den 13 september 1979.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

CARLTHAM

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om medelstillskott till Studsvik Ener­giteknik AB under budgetåren 1979/80 och 1980/81 med sammanlagl 80,2 milj. kr. Vidare föresläs eftergift av statliga lån till bolaget med drygt 11 milj, kr. Syftet med åtgärderna är att möjliggöra en ekonomisk rekonstruk­tion av företaget och ge det ökade möjligheter till egna utvecklingsinsatser pä nya områden. För budgetåret 1979/80 föresläs 41,6 miij. kr. anvisas.

I    Riksdagen 1979180. I saml. Nr 18

Prop. 1979/80:18

2

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1979-09-13

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel Ro­manus, Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet Tham

Proposition om medelstillskott till Studsvik Energiteknik AB, m. m.

1 Inledning

Studsvik Energiteknik AB, tidigare AB Atomenergi, är statens största samlade resurs för energitekniskt forsknings- och utvecklingsarbete. Bola­get har ca 900 anslällda i Studsvik och Nyköping. Inom svenska dotterbo­lag och delägda bolag, bl.a. Svensk Metanolutveckling AB, Studsvik In­strument AB och Kabi-Diagnostica AB, arbetar omkring 60 personer. En detaljerad redovisning av bolagets situation lämnades senast i prop. 1977/ 78: 110 om energiforskning m. m. (s. 96 och s. 163). Föredraganden beräk­nade då behovet av statsanslag till bolaget under treårsperioden 1978/79 1980/81 till sammanlagt 140 milj. kr. För budgetåren 1978/79 och 1979/80 har anvisats 46 resp. 47 milj. kr.

Studsvik Energiteknik AB anmälde i en skrivelse till regeringen den 24 november 1978 bolagets resultat för verksamhetsåret 1977/78 och framhöll att dess budget för 1978/79 pekade mot ett fortsatt otillfredsställande rörelseresultat. Den pågående omstruktureringen av verksamheten ställde enligt bolaget stora krav på invesleringar och kapitalbehovet under de kommande åren bedömdes av bolaget bli betydande. Bolaget aviserade sin avsikt att senare återkomma med beskrivning av alternativa utvecklingsvä­gar.

Jag framhöll vid min anmälan av frågan om anslag till Studsvik Energi­teknik AB i budgetpropositionen 1979 (prop. 1978/79: 100 bil. 17 s. 190) att de ramar som tidigare hade angivits för bolagets verksamhet alltjämt borde gälla. 1 flera frågor konstaterade jag atl underlag saknades för slutligt slällningstagande från statsmakternas sida. Detta gällde bl.a. en framställ­ning från bolaget om särskilda medel för utvecklingsarbeten i fråga om hanlering av radioaktivt avfall och av bolaget begärt statligt övertagande av dess förpliktelser i fråga om återställningsarbelen i Ranstad.

Prop. 1979/80:18

3

Näringsutskottet framhöll vid sin behandling av frågan om anslag till bolaget (NU 1978/79: 60 s. 73) att Studsvik är en viktig resurs i samhällets satsning på energiteknisk forskning och utveckling. Utskottet noterade att det i flera avsnill i prop. 1978/79: 115 om rikllinjer för energipoliliken påpekas att Studsviksbolaget har en viktig uppgifl i sirävandena att ut­veckla ny teknik när det gäller förnybara bränslen och metoder för hante­ring av kol. Utskottet förutsatte därför att regeringen skulle ta initiativ till åtgärder för att säkra att verksamheten vid Studsvik Energiteknik AB kan vidmakthållas på en hög teknisk nivå. Riksdagen beslöt att som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet hade anfört.

Inom Studsvik Energiteknik AB gjordes våren 1979 i nära samarbete med företrädare för regeringskansliet och särskilt anlitad ekonomisk ex­pertis en genomgång av bolagets ekonomiska situation. Arbelet resultera­de i en omfattande åtgärdsplan för vilken vissa kostnader för såväl ekono­misk rekonstruktion av bolaget som för ökade utvecklingsinsatser på nya lekniska områden inte kan rymmas inom de ramar som tidigare har angi­vits för statsanslaget till bolaget. Bolaget har därför i skrivelse den 26 juni 1979 hemställt om särskilda bidrag lill verksamheten samt om kapitaltill­skott för rekonstruktion av bolagets fmansiella ställning.

Bolagets skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Bolagel hemställer för budgetåren 1979/80 och 1980/81 sammanfaUnings­vis om

-

ett särskilt bidrag till verksamheten för att täcka underskott och extra ordinära kostnader med 27 milj. kr.

-

ett särskilt anslag för företagsutveckling med 55 milj. kr.

-      kapitaltillskou för aU täcka behov av likvida medel med 85 milj. kr.

Bolaget hemställer vidare att det skall garanteras full kompensation för

eventuella framtida kostnader för att infria dess åtaganden i fråga om avveckling av bolagets anläggningar i Ågesta och Ranstad samt Rl-reak-tom i Stockholm.

Statens kärnkraftinspektion har på regeringens uppdrag redovisat de krav på åtgärder som enligt inspektionen bör ställas enligl atomenergilagen i fråga om bearbetning, lagring och förvaring av radioaktivt avfall i Studs­vik.

2   Föredragandens överväganden

Studsvik Energiteknik AB har under de senaste åren successivt utvidgat sin verksamhet utanför det kärntekniska området samtidigt som kämener-giverksamheten delvis har fått bedrivas med osäkerhet om den långsiktiga inriktningen. Detta har inneburit stora påfrestningar för bolaget och dess ekonomiska ställning är nu mycket otillfredsställande.

Prop. 1979/80:18

4

Bolagels resultat för de senasle verksamhetsåren framgår av följande sammanställning (milj. kr.).

1977/78

1978/79

(prognos)

Intäkter

Statsanslag (disponerat)                                                               58.4

50,0

Övriga intäkter                                                                             142,3

127,8

200,7

177,8

Koslnader

Löner                                                                                        84,9

85,0

Malerial och lönebikostnader                                                 113,3

98,6

198,2

183,6

Rörelseresultat före avskrivningar                                              2,5

 5,8

2,6

- 3,5

0,4

-20,1

12,2

-17,2

Finansiellt netto Extraordinära poster Avskrivningar enligl plan

Resultat före twkslutsdispositioner och skatt                          -11,9

46,6

Studsvikskoncernens balansräkning vid föregående budgetårsskifte samt en mot bakgrund av den redovisade resultatprognosen för 1978/79 upprättad balansräkning visar i sammandrag följande huvudsakliga situa­tion (miij. kr.).

1978-06-30

1979-06-30

(prognos)

Tillg

å

ngar

Omsättningstillgångar                                                                   59,3

77,9

Anläggningstillgångar                                                                  151,4

126,9

d:o övervärde

18,1

210,7

222,9

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder                                                                   55,7

64,4

Långfristiga skulder                                                                  43,0

93,5

Obeskallade reserver                                                                72,0

24,3

Egel kapilal                                                                               40,0

40,5

210,7

222,9

Det står i detta läge helt klart att de planer för bolagets verksamhet som låg till grund för den av riksdagen år 1978 biträdda beräkningen av en treårig ram för statsanslag till Studsvik Energiteknik AB budgetåren 1978/ 79-1980/81 (prop. 1977/78: 110 s. 165, NU 1977/78:68, rskr 1977/78:341) inte har kunnat innehållas. Bolaget behöver nu tillföras medel i särskild ordning för att fortsatt kvalificerad verksamhet skall kunna säkerställas. Bolaget har redovisat en omfattande åtgärdsplan för tvåårsperioden 1979/ 80 och 1980/81 med i huvudsak följande innehåll:

Prop. 1979/80:18

5

-

kostnadsbesparingar och ralionaliseringsakliviteler för verksamhets­grenar som kommer atl bibehålla sin nuvarande inriklning och omfatt­ning,

-

marknadsmässig kostnads- och intäktsanpassning, främsl för vissa typer av ulbud av konsulttjänster,

-

anpassning av personella och fysiska resurser till det minskade behov som förutses främsl inom det kärntekniska området,

-

slruklurella ingrepp för att avskilja vissa typer av verksamhet.

-

förstärkta insatser på nya och utvecklingsbara befinlliga verksamhels­grenar.

Intäkterna beräknas kunna ökas lill de reala nivåer som uppnåddes 1976/ 77 och 1977/78. Utfallet av ålgärderna förväntas bli atl utvecklingen mot allt större underskott bryts men full effekl beräknas inte kunna näs under ivåårsperioden.

Jag ser del som nödvändigl att stålen nu lämnar bolaget stöd för att genomföra den redovisade älgärdsplanen och därvid ocksä ge bolaget möjligheter alt göra egna kompelens- och leknikuivecklande satsningar i fråga om främsl ny energiteknik.

Mot bakgrund av den genomgång av bolagets situation som har gjorts inom industridepartementet förordar jag att Studsvik Energiteknik AB

-       dels lillförs medel i särskild ordning för täckning av beräknal rörelseun­

derskott inkl. vissa kostnader,

-  dels ges resurser för egna utvecklingsinsatser, nya sulsningur.

Min beräkning av medelsbehovel härför redovisar jag i det följande.

Staten bör vidare efterge återstoden av vissa lill dåvarande AB Atom­energi lämnade län.

Rörelseunderskoll m.m.

För alt täcka kostnader för beräknat rörelseunderskoll, bl. a. lill följd av atl bolagets nuvarande organisation är för slor för den förutsedda verksam­helen, och för vissa ej förutsedda rörelsefrämmande kostnader bör bolagel tillföras följande belopp (milj. kr.).

1979/80

1980/81

Summa

37,6

17,6

55,2

Jag har därvid dels förutsatt all bolaget under tvåårsperioden skall kunna genomföra en planerad anpassning av de personella resurserna till den beräknade långsikliga efterfrågesituationen, dels beräknat vissa medel för engångsåtgärder och rörelserisker under budgetåret 1979/80, dels beak­tat behovet av särskilt utvecklingsarbete i fråga om hantering av radioak­tivt avfall. Jag förutser att bolagel under sommaren 1980 redovisar del då kända uifallel av innevarande budgetårs verksamhet och all en förnyad

Prop. 1979/80:18

6

prövning av vissa frågor kring bolagels åtgärdsprogram därefter kan bli aktuell.

Nyu sulsningur

TiU bolagets förfogande bör ställas sammanlagt 40 milj. kr. för att ge bolaget möjlighet att i enlighet med bolagets framställning under de när­maste åren bygga upp kompetens och möjliggöra egna utvecklingsinsatser inom främst den icke-kämtekniska energitekniken. Vissa av de resurser som har beräknats inom Huvudprogram Energiforskning (jfr prop. 1977/ 78:110 och prop. 1978/79: 115 bil. 1 s. 190) bör enligt min mening kunna få disponeras av Studsvik Energiteknik för detla ändamål. Det ankommer på regeringen att meddela erforderliga föreskrifter härvidlag. Jag återkommer senare i dag till regeringen med förslag i denna fråga.

Utvecklingsverksamhet inom de delar av det icke-kämtekniska ener­giområdet som berörs i bolagets skrivelse ingår som en viktig del av energipolitiken och flera myndigheter och organisationer har uppgifter inom olika delar av området. Jag ser det som angeläget att bolagets nya satsningar kan komplettera den verksamhet som pågår på annat håll.

Sammanfattningsvis beräknar jag för Nya salsningar följande belopp (milj. kr.).

1979/80

1980/81

Summa

Nya satsningar

19

21

40

Härav inom Huvudprogram

Energiforskning

15

15

Återstår att tillföra

över statsbudgeten

4

21

25

Studsvik Energiteknik AB bör sålunda under budgetåren 1979/80 och 1980/81 tillföras särskilda medel med totalt 95,2 milj. kr. Härav bör i form av medelstillskotl till bolaget anvisas 80,2 milj. kr.

Eftergift av lån

För alt underlätta för bolaget att göra engångsavskrivningar av vissa omoderna eller i övrigt icke-förräntningsbara anläggningar och viss utrust­ning förordar jag att staten efterger lån som tidigare har lämnals till dåva­rande AB Atomenergi. Lånen har lämnats för dels utbyggnaden av mate­riallaboratoriet, dels anskaffning av uran till R2-reaktorn (jfr prop. 1970: 1 bil. 15, SU 1970: 13, rskr 1970: 13, prop. 1971:1 bil. 15 s. 164, NU 1971: 13, rskr 1971: 120, prop. 1973: 170 bil. 11, NU 1973:71, rskr 1973:384, prop. 1978/79:25 bil. 13, FiU 1978/79: 15, rskr 1978/79:82) och uppgår f n. till sammanlagt 11075 000 kr. Avskrivningen bör göras per den 1 juli 1979.

Prop. 1979/80:18

7

Bolagets likvidilelssiiuulion

Studsviksbolagets likviditet förutses även med de kapitaltillskoll jag nu har tagit upp kunna bli ansträngd främsl mot slutet av den nu akluella ivåårsperioden. Jag anser emellertid atl behov av ylterligare likvida medel i så fall bör få tillgodoses genom sedvanlig upplåning och kommer all senare i dag föreslå regeringen all meddela erforderliga föreskrifier i frå­gan.

Förpliktelser ifråga om avveckling av vissa anläggningar

Studsvik Energiteknik AB kan som ägare till de numera avställda reak­torerna Rl och Ågesta i Stockholm och som tidigare ägare till Ranstadsan­läggningen komma att åläggas ansvar för framtida avvecklingskostnader, vilka i dag svårligen kan beräknas eller uppskattas. Bolaget har av staten begärt garanti för full kompensation för eventuella framtida kostnader härvidlag. Dessa frägor har nära samband med arbetet inom atomavfailsut-redningen (1 1978:07) och utredningen (I 1978:05) om översyn av lagstift­ningen på atomenergiområdet. I avvaklan på de förslag som kan komma att läggas fram av dessa utredningar är jag inte beredd att nu förorda någon särskild statlig garanti för Studsvik Energiteknik AB förde aktuella anlägg­ningarnas framtida avvecklingskostnader. Med hänsyn till de former för finansiering av bolagets arbete som tidigare har tillämpats anser jag det dock orimligt att kräva att bolaget nu skulle göra särskilda avsättningar för evenluellt uppkommande koslnader.

Driften uv R2-reuktorn

Frågan om den fortsatta verksamhelen vid R2-reaktorn i Siudsvik be­handlas f.n. av en särskild utredningsman (I 1978:08). Arbelel beräknas slulföras inom kort. Ställningstagande till de förslag som utredaren kan komma att lägga fram kan inte beräknas påverka den ekonomiska silua­tionen för Studsvik Energiteknik AB under den tid som omfattas av den nu aktuella åtgärdsplanen.

Bolagets verksamhet i storl

Mot bakgrund av de åtgärder jag nu har förordat och som komplement till de riktlinjer som tidigare har meddelats för bolagels verksamhet (prop. 1977/78:110 och 1978/79:115) är det enligt min uppfattning rimligt au framhålla, att ett bolag av Studsviks karaktär givetvis inte kan beräknas uppnå företagsekonomisk lönsamhet i gängse bemärkelse. De krav som slaten som ägare bör ställa på bolaget bör uttryckas dels i termer av bidrag till den tekniska utvecklingen inom energiområdet (kompetens, resultat av forsknings- och utvecklingsarbete, efterfrågan på företagets tjänster etc.)

Prop. 1979/80:18

8

dels i form av att planer och budget följs. Dessa frågor bör enligt min uppfattning kunna tas upp till närmare behandling sedan bolagets nu inled­da åtgärdsprogram för del kortare tidsperspektivet fram till år 1981 har börjal avsätta resultat.

3    Anslagsfrågor för budgetåret 1979/80

På tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 bör under fjortonde huvudtiteln uppföras etl nyll reservationsanslag benämnt MedelsilUskittt tdl Studsvik Energiteknik AB. Under anslaget bör i enlighet med vad jag har redovisat anvisas (37.6+4) 41,6 milj. kr.

4    Hemställan

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna den ram för medelslillskotl till Studsvik Energiteknik AB somjag har förordat i det föregående,

2.

medge eftergift av lån till Studsvik Energiteknik AB med 11 075 000 kr. i enlighel med vad jag har anfört,

3.

lill Medelstillskotl till Siudsvik Energiteknik AB på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1979/80 under fjortonde hu­vudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 41 600000 kr.

5    Beslut

Regeringen ansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anlaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1979/80:18

9

Bilaga

Studsvik Energiteknik AB Särskilda bidrag till verksamheten samt kapitaltillskott for rekonstruktion av bolagets finansiella ställning

I samband med årsredovisningen för verksamhetsåret 1977/78 lämnades en redogörelse för bolagels allvarliga ekonomiska läge. Verksamhetsvoly­men har gått ned, främst på grund av en minskad efterfrågan på den inhemska kärnkraftmarknaden, som inle kunnat kompenseras på andra områden. Bolaget avsåg alt ålerkomma lill frågan efler atl ha utfört för­nyade analyser av resultatutvecklingen och de åtgärder som krävs för den pågående omstruktureringen.

1 1979 års budgetproposition ställs frågan om kapitaltillskoll på framti­den tills bolagets totala ekonomiska situation klarlagts. I näringsutskottets betänkande (NU 1978/79: 60) uttalas förståelse för bolagels situation:

"Etl annat akul problem för bolagel är frågan om kapitaltillskott. Bolagel önskar få möjlighel all disponera och generera egel riskkapital för att säkra att ny teknik snarasl möjligt kan föras fram till exploatering. Ulskollel har förslåelse för bolagets synpunkter. Studsvik är en viklig resurs i samhällets salsning på energiteknisk forskning och utveckling. 1 propositionen 1978/ 79:115 påpekas i flera avsnitt den uppgift som Studsviksbolaget har i strävandena att utveckla ny teknik när det gäller förnybara bränslen och metoderna för hantering av kol. Utskottet förutsätter därför att regeringen snarast tar initiativ till åtgärder för att säkra att verksamheten vid Studsvik Energiteknik AB kan vidmakthållas på en hög teknisk nivå. I det föregåen­de har utskottet uttalat sig för att utvecklingsbolag inrättas bl. a. för ener­giområdet och för transportteknik. Utskottet förutsätteratt Studsviksbola­get lillförsäkras möjligheter till nära samarbete med det utvecklingsbolag som kan komma att inrättas för energiområdet. Det är viktigt atl tillgäng­liga resurser i fråga om såväl utveckling som organisation utnyttjas så effektivt som möjligt."

Arbetet med översynen av de ekonomiska planerna har genomförts under ledning av den nye verkslällande direktören, som tillträdde 1979-03-15, och under medverkan av ekonomisk expertis, som ställts till förfogan­de från departementet. Material som närmare belyser de frågor som be­handlas nedan har i särskild ordning ställts till departementets förfogande.

Vi ber härmed alt få redovisa bolagels - dvs. styrelsens och företagsled­ningens - förslag till rekonstruktion av den finansiella ställningen samt planer för en successiv reduktion av underskolten på verksamheten.

Resultatutveckling

Som tidigare anmälts har verksamhelen visat otillfredställande ekono­miska resultat de senaste åren. Del preliminära utfallet för 1978/79 är väsenlligl sämre än budget, huvudsakligen beroende på atl omsättningen sjunkit. Resultatutvecklingen är otillfredsställande inte bara för den kärn­tekniska divisionen; även divisionen för ny energiteknik visar ett visst underskott, främst på grund av förseningar i energiforskningsprogrammen. Ulvecklingen av resultaten före extraordinära poster och boksluisdisposi­lioner under 1976/77-1978/79 visas i labell 1. Med nuvarande statsanslag och uppdragsvolym från myndigheter uppgår underskottet till ca 25 milj. kr./år.

Prop. 1979/80:18

10

TabeU 1

Resultat i sammandrag (milj. kr.)

1976/77

1977/78

Prognos 1978/79

Rörelsens intäkter' '

177,0

191,7

177,8

Rörelsens kostnader'

156,2

189,2

180,9

Rörelseresultat före avskrivningar

20,8

2,5

- 3,1

Avskrivningar enligt plan

11,6

12,2

17,2

Rörelseresultat efler avskrivningar

9,2

- 9,7

-20,3

Finansiellt nello

-0,3

- 2,6

- 3,5

Resultat efter finansiellt netlo

8,9

-12,3

-23,8

Extraordinära intäkter och kostnader

- 1,9

0,4

3,7

Resultat före boksluts-dispositioner och skatt

7,0

-11,9

-20,1

' Inkl. förändring av pågående arbelen »Exkl. Ranstad

13,9

- 8,5

- 2,0

Tvåårsplan 1979180-1980181

En plan har utarbetats för tvåårsperioden 1979-07-01 - 1981-06-30, vilken innehåller åtgärder av skilda slag för att på kort sikt - 2-3 år - genomföra de resultatförbätlringar som bedömts möjliga för den nuvarande verksam­heten. Åtgärderna har i huvudsak följande karaktär:

-

kostnadsbesparingar och rationaliseringsaktiviteter för verksamhets­grenar som kommer att bibehålla sin nuvarande inriktning och omfatt­ning

-

marknadsmässig kostnads- och inläklsanpassning, främsl för vissa typer av utbud av konsulttjänster

-

anpassning av personella och fysiska resurser till det minskade behov som förutses främst inom det kärntekniska området

-

strukturella ingrepp för att avskilja vissa typer av verksamhet

-

förstärkta insatser på nya och utvecklingsbara befintliga verksamhets­grenar.

Intäkterna beräknas kunna ökas till de reala nivåer som uppnåddes 1976/ 77 och 1977/78.

Utfallet av åtgärderna förväntas bli att trenden mot allt större underskott brytes. Full effekt erhålles dock ej under tvåårsperioden.

Residtatrisker

Vi har försökt bedöma riskerna för att de prognostiserade resultaten ej kommer atl kunna innehållas. Den labila situationen inom energipoliliken kan medföra tidsförskjutningar i programorganens beslutsprocess samt osäkerhet inom kraftindustrin om förutsättningarna för dess framtida pla­nering. Speciellt bör det påpekas alt vi kan träffas av liknande extrakost­nader och inläktsbortfall som kraftinduslrin erfarit genom beslutet om folkomröstning, exempelvis i form av avbeställningar eller önskemål om

Prop. 1979/80:18

11

senareläggningar av beordrat arbete. Oljeprisulvecklingen påverkar kraf­tigl bolagets koslnader för energiförbrukning och transporter och kan förorsaka inflatoriska kostnadsökningar i övrigt, som ej omedelbart kom­penseras i taxehöjningar och höjda anslag. En resultatrisk av storleksord­ningen 5- 10 milj. kr. per år kan därför icke uteslutas.

Extraordinära poster

En särskild genomgäng har gjorts av behovet av extraordinära åtgärder för atl anpassa verksamheten samt värderingen av lillgångar och skulder lill de förändrade förutsätlningar som tvåårsplanen bygger på.

Under tvåårsperioden krävs bl.a. åtgärder för avfallshanteringen. SKI har numera tillstyrkt de planer för den framtida hanteringen som framlagts av bolaget. Kostnader som beräknas falla på perioden har medtagits i resultalplanen. En särskild ansökan om medel för detta ändamål har läm­nats utan åtgärd av departementet i avvaktan på SKI:s yttrande.

I balansräkningen finns upptaget (planenliga) värden för vissa anlägg­ningstillgångar, som ej har en rationell användning eller är förräntnings-bara enligt våra planer. Dessa tillgångar föreslås skrivas av i sin helhet under 1979/80.

Vissa andra anläggningar, främst avseende bränslelaboratoriet, förvän­tas få en avsevärt kortare livslängd, varför de årliga avskrivningarna ökats i resultalplanen, vilket ställer krav på motsvarande höjningar av de framti­da intäkterna.

En viktig fråga är de framtida garantiansvar som för närvarande åvilar bolaget för eventuell dekontaminering respektive återställning av anlägg­ningar på Drottning Kristinas väg, i Ågesta och Ranstad. I fråga om Ranstad finns dessutom ett åtagande från bolaget att genom aktieägartill­skott täcka underskott i Ranstad Skifferaktiebolag i förhållande till ägaran­delen. Inom bolaget finns ej några finansiella resurser för att infria dessa.

För budgetåren 1979/80 och 1980/81 beräknas extra medel erforderiiga för en anpassning av personalresurserna till den nya verksamhelens om­fattning och inriktning. Avsikten är att dessa skall användas för att bereda övertalig personal inom vissa organisationsenheter ny sysselsättning inom eller utom företaget.

FörelagsutveckUng

Vi anser att bolagets erfarenhet av utveckling av nya energitekniska processer är en viktig tillgång som nu kan utnyttjas för att i ökande omfattning sättas in i arbetet med till kärntekniken alternativ energiteknik, saml att den infrastruktur av kunnande och resurser som vi besitter verk­samt kan bidra till att påskynda utvecklingen inom dessa områden.

Det är av stor betydelse för företaget att den närmaste tvåårsperioden användes för atl bygga upp den grundläggande kompetens som under alla förhållanden och i stort sett oberoende av framtida beslut om energipoliti­ken kommer aU erfordras för att bedriva ett seriöst forsknings- och utveck­lingsarbete på det energitekniska området.

En sådan satsning är av avgörande betydelse för personalens och förela­gets framtida vitalitet och är nödvändig för att man skall kunna undvika allvarliga ingrepp i företagets struktur.

De insalser som här avses kan förväntas vara av följande eller likartad karaktär: - vidareutbildning och omskolning av den nuvarande personalstyrkan för

Prop. 1979/80:18

12

att bredda och fördjupa dess kompelens och öka flexibilileten inför en ändrad inriktning

-

nyrekrytering av specialister med kompelens inom verksamhetsområ­den som nyetablerais inom företaget

-

egel forsknings- och utvecklingsarbete som erfordras för att bygga upp eller komplellera kompetens i basorganisalionen

-       förvärv av teknik som erfordras för verksamheten men som redan finns

ulvecklad på annat håll

-       initialkostnader i samband med övertagande av projekt från andra in­

tressenter.

Inom divisionen för ny energiteknik planeras således en fortsatt satsning inom områdena förbränning och förgasning av organiska bränslen. Re­surser skall byggas upp för kolanalys och -karakterisering samt systemstu­dier av kolhantering och -beredning. Vidare planeras utökade förbrän­ningsstudier avseende kolpulver och -slurry. En liknande resursbas plane­ras inom området förgasning. Inom solenergiseklorn kan nya initiativ eller samarbeten aklualiseras.

Bolagets nuvarande planer baseras på förutsättningen att kärntekniken även i fortsättningen kommer att utnyttjas för den inhemska energiförsörj­ningen. Utbyggnaden av kärnkraften kommer dock att stagnera inom landet medan exportmarknaden bedömes möjlig att utveckla vidare. Mot denna bakgrund inriklas bolagets kärntekniska resurser gradvis alltmer mot bränsleundersökningar, avfallsteknik samt säkerhet och skydd vid drift och underhåll av kämkraftanläggningarna.

De nu föreslagna reduktionerna av bolagets resurser som erfordras av företagsekonomiska skäl kan medföra effekter som ur andra synvinklar ej är önskvärda med hänsyn till behovet av att bibehålla en tillfredsställande kärnteknisk kompelens inom landel. Ett område som särskill bör observe­ras är inhemsk kärnbränsleulveckling, för vilken bolaget för närvarande ej får full täckning för sina kostnader.

Inom divisionen för kärnteknik kan de fortsatta satsningarna komma att avse metoder för koncentrering, inneslutning och lagring av radioaktivt avfall, samt beträffande reaktorsäkerhet såväl teoretisk som experimentell verksamhel avseende man-maskin-problemel. Kommersiellt lovande pro­dukter utanför kärnkraftområdet kan i samarbete med andra företag kom­ma atl framställas genom bestrålning i R2-reaktom.

Vi har under senare år etablerat ett industriellt samarbete såväl inom kärntekniken som på andra områden. Dylikt samarbete har främsl arran­gerats med utnyttjande av de möjligheter som de s. k. kollektivforsknings-avtalen har erbjudit. I företagets planer ingår alt fortsätta det på detta sätt redan etablerade samarbetet under tvåårsperioden. Det är emellertid nu angeläget att kunna gå vidare genom överenskommelser med'nya industri-partners och under mindre bundna former än vad kolleklivforskningsavta-len hittills har erbjudit.

För de ändamål som här ovan angivits beräknas behovet av medel utgöra totall 55 milj. kr. under tvåårsperioden. Vi föreslår att medlen ställs till vårt förfogande som ett ramanslag, för vilket styrelsen från fall till fall har all besluta om disposilionen.

En långsikiig plan med förslag till inriktning och omfattning av bolagets framlida insatser kräver en nära samordning med andra intressenter inom del energitekniska området i Sverige. En fast planeringsgrund kommer inte att stå till buds före folkomröstningen om kärnkraften och statsmaktemas

Prop. 1979/80:18

13

beslut om energipolitikens framtida inriklning. Vi avser därför att åter­komma med vår syn på företagels långsiktiga profil och en redovisning av bolagels långsiktiga planering i samband med anslagsskrivelse för 1981/82.

Investeringur

Under senare år har bolaget ålagts att utföra betydande invesleringar av iniljöskäl, som ej kunnal kompenseras genom ökade intäkter.

Erforderliga reinvesteringar för att vidmakthålla kapacitet och standard i Studsvik har fåll skjutas på framliden.

Tvåårsplanen innehåller förslag till investeringar till etl belopp av när­mare 60 milj.kr. för koncernen. Häri ingår dels reinvesteringar av ovan nämnt slag, dels nyinvesteringar som hänger samman med de förslag till satsningar på teknik som den grundläggande planen innehåller.

Rörelsekapital

Som framgårav resultatplanerna förväntas den externa omsättningen för moderbolaget öka från ca 180 milj.kr. 1978/79 till 250 milj.kr. 1980/81 räknal i löpande penningvärde. Detta kommer att medföra ett behov av ökat rörelsekapital som inte kan genereras inom rörelsen. Den erforderliga ökningen beräknas till drygt 26 milj. kr. för tvåårsperioden.

Likviditet och soliditel

Den inledningsvis relaterade ogynnsamma resultatutvecklingen har självfallet varit påfrestande för bolagets likvida ställning. Det kan förefalla egendomligt att bolaget mot den bakgrunden har kunnat bibehålla sin soliditet. Man måste vara medveten om att de kapitaltillskott som tidigare skett under 1970-talet i allt väsentligt tillkommit genom omvandling av skuldreverser till eget kapital och således utan någon motsvarande likvidi-tetspåfyllning.

Likviditetsproblemen har därvidlag lösts främst genom realisation av bolagets tillgångar.

Sammanfattningsvis byggs bolagets behov av tillskott av likvida medel upp av följande ovan kommenterade komponenter (milj. kr.):

1.     Resultatet före avskrivningar men efter extraordinära

poster och riskgarderingar ger ett likviditetsmässigt

underskott av

27

2.

Rörelsekapital, ökning

26

3.

Investeringar

59

Summa

112

Därtill kommer

4. Företagsutveckling

55

Totalt

167

Studsviks egna kapilal per 1979-06-30, beräknal inklusive minoriietsan-delar och obeskattade reserver, bedöms komma att uppgå till 65 milj. kr., vilket motsvarar en soliditet av 30% av balansomslutningen. Tvåårspro-gnosens konsekvenser för kapitalutvecklingen innebär all ell kapilallill-skott erfordras för att bevara den aktierättsliga soliditeten. För Studsviks verksamhet bör soliditeten under inga förhållanden understiga 30% av balansomslutningen.

Prop. 1979/80:18

14

Askanden

De anslag som bolaget beräknat bli anvisade inom den normala budgeten framgår av tabell 2.

TabeU2

Statsanslag förutsatta i prognos 1978/79, budget 1979/80 och plan 1980/81,

milj, kr.___________________________________________ 

1978/79

1979/80

1980/81

Bidrag till verksamheten vid Studsvik

Energiteknik AB                                    46,0

47,0

47,0

Energiteknisk grundforskning                  2,25

2,5

2,75

Energiteknisk forskning och utveckling

vid Studsvik Energiteknik AB                12,0

12,0

6,0

Internationellt samarbete m. m.               2,2

2,8

2,8

62,45

64,3

58,55

Mot bakgrund av vad som ovan anförts om Studsviks ekonomiska utveckling och finansiella ställning får vi härmed hemställa att för budget­åren 1979/80 och 1980/81

-   etl särskilt bidrag till verksamheten för att täcka

underskott och extraordinära kostnader beviljas med

27 milj. kr.

-

ell särskilt anslag för företagsutveckling beviljas med

55 milj. kr.

-

samt ell kapilallillskoll beviljas för läckande av övriga

behov av likvida medel med

85 milj. kr.

Vi hemställer dessutom atl bolaget garanleras full kompensation för eventuella framtida kostnader för infriandet av dess åtaganden avseende dekontaminering och återställning av anläggningar på Drottning Kristinas väg, samt i Ågesta och Ranstad.

Studsvik 1979-06-26

STUDSVIK ENERGITEKNIK AKTIEBOLAG

KjeU[REDACTED_EFTERNAMN]

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979