Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 53   år 1971

Prop. 1971:

Nr 53

Kungl. Maj:ts proposition till riksdagen angående godkännande av överenskommelse om ändring I samarbetsöverenskommelsen den 23 mars 1962 mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige m. m.: given Stockholms slott den 19 februari 1971.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över utrikesdeparlementsärenden, föreslå riksdagen all bifalla de förslag om vars avlålande till riksdagen föredragande de­partementschefen hemställt.

GUSTAF ADOLF

ALVA[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåU

I propositionen föreslås, att riksdagen godkänner en överenskom­melse om ändring i 1962 års nordiska samarbetsöverenskommelse (det s. k. Helsingfors-avtalet). Överenskommelsen syftar tUl alt bygga ut och förslärka organisationen av del nordiska samarbetet. Ändringarna inne­bär att Nordiska rådets stadga inarbetas i en nordisk överenskommelse. Dessutom ändras i vissa hänseenden Nordiska rådels organisation och arbetsformer. Del nordiska samarbetet på regeringsplanet ges en fastare form genom all elt nordiskt ministerråd inrättas.

I samband härmed föreslås, att stadgan för Nordiska rådet upphävs den dag Kungl. Maj:l bestämmer.

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 53

Prop. 1971: 53

Förslag till

Lag om upphävande av stadgan (1952: 618) för Nordiska rådet

Härigenom förordnas att stadgan (1952: 618) för Nordiska rådet skaU upphöra att gälla den dag Konungen bestämmer.

Prop. 1971: 53

Utdrag av protokollet över utrikesdepartementsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 19 februari 1971.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], NOR­LING,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Tf. chefen för utrikesdepartementet, statsrådet Myrdal, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om godkän­nande av en överenskommelse om ändring i samarbetsöverenskommelsen den 23 mars 1962 mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige, m. in. och anför.

1. Inledning

Vid gemensamt möte mellan de nordiska ländernas statsministrar och Nordiska rådels presidium i Reykjavik den 78 oktober 1967 beslöts, atl en kommitté skulle tillsättas med uppgift att genomgå de hittillsva­rande erfarenheterna av Nordiska rådels verksamhet och av övriga for­mer för nordiskt samarbete saml all framlägga de eventuella förslag till ändringar i rådels stadga och arbetsordning, vartill en sådan genomgång kunde ge anledning. Kommittén skulle bestå av två personer från varje land, den ene utsedd av sill lands regering och den andre av Nordiska rådets presidium.

Kommittén, som antog namnet Nordiska organisationskommillén, höll sitt konstituerande möte den 11 januari 1968.

Vid sitt gemensamma möte i Stockholm den 4 november 1969 upp­drog statsministrarna och presidiet åt Nordiska organisationskommit­tén all lägga fram förslag om ell nordiskt ministerråd med kompelens för hela del nordiska samarbetsfällel samt alt forlsälla sill arbete med förslag rörande bl. a. anpassningen av Nordiska rådets arbetsformer till de nya uppgifter som kunde komma alt påläggas rådel.

Prop. 1971: 53

4

Den 10 december 1969 överlämnade organisationskommittén till statsministrarna och presidiet en rapport innehållande organisatoriska förslag rörande Nordiska rådet och ett nordiskt ministerråd med kom­pelens för hela det nordiska samarbetsfällel. TUl rapporten fanns som bilaga fogade erforderliga traktatbestämmelser avsedda att infogas i 1962 års nordiska samarbetsöverenskommelse, det s. k. Helsingfors-avtalet (NU 1969: 20 s. 2958).

Efler överenskommelse vid möte den 12 december 1969 i Helsing­fors mellan statsministrarna i Danmark, Finland, Norge och Sverige överlämnade Finlands regering organisationskommitténs rapport som regeringsförslag till Nordiska rådet med begäran om dess yttrande.

Regeringsförslaget och ell ändringsförslag som väckts i anslutning liU detta hänsköls lill Nordiska rådels juridiska utskott, som avgav sill be­länkande den 10 februari 1970. Härefter antog Nordiska rådet den 11 februari 1970 vid sin aderlonde session i Reykjavik en rekommendation (nr 18/1970), enligt vilken regeringarna rekommenderades att genom­föra en revision av Helsingfors-avtalet på grundval av organisations­kommitténs förslag. De gemensamma kostnaderna för Nordiska rådets verksainhet skulle enligt rekommendationen fördelas i överensstämmel­se med FN-stadgans principer, dvs. efter förhållandet mellan de del­lagande ländernas bmltonationalprodukter.

Organisationskommitténs förslag genomgicks härefter vid möte den 6 mars 1970 med den nordiska ämbetsmannakommitté, som lillsatls med uppdrag all utarbeta förslag rörande ell utvidgat nordiskt ekonomiskt samarbete (Nordektraktaten). Inom ämbelsmannakommiltén nåddes enighet om ell förslag till överenskommelse om ändring i 1962 års nor­diska samarbetsöverenskommelse, vilket överlämnades lill statsminist­rarna i Danmark, Finland, Norge och Sverige. Även Islands regering underrättades om förslagel.

Vid gemensamt möte mellan de nordiska ländernas statsministrar och Nordiska rådets presidium i Köpenhamn den 2 november 1970 godkände man förslagel och enades om atl del skulle undertecknas un­der rådssessionen i Köpenhamn i februari 1971 och därefter föreläggas parlamenten för ratifikation med sikte på avtalets ikraftträdande snarast möjligt, dock senast den 1 juli 1971. Överenskommelsen, vars text torde få fogas till statsrådsprotokollet i delta ärende som bilaga, underteckna­des den 13 februari 1971 i Köpenhamn.

' Vid utarbetandet av rapporten bestod organisationskommittén av statsrådet Karl-August Fagerholm, Finland, ordförande, departementschef Otto Muller och folketingsmand J0rgen[REDACTED_EFTERNAMN], Danmark, regeringsrådet Kal Korte, Finland, avdel­ningschef GuÖmundur Benediktsson och chefredaktör Siguröur Bjamason, Island, fhv. stortingsrepresentant Jon Leirfall och statssekretxr Emil Vindsetmo, Norge, samt riksdagsman Lars[REDACTED_EFTERNAMN] och statssekreterare Ove Rainer, Sverige.

Prop. 1971: 53

5

2. GäUande bestämmelser

Samarbetsöverenskommelsen den 23 mars 1962 mellan Danmark, Fin­land, Island, Norge och Sverige innehåller de gmndläggande materieUa bestämmelserna om det nordiska samarbetet på olika områden och dess­utom vissa allmänna bestämmelser om formerna för della samarbete.

Nordiska rådets stadga är f. n. inte grundad på en folkrättsligt bin­dande överenskommelse mellan de nordiska länderna ulan är en ge­mensamt utarbetad text, som getts nationell gUtighet i varje land. I Sverige har stadgan karaktär av svensk lag (SFS 1952: 618, ändrad 1957: 296 och 1969: 720).

För regeringssamarbetet finns f. n. inte något fast samarbelsorgan med kompetens för hela samarbetsfällel. På ell par särskilda områden har emellertid nordiska ministerkommittéer upprättats, och i övrigt försiggår regeringssamarbelet i stor utsträckning vid nordiska minister-möten.

3. Organisationskommitténs förslag

Allmänt

Organisationskommittén har utfört ett omfattande utredningsarbete inriktat i första hand på Nordiska rådel, dess uppgifter och arbets­former. Kommittén har utarbelet förslag till nya föreskrifter om Nordiska rådet avsedda att ersätta den nuvarande stadgan för rådel. I de nya bestämmelserna betonas rådets uppgifter som initiativtagan­de och rådgivande organ och föreslås förbättrade arbetsformer för full­görande av dessa uppgifter. Bl. a. har kommittén sökt skapa fömtsätt­ningar för en smidigare och vid behov snabbare handläggning av sa­kerna i rådet.

Organisationskommittén erinrar om alt det på regeringsnivå saknas elt fast organiserat samarbetsorgan med mera vidsträckt kompelens. I olika sammanhang har emellertid tanken framförts, att del nordiska samarbetet skuUe främjas av att ett nordiskt ministerråd med vid­sträckt behörighetsområde inrättas. Kommittén fick den 4 november 1969 statsministrarnas och presidiets uppdrag all lägga fram förslag om ett nordiskt ministerråd med kompetens för hela det nordiska samar­betsfällel.

Organisationskommittén framhåller, all det kan bli fråga om att genom särskUda överenskommelser ge ministerrådet beslutanderätt i vissa frågor. Av flera skäl bör dock inte ministerrådets kompetens be­gränsas tUl sådana frågor, utan ministerrådet bör få ansvaret för att re­geringssamarbelet över hela del nordiska samarbetsfällel fungerar effek­tivt och rationellt och alt erforderlig samordning sker beträffande sam-

It -    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 53

prop. 1971: 53

6

arbetet mellan regeringarna samt mellan regeringarna och Nordiska rådet. Härigenom kommer det nordiska samarbetet att få en enhetlig organisation på regeringsnivå. Utöver en bestämmelse om atl minister­rådet skall kunna få beslutsfunktioner med slöd i särskilda överenskom­melser bör intas en bestämmelse om alt ministerrådet även i övriga samarbelsfrågor ansvarar för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar och mellan regeringarna och Nordiska rådet. Organisations­kommittén framhåller samtidigt all delta inle bör hindra, alt mera infor­meUa fackminislermölen kan hållas på samma sätt som f. n.

Enligt organisationskommitténs mening bör de grundläggande bestäm­melserna om del nordiska ministerrådet ingå i ell mellan de nordiska länderna slutet fördrag. Kommittén finner del också ändamålsenligt all ge de grundläggande reglerna om Nordiska rådet formen av Iraktatbe-stämmelser. Lämpligen bör bestämmelserna om ministerrådet och Nor­diska rådel ingå i samma traktat.

Valet står då mellan all utarbeta en särskild inslilulionslraklal och all låta de institutionella bestämmelser del gäller ingå i 1962 års nordiska samarbetsöverenskommelse. Organisationskommittén förordar den sena­re lösningen och har utarbetat förslag lill bestämmelser om Nordiska rå­det och Nordiska ministerrådet, vilka är avsedda all infogas i samarbets­överenskommelsen .

Formerna för nordiskt samarbete

Organisationskommillén anser, all de bestämmelser om formerna för nordiskt samarbete som f. n. finns i art. 3538 i den nordiska sam­arbetsöverenskommelsen kan bibehållas med vissa smärre ändringar.

Enligt art. 35 bör de fördragsslulande parterna, för all uppnå de syf­ten som anges i överenskommelsen, fortlöpande samråda och vid behov vidtaga samordnande åtgärder. Enligt organisationskommitténs förslag bör bestämmelsens tillämplighetsområde vidgas så, att det anges att sam­råd och vidtagande av samordnande åtgärder bör ske för all genomföra och vidareutveckla det nordiska samarbetet enligt såväl den nordiska samarbetsöverenskommelsen som andra överenskommelser.

Organisationskommittén föreslår vidare all den uppräkning av nor­diska samarbetsorgan som finns i art. 35 kompletteras med elt omnäm­nande av ministerrådet och överförs lill en särskild artikel (art. 36).

Bestämmelsen i nuvarande art. 36 om atl Nordiska rådel bör höras i vissa viktigare frågor har enligt organisationskommitténs mening sin plats i del senare avsnitt vari Nordiska rådel behandlas.

I fråga om art. 37 (förfarandet vid ändring av bestämmelse som till­kommit genom nordiskt samarbete) och 38 (myndigheters räll all direkt brevväxla med varandra) föreslås inga sakliga ändringar.

Prop. 1971: 53

Nordiska rådet

Art. 3948 i organisationskommitténs förslag innehåller bestämmel­serna om Nordiska rådels organisation och uppgifter och är avsedda alt ersätta rådels nuvarande stadga.

I art. 39 sägs att Nordiska rådet skall vara samarbetsorgan för de nor­diska ländernas folkrepresentationer och regeringar saml alt Färöarna och landskapet Åland skall deltaga i rådets arbete. I artikeln slås vidare fast atl rådels huvudsakliga uppgifter är atl vara initiativtagande och råd­givande organ i det nordiska samarbetet. Av artikelns utformning fram­går emellertid all Nordiska rådel också skaU kunna få andra uppgifter genom särskilda överenskommelser. Organisationskommittén har i delta hänseende framhållit all del bör vara möjligt alt genom nya avtal i fram­liden ge rådet ytterligare uppgifter även om dessa inle är av initiativta­gande eller rådgivande natur.

Enligt art. 40 skall rådels initiativtagande funktion fullgöras framför allt genom rekommendationer och andra framställningar, som skall kun­na riktas inte endasl lill en eller flera regeringar ulan också till minister­rådet. Rådet skall också på begäran av regering eller ministerrådet kunna avge yttranden.

Art. 41 innehåller en allmän bestämmelse om alt rådet skall höras i viktigare samarbelsfrågor. Bestämmelsen motsvarar i sak den tidigare bestämmelsen i art. 36.

I art. 42 sägs atl rådet skall bestå av 78 valda medlemmar, regerings-representanter och representanter för Färöarnas landsstyre och Ålands landskapsstyrelse. Vidare skall för de valda medlemmarna utses etl mot­svarande antal suppleanter.

Enligt art. 42 skall val av medlemmar och suppleanter förrättas årli­gen och gälla för tiden till nästa val. Vid val skall tillses, alt olika poli­tiska meningsriktningar blir företrädda i rådel. Endast den som är med­lem av den väljande församUngen kan vara medlem eller suppleant i rådel. Förlorar den som valls till medlem eller suppleant senare sitt med­lemskap i den församling som förrättat valel, är han inle behörig alt stanna kvar som medlem eller suppleant i rådet.

Varje regering skall enligt förslaget få utse regeringsrepresentanter lill del antal som den önskar. Färöarnas landsslyre och Ålands landskaps­styrelse skall vidare utse en representant var. Regeringsrepresenlanlerna och representanterna för landsslyrel och landskapsstyrelsen förutsätts vara förordnade även för liden mellan sessionerna.

Enligt art. 43 skall rådsmedlemmarna vara fördelade på delegatio­ner. De av danska folketinget och Färöarnas lagling valda medlemmar­na samt de av danska regeringen och Färöarnas landsslyre utsedda representanterna utgör tillsammans en delegation. På motsvarande sätt bildas en delegation av de av Finlands riksdag och Ålands landsting

Prop. 1971: 53

8

valda medlemmarna samt de av Finlands regering och Ålands land­skapsstyrelse utsedda representanterna. I övrigt utgör varje lands valda medlemmar och regermgsrepresenlanler en delegation.

Av art. 44 framgår atl endast de valda medlemmarna skall ha rösträtt i rådel. Om rådel behandlar en fråga som rör tUlämpningen av en över­enskommelse mellan vissa av de nordiska länderna, har endasl medlem­mama från dessa länder rösträtt.

Enligt art. 45 skall rådet ha tre organ, nämligen rådsförsamlingen, presidiet och utskotten.

Enligt art. 46 skaU rådsförsamlingen hålla ordinarie session en gång om året. Särskild session skall hållas efter beslut av rådsförsamlmgen eller presidiet eller när minst två regeringar eller minst 25 valda med­lemmar begär detta.

I art. 47 sägs att presidiet skall bestå av en president och fyra vice presidenter. Ersättare skall utses för medlemmarna av presidiet. Alla delegationer skall vara företrädda bland både medlemmarna och ersät­tarna. Presidieposlerna bör fördelas mellan oUka politiska meningsrikt­ningar.

Presidiets uppgift skall vara all handha rådets löpande angelägenhe­ter. Vissa ytterligare uppgifter kommer enligt organisationskommitténs förslag att läggas på presidiet. Vid redogörelsen för art. 46 nämndes att presidiet skall ha behörighet att besluta om inkallande av rådsförsam-Ungen till särskild session. Presidiet skall också i viss utsträckning vara behörigt att göra framställningar och avge yttranden på rådels vägnar (art. 51).

I art. 48 sägs bl. a. att rådsförsamlingen bestämmer utskottens antal och verksamhetsområden samt all varje delegation själv får fördela sina valda medlemmar på utskotten i enlighet med vad rådsförsamlingen be­stämt om hur många medlemmar av delegationen sora skall ingå i varje utskott. Utskottens uppgift är atl förbereda sakernas behandling i rådet.

Genom art. 49 inrättas en ny befattning som presidiesekreterare. Den­ne bUdar tUlsammans med de fem nationella sekreterarna elt sekrele-rarkollegium.

Initiativ i rådet tas enligt art. 50 formellt genom förslag som kan väc­kas av regering, ministerrådet eUer medlem. Alla förslag skall beredas av utskott innan de slutbehandlas inom rådet.

Rekommendation skall enligt art. 51 antas av rådsförsamlingen på grundval av väckt förslag. I stället för en rekommendation skall emeller­tid under vissa fömlsältningar annan framställning kunna göras av pre­sidiet. Härigenom skapas fömtsättningar för en snabbare handläggning av vissa ärenden. Innan framställning avlats, skall ärendet beredas av utskott, och vid behov kan presidiet också inhämta yttranden av delega­tionerna.

Regering och ministerrådet kan inhämta yttrande av Nordiska rådet.

Prop. 1971: 53

9

Sådant yttrande skall enligt art. 51 i allmänhet avges av rådsförsamling­en. Under vissa fömtsättningar kan emellertid presidiet avge yttrande i rådsförsamlingens ställe.

Art. 52 innehåller bestämmelser om del sedan år 1967 i rådels praxis tillämpade frågeinslitulel. Vald medlem skall få ställa fråga såväl tUl re­gering som tUl ministerrådet. Fråga behöver inle nödvändigtvis ha an­knytning tiU innehåUet i berättelse eller meddelande utan kan också gälla annat ämne som angår det nordiska samarbetet.

Enligt art. 53 skall varje land svara för utgifterna för sitt deltagande i rådet. Beträffande de gemensamma utgifterna har organisationskom­millén inte föreslagit någon särskild fördelningsgmnd ulan nöjt sig med atl ange några tänkbara altemativ. Under aUa förhållanden föreslås, atl presidiet skall för särskilda faU kunna besluta om annan fördelnings­grund.

I art. 54 sägs all rådsförsamlingen skall fastställa rådets arbetsordning genom beslut fatlat med 2/3 majoritet bland de valda medlemmarna. Samma krav på kvalificerad majoritet skall gälla för ändringar i arbets­ordningen.

Nordiska ministerrådet

Reglema för del nya nordiska ministerrådet är i organisationskommil­léns förslag upptagna i art. 5562.

I art. 55 uttrycks den gmndläggande principen att ministerrådet inte kan fatta formeUa beslut annat än med stöd av uttryckligt avtal mellan de berörda ländema. Ministerrådet skall emellertid även i övriga sam­arbelsfrågor svara för samarbetet mellan regeringarna och mellan rege­ringarna och Nordiska rådet.

I art. 56 uttalas alt ministerrådet skall bestå av medlemmar av varje lands regering. I artikeln anges vidare alt en regeringsmedlem från varje land skaU utses med uppgift all, med biträde av en ämbetsman, svara för samordningen av ministerrådets arbete och det nordiska rege­ringssamarbetet i allmänhet. Dessa ministrar avses få den organisatoris­ka ledningen av ministerrådets arbete och bör också svara för en en­hetiig praxis i ministerrådet och för ministerrådets kontakter med Nor­diska rådet.

Av art. 57 framgår, att ministerrådet inte är ell överstatligt organ som kan ålägga en regering förpliktelser mot denna regerings vilja. För beslutförhet krävs sålunda all alla länderna är företrädda i ministerrådet och all rådels beslut är enhäUiga. Enda undanlaget från kravet på en­hällighet gäller procedurfrågor. Nedlagd röst skall dock inle hindra be­slut. Ett undanlag från den allmänna beslulförhelsregeln gäller för det fall all en fråga uteslutande angår vissa av de nordiska länderna. I så­dana fall krävs för beslutförhet endast alt dessa länder är företrädda i ministerrådet.

Prop. 1971: 53

10

Artikeln fastslår även principen atl alla de fem länderna skall vara lik­ställda i ministerrådet. Varje land skall sålunda ha en röst i rådel.

I art. 58 sägs alt beslut som fattas av ministerrådet skall vara bin­dande för de särskUda länderna. Vissa särregler gäller för del fall all beslut kräver godkännande av något lands folkrepresenlalion. I sådani fall blir ministerrådets beslut inte bindande förrän folkrepresentationen godkänt beslutet.

Enligt art. 59 skall ministerrådet avge berättelse till Nordiska rådel. Däri skall ministerrådet särskilt redogöra för del gångna årets samarbete och planerna för det fortsalla samarbetet.

I art. 60 fastslås att ministerrådet före varje ordinarie session med rådsförsamlingen skall lämna Nordiska rådet meddelanden med anled­ning av de rekommendationer som anlagils av rådel. Är rekommenda­tion riktad till en eller flera av regeringarna, kan i stället för ministerrå­det denna eller dessa regeringar lämna meddelande till Nordiska rådel.

Enligt art. 61 skall ministerrådels arbetsformer regleras av en arbets­ordning, som ministerrådet självt har all fastställa.

Samråd mellan regeringarna skall också enligt art. 62 kunna ske vid nordiska ministermölen.

Slutbestämmelser

Organisationskommillén har inle utformat konkreta förslag till slut­bestämmelser men föreslår, atl del bland dessa bestämmelser intas en uttrycklig föreskrift om all Nordiska rådel skall obligatoriskt höras övei alla ändringar i samarbetsöverenskommelsen.

4. Nordiska rådets yttrande

I etl regeringsförslag lill Nordiska rådet hemställde Finlands regering om rådels yttrande över organisationskommitténs förslag. I anslutning härtill väcktes av herrar Leif Cassel och Lars[REDACTED_EFTERNAMN] elt ändringsför­slag, som i del väsenlliga innefattade etl slöd åt organisationskommit­téns förslag. Sålunda hemställde förslagsställarna, att Nordiska rådel måtte rekommendera regeringarna all genomföra organisationskommit­téns förslag till revision av samarbetsöverenskommelsen, varigenom den­na överenskommelse skulle bli det grundläggande avtalet rörande nor­diskt samarbete även i fråga om samarbetets organisation. Förslagsstäl­larna föreslog vidare, all de gemensamma kostnaderna för rådets verk­samhet skulle fördelas mellan länderna enligt FN-stadgans principer.

Regeringsförslaget och ändringsförslaget hänsköls till rådels juridiska utskott, som avgav sill betänkande den 10 februari 1970. I betänkandet uttryckte utskottet tiUfredsställelse över organisationskommitténs för-

Prop. 1971: 53

11

slag, som betecknades som ett betydelsefullt steg mol en ytterligare effektivisering av del nordiska samarbetet. Ulskotlel ansåg i likhet med de rådsmedlemmar som framlagt ändringsförslaget, atl de gemensamma kostnaderna borde fördelas i överensstämmelse med principen i FN-sladgan på så sätt all man i perioder om exempelvis fem år fastställde ländernas bidrag i förhållande lill deras bruttonationalprodukter beräk­nade efler faktorpriser.

I enlighet med ulskollels belänkande antog rådel den 11 februari 1970 en rekommendation till regeringarna all genomföra en revision av samarbetsöverenskommelsen på gmndval av organisationskommitténs förslag. I fråga om fördelningen av de gemensamma kostnaderna re­kommenderades regeringarna alt följa principerna i FN-sladgan.

5. Nordiska ämbetsmannakommitténs förslag

Vid sitt möte den 6 mars 1970 enade sig Nordiska ämbelsmannakom­miltén om ell fullständigt förslag tiU överenskommelse om ändring i den nordiska samarbetsöverenskommelsen. I allt väsentligt överensstämmer förslagel med det förslag som framlagts av organisationskommittén.

Ämbetsmannakommitténs förslag inleds med en förklaring att rege­ringarna vill stärka och ytterligare bygga ut de institutionella grundva­larna för samarbetet mellan de nordiska länderna och alt de finner det ändamålsenligt all i della syfte ändra den nordiska samarbetsöverens­kommelsen. Det anges vidare all regeringarna beslutat all i denna över­enskommelse införa de grundläggande bestämmelserna om Nordiska rå­det och bestämmelser om etl nordiskt ministerråd med behörighet för hela del nordiska samarbetsfällel.

I fråga om de bestämmelser som angår formerna för nordiskt sam­arbete föreslår ämbelsmannakommiltén atl art. 35 och 36 ändras i över­ensstämmelse med organisationskommitténs förslag men atl art. 37 (om förfarandet vid ändring av bestämmelse sora tillkommit genom nordiskt samarbete) och 38 (om myndigheters rält all direkt brewäxla med var­andra) kvarstår i sin nuvarande lydelse.

1 fråga om de bestämmelser som gäller Nordiska rådet föreslås vissa ändringar i den av organisationskommittén använda terminologin. Sålun­da förordas atl rådels främsta organ benämns "plenarförsamlingen" i stället för "rådsförsamlingen", att rådsförsamlingen utöver de ordinarie sessionerna skall kunna hålla "extra sessioner" i stället för "särskilda sessioner" saml all del för presidiets medlemmar utses "suppleanter" i stället för "ersättare".

I fråga om kostnaderna för rådets verksamhet (art. 53) föreslår äm­belsmannakommiltén vissa ändringar och tillägg. Enligt organisations­kommitténs förslag skulle varje land svara för utgifterna för sill della-

Prop. 1971: 53

12

gande i rådel. Ämbetsmannakommitlén föreslår i stället, all varje dele­gation skall svara för utgifterna för sitt deltagande i rådel. Vidare före­slår ämbelsmannakommiltén, i enUghet med rådets rekommendation, att de gemensamma utgifterna fördelas mellan delegationerna för en period av fem år på gmndval av förhållandet mellan ländemas bmltonational­produkter.

I övrigt är de ändringar som ämbetsmannakommitlén företagit i orga­nisationskommitténs förslag endast av redaklioneU natur.

Ämbelsmannakommiltén har till organisationskommitténs förslag fo­gat en art. 63, vari föreskrivs att Nordiska rådet skall beredas tUlfälle alt yttra sig, innan länderna överenskommer om ändring i samarbets­överenskommelsen.

Ämbelsmannakommiltén har vidare utformat förslag till slutbestäm­melser.

Vid möte den 16 mars 1970 med Nordiska rådels presidium lämnade ämbetsmannakommitlén en redogörelse för sitt förslag. Presidiet fann därvid att förslaget inte föranledde någon åtgärd från presidiets sida, eftersom det i sak överensstämmer med Nordiska rådels rekommenda­tion nr 18/1970.

6. Departementschefen

Nordiskt samarbete förekommer på en mängd olika sakområden, och de resultat som har nåtts genom detla samarbete är i åtskilliga hänseen­den högst betydande. Som regel har samarbetet bedrivits tämUgen form­löst, vilket å ena sidan gett samarbetet stor flexibilitet men å andra sidan satt vissa gränser för de resultat som kunnat uppnås. Ibland har man saknat en koordinering av samarbetet på olika sakområden. Under senare år har därför ofta framförls önskemål inte bara om en intensi­fiering av samarbetet på olika områden ulan också om en förstärkning av de institutionella grundvalarna för della samarbete.

Nordiska organisationskommittén har i första hand behandlat Nordis­ka rådels uppgifter och arbetsformer. I denna del har kommittén lagt fram förslag till bestämmelser, som är avsedda att ersätta rådets nuva­rande stadga. För all ge rådel en fastare formell förankring har kom­mittén föreslagit, atl de nya bestämmelserna om rådet skall ingå i en formell överenskommelse mellan de nordiska länderna. Kommittén har funnit det naturligt atl införa bestämmelserna i 1962 års nordiska sam­arbetsöverenskommelse, som innehåller de gmndläggande materiella reg­lerna om samarbetet på olika sakområden. Kommittén har vidare före­slagit, atl elt nordiskt ministerråd inrättas och atl delta ministerråd får svara för del nordiska regeringssamarbelet i dess helhet. Även bestäm­melserna om ministerrådet bör enligt kommitténs förslag få sin plats i samarbetsöverenskommelsen.

:Prop. 1971:53

13

Organisationskommitténs förslag fick ell positivt mottagande både av Nordiska rådel och av den nordiska ämbetsmannakommitté, som upprät­tats för all utarbeta förslag om ell utvidgat nordiskt ekonomiskt sam­arbete. På grundval av organisationskommitténs förslag utarbetade äm­betsmannakommitlén en fullständig text lill en överenskommelse om ändring i den nordiska samarbetsöverenskommelsen. Denna överenskom­melse undertecknades den 13 februari 1971 av alla de fem nordiska län­derna.

Överenskommelsen innebär ingen väsentlig ändring av Nordiska rå­dels nuvarande uppgifter eller sammansättning. Del anges uttryckligt, att rådets huvudsakliga uppgifter är av initiativtagande och rådgivande art. Rådet skall därutöver genom särskilda överenskommelser kunna till­läggas även andra uppgifter. I fråga om sammansättningen skapas bättre kontinuitet genom atl inle endasl de valda medlemmarna ulan även re­geringsrepresenlanlerna och representanterna för Färöarnas landsstyre och Ålands landskapsstyrelse förutsätts få förordnanden, som gäller även tiden mellan sessionerna.

Överenskommelsen innebär vidare en effektivisering av rådels nuva­rande arbetsformer. Förutsättningar skapas för en snabbare behandling av brådskande ärenden. Della sker dels genom alt man vidgar möjlighe­terna alt inkalla rådels plenarförsamling till extra session, dels genom all presidiet får rätt alt i viss utsträckning avge framställningar och ytt­randen på rådels vägnar.

Elt viktigt drag i överenskommelsen är, att presidiet får en mera be­tydelsefull StäUning än f. n. Sålunda får presidiet, befogenhet alt avge framställningar och yttranden inle bara i brådskande fall utan också annars när det föreligger skäl därtill. Del krävs dock alltid, all saken först beretts i utskott. Presidiet har dessutom möjlighet atl inhämta ytt­randen från delegationerna till ledning för sitt ställningstagande.

Presidiets ställning stärks också genom bestämmelser om atl supplean­ter skall utses för presidiemedlemmarna. Olika politiska meningsrikl-ningar skall såvitt möjligt bli representerade både i presidiet och bland suppleanterna.

Genom överenskommelsen reformeras också rådels sekrelarialsorga-nisalion. En ny befallning som presidiesekreterare inrättas, och denne bildar tillsammans med de fem av delegationerna utsedda sekreterarna rådels sekretariat. Presidiet skall i sina uppgifter bistås dels av de sex sekreterarna som därvid utgör ell sekrelerarkoUegium, dels av presi-diesekreleraren ensam. Sekreterarkollegiet skall befatta sig med gemen­samma frågor av större räckvidd eller av specielll intresse för delegatio­nerna.

I rådets praxis har sedan några år som en försöksordning tillämpats elt frågeinslilul. Bestämmelser härom har nu upptagits i överenskommelsen om ändring i samarbetsöverenskommelsen. Dessa bestämmelser innefal-

2t-    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 53

Prop. 1971: 53

14

tar en viss utvidgning av möjligheterna atl ställa frågor, särskilt genom all en fråga inle längre skall behöva ha anknytning lill innehållet i be­rättelse eller meddelande utan skall kunna gälla också annat ämne i del nordiska samarbetet.

Fördelningen av de gemensamma kostnaderna skall enligt överens­kommelsen ske efler förhållandet mellan ländernas bruttonationalpro­dukter. Detla innebär, alt Sverige kommer att slå för en väsentligt större andel av dessa kostnader än hittills. Del bör erinras om all bmttonatio­nalprodukten används som fördelningsgrund i FN och i andra inter­nationella organisationer. Vidare har riksdagen redan godkänt en lill-lämpning av denna fördelningsprincip i fråga om Sveriges andel av rå­dets gemensamma utgifter budgetåret 1970/71 (BaU 1970:51, rskr 1970: 339).

Den viktigaste nyheten i överenskommelsen är, all del för första gång­en upprättas ell nordiskt ministerråd med kompelens för olika sakom­råden. Detla ministerråd bör kunna få en viktig uppgift alt fylla, inle minst i fråga om koordineringen av del nordiska samarbetet på olika områden. Det bör i detla sammanhang särskilt framhållas atl minister­rådet får en skiftande sammansättning med hänsyn till samarbelsfrågor-nas art. Varje land skall enligt överenskommelsen utse en regeringsmed­lem med uppgift all med biträde av en ämbetsman svara för samordning­en av nordiska samarbelsfrågor.

Ministerrådet skall kunna fatta formella beslut endast med slöd i särskilda överenskommelser. Orhfaltningen av beslulandefunklionerna blir därför beroende av vilka sådana särskilda överenskommelser som kommer till slånd.

Även när ministerrådet inle har formell beslutanderätt, skall det svara för samarbetet mellan regeringarna saml mellan regeringarna och Nor­diska rådet. Detla hindrar emellertid inte, atl samråd mellan rege­ringarna också skall kunna ske vid nordiska ministermölen. Överenskom­melsen gör del därför möjligt att inordna regeringssamarbelet i minister­rådets verksamhet när della är lämpligl och all bibehålla elt mera form­löst samarbete i de fall där en sådan samarbelsprocedur är alt föredra.

Ministerrådet är inle avsett atl vara ell överstatligt organ. Delta fram­går av atl det för beslutförhet krävs all alla länderna är företrädda i mi­nisterrådet och av alt ministerrådels beslut skall vara enhälliga.

Sammanfattningsvis vill jag anföra all jag anser överenskommelsen om ändring i samarbetsöverenskommelsen innebära en välbehövlig för­stärkning av de organisatoriska grundvalarna för det nordiska samarbe­tet. Genom överenskommelsen skapas förutsättningar för en rationali­sering och effektivisering av Nordiska rådels arbetsformer. Dessutom upprättas ell ministerråd, som kan väntas komma all spela en betydelse­full roll i fråga om regeringssamarbelet. Med hänsyn till de organisa-

Prop. 1971: 53

15

toriska fördelar som överenskommelsen erbjuder, anser jag alt den bör ratificeras av Sverige.

I samband med alt Överenskommelsen träder i krafl, skapas en ny rättslig grund för Nordiska rådels verksamhet. Vid denna tidpunkt bör därför den författning som nu innehåller rådets stadga upphöra att gälla, och Kungl. Maj:l bör bemyndigas alt meddela förordnande härom, se­dan dagen för överenskommelsens ikraftträdande blivit känd. Ett förslag lill lag om upphävande av stadgan för rådel vid lidpunkt som Kungl. Maj:l bestämmer har utarbetats inom utrikesdepartementet.

7. Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag alt Kungl. Maj:t föreslår riksdagen alt

dels antaga förslag lill lag om upphävande av stadgan (1952: 618) för Nordiska rådet,

dels godkänna överenskommelsen den 13 februari 1971 om ändring i samarbetsöverenskommelsen den 23 mars 1962 mellan Danmark, Fin­land, Island, Norge och Sverige.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemslälll förordnar Hans Maj:t Konungen alt lill riksdagen skall avlålas proposi­tion av den lydelse bilaga till della protokoll ulvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1971:53

17

Bilaga

Overenskomst om aendring af samarbejdsoverenskomsten af 23. marts 1962 mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige

Sopimus Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan välillä 23 päivänä maaliskuuta 1962 tehdyn yhteistyösopimuksen muuttamisesta

Samkomulag um bre]i:ing å samstarfssamningi frå 23. marz 1962 milli Danmerkur, Finnlands, Islands, Noregs og Svit»jodar

Avtala om endring av samarbeidsavtalen av 23. mars 1962 mellom Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige

Overenskonuuelse om ändring i samarbetsöverenskommelsen den 23 mars 1962 mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

Prop. 1971: 53

18

Oveienskomst om sendring    Sopimus Islannin, Norjan,

Samkomulag um breyting å

af aamarbejdsoverenskom»   Ruotsin, Suomen ja Tanskan

samstarfssamningi fra 23.

sten af 23. marts 1962     välillä 23 päivänä maalis-

marz 1962 milli Danmerkur,

mellem Danmark, Finland,  kuuta 1962  tehdyn yhteis-

Finnlands,   Islands,   Noregs

Island, Norge og Sverige                 työsopimuksen

og Svijijödar

muuttamisesta

I

I

Yhteistyösopimuksen 35 OrSalag 35. og 36. grein-

 ja 36 artikla muutetaan ja ar samstarfssamningsins

 yhteistyösopimukseen Ii- breytist og verSi svo sem

 sätään uudet 3963 artik- aS neSan greinir, og bsett

 lat seuraavasti.

verSi i sarastarfssamning-

inn nyjum åkvseSum, er verSi 39.63. grein og bljöSi svo sem hér fer å ef tir:

Danmarks, Finlands, Is­lands, Norges og Sveriges regeringer,

som vil styrke og yder-ligere udbygge det institu-tionelle grundlag for sam-arbejdet mellem de nor­diske lande,

som med henblik herpå finder det formålstj enligt at aendre samarbejdsover­enskomsten af 23. marts 1962 mellem de nordiske lande,

som derfor har besluttet at indf0re de grundlseg-gende bestemmelser om Nordisk Råd i samarbejds­overenskomsten,

som tillige har besluttet i samarbejdsoverenskom­sten at indf0re bestemmel­ser om et Nordisk Mini­sterråd med bef0jelser for hele det nordiske samar-bejdsområde,

er blevet enige om f0l-gende:

I Artiklerne 35 og 36 i samarbej dsoverenskom-sten får f0lgende nye ord-lyd, og som nye bestem­melser i samarbejdsover­enskomsten indsaettes ar­tiklerne 3963 med f0l-gende ordlyd:

Islannin, Norjan, Ruot­sin, Suomen ja Tanskan hallitukset,

jotka haluavat lujittaa ja edelleen kehittää poh-joisraaiden välisen yhteis-työn institutionaalisia pe-rusteita,

joiden mielestä on tar-koituksenmukaista tämän tavoitteen saavuttamiseksi muuttaa pohjoismaiden välillä 23 päivänä maalis­kuuta 1962 tehtyä yhteis-työsopimusta,

jotka tämän vuoksi övat päättäneet sisällyttää yh-teistyösopimukseen Poh­joismaiden neuvostoa kos-kevat perussäännökset,

jotka samalla övat päät­täneet sisällyttää yhteis-työsopimukseen koko poh-joismaisen yhteistyön alu-eella toimivaltaista Poh­joismaiden ministerineu-vostoa koskevat säännök-set,

oval sopineet seuraavaa.

Rikisstjörnir Danmerk­ur, Finnlands, Islands, Noregs og SvibjöSar,

sem vilja treysta og efla enn grundvöll samstarfs NorSurlanda og skipulag;

sem telja råSvsenlegt a?S breyta i bessu skyni sam­starfssamningi NorSur-landa frå 23. marz 1962;

sem hafa bess vegna åkve?Si8 aS fella inn i sam-starfssamninginn grund-vallaråkvaeSi bau, er NorS-urlandaråS var?Sa;

sem jafnframt hafa åkveSiS a8 bseta inn i sam-starfssamninginn åkvse?Sum um råSherranefnd NorS-urlanda, en undir bana falla målefni norrsennar samvinnu,

hafa orSiS sammåla um eftirfarandi:

Prop. 1971: 53

1!

Avtale om endring av sam-   Överenskommelse om änd-

arbeidsavtalen av 23. mars  ring    i    samarbetsöverens-

1962 mellom Daiunark,      kommelsen   den   23   mars

Finland,   Island,   Norge og     1962   mellan   Danmark,

Sverige

Finland, Island, Norge och

Sverige

Danmarks, Finlands, Is­lands, Norges og Sveri­ges regjeringer,

som vil styrke og ytter-ligere utbygge det institu-. sjonelle grunnlag for sam-arbeidet  mellom   de   nor­diske land,

som finner det formåls-tjenlig med dette for 0ye å endre samarbeidsavtalen av 23, mars 1962 mellom de nordiske land.

som derfor har besluttet å ta med i samarbeidsav­talen de grunnleggende be­stemmelser om Nordisk Råd,

som videre har beslut­tet ä ta raed i samarbeids­avtalen bestemmelser om et nordisk ministerråd med myndighet for hele det nordiske samarbeids-felt,

er blitt enige om f0l-gende:

I

Artiklene 35 og 36 i samarbeidsavtalen får f0l-gende nye ordlyd, og som nye bestemmelser i sam­arbeidsavtalen innf0res artiklene 3963, som skal ha f0lgende ordlyd:

Danmarks, Finlands, Is­lands, Norges och Sveri­ges regeringar,

vilka vilja stärka och yt­terligare utbygga de insti­tutionella grundvalarna för samarbetet mellan de nordiska länderna,

vilka finna det ända­målsenligt att i detta syf te ändra samarbetsöver­enskommelsen den 23 mars 1962 mellan de nor­diska länderna,

vilka därför ha beslu­tat att i samarbetsöverens­kommelsen införa de grundläggande bestämmel­serna om Nordiska rådet,

vilka tillika ha beslu­tat att i samarbetsöverens­kommelsen införa bestäm­melser om ett nordiskt mi­nisterråd med behörighet för hela det nordiska sam­arbetsfältet,

ha enats om följande.

I

Artiklarna 35 och 36 i samarbetsöverenskommel­sen erhålla följande nya lydelse, och som nya be­stämmelser i samarbets­överenskommelsen införas artiklarna 3963, som skola ha följande lydelse.

Prop. 1971: 53

20

Formerne for nordisk

Pohjoismaisen  yhteistyön

Tilhögun  norrsens  sam-

samarbejde

muodot

starfa

Artikel 35

35 artikla

35. grein

For   at   gennemf0re   og

Pohjoismaisen      yhteis-

NorSurlönd  skulu  jafn-

videreudvikle   det   nordi-

työn    toteuttamikseksi   ja

an  hafa  samråS  og  gera

ske samarbejde i henhold

edelleen kehittämiseksi tä-

räSstafanir   til    samraem-

til  denne  og andre  över-

män  ja  muiden  sopimus-

ingår,  begär börf krefur,

enskomster b0r de nordi-

ten mukaisesti tulee Poh-

til bess aS framkvaema og

ske lande til stadighed råd-

joismaiden jatkuvasti neu-

efla    norraena    samvinnu

f0re sig med hinanden og

votella  keskenään  ja  tar-

samkvaemt samningi bess-

hvor     behov     foreligger

vittaessa    ryhtyä    yhden-

um eSa öSrum.

traeffe   samordnende   for-

mukaisiin toimenpiteisiin.

anstaltninger.

Artikel 36

36 artikla

36. grein

Samarbejdet mellem de

Pohjoismaiden    välinen

Vettvangur       samstarfs

nordiske lande finder sted

yhteistyö   tapahtuu   Poh-

NorSurlanda   er   NorSur-

i Nordisk Råd, i Det nor-

joismaiden         neuvoston,

landaråS,     råSherranefnd

diske Ministerråd samt på

Pohjoismaiden    ministeri-

NorSurlanda      og     atSrir

andre    ministerm0der,    i

neuvoston ja muiden  mi-

räSherrafundir.   Sérstakar

saerlige      samarbejdsorga-

nisterikokousten   puitteis-

samstarfsnefndir og stjörn-

ner og mellem fagmyndig-

sa, erityisissä yhteistyöeli-

völd    einstakra    bjöölifs-

heder.

missa   ja   ammattivirano-

bätta   geta   og   haft   slika

maisten välillä.

samvinnu  sin  å milli.

Nordisk Råd

Pohjoismaiden   neuvosto

NorSurlandaräS

Artikel 39

39 artikla

39. grein

I   Nordisk   Råd   samar-

Pohjoismaiden    neuvos-

I NorSurlandaråSi starfa

bejder de nordiske ländes

lossa  Pohjoismaiden  kan-

saman bjöSbing og rikis-

folkevalgte      församlingar

sanedustuslaitokset ja hal-

stjörnir           NorSurlanda.

og   regeringar.   Rådet   er

litukset   övat   yhteistyössä

NorSurlandaråS   getur   ått

initiativtagende  og  rådgi-

keskenään.   Neuvosto   voi

frumkvaeSi aS lausn vanda-

vende i sp0rgsmål, som an-

tehdä   aloitteita   ja   antaa

måla og veriS råSgefandi

går samvirket mellem dis-

nauvoja   niissä   kysymyk-

i vandamålum, sem varSa

se landa eller nogle af dem,

sissä,  jotka   koskevat  yh-

samvinnu   bessara   landa

og har i 0vrigt de opgaver,

teistyötä   näiden   maiden

eSa  einhverra beirra.  AS

der framgår af denna og

tai joidenkin niistä välillä,

öSru leyti hefur  råSiS  å

andre overenskomster.

ja sillä on muutoin ne teh-

handi   varkefni,   sam   af

tävät, jotka ilraenevät läs-

bessum samningi eSa öSr-

tä tai muista sopimuksista.

um leiSir.

Faer0arnes    lagting    og

Fär-saartan    maakäräjät

1  störfum  råSsins  taka

landsstyre    samt    Ålands

ja   maakuntahallitus   sekä

bätt lögbing og landsstjörn

landsting og landskapssty-

Ahvenanmaan    maakunta-

Fajreyja  og landsbing  og

relse deltager i Rådets ar-

päivät ja maakunnanhalU-

stjörn Älandseyja.

bejde.

tus osallistuvat neuvoston

työhön.

Artikd 40

40 artikla

40. grein

Rådet  kan   vedtage   re-

Neuvosto   voi   hyväksyä

RåSiS   getur   sambykkt

kommandationer  og rette

suosituksia,   tehdä   muita

ålyktun, beint tilmaelum til

andre  henvendelser   eller

esityksiä tai antaa lausun-

eSa  lätiS   i   Ijös   ålit   vi3

Prop. 1971: 53

21

Formene for nordisk samarbeid Artikkel 35 For   å   gjennomf0re   og videreutvikle det nordiske samarbeid etter denne og andre avtaler b0r de nor­diske   land   stadig   samrå seg   mad   hvarandre,   og treffe   de   samordningstil-tak som det er behov for.

Artikkel 36 Samarbeidet mellom de nordiske land finner sted i Nordisk Råd, i Nordisk Ministerråd og på andre ministerm0ter, i saerlige samarbeidsorganer og mel­lom  fagmyndigheter.

Formerna för nordiskt samarbete Artikel 33

För att genomföra och vidareutveckla det nor­diska samarbetet enligt denna och andra överens­kommelser böra de nor­diska länderna fortlöpan­de samråda och vid behov vidtaga samordnande åt­gärder.

Artikel 36 Samarbetet mellan de nordiska länderna äger rum inom Nordiska rådet, inom Nordiska ministerrå­det samt på andra minis­termölen, i särskilda sam­arbelsorgan och mellan fackmyndigheter.

Nordisk Råd Artikkel 39 I Nordisk Råd samarbei-der de nordiske lands na-sjonalforsamlinger og re­gjeringer. Rådet kan ta initiativ og gi råd i sp0rs-mål som angår samarbeid mellom disse land allar noen av dem, og har for 0vrig de oppgavar som framgår av denne og andre avtaler.

F8er0yenes lagting og landsstyre samt Ålands landsting og landskapssty­relse deltar i rådets ar-beid.

Nordiska rådet Artikd 39 I Nordiska rådet samar­beta de nordiska länder­nas folkrepresentationer och regeringar. Rådet är initiativtagande och råd­givande i frågor, som avse samverkan mellan dessa länder ellar några av dem, samt har i övrigt de upp­gifter som framgå av den­na och andra överans-kommelser.

Färöarnas lagting och landsslyre samt Ålands landsting och landskaps­styrelse deltaga i rådets arbete.

Artikkel 40 Rådet kan vedta rekom-mandasjoner og rette an­dre henvendelser eller av-

Artikel 40 Rådet   kan   antaga   re­kommendation, göra annan framställning aller avgiva

Prop. 1971: 53

22

afgive udtalelser til en loja yhdelle tai usaam- eina eSa fleiri af rikis-eller flare af de nordiske malle pohjoismaan halli- stjörnum NorSurlanda eSa ländes regeringer eller til  tukselle   tai   ministerineu-  råSherranefndina.

Ministerrådet.

Artikd 41 Ud över hvad der sser-ligt er aftalt, b0r Rådet gi­ves lejlighed til at udtale sig ora nordiske samar-beidssp0rgsmål af st0rre betydning, når dette ikke er  uniuligt af tidshensyn.

Artikd 42 Rådet består af 78 valgte medleinmer samt af rege-ringsreprsesentanter og ra-praesentanter for Faer0er-nes landsstyre og Ålands landskapsstyrelse.

Af roedlemmerne vaelger Danmarks folketing sek-sten, Finlands riksdag syl­ten, Islands alting seks, Norges storting alten og Sveriges riksdag alten. Faer0ernes lagting vaelger to medlemmer og Ålands landsting et medlem. Des-udan vaelger hver forsam­ling et tilsvarende antal suppleanter.

Valg af medlemmer og suppleanter foratages år­ligt og gaelder for tiden indtil naeste valg. Ved valg skal forskellige politiske meningsretninger gives repraesentation i Rådet.

Kun medlemmer af den forsamling, der har fore­taget valgat, kan vaere valgt medlem eller suppleant i Rådet.

vostolle.

41          artikla

Neuvostolle   on,   sen  li-

säksi mitä erikseen on sovittu, varattava tilaisuus antaa lausuntonsa merkit-tävistä pohjoismaista yh-taistyötä koskevista kysy-myksistä, milloin lämä ajan puutteen vuoksi ei ole mahdotonta.

42          artikla

Neuvoston   rauodostavat

78 valittua jäsantä, halli-tustan edustajat sekä Fär­saarten maakuntahallituk-sen ja Ahvenanmaan maa-kunnanhallituksen edusta­jat.

Jäsenistä valitsevat Tans­kan kansankäräjät kuusi-toista, Suomen eduskunta seitsemäntoista, Islannin altingi kuusi sekä Norjan suurkäräjät ja Ruotsin val-tiopäivät kumpikin kah-deksantoista. Fär-saartan maakäräjät valitsevat kak-si jäsentä ja Ahvenanmaan maakuntapäivät yhdan jä-senen. Sen lisäksi kukin kansanedustuslaitos valit-see vastaavan määrän va-rajäsaniä.

Jäsenet ja varajäsenet valitaan vuosittain ja vaali on voimassa siksi kunnes seuraava vaali toimitetaan. Vaaleissa on erilaisten po-liittisten suuntausten saa-tava  eduslus  neuvostossa.

Ainoastaan se, joka on vaalin toiraittaneen kan-sanadustuslaitoksan jäsen, voi toimia neuvoston valit-tuna jäsenenä ja vara-jäsenenä.

41. grein Auk beirra målaflokka, sem sérstaklega er um samiS, skal råSiS, begär timi vinnst til, få taeki-fari til aS tja sig um mik-ilsverS efni norraennar samvinnu.

42. grein RåSiS skipa 78 kjörnir fulltriiar, fulltriiar rikis-stjörnanna, fulltriiar land-stjörnar Faereyja og stjörn-ar Älandseyja.

I>jöSbing Dana kys 16 fulltriia, rikisbing Finna 17 fulllriia, Altingi Islend-inga 6 fulltrua og störbing NorSmanna og rikisbing Svia hvort um sig 18 full­triia. Lögbing Faerayja kys 2 fulltrua i räSiS og lands­ting Älandseyja einn full­triia. Ennfremur kys hver aöili jafnmarga varamann.

Kjör fulltriia og vara-manna fer fram årlaga og gildir til naesta kjörs. ViS kjör skal bess gaett, aS misraunandi stjörnmåla-stefnur eigi fulltrua i råS-inu.

Kjörgengir eru einvörS-ungu biugmenn å bvi pingi, bar sera kjör fer fram.

Prop. 1971: 53

23

gi   uttalelser   til   en   eller

yttrande till  en  eller fle-

flare av de nordiske lands

ra av de nordiska länder-

regjeringer ellar til mini-

nas   regeringar   eller   till

sterrådet.

ministerrådet.

Artikkel 41 Rådet b0r, ut över hva sora saerlig er avtalt, gis anledning til å uttale seg om nordiske samarbeids-sp0rsmål av st0rre betyd­ning när dette ikke er uraulig på grunn av tids-n0d.

Artikel 41 Rådet bör, utöver vad som särskilt överenskom­mits, beredas tillfälle att yttra sig om nordiska sam­arbelsfrågor av större be­tydelse när detta icke är ogörligt av tidsskäl.

Artikkel 42 Rådet består av 78 valg­te medlemmar,, regjerings-representanter og repre­sentanter for Faer0yenes landsstyre og Ålands land­skapsstyrelse.

Av medlemmene velger Danmarks folketing 16, Finlands riksdag 17, Is­lands alting 6, Norges storting 18 og Sveriges riksdag 18. Faer0yenas lag­ting velger 2 raedlemraer og Ålands landsting 1 medlem. Videre velger hver forsamling et tilsva­rende antall suppleanter.

Artikel 42 Rådet består av 78 val­da medlemmar, regerings-rapresantanter och repre­sentanter för Färöarnas landsstyre och Ålands landskapsstyrelse.

Av medlemmarna väljer Danmarks folketing sax­ton, Finlands riksdag sjut­ton, Islands alting sex samt Norges storting och Sveriges riksdag vardera aderton. Färöarnas lagting väljer två medlemmar och Ålands landsting en med­lem. Dessutom väljer var­je församling motsvarande antal suppleanter.

Valg av medlemraar og suppleanter företas ärlig og gjelder for tiden inn-til naste valg. Ved valgene skal forskjellige politiske raeningsratninger gis re-presentasjon i rådet.

Bare raedlemraer av den forsamling som har fore-tatt valget kan vaere valgt medlem eller suppleant i rådet.

Val av madlemmar och suppleanter förrättas ärli­gen och gällar för tiden till nästa val. Vid val skola olika politiska menings­riktningar givas represen­tation i rådet.

Endast den som är med­lem av den församling som förrättat valet kan vara vald medlem eller supple­ant i rådet.

Prop. 1971: 53

24

Hver    regering    udpeger      Kukin   hallitus   määrää

Sérhver rikisstjörn velur

blandt    sine    raedlammar jäsanistään        nauvostoon

iir   sinum   höpi   stjörnar-

det  antal  regeringsraprae- haluaraansa raäärän halli-

fulltrua,   svo   marga   sem

sentanter,     dan     0nsker. lusten edustajia. Maakunta-

hiin    öskar.    Landsstjörn

Landsstyret og landskaps- hallitus ja maakunnanhal-

Faereyja og stjörn Älands-

styrelsen-udpeger hver an  litus määräävät kurapikin

eyja   välja   hvor   um   sig

repraesentant   blandt  sine  jäsenistään neuvostoon yh-

einn fulltrua.

medleraraer.                            dan edustajan.

Artikel 43 43 artikla

43. grein

Danmarks riges delega- Tanskan valtakunnan

t deild danska rikisins

tion består af de af foi- valtuuskunnan muodosta-

eru beir fulltriiar, sem

ketingat og lagtingat valg- vat kansankäräjien ja maa-

bjoSjiingiS og lögbingiS

te medleraraer särat de af käräjien valitseraat jäsenet

kjösa, og beir fulltriiar,

regeringen og landssty- sekä hallituksen ja raaa-

sem danska rikisstjörnin

ret udpegede repraesantan- kuntahallituksen määrää-

og landsstjörnin velja. i

ter. Finlands delegation mät edustajat. Suomen val-

deild Finnlands eru beir

bastår af de af riksdagen tuuskunnan muodostavat

fulltriiar, sera rikisjjing

og landstinget valgte med- eduskunnan ja maakunta-

Finna og landsting Älands-

lemmer samt de af råge- päivien valitseraat jäsenet

eyja kjösa, og beir full­

ringen og landskapsstyrel- sekä hallituksen ja maa-

triiar, sem finnska rikis-

san udpegede rapraesen- kunnanhallituksen raää-

stjörnin og stjörn Älands-

tanter. Delegationen for rääraät edustajat. Kunkin

eyja velja. Deildir hinna

hvert af de 0vrige lande rauun raaan valtuuskunnan

landanna skipa kjörnir

består af de af dan folke- rauodostavat kansanedus-

fulltriiar bjöSbinganna og

valgte forsamling valgte tuslaitoksen valitseraat jä-

fulltriiar, sem rikisstjörn-

medleraraer og de af rege- senat ja hallituksen mää-

irnar velja.

ringen udpegede reprae- räämät edustajat.

sentanter.

Artikel 44

44 artikla

44. grein

Regeringsrapraesentan-

Hallituslan    sekä    maa-

Fulltriiar rikisstjörnanna

terne samt landsstyrets og

kuntahallituksen   ja   maa-

og fulltriiar landsstjörnar

landskapsstyrelsens reprae-

kunnanhallituksen     edus-

Faereyja       og       stjörnar

sentanter  har  ikke  slem-

tajiUa ei ole äänioikautta

Älandseyja   eiga   ekki   at-

maret i Rådet.

neuvostossa.

kvseSisrétt i råSinu.

I sp0rgsmål, som angår

Maidan    välisten    sopi-

Um   målefni,   sem   ein-

anvendelsen    af   overens-

rausten   soveltamista   kos-

vörSungu    varSa    tiilkun

komster mellera visse lan-

kevissa   kysyrayksissä   on

saraninga   railli   einstakra

de,  har  kun   medlemmer

ainoastaan    näitä    maita

landa, eiga ekki aSrir at-

fra disse lande steraraeret.

edustavilla jäsenillä  ääni-

kvaeSisrétt    en    fulltriiar

oikeus.

beirra lända.

Artikel 45

45 artikla

45. grein

Rådets  organer  er Ple-

Neuvoston   eliraiä   oval

Stjörnbaettir råSsins eru:

narforsaralingan,      Praesi-

yleiskokous,      pubeenjoh-

bing     råSsins,     stjörnar-

diet og Udvalgena.

tajisto ja valiokunnat.

nefnd og nefndir.

Prop. 1971: 53

25

Enhver regjering utpe-ker blant sina raedleramar regjeringsreprasentanter i det antall sora den 0nsker. Landsstyret og landskaps­styrelsen utpeker hver en representant blant sine medlemmer.

Varje regering utser bland sina medlemmar ra-geringsrepresentanter till dat antal som den önskar. Landsstyret och land­skapsstyrelsen utse varde­ra an representant bland sina medlemmar.

Artikkel 43

Danmarks rikes delega-sjon består av da raedlera-mer som er valgt av folke-tinget og lagtinget og da representanter sora er ut-pakt av ragjeringan og landsstyret. Finlands de-legasjon bastår av de raed­lemraer som er valgt av riksdagen og landstinget og de representanter som er utpekt av regjeringen og landskapsstyrelsen. For hvert av de 0vrige land består delegasjonen av de medlemmar som er valgt av nasjonalforsamlingan og da representanter som er utpekt av regjeringen.

Artikd 43 Danmarks rikas delega­tion bastår av da av folke­tinget och lagtinget valda raedlaramarna samt de av regeringen och landsstyret utsedda representanterna. Finlands delegation består av de av riksdagen och landstinget valda medlem­marna samt de av rege­ringen och landskapssty­relsen utsedda represen­tanterna. För eltvart av de övriga länderna består de­legationen av de av folk-raprasentationen valda medlemmarna och de av regeringen utsedda repre­sentanterna.

Artikkel 44

Regjeringenes

samt

landsstyrats og landskaps­styrelsens representanter har ikke stammerett i rå­det.

I sp0rsmål som angår anvendelsen av avtaler raellora enkelte land har bare medlemmer fra disse land stammerett.

Artikel 44 Regeringsrepresentan­terna    samt    landsstyrets och      landskapsstyrelsens represantantar     ha     icke rösträtt i rådet.

I frågor, som angå till-lämpningen av överens-komraelsar mellan vissa länder, ha endast med­lemmar frän dessa länder rösträtt.

Artikkel 45

Artikel 45

Rådets  organer  ar  pla-

Rådets   organ   äro   ple­

narförsamlingen, presidiet

narförsamlingen, presidiet

og utvalgene.

och utskotten.

Prop. 1971: 53

26

Artikel 46

Plenarförsamlingen be­står af alle medlemmar af Rådet.

Plenarförsamlingen af-holder ordinaer session en gäng om året. Ekstraordi-naer session afholdes, når Plenarförsamlingen ellar Praesidiet besluttar dette, eller når mindst to rege­ringer eller mindst femog-tyve valgte medlemmer fremsaetter anmodning därom.

Rådets baf0jelser ud-0ves af Plenarförsamlin­gen, hvis andel ikke er saerligt foreskrevet.

Planarforsamlingens för­handlingar er offentlige, medmindre Plenarförsam­lingen beslutter andel.

Artikd 47

Plenarförsamlingen ud­peger ved hver ordinxr session et Praesidium, be­stående af en praesident og fire viceprsesidenter. For hver af disse udpeges en suppleant. Alle delegatio­ner skal vaere repraesente-ret i Praesidiet og blandt suppleanterne. Så vidt mu-ligt b0r forskellige poli­tiske meningsretninger re-prsesentares i Praesidiet og blandt suppleanterne.

Medleraraer af Praesidiet og suppleanter for sådan-ne raedlararaer skal vaere valgte medleraraer af Rå­det.

Bliver hvervet som med­lem af Praesidiet eller sup­pleant ledigt raellera to or-dinaere sessioner, skal et nyt medlem eller en ny suppleant udpegas for ti-

46             artikla

Yleiskokouksen muodos­

tavat kaikki neuvoston jä­

senet.

Yleiskokous pitää kärran vuodessa varsinaisen is-tuntonsa. Yliraääräinen is-tunto pidetään, kun yleis­kokous tai puhaenjohta-jisto niin päättää tai rail-loin vähintään kaksi halli-tusta tahi vähintään kaksi-kymmentäviisi valittua jä­sentä sitä pyytävät.

Yleiskokous käyttää neu­voston toimivaltaa, jollei muuta ole erikseen mää-rätty.

Asiain käsittely yleisko-kouksassa on julkista, ellei yleiskokous toisin päätä.

47          artikla

Yleiskokous valitsee var-

sinaisessa istunnossaan puheenjohtajiston, johon kuuluvat presidentti ja nel-jä varapresidenttiä. Kulle-kin heistä valitaan vara-jäsan. Kaikilla valtuuskun-nilla tulee olla edustaja puhaanjohtajistossa ja va-rajäsenten joukossa. Mikäli mahdollista on eri poliit-tisten melipidesuuntausten oltava edustettuina pu-heenjobtajistossa ja vara-jäsenten joukossa.

Puheenjohtajiston jäse-nen ja hanen varamie-hensä on oltava neuvoston valittu jäsen.

Jos puheenjohtajiston jäsenen tai varajäsenen paikka vapautuu kahden varsinaisen istunnon väli-sanä aikana, tulee sen val­tuuskunnan,   johon   eron-

46. grein

ting NorSurlandaräSs skipa allir fulltriiar råSs­ins.

ASalbing er håS einu sinni å åri. Til aukabings skal kvatt, pegar bingiS eSa stjörnarnefndin åkveS-ur eSa jjegar aS minnsta kosti tvaer rikisstjörnir eSa eigi faerri en 25 kjörn­ir fulltriiar aeskja bess.

Vald råSsins er i hönd-um bingsins, nema annaS sé åkveSiS.

I>ingfundir eru håSir i hayranda hljöSi, nama bingiS åkveSi annaS.

47. grein Ä hverju aSalbingi kys bingiS stjörnarnefnd, sem i eiga saeti einn forseti og fjörir varaforsetar. Einnig skulu kosnir jafnraargir vararaenn. Hver deild råSs­ins skal eiga fulltriia i stjörnarnefndinni svo og varamann. t>ess skal gaett, svo sem unnt er, aS mis­raunandi stjörnmålastefnur eigi fulltriia i stjörnar­nefndinni og vararaenn.

Fulltriii i stjörnarnefnd­inni eSa varamaSur hans skal vera kjörinn fulltriii i råSinu.

Losni starf fulltriia eSa varamanns i stjörnarnefnd milli tvaggja aSalbinga, skal deild sii, sem full-triiinn eSa varamaSurinn åtti   saeti   i,   velja   annan

Prop. 1971: 53

27

Artikkel 46

Plenarförsamlingen be­står av alla medlemmar av rådet.

Plenarförsamlingen böl­der ordinaer sesjon en gäng om året. Ekstra se­sjon höides når plenarför­samlingen eller presidiet beslutter det, eller når minst 2 regjeringer eller minst 25 valgte raedlem­raer framsetter begjsaring om det.

Rådets myndighet ut-0vas av plenarförsamlin­gen, hvis ikke annat er saerlig bestämt.

Artikd 46

Plenarförsamlingen ut­göras av alla medlemmar av rådet.

Plenarförsamlingen hål­ler ordinarie session en gång om året. Extra ses­sion hållas, när plenarför­samlingen eller prasidiet så beslutar eller när minst två regeringar eller rainst tjugofem valda medlem­mar fraraställa begäran därora.

Rådets befogenheter ut­övas av plenarförsamling­en, ora icke annat är sär­skilt föreskrivet.

Planarforsamlingens for-

Planarforsamlingens för-

handlinger   er   offentlige,

handlingar äro offentliga,

hvis     plenarförsamlingen

ora plenarförsaralingen ic-

ikke besluttar annat.

ke beslutar annat.

Artikkel 47 Plenarförsamlingen vel­ger ved hver ordinaer se­sjon et presidium, bestå­ende av en president og fire visepresidenter. For hver av disse velges en suppleant. Alle delegasjo-ner skal vaere represen-tert i presidiet og blant supplaantene. Så vidt mu-lig b0r forskjellige poli­tiske maningsretningar bli raprasentert i presidiet og blant supplaantene.

Artikd 47 Plenarförsaralingen ut­ser vid ordinarie session att presidium bestående av en president och fyra vice presidenter. För en­var av dessa utses en supp­leant. Alla delegationer skola vara företrädda i pre­sidiet och bland supplean­terna. Såvitt möjligt böra olika politiska. menings­riktningar bliva represen­terade i presidiet och bland suppleanterna.

Medlem av presidiet el-

Medlem av presidiet el­

ler suppleant for slikt

ler suppleant för sådan

raedlera skal vaere valgt

medlem skall vara vald

raedlem av rådet.

medlem av rådet.

Blir vervet som raedlem av presidiet eller supple­ant ledig raellora to ordi-naere sasjoner skal det for tiden inntil neste ordinae-re   sesjon   velges   et   nytt

Blir befattning sora med­lem av presidiet eller supp­leant, ledig raellan två or­dinarie sessioner, skall för tiden till nästa ordinarie session   ny   medlem  ellesr

Prop. 1971: 53

28

den indtil naeste ordinaere  nut   jäsen   tai   varajäsen   fulltrua eSa varamann til session af den delegation,  kuului,   valita   uusi   jäsen   nsesta aSalbings. som  det afgåade raedlem  tai   varajäsen   seuraavaan eller suppleant tilh0rte.        varsinaiseen        istuntoon

saakka. Praesidiet varetager Rå- Puheenjohtaiisto huo- Stjörnarnefndin annast dals l0bende forretninger lehtii neuvoston juokse- dagleg störf råSsins og er og optraeder i 0vrigt pä vien asiain hoidosta ja »3 öSru leyti fulltriii fess Rådets vegne i den ud- edustaa muutoin nauvos- i samraemi viS saraning stra;kning, som framgår af toa siinä laajuudessa kuin bennan og bingsköp råSs-denne overenskomst og tästä sopimuksesta ja neu- "* Rådets arbejdsordning.        voston työjärjestyksestä il-

raenee.

Artikel 48

48 artikla

48. grein

Plenarforsamhngen   be-

Yleiskokous määrää va-

PingiS   åkveSur   fjölda

stemmer udvalgenes antal

liokuntien   lukumäärän  ja

nefnda      og      starfssviS

og forretningsområder. For

toimialat. Yleiskokous mää-

beirra.    Einnig    åkveSur

hvert    udvalg    fastsaetter

rää, montako jäsentä kusta-

fingiS,    hve    margir    iir

Plenarförsaralingen       det

kin  valtuuskunnasta  kuu-

hverri   deild   skull   skipa

antal medleraraer fra hver

luu  valiokuntaan.   Tämän

hverja nefnd. 1 samrBemi

delegation, der skal indgå

mukaisesti kukin valtuus-

viS betta skipar hver deild

i udvalget. I overensstem-

kunta  jakaa   valitut  jäse-

kjörnum  fulltriiura  sinum

raalse     herraed     fordeler

nensä    valiokuntien    kes-

i einstakar nefndir.

hver delegation sine valg-

ken.

te medlemmer på udvalge-

ne.

Udvalgenes opgave er at

Valiokuntien   tahtävänä

Varkefni   nefndanna   er

forberede     sagernes     be-

on valmistella asiain käsit-

aS    undirbiia    afgreiSslu

handling i Rådet.

telyä neuvostossa.

måla i råSinu.

Artikd 49

49 artikla

49. grein

Rådet bistås i sin virk- Neuvostoa avustaa sen RåSinu til aSstoSar eru

sorahed af et Sekretariat toiminnassa sihteeristö, ritarar. Stjörnarnefndin

baståenda af en af Praesi- johon kuuluvat puhaen- velur einn, en aSra fimra

diet udpeget sekretaer samt johtajiston valitsama sih- velja deildirnar, einn rit-

af fem sekretaerer, af hvil- teeri ja viisi sihteeriä, ara hver.

ke hver delegation udpe- joista kukin valtuuskunta

ger en.

valitsee yhden.

Praesidiet udpeger ud- Puheenjohtajisto raää- Stjörnarnefndin raeSur

valgenes sekratserer samt rää valiokunnille sihteerit ritara nefnda og annaS

det 0vrige personale, der sekä sen muun henkilö- starfsliS, sem börf ar å til

er n0dvandigt for at ud- kunnan, joka on tarpeen aS raekja sameiginleg

f0re Rådets faelles sekre- neuvoston yhteisten sih- skrifstofustörf råSsins.

tariatsopgaver. Hver dele- teeristötehtävian hoitarai- Sérhver deild raeSur starfs-

gation ansaetter dat sekre- seen. Kukin valtuuskunta liS sér til aSstoSar.

lariatspersonale, der skal ottaa palvelukseansa sen

bistå delegationen.

sihteeristöhenkilökunnan,

jonka   tehtävänä   on   val­tuuskunnan    avustarainen.

Prop. 1971: 53

29

medlera eller  en ny sup-

suppleant utses av den de-

pleant av  den  delegasjon

legation som den avgång-

sora det tidligere raedlem

ne raedleraraen eller supp-

eller suppleanten tilh0rte.

leanten tillhört.

Presidiet varetar radats 10pende forretninger og opptrar for 0vrig på rå­dets vegne i den utstrek-ning sora det framgår av denne avtale og rådets ar-beidsordning.

Presidiet handhar rå­dets löpande angelägen­heter och företräder i öv­rigt rådet i den utsträck­ning som fraragår av den­na överenskommelse och rådets arbetsordning.

Artikkel 48 Plenarförsamlingen be-steraraer utvalgenas antall og forratningsoraråde. For hvert utvalg fastsetter ple­narförsamlingen det antall raedlemraer fra hver de­legasjon som skal delta i utvalget. I sarasvar her­raed fordeler hver delega­sjon sine valgte medlera­raer på utvalgene.

Artikel 48 Plenarförsaralingen be­stämmer utskottens antal och verksamhetsområden. För varje utskott faststäl­ler plenarförsaralingen det antal medlemmar av varje delegation som skall ingå i utskottet. I enlighet här­med fördelar varje delega­tion sina valda medlem­raar på utskotten.

Utvalgenes oppgave er å Utskotten ha till uppgift

forberede sakenes behand- att förbereda sakernas be­

ting i rådet.

handling i rådet.

Artikkel 49

Rådet bistås i sin virk-somhet av at sekretariat som består av en sekretaer utpekt av presidiet og av fem sekretaerer, hvorav hver delegasjon utpeker en.

Presidiet utpeker utval­genes sekretaerer og det 0vrige personale som er n0dvendig for å utf0re rå­dets felles sekretariatsopp-gaver. Hver delegasjon an-setter det sakretariatspar-sonale som skal bistå de­legasjonen.

Artikel 49

Rådet bistås i sin verk­samhet av att sekretariat beståenda av an sekretera­ re utsedd av presidiet samt av fera sekreterare, av vil­ka varje delegation utser en.

Presidiet utser utskot­tens sekreterare samt den övriga personal som er­fordras för fullgörande av rådets gemensamma sekre­tariatsuppgifter. Varje de­legation anställer den sek­retariatspersonal som skall bistå delegationen.

Prop. 1971: 53

30

Artikel 50

Regeringarna, Minister­rådet og madlemmarne har rat til at frerasaette for­slag  for  Rådet.

Ethvert forslag skal be-handles i et udvalg, inden det faerdigbehandles i Rå­det.

Artikel 51

Rekoramandationer ved­tagas af Plenarförsaralin­gen på grundlag af frem-sat forslag herom.

Darsora dat ikke er han-sigtsmaessigt at afvante be­handling i Plenarförsam­lingen, aller dersom andre grunde foraligger dertil, kan Praesidiet i stedet for rekomraandation af Ple­narförsamlingen foretage anden hanvendalse.

Udtalelser afgives af Plenarförsaralingen eller under de forudsaetninger, der er angivet i andet af-snit, af Praesidiet.

Praesidiet skal til Ple­narförsaralingen anmälde de foranstaltninger, der er truffet i henhold til andet ellar tredje afsnit.

Artikel 52 Et valgt medlem kan i Plenarförsamlingen stille sp0rgsmål til en regering eller til Ministerrådet i anledning af an baretning eller meddelelse, der er af-givet til Rådet, eller i 0v-rigt ora araner, sora angår det nordiske samarbejde.

Artikd 53 Hver  delegation  svarar for udgifterne til sin del-tagelse   i   Rådet.

50          artikla

Oikeus   tehdä   ehdotuk-

sia neuvostolle on halli-tuksella, ministarineuvos-tolla ja jäsenellä.

Ehdotukset on valmis-televasti käsitaltävä valio-kunnassa ennen niidan lo-pullista käsittelyä neuvos­tossa.

51          artikla

Suosituksan      hyväksyy

yleiskokous tehdyn ehdo-tuksen pohjalta.

Ellei yleiskokouksessa tapahtuvaa käsittelyä voi-da vaikeuksitta odottaa tai mikäli muut syyt sitä vaativat, voi puheenjohta­jisto yleiskokouksen hy-väksymän suosituksen ase-raesta tehdä asiasta muun-laisen esityksan.

Lausunnon antaa yleis­kokous tai toisassa mo-mentissa mainituin edelly-tyksin puheenjohtajisto.

Puheenjohtajiston on 11-moitettava yleiskokouksal-le niistä toimenpiteistä, joihin se on toisan ja kol­mannen momentin nojalla ryhtynyt.

52 artikla

Yleiskokouksessa voi va­littu jäsen tehdä kysyrayk-sen hallitukselle tai minis-terinauvostolle neuvostolle annetun kertorauksen tai ilmoituksen johdosta tai muutoin pohjoisraaista yh-teistyötä ko.skevassa asi-assa.

53          artikla

Jokainen     valtuuskunta

vastaa neuvoston toimin-taan osallisturaisestaan ai-heutuvista kustannuksista.

50. grein Sérhver rikisstjörn, räS-herranefndin   og   sérhver fulltriii hefur tillögurétt.

Nefnd skal fjälla um sérhvert mål, åSur en råSiS tekur baS til lokaaf-greiSslu.

51. grein I>ingiS  gerir  ålyktun  ä grundvelli     tillögu,     sem fram hefur komiS.

Tilmaeli frå stjörnar­nefndinni gata komiS i staS ålyktunar, ef ekki er aS vaenta hagkvaemari raålsafgreiSslu i råSinu aSa aSrar åstaeSur valda um.

E>ingiS laggur fram ålit sitt eSa stjörnarnefndin i beim tilvikum, sem frå er greint i 2. mgr.

Stjörnarnefndin skal til-kynna finginu fser räS­stafanir, sem gerSar hafa veriS samkvaemt 2. og 3. mgr.

52.          grein

Kjörinn fulltriii getur å

bingi beint fyrirspurn til rikisstjörnar eSa råSharra-nafndarinnar um skyrslu eSa greinargarS, sem send hefur veriS råSinu, eSa önnur mål, sem varSa norraena samvinnu.

53. grein

Hver deild bar kostnaS af Jjåtttöku sinni i råSinu.

Prop. 1971: 53

31

Artikkel 50

Artikel 50

Regjering, ministerrådet

Regering,   ministerrådet

og medlem har ratt til å

och  medlem   ha   rätt  att

raise forslag for rådet.

väcka förslag i rådet.

Forslag skal förberedes

Förslag skall beradas av

av at utvalg f0r det slutt-

utskott  innan   det  slutbe-

behandles i rådet.

handlas inora rådet.

Artikkel 51

Rekoramandasjon vedtas av plenarförsamlingen på grunnlag av et reist for­slag.

Hvis behandling i ple­narförsaralingen ikke uten vanskelighet kan avventes, eller hvis det foreligger andra grunner til det, kan i stedet for rekoramanda­sjon av plenarförsara­lingen annen henvendelse företas av presidiet.

Uttalalse avgis av ple­narförsamlingen eller, un­der da forutsetninger som er angitt i annat avsnitt, av presidiet.

Presidiet skal undarret-te plenarförsamlingen om de tiltak som er truffet i henhold til annet eller tredje ledd.

Artikel 51

Rekommendation anta­ges av plenarförsamlingen på grundval av väckt för­slag.

Kan behandling inom plenarförsamlingen icke lämpligen avvaktas eller föreligga andra skäl där­till, kan i stället för re­komraendation av plenar­församlingen annan fram­ställning göras av presi­diet.

Yttrande avgives av ple­narförsamlingen eller, un­der de förutsättningar som angivas i andra stycket, av presidiet.

Prasidiet skall till ple­narförsamlingen anraäla de åtgärder det vidtagit med stöd av andra eller tredje stycket.

Artikkel 52 Et valgt raedlera kan i plenarförsamlingen stille sp0rsmål til en regjering eller til ministerrådet i an­ledning av baretning eller melding sora er avgitt til rådet, eller for 0vrig ora emner som angår dat nor­diske samarbeid.

Artikel 52 Vald medlem får i ple­narförsamlingen ställa frå­ga till regering eller till ministerrådet raed anled­ning av berättelse eller raeddelande som avgivits till rådet eller i övrigt i ärana sora angår det nor­diska samarbetet.

Artikkel 53

Artikel 53

Hver delegasjon dakker

Varje delegation svarar

utgiftene til sin deltakelse

för utgifterna för sitt dal-

i rådet.

tagande i rådet.

Prop. 1971: 53

32

Da faelles udgifter forde­las mellem delegationerne for en période af fera år på grundlag af forholdet raellem landenes brutto­nationalprodukter. Praesi­diet skal dog i saerlige til-faelde kunne traeffe beslut-ning om et andet forde-lingsgrundlag.

Yhteiset kulut jaetaan valtuuskuntien kesken vii-sivuotiskausittain maiden bruttokansantuotteen osoit-taraassa suhteessa. Pu­heenjohtajisto voi kuiten-kin erityisistä syistä päät­tää muusta jakoperusteesta.

Sameiginlegur kostnaS-ur, fimm åra timabil, skipt-ist railli deildanna eftir vergri pjöSarframleiSslu landanna. Stjörnarnefndin getur bö i serstökura tilvikum åkvarSaS aSra skiptingu kostnaSar.

Artikel 54

Plenarförsaralingen fast­saetter Rådets arbejdsord­ning. Beslutning om ved-tagelse af arbejdsordnin-gen eller om aendringer i denne kraever to trediede-les flertal blandt Rådets valgte medlemmer.

54 artikla Yleiskokous vahvistaa neuvoston työjärjestyksen. Työjärjestyksen hyväksy-miseen tai muuttamiseen vaaditaan kahden kol­masosan eneramistö neu­voston valituista jäsenistä.

54. grein PingiS setur råSinu bingsköp. Til sarabykktar å starfsreglum eSa til breytingar å beim barf sambykki tveggja briSju hluta kosinna fulltrua råSsins.

Det nordiske Ministerråd     Pohjoismaiden   ministeri-

neuvosto

Artikel 56

56 artikla

I   Ministerrådet   indgår

Ministerinauvostoon kuu-

medlemraer af hvert lands

luu   jokaisen   raaan  halli-

regering.

tuksen jäseniä.

Artikel 55 1 Det nordiske Minister­råd  samarbej der  de  nor­diske ländes regeringer.

Ministerrådet traeffer be-slutninger i den udstraek-ning, sora angives i denne og andre overenskomster mellem de nordiske lande. Også i 0vrige saraarbejds-sp0rgsmål har Ministerrå­det ansvar for samarbej­det mellem de nordiske ländes regeringar og mel­lem regaringerne og Nor­disk Råd.

55 artikla

Pohjoismaiden ministeri-neuvosto on Pohjoismai­den hallitusten yhteis-työelin.

Ministerineuvosto tekee päätöksiä siinä laajuudes­sa kuin käy ilrai tästä sopi­muksesta ja muista Poh­joismaiden välisistä sopi­muksista. Muissakin yh-teistyökysymyksissä minis­terineuvosto vastaa Poh­joismaiden hallitusten sekä haUitusten ja Pohjoismai­den neuvoston välisestä yhteistyöstä.

RäSherranefnd NorSur­landa

55. grein

1 råSherranefnd NorSur­landa starfa rikisstjörnir landanna saman.

RäSherranefndin tekur åkvarSanir aS l)vi marki, sem mselt er fyrir um i samningi bessum og öSrum samningum milli NorSur-landanna.RäSherranefndin skal og annast samvinnu i öSrura samstarfsmålum rikisstjörna NorSurlanda innbyrSis og rikisstjörn­anna og NorSurlandaråSs.

56. grein

RåSherranefndina skipa råSherrar frå öllum lönd-unum.

Hvert land udpeger  et

Kukin maa nimeää yh-

Sérhvert land  tilnetnir

regeringsmedlem, som har

den   hallituksen   jäsenen,

råSherra,  sera  åsarat em-

til opgave med bistand af

jonka tehtävänä on virka-

baettismanni   skal   annast

an   embedsmand  at  vaere

miehen   avustamana   vas-

sararaemingu       norraenna

Prop. 1971: 53

33

Fellesutgifter fördelas mellom delegasjonene for en période pä fem år på grunnlag av forholdet mel­lom landenes bruttonasjo-nalprodukter. Presidiet skal dog i saerlige tilfelle kunna treffe bastemmelse om et annet fordelings-grunnlag.

De gemensamma utgif­terna fördelas raellan dele­gationerna för en period av fera år på grundval av förhållandet raellan län­dernas bruttonationalpro­dukter. Presidiet skall dock för särskilda fall kunna besluta om annan fördelningsgrund.

Artikkel 54 Plenarförsamlingen fast­setter rådets arbeidsord-ning. Beslutning om ved-tagelse av arbeidsordnin-gen eller ora endringer i denna krever to tredjedels flartall blant rådets valgte medlemmer.

Artikel 54 Plenarförsamlingen fast­ställer rådets arbetsord­ning. För beslut om an­tagande av arbetsordning eller om ändring i denna erfordras två tredjedels flertal bland rådets valda raedleraraar.

Nordisk Ministerråd

Nordiska ministerrådet

Artikkel 55

I Nordisk Ministerråd saraarbeider de nordiske lands regjeringer.

Ministerrådet treffer be-slutninger i den utstrek-ning sora angis i denne og andre avtaler mellom de nordiske land. Også i an­dra samarbeidssp0rsmål förestår ministerrådet sara-arbeidet raellora de nordi­ske lands regjeringer og mellom regjeringene og Nordisk Råd.

Artikkel 56

Ministerrådet består av raedlemraer av de kontra-herende staters regjerin­ger.

Hvert land utpeker et regjaringsraedlem med den oppgave, bi.stätt av en era-betsinann, å ha ansvar for

Artikel 55 I  Nordiska  rainisterrå-det samarbeta  de nordis­ka ländernas regeringar.

Ministerrådet fattar be­slut i den utsträckning som angives i denna och andra överenskommelser mellan de nordiska län­derna. Även i övriga sam­arbetsfrågor svarar minis­terrådet för samarbetet meUan de nordiska län­dernas regeringar och mel­lan regeringarna och Nor­diska rådet.

Artikd 56 I ministerrådet ingå med­lemmar av varje lands re­gering.

Varje land utser en re­geringsmedlem raed upp­gift att raed biträde av en ämbetsraan svara för sam-

Prop. 1971:53

34

ansvarlig for samordnin- lata pohjoisraaisten yh-

gen af nordiske samar- teistyökysymysten koordi-

bejdssp0rgsmål.

noinnista.

samstarfsmäla.

Artikel 57

Ministerrådet er beslut-ningsdygtigt, når reprae-sentanter for alle landene er til stede i Ministerrådet. I sp0rgsmål, sora udeluk-kende angår visse lande, beh0ver dog kun disse lande at vaere repraesen-terede.

Hvert land har én stem-me i Ministerrådet.

Ministerrådets beslut-ninger skal vaere enstem-raige. I proceduresp0rgs-raål traeffes baslutning dog ved sirapelt flertal blandt de i afstemningen delta­genda. Står stemraatallet li­ga, er forraandens stam­ma afg0rende.

Undladelse af at afgive stemme er ikke til hinder for at beslutninger traef­fes.

57 artikla Päätösvaltaisuus adellyt-tää, etta kaikki maat övat edustettuina rainisterineu-vostossa. Yksinoraaan joi-takin maita koskevian ky-symysten käsittelyssä kui-tenkin vain näiden maiden tulee olla edustettuina.

Jokaisella maalla on yk-si ääni rainistarineuvos-tossa.

Ministarineuvoston pää-tösten tulee olla yksiraie-lisiä. Menettelytapakysy-rayksissä tehdään kuiten-kin päätös äänestykseen osalUstuvien yksinkertai-sella ääntan eneramistöllä ja ääntan mennessä tasan puhaanjohtajan ääni rat-kaisae.

Äänestyksestä pidätty-minen ei estä päätöksen tekemistä.

57. grein

RäSherranefndin

er

åkvörSunarhaef, begär full­triiar frå öllum löndunura taka bått i störfum hennar. Pegar einvörSungu er raett um målefni einstakra landa, er hö naegjanlegt, aS aSeins fulltriiar peirra landa starfi i nafndinni.

Sérhvert land fer meS eitt atkvaeSi i råSherra-nefndinni.

ÅkvarSanir råSherra-nefndarinnar skulu sara­bykktar samhljöSa. t mål-um, sem varSa bingsköp, naegir Ipå einfaldur meiri hluti atkvaeSa til äkvörS-unar. Séu atkvaeSi jöfn, raeSur atkvaeSi formanns lirslitum.

ÄkvörSun er gild, bott einhver fulltriii greiSi ekki atkvaeSi.

Artikel 58 Ministerrådets beslutnin­ger er bindende for de en­kelte lande. Beslutninger vedr0rende sp0rgsmål, som i henhold til et lands for-fatning kraever den folke-valgte forsamlings god-kandelse, binder dog ikke dette land, f0r församlin­gen har godkandt beslut-ningen. Kraevas sådan god-kendelse, skal Ministerrå­det underrettes herom, inden Ministerrådet traef­fer beslutningan. F0r den folkavalgte forsamlings godkendelse foreligger, er de 0vrige lande heller ikke

58 artikla Ministerineuvoston pää­tös on kutakin raaata si-tova. Päätös kysyrayksessä, joka jonkin raaan valtio-säännön mukaan edellyt-tää kansanedustuslaitoksen hyväksyraistä, ei kuiten-kaan ole täta maata sitova ennen kuin kansanedus­tuslaitos on hyväksynyt päätöksen. Jos sanotun-lainen hyväksyrainan vaa­ditaan, on rainistarineu-vostolle ilmoitettava tästä ennen kuin rainisterineu-vosto tekee päätöksensä. Ennen kuin kansanedus­tuslaitoksen hyväksyrainen

58. grein

ÅkvarSanir råSherra-nefndarinnar eru bindandi fyrir hvert land. ÄkvörSun i raåli, sem samkvaemt stjörnarskrå einhvers land­anna krefst saml)ykkis bjöSbings bess lands, er bö ekki bindandi fyrir baS land, fyrr en bJöS-bing bess hefur sarabykkt åkvörSunina. Sé slikrar sarabykktar krafizt, skal råSherranefndinni skyrt frå bvi, åSur en hiin tekur äkvörSun. önnur lönd eru ekki heldur bundin af slikri åkvörSun, fyrr en sambykkt       bJöSbingsins

Prop. 1971: 53

35

samordningen av nordiska   ordningen     av     nordiska

samarbeidssp0rsmål.

saraarbetsfrågor.

Artikkel 57 Ministerrådet ar beslut-ningsdyktig när alle lan­dene er represantert i rai-nisterrådat. I sp0rsmål som utelukkende angår visse land, beh0ver dog bare disse land å vaere re­presen tert.

Hvert land har én stem­me i ministerrådet.

Artikel 57 Ministerrådet är beslut-fört då alla länderna äro företrädda i ministerrådet. I frågor, som uteslutande angå vissa länder, behöva dock endast dessa länder vara företrädda.

Varje land har en röst i ministerrådet.

Ministerrådets beslutnin­ger skal vaere enstemmige. I prosedyresp0rsmål träf­fes beslutning dog med en­kelt flartall av dera sora avgir stemme, og ved stem-melikhet gj0r förmannens stemme utslaget.

Ministerrådets beslut skola vara enhälliga. I pro­cedurfrågor fattas dock beslut med enkelt flertal bland da röstande och vid lika röstetal med ordfö­randens utslagsröst.

Stemmeunnlatelse er ik­ke til hinder for at beslut­ning fattes.

Nedlagd röst utgör icke hinder för beslut.

Artikkel 58 Ministerrådets beslutnin­ger ar bindende for de enkelte land. Beslutning vedr0rande sp0rsraål sora etter et av landenes for-fatning krever godkjen-nalse av nasjonalforsam-lingen, er dog ikke bin­dende for dette land f0r nasjonalforsamlingen har godkjent beslutningen. Hvis slik godkjennelse krä­vas, skal ministerrådet un­derrattas om dette f0r mi­nisterrådet treffer beslut­ningen. F0r nasjonalfor-samlingens godkjennelse foreligger   er   heller   ikke

Artikel 58 Beslut av ministerrådet är bindande för de sär­skilda länderna. Beslut i fråga som enligt något lands författning kräver folkrapresentationens god­kännande binder dock icke detta land förrän folkrepresentationen god­känt beslutet. Erfordras sådant godkännande, skall rainisterrådet underrättas härora innan ministerrå­det fattar beslutet. Innan folkrepresentationens god­kännande givits, är ej hel­ler annat land bundet av beslutet.

Prop. 1971:53

36

bundet af beslutningan.

on   saatu,   päätös   ei   ole   liggur fyrir.

myöskään    toista    maata

sitova.

Artikel 59 Ministerrådet skal f0r hver ordinaer session i Nordisk Råds Plenarför­samling aflsegge beretning til Rådet vedr0rende det nordiske samarbejde. Deri skal Ministerrådet saerlig redeg0re for samarbejdet i det forl0bne år og pla-nerne for det fortsatte samarbejde.

Artikel 60

Ministerrådet skal f0r hver ordinaer session i Nordisk Råds Plenarför­samling give Rådet med­delelse om de foranstalt­ninger, der er truffet i anledning af Rådets re-kommandationer og andre henvendelser. Hvis en re­kommandation eller anden henvendelse er rettet til en eller flere regeringer, kan sådan meddelelse i stedet gives af den eller de rege­ringar, hvortil rekoraman-dationen eller henvendel-sen er rettet.

59 artikla Ministerineuvoston tulee ennen jokaista Pohjois­maiden neuvoston yleis­kokouksen varsinaista is-tuntoa antaa kertomus neuvostolle pohjoisraai-sesta yhteistyöstä. Kerto-muksessa ministerineuvos­ton on erityisesti tebtävä selkoa kuluneen vuoden yhteistyöstä ja tulevaa yh-teistyötä koskevista suun-nitelraista.

0 artikla Ministerineuvoston tulee ennen jokaista Pohjois­maiden neuvoston yleis­kokouksen varsinaista is-tuntoa antaa neuovostolle ilmoitukset niistä toimen­piteistä, joihin on ryh-dytty neuvoston suositus-ten ja muiden esitysten johdosta. Jos suositus tai rauu esitys on osoitettu yh­delle tai useamraalle halli­tukselle, voi ilraoituksen sen sijaan antaa se halli­tus tai ne hallitukset, joil-le suositus tai esitys oli osoitettu.

59. grein RäSherranefndin skal fyrir hvert aSalbing NorS­urlandaråSs gefa råSinu skyrslu varSandi norraena saravinnu. t skyrslu bess-ari skal råSherranefndin einkum gera grein fyrir samstarfi liSins års og åaetlunum ura åframhald-andi samstarf.

60. grein

RåSherranefndin skal fyrir hvert aSalbing NorS­urlandaråSs skyra råSinu frå beim råSstöfunum, sera gerSar hafa veriS samkvaemt ålyktunum og tilmaelum råSsins. Ef ålykt­un eSa tilmaelum er beint til einnar rikisstjörnar eSa fleiri, getur hlutaSeigandi rikisstjörn eSa rikisstjörnir gefiS slika skyrslu.

overenskomst      om     aen-  ken   sovitaan   tämän   yh-  sér saman um breyting å

Artikel 61 Ministerrådet  fastsaetter sin arbejdsordning. Artikel 62 Samråd mellera de nor­diske ländes regeringer kan foruden    i    Ministerrådet ske ved nordiske minister-m0der.

.ändring af overens-komsten

Artikel 63 Inden   landene   traeffer

61           artikla

Ministerineuvosto    vah­

vistaa työjärjestyksensä.

62        artikla

Paitsi   ministerineuvos-

tossa voivat Pohjoismai­den hallitukset neuvotella keskenään myös pohjois-maisissa ministerikokouk-sissa.

Yhteistyösopimuksen muuttaminen

63        artikla

Ennen kuin maiden kes-

61.     grein

RåSherranefndin setur sér starfsreglur.

62.     grein

Auk samstarfs milli rikis­stjörna NorSurlanda i råS­herranefndinni gata bser ått sarastarf å råSherra-fundum NorSurlanda.

Breytingar å samningnum

. .:M

63. grein ÄSur   en   löndin   koma

Prop. 1971: 53

37

noe annet land bundet av beslutningen.

Artikkel 59 Ministerrådet skal f0r hver ordinaer sesjon av Nordisk Råds plenarför­samling avgi beretning til rådet om det nordiske samarbeid. I beretningen skal ministerrådet saerlig redegj0re for det siste års samarbeid og planane for det fortsatte samarbeid.

Artikel 59 Ministerrådet skall före varje ordinarie session med Nordiska rådets ple­narförsamling avgiva be­rättelse till rådet rörande det nordiska saraarbetet. Däri skall ministerrådet särskilt redogöra för det gångna årets samarbete och planerna för det fort­satta saraarbetet.

Artikkel 60 Ministerrådet skal f0r hver ordinaer sesjon av Nordisk Råds plenarför­samling gi rådet melding om de tiltak som er truf­fet i anledning av rådets rekommandasjoner og an­dre henvendelser. Hvis re­koramandasjon eller annen henvendelse er rettet til en eller flere regjeringer, kan slik melding i stedet gis av den eller de regjeringer som rekommandasjonen el­ler henvendelsen er rettet til.

Artikkel 61 Ministerrådet   fastsetter sin arbeidsordning. Artikkel 62 Samråd raellora de nor­diske    lands    regjeringer kan, foruten i ministerrå­det,   finne   sted  ved   nor­diske ministarra0ter.

Artikel 60

Ministerrådet skall före varje ordinarie session raed Nordiska rådets ple-narförsaraling lärana rå­det meddelande om de åtgärder sora ha vidtagits med anledning av rådets rekomraendationer och andra framställningar. Har rekommendation eller an­nan framställning riktats till en eUer flera regering­ar, kan sådant raeddelan­de i stället lämnas av den eller de regeringar, tiU vil­ka rekommendationen el­ler fraraställningen har riktats.

Artikel 61

Ministerrådet fastställer sin arbetsordning. Artikel 62

Samråd mellan de nor­diska ländernas regering­ar kan förutom i minister­rådet ske vid nordiska rai-nisterraöten.

de parter enes om endring  komraa om ändring i den-

Endring av avtalen

Artikltel 63 Innen   de   kontraheren-

Ändring av  överens­kommelsen

Artikel 63 Innan länderna överens-

Prop. 1971: 53

38

dringer i  denne overens-

teistyösopimuksen    muut-

samningi     bessum,     skal

komst,  skal  Nordisk Råd

tamisesta,  on  Pohjoismai-

gefa NorSurlandaråSi kost

hava lejlighed til at udtale

den  neuvostolle varattava

å aS låta i Ijös ålit sitt.

sig.

tilaisuus antaa lausunton­

sa.

II                                      

n

II

Artiklerne   39   og   40   i

Yhteistyösopimuksen 39

39. og 40. gr. samstarfs-

iamarbejdsoverenskom-

ja 40 artiklat muuttuvat 64

samningsins verSi  64.  og

sten skal indsaettes som ar-

ja 65 artikloiksi.

65. gr.

tikal 64 og 65.

III                                     III

m

Denne        overenskomst

Tämä sopimus  on  rati-

Saraning    Jjennan    skal

skal ratificeras, og ratifi-

fioitava  ja  ratifioimiskir-

fullgilda og senda fullgild-

kationsinstruraenterne skal

jat  mahdollisimman  pian

ingarskjölin hiS fyrsta til

snarest   muligt   deponeres

talletettava   Suomen  ulko-

utanrikisråSuneytis   Finn-

i   Finlands   udenrigsmini-

asiainministeriöön.

lands,

sterium.

Overenskomsten skal da-

Sopiraus  on  talletettava

Saraningurinn skal

poneres i Finlands uden-

Suomen    ulkoasiainrainis-

geymdur  1 utanrikisråSu-

rigsministeriura,    og    be-

teriöön,   jonka   on   toimi-

neyti  Finnlands,   og   skal

krseftade    afskrifter    skal

tettava jokaiselle sopirauk-

räSuneytiS senda hverjura

tilstilles  hver  af  de  kon-

sen    osapuolelle    oikeaksi

samningsaSila staSfest af-

traharenda  parter   af  det

todistettu   jäljennös   sopi-

rit.

finske ministerium.

muksesta.

Overenskomsten   traeder

Sopimus  tulee  voimaan

Samningurinn        öSlast

i kraft 30 dage efter den

kolmantenakymmenentenä

gildi brjåtiu  dögum  eftir

dag, hvor samtlige kontra-

päivänä   sen   päivän   jäl-

aS fullgildingarskjöl allra

herende   parters   ratifika-

keen, jona kaikkien sopi-

samningsaSila   hafa   bor-

tionsinstruraenter   er   de-

muspuolten     ratifioimisa-

izt.

ponerede.

siakirjat on talletettu.

Til    bekrseftelse    heraf

Tämän vakuudeksi oval

I>essu   til   staSfestingar

har  undertegnede  befuld-

allekirjoittanect valtuutetut

hafa    naSanskråSir    full-

raaegtigede   i   K0benhavn

asiamiehet    Kööpenhami-

triiar,   sem  til  Jpess  hafa

dan  13.  februar  1971  un-

nassa 13 päivänä helmikuu

umboS,   undirritaS   samn-

dertegnet   denne   overens-

ta 1971 allekirjoittaneet tä-

ing bennan i Kaupmanna-

komst i  et  ekseraplar på

män sopimuksen, joka on

höfn   13.  februar   1971,  i

dansk,     finsk,     isländsk,

tehty yhtenä islannin-, nor-

einu eintaki å hverju måli:

norsk   og   svensk,   hvilke

jan-,  ruotsin-,  suomen- ja

dönsku, finnsku, islenzku,

tekster alle har samme gyl-

tanskankielisenä kappalee-

norsku og saensku, og skulu

diglied.

na jokaisen tekstin ollessa

beir textar allir jafngildir.

yhtä  todistusvoimainen.

Prop. 1971: 53

39

i denne avtale, skal Nor- na överenskommelse, skall

disk Råd gis anledning til Nordiska rådet beredas

å uttale seg.

tillfälle att yttra sig.

II

Artiklene   39   og   40   i samarbeidsavtalen        skal plasseres som artikkel 64 og 65.

III Denne avtale skal rati-fiseres og ratifikasjonsdo-kumentene snarest raulig deponeres i Finlands utenriksministerium.

Avtalen skal deponeres i utenriksministeriet i Fin­land og bekräftade avskrif­ter skal av det finske mi­nisteriet sendes alle de kontraherende parter.

Avtalen trer i kraft tret-ti dager etter den dag da samtlige kontraherende staters ratifikasjonsdoku-raent er deponart.

Til bekräftelse herav har undertegnede befullmek-tlgede i K0benhavn den 13 februar 1971 underteg-net denne avtale i et ek­seraplar på dansk, finsk, isländsk, norsk og svensk, hvilke tekster alla har samraa gyldighet.

II 

Artiklarna  39  och  40  i samarbetsöverenskommel­sen   skola   åsättas   nr   64 och 65.

in

Denna överenskommel­se skall ratificeras och ratifikationshandlingarna snarast möjligt deponeras i ministeriet för utrikes-ärendena i Finland.

överenskommelsen skall vara deponerad i ministe­riet för utrikesärandena i Finland och bestyrkta av­skrifter skola av det finska ministeriet tillställas var och an av da fördragsslu­tande parterna.

Överenskoraraelsen trä­der i kraft trettio dagar ef­ter den dag då saratliga fördragsslutande parters ratifikationshandlingar deponerats.

Till bekräftelse härav ha undertecknade befull­mäkligade ombud i Kö­penhamn den 13 februari 1971 undertecknat danna överenskommelse i ett ex­emplar på danska, finska, isländska, norska och svenska språken, vilka samtliga texter ha lika vitsord.

MARCUS BOKTR. STHLM 1971