Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse nr 8 år 1975/76

Skr. 1975/76: 8

Nr 8

Regeringens skrivelse till riksdagen med redogörelse fiir verksamhe­ten inom Europarådets ministerkommitté mider år 1974;

beslutad den 7 augusti 1975.

Regeringen överlämnar till riksdagen enhgt befogade utdrag ur rege­ringsprotokoll redogörelse för verksamheten inom Europarådets minis­terkommitté under 1974.

På regeringens vägnar

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

G.[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1975/76.1 saml. Nr 8

Skr 1975/76: 8

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-08-07

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europa­rådets ministerkommitté under år 1974

I resoluflon 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parla­menten uppmanar Europarådels rådgivande församling regeringarna att årligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådels minis­terkommitté inför sina parlament. Kungl. Maj:t har lämnat riksdagen sådana redogördser för åren 19671973 (skr. 1968: 23, skr. 1969: 27, skr. 1970:39, skr. 1971:119, skr. 1972:107, skr. 1973:161, skr. 1974:131). En redogörelse för verksamheten inom Europarådels minis­terkommitté under år 1974 har utarbetats inom utrikesdepartementet i samråd med övriga berörda departement. Redogörelsen bör fogas till re­geringsprotokollet i detta ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen tUl riksdagen överlämnar den inom utri­kesdepartementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Euro­parådets ministerkommitté under år 1974.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr 1975/76: 8

Bilaga

Redogörelse för verksamheten inom  Europarådets ministerkommitt under år 1974

/. Ministerkommittémöten

1. 54:e ministerkommittémötet

Ministerkommitténs 54:e möte ägde rum i Strasbourg den 6 maj. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Sven[REDACTED_EFTERNAMN] och be­stod i övrigt av Sveriges ständiga ombud hos Europarådet ambassadör Arne Fältheim, kabinettssekreterare Sverker Aström, ambassadör Kaj[REDACTED_EFTERNAMN], kanslirådet Knut Thyberg och biträdande ombudet hos Europa­rådet, departementssekreterare Sven-Otto Allard.

Ordförande vid mötet var belgiske utrikesministern van Elslande.

På dagordningen stod den europeiska säkerhetskonferensen, förbin­delserna meUan Europa och Förenta Staterna, tUlämpningen av minis­terkommitténs resolution (74) 4 om Europarådets framtida roll och ut­vecklingen av det europeiska samarbetet. I samband med den sist­nämnda dagordningspunkten kommenterade ministerkommittén den Jcort före mötet inträffade regimförändringen i Portugal.

si) Europeiska säkerhetskonferensen (ESK)

Den europeiska säkerhetskonferensen blev föremål för inlägg av de flesta av ministrarna. Från svensk sida framhöU utrikesminister Anders­son att konferensarbetet hade nått den viktiga punkl där delegaterna försökte finna kompromissformuleringar beträffande de principer för relationerna mellan deltagarstatema, som skulle bli elt av resultaten av ionferensen. UtrLkesministem sade sig hysa goda förhoppningar om att arbetet skulle ge positiva resultat. Han underströk angelägenheten av framsteg i fråga om information och mänskliga kontakter, men tUlfo-ade att man inåste se realistiskt på vad som kunde uppnås. Man borde inte sätta upp för ambitiösa mål för konferensen, som speglade den ak­tuella politiska situationen i Europa. Derma skuUe inte komma att radi­kalt förändras av någon tids internationella diskussioner. Samtidigt var man på svensk sida angelägen om att konferensen skulle ses i sitt historiska perspektiv. Den borde ses långsiktigt som ett led i en fort­gående process som så småningom skulle skapa en fastare grund för be­varandet av freden i Europa och för framtida samarbete mellan Euro­pas stater. Utrikesministern framhöll att man därför på svensk sida i po­sitiv anda önskade överväga möjligheten av framtida möten med regel­bundna intervaller.

b) Förbindelserna EuropaFörenta staterna

Överläggningama rörande förbmdelsema mellan Europa och Förenta staterna, vilka utgjorde en fortsättning på diskussionen vid 53:e minis-

tl    Riksdagen 1975176.1 saml. Nr 8

Skr 1975/76: 8

4

termötet, kom tUI stor del att beröra förhållandet mellan EG-stalerna och de utanför EG stående europarådsstalerna.

Den västtyske parlamentariske statssekreteraren Mörsch, som inledde meningsutbytet, framhöU bl. a. att de Nio inte ensamma förde en dialog med Förenta staterna. I själva verket deltog alla Europarådets stater i en sådan, i synnerhet inom ramen för ESK.

Den österrikiske utrikesministern Kirchschläger konstaterade att även de europarådsstaler som inte tillhörde EG skulle bli lidande av ett bak­slag i EGis förhandlmgar med Förenta staterna. Detta var en otillfreds­ställande situation. De Nio utgjorde inte ensamma hela Europa. Kirchschläger menade att det därför var nödvändigt att dessa andra eu­ropeiska länder på något sätt också deltog i förhandUngarna med För­enta staterna. Han ansåg att detta deltagande borde ske inom ramen för Europarådet, vilket enligt hans mening var den institution som var mest lämpad härför.

Den franske statssekreteraren de Lipkowski stödde Kirchschlägers åsikter och underströk den nära solidaritet som existerade mellan de Nio och övriga medlemmar av Europarådet. Brittiske utrikesministern Callaghan sade sig bl. a. välkomna att diskussionen utgjorde en påmin­nelse för de Nio om att del även fanns andra intressen än deras alt la hänsyn till. Europa omfattade mer än EG.

Diskussionen utmynnade i alt ministerkommittén nådde enighet om att möjligheterna borde övervägas hur åtminstone ett kontinuerligt och ömsesidigt informationsutbyte mellan "de Nio" och "de Åtta" kunde säkras vad gällde relationerna med Förenta staterna.

c)      Europarådets framtida roll

I samband med atl ministrarna granskade förverkligandet av den re­ solution som antogs i januari rörande Europarådets framtida roll, beslöt de alt upprätta elt Europarådets förbindelsekonlor i Bryssel, vilket avses bidra lill att underlätta kontakter och informationsutbyte med EG i syfte alt stärka Europarådets relafloner med Gemenskaperna.

d)      Utvecklingen av det europeiska samarbetet

På förslag av norske utrikesministern Frydenlund kommenterade mi­nisterkommittén bl. a. den kort före mötet inträffade regimförändringen i Portugal. Ministrarna uttryckte en förhoppning om att den politiska utvecklingen skulle leda till upprättande av demokrati i Portugal och till en fredlig lösning för territorierna i Afrika i överensstämmelse med principen om självbestämmanderätt. Ministerkommittén påminde om att medlemskap i Europarådet jämlikt artikel 3 i organisationens stadga är öppet för alla europeiska parlamentariska demokratier.

Ministrarna tog vidare del av redogörelser för verksamheten inom Europarådet, EG och EFTA.

2. 55:e ministerkommittémötet

MmisterkommUténs 55:e möte ägde rum i Paris den 28 november. Den svenska delegationen leddes av utrLkesminister Sven[REDACTED_EFTERNAMN] ocb bestod i övrigt av Sveriges ständiga ombud hos Europarådet ambassadör Arne Fältheim, ambassadör Kaj[REDACTED_EFTERNAMN], kanslirådet Knut Thyberg, biträ-

Skr 1975/76: 8

5

dande   ombudet   hos   Europarådet,   departementssekreterare   Thomas Ganslandt, samt departementssekreterare Carl-Magnus Hyltenius.

Ordförande vid mötet var dels cypriotiske utrikesministern Christop-hides, dels danske utrikesministern Guldberg. På dagordningen stod Greklands återinträde i Europarådet, Cypern-frågan, den europeiska sä­kerhetskonferensen, förbindelserna meUan Europa och Förenta sta­terna, utvecklingen av det europeiska samarbetet samt Portugal.

a)      Greklands återinträde i Europarådet

Grekland återintog sin plals i Europarådet genom att grekiske utrikes­ministern deponerade ett tillträdesinstrument sedan ministerkommittén antagit resolution (74) 34 om Greklands medlemskap i organisaflonen. Dagen innan hade rådgivande församlingen genom sitt permanenta ut­skott i ett särskUt yttrande positivt besvarat en förfrågan av minister­kommittén huruvida Grekland borde bevUjas medlemskap. Genom Greklands återinträde ökade antalet medlemsstater i Europarådet till aderton.

b)      Cypemfrågan

Meningsutbytet rörande Cypern-frågan utmynnade i alt ministerkom­mittén i presskommunikén förklarade sig vara allvarligt bekymrad över situationen på Cypern och övertygad om att lösningen på problemet måste nås genom förhandlingar mellan de intresserade parterna och i syimerhet mellan de två berörda folkgrupperna. Ministerkommittén ut­talade att FN:s generalförsamlings resoluflon 3212 den 1 november 1974 utgjorde ett konstruktivt bidrag tUl sådana förhandlingar. Slutligen förklarade sig ministerkommittén särskilt bekymrad över de humanitära aspekterna av problemet och riktade en appell om fortsatta hjälpsänd­ningar för att lindra de båda folkgruppernas lidanden.

c)      Europeiska säkerbetskonferensen (ESK)

ESK-diskussionen behandlade det aktuella läget i Genéve-förhandling-ama. Ministerkommittén uttalade sig för ett avslutande av konferensen så tidigt som lät sig förenas med krav på reella framsteg i förhandling­ama. Vidare konstaterades att konferensen borde erbjuda en grundval för att utveckla praktiskt samarbete mellan Öst och Väst rörande alla Helsingfors-rekommendationerna.

d)       Förbindelserna EuropaFörenta staterna

Ministerkommittén framhöU betydelsen av ömsesidigt förtroendefulla relationer med Förenta staterna parallellt med det europeiska samarbe­tets utveckling. Ministrarna hänvisade härvid särskilt till de allvarliga problemen i världsekonomin.

e)     Utvecklingen av det europeiska samarbetet

Ministerkommittén tog del av redogörelser för verksamheten inom Europarådet, EG och EFTA.

Skr 1975/76: 8

6

f) Portugal

Ministerkommittén diskuterade relationerna mellan Portugal och Eu­roparådet och uttryckte förhoppningen att demokraliseringsprocessen i Portugal skulle fortsätta på sådant sätt att landet i en nära framtid skulle kunna bli medlem av Europarådet. Mmistrarna förklarade sig välkomna framställningar från de portugisiska myndighetema om delta­gande i Europarådets tekniska aktiviteter i avvaktan på att Portugal uppnår fullt medlemskap. I samband därmed instruerades generalsekre­teraren att försäkra sig om att de portugisiska myndighetema var fuUt informerade om de möjligheter som står dem till buds inom Europarå­det.

1 sitt inlägg i diskussionen framhöll utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] bl. a. att Sverige hyste en stark önskan att se Portugal bli medlem i Europarå­det så snart landet blivit en parlamentarisk demokrati och i övrigt upp­fyllde stadgans krav för medlemskap. Han framhöll att det var angelä­get alt utan dröjsmål lämna de demokratiska krafterna i Portugal allt stöd och atl utreda möjlighetema att bistå landet i dess ansträngningar att undvika ekonomiska och sociala störningar som kunde hota dess ny-vuima frihet. En passiv attityd i Västeuropa på det aktuella stadiet skulle enligt utrikesminislems menmg medföra ett tungt ansvar om det demokratiska experimentet i Portugal misslyckades.

//. Expertkommittéer

1. Rättsfrågor

a)        Konventioner

Under 1974 öppnades endast en konvention för undertecknande, den europeiska konventionen om undantag från tillämpning av bestämmel­ser om preskription i fråga om brott mot mänskligheten och krigsför­brytelser.

Konventionen uinehåller bestämmelser om förpliktelse för anslutna stater att vidta de lagstiftningsåtgärder som behövs för atl deras natio­nella regler om preskription, både såvitt gäller möjligheten atl väcka åtal och att verkställa utdömt straff, inte blir tUlämpliga på vissa i kon­venlionen närmare angivna brott, bl. a. sådana brott mot mänskligheten som avses i 1948 års FN-konvention om förebyggande och bestraffning av folkmord (genocide) och en del brott som särskilt anges i 1949 års Genéve-konventioner tUl skydd för krigets offer.

Sverige har inte imdertecknat konventionen.

b)        Resolutioner som antagits av ministerkommittén

I en resolution ( (74) 3) om mtemationeU terrorism konstaterar minis­terkommittén, att den är övertygad om att utlämning är ett särskUt ef-fekflvl sätt att uppnå att den som har begått ett internationellt terro­ristdåd inte skall imdgå straff. Medlemsstatemas regeringar rekommen­deras därför alt vid utlämningsframställningar i fråga om brott som av­ses i 1970 års Haag-konvention för bekämpande av olaga besittningsta­gande av luftfartyg och 1971 års Montreal-konvention för bekämpande av brott mot den civUa luftfartens säkerhet samt i fråga om brott mot

Skr 1975/76: 8

7

diplomater eller andra internationellt skyddade personer, tagande av gisslan eller andra terroristhandlingar ta hänsyn tUl dessa gärningars särskUt aUvarliga art, när de tUlämpar intemationella överenskommelser om utlämning, särskilt den etnropeiska utlämningskonventionen, eller in­hemsk rätt. Vidare rekommenderas regeringama att, om begäran om ut­lämning avslås, alltid överlämna ärendet till den nationella myndighet som prövar frågan om åtal. Slutligen rekommenderas medlemsstater, som inte har jurisdiktion i sådana fall, att överväga möjlighetema att in­föra jurisdiktion.

c) Nionde europeiska justitieministermötet

Det nionde europeiska justitieministermötet ägde rum i Wien den 30 och 31 maj 1974. I mötet deltog företrädare för samtliga Europarådets medlemsstater utom Island och Malta samt Fuiland. Justitieministermö­tena är knutna tiU Europarådet bl. a. genom att Europarådets sekreta­riat utgör dessa mötens sekretariat.

Bland de ämnen som diskuterades vid mötet kan nämnas frihelsberö­vande i brottmålsprocessen, hinder av ekonomiskt och annat slag för part att föra talan vid domstol i civUmål, samordnuig av åtgärder för att förebygga brott, juridiska problem som uppkommer vid transplantation av mänskliga organ samt ersättning tiU brottsoffer. Diskussionerna re­sulterade i att mötet antog resolutioner i de tre förstnämnda ämnena. I resolutionerna rekommenderas Europarådets ministerkommitté att vidta vissa närmare angivna åtgärder.

Till gmnd för diskussionen rörande frihelsberövande i brottmålspro­cessen låg en rapport som framlagts av den brittiska regeringen. Justitie-mmistermötet rekommenderade Europarådets ministerkommitté att uppdra åt Europeiska kommittén för brottslighetsfrågor (ECCP) att fortsätta en redan påbörjad utredning av möjlighetema att minska an­vändningen av frihelsberövande åtgärder i brottmålsprocessen och att förkorta den tid imder vUken en misstänkt berövas sin frihet.

Frågan om hinder av ekonomiskt och aimat slag för part att föra ta­lan vid domstol i civUmål diskuterades mot bakgnmd av rapporter som hade utarbetats av Italiens och Österrikes justitieministrar. Under dis-kussionema berördes särskilt de svårigheter som de ekonomiskt svagare grupperna i samhället möter när det gäller att hävda sin rätt inför dom­stol. Justitieministermötet beslöt rekommendera Europarådets minister­kommitté att uppdra åt Europeiska kommittén för juridiskt samarbete (CCJ) att studera de hinder av ekonomiskt eller annat slag som förelig­ger för part att föra talan i civUmål vid domstol i hemlandet eller vid utländsk domstol.

Den kriminalpolitiska diskussionen ägde rum mot bakgrand av rap­porter som hade utarbetats av den franske justitieministern och Europa­rådets generalsekreterare. Den franske justitieministern underströk be­hovet av en samordning av samhällets insatser för att förhindra brott. Från svensk sida redogjorde justitieminister[REDACTED_EFTERNAMN] för det svenska brottsförebyggande rådets organisation och uppgifter. Justitieminister­mötet beslöt rekommendera Europarådets muiisterkommitté att ställa sig positiv till ett förslag från ECCP att anordna en konferens med del­tagande av personer som i de olika medlemsstaterna är ansvariga för brottsförebyggande åtgärder och behandlmg av brottslingar. Vid denna

Skr 1975/76: 8

8

konferens skuUe diskuteras vUka åtgärder som kan vidtas för att uppnå en ökad differentiering av behandlmgsmetoderna med hänsyn tUl brot­tets art och brottslmgens person. Vidare skulle frågan om lämpliga åt­gärder för att förebygga brott tas upp lUl behandling.

De rättsliga problem som uppkommer vid transplantation av mänsk­liga organ hade behandlats i en rapport av Belgiens justitieminister. Jus­titieministermötet beslöt att rekommendera Europarådets ministerkom­mitté att, som ett första steg mot en harmonisering av lagstiftningen på detta område, tillsätta en ad hoc kommitté för diskussion av och utbyte av information rörande gällande och planerad lagstiftning i medlemssta­terna.

Frågan om ersättning tUl brottsoffer diskuterades mot bakgrund av rapporter som hade framlagts av den nederländske justitieministern och av den brittiska regeringen. Justitieministermötet beslöt rekommendera Europarådets mmisterkommiité att uppdra åt ECCP att anordna diskus­sioner och utbyte av uiformation rörande bl. a. syftet med och skälen för inrättande av ett system för ersättning till brottsoffer, vilka slags skador som bör berättiga till ersättrung och vem som bör ha rätt tiU er­sättning.

d) Europeiska kommittén för juridiskt samarbete (CCJ)

Den europeiska kommittén för juridiskt samarbete höll under år 1974 två möten. Kommitténs 21 :a möte ägde rum den 2428 juni och det 22: a mötet den 26 december.

I syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådets medlemsländer pågår utredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CCJ. Bland de ämnen som är under utrednmg bör främst nämnas pro­duktansvar, vårdnad om bam, konsumentskydd, den enskildes skydd i administrativa förfaranden, privatiivets skydd vid automatisk databe­handling av personinformation, avtalsviten samt frågor som har sam­band med förvärv av medborgarskap i fråga om makar med olika natio­nalitet och deras bam. En kommitté, som behandlat utomäktenskapliga bams rättsliga ställning, framlade under 1974 förslag till en konvention i detta ämne. Förslaget, som godkändes av CCJ, har under 1975 god­känts av ministerkommittén. CCJ har vidare slutfört arbetet på en hand­ledning rörande erkännande och verkställighet av utländska avgöranden på det civilrättsliga området.

Under år 1975 påbörjas studier angående den gifta kvinnans rättsliga ställning, hinder av ekonomiskt och annat slag för part att föra talan vid domstol i civUmål och samarbete mellan förvaltningsmyndigheter.

e) Europeiska kommittén för brottslighetsfrågor (ECCP)

ECCP höll under år 1974 sitt 23 :e möte. Vid mötet, som hölls den 1416 maj, behandlades bl. a. förslag tUl resolution om mmimiregler för rättegång i den åtalades frånvaro och förslag tUI resolution angående den praktiska tillämpningen av den europeiska utlämningskonventionen. ECCP antog de föreslagna lextema, såvitt gäller det förstnämnda försla­get med vissa ändringar, och beslöt hänskjuta dem tUl mmisterkommit-tén.

Skr 1975/76: 8

9

Bland de frågor som under år 1974 behandlades av ECCP:s under-kommittéer märks påföljder för trafikbrott, straffprocessuella fribetsbe­rövanden, försäljning och innehav av skjulvapen, undersökningar om återfallsbrottsligheten, avkriminalisering, behandling av intagna med långa frihetsstraff, andra alternativ till fängelse än vUlkorlig dom och liknande påföljder, straffrättens möjligheter att bidra till mUjöskyddet samt ersättnuig tUl brottsoffer.

På ECCP:s arbetsprogram för 1975 står bl. a. ungdomsbrottslighet och sociala förändringar samt ekonomiska brott.

Vid en kriminologisk konferens den 2528 november 1974 behandla­des frågan om narkotikans betydelse för brottsligheten.

f) Expertkommittén för de mänskliga rättigheterna

Arbetet inom expertkommittén för de mänskliga rättighetema bedrevs imder år 1974, förutom i plenum, inom en underkommitté. Sverige var representerat i denna, vilken av plenum fått sig anförtrodd bl. a. mass­mediafrågor med anknytning till mänskliga rättigheter.

Under året slutförde expertkommittén arbetet med den av underkom­mittén förberedda frågan om en konvention angående utländska korrespondenter.

Vidare fortsatte expertkommittén, inom underkommiltén, elt studium av förutsättningarna för en harmonisering av nationell massmedialagstiftning. I samband härmed anordnade un­derkommittén en rundabordskonferens om pressråd i Stockholm den 2627 september 1974.

Expertkommittén behandlade vidare under 1974 förslag tUl elt nytt program för Europarådet på de mänskliga rättighelemas område.

Behandlingen av följande frågor, som tidigare uppförts på kommit­téns dagordning, fortsattes under 1974;

(i) Fråga om skydd för privatlivets helgd med hänsyn till press och andra massmedia samt den tekniska utvecklingen.

(ii) Fråga om utvidgning av rätten till information ge­nom ett tUläggsprolokoll till den europeiska konventionen om de mänsk­liga rättigheterna eller på annat sätt.

(iii) Förberedande av elt fjärde kollokvium beträffande den europeiska konventionen för mänskliga rättigheter i Rom.

2. Utbildnings- och kulturfrågor

a) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog under året en resolution ((74) 10) om upp­rättande av nationella centra för information om ekvivalensfrågor. I Sverige kommer universitelskanslersämbelet alt fullgöra de uppgifter som åligger ett sådant informationscentram.

b) Ad hoc-konferens om utbildning av invandrare

Under tiden 58 november anordnades av Europarådet och den eu­ropeiska utbildningsministerkonferensen en konferens i Strasbourg om utbildning av invandrare. Tre huvudteman behandlades:

Skr 1975/76: 8

10

1.

Invandrarens och hans famUjs ställning vid ankomst till mottagar­landet

2.

UtbUdningsanordningar före och under mottagarlandets skolplikts­period

3.

Möjlighet tUl yrkes- och teknisk utbildning samt till aUmän ut-bUdning för vuxna och ungdom.

Arbetet utmyimade i antagandet av rekommendationer till medlems­länderna av i korthet följande innehåll:

Språkinlärning: invandrarbarn bör ha en god kännedom om sitt hemspråk och sin hemkultur som grand för sin utveckling och för inlärning av andra språk. Samtidigt bör intensiv undervisning ges i mottagarlandets språk och kultur för att underlätta anpassning tiU skolsystem eller arbete och samhälle.

Social och utbUdningsmässig jämlikhet meUan invandrare och natio­nell befolkning eftersträvas.

Invandrare bör informeras om levnadsvUIkoren i mottagarlandet före sin avresa, vid ankomsten till och under vistelsen i mottagar­landet.

Bättre samordning nationeUt och närmare samarbete mellan motta-gar- och sändarländer.

ömsesidigt godkännande av skolcertifikat (betyg).

 Förbättrad utbildning av lärare i invandrarundervisning.

UtbUdningsdepartementet,   arbetsmarknadsdepartementet   och   skol­

överstyrelsen var företrädda i den svenska delegationen.

Konferensens rekommendationer behandlades vid den nionde euro­peiska utbildningsministerkonferensen, som ägde rum i Stockholm den 1012 juni 1975, med återkommande utbildning som huvudtema.

c) Europeiska ungdomsfonden

Genom försening av fondens start uppkom för 1973 ett överskott på 2 mUj. FF som lagts tUl 1974 års resurser. Under 1974 bidrog fonden med nära 4 milj. FF tUl 102 aktiviteter i ungdomsorganisationers regi.

d) Kulturstyrelsen

Kulturstyrelsen (Council for Cultural Co-operation) har under året sammanträtt två gånger i Strasbourg för programplanering och anta­gande av budget.

Av de permanenta underkommittéerna har kommittéerna för all­männa skolfrågor samt för vuxenulbUdning och kulturell utveckling sammanträtt vardera en gång, medan den tredje, för högre utbildning och forskning, sammanträtt två gånger. Ad hoc-kommitléema för peda­gogisk forskning och pedagogisk information och dokumentation har mötts vardera en gång.

Följande frågor har behandlats.

(i) Koncentration av verksamheten

De strävanden efter en ökad koncentration av programverksamheten som mleddes imder 1972 fortsatte under 1974. Av de sju s. k. mtensiv-projekten (fortlöpande utbUdning; systern för pedagogisk dokumentation

Skr 1975/76: 8

11

(EUDISED)*; förskola; yrkes- och teknisk utbUdning; ekvivalensfrågor; läroplansutveckluig och vuxenutbildning) har förskoleprojektet försenats och skaU påbörjas imder 1975. Två nya intensivprojekt inom kulturom­rådet avsågs inledas under 1975, nämligen främjande av fri skapande verksamhet och stöd till konstnärligt skapande.

(ii) Allmänna skolfrågor

Kommittén för aUmänna skolfrågor anordnade under året två sympo­sier om läroplansreformering, ett i Storbritannien ("Tvärvetenskaplig undervisning i vetenskapUga ämnen på mellanskolenivå") och ett i Luxemburg ("Introduktion av nya ktmskapselement i läroplanen för 1619-årmgar").

Arbetet inom intensivprojektet teknisk utbildning och yrkesutbUdnmg har koncentrerats tUl denna utbUdnings roU i utbUdningssystemet i stort. Syftet är att införa teknisk utbildning som en integrerad del i meUansko-leulbUdningen.

Arbetet med lärarfrågor inom invandrarundervisning fortsatte under 1974. Frågorna om språkundervisning avsågs återapptagas under 1975.

(iii) Högre utbildning och forskning

Sverige är ett av de 13 medlemsländer som deltar i specialprojektet "Mobility of Post-Graduate Students and of Staff in Higher Education and Research". Projektet har det dubbla syftet att förbättra informatio­nen om rörlighet och föreslå åtgärder för att avlägsna hinder för rörlig­heten. Det kommer att pågå tiU början av 1976.

Arbetsgrappen för intensivprojektet "ekvivalens av kvalifikationer" möttes två gånger för att behandla frågan om upprättande av nationella informationscentra i ekvivalensfrågor (se 2 a).

En arbetsgrapp föreslog riktluijer för tolkning av den gällande kon­ventionen om ekvivalens av diplom för tillträde tUl universitet. Riktlin­jerna godtogs av kommittén för högre utbildning och forskning.

Under kommittén anordnades i Storbritannien ett symposium om re­formering och planering av högre utbildning. Bland frågor som diskute­rades återfanns nuvarande och framtida trender i studentantal, fördel­ning av antalet studenter på olika typer av studier, nya undervisnings­teknologier och andra medel att förbättra effektiviteten i högre utbild­ning med begränsade resurser.

Sverige deltar tillsammans med sex andra medlemsländer i ett stipen­dieprogram. Av åttio erbjudna stipendier stod Sverige för tio.

(iv) Kultur

Arbetet med en handbok om principer för insamlande och presenta­tion av kulturstatistik pågick under 1974. Handboken beräknas ut­komma 1975 liksom även en handbok med förslag till metoder att pre­sentera finansiella data på kulturområdet.

De fjorton europeiska städer (bland dem Örebro) som sedan 1970 del­tagit i en experimentell studie avseende den kulturella utvecklingen i dessa städer avgav under 1974 var sin preliminär rapport om utveck­lingen av respektive bidrag tUl projektet. Projektledama från dessa stä-

* European Documentation and Information System for Education

Skr 1975/76: 8

12

der möttes för utarbetande av ett utkast tiU slutrapport att publiceras 1976.

Ett symposium rörande status och ulbUdning av kulturförmedlare höUs i Bryssel, varvid vissa rekommendationer antogs.

För att jämföra och utvärdera olika försök flll decentralisering i be­slutsfattandet inom kulturområdet beställdes och utgavs en rapport av­seende tre länders erfarenheter, bland dem Sverige.

Förberedelsearbetet för kulturministerkonferensen i Oslo 1976 påbör­jades.

(v) Vuxenutbildning

Arbetet under 1974 ägnades huvudsakligen förberedandet av ett kol­lokvium 1975 om integrering av vuxenutbildning i ett system för fortlö­pande UtbUdning ("permanent education") samt utbildning och fortsätt-nmgskurser för lärare i vuxenutbildningen.

En preliminär rapport har utarbetats rörande lagstiftningen vad gäller vuxenulbUdning i tio medlemsländer.

(vi) Sport

Arbetet koncentrerades tUl förberedandet av sportministerkonferen­sen i Bryssel i mars 1975, vid vUken ett av huvudämnena rörde ett "Eu­ropean Charter for Sport for AU".

(vii) Ungdom

Ungdomsaktiviteten har under senare år huvudsakligen knutils lill eu­ropeiska ungdomscentret och europeiska ungdomsfonden, vilka båda är frislående i förhållande lill kulturslyrdsen.

På förslag av kommittén för kulturell utveckling, som behandlar ung­domsfrågorna, beslutade kulturstyrelsen att 1975 överväga att ta upp ett nytt program på ungdomsområdet, avsett att komplettera arbetet i ung­domscentret och fonden.

(viii) Pedagogisk forskning och injormation

Under 1974 lade kommittén för pedagogisk forskning grunden för ett nytt arbetsprogram, baserat på två huvudelement en fortsättning av systemet att framställa "European Trend Reports" och avhållande av en serie "Contact Workshops" i valda ämnen. Två sådana "workshops" har hållits på försök, elt avseende evaluering av förskoleexperiment och ett rörande kompensatorisk utbildning för sociokulturellt handikappade.

Under 1974 publicerades en flerspråkig EUDISED-Thesaurus som in­dexerar nyckeltermer inom utbUdningsområdel med angivande av ekvi­valenta termer på engelska, tyska och franska, vilket förbättrar möjlig­heterna att erhålla information ur databanker. EUDISED-projektet har nu genomgått det förberedande stadiet och beräknas bli operationellt under 197576.

(ix) Kommittén för byggnadsminnesvård

Arbetet på det av byggnadsminnesvårdskommittén uiilierade Bygg­nadsvårdsåret 1975 fortsatte planenligt. Förslag till en europeisk "char­ter" och en rekommendation lill regeringama rörande byggnadsvårds-frågor utarbetades. Det planerade programmet kring de nationella för-

Skr 1975/76: 8

13

söksprojekten innefattande bl. a. dokumentation, studieresor och sympo­sier fullföljdes.

Den svenska nationalkommittén för Byggnadsvårdsåret godkände i december elt program för verksamheten i Sverige under 1975.

3. Sociala frågor

a) Konventioner

Under 1974 öppnades den europeiska konventionen för socialt skydd av jordbrakare för undertecknande.

b)        Sociala kommittén

Under år 1974 höll sociala kommittén två sammanträden, elt i maj och ett i oktober.

(i) Kommittén antog ett förslag till resolution rörande nomademas sociala situation i Europa, vUket överlämnades till ministerkommittén för godkännande.

(ii) Med anledning av att en inom sociala kommittén tUlsatt expert-grapp rörande planering och organisation av social välfärd hade utarbe­tat dels en allmän rapport i ämnet, dels tre särskUda rapporter, som be­handlade respektive bostadsfrågan, handikappades problem och åld-rkigsfrågor, hade kommittén att ta ställning till vilka åtgärder som borde vidtagas med anledning av rapportema.

Det beslut som fattades innebar att kommittén

1)

betonade atl det för en effektiv socialpolitik krävdes ingående kän­nedom om metoderna för analys av social välfärd;

2)

erkände sociala indikatorers värde för socialpolitik och social pla­nering;

3)

bemyndigade europarådssekretariatet att på framställning tillställa vederbörande nationella myndigheter ovaimämnda rapporter, vUka därjämte skulle tUlställas europeiska slatislikerkonferensen;

4)

uppdrog åt sekretariatet att utarbeta ett dokument om OECD:s ar­bete rörande sociala indikatorer, vilket även skulle iimehålla förslag rö­rande de prakflska åtgärder Europarådet skulle kunna vidtaga.

(ui) Vad gäller Europarådels granskning av ILO-konventioner be­handlade kommittén dels frågan om en revision av arbetsformerna här­för, dels val av konvention för den följande genomgången.

Kommittén kunde inle komma fram till något slutligt beslut om de framtida arbetsformerna ulan beslöt att fortsätta diskussionen härom vid ett senare tillfälle.

Beträffande val av konvention för granskning vid kommitténs 40:e möte beslöt kommittén att studera ILO-konventionen (nr 103) 1952 om skydd vid havandeskap och barasbörd.

(iv) Kommittén antog vidare dels en resolution rörande lättnader för svårt handikappade i rådets medlemsstater, dels en resolution om infö­rande av ett särskUt kort för svårt handikappade. Beträffande den förra framhölls från svensk sida att resolutionen inte stod i överensstämmelse med de principer som tillämpas i Sverige, där man strävar efter en lös­ning av de handikappades problem efter andra Imjer än de i resolutio­nen skisserade. Den senare resolutionen antogs av vissa till det s. k. par­tiella avtalet anslutna statema, nämligen Belgien, Frankrike, Italien och

Skr 1975/76: 8

14

Västtyskland. Andra mtresserade stater inbjöds att ansluta sig tUI resolu­tionen.

(v) Vid sin behandling av Europarådets sociala stipendier beslöt kom­mittén dels föreslå att 1976 års stipendieprogram för samordnande forskning skulle innefatta en studie rörande organisation av ferievistelse för bam och familjer samt semesterhem för mödrar, dels uppdra åt se­kretariatet att undersöka i vad mån 1977 års forskningsprogram skulle kunna ägnas åt studier av social återanpassnmg av före detta fångar.

c) Expertkommittén för social trygghet

En av kommitténs huvuduppgifter är att verka för harmonisering av socialförsäkringssystemen i medlemsländema. På detta område slutför­des under året en studie över utformningen av socialförsäkring för hem-arbetande med sikte på en rekommendation tUl medlemsländerna. Vi­dare behandlades ett förslag tiU rekommendation i fråga om flexibUitet beträffande ålderspensionering. Ett annat pågående arbetsprojekt avser att belysa återverkningarna på socialförsäkringens ekonomi av de före­kommande pensionsålderssänknmgama i olika länder i kombmation med den stigande medellivslängden hos befolkningen.

I likhet med tidigare år deltog kommittén i den årliga gransknmgen av rapporter rörande tUlämpningen av den etnropeiska socialförsäkrings-balken.

4. Hälsovårdsfrågor

a) Överenskommelser

Under 1974 öppnades överenskommelsen om utbyte av reagens för immunologisk vävnadstypning för undertecknande.

b) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Fyra resolutioner antogs av ministerkommittén, nämligen (74) 5 om kampanj mot sexueUt överförda sjukdomar, (74) 6 om åtgärder för att förbättra mun- och tandhygien, (74) 29 om hälsoundersökningar som preventiv medicinsk åtgärd samt (74) 30 om hälso- och socialvård för äldre som bor i eget hem.

c) Europeiska hälsovårdskommittén

Under år 1974 höll hälsovårdskommittén två sammanträden, elt i junr och ett i november.

(i) Underkommittén för blodtransfusionsfrågor och dess undergrap-per fortsatte sitt arbete under arbetsåret. Hälsovårdskommittén beslöt bland annat att rekommendera fortsatt ekonomiskt stöd till den euro­peiska banken för fraset blod från sällsynta blodgrapper samt tUl det hoUändska institutet för allmän hälsovård för utarbetande av vissa stan­dards för helblod.

Kommittén imderströk vikten av fortsatt forskning rörande risker i samband med användandet av aggregat av plasma vid blodtransfusioner.

Vidare förordades att kurser i blodtransfusion på hög nivå skulle fort­sätta, medan man däremot borde undersöka om det farms något fortsatt behov av kurser på medelnivå.

(ii) Hälsovårdskommittén diskuterade utveckUngen av det medicinska

Skr 1975/76: 8

15

stipendieprogrammet och underströk dess betydelse för utnyttjandet av erfarenheter inom Europa.

Som ämne för 1975 års "Coordinated Research Programme" beslöt kommittén upptaga "Perinatal sjuklighet och dödlighet i Europarådets medlemsländer och FirUand".

(iii) Kommittén slutbehandlade en rapport av en arbetsgrapp som studerat förebyggande vård och beslöt alt med smärre justeringar över­lämna ett resolutionsförslag i ämnet till ministerkommittén. I detta sam­manhang framhölls vikten av fortsatt kritisk värdermg av allmänna häl­soundersökningar, urnan slutlig stäUning kunde tagas tUl deras värde inom den förebyggande vården.

(iv) Kommittén behandlade en rapport med förslag till vissa rekom­mendationer från en arbetsgrapp om hälso- och sjukvård för gamla, som bor i eget hem. Rekommendationerna skulle överlämnas till minis­terkommittén för ställningstagande.

(v) Instraktioner utarbetades för en arbetsgrapp som har tUl uppgift atl undersöka rollfördelningen inom de olika paramedicinska personal-grapperna.

(vi) Ett detaljerat arbetsprogram utformades för ytterligare en arbets­grapp, som tillsatts för att studera allmänläkarens utbildning och all­männa roll.

(vii) Kommittén beslöt tiUstyrka två av rådgivande församluigen föreslagna rekommendationer, nämligen dels nr 705 (1973) om konsu­mentskydd och dels nr 716 (1973) rörande åtgärder för att minska kon­sumtionen av alkohol och tobak.

(viii) En rapport med förslag tUl rekommendation om överförbrak-ning av läkemedel diskuterades ingående. Då enighet inte kunde nås om de föreslagna rekommendationema beslöts att rapporten skulle pubUce-ras med påpekande av detta förhållande.

(be) Kommittén behandlade vidare en undersökning om medicinska orsaker till trafikolycksfall.

(x) Såsom ämnen för fortsatt behandling inom kommittén föreslogs:

a)

Värdering av nya behandlingsmetoder i fråga om alkoholism.

b)

Psykologens roll i den allmänna hälso- och sjukvården som med­lem av det medicinska teamet, särskilt i frågor rörande familjens hälsa.

Slutligen rekommenderade kommittén alt följande arbetsområden skulle bli föremål för ytterligare studier:

1)

Orsakema lill att existerande familjeplaneringsprogram inom Eu­roparådets stater icke alltid slagit väl ut.

2)

Läkarens inställning vid behandling av paflenter i livets slutskede.

3)

Anledningen till att kampanjer rörande hälsovårdsupplysning misslyckats saml hur sådana kampanjer skall kunna genomföras med en hegränsad budget.

4)

Sambandet mellan omgivningsfaktorer och senUitetens patologi.

5)

Värdering av det medicinska stipendieprogrammet.

6)

Modem drift av hälso- och sjukvårdsinstitutioner.

5. Arbetsmarknadsfrågor

a) Förslag till konvention om migrerande arbetare

Mmisterkommittén fortsatte på stäUföreträdamivå att behandla ett ut­kast till konvention för att reglera migrerande arbetares förhåUanden.

Skr 1975/76: 8

16

Trots vissa framsteg har det sedan år 1971 pågående arbetet härmed ännu inte kunnat avslutas.

b) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Två resolutioner rörande migration och arbetsmarknad antogs av mi­nisterkommittén, nämligen (74) 14 om migrerande arbetares och deras familjers situation i Europa och (74) 15 om likabehandling av nationell och utländsk arbetskraft vad avser arbets- och lönevillkor, avskedande samt geografisk och yrkesmässig rörlighet. I den förra rekommenderas medlemsstatemas regeringar bl. a. att vidta åtgärder för att förhindra il­legal invandring och illegalt utnyttjande av utiändsk arbetskraft, särskilt genom att vidta kärmbara straffsanktioner mot dem som gör sig skyldiga till sådant missbrak. I den senare rekommenderas bl.a. att åtgärder vid­tas för att upplysa och skydda migrerande arbetare som kan tänkas rekryteras av företag som hyr ut arbetskraft.

c) Sociala kommittén

Sociala kommittén godkände ett utkast tiU resolution angående ar­betslöshet bland ungdom för vidarebefordran till ministerkommittén. Frågan om den fortsatta behandlingen av en resolution om ungdomen och arbetslivet, anlagen av den europeiska arbelsminislerkonferensen år 1972, uppsköts flll 1975.

Rådgivande församlingens resolution 564 (1974) om arbetslagarnas dellagande i beslutsprocessen inom företaget samt resolution 565 (1974) och rekommendation 730 (1974) om humanisering av arbetsförhållan­dena i det industriella samhället hade av ministerkommittén överläm­nats till sociala kommittén för yttrande. Den förra resolutionen ansågs inte påkalla någon åtgärd från kommitténs sida, eftersom flera interna­flonella organisationer redan var engagerade i utredningar på området. Beträffande den senare resolutionen beslöt sociala kommittén att föreslå ministerkommittén att den skulle bringa resolutionen lill regeringarnas kännedom men också fästa församlingens uppmärksamhet på de åtgär­der som redan vidtagits enligt resolutionens riktlinjer.

d) Ad hoc-konferens om utbildning av invandrare

Under tiden den 58 november anordnades i Strasbourg en konfe­rens om utbildning av invandrare. Också andra aspekter på migration än de utbUdningsmässiga diskuterades och elt antal rekommendationer i invandrarpolitiska frågor antogs (jmf 2 b).

6. Miljö- och naturvårdsfrågor samt djurskydd a) Naturvårdskommittén

Nalurvårdskommittén omorgaiuserades under 1974 och följande un­derkommittéer upprättades; a) underkommittén för naturskydd, b) un­derkommittén för planering och skötsel av naturområden samt c) under­kommittén för informationsfrågor.

Luftvårdskommiltén upphörde genom att kommitténs arbetsuppgifter överfördes tUl naturvårdskommittén.

På naturvårdskommitléns årliga session i november, kommitténs 13 :e session, behandlades bl. a. frågor rörande

Skr 1975/76: 8

17

hotade områden i Alperna

European Diploma

kurser i tUlämpad ekologi

b) Informationscentralen för naturvärdsfrågor

Informationsverksamheten bedrevs i sedvanliga former medan diskus­sionen om en omorganisering av centralens verksamhet fortsatte.

c) Förberedande kommittén för den andra miljöministerkonferensen

Förberedelsearbetet för den andra mUjöministerkonferensen, som skall äga ram i Bryssel 1976, påbörjades under året.

d)        Expertkommittén för djurskydd

Kommittén hade två sammanträden, elt i januari och ell i oktober, varvid arbetet med ett utkast till konvention för skydd av djur inom animalieproduklion för kommitténs del slutfördes. Kommittén framlade även förslag om att en konvention rörande slaktmetoder för husdjur och en konvention beträffande användning av levande djur i experi­mentellt syfte utarbetas.

7. Kommun-, region- och planfrågor

a) Kommittén för samarbete i kommunala och regionala frågor

Kommittén handlägger frågor som rör lokala och regionala organ och andra frågor med anknytnmg tUl regionalpolitik, särskilt med avseende på relationema mellan statliga och kommunala organ.

Kommittén bislår ministerkommittén och Europarådets övriga organ i frågor av lokalt och regionalt intresse. Dessutom fungerar kommittén som ett samarbetsorgan mellan medlemsländemas regeringar för utbyte av information och erfarenheter kring den lokala självstyrelsen.

Kommittén har tre arbetsgrupper, en för frågor rörande den lokala och regionala strukturen, en för kommunemas ekonomi samt en för frå­gor om glesbygdskommunernas ekonomiska och sociala utveckling. Sve­rige var under 1974 representerat i både kommittén och de tre arbets­grupperna.

Arbetsgruppen för frågor rörande den regionala och kommunala strukturen sammanträdde i Strasbourg den 2729 maj 1974.

Arbetsgruppen för kommunemas ekonomi sammanträdde i Stras­bourg den 911 september 1974.

Arbetsgrappen för frågor om glesbygdskommunemas ekonomiska och sociala utvecklmg sammanträdde i Strasbourg den 1112 september 1974.

Kommittén höU sitt åttonde plenarmöte i Strasbourg den 2125 ok­tober 1974. Vid mötet diskuterades jämförande studier rörande föränd­ringar i kommunindelning och samarbete mellan kommuner samt kom­munal demokrati. Dessutom behandlades bl. a. informationsfrågor, re­gionala obalansproblem, kommunalekonomiska frågor, gränskommu­nala frågor och användning av datorer i kommunema. Sverige svarar för utformandet av en rapport i anslutning till en enkät som Europarå­det gör rörande den kommunala demokratin.

Skr 1975/76: 8

18

b) Kommittén för förberedande av ministerkonferenser angående regional planering

Förberedelsearbetet för den tredje planministerkonferensen, som skall äga rum i Italien år 1976, inleddes under året.

8. Europarådets budget

Europarådets budget för år 1974 uppgick tUl cirka 96 760 000 FF, varav det svenska bidraget utgjorde cirka 4 500 000 FF.

I november 1974 fastställdes budgeten för 1975 tUl 111 040 000 FF och Sveriges bidrag tUl 4 585 585 FF.

KUNGL. BOKTR. STOCKHOLM If 75    750317