Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:200

Regeringens proposition

1980/81:200

om olympiska vinterspel i Sverige år 1988;

beslutad den 7 maj 1981.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redovisas vissa riktlinjer beträffande genomförande, organisation och ekonomiskt ansvarstagande för de olympiska vinterspe­len år 1988, om dessa förläggs till Sverige.

I    Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 200

Prop. 1980/81:200

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid,regeringssammanträde 1981-05-07

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om olympiska vinterspel i Sverige år 1988

1    Inledning

I skrivelse till regeringen den 26 november 1980 överiämnade Falu kommun en utredning om förutsättningarna för olympiska vinterspel i Falun och Are år 1988. Utredningen hade gjorts av representanter för stiftelsen Svenska Skidspelen, Sveriges Olympiska Kommitté (SOK), Åre slalomklubb samt stiftelsen Jämtfjäll. Falu kommun hemställde i sin skri­velse att utredningen skulle analyseras av regeringen tillsammans med de berörda kommunerna och att regeringen skulle ställa för ändamålet lämplig expertis till förfogande.

SOK har enligt Internationella Olympiska Kommitténs (lOK) regler lämnat en preliminär ansökan att i Sverige få arrangera 1988 års olympiska vinterspel och i samband därmed deponerat erforderiigt belopp hos lOK. Från Falu och Åre kommuner har till lOK därefter överlämnats de upp­gifter om spelens tänkta arrangemang m. m. som krävs. SOK har ställt sig bakom Falu kommuns ansökan. Riksidrottsförbundet har uttalat sig för ett svenskt arrangemang av OS år 1988.

Genom beslut den 2 april 1981 bemyndigade regeringen chefen för jord­bruksdepartementet att tillkalla en särskild utredare' för att överväga förutsättningarna för olympiska vinterspel i Falun och Åre år 1988. Utre­daren avlämnade den 7 maj 1981 betänkandet (Ds Jo 1981:4) Vinter-OS i Falun/Åre 1988. Betänkandet bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga.

F.d. landshövding Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:200

3

2    Utredningen

Med hänsyn till att betänkandet fogats till detta protokoll som bilaga lämnas i det följande endast en kort redogörelse för huvuddragen i utreda­rens förslag.

Falun och Åre har enligt utredaren goda förutsättningar att arrangera 1988 års olympiska vinterspel. I kommunerna finns kunnande och en väl intrimmad organisationsapparat för stora internationella tävlingar. Genom att utnyttja befintliga anläggningar i kombination med de investeringar i nya anläggningar och provisoriska lösningar som föreslagits får de två orterna fullgoda olympiska tävlingsarenor.

Falu och Åre kommuner har till utredaren uttalat det bestämda kravet att olympiska spel på dessa båda orter inte får leda till någon ekonomisk belastning för kommunerna. Utredaren har mot denna bakgrund sett det som sin främsta uppgift att bedöma de ekonomiska risker som kan vara förknippade med en så omfattande statlig garanti i samband med olym­piska vinterspel år 1988 i Falun och Åre.

Inkvartering av aktiva och ledare förutsätts både i Falun och Åre ske i s. k. olympiska byar. För massmediapersonal, särskilt inbjudna, företräda­re för specialförbund m. fl. krävs goda logimöjligheter i nära anslutning till tävlingsarenorna. I Åre innebär detta inget problem eftersom området har god tillgång på hotellbäddar. I Faluområdet bedömer utredaren däremot att risk finns för att hotelltillgången är otillräcklig och anser att frågan bör utredas ytterligare.

Utredaren har granskat de förslag om investeringar i Falun och Åre som förts fram. Utredarens ställningstagande till de enskilda projekten skall dock inte ses som ett godkännande av en viss kostnadsnivå eller en föreslagen programlösning. Stora ansträngningar bör enligt utredaren framdeles göras för att förbilliga spelen genom atl utnyttja befintliga an­läggningar och lokaler samt söka provisoriska lösningar. Vissa investering­ar måste dock göras, I Åre krävs bl. a. investeringar för en störtloppsbana med en överbyggnad över europavägen E 75 samt lokaler för massmedia och administration. 1 Falun krävs bl. a. investeringar för en OS-by samt en bob- och rodelbana. Utredaren har inte funnit någon intressent som är beredd att ta ansvaret för bob- och rodelbanans drift och underhåll efter spelens genomförande. Man kan därför enligt utredarens mening inte ute­sluta att banan senare måste rivas och marken återställas.

Utredaren bedömer det sammanlagda investeringsbehovet i Falun och Åre till ca 180 milj. kr. i 1980 års prisnivå. Härtill har lagts en reserv om 30 milj. kr. för oförutsedda behov. Totalt har utredaren i sin ekonomiska beräkning för de olympiska spelen fört upp ca 210 milj. kr. för investering­ar i anläggningar.

Utredaren har på den korta tid som stått till buds inte funnit underlag för att revidera de kalkyler beträffande kostnaderna för massmediaarrange-

Prop. 1980/81:200

4

mang som Sveriges Television AB, Sveriges Riksradio AB och televerket har lagt fram. Den sammanlagda nettokostnaden för detta ändamål är uppförd till ca 175 milj. kr.

De löpande driftkostnaderna före och under de olympiska spelen be­dömer utredaren till ca 130 milj. kr.

De totala kostnaderna för spelen uppskattas sålunda av den särskilde utredaren till ca 515 milj. kr.

Intäkterna, främst intäkter av TV-rättigheter, beräknas till ca 445 milj. kr.

Att anordna 1988 års olympiska vinterspel i Sverige skulle därmed för statens vidkommande kunna innebära ett ekonomiskt risktagande i stor­leksordningen 70 milj. kr. Utredaren understryker dock den stora osäker­het som kalkylen är behäftad med.

3   Föredragandens överväganden

Göteborgs kommun ansökte år 1978 om värdskapet för de olympiska vinterspelen år 1984. Förutom i Göteborg skulle enligt planerna tävlingar arrangeras i Falun, Åre och Hammarstrand. Genom att på detta sätt sprida tävlingarna till flera orter skulle behovet av investeringar i anläggningar minska och kostnaderna för spelen begränsas. Efter överläggningar mellan staten och de berörda kommunerna lämnade statsmakterna nödvändiga garantier för spelens genomförande (prop. 1977/78: 146, KrU 1977/78:23, rskr 1977/78:275). Sveriges ansökan vann dock inte bifall hos lOK. De olympiska vinterspelen år 1984 kommer i stället att förläggas till Sarajevo i Jugoslavien.

Frågan om olympiska vinterspel i Sverige har nu väckts på nytt hos lOK genom ansökan att fä arrangera 1988 års spel i Falun och Åre. Tävlingarna i de alpina grenarna skall förläggas till Åre. Den utredning om investeringar och övriga kostnader för spelens genomförande, intäkter av spelen, organi­satoriska lösningar m. m. som legat till grund för ansökan till lOK baserar sig i stora delar på de kalkyler som gjordes är 1978. Utredningsmaterialet har nu granskats av en särskild utredare, som också haft överläggningar med företrädare för bl. a. de berörda kommunerna, Falun och Åre.

En bidragande orsak till att Sverige inte fick arrangera de olympiska vinterspelen år 1984 kan ha varit det förhållandet att tävlingarna skulle anordnas på fyra orter. I den nu föreliggande ansökan står Falu kommun som huvudarrangör med de alpina grenarna förlagda till Are. Falun och Åre har ett gott anseende inom internationella idrottskretsar för förmågan att organisera och genomföra förstklassiga internationella tävlingar.

Utredaren redovisar de investeringar som blir aktuella om 1988 års vinterspel förläggs till Falun och Åre. I Falun behöver en bob- och rodel­bana byggas. Eftersom ingen nu är beredd att överta banan efter spelens

Prop. 1980/81:200

5

avslutning menar utredaren att banan senare kan behöva rivas. Rivnings­kostnaderna ingår sålunda i kalkylen. Jag delar utredarens uppfattning att man i en kostnadsberäkning av detta slag måste lägga in rivnings- och återställandekostnader för anläggningar som inte behövs eller blir för dyra att ha kvar efter spelens avslutning. Jag utgår dock från att idrottsrörelsen eller annan intressent senare kommer att pröva alla möjligheter för att behålla banan.

Bland övriga investeringar kan nämnas störtloppsbanan i Åre och OS-byn i Falun. Störtloppsbanan blir av bestående karaktär medan OS-byn får bli ett provisorium. Alternativa lösningar för OS-byn - vilket t.ex. kan vara utnyttjande av nyproducerade lägenheter i den ordinarie bostadspro­duktionen - bör enligt utredaren övervägas senare om sådana förutsätt­ningar föreligger vid tidpunkten för OS. En strävan bör självfallet vara att finna den lösning som år 1988 kan antas vara ekonomiskt mest fördelaktig.

Jag vill stryka under att den organisationskommitté som måste bildas om Sverige fär spelen och som får ansvaret för det fortsatta planeringsarbetet och för genomförandet noga måste överväga de olika investeringsobjek­tens omfattning och därvid också undersöka alla möjligheter till provisoris­ka och billiga lösningar.

Den koncentration av tävlingarna till Falun och Åre som nu föreslås ske innebär att kostnaderna för spelen blir högre än de kostnader som förut­sattes vid 1978 års ansökan. Samtidigt har det dock under senare år visat sig att inkomster av TV-rättigheter vid liknande arrangemang blivit bety­dande och att dessa ökat kraftigt för varje OS. De beräkningar som nu föreligger ger därför anledning att anta att de samlade kostnaderna för spelen i stort sett kan motsvaras av inkomsterna.

Att arrangera olympiska spel innebär dock ändå ett ekonomiskt riskta­gande. Falu och Åre kommuner har uttalat det bestämda kravet att olym­piska spel på dessa båda orter inte får leda till någon ekonomisk belastning för kommunerna. Kommunerna begär att de skall hållas ekonomiskt ska­deslösa i samband med spelen. Enligt kommunerna är denna princip en ofrånkomlig förutsättning för att de skall stå kvar som tilltänkta arrangörer av 1988 års vinterspel. Jag hyser förståelse för kommunernas uppfattning i detta avseende. Den grova kostnads- och intäktsuppskattning för spelens genomförande som nu upprättats måste omgärdas med stora reservationer. Om spelen föriäggs till Sverige kommer krav att ställas på kommunernas planeringsresurser och serviceapparat. Enligt min mening är det därför nödvändigt att staten till fullo tar det ekonomiska ansvaret för spelen, i den del dessa kostnader inte täcks av kommunernas andel av de biljettintäkter spelen ger. De förutsättningar utredningen angett i dessa avseenden före­faller riktiga.

För den händelse de olympiska spelen skulle gä med föriust skulle det ekonomiska ansvaret alltså falla på staten. Utredarens beräkningar visar att som nämnts ett eventuellt underskott skulle kunna uppgå till storleks-

Prop. 1980/81:200

6

ordningen ca 70 milj. kr. Enligt min mening bör staten, trots den osäkerhet som vidlåder denna beräkning, ta detta ekonomiska ansvar samt svara för finansieringen av investeringarna m. m. fram till dess inkomster av spelen inflyter.

Det likviditetsbehov som staten mäste svara för uppstår i huvudsak under åren 1986-1988. Omfattningen av detta behov är avhängigt de utbetalningsplaner och övriga avtalsvillkor som kan träffas i fråga om försäljningen av TV-rättigheterna. Utredaren har i avvaktan på förhand­lingar om sådana rättigheter, som sannolikt förs under perioden 1984-1985, inte kunnat bedöma det behov av utlåning från staten som de olym­piska spelen kan föranleda. Däremot har utredaren i sin kalkyl beräknat räntor och räntereserver som täcker också en betydande upplåning. Under ogynnsamma omständigheter - dvs. att OS-budgeten sent eller först i samband med tävlingsäret 1988 får sina huvudsakliga inkomster - kan upplåningsbehovet under en kort period överstiga 300 milj. kr. i 1980 års penningvärde.

Förutsättningar finns som nämnts att de samlade kostnaderna för spelen i stort sett kan motsvaras av inkomsterna. Även om spelen i sig skulle ge ett underskott i den storleksordning utredningens riskbedömning anger kommer de emellertid att rikta intresset mot landet, ge valutainkomster och öka aktiviteten, främst i Falun och Are. Den svenska exportindustrin har uttalat stort intresse för Sveriges kandidatur och för den svenska idrotten skulle spelen komma att ge en betydande stimulans. Skäl finns också för att Sverige - vars idrottsutövare i stor utsträckning deltagit i olympiska spel i andra länder under årens lopp nu, som det uttrycks, bjuder igen och svarar för spelen. Dessa förhållanden motiverar, trots den stramhet som i nuvarande statsfinansiella läge bör prägla statens ekono­miska engagemang, ett positivt ställningstagande från statsmakternas sida.

Sammanfattningsvis innebär vad jag här redovisat att staten - bl.a. genom att ta på sig den ekonomiska risk som är förknippad med spelen -bör stödja den ansökan som inlämnats om att i Sverige få arrangera 1988 års olympiska vinterspel. Om spelen förläggs till Sverige bör en organisa­tionskommitté tillsättas för den fortsatta planeringen liksom för genomfö­randet. En utgångspunkt för denna planering bör vara det utredningsma­terial som nu finns tillgängligt. I kommittén bör ingå företrädare för staten, kommunerna och idrottens organisationer. Staten bör med hänsyn till den ekonomiska garantin ha ett avgörande inflytande i kommittén.

Som framhållits av utredaren finns dock fortfarande oklarheter beträf­fande Falu kommuns förutsättningar att stå som värd för olympiska spel. Detta gäller bl.a. hotellkapaciteten i Falun år 1988. Vidare behöver vissa mer detaljerade överläggningar föras mellan staten, berörda kommuner och idrottens organisationer - bl.a. SOK - beträffande organisation och ansvarsfördelning inför och under eventuella olympiska vinterspel i Sveri­ge. Detta fortsatta utrednings- och förhandlingsarbete bör slutföras före

Prop. 1980/81:200

7

10K;s session i Baden-Baden den 20-29 september i år, vid vilken frågan om värdskapet för 1988 års olympiska vinterspel slutgiltigt skall avgöras. Riksdagens ställningstagande bör göras beroende av att enighet nås mellan parterna i de fortsatta förhandlingarna och av att kvarstående prövning av Faluns och Åres allmänna förutsättningar att arrangera spelen inte visar på några avgörande svårigheter.

4   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktel­ser som kan följa av att olympiska vinterspel anordnas i Sverige år 1988,

2.

godkänna de riktlinjer i övrigt för frågans fortsatta handläggning som jag har förordat.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

5    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1980/81:200

JORDBRUKS-DEPASTEMENTET

TINTER-OS I FALUN/

Å

BE I988

Bet

ä

nkande avgivet av I98I 

å

rs OS-utredning

Ds Jo 1981:4

Bilaj

Prop. 1980/81:200

10

IMEHÅLLSFÖHTECKNING

Sid

1 BAKGRDKD

1.1

Utredningens direktiv ooh sammans

ä

ttning

1.2

Utredningens arbete

2 OS-PH

Å

GANS BEHANULING 1977

5 FAIU/ÅRE-KOMHITTSNS BOTÄMKJUTDE

4

UTHEDNINGENS 

Ö

VERL

Ä

GGNINGAR

5

UTREDNINGENS 

Ö

VERV

Ä

GANDEN OCH F

Ö

RSLAG

5.1

N

å

gra utg

å

ngspunkter

5.2

Ber

ä

knade investeringskostnader

5.5 Ber

ä

knade kostnader f

ö

r massmedie-

arrangeaang

5.4

Ber

ä

knade driftkostnader

5.5

Ber

ä

knade int

ä

kter

5.6  Likviditetsfr

å

gor

5.7

Ansvarsf

ö

rdelning och organisation

5.8

Sammanfattande slutsatser

Prop. 1980/81:200

Till statar

å

det och chefen f

ö

r jord­bruksdepartementet

Genom bealut den 2 april I98I bemyndigade regeringen chefen f

ö

r jordbniksdepartementet att tillkalla en s

ä

rskild utredare f

ö

r att behandla fr

å

gan om olympiska vinterspel i Falun och Are 1988.

Som utredare tillkallades f

ö

rre landsh

ö

vdingen Carl[REDACTED_EFTERNAMN]. Till sakkunniga uts

å

gs kanslir

å

det H

å

kan Boberg, budgetdeparte­mentet och departementsr

å

det S

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m, jordbruksdeparte­mentet. Till experter uts

å

gs direkt

ö

r Yngve Feuk, postverket, departementssekreterare Kjell[REDACTED_EFTERNAMN], jordbruksdepartementet, hovr

ä

ttsassessor Hans Petterson, jordbruksdepartementet, direk­t

ö

r Gunnar Pihlgren, postverket och departementssekreterare Kjell[REDACTED_EFTERNAMN], kommunikationsdepartementet. Utredningen antog namnet I98I 

å

rs OS-utredning.

Utredningen 

ö

verl

ä

mnar h

ä

rmed bet

ä

nkandet Vinter-OS i Falun/jbre 1988.

Stockholm i april I98I

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:200

12

1        BAKGRUND

1.1 Utredningens direktiv och sammans

ä

ttning

Regeringen bemyndigade den 2 april I98I jordbruksministern att tillkalla en s

ä

rskild utredare med uppdrag att pr

ö

va f

ö

ruts

ä

tt­ningarna f

ö

r olympiska vinterspel i Falun/lre 1988. I direk­tiven till utredningen ger legeringen f

ö

l jande bakgrund till ut­redningsuppdraget :

" I oktober 1977 

ö

verl

ä

mnade 1977 

å

rs OS-utredning bet

ä

nkan­det (Ds Jo 1977:8) F

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r vinter-OS i Sverige 

å

r 1984. Efter f

ö

rhandlingar med ber

ö

rda parter - bl.a. de d

å

 aktuella arrang

ö

rskommunema - f

ö

reslog regeringen i en proposition (1977/78:146) riksdagen att l

ä

mna n

ö

dv

ä

ndiga statsgarantier f

ö

r spelens anordnande. Riksdagen bif

ö

ll pro­positionen (KrU 1977/78:23, rskr 1977/78:275). Den svenska ans

ö

kan om att 

å

r I984 f

å

 arrangera de olympiska vinterspelen i G

ö

teborg, Falun, Are och Hammarstrand vann emellertid inte bifall vid Intemationella Olympiska Kommitt

é

ns (lOK) sam­mantr

ä

de i maj 1978.

I en skrivelse den 26 november I98O har Falu kommun till re­geringen 

ö

verl

ä

mnat utredningen F

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r olympiska vinterspel i Falun/

Å

re 

å

r I988 och hemst

ä

llt bl.a. att ut­redningen analyseras av regeringen ooh ber

ö

rda kommuner till-sammana samt att regeringen st

ä

ller f

ö

r

ä

ndam

å

let l

ä

mplig expertis till f

ö

rfogande. I en skrivelse den 18 mars I98I till regeringen har Falu kommun vidare anm

ä

lt att kommunen, efter beslut av kommimfullm

ä

ktige den 12 mars i 

å

r, nu 

ä

r beredd att med vissa villkor f

ö

rhandla med regeringen om eventuella ekonomiska garantier fr

å

n statens sida gentemot bl.a. Falu kommun i samband med olympiska vinterspel.

Den av Falu kommun 

ö

verl

ä

mnade utredningen har gjorts av kommitt

é

n f

ö

r vinter-OS i Falun 

ä

r I988. Denna kommitt

é

ä

r sammansatt av representanter f

ö

r stiftelsen Svenska Skidspe­len, Sveriges Olympiska kommitt

é

 (SOK), 

Å

re slalomklubb samt stiftelsen J

ä

mtfj

ä

ll. Kommitt

é

ns syfte har varit att med ut­g

å

ngspunkt i det av 1977 

å

rs OS-utredning framlagda bet

ä

nkan­det beskriva de praktiska f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r ett .arrange­mang av vinter-OS 

å

r I988. Kommitt

é

n har d

ä

rvid s

ö

kt analy­sera de 

å

tg

ä

rder som beh

ö

ver vidtas samt utarbetat kostnads­kalkyler f

ö

r dessa.

Beslutet i Falu kommunfullm

ä

ktige inneb

ä

r att kommunen ans

ö­

ker om vinterspelen 

å

r I988 med f

ö

rbeh

å

ll dels f

ö

r utform-

Prop. 1980/81:200

13

ningen av de statliga garantier kommunen 

ö

nskar, dels f

ö

r att fr

å

gan 

å

nyo skall pr

ö

vas av kommunen efter det att f

ö

r­handlingar med staten, Are kommun m.fl. har genomf

ö

rts. Falu kommun kommer f

ö

r sin del enligt det beslut som fattats att vid 

ö

verl

ä

ggningarna om ekonomiska garantier h

ä

vda att staten skall garantera att kommunen inte f

å

r n

å

gra kostna­der f

ö

r de 

å

tg

ä

rder som fordras f

ö

r att genomf

ö

ra de olym­piska vinterspelen. Falu kommun har formellt ans

ö

kt om spe­len hos lOK. SOK har hos lOK deponerat erforderligt belopp f

ö

r att ans

ö

kan skall g

ä

lla samt till lOK 

ö

vers

ä

nt de upp­gifter om spelens t

ä

nkta arrangemang m.m. som formellt kr

ä

vs. SOK har st

ä

llt sig bakom kommunens ans

ö

kan. Riksidrottsf

ö

r­bundet

(rf) har nyligen uttalat sig f

ö

r ett svenskt arrange­mang av OS 

ä

r I988.

Vid IOK:s session i Baden Baden i V

ä

sttyskland den 29 septem­ber 1981 avg

ö

rs fr

ä

gan om vilken ort som skall erbjudas arrangera I988 

å

rs OS.

Falu kommuns ans

ö

kan har gjorts avh

ä

ngig av att staten l

ä

mnar ekonomisk garanti f

ö

r genomf

ö

randet av spelen. Regeringen har mot den bakgrunden f

ö

rklarat sig beredd att medverka till att klarl

ä

gga f

ö

ruts

ä

ttningsjna f

ö

r att den svenska ans

ö

kan skall kunna kvarst

å

."

Utredarens uppdrag formuleras i direktiven p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt:

"F

ö

r att ge underlag f

ö

r den fortsatta pr

ö

vningen av f

ö

r­slaget om vinter-OS i Falun/lre 

ä

r I988 b

ö

r en s

ä

rskild utredare tillkallas.

Utredarens huvuduppgift b

ö

r vara att klarl

ä

gga f

ö

ruts

ä

tt­ningarna f

ö

r att den av Falu kommun inl

ä

mnade ans

ö

kan skall kvarst

å

. Det slutgiltiga st

ä

llningstagandet fr

å

n ber

ö

rda parters sida m

å

ste ske i god tid f

ö

re det sammantr

ä

de vid vilket lOK tar st

ä

llning till fr

å

gan om arrang

ö

r f

ö

r I988 

å

rs olympiska vinterapel. Med h

ä

nsyn h

ä

rtill b

ö

r utredairen senast under april I98I redovisa sitt uppdrag till regeringen.

I detta arbete kr

ä

vs bl.a. en vidare analys av de ekonomiska kalkyler som presenterats och en granskning av de organisato­riska l

ö

sningar som kan bli aktuella. Vidare kr

ä

vs - vad g

ä

l­ler de delar av arrangemangen d

ä

r staten kan bli ansvarig f

ö

r investeringar, dtift eller produktion - att finansierings­villkor, ekonomiska konsekvenser .m.m. klarl

ä

ggs. Utredaren skall mot den bakgrunden bed

ö

ma behovet av en eventuell statsgaranti och i f

ö

rekommande fall presentera en modell f

ö

r en s

å

dan. Den hittills genomf

ö

rda granskningen i jordbruksde­partementet har slutligen ocks

å

 gett vid handen att vissa kal­kylposter och praktiska f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r arrangerandet av spelen m

å

ste pr

ö

vas ytterligare. Utredaren b

ö

r om s

å

 visar sig erforderligt ocks

ä

 utforma f

ö

rslag till avtal mellan staten och 

ö

vriga intressenter. F

ö

r statens del b

ö

r eventuel­la avtal g

ö

ras beroende av regeringens och riksdagens god­k

ä

nnande ,"

Prop. 1980/81:200

14

Jordbruksministern tillkallade med anledning av regerin.jens beslut f

ö

rre landsh

ö

vdingen Carl[REDACTED_EFTERNAMN] som utredare. Som sakkunniga tillkallades kanslir

å

det H

å

kan Boberg, budgetde­partementet och departementsr

å

det S

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m, jordbruks­departementet. Som experter tillkallades direkt

ö

r Yngve Feuk, postverket, departementssekreterare Kjell[REDACTED_EFTERNAMN], jord­bruksdepartementet, hovr

ä

ttsassessor Hans Petterson, jord­brukadepartementet, direkt

ö

r Gunnar Pihlgren, postverket ooh departementssekreterare Kjell[REDACTED_EFTERNAMN], komm-unikationsdeparte-mentet.

1.2 Utredningens arbete

Under utredningsarbetets g

å

ng har 

ö

verl

ä

ggningar genomf

ö

rts med Falu och Are kommuner. Utredningen har ocks

å

 bes

ö

kt dessa orter och 

ö

verlagt med olika ber

ö

rda lokala intressen. Vidare har utredningen 

ö

verlagt med de statliga myndigheter som be­r

ö

ra i s

ä

rskilt h

ö

g grad liksom med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r Sveriges Radio, Sveriges Olympiska Kommitt

é

 (SOK), Riksidrottsf

ö

rbun­det (HF)

och ber

ö

rda specialidrottsf

ö

rbund. Utredningen har ocks

å

 h

å

llit kontakt med justitie- och f

ö

rsvarsdepartementen. Den tid nom st,-\tt till utredningens f

ö

rfogande har v.-trit mycket knapp. Det egentliga utredningsarbetet har genomf

ö

rts p

å

 cirka tre veckor. Detta har sj

ä

lvfallet inneburit att m

å

nga bed

ö

mningar med n

ö

dv

ä

ndighet blivit 

ö

versiktliga och att utredningen inte kunnat g

ö

ra detaljber

ä

kningar annat 

ä

n i undantagsfall.

Som s

ä

rskild konsult p

å

 det byggnadstekniska omr

å

det har ut­redningen anlitat arkitekt Karl Ola Wamhammar, G

ö

teborg.

Prop. 1980/81:200

15

2   0S-7R

Å

GAiIS BSHAKDLI!I&margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 1977 

å

rs OS-utredning lade i oktober 1977 fram sitt bet

ä

nkande (Ds Jo 1977:8) F

ö

rut3

ä

ttninga.ma f

ö

r vinter-OS i Sverige I984.

Regeringen uttalade den 27 oktober 1977 sitt st

ö

d f

ö

r G

ö

teborgs kandidatur till v

ä

rdskapet f

ö

r I984 

å

rs olympiska vinterspel och dagen d

ä

rp

å

 ans

ö

kte G

ö

teborg hos Intemationella Olympiska Kommitt

é

n om spelen.

D

ä

refter fick 1977 

å

rs OS-utredning genom till

ä

ggsdirektiv upp­draget att ytterligare klarl

ä

gga f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r olym­piska vinterspel i Sverige. I en rapport till regeringen i februari 1978 redovisade utredningen bl.a. f

ö

rslag till avtal mellan staten och ber

ö

rda kommuner.

Utredningen bed

ö

mde relativt utf

ö

rligt de praktiska f

ö

ruts

ä

tt­ningarna f

ö

r att arrangera I984 

å

rs olympiska vinterspel i Sverige.

Betr

ä

ffande transportfr

ä

goma konstaterade utredningen att sn ut

ö

kning av den ordinarie t

å

gtrafiken kunde bli n

ö

dv

ä

ndig. Vissa f

ö

ruts

ä

ttningar bed

ö

mdes finnas f

ö

r en s

å

dan ut

ö

kning. Till­fredsst

ä

llande m

ö

jligheter att klara flygtrafiken redovisades ocks

å

 i utredningen, dock med kommentaren att Ft

ö

s

ö

flygplats i 

Ö

stersund kunde bsh

ö

va vissa tempor

ä

ra eller permanenta fni

st

ä

rkningar. N

å

gra ner betydande problem i samband med buss-och biltrafiken redcvi.Tades inte i utredningen.

'J-redningen konstaterade vidare ett behov av ut

ö

kade  jlisi

ä

ra insatser, liksom av en icke obetydlig milit

ä

r medverkan. Till­fredsst

ä

llande .l

ö

jligheter fanns enligt 1977 

å

rs utredning att tillgodose dessa behov.

Betr

ä

ffande telekommunikationer - dvs. telef

ö

rbindelser och

Utredare var riksdagsman Rolf R

ä

mg

å

rd.

Prop. 1980/81:200

16

radio/TV-teknik - konstaterade utredningen ett betydande behov av tempor

ä

ra insatser under spelen. De grundl

ä

ggande tekniska f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r en s

å

dan tempor

ä

r satsning bed

ö

mdes av utredningen som tillfredsst

ä

llande.

Vid bed

ö

mningen av de olika orternas f

ö

ruts

ä

ttningar utgick utredningen fr

ä

n en f

ö

rdelning av spelen p

å

 fyra platser. Med denna bakgrund redovisades goda f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r Falun att svara f

ö

r sin del av arrangemangen. Utredningens redovisning omfattade bl.a. transportm

ö

jligheter, f

ö

rl

ä

ggning och utspis­ning, samh

ä

llelig och kommersiell service. Samma fr

å

gest

ä

ll­ningar behandlades betr

ä

ffande

Å

re, Ocks

å

 f

ö

r denna ort redo­visades i utredningen goda f

ö

ruts

ä

ttningar att st

å

som arrang

ö

r f

ö

r delar av de olympiska vinterspelen.

I korthet inneh

ö

ll utredningens f

ö

rslag f

ö

ljande.

Utredningen betonade att dess f

ö

rslag siktade p

å

ett OS-arrange-mang som i st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning utnyttjar befintliga idrottaanl

ä

ggningar ooh som genom en rimlig ambitionsniv

å

 be­gr

ä

nsar de kostnader ett olympiskt aurrangemang i Sverige skulle medf

ö

ra.

Utredningens f

ö

rslag innebar att de olympiska vinterspelen skulle f

ö

rl

ä

ggas till fyra orter, n

ä

mligen G

ö

teborg, Falun, .e och Hammarstrand. S

å

som huvudort f

ö

r spelen f

ö

reslogs G

ö

teborg. Detta innebar att invigning ooh avslutning skulle f

ö

rl

ä

ggas dit, liksom hastiets

å

kning p

å

 skridsko, ishockey och konst

å

kning. Till Falun f

ö

rlades enligt f

ö

rslaget l

ä

ngd

å

kning p

ä

 skidor och backhoppning samt skidskytte och, i den h

ä

ndelse grenen skulle bli aktuell, skidorientering. De alpina grenarna slalom, stor­slalom och st

ö

rtlopp f

ö

reslogs f

ö

rlagda till 

Å

re och-rodel till Hammarstrand.

Utredningen konstaterade att anl

ä

ggningar redan finns f

ö

r samt­liga grenar utom f

ö

r st

ö

rtlopp. En st

ö

rtloppsbana m

å

ste d

ä

rf

ö

r anl

ä

ggas i Are. I 

ö

vrigt fordras endast begr

ä

nsade insatser f

ö

r upprustning och komplettering av befintliga anl

ä

ggningar.

Prop. 1980/81:200

17

Vad g

ä

ller organisationen f

ö

r de olympiska spelen m

å

ste enligt utredningen en klar gr

ä

nsdragning g

ö

ras mellan centralt och lo­kalt ansvar. Utredningen f

ö

reslog s

å

lunda att lokala organisa­tionskommitt

é

er p

å

 t

ä

vlingsortema skulle ges en betydande sj

ä

lv­st

ä

ndighet inom givna ekonomiska f

ö

ruts

ä

ttningar.

Utredningens ekonomiska ber

ä

kningar visade att investeringar och kostnader f

ö

r spelens genomf

ö

rande torde uppg

å

 till drygt 200 milj. kr. De ber

ä

kningar som gjorts av int

ä

ktema slutade p

å

oa 125 milj. kr. Underakottet skulle s

ä

ledes bli oa 75 milj. kr.

Det samlade imderskottet f

ö

r OS-arrangemanget 

ä

r, framh

ö

ll ut­redningamannen, vad Sverige f

å

r betala f

ö

r att bjuda igen f

ö

r att vi tidigare deltagit i olympiska spel i andra l

ä

nder. I utredningen betonades dock att de olympiska arrangemangen kan ge f

ö

rdelaktiga effekter i flera olika avseenden. Tillstr

ö

m­ning av publik och deltagare kan enligt utredningen gynnsamt p

å­

verka turismen ooh ge 

ö

kade skatteint

ä

kter f

ö

r s

å

v

ä

l stat som kommuner och landsting. Ett 

ö

kat antal utl

ä

ndska bes

ö

kare till­f

ö

r ocks

å

landet utl

ä

ndsk valuta.

Utredningamannen framh

ö

ll att olympiska arrangemang 

ä

r motiverade inte minst genom sitt idrottsliga v

ä

rde. En f

ö

ruts

ä

ttning 

ä

r dock att man framgent v

ä

ljer former som m

ö

jligg

ö

r genomf

ö

rande till rimliga kostnader. Vidare p

å

pekade utredningsmannen att de olympiska arrangemangen och reglema, 

ä

ven om de b

ö

r modifieras och moderniseras, utg

ö

r en motvikt till de kommersiella intres­senas frammarsch inom idrotten. 

Ä

ven detta g

ö

r fortsatta olym­piska t

ä

vlingar 

ö

nskv

ä

rda.

Mot bakgrund av vad som redovisats rekommenderade utredningsman­nen att man st

ä

ller sig positiv till att G

ö

teborgs koramun an­s

ö

ker om de olympiska vinterspelen 

å

r I984.

2 

Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 200

Prop. 1980/81:200

18

I utredningsmannens senare framlagda rapport redovisades f

ö

r­slag till avtal mellan staten och ber

ö

rda kommuner. Vidare redogjordes f

ö

r de ytterligare kontakter som tagits med be­r

ö

rda verk ooh myndieter. Avtalet mellan staten och ber

ö

rda kommuner inneb

ä

r i korthet f

ö

ljande.

Lokala organisationskommitt

é

er svarar f

ö

r t

ä

vlingsarrangemangen -och 

ö

vriga lokala arrangemang. En central organisationskommitt

é 

svarar f

ö

r samordnande och f

ö

r spelen gemensamma funktioner. F

ö

r att de lokala kommitt

é

ema skall kunna finansiera sina 

å

taganden garanterar staten de budgeterade biljettint

ä

ktema. De investe­ringar i t

ä

vlingsanl

ä

ggningar som erfordras skall utf

ö

ras av kommunema. Enligt ber

ä

kningar utg

ö

r kostnaden f

ö

r deasa anl

ä

gg­ningar 10 milj. kr. Staten 

å

tar sig att vid eventuella f

ö

rdy­ringar tillskjuta upp till 5 milj. kr. Eftersom vissa utgifter uppst

å

r innan int

ä

kter flyter in ges de lokala organisations­kommitt

é

erna kreditgarantier om totalt 15 milj. kr.

Regeringens proposition betr

ä

ffande oljinpiska vinterspel i Sverige 1984 (prop. 1977/78:146) lades fram f

ö

r riksdagen i mars 1978. I propositionen godtog regeringen i allt v

ä

sentligt de f

ö

rslag som utredningen framlagt. Det f

ö

redragande stats­r

å

det, jordbruksminister Anders[REDACTED_EFTERNAMN], drog ocks

ä

 upp vissa riktlinjer f

ö

r hur det fortsatta f

ö

rhandling- ooh f

ö

rberedelse­arbetet borde bedrivas. Regeringen beg

ä

rde dels riksdagens be­myndigande att godk

ä

nna det i propositionen redovisade avtalet mellan staten ooh ber

ö

rda kommuner, dels riksdagens godk

ä

nnande av riktlinjerna f

ö

r det fortsatta arbetet.

Tv

å

 motioner v

ä

cktes i riksdagen med anledning av motionen. Laxs Werner m.fl. (vpk) yrkade att riksdagen som en f

ö

ruts

ä

tt­ning f

ö

r godk

ä

nnande av propositionen skulle besluta att a) fr

ä

n och med n

ä

stkommande budget

å

r 

ö

kade satsningar sker p

ä

 idrotts­verksamheten, s

ä

 att den klart uttalade m

å

ls

ä

ttningen "idrott 

ä

t alla" kan uppfyllas inom de n

ä

rmaste 

å

ren, och b) de ber

ö

rda kommunema skall h

å

llas ekonomiskt skadel

ö

sa i vad g

ä

ller genom­f

ö

randet av olympiska vinterspelen 1984, samt att riksdagen -om dessa villkor ej accepteras - skulle avsl

å

 propositionen (motion 1977/78:1890). Lena 

Ö

hrsvik m.fl. (s) yrkade fr

ä

mst

Prop. 1980/81:200

19

av ekonomiska sk

ä

l avslag p

å

 regeringens proposition (motion 1977/78:1906). Kulturutskottet konstaterade i sitt bet

ä

nkande (KrU 1977/78:25) f

ö

ljande:

"Det material som l

ä

ggs fram i propositionen belyser v

ä

l Sveriges f

ö

ruts

ä

ttningar att arrangera I984 

å

rs olympiska vinterspel. Koatnadsaspektema och ansvarsf

ö

rdelningen mel­lan ber

ö

rda parter har studerats ing

å

ende. Utskottet kan st

ä

lla sig bakom de grundl

ä

ggande riktlinjer som avses g

ä

lla f

ö

r det fortsatta arbetet, om Sverige f

å

r erbjudande att vara v

ä

rd f

ö

r vinterspelen.

F

ö

redragande statsr

å

det uttalar i propositionen att han delar idrottsr

ö

relsens uppfattning att ett svenskt 

å

tagande att arrangera vinterspelen inte f

å

r taa till int

ä

kt f

ö

r att in­skr

ä

nka anslagen till idrotten. Med anledning av detta ut­talande och de farh

å

gor som yppas i motionerna 1977/78:1890 och 1906 att satsningen p

å

olympiska spel skulle inkr

ä

kta p

å 

idrottsanslagen vill utskottet understryka att en s

å

dan sats­ning inte f

å

r inverka menligt p

ä

 utvecklingen av det statliga idrottsst

ö

det under kommande 

å

r.

I f

ö

rstn

ä

mnda motion yrkas att ett bifall till propositionen skall f

ö

rknippas med formliga villkor dels om fortsatt st

ö

d 

å

t idrotten s

å

 att m

å

ls

ä

ttningen idrott 

å

t alla kan f

ö

rverk­ligas inom de n

ä

rmaste 

å

ren, dels om ekonomiska garantier 

å

t de ber

ö

rda kommunema.

Utskottet som redan klart angett sin uppfattning on vikten av en fortsatt utveckling av det statliga idrottsst

ö

det av­styrker det f

ö

rstn

ä

mnda villkoret. Vad betr

ä

ffar villkoret om ekonomiska garantier f

ö

r de ber

ö

rda kommunema f

ä

r ut­skottet n

ä

mna att det avtal som staten avses skola ing

å

 med kommunema innefattar klara principer f

ö

r v

ä

rdkommunemas ekonomiska 

å

taganden."

Mot denna bakgrund f

ö

rordade utskottet ett bifall till rege­ringens f

ö

rslag och avslag p

ä

 de b

å

da motionerna. Riksdagen f

ö

ljde utskottets f

ö

rslag.

Prop. 1980/81:200

20

3  FALU/

Å

EE-KOMMITTENS BET

Ä

NKAinJE

En kommitt

é

 sammansatt av representanter f

ö

r svensk vinter-sport utredde under senare delen av 198O f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att arrangera vinter-OS i Falun och 

Å

re. Denna kommitt

é

s f

ö

rslag sammanfattas i detta kapitel.

F

ö

rslaget fr

å

n kommitt

é

n f

ö

r vinter-OS i Falun I988, Palu/

Å

re-kommitt

é

n, inneb

ä

r att spelen f

ö

rl

ä

ggs till Falun och Are med Falun som huvudort. D

ä

r f

ö

rl

ä

ggs f

ö

ljaktligen huvuddelen av grenarna liksom invignings- och avslutningacermoni. Till 

Å

re f

ö

rl

ä

gga de alpina t

ä

vlingarna.

Begr

ä

nsningen till endast tv

å

 orter, vilken i h

ö

g grad styrts av det faktum att intemationella kontakter klaxt pekar p

å 

att spridningen av spelen var en avg

ö

rande orsak till att Sverige inte fick spelen I984, medf

ö

r i f

ö

rh

å

llande till 1977 

å

rs OS-utredning mer omfattande behov av nya anl

ä

ggningar. Detta kompenseras dock i h

ö

g grad av att man slipper dyrbara provisorier p

å

 ytterligare tv

å

orter f

ö

r TV, radio, televerket och 

ö

vrig service till massmedia.

Enligt kommitt

é

n ger sannolikt en koncentration av spelen totalt h

ö

gre kostnader men dessa uppst

å

r i sinl

ä

ggningar som har ett best

å

ende v

ä

rde.

Bet 

ä

r enligt kommitt

é

n viktigt att komma ih

å

g att alla an­l

ä

ggningar finansieras helt av inkomster aom uppkommer p

å

grund av OS - s

å

ledes av pengar som annars inte skulle vara tillg

ä

ngliga.

Referatet grundar sig i huvudsak p

å

 kommitt

é

ns egen text.

Lars Eggerxz. Stiftelsen Svenska Skidspelen, ordf

ö

rande

Bo[REDACTED_EFTERNAMN], Sveriges olympiska kommitt

é

, vice ordf

ö

rande

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Stiftelsen Svenska Skidspelen

Lars Herbertsson, Stiftelsen Svenska Skidspelen

Hasse[REDACTED_EFTERNAMN], 

Å

re Slalomklubb

Olle Rol

é

n, 

Å

re Slalomklubb

Karl-Bertil Torkelsson, Stiftelsen J

ä

mtfj

ä

ll

Jan 

Å

ke V/idell, sekreterare

Prop. 1980/81:200

21

Det 

ä

r enligt kommitt

é

n egentligen bara tv

å

 anl

ä

ggningar vilkas v

ä

rde efter spelen kan ifr

å

gas

ä

ttas, n

ä

mligen en ny bob- och rodelbana och en f

ö

r framtida behov alltf

ö

r stor iahall. Litet cyniskt skulle man, konstaterar kommitt

é

n, kunna p

å

st

å

 att desaa utgifter f

å

r ses som "utgifter f

ö

r inkomstemas f

ö

rv

ä

r­vande". En absolut f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att f

å

 arrangera spelan 

ä

r att man kan erbjuda goda t

ä

vlingsbanor f

ö

r alla olympiska gre­nar och dit h

ö

r 

ä

n s

ä

 l

ä

nge 

ä

ven bob.

Genom att bygga en kombinerad bob- och rodelbana f

å

r banan 

ä

nd

å

 enligt kommitt

é

n ett v

ä

rde efter spelen, d

å

 rodel redan 

ä

r en stor aport i Europa och deaautom 

ä

r i tillv

ä

xt. P

å

 grund av bobens krav blir anl

ä

ggningskostnaden stor, men eftersom denna helt finansieras med OS-inkomster 

ä

r det den framtida driftkostnaden som blir intressant. I driftkostnaden f

ö

r idrottsanl

ä

ggningar 

ä

r den 

å

rliga kapitalkostnaden, r

ä

ntor och avskrivningar, en mycket tung delpost. Den framtida huvudmannen f

ö

r banan kan dock helt bortse fr

å

n kapitalkost­naden, eftersom man utan kostnad kan 

ö

verta en redan finansie­rad anl

ä

ggning. De driftkostnader som 

å

terst

å

r t

ä

cks dessutom delvis av inte obetydliga int

ä

kter fr

å

n avgifter f

ö

r tr

ä

nings­

å

kning i bansui.

Sedan kommitt

é

n l

ä

mnat sin rapport har f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r det f

ö

reslagna ishallabygget i Borl

ä

nge f

ö

r

ä

ndrats. Inom Lugnet-omr

å

det i Falun finna en f

ö

r olympiska t

ä

vlingar i ishockey och kost

å

kning f

ö

r liten ishall som enligt de 

ä

ndrade planerna nu f

ö

resl

å

s utbyggd. I det nya alternativet n

å

s dela en at

ö

rre koncentration av t

ä

vlingaplataer, dela en l

ä

gre kostnad.

Kommitt

é

n f

ö

resl

å

r sammanlagt investeringar i nya och befint­liga anl

ä

ggningar i Falun f

ö

r ca 115 milj. kr. i I98O 

å

rs pris­l

ä

ge, varav oa 42 milj. kr. avser 

ny  

bob- och rodelbana, ca 34 milj. kr. en ut

ö

kad ishall samt upprustning av 3-hall i Leksand, ca 8 milj. kr. skridskobana f

ö

r hastighets

å

kning, oa 10 milj. kr. kanslibyggnad vid huvudentr

é

n i Lugnet sar.-.t i 

ö

vrigt ca 20 milj. kr. f

ö

r 

å

tg

ä

rder i skidstadion,hoppbackama m.m.

I 

Å

re m

ä

ste en st

ö

rtloppsbana byggas f

ö

r att klara t

ä

vlingarna. Detta 

ä

r ett krav aom inte enbart galler f

ö

r ett eventuellt

Prop. 1980/81:200

22

os. Skall 

Å

re arrangera fullst

ä

ndiga World Cup-t

ä

vlingar eller v

ä

rldsm

ä

sterskap, m

å

ste en intemationellt godk

ä

nd st

ö

rtlopps­bana iordningst

ä

llas. St

ö

rtioppsbanan, som m

å

ste dras med en viadukt

ö

verbyggnad 

ö

ver v

ä

g E 75 samt utrustas med stollinbana, har kostnadsber

ä

knats till ca 18 milj. kr. av kommitt

é

n. I Are saknas fullgoda m

ö

jligheter for att tillgodose massmedias lokal­behov varf

ö

r i kalkylerna upptagits 13 milj. kr. f

ö

r att provi­soriskt tillgodose behoven. F

ö

r investeringar i 

ö

vrigt i slalom­backarna m.m. har ber

ä

knats oa 10 milj. kr. De sammanlagda in­vesteringsbehoven i 

Å

re uppg

å

r enligt kommitt

é

n till drygt 40 milj. kr.

F

ö

r ett genomf

ö

rande av olympiska vinterapel i Falun och .Ire 

å

r 1988 kr

ä

vs s

å

ledes enligt kommitt

é

n sammanlagt investeringar om ca 155 milj. kr. i t

ä

vlingsarenor m.m.

Som tidigare arrangemang av olympiska vinterspel visat utg

ö

r kostnaderna f

ö

r masamediaaervioe en mycket ator post i bud­geten. Detta 

ä

r ocks

å

belyst f

ö

r svenska f

ö

rh

å

llanden i 1977 

å

rs OS-utredni.ngs bet

ä

nkande om f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r OS 198. D

ä

r­f

ö

r har 

ä

ven i FaWAre-kommitt

é

ns bet

ä

nkande s

ä

rskild vikt lagts vid att f

å

 kostnader och problem f

ö

rknippade med denna ser/ioe noggrant kartlagda.

Som allm

ä

n m

å

ls

ä

ttning f

ö

r radio och T har satts att ge minst sanna m

ö

jligheter som gavs i Lake Placid. F

ö

r s

å

v

ä

l radio- och TV-kommentatorer som skrivande journalister har r

ä

knats med ett centralt maaamediacenter i vardera .ire och Falun. Dessutom har f

ö

mts

ä

tts att viss service skall ges p

ä 

n

å

gra hotell som huvudsakligen avses nyttjas av journalister. Vidare ing

å

r viss service vid de olika t

ä

vlingsarenoma.

F

ö

r TV irjieb

ä

r bevakning av vinter-OS ett stort behov av tek­nisk utrustning. Denna kan endast till en mindre del tillhanda­h

ä

llas fr

å

n TV:3 ordinarie verksamhet. Resterande behov m

å

ste l

ö

sas med dels inl

å

ning, dels ink

ö

p av materiel. Den ini:

ö

pta materielen kan antingen f

ö

rs

ä

ljas efter spelen, troligen till starkt reducerade priser, eller efter spelen 

å

tminstone till viss del ing

å

 i 

T'1-.3  

normala nyanskaffning. Sn viss fortsatt upprustning av T/:s utrustning 

ä

r ocks

å

t

ä

nkbar.

Prop. 1980/81:200

23

TV har i sin kalkyl ber

ä

knat nettokostnaderna som f

ö

rorsakas av OS till oa 85 milj. kr.,varav 29 milj. kr. utg

ö

r drift- 

och 

personalkostnader och 

å

terstoden nettoinvesteringskostnad. Likviditetsbehoven 

ä

r dock st

ö

rre, eftersom enbart de totala investeringarna f

ö

r TV omfattar ca 127 milj. kr.

F

ö

r radion g

ä

ller i stort sett samma f

ö

ruts

ä

ttningar son f

ö

r TV. Tv

å

 olika altemativ har redovisats avseende dels uthyrning av studios inkl. teknisk utrustning, dels enbart studiolokaler, varvid g

ä

stande bolag f

å

r medf

ö

ra sin egen utrustning. Sveriges radios ber

ä

kningar f

ö

r OS-arrangemang uppg

å

r till drygt 12 milj. kr. enligt det dyrare alternativet.

Televerket har bed

ö

mt att ett eventuellt OS-arrangemang i h

ö

g grad ber

ö

r verkets fler

å

rsplan. Vissa m

ö

jligheter finns att t

ä

cka en del av OS-behoven genom omdisponeringar i denna. En stor del av utrustningen m

ä

ste anskaffas speciellt f

ö

r OS, men kan senare komma till anv

ä

ndning i den ordinarie verksamheten. Kostnader upnst

å

r d

å

 f

ö

r flyttning av material samt f

ö

r r

ä

ntor p

ä

 grund av f

ö

r tidiga investeringar. Televerkets nettokostnads­ber

ä

kning f

ö

r telekommunikationer omsluter 46 milj. kr. och f

ö

r TV och Ijudradiokom-munikation drygt 30 milj. kr. Efter kor­rigering f

ö

r vissa inkomster ber

ä

knar televerket kostnaderna till oa 73 milj. kr. .Av beloppet utg

ö

r ca 35 milj. kr. investe­ringar kalkylerade netto, medan det totala investeringsbehovet utg

ö

r knappt 100 milj. kr.

De av kommitt

é

n ber

ä

knade kostnaderna f

ö

r massmediabevakning exkl. vissa lokalbehov och annan ser/ice uppg

å

r till netto ca 171 milj. kr.

Falu/Are-kommitt

é

n bed

ö

mer de praktiska f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att arrangera de olympiska vinterspelen i Falun och Are som mycket goda. Delvis refererar kommitt

é

n till 1977 

å

rs OS-ut­redning, raen n

ä

gra j-tterligare kommentarer g

ö

rs.

Prop. 1980/81:200

24

Betr

ä

ffande f

ö

rl

ä

ggningsm

ö

jlighetema i Falun konstaterar kommitt

é

n att hela regionen m

å

ste tas i anspr

å

k. Som ett kom­plement kan tillf

ä

llig uthyrning av nyproducerade l

ä

genheter bli n

ö

dv

ä

ndig. Kommitt

é

n konstaterar att inom en radie p

å 

20 km fr

å

n t

ä

vlingsplatsen Lugnet finns drygt 4 65O b

ä

ddar. P

å

 ett maximalt avst

å

nd av 50  finns 10 750 b

ä

ddar och p

å 

ett maximalt avst

å

nd av 100 km finns 19 550 b

ä

ddar. P

å

n

ä

rav­st

å

nd, dvs. under 10 km fr

å

n Lugnet, finns drygt 900 b

ä

ddar. Detta antal kan ut

ö

kas med ytterligare 200 om skolor ooh student­bost

ä

der kan utnyttjas. F

ö

r lOKta ledam

ö

ter, prominenta g

ä

ater samt jounalister finns Grand Hotell i Falun och Hotell Brage i Borl

ä

nge med sammantaget 275 i:

 och 417 b

ä

ddar. Fasta planer f

ö

religger p

ä

 minst ett hotellbygge i regionen fram till I988. Kommitt

é

n f

ö

ruts

ä

tter att ytterligare ett antal rum tillf

ä

lligt m

å

ste anv

ä

ndas som hotell och har ber

ä

knat viasa kostnader f

ö

r en s

ä

dan l

ö

sning.

F

ö

rl

ä

ggningsm

ö

jlighetema i 

Å

re betraktas som goda. N

å

gra speciella arrangemang bed

ö

mer kommitt

é

n inte beh

ö

ver vidtas i denna region.

I s

å

v

ä

l Falun som 

Å

re redovisas i 

ö

vrigt goda f

ö

ruts

ä

ttningar, bl.a. vad g

ä

ller trafikf

ö

rs

ö

rjning och service till t

ä

vlande, g

ä

ster, massmedia och publik.

F

ö

r den organisation som skall svara f

ö

r genomf

ö

randet av spe­len uppr

ä

ttas ett centralt generalsekretariat imder en general­sekreterare. Till detta sekretariat knyts heltidsanst

ä

lld per­sonal, bl.a. en presschef och en ekonomichef. I ett senare skede 

ä

r det n

ö

dv

ä

ndigt att personal anst

ä

lls ooks

å

f

ö

r andra funktioner, t.ex. transporter, medicinska fr

å

gor, ackredite-ringar, tekniskt genomf

ö

rande, inkvartering etc. Enligt IOK:s regler ligger ansvaret f

ö

r genomf

ö

randet av vinterapelen p

ä 

en organisationskommitt

é

 som har att samarbeta med lOK i allt v

ä

sentligt och som m

å

ste ha legal status.

Avgr

ä

nsningen av ansvar mellan organisationskommitt

é

n, staten

Prop. 1980/81:200

25

och ber

ö

rda kommuner torde enligt kommitt

é

n inte bli sv

å

rare med b

å

de Falun och Are som v

ä

rdorter 

ä

n om det g

ä

llt endast en kommun. Utg

å

ngspunkten m

ä

ste vara att s

ö

ka en ansvarsf

ö

r­delning som ger st

ö

rsta m

ö

jliga kostnadsmedvetande.

Kommitt

é

n bed

ö

mer att bl.a. begr

ä

nsningen av antalet t

ä

vlings­orter minakar behovet av lokala kommitt

é

er med ett totalt ansvar. Inom en s

å

dan lokal kommitt

é

 kvarst

å

r ett stort behov att ge­nom avtal reglera de olika ing

å

ende intressentemas ekonomiska ansvar. Det medf

ö

r dock inte 

ö

kade problem att s

å

dana av­tal i st

ä

llet tecknas direkt med en central organisationskom­mitt

é

, varvid varje intressents ansvar omedelbart blir entydig. reglerat.

Falu/

Å

re-kommitt

é

n f

ö

resl

å

r allts

å

att en central organisations­kommitt

é

ges totalansvaret f

ö

r spelens genomf

ö

rande. Genom se­parata avtal med kommuner och andra intressenter kan ansvaret delegeras f

ö

r vissa 

å

tg

ä

rder, t.ex. byggande av vissa anl

ä

gg­ningar. Kommitt

é

n f

ö

ruts

ä

tter att huvuddelen av de nya anl

ä

gg­ningar som uppf

ö

rs 

ö

verl

ä

mnas koatnadsfritt till kommunema eller annan huvudman efter spelen.

Ä

ven inf

ö

r ett eventuellt OS-arrangemang I988 b

ö

r enligt kom­mitt

é

n g

ä

lla att staten genom n

å

gon form av garanti ansvarar f

ö

r finansieringen av den budget som snarast m

ä

ste fastst

ä

llas f

ö

r den centrala organisationskommitt

é

n.

F

ö

r 

ö

vriga intressenter m

ä

ste g

ä

lla att de i avtal f

ö

rbinder sig att mot 

ö

verenskommen ers

ä

ttning genomf

ö

ra specificerade 

å

taganden.

Den kalkylerade driftbudgeten f

ö

r organisationskommitt

é

n om­sluter enligt Falu/Are-kommitt

é

ns ber

ä

kningar oa 121 milj. kr. i 1980 

å

rs penningv

ä

rde. Kostnadsber

ä

kningarna innefattar kommitt

é

ns egna administrativa kostnader, t

ä

vlingsarrangemang, ceremoniella arrangemang och andra specifika OS-kostnader av

Prop. 1980/81:200

26

driftkarakt

ä

r. Vidare ing

ä

r ers

ä

ttningar f

ö

r nyttjande av OS-symbolen, drift av anl

ä

ggningar inf

ö

r spelen, anpassning och inredning av lokaler f

ö

r massmedia och t

ä

vlande, hyresers

ä

tt-ningar f

ö

r lokaler, arenor, OS-forl

ä

ggningar m.m., 

ö

vriga OS-bykostnader, f

ö

rhyrning av l

ä

genhetshotell, ers

ä

ttningar f

ö

r s

ä

kerhetstj

ä

nst, samh

ä

llsservice etc, marknadsf

ö

ring och kon­sultmedverkan. I slutsumman om 121 milj. kr. ing

å

r 

ä

ven l

å

ne­r

ä

ntor och reserver om saxamanlagt 40 milj. kr.

Sammantaget kalkyleras s

å

ledes OS-budgetens utgiftssida till knappt 450 milj. kr. efter korrigeringar f

ö

r de 

ä

ndrade f

ö

rut­s

ä

ttningarna betr. ishallen.

Ett vinter-OS I988 i Sverige skulle enligt Falu/

Å

re-kommitt

é

n kunna finansiera sig sj

ä

lvt ooh m

ö

jligen ge ett direkt 

ö

ver­skott.

Det 

ä

r enligt kommitt

é

n st

ä

llt utom allt tvivel att de olympiska arrangemangen skulle ge m

å

nga f

ö

rdelaktiga effekter i flera av­seenden. S

ä

lunda skulle tillstr

ö

mni.igen till laindet av turister f

ö

re, under och efter spelen ge 

ö

kade skatteint

ä

kter f

ö

r stat, landsting och kommuner. En 

ö

kning av antalet utl

ä

ndska bes

ö

kare f

ö

rb

ä

ttrar ocks

å

 valutareserven.

De sammanlagda direkta int

ä

ktema har kalkylerats till ca 490 milj, kr. Den helt dominerande int

ä

ktsposten utg

ö

rs av f

ö

rs

ä

lj­ningen av TV-r

ä

ttighetema och d

ä

 fr

ä

mst till det amerikanska TV-f

ö

retag som f

ö

rv

ä

rvar s

ä

ndningsr

ä

tten till USA. F

ö

rhand­lingar om TV-r

ä

ttighetema upptas omedelbart efter 1984 

å

rs olympiska spel varf

ö

r kalkylm

ä

ssigt angetts de ungef

ä

rliga in­komster Sarajevo f

ö

rv

ä

ntas erh

å

lla i samband med I984 

ä

rs spel. Dessa int

ä

kter har efter avdrag f

ö

r IOK:s del ber

ä

knats till 330 milj. kr.

Ö

vriga int

ä

kter utg

ö

rs av biljettinkomster om 83 milj. kr. och diverse f

ö

rs

ä

ljningsint

ä

kter av OS-symbolen, minnesmynt, lotter m.m. om 77 milj. kr.

Den av kommitt

é

n redovisade kalkylen inneb

ä

r s

å

ledes ett

Prop. 1980/81:200

27

ö

verskott om ca 30 milj. kr. ut

ö

ver reserver om ca 20 milj. kr.

F

ö

r Sverige skulle ett OS I988 enligt kommitt

é

n erbjuda ett fullst

ä

ndigt unikt tillf

ä

lle att n

å

 ut i v

ä

rlden. Vad detta p

å

 sikt skulle kunna f

å

 f

ö

r effekt p

å

t.ex. handelsutbyte, valutareserv och syssels

ä

ttning 

ä

r i dag om

ö

jligt att kvanti­fiera. Utredningsgruppen vill emellertid peka p

å

att svensk idrott genom ett s

å

dant h

ä

r arrangemang skulle till­f

ö

ras ekonomiska ooh personella resurser; dessutom good­will, som knappast akulle kunna tillakapas p

å

 annat s

ä

tt,

att Sverige som nation genom den oerh

ö

rda genomslagskraft som massmedia har skulle kunna visa upp sig inf

ö

r hundratals miljoner m

ä

nniskor i hela v

ä

rlden med allt vad det inne­b

ä

r,

att svenskt n

ä

ringsliv skulle erbjudas rika ooh enast

å

ende m

ö

jligheter att, med ett vinter-OS I988 som grund, knyta f

ö

r folkhush

ä

llet v

ä

rdefulla kontakter 

ö

ver hela v

ä

rlden,

att kommunema Falun och Are under 

rA.trra.  ä

r och framf

ö

r allt veckor tillsammans med Sverige skulle placeras p

å

 v

ä

rlds­kartan, vilket skulle kunna ge en rad positiva effekter p

ä

 syssels

ä

ttning, samh

ä

llsservice, valuta- och handelain­komster osv.,

att ber

ö

rda kommuner akulle f

ä

 ett 

ö

kat utnyttjande av befint­liga anl

ä

ggningar, vilka delvis tillkommit med statligt st

ö

d. De skxille utan kommunala kostnader dessutom f

å

 en upp­rustning av dessa samt i vissa fall nyinvesteringar,

att kommunema av OS-int

ä

kter skulle f

ä

 ers

ä

ttning f

ö

r de tj

ä

nster som st

ä

lls till organisationskommitt

é

ns f

ö

rfo­gande.

Prop. 1980/81:200

28

4      UTREDNINGENS 

Ö

VERL

Ä

GGNINGAR

Utredningen har utg

å

tt fr

å

n det material som presenterats av 1977 

å

rs OS-utredning och av kommitt

é

n f

ö

r vinter-OS i Falun 1988. Med detta material som grund har 

ö

verl

ä

ggningar genomf

ö

rts med bl.a. ber

ö

rda kommuner, Sveriges Olympiska Kommitt

é

, Riksidrottsf

ö

rbundet och ber

ö

rda specialf

ö

rbund, rikspolisstyrelsen, v

ä

gverket, televerket, luftfartsverket, Linjeflyg, SAS, SJ och Sveriges Radio A3. Vidare har utred­ningen haft kontakt med statens vattenfallsverk i fr

å

gan om byggande av en tempor

ä

r OS-by och med Sveriges Turistr

ä

d be­tr

ä

ffande f

ö

rl

ä

ggningsm

ö

jligheterna i Falun och Are.

Falu och 

Å

re kommuner har granskat det material som lagts fram av koramitt

é

n f

ö

r vinter-OS i Falun och Are I988. I s

ä

rskilda framst

ä

llningar till utredningen har kommunema framh

å

llit vissa enligt de.m n

ö

dv

ä

ndiga 

ä

tg

ä

rder ut

ö

ver de som kommitt

é

n redovisat.

Falu kommun har utg

å

tt fr

ä

n att det ursprungligen f

ö

reslagna ishallsbygget i Borl

ä

nge inte kommer till st

å

nd, utan att en tillbyggnad i st

ä

llet sker i ishallen i Falun, Som en f

ö

ljd av att hallen d

å

 blir st

ö

rre 

ä

n kommunen norraalt har behov av har man beg

ä

rt att f

å

en ekonomisk uppg

ö

relse som kompenserar kommunen f

ö

r de framtida 

ö

kade driftkostnaderna.

Vidare har kommunen efter kontakt med v

ä

gmyndighetema framh

å

llit att den s.k. 

ö

stra f

ö

rbifari;en m

ä

ste byggas ut f

ö

r att Falun p

å 

ett tillfredsst

ä

llande s

ä

tt skall kunna klara trafikf

ö

rs

ö

rjningen under de olympiska spelen. V

ä

gf

ö

rbindelaen har bed

ö

mts kosta 18,5 milj. kr. och statsbidraget ber

ä

knas till 11 milj. kr. Det 

ö

nskem

å

l Falu kommun framf

ö

rt 

ä

r en tidigarel

ä

ggning av stats­bidraget f

ö

r att v

ä

gbygget skall bli genomf

ö

rt i tid f

ö

r spelen.

Falu kommun har ocks

å

tagit upp kostnaderna f

ö

r den olympiska byn till diskussion. Ora tillf

ä

llig f

ö

rhyrning av nyproducerade l

ä

genheter blir det alternativ som genomf

ö

rs beg

ä

r kommunen att

Prop. 1980/81:200

29

organisationskommitt

é

n/staten skall l

ä

rana en garanti omfattande samtliga eventuella kostnader f

ö

r outhyrda l

ä

genheter i OS-byn efter spelen.

P

å

 liknande s

ä

tt beg

ä

r kommunen en garanti som omfattar samtliga driftkostnader efter spelen f

ö

r bob- och rodelbanan.

Å

re kommun har till utredningen framf

ö

rt

ö

nskem

å

l om komplette­ringar i ett par h

ä

nseenden till Falu/Are-kommitt

é

ns redovis­ning. Kommunen anser att den s.k. Centrunv

ä

en i Are 

ä

r n

ö

dv

ä

ndig f

ö

r att kommunen skall kunna klara trafikf

ö

rs

ö

rj­ningen under spelen. Ut

ö

ver de av kommitt

é

n kalkylerade kost­naderna fordrar detta ett tillskott om 3

»

4 milj.kr. P

å

motsvarande s

ä

tt beg

ä

r kommunen ers

ä

ttning f

ö

r den s.k. Lienv

ä

gen. F

ö

r att kommunen skall kunna genomf

ö

ra en helt

ä

ckande stadsplan, omfattande bl.a. de delar av 

Å

re samh

ä

lle som ber

ö

rs av de olympiska spelen, beg

ä

r kommunen 700 000 kr.

Sammantaget kan s

ä

gas att kommunemas krav 

ä

r att de skall h

ä

llas ekonomiskt skadesl

ö

sa i samband med genomf

ö

rande av de olympiska vinterspelen.

Utredningens 

ö

verl

ä

ggningar med de ber

ö

rda statliga myndig­heterna liksom med bl.a. Sveriges Radio, SAS, Linjeflyg och SJ kommenteras vid behov i samband med att de olika speoialfr

å

gor dessa myndigheter och f

ö

retag ansvarar f

ö

r behandlas senare i bet

ä

nkandet. Generellt kan s

ä

gas att de informationer som l

ä

m­nats till stora delar 

ö

verenaat

ä

mmer med de uppgifter som l

ä

m­nas i 1977 

ä

rs OS-utredninga bet

ä

nkande.

Prop. 1980/81:200

30

5    UTREDNINGEIIS 

Ö

VERV

Ä

GANDEN OCH F

Ö

RSLAG

5.1  N

å

gra utg

å

ngspunkter

Den enda g

ä

ng Sverige arrangerat olympiska spel var - bort­sett fr

å

n ryttarspelen 1956- de olympiska sommarspelen i Stockholm 1912. Vid en rad tillf

ä

llen har fr

å

gan om ett nytt OS-arrangemang - s

å

vitt g

ä

ller vinterspelen - kommit upp till diskussion. 1977 s

ö

kte s

å

lunda G

ö

teborg - tillsammans med Falun, 

Å

re och Hammarstrand - spelen f

ö

r 

ä

r I984, dock utan framg

å

ng. Nu har Falun, i samf

ö

rst

å

nd med .\re, s

ö

kt spelen I988 . Bakom f

ö

rs

ö

ken att i Sverige arrangera olympiska vinterspel ligger flera motiv: att ett s

å

dant arrangemang skulle skapa god PR f

ö

r Sverige, att det skulle vara p

å

 sin plats att Sverige - vars idrottsm

ä

n under alla 

å

r deltagit i de olympiska t

ä

vlingarna -bjuder igen genom att arrangera spelen n

å

gon g

å

ng samt att spelen skulle inneb

ä

ra en stor stimulans f

ö

r den svenska idrotten.

Ett vinter-OS omfattar idrottst

ä

vlingar under en tv

ä

veckors-period i ishockey, konst

å

kning, rodel- och bob, l

ä

ngdskid

å

kning, backhoppning, skidskytte, alpin utf

ö

rsskid

å

laiing ooh skridsko. OS-t

ä

vlingama f

ö

rv

ä

ntas bli bes

ö

kta av uppskattningsvis ca 100 000 personer under hela eller delar av OS-arrangemanget. Antalet aktiva deltagare i olympiska vinterspel kan f

ö

rv

ä

ntas uppg

å

 till ca 1 500 vartill kommer ca 8OO ledare. Ackrediteringar till spelen sker i 

ö

vrigt av pressrepresentanter, TV- ooh ljud­radiopersonal samt s

ä

rskilt inbjudna g

ä

ster. Tillsammans kan dessa kategorier uppskattas till minst 4 000 personer.

Med dessa f

ö

ruts

ä

ttningar st

ä

lls stora krav p

å

 arrang

ö

rsorter­na i fr

å

ga om 

ö

vemattningsm

ö

jligheter, transportm

ö

jligheter, f

ö

rpl

ä

gnad och allm

ä

n samh

ä

llaaervice ut

ö

ver de f

ö

r t

ä

vlingamas genomf

ö

rande n

ö

dv

ä

ndiga facilitetema.

Prop. 1980/81:200

31

Till grund f

ö

r den nu ingivna ans

ö

kan om att f

ä

 anordna olympiska vinterspelen I988 i Falun och Are ligger bl.a. en utredning som gjorts av en kommitt

é

 med representanter f

ö

r lokala idrottsstiftelser och klubbar i Falun och Are samt f

ö

r Svenska Olympiska Kommitt

é

n.

F

ö

r att Falun och Are skall kunna 

ä

ta sig v

ä

rdskapet f

ö

r spe­len har kommunema kr

ä

vt fullst

ä

ndiga ekonomiska garantier fr

ä

n OS-arrang

ö

remaa eller statens sida. I98I 

ä

rs OS-utredning har sett det som sin uppgift att bed

ö

ma de ekonomiska risker som kan vara f

ö

rknippade med en statlig garanti i samband med olym­piska vinterspel i Falun/.Are I988. Den riskbed

ö

mning utredningen gjort syftar till att ange de kostnader som kan komma att upp­st

å

 och de int

ä

kter som kan f

ö

rv

ä

ntas under relativt ogynnsamma omst

ä

ndigheter. Med n

ö

dv

ä

ndighet blir en a

å

dan bed

ö

mning betyd­ligt stramare 

ä

n vad ett f

ö

rs

ö

k att bed

ö

ma de trolii;a int

ä

ktema och kostnaderna skulle bli. De ber

ä

kningar utredningen gjort 

ä

r, liksom Falu/

Å

re-kommitt

é

na bed

ö

mningar, i I98O 

å

rs prisl

ä

ge.

Utredningen 

ä

r av den uppfattningen att det finns m

ö

jligheter att f

ö

rst

ä

rka int

ä

ktema, liksom det b

ö

r finnas f

ö

ruts

ä

ttningar att i det fortsatta arbetet minska koatnadema. S

ä

 kan t.ex. aannolikt TV-int

ä

ktema komma att 

ö

ka ut

ö

ver vad utredningen r

ä

knat med. De ekonomiska ber

ä

kningar utredningen gjort i sin riskbed

ö

mning f

å

r inte heller ses som ett accepterande av kost­nadsniv

å

n f

ö

r de anl

ä

ggningar eller tj

ä

nster som 

å

terfinns i investerings- och driftkalkylema. Tv

ä

rtom b

ö

r en str

ä

van vara att finna ekonomiskt f

ö

rdelaktigare l

ö

sningar. Dessa m

ö

jligheter kommenteras, i den m

å

n de redan nu kan f

ö

rutsea, i anslutning till de enskilda postema i den senare redovisningen.

Till detta kommer att det i vissa fall kan vara sv

å

rt att av­g

ö

ra vad som b

ö

r betraktas som kostnader f

ö

r genomf

ö

rande av de olympiska spelen. I n

å

gra fall har kostnader tagits upp som egentligen b

ö

r betraktas som tidigarel

ä

ggningar av 

å

tg

ä

r­der som skall genomf

ö

ras 

ä

ven i det fall vinter-OS 1933 inte tillfaller Sverige. Detta g

ä

ller t.ex. vissa v

ä

gf

ö

rb

ä

ttringar i Falun och Are.

Prop. 1980/81:200

32

Falu och 

Å

re kommuner har som n

ä

mnts vid f

ö

rhandlingar uttalat det best

ä

mda kravet att olympiska spel p

å

 deasa b

å

da orter inte f

ä

r leda till n

å

gon n

ä

mnv

ä

rd ekonomisk belastning f

ö

r kommunema. Enligt kommunema 

ä

r denna princip en ofr

å

nkomlig f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r spelens genomf

ö

rande. Utredningen har utformat sina f

ö

rslag med h

ä

nsyn h

ä

rtill. Rimligheten i kommunemas st

ä

llningstagande har utredningen d

ä

remot inte ansett sig ha sk

ä

l att pr

ö

va. Denna bed

ö

mning f

å

r ankomma p

å

regering och riksdag att g

ö

ra.

De allm

ä

nna f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r Falun/Are att arrangera I988 

å

rs olympiska spel 

ä

r enligt utredningen i atort sett goda. Genom att utnyttja befintliga t

ä

vlingsanl

ä

ggningar i kombina­tion raed de investeringar i nya anl

ä

ggningar och provisoriska l

ö

sningar som redovisats av Falu/

Å

re-kommitt

é

n f

å

r de tv

ä

 orter­na fullgoda olympiska t

ä

vlingsarenor. B

å

de i Falun och Are har man vidare stor erfarenhet fr

å

n tidigare intemationella evene­mang och en v

ä

l intrimmad organisationsapparat. Servicen f

ö

r masamediema kan l

ö

sas p

å

 ett tillfredsst

ä

llande s

ä

tt liksom transporter och annan allm

ä

n service.

Inkvarteringen av aktiva och ledare kommer i b

ä

de Falun och Are att ake i a.k. olympiaka byar. F

ö

r ett stort antal personer -massmediepersonal, s

ä

rskilt inbjudna, f

ö

retr

ä

dare f

ö

r special­f

ö

rbund m.fl. - kr

ä

va goda logim

ö

jligheter i n

ä

ra anslutning till t

ä

vlingsarenoma. I 

Å

re-omr

å

det som 

ä

r ett etablerat tu­ristm

å

l finna god tillg

ä

ng p

å

 hotellb

ä

ddar. Situationen f

ö

r Faluns vidkommande har f

ö

r

ä

ndrats sedan fr

å

gan om olympiska spel i Sverige senast var aktuell 

å

r 1977. D

å

 var G

ö

teborg med sin stora hotelltillg

å

ng huvudort f

ö

r OS. Nu avses Falun f

å 

samma roll. Mot denna bakgrund kommer stora krav att st

ä

llas p

å

 v

ä

lbel

ä

gna hotellrum med god standard. Ben redovisade till­g

ä

ngen p

ä

hotellnm i Falun synes med h

ä

nsyn h

ä

rtill otillr

ä

ck­lig, s

ä

rskilt s

å

vitt avser enkelrum. Fr

ä

gan om hur efterfr

å

gan p

å

 hotellrum ooh andra f

ö

rl

ä

ggningsm

ö

jligheter i Falun skall kunna tillgodoses m

å

ste d

ä

rf

ö

r bli f

ö

rem

å

l f

ö

r ytterligare ut­redning.

Prop. 1980/81:200

33

5.2 Ber

ä

knade investeringskostnader

Utredningen har vid sin bed

ö

mning av investeringskostnaderna utg

å

tt fr

å

n Falu/

Å

xe-kommitt

é

ns material. Detta har granskats fr

å

n s

ä

v

ä

l teknisk synpunkt aom programaynpunkt. 

Ö

verl

ä

ggningar har skett med representanter f

ö

r kommunema och med de kon­sultf

ö

retag som tagit fram grundmaterialet till Falu/

Å

re-kommitt

é

na bet

ä

nkande.

N

å

gra av de objekt som ligger i Falu/

Å

re-kommitt

é

na investe­ringsbudget b

ö

r kommenteras s

ä

rskilt.

F

ö

ralaget om en kanslibyggnad f

ö

r apelens administration, be­l

ä

gen vid entr

é

n till rikaskidatadion, b

ö

r i det fortsatta ar­betet granskas ytterligare, s

å

v

ä

l vad g

ä

ller lokalbehov som byggkostnader. F

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att i st

ä

llet f

ö

r en spe­ciell kanslibyggnad ytterligare bygga ut den nuvarande admini­strativa byggnaden i riksskidstadion b

ö

r pr

ö

vas. Tills vidare har utredningen utg

å

tt fr

ä

n att viaaa beaparingar kan g

ö

ras.

Utredningen har tills vidare accepterat Falu/

Å

re-koimaitt

é

na be­d

ö

mningar vad g

ä

ller kostnader f

ö

r utbyggnad av ishall i Falun. Vidare har utredningen utg

å

tt fr

å

n att kraven fr

å

n Falu kommun om ers

ä

ttning f

ö

r de 

ö

kade driftkostnader aom upp­st

å

r efter spelens genomf

ö

rande m

å

ste tillgodoses. Detta b

ö

r dock inte ske genom en fortl

ö

pande garanti f

ö

r de 

ö

kade drift­kostnaderna, utan genom en eng

å

ngsers

ä

ttning som motavaurar de framtida 

ö

kade driftkostnadernas kapitaliserade v

ä

rde. Detta v

ä

rde har tills vidare ber

ä

knats till 2,5 milj. kr. med den utbyggnad aom konmiitt

é

n och konmiunen f

ö

realagit. Utredningen vill emellertid peka p

å

 den betydande oa

ä

kerhet aom 

ä

r f

ö

r­knippad med iahallena ombyggnad. Den tekniska l

ö

aning f

ö

r hal­lena utbyggnad som nu f

ö

religger inneb

ä

r att en stor del av 

å

sk

å

darna p

å

 de nytillkommande l

ä

ktarna inte kan se planen i dess helhet. G

ö

r man senare den bed

ö

mningen att samtliga 

å

sk

å­

dare b

ö

r ae hela planen inneb

ä

r detta f

ö

rmodligen avsev

ä

rt 

ö

kade byggkostnader. 

Å

 andra sidan f

ö

refaller det aom redan antytta inte troligt att Falun inom 

ö

versk

å

dlig tid kommer att ha be­hov av en ishall med s

å

 m

å

nga 

å

sk

å

darplatser som nu f

ö

reslagits. Mycket talar d

ä

rf

ö

r f

ö

r att man ijnders

ö

ker m

ö

jlighetema att 

3 

Riksdagen 1980/81. I saml. Nr 200

Prop. 1980/81:200

34

genom en mer begr

ä

nsad utbyggnad tillgodose-behovet av den 

ö

k­ning av publikkapaciteten som kan ansea befogad f

ö

r OS.

Bob- ooh rodelbanan medf

ö

r inveateringar i storleksordningen 42 milj. kr. Om inga f

ö

r

ä

ndringar sker i OS-programmet 

ä

r investeringen n

ö

dv

ä

ndig om Falun skall ha m

ö

jliet att ar­rangera olympiska vinterspel. En diskussion p

å

g

å

r f.n. huruvida bob akall vara en obligatorisk gren vid vinter­apelen. Skulle denna diakussion leda till att man kan avst

å 

fr

ä

n grenen inneb

ä

r det vissa besparingar, dock relativt be­gr

ä

nsade s

å

dana. Tills vidare b

ö

r dock kostnader f

ö

r en full-at

ä

ndig bob- och rodelbana taa med i kalkylen. Det finna emel­lertid i dag inte n

å

gon intressent aom 

ä

r beredd att utan er­s

ä

ttning avara f

ö

r driften av banan efter apelen. Skulle denna fr

å

ga inte kunna l

ö

sas innan banan skall byggas m

ä

ste man ocks

å 

kalkylera med rivningakoatnader. A andra aidan kan banan om den endast skall bli tempor

ä

r aannolikt byggaa n

å

got billigare, varigenom rivningakoatnadema v

ä

l ryms inom den budgeterade kogtnaden.

Olika l

ö

sningar har diskuterats f

ö

r OS-bj-n i Falun. En s

ä

dan l

ö

aning, som Falu/Are-koramitt

é

n r

ä

knat med, 

ä

r att utnyttja ny­byggda, 

ä

nnu icke uthyrda bostadsl

ä

genheter. Falu kommun har emellertid beg

ä

rt att i s

ä

fall f

ä

 kostnaderna f

ö

r desaa bo­ st

ä

der t

ä

ckta i den h

ä

ndelse de inte kan hyras ut omedelbart efter spelen. Dessa garantier skulle omfatta hela tiden fram till dess uthyrning kan ske. Utredningen har inte bed

ö

mt denna l

ö

sning vara acceptabel fr

ä

n statens synpunkt, fr

ä

mst med h

ä

nsyn till den os

ä

kerhet som r

å

der betr

ä

ffande bostadsmarknaden i Falun i slutet av 1980-talet och de betydande kostnader aom en garanti av dst h

ä

r skisserade slaget kan leda till. Utred­ningen f

ö

rordar i st

ä

llet att den kalkyl scm nu g

ö

rs bygger p

å 

f

ö

ruts

ä

ttni.-igen att en tempor

ä

r OS-by byggs i Falun och avveck­las omedelbart efter spelen. De olika m

ö

jligheter till en s

å

dan tillf

ä

llig l

ö

sning som utredningen pr

ö

vat - ut

ö

ver de f

ö

rslag som Falu/.Are kommitt

é

n redovisat - ger vid handen att ie totala

Prop. 1980/81:200

35

nettokostnaderna skulle uppg

å

 till ca 35 milj. kr. Sj

ä

lvfallet

ä

r det emellertid m

ö

jligt att aenare, d

å

 riskerna med den be­g

ä

rda garantin b

ä

ttre kan 

ö

verblickas, 

å

ter ta upp Falu/

Å

re-kommitt

é

ns alternativ till diskussion.

Utredningen delar Falu kommuns bed

ö

mning att den s.k. 

Ö

atra f

ö

rbifarten m

å

ste byggas f

ö

re spelen. Detta b

ö

r enligt utred­ningen kunna ske genom en tidigarel

ä

ggning av v

ä

gen inom ramen f

ö

r den statliga v

ä

gplaneringen. Mer definitivt f

å

r emellertid denna fr

å

ga pr

ö

vas i samband med uppr

ä

ttandet av ny f

ö

rdelnings­plan f

ö

r byggande av at

ä

tskommunv

ä

gar

å

ren 1984-1993.

F

ö

r st

ö

rtloppsbanan i 

Å

re beh

ö

ver en 

ö

verfart

ö

ver v

ä

g E 75 byggaa. Det 

ä

r utredningens mening att Falu/

Å

re-kommitt

é

n avse­v

ä

rt underskattat kostnaderna f

ö

r en s

å

dan 

ö

verfart. Merkost­naden kan troligen ber

ä

knas till n

ä

rmare 3 milj. kr.

Falu/Are-kommitt

é

n har enligt utredningens bed

ö

mning 

ö

verskattat behoven av provisoriska lokaler f

ö

r massmedia 1 

Å

re. Med h

ä

nsyn h

ä

rtill har utredningen reducerat kostnaderna f

ö

r desaa lokaler. 

Å

re kommun har beg

ä

rt att om s

å

 befinns l

ä

mpligt f

ä

 motsvarande medel som bidrag i samband med bygge av den s.k. Centrumbyggna­den i 

Å

re samh

ä

lle. Om s

å

 sker svarar kommunen f

ö

r att lokal­behovet t

ä

cka inom denna byggnad. Utredningen har f

ö

r ain del inget att erinra mot en s

å

dan l

ö

sning.

Å

re kommun har beg

ä

rt att inf

ö

r OS f

å

bygga den s.k. Centrum­v

ä

gen i 

Å

re samh

ä

lle. Utredningen anser sig inte kunna godta detta krav. Sannolikt 

ä

r det en b

ä

ttre l

ö

sning att drastiskt begr

ä

nsa trafiken i samh

ä

llet under de veckor spelen p

å

g

å

r. F

ö

r mer begr

ä

nsade 

å

tg

ä

rder, t.ex. f

ö

rb

ä

ttring av f

ö

rh

å

llandena f

ö

r g

å

ngtrafikanter l

ä

ngs E 75

»

har utredningen r

ä

knat med vissa kostnader. Skulle det emellertid senare visa sig att Centrumv

ä

gen

ä

r ofr

å

nkomlig av h

ä

nsyn till de olympiska spe­len b

ö

r denna kostnad t

ä

ckas

ö

ver OS-budgeten.

Prop. 1980/81:200

36

De tempor

ä

ra eller permanenta inveateringar som blir aktuella i .

Å

re fordrar ett visst planarbete. Bidrag till plankoatnadema b

ö

r kunna 

ö

verv

ä

gas inom ramen f

ö

r OS-budgeten,

Slutligen konstaterar utredningen att ett a

å

 stort arrangemang som de olympiska vinterspelen medf

ö

r icke obetydliga investe­ringar som i dag, sju 

å

r f

ö

re spelens genomf

ö

rande, kan vara sv

å

ra att f

ö

rutae. Den detaljplanering som kommer att ske under 

å

ren fram till I988 kan ocks

å

peka p

ä

 behov av investeringar aom nu inte finns i kalkylerna. Samtliga dessa f

ö

rh

å

llanden talar f

ö

r att en relativt ator poat f

ö

r of

ö

rutsedda investe­ringar b

ö

r taa upp. Denna poat har utredningen tagit upp till 30 milj. kr., det vill s

ä

ga drygt I5 

% 

av nu upptagna investe­ringskostnader.

De aamlade investeringskoatnadema framg

å

r av f

ö

ljande tabl

å

:

Are

T

ä

vlingsarena I

T

ä

vlingsarena 

II

till

ä

gg 

ö

verfsort E 75 tillbyggn. utvidgn. sn

ö

kanon

Tr

ä

ningsbackar, avsp

ä

rrningar

m.m.

Centrumv

ä

g

Administ rat ions byggnad

Lokaler f

ö

r massmedia

Suimna .Ire:

Utredningen

Falu/

Å

re-kommitt

é

ns reviderade ber

ä

kning

6 200 000

~)

22 200 000

]

30 OOC 000

600 000

1 000 000

3 400 000

1 000 COO

2 700 000

13 000 000

8 000 000

48 100 000

40 000 000

Prop. 1980/81:200

37

utredningen

n

15 000 000

7 000 000

7 000 000

30 000 COO

LZ  

000 000

6 000 000

35 000 000

Falu/

Å

re-kommitt

é

ns reviderade ber

ä

kning

10.000 000 7 800 000

Falun

Kanslibyggnad nybyggnad

Riksskidstadion ombyggnad

nybyggnad f

ö

r adm. ooh service

å

sk

å

darplataer

6

700 000

7

300 000

30 900 000

3 000 000

42 200 000

6 000 000

Hoppbacke

å

ak

ä

dcirplatser konmentatorshytter, m.m. nybyggnad f

ö

r aktiva

Skridskobana

utbyggnad kurvor 

å

sk

å

darplatser nybyggnad f

ö

r adm. och ser/i c e

Ishall

ombyggnad

ö

vertag av viaaa l

ä

n

Ishall Lekaand ombyggnad

Bob- och rodelbana nybyggnad

V

ä

gar, VA, belysning ooh avgifter

OS-by

113 900 000

142 000 000

30 000 000

)

212 000 000

investeringar minus restv

ä

rde alt. leasing

Summa Falun:

Of

ö

rutsedda investeringar

Summa (

Å

re, Falun aamt of

ö

rutsett)

Det b

ö

r anm

ä

rkas att den investeringskalkyl aom redovisats ovan inte skall sea som ett slutgiltigt accepterande av enskilda poster. Den fortsatta pr

ö

vningen och planeringen b

ö

r leda till mer definitiva ber

ä

kningar 

ä

n vad utredningen p

å

 den korta tid som st

å

tt till f

ö

rfogande kunnat g

ö

ra. Utredningens kalk-yl syftar som tidigare framh

ä

llits till en bed

ö

mning av vilka risker som 

ä

r f

ö

rknippade med en statlig garanti i samband med spelen. Detta motiverar den f

ö

rsiktighet som pr

ä

glar kalkylen.

Prop. 1980/81:200

38

5.5 Ber

ä

knade kostnader f

ö

r masaamediearrangemang

Som framg

å

r av Falu/

Å

re-kommitt

é

ns utredning och erfarenhetema fr

å

n tidigare olympiaka spel st

å

r koatnadema f

ö

r masamedie-service f

ö

r en betydande utgiftspost i budgeten.

Kommitt

é

n har r

ä

knat med ett centralt massmediecenter i b

å

de Falun och 

Å

re j

ä

mte viss service p

å

 n

å

gra hotell reserverade f

ö

r massmediaf

ö

retr

ä

dare. D

ä

rj

ä

mte f

ö

rutses viss service vid de olika t

ä

vlingsbanorna.

Sveriges Television AB (SVT) och Sveriges Riksradio AB (SR) har presenterat underiag av vilket framg

å

r att s

ä

rskilt TV:a kost­nader f

ö

r bevakning av vinter-OS blir mycket h

ö

ga. SVT:s kal­kylerade nettokostnader uppg

å

r till 85 milj. kr. och Sveriges Radios till drygt 12 milj. kr. Kostnaderna beror fr

ä

mst p

å

 ett stort behov av teknisk utrustning, vilken blott till en mindre del kan tillhandah

ä

llas fr

å

n TV:s ordinarie verksa-nhet. Resterande behov m

ä

ste l

ö

aaa med hj

ä

lp av inl

å

nad eller k

ö

pt materiel. Den ink

ö

pta materielen kan antingen f

ö

rs

ä

ljas efter spelen, enligt SVT troligen till star.kt reducerade priser, eller till en vias del ing

å

 i TV:s normala utrustning. SVT:s likviditetsbehov blir d

ä

rf

ö

r st

ö

rre 

ä

n den kalkylerade nettokostnaden, eller en­ligt S7T:s ber

ä

kningar 122 milj. kr. SVT framh

å

ller att de medel aom kr

ä

vs f

ö

r att genomf

ö

ra s

ä

nd.ningar fr

å

n OS bara till en ringa del b

ö

r belasta rundradiofonden, dva. den ordinarie pro­gramverksamheten. Kalkylen fr

å

n SVT inkluderar arrangemang f

ö

r bevakning av apelen f

ö

r Euroviaionen och Intervisionen.

I sitt underlagsmaterial till Falu/

Å

re-kommitt

é

n understryker televerket att ett OS-arrangemang i Falun/

Å

re i h

ö

g grad p

å­

verkar verkets fler

å

rsplan, 

ä

ven om vissa m

ö

jligheter till om­disponeringar f

ö

religger. En stor del av utrustningen m

å

ste anskaffas speciellt f

ö

r OS, men kan senare komma till anv

ä

nd­ning i den ordinarie verksamheten. Televerkets kalk;,'lerade nettokostnader uppg

å

r till 73,5 milj. kr.

Prop. 1980/81:200

39

utredningen har under den korta tid som st

å

tt till f

ö

rfogande inte funnit anledning att revidera de underlagskalkyler som SVT, SR och televerket lagt fram, 

ä

ven om utredningen betraktar det redovisade restv

ä

rdet p

å

 den av SVT ink

ö

pta materielen som anm

ä

rkningsv

ä

rt l

å

gt. Denna fr

å

ga b

ö

r n

ä

rmare unders

ö

kas om spelen kommer till st

å

nd.

N

ä

r det g

ä

ller lokalbehoven i Falun f

ö

r massmedierna 

ä

r det utredningens uppfattning att de anvisade utrymmena i gymnasie­skolan p

å

 Lugnet v

ä

l t

ä

cker de av SVT och SR angivna ytbehoven. De tillgodoser ocks

ä

 de behov som Euroviaionen och Intervisionen kommer att ha.

De olympiska spelens huvudpreaacentrum kan inrymmas i den befint­liga sporthallen p

å

 Lugnet-omr

å

det och d

ä

r kan 

ä

ven de krav p

ä 

lokalutryramen som TV-bolag fr

ä

n USA och Japan v

ä

ntas st

ä

lla tillgodoses. M

ö

jligheter till provisoriska massmediaanordningar i omedelbar n

ä

rhet till sporthallen f

ö

religger ocka

å

.

F

ö

r Faluna vidkommande synes s

å

lunda inga st

ö

rre problem f

ö

re­ligga att till rimliga kostnader l

ö

sa lokalproblemen f

ö

r mass­medierna.

N

ä

r det g

ä

ller 

Å

re synes behovet av lokaler f

ö

r massmedierna ha 

ö

verskattats och d

ä

rmed ocks

å

 behovet av inveateringar i ny­byggnader. En permanent adminiatrationsbyggnad vid t

ä

vlings­platsen med en at

ö

rre samlingolokal f

ö

r presskonferenser ooh andra 3amni;inkom.'3ter m

å

ste uppf

ö

ras, liksom en st

ö

rre provi;3ori.Tk lokal f

ö

r etermedierna. De skrivande journalisterna och foto­graferna b

ö

r utan s

ä

rskilt omfattande inveateringar kunna ut­nyttja LM-skolan som h

ö

gkvarter.

I televerkets kalkyler utg

ä

r raan fr

å

n att det olj-npiska press­centret kommer att vara i Falun med direkt TV-l

ä

nkf

ö

rbindelse till 

Å

re.

Hur stor massmedierepresentationen blir i Falun/.4re 

ä

r sv

å

rt att bed

ö

ma i dagsl

ä

get. Av erfarenheter fr

ä

n tidigare 'lympiska

Prop. 1980/81:200

40

spel framg

å

r emellertid att TV, radio och press visat ett st

ä

ndigt stegrat intresse f

ö

r olympiska spel. Med nu g

ä

llande best

ä

mmelser - fastlagda av Intemationella Olympiska Kommitt

é

n - kan h

ö

gst 4 500 f

ö

retr

ä

dare f

ö

r masamediema erh

å

lla ackredi-tering. Mer 

ä

n h

ä

lften d

ä

rav utg

ö

ra av administrat

ö

rer, tekniker och annan personal. En rimlig gissning f

ö

r ev. OS i Falun/Are 

å

r 1988 

ä

r mellan ? 000 och 4 000 f

ö

retr

ä

dare f

ö

r massmedierna.

Det finns ingen anledning f

ö

rmoda att Falu/

Å

re-kommitt

é

ns 

tf-

r

ä

kningar f

ö

r massmedieaervicen kommer att visa sig f

ö

r l

å

ga. Lokalf

ö

ra

ö

rjningen f

ö

r massmedierna kan dock m

ö

jligen som n

ä

mnts, l

ö

sas p

å

 ett billigare s

ä

tt 

ä

n kommitt

é

n r

ä

knat med.

Utredningen har allts

å

utg

å

tt fr

å

n de kalkyler aom 

å

terfinns

i koimaitt

é

na bet

ä

nkande och som gjorta av televerket, SVT och SR:

Televerket

74 milj.

kr,

SVT

85 milj.

kr,

SR

12 milj.

kr.

Inredning av loka­ler

5 milj.

kr.

176 milj.

kr.

SVT beh

ö

ver dessutom likvida medel om 122 milj. kr. f

ö

r anskaff­ning av utrustning f

ö

re spelens b

ö

rjan. Denna materiel s

ä

ljs efter spelens slut. V

ä

rdeminskningen och SVT:3 ers

ä

ttningskrav utg

ö

r tillaammans de 85 milj. kr. som 

ä

r angivna i tabellen ovan'.

Prop. 1980/81:200

41

5.4     Ber

ä

knade driftkostnader

I detta avsnitt behandlas den centrala organisationskommitt

é

ns egentliga driftkostnader. Investeringskostnader och kostnader orsakade av massmedias behov har tidigare redovisats, trots att 

ä

ven dessa kan betraktas som "driftkostnader" med tanke p

å

att investeringarna skriva av omedelbart.

Utredningen har gjort f

ö

ljande

ö

versiktliga bed

ö

mning av drift-koatnadema:

Milj.kr.

Centrala organiaationskommitt

é

n

-

l

ö

ner, l

ö

nebikostnader, resor m.m.

40

-

k

ö

pta tj

ä

nster (dataservioe, dokumentation, marknadsf

ö

ring, representation m.m.)

25

Officiella arrangemang (invigning, SOK-

aessioner, medaljer)

7

Kostnader f

ö

r s

ä

kerhetstj

ä

nst

10

Kostnader f

ö

r tillf

ä

lliga l

ä

genhetshotell

2

R

ä

ntor

25

Reserv

20

129

Budgeten 

ä

r baserad b

å

de p

ä

 nytt och gammalt utredningsmaterial och p

å

ö

versiktliga analyser av driftkostnaderna f

ö

r genom­f

ö

rda vinterolympiader. Bristen p

å

 direkt j

ä

mf

ö

rbara erfaren­heter f

ö

r svenska f

ö

rh

å

llanden ooh sv

å

righeten att bl.a. bed

ö

ma den s

ä

kerhetspolitiska situationen och tillg

ä

ngen p

ä

 frivilliga arbetsinsatser om sju 

å

r g

ö

r uppskattningarna os

ä

kra. Detta avspeglas i den relativt stora reservposten p

å

 20 milj.kr.

Lika litet som bed

ö

mningarna av investeringskostnaderna och av massmediakostnadema inneb

ä

r driftbudgetf

ö

rslaget ett f

ö

rhandsgodk

ä

nnande av de belopp som anges. Kalkylerna tj

ä

nar

4 

Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 200

Prop. 1980/81:200

42

sammantagna syftet att m

ö

jligg

ö

ra en helhetsbed

ö

mnin. .t.v om­fattningen av de risker som kan vara f

ö

rknippade med stats­garantier i samband med ett vinter-OS i Falun och Are 

å

r I988; varje enskild post m

ä

ste bli f

ö

rem

å

l f

ö

r en ny och noggrannare granskning vid ett eventuellt genomf

ö

rande.av spelen.

Utredningen har inte tagit st

ä

llning till l

ä

mplig kostnadsf

ö

r­delning mellan centrala aktiviteter och s

å

dana som 

ä

r direkt h

ä

nf

ö

rbara till en enskild t

ä

vlingsort.

5.5     Ber

ä

knade int

ä

kter

I kommitt

é

ns kalkyl har ber

ä

knats 50 milj.kr. aom int

ä

kter av f

ö

rk

ö

psbiljetter, f

ö

retr

ä

desvis avsedda att f

ö

rv

ä

rvas av n

ä

rings­livet. Motsvarande int

ä

ktspost fanns inte med i kalkylerna in­f

ö

r 1984 

å

rs olympiad. Av f

ö

rsiktighetssk

ä

l kan det nu - sju 

å

r f

ö

re spelen och i en kalkyl som syftar till att bed

ö

ma riskerna med en statsgaranti f

ö

r spelens ekonomi - finnas anledning att begr

ä

nsa den optimism betr

ä

ffande n

ä

ringslivets intresse som kalkylen anger. Olika f

ö

retag finns regelm

ä

ssigt med vid olympiska spel som sponsorer vid arrangemangen. En traditionell sponsorin­sats j

ä

mte f

ö

rk

ö

p av biljettor av kalkylerad storleksordning kan vara alltf

ö

r optimistisk.

Utredningen har valt att reducera de av Falu/.i.re-kommitt

é

n ber

ä

k­nade int

ä

kterna av f

ö

rk

ö

psbiljetter, men g

ö

r samma bed

ö

mning som kommitt

é

n betr

ä

ffande det totala antalet f

ö

rs

å

lda biljetter. Den sammanlagda biljettf

ö

rs

ä

ljningen ber

ä

knas medf

ö

ra int

ä

kter om 56 milj. kr.

Ö

vriga f

ö

rs

ä

ljningsint

ä

kter s

å

som f

ö

rs

ä

ljningsr

ä

tter (r

ä

tten att nyttja spelens symbol), program, souvenirer, minnesmedaljer, lotterier ra.m. med beaktande av ers

ä

ttning f

ö

r OS-arrang

ö

rens nyttjander

ä

tt till OS-symbolen har utredningen bed

ö

mt n

å

got f

ö

rsiktigare 

ä

n kommitt

é

n eller till netto 60 milj.kr.

Av helt avg

ö

rande betydelse f

ö

r budgeten f

ö

r de olympi.=:k-a. spelen 

ä

r int

ä

ktema f

ö

r TV-r

ä

ttighetema. Utredningen,

Prop. 1980/81:200

43

som haft direktkontakter med de tre stora amerikanska TV-bola­gen liksom med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r European Broadcaating Union (EBU) och Sveriges Televsion AB, har i denna del kommit fram till samma bed

ö

mning som kommitt

é

n.

Som motivering h

ä

rf

ö

r vill utredningen ytterligare framh

å

lla f

ö

ljande. Int

ä

ktema fr

å

n f

ö

rs

ä

ljning av TV-r

ä

ttigheter vid olympiska spel har stigit i allt snabbare takt under senare 

ä

r. Det 

ä

r fr

ä

mst priset f

ö

r exklusivr

ä

tten till USA aom 

ö

kat och som s

ä

ledes gett stora int

ä

kter. F

ö

ljande siffror belyser ut­vecklingen: a

ä

ndningsr

ä

tten vid vinterspelen i Innsbruck I964 kostade 200 000 dollar medan samma r

ä

tt 1976 gick p

ä

 10 miljoner dollar. American Broadcasting Corporation betalade f

ö

r r

ä

ttig­heterna i Lake Placid I98O 15,5 miljoner dollar. Centralt pla­cerade personer inom TV-industrin h

ä

vdar att arrang

ö

rerna tr

ä

ffa­de ett d

å

ligt avtal med ABC om TV-r

ä

ttighetema.

F

ö

r vinterspelen i Sarajevo har ABC skrivit kontrakt p

å

 91>5 miljoner dollar och f

ö

r sommarspelen i Los Angeles 225 miljoner dollar.

Orsaken till de st

ä

ndigt stegrade kontraktssummoma 

ä

r i f

ö

rsta hand den h

å

rda konkurrensen mellan de tre stora kommer­siella TV-bolagen i USA: ABC, CBS ooh NBC.

V

ä

rt att notera 

ä

r, att f

ö

rutom de tre stora TV-bolagen vax ocks

å

 ett mindre, frist

å

ende produktionsbolag, Tandem Produc-tions Inc., med och bj

ö

d p

å

 TV-r

ä

ttighetema f

ö

r OS I984 i Los Angeles.

En intressant fr

å

ga

ä

r huruvida andra konkurrenter, t.ex. kabel-TV dyker upp p

å

 den amerikanska marknaden n

ä

r det g

ä

ller fram­tida intemationella arrangemang av OS-typ. S

ä

rskilda TV-pro-duktionsbolag som specialiserar sig p

ä

 sport och liknande-evenemang existerar redan i dag.

Inte endast kabel-TV b

ö

r ses som en m

ö

jlig framtida konkurrent till de etablerade TV-n

ä

ten. Satellitsystem byggs snabbt ut

ö

ver den amerikanska kontinenten och redan om ett par 

å

r kommer

Prop. 1980/81:200

44

miljontals amerikanska hem att ta emot aatellits

ä

ndingar med relativt enkla och billiga antenner. Konkurrensen fr

å

n bl.a. kabel-TV och satellit-TV torde ytterligare kunna 

ö

ka m

ö

jligheter­na till 

ö

kade TV-r

ä

tt a int

ä

kter.

Ingen tror att TV-int

ä

ktema blir mindre f

ö

r framtida OS-arrang

ö

rer. Detta 

ä

r en allm

ä

n uppfattning hos ledande TV-folk i b

ä

de Europa och USA. D

ä

remot 

ä

r det inte sj

ä

lvkla-r-t tt in­t

ä

ktema koraraer att f

å

 samma branta uppg

å

ng som hittills. Den h

ö

ga inflationstakten har spelat en stor roll i utveck­lingen men 

ä

nnu mer den v

ä

xande konkurrensen mellan de ame­rikanska TV-bolagen.

Det 

ä

r rimligt att r

ä

kna med att den atora delen av TV-int

ä

kterna kommer fr

å

n USA 

ä

ven i framtiden, men de europeiaka radio- och TV-bolagens samorganisation EBU 

ä

r med och betalar avsev

ä

rda belopp, liksom Japan. Kina och en del latinamerikanska l

ä

nder kan v

ä

ntaa visa intresse framdeles.

Inget tyder i dag p

å

att kostnaderna f

ö

r TV-r

ä

ttigheter kommer att avskr

ä

cka TV-bolagen. D

ä

remot

ä

r man bekymrad 

ö

ver kost­nadsutvecklingen n

ä

r det g

ä

ller sj

ä

lva produktionsapparaten: reaor, hotell, traktamenten, utrustning och 

ö

vers

ä

ndningskost­nader stiger och g

ö

r stora h

å

l i alla TV-f

ö

retags budgetar imder olympiska 

ä

r. Utvecklingen p

ä

den tekniska sidan kan dock v

ä

ntas medf

ö

ra billigare utrustning och b

ä

ttre s

ä

ndnings­teknik.

Det finns ingen grundad anledning tro att int

ä

ktema f

ö

r TV-r

ä

ttigheter i samband med ett eventuellt vinter-OS i Falun 1988 skulle bli l

ä

gre 

ä

n de av kommitt

é

n ber

ä

knade, snairare motsatsen. H

ä

rf

ö

r talar fr

ä

mst

a)

den h

å

rda konkurrensen mellan de tre atora kommersiella TV-bolagen i USA, en konkurrens sora n

ä

rmast f

ö

rst

ä

rkts av ABC:s publikframg

å

ngar med OS-s

ä

ndningar,

b)

v

ä

ntad konkurrens fr

å

n frist

å

ende TV-produktionsbolag som specialiserar sig p

ä

 sport och annan underh

å

llning, samt

Prop. 1980/81:200

45

c) ett v

ä

xande intresse f

ö

r olympiska spel i l

ä

nder som hitintills inte TV-bevakat s

å

dana evenemang.

Den int

ä

kt av TV-r

ä

ttigheter som h

ä

r ber

ä

knats motsvarar i nominella tal vad aom Sarajevo f

å

r f

ö

r I984 

å

rs spel. Det b

ö

r dock observeras att Sarajevo lyfter huvuddelen av dessa in­t

ä

kter 

å

r 1984. I den h

ä

r f

ö

religgande kalkylen har dock hela int

ä

kten, 350 milj.kr., lagts in bland 

ö

vriga int

ä

kter och kostnader vilka ber

ä

knats i I98O 

å

rs prisniv

å

. Om Sverige f

å

r 1988 

å

rs vinterspel upptas f

ö

rhandlingar om TV-r

ä

ttighetema omedelbart efter spelens avslutning i Sarajevo 

ä

r 1984. En betydande del av TV-int

ä

kterna torde dock inte kunna lyftas f

ö

re 

å

r 1988. Kalkylen f

ö

ruts

ä

tter s

å

lunda att Sverige i dessa f

ö

rhandlingar f

å

r antingen ett belopp som motsvarar vad aom utg

ä

r f

ö

r 1984 

å

rs apel plus indexuppr

ä

kning av detta belopp f

ö

r perioden 198O-I988 eller att beloppen till sin huvuddel betalas ut tidigt under perioden 1984-1988.

Med en kalkylerad int

ä

kt av f

ö

rs

å

lda TV-r

ä

ttigheter p

å

 330 Diilj.kr. j

ä

mte biljettint

ä

kter p

å

 56 milj.kr. och 

ö

vriga f

ö

r­s

ä

ljningsint

ä

kter p

å

 60 milj.kr. blir de sammanlagda int

ä

kterna 446 milj. kr.

Prop. 1980/81:200

46

5.6     Likviditetsfr

å

gor

Den h

ä

r redovisade' kalkylen f

ö

r de olympiska spelen p

å

visar en relativt omfattande ekonomisk verksamhet sora st

ä

ller krav p

å

 likviditetsf

ö

rst

ä

rkning och d

ä

rmed r

ä

ntekostnader f

ö

r OS-budgeten. OS-budgeten koramer sannolikt att ha inkomster redan fr

ä

n och med 

å

r I984. Dessa blir dock i f

ö

rsta hand beroende av TV-r

ä

ttsavtalens konstruktion. Utredningen har i sina lik­viditetsbed

ö

mningar l

ä

mnat fr

å

gan om dessa int

ä

kters tids­m

ä

ssiga f

ö

rdelning 

ö

ppen inf

ö

r s

å

dana avtalsf

ö

rhandlingar. Sena TV-int

ä

kter raedf

ö

r st

ö

rre likviditetsbehov och d

ä

rmed h

ö

gre r

ä

nteutgifter. Biljett- och 

ö

vriga f

ö

rs

ä

ljningsint

ä

kter in­flyter 3,innolikt succesivt 

å

ren n

ä

rmast f

ö

re spelen.

Kalkylens kostnader uppst

å

r i accelererad takt fr

ä

n och raed den tidpunkt d

å

 investeringar p

å

b

ö

rjas, i huvudsak under 

å

ren 1986 och 1987. St

ö

rre delen av massmedia- ooh driftkostnaderna uppst

å

r sent under perioden eller under 

å

ren I987 och I988.

Det finns anledning att r

ä

kna raed att OS-budgeten har god likviditet - utan behov av andra medel 

ä

n de OS-arrangemanget sj

ä

lvt ger - frara till den tidpunkten d

å

 investeringarna p

å­

b

ö

rjas i st

ö

rre omfattning, dvs. under 

å

r I986. F

ö

r perioden f

ö

re 

å

r I984 uppst

å

r viasa kostnader f

ö

r f

ö

rberedelser och administration. F

ö

r dessa kostnader oaknar OS-budgeten lik­viditet, vilken s

å

ledes staten m

ä

ste svara f

ö

r.

Under 

å

ren I986-I988 uppst

å

r sannolikt t

ä

rillgen stora likvi­ditetsbehov intill dess OS-kalkylen slutfinansieras efter spelen. En ber

ä

kning av likviditetsbehoven och d

ä

rmed r

ä

nte­kostnademas storlek 

ä

r k

ä

nslig f

ö

r olika f

ö

r

ä

ndringar i f

ö

r­uts

ä

ttningarna. Varje f

ö

r

ä

ndring p

å

verkar i- h

ö

g grad ber

ä

k­ningsresultatet. En f

ö

rskjutning av tidpunkterna f

ö

r de st

ö

rsta investeringarna - t.ex. 

å

tg

ä

rder f

ö

r raassmedia, f

ö

rs

ä

ljning av TV-utrustning, uppbyggnad och f

ö

rs

ä

ljning av en tempor

ä

r OS-by och Uppbyggnaden 

ä

v de idrottsanl

ä

ggningar av st

ö

rre format som beh

ö

vs - kan leda till avsev

ä

rda r

ä

ntef

ö

rluster. A andra sidan

Prop. 1980/81:200

47

kan en tidigarel

ä

ggning av investeringar g

ö

ra dem billig.are b

ä

de av inflationssk

ä

l och genom att en tillf

ä

llig nedg

å

ng i prioet f

ö

r anl

ä

ggningsarbeten eller utrustning kan utnyttjas.

Hot bakgrund av den stora os

ä

kerhet som en likviditetsber

ä

k­ning n

ö

dv

ä

ndigtvis ra

å

ste f

å

 har utredningen kalkylerat med ett belopp f

ö

r r

ä

ntor inkl. reserver om ca 25 milj.kr.

Fr

å

gam om att v

ä

ga r

ä

ntef

ö

rluster mot en h

ö

g handlingsbered­skap diakuteraa vidare i organiaationsavsnittet 5.7.2.

5-7     Ansvarsf

ö

rdelning och organisation

5.7.1   Ansvarsf

ö

rdelning

I 

ö

verl

ä

ggningarna med staten har Falu och 

Å

re kommuner som n

ä

mnts intagit den st

å

ndpunkten att det huvudsakliga finan­siella ansvaret f

ö

r spelen b

ö

r b

ä

ras av staten.

Omfattningen av ett s

å

dant

å

tagande fr

ä

n statens sida blir beroende av vilka investeringar som kr

ä

vs f

ö

r spelen ooh vilka personella insatser aom fordras f

ö

r f

ö

rberedelser och /genomf

ö

rande. Mot den bakgrunden synes det angel

ä

get att i ett avtal mellan staten, kommunema och ber

ö

rda idrottsorga­nisationer eller p

å

 annat l

ä

mpligt s

ä

tt precisera och l

ä

gga fast vilken omfattning ooh standard anl

ä

ggningar och verksam­het skall ha. S

ä

dana 

ö

verenskommelser b

ö

r tr

ä

ffas redan innan den ingivna ans

ö

kan behandlas av Internationella 01;A7npiska kommitt

é

n (lOK). Det m

ä

ste f

ö

ruts

ä

ttas att partema d

ä

refter medverkar till att uppfylla de i 

ö

verenskomraelsen fastlagda kraven till L

ä

gsta m

ö

jlira kostnad.

Omfattningen av statens ansvar f

ö

r den budget som uppr

ä

ttas f

ö

r genomf

ö

randet av spelen kan komma att p

ä

verkas av att viss investeringsverksamhet eventuellt genomf

ö

rs med andra 

ö

ver statsbudgeten anslagna medel. T.ex. kan lokaliserings­st

ö

d inom ramen f

ö

r regionalpolitiken bli aktuellt f

ö

r delar av de f

ö

reslagna investeringarna i 

Å

re. Det kan g

ä

lla exempel­vis liftar eller sn

ö

kanoner. Arbetsmarknads- och regionalpoli-

Prop. 1980/81:200

48

tiska medel kan bli aktuella f

ö

r vissa byggnadsobjekt om syssels

ä

ttningsl

ä

get s

å

 p

å

fordrar.

F

ö

r n

å

gra av de i den tidigare framst

ä

llningen n

ä

mnda investe­ringarna g

ä

ller att investeringen i fr

å

ga avses bli genomf

ö

rd oberoende av spelen men i nuvarande planer ligger senare 

ä

n 1988. En tidigarel

ä

ggning av s

ä

dana investeringar - t.ex. tele­verkets materiel och den s.k. 

Ö

stra f

ö

rbifarten i Falun - b

ö

r inte belasta OS-budgeten, men v

ä

l betraktas som statligt finan­sieringsansvar via televerket resp. v

ä

gverket. OS-budgeten b

ö

r i dessa fall enbart belastas med de r

ä

ntekostnader som blir f

ö

ljden av tidigarelagda utgifter. Andra t

ä

nkbara kost­nader f

ö

r statsverket - som utredningen nu inte l

å

tit belasta OS-budgeten, men som i ooh f

ö

r sig i ett aenare skede kan visa sig b

ö

ra g

ö

ra det - 

ä

r t.ex. om luftfartsverket m

ä

ste g

ö

ra inveateringar f

ö

r att 

ö

ka kapaciteten vid Fr

ö

s

ö

 flygplats.

I n

å

gra h

ä

nseenden har kommunema f

ö

rklarat sig villiga att g

ö

ra avsteg fr

å

n principen att staten skall b

ä

ra det totala ekonomiska ansvaret.

Mot en f

ö

r de b

å

da kommunema gemensam ers

ä

ttning motsvarande 20 % av biljettint

ä

ktema 

å

tar sig kommunerna att st

ä

lla t

ä

v­lingsarenoma till f

ö

rfogande f

ö

r spelen och tillhandah

å

lla kommunal service i den omfattning som t

ä

vlingsarrangemang av det h

ä

r formatet kan kr

ä

va. Det inneb

ä

r att kommunema svaorar f

ö

r att det finns tillg

å

ng till parkeringsplatser ooh sanit

ä

ra anl

ä

ggningar och att de s

ö

rjer f

ö

r bl.a. brandf

ö

rsvar, soph

ä

mt­ning och annan renh

å

llning. Kommunema avser att sinsemellan avtala om f

ö

rdelningen av den gemensamma ers

ä

ttningen.

Koramunema har vidare 

å

tagit sig att kostnadsfritt st

ä

lla mark till f

ö

rfogande f

ö

r de anl

ä

ggningar som beh

ö

vs f

ö

r genomf

ö

ran­det av spelen. Vidare faller ett visst planeringsarbete liksom ett samordnande ansvar f

ö

r de lokala aktiviteterna p

å

koramu­nema. Detsamma g

ä

ller viss representation och den lokala marknadsf

ö

ringen av spelen.

Kommunernas medverkan i 

ö

vrigt, aom med n

ö

dv

ä

ndighet m

å

ste bli av betydande omfattning, kommer d

ä

remot att ake inom ramen f

ö

r en av staten garanterad budget.

Prop. 1980/81:200

49

Som redain n

ä

mnts b

ö

r IOK:s behandling av den ingivna ans

ö

kan f

ö

reg

å

s av en 

ö

verenskommelse mellan staten, kommunema ooh ber

ö

rda idrottsorganisationer. En s

å

dan 

ö

verenakommelae b

ö

r bl.a. omfatta kommunemas nu redovisade 

å

taganden betr

ä

ffande f

ö

rberedelse och genomf

ö

rande av spelen och i fr

ä

ga om mark f

ö

r anl

ä

ggningarna.

Genomf

ö

randet av olympiska vintert

ä

vlingar i Sverige 

ä

r en uppgift som i h

ö

g grad engagerar inte bara Sveriges Olympiaka Kommitt

é

 (SOK) och de ber

ö

rda olympiska specialf

ö

rbunden utan ocks

å

 idrottsr

ö

relsen i 

ö

vrigt. Det m

ä

ste f

ö

ruts

ä

ttas att idrottsorganisationema redan under planl

ä

ggningen av spelen st

ä

ller sin kunskap till f

ö

rfogande och i viss utstr

ä

ckning ocks

å

 bidrar med sina administrativa resurser. N

ä

r det sedan g

ä

ller sj

ä

lva t

ä

vlingarna f

å

r det f

ö

ruts

ä

ttas att organisa­tionerna utan ers

ä

ttningskrav genom frivilliga insatser svarar f

ö

r erforderliga funktion

ä

rer och annan personal som beh

ö

va f

ö

r den rena t

ä

vlingaverksaraheten.

Inte minst idrottsorganisationemaa medverkan blir av ator be­tydelse f

ö

r vilket utfall som kan f

ö

rv

ä

ntas i f

ö

rh

å

llande till de ber

ä

knade kostnaderna. Kan spelen genomf

ö

ras till l

ä

gre kostnad 

ä

n vad som budgeterats kan det vara rimligt att i visa utatr

ä

ckning kompenaera organiaationema f

ö

r deras insatser i den m

å

n det totala ekonomiska utfallet av spelen ger utrymme f

ö

r s

å

dant bidrag.

Ben tidigare n

ä

mnda

ö

verenskommelsen b

ö

r f

ö

r idrottsorganiaa-tionemas del inneb

ä

ra ett 

å

tagande i huvudsaklig 

ö

verena-at

ä

mmelae med vad ovan aagta om genomf

ö

randet av t

ä

vlingarna. Till de fr

å

gor som b

ö

r regleras i det sammanhanget h

ö

r ocks

å 

specialf

ö

rbundens godk

ä

nnande av dels befintliga och plane­rade anl

ä

ggningar f

ö

r spelens genomf

ö

rande, dels standard och omfattning av den t

ä

vlingaverksamhet aom planeras. 

Å

tagandena b

ö

r dokumenteras i avtal eller i annan l

ä

mplig form.

Prop. 1980/81:200

50

5.7.2   Organisation

Ansvaret f

ö

r planering och genomf

ö

rande av spelen b

ö

r, som f

ö

ruts

ä

tts i IOK:s regler, anf

ö

rtros en organisationskommitt

é

. Bet kan diskuteras vilken verksamhetsform som 

ä

r l

ä

mpligast f

ö

r en s

å

dan kommitt

é

. Be altemativ som ligger n

ä

rmast till hands f

ö

refaller vara antingen en statlig stiftelse eller en i vanlig ordning utsedd statlig kommitt

é

. Det f

ö

rh

å

llandet att verkaamheten under ett ganska l

å

ngt inledningsskede helt m

å

ste finansieras med statliga anslag och 

ö

verhuvudtaget at.itens dominerande ekonomiska ansvar talar f

ö

r den sistn

ä

mnda verk­samhetsformen. Ett st

ä

llningstagande i denna fr

å

ga kan emeller­tid anst

å

 tills vidare.

Oavsett vilken verksamhetsform som v

ä

ljs m

å

ste kommitt

é

n ges en sammans

ä

ttning som garanterar staten ett avg

ö

rande inflytande 

ö

ver verksamheten. Det 

ä

r en given f

ö

ljd av statens ekonomiska 

å

taganden. Enligt IOK:s regler skall i kommitt

é

n ing

å

 I0K:3 svenska ledam

ö

ter och den svenska olympiska kommitt

é

ns ord­f

ö

rande och sekreterare. Betr

ä

ffande sammans

ä

ttningen i 

ö

vrigt b

ö

r g

ä

lla att f

ö

retr

ä

dare f

ö

r .Tiyndigheter eller bolag som i alldeles s

ä

rskilt h

ö

g grad blir engagerade i planering och genomf

ö

rande b

ö

r vara representerade i kommitt

é

n. Dit h

ö

r i f

ö

rata hand televerket och Sveriges Television AB. Betr

ä

ffande kommunernas medverkan i kommitt

é

n h

ä

nvisas till vad som nedan s

ä

gs om inr

ä

ttande av t

ä

vlingskommitt

é

er.

En str

ä

van b

ö

r vara att s

å

l

å

ngt m

ö

jligt begr

ä

nsa organisa­tionskommitt

é

ns arbetsuppgifter vad g

ä

ller det praktiska ar­betet inf

ö

r och under spelen. Det kan visa sig l

ä

mpligt att vissa delar av statens 

å

taganden i samband med spelen fullg

ö

rs vid sidan av organisationskommitt

é

n. Visaa 

å

taganden kan verk­st

ä

llas direkt av det statliga verk eller f

ö

retag inom vars ansvarsomr

å

de verksamheten faller. Exempel p

ä

 detta 

ä

r tele­verket vad betr

ä

ffar telekommunikationer, TV- och radiodistri­bution. Detsamma kan g

ä

lla post- och myntverken, statens j

ä

rn­v

ä

gar och luftfartsverket.

Prop. 1980/81:200

51

Det kan vidare som redan antytts f

ö

ruts

ä

ttas att en betydande del av planerings- och f

ö

rberedelsearbetet kan klar.-iS av med hj

ä

lp av den administration som koraraunema och idrottsorga­nisationema f

ö

rfogar 

ö

ver. 

Ä

ven n

ä

r det g

ä

ller sj

ä

lva genom­f

ö

randet av spelen b

ö

r det vara m

ö

jligt att avlasta organisa­tionskommitt

é

n en rad praktiska uppgifter. I kommunemas och idrottsorganisationemas tidigare redovisade 

å

taganden ing

å

r inte att s

ö

rja f

ö

r de s

ä

rskilda arrangemang som kr

ä

vs till f

ö

ljd av att det 

ä

r fr

å

ga om olympiska spel, s

å

som vissa cere­monier m.m. Vidare brukar traditionellt information och annan liknande service l

ä

mnas av s

ä

rskilda v

ä

rdinnor eller v

ä

rdar. I 

å

tagandena ing

ä

r inte heller s

å

dana uppgifter som bevakning, sjukv

ä

rd och dopingkontroll. En stor del av dessa uppgifter kan dock s

ä

kert med f

ö

rdel administreras lokalt p

ä

 de tv

å

t

ä

vlings­ortema.

Vad nu sagts om f

ö

rberedelserna f

ö

r spelen och spelens genom­f

ö

rande leder till att det kan vara l

ä

mpligt att resp. kommun tillsammans med representanter f

ö

r idrottsorganisationema bildar en t

ä

vlingskommitt

é

 f

ö

r vardera t

ä

vlingsorten. T

ä

vlings-kommitt

é

erna b

ö

r i oin tur var.i representerade i organisations­kommitt

é

n och omv

ä

nt.

En s

ä

dan organisationsmodell inneb

ä

r att organisationskommitt

é

n f

å

r kontraktera t

ä

vlingskoramitt

é

ema f

ö

r vissa specificerade uppgifter som skall fullg

ö

ras rr.ot en avtalad ers

ä

ttninrr.

Som framg

å

tt av den tidigare redog

ö

relsen komraer spelen att kr

ä

va vissa nyanl

ä

ggningar och utbyggnader p

ä

 de b

å

da t

ä

v­lingsortema. Genomf

ö

randet av den byggnadsverksamheten kr

ä

ver att kommunema medverkar 

ä

ven vid sidan av de uppgifter de f

å

r inora resp. t

ä

vlingskommitt

é

. Redan nu har kommunema i viss utstr

ä

ckning 

å

tagit sig en s

å

dan medverkan. En l

ä

mplig ordning kan visa sig vara att koramunema 

å

tar sig att inora givna ekonomiska ramar ansvara f

ö

r den tillbyggnad ooh ny­byggnation som beh

ö

vs.

Prop. 1980/81:200

52

En viktig ekonomisk ooh organisatorisk fr

å

ga 

ä

r hur OS-int

ä

k-tema och eventuella uppl

å

nade - av staten garanterade - medel disponeras. Som tidigare n

ä

mnts kan det vara en f

ö

rdel att g

ö

ra vissa investeringar tidigare 

ä

n ber

ä

knat b

å

de med h

ä

nsyn till inflation och med tanke p

å

 tillf

ä

lliga prisf

ö

r

ä

ndringar inom exempelvis byggnadabranschen. En annan f

ö

rdel raed en tidigarel

ä

ggning av investeringarna 

ä

r att investeringskost­naderna d

å

 l

ä

ttare kan j

ä

mf

ö

raa med TV-int

ä

ktema. En sv

å

rig­het vid ett eventuellt kontraktsskrivande med TV-bolag I984 

ä

r ju att bed

ö

ma kontraktsbeloppets v

ä

rde vid slutbetalningen fyra 

ä

r senare. Tidigt kontr

ä

ktsskrivande parat med tidigare investeringar ger d

ä

rf

ö

r en b

ä

ttre kontroll av OS-spelens bok­slut. Mot dessa f

ö

rdelar skall allts

å

 v

ä

gas r

ä

ntef

ö

rlusterna, som kan bli betydande. En handlingsberedskap i form av god likviditet har ett avsev

ä

rt ekonomiskt v

ä

rde. Utredningen f

ö

re­sl

ä

r d

ä

rf

ö

r att den centrala organisationskommitt

é

n f

å

r en garanterad likviditet sora m

ö

jligg

ö

r att redovisade f

ö

rdelar kan n.

å

s.

5.5     Sammanfattande 3lutsat.-;er

Som redan inledningsvis framh

å

llits har den korta utrednings­tiden inte m

ö

jliggjort n

å

gra mer detaljerade ber

ä

kningar vad g

ä

ller int

ä

kter och kostnader f

ö

rknippade raed olympiska vinter­spel i Sverige. 

Å

 andra sidan har ett relativt gott imderlag funnits f

ö

r utredningens arbete, fr

ä

mst 1977 

å

rs OS-utredning och den av Falu/

Å

re-kommitt

é

n genomf

ö

rda utredningen. Vidare har 

ö

verl

ä

ggningar med ber

ö

rda kommuner, organisationer och experter inora flera av de aktuella omr

å

dena bidragit till att f

ö

rdjupa underlaget f

ö

r utredningens bed

ö

mningar. Sammantaget kan det utredningaraaterial sora st

å

tt till f

ö

rfogande s

ä

gas vara tillr

ä

ckligt f

ö

r de relativt 

ö

versiktliga bed

ö

mningar som utredningen har haft till uppgift att g

ö

ra.

Avg

ö

rande f

ö

r det ekonomiska utfallet av spelen 

ä

r vilket inter­nationellt intresse sora finns f

ö

r t

ä

vlingarna. Det finns goda sk

ä

l att anta att detta intresse 

ä

ven framgent kommer att vara stort.

Prop. 1980/81:200

53

Falun och Are har goda allm

ä

nna f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att arrangera de t

ä

vlingar som ing

å

r i olympiska vinterspelen. P

å

 de b

å

da orterna finns redan huvuddelen av erforderliga t

ä

vlingsarenor och de yttre f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att anordna spelen 

ä

r i huvudsak goda. P

å

 b

å

da orterna finns vidare en omfattande erfarenhet av stora t

ä

vlingsarrangemang, liksom ett stort antal kunniga frivilliga medarbetare. Detta b

ö

r vara en god garanti f

ö

r att denna del av arrangemangen kommer att fungera bra.

Vad .g

ä

ller de allm

ä

nna f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r olympiaka vinter­spel i Falun och 

Å

re 1988 finns egentligen bara ett mer be­tydande problem, n

ä

mligen hotellkapaciteten i Falun. Inte minst fr

ä

n massmedias sida kommer betydande krav att st

ä

llas p

ä

goda f

ö

rl

ä

ggningara

ö

jligheter. En viss tvekan finns vad g

ä

ller Faluns m

ö

jligheter att tillhandah

å

lla tillr

ä

ckligt m

å

nga hotellrum av god klass. Denna fr

å

ga b

ö

r, om regering ooh riks-da.3 principiellt st

ä

ller sig 

oakom  

tanken p

ä

 olympiska vinter­spel i Sverige, granskas ytterlip-are. En noggr-ann kartl

ä

ggning av befintliga hotellrum i Faliirericnen ber ake, liksom en be­d

ö

mning av vilka nybyggen som kan bli aktuella.

Utredningen har iakttagit stor fcrsikiighet vid granskningen av Falu/

Å

re-kommitt

é

ns bed

ö

nningar av n

ö

dv

ä

ndiga investeringar, massmediaarrangeraang, driftkostnader och int

ä

kter. Som framg

å

r av s

ä

rskild tabell pekar de bed

ö

mningar utredningen gjort p

å 

ett m

ö

jligt underskott i storleksordningen 70 milj.kr. Det b

ö

r d

å

 betonas att detta 

ä

r den av utredningen bed

ö

mda 

Tiskep. för ±prlusteT_.   

I det fortsatta f

ö

rberedelsearbetet b

ö

r det vara m

ö

jligt att eli.-ninera vissa av de risker som r;>'Tns i den angivna summan. Bels b

ö

r vissa av de kostnader som tagits upp kunna begr

ä

nsas, dels b

ö

r m

ö

jligheter finnas att f

ö

rst

ä

rka int

ä

kterna. Utredningen har ocks

å

 vad g

ä

ller i.nvesteri.igar ooh driftkostnader i kalkylen arbetat in t

ä

mligen stora summor f

ö

r of

ö

rutsedda utgifter.

Olympiska arrangemang har under senare 

å

r r

å

kat ut f

ö

r eko­nomiska bakslag. I Lake Placid drabbades man s

ä

lunda av under-

Prop. 1980/81:200

54

skott i storleksordningen 20 milj.kr. Som orsak anges svag or­ganisation, scm dels ledde till d

å

lig biljettf

ö

rs

ä

ljning, dela till trarsportkaos som skr

ä

mde bort tusentals tiorister. Vi.iare h

ä

vdas att arrang

ö

rerna tr

ä

ffade ett d

å

ligt avtal betr

ä

ffande TV-r

ä

ttighetema. Inf

ö

r de olympiska vinterspelen i Sarajevo 

å

r 1984 har redan visats ett stort internationellt intresse och avtal har redan tr

ä

ffats om TV-int

ä

kter av betydande storleka­ordning. Med den organisationskunnighet aom finns i Falun och 

Å

re, liksom inom hela den svenska idrottsr

ö

relsen, och den l

å

nga planeringstid som st

å

r till f

ö

rfogande inf

ö

r 1988 b

ö

r det knappast finnas risker f

ö

r bakslag f

ö

rorsakade av en d

å

lig organisation.

Ekonomisk 

ö

versikt (milj.kr.)

Kostnader: ..l

ä

ggningar

-

?al'jn

ld2

-

Ars

»

2,

-    Ofcr-.itsett

30

212

Massmedia

-

Sveriges Television .\3

35

-

Sveriges Riksradio AB

12

-

Televerket

7i

-

lokalkostnader

5

176

Centrala organisationskommitt

é

n

-

Driftkostnader

34

-

..

ä

ntor

25

-

Reser"/

2G

Summa kostnader

-nta.-r:er:

Biljsttinkomster

5

°

Diverse f

ö

rsalningsint

ä

ktsr       

zO

TV-r

ä

ttigheter

330

±Åé

Summa int

ä

kter

idb

Unisrskott

-

Kalkr.'len ir 'oer

ä

knad i i?30 

å

rs penningv

ä

rds. Ss iock k: i te:rten betr

ä

ffande TV-int

ä

ktema.

Prop. 1980/81:200

55

Det b

ö

r starkt betonas att det ekonomiska utfallet av olj-m-piska vinterapel i mycket h

ö

g grad 

ä

r avh

ä

ngigt de int

ä

kter man kan f

å

 genom f

ö

ra

ä

ljning av TV-r

ä

ttighetema. Falu/.lre-konmitt

é

ns bed

ö

mning, vilken accepterats av utredningen, kan s

ä

gas vara f

ö

rsiktig. I kalkylen har antagits samma int

ä

kter som Sarajevo ber

ä

knas f

å

. Ingenting i de unders

ö

kningar utred­ningen gjort tyder p

å

 att man b

ö

r r

ä

kna med en l

ä

gre summa, oen sj

ä

lvfallet fi.nns risker f

ö

rknippade med h

ä

nsyn till den l

å

nga tidsrymd som ligger mellan de bed

ö

mningar som nu g

ö

rs och 1988. 

Å

 andra sidan akall avtal om TZ-r

ä

ttighetema tr

ä

ffas 1984, dvs. om tre 

å

r.

Vad g

ä

ller TV-int

ä

ktema b

ö

r noteras att den uppskattning som gjorta i nominella tal motsvarar vad Sarajevo f

å

r f

ö

r 1984 

å

ra apel. Ca h

ä

lften av dessa int

ä

kter lyfts dock av Sarajevo f

ö

rst 1984. I den h

ä

r f

ö

religgande kalk;'len har hela i.it

ä

kten, 330 milj.kr., lagts in bland 

ö

vriga i.ntakter och kostnader vilka ber

ä

knats i I98O 

å

rs prisniv

å

.

3et ekonomiska ansvaret i den h

ä

ndelse de cij-mpiska spelen skulle g

å

 med f

ö

rlust faller p

å

 staten. Varken de ber

ö

rda kommunema eller idrottsr

ö

relsen 

ä

r beredda att ta n

ä

gra eko­nomiska risker. Kvar som ytterst ansvarig st

å

r s

ä

ledes staten. Om staten b

ö

r ta denna risk, som allts

å

 enligt utredningens bed

ö

mning b

ö

r ligga h

ö

gst i storleksordningen 70 milj.kr., f

ä

r bed

ö

mas mot bakgrund av svaret p

å

bl.a. f

ö

ljande fr

å

gor:

-

Skulle olympiska vintsrspel i Sverige ge v

å

rt land s

å

 god PR att den angivna risken 

ä

r v

ä

rd att ta?

-

Tillf

ö

r de olympiska spelen Sverige ett s

å

 betydanae valuta­infl

ö

de genom turiststr

ö

mnen att detta motiverar risktagan-det?

- Ar det p

å

 sin plats att Sverige - som alltii deltagit i olympiska spel i andra l

ä

nder - "bjuder igen" enoc att nu ta ansvaret f

ö

r OS-arrangemangen?

Prop. 1980/81:200

56

Skulle oljTipiska vinterspel i Sveri.je ge den

svenskd. idrotts­

r

ö

relsen en s

å

dan stimulans att de jynnsamna

effektema f

ö

r

elit- och breddidrotten motiverar att staten

tar den angivna

risken?

Utredningen har inte ansett det ligga inom dess uppdrag att besvara dessa fr

ä

gor. De - liksom det sammantagna v

ä

rdet av svaren p

ä

dem - b

ö

r i st

ä

llet bed

ö

mas av regering och riksdag.

Det utredningsf

ö

rslag som nu lagts fram b

ö

r - om regeringen st

ä

ller sig positiv till olympiska vinterspel i Falun/

Å

re 1988 - g

ö

ra det m

ö

jligt f

ö

r regeringen att i proposition till riksdagen dels ange principerna f

ö

r en statlig ekonomisk garanti i samband med spelen, dels g

ö

ra en bed

ö

mning av omfatt­ningen av de ekonomiska risker som 

ä

r f

ö

rknippade med en s

å

dan garanti. Regeringen kan ocks

å

 i propositionen beg

ä

ra riks­dagens bemyndigande att, inom ramen f

ö

r de principer som an­getts i propositionen, aenare f

ö

r statens r

ä

kning ing

å

avtal med ber

ö

rda kommuner och organisationer.

Godk

ä

nner riksdagen regeringens f

ö

rslag och st

ä

ller sig d

ä

r­j

ä

mte kommunema genom beslut i resp. kommunfullm

ä

ktige po­sitiva till f

ö

rslagen b

ö

r det fortsatta arbetet enligt utred­ningens mening utformas a

å

 att ytterligare f

ö

rhandlingar sker mellan staten, ber

ö

rda kommuner och ber

ö

rda organisationer under sommaren 1981. Kan slutlig enighet d

å

 n

å

s mellan parter­na kan den ingivna ans

ö

kan kvarst

å

 inf

ö

r Intemationella Olympiska Kommitt

é

ns session i Baden Baden den 29 september 1981. I samband med de fortsatta f

ö

rhandlingarna b

ö

r ocks

å 

vissa 

ä

nnu oklara problem (fr

ä

mst hotellkapaciteten i Falun 

å

r 1988) ytterligare studeras. Vissa pester i investerings-och driftkalkylema b

ö

r ocks

å

 bli f

ö

rem

å

l f

ö

r raer detaljerade studier 

ä

n vad som har varit m

ö

jligt att nu genomf

ö

ra.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1981