Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1985/86: 164

~W

med överlämnande av allmänna

,,

pensionsfondens Qärde fondstyrelses

1985/86:164

årsredovisning

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag ur regerings­prolokollet den 10 april 1986 allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrel­ses årsredovisning för år 1985,

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

G.[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 164

Socialdepartementet

Skr. 1985/86:164

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 april 1986

Närvarande: statsministern Carisson, ordförande och statsråden Lund­kvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Anders­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wick­bom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning

I enlighet med riksdagens beslut skall en årlig redovisning av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses placeringar och övriga verksamhei lämnas lill riksdagen (NU 1974; 37, rskr. 253),

Fjärde fondstyrelsen har den 25 mars 1986 till regeringen överiämnat årsredovisning för år 1985 som innehåller verksamhetsöversikt, förvalt­ningsberättelse med resultaträkning och balansräkning samt revisionsbe­rättelse, I årsredovisningen har lagils in tabeller som visar fondens värde­pappersinnehav per den 31 december 1985, Av redovisningen framgår atl nettoresultatet år 1985 uppgick lill 393,7 milj, kr, mot 502,4 milj, kr, för år 1984, I den aktuella redovisningen har också etl realt resultat beräknats genom alt ej realiserade kursvinster/kursförluster beaktats. Del då erhållna nominella resultatet har sedan belastats med del belopp som åtgär för atl bibehålla köpkraften hos det lolala fondkapitalet vid årets början. Det reala resultatet av 1985 års verksamhei blir då 1983,5 milj. kr. atl jämföra med -563 milj. kr. år 1984.

Av fondens rörelseöverskoll har fondstyrelsen enligt de regler som gäller frän år 1984 (prop. 1983/84; 50, FiU 20, rskr. 122, SFS 1983:1092) att överföra elt belopp molsvarande tre procent av nuvärdet av förvaltade medel till de övriga fondstyrelserna som bidrag till pensionsutbetalning­arna. För år 1985 utgör bidraget 112,2 milj. kr. mot 103,3 milj. kr, år 1984,

I verkställande direktörens översikt över fondens verksamhet år 1985 konstateras att fondens resultat av verksamhelen under år 1985 blev myc­ket gott. Fondkapitalet - som inte ökats genom någol tillskott utifrån -har ökat frän 6 100 milj. kr. till närmare 8200 milj. kr. Medan aktiekurserna i genomsnitt stigit med 25 procent frän årsskifte till årsskifte har fondens värdepappersporlfölj ökat med drygt 35 procent. Pensionssystemets av­kastningskrav - som innebär ell bibehållande av realvärdet pä tilldelade medel och tre procent "utdelning" på detta realvärde, dvs. förär 1985 310 milj, kr, - överträffades med I 871 milj, kr, att jämföra med ett underskott om 666 milj, kr, år 1984,

Orsakerna till den myckel starka resultatförbättringen är i försia hand     Skr. 1985/86: 164 uppgången i aktiekurserna och den gynnsamma utvecklingen av fondens portfölj i förhållande till totalindex men också i någon mån att inflationen varit lägre år 1985 än år 1984.

Fondens grundkapital beslår av de belopp som under årens lopp succes­sivt överförts frän första tredje fondstyrelsernas förvaltning. Riksdagen har vid olika tillfällen fallat beslut om det högsla sammanlagda belopp som får lUlföras fjärde fondstyrelsen. Del senaste beslulel fattades i december 1984 (prop. 1984/85:65, Nu 10, rskr. 84, SFS 1984:1034) och innebar att rambeloppel höjdes med 500 milj. kr. till 2350 milj. kr. Sammanlagt har fonden lyft 1 850 milj. kr. Fonden har således möjlighel alt lyfta ytterligare 500 milj. kr.

Fonden köpte under år 1985 värdepapper för 1510 milj. kr. och sålde värdepapper för 1 415 milj. kr. Branschmässigt har inga större förändringar skett i fondens aktieportfölj. Dominansen för de två branscher fonden valt atl koncentrera sig på - verkstadsindustri och kemisk industri - har ökat ytterligare, främst på grund av kursutvecklingen.

Sedan år 1984 har fonden rätt alt i begränsad omfattning göra placeringar i utiändska värdepapper. Sädana placeringar får uppgå lill högsl en procent av de medel som styrelsen förvallar. Innehavet av utländska aktier har under är 1985 uppgått till i genomsnitt ca 25 milj. kr.

Regeringen har lidigare denna dag fastställt balansräkningen.

Jag hemställer att regeringen överlämnar årsredovisningen till riksda­gen.

Regeringen beslutar i enlighel med föredragandens hemställan.

Skr. 1985/86: 164

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN

F,artieloniz:yre>ssn

Bilaga

ARSJBEDOVISNiNG 1dS5

Skr. 1985/86: 164

1985 I SAMMANDRAG

Fondens grundkapital (dvs summan av de belopp som tilldelats fonden sedan dess tillkomst 197i) har varit of

ö

r

ä

ndrat 1.850 mkr under 

å

ret. Fonden har m

ö

jlighet att lyfta ytterligare 500 mkr.

Fondens tillg

å

ngar upptagna till marknadsv

ä

rden, passerade 8-miljarders-strecket. V

ä

rdepappersportf

ö

ljen hade ett marknadsv

ä

rde p

å

 drygt 7.5 mdr.

Fonden k

ö

pte under 1985 v

ä

rdepapper f

ö

r 1.510 mkr (1.376 mkr) och s

å

lde v

ä

rdepapper f

ö

r 1.415 mkr (1.316-mkr). Totalt nettoplacerades allts

å

 95 mkr (60 mkr).

I nyemissioner i icke b

ö

rsnoterade f

ö

retag satsades 60 mkr (103 mkr). Fonden har under 1985 varit "neutral" i andrahandsmarknaden med nettok

ö

p p

å

 15 mkr (-96 mkr).

Branschm

ä

ssigt har inga st

ö

rre f

ö

r

ä

ndringar skett i portf

ö

ljen. Dominansen f

ö

r de tv

å

 branscher fonden valt att koncentrera sig p

å

 - verkstadsindustri och kemisk industri - har 

ö

kat ytterligare, fr

ä

mst p

å

 grund av kursutveck­lingen.

Fondens fem st

ö

rsta engagemang var vid 

å

rsskiftet i ordningsf

ö

ljd Astra, Volvo, Electrolux, ASEA och AGA, som med ett sammanlagt marknadsv

ä

rde p

å 

3.079 mkr svarade f

ö

r drygt 40 

%  

av portf

ö

ljv

ä

rdet.

Reglementets resultatkrav - att bibeh

å

lla grundkapitalets realv

ä

rde och betala 3?i direktavkastning p

å

 detta - 

ö

vertr

ä

ffades 1985 med 1.871 mkr (-666 mkr). Sedan fondens tillkomst 1974 har fonden med bred marginal -

ö

ver 4.400 mkr - 

ö

verskridit m

å

let att bevara realv

ä

rdet p

å

 grundkapitalet och betala "utdelning".

Aktiekurserna steg under 1985 med 25 

%.   

Ett index f

ö

r fondens portf

ö

lj visar en 

ö

kning med drygt 35 

%.

Skr. 1985/86: 164

VD-tJVERSIKT

Fj

ä

rde AP-fonden kan se tillbaka p

å

 ett mycket gott resultat av verksamheten under 1985. Fondkapitalet - som inte 

ö

kats genom n

å

got tillskott utifr

å

n - har 

ö

kat fr

å

n 6.1 mdr till n

ä

rmare 8.2 mdr. Medan aktiekurserna i genomsnitt stigit med 25 

%  

fr

å

n 

å

rsskifte till 

å

rsskifte har fondens v

ä

rdepappersportf

ö

lj 

ö

kat med drygt 35 

%.   

Pensionssystemets avkastningskrav (som inneb

ä

r ett bibeh

å

llande av realv

ä

rdet p

å

 tilldelade medel och 3 

%  

"utdelning" p

å

 detta realv

ä

rde), f

ö

r 1985 310 mkr, 

ö

vertr

ä

ffades h

ä

rigenom med 1.871 mkr (f

ö

rra 

å

ret ett underskott p

å

 666 mkr).

Sj

ä

lvfallet b

ö

r man gl

ä

dja sig 

å

t ett gott 

å

r. Men det kan inte nog under­strykas att ett 

å

r 

ä

r en alltf

ö

r kort period f

ö

r att f

ä

lla ett omd

ö

me om f

ö

rvaltningen av en aktieportf

ö

lj. Bokslutet f

ö

r 1984 redovisades i mass­media under starkt negativa rubriker. Jag hoppas att rapporteringen be­tr

ä

ffande resultatet f

ö

r 1985 inte blir lika missvisande - 

å

t andra h

å

llet. Ser man p

å

 verksamheten i ett l

ä

ngre perspektiv (och det l

ä

ngsta perspektiv som kan redovisas 

ä

r tiden fr

å

n fondens tillkomst 1974) kan man emellertid konstatera, att avskiljandet av en mindre del av ATP-avgifterna f

ö

r placering i aktier genom fj

ä

rde AP-fonden varit en god aff

ä

r, 

ä

ven om man tar h

ä

nsyn till att direktavkastningen p

å

 aktier 

ä

r l

ä

gre 

ä

n p

å

 obligationer. De 1.850 mkr som under 

å

rens lopp tilldelats fj

ä

rde AP-fonden representerar ett real­v

ä

rde p

å

 ungef

ä

r dubbelt s

å

mycket, 3.743 mkr. Men fondens tillg

å

ngar -v

ä

rdepappersportf

ö

ljen och likvida medel - hade vid utg

å

ngen av 1985 ett v

ä

rde p

å

ö

ver 8 mdr.

Mot bakgrunden av en analys a/ den ekonomiska situationen och en bed

ö

mning av utvecklingen av de fundamentala faktorer som styr aktiekurserna r

ä

knade vi i b

ö

rjan av 1985 med att kursniv

å

n skulle komma att vara relativt of

ö

r­

ä

ndrad under 

å

ret eller tom komma att falla n

å

got. Kursuppg

å

ngen i b

ö

rjan av 

å

ret (som kom att vara fram till mitten av februari) bed

ö

mde vi som tillf

ä

llig. Med dessa grundf

ö

ruts

ä

ttningar nettos

å

lde fonden aktier i b

ö

rjan av 

å

ret och 

ö

kade sina likvida medel, som gav h

ö

g direktavkastning. Sedan kursniv

å

n fallit under v

å

ren och sommaren gjordes nettok

ö

p i begr

ä

nsad omfattning, och likviditeten 

å

tergick till ungef

ä

r samma niv

å

 som vid 

å

rs­skiftet. Bed

ö

mningen av kursutvecklingen visade sig riktig fram till mitten av oktober. N

ä

r den ov

ä

ntat kraftiga kursuppg

å

ngen satte in, nettok

ö

pte fonden aktier i begr

ä

nsad omfattning.

Skr. 1985/86: 164

Mot bakgrunden av fondens marknadsbed

ö

mning 

ä

r det naturligt att fonden inte planerade f

ö

r n

å

got ytterligare medelstillskott inom den ram p

å

 500 mkr som riksdagen beviljade i slutet av 1984.

Med den tilltagande institutionaliseringen av aktiemarknaden och tillskapan­det av nya (och ibland snabbt skiftande) makt- och inflytandeblock i n

ä

rings­livet har fr

å

gan om de aktief

ö

rvaltande institutionernas 

ä

garroll aktuali­serats. Fj

ä

rde AP-fonden har i egenskap av betydande aktie

ä

gare i ett stort antal b

ö

rsbolag b

å

de r

ä

ttighet och skyldighet att p

å

 de v

ä

gar som st

å

r en aktie

ä

gare till buds ut

ö

va ett 

ä

garinflytande i f

ö

retagen. A ena sidan 

ä

r det helt klart att fonden inte skall 

å

ta sig ett f

ö

retagaransvar. Fonden saknar b

å

de kompetens och resurser f

ö

r en s

å

dan roll, och den st

ä

mmer inte 

ö

verens med fondens uppgift som aktief

ö

rvaltande institution. A andra sidan kan fonden inte spela en helt passiv roll och reagera enbart genom att s

ä

lja ut sitt aktieinnehav. Redan storleken av fondens engagemang i m

å

nga f

ö

retag (absolut och/eller relativt sett) inneb

ä

r en betydande inskr

ä

nkning i fondens handlingsfrihet. Fondens karakt

ä

r av samh

ä

llelig institution (och dess re­nomm

é

) skulle vidare i m

å

nga fall kunna medf

ö

ra att ,en f

ö

rs

ä

ljning av aktierna genom effekterna p

å

 andra aktie

ä

gares agerande skulle vara 

ä

gnad att skada f

ö

retaget.

Styrelsen har diskuterat fondens 

ä

garroll mot bakgrunden av sitt f

ö

rvalt­ningsuppdrag och fondens position p

å

 kapitalmarknaden. Sammanfattningsvis anser styrelsen att fonden skall ut

ö

va sitt 

ä

garinflytande i f

ö

retagen s

ä 

att den inom ramen f

ö

r fondens l

å

ngsiktiga avkastningsintresse - som 

ä

r det prim

ä

ra m

å

let f

ö

r fondens verksamhet - gagnar dels det ber

ö

rda f

ö

retaget, dels en v

ä

l fungerande aktiemarknad och d

ä

rmed ocks

å

samh

ä

llsintresset.

I VD-

ö

versikten f

ö

r 1984 uttalade jag farh

å

gor f

ö

r f

ö

ljderna av ett 

ö

kat kors

ä

gande. I syfte att bidra till en uppl

ö

sning av de 

ö

msesidiga 

ä

garf

ö

r­h

å

llanden med vissa andra bolag som ber

ö

rt ABV har fonden under 1985 till­sammans med 

'..re  

f

ö

rs

ä

kringsbolag fr

å

n ABV f

ö

rv

ä

rvat en st

ö

rre aktiepost i F

ö

retagsfinans, som 

ä

r den r

ö

stm

ä

ssigt st

ö

rsta aktie

ä

garen i ABV.

Skr. 1985/86:164

I f

ö

rra 

å

rets VD-

ö

versikt kommenterade jag ocks

å

 n

å

gra former av diskutabelt utnyttjande av marknadens v

ä

xande resurser. Jag uttryckte en f

ö

rhoppning om en tillnyktring av marknaden med 

ö

kat spelrum f

ö

r fundamentala f

ö

retags­ekonomiska principer. Denna f

ö

rhoppning har kommit p

å

 skam, 

å

tminstone i fr

å

ga om b

ö

rs

å

ret 1985. Tv

ä

rtom har marknaden karakteriserats av en starkt 

ö

kad volym uppm

ä

rksammade "aff

ä

rer".

De traditionella nyemissionerna och nyintroduktionerna p

å

 marknaden minskade markant under 1985, trots en gynnsam aktiekursutveckling. I bj

ä

rt kontrast till denna utveckling st

å

r den sammanlagda volymen - i storleksordningen 15 miljarder kronor - av apportemissioner f

ö

r f

ö

rv

ä

rv av f

ö

retag och uppk

ö

ps­erbjudanden, som till betydande del finansierats med nyemissioner.

Det 

ä

r b

å

de rimligt och riktigt att ett noterat f

ö

retag anv

ä

nder egna aktier, konvertibler eller optionsl

å

n som likvid vid f

ö

retagsf

ö

rv

ä

rv (det 

ä

r ju bl a d

ä

rf

ö

r man s

ö

kt notering), men utnyttjandet av den egna sedelpressen har under 1985 f

å

tt s

å

dan omfattning att man har anledning k

ä

nna viss oro f

ö

r konsekvenserna i olika avseenden.

Ä

garf

ö

r

ä

ndringarna i de noterade f

ö

retagen har varit s

å

 m

å

nga och skett i s

å

dan takt (ibland tom med f

ö

rhandlingar om vidaref

ö

rs

ä

ljning av delar av f

ö

retag innan den ursprungliga aff

ä

ren genomf

ö

rts) att ocks

å

 professionel­la betraktare haft sv

å

righeter att f

ö

lja med. Det finns en uppenbar risk f

ö

r att en s

å

dan utveckling leder till en desorganisation av marknaden.

L

ä

ttheten att genomf

ö

ra aff

ä

rer har ocks

å

 lett till ett visst l

ä

ttsinne vid v

ä

rderingen av uppk

ö

pskandidater - man betalar ju inte med reda pengar utan med - ofta h

ö

gt v

ä

rderade - egna papper. K

ö

parna tycks inte alltid vara p

å

 det klara med att avkastningskraven vid apportemissioner 

ä

r precis desamma som vid kontantaff

ä

rer. Ytterligare en konsekvens av marknadens l

ä

ttillg

ä

nglighet och villighet att acceptera nya instrument har varit en rad 

ä

garf

ö

r

ä

ndringar utan industriell eller kommersiell bakgrund och med akt

ö

rer som inte tillf

ö

rt f

ö

retagen n

å

gon kompetens.

Slutligen - och kanske mest orov

ä

ckande - l

ä

mnar hanteringen av minoriteter i m

å

nga av aff

ä

rerna mycket 

ö

vrigt att 

ö

nska. Det handlar h

ä

r i sista hand om ett agerande som p

å

 sikt kan allvarligt undergr

ä

va f

ö

rtroendet f

ö

r aktie­marknaden.

Skr. 1985/86: 164

Det 

ä

r inte l

ä

tt att ordinera botemedel mot marknadens sjukdomstendenser. Ingripanden med lagstiftning i en marknadsekonomi m

å

ste alltid ske med stor varsamhet, och n

å

gra av de f

ö

reteelser jag ber

ö

rt 

ä

r 

ö

ver huvud taget inte 

å

tkomliga f

ö

r lagstiftning. 

Ö

verdrifter 

å

t ena eller andra h

å

llet 

ä

r inte ovanliga i en marknadsekonomi och korrigeras av marknadskrafterna - men det tar tid. F

ö

rhoppningsvis kommer den etikdiskussion som nu tagit ny fart att leda fram till ett system av - skrivna eller oskrivna - spelregler, som accepteras av marknaden. Bl a ter det sig 

ö

nskv

ä

rt att vi f

å

r sk

ä

rpta krav vid f

ö

rv

ä

rv av kontrollposter - med likabehandling av aktie

ä

garna -och att f

ö

retagen efter ett noteringsstopp p

å

 ett mer konkret s

ä

tt informerar b

å

de om avsikterna med och konsekvenserna av aff

ä

rer, s

å

 att aktie

ä

garna f

å

r ett rimligt beslutsunderlag.

Stockholm i januari 1986

Sten Wikander

10

Skr. 1985/86: 164

RISKKAPITALMARKNADEN 1985______ 

Tidigare har rubriken p

å

detta avsnitt av fondens 

å

rsber

ä

ttelse varit "Aktie­ marknaden". Den har nu ersatts med den vidare och mer adekvata rubriken "Riskkapitalmarknaden". Nya instrument och delmarknader har tillkommit och f

å

tt en allt st

ö

rre betydelse, b

å

de f

ö

r f

ö

retagens finansiering och f

ö

r akt

ö

rerna p

å

 marknaden. De nya riskkapitalinstrumenten 

ä

r emellertid re­laterade till aktiemarknaden i egentlig mening, och denna spelar allts

å 

en central roll, b

å

de tekniskt och volymm

ä

ssigt.

DIAGRAM 1

Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Aff

ä

rers totalindex (h

ö

gsta resp l

ä

gsta noteringar m

å

nadsvis) under 1983 och 1984 samt av totalindex och index f

ö

r n

å

gra av de viktigaste branscherna veckovis 1985.

Totalindex steg under 

å

ret med drygt 25 

%  

(f

ö

reg

å

ende 

å

r - 12 

°

i).   

Efter en fast utveckling under januari planade kurserna successivt ut f

ö

r att under sommarm

å

naderna och b

ö

rjan av h

ö

sten falla tillbaka till 

å

rsskiftes-niv

å

n. I slutet av oktober steg kurserna 

å

ter och l

å

g vid 

å

rsskiftet n

ä

ra den tidigare h

ö

gstanoteringen, som uppn

å

ddes i februari 1984.

I ett n

å

got l

ä

ngre perspektiv - tre 

å

r bak

å

t - har totalindex med f

å

 undan­tag varierat mellan niv

å

erna 450 och 600.[REDACTED_EFTERNAMN] st

ö

rre delen av denna period har intervallet varit betydligt sn

ä

vare 

ä

n s

å

. Det har s

å

ledes tagit n

ä

rmare tre 

å

r f

ö

r b

ö

rsen att etablera en ny kursniv

å

 efter den uppg

å

ngsfas som inleddes under h

ö

sten 1980.

Den branschm

ä

ssiga kursutvecklingen i fjol var mycket heterogen. Index f

ö

r kemisk industri steg med hela 63 

%.  

Klart b

ä

ttre 

ä

n totalindex utvecklades ocks

å

 verkst

ä

der (+34fi) och banker (+32f;). Fastighets- och byggf

ö

retagen (+22!;) steg i stort sett i samma takt som totalindex. 

Ö

vriga branschindex utvecklades s

ä

mre 

ä

n totalindex inom intervallet +6 till +18 

%.   

Anm

ä

rknings­v

ä

rt 

ä

r att OTC-index (som inte representerar b

ö

rsbolag och som allts

å

 inte ing

å

r i totalindex) under 

å

ret sj

ö

nk med 1 

%.

Kursutvecklingen f

ö

r enskilda aktier har givetvis varit 

ä

n mer oenhetlig.

II

Skr. 1985/86: 164

Ett genomg

å

ende drag 

ä

r emellertid att exportinriktade storf

ö

retag h

ä

vdat sig v

ä

l. Dessa f

ö

retag v

ä

ger ocks

å

 tungt i index f

ö

r s

å

v

ä

l kemisk industri (i vilket l

ä

kemedelsbolagen ing

å

r) som verkst

ä

der. Undantaget inom kategorin exportinriktade storf

ö

retag utg

ö

r skogsindustrin, vars vinstniv

å

 visat en klart sjunkande tendens.

Den registrerade aktieoms

ä

ttningen vid Stockholms Fondb

ö

rs (A I- och A Il-listorna) steg fr

å

n 70.7 mdr 1984 till 83.3 mdr 1985. Eftersom kurserna i genomsnitt f

ö

r de b

å

da

å

ren legat p

å

 ungef

ä

r samma niv

å

 tyder detta p

å 

att oms

ä

ttningshastigheten i fjol 

ö

kat efter en viss tillbakag

å

ng under 1984.[REDACTED_EFTERNAMN] den senaste tre

å

rsperioden har b

ö

rsoms

ä

ttningen stabiliserats p

å

 mellan en fj

ä

rdedel och en tredjedel av det totala b

ö

rsv

ä

rdet, vilket 

ä

r en avsev

ä

rt h

ö

gre niv

å

ä

n tidigare. Marknadens likviditetsskapande funk­tion har allts

å

 permanentats p

å

en efter svenska f

ö

rh

å

llanden h

ö

g niv

å

. En starkt bidragande orsak h

ä

rtill

ä

r sannolikt tillkommande placerargrupper med en mer gynnsam skattesituation 

ä

n andra placerare. S

å

 t ex 

ö

kade utl

ä

ndska placerares andel av oms

ä

ttningen p

å

den svenska marknaden med mer 

ä

n 50 procent och n

ä

rmade sig en tiondel av den registrerade b

ö

rsoms

ä

ttningen.

I ett internationellt perspektiv blev 1985 ett mycket gott b

ö

rsar. Enligt tidskriften Morgan Stanley Capital International Perspectives' index f

ö

r 20 st

ö

rre b

ö

rser steg kurserna under 

å

ret med i genomsnitt 37 procent (f 

å

+2%)   

i lokal valuta. Speciellt god har utvecklingen av aktiekurserna varit p

å

 den v

ä

steuropeiska kontinenten. Tabellen nedan visar tendensen for ett urval viktigare uti

ä

ndska b

ö

rser.

PROCENT

1985

1984

.+ 102

+ 5

+ 98

+20

+ 76

+ 6

+ 28

- 4

+ 20

+22

+ 15

+25

Wien

Milano

Frankfurt

New York

London

Tokyo

Stockholm

+ 25        -12

Ett gemensamt drag som troligen i h

ö

g grad p

å

verkat kurserna internationellt, 

ä

r det sjunkande r

ä

ntel

ä

get.

12

Skr. 1985/86:164

Det totala marknadsv

ä

rdet p

ä

 de svenska b

ö

rsbolagen - 290 mdr - n

ä

rmade sig vid det senaste 

å

rsskiftet en v

ä

rdering kring 100 

%  

av bolagens justerade egna kapital. I ett s

å

dant kursl

ä

ge f

ö

rv

ä

ntar sig aktiemarknaden att f

ö

re­tagens avkastning p

å

 eget kapital l

å

ngsiktigt skall 

ö

vertr

ä

ffa den riskfria alternativa marknadsr

ä

ntan med n

å

gra procent. F

ö

rv

ä

ntningarna p

å

b

ö

rsf

ö

re­tagen, s

å

dana de avspeglas i den allm

ä

nna kursniv

å

n, n

å

dde h

ä

rmed en h

ö

g niv

å

 sett i ett l

ä

ngre perspektiv.

Ä

ven Stockholmsb

ö

rsen blev r

ä

ntestyrd. Under v

å

ren och f

ö

rsommaren sk

ä

rptes r

ä

ntel

ä

get successivt, och kursutvecklingen var svag. Mot slutet av 

å

ret steg b

ö

rsen kraftigt n

ä

r marknadsr

ä

ntorna f

ö

ll. Styrkan i kursuppg

å

ngen tyder p

å

 att de korta r

ä

ntorna i h

ö

gre grad 

ä

n tidigare p

å

verkat kursut­vecklingen. Den l

å

nga r

ä

ntan, som vanligtvis anses styra aktiemarknadens l

å

ngsiktiga effektivavkastningskrav, f

ö

ll inte tilln

ä

rmelsevis s

å

mycket som de kortare r

ä

ntorna.'En orsak till att de korta r

ä

ntorna f

å

tt 

ö

kad be­tydelse kan vara att allt fler placerare ser den korta marknaden som ett alternativ till aktier. Detta g

ä

ller troligen s

å

v

ä

l nya inhemska placerar-kategorier med en relativt gynnsam skattesituation som en stor del av de utl

ä

ndska placerarna. Den h

ö

gre oms

ä

ttningshastigheten p

å

 b

ö

rsen pekar ocks

å

p

ä

 att placeringshorisonten f

ö

rkortats.

Ä

ven andra fundamentala faktorer har haft betydelse f

ö

r kursutvecklingen. Den f

ö

rsta fasen - d

å

 kurserna stagnerade och l

å

ngsamt sj

ö

nk - k

ä

nneteckna­des av en alltmer tilltagande oro f

ö

r konjunkturutvecklingen. L

ö

nsamheten i utpr

ä

glat cykliska branscher vek ocks

å

 markant. Sjunkande dollarkurs och l

ä

gre oljepriser mot slutet av 

å

ret f

ö

r

ä

ndrade d-lvis konjunkturbilden. Det internationella konjunkturf

ö

rloppet f

ö

ref

ö

ll nu bli mer utdraget 

ä

n vad man tidigare trott.

Ä

ven de marknadstekniska faktorerna har under 

å

ret p

å

verkat aktiekurserna i en gynnsam riktning. F

ö

retagens efterfr

å

gan p

å

 nytt riskkapital minskade markant. Talrika uppk

ö

pserbjudanden har i st

ä

llet gjort b

ö

rsf

ö

retagen till nettok

ö

pare av aktier. Samtidigt har l

ö

ntagarfonder, allemansfonder och n

å

gra st

ö

rre f

ö

rs

ä

kringsbolag upptr

ä

tt som stora nettok

ö

pare av aktier. Vidare har till utlandet nettoexporterats aktier f

ö

r n

ä

rmare 5 mdr. 

Ä

ven om antalet enskilda aktie

ä

gare kan ha stigit, torde gruppen privatpersoner beloppsm

ä

ssigt ha varit mycket stora nettos

ä

ljare i andrahandsmarknaden.

13

Skr. 1985/86: 164

Aktiemarknadens tilltagande institutionalisering har ocks

å

 under 

å

ret upp­m

ä

rksammats i debatter kring b

ö

rsen.

I flera tidigare 

å

rsber

ä

ttelser f

ö

r fonden har sambandet mellan den allm

ä

n­ na kursniv

å

n och emissionsvolymen behandlats. Detta samband illustreras i diagram 2.

DIAGRAM 2

Under 1985 sj

ö

nk emissions- och introduktionsvolymen till ca 2 mdr, medan 1984 

å

rs totala riskkapitaltillskott kunde ber

ä

knas till drygt 9 mdr. Ny­emissioner i marknadsbolag f

ö

ll till 0.3 mdr (4.4 mdr). P

å

 marknaden in­troducerades 22 (63) bolag till ett sammanlagt belopp av 1.7 mdr (3.4 mdr). Ett bolag svarade f

ö

r drygt h

ä

lften av introduktionsbeloppet. Inga emissioner av rena konverteringsl

å

n f

ö

rekom. Kombinationsemissic-.er (f

ö

rlagsl

å

n med teckningsoptioner) uteblev likas

å

 helt p

ä

grund av en f

ö

r

ä

ndrad skattelag­stiftning.

En f

ö

rklaring till den p

å

fallande l

å

ga emissionsvolymen 

ä

r s

ä

kert de mycket h

ö

ga volymerna under 1983 och 1964. M

å

nga b

ö

rsbolag tillgodos

å

g sitt externa kapitalbehov under denna period. Detta g

ä

llde 

ä

ven f

ö

r marknadsintroduktio­nerna. Samtidigt kunde n

ä

ringslivet arbeta under relativt gynnsamma f

ö

rh

å

llan­den. F

ö

retagens finansiella st

ä

llning st

ä

rktes successivt. Ytterligare en bidragande orsak till den l

å

ga emissionsaktiviteten var troligen den relativt svaga aktiemarknad som r

å

dde under den traditionella emissionss

ä

songen, dvs senv

å

ren och b

ö

rjar, av h

ö

sten.

Stockholms fondb

ö

rs tillf

ö

rdes under 1985 femton nya bolag. Nio f

ö

retag upph

ö

rde att b

ö

rsnoteras till f

ö

ljd av fusioner, uppk

ö

p etc. Tv

ä

b

ö

rsbolag avregistrerades p

å

 grund av konkurs.

Ett nytt instrument har tillf

ö

rts den svenska marknaden, n

ä

mligen standardi­serade k

ö

poptioner (dvs optioner att f

ö

rv

ä

rva redan utel

ö

pande aktier). Lanseringen av detta instrument, som 

ä

r ett investeraralternativ och inte ett finansieringsinstrument, har varit framg

å

ngsrik och oms

ä

ttningen har varit h

ö

g trots ett 

ä

nnu begr

ä

nsat urval av optioner.

Det under senare 

å

r starkt 

ö

kade antalet noterade bolag (inklusive OTC-f

ö

re-tagen), det 

ö

kade antalet institutionella placerare p

ä

 marknaden, en starkt 

ö

kad oms

ä

ttning och nya, f

ö

rfinade placeringsinstrument har 

ö

kat m

å

ngfalden

14

Skr. 1985/86:164

p

å

 den svenska riskkapitalmarknaden och 

ö

kat dess kapacitet. P

ä

 sikt 

ä

r detta starkt positivt p

å

 en marknad vars egentliga 

ä

ndam

å

l 

ä

r att allokera stora ekonomiska resurser. Den positiva marknadsutvecklingen har emellertid ocks

å

 m

ö

jliggjort flera omdebatterade aff

ä

rer. Denna sida av utvecklingen kommenteras n

å

got n

ä

rmare i VD-

ö

versikten. I detta sammanhang har de b

ö

rs­etiska fr

å

gorna f

å

tt 

ö

kad uppm

ä

rksamhet. Under 

å

ret har inf

ö

rts en ny och v

ä

sentligt sk

ä

rpt insiderlagstiftning och b

ö

rsens resurser f

ö

r information och kontroll har f

ö

rst

ä

rkts.

15

Skr. 1985/86: 164

FONDEN  1985

Grundkapitalet

Fondens grundkapital best

å

r av de belopp som under 

å

rens lopp successivt 

ö

verf

ö

rts fr

å

n f

ö

rsta-tredje AP-fonderna till fj

ä

rde fondstyrelsens f

ö

r­valtning. Fj

ä

rde AP-fonden har inte n

å

gon "automatisk" medelstillf

ö

rsel. Riksdagen har vid olika tillf

ä

llen fattat beslut om det h

ö

gsta samman­lagda belopp som f

å

r tillf

ö

ras fj

ä

rde AP-fonden. Det senaste beslutet fatta­des i december 1984 och innebar att rambeloppet h

ö

jdes till 2.350 mkr.

Fonden har sedan sin tillkomst 1974 lyft sammanlagt 1.850 mkr i grundkapital. Ingen 

ö

kning har skett under 1985. Nuv

ä

rdet av grundkapitalet (dvs summan av de successiva tillskotten, uppr

ä

knade med konsumentprisindex fram till december 1985) uppg

å

r till 3.743 mkr. Det uppindexerade grundkapitalet 

ä

r basen f

ö

r reglementets krav p

å

 3 

°

i  

direktavkastning till f

ö

rsta-tredje AP-fonderna.

V

ä

rdepappersportf

ö

ljen

F

ö

r

ä

ndringarna i fondens v

ä

rdepappersportf

ö

lj under 1985 har sammanfattats i f

ö

ljande tabell med j

ä

mf

ö

relsetal f

ö

r 1984 (belopp i mkr):

K

Ö

P

F

Ö

RS

Ä

LJNINGAR

NETTOPLACERINGAR

(marknadsv

ä

rden)

(likviditetseffekt)

1985 1984

1985     1984

1985      1984

SVENSKA V

Ä

RDEPAPPER

i nyemissioner/ny-

introduktioner, no-

terade f

ö

retag

5    37

-

5        37

i nyemissioner, icke

noterade f

ö

retag

60   103

-

60       103

i andrahandsmarkna-

den

1.346 1.166

1.330    1.262

15       -96

UTL

Ä

NDSKA V

Ä

RDEPAPPER

99    70

84       54

15        16

TOTALT

1.510 1.376

1.415    1.316

95        60

(I ovanst

å

ende tabell liksom i n

å

gra tabeller i det f

ö

ljande f

ö

rekommer det att en totalsumma p

ä

 grund av avrundningar inte 

ö

verensst

ä

mmer med summan av delposterna.)

16

Skr. 1985/86: 164

Fondens totala nettok

ö

p av v

ä

rdepapper 1985, 95 mkr, var n

å

got st

ö

rre

ä

n 1984 (60 mkr). Nyemissionerna och nyintroduktionerna p

å

 marknaden har, som framg

å

tt av avsnittet "Aktiemarknaden 1985", haft avsev

ä

rt mindre omfattning 

ä

n 1984 och till mycket stor del g

ä

llt f

ö

retag som fonden antingen inte kan 

ä

ga aktier i (t ex Skandia International) eller inte har praktiska m

ö

j­ligheter att placera st

ö

rre belopp i (OTC-aktier). Insatserna i onoterade f

ö

retag, 60 mkr, har minskat j

ä

mf

ö

rt med 1984 (103 mkr). Detta 

ä

r dock inte n

å

got uttryck for ett minskat intresse fr

å

n fondens sida f

ö

r dessa f

ö

retag utan mer ett slumpm

ä

ssigt resultat av den tidsm

ä

ssiga f

ö

rdelningen av enga­gemangen.

I andrahandsmarknaden har fonden under 1985 varit i stort sett "neutral" (de n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende 

å

ren nettof

ö

rs

ä

ljningar i storleksordningen 100 resp 200 mkr). Utfallet f

ö

r 

å

ret som helhet f

ö

rdelar sig p

ä

 kvartal (enligt fondens kvartalsrapporter) som framg

å

r av diagram 3, som ocks

å

 visar kurs­utvecklingen under resp kvartal.

DIAGRAM 3

Fondens k

ö

p i andrahandsmarknaden skedde framf

ö

r allt under andra och tredje kvartalen, d

å

 kursniv

å

n var l

å

g. I kursuppg

å

ngarna i b

ö

rjan av 

å

ret och under fj

ä

rde kvartalet har fonden nettos

å

lt aktier.

Oms

ä

ttningen i den utl

ä

ndska v

ä

rdepappersportf

ö

ljen behandlas n

ä

rmare p

å 

sid 18.

I fondens balansr

ä

kning

ä

r v

ä

rdepappersinnehavet upptaget till anskaffnings­v

ä

rde. Om f

ö

rs

ä

ljningarna redovisas till historiska anskaffningsv

ä

rden (i st

ä

llet f

ö

r som i tabellen till marknadsv

ä

rden) uppgick de totala f

ö

rs

ä

lj­ningarna till 1.135 mkr (903 mkr). Skillnaden mellan marknadsv

ä

rden och anskaffningsv

ä

rden best

å

r av netto realisationsvinster. M

ä

tt 1 anskaffnings­v

ä

rden har v

ä

rdepappersinnehavet under 

å

ret 

ö

kat med 375 mkr (472 mkr) till 3.484 mkr.

Oms

ä

ttningen i fondens v

ä

rdepappersportf

ö

lj har under 1985 i absoluta tal varit n

å

got h

ö

gre 

ä

n 1984 men i relation till portf

ö

ljens genomsnittliga marknadsv

ä

rde n

å

got l

ä

gre. Det kan m

å

h

ä

nda te sig 

ö

verraskande att oms

ä

tt­ningen i fondens v

ä

rdepappersportf

ö

lj 

ä

r s

å

 pass h

ö

g som 1.500-2.000 mkr k

ö

p resp f

ö

rs

ä

ljningar per

å

r de.senaste 

å

ren. Fonden 

ä

r ju en l

å

ngsiktig

17

Riksdagen 1985186. I saml. Nr 164

Skr. 1985/86: 164

placerare, och d

å

borde rimligtvis oms

ä

ttningssiffrorna vara l

å

ga. Det b

ö

r d

å

 p

å

pekas att fondens aff

ä

rer i andrahandsmarknaden (genomsnitt av k

ö

p och f

ö

rs

ä

ljningar) utgjorde ca 1.6 

%  

(ca 1.7;0 av den officiella b

ö

rsom­s

ä

ttningen, dvs fondens andel av oms

ä

ttningen var l

ä

gre

ä

n fondens andel av b

ö

rsv

ä

rdet, 2.8 

%.  

Men det finns goda sk

ä

l f

ö

r en relativt h

ö

g oms

ä

ttning i portf

ö

ljen. L

å

ngsiktiga placeringar inneb

ä

r inte att fonden enbart k

ö

per aktier och avyttrar dessa f

ö

rst efter 5-10 

å

r, n

ä

r en fundamentalanalys av ett f

ö

retag ger vid handen att en omplacering 

ä

r 

ö

nskv

ä

rd. 

Ä

ven i fr

å

ga om fondens "strategiska" placeringar 

ä

r det med h

ä

nsyn till fondens avkastnings­m

å

l riktigt att fonden reagerar p

å

 marknadens v

ä

rdering av f

ö

retaget och marginellt - s

ä

g med * 10-20 

% -  

f

ö

r

ä

ndrar sitt engagemang. Ett s

å

dant age­rande 

ä

r 

ö

nskv

ä

rt ocks

å

f

ö

r att fonden skall vara en intressant akt

ö

r p

å 

marknaden. Om fondkommission

ä

rerna visste att fonden i princip aldrig s

å

lde aktier (och i fr

å

ga om st

ö

rre innehav inte heller k

ö

pte) skulle fondens levande kontakt med marknaden snabbt upph

ö

ra.

I oms

ä

ttningssiffrorna ing

å

r, f

ö

rutom "normala" omplaceringar, kupongaff

ä

rer och omfattande arbitrageaff

ä

rer mellan konverteringsl

å

n och aktier, olika aktieserier, fria resp bundna aktier etc. Genom dessa aff

ä

rer utnyttjar fonden ofullkomligheter i marknaden och 

ö

kar avkastningen p

å

 portf

ö

ljen. Fonden bidrar ocks

å

 till att effektivisera marknaden och att f

ö

rb

ä

ttra dess likviditetsskapande funktion.

18

Skr. 1985/86: 164

Vid slutet av 1985 ingick totalt 66 f

ö

retag (58 f

ö

retag) i fondens svenska portf

ö

lj. Antalet noterade f

ö

retag och antalet onoterade f

ö

retag har 

ö

kat med vardera fyra.

Antal

f

ö

retag

Noterade''''

Icke noterade

Summa

Enbart aktier

42 (35)

14 (10)

56 (45)

Aktier och konverterings-

eller optionsl

å

n, options-

r

ä

tter

3 (5)

é

 (6)

9 (11)

Ö

vrigt-'

1 (2)

- -

1 (2)

Summa

46 (42)

20 (16)

66 (58)

Ut

ö

ver de svenska f

ö

retag som redovisas i tabellen ovan hade fonden vid det senaste 

å

rsskiftet aktier i 29 utl

ä

ndska f

ö

retag, varav ett schweiziskt, sju engelska, ett italienskt, ett belgiskt, sju japanska och tolv amerikanske (jfr sid 00).

M

ä

tt efter storleken av engagemangen i de enskilda f

ö

retagen (svenska v

ä

rde­papper, marknadsv

ä

rden, aktier och andra riskkapitalinstrument sammantagna) f

ö

rdelade sig v

ä

rdepappersportf

ö

ljen vid utg

å

ngen av 1985 p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt:

Engagemang,

mkr

Ant

al f

ö

retag

T

otalt

belopp

Procent

> 100

18

6

.137

81.7

501 100

10

791

10.5

401 50

2

84

1.1.

30

5

169

2.2

20

5

126

1.7

101 20

7

108

1.4

5

10

75

1.0

9

25

0.3

66

7

514

100

1)

Officiellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade.

2)

N

å

gra engagemang i onoterade f

ö

retag 

ä

r av tekniska sk

ä

l formellt uppdelade p

å

 tv

å

 juridiska personer. I tabellen liksom i det f

ö

ljande redovisas s

å

dana fall som ett f

ö

retag.

3)

Enbart f

ö

rlagsl

å

n efter avskiljande och f

ö

rs

ä

ljning av optionsr

ä

tter (1985): enbart konverteringsl

å

n resp optionsr

ä

tter (1984).

19

Skr. 1985/86:164

Av de 18 f

ö

retag i vilka fondens engagemang 

ö

verstiger 100 mkr 

å

terfinnes 14 bland de 16 mest omsatta aktierna p

å

 b

ö

rsens A:I-lista. De 18 representerar tillsammans ungef

ä

r en fj

ä

rdedel av antalet f

ö

retag i portf

ö

ljen och drygt 80 

%  

av portf

ö

ljv

ä

rdet.

Fondens fem st

ö

rsta engagemang, m

ä

tt efter marknadsv

ä

rdet, avs

ä

g f

ö

ljande f

ö

retag:

1 (2) Astra

751 mkr

2 (1) Volvo

704 mkr

3 (3) Electrolux

618 mkr '

4 (4) ASEA

543 mkr

5 (8; AGA

464 mkr

De fem st

ö

rsta engagemangen svarade sammantaget f

ö

r drygt 40 

% av  

portf

ö

ljens marknadsv

ä

rde. Astra har - med undantag f

ö

r 1984 - sedan 1978 varit fondens st

ö

rsta enskilda placering. Pharmacia var 1984 fondens femte st

ö

rsta placering. F

ö

r

ä

ndringen i gruppens sammans

ä

ttning beror dels p

ä

 k

ö

p av AGA-aktier, dels p

ä

 f

ö

rs

ä

ljning av Pharmaciaaktier. '-

ö

r

ä

ndringen i rangordningen de st

ö

rsta innehaven emellan beror d

ä

remot p

å

olikheter i kursutvecklingen.

Av de ovan redovisade tabellerna framg

å

r att fondens portf

ö

lj 

ä

r f

ö

rh

å

llande­vis koncentrerad. De 10-15 st

ö

rsta engagemangen 

ä

r "strategiska" i den meningen att deras utveckling 

ä

r avg

ö

rande f

ö

r utvecklingen av fondens v

ä

rdepappers- }ortf

ö

lj. N

å

gra placeringar som 

ä

r strategiska i betydelsen att de avser 

ä

tt s

ä

kerst

ä

lla ett inflytande i n

ä

ringslivet eller utg

ö

r en del i en fast dgargruppering har fonden inte. Engagemangen har byggts upp enbart fr

å

n placeringssynpunkt,

I diagram 4 illustreras f

ö

rh

å

llandet mellan fondens kapitalandel och r

ö

st­r

ä

ttsandel i de noterade f

ö

retagen i fondens portf

ö

lj. Den streckade dia­gonala linjen i diagrammet anger v

ä

rden d

ä

r andelarna 

ö

verensst

ä

mmer. Det 

ä

r f

ö

r en institution som fj

ä

rde AP-fonden en naturlig f

ö

ljd av systemet med r

ö

str

ä

ttsdifferentiering att antalet f

ö

retag d

ä

r r

ö

str

ä

ttsandelen 

ä

r l

ä

gre 

ä

n kapitalandelen 

ö

verv

ä

ger. I fr

å

ga om de st

ö

rsta engagemangen kan man dock notera att antalet f

ö

retag med samma r

ö

str

ä

ttsandel som kapitalan­delen eller med h

ö

gre r

ö

str

ä

ttsandel 

ä

r lika m

å

nga som antalet f

ö

retag med l

ä

gre r

ö

str

ä

ttsandel. Till den f

ö

rra gruppen h

ö

r bl a[REDACTED_EFTERNAMN] och Volvo och till den senare bl a Electrolux och Swedish Match, Uppgifter om kapital-och r

ö

str

ä

ttsandelar i de enskilda

20

Skr. 1985/86: 164

f

ö

retagen 

å

terfinnes i v

ä

rdepappersf

ö

rteckningen p

ä

sidorna 00-00.

DIAGRAM 4

F

ö

rdelningen p

å

 branscher (procent, marknadsv

ä

rden) av fondens svenska v

ä

rdepappersportf

ö

lj framg

å

r av f

ö

ljande tabell. F

ö

r

ä

ndringarna i portf

ö

lj-sammans

ä

ttningen sedan f

ö

reg

å

ende 

å

r 

ä

r sm

å

 och beror till st

ö

rsta delen p

å

 olikheter i kursutvecklingen. Inom branschen kemisk industri spelar f

ö

r fondens del Astra (+78?i) en stor roll. Fonden har ocks

ä

ö

kat sitt innehav i AGA. I fr

ä

ga om utvecklingsbolagen (minskning med 0.4 procentenheter f

ö

re avrundning till hela procent) inverkar det f

ö

rh

å

llandet att onoterade aktier tagits upp till - of

ö

r

ä

ndrade - anskaffningsv

ä

rden. Kursutvecklingen f

ö

r den heterogena gruppen "

ö

vriga" f

ö

retag har varit v

ä

sentligt svagare 

ä

n 

ö

kningen av totalindex.

BRANSCH

FONDENS

PORTF

Ö

LJ

1 MARKNADEN

1984

1985

1    1985

Verkst

ä

der

48

47

1     38

Kemisk industri

20

23

1     13

Skogsindustri

9

9

10

Fastighets- och byggf

ö

retag

5

5

9

Handelsf

ö

retag

1

1

1     '

Rederier

-

-

1     

°

Utvecklingsbolag

4

3

2

F

ö

rvaltningsbolag

2

2

15

1  

Ö

vriga f

ö

retag

12

10

1     0

100

100

!    

'

°

'              

1

Sammans

ä

ttningen av .fondens portf

ö

lj skiljer sig i ett par avsesnden fr

å

n aktiemarknadens f

ö

rdelning p

å

branscher. Andelen f

ö

rvaltningsbolagsaktier 

ä

r bara en tiondel av dessa aktiers marknadsandel. Ocks

ä

 andelen aktier i fastighets- och byggf

ö

retag 

ä

r avsev

ä

rt l

ä

gre (ca h

ä

lften) 

ä

n marknadens. A andra sidan har fonden v

ä

sentligt h

ö

gre andelar aktier i branscher som representerar tillverkningsf

ö

retag (verkst

ä

der, kemisk industri och utveck­lingsbolag med tillsammans i det n

ä

rmaste tre fj

ä

rdedelar av portf

ö

ljv

ä

rdet j

ä

mf

ö

rt med drygt h

ä

lften f

ö

r marknaden).

4)

Veckans Aff

ä

rers branschindelning, exkl banker och f

ö

rs

ä

kringsbolag.

5)

Siffrorna avviker p

å

 grund av 

ä

ndrad branschindelning i n

å

gra fall fr

ä

n de procentsatser som 

å

tergavs i 

å

rsber

ä

ttelsen f

ö

r 1984.

21

Skr. 1985/86: 164

I fr

å

ga om fondens portf

ö

lj av noterade v

ä

rdepapper har f

ö

ljande viktigare f

ö

r

ä

ndringar skett under 

å

ret:

*

Nya f

ö

retag i portf

ö

ljen

ä

r Frico, F

ö

retagsfinans, Malmros, PLM, Scapa Inter, SMZ-Industrier och Sydkraft

*

Fem engagemang har avyttrats: FABEGE (konvertibler), Grafoprint (options­r

ä

tter), IRO (aktier och optionsr

ä

tter, i samband med uppk

ö

pserbjudande), Lundbergf

ö

retagen (aktier) och Papyrus (aktier)

*   Nettok

ö

p av aktier har gjorts i AGA (direkt och via Uddeholmsaktier), Alfa-Laval, ASEA, ESAB, Euroc, Gullsp

å

ng, Incentive, Saab-Scania, SCA, Sk

å

nska och Volvo

*   Nettof

ö

rs

ä

ljningar av aktier har gjorts i Atlas Copco, Electrolux,
[REDACTED_EFTERNAMN], MoDo, Pharmacia och SKF. Aktier i Electrolux har s

å

lts, men ett under 

å

ret 

ö

kat innehav av konvertibler har bytts ut mot aktier

*   A-aktieinnehaven i ESSELTE och Trelleborg har s

å

lts i utbyte mot B-aktier

I 

ö

vrigt h

ä

nvisas till v

ä

rdepappersf

ö

rteckningarna p

å

sidorna 00-00.

Som framg

å

tt av redog

ö

relsen f

ö

r utvecklingen p

å

 aktiemarknaden har en mark­nad i k

ö

poptioner  uppst

å

tt under 

å

ret. Fonden har st

ä

llt ut optioner i n

å

gra f

ö

retag. Vid 

å

rsskiftet utestod optioner p

å

 tillsammans ca 110.000 aktier i Atlas Copco, SCA och Volvo. Dessa aktier ing

å

r i fondens aktieport­f

ö

lj per den 31 december men skyldigheten att under 1986 s

ä

lja aktierna (f

ö

r ett sammanlagt belopp av drygt 20 mkr) redovisas som en ansvarsf

ö

rbindel­se inom linjen i balansr

ä

kningen.

Fondens placeringar i icke noterade f

ö

retag har fortsatt att 

ö

ka. Med nysats­ningar under 1985 p

å

 60 mkr har fonden sedan 1980. d

å

 denna verksamhet starta­de, placerat 

ö

ver 300 mkr i nyemissioner i icke noterade f

ö

retag. Tabellen nedan visar placeringarna 

å

r f

ö

r 

ä

r sedan 1980. Att antalet f

ö

retag i port-

6) Optioner (t v finns endast k

ö

poptioner) medf

ö

r r

ä

tt att f

ö

rv

ä

rva redan utel

ö

pande aktier, medan optionsr

ä

tter inneb

ä

r r

ä

ttighet att k

ö

pa aktier i en nyemission.

22

Skr. 1985/86:164

tJl

c

cc

E

CO

QJ

c

Dl

o z c

/span>

=1

c

'         D.

CC       O

c. o

r

ID 

C.T

O      

O

       C

23

Skr. 1985/86: 164

f

ö

ljen - f n 20 - och det totala engagemanget - 260 mkr - per den 31 decem­ber 1985 

ä

r mindre 

ä

n de ackumulerade talen f

ö

r perioden 1980-85 beror v

ä­

sentligen p

ä

att ett antal f

ö

retag sedermera marknadsintroducerats. I n

å

gra fall - under 1985 Svenska Aluminiumkompaniet/The Empire - har engagemanget upph

ö

rt.

TABELL

En tredjedel av de pengar som satsats i onoterade f

ö

retag har avsett venture capitalf

ö

retag (tillv

ä

xtinvestbolag, utvecklingsbolag). Insatserna i s

ä

dana bolag inneb

ä

r att fondens resurser st

å

r till f

ö

rfogande ocks

å

 f

ö

r f

ö

retag som i flertalet fall 

ä

r alltf

ö

r sm

å

 f

ö

r ett direktengagemang fr

å

n fondens sida.

Fondens engagemang i icke noterade f

ö

retag 

ä

r till sin natur l

å

ngsiktiga. Det kan dr

ö

ja 5-10 

å

r innan fonden kan placera om eller frig

ö

ra sina pengar, och det ekonomiska utfallet av placeringarna har i allt v

ä

sentligt formen av realisationsvinsterZ-f

ö

rluster. Till den del resultaten av denna verk­samhet kan avl

ä

sas i dag (p

ä

 grund av att innehav s

å

lts eller att f

ö

retag blivit noterade) har utfallet blivit f

ö

ljande (belopp i mkr):

Anskaffnings-

Realisa-

Marknads-

Summa realisa-

v

ä

rde

tions­vinster

v

ä

rde

tionsvinster+ orealiserad v

ä

rdestegring  |

Kvarvarande innehav

33

1

61

30

S

å

lds innehav

22

21

-

11

SUMMA

55

22

61

51

Placeringar i onoterade f

ö

retag - inte minst d

å

 venture capitalbolag, som i stor utstr

ä

ckning satsar pengar i projekt och nystartade f

ö

retag - 

ä

r mer riskfyllda 

ä

n placeringar i st

ö

rre, noterade f

ö

retag.-De drygt 50 mkr i realisationsvinster och orealiserad v

ä

rdestegring fonden hittills upp­n

ä

tt p

å

 dessa placeringar kan d

ä

rf

ö

r komma att 

å

tminstone delvis tas i an­spr

å

k f

ö

r framtida f

ö

rluster.

Nytillkomna icke noterade f

ö

retag under 1985 

ä

r utvecklingsbolagen Alma Invest, Convectus och T-l

ä

n Invest samt Centrum Invest, Gruvkraft och

24

Skr. 1985/86: 164

Mercurius Communication Mercom. Fonden har vidare deltagit i en nyemission i Four Seasons Venture Capital AB (inkl nyemission av ett konvertibelt f

ö

r­lagsl

å

n i dess managementbolag).

Kortfattade beskrivningar av de onoterade foretag som ingick i portf

ö

ljen vid det senaste 

å

rsskiftet 

å

terfinnes p

å

 sidorna 00-00.

I december 1985 bildade fonden tillsammans med AB Fortos (ett dotterbolag till Volvo), f

ö

rs

ä

kringsbolaget VEGETE och AB Vestator (ett bolag inom Hexa-gongruppen) N

ä

ringslivskredit NLK AB, ett kreditaktiebolag f

ö

r medel- och l

å

ngfristiga l

å

n till n

ä

ringslivet. 

Bolagsordningen  

kr

ä

ver regeringens god­k

ä

nnande. Fondens planerade insats i bolaget 

ä

r ca 25 mkr.

Sedan 1984 har fonden r

ä

tt att i begr

ä

nsad omfattning placera i utl

ä

ndska v

ä

rdepapper. Ramen f

ö

r dessa placeringar 

ä

r 1 

%  

av det bokf

ö

rda fondkapitalet, dvs f

ö

r 1985 drygt 37 mkr. Syftet med utlandsplaceringarna

ä

r inte att s

ö

ka nya marknader utan att skaffa ett hj

ä

lpmedel i den del av fondens verk­samhet som 

ä

r av avg

ö

rande betydelse f

ö

r fondkapitalets utveckling, n

ä

mligen engagemangen i stora, internationellt inriktade svenska f

ö

retag. Genom ett livligt aff

ä

rsutbyte med n

å

gra inernationella m

ä

klarfirmor f

å

r fonden till­g

å

ng till dessa m

ä

klarfirmors f

ö

retagsbed

ö

mningar och branschanalyser och - vilket med h

ä

nsyn till Stockholmsb

ö

rsens 

ö

kande internationalisering kanske 

ä

r lika viktigt - del av m

ä

klarf

ö

retagens marknadskunnande. Fonden kan i sitt agerande i den svenska andrahandsmarknaden nyttigg

ö

ra denna information.

Oms

ä

ttningen i den utl

ä

ndska v

ä

rdepappersportf

ö

ljen har varit livlig (k

ö

p 99 mkr, f

ö

rs

ä

ljningar 84 mkr). Under fj

ä

rde kvartalet har aff

ä

rerna av tek­niska sk

ä

l (jfr not 

2   

till port f

ö

ljf

ö

rteckningen p

å

sid 00) varit obetydliga. Innehavet av utl

ä

ndska aktier har uppg

å

tt till i genomsnitt ca 25 mkr under 

å

ret. Man kan d

ä

rf

ö

r s

ä

ga att portf

ö

ljen omsatts ungef

ä

r en g

ä

ng per kvartal. Den h

ö

ga oms

ä

ttningen 

ä

r en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att utlandsplaceringarna skall 

fylla  

sitt 

ä

ndam

å

l.

Med h

ä

nsyn till syftet med den utl

ä

ndska v

ä

rdepappersportf

ö

ljen och det begr

ä

nsade engagemanget 

ä

r det direkt m

ä

tbara ekonomiska utfallet av denna verksamhet (dvs utan h

ä

nsyn till effekterna p

å

 den svenska portf

ö

ljen) m

å

h

ä

nda av sekund

ä

r betydelse. Fondens "utlandsandel" (utl

ä

ndska v

ä

rdepapper + valutakonton) p

å

 i genomsnitt drygt 30 mkr har givit en effektiv avkastning p

ä

 ca 8 

%  

(ca 12%) r

ä

knat i SEK och har p

å

verkats negativt av en fallande dollarkurs.

25

Skr. 1985/86: 164

Likvida medel

Fondens likvida medel, som vid utg

å

ngen av 

å

ret uppgick till 758 mkr, har 

ö

kat relativt obetydligt fr

å

n 

å

rsskifte till 

å

rsskifte (med 38 mkr).Medel­beloppet likvida medel under 

å

ret har emellertid varit avsev

ä

rt h

ö

gre 1985 (790 mkr) 

ä

n under 1984 (547 mkr). I f

ö

rh

å

llande till det totala fondkapitalet med v

ä

rdepappersportf

ö

ljen upptagen till marknadsv

ä

rden var likviditeten vid det senaste 

å

rsskiftet drygt 9 

%  

(12 ?o). Minskningen av likviditets-procenten beror i allt v

ä

sentligt p

å

ö

kningen av portf

ö

ljens marknadsv

ä

rde.

I f

ö

ljande tabell 

å

terges en finansieringsanalys f

ö

r fonden f

ö

r 1985 med j

ä

mf

ö

relsetal f

ö

r 1984 (belopp i mkr).

1985

1984

Aktieutdelningar

120

121

R

ä

ntor p

å

 l

å

n

8

14

R

ä

ntor p

å

 likvida medel

106 233

66 201

Ö

kning av korta skulder

13

-

Ö

kning av grundkapitalet

-

150

SUMMA TILLF

Ö

RDA MEDEL

247

351

Nettok

ö

p av v

ä

rdepapper

-95

-60

Ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna

(f

ö

r

f

ö

reg. 

å

r

)  -103

-116

F

ö

rvaltningskostnader

-7

-9

Ö

kning av korta fordringar

resp

minsk

ning

av korta skulder

- 4

-30

SUMMA ANV

Ä

NDA MEDEL

-209

-214

LIKVIDITETSF

Ö

R

Ä

NDRING

38

138

1

Likviditetspolitiken och f

ö

rvaltningen av de likvida medlen 

ä

r ett komple­ment till portf

ö

ljf

ö

rvaltningen, och fonden agerar p

å

penningmarknaden. Reglementet medger placeringar i bankinl

å

ning, statsskuldv

ä

xlar, skattkam-marv

ä

xlar, bankcertifikat och f

ö

retagscertifikat. Vid utg

å

ngen av 1985 f

ö

rdelade sig placeringarna (nominella belopp) p

å

f

ö

ljande s

ä

tt:

26

Skr. 1985/86: 164

Specialkonto i bank, bankcertifikat 14 

%

F

ö

retagscertifikat

17 

%

Statsskuldv

ä

xlar

69 

°,i

100 

%

Oe under 

å

ret starkt varierande penningmarknadsr

ä

ntorna (mellan ca 11 och ca 16 

%) 

har givit utrymme f

ö

r en aktiv likviditetsf

ö

rvaltning. Medell

ö

p­tiden p

å

 fondens likvida medel har f

ö

rl

ä

ngts fr

ä

n.en l

ä

gsta niv

å

 i maj p

å 

ca 80 dagar till ca 160 dagar vid 

å

rsskiftet.

Den genomsnittliga avkastningen p

å

 likvida medel var under 

å

ret 13.4 

% 

(12.4 

%).

27

Skr. 1985/86: 164

Bokf

ö

ringsm

ä

ssigt resultat

Enligt de redovisningsprinciper som g

ä

ller f

ö

r Allm

ä

nna Pensiosnfonden skall fondens tillg

å

ngar tas upp till anskaffningsv

ä

rden vid ber

ä

kningen av fond­kapitalet och i redovisningen i 

ö

vrigt. Det betyder att det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga utfallet av verksamheten s

å

dant det redovisas i resultatr

ä

kningen inte har p

å

verkats av orealiserade kursvinster och kursf

ö

rluster.

Det b

ö

r i detta sammanhang kanske framh

å

llas att realisationsvinster och realisationsf

ö

rluster (som ing

å

r i det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultatet) i en aktief

ö

rvaltande institution har samma karakt

ä

r som orealiserade kursvinster och kursf

ö

rluster. I och med att f

ö

rsaljningslikviden reinvesteras i v

ä

rde­papper 

ä

r det realiserade resultatet underkastat samma kursrisker som de orealiserade kursf

ö

r

ä

ndringarna.

Aktieutdelningarna, 120 mkr, var ungef

ä

r of

ö

r

ä

ndrade 1985 j

ä

mf

ö

rt med 1984 (121 mkr). Detta berodde dels p

å

 utdelningsstoppet, dels p

ä

 att utdelnings-int

ä

kterna 1985 minskats med 20 mkr (3 mkr) genom att aktier s

å

lts f

ö

re avst

ä

mningsdagen f

ö

r utdelning och sedermera 

å

terk

ö

pts.

R

ä

nteint

ä

kterna 

ö

kade kraftigt och uppgick till totalt 113 mkr (80 mkr), varav p

å

 likvida medel 106 mkr (66 mkr). Av 

ö

kningen av r

ä

ntor p

å

 likvida medel j

ä

mf

ö

rt, med 1984 h

ä

nf

ö

rde sig 30 mkr till en h

ö

gre genomsnittlig lik­viditet 

ä

n 1984 och 

å

terstoden till en h

ö

gre medelf

ö

rr

ä

ntning.

F

ö

rvaltningskostnaderna sj

ö

nk fr

å

n 8.6 mkr 1984 till 6.6 mkr. Minskningen beror helt p

å

att 1984 belastades med extraordin

ä

ra kostnader p

å

 ca 2.5 mkr f

ö

r program- och maskinkostnader f

ö

r fondens datasystem och f

ö

r lokal­kostnader. F

ö

rvaltningskostnaderna (med uppdelning p

å

 viktigare kostnadsslag under avsnittet "Administration" p

å

 sid 23) motsvarade ca 1.7 promille (ca 2.5 promille) av det genomsnittliga fondkapitalet under 

å

ret och under 1 promille om tillg

å

ngarna v

ä

rderas till marknadsv

ä

rden.

Arets verksamhet har givit ett r

ö

relseresultat (aktieutdelningar och r

ä

nte­int

ä

kter minskade med f

ö

rvaltningskostnader) p

å

 227 mkr (193 mkr).

F

ö

rs

ä

ljningarna av v

ä

rdepapper under 1985 medf

ö

rde realisationsvinster p

å 

321 mkr (437 mkr) och realisationsf

ö

rluster p

ä

41 mkr {24'mkr). Realisations­vinster och realisationsf

ö

rluster 

ä

r inte "planerade" utan uppkommer succes­sivt som ett resultat av omplaceringar i den l

ö

pande aff

ä

rsverksamheten.

28

Skr. 1985/86: 164

Vid f

ö

rs

ä

ljningar ur aktieinnehav med olika anskaffningsv

ä

rden p

å

delposter till

ä

mpar fonden konsekvent principen h

ö

gst in f

ö

rst ut, vilket inneb

ä

r att realisationsvinsterna minimeras och realisationsf

ö

rlusterna maximeras. Int

ä

k­terna 1985 vid f

ö

rs

ä

ljning av k

ö

poptioner som f

ö

rfaller 1986 har inte resul­tatf

ö

rts.

Fonden skall enligt sitt reglemente som direktavkastning till f

ö

rsta-tredje AP-fonderna 

ö

verf

ö

ra ett belopp motsvarande 3 

% 

av realv

ä

rdet av f

ö

rvaltade medel vid 

å

rets slut. Denna 

ö

verf

ö

ring uppg

å

r f

ö

r 1985 till 112 mkr (103 mkr).

Efter 

ö

verf

ö

ring blev det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga nettoresultatet f

ö

r 

å

ret 394 mkr (502 mkr). Detta belopp tillf

ö

res fondkapitalet.

Totalt nominellt resultat

En 

å

rsredovisning f

ö

r en aktief

ö

rvaltande institution som inte beaktar orea­liserade v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringar i aktieportf

ö

ljen m

å

ste s

ä

gas vara ofullst

ä

ndig eller missvisande, 

ä

ven om aktiekurserna och d

ä

rmed portf

ö

ljv

ä

rdet kan 

ä

nd­ras snabbt. Valet av "stickdag" kan i h

ö

g grad p

å

verka resultatutfallet. Man b

ö

r d

ä

rf

ö

r inte f

ä

sta alltf

ö

r stort avseende vid resultatet under ett enstaka 

å

r. Portf

ö

ljf

ö

rvaltning 

ä

r en verksamhet med l

å

ngsiktiga m

å

l, och utfallet m

å

ste d

ä

rf

ö

r ses i ett l

å

ngsiktigt perspektiv.

Medan fonden 1984 - ett 

å

r d

ä

 aktiekurserna sj

ö

nk med drygt 12 

% -  

redo­visade en minskning av icke realiserade kursvinster med 906 mkr blev utfal­let 1985 - efter "uttag" av realisationsvinster p

å

 netto 279 mkr - en 

ö

kning med 1.675 mkr. Fondens totala kapital - som inte p

å

verkats av n

å

got nytill­skott under 

å

ret - 

ö

kade med 2.181 mkr eller 35.7 

'i  

(1984: minskning med 301 mkr resp 4.8 

%).

Realt resultat

Resultatr

ä

kningen inneh

å

ller ocks

å

 ett avsnitt d

ä

r det totala nominella resultatet korrigeras f

ö

r inflationen under 

å

ret och relateras till regle­mentets krav p

å

 3 

%  

real avkastning. Efter avs

ä

ttning med 198 mkr (263 mkr)

9) f.

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft  blev det reala resultatet 1,984

mkr (-563 mkr). Med h

ä

nsyn till kravet p

å

ö

verf

ö

ring till f

ö

rsta-

S)  

Kravet p

å

 bibeh

å

llet realv

ä

rde p

å

 fondens kapital g

ä

ller grundkapitalet, dvs Summan av tillskjutna medel, inte under tidigare 

å

r uppkommen "

ö

ver­avkastning" .

29

Skr. 1985/86: 164

tredje AP-fonderna visade fonden 1985 ett 

ö

verskott p

å

1.871 mkr j

ä

mf

ö

rt med ett underskott p

å

 666 mkr f

ö

reg

å

ende 

ä

r. Orsakerna till den utomor­dentligt starka resultatf

ö

rb

ä

ttringen 

ä

r i f

ö

rsta hand uppg

å

ngen i aktie­kurserna och den gynnsamma utvecklingen av fondens portf

ö

lj i f

ö

rh

å

llande till totalindex men ocks

å

i n

å

gon m

å

n att inflationen varit l

ä

gre

ä

n 1984.

Liksom n

ä

r det g

ä

ller det totala nominella resultatet 

ä

r det inte s

ä

rskilt meningsfullt att bed

ö

ma det reala resultatet ett enskilt

å

r. I diagram 5 belyses d

ä

rf

ö

r fondens resultatutveckling i ett l

ä

ngre perspektiv, i detta fall fr

ä

n fondens tillkomst 1974. Man kan d

ä

 konstatera, att sett fr

ä

n fon­dens tillkomst kom ackumulerade resultat och resultatkrav i balans 1981 och att vid det senaste 

å

rsskiftet det samlade resultatet 

ö

versteg motsvaran­de krav med 

ö

ver 4.400 mkr.

DIAGRAM 5

Administration

Fondstyrelsens nuvarande ledam

ö

ter och suppleanter (se sid 00) f

ö

rordnades av regeringen i april 1985 f

ö

r en tid av tre 

å

r, dvs till dess fondens balansr

ä

kning f

ö

r 

å

r 1987 fastst

ä

llts. Av de numera fjorton ledam

ö

terna (med lika m

å

nga personliga suppleanter) utses ordf

ö

randen och vice ordf

ö

ran­den utan s

ä

rskilt f

ö

rslag, tv

å

 efter f

ö

rslag av sammanslutningar som f

ö

re­tr

ä

der kommunerna, tre efter f

ö

rslag av rikssammanslutningar av arbetsgivare, fem efter f

ö

rslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och tv

å

 efter f

ö

rslag av rikssammanslutningar inom kooperationen. De tv

å

 sistn

ä

mnda man­daten har tillkommit 1985.

Antalet anst

ä

llda vid fondens kansli har under 

å

ret varit of

ö

r

ä

ndrat sju. Tv

å

 av analytikerna, LiseLotte[REDACTED_EFTERNAMN] och Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], har l

ä

mnat sina anst

ä

llningar och eftertr

ä

tts av Per Str

ö

m och Arne L

öö

w.

30

Det totala f

ö

rvaltningskostnaderna, 6.615 tkr, f

ö

rdelade sig p

ä

 f

ö

ljande s

ä

tt:

L

ö

ner och ers

ä

ttningar

styrelse och verkst

ä

llande direkt

ö

r    1.043

Ö

vriga anst

ä

llda

935

Revisorer

_3ZZ   2.305

Pensioner, pensionsavgifter, l

ö

nebikostnader,

ö

vriga personalkostnader

1.444

Lokalkostnader

675

Informationskostnader, prenumerationer,

konsulttj

ä

nster

832

Oep

å

kostnader

472

Resekostnader

188

Kontorsmaskiner, inventarier  '

202

Ö

vriga f

ö

rvaltningskostnader

497

Summa        6.615

Stockholm i januari 1986 Sten Wikander

10) Maskiner och inventarier kostnadsf

ö

res i sin helhet vid anskaffningen.

Skr. 1985/86: 164

31

Skr. 1985/86: 164

a: 

R

o 

:2

o

§

s

-

 !'i: j!iiiii';,i!!'i

liMl' |'lii,i

''':{'i!i;i;iliiil|i|::

lUilillllllii

X

vMLiHli

|i|.|:T

: i 1! i 1 i 1' 11' 1 i

\''llll!!

iiiiiiii lim liinii

;:i llllllll.

iiiiiiii niJ! iMiiiiii

1''' illlji!!! I|!! [Ill   III iij III ;

MiXllllll II", lin   II; IM ill i

Irliii.vlllflJ Klll fl: i': l!;'ii

l'':!|i!i||!ll

iiiiijl

1 1 Mir.-.ii

i:-hlill!!l

n\iiiil!i

1 1   IllHll'

:';;ii!il!(!l!l!ii'V!il

I.!!    Ill-i!: .

;:!!|lllilll |!liir)|l|

Iii    111 Iii

:i|........ 1

lilillVI

ill    1111.111

r.iiiiiiiiiii!

iiiii/ii i!i;iiJ;iiii:i!l

;:il|iili! Ill

JiiJliU

IMjflKuiL!

1 {lilll III

tmliii

rrlilllMlliri

-lill iiiilI

|:

sl

rttfu  TI.:

Irniill li

11

Frjf

y III    tri

!"l:llli!i

11 irji!

'llil!    .ni'

liiiin    ,

i!iiiiii'/'iiiliiiiiirii|

:Mii'mI

lini;'/

iii IIIMJIM

''!!" Ml

iliHiV

i';i ill' ir

li.iiiil

1'1!

lllllilll>

11! "I' . 1 

' .y.A

ilil

liillilil

Vil !li I-Tm

 ii:iiil'i['!!!lllliL

Vi '

IH-

i-: l;i

l!:lll:' [ilHl

fi .

lill

i:... 

llil

ii;iiiiiH

\z ih yy:t

1'ijlilllllll

'iiiliiiii

111," ifrh

:i"ll!!i|lili 111  1 I!

' 1 11    l!ii

i"i||ii|)i)ii 11' 1 I!

/l i!i'!ll!'

r

::i!iillli 11 Ihllliil

It; nVilSr

1

ii- :i|i 11 ii-;[M,i

'l|l   1:11

11H

'lalUp: '!'/

ni ii-l

Ii':

..;.|;n;i.;i!  ;.i;\,|

!ll!i';iL;iil|

'"

liihllllilli ill

iiUiliil|iiillil''ll

Aiii'! ini ill

''\\

llliiiiiiili.i

-

ollll

lilllliii

''''

Iii Iii i:--;

;:l|l|l

hii

lill

111

Til Mi-jlli

i'i:iiiliinii

lliilll!!

liiiMl  lin

v\»m\'\

V il! 11- I-P.l

'III llHl llilll 1 1

n ll!l! iTil

1I'| ilijl  1 liiil 1 1

 !!illl||ili

.!";iii!!ltli!ll;!i ,"'!!l."l!!.'l|:'5

. 

llilllil.llili

.Ill;

iihlli;;|i,r

1-

liiilllil!'!'

ii::n...... lilig:;/

''!ll!li'|i!i|

r

!l.llli;i;'IJ!li;~

V

'iiuLii.-ilf;

'iilliliniiili»;

iiiiirini]::

.;liiii!!ir'|-::i!'(i!:'!riiil;j

.iliiiliiliUli/njfliillMii nij

-

:': iiiili-ril'-iiti'n''if\'M-firIj"-''n-i-|

i'''i:"'ii 'ii'Mii;iiiiiii\iriiri--i'

-

. '"'Illliljllllliilliiiil 'rillJ

"iliilllliiniiiliniilliiil lillii!

 :|lill|lllllli'llllliill|llll'll:lil

;'i,i::iH'il'i;'liiiiniiiiilllll!l

l;-l!-:l:L'!l':':r:il!hnli!:l:'i;il

;

i-iiHliliil-"]-:! ilMiihiTriV-

..|>;ii|i.i;l. .:|.:ii :;ii|;:i;lj-;r!

: -Im.'!'!;;!',''!! ,.|ii|i|i;i;;. ".'

  ,MII,|,,ll|'--.|-ii|]rp:|P:|;l] |n

c

,     1

i

I

i

i

1     i

c

c

\C

1

, 1 ,

l_

lill! ill'i

11"

;'lj 

'"il

m

Il'

!!; 

ill

->';r

ii:l;iiQi"

.   I:l'l

-nTi-

1    llMi

'1

lllll

1

iill ;l

. lill

i"'

liiv

II 

i llil

iXlill! ;ii|  .

i||Xi'-.:,i':|il'|:|;|'|i|

'i 'i 

1 1

'

'i    i    

IJ.illV.

Ull 11

111!

111 M/

II 

1 llll

TTf\lTIit|ti

iiii'.:!L±

- iiiliM

1 1 11 '

i 1 nTii-

_

mil

lililllllll

Jlllii 

!|i|i

11 li

'11!

\" i'-

ii;ii'!jii\',ii i.iiiy'1- ir.M

i ;iii:i'

; iiHii

111'

ill lllll

lill

Ull

Ull "11

i 1 '

;  1  1  1

Il    1 |-i M

lllli;

ji 

llll

l|   IllV

vill"'

llll

TiXTTT;

lliiiiiliVli ' I I T

111 1 i|i

1! 1

1

M   

1 1 :

;|||!!

1

Ull

i 1        r ' 1

iiiVfiii

':!

l!l il,

.'il 1 il! IHl!

1

1

I 1

'!'

*.

illjll

iiiiii

|1   llj

iniii II

llil lllj'

:i!!li!i;\   11' ;

'b

M

1  1

1   ;   ' 1 1 1 

liini

1 lill

|1   1 1

tiTiriTT

11   i

i;i!|\!l'

1 1

111

'   1   llll

1 II 1!'

IM

llll

!  11 I

TttT''!!

-:l 1

:!ll ;|! 'Il  I! I

..iii'lL

.lIMllHU.I.I'.!'.

! il 11

1

\'

1    Iii

TTfyf i.i 1

Jill

ill   ii

i 14 lllll i/i H

ill" 1

1

iri|llill.l;n-M-l

lllll

111

II

1

!|;-ii!

11!

11!     i/l

111 lÄ.iii

R-i:-L.-

1

Hill

'.i.iiiri 11

c

mu

11!

II

!!i;1|ll

ii'!iiiiillii/i:!!ii|iii|iii|/i;i!iii!

1 L- 1 I ,..

r| i Ii

i'-i i-ri '"M-

lllll!

ill

1

1 1

lllVll

Ml!

llll "iilii i"! rTiii/iir

JlliiilMii

1   U!

il.Ll.l

i..;-.i-|;i.i.U

llil 11

11

111

1 1 1

!l!;l!i

IJ!

liiil/iiiui

1  |!-i

mur

i   Ul 1 1 1 1

iiil

11

1 1  1

1   Ii

mifv'!!

|||

llll i V

ii:!ii.\'.[l..i

1 !'',.i|:i

iri:=-|i-

-Ml M :: i'ri.

1! 1

1

1 1

1    1

1

III,"!

ill

1:1 Un

;''il! 1 llll iT

!ll

1 1   !'

Ml   ll'li

1 

II

]

1 1

1    1

1

ll/M

Ml

1:! 1 i iiiij

ii' i|i 1 i/ji 11

-4+1'v

1

1 1 li lll-lll 11

1

11

II 

1

11   111

Ml

11

III i.[ y

:"! rW'}':

1  |i:-

[

1 111 111' 111"

il

1! 1

11   jl|

llll

rilli K"

! 1

i~m

li: .ii'iii

-':!-    .'Vllllli

i ,1/1

1 ii

lllli 1.1. n

1!  Ill

IIM

TfTlV M

M

iMliMI-'-

il 111

1

111   1

1   

II!

iill       l'v

i  t

ijl   1 i[;\

1 -iliiiljiiiuiiiiiiviii

|!!t

1  1

iMl: 1 I 1

II 

111

]

I||   1

1   11!

ili|       ll-

Iii   ' IM I

! 11 .Il 1! !il'i'

1 i' i 1 V 11

II:

   r

Mil-   ii

i i   I

1

iil i

1 III

il'!   I'i\l!!ii

ii'   lllll-

\;M |! i/iil'!:

; i- ' 1 Tri

ililJ.

lli ill-i

i'

1   'il   :-|

!i 1 11

1

Iii I

1 ill

llll r';|iiiiiiM!i'!i|.

1-

1   1 '   1

1, 1 1-

1 1

lill 1

lllll

III! ii!i\!i||!i!i|!i:!ii'

Vi. 

i'l   nilllll'1'll 'VI

! il  11;

1   ;      11:1'

lllll

111

!'l! 1

' Hi

lli!

ii.lflli!

,i]i rnii!

11 'i'' Ir i 'Ml 1-1' ii:i

1'  1  il.

11   .

iill

1 ii;

;i 1

;;   111

il!

111 iii 1111

.ill' |'!11'

/i'i:l'ii'i/l;   1 

ililTliiiliilMl

'M, !."

[TIT if.ijj

JLi 11 1

II

.  1  ;

1 1 i i

lin

III

i!

11   lli

1 il

111/

lin ilillllii.iJ

ill

i 1-1--I  1   1  - ll

,11 '. r

1

h'

11 111!

1 i!

11 \

ii]i

...... Ill

 iiyiiM i|iii

iilfjll

1 -i i

1 M 1 Mir-ii-r';

mi!

11

II

lllll!

iiil 1.1/

,,ii

i:

Il 111/

M.-'l'|l

' ' - -

'Ml:   "1     

Illlllllll IM I

i| ;|li

iiiiJ/i'

LJ

''/r

ij /;.|;ll 111 1

iitnMiii-ii! 1

'LUil-

MM

;

-

lilr-i 1 :

i;i l|n ull j! 1 1

ii|ii;i

iililUli

III- iijii-

iriJM:

l'i

.1 rirM-r-'!.-

lllll

Ull

llll 1

11 1! 1

llllhlil

i!li

llll   iiil!

'Ull ij;il!'ii!il! i: |!liM|i

ii.J|i|il;i;i:i=ii",! 11

!i;i i!

111

liii i

1 Ii 1 ilil!\i!ii';!l

IM   'iii!

:!l|l'\l'i'ii'i! ;; iilil-l;

Miiiii-i'iiri?ii;i":i

|:|liii

1

|ii |i

i llll llll

|i\i

11

Mil   llll

111 1! 11 111  1 .-

ii| ii\' llll  11'

,- 111 11   ;

il

lli H i:l-I=ITi=

mi 111

1

|ii 1

II 

III! llll

111

...... '1!

.; 1 II 11 1

ll

'M  i  ' iTMri i-

!>llli

li

ill 1

1   III

llll

1! '\

lllllilillliV!!'

|l!:ll!l(i lllll 1 !

.i-nii 1

n  il tiiMi-ii i|

11!|!

!!

"' i

III 1!|

11 /

ini

Mlllji:

i ilhiJ lillii

/llllll 1

r     

II   

1111:1111    ' 1

'   Pl

1

ILlilliiiiiiil

llll

li/l

[T,;,-

ilJl

llll /l! i

'SttTllli 

lllli llll 1 111 1

'ij!ill!i

i  llll

-:M-ri|Mi|

.,

1! ni

il

lllll!

1   l!l]

llll

llll!!!!! \i!i'

-llllll!'

i

il

IM iri 11 n

111  |lr

lUllllIll

1   llll

II

irl

Jii!  iiliil|:i.

ll||/lll, 'llll 1

. 1 1 ! ' I 1 1

III

111M1: 111 i 1:1

i|;;!li!

iPlfli

1 lllll

1 jl

Ii'"

!,l|

-o ijii;,

ni ii

'iliLlJiMiiliiÄiilii'liJ

111   '   'Ml   M   M i 1

imiii

.iiiiiiiii

|io::l

lllll/l

I/IH'

lill

\skm

fljJiMM

hi:   1  '1     '1' ' 1 '-1

|i!l|il

Tiiiiii!

ilgii

11' 1 i 1' 1 i   1 M 1 ' i 1 I

Kil 

II

iii llil'

|:Si:

ir

llllll

1(1)

7Sr.||\!'i;ii!'i"-

>7T. 1

lli.ll.Li i Ij i.' 1 '.

M

MIN

lllll!!!!

llK-ii

i|ii!l

M 1 !'

:'i|i|i:.!!iiiiii

lIMMlilMill

liliilillii H

I;g->1IM1

|lli--|'zl

1 llll'/'' iiiiiiiii

/ iT= 1

11

Ti"

Ml   i     '1    1

iiiiiiMliil'l|li!i?S=;il;T!;ni-iii|l'il(-ii||il:('|:

1 li /i'ii; Tiiiii!

'MMi-   i!'l

!i|llll!l Iiil lllMI

i;rsTi-N'

!fi|li!ilHll!li\:iillii|l ilVillllilillii'-.:!!!!

 Vii|li"'r'li!!iV"!il........................... lliliiil!ii|ii'l!'.,'-i

1

.-iM i-r-friij-ri

iimmi iiiiliiiil

iiiiiiiii!

'Ti

lT'-!-ir'l'M 1 M 1

II! 11

:ijl||i;i

i; 

llll iiriHirr :-n 1111; Lzilli; !li||llli|i||||

111   'M

II

llll i| 1 M |-'.l       '

m|l:

II 

lull

IMIll iiiilllll l!iili!_=.limi'l;ll ililililllilii

1  111   11!

111

i||ii|:ii-n-: i

lill 

II

111 lill

11 111!

lllll'!!!

iiljTLiililkli

il!:!ll'ii|i|lllLi 1 'IM! 1

Hl

iMlll   Ml '1 ' 1

iiiim

lllljllll

llllll

i i 1 i 1 1 1 : '.

'li|i|' 1 Ullllill ! MIM 11

i

IIIM   1   1 1 11 ' 1

ii;-!'

il"|Ml!lll;........... Il-iliii: -;-   ''III; Mini

"1 lii-rl 1'1'ii' '  'HMMl

11

MM   '   '|i 1 ' 1

!'lll'lli;ii'!l!l" rilllllllilnMMI' -----------------------           yl'l-\'\'\'l'rii\,

. 11

 1.1   !   Ml'   ; J - 1

ill; ';i;l!'iil;iii !i!iiii'ili'Mh.lI|;i:-l    iji 1'

:l:i.l.i:i:l !n'!.Ul.i MLi'l

"-! ;i 1 i;i:l'l'i  Ml   ;.M

'MMMMM   :i'l

i;iil:iM'!!iliiil!l-ll!:i

,i|l'i,i|:n

_L'

MMMMI' 1 ! 1   1

i;!!l;:iM'il|i'l|':|lli;il

ii:!l!:ii|!:)i

dxiili ;-mi.L|.Ll-1:

J 

1 i  (  M 1 M : I   1

iilill'ii|i;il|i'|ilii:lliiii|:iii|''!il'iiilii 1; |il'lir

'MIM   l'1'l   1' 1 1 1 1

fT

i

'

1   .

1      .

i

1      i

i

r

Å

c

tr-

32

IIACTSAH 2

Skr. 1985/86: 164

AKTIEKURSER OCH NYEMISSIONER/ NYINTRODUKTIONER   i.

MKR CSTAPLAR) 

11000

:500-

INDEX (Kurva)

10000

400-

-TOTALINDEX,   '       .;.

.".

"-"

Å

rsgenomsnitt 

:'-[f

NYEMISSIONER PLACERADE '' lUTLANDET.;-   .  ':.:ljff

NYINTRODUKTIONER   'U':

NYEMISSIONER PLACERADE

I SVERIGE .V;;   .    .Mr-;

9000

8000

7000

".'300-

6000

- 5000

200-

4000

3000

100-

2000

75   76   77   78   79   80   81   82   83   84   85

3   Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 164

1000

33

Skr. 1985/86: 164

2: 

ca 

R

LU

i

ii

é

I

fe

N

1;

Tirr

'bili

-

s ii|

i !''!

b;

ii

Jil

i-

1

-V

 111

-

1

\

\1|H      "  

,T

t

f     '

-

.

...

  11

 li

N

1

 17]   "       ~     "

4h

j,Pii

-

-T

:-

"s

1

rlir     .

TT

1

4

m         

D

'T

1

\|l

s

1

j

Å

i'

J

11 

til

11' .'i

-

N

1    11

u UiiiN-

r*

i H

.i'i'. /

n

i

1

L liyi'

J

1

ti t'

11 

E

1   il 1   ll

-IT;:

u

11

ij

!    '

1     1

[. nk! 1 [                v-

0

1 1 1

-m

"

1 1 1

I

-m           _____ 

jii iiiiiiii]

1

TT

1 il 

1 

II

H

1   1

m 

,-

1   1

1.1

1   II

11j

11

IL ii

1 Ja

iJ

, 0

11"

"

il

1

1    1

II

1    '    1

llil

i   'i    '    1

1

f

34

Skr. 1985/86: 164

1          i

t     ' i "

-i    i M    i          .    i    i        ''',]

o-

         / /   - 

/

/ / / /'

...F3&font-family:Verdana'>SL    .. AUBBLAl 1 umkv

å

1

._ -51.12.19bfc. l/ARDE-n?iC_

F

Ö

errAG (-totalt 45j

i       i

Usm-ZmTAi-   :   i   '""   :'""i

iE.svE:wsi

Ö

PETAG .' ..   .__       !    :    '

£

EUTrRAT!  ETT  '                           I.i

-

1     i     '     : 

1           1

15   .

;        1 . ! 1    '    ;

#  = EMGACEhAN

£

_>1D0 nia

1                        i           i          !           1

-

'.   , 

Ö

veiEA' EWGACEMAWG   ii

i      1      i      i      i      '                                '            

i     i   .   1-   -i- .-'I .1                                 .            :      1

;!! 1 i    ;                         '    ' ' '    \    

       i ;! H'-:---:  '    .        1  :       "

i : -!............... -I-i             .   '       

                1            '

10

: --I-   '- -;     i     :                      '      ':'/.'

-    ,    ;    ,       H-i--;-                     :    '/

1                    i         !    '    1    '

]  |-   i       .        i    /

   1 :        ;

i      ;   ,   1         : -1- --.1   ' -i -   1                                  /'il'

-

i      '      i     *     i   '   i                          

Ä

'

  .......         i.l :   

 ................. P   -   :---'............. 

-i

1       .                   

O

5

A                                 '

-

.................................. i...:...._...-.-.................... -. . .

_________________________ .__________ . 

___ 

(

A

/.               1              1

--         -                 1

- 1 .

Ii.              ,                                  "EbsTiZ

Ä

TTSAWBEL

1

1             1             II

i

I-I             i             i             1             j    Vo

    :    \ '\'-\   \

5 -i        . 10 ;

35

(Kurvor) 

 T 000

Skr. 1985/86: 164

DlAGleAH 5

. 6.000

RESULTAT OCH RESULTATKRAV 1974-85

Mkr.Toialt resultat inkl ei realiserade vinster/lorlustef j

ä

mf

ö

rt med resultatkrav enl nuvarande reglemente.

-5.000

CStapiar)

Totalt resultat

4,000

2.000 

Staplar [v

ä

nstra skalan]; totalt resultat 

å

rsvis; 

ö

verskoruunderskott i lorhallande till resultat­krav

Kurvor [h

ö

gra skalan]; totalt resultat resp resultatkrav, ackumulerade v

ä

rden sedan londens tillkomst.

-3.000

1.000-

i- i- 1- i- i-- 1- \      1      I      i      i   1          1

1974   75   76   77   78   79  80   81   82   82  84   65

-2.000

-1.000

36

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN

F)ar

ä

e fondstyrelsen

Skr. 1985/86: 164

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

De av fondstyrelsen f

ö

rvaltade medlen har placerats p

å

 s

ä

tt som framg

å

r av balansr

ä

k­ningen och s

ä

rskilda specifikationer 

ö

ver fondens v

ä

rdepappersinnehav vid 

å

rsskiftet. Fondens reglemente f

ö

reskriver att tillg

å

ngarna skall bokf

ö

ras till anskaffningsv

ä

rden.

Resultatet av 

å

rets f

ö

rvaltning samt fondens tillg

å

ngar och skulder per den 31 december 1985 framg

å

r av f

ö

ljande resultatr

ä

kning samt balansr

ä

kning. En kommentar till dessa 

å

terfinnes p

å

sid 00-00.

RESULTATR

Ä

KNING, TKR

1985

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

R

ä

nteint

ä

kter

F

ö

rvaltningskostnader

R

Ö

RELSERESULTAT

Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster

NETTORESULTAT F

Ö

RE

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1-3 AP-FONDERNA

121,

,139

80,

,252

8.

,576

120.237

113.182

6.615

226.804

320.585 il.339

./.

192.815

437.031 23.985

./.

./.

605.861 103.375 502.486

506.050 112.280 393.770

1)

./.

1984

Ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

REALT RESULTAT

Nettoresultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna enl ovan 

Ö

kning/minskning av ej realiserade vinster/f

ö

rluster2)

NOMINELLT RESULTAT INKL EJ REALISE­RADE VINSTER/F

Ö

RLUSTER

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grund­kapitalets k

ö

pkraft?)

REALT RESULTAT INKL EJ REALISERADE VINSTER/F

Ö

RLUSTER

506.050

1.675.249

2.181.299 ./.   197.735

1.983.564

605.861 ./. 906.373

./.  300.512

./.  262.531

-  563.043

Ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna

UNDERSKOTT/

Ö

VERSKOTT I F

Ö

RH TILL RESULTATKRAV

./.    112.280

1.871.284

./.  103.375

666.418

1)

3?; p

å

 grundkapitalet uppindexerat med konsumentprisindex till penningv

ä

rdet i december resp 

å

r.

2)

H

ä

rmed avses skillnaden mellan ej realiserade vinster/f

ö

rluster ("dold reserv" i v

ä

r­depappersportf

ö

ljen) vid 

å

rets slut j

ä

mf

ö

rt med vid 

å

rets b

ö

rjan. Jfr balansr

ä

kningen.

3)

Uppindexering av grundkapitalet med konsumentprisindex (1985:ca 5.6?i, 1984:ca 8.2?;).

37

BALANSR

Ä

KNNG, TKR

1985-12-31 Bokf

ö

rda     Marknads­v

ä

rden      v

ä

rden

ALLMANNA PENSIONSFONDEN

Fj

ä

rde tondsiyrelsen

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden, statsskuld­v

ä

xlar', f

ö

retagscertifikat Fondlikvider Upplupna int

ä

kter

Aktier

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter, optionsr

ä

tter

SUMMA TILLG

Å

NGAR

Skr. 1985/86: 164

1984-12-31 Bokf

ö

rda     Marknads­v

ä

rden       v

ä

rden

758.228

758.228

720.183

720.183

18.808

18.808

14.715

14.715

240

240

459

459

3.362.821)

7.404.5735)

2.871.832)

5.201.3495

120.730)

141.6745)

236.880)

294.8105

4.260.827

8.323.523

3.844.069

6.Z31.516

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder Fondlikvider

Skuld till 1-3 AP-fonderna Upplupna kostnader och f

ö

rutbe­talade int

ä

kter 

Ö

vrigc kortfristiga skulder

23.752 112.280

2.811 217

139.060

23.752 112.280

2.811 217

139.060

11.577 103.375

605 515

116.072

11.577 103.375

605 515

116.072

Fondkapital

1.850.000

1.850.000

3.544.938

3.236.924

- 666.416 6.115.444 6.231.516

3.742.673

1.375.511

1.877.997

Tillskjutet grundkapital Uppindexerat grundkapital) Ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

re­g

å

ende 

å

r

2.570.506

502.486

393.770

1.871.284

Ackumulerat 

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till resultatkrav Arets nettoresultat Arets underskott/

ö

verskott i f

ö

r­h

å

llande till resultatkrav

8.184.463   3.727.997 6.323.523   3.844.069

4.121.767

SUMMA SKULDER OCH FONDKAPITAL       4.260.827

Ansvarsf

ö

rbindelse: Fonden har utf

ä

rdat k

ö

poptioner betr

ä

ffande aktier i tre f

ö

retag i fondens portf

ö

lj till ett sammanlagt f

ö

rs

ä

ljningsv

ä

rde av 23 mkr.

S

ö

ren Mannheimer Hans Werth

é

n Thorsen[REDACTED_EFTERNAMN] Kurt Lanneberg

Stockholm 1986-01,-29 Gunnar Leo      Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN]   Gun[REDACTED_EFTERNAMN] Nils Landqvist   Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]       Stig[REDACTED_EFTERNAMN] Stig[REDACTED_EFTERNAMN]       Dan[REDACTED_EFTERNAMN]       Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

é

asson Hans Hellers     Sten Wikander

Under h

ä

nvisning till revisionsber

ä

ttelsen intygas, att f

ö

rest

å

ende resultatr

ä

kning och balansr

ä

kning

ö

verensst

ä

mmer med r

ä

kenskaperna.

G

ö

sta Renlund

Stockholm 1986-02-05 Jonas Forssman   Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

G

ö

sta Telestam

4)

Anskaffningsv

ä

rden

5)

Icke noterade v

ä

rdepapper har v

ä

rderats till anskaffningsv

ä

rden

6)

Tillskjutna belopp sedan fondens bildande, uppindexerade med konsumentprisindex till penningv

ä

rdet i december resp 

å

r.

38

.Skr. 1985/86: 164

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

Ui:idertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å

som revisorer granska Allm

ä

nna Pensionsfondens fj

ä

rde fondstyrelses f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avge revisionsber

ä

ttelse f

ö

r 

å

r 1985.

VI 

har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaperna, protokoll, och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de under fondstyrelsens f

ö

rvaltning st

å

ende tillg

å

ngarna samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

tg

ä

rder vi ansett erforderliga.

R

ä

kenskaperna har detaljgranskats av REVEKO AB.

Vi finner ingen anledning till erinran mot de v

ä

rdepapperstransaktioner, som fonden f

ö

retagit under 1985, eller mot det s

ä

tt p

å

 vilket desamma genomf

ö

rts.

Revisionen har icke gett anledning till anm

ä

rkning betr-

ä

ffande f

ö

rvalt­ningsber

ä

ttelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller eljest betr

ä

ffande fondstyrelsens f

ö

rvaltning.

Stockholm den 5 februari 1986

G

ö

sta Renlund

Vvj. . -, /rvTV.-

.'   

.. 

y,   .

______ -_-,    

('

f/72>  Ä

-x,    . -- >-'- -. 

y- 

'

,.i -  yr:,_y:::-

C''   

Jonas Forssman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]        G

ö

sta Telestam '(

39

Skr. 1985/86: 164

FJ

Ä

RDE AP-FONDEN Styrelse

Ledam

ö

ter

S

ö

ren Mannheimer, kommunalr

å

d, ordf

ö

rande

Gunnar Leo, direkt

ö

r, vice ordf

ö

rande

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalr

å

d

Gun[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalr

å

d

Hans Werth

é

n, tekn dr

Nils Landqvist, docent

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomidirekt

ö

r

Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], LOs ordf

ö

rande

Dan[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

é

asson, f

ö

rbundsordf

ö

rande

Kurt Lanneberg, ekonomichef

Hans Hellers, f

ö

rbundsordf

ö

rande

Suppleanter

1) Vakant 

'

Aina[REDACTED_EFTERNAMN], rikdagsledamot

Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN], utbildningssekreterare

Perolof[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalr

å

d

Karl Erik 

Ö

nnesj

ö

, disponent

Lars Nabseth, professor

Christofer Friis, administrativ chef

Eric[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Uno[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

rbundsordf

ö

rande

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

rbundsordf

ö

rande

Hans[REDACTED_EFTERNAMN], utredningschef

Jaan Kolk, sekreterare

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Revisorer

G

ö

sta Renlund, bankdirekt

ö

r, ordf

ö

rande  Jonas Forssman, direkt

ö

r

G

ö

sta Telestam, direkt

ö

r

Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef

Vid revisionen medverkar REVEKO AB

Kansli

Sten Wikander, verkst

ä

llande direkt

ö

r Thomas Halvorsen, direkt

ö

r Gunnel[REDACTED_EFTERNAMN], kamrer Margareta Passad

Lillemor Evertsson Per Str

ö

m Arne L

öö

w

Allm

ä

nna Pensionsfonden, fj

ä

rde fondstyrelsen Bes

ö

ksadress: Kungsgatan 44 

IV 

Postadress:  Box 3069, 103 61  Stockholm Telefon:     08-24 33 90 Telex: 10584 APFOND S

1} Bengt K A[REDACTED_EFTERNAMN] avgick i oktober 1985 efter utn

ä

mning till statsr

å

d.

40

Skr. 1985/86:164

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

VARnEPAPPERSINNEHAV PER DEN 31 DECEMBER 1985 Svenska v

ä

rdepapper Aktier, noterade

F

ö

retag

Antal      F

ö

r

ä

ndringl)     Marknadsv

ä

rde     

°

i  

av

under 1985      tkr

aktie-   r

ö

ster

kapital

ABV

689.964

84.866       9,9      6,4

A  172.774 B  517.190

AGA

2.792.253    + 2.137.602     464.456       5,9     7,6

A 2072.092 B  720.161

Alfa Laval        751.968    +  341.000     195.628       5,1     0,3 A   23.200 B  728.768

Andersons B

176.312

26.799

16,7

9,9

ASEA A

1.839.127

+  296.683      542.542

4,6

5,4

Astra

1.876.667

750.667

8,3

8,3

Atlas Copco

378.493

-  425.200      71.914

1,6

1,6

Bahco

163.916

44.257

9,1

9,1

Bilspedition       371.667     +  111.667       26.133       4,0      4,1 A  254.912 B  116.755

Boliden A

244.000

41.486       2,6      2,8

Electrolu,\ B     3.184.088     +2.121.881      617.713       5,8      0,2
[REDACTED_EFTERNAMN]

738.479     -  444.000      176.598       2,0      8,6

A  324.295 B  414.184

ESAB

199.969    +   47.500      86.193       9,3     9,5

A  154.008 B   45.961

Esselte B

514.400     -   10.500     221.592       6,4     1,9

Euroc

703.250    +  441.950      82.280       6,0     6,0

A  522.600 B  180.650

41

4    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 164

Skr. 1985/86:164

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde  fondstyrelsen

F

ö

retag

Antal

F

ö

r

ä

ndringl) under 1985

Marknadsv

ä

rde tkr

%  

av aktie­kapital

r

ö

stei

Fagerhult B

117.923

39.308

29.481

10,9

3,2

Fl

ä

kt

90.661

7.00Q

30.371

2,0

2,0

Frico B

60.000

+   60.000

4.800

6,7

2,4

F

ö

retagsfinans A   67.621 B  204.382

272.003

+  272,003

17.408

A,2

5,8

Garphyttan HesseL man

110.000

20.350

7,7

7,7

Gullsp

å

ng B

811.443

+  165.289

74.653

8,5

5,0

HennesiMauritz B

393.500

+   98.375

104.278

6,7

3,1

Hillesh

ö

g B

293.452

-  147.625

17.020

1,5

0,6

Holmen B

267.406

+   74.000

57.760

3,1

0,0

Incentive

A  646.985 B  469.015

1.116.000

+  100.000

140.034

8,1

8,0

LKB-Produkter B

112.250

13.500

31.817

2,8

1,3

Malmros B

76.000

+   76.000

8.740

1,8

0,8

Mo och Domsj

ö

A  192.534 Al  344 464 B   93.466

630.464

+  108.116

119.671

8,0

6,4

Perstorp B

711.528

+  474.452

94.768

3,9

1,7

Pharmacia B

2,480.960

209.500

344.853

5,0

2,1

PLM

A  198.800 B   26.800

225.600

+  225.600

31.172

2,9

3,5

Promotion B

396.045

97.823

11,7

7,8

Rockhammar

A   80.000 B  140.000.

220.000

7.260

10.5

8,8

SCA

A  504.300 B 1940.856

2.445.156

+  176.092

427.902

4,9

3,2

42

Skr. 1985/86: 164

_ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

F

ö

retag

Antal      F

ö

r

ä

ndring)     Marknadsv

ä

rde     

fi  

av

under 1985      tkr

aktie-   r

ö

ster

kapital

Saab-Scania A

575.704

-

11.200

256.191

. 2,4

2,4

Sandvik A

608.310

380.194

6,3

6,3

Scapa B

22.900

+

22.900

1.237

1,2

0,5

Sk

å

nska

1.925.500

+

91.000

239.270

3,1

2,4

A   35.000

B 1890.500

SKF

974.819

«

,

241.000

276.520

3,6

i,7

A  576.950

B  240.369

C  157.500

SMZ-Industrier B

10.000

+

10.000

1.800

1,9

0,6

Swedish Match B

567.698

+

24.300

137.951

7,0

0,0

Sydkraft A

36.700

+

36.700

6.423

n,2

0,3

Thorsman

150.000

14.550

7,5

7,5

Trelleborg B

600.000

72.600

7,2

2,6

Volvo

2.508.901

+

58.539

703.632

3,2

6,2

A  1810.421

B  698.480

Totalt marknadsv

ä

rde

7.183.653

Totalt anskaffningsv

ä

rde

3.139.675

1) F

ö

r

ä

ndringarna anges netto och 

ä

r i vissa fall resultat av flera olika f

ö

r

ä

ndringar under 

å

ret, t ex emission eller aktieuppdelning i kombina­tion med f

ö

rs

ä

ljning.

43

Skr. 1985/86:164

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

Aktier, onoterade

F

ö

retag

Antal '     F

ö

r

ä

ndring      Anskaffnings-     

%  

av

under 1985      v

ä

rde        aktie-   r

ö

ster

________________________ tkr___________ kapital _____ 

Alma Invest

A   15.000 B   85.000

100.000

100.000

5.004

16,7

10,4

Aphelandra B       30.000

Avesta Kraft pref 1 261.491

Blekinge-Invest A   18.000

Centrumlnvest      39.200 A    1.200 B   38.000

Convectus

77.500

A   42.810 B   34.690

Energiekonomi

125

A      12 B     113

Four Seasons VC    150.000 A   16.950 B  133.050

Gruvkraft pref 1

41.500

H-Invest B

40.000

Inter Innovation A

31.373

Junkaravan pref 1

75.000

Kooperationsinvest   5.000 A    1.400 B.   3.600

Mercom

1.800

NKR

10.810

Nord-Invent B     135.000

Ryd-Gruppen        65.000 A   14.000 B   51.000

174.327

39.200

77.500

50.000

41.500

1.800

132.000 55.000

6.944

42,9

12,0

32.686

12,6

27,7

2.170

10,0

.10,0

7.840

39,2

24,9

19,4

21,0

15.500

9,8

10,0

1.000

15,0

33,3

30.000

5.187

9,5

22,2

4.000

16,0

8,3

5.000

3,8

6,7

7.500

5,0

9,7

6.000

20,0

10,0

338

12.562

2.505

10.000

30,0

30,0

23,0

23,0

8,3

1,2

46,8

20,5

44

Skr. 1985/86: 164

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

F

ö

retag

Antal      F

ö

r

ä

ndring      Anskaffnings-      !i av

under 1985      v

ä

rde        aktie-   r

ö

ster

tkr

kapital

SwedeChrome

500.000

25.000

46,8

20,5

T-l

ä

n Invest B

28.500

+

28.500

3.990

15,8

4,5

Venture Electronics

9.600

+

4.800

480

24,0

24,9

A    5.500

B    4.100

Visentkraft pref 1  82.509    +   55.006      10.314      12,6     27,7

Totalt anskaffningsv

ä

rde

194.020

45

Skr. 1985/86: 164

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN 

Fj

ä

rde fondstyrelsen

Ö

vriga v

ä

rdepapper, noterade

(konvertibla skuldebrev med optionsr

ä

tter [A], f

ö

rlagsbevis med options­r

ä

tter [B], f

ö

rlagsl

å

n [C] )

F

ö

retag          Nominellt

F

ö

r

ä

ndring      Marknadsv

ä

rde

________________ tkr              under 1985_____ tkr________ 

Andersons [B]       8.816

11.108

Bahco [B]

8.196

15.080

Iro [C]

6.629

6.629

SCA [A]

19.176

36.948

Totalt marknadsv

ä

rde

69.765

Totalt anskaffningsv

ä

rde

48.716

46

Skr. 1985/86:164

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

Ö

vriga v

ä

rdepapper, onoterade

(konvertibla skuldebrev)

F

ö

retag

Nominellt

F

ö

r

ä

ndring

Anskaffningsv

ä

rde

tkr

under

1985

tkr

Aphelandra

1.500

2.177

Bahco

8.400

8.400

Four Seasons V

C

Management I

2.500

2.500

Four Seasons V

C

Management 

II

2.500

2.500

Four Seasons V

C

Management III

2.500

+

2.500

2.500

Gruvkraft

6.671

+

6.671

6.671

Inter Innovation

20.000

20.000

Mercom I

1.500

j.

1.500

1.500

Mercom 

II

1.500

+

1.500

1.500

Venture Electronics

18.720

18.720

Totalt anskaffningsv

ä

rde

66.468

47

Skr. 1985/86:164

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

Utl

ä

ndska v

ä

rdepapper Aktier

F

ö

retag

Antal

Marknadsv

ä

rde

tkr

CHF

Jacobs Suchard

25

GBP

Allied Lyons

25.000

Barclays Bank

25.000

Beecham Group

24.000

Burton Group

16.000

General Electric

40.000

Reed International

15.000

Saatchi

10.000

JPY

Asahi

1.000

Nankai Construction

63.000

Pacific Metals

48.000

Santen Pharmaceutical

57.000

Teikoku Hormone

16.000

Toho 2inc

100.000

Toyo Telecommunication

17.00G

USD

Ackermans

280

Cna Financial

5.000

Cullinet Software

5.000

Ford-

3.000

Hazeltine Corp

4.000

682

733 1.309 951 975 720 1.131 889

29 904 572 2.352 1.696 965 849

452 2.420

713 1.315

692

48

Skr. 1985/86: 164

-ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde  fondstyrelsen

F

ö

retag

Antal

Marknadsv

ä

rde tkr

James River

3.000

890

Massachusetts Computer

10.000

390

Merck

1.000

1.035

Natinal Semiconductor

10.000

951

Olivetti

30.000

1.188

People Express

5.000

333

Ross Stores

500

68

Squibb

1.000

609

Traveler

3.000

1.087

Marknadsv

ä

rde

26.900

Anskaffningsv

ä

rde

29.126

Ö

vriga v

ä

rdepapper  '

F

ö

retag

Marknadsv

ä

rde tkr

Japan Govrment JPY Treasury USD Marknadsv

ä

rde Anskaffningsv

ä

rde

2.821 2.620 5.441 5.547

Totalt marknadsv

ä

rde  ' Totalt anskaffningsv

ä

rde

32.341 34.673

2} Fonden har f

ö

re

å

rsskiftet 

ö

verf

ö

rt den utl

ä

ndska 

portf

ö

ljen  

(inkl valutakonton} till n

å

gra utl

ä

ndska m

ä

klare, Mht best

ä

mmelserna i valutaregleringen har det d

å

 av tekniska sk

ä

l varit l

ä

mpligt att tempor

ä

rt f

ö

rv

ä

rva r

ä

nteb

ä

rande utl

ä

ndska v

ä

rdepapper.

3) Marknadsv

ä

rdena p

å

 utl

ä

ndska v

ä

rdepapper har r

ä

knats om till SEK efter valuta­kurserna den 31 december 1985, utan till

ä

gg f

ö

r v

ä

rdet av switchpremie.

49

Skr. 1985/86:164

SAMMANFATTNING AV V

Ä

RDEPAPPERSF

Ö

RTECKNINGARNA Mkr

AnskE

ffninqsv

ä

r

den

Ma

rknadsv

ä

rden

Svenska aktier, noterade

3.140

7.184

-"-   -"-  , onoterade

194

194)

Utl

ä

ndska aktier

29

27

SUMMA AKTIER

3.363

7.405

Ö

vriga svenska v

ä

rdepapper,

noterade

49

70

_"   -"-     -"_

onoterade

66

66

-"- utl

ä

ndska -"-

6

5

SUMMA 

Ö

VRIGA V

Ä

RDEPAPPER

121

142

SUMMA V

Ä

RDEPAPPER

3.484

7.546

3) Onoterade v

ä

rdepapper har v

ä

rderats till anskaffningsv

ä

rden.

50

Skr. 1985/86: 164

KORTFATTADE UPPGIFTER OM ONOTERADE F

Ö

RETAG

A) Venture Capitalf

ö

retag

(tillv

ä

xtinvestbolag, utvecklingsbolag)

Alma Invest AB 

ä

r ett regionalt utvecklings­bolag med anknytning till Uppsala Universi­tet och Lantbruksuniversitet. Aff

ä

rsid

é

n 

ä

r att bygga upp en koncern med handels-, industri- och teknologif

ö

retag som basen­heter. Eget kapital: 24 mkr.

VD: G

ö

ran Angesten Fondens 

ä

garandel: 170

AB Convectus

ä

r ett utvecklingsbolag med anknytning till Trelleborg AB. Bolagets viktigaste aff

ä

rsomr

å

den 

ä

r legotillverk­ning till verkstadsindustrin, polymerer samt vattenbruk/vattenteknik. F

ö

rutom Trelleborggruppen och fonden 

ä

r 

ä

garna till bolaget SPP/AMF-P, Sm

å

f

ö

retagsfonden och News Leasing AB. Bolagets kapital 

ä

r 95 mkr.

VD: Bo[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 16.5?

»

Aphelandra AB 

ä

r kommanditdel

ä

gare i Ven-tura Kommanditbolag, Stockholm. 

Ö

vriga del­

ä

gare

ä

r Ahlsell, Eldon, Ferax och Lunden. Venturas bolagskapital 

ä

r ca 25 mkr.

Aphelandra har bildats f

ö

r att m

ö

jligg

ö

ra f

ö

r n

å

gra institutioner som inte kan 

ä

ga kommanditlotter att engagera sig i Ventura.

VD: (Aphelandra och Ventura): Bertil Dahl­gren.

Fondens 

ä

garandel: 27!i i Ventura via 

å

'i%  

i

Aphelandra.

Blekinge-Invest 

ä

r ett regionalt utveck­lingsbolag. Det bildades 1982 av n

ä

rings­livet, banker och fackliga organisationer och har dessutom ett antal kapitalmarknads­institutioner som del

ä

gare. Aktier har ocks

å 

placerats hos allm

ä

nheten. Bolagets egna kapital uppg

å

r till 21 mkr. VD: Hans Krona Fondens 

ä

garandel: 

0%

Four Seasons Venture Capital AB (inkl FSVC Management AB) 

ä

r ett venture capitalbolag bildat 1983 med s

ä

te i Stockholm. Med ett eget kapital p

å

 135 mkr 

ä

r FSVC ett av de st

ö

rsta venture capitalf

ö

retagen i landet. 

Ö

vriga aktie

ä

gare 

ä

r Alfa-Laval, SPP och AMF-P.

VD: G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 

12%

H-Invest 

ä

r ett regionalt utvecklingsbolag med hemort i Kalmar, bildat 1984. Bolagets egna kapital 

ä

r 26 mkr. St

ö

rre aktie

ä

gare

ä

r ett antal institutioner (f

ö

rutom fonden Sparbankernas F

ö

rvaltnings AB, Sm

å

f

ö

retags­fonden, Folksam m fl) och ett antal f

ö

retag och f

ö

retagare i regionen.

VD: Bernt[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 16?i

51

Skr. 1985/86: 164

Kooperationsinvest, Stockholm, bildades 1982 p

å

 initiativ av Svenska Sparbanksf

ö

reningen med uppgift att tillskjuta riskkapital till kooperationen och denna n

ä

rst

å

ende f

ö

retag. Bolagets egna kapital 

ä

r 30 mkr. Bolagets insatser av f

ö

rlagskapital i kooperativa f

ö

retag finansieras till stor del genom uppl

å

ning. 

Ö

vriga aktie

ä

gare 

ä

r Sparbanker­nas F

ö

rvaltnings AB, KF, Kooperationens Pensionsstiftelse, Folksam, Riksbyggen och n

å

gra fackf

ö

rbund.

VD: Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 20!

»

Venture Electronics (Ventronic), Stock­holm, bildades 1983 med ett eget kapital p

å

 40 mkr (huvuddelen konverteringsl

å

n). Bolaget 

ä

ger (helt eller delvis) och ko­ordinerar verksamheterna i ett antal in­novationsf

ö

retag och projekt inom fr

ä

mst omr

å

dena elektronik, mikrodatorer, preci­sionsmekanik och laseroptik. 

Ö

vriga ak­tie

ä

gare: Spiran F

ö

rvaltnings AB och le­dande befattningshavare i f

ö

retagsgrup­pen.

VD: Gerhard[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 24?i

Nord-Invent

ä

r ett under 1984 bildat venture capitalf

ö

retag i G

ö

teborg. Bolaget samverkar med industrif

ö

retag, h

ö

gskolor och forsknings­institutioner och bygger sin verksamhet p

å 

id

é

er och projekt som kommer fram i nordiska uppfinnart

ä

vlingar. F

ö

retaget, som har ett eget kapital p

å

 drygt 20 mkr, 

ä

gs av ett an­tal institutioner i Sverige och 

ö

vriga nordis­ka l

ä

nder.

VD: Arne J

ö

neman Fondens 

ä

garandel: 8?i

B) 

ö

vriga f

ö

retag

Avesta Kraft (+ Visentkraft har 

ö

verta­git Avesta AB:s vattenkrafttillg

å

ngar. 

Ä

gare

ä

r - f

ö

rutom Avesta och fonden -ett konsortium av f

ö

rs

ä

kringsbolag. Bo­lagskonstruktionen och ett kraftleve-ransavtal med Avesta 

ä

r s

å

dana, att pre­ferensaktierna ger 3,5?i real avkastning.

VD: Bengt Lindstr

ö

m Fondens 

ä

garandel: 13?

é

T-L

ä

n Invest AB 

ä

r ett regionalt utvecklings­bolag i 

Ö

rebro. Verksamheten 

ä

r uppdelad i en handels- och en industrigrupp. 

Ö

vriga st

ö

rre aktie

ä

gare

ä

r Sparbankernas F

ö

rvaltnings AB, Folksam och Sm

å

f

ö

retagsfonden. Eget kapital: 24 mkr.

VD: Rutger Ahlbeck Fondens 

ä

garandel. 15?o

Centrum Invest AB bildades 1985 i an­slutning till konsultf

ö

retaget Centrum-Utveckling f

ö

r att m

ö

jligg

ö

ra engagemang i projekt f

ö

r f

ö

rnyelse av stadsk

ä

rnor och k

ö

pcentra. 

Ö

vriga

ä

gare 

ä

r - f

ö

r­utom ledande befattningshavare - SPP och Folksam.

VD: H

å

kan[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 39?i

52

Skr. 1985/86:164

Energiekonomi i G

ö

teborg tillverkar och mark­nadsf

ö

r system f

ö

r energistyrning, inbrotts­larm, brnadlarm och vattendetektering i fas­tigheter. Oms

ä

ttning 1985: 2 mkr.

VD: Sven Hedly Fondens 

ä

garandel 10!o

Gruvkraft AB bildades 1985 och har 

ö

vertagit delar av Bolidens vattenkrafttillg

å

ngar. Tek­niken med realavkastande preferensaktier 

ä

r densamma som i Avesta Kraft. 

Ä

gare 

ä

r ett konsortium av f

ö

rs

ä

kringsbolag och Boliden.

VD: Lennart Wellenius Fondens 

ä

garandel: 9.5?i

Inter Innovation, Stockholm, producerar i Sverige och marknadsf

ö

r internationellt sedelhanteringssystem med inriktning fr

ä

mst p

ä

 bankomr

å

det. Oms

ä

ttning 1985: 260 mkr.

Koncernchef: Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

Fondens 

ä

garandel: 4!i (f

ö

re konvertering)

Junkaravan, 

Ö

rnsk

ö

ldsvik, bildades 1983 av MoDo och ett konsortium av f

ö

rs

ä

kringsbolag f

ö

r att 

ö

verta MoDo:s vattenkrafttillg

å

ngar. Liksom i Avesta Kraft ger preferensaktierna 3,5?n real avkastning.

VD: Hilding Br

ä

ndstr

ö

m Fondens 

ä

garandel: 5?i

VD: Jimmie Ahrgren Fondens 

ä

garandel: 30!o

NKR 

ä

r m

ö

beltillverkare i Tran

å

s med speciell inriktning p

å

 inredningar f

ö

r kontor och offentlig milj

ö

. Sverige 

ä

r huvudmarknad, men en v

ä

xande andel av produktionen exporteras. Oms

ä

ttning 1985: 264 mkr.

VD: Henrik[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 23!

ö

Ryd-Gruppen, Stockholm, 

ä

r en koncern best

å

ende av en fasad- och byggsystem-grupp, glasm

ä

sterier, glasgrossistf

ö

re­ tag och ett aluminiumprofilpressverk. Oms

ä

ttning 1985 uppgick till ca 170 mkr

VD: Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m Fondens 

ä

garandel: 46K

SwedeChrome i[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

ä

r ett under 1984 nybildat bolag, som uppf

ö

r en anl

ä

ggnim f

ö

r produktion av ferrokrom med anlitan. de av plasmateknik. Anl

ä

ggningen ber

ä

k­nas komma att tas i drift vid 

å

rsskifte' 1986/87. Bolaget har ett eget kapital p; ca 180 mkr.

VD: G

ö

ran[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 13?i

Mercurius Communication Mercom AB 

ä

r ett datakommunikationsf

ö

retag i Stockholm med speciell inriktning p

å

 internationell blomsterf

ö

rmedling (Interflora). 

Ö

vriga 

ä

gare

ä

r f

ö

retagsledningen och F

ö

rvalt­nings AB Spiran.

Ut

ö

ver dessa f

ö

retag ing

å

r bland fondens placeringar i onoterade v

ä

rdepapper nom 8,4 mkr av ett icke noterat konvertibelt f

ö

rlagsl

å

n emitterat av AB Bahco.

53

Skr. 1985/86: 164

FEM AR I SIFFROR

(Mkr d

ä

r ej annat anges. Avrundningar till heltal, utom betr r

ä

ntesatser.)

1981   1982   1983   1984   1985

Tillskott av grundkapital under 

å

ret D:o ackumulerat

Grundkapital vid 

å

rets slut, nuv

ä

rde (uppindexerat med konsumentprisindex) Fondkapital vid 

å

rets slut, anskaffningsv

ä

rden Fondkapital vid 

å

rets slut, marknadsv

ä

rden K

ö

p av v

ä

rdepapper under 

å

ret F

ö

rs

ä

ljningar av v

ä

rdepapper under 

å

ret, mark­nadsv

ä

rden

Nettoplaceringar under 

å

ret, marknadsv

ä

rden Placeringar i nyemissioner

V

ä

rdepappersportf

ö

lj vid 

å

rets slut, anskaff­ningsv

ä

rden

V

ä

rdepappersportf

ö

lj vid 

å

rets slut, marknads­v

ä

rden

Antal f

ö

retag i portf

ö

ljen vid 

å

rets slut, st (varav icke b

ö

rsnoterade) Aktieutdelningar och r

ä

nteint

ä

kter Realisationsvinster/f

ö

rluster, netto V

ä

rde

ä

ndring i portf

ö

ljen 

Ö

verf

ö

ring till f

ö

rsta-tredje AP-fonden Effektiv avkastning, 

%

150

150

150

150

-

1.400

1

.550

1.700

1.850

1.850

2.345

2

.726

3.132

3.545

3.743

1.613

1

.916

3.076

3.728

4.122

2.362

3

.868

6.369

6.115

8.184

kil

565

1.922

1.376

1.510

368

423

1.967

1.316

1.415

109

142

-46

60

95

57

91

168

140

65

1.432       1.702       2.636      3.109      3.484

2.181

3.654

5.930

5.496

7.546

45

53

57

58

66

(3)

(9)

(11)

(16)

(20)

107

127

151

201

233

70

128

980

413

279

630

1.203

1.342

-906

1.675

-83

-98

-116

-103

-112

57

65

67

-5

38

F

ö

r

ä

ndr av totalindex (Veckans Aff

ä

rer), 

% 

F

ö

r

ä

ndr av konsumentprisindex (1949r100), ?

»

 B

ö

rsoms

ä

ttning (aktier A:I + A:II) Nyemissioner och nyintroduktioner p

å

 markna­den, plac i Sverige

Nyemissioner och nyintroduktioner p

å

 markna­den, plac i utlandet

Antal noterade bolag vid 

å

rets slut, st Nyemissionsr

ä

nta f

ö

r ind.obligationsl

å

n, 

%

+58

+36

+65

-12

+25

9

10

9

8

6

18.500

29.100

75.800

70.700

83.300

1.658

3.376

7.089

9.199

1.966

798

150

3.904

371

-

130

141

179

232

242

14,75

13,5

12,75

11,5

12,5

-15

-14,5

-13,75

-13

-13,5

DEFINITIONER:

Grundkapitalet; summan av de medel som 

ö

verf

ö

rts till fj

ä

rde AP-fondens f

ö

rvaltning (motsvarar aktiekapitalet i ett aktiebolag).

Eftersom fondens reglemente st

ä

ller krav p

å

 en real avkastning r

ä

knas grundkapitalet varje 

å

r upp med f

ö

r

ä

ndringen i konsumentprisindex till ett nuv

ä

rde.

Fondkapitaletz grundkapitalet + ackumulerade bokf

ö

ringsm

ä

ssiga

ö

verskott (motsvarar aktiekapital+balanserade vinstmedel i ett aktiebolag). Tillg

å

ngarna har d

å

 tagits upp till anskaffningsv

ä

rden.

Om tillg

å

ngarna i st

ä

llet tas upp till marknadsv

ä

rden 

ö

kas fondkapitalet med den "dolda reserven" i v

ä

rdepappersportf

ö

ljen.

54

Skr. 1985/86: 164

ö

verf

ö

ringen till 1-3 AP-fonderna motsvarar pensioneringssystemets "utdelning" fr

å

n fj

ä

rde AP-fonden. Under den tid tabellen omfattar har tv

å

 olika regler till

ä

mpats. F

ö

r

å

ren 1981-83 skulle fonden betala 80

%  

av aktieutdelningar + r

ä

nteint

ä

kter - f

ö

r­valtningskostnader. F

ö

r 

å

ren 1984 och 1985 betalar fonden 3 K p

å

 det uppindexerade grundkapitalet.

Nettoplaceringarna utg

ö

r skillnaden mellan totala k

ö

p och totala f

ö

rs

ä

ljningar av v

ä

rdepapper. F

ö

rs

ä

ljningarna har h

ä

r r

ä

knats till marknadsv

ä

rden. Nettoplaceringarna anger d

å

 hur mycket pengar som netto disponerats f

ö

r k

ö

p resp frigjorts genom f

ö

rs

ä

lj­ningar.

V

ä

rde

ä

ndring i portf

ö

ljen visar hur mycket den "dolda reserven" f

ö

r

ä

ndrats under 

å

ret p

å

 grund av orealiserade kursvinster/kursf

ö

rluster.

Effektiv avkastning p

å

v

ä

rdepappersf

ö

rvaltningen har m

ä

tts p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt: Aktieut­delningar + r

ä

ntor p

å

l

å

n 

±

 realisationsvinstnetto 

±

v

ä

rde

ä

ndring i portf

ö

ljen, allt st

ä

llt i relation till marknadsv

ä

rdet p

å

v

ä

rdepappersportf

ö

ljen vid 

å

rets b

ö

rjan.

Noterade bolag avser h

ä

r antalet bolag p

å

 A:I och A:Il-listorna samt OTC-listan.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986                               55