Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 55 år 1975

Prop. 1975:55

Nr 55

Regeringens proposition om reglering av priserna på jordbruksproduk­ter, m. m.;

beslutad den 27 februari 1975.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF PÄLME

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen hemställer regeringen om bemyndigande att vidta de åtgärder som behövs för att genomföra prisregleringen på jordbruks­produkter under regleringsåret 1975/76 i enlighet med de grunder som beslöts av 1974 års riksdag. Vidare föreslås att ett avbytarsystem införs för jordbruket.

1   Riksdagen 1975.1 saml Nr 55

Prop. 1975: 55

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-02-27

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],  [REDACTED_EFTERNAMN],  [REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],  [REDACTED_EFTERNAMN],  [REDACTED_EFTERNAMN],  [REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m.m.

1    Inledning

Enligt riksdagens beslut angående reglering av priserna på jordbruks­produkter, m. m. för tiden den 1 juU 1974den 30 juni 1977 (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275) skaU justeringar av mittpriser, prisgränser och införselavgifte;r för jordbruksprodukter (exkl. socker och sockerbetor) göras dels halvlirsvis med början den 1 januari 1975 på grundval av utvecklingen av jordbrukets kostnader, dels den 1 juli 1975 och den 1 juli 1976 för att nå följsamhet för jordbrukarnas inkomster till inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper. Vissa belopp skall utgå till jordbruket den 1 januari och den 1 juli 1975 samt den 1 juli 1976, nämligen med 66, 80 resp. 50 milj. kr. För socker och soc­kerbetor omfattar prisregleringsperioden tiden den 1 juli 1974den 30 juni 1976. Enligt samma riksdagsbeslut får regeringen eller, efter rege­ringens bestämmande, statens jordbruksnämnd vidta de åtgärder som behövs för att genomföra prisregleringen under regleringsåret 1974/75.

I enlighet med riksdagens beslut har Kungl. Maj:t den 13 september 1974 efter förslag av jordbruksnämnden beslutat om ändring av pris­mätningen för matpotatis.

I skrivelse den 7 december 1974 lade jordbruksnämnden, efter över­läggningar och j samförstånd med lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, fram förslag om justering av inför­selavgifter m, m. fr. o. m. den 1 januari 1975. Efter riksdagens godkän­nande (prop. 1974: 160, FiU 1974: 38, rskr 1974: 356) utfärdade Kungl. Maj:t den 13 december 1974 kungörelse (1974: 838) om fortsatt tUl-lämpning av allmänna prisregleringslagen (1956: 236) t. o. m. den 20 december 1975. Med stöd av lagen utfärdade Kungl. Maj:t samma dag kungörelse (1974: 839) om fortsatt giltighet av kungörelsen (1974: 415)

Prop. 1975: 55

3

om prisstopp m. m. t. o. m. den 20 juni 1975. Samma dag föreskrev Kungl. Maj:t att den av nämnden föreslagna kompensationen till jord­bruket för de varor som berörs av prisstoppet fr. o, m. den 1 januari 1975 till ungefär hälften skulle ske i form av justering av införselav­gifter och priser. Resterande ersättning till jordbruket tiU följd av pris­stoppet skulle utgå från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. För de varor som inte berörs av prisstoppet beslutade Kungl. Maj:t i enlighet med jordbruksnämndens förslag om justering av inför­selavgifter m. m, den 1 januari 1975.

I skrivelse den 28 januari 1975 har statens jordbruksnämnd lämnat dels en redogörelse för införselavgifterna och deras användning för 1973/74 samt för utnyttjandet samma år av den kredit hos riksgälds-kontoret som har ställts tUl nämndens förfogande för vissa ändamål utanför den s. k. fördelningsplanen för införselavgiftsmedel, dels beräk­ningar i samma hänseenden för regleringsåren 1974/75 och 1975/76 och dels vissa beräkningar angående anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för 1974/75 och 1975/76.

Kungl. Maj:t bemyndigade den 18 januari 1974 chefen för jordbruks­departementet att tillkalla en sakkunniga för att utreda frågor rörande ett avbytarsystem inom jordbruket. I december 1974 överlämnade ut­redningen betänkandet (Ds Jo 1974: 13) Ävbytarverksamhet inom jord­bruket. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av riks­revisionsverket, lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, arbetsmark­nadsstyrelsen, utredningen av arbetskraftsförhållandena inom jordbruks-och trädgårdsnäringen. Hushållningssällskapens förbund. Lantbrukamas riksförbund. Skogs- och lantarbetsgivareföreningen och Svenska lantar­betareförbundet.

I prop. 1975:1 (bU. 11 s. 43) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budgetåret 1975/76 beräkna ett förslagsan­slag av 2 600 milj, kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga.

2    Justering av infiirselavgifter m. m. den 1 januari 1975

Enligt beslut av 1974 års riksdag skulle justering av. mittpriser, pris­gränser och införselavgifter göras den 1 januari 1975 på grundval av utvecklingen av jordbrukets kostnader. Vidare skulle jordbruket tillföras 66 milj. kr. per den 1 januari 1975 som ett led i anpassningen av jord­brukarnas inkomster till den allmänna löneutvecklingen. Vid eventueUt kommande höjningar av arbetsgivaravgift, eller Uknande avgift skulle jordbruket kompenseras för den s. k; egenaygiften vid närmast efterföl­jande justering av priserpa på jordbruksprodukter, .

' Generaldirektören Ingvar Widén.

Prop. 1975: 55

4

TiU grund för kostnadskoimpensationen skulle ligga utvecklingen av kostnadema för jordbrukets ])roduktionsmedel mätt enligt lantbrukseko­nomiska samarbetsnämndens s. k. produktionsmedelsprisindex under pe­rioden apriloktober 1974. För köpfodermedel skulle dock tillämpas ett tremånadersmedeltal. Vad gäller kostnaderna för uppsamling och förädling inom ramen för joidbruksprisregleringen skulle en korrigering ske med hänsyn till den faktiiska kostnadsutvecklingen, varvid även skul­le beaktas prisutvecklingen för s. k. biprodukter vid slakt. Som utgångs-pimkt för överläggningarna cim denna korrigering skulle ligga kostnads­kalkyler som granskats inom statens pris- och kartellnämnd. En avstäm­ning av det belopp om 588 milj. kr. som tillfördes jordbruket den 1 juli 1974 som kompensation för kostnadsstegringar inom jordbruket och för-ädUngsindustrin skulle ske pei- den 1 januari 1975 med hänsyn tiU fak­tiskt indexutfall resp. kalkyler över faktiska kostnader.

Produktionsmedelsprisindex steg under perioden oktober 1973april

1974   med 8,29 % och under perioden apriloktober 1974 med 2,72 %.

Procenttalen skulle anbringas på normerade värdevolymer (exkl. socker­

betor) för jordbrukarnas inkispta produktionsmedel och för exportkost­

nader. Kompensationen för kostnadsutvecklingen inom det egentliga

jordbruket beräknades för perioden oktober 1973april 1974 tUl ca 481

milj. kr. mot preliminärt fram den 1 juli 1974 utgående 464 milj. kr.

SkiUnaden, ca 17 mUj. kr., laides till det för apriloktober 1974 beräk­

nade beloppet 170 milj. kr. Vidare höjdes pris- och avgiftsnivån med

ytterligare 17 milj. kr. som ersättning för underkompensationen under

andra halvåret 1974. Detta senare belopp bortfaUer den 1 juli 1975 då

ersättningen till fullo har utgått och skall dras bort från den då beräk­

nade kostnadskompensationen.

Kostnadsutvecklingen för uppsamling och förädling inom jordbruks­regleringens ram granskades inom statens pris- och kartellnänmd. På grund av svårigheter att fastställa en definitiv ersättning för kostnads­ökningarna för uppsamling och förädling under år 1974 enades nämnden och delegationerna om att ett beräknat belopp av 78 milj. kr. skulle utgå a conto tUl dess mer fullständiga kalkyler kan upprättas, vilket av­ses ske inför pris- och avgiftsjusteringama per den 1 juli 1975.

Riksdagen beslutade om höjda arbetsgivaravgifter från den 1 januari

1975   inom socialförsäkringen och ÄTP. Samtidigt beslutades att den all­

männa arbetsgivaravgiften inte skaU tas ut på de första 10 000 kr. av

avgiftsimderlaget. Nettoeffekten av dessa ändringar beräknades resul­

tera i en kostnadsökning för jordbruket av 42,2 milj. kr. för vilken

kompensation skulle utgå.

Det belopp, som totalt skulle tillföras jordbruket från den 1 januari 1975, utgjorde således ca 390 milj. kr. räknat per helt år. Av följande sammanställning framgår nämndens förslag till fördel-

Prop. 1975: 55

5

ning av detta belopp på olika varor samt de pris- och avgiftshöjningar som detta motsvarar.

Öre/kg (för

mjölk

Beräknat belopp

öre/1) i pris-

till jordbruket

regleringsledet

milj. kr.

Konsumtionsmjölk vid mejeri

11

143,44

Konsumtionsmjölk utanför

mejeri

11

6,60

Grädde, tjock

50

16,50

Grädde, tunn

28

5,60

Smör

40

17,60

Ost

40

27,20

Mjölkpulver

26

6,11

Summa mjölk och mejeri-

produkter

223,05

Kött, alla slag

80

110,40

Fläsk

20

53,40

Broiler

10

3,25

Summa kött, fläsk och

fjäderfä

167,05

Summa

390,10

Jordbruksnämndens förslag innebar, om prisstoppet skulle förlängas och Kungl. Maj:t skulle ställa budgetmedel till förfogande för ersätt­ningen till jordbruket, att det för konsumtionsmjölk utanför mejeri upp­tagna beloppet skulle bortfalla. Ostpriset skulle i stället höjas med 50 öre per kg.

För får- och lammkött gäller inte prisstopp men priset hålls nere genom ett pristillägg till producenterna, vilket före den 1 januari 1975 utgick med 4 kr. 90 öre per kg. Årskostnaden beräknades tUl ca 17 milj. kr., varav för budgetåret 1974/75 12 mUj. kr. bestrids av budget­medel och återstoden i första hand av införselavgiftsmedel och i andra hand av medel ur den rörliga kredit om 120 milj. kr. som ställts till jordbruksnämndens förfogande. Vid en eventuell förlängning av pris­stoppet för övrigt kött räknade nämnden med en höjning av pristilläg­get för får- och lammkött från 4 kr. 90 öre tUl 5 kr. 70 öre per kg, om man ville undvika en försämrad konkurrenssituation för får- och lamm­kött.

Den 13 december 1974 förordnade Kungl. Maj:t, som förut nämnts, om fortsatt tillämpning av allmänna prisregleringslagen och om fortsatt giltighet av prisstoppet för bl. a. mjölk, grädde, ost, kött, fläsk och charkuterivaror efter den 20 december 1974. Vidare föreskrev Kungl. Maj:t att ersättningen till jordbruket för prisstoppade produkter fr. o. m. den 1 januari 1975 skulle utgå dels i form av pris- och avgiftshöjningar, dels i form av medel från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbru­kets område för budgetåret 1974/75.

Prop. 1975: 55

6

Ersättningen i form av pris- och avgiftshöjningar och i form av me­del från anslaget framgår av följande tablå.

Öre/kg (för rnjölk öre/1) i prisregleringsledct

Ersättning från ansla­get Prisreglerande åtgärder på jord­brukets område för budgetåret 1974/75 öre/kg (för mjölk öre/1)

Konsumtionsmjölk vid mejeri

5

Konsumtionsmjölk utanför

mejeri

5

Grädde, tjock

25

Grädde, tunn

14

Ost

25

Mjölkpulver

13

Kött (utom får- och lammkött)

40

Fläsk

10

25 14 20 13 40 10

Genom beslut samma dag fastställde Kungl. Maj:t statens jordbruks­nämnds förslag om höjning av införselavgifter, mittpriser och prisgrän­ser för smör och broiler. För får- och lammkött föreskrev Kungl. Maj:t en höjning av pristillägget från 4 kr. 90 öre till 5 kr. 30 öre per kg. Dessutom höjdes införselavgiften med 40 öre per kg och prisgränserna i motsvarande mån.

För matpotatis infördes den 1 oktober 1974 ett nytt prismätnings-system vilket bl. a. innebär att prisbevakningspriset numera avser pris­nivån i producentledet. Prisgränserna har därmed kunnat sänkas.

Mittpriser, prisgränser och införselavgifter (normalavgifter) för de berörda varorna, med undantag för mjölk och grädde, uppgår f. n. tUl följande belopp (öre per kg).

Matpotatis 6/7 -31/10 1/11-31/1

1/2 -31/3 1/4 - 5/7

Smör Ost

Mjölkpulver, fett

Mjölkpulver, magert

Nöt- och hästkött

Kalvkött

Får- och lammkött

Fläsk

Broiler

Övre pris-

Mitt-

Nedre        Inför-

grans

pris

prisgräns   selavgift

47

38,5

30

49

40,5

32

21,5

51

42,5

34

54

45,5

37

1075

902-

877             '

103

887

804

721            :

J56

711

631

551             1

61

492

431

370           :

31

909

804

699             i-

129

1073

933

793            

103

939

818

697             

H5

640

563

486

197

832

770

708

389

' S. k. ingångspris

Prop. 1975: 55

3    Införsel- och regleringsavgiftsmedel m. m.

Jordbruksnämnden har redovisat uppburna införselavgiftsmedel m. m. för regleringsåret 1973/74. Den huvudsakliga medelsdispositionen fram­går av en särskUd tabell, i vilken även den preliminära disposhionen för innevarande regleringsår redovisas.

Införselavgiftsmedel m. m. för regleringsåret 1973/74 utgör, efter av­drag för vad som tillförts Svensk spannmålshandel och Svensk kött­handel för utbytesexport av brödsäd resp, köttvaror, 209,5 milj, kr. Fördelningsplanen för 1973/74 omfattar enligt riksdagens beslut och den överenskommelse som låg till grund för delta ett belopp av 255 milj. kr,, alt tillföras olika ändamål inom jordbruksregleringens ram.

Eftersom de avgiftsmedel som slår till förfogande endast uppgår lill 209,5 milj. kr,, har erfordrats ett tUlskott av 45,5 milj, kr. för att täcka fördelningsbehovet. Bristen har i enlighet med riksdagsbeslutet täckts i första hand genom anlitande av kvarstående införselavgiftsmedel från tidigare år och till återstående del genom att ta i anspråk en del av de förmalningsavgifter som flutit in under året.

Sådana ändamål utanför den egentliga prisregleringen på jordbrukets område som tidigare kunnat tillgodoses av inflytande införselavgifts­medel har under 1973/74 fått finansieras genom anlitande av rörlig kredit hos riksgäldskontoret.

HuvudsakUg medelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. reglerings­åren 1973/74 och 1974/75

1973/74

1974/75

1 000-tal kr.

1 000-tal kr., prel.

Inkomster

Från föregående regleringsår

kvarstående införselavgifter och räntor

6 144

i.

Under resp. regleringsår influtna

införselavgifter.

exkl. fodermedel

188 798

152 605

fodermedel

20 665

16 500

Vissa ränteinkomster

488.

Reserv från föregående år

23 771

Äv förmalningsavgifter

15 134

82 595

Äv slaktdjursavgifter

17 000

Summa inkomster

255 000

268 700

Prop. 1975: 55

1973/74

1974/75

1 000-tal kr.

1 000-tal kr., prel.

Utgifter

a) Av medel inom resp. regleringsårs

fördelningsplan

Svensk spannmålshandel

'

Sveriges potatisintressenter

19 500

Sveriges oljeväxtintressenter

42 800'

245 950»

Föreningen för mejeriprodukter

152 000

Svensk kötthandel

__ 

Svensk ägghandel

22 000

Upplysningsverksamhet och

utvecklingsarbete

7 500

7 500

Mjölkavkastningskontroll

7 500

8 500

Svin- och köttdjurskontroll

3000

4 500

Stöd till konservärter och

andra köksväxter

2 000

Fonden för kollektiva åtgärder

inom biodlingen

250

Reserv till jordbruksnämndens

förfogande

700

Summa   255 000

268 700

b) Utanför fördelningsplanen För sänkning av partipriset på

konsumtionsmjölk

55 000

Svensk matpotatiskontroll

580

Sveriges utsädesförening i S'alöv

640

Bidrag till kostnaderna för

ackordhästorganisationen

300

Bidrag till fraktkostnader för mjölk

och grädde

200

Statens livsmedelsverk

25

Prisutjämning på äggalbumin

4 292

Prisutjämning på kärnbindemedel

8

Statens jordbruksnämnd för

konsumtionsmjölkskontroll

50

Pristillägg för får- och lammkött

9 666

Stöd till konservärter och andra

köksväxter

2 000

Stöd till vallfröodlingen

2 000

Sveriges potatisodlares riksförbund

1 200

Stöd till biodlingen

600 850

300

500

1 200

50 8 000

4000

1400

250

2 000

Summa b) och c)     77 961' Summa utgifter   332 961

./. 77 961»

c) Av odisponerade införselavgiftsmedel För ökning av sockerbetsaresJen på Gotiand och Öland

Saldo vid utgången av resp. regleringsår

17 150» 285 850

./. 17 150»

'Inkl, 2 milj, kr. för stöd tiU vallfröodlingen »Ej fördelat mellan regleringsföreningarna

»I brist på avgiftsmedel finansieras tills vidare de under b) och c) angivna utgifterna genom anlitande av kredit hos riksgäldskontoret

Prop. 1975: 55

9

Införselavgiftsmedel m. m. för regleringsåret 1974/75. För 1974/75 beräknar nämnden de disponibla inkomsterna av införselavgifter tUl ca 169 milj, kr., varav 16,5 milj. kr. för fodermedel.

Fördelningsplanen för 1974/75 utgör totalt 268,7 milj. kr. En beräk-ningsmässig brist inom fördelningsplanen föreUgger sålunda med 99,6 milj. kr.

Uppkommande brist inom fördelningsplanen får enligt riksdagens be­slut täckas dels genom de ca 17 milj. kr. i slaktdjursavgifter för fläsk från liden juliseptember 1973 som innestår hos jordbruksnämnden, dels genom de förmalningsavgifter som inflyter till elt belopp av 12,50 kr. per dt för vete och 15,50 kr. per dt för råg. Om brist likväl skulle uppstå inom fördelningsplanen, skall ytterligare förmalningsavgifter få disponeras genom höjning av dessa avgifter (exkl. skördeskadeavgiften) utöver nyss angivna belopp. Härvid skall dock hänsyn tas till eventuellt ökade världsmarknadspriser och därigenom minskat behov av regle­ringsmedel. Nämnda förmalningsavgifter beräknas för året ge ca 91,5 milj, kr. Genom atl ta i anspråk ca 82,6 milj, kr. av förmalningsavgifts-medlen ernås sålunda, tillhopa med ovan angivet belopp av slaktdjurs­avgifter, 17 mUj, kr., enligt denna beräkning täckning av bristen inom fördelningsplanen. Definitiv fördelningsplan kan fastställas först efter utgången av regleringsårel 1974/75 då de verkliga inkomsterna av inför-selavgifler för fodermedel är kända.

Jordbruksnämnden har under senare år bemyndigats alt använda in­förselavgifter som inflyter utanför fördelningsplanen till ett antal olika ändamål. Enligt riksdagens beslut skall även för 1974/75 vissa sådana ändamål tUlgodoses i första hand av införselavgiftsmedel. I brist på sådana skall dock finansiering få ske genom anlitande av rörlig kredit som ställts till jordbruksnämndens förfogande i riksgäldskontoret. Kost­naderna har i prop. 1974: 122 beräknats till ca 14 milj, kr. Jordbruks­nämnden avser att återkomma med en definitiv uppgift angående dessa kostnader efter regleringsårets slut. Äv tabellen framgår emellertid att dessa kostnader f. n. kan beräknas till ca 17 milj. kr.

Enligt nuvarande bestämmelser bestrids det statliga pristillägget för får- och lammkött (exkl. norrlandsstödet) med budgetmedel till ett be­lopp av 12,0 milj. kr. per år, medan överskjutande kostnader tas av den rörliga krediten. I proposition 1974: 122 beräknades kostnaderna för 1974/75, vid ett pristillägg av 4 kr. 90 öre per kg, tiU ca 17 milj. kr. Pristillägget höjdes den 1 januari 1975 från 4 kr. 90 öre till 5 kr. 30 öre per kg. Kostnaden för pristillägg för får- och lammkött beräknas av nämnden bU 3 milj. kr. högre än den i proposition 1974:122 be­räknade kostnaden och således uppgå tUl totalt 20 milj. kr., vUket tUl övervägande del beror på att slakten av får och lamm under hösten

2t    Riksdagen 1975. 1 saml Nr 55

Prop. 1975: 55

10

1974 blivit större än man kunde förutse. Den har ökat med närmare 20 % mot föregående års nivå. En del av ökningen anses emellertid bero på en utslaklning på grund av stråfodersituationen. Särskilt har slakten av får visat en markant uppgång.

Införselavgiftsmedel m. m. för regleringsåret 1975/76. Jordbruks­nämnden beräknar inkomsterna av införselavgifter vid nuvarande av­giftssatser under regleringsåret 1975/76 tUl ca 199 milj. kr. Med hänsyn bl. a. till de starka fluktuationer som importpriserna är underkastade kan emellertid den faktiska sivgiftsuppbörden komma att avvika väsent­ligt från denna siffra.

Fördelningsplanen för 1975/76 föreslås av nämnden uppta samma belopp som för regleringsåret 1974/75, dvs. 252,2 milj. kr., förutom beloppet av inflytande avgifter för fodermedelsimporten. Sistnämnda avgifter beräknas f. n. inflyta tUl ett belopp av ca 32 mUj. kr. Vid denna beräkning av foderavgifterna blir beloppet inom fördelnings­planen (252,2 -1- 32,0 =) 284,2 mUj. kr. På grund av den stora ovisshet som råder i fråga om utvecklingen av regleringsekonomin för olika varuområden har det inte varit möjligt för nämnden att nu lägga fram en plan för fördelning av det preliminärt beräknade beloppet. Jord­bruksnämnden avser att återkomma med ett förslag till preliminär för­delning i juni 1975 efter ö>'erråggningar med lantbrukarnas förhand­lingsdelegation och konsumentdelegationen i samband med förslag till justering av införselavgifter m. m. fr. o. m. den 1 juli 1975. Nämnden avser då också att komma in med förslag till täckning av eventuellt beräknat underskott inom fördelningsplanen.

Jordbruksnämnden föreslår att den liksom hittills, efter hörande av de båda delegationerna, bör få jämka delbeloppen mellan de olika reg­leringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande. Vidare förutsätter nämnden att, liksom hittills, dels Svensk spannmålshandel får tillföras införselav­gifter för sådan brödsäd som importeras i utbyte mot inhemsk brödsäd, som exporteras till följd av kvalitativa brister eller måste användas till foder, dels Svensk kötthandel erhåUer kompensation för viss s. k. ut­ bytesexport för kött och fläsk.

Vid nu gällande avgiftssatser kan för 1975/76 införselavgiftsmedel inle beräknas stå till förfogande för ändamål utanför fördelningspla­nen. Enligt riksdagens beslul: får kostnaden för vissa sådana ändamål under 1973/74 och 1974/75 i så fall finansieras av rörlig kredit hos riksgäldskontoret inom en ram av 120 mUj. kr. För 1975/76 beräknar nämnden medelsbehovet tUl ca 18,2 milj. kr. Fördelningen framgår av följande uppställning (1 000 kr.).

Prop. 1975: 55

]i

Pristillägg för får- och lammkött

10 000

Svensk matpotatiskontroll

630

Utsädesföreningen i Svalöv, potatisförädling

1 020

Sveriges potatisodlares riksförbund

1 400

Ackordhästorganisationen

300

Bidrag för fraktkostnader för mjölk och grädde

500

Kontroll av konsumtionsmjölk

50

Stöd åt odlingen av vallväxtfröer

4 000

Stöd åt biodlingen

250

Summa

18 150

Mot bakgrund av den höga slakten av får- och lammkött under hös­ten 1974 räknar nämnden med en viss stagnation i produktionsutveck­lingen under 1975/76. Nämnden beräknar kostnaderna under 1975/76 för nuvarande pristillägg för får- och lammkött, 5 kr. 30 öre per kg, till 22 milj. kr. Äv detta belopp föreslås liksom under 1974/75 12 milj. kr. utgå av budgetmedel och återstoden finansieras av kreditmedel.

Bidraget till Svensk mapotatiskontroll (SMAK) avser föreningens upplysningsverksamhet på matpotatisområdet. Enligt SMAK kan denna verksamhet inte under 1975/76 uppehållas I oförändrad omfattning utan kostnadsstegringar som endast delvis kan neutraliseras genom rationali­sering, SMAK har därför hemställt om höjning av bidraget med 30 000 kr. tUl 630 000 kr.

Sveriges ulsädesförening har för regleringsåret 1975/76 hemställt om höjning av bidraget för finansiering av föreningens polatisförädlings-verksamhet från 850 000 kr. till 1 020 000 kr., varigenom verksamheten skulle kunna bedrivas i oförändrad omfattning trots beräknade kost­nadsökningar till följd av den pågående avtalsrörelsen.

Jordbruksnämnden, som anser den långsiktiga upplysnings- och för­ädlingsverksamheten på matpotatisområdet synnerligen angelägen, till­slyrker de begärda höjningarna av bidragsbeloppen.

Av det föregående framgår, att den rörliga krediten har utnyttjats med 78 milj. kr. för 1973/74 och att kreditbehovet för 1974/75, som förut beräknats till ca 14 milj. kr., f. n. beräknas tiU ca 17 milj. kr. Kreditbehovet för 1975/76 har beräknats till ca 18,2 milj. kr. För de tre regleringsåren beräknas sålunda kreditbehovet till totalt ca 113 milj. kr. Även det beräknade medelsbehovet för 1975/76 synes sålunda kun­na tillgodoses inom den förut medgivna kreditramen 120 milj. kr. Den rörliga kredit i riksgäldskontoret som ställts till jordbruksnämndens för­fogande för ändamål utanför fördelningsplanen för införselavgiftsmedel för 1973/74 och 1974/75 bör sålunda enligt nämnden få användas för sådana ändamål även under regleringsåret 1975/76.

Den särskilda fettvaruavgiften för margarin. Enligt 1 § lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område äger regeringen eUer, efter bemyndigande av regeringen, statens jordbruksnämnd bl. a. föreskriva att 14 § nämnda lag skall tUlämpas. Med stöd av 14 § har föreskrivits

Prop. 1975: 55

12

att fettvaruavgift skall erläggas vid införsel till riket av bl. a, margarin. Enligt 22 § lagen utgår avgift med belopp som regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, jordbruksnämnden bestämmer.

Enligt beslut av 1973 års riksdag (prop. 1973: 109, SkU 1973: 32, rskr 1973: 217) belades vissa oljor och fetter samt margarin med tull. För råa vegetabiliska fetter och feta oljor skall enligt riksdagsbeslutet tullskyddet införas den 1 juli 1975. I övrigt trädde tullskyddet i kraft den 1 juli 1973.

Under riksdagsbehandlingen väcktes fråga om höjning av den inför­selavgift, särskUd fettvaruavgift, om 14 öre per kg som med stöd av lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område tas ut även för det margarin som åtnjuter tullfrihet vid import från EFTA-län­derna. Skatteutskottet påpekade emellertid att den svenska produk­tionen av margarin till stor del bygger på import av råa oljor och fetter som härdas och raffineras ioom landet och att tullen på de råa varorna inte skulle träda i kraft förrän den 1 juli 1975. Med anledning härav förordade utskottet att avgiftens höjd skulle tas upp till förnyad pröv­ning före ikraftträdandet av tullen på råa fetter och oljor.

4    Avbytarsystem inom jordbruket Avbytarutredningen

Avbytarutredningen konstaterar att svårigheter föreligger för i första hand familjejordbruk med mjölkproduktion att skaffa ersättare vid le­dighet. Sålunda har många familjejordbrukare en arbetssituation som inte tUlåter dem att ta ledigt för vare sig veckovila eller semester. Likaså är problemen att klara av de nödvändiga dagliga sysslorna med djuren svårlösta om brukaren blir sjuk. För att tUlförsäkra sig viss avbytarhjälp har en del jordbrukare gått samman i s. k. avbytarkretsar och anställt en eller flera avbytare som ambulerar mellan gårdarna. Trots att bety­dande ansträngningar gjorts att utvidga denna verksamhet har den inte fått någon nämnvärd omfattning. F. n. torde endast ett 30-tal kretsar finnas i funktion.

Utredningen har funnit behovet av en allmänt tillgänglig avbytarser-vice väl dokumenterat. Den mycket ringa omfattning som den organi­serade verksamheten fått vittnar om de stora svårigheter som är för­knippade med avbytarfrågans lösning, särskilt om man söker denna lösning på initiativ från ensikilda lantbrukare. Utredningen anser det synnerligen angeläget att snabbt nå fram till en godtagbar lösning på jordbrukets avbytarproblem. Sociala skäl och rättvisesynpunkter talar för detta. TiUfredsstäUande möjligheter till ledighet torde vara en vä­sentlig förutsättning för att animalieproduktionen skall kunna bedrivas inom familjejordbrukets ram. Särskilt gäller detta mjölkproduktionen.

Prop. 1975:55

13

Utredningens undersökningar visar alt jordbrukare i första hand öns­kar avbytarhjälp vid sjukdom, i andra hand för semester (36 dagar) och först i tredje hand för regelbunden ledighet 12 dagar per månad. Trots detta har den hittillsvarande organiserade avbytarverksamheten av kostnadsskäl praktiskt taget helt varit inriktad på att lösa avbytarfrågan i det sistnämnda fallet.

Inom LRF har en särskUd utredning, lantbrukets avbytarutredning (LAU), sedan 1970 prövat frågan om ett landsomfattande avbytarsys­tem. Till underlag för nämnda utrednings arbete har försöksverksamhet bedrivits i vissa län. I likhet med LAU anser avbytarutredningen att elt permanent landsomfattande system måste baseras på att med hjälp av fast anställda avbytare genom abonnemang erbjuda jordbrukare avby­tarhjälp 12 dagar per månad. Målet bör sedan vara att systemet även skall kunna erbjuda avbytarhjälp vid sjukdom, för enstaka ej abonne­rade dagar samt för semesterledighet. En bred abonnemangsgrimdad verksamhet utgör enligt utredningens mening en nödvändig förutsätt­ning för alt hjälp vid sjukdom, semester o. d. skall kunna erbjudas. I princip bör verksamhetens tjänster vara öppna för alla jordbrukare med djur. Någon begränsning till enbart jordbruk av viss storlek eller produktionsinriktning bör inte finnas.

Enligt utredningens bedömning har LRF:s försöksverksamhet slagit väl ut. Utredningen förordar därför att ett riksomfattande permanent avbytarsystem byggs upp enligt de grundprinciper som används i denna försöksverksamhet. Dessa innebär, att ett centralt organ svarar för verk­samheten ekonomiskt och juridiskt samt att arbetsledarfunktionen för­läggs ute i länen. Inom varje län skall sedan finnas ett antal avbytare. Verksamheten bör påbörjas den 1 juli 1975.

Som huvudman för ett permanent avbytarsystem förordar utredningen LRF. Detta innebär att LRF inom givna ekonomiska ramar tar ansva­ret för verksamheten samt svarar för alla verkställande funktioner i systemet.

Utredningen har inte funnit det möjligt att i förväg bestämma vilken regional organisation som skall svara för de arbetsledande funktionerna inom samtliga regioner. Utredningen förutsätter att LRF inom varje region träffar avtal med cn för uppgiften lämpUg organisation, vilken åtar sig arbetsledning och därmed förknippade uppgifter. De organisa­tioner, som i första hand kan komma ifråga, är LRF:s länsförbund, husdjursföreningar, mejeriföreningar och hushållningssällskap. Avbytar-systemets regionala uppdelning föreslås i görligaste mån ansluta till länsindelningen,

Avbytarverksamheten kommer att delvis finansieras med medel inom jordbruksprisregleringen. Det är därför enligt utredningen nödvändigt med en viss statlig insyn genom en tillsynsmyndighet. Utredningen fin­ner det lämpligt, att huvudmannen årligen upprättar en verksamhets-

Prop. 1975: 55

14

plan för det kommande året och en årsredogörelse för det närmast föregående året. Dessa handlingar bör granskas och godkännas av tUl­synsmyndigheten. Härutöver bör denna utöva en allmän tUlsyn av att systemet drivs enligt fastställda riktiinjer. Vidare föreslås att regler för taxesättnmg och avgiftsredu

Utredningen föreslår vidare att huvudmannen och tillsynsmyndighe­ten vid sin sida har en rådgivande nämnd, benämnd lantbrukets avby-tarnämnd, med uppgift att itill dessa förmedla önskemål från olika av verksamheten berörda intressegrupper, samt föreslå åtgärder m.m. rö­rande avbytarsystemets drift och utveckUng. I nämnden bör ingå repre­sentanter för berörda organisationer och myndigheter. Även på regional nivå kan behov finnas av avbytarnämnder.

För att stimulera en bred och stabil anslutning till avbytarsystemet föreslår utredningen att jordbrukare som binder sig för att utnyttja av­bytarsystemets tjänster regelbundet ges vissa förmåner framför andra. Två olika taxor benämnda taxa A och taxa B föreslås. Dagavgiften enligt taxa A bör täcka åtta timmars arbetskostnad inkl. sociala av­gifter. Avgifterna enligt taxa B bör täcka samma kostnader som i taxa A samt en genomsnittlig resekostnad per avbytardag. Den lägre taxan är i första hand avsedd för abonnemang.

Utredningen har ansett det angeläget att den nya avbytarorganisatio-nen kan tillämpa avgifter, som underlättar för ett större antal mjölk­producenter att utnyttja avbytare. Förslag tUl avgiftsnormer har där­för utarbetats. Principen att deltagande jordbrukare endast skall behöva betala för den tid som man utnyttjar avbytaren effektivt har därvid varit vägledande. Stor vikt har också fästs vid att de föreslagna regler­na skall vara lätta att tUlämpa, Det samband mellan arbetsåtgång och besättningsstorlek som finns inom mjölkproduktionen har tagits till ut­gångspunkt vid utarbetandet av nedanstående förslag till reducering av dagavgiften för mjölkproduccnter.

Besättningsstorlek

Avgift i % av full

antal mjölkkor

dagavgift

4-9

50

10-15

65

16-24

80

25-

100

Som framgår av tablån har utredningen inte ansett det motiverat att avgiftsreducering skall utgå för besättningar med högst tre kor.

Besättningsstorleken är inte den enda avgörande faktorn för arbets-åtgången i en mjölkbesättning. Ladugårdens byggnadsstandard och tek­niska utrustning är andra viktiga faktorer. En avgiftsreducering grundad

Prop. 1975: 55

15

på ett flertal faktorer anses dock bli mycket svår att praktiskt tillämpa. Den föreslagna taxedifferentieringen är enligt utredningens bedömning enkel att tiUämpa och bör kunna fungera väl enligt sitt syfte. Det kan dock i enstaka fall vara motiverat att frångå de föreslagna normerna. Utredningen framhåller att skäl kan anföras för att avgiftsreduce­ringen också skulle omfatta andra animalieproducenler. Detta kan dock leda till svårigheter i uppbyggnadsskedet. Enligt utredningens mening bör det därför ankomma på den rådgivande nämnden att efter lämp­lig tid utvärdera effekterna av det tillämpade taxesystemet och med ledning därav föreslå förändringar.

Då efterfrågan på avbytartjänster åtminstone tillfälligtvis kan förut­sättas bli större än tUlgången måste vissa prioriteringsregler finnas. Detta gäller såväl beträffande abonnemangen som vid övrig avbytarhjälp. Vid konkurrens om systemets tjänster vad gäller abonnemang anser utred­ningen det rimligt att mjölkföretag prioriteras framför företag med an­nan driftsinriktning. Familjejordbruk bör likaså äga företräde gentemot övriga företag. I övrigt bör prioritering ske med hänsyn till typen av den avbytarhjälp som efterfrågas, Avbytarhjälp vid sjukdom bör äga hög prioritet. För att få en konsekvent tillämpning över hela landet bör enligt utredningens uppfattning en förhållandevis detaljerad priorite­ringslista finnas. Listan bör fastställas av tUlsynsmyndigheten efter sam­råd med huvudmannen.

Försöksverksamheten disponerar för budgetåret 1974/75 ett anslag på 2 milj, kr. Med hänsyn till de planer på utbyggnad av verksamheten som f, n. föreligger inom LRF förutsätter utredningen att ett belopp av storleksordningen 510 milj. kr. behöver ställas till förfogande under budgetåret 1975/76. Verksamheten kommer sedan att utökas successivt. Precisering av medelsbehovet bör göras i samband med överläggningar­na om jordbruksprisregleringen. En inom samtliga län utbyggd verk­samhet med förhållandevis hög ambitionsnivå beträffande avbytarhjälp vid sjukdom och kortare semester bedömer utredningen kräva ett årligt belopp av 2030 milj. kr. mätt i dagens penningvärde och kostnadsnivå, utöver inflytande avgifter.

I första omgången bedöms ca 500 avbytare komma att behövas för verksamheten. Utredningen anser att rekryteringen till avbytartjänsterna skall ske genom den offentliga arbetsförmedlingen. Härvid får liksom hittUls förutsättas kontakt mellan verksamhetslednlngen och länsarbets­nämnden, eftersom man söker avbytare med bostadsorter inom skilda arbetsförmedlingskontors verksamhetsområden. I län, där arbetslöshet bland lantarbetarna förekommit och alltjämt utgör ett problem föreslås att arbetslösa lantarbetare i första hand bör erbjudas sådana anställ­ningar. I andra län blir det i praktiken andra kategorier yrkesverk­samma men undersysselsatta inom jordbruket, som främst kommer ifrå­ga för arbetserbjudande. I de fall deltidsanställning av avbytare före-

Prop. 1975: 55

16

kommer framhåUer utredningen angelägenheten av att arbetstiden för de deltidsanställda alltid blir så lång alt tröskelvärdena för att omfattas av arbelsmarknadsförsäkringssystemet m. m. uppnås. Det har vid för­söksverksamheten visat sig att det f. n. i vissa län föreligger viss brist på kunniga och erfarna djurskötare. Flertalet av dem som nu ingår i försöksverksamhetens avbytarkår har genomgått antingen två eller fem veckors arbelsmarknadsulbildning innan de började sin tjänstgö­ring. Utbildningen har bekostats av arbetsmarknadsverket.

Enligt utredningen bör kravet på avbytarnas utbildning ställas högt. Det är därför angeläget att utbildningskurser av samma omfattning och med i stort sett samma uppläggning som i försöksverksamheten även kan genomföras för det permanenta systemet. Utredningen anser att denna utbildning bör ägna uppmärksamhet åt frågor, som är specifika för anställning som avbytare samt åt arbetarskydds- och arbetsmark­nadsfrågor. Utredningen anser det vidare önskvärt att samtliga avby­tare kan beredas möjlighet tUl några dagars årlig fortbUdning.

Remissyttrandena

Utredningens förslag till Eivbytarsystem inom jordbruket tUlstyrks av remissinstanserna.

Lantbruksstyrelsen framhåller att behovet av avbytare inom jordbru­ket är stort, särskilt vid företag med mjölkproduktion. Det är därför synnerligen angeläget att joridbrukare som behöver och önskar avbytare bereds möjligheter att köpa sådan service till rimligt pris. Statens jord­bruksnämnd understryker betydelsen av ett avbytarsystem för att sti­mulera yngre jordbrukare till etablering inom mjölkproduktionen. Lik­nande synpunkter framförs även av LRF.

LRF delar utredningens allmänna syn på verksamhetens uppbyggnad och utveckling. Även om verksamheten i första hand baseras på abon­nemangsteckning för la 2 dagars avbytarhjälp i månaden måste, enligt LRF:s uppfattning, målet för verksamheten vara att snabbast möjligt utvidga denna till att erbjuda hjälp för enstaka ej kontrakterade dagar, vid sjukdom, kortare semesterperioder och mUitär repetitionsutbildning. Förbundet understryker att en bred abonnemangsverksamhet är en nöd­vändig förutsättning för att det angivna målet skall kunna infrias samt alt en begränsning till jordbruk av viss storlek eller produktionsinrikt­ning inte bör ske.

RRV tillstyrker att LRF blir huvudman för verksamheten och att lantbruksstyrelsen blir tiUsynsmyndighet. Statens jordbruksnämnd anser att lantbruksstyrelsen bör bli tillsynsmyndighet och att en central avby-tarnämnd för samråd i avbytarfrågor bör inrättas. LRF tUlstyrker till alla delar utredningens organisationsförslag.

Vad gäller den lokala, arbetsledningen anser Hushåll­ningssällskapens förbund att organisationsenheterna bör följa länsindel-

Prop. 1975:55

17

ningen, då en indelning i större områden skulle innebära sämre möjUg­heter tiU en smidig anpassning i fråga om den dagliga verksamheten. Förbundet anser vidare det viktigt att den lokala arbetsledningen kom­mer atl anförtros en organisation med erfarenhet och särskilt under uppbyggnadsskedet anpassningsbara personella resurser. Hushåll­ningssällskapen har förklarat sig beredda att ta på sig ansvaret för den lokala arbetsledningen.

Svenska lantarbetareförbundet betonar vikten av att elt rådgivande organ för verksamheten inrättas i vilket såväl arbetsmarknadsverket som arbetstagarnas organisation är representerade.

Vad beträffar prissättningen på avbytartjänsterna ansluter sig lantbruksstyrelsen i princip till utredningens uppfattning att syste­met för prissättningen bör vara schablonarlat och enkelt att tUlämpa särskilt i början av verksamheten för att efter hand som erfarenheterna ökar alltmer förfinas. Den föreslagna mallen för prisdifferentiering till­styrks också men styrelsen förutsätter alt den successivt kommer att få justeras allteftersom erfarenheterna av dess tillämpning framkommer.

LRF tillstyrker likaså principen att avgifterna differentieras på basis av besätlningsstorlek och förutsätter att tillsynsmyndigheten efter för­slag av huvudmannen och hörande av avbytarnämnden fastställer den tekniska konstruktionen för avgifterna, så att det blir möjligt att skapa enkla och rationella administrativa rutiner.

LRF ställer sig tveksam till förslaget om att jordbrukare med färre kor än fyra inte skall kunna erhålla hjälp till nedsatt pris. Det bör enligt LRF:s mening få ankomma på avbytarnämnden att pröva denna fråga.

Ifråga om finansieringen av verksamheten påpekar statens jordbruksnämnd att enligt 1974 års riksdags beslut angående jordbruks­regleringen skall under budgetåret 1975/76 och 1976/77 80 resp, 50 mUj. kr. anslås till bl. a. utbyggd låginkomstsatsning och ävbytarverksamhet. Nämnden har ingen erinran mot utredningens förslag till finansiering av verksamheten.

LRF förutsätter, att finansieringen av avbytarverksamheten, till den del kostnadstäckning inle sker genom avgiftsupptagning, sker genom ianspråktagande av medel, som anvisas i nu löpande prisöverenskom­melse mellan staten och jordbruket. Samtidigt utgår LRF från att vad som skall täckas denna väg. liksom hittUls skall vara kostnaderna för avbytarnas resor, spilltid samt för central och regional administration.

Lantbruksstyrelsen understryker vikten av utbildning. Avbytar-na bör få både god grundutbildning och årlig fortbildning. Avbytare bör kunna rekryteras inom såväl jordbrukar- och lantarbetarkretsar som andra yrkeskategorier efter till behov och förkunskaper anpassad ut­bildning. Arbetsmarknadsstyrelsen finner det angeläget att rekryteringen av avbytare i första hand sker bland arbetslösa och undersysselsatta in­om jordbruket.

Prop. 1975: 55

Ig

Flera skäl talar härför och det viktigaste är alt de berörda kan finna en sysselsättning som nära anknyter till den de friställts ifrån. De upp­fyller i allmänhet också villkoren för att erhålla arbetsmarknadsutbild­ning, vilket för den enskilde är en fördel. Rekryteringen av avbytare bör ske i samverkan med arbetsförmedlingen. Styrelsen är beredd att med de medel, som står till arbetsförmedlingens förfogande medverka till att anställning av berörda grupper underlättas. Den av styrelsen och skolöverstyrelsen anordnade arbetsmarknadsutbildningen bör utnyttjas. Den årliga fortbildningen bör dock anordnas och finansieras av hu-vud-mannen eUer tillsynsmyndigheten.

Utredningen av jordbruk:!- och trädgårdsnäringens arbetskraftsför­hållanden framhåller att enligt de principer som gäller för arbetsför­medlingens verksamhet kan inle lediganmälda platser exklusivt dispo­neras för viss eller vissa kategorier av arbetssökande och alltså inte heller för arbetslösa. Med hänsyn härtill kan till ifrågavarande anställ­ningar även anvisas personer som redan har arbete inom jordbruks­företag eller som av olika skäl temporärt arbetar utanför näringen. Arbetsgivaren har dock möjUghet att vid sidan om lämplighetsaspekten också beakta sociala omsläncligheter, exempelvis arbetslöshet, i samband med anställandet.

LRF påpekar, att det skulle öka verksamhetens smidighet och an­passningsförmåga till uppkommande "nödsituationer" t. ex. vid avby-tares sjukdom och vid utbredda epidemier med många sjuka inom jord-brukarkåren etc, om man i viss utsträckning kontraktsband personer kunniga i djurskötsel att i sådana situationer rycka in med kort varsel för s. k. visstidsanställning.

Skogs- och lantarbetsgivareföreningen anser att utredningen över­skattat antalet arbetslösa lantarbetare som kan tänkas besitta tillräck­liga yrkeskvallfikationer och'eller intresse för att vara aktuella för av­bytarverksamheten. Som stöd för denna uppfattning pekar föreningen på att det trots den stora brist på djurskölarpersonal som rått under senare år och som ytterUgare förvärrats inte gått att bland arbetslösa lantarbetare rekrytera mer iin enstaka djurskötare. Det föreligger en uppenbar risk för att avbytarverksamhetens behov av kunnig personal allvarligt kommer att förvärra den redan hårt ansträngda djurskötar-sltuatlonen. Omedelbara åtgärder bör vidtagas för att stimulera intres­set för yrkesverksamhet inom djurskötseln framför allt bland eleverna vid lantbruksskolorna och underlätta för dessa att få erforderlig utbUd­ning och praktik.

Svenska lantarbetareförbundet understryker utredningens förslag att anstäUning som avbytare i första hand skall erbjudas arbetslösa lant­arbetare i de områden där sådana finns. Den kraftiga rationaliseringen inom jordbruket har hårdast; drabbat de anställda som friställts i stor utsträckning. När nu nya sysselsättningstillfällen skapas inom jordbru-

Prop. 1975: 55

19

ket bör det enligt förbundet vara självklart att den tidigare friställda arbetskraften har företräde.

5   Anslagsframställning för budgetåret 1975/76

C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

1973/74 Utgift 837 296 426 1974/75 Anslag 2 125 000 000 1975/76 Förslag 2 600 000 000

Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder, bl. a. för den interna prisutjämningen. Från anslaget utgår vidare ersättning till jordbruket till följd av prisstoppet på vissa livsmedel och för de prissänkningar på en del av dessa livsmedel som gjordes den 1 april 1974. För de varor som omfattas av prisstoppet har statens jordbruks­nämnd, enligt riksdagens beslut, fått Kungl. Maj:ts bemyndigande att vidta åtgärder för att eliminera icke önskvärda följder av prisstoppet för importen av dessa varor.

1974/75

Beräknad ändring 1975/76

Statens jord­bruksnämnd

Föredraganden

Anslag

Prisutjämning Ersättning till till följd av pris­stopp ra. m. Läginkomstsatsn ing Ävbytarverksamhet inom jordbruket Ersättning för in­förselavgiftsmedel utanför fördelnings­planen Diverse kostnader

35 000 000

1 929 000 000 90 000 000]

2 000 0001

67 000 000

620 000

2 125 000 000

+ 10 000 000   4- 25 000 000

-f 370 000 000 -t- 80000000

-f 221 000 000 -t- 80 000 000

125 000

-f475 000 000

Statens jordbruksnämnd

Intern prisutjämning utgår i anledning av vissa åtgärder inom EFTA och EG för vissa jordbruksvaror tUl livsmedelsindustrin vid tillverkning av choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers, frukostflingor, se­nap, såser och soppor samt fiskkonserver o. d,, ävensom på mellanöl och starköl. Enligt beslut av 1974 års riksdag skall prisutjämning medges för äggalbumin som ingår i prisutjämningsberättigade produkter. Prisutjäm-ningsförfarandet administreras av riksskatteverket och jordbruksnämn­den. Från anslagsposten tUl prisutjämning bekostas också kompen­sationen för den kostnadsfördyring som tullskyddet för fettvaror en-

Prop. 1975: 55

20

ligt riksdagens beslut på grundval av prop. 1973: 109 har medfört för livsmedelsindustrin och den tekniska industrin. För budgetåret 1975/76 har nämnden räknat med ett medelsbehov av ca 45 milj. kr. Ersättningen till jordbruket till följd av prisstoppet m. m. beräknar nämnden komma att stiga med ca 221 milj. kr. på grundval av de er­sättningsbelopp som f. n. utgår.

Riksdagsbeslutet om jordbruksregleringen för treårsperioden 1974/75 1976/77 innebär att jordbruket för 1974/75 har tiUförts 90 milj. kr. som låginkomstsatsning (i fo;rm av leveranstillägg för mjölk) och 2 milj. kr. för den s. k. avbytarverksamheten inom animalieproduktionen. För de båda följande regleringsåren skall utgå ytterligare 80 resp, 50 mUj. kr. för bl. a. utbyggd låginkomstsatsning och ävbytarverksamhet. Beträffan­de utformningen av leveranstillägget fr. o. m. den 1 juli 1975 avser jordbruksnämnden att efter överläggningar med lantbrukarnas för­handlingsdelegation och konsumentdelegationen redovisa de hittUls­varande erfarenheterna från det första året och eventuellt föreslå ändringar i den s, k. låginkomstsatsningen för 1975/76, Vad gäller äv­bytarverksamhet inom jordbruket har jordbruksnämnden tillstyrkt att för sådan verksamhet beräknas ett belopp av 510 milj. kr. samt att närmare precisering av beloppet bör få ske i samband med den juste­ring av införselavgifter m. m. som skall äga rum per den 1 juli 1975. Jordbruksnämnden upptar med anledning härav för 1975/76 en gemen­sam anslagspost av (90 -I- 2 -f- 80 =) 172 milj. kr. för här angivna än­damål eller för de ändamål som eljest kan komma att beslutas av stats­makterna.

För anslagsposten ersättning för införselavgiftsmedel utanför för­delningsplanen upptar jordbruksnämnden för 1975/76 för den händelse att prissloppet blir bestående och införselavgifter inte flyter in i erfor­derlig omfattning ett oförändrat belopp av 67 milj. kr., vUket fördelar sig med 55 milj. kr. på kostnader för sänkning av parlipriset på kon­sumtionsmjölk och med 12 milj, kr. på kostnader för pristillägg för får- och lammkött.

Jordbruksnämnden föreslår att posten tUl diverse kostnader uppräk­nas med 125 000 kr. Anslagsposten har under senare år till väsentlig del åtgått till kostnader för statistiska centralbyrån (skördeskadeskyddet) och för den årliga undersökningen av fodersädsskörden.

6   Föredraganden

Genom beslut av 1974 års riksdag antogs de av statens jordbruks­nämnd framlagda och av Kungl. Maj:t i allt väsentligt godtagna försla­gen till prissättning på jordbruksprodukter (exkl. socker och socker­betor) för tiden den 1 juli 1974den 30 juni 1977 och för socker och

Prop. 1975: 55

21

sockerbetor för liden den 1 juli 1974-den 30 juni 1976. Jordbruks­nämndens förslag föregicks av överläggningar med lantbrukarnas för­handlingsdelegation, Sveriges betodlares centralförening. Svenska socker­fabriks AB och jordbruksnämndens konsumentdelegation.

Enligt riksdagsbeslutet skall mittpriser, prisgränser och införselavgif­ter för jordbruksprodukter (exkl. socker och sockerbetor) justeras dels varje halvår på grundval av utvecklingen av jordbrukets kostnader, dels den 1 juli 1975 och den 1 juli 1976 med hänsyn tUl inkomstutveckling­en för andra befolkningsgrupper. Vissa belopp skall utgå till jordbru­ket den 1 januari och den 1 juli 1975 samt den 1 juU 1976, nämligen med 66, 80 resp, 50 milj. kr. Justeringarnas storlek varje halvår beräk­nas på grundval av utvecklingen av lantbruksekonomiska samarbets­nämndens s. k. produktionsmedelsprisindex (PM-index) under närmast föregående halvårsperiod, oktoberapril resp. apriloktober. Index­utfallet anbringas på normerade värdevolymer (exkl. sockerbetor) för jordbrukarnas kostnader för inköpta produktionsmedel, kostnader för uppsamling och förädling inom ramen för jordbruksregleringen samt exporlkostnader. Kostnaderna för uppsamling och förädling skall vid justeringen korrigeras med hänsyn tUl den faktiska kostnadsutvecklingen. Därvid skall beaktas prisutvecklingen för s. k. biprodukter vid slakt.

1 det föregående har jag redovisat den justering av införselavgifter m. m. som Kungl. Maj:t med riksdagens bemyndigande har fastställt för tiden fr. o. m. den 1 januari 1975 efler förslag från jordbruksnämnden. Förslagen hade utformats efter överläggningar och i samförstånd med lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Hu­vudparten av det totalbelopp, 390 milj. kr., som enligt nämndens för­slag skulle tUlföras jordbruket per den 1 januari 1975 låg på varor som omfattades av prissloppet. Med stöd av allmänna prisregleringslagen (1956: 236), vars fortsatta tiUämpning t, o. m. den 20 december 1975 godkänts av riksdagen, beslutade Kungl. Maj:t om fortsatt giltighet av prisstoppet t. o, m. den 20 juni 1975 för bl. a. mjölk, grädde, ost, kött, fläsk och charkuterivaror. Samtidigt beslöt Kungl. Maj:t att ungefär hälften av de belopp avseende prisstoppade varor som skulle tillföras jordbruket den 1 januari 1975 skulle utgå i form av pris- och avgifts­höjningar samt återstoden från anslaget Prisreglerande ålgärder på jordbrukets område. Ersättningen tUl jordbruket till följd av prisstoppet utgår på marknadsförda kvantiteter av inhemsk vara. Införselavgiftema för smör och broiler höjdes med 40 resp. 10 öre per kg samt för får-och lammkött med 40 öre per kg. Dessutom höjdes pristillägget för får-och lammkött med 40 öre per kg. Jag återkommer senare till beräkning av ersättningen till jordbruket till följd av prisstoppet m, m. under an­slaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område.

Det ankommer på jordbruksnämnden att efter överläggningar med de båda delegationerna komma in till regeringen med förslag tiU fördel-

Prop. 1975:55

22

ning av de totalbelopp som skall tUlföras jordbruket den 1 juli 1975 och den 1 januari 1976 samt tUl de justeringar av prisnivån som i an­ledning härav behövs.

Användningen av införselavgiftsmedel m. m. under regleringsåret 1973/74 framgår av den föregående redogörelsen, liksom också beräk­ningar av införselavgiftsmedel m. m. som inflyter under 1974/75. Jag har inle någon erinran mot vad som redovisats i delta sammanhang. Till följd av de höga världsmarknadspriserna på viktiga jordbrukspro­dukter är införselavgifterna f. n. låga. TUlflödet av införselavgiftsmedel började minska redan undei: regleringsåret 1972/73. Bristerna i regle­ringsekonomin för ändamål inom fördelningsplanen har fått täckas med bl. a. inkomster av förmalningsavgifter. För ändamål utanför fördel­ningsplanen har utnyttjats den rörliga kredit i riksgäldskontoret på 120 milj. kr. som har ställts till jordbruksnämndens förfogande. För regle­ringsåret 1974/75 har dessutom för sänkning av priset på konsumtions­mjölk och för pristillägg på får- och lammkött taghs i anspråk 67 milj. kr. av budgetmedel som ersättning för införselavgiftsmedel utanför för­delningsplanen.

Jordbruksnämnden beräknar att under regleringsåret 1975/76 inflyter ca 199 mUj. kr. i form av införselavgiftsmedel, varav ca 32 milj. kr. för fodermedel. Med hänsyn till bl. a. starka variationer i importpriser­na kan emellertid den faki:iska avgiftsuppbörden komma att a-wika väsentligt från den beräknade. Enligt nämnden bör fördelningsplanen för 1975/76 omfatta 252,2 milj. kr. förutom beloppet av inflytande fodermedelsavgifter, eller totalt 284,2 mUj. kr. Jag biträder nämndens förslag. På grund av den stora ovisshet som råder i fråga om utveck­lingen av regleringsekonomin för de olika varuområdena har nämn­den inte ansett det möjligt att nu lägga fram någon plan för fördel­ning av det preliminärt beräknade beloppet. Jordbruksnämnden bör därför återkomma med förslag tUl preliminär fördelning i juni 1975 i samband med förslag till justering av införselavgifter m. m. fr. o. m, den 1 juli 1975. Nämnden bör då också komma in med förslag till täckning av eventuellt beräknat underskott inom fördelningsplanen. Jordbruksnämnden bör liksom tidigare, efter hörande av de båda dele­gationerna, få jämka fördelningen av delbeloppen mellan de olika regle­ringsföreningarna och även besluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande. Jag har inte heller något att erinra mot att Svensk sjpannmålshandel, liksom hittUls, tiUförs in­förselavgifter för sådan brödsäd som importeras i utbyte mot inhemsk brödsäd, som exporteras till följd av kvalitativa brister eller måste an­vändas till foder, liksom atl: Svensk kötthandel erhåller kompensation för viss s. k. utbytesexport för kött och fläsk.

För de ändamål utanför fördelningsplanen som jag anger i det föl­jande bör jordbruksnämnden under 1975/76 liksom under 1974/75

Prop. 1975: 55

23

i avvaktan på att införselavgiftsmedel skall inflyta i erforderlig ut­sträckning få disponera den rörliga kredit på 120 milj. kr. som ställts till nämndens förfogande. Kostnaderna för ändamål som anges i det följande bör få finansieras över den rörliga krediten.

För alt behålla nuvarande prisspänning mellan får- och lammkött å ena sidan och de varugrupper som berörs av prissloppet inom kött-och fläsksortimentet å andra sidan har pristillägget höjts den 1 juli 1974 och den 1 januari 1975. De totala kostnaderna för nu utgående pristiUägg om 5 kr. 30 öre per kg beräknar nämnden till 22 milj. kr. för regleringsåret 1975/76. Som framgår av efterföljande redovisning föreslår jag att 12 milj. kr. liksom för 1974/75 får utgå från an­slaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukels område. Resterande kost­nader, 10 milj, kr,, bör finansieras ur den rörliga krediten.

I anslutning till strävandena att öka avkastningen inom potatisod­lingen och förbättra potatisens kvalitet har sedan ett antal år lämnats vissa bidrag av avgiftsmedel. Till Svensk matpotatiskontroll har för regleringsåret 1974/75 bidrag lämnats med 600 000 kr. för upplysnings­verksamhet på matpotatisområdet. För regleringsåret 1975/76 har be­gärts att detta belopp höjs till 630 000 kr. Till Sveriges utsädesförening har för 1974/75 bidrag lämnats med 850 000 kr. för finansiering ay föreningens potatisförädlingsverksamhet. För 1975/76 har begärts att detta belopp höjs till 1 020 000 kr. Jag har inget att erinra mot dessa höjningar. Bidraget tUl Sveriges potatisodlares riksförbund för effekti­visering av matpotatisodlingen höjdes av 1974 års riksdag från 1,2 milj. kr. tUl 1,4 milj. kr.

Bidraget till kostnaderna för ackordhästorganisationen höjdes av 1972 års riksdag från 200 000 kr. till 300 000 kr.

För att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i de nordligaste länen beslutade 1974 års riksdag om en ut­vidgning av detta stöd från 200 000 kr. till 500 000 kr.

För den kontroll av konsumtionsmjölk som ankommer på jordbruks­nämnden har 50 000 kr. fått tas i anspråk av avgiftsmedel för regle­ringsåret 1974/75. Det är bl. a. ur konsumentsynpunkt angeläget att denna kontroll kan fortsätta.

Till stöd åt odlingen av vallväxtfrö har före 1974/75 använts 2 mUj. kr. av införselavgiftsmedel inom fördelningsplanen och 2 milj. kr. av medel utanför planen. Liksom under innevarande budgetår bör hela stödkostnaden under 1975/76 om 4 milj. kr. utgå av medel utanför fördelningsplanen.

Utanför fördelningsplanen bör vidare liksom under 1974/75 få utgå 250 000 kr. för stöd tiU biodlingen under förutsättning att 250 000 kr. även anslås inom fördelningsplanen.

Kostnaderna för nämnda ändamål utanför fördelningsplanen för regleringsåret 1975/76 beräknas uppgå till ca 18 mUj. kr.

Prop. 1975: 55

24

Jag vill i detla sammanhang ta upp ett par andra frågor.

Som jag i det föregående redovisat kan fråga om justering av den särskilda fettvaruavgiften uppkomma. I enlighet med lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område och riksdagens uttalande i frå­gan år 1973 ankommer det på regeringen att företa denna prövning och besluta om eventuell justering av nämnda avgift.

Finland har föreslagit att Sverige och Finland skall ändra nuvarande regler för beräkning av den avgiftspliktiga vikten för sirap och andra sockerlösningar. Ändringen skulle innebära att avgifterna tas ut i för­hållande tUl sockerhalten i lösnmgarna i stället för på varornas hela vikt. Detla skulle medföra en korrektare avgiftsbelastning för socker­lösningarna i jämförelse med avgiftsbelastnlngen för fast socker. Jag an­ser ändringen vara rimlig. Det ankommer på regeringen att föreskriva sådan ändring eller bemyndijia jordbruksnämnden göra detta.

I det jordbruksavtal, som inom ramen för EFTA har träffats mellan Sverige och Island (prop. 1970: 11, UU 1970: 1, rskr 1970: 50), har Sverige åtagit sig att inrätta en avgiftsfri kontingent på 500 ton för införsel av får- och lammkijlt från EFTA-länderna, Denna kontingent har i praktiken helt kommit Island till godo. Island har hemställt att den avgiftsfria kontingenten utökas. Med hänsyn till den vikt man på isländsk sida tillmätt ett tillmötesgående beträffande denna traditionella exportvara förordar jag all regeringen får bemyndigande att öka denna kontingent med 150 ton. Eiet ankommer enligt lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbruket!) orhråde på regeringen eller, efter rege­ringens bemyndigande, på statens jordbruksnämnd att medge avgifts­befrielse.

Island har även begärt lättnader för den isländska exporten av ponny­hästar. Exporten härav till Sverige har tidigare varit betydande, I sam­band med en höjning av införselavgifterna för levande hästar har ex­porten praktiskt taget upphört. Befrielse från eller återbetalning av införselavgift sker f. n. endast för avelshästar som införs för stadig­varande uppehåll i Sverige. Införselavgiften för övriga levande hästar baseras på införselavgiften för nöt- och hästkött. Jag anser att man bör kunna tillmötesgå de isländska önskemålen. En avgiftsfri EFTA-kontingent om 100 st. ponnyhästar bör därför inrättas. Med hänsyn tUl den tidigare importens fördelning bör kontingenten helt eUer i det när­maste helt kunna utnyttjas av Island. Frågan om avgiftsbefrielse an­kommer enligt vad jag nyss nämnt på regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, på jordbruksnämnden.

Jag har i det föregående redovisat avbytarutredningens förslag till avbytarsystem inom jordbruket.

Under senare år har det blivit allt svårare att skaffa ersättare vid ledighet för personer som sköter djur inom jordbruket. Detta gäller särskilt för familjejordbruk med mjölkproduktion. Som utredningen

Prop. 1975: 55

25

och remissinstanserna framhåller är behovet av avbytare inom jord­bruket stort. Det är därför från sociala och andra synpunkter angeläget alt avbytarfrågan löses. Inte minst torde detta vara av stor betydelse för att på sikt stimulera nyrekryteringen tUl mjölkproduktionen.

Enligt min mening är ett avbytarsystem i jordbruket i första hand erk angelägenhet för näringens utövare och deras organisationer. Sam­hället bör emellertid genom olika åtgärder, t.ex. arbetsmarknadspoli­tiska, underlätta en ävbytarverksamhet i näringens regi. En viss kon­troll av verksamheten från samhällets sida bör finnas. Avbytarutred­ningens förslag ligger i linje med dessa principiella ståndpunkter. I lik­het med remissinstanserna tillstyrker jag därför utredningens förslag till avbytarsystem inom jordbruket.

Jag förordar sålunda att Lantbrukarnas riksförbund blir huvudman för verksamheten och att lantbruksstyrelsen skall vara tillsynsmyndig­het. Ett särskUt samarbetsorgan för avbytarfrågor bör tillskapas genom huvudmannens och tUlsynsmyndighetens försorg. Huvudmannen bör inom givna ekonomiska ramar ha ansvaret för verksamheten samt svara för alla verkställande funktioner. På tUlsynsmyndigheten bör ankomma att godkänna planer och redogörelser för verksamheten samt tUlse att den bedrivs enligt fastställda riktlinjer och på ett effektivt sätt. Till­synsmyndigheten bör vidare efter samråd med huvudmannen fastställa regler för taxesättning, avgiftsreducering och prioritering vid brist på avbytare, m. m.

Jag har inget att erinra mot de av utredningen angivna riktlinjerna för taxesättning, avgiftsreducering och prioritering. Det torde vara nödvändigt att låta avgiftsreduceringen i ett inledningsskede bli scha-blonartad och förbehållen mjölkproducenterna. Jag anser dock att även jordbrukare med besättningar med mindre än fyra kor skall kunna få tillgång till avbytare mot reducerad avgift. Enligt min mening bör inte hinder föreligga att så snart som ytterligare erfarenheter vunnits och praktiska möjligheter finns jämka de föreslagna riktlinjerna.

I direktiven tUl avbytarutredningen framhöll jag önskvärdheten av att skapa sysselsättningstillfällen för i första hand arbetslösa lantarbe­tare. Utredningen räknar med att till en början ca 500 avbytare kom­mer att behövas för verksamheten. Enligt min mening kommer detta sysselsättningstillskott att bli av betydelse för yrkesverksamma inom jordbruket som är arbetslösa eller undersysselsatta. Det är därför na­turligt att rekryteringen av avbytare sker i samverkan med arbetsför­medlingen. Det stora flertalet av dem som kan komma i fråga torde behöva genomgå arbetsmarknadsutbUdning.

Utredningen bedömer att ett belopp av storleksordningen 510 milj. kr. behöver ställas till förfogande för verksamheten under budgetåret 1975/76. En fullt utbyggd verksamhet beräknas kosta 2030 milj. kr. utöver inflytande avgifter mätt i dagens penningvärde och kostnads-

Prop. 1975: 55

26

nivå. I likhet med utredningen och remissinstanserna anser jag att pre­cisering av medelsbehovet bör göras i samband med överläggningar om jordbruksprisregleringen. Jag vill erinra om att enligt 1974 års riksdags beslut angående jordbruksprisregléringen utgår under budgetåret 1974/ 75 92 milj. kr. för låginkomstsatsning och ävbytarverksamhet. Under budgetåret 1975/76 skall ytterligare 80 milj. kr. utgå tUl nämnda ända­mål. Medelsbehovet för avbytarverksamheten under budgetåret 1975/76 bör inom denna ram få fastställas av regeringen efter förslag av jord­bruksnämnden och lantbruksstyrelsen.

Jag övergår så till frågan om' anvisning av medel under anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område: Belastningen på an­slaget till följd av tidigare medgivanden av riksdagen kan för budget­året 1974/75 beräknas komma att uppgå till ca 2 200 milj, kr. Med hänvisning tUl sammanställningen beräknar jag anslaget fÖr budgetåret 1975/76 tUl 2 600 milj. kr. Jag viU här erinra om att enligt beslut av riksdagen får regeringen eller, efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd vidta åtgärder för att eUminera icke önskvärda följder av prisstoppet för importen av varor som omfattas av prisstoppet.

Chefen för finansdepartementet har, efter samråd med mig, tidigare denna dag föreslagit vissa ändringar i grunderna för beräkning av pris­uljämningsbeloppen för socker i vissa livsmedelsindustriprodukter samt i dexiranprodukier. Till följd av bl.a. dessa ändrade grunder räknar jag med ökade kostnader för piisutjämningen med 25 milj. kr. Vad gäller ersättningen till följd av prisstopp m. m. räknar jag med ett medels­behov av ca 2 300 milj. kr. Som redovisats i årets finansplan avses en­dast hälften av kostnaderna för beräknade inkomstförbättringar tUl jordbrukarna under år 1975 tUlåtas slå igenom på priserna. Under budgetåret 1975/76 skall utöver tidigare utgående belopp om 92 milj. kr. ytterligare 80 milj. kr. tillföras jordbruket för bl. a. utbyggd låg­inkomstsatsning och ävbytarverksamhet. Jordbruksnämnden bör i an­slutning till det förslag som nämnden skall lägga fram rörande fördel­ning av det totalbelopp som skall tillföras jordbruket den 1 juli 1975 komma in tUl regeringen med förslag till utformning av låginkomst­satsningen. Som jag tidigare förordat bör därvid även närmare anges kostnaderna för avbytarverksamheten inom jordbruket. Jag har tidigare framhållit att jordbruksnämnden räknar med att införselavgiftsmedel till ändamål utanför fördelningsplanen inte kommer att finnas under nästa budgetår. Jag anser att kostnaderna för sänkning av partipriset på konsumtionsmjölk med 55 milj. kr. och för pristUlägg för får- och lammkött med högst 12 milj. kr. liksom under innevarande budgetår bör täckas med medel från förevarande anslag.

Prop. 1975: 55

27

7Hemställan

Med hänvisning tUl vad jag nu anfört hemställer jag att regermgen föreslår riksdagen att

1.      medge att regeringen eller, efter regeringens bestämmaqide,

siatens jordbruksnämnd får vidta de åtgärder som behövs föt

alt genomföra regleringen av priser m. m. på vissa jordbruks­

produkter under regleringsåret 1975/76,

2.

godkänna vad jag förordat i fråga om användningen av inför­selavgiftsmedel, som inflyter eller har influtit under regle­ringsåret 1975/76 eller tidigare regleringsår, och av andra i samband med jordbruksregleringen under samma regleringsår influtna eller inflytande avgiftsmedel,

3.

medge att den rörliga kredit på högst 120 milj. kr. som år 1973 ställdes till statens jordbruksnämnds förfogande i riks­gäldskontoret för ändamål utanför fördelningsplanen för in­förselavgiftsmedel även får användas för samma ändamål under regleringsåret 1975/76,

4.

godkänna vad jag förordat i fråga om importen av får- och lammkött samt ponnyhästar från EFTA-länderna,

5.

godkänna de av mig förordade grunderna för ett avbytar­system inom jordbruket,

6.

till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för bud­getåret 1975/76 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslags­anslag av 2 600 000 000 kr.

8    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och be­slutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.

Prop. 1975: 55

28

Innehållsförteckning

Propositionen    ................................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll  ....................... 

1

1

Inledning........................................................... 

2

2

Justering av införselavgifter m. m. den 1 januari 1975 

.... 

3

3

Införsel- och regleringsavgiftsmedel m. m............... 

7

4

Avbytarsystem uiom jordbruket............................. 

.. 

12

5

Anslagsframställning för Ibudgetåret 1975/76 .......... 

19

6

Föredraganden     .............................................. 

20

7

Hemställan    .................................................... 

.. 

27

8

Beslut    .......................................................... 

.. 

27

KUNSL. BOKTR. STOCKHOLM 1

«

7 5     7  5015