Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86: 57

om kassettskatten

Prop.

1985/86:57

Regeringen föreslår riksdagen all anta del förslag som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den 31 oktober 1985.

På regeringens vägnar OlofPalme

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föresläs vissa förenklingar i fråga om kassettskatten. Den föreslås las ut med ett fast belopp per band, oavsett speltid. Skatten föresläs bli 15 kr. per videokassetlband och 1 kr. 50 öre per oinspelat ljudkassettband. Gränsen för skatteplikt, 30 minuters speltid, föreslås slo­pad. I övrigt föresläs ändringar beträffande definitionen av kassettband så att även byggsatser till kassettband klart blir skattepliktiga samt ändringar av registreringsbestämmelserna. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1986.

1    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 57

Prop. 1985/86:57     Förslag till

Lag om ändring i lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:691) om skall pä vissa kas­settband'

dels att 3 § skall upphöra att gälla,

dels att 2, 4, 5, 9 och 11 §§ skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2§

Med videokassettband avses ett magnetband som är inbyggt i en kassett och som kan användas för upptagning av bilder avsedda att återges genom en teknik som i något skede utnyttjar elektriska signaler.

Med Ijudkassetlband avses etl magnetband som är inbyggt i en kassett och som endasl kan uppta ljud.

Med oinspelade Ijudkassetlband jämställs inspelade ljudkassettband som med hänsyn lill bandens eller kassetternas utförande, inspelningarnas art eller andra särskilda omständigheter uppenbarligen är avsedda att användas på samma sätt som oinspelade Ijudkassetlband.

Med kassettband enligt första el­ler andra slyckel avses även etl magnetband på en spole som av­passats för all byggas in i en kas­sett.

4§

Kasseltskatt las ul för videokas-

Kassellskalt tas ut för videokas-

setlband med 25 öre per spelminui setlband med 15 kronor per band

och för Ijudkassetlband med 2 öre och för Ijudkassetlband med / Pro­

per spelminut.

na 50 öre per band.

5§

Då ett skattepliktigt band införs

Då ett skattepliktigt band införs

till landet av någon som inte har

till landet av någon som inte har

blivit registrerad enligt 9 §,  skall

blivit registrerad enligt 9 § andra

skatten erläggas lill lullmyndighe-

stycket, skall skatten erläggas till

ten.  I  sådana fall gäller lullagen

tullmyndigheten. I sådana fall gäller

(1973:670)   i   fråga   om   skatten.

tullagen (1973:670) i fråga om skal-

Dessutom gäller 9 kap. 4 § lagen

ten. Dessutom gäller 9 kap. 4 § la-

(1984:151)  om  punktskatter  och

gen   (1984:151)   om  punktskatter

prisregleringsavgifter.

och prisregleringsavgifter.

9§

Riksskatteverket skall efter ansö-

Riksskatteverket skall efter ansö-

kan av den som avjer a//yrkesmäs- kan av den som yrkesmässigt gör

sigt göra inspelningar eiler kopie- inspelningar eller kopieringar på

ringar på Ijudkassetlband registrera ljudkassettband registrera denna

denna som skallskyldig.

som skaltskyldig.

Lagen omtryckt 1984: 161.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1985/86: 57

Riksskatteverket fär efler ansö-

Riksskatteverket får efter ansö­

kan registrera som skaltskyldig

kan registrera som skaltskyldig den

även den som avser att yrkesmäs-

som i större omfattning

sigt i mer än ringa omfattning göra

1. yrkesmässigt gör inspelningar

inspelningar eller kopieringar på vi-

eller kopieringar på videokassetl-

deokassettband. Delsamma gäller

band,

den som avser alt införa skatteplik-

2.   inför   skattepliktiga   kassett-

tiga video- eller Ijudkassetlband lill

band lill  landet  för  yrkesmässig

landet för yrkesmässig ålerförsälj-

äterförsäljning eller uihyrning.

ning eller uihyrning / mer än ringa

omfattning.

11 § I deklarationen får avdrag göras för skatt pä sädana band

1.

som har förts ut ur landet eller förts lill svensk frihamn för annat ändamål än all användas där,

2.

för vilka skattskyldighet lidi-

2. som har ålertagits i samband gare enligt denna lag har inträtt,         med återgång av köp,

3.    som har ålertagits i samband

3. för vilka i andra fall än som

med återgång av köp,                            avses i 1 eller 2 skattskyldighet en­

ligt denna lag tidigare har inträn,

4.

som har sålts med föriust för den skattskyldige, i den mån förlusten hänför sig lill bristande betalning frän köparen,

5.

för vilka sådan avgift som avses i ett den 2 mars 1982 träffat avtal mellan staten samt Sveriges Biografägareförbund, Folkels Husföreningar­nas Riksorganisation, Föreningen Våra Gårdar, Sveriges Filmuthyrareför-ening u. p. a.. Föreningen Sveriges Filmproducenter och föreningen IFPI-VIDEO har eriagts till stiftelsen Svenska Filminstitutet.

Avdrag enligt första slyckel 4 fär göras med belopp som svarar mol så stor del av skatten som förlusten visas utgöra av bandens försäljningspris. Har sådant avdrag gjorts och inflyter därefter betalning skall redovisning åter lämnas för skatten på de band som betalningen avser.

Avdrag som avses i första styckel 5 får göras även om avgiften har eriagts efter redovisningsperiodens utgång men före den tidpunkt dä dekla­rationen skall ha kommit in lill beskatlningsmyndighelen.

I deklarationen skall även uppges

I deklarationen skall även uppges

det antal skattepliktiga ljudkassett-

del antal skattepliktiga ljudkassett-

band, med angivande av deras

band, som den skaltskyldige har

spellid, som den skatlskyldige har

använt för sådan inspelning eller

använt för sådan inspelning eller

kopiering som sker yrkesmässigt,

kopiering som sker yrkesmässigt.

1.

Denna lag träder i kraft den I januari 1986.

2.

Den som är registrerad vid utgången av år 1985 skall senast den 27 januari 1986 lämna uppgift till riksskatteverket om sitt lager av kassettband vid ulgången av år 1985.

11    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 57

Prop. 1985/86:57    Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1985

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Görans­son,[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN], Hul­terström,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om kassettskatten 1    Inledning

Enligt lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband tas skatt ut på inspelade eller oinspelade videokassetlband och oinspelade ljudkassett­band. Skallen infördes den 1 september 1982. Skatteutskottet uttalade därvid (SkU 1981/82:66) alt skatten måste betraktas som ett provisorium och att del var viktigt att den redan från början följdes upp. Så snart tillräcklig erfarenhet vunnits av skatten borde den enligt utskottet bli föremål för en allsidig utvärdering. Därvid borde bl. a. skatteulfallel och kostnaderna för uppbörd, administration och kontroll m.m. belysas och även alternativa skatleformer på delta område bedömas.

Riksskatteverket, RSV, har i en skrivelse till regeringen anfört alt förut­sättningar nu föreligger för prövning av huruvida skäl finns för en fortsatt kassettbandsbeskattning. RSV förordar i skrivelsen att skallen avskaffas. I andra hand har RSV föreslagit vissa förenklingar av lagen. Skrivelsen har remissbehandlats.

Jag lar i det följande upp de av RSV väckta frågorna om kassetlskalten.

2   Gällande bestämmelser

Kassetlskall skall betalas vid omsättning eller uihyrning inom landet eller vid införsel till landet av inspelade eller oinspelade videokassettband och oinspelade Ijudkassetlband (1 §). Skatten beräknas efter bandens möjliga spellid (4 §). Band med en spekid om högst 30 minuter är dock undantagna frän beskattningen (3 §).

Skallen är för videokassetlband 25 öre per spelminui och för ljudkassett­band 2 öre per spelminut (4 §).

Skatten tas bara ul för magnetband. En ytterligare förutsättning är att bandet är inbyggt i en kassett (2 §). Detta innebär bl. a. alt någon skatt inte tas ut på magnetband på öppna spolar, rullband.

Skallskyldig Ull kassetlskall är den som yrkesmässigt inom landet till- Prop. 1985/86:57 verkar kassettband (6 § 1). En sådan tillverkare skall vara registrerad hos RSV som skattskyldig (8 §). Efler ansökan kan även den som yrkesmässigt avser att göra inspelningar eller kopieringar pä video- eller Ijudkassetlband registreras som skattskyldig (9 § första stycket). För att sådan registrering skall kunna ske ifråga om videokassettband ställs kravet att verksamheten skall vara av mer än ringa omfattning. Slutligen kan den som i mer än ringa omfattning avser att införa skattepliktiga video- eller Ijudkassetlband till landet för yrkesmässig äterförsäljning eller uihyrning registreras (9 § andra slyckel).

Den som är registrerad till kasseltskatt kan importera eller annars för­värva band utan atl dä erlägga skatten. Skattskyldigheten för sädana band inträder först när banden levereras lill en köpare som inte är registrerad eller när banden första gängen hyrs ul eller tas ut ur rörelsen (7 §). Om skattepliktiga band införs till landet av någon som inte är registrerad eriäggs skallen lill tullmyndigheten (5 §). Den som är registrerad betalar in skatten lill RSV enligt deklaration, som skall avse tvämånadersperioder (I0§).

För den som är registrerad gäller särskilda regler om rätt till avdrag i deklarationen. Dessa är i huvudsak av samma slag som inom punktskal-leområdel i övrigt (11 § första slyckel 1-4): En särskild avdragsbestäm­melse (11 § första styckel 5) gäller emellertid för band för vilka särskild avgift eriagts till stiftelsen Svenska Filminstitutet enligt ett avtal som den 2 mars 1982 träffats mellan staten och företrädare för film- och videobrans­chen. Enligt avtalet, 1982 års film- och videoavtal, skall videogramulhy-rare erlägga avgift till filminstitutet med 40 kr. för långfilm och med 24 kr. för kortfilm. Avtalet finns intaget i prop. 1981/82:111. Den särskilda av­dragsmöjligheten innebär all kassetlskall inte behöver erläggas för band som avgiflsbelagts. Om avgift enligt film- och videoavtalel har betalats av någon som inte är skaltskyldig, och som således inte kan göra avdrag i deklaration för kassetlskall, utgår särskild kompensation som utbetalas av RSV efter ansökan (13-18 §§).

3   Riksskatteverkets skrivelse

Enligt RSV:s skrivelse har inkomsterna av kassettskatlen för budgetåret 1982/83 (10 månader) varit 15 mkr. och för budgetåret 1983/84 32,5 mkr. Antalet hos RSV registrerade skallskyldiga är 120. RSV:s kostnader för administrationen av skatten uppgår lill 600000 kr per är. RSV:s erfarenhe­ter av kassettskatlen uppges i väsentliga hänseenden vara negativa. Skat­ten är svårhanterlig och utsätts vidare för kvalificerade skatteundandra­gande åtgärder som i sin tur medför konkurrenssnedvridningar inom bran­schen.

Prop. 1985/86:57    Administrativa problem med kassettskatten

Enligt skrivelsen har utvecklingen inom kassellområdet såväl beträffande apparaterna för in- och avspelning som själva kassetlbanden lett till att det blivit alltmer komplicerat alt beräkna skatten. Ett exempel på svårigheter­na är alt videosystemen utvecklats så atl olika spelhastigheter kan använ­das för samma band. Det förekommer således att band med en normal spelfid om 130 minuter, som i vanliga fall skulle beskallas med 32 kr. 50 öre i kassettskatt, har en speltid om endast 20 minuter i vissa bandspelare. Bandet har då deklarerats som ett band med högst 30 minuters speltid och därigenom helt undgått beskattning. Även bortsett från dessa problem ger principen att räkna skatten efter spelminuler upphov lill tillämpningssvä­righeter. Bl. a. är del vid import tids- och arbetskrävande för tullmyndighe­terna att få fram uppgifter om bandtyp och speltid. 30-minulersregeln har utnyttjats i skatteundandragande syfte sä att även band med normala speltider vid import angetts vara 30-minutersband och därigenom undgått beskattning. Att uppgifter om speltid anges riktigt kan endast stickprovsvis kontrolleras. Även för de skattskyldiga innebär kravet atl ange antalet spelminuter för banden en avsevärd administrativ omgång.

Administrativt betungande är enligt RSV bl. a. också den särskilda möj­ligheten att i deklaration göra avdrag för eller få kompensation för skatt på band för vilka avgift eriagts lill Svenska Filminsututet. Cirka 35 skattskyl­diga är hos RSV registrerade som kopierare på videokassetlband. De sammanlagt yrkade avdragen var för dessa 9,5 mkr under budgetåret 1983/84. Kontrollen av de skattskyldiga erbjuder enligt RSV särskilda svårigheter eftersom redovisningen ofta är bristfällig. Även ärendena om kompensation lill icke skattskyldiga som erlagt avgift är enligt RSV myc­kel resurskrävande.

När det gäller registreringsbestämmelserna har RSV framhållit följande. Den som yrkesmässigt gör inspelningar eller kopieringar på ljudkassett-band har rätt alt vara registrerad oavsett verksamhetens omfattning. Den som gör samma sak med videokassettband måste göra del i mer än ringa omfattning för alt få vara registrerad. Detsamma gäller den som inför skattepliktiga video- eller ljudkassettband för yrkesmässig äterförsäljning eller uthyrning. Uttrycket ringa omfattning lillämpas, i enlighet med utta­lande i förarbetena, så att det skall vara fråga om mer än 100000 oinspelade Ijudkassetlband eller 25000 videokassetlband. Dessa gränser motsvarar enligt RSV en skatt om ca 150000 kr. resp. 1 milj.kr. I fråga om andra punktskatter har RSV funnit all gränsen för registrering bör dras så all den skatt som skall betalas uppgår till minst 150000 kr.

Skatteundandragande

Enligt skrivelsen tillämpas flera sätt för all undgå beskattningen. Del vanligaste sättet torde vara smuggling. Främst rör det sig därvid om videokassetlband, som pä grund av skattens storlek är ett lönande smug-gelobjekl. Skatteundandragande sker bl. a. också, som nämnts tidigare, genom att felaktiga uppgifter om bandens speltid lämnas vid importen.

Under hösten 1984 har i handeln utbjudits videoband lill så låga priser att      Prop. 1985/86: 57 det enligt RSV framstår som osannolikt att någon kassettskatt har eriagts för dem. RSV bedömer alt en del av dessa band kan komma från lager som inköpts före kassettskatlens införande, men atl större delen dock måste misstänkas vara band för vilka skatt rätteligen bort redovisas.

I skrivelsen återges vidare uppgifter från Svenska Magnetbandinstitutet, som beräknat all under 1984 endasl en tredjedel av de försålda videoban­den beskattats. Av övriga band beräknas en tredjedel vara band som importerats av tillfälliga grossister före skallens ikraftträdande och den återstående tredjedelen insmugglade band. Antalet insmugglade band skul­le enligt denna bedömning vara 600000 för år 1984. Enligt RSV ger dessa siffror sannolikt en i stort sett riktig bild av de mycket besvärliga förhållan­den som råder inom videobranschen.

RSV:s förslag

Mot bakgrund av den förhållandevis ringa skalteuppbörden och de avse­värda svårigheterna alt kontrollera kassetlskalten föreslår RSV alt den avskaffas. Om skallen skall behållas måste enligt RSV bestämmelserna förenklas och utformas sä att skatten inte blir att betrakta väsentligen som en form av frivillig avgift. RSV föreslår, om skatten behålls, att följande ändringar görs:

1.

en styckeskatt införs med en enhetlig skattesats för videoband resp. ljudband och skattesatserna bestäms till sådana belopp alt skälen för skatteundandragande avsevärt försvagas,

2.

beskattning skall ske även om banden har en spellid om 30 minuter eller kortare,

3.

även inspelade Ijudkassetlband beskattas,

4.

definitionen av kassettband justeras så all även byggsatser till sådana band kan beskattas,

5 enhetliga regler införs i fråga om förutsättningarna för registrering som skattskyldig,

6.

avdragsbestämmelserna ändras så alt skatteundandragande inte kan ske genom att skallskyldig exporterar och därefter ånyo importerar samma band, och

7.

rätten att göra avdrag eller erhålla kompensation för skatt på band för vilka avgift eriagts till Svenska Filminstitutet slopas.

4   Remissinstanserna

Remissyttranden över RSV:s skrivelse haravgetls av generaltullstyrelsen. Föreningen IFPI-Video, Grammofonleveranlörernas förening. Konstnär­liga och Litterära Yrkesutövares Samarbelsnämnd (KLYS), statens kul­turråd, STIM, Svenska Artisters och Musikers Intresseorganisation (SAMI), Svenska Filminstitutet, Svenska Magnetbandinstitutet och Svenska Musikerförbundet.

Prop. 1985/86:57

De flesta av remissinstanserna tillstyrker alt kassettskatlen avskaffas.

Generaltullstyrelsen anför att en mycket stor del av de band som nu säljs är obeskattade, alt skatten pä grund av sin konstruktion och varans karaktär är mycket svårkontrollerad och alt man måste räkna med atl smugglings-benägenheten kommer att kvarstå. Det är generaltullslyrelsens bestämda uppfattning all skatten bör avskaffas. Svenska Magnetbandinstitutet anför alt skatten medfört stora skador för magnelbandbranschen och främjat kriminell verksamhet. Institutet förordar atl skatten avskaffas så snart som möjligt.

Föreningen IFPI-Video, Grammofonleveranlörernas förening, KLYS, STIM, SAMI och Svenska Musikerförbundet anser också all kassetlskal­ten bör avskaffas, men all detta bör kopplas lill all en upphovsrällslig avgift enligt ett förslag av upphovsrättsutredningen (SOU 1983; 63) genom­förs. Statens kulturråd anser atl behovet av kompensation för hemkopie­ringen kvarstår och framhåller all någon proposition pä grundval av upp-hovsrältsutredningens förslag ännu inte lämnats. Svenska Filminsiiiuiet hänvisar till att 1982 års film- och videoavtal kan sägas upp om skatten avskaffas, atl de avgifter som utgår till följd av avtalet ger filminstitutet 17-20 milj. kr. per år och att del frän ett kullurpolitiskl perspektiv är viktigt att videokassetlskalten behälls och att inkomsterna från denna överförs lill kulturområdet. Filminstitutet anser att det inte finns tillräck­liga skäl för alt avskaffa skallen på videokassettband.

5   Föredraganden

Den särskilda skatten på ljud- och videokassetlband infördes den I sep­tember 1982. Bakgrunden till skatten var den kraftigt ökade användningen av kassettbandspelare och videobandspelare och den ökning av privalko-pieringen av band som följde av denna expansion. Privatkopieringen an­sågs medföra förfång för rättighelshavare av olika slag genom atl deras verk och prestationer utnyttjades på ett sätt som inte varit avsett. Följder­na av kopieringen bedömdes också kunna bli en minskning av utbudet av musik på fonogram eller av film- och videoproduktion. Särskilt kunde detta gälla inspelningar som var osäkra från försäljningssynpunkt men kullurpoliliskt angelägna. Utvecklingen ansågs också negativt kunna in­verka pä antalet arbetsfillfällen för musiker och arti.ster, bl.a. genom minskad efterfrågan på skivor och inspelade kassetter samt direkta fram­föranden.

Skallen avsåg alt bereda ekonomiskt utrymme för en kompensation av dessa negativa verkningar av hemkopieringen. Kompensationen genom­fördes dels genom direkt ekonomisk ersättning lill grupper av rätlighetsin-nehavare, dels insatser av annat slag på bl. a. musik- och filmområdena.

I övrigt motiverades skatten av statsfinansiella skäl. Skatten beräknades för helt år ge intäkter om ca 35 milj. kr. för Ijudkassetlbanden och ca 100 milj. kr. för videokassellbanden. Dessa beräkningar gjordes dock med utgångspunkt bl. a. i en högre skattesats såvitt avser ljudkassettbanden.

Enligt min mening är del uppenbart att kassettskatlen sådan den nu är Prop. 1985/86: 57 utformad inte fungerar väl. Inkomsterna från skatten är betydligt mindre än vad som beräknades när den infördes. För budgetåret 1984/85 var RSV:s uppbörd av kassettskatt 42,6 milj. kr. Tullverkels uppbörd var för samma period 7,0 milj. kr. Den låga uppbörden kan numera endast till ringa del förklaras av all särskilt videokassetter hamstrades innan lagstift­ningen trädde i kraft. Det förefaller i stället, mol bakgrund av de uppgifter som tidigare redovisats, vara klart all här föreligger ett betydande skat­teundandragande. Detta gäller dock i huvudsak videobanden. Skatteun­dandragandet leder enligt min mening till oacceptabla förhållanden. Inte minst är det allvarligt att den seriösa handeln drabbas av en omöjlig konkurrenssituation. Enligt min mening föreligger dock inte tillräckliga skäl för att helt slopa skatten. Däremot är del i hög grad angeläget att skatten snarast förenklas. Detta bör enligt min mening ske genom att skallenivån för videokassettbanden sänks och genom att skatten görs oberoende av speltiden.

En enhetlig skattesats oavsett speltid undanröjer vissa praktiska tillämp­nings- och kontrollproblem. I samband därmed och i samma syfle bör gränsen för skatteplikten, 30 minuters speltid, slopas.

När det gäller skaltenivån kan konstateras alt skallen på ljudkassettband i förhållande till varans värde är väsentligt lägre än skatten på videokas­settband. Några särskilda svårigheter med skatten på Ijudkassetlband har inte angetts föreligga. Den nuvarande skattenivån för dessa bör behållas. Däremot bör skattesatsen för videokassellbanden sänkas väsentligt för atl marknaden skall kunna fungera. Enligt min mening är del lämpligt att sänka skatten på videokassettbanden till 15 kr. per band. Skatten är f. n. 30 kr. för ett Ivålimmarsband och 45 kr. för etl Iretimmarsband. Den enhet­liga skattesatsen för Ijudkassetlbanden bör bestämmas lill 1 kr. 50 öre per band, vilket ungefär motsvarar genomsnittet av den nuvarande skatleri.

Jag delar RSV:s uppfattning att registreringsbeslämmelserna behöver ses över. 9 § andra stycket bör ändras så all där anges som förutsättning för registrering all verksamheten bedrivs i större omfattning, vilket över­ensstämmer med vad som gäller enligt andra punklskalteförfallningar. Det bör enligt min mening vara möjligt för RSV att fastställa ett skallebelopp som gräns för regislreringsmöjlighelen. Beloppet bör givelvis kunna jus­teras när penningvärdels förändringar motiverar del men f. n. torde det av RSV angivna beloppet 150000 kr. kunna tjäna som riktmärke.

Bestämmelserna i 9 § första stycket innehåller speciella registrerings-

regler för dem som gör inspelningar eller kopieringar på Ijudkassetlband.

Registrering kan i dessa fall ske oavsett verksamhetens omfattning, under

förutsättning att den bedrivs yrkesmässigt. Bestämmelsen tillämpas också

i praktiken enbart när verksamheten är av liten omfattning, eftersom de

större inspelarna eller kopierarna inte köper in lomma kassettband utan i

stället annat bandmaterial. Regeln bör behållas, men ordalydelsen bör

anpassas efter vad som föreslås i fråga om 9 § andra stycket. För de

verksamheter det här är fråga om saknas del också skäl atl tillåta att

kassettband importeras utan all skatt på banden eriäggs till tullmyndighet.

Jag föreslär därför atl 5 § ändras så atl möjligheten att la in kassettband

9

Prop. 1985/86:57 utan all betala skatt til! tullen inskränks till alt avse dem som registreras enligt 9 § andra slyckel.

I enlighet med RSV:s förslag bör definitionen av kassettband ändras så att den entydigt omfattar också byggsatser. Likaså bör förslagel om änd­ring av avdragsbestämmelserna genomföras så all dessa inte skall kunna leda till skaltefrihet för band som exporteras och därefter importeras. De nuvarande bestämmelserna skulle nämligen kunna tolkas sä alt skallefrihet uppnås om banden efler importen tillfälligt sänds ul ur landet igen.

Jag är inte beredd atl föreslå ett genomförande av RSV:s förslag om skall också pä inspelade ljudkassetter och om slopad avdragsrält för band för vilka avgift eriagts lill Svenska Filminstitutet.

Ändringarna bör träda i kraft den 1 januari 1986. Den som är registrerad vid ulgången av år 1985 bör senast den 27 januari 1986 lämna uppgift lill RSV om sitt lager av kassettband vid utgången av år 1985.

6   Lagrådets hörande

Med hänsyn lill att erforderiiga lagstiftningsåtgärder är av enkel beskaffen­het anser jag atl lagrådets yttrande över lagförslagen inte behöver inhäm­tas.

7   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen alt anta etl inom finansdepartementet upprättat förslag till

lag om ändring i lagen (1982:691) om skall på vissa kassettband.

Ärendet bör, med hänsyn lill del föreslagna ikraftträdandet, behandlas under innevarande höst.

8   Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredragan­den har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1985