Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1975/76:217

Regeringens proposition

1975/76:217

om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m.;

beslutad den 26 maj 1976.

Regeringen loreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

Pä regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

GE.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås en sänkning av den statliga inkomstskatten för 1977 års inkomster. Skatteskalan justeras såatt både låginkomsttagarna och de stora löntagargrupperna får sänkt skatt. I procent räknat är skattesänk­ningen störst för dem som har årsinkomster mellan 35 000 kr. och 55 000 kr. Räknat i kronor är den störst för personer i medelinkomstlägena och däröver. Maximalt uppgår skattelättnaden till I 950 kr.

Statsskattesänkningen finansieras genom en höjning av den socialförsäk­ringsavgift till folkpensioneringen som tas ut av arbetsgivare och egenfö­relagare. Denna avgift föreslås höjd med 3 procentenheter, från 6,8 % till 9,8 %.

I Riksdagen 1975/76. 1 saml. Nr 217

Prop.1975/76:217

2

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

Härigenom föreskrives att 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse 10 §

I m o m. Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp.

Grundbeloppet ulgör:

när beskattningsbar inkomst icke överstiger 20 000 kronor: 4 procent av den beskattningsbara inkomsten;

när beskattningsbar inkomst överstiger

20 000 men

25 000

30 000

35 000

40 000

45 000

65 000

70 000

80 000 100 000 150 000 kr.

icke

25 000 kr,

30 000

35 000

40 000

45 000

65 000

70 000

80 000 100 000 150 000

800 

kr

1

300

2

300

3

400

4

800 6 450

14 050 16 200 21000 30800 57300

för   20 000 kr, och 10% av återstoden

25 000 

'   20%

30 000 "

   22%

35 000 "

'   28%

40 000 "

'   33%

45 000 "

   38%

65 000 "

  43%

70000 -

   48%

80000 "

  49%

100000 

  53%

150000   "

 57%

Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100 procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar 57 procent av denna inkomstdel.

Med familjestiftelse avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål alt tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen.

' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senaste lydelse 1975:313,

Prop.1975/76:217

3

Föreslagen lydelse 10 §

1 m o m. Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp.

Grundbeloppet utgör:

när beskattningsbar inkomst icke överstiger 15 000 kronor: 2 procent av den beskattningsbara inkomsten;

när beskattningsbar inkomst överstiger

15 000 

men ic

ke 

20 000 

kr.

300 

kr. f

ö

r 

15 000 

kr, och 

4% av å

terstoden

20 000   '

25 000  

"

500 "

 20 000 "

  6% "

25 000   "

' 

30 000  

"

800  

"

25 000  

"

' 

10%  

"

30 000   

"

' 

35 000  

"

1300  

"

' iOOOO "

- 

15%   "

'

35 000   "

40 000  

"

2 050  

"

' i5 000 -

' 2/% "

40000   '

' 

45 000 "

3100  

"

' 

40000 

28%   "

45 000   

"

65 000 "

4 500  

"

' 45 000 "

 i5% "

65 000   

"

'     70 000  

"

12 100  

"

' 

65 000 "

' 

43%   '

70 000   

"

80 000  

"

14 250  

-

'     70000  

"

48%   

"-

80 000   

"

100 000  

"

19 050  

"

80 000  

"

- 49% "

'

100000   

"

' 

150000  

"

28850  

"

100000  

' 

53%  "

'

150 000   

-

' 

345 000  

"

55 J50 "

' /50 000 "

- 55% "

.

345 000\r.

168 450  

"

' 

345 000  

'

57%   

"

Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100 procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar 58 procent av denna inkomstdel.

Med familjestiftelse avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen.

Denna lag träder i kraft den I januari 1977 och tillämpas första gången vid 1978 års taxering.

Prop.1975/76:217

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrives att 19 kap. 4a § lagen (1962:381) om allmän för­säkring' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

19 4 Avgift lill folkpensioneringen en­ligt I eller 3 § skall utgå med sex och åtta tiondels procent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. I fråga om sjöman som avses i I § 1 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt beräk­nas dock avgiften efter den lägre procentsats som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighet fastställer med motsva­rande tillämpning av 4 § andra styckei. Avgifterna tillföras slalen.

kap.

a§

Avgift till folkpensioneringen en­ligt 1 eller 3 S skall utgå med nio och åtta tiondels procent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. 1 fråga om sjöman som avses i 1 § I mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt beräk­nas dock avgiften efter den lägre procentsats som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, myndighet fastställer med motsva­rande tillämpning av 4 S andra stycket. Avgifterna tillföras staten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1977. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift som avser tid före ikraftträdandet.

' Lagen omtryckt 1973:908. 2 Senaste lydelse 1976:215,

Prop 1975/76:217

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-05-26

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Caris­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Pe­terson

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m.

1 Inledning

Sedan flera år tillbaka pågår en genomgripande översyn av vårt skat­tesystem. Utredningsarbetet sker i fråga om de fysiska personerna inom 1972 års skatteutredning (Fi 1972:02) och beträffande företagen inom fö­relagsskatteberedningen (Fi 1970:77). Särskilda frågor rörande den kommu­nala beskattningen behandlas inom kommunalekonomiska utredningen (Fi 1971:08). Utredningarna samarbetar i de delar där deras uppdrag berör va­randra. Resultatet av den samlade översynen väntas föreligga i huvudsak under år 1977. 1 avvaktan härpå bör en provisorisk skatteomläggning såvitt gäller 1977 års inkomster komma lill stånd. Förslag lill en sådan har ut­arbetats i samförstånd med löntagarorganisationerna. Förslagel innefattar en lindring av skalan för den statliga inkomstskatten och det ger skatte­sänkning för praktiskt taget alla inkomsttagare. Skattebortfallet för det all­männa finansieras genom en höjning av arbetsgivarnas och egenföretagarnas socialförsäkringsavgift lill folkpensioneringen.

2 Gällande bestämmelser

2.1 Inkomstbeskattningen

Inkomstskatt betalas till staten i form av statlig inkomstskatt och till kommunerna i form av allmän kommunalskatt.

Den statliga inkomstskatten är progressiv rör fysiska personer, oskiftade dödsbon och familjestiftelser men proportionell för övriga skattskyldiga.

Den allmänna kommunalskatten är i princip proportionell.

Prop. 1975/76:217

6

Den fortsatta redogörelsen för inkomsbeskattningen avser endast fysiska personer.

Som underlag för inkomstbeskattningen bestäms beskattningsbar inkomsl för varje skatlskyldig. Denna inkomst utgörs av taxerad inkomst minskad med grundavdrag och i förekommande fall s. k. extra avdrag. Beskattnings-underiaget bestäms för stats- och kommunalbeskattningen var för sig genom ett årligt taxeringsförfarande. Bestämmelser för inkomstberäkningen finns främst i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SI, och kommunalskat­telagen (1928:370), KL. Reglerna för inkomstberäkningen är till stor del gemensamma för de båda inkomstskatterna.

Skatteplikt föreligger för inkomst av jordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse, tjänst, tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Vid kommunal­taxeringen är också s. k. garantibelopp för fastighet skattepliktigt. Inkomst­beräkningen sker särskilt för varje s. k. förvärvskälla.

Vid beräkningen av inkomst från särskild förvärvskälla får avräknas alla omkostnader under beskattningsåret som fordras för att förvärva och behålla intäkterna. Summan av inkomsterna från olika förvärvskällor utgör den skattskyldiges sammanräknade inkomst.

Från sammanräknad inkomst lår göras s. k. allmänna avdrag (46 § KL). I första hand avräknas underskott som vid inkomstberäkningen har upp­kommit i förvärvskälla. Därefter kvarstår sammanräknad nettoinkomst. Denna reduceras med vissa allmänna avdrag som inte har direkt samband med någon förvärvskälla. Avdragsrätt föreligger för egenavgifter till sjuk­försäkringen, folkpensioneringen, ATP och den allmänna arbetsgivaravgif­ten.

Sammanlagda inkomster från olika förvärvskällor minskat med allmänna avdrag och föriuslavdrag samt med tillägg vid kommunaltaxeringen för eventuellt garantibelopp ulgör taxerad inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt tiotal kronor.

Frän taxerad inkomst avräknas grundavdrag med 4 500 kr. under för­utsättning att den skattskyldige varit bosatt i Sverige under hela beskatt­ningsåret. Har den skattskyldige varit bosatt i Sverige endasl under en del av beskattningsåret jämkas grundavdraget med hänsyn härlill (48 § KL).

Utöver grundavdrag har skattskyldig i vissa fall även rätt till s. k. extra avdrag (50 § 2 mom. KL), nämligen dels när skatteförmågan är väsentligen nedsatt till följd av långvarig sjukdom eller annan s. k. ömmande omstän­dighet, dels när hans inkomst efler skatt på grund av nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvållad arbetslöshet, stor försörjningsbörda eller annan sådan omständighet understiger existensminimum.

Sedan taxerad inkomst minskats med eventuellt grundavdrag och extra avdrag erhålles beskattningsbar inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt hundratal kronor.

Makar taxeras var och en för sin inkomst. Vid inkomstberäkningen gäller dock i vissa hänseenden särskilda regler för makar.

Prop. 1975/76:217

7

Den statliga inkomstskatten tas ut med viss procent av ett s. k. grund­belopp, som i sin tur motsvarar viss del av den beskattningsbara inkomsten. Under senare år har regelmässigt tagits ul 100 96 av grundbeloppet, vilket betyder att uttagen skatt varit lika stor som grundbeloppet. Skatten bestäms efter en progressiv skiktskala, som har följande utseende (10 § 1 mom. SI).

Beskattningsbar

Inkomst kr.

%

- 20 000

4

20 000- 25 000

10

25 000- 30 000

20

30 000- 35 000

22

35 000- 40 000

28

40 000- 45 000

33

45 000- 65 000

38

65 000- 70 000

43

70 000- 80 000

48

80 000-100 000

49

100 000-150 000

53

150 000-

57

1 vissa fall medges särskilda avdrag från den uträknade skatten i form av s. k. skattereduktion resp. särskild skattereduktion. Bestämmelser härom finns i 2 § 4 och 5 mom. uppbördslagen (1953:272).

Rätt till skattereduktion med 1 800 kr. har ensamstående skatlskyldig med hemmavarande barn under 18 år och gift skattskyldig vars make saknar statligt taxerad inkomst. Gift skattskyldig vars make har taxerad inkomst understigande 4 500 kr. får skattereduktion med 40 % av skillnaden mellan 4 500 kr. och den taxerade inkomsten. Skattereduktion avräknas mot flertalet skatter och avgifter, dock inle mot bl.a. statlig förmögenhetsskatt, ATP-avgift eller allmän arbetsgivaravgift.

Den kommunala inkomstskatten är som tidigare nämnts proportionell i förhållande till den beskattningsbara inkomsten och tas ut med en i särskild ordning bestämd andel av denna mkomst. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen är f. n, ca 26 kr. per 100 kr. beskattningsbar inkomst, dvs. skattesatsen är i genomsnitt ca 26 96.

2.2 Socialförsäkringsavgifter, m. m.

Socialförsäkringarna finansieras genom åriiga arbetsgivaravgifter och av­gifter från försäkrade egenförelagare (egenavgifter) samt genom statsbidrag. Avgifter las också ut för finansiering av vissa andra ändamål. Avgifterna och de procentsatser som tillämpas vid uttag för år 1976 framgårav följande uppställning. I den mån annan utlagsprocent beslutals för år 1977 anges även denna.

Prop.1975/76:217

Procentsats

Arbetsgivar-

avgift

Egenavgift

Ändamål

1976

1977

1976          1977

Sjukförsäkringen

8,0

8,0

Folkpensioneringen

6,2

6,8

6,2            6,8

ATP

11,0

11,75

11,0           11,75

Delpensionsförsäkringen

0,125

0,25

Yrkesskadeförsäkringen

0,25

Barnomsorg

1,0

Byggnadsforskningen

0,7

Lönegarantin

0,02

Arbetarskyddet

0,13

Arbetslöshetsförsäkringen m, m.

0,4

Arbetsmarknadsutbildningen

0,4

Vuxenutbildningen

0,15

Sjöfolks pensionering

0,8

Allmän arbetsgivaravgift

4,0/2,0

4,0/2,0

Socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen har efter förslag i prop. 1975/76:100 bil. 7 höjts till 6,8 % för år 1977.

Enligt redan fattade beslul kommer ATP-avgiften och avgiften till yr­kesskadeförsäkringen att tas ut efter 11,75 96 resp. 0,25 96 under åren 1977-1979. Avgiften till delpensionsförsäkringen utgör enligt fatlat beslut 0,25 96 fr. o. m. år 1977. I arbetarskyddsavgiften ingår för åren 1976 och 1977 en tilläggsavgift på 0,03 96.

Arbetsgivare skall fr. o. m. år 1977 eriägga socialavgift för utbyggnad av barnomsorgen. Avgiftsuttaget har för år 1977 fastställts till 1 %. Egenfö­relagare skall inte eriägga sådan avgift.

Allmän arbetsgivaravgift på lön för arbeie inom del s. k. inre stödområdet tas år 1976 ut efter 2 % mot 4 % för övriga landet.

Arbetsgivaravgifterna beräknas på kontantlöner och naturaförmåner i form av kost eller bostad som under året har utgått till arbetstagare. Har ar­betstagaren varit tvungen att svara för kostnader i anställningen, får riks­försäkringsverket medge avdrag på lönen. Vid avgiftsberäkningen tas inte hänsyn till arbetstagare vars lön under året har understigit 500 kr. Vidare bortses från arbetstagare som inte är obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring. Del sistnämnda undantaget gäller dock inte för ATP-avgiften. ATP-avgiften intar en särställning även så till vida att man vid avgiftsberäkningen bortser från bl. a. arbetstagare som har fyllt 65 år vid årets början och tillämpar s. k. basbeloppsavdrag och beloppstak. Avdraget motsvarar det vid årets början gällande basbeloppet (9 700 kr. år 1976) multiplicerat med det genomsnittliga antalet arbetstagare hos ar­betsgivaren under året. Beloppstaket innebär att hänsyn inte tas till den del av en årslön som överstiger 7,5 gånger basbeloppet vid årets början, dvs. 72 750 kr. år 1976. Avgift eriäggs inte för lön vid sjukdom o. d. som motsvarar ersättning från försäkringskassa till arbetsgivare med s. k. arbets­givarinträde. Avgift utgår ej heller för lön till barn som inte är avdragsgill

Prop, 1975/76:217

9

vid inkomsttaxeringen. I princip skall varje enskild arbetsgivare eriägga alla de i uppställningen uppräknade avgifterna utom byggnadsforskningsavgiften och avgiften för sjöfolks pensionering. Dessa påförs endast arbetsgivare inom byggnadsindustrin resp. arbetsgivare som sysselsätter sjömansskattepliktiga sjömän.

Egenavgifterna beräknas på den försäkrades inkomst av annat förvärvs­arbete än anställning. Det gäller här främsl inkomst av rörelse eller jordbruk. Till grund för beräkning av inkomsl av annat förvärvsarbete läggs i princip den avgiftsskyldiges taxering lill statlig inkomstskatt. Sjukförsäkringsavgift skall eriäggas av försäkrad som under det aktuella året inte har fyllt 67 år (65 år fr. o. m. den 1 juli 1976) och inte heller har uppburit ålderspension eller förtidspension för december månad. Socialförsäkringsavgift till folk­pensioneringen påförs försäkrad som vid årets början inte har fyllt 65 år och inte heller har uppburit ålderspension eller förtidspension för december månad. ATP-avgift utgår i den mån pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete än anställning har fastställts för den försäkrade för året. Vid beräkning av avgifterna till sjukförsäkringen och folkpensioneringen tas inte hänsyn till årsinkomster som understiger 500 kr. ATP-grundande inkomst beräknas med tillämpning av såväl basbeloppsavdrag som beloppstak. All­män arbetsgivaravgift skall eriäggas av fysisk person för inkomst av rörelse och jordbruk som överstiger 18 000 kr.

I socialförsäkringslagstiftningen finns vidare särskilda regler om avgift på ersättning för arbete som försäkrad har utfört för annans räkning utan att vara ansfälld i dennes tjänst (s. k. uppdragsinkomster). Reglerna innebär i princip att avgifterna obligatoriskt eriäggs av uppdragsgivaren i samtliga fall då uppdragstagaren inte beskattas som egen företagare.

3 Föredraganden

3.1 A llmänna synpunkter

Kampen mot inflationen är, som jag närmare har utvecklat i den re­viderade finansplanen (prop. 1975/76:150), en av de primära uppgifierna för regeringens ekonomiska politik. Denna kamp måste föras på bred front och under medverkan av alla dem i vårt samhälle som i sin verksamhet har inflytande på kostnads- och prisutvecklingen. Det gäller såväl stat som kommun, löntagare, producenter och kapitalägare.

En avgörande förutsättning för en stabil ekonomi och en politik som motverkar inflationen är en sund finanspolitik. I dagens konjunkturper-spekiiv innebär del att det slora statliga budgetunderskottet måste successivt reduceras. Det finns således inget utrymme för omfattande skattesänkningar eller nya kostnadskrävande reformer som inle täcks av moisvarande in­komster.

Utfallet av den kommande avtalsrörelsen blir också av stor betydelse

Prop.1975/76:217

10

för en lugnare prisutveckling under år 1977. Den spelar även sin betydel­sefulla roll i avseende på vår inlernationella konkurrenskraft och vår möj­lighet att återställa den nu negativa bytesbalansen. De stora löntagarorga­nisationerna - LO och TCO - är medvetna om sitt ansvar i dessa avseenden. Statsmakterna kan lämna sitt bidrag till en balanserad avtalsrörelse genom att, liksom under senare år, genomföra en sänkning av den direkta stats­skatten på ett sätl som kan beaktas i löneförhandlingarna. Därmed kan lönerörelsens reala resultat bli tillfredsställande på en nominellt lägre nivå.

Sedan några år pågår arbetet med en genomgripande översyn av vårt skattesystem. 1 avbidan på att detta arbete slutförs har provisoriska skat­teomläggningar genomförts. Tidigare år har det visat sig möjligt att på ett tidigt stadium skapa en bred pariamenlarisk majoritet kring dessa omlägg­ningar. Så har inte varit fallet i år. Oppositionens företrädare förklarade sig ointresserade av en uppgörelse som omfattade löner och skatier. Re­geringen har därför ensam haft överiäggningar med företrädare för lönta­garorganisationerna om utformningen av ett förslag till skatteomläggning år 1977, Överiäggningarna har resulterat i att man har kunnat enas om hur en för år 1977 gällande skatteskala skall se ut. Utformningen av det förslag till en provisorisk omläggning för år 1977 som jag redovisar i det följande har också accepterats av styrelserna i LO och TCO.

Skatteomläggningen innebär för flertalet helårsarbetande i lönelägen mel­lan 50 000 och 150 000 kr. en sänkning av den direkta statsskatten med 1 950 kr, år 1977. För inkomsttagare med 40 000 kr. i årsinkomst år 1977 blir skattesänkningen 1 385 kr. För inkomsttagare med inkomster över 150 000 kr. minskarskattesänkningen föratt helt försvinna vid en årsinkomst av 350 000 kr.

Marginalskatten sänks för inkomster upp till 50 000 kr. per år. Den skärps i inlervallel 150 000-350000 kr. Den största procentuella skattesänkningen sker i de lägsta inkomstlägena. Genom årets och tidigare års skatteom­läggningar är nu den direkta statsskatten för lägre inkomsttagare blygsam.

Skatteomläggningen innebär en minskning av statsinkomsterna med ca 5,6 miljarder kr. Föratt kompensera detta inkomstbortfall och därmed värna om en sund finanspolitik bör socialförsäkringsavgiften till folkpensioner­ingen höjas med 3 procentenheter till 9,8 % den 1 januari 1977, Härigenom kan denna socialförsäkringsavgift från arbetsgivare och egenförelagare be­räknas läcka drygt 90 96 av kostnaderna för folkpensioneringen. Återstående kostnader, ca 1 500 milj. kr. år 1977, täcks av allmänna skattemedel. Genom de förslag som redovisas i regeringens proposition 1975/76:178 kommer den eftersläpning av avdragsrätten beträffande företagarnas egenavgift som tidigare har kritiserats att elimineras. Vidare sker avdraget i förvärvskällan mot tidigare som allmänt avdrag vilket innebär en minskning av avgifterna.

Den föreslagna avgiftsökningen tar i anspråk en del av det annars till­gängliga löneökningsutrymmet år 1977. Löntagarorganisationerna har som vid tidigare tillfällen förklarat sig beredda att ta hänsyn härtill vid de kom-

Prop.1975/76:217

11

mande avtalsförhandlingarna.

Genom den föreslagna skatteomläggningen garanteras de flesia löntagare en ökning av inkomsten efter statlig skatt på 1 950 kr. år 1977, Detta mot­svarar i inkomstlägena 40 000-60 000 kr. en inkomstökning före skatt på 8-10 96. Genom skatteomläggningens finansiering via socialförsäkringsav­gifter kan della ske genom att endasl 3 96 av löneökningsutrymmel mot annars 8-10 96 tas i anspråk. Löneutgifterna för arbetsgivaren blir alltså i motsvarande mån lägre, samtidigt som de anställda genom skattesänk­ningen fär samma reala förbättring vid en för förelagen lägre kostnadsnivå. Den senare har, som inledningsvis understrukits, sin slora betydelse vid en bedömning av företagens internationella konkurrenskraft.

Genom den tidigare träffade uppgörelsen med kommunförbunden om en maximering av kommunalskatternas höjning åren 1976-1977 har vidare rimlig säkerhet skapats för att inte kommunala skattehöjningar skall förta effekterna av den här föreslagna för år 1977 gällande statliga skattesänk­ningen.

Jag har tidigare i den reviderade finansplanen angett att jag räknar med all prisstegringstakten redan detta år kommer all avla. Genom en kraftfull anti-inflationistisk politik där skatteuppgörelsen mellan regeringen och lön­tagarorganisationerna utgören central del, boren fortsatt prisdämpning kun­na åstadkommas även år 1977, Del förtjänar särskilt understrykas att den samstämmighet som råder mellan regeringen och landets löntagare om att gemensamt motverka inflationen är av avgörande betydelse för en lugn och progressiv samhällsutveckling.

3.2 Skatteskalans utformning

Som jag tidigare har sagt är den nu aktuella skatteomläggningen pro­visorisk i väntan på utredningsförslag om en mera genomgripande ändring av skattesystemet. Den avsedda skattesänkningen bör därför göras genom tekniskl enkla åtgärder och utan att man binder skatteutredningarna i deras kommande ställningstaganden. Den lämpligaste metoden är en justering av skalan för den statliga inkomstskatten. Genom att sänka skattesatserna med 2 till 10 procentenheter i inkomstskikten upp till den nivå där flertalet inkomsttagare befinner sig erhåller man en betydande skattelättnad för prak­tiskt taget alla medborgare. Vidare minskar marginalskatten påtagligt i de lägre inkomstskiklen. Anledning saknas emellertid alt ge skattelättnad i de högsta inkomstlägena. Skatteskalan bör därför utformas så att lättnaden elimineras i dessa inkomstlägen.

Jag föreslår att skatteskalan från och med 1977 års inkomst lår följande utseende. Den nuvarande skalan anges som jämförelse.

Prop.1975/76:217

12

Beskattningsbar inkomst.

Skattesals inom

skiktet.

%

kr

Föreslagen

Nuvarande

Skillnad

skala

skala

- 15 000

2

4

- 2

15 000- 20 000

4

4

_

20 000- 25 000

6

10

-  4

25 000- 30 000

10

20

-10

30 000- 35 000

15

22

-   7

35 000- 40 000

21

28

-   7

40 000- 45 000

28

33

-  5

45 000- 65 000

38

38

-

65 000- 70000

43

43

-

70 000- 80 000

48

48

_

80 000-100 000

49

49

-

100 000-150 000

53

53

-

150 000-345 000

58

57

-1-   1

345 000-

57

57

-

De individuella effekterna av den förordade skatteskalan framgår av föl­jande tabeller.

Skatten på 1977 års inkomst, ogift inkomsttagare

Kommunal utdebitering = 26,23 kr.

Taxerad inkomsl,

Total skall en-

Skatteminskning enligt förslaget

kr.

ligt nuvarande regler, kr.

kr,                              %

10 000

1413

110                            7,8

15 000

2 924

210                            7.2

20 000

4 436

300                            6.8

25 000

5 977

320                            5,4

30 000

7 839

550                            7,0

35 000

10 160

1 035                           10,2

40 000

12 852

1 385                           10,8

45 000

15 588

1725                           11,1

50 000

18 575

1 950                         10,5

55 000

21 786

1 950                          9,0

60000

24 998

1 950                            7,8

70 000

31446

1 950                            6,2

80 000

38 644

1 950                            5,0

90 000

46 122

1 950                            4,2

100 000

53 645

1 950                            3,6

150 000

93 080

1 950                            2,1

200 000

134515

1495                            1,1

350 000

259 360

0                            0

Prop. 1975/76:217

Marginalskatten år 1977, ogift inkomsttagare

Kommunal utdebilering = 26,23 kr.

13

Taxerad inkomst, kr.

Marginalskatt,

%

Förslaget

Nuvarande

Skillnad

regler

- 15 000

28,2

30,2

-2.0

15 000- 20 000

28,4

30.2

-1.8

20 000- 25 000

30,4

30,8

-0,4

25 000- 30 000

32.6

37,2

-4,6

30 000- 35 000

36.7

46,4

-9,7

35 000- 40 000

46,8

53,8

-7,0

40 000- 45 000

47,9

54,7

-6,8

45 000- 50 000

55,2

59,7

-45

50 000- 55 000

64,2

64,2

-

55 000- 60 000

64,2

64,2

-

60 000- 65 000

64,2

64,2

_

65 000- 70 000

64,7

64,7

-

70 000- 75 000

69,7

69,7

-

75 000- 80 000

74,2

74.2

-

80 000- 85 000

74,3

74,3

-

85 000-100 000

75.2

75,2

_

100 000-120 000

78.3

78,3

-

120 000-150 000

79,2

79,2

-

150 000-200 000

83,8

82,9

+ 0,9

200 000-350 000

84,2

83,2

-1- 1.0

350 000-

83,2

83,2

-

Förslaget om ändrad skala för den statliga inkomstskatten föranleder änd­ring av 10 S 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

3.3 Finansieringen

Den sänkning av den statliga inkomstskatten som jag här har föreslagit, innebär ett skattebortfall på ca 5,6 miljarder kr. Som jag har nämnt bör bortfallet av statsfinansiella skäl läckas i huvudsak. Efter samråd med chefen för socialdepartementet föreslår jag alt detta sker genom en höjning av ar­betsgivarnas och egenföretagarnas socialförsäkringsavgift till folkpensioner­ingen från 6,8 % lill 9,8 96, dvs. med tre procentenheter. Det innebär en ökning av statsinkomsterna med ca 5,5 miljarder kr. Härigenom ökar också arbetsgivarnas finansiering av denna försäkring till drygt 90 96. Återstoden av kostnaden för denna försäkring, ca I 500 milj, kr,, täcks av allmänna skattemedel.

En höjning av socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen aktuali­serar en justering av det schablonavdrag för egenföretagarnas socialförsäk-

Prop.1975/76:217

14

ringsavgifter som föreslagits i prop. 1975/76:178. Jag avser att senare åter­komma till denna fråga.

Jag föreslår sålunda att socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen höjs från 6,8 96 till 9,8 % och att egenavgiften till samma försäkring ändras i motsvarande mån. Förslaget föranleder ändring i 19 kap. 4a § lagen (1962:381) om allmän försäkring.

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen fö­reslår riksdagen att antaga inom finansdepartementet upprällade förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

2.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.