Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83: 83 Regeringens proposition 1982/83:83 

om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) m. m.;

beslutad den 22 december 1982.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås de ändringar i skatleregisteriagen (1980:343) som behövs för etl successivt genomförande av etl nytt ADB-system för mervärdeskatt. Vidare föreslås att del centrala skatleregislrel också skall få användas för riksskatteverkets tUlsyn över tilldelningen av organisa­tionsnummer.

Lagen (1982: IÖ06) om avdrags- och uppgiftsskyldighel beträffande vissa uppdragsersätlningar föranleder all en del uppgifter om en enskilds skalte-förhållanden bör få lämnas ut lill andra. För all göra detta möjligl föreslås att sekretessen begränsas för vissa uppgifter i del centrala skatteregislrel.

1    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 83

Prop. 1982/83:83

2

I    Förslag till

Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

Härigenom föreskrivs an 1, 5-7, 10 och 12§§ skatleregisteriagen (1980:343) skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

l§' För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automa­tisk databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och elt regionalt skatteregister för vatje län.

Registren skall användas vid beskattning för

1.    samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande fysis­

ka och juridiska personer,

2.

planering, samordning och uppföljning av revisions- och annan kon-troUverksamhel,

3.

inkomst- och förmögenhetstaxering samt bestämmande av pensions­grundande inkomst,

4.

bestämmande och uppbörd av

4. bestämmande och uppbörd av skall enligt uppbördslagen skatt enligt uppbördslagen (1953: 272).                                              (1953: 272) och lagen (1968:430) om

mervärdeskatt.

Det centrala skatteregistret skall

Del centrala skatteregislrel skall

också användas för utredningar i     också användas för utredningar i

kronofogdemyndigheternas exeku-     kronofogdemyndigheternas exeku­

tiva verksamhet.

tiva verksamhet och för riksskatte­

verkets      tillsyn      enUgt      lagen

(1974:174) om identitetsbeteckning

för juridiska personer m.fl.

5§

För fysisk person som är kyrkobokförd i riket skall i det centrala skatle­

registret anges

1.    personnummer, namn, ad-

1. personnummer, namn, ad­

ress, kyrkobokförings- och man- ress, civilstånd, datum för civit-

lalsskrivningsförhåUanden,                  ståndsändring,     kyrkobokförings-

och      manlalsskrivningsförhållan-den,

2.

registrering enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt, särskilt regi­strerings- och redovisningsnummer, organisationsnummer och firma,

3.

förhållanden som enligt lag eller förordning skall antecknas i skatte­längd,

4.

registrering i sjömansregistret, tillhörighet tiU icke territoriell försam­ling, tillhörighet till svenska kyrkan.

Senaste lydelse 1982:453.

Prop. 1982/83:83

Nuvarande lydelse

5.

nationalitet, civUstånd, datum för civilslåndsändring, anlal hem­mavarande barn som inle har upp­nått 16 eller 18 års ålder, person­nummer för make och, om sam­taxering sker med annan person, personnummer för denne,

6.

slag av pensionsförmån som personen är berättigad till enligt la­gen (1962:381) om allmän försäk­ring, i den mån det behövs för all debitera socialförsäkringsavgifl.

Föreslagen lydelse

5. nationalitet, antal hemmava­rande barn som inle har uppnått 16 eller 18 års ålder, personnummer för make och, om samtaxering sker med annan person, personnummer för denne.

6.

slag av pensionsförmån som personen är berättigad till enligt la­gen (1962:381) om allmän försäk­ring, i den mån del behövs för alt debilera socialförsäkringsavgift,

7.

slag av preliminär skatt som personen skall betala.

För person som inte har uppnått 18 års ålder skall också anges person­nummer för den hos vilken personen är kyrkobokförd.

För person som inle har uppnått 15 ärs ålder skall införas endast uppgift om personnummer, namn och adress samt personnummer för den hos vilken personen är kyrkobokförd. om inte yllerligare uppgifter som avses i första stycket behövs för beskattning.

För person som ej är kyrkobokförd här i riket skall uppgifter enligl första, andra eller tredje stycket införas i den mån det behövs för beskatt­ning här i riket.

6§

För juridisk person skall i det centrala skatleregistret anges or­ganisationsnummer, namn, firma, adress, hemortskommun, registre­ring enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt, särskilt registre­rings- och redovisningsnummer saml förhållanden som enligl lag el­ler förordning skall antecknas i skattelängd. För dödsbo skall även dagen för dödsfallet anges.

För juridisk person och för enkelt bolag, partrederi och utländskt fö­retagsfilial i Sverige skall i del cen­trala skatteregislrel anges

/. organisationsnummer med tidpunkt för registrering och avregistrering i registret, namn, fir­ma, adress, hemortskommun, säte och juridisk form,

2.

registrering enligl lagen (1968:430) om mervärdeskatt, sär­skill registrerings- och redovis­ningsnummer,

3.

förhållanden som enligt lag eF ler förordning skall antecknas i skattelängd.

För dödsbo skall även den av­lidnes personnummer och dagen för dödsfallet anges.

7 §

För fysisk och juridisk person, får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatleregistret innehålla följande uppgifter.

1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag som avses i 25 § 8) taxeringslagen (1956:623). 

ti    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 83

Prop. 1982/83:83

4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2.    Uppgifter angående avslutad revision, verkställt laxeringsbesök eller

annat sammanträffande enligt 31 § 2 mom. tredje stycket taxeringslagen.

För vaije sådan åtgärd får anges tid, art, beskatlningsperiod, skatteslag,

myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för

skatt med anledning av åtgärden samt uppgift humvida bokföringsskyl­

dighet har fullgjorts.

3.    Uppgift om registrering av

3. Uppgift om registrering av

skyldighet all betala skatt, upp-

skyldighet atl betala skatt, upp­

gifter som behövs för alt bestämma

gifter som behövs för att bestämma

skatt enligt uppbördslagen

skatt enligl uppbördslagen

(1953:272) samt uppgifter om redo-

(1953:272) och lagen (1968:430) om

visning, inbetalning och återbelal-

mervärdeskatt saml uppgifter om

ning av sådan skatt.

redovisning, inbetalning och åter­

betalning av sådana skatter.

4.    Uppgift om maskinellt framstäUt förslag till sådant beslut som enligl

lag eller förordning skall antecknas i skattelängd.

5.    Uppgift om beslut om anstånd

5. Uppgift om beslut om anstånd

med avgivande av självdeklaration,

med avgivande av deklaration och

dock ej skälen för beslutet samt

med betalning av skatt, dock ej

uppgift om att laga förfall föreligger

skälen för bestulen, samt uppgift

för underlåtenhet att fullgöra dekla-

om att laga förfall föreligger för un-

rationsskyldighet.

derlåtenhet att fullgöra deklara­

tionsskyldighet.

6.

Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

7.

Uppgifter som skall lämnas i självdeklaration i sammanställningarna för statlig och kommunal inkomstskatt saml i förmögenhetsredovisningen om skattepliktig förmögenhet.

8.

Uppgift om beslul om beskattning, dock ej skälen för beslutet, samt uppgift om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

9.   Uppgift om att fordran mot

9. Uppgift om alt fordran mot

personen registrerats hos kronofog-

personen registrerats hos kronofog­

demyndighet, uppgift om beslut om

demyndighet, uppgift om indriv­

ackord, likvidation eller konkurs

ningsresultat,uppgift ombeslut om

samt uppgift om betalningsinstäl-

ackord, likvidation eller konkurs

lelse.

samt uppgift om betalningsinstäl­

lelse.

10.   Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

11.   Uppgift om telefonnummer samt särskild adress för skatlsedelsför-

sändelse.

12.

Uppgtfl från kontrolluppgift enligt 37 § 1-3, 3 b-3f och 4 taxerings­lagen.

13.

Uppgift om beteckning, taxeringsvärde, delvärde och beskattnings­natur för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare samt sädan uppgift om fastigheten som behövs för bedömning humvida inkomst av fastigheten skall beräknas med tillämpning av 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och uppgift om intäkt som har beräknats med tillämpning av nämnda lagmm.

Prop. 1982/83:83

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

14.

Uppgift om lid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skalteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat taxeringsbesök eller annat sammanträffande enligt 31 § 2 mom. tredje stycket taxeringslagen.

15.

Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är närings­idkare.

16.

Uppgift om bmttointäkt av tjänst och dennas fördelning på olika kategorier av tjänst saml summan av avdrag från intäkten och dennas fördelning på kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats å ena sidan och övriga kostnader å andra sidan.

17.

Uppgift   angående   omsätt-

17. Uppgift om omsättning i nä-ning, vamlager, t;esultat av bmtto-     ringsverksamhet. vinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, nettoin­täkt eUer underskott av förvärvs­källa med angivande av den del där­av som belöper på delägare, sköns­mässig beräkning, belopp som un­der beskattningsåret har stått till förfogande för levnadskostnader, vamuttag, totala bilkostnader samt privat andel därav, bilförmån, bo­stadsförmån eller annan sådan för­mån, avsättning till fond, investe­ringsreserv eller liknande, insätt­ning på skogskonto eller Uknande, nedskrivning av fordringar samt av-och nedskrivning med högsta möj­liga belopp, dock endasi uppgift om alt här angivet förhållande förelig­ger och om belopp, procenttal eller årtal.

18.    Uppgift från centrala bilre-

18. Uppgtft angående varulager,

gistret om innehav av fordon samt resultat av brullovinstberäkning,

om fordonets registreringsnummer, annan beräkning av relationstal el-

märke, typ och årsmodell. ler liknande, nettoinläkl eller un­

derskott av förvärvskälla med angi­

vande av den del därav som belöper

på delägare, skönsmässig beräk­

ning, belopp som under beskatt­

ningsåret har stått till förfogande

för levnadskostnader, vamuttag,

totala bilkostnader samt privat an­

del därav, bilförmån, bostadsför­

mån eller annan sådan förmån, av­

sättning till fond, investeringsre­

serv eller liknande, insättning på

skogskonto eller liknande, ned­

skrivning av fordringar saml av-

och nedskrivning med högsta möj-

Prop. 1982/83:83

6

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

liga belopp, dock endasi uppgift om alt här angivet förhållande förelig­ger och om belopp, procenttal eller årtal.

79. Uppgift från centrala bilre­gistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

10 §-

Terminalåtkomst till uppgifter i register enligt denna lag får finnas endast för de ändamål som anges i 1 § och i den utsträckning i övrigt som anges i andrafemte styckena.

Länsstyrelse och lokal skalle­myndighet får ha terminalålkomsl liU uppgifter som avses i 5 och 6 §§, 7 § 16, 9, 15 och 17 samt de upp­gifter därutöver som behövs för ut­färdande av skattsedel och dub­lettskattsedel.

Länsstyrelse och lokal skatte­myndighet får vidare ha terminalål­komsl till uppgifter som avses i 7 § 7, 8, 10-14 och 18 och som hänför sig till länet.

Riksskatteverket fär ha terminal­ålkomsl lill uppgifter som avses i 5 och 6 §Ssaml7 § 1-15, 17 och 18.

Länsstyrelse och lokal skatte­myndighet får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§, 7 § 1-6 samt de uppgifter därut­över som behövs för utfärdande av skattsedel och dublettskatlsedel.

Länsstyrelse och lokal skatte­myndighet får vidare ha terminalål-komst till uppgifter som avses i 7 § 7-15 och som hänför sig lill länet.

Riksskatteverket får ha terminal­åtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§ samt 7 § 1-15.

Kronofogdemyndighet får ha terminalålkomsl lill del centrala skatlere­gistret i fråga om uppgifter enligt 5 och 6 §§ samt 7 § 1, 3 och 4. Kronofog­demyndighet i det län där ett mål är registrerat för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalålkomsl i fråga om uppgifter enligl 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den som är registrerad som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller make till gäldenären eller annan som sambe­skattas med gäldenären. I fråga om uppgtfler enligt 7 § 1 får terminalåt­komsten avse också den som är delägare i fåmansföretag där någon som avses i tredje meningen är delägare.

12 §

Utan hinder av vad som är före­skrivet i annan lag får uppgift i re­gister enligt denna tag om regisl-rerads namn, personnummer, adress, civilstånd eller kyrkobokfö­rings- och mantalsskrivningsförhåt-landen lämnas ut till enskild om det inte av särskild anledning kan antas

Utan hinder av vad som är före­skrivet i annan lag får från register enligt denna lag uppgift som avses i 5 § första stycket 1, 2 och 7 och 6 § första stycket 1 och 2 samt uppgift om slag av näringsverksamhet och om beslut om Ukvidation eller kon­kurs lämnas ut till enskild om del

Senaste lydelse 1982:453.

Prop. 1982/83:83

Nuvarande lydelse

att den registrerade eller någon ho­nom närslående lider men om upp­giften röjs.

Föreslagen lydelse

inte av särskild anledning kan antas atl den registrerade eller någon ho­nom närstående lider men om upp­giften röjs.

Denna lag träder i kraft två veckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1982/83:83

8

2    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt

Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt' skaU upphöra alt gälla.

Denna lag träder i kraft tvä veckor efter den dag. då lagen enligt uppgift pä den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling.

' Lagen omtryckt 1979:304. Senaste lydelse av 21 § 1981:1276 lagens rubrik 1974:885.

Prop. 1982/83:83

9

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-12-22

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i skatteregisterlagen (1980:343) m. m.

I    Inledning

Det ADB-system som f n. används på mervärdeskalteområdet utfor­mades när mervärdeskatten infördes och har i sina huvuddrag använts sedan dess. Det har länge stått klart att etl utökat, moderniserat ADB-slöd skulle kunna effeklivera beskattningsarbetet på mervärdeskatteområdet och öka möjUgheterna till ett värdefullt informationsutbyte mellan skalte­förvaltningens olika enheter.

Riksskatteverket (RSV) lade i april 1981 i en rapport kallad Översyn av mervärdeskatteenheterna fram förslag till bl. a. ändrade arbetsformer och elt nytt ADB-system för länsstyrelsernas mervärdeskatieenheter. Pä grundval av rapporten föreslogs i budgetpropositionen 1982 (prop. 1981/ 82: 100 bil. 

II 

s. 80 ff) an ert nyn ADB-syslem skulle genomföras för mervärdeskatten. Riksdagen godtog förslagen under våren 1982 (SkU 1981/82:29, rskr 1981/82:155). Systemet skall bygga på direktminnesteknik och utformas i huvudsaklig överensstämmelse med ett av RSV redovisat alternativ som innebär att en integrering kommer alt ske med de ADB-mtiner som finns för inkomst- och förmögenhetsbeskattningen.

Genomförandet av del nya systemet avses ske i etapper med början den Ijanuari 1983.

RSV har genom regeringsbeslut den 2 september 1982 fått närmare direktiv för utrednings- och utvecklingsarbetet med det nya ADB-syste­met. I direktiven betonas att systemutvecklingen skall ske i nära samarbe­te med de kommande användarna och alt det fortsatta utvecklingsarbetet bör omfatta också analys av de föreslagna ändringarnas effekter på arbets­förhållanden och arbetsmiljö. Det föreskrivs vidare atl genomförandet av vatje etapp får påböijas först efter beslut av regeringen, som fortlöpande

Prop. 1982/83:83

10

skall underrättas om systemutvecklingen. Jag räknar med att regeringen kommer all ge tillstånd beträffande den första etappen i samband med att del nya ADB-systemet författningsregleras i enlighet med vad jag i del följande kommer att föreslå.

Jag vill här nämna att jag har för avsikt all föreslå regeringen att RSV skall få i uppdrag att se över frågorna om driftsäkerhet och sekretess- och inlegriletsskydd i skatteförvaltningens ADB-system samt föreslå och ge­nomföra lämpliga åtgärder.

RSV har i framställning till regeringen hemställt om de ändringar i lagregleringen av ADB-registren på skatteområdet som föranleds av det nya ADB-systemet för mervärdeskatt. Framställningen innefattar ocksä en begäran om lagändring med anledning av nya rutiner för registerföringen av organisationsnummer. Jag avser nu all lägga fram förslag till författningsändringar i dessa hänseenden. Jag kommer även alt ta upp en fråga som rör den nyligen antagna lagen (1982: 1006) om avdrags- och uppgiflsskyldighet beträffande vissa uppdragsersätlningar.

2    Det nya ADB-systemet för mervärdeskatt

Det nya ADB-systemet för mervärdeskall avses utformas i huvudsak i överensstämmelse med en av RSV angiven modell. Denna innebär i sina huvuddrag följande. Uppgifter angående mervärdeskatt förs in och lagras centralt i det av RSV förda företagsskatteregistret, som ingår i del centrala skatteregistret. Genom det lerminalnät och utvecklade syslem för termi­nalhantering som redan är uppbyggt kring del centrala skatteregislrel skall mervärdeskalleenheterna ha terminalålkomsl lill lagrade uppgifter an­gående mervärdeskatt. De kan med samma utrusining även nå annan skalteinformation. Likaså kan med befintlig utrusining övriga enheter inom skatteförvaltningen som är i behov av uppgifter rörande mervärde­skatt nå dessa i den omfattning som krävs. För en del regionala bearbet­ningar skapas med vissa intervall ur del centrala registret för vatje län en kopia med de uppgifter som hänförs till resp. län. Dessa regionala före­tagsskatteregister utnyttjas i allt väsentligt för statistikproduktion och i de för skatteadministrationen gemensamma planerings-, urvals- och uppfölj­ningssystemen för kontroll.

Ett fullt utbyggt system enUgt den föreslagna modellen beräknas ge inte oväsentliga direkta kostnadsbesparingar. Det kommer vidare all skapa fömtsättningar för en effeklivare kontrollverksamhet över hela skatteom­rådet och en snabbare och säkrare handläggning av skatteärendena.

Del nya systemet kräver gmndliga förberedelser och skall som angavs i budgetpropositionen genomföras i etapper. Härigenom skapas en väsentlig möjlighet alt successivt göra de justeringar av systemet som visar sig nödvändiga. Den första etappen avser RSV inleda den 1 januari 1983. Den

Prop. 1982/83:83

II

omfattar bl.a. registerföring av grunduppgifter för skattskyldiga till mer­värdeskatt, mtiner för framställning av deklarationer/inbetalningskort och av påminnelser alt deklarera samt registerföring av beslut om anstånd med att lämna deklaration. De senare etapperna planeras kunna genomföras åren 1984-1986 med tyngdpunkten på år 1984. I dessa etapper ingår bl. a. funktioner för registerföring av deklarationer och jikvider, framställning av preliminära beslul vid skönsbeskattning, registrering av beslul och fram­ställning av beslutsunderlag, återbetalning, maskinella kontroller av dekla­rationer samt registrering av indrivningsresullat.

3   Skatteregistren

Med hjälp av ADB förs för hela landet ett centralt skatteregister och för vaije län ett regionall skatteregister. Det centrala skatleregistret fmns hos RSV medan de regionala finns hos länsstyrelserna. Dessa register författ­ningsregleras i skatleregisteriagen (1980: 343), SRL.

I I § SRL anges de ändamål för vilka registren skaU föras. Registren skall vara ett hjälpmedel vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen saml vid bestämmande och uppbörd av inkomst- och förmögenhetsskatt och övriga skatter enligt uppbördslagen (1953:272). De skall också användas för bestämmande av pensionsgrundande inkomst. Registren skall även underlätta planeringen, samordningen och uppföljningen av revisions- och kontrollverksamheten på i huvudsak hela beskallningsområdet och tillhan­dahålla vissa basuppgifter i fråga om såväl fysiska som juridiska personer. Del centrala skatteregistret skall också användas för utredningar i krono­fogdemyndigheternas exekutiva verksamhel.

Innehållet i det centrala skatteregistret regleras i 5-7 §§ SRL.

I 5 och 6 §§ anges uppgifter som obligatoriskt skall finnas i skatteregist­ret för fysisk resp. juridisk person. Hit hör bl.a. identifikationsuppgifter såsom person- och organisationsnummer saml uppgifter om registrering enligl lagen (1968:430) om mervärdeskatt, ML.

I 7 § anges i punktform de ytterligare uppgifter som får registreras i den mån det beslutas av regeringen eller myndighet som regeringen bestäm­mer. Dessa uppgifter är bl.a. uppgifter om fåmansföretag och deras del­ägare (punkt I), uppgifter om avslutad revision och verkstäUl laxeringsbe­sök (punkt 2), uppgifter i fräga om redovisning, inbetalning och återbetal­ning av inkomst- och förmögenhetsskatt (punkt 3), förslag tiU beslut som skall antecknas i skattelängd (punkt 4), beslut om anstånd med avgivande av självdeklaration (punkt 5), uppgifter som lämnas i självdeklaration i sammanställningama för statlig och kommunal inkomstskatt samt i förmö­genhetsredovisningen om skattepliktig förmögenhet (punkt 7), beslul om beskattning (punkt 8), uppgtfter om atl fordran mot vederbörande person finns registrerad hos kronofogdemyndighet liksom uppgtfter om konkurs

Prop. 1982/83:83

12

m.m. (punkt 9), uppgifter från kontrolluppgifter (punkt 12), uppgifter om fasiighelsinnehav (punkt 13), uppgtft om planerad eUer pågående revision (punkt 14), uppgift om näringsidkares postgiro- och bankgironummer (punkt 15), uppgift om bruttointäkt av tjänst och om avdrag från intäkten (punkt 16) och uppgift om kontantberäkningar, bruttonvinstberäkningar och andra beräkningar av relationstal eller liknande samt om vissa andra uppgifter som ingår i de maskinellt framställda arbetskorten för rörelse­granskningen (punkt 17).

De regionala skatteregislren får innehålla de i 57 §§ nämnda uppgif­terna i den mån de hänför sig till länet (8 §).

Frågan om terminalåtkomst till uppgifter i skatteregistren regleras i 10 §. Utgångspunkten för regleringen är att uppgifterna fär vara tillgängUga på terminal endast om behovet att snabbt och enkelt få tillgång till uppgU"lerna väger klart tyngre än den risk från inlegritelssynpunkl som terminalål­komsl anses medföra. Detta gäller särskill i fräga om riksåtkomst. Alla de uppgifter som jag nyss nämnt utom dem i punkierna 16 och 17 har ansetts vara av den karaktären att terminalålkomsl bör kunna tillåtas. Undantaget gäller bl. a. upgifter som ingår i de tidigare nämnda arbetskorten för rörel­seidkare. Dessa kan alltså inle avläsas på bildskärm utan kan endast tas ut i läsbar form på papper.

Enligt 10 § får terminalålkomsl lill uppgifter i registren finnas endast för de ändamål för vilka registren får användas, dvs. för beskattningsverksam­heten och för kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet. RSV fär ha terminalålkomsl tiU större delen av det centrala skatleregistret medan länsstyrelsernas och de lokala skattemyndigheternas terminalåtkomst är mera begränsad. För länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna gäUer att de via terminal får ha tillgång till samma uppgifter som RSV i den mån de hänför sig till det egna länet. De får vidare ha riksåtkomst lill de flesta av de uppgifter som är av mindre integrilelskänslig natur och lill dem där praktiska skäl talar för detta. Riksåtkomst medges sålunda för de obligatoriska uppgifterna enligt 5 och 6 §§, för uppgifter enligt 7 § 1 -6 och för de uppgifter därutöver som behövs för utfärdande av skattsedel och dubblettskattsedel.

4    Organisationsnummerregistret

Enligt lagen (1974:174) om idenlilelsbeleckning för juridiska personer m.fl. skall organisationsnummer fastställas för aktiebolag, handelsbolag; ekonomisk förening, samfällighetsförening, vissa allmänna inrättningar, kommuner m. fl. RSV skall enligt 5 § i lagen utfärda anvisningar för och ha tillsynen över tilldelningen av organisationsnummer. För detta ändamål för RSV etl särskilt register över tilldelade organisationsnummer. Registret finns på RSV:s folkbokföringssektion och är tillgängligt på mikrofiche.

Prop. 1982/83:83

13

Registerföringen har i tekniskt hänseende lösts så att organisationsnum-merregistrel primärt förs som en databas hos DAFA. Registret underhålls i huvudsak med uppgifter från det centrala skatteregislrel som i sin tur dagligen aktualiseras med uppgifter från de lokala skatlemyndighelerna. Det hos DAFA förda registret uppdateras varannan vecka. Som ett kom­plement lill detta finns etl magnetbandsregisler som används vid framställ­ning av mikrofiche i alfabetisk resp. numerisk ordning lill RSV:s folkbok­föringssektion. Nuvarande systemlösning innebär sålunda i princip all tre olika register måste hållas parallellt med samma aktualitet.

5   RSV:s framställning m. m.

RSV har i en framställning till regeringen angett vilka uppgifter avseende mervärdeskatt som bör registreras i skatteregislren och vilka som bör omfattas av terminalålkomsl.

Enligl RSV:s mening bör i det centrala skatteregislrel lagras grundupp­gifter för registerföringen såsom tilläggsnummer (identifiering av förvärvs­källa), koder för redovisningsmetod och redovisningsperiod, uppgift om tidigare registrering under särskilt registreringsnummer och särskild be­nämning av förvärvskälla för alt särskilja en persons olika verksamheter. Där bör vidare lagras uppgifter som behövs för alt bestämma mervärde­skatten, uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning av mer­värdeskall, uppgifter om beslul om beskattning saml uppgifter om anstånd med betalning och med avlämnande av deklaration. RSV anser vidare all skatteregislrel skall innehålla, förutom uppgift om all fordran överlämnats lill kronofogdemyndigheten för indrivning, uppgift om resultatet av krono­fogdemyndighetens indrivningsålgärder. Den senare uppgiften är enligl verkels mening av väsentlig betydelse för atl bredda beslutsunderlaget vid l, ex. skönsbeskatlning och helt nödvändig för all kunna utforma elt ratio­nellt system för återbetalning av skatt. Detta gäller inte bara mervärdeskall ulan även andra skatte- och avgiflsslag.

RSV har framhållit att terminalåtkomst är nödvändig för alla de mervär­deskatteuppgifter som lagras i ADB-systemet. Terminalålkomsl lill upp­gifter i deklarationer och uppgifter om betalning och indrivningsresullat behöver av kontrollskäl finnas över länsgränserna, eftersom en person kan vara registrerad lill mervärdeskatt i flera län och dessutom kanske laxeras i annat län än det där han är registrerad. Terminalåtkomsten till uppgifter om beskaltningsbeslul kan dock begränsas lill det län där beslutet medde­lats.

RSV har vidare föreslagit atl terminalåtkomsten utvidgas beträffande vissa taxeringsuppgtfter, nämligen de uppgifter om omsättning, bmtto-vinst, nettointäkt, förmåner etc. som i dag enligt 7 § 17 SRL får registreras i skatteregistren men till vilka terminallillgång inte har medgetls. RSV har

Prop. 1982/83:83

14

framhållit alt terminalålkomsl till dessa uppgtfter är av väsentlig betydelse bl. a. för kontroU av mervärdeskall. Älkomslen har bedömts kunna be­gränsas till länsåtkomsl med undantag för uppgift om omsättning.

I fråga om registerföringen av organisationsnummer har RSV anfört all den nuvarande systemlösningen och det mellan RSV och DAFA delade ansvaret medfört förseningar i registreringen och bristande överensstäm­melse mellan registren. RSV har föreslagit att det centrala skalteregistrets användning utökas så all registerföringen hos DAFA kan slopas. För atl möjliggöra detta behöver ytterligare några identifieringsuppgifter tillföras del centrala skatteregistret.

Datainspektionen har efter remiss avgett yttrande över RSV:s framställ­ning. Inspektionen har inte haft något att erinra mot förslagen om register­innehåll och terminalåtkomst.

6   Föredragandens överväganden

Skatteregistrens ändamål

Skattemyndigheternas tillgång lill modern ADB-teknisk utrustning har gjort del möjligt att på ett annat sätt än tidigare rationalisera och effekti­vera beskaltningsarbetel, bl.a. genom atl ersätta ruiinbetonade manuella arbetsuppgifter med maskinella bearbetningar och genom alt ge bättre underlag inle minst för skattekontrollen. Utvecklingen av ADB-stödet har kommil längst i fråga om taxering, uppbörd och kontroll av inkomst- och förmögenhetsskatt.

Det är angelägel atl de vinsler som ell modernt ADB-system kan ge utnyttjas också på andra områden. Detta gäller särskilt för mervärdeskat­ten, där elt utökat, tidsenligt ADB-slöd skapar förutsättningar för en avsevärd förbättring av framför allt administrationen och kontrollen.

Till det ADB-system som utformats för inkomst- och förmögenhetsbe­skattningen hör etl företagsskatteregisler som ingår i det centrala skattere­gistret. Företagsskalleregislret, som ännu inte är fullt utbyggt, planeras innehålla uppgifter om alla juridiska personer och om fysisk person som är införd i handelsregistret, är registrerad till mervärdeskatt, är arbetsgivare, har inkomst av jordbruk eller rörelse, är delägare i fåmansföretag eller är föremål för revision. Registret ger förutsättningar för etl enkelt informa­tionsutbyte mellan skalteförvaltningens olika enheter. Genom atl tillföra detta register uppgifter angående mervärdeskall skulle möjlighelerna till etl effektivt samarbete mellan de olika funktionerna för inkomstskatt och mervärdeskall klart förbättras.

Det finns sålunda all anledning att införa ett ADB-system för mervärde­skatt i enlighet med den anvisade modellen. Innehållet i och användningen av det nya systemet bör därvid enligt min mening styras av de regler om registrering av skalteuppgifler - SRL - som gäller för motsvarande sy­stem i fråga om inkomst- och förmögenhetsskatt.

Prop. 1982/83:83

15

RSV:s förslag till en ändrad systemlösning för registerföringen av tillde­lade organisationsnummer innebär i huvudsak att del centrala skatleregist­ret skaU vara det enda ADB-register som innehåller fullständiga, aktuella uppgifter rörande organisationsnummer. Detta har redan i dag en viktig roll vid registerföringen. Flertalet av de upptfter som löpande måste till­föras organisationsnummerregislrel levereras genom skatleregistret som innehåller och som för registrets samordningsfunktion inom beskall­ningsområdet måste innehålla i huvudsak all den information som be­hövs för denna verksamhel. Del ler sig därför naturligt all förenkla de nuvarande mtinerna genom all i det centrala skatleregistret lagra de ytter­ligare uppgifter som behövs för alt delta skall kunna utgöra underlag för ett komplett organisationsnummerregisler.

Mot bakgrund härav och eftersom den föreslagna konstruktionen inne­bär kostnadsbesparingar bör RSV ges möjlighel atl på angivet sätt förändra registerföringen av organisationsnummer.

Den utökade användning av det centrala skatleregistret som avses bli genomförd i fråga om mervärdeskatt och organisationsnummer innebär att ändamålet med registret kommer att utvidgas. Detta bör komma till ut­tryck i 1 § SRL.

Jag föreslår därför att i andra stycket av 1 § tas in en bestämmelse om atl registren också skall användas vid beskattning för bestämmande och upp­börd av skatt enligt ML. I tredje stycket bör anges att det centrala skattere­gistret skall användas för RSV:s tillsyn över tilldelningen av organisations­nummer.

Skatteregistrens innehåll

I skatteregislren måste självfallet införas de uppgifter om mervärdeskatt som erfordras för att ADB-tekniken skall kunna utnyttjas på ett effektivt och rationellt säll. Registrering bör därför ske av uppgifter som behövs för . bestämmande och uppbörd av mervärdeskatt. Bestämmelsen i 7 § 3 som f. n. reglerar regislerinnehållel beträffande fastställande och uppbörd av skatt enligt uppbördslagen bör avfattas så att den omfattar också mervär­deskatt. Vidare bör registrering ske av uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning av skatt (punkt 5), uppgift om beslul om beskattning (punkt 8) och uppgtft om all fordran mot personen finns registrerad hos kronofogdemyndighet (punkt 9). Del bör också vara möjligl atl la in uppgift om resultatet av kronofogdemyndighets indriv­ningsåtgärder. Uppgiften behövs framför allt för att man skall kunna för­enkla förfarandet vid återbetalning av skatt.

För att den ADB-mässiga registerföringen av organisationsnummer skall kunna begränsas lill i stort endast del centrala skatleregistret måste där lagras samtiiga de uppgifter som behövs för tillsynen över tilldelningen av sådana nummer. Det bör därför föreskrivas i 6 §, där de obligatoriska uppgifterna anges, att organisationsnummer skaU anges med tidpunkt för

Prop. 1982/83:83

16

registrering och avregistrering i registret och med uppgift om säte och juridisk form. Enligt min mening bör paragrafen, som f.n. avser endast' juridisk person, vidare avfattas så atl också enkelt bolag, partrederi och utländskt företags filial i Sverige omfattas. 16 § bör dessutom när det gäller dödsbon anges att uppgift om den avlidnes personnummer skall registre­ras. Slutligen föreslår jag den redaktionella ändringen atl paragrafen för överskådlighetens skuU delas in i punkter.

Terminatåtkomst

Som jag tidigare har framhållit bör terminalåtkomst till uppgifter i skat­teregistren medges endasi i den mån behovel all snabbt och enkelt få tillgång lill uppgiftema väger tyngre än den risk från integritetssynpunkt som terminalålkomsl anses medföra.

Inom de flesta av mervärdeskatleenheternas funktioner finns ett stort behov av att snabbt få tillgång till registrerade uppgifter om mervärdeskall. Ett sådant rationellt utnyttjande av terminalsystemet utgör en stor del av de rationaliseringsvinster som del nya systemet avses ge.

Terminalåtkomst till uppgifter om mervärdeskatt bör tillåtas i huvudsak i samma utsträckning som f. n. gäller beträffande uppgifter om direkt skall. Terminaltillgång med riksåtkomst bör alltså finnas till de gmnduppgifler för registerföringen som avses i 5 och 6 §§, lill deklarations- och betal­ningsuppgifterna i 7 § 3 och till anståndsuppgifterna i 7 § 5. Praktiska skäl talar för riksåtkomst via terminal också tiU uppgifterna om indrivningsre­sultat i 7 § 9 och om näringsidkares postgiro- och bankgironummer i 7 § 15. Riksåtkomsl är här motiverad eftersom en person kan vara registrerad till mervärdeskatt i flera län. Någol slörre behov av riksåtkomsl lill de upp­gifter om beslut om beskattning som avses i 7 § 8 torde däremot inle föreligga.

Terminalåtkomst medges inte f.n. tUl de särskUda taxeringsuppgifterna rörande rörelseidkare m. fl. om omsättning, bmttovinst, nettointäkl m. m. (7 § 17). Dessa uppgifter har i avvaktan på det nya ADB-systemet för mervärdeskatt hittills lagrats åtskilda från övriga företagsskatteuppgifter på magnetband, varför terminalåtkomst av tekniska skäl inte heller har varit genomförbar.

Etl väsentligt syfte med det nya systemet är att förbättra möjligheterna till ett enkelt informationsutbyte mellan skatteförvaltningens olika enhe­ter. För att delta utbyte skaU bU smidigt krävs att de särskilda laxerings-uppgifterna tekniskt integreras med övriga företagsskalleuppgifter och att de hålls tillgängliga via terminal. En snabb åtkomst tUl sådana uppgifter skulle i hög grad underlätta beskaltningsarbetel inte minst på mervärde­skatteområdet. Den skulle ge etl bredare beslutsunderlag t. ex. vid gransk­ningen av deklarationerna med deras begränsade innehåll, vid skönsbe­skattningen i avsaknad av deklaration och vid urval av skattskyldiga för revision. Med terminalåtkomst skuUe även det tidsödande arbetet med

Prop. 1982/83:83

17

rekvirering och eftersökning av inkomstdeklarationer ofta kunna undvi­kas, eftersom uppgifter om omsättning, bmttovinst, resultatet av kontant­beräkningar etc. kan vara tillräckliga som underlag för ställningstagande till om ytterligare kontrollåtgärder är nödvändiga. Jag föreslår därför att de uppgifter som avses i 7 § 17 görs tUlgängliga via terminal. Omsättningsupp­giften är SärskiU värdefuU. Denna bör därför omfattas av riksåtkomst. Beträffande de andra uppgifterna i punkt 17 torde länsåtkomst vara till­räcklig.

Vad jag nu föreslagit avser terminalåtkomst för skattemyndigheterna, dvs. RSV, länsstyrelsema och de lokala skattemyndigheterna. Även kro­nofogdemyndigheterna har emellertid terminallillgång till vissa uppgifter i det centrala skatteregistret. Denna registeråtkomsl utgör ett betydelsefuUt underlag för kronofogdemyndighetemas utredning och slutliga bedömning av gäldenärens betalningsförmåga och myndigheternas val av indrivnings-åtgärd. Genom terminalåtkomst till uppgifter om mervärdeskatt underlät­tas kronofogdemyndighetemas arbete och den bör därför gälla även dessa uppgifter. Någon justering av ätkomstbeslämmelserna i 10 § behövs inte för att kronofogdemyndigheterna skall få denna terminaltillgång.

Jag har föreslagit att 7 § 9 som avser mål som lämnats för indrivning tiU kronofogdemyndighet samt ackord, likvidation, konkurs och betalningsin­ställelse utökas med uppgift om indrivningsresultat och att skattemyndig-hetema ges riksåtkomsl till dessa uppgifter. Något behov för kronofogde­myndigheterna av terminalåtkomst till dessa uppgifter via skatteregislrel torde inte finnas. Jag är därför inte f. n. beredd att låta kronofogdemyn­digheternas terminalålkomsl omfatta 7 § 9,

Utlämnande m. m.

I 12 § föreskrivs att uppgift i skatteregister om en registrerads namn, personnummer, adress, civilstånd eller kyrkobokförings- och mantals-skrivningsförhåUanden får - utan hinder av vad som är föreskrivet i annan lag - lämnas ut tUl en enskild om det inte av särskUd anledning kan antas att den registrerade eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Detsamma gäUer enligt 21 § ML i fråga om uppgifter i de nuvarande mervärdeskatteregistren om en registrerads registreringsnummer, namn, adress, firma och verksamhet. Dessa bestämmelser utgör undantag från del absoluta sekretesskydd som i princip råder inom skatteverksamheten.

Bestämmelsen i 12 § har motiverats med att skatlemyndighelerna med hjälp av ADB-lerminaler snabbt bör kunna lämna bl. a. vissa uppgifter som arbetsgivarna behöver för uppbördsarbetet och alt samma slags uppgifter har det svagare sekretesskyddet när det förekommer i folkbokföringsverk­samheten. Undantaget i 21 § ML har tillkommit för atl göra det möjligt t. ex. för någon som överväger att anlita en entreprenör att kontrollera om denne är registrerad som redovisningsskyldig tiU mervärdeskatt.

Eftersom det centrala skatteregistret i det nya systemet skall innehålla

Prop. 1982/83:83

18

uppgifter om mervärdeskatt, bör ocksä av SRL framgå atl ett utlämnande kan få ske av de uppgifter som avses i 21 § ML. Detta bör komma till uttryck i 12 § SRL. Där bör dessutom anges alt utlämnande kan ske av uppgifter som rör registerföringen av organisationsnummer. Hit hör inle bara identifikationsuppgifter som t. ex. namn och säte utan också uppgifter om beslut om konkurs eUer likvidation. Även uppgift om dagen för civil­ståndsändring bör anges. Vidare bör paragrafen utformas så atl uppräk­ningen av de skilda uppgiftema kan bli enklare.

Jag vUl här också ta upp en fråga som rör den av riksdagen nyligen antagna lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiflsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar. EnUgt lagen skall en uppdragsgivare i vissa fall vid utbetalning av ersättning på gmnd av ett uppdrag göra avdrag med 50% av ersättningen och betala in del innehållna beloppet tiU länsstyrelsen. Avdragsskyldighet föreligger inte bl. a. om uppdragstagaren är fysisk per­son och betalningen eriäggs mot faktura som innehåller uppgift om upp­dragstagarens namn och personnummer, ersättningens storlek samt upp­gift om att uppdragstagaren är skyldig att betala preUminär B-skatt. Upp­dragsgivaren kan göras betalningsskyldig för det belopp han underlåtit alt innehålla och kan även ådömas böter. En uppdragsgivare som vill kontrol­lera humvida uppdragstagaren skaU betala preUminär A-skatt eUer B-skatl bör självfallet kunna få upplysningar om detta hos skattemyndigheterna.

Uppgift om vilket slag av preliminär skatt som en fysisk person skall betala finns lagrad i det centrala skatteregislrel. Uppdragsgivarnas behov av att på ett enkelt sätt få denna information bör därför kunna tillgodoses genom att information lämnas ut från registret. I den mån de aktuella uppgifterna inte kan hänföras till beskattningsbeslut, som enligt 9 kap. I § sekretesslagen (1980:100) är offentiiga, råder sekretess, varför elt utiäm­nande till enskilda i dessa fall förutsätter all sekretessen begränsas. Någol skäl för att bibehålla sekretessen för dessa uppgifter har jag inle funnit. Jag föreslär därför att 12 § SRL avfattas så att uppgift om det slag av prelimi­när skatt som fysisk person skall betala får lämnas ut till enskilda i samma utsträckning som gäller för uppgift om atl någon är registrerad till mervär­deskatt. Jag föreslår vidare att det i 5 § uttryckligen anges att det centrala skatleregistret skall innehålla uppgift om vilket slag av preliminär skatt som fysisk person skall betala.

Som jag tidigare har nämnt, skall det centrala skatteregislrel innehålla uppgift om registrering enligt ML. Sådana uppgifter ingår fr. o. m. år 1981 i företagsskatteregistret. Med hänsyn härtiU finns det inle längre något behov av föreskriften i 21 § första stycket ML, enligt vilken varje länssty­relse skall föra register över dem som har registrerats inom länet. Denna bestämmelse bör därför utgå. Detta bör också gälla utlämnadeföreskriften i paragrafens andra stycke som jag föreslagU skall överföras tiU 12 § SRL.

De bestämmelser som meddelats genom SRL är enligt regeringsformen

Prop. 1982/83:83

19

inte av det slaget att de kräver lagform. Ändringen i ML är, som jag nämnt ovan, av rent teknisk natur. Lagrådets yttrande erfordras därför enligt min mening inte över de nu framlagda ändringsförslagen.

7   Hemställan

Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta inom budgetdepartementet upprättade förslag tUl

1.

lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

2.

lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt.

8   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983