Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 65 år 1974

Prop. 1974: 65

Nr 65

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag med särskilda bestäm­melser om riksbankens sedelutgivning, m. m.; given den 8 mars 1974.

Kungl. Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagen alt bifalla de förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departementsche­fen hemställt.

CARL GUSTAF

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåU

I propositionen föreslås att särskilda bestämmelser om undantag från riksbankslagens föreskrifter beträffande riksbankens sedelutgiv­ningsrätt skall gäUa även för tiden den 1 juUden 31 december 1974. Det föreslås att maximibeloppet för sedelutgivningsrätten höjs från 16,2 lUl 18,5 mUjarder kronor.

Vidare föreslås att riksbanken under samma tid får fortsatt befrielse från skyldigheten att vid anfordran inlösa bankens sedlar med guld.

1    Riksdagen 1974.1 saml. Nr 65

Prop. 1974:65

Förslag till

Lag med särskilda bestämmelser om riksbankens sedelutgivning

Härigenom förordnas, all under tiden den 1 juliden 31 december 1974 följande särskilda bestämmelser skall gälla i stället för bestämmel­serna i 9 § och 11 § första stycket lagen (1934r 437) för Sveriges riks­bank.

1

§ Riksbanken får utge sedlar liU ett belopp av högst aderton mil­jarder femhundra mUjoner kronor.

2

§ Under lid då riksdagen ej håller session får Konungen på fram­ställning av fullmäktige i riksbanken och efter hörande av fullmäktige i riksgäldskontoret medge riksbanken att utge sedlar till ett belopp av ytterligare högst sjuhundra miljoner kronor, om del är nödvändigt med hänsyn till utomordentliga omständigheter. Blir sådant medgivande icke godkänt av riksdagen inom tjugo dagar från början av nästa session, upphör medgivandet att gälla vid utgången av nämnda tid.

3

§ Som riksbankens metalUska kassa räknas allt guldmynt och omyn­tat guld som tUlhÖr riksbanken.

> Senaste lag i ämnet 1973r 297.

Prop. 1974: 65

Utdrag av protokollet över finansärenden hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av Halland, i statsrådet den 8 mars 1974.

Närvarande: stalsminislern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efler ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om särskilda bestämmelser om riksbankens sedelutgivning, m. m. och anför.

Riksbankens rätt all ge ut sedlar grundas f. n. på 72 § i 1809 års regeringsform. Enligt della lagram har riksbanken även skyldighet all vid anfordran lösa in uigivna sedlar med guld efler deras lydelse, om inte Kungl. Majrt och riksdagen i viss ordning medger undantag. När­mare föreskrifter om sedelutgivningen finns i 911 §§ lagen (1934r 437) för Sveriges riksbank (riksbankslagen), som innehåller regler om sedel-tak, sedelläckning och riksbankens metalliska kassa. Riksbankslagens be­stämmelser i dessa hänseenden har emellertid inle tillämpats sedan år 1940. En redogörelse för författningar i dessa ämnen, utfärdade år 1939 och senare, har lämnats i prop. 1966r 44 s. 4. Enligt lagen (1973r 297) med särskilda bestämmelser om riksbankens sedelutgivning gäller under liden den 1 juli 1973den 30 juni 1974 i stäUel för 9 § och 11 § första stycket riksbankslagen alt riksbanken får ge ul sedlar till ett maximibelopp av 16,2 miljarder kronor. Därutöver får Kungl. Majrt un­der lid, när riksdagen inte håller session, på framställning av riksbanks­fullmäktige och efler hörande av fullmäktige i riksgäldskonlorel medge riksbanken att ge ut sedlar till ell belopp av ytterligare högst 700 milj. kr., om del är nödvändigt med hänsyn till utomordentliga omständig­heter. Medgivandet upphör alt gälla, om riksdagen inle godkänner del inom 20 dagar från början av nästa riksdagssession. Som riksbankens metalliska kassa räknas allt guldmynt och omyntat guld som tUlhör riksbanken.

Genom kungörelsen (1973 r 298) om befrielse för riksbanken under viss tid från skyldigheten att inlösa av banken uigivna sedlar med guld har Kungl. Majrt med stöd av riksdagens medgivande befriat riksban­ken från denna skyldighet för liden den 1 juli 1973den 30 juni 1974.

Prop. 1974:65

4

Banken har dock rätt att dessförinnan åter uppta inlösningen av ban­kens sedlar, om förhåUandena ger anlednhig till detta.

Angående utredningar om riksbankens sedelutgivningsrätt samt banko­utskottets utlåtanden med anledning av den provisoriska lagstiftningen hänvisas till prop. 1965r 72 s. 6. Vidare kan nämnas att riksdagens fi­nansutskott behandlat frågan om den provisoriska lagstiftningen senast i betänkandet FiU 1973r 25.

I skrivelse den 31 januari 1974 har fullmäktige i riksbanken hemställt, all gällande lagstiftning med särskilda bestämmelser om riksbankens seddulgivningsrält ges förlängd gUtighet till utgången av juni 1975 eUer, i förekommande fall, intiU liden dessförinnan lagen upphör att gäUa, och alt maximibeloppet för seddutgivningsrällen i samband där­med höjs tUl 18,5 mUjarder kronor. Härjämte har fullmäktige begärt, alt riksbanken för samma tid fritas från skyldigheten att inlösa av banken utgivna sedlar med guld efter deras lydelse.

I skrivelsen har fullmäktige vidare anfört. Under år 1973 har ökningen av sedelomloppel i förhåUande till föregående år varierat mellan 4,5 %, som noterades den 23 januari, och 24,7 %, som noterades den 15 juni, vilkel sammanhängde med att det vid denna lid förelåg risk för strids­åtgärder i anledning av arbetskonflikt vid riksbanken. Då sedelomloppet var som högst, vilket alllid inträffar vid den rapportdag som kommer närmast före julhelgen, var ökningen 11,2 % och sedelomloppet 16 014 milj. kr., innebärande att den obegagnade seddutgivningsrällen då ut­gjorde endast 186 milj. kr.

Då det gäller alt beräkna erforderlig höjning av sedeltaket för näst­kommande budgetår är det, som fullmäktige i delta sammanhang tidi­gare framhållit, angeläget alt undvika försök tUl mera preciserade be­räkningar. För att med säker marginal undvika att fastställt maxuni-belopp för seddutgivningsrällen på grund av mer eller mindre tillfälliga omständigheter överskrids, föreslår fullmäktige en höjning om 2 300 mUj. kr. till ett maxhnibdopp om 18 500 milj. kr. En sådan höjning medger att sedelomloppet rapportdagen före jul 1974 ökar med 15,5 %.

Fullmäktige erinrar i sin skrivelse om att det då vilande förslaget tUl ny regeringsform bl. a. innebär, att den nuvarande grundlagsregeln om skyldighet för riksbanken att inlösa sina sedlar med guld upphävs. Om riksdagen antar förslaget och förslag om därav föranledda lagänd­ringar i bl. a. riksbankslagen, skulle dessa lagändringar medföra, att del nuvarande systemet, innebärande all seddutgivningsrällen maximeras genom särskUd lagstiftning, ej vidare upprätthålls. Det nuvarande sy­stemet får emellertid antas beslå i vart fall under någon lid efler den 1 juli 1974.

Efter remiss har yttrande över riksbanksfullmäktiges framställning avgelts av fullmäktige i riksgäldskontoret, som inte haft någol all erinra mol bifall till förslaget.

Prop. 1974: 65

5

Departementschefen

I fråga om riksbankens räll att ge ut sedlar gäller f. n. i stället för riksbankslagens motsvarande bestämmelser lagen (1973 r 297) med särskilda bestämmelser om riksbankens sedelutgivning. Dessa be­slämmelser innebär bl. a. att riksbanken får ge ut sedlar till ett belopp av högst 16,2 mUjarder kronor. 1973 års lag, som gäller till utgången av juni 1974, har liksom den föregående lagstiftningen på området till­kommit som elt provisorium.

De provisoriska bestämmelser om riksbankens rätt alt ge ut sedlar som sedan lång tid liUbaka har getts i särskUd lagstiftning har sin bak­grund i de regler om skyldighet för riksbanken alt inlösa sina sedlar med guld som fmns i 72 § i 1809 års regeringsform och de liU dessa regler knutna föreskrifterna i 9 och 11 §§ riksbankslagen om riksbankens metalliska kassa och om det i relation till denna kassa ställda sedeltaket. Den nya regerhigsformen (KU 1974r 8, rskr. 1974r 19; öppet brev upp­läst den 6 mars 1974) irmebär att den nu grundlagsstadgade skyldigheten all inlösa sedlar med guld avskaffas (jfr. 9 kap. 13 § i den nya regerings­formen).

Borttagandet av guldinlösningsskyldighelen innebär att föreskrifterna i 9 och 11 §§ riksbankslagen kan upphävas. Della medför dock inte att riksbanken får en oinskränkt seddulgivningsrält. Fortfarande kom­mer sålunda alt gälla, alt omfattningen av sedelutgivningen begränsas av bestämmelserna om den s. k. supplementära sedeltäckningen i 10 § riksbankslagen. Delta stadgande innebär att riksbankens sedelutgivning ej får översliga summan av de i lagrummet angivna tiUgångama. En sådan begränsning får anses naturlig från de utgångspunkter som upp­bär riksbankslagen. Den nya regeringsformen skall börja tUlämpas den

I januari 1975. I prop. 1974r 35 med förslag tUl följdändringar till den

nya regeringsformen har bl. a. föreslagits att de nämnda bestämmelserna

i 9 och 11 §§ riksbankslagen skall upphöra att gälla när den nya rege­

ringsformen börjar tUlämpas.

I och med all den nya regeringsformen börjar tillämpas och 9 och

II  §§ riksbankslagen samtidigt upphör att gälla bortfaller behovet av

provisorisk lagstiftning om seddutgivningsrällen. Intill dess behövs

emellertid en sådan lagstiftning. Jag biträder alltså riksbanksfullmäktiges

framställning om förlängning av lagstiftningen mot vilken riksgälds-

fullmäktige inte haft någon erinran i så måtto att jag föreslår en ny

särskUd lag om sedelutgivningsrätten avseende liden från del den nuva­

rande upphör att gälla och fram till utgången av år 1974.

Riksbanksfullmäktige har föreslagit en höjning av maximibeloppet för sedelutgivnmgen från nuvarande 16,2 till 18,5 miljarder kronor. En­ligt uppgift från riksbanken utgjorde beloppet utelöpande sedlar vid

Prop. 1974:65

6

utgången av år 1973 15 229 milj. kr. Del högsta beloppet under nämnda år redovisades per den 21 december och utgjorde 16 014 milj. kr.

Enligl riksbanksfullmäktiges uppfattning bör en höjning av maxhni-beloppet för sedelutgivningsrälten ske för alt man med säker marginal skall undvika att fastställt maximibelopp på grund av tillfälliga om­ständigheter överskrids. Ett godtagande av fullmäktiges förslag all höja maximibeloppet till 18 500 milj. kr. skulle innebära möjlighet att öka sedelomloppet rapportdagen närmast före jul 1974, vUken dag sedelom­loppel regelmässigt är som högst, med ca 15,5 %. Jag har ingen erinran mot förslaget och förordar all maximibeloppet för sedelutgivningsrätten i den nya lagen bestäms i enlighet med det anförda. I övrigt bör besläm­melser meddelas i överensstämmelse med 1973 års lag i ämnet.

Vad slutligen angår riksbankens skyldighet att vid anfordran, lösa in uigivna sedlar med guld efter deras lydelse biträder jag riksbanksfull­mäktiges förslag om befrielse från denna skyldighet för samma tid som jag nyss förordat i fråga om riksbankens sedelutgivning.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Majrt föreslår riksdagen att

dels antaga inom finansdepartementet upprättat förslag till lag med särskUda beslämmelser om riksbankens sedelutgivning,

dels medge, all riksbanken för tiden den 1 juliden 31 december 1974 fritas från skyldigheten alt id anfordran inlösa av banken utgivna sedlar med guld efter deras lydelse.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regenten att till riksdagen skall avlåtas propo­sition av den lydelse bUaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokoUetr BrUta Gyllensten

MARCUS BOKTR.STOCKHOLM 1974     740118