Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1984/85:80

Regeringens proposition

1984/85:80

om beskattningen vid anställdas förvärv av aktier i vissa fall, m. m.;

beslutad den 8 november 1984.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag sora har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannäranda dag.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås bestäramelser sora i vissa fall undantar anställ­das förvärv av aktier i det bolag där de är anställda från beskattning sora löneförraån. Enligt förslaget blir undantagsregeln tillämplig under fömt­sättning att en anställds förvärv skett på samraa villkor som gällt för allmänheten och de anställdas aktieförvärv tiUsararaans raed förvärv som görs av aktieägare i bolaget inte avser mer än 20% av det totala antalet utbjudna aktier. Dessutom föreslås att undantagsregeln inte skall gälla för anställda som köpt aktier för mer än 30000 kr. En annan förutsättning för att de nya bestämmelsema skall bli tUlämpliga är enligt förslaget att ak­tierna i bolaget vid tiden för aktieförsäljningen inte är noterade på Stock­holms fondbörs eller är föremål för handel på den s. k. OTC-marknaden.

De nya reglerna föreslås bli tillämpliga redan vid 1984 års taxering.

1 propositionen föreslås också ändrade regler som skall göra det möjligt för s.k. äkta bostadsföretag att fuUgöra sin kontroUuppgiftsskyldighet genom att lämna uppgiftema på ADB-mediura. Dessa nya regler skall enligt förslaget träda i kraft den 1 januari 1985.

Ett av lagförslagen i denna proposition har granskats av lagrådet. Pro­posUionen innehåller därför tre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 8), lagrådets yttrande (s. 45) och föredragandens ställningstagande till lag­rådets synpunkter särat skälen för de lagförslag sora inte har granskats av lagrådet (s. 47).

Den sora vill ta del av saratUga skäl för lagförslagen raåste därför läsa alla tre delama.

1    Riksdagen 1984/85. I saml. Nr 80

Prop. 1984/85:80

2

1    Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928: 370) dels atl 32 § 3 mom. skall ha nedan angivna lydelse, dels att i anvisningarna till 32 S skall införas en ny punkt, 3 a, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

32 §

3 mom.' Såsom intäkt upplages icke vad som av stulen anvisats till bestridande av särskilda, med vissa tjänster eller uppdrag förenade kostna­der, såsom:

utlandslillägg och därmed likställda lörmåner för utom rikel stationerad personal vid utrikesförvaltningen eller i svensk biståndsverksamhet;

förvallningskostnadsbidrag och anslag till andra expenser;

å stat uppförd häst- och båtlega;

till beställningshavare vid armén utgående hästgottgörelse för egna tjänslehästar;

resekostnads- och traktamentsersättning;

kostnadsersättning för vård av person i enskilt familjehem;

ägande i följd härav skattskyldig icke göra avdrag för underskott, som kan uppkomma därigenom, att sålunda anvisat anslag icke förslår till täckande av därmed avsedda utgifter.

Bestämraelserna i första stycket tillämpas även på motsvarande kost­nadsersättning som anvisats av kommun eller som bekostas av Nordiska ministerrådet i samband med arbele inom ramen för del nordiska tjänsie-mannautbyiet. Bestäramelserna tillämpas vidare - i den omfattning som anges i punkt 7 fjärde stycket av anvisningarna - på kostnadsersättningar som anvisats av styrelsen för Stockholms internationella fredsforsknings-institut (SIPRI) lill sådan på beslämd tid kontraktsanställd forskare vid SlPRl som är utländsk medborgare och som vid tidpunkten för anställning­en hos SIPRI inte är bosatt i Sverige. Riksskatteverket får också, när skäl föreligger, förklara alt reglerna i första siycket skall tillämpas på motsva­rande ersällning, som anvisats av annan offentlig institution. Sådant beslut får, när omständigheterna föranleder det, återkallas av riksskatteverket. Mot beslut, som riksskatteverket meddelat enligt delta stycke, får talan inte föras.

Förmånen av fri sjukvård eller fri tandvård, så ock av fri grupplivförsäk­ring upptages icke såsora intäkt, oavsett om förmånen åtnjutits på grund av statlig eller på grund av kommunal eller enskild tjänst. Har sådan förmån åtnjutits på grund av enskild tjänst och ulgålt efter väsentligt förmånligare grunder än som gälla för befattningshavare i statens tjänst, skall dock förmånen upptagas såsom intäkt till den del den utgått efter förmånligare grunder än de för näranda befattningshavare gällande. Förraån av fri gruppsjukförsäkring enligl grunder som fastställts i kollektivavtal raellan arbetsraarknadens huvudorganisationer upptages ej såsora inläkt.

Såsora intäkt upplages ej heller förmån av mindre värde, som utgått i annat än penningar, därest förmånen kan antagas icke vara avsedd att utgöra direkt vederlag för utfört arbete.

' Senaste lydelse 1983:446.

Prop. 1984/85:80

3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

För vissa av de fall då en anställd i etl aktiebolag förvärvat aktier i bolaget eller i elt bolag, som ingår i samma koncern som bolaget, finns särskilda bestämmelser i punkt 3 a av anvisningarna.

Anvisningar

tiU32§

3 a. Har en anställd i etl aktiebo­lag förvärvat aktier i bolaget eller i elt bolag, som ingår i samma kon­cern som bolaget, liU ell pris som understiger marknadsvärdet skall skillnadsbeloppet inte las upp som intäkt om

1. aktier på grund av samtidigt

erbjudande har förvärvats även av

andra än bolagets anställda och

aktieägare samt anställda och ak­

tieägare i annal bolag, som ingår i

samma koncern som bolaget, på

samma villkor som gällt för de an­

stäUda,

2.

under I nämnda anstålidas och aktieägares sammanlagda ak­tieförvärv inle har överstigit tjugo procent av del lolala antalet ut­bjudna aktier,

3.

den anställde därvid inte har förvärvat aktier för etl belopp som överstiger 30000 kronor.

Vid beräkning enligt första stycket 2 medräknas även aktier be­träffande vilka en aktieägare avytt­rat sin företrädesrätt att förvärva aktier tiU andra än de anställda och aktieägarna.

Bestämmelserna i denna anvis­ningspunkt gäller inte om aktierna vid tiden för de anställdas förvärv är inregistrerade vid Stockholms fondbörs eller är föremål för handel enligl elt avtal som bolaget har träffat med en svensk fondkommis­sionär med skyldighet för denne att på begäran av envar ange kurser på aktierna och lill dessa kurser köpa och sälja sådana aktier.

Prop. 1984/85:80

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Vid tillämpning av denna anvis­ningspunkt jämställs styrelseleda­mot och styrelsesuppleunt med an­ställd.

Denna lag träder i kraft dagen efter den dag dä lagen enligt uppgift på den har kommU ut från trycket i Svensk föriattningssumling och lillämpas första gången vid 1984 års taxering.

Prop. 1984/85:80

5

2    Förslag till

Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623)

Härigenom föreskrivs att 42 § 4 mom. taxeringslagen (1956:623)' skaU ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

42§

4 mom." Uppgift enligt I mom.

4 mom. Uppgift enligt I mom.

och 3 mom. första stycket skall och 3 mom. första stycket skall

utan anmaning avlämnas senast den utan anmaning avlämnas senast den

15 februari under taxeringsåret till 15 februari under taxeringsåret,

den lokala skattemyndighet inom Uppgiften skall lämnas till den lo-

vilkens verksamhetsområde för- kala skatterayndighet inom vilkens

eningens eller bolagets fastighet är verksamhetsområde föreningens el-

belägen. Uppgiften skall avfattas på ler bolagets fastighet är belägen och

blankett enligt fastställt formulär el- avfattas på blankett enligt fastställt

ler på sätt som skattechefen be- formulär eller på sätt som skatte-

stämmer.

chefen bestämmer.

Riksskatteverket får på an.sökan av uppgiftsskyldig medge undantag från bestämmelserna i första stycket andra meningen. Riksskat­teverkets heslut får inte överklagas.

Den som enligt första stycket har att lämna uppgift utan anmaning skall senast den 8 februari under taxeringsåret underrätta varje medlem eller delägare om innehållet i uppgiften i vad den angår honom.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985.

' Lagen omtryckt 1971;.199.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773.

= Senaste lydelse 198.1: 104.S.

Prop. 1984/85:80

6

3    Förslag till

Lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

Härigenom föreskrivs att 7§ skatteregisteriagen (1980:343)' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6 §§, det centrala skatteregistrel innehålla följande uppgifter.

1.

Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag som avses i 25 § 8) taxeringslagen (1956:623).

2.

Uppgifter angående avslutad revision, verkställt taxerings- eller mer-värdeskatlebesök eller annat sararnanträffande enligt 31 § 2 mom. tredje stycket taxeringslagen eller 26 a § lagen (1968:430) om raervärdeskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myn­dighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt eller underiag för skatt raed anledning av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyl­dighet har fullgjorts.

3.

Uppgift ora registrering av skyldighet att betala skatt, uppgifter sora behövs för att bestäraraa skatt enligt uppbördslagen (1953:272) och lagen om mervärdeskatt eller avgift enligt lagen (1982:423) ora allraän löneavgift och lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare samt uppgifter ora redovisning, inbetalning och återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

4.

Uppgift om maskinellt framställt förslag till sådant beslut som enligt lag eller förordning skall antecknas i skattelängd.

5.

Uppgift om beslut ora anstånd raed avgivande av deklaration och raed betalning av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om atl laga förfall föreligger för underlåtenhet alt fullgöra deklarationsskyldighet.

6.

Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

7.

Uppgifter som skall lämnas i självdeklaration i sammanställningarna för statlig och komraunal inkorastskatt samt i förraögenhetsredovisningen ora skattepliktig förmögenhet.

8.

Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet, samt uppgift ora utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

9.

Uppgift om att fordran raot personen registrerats hos kronofogdemyn­dighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift ora beslut om ackord, likvi­dation eller konkurs särat uppgift om betalningsinställelse.

10.

Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

11.

Uppgift om telefonnummer särat särskild adress för skatteförsän­delse.

12.

Uppgift från kontrolluppgift

12. Uppgift från kontrolluppgift enligt 37 § 1 mom. 1 -3, 3 b-3 f, 4

enligt 37 § 1 mom. 1-3, 3 b-3 f, 4 och 8 taxeringslagen samt från så-

och 8 samt 42 § I mom. och 3 mom. dan särskild uppgift som avses i 3 §

första styckel taxeringslagen saml lagen (1959:551) om beräkning av

från sådan särskild uppgift som pensionsgmndande inkomst enligt

avses i 3 § lagen (1959:551) om be-

' Lagen omtryckt 1983: 143.

 Lydelse enligt prop. 1984/85: 18 och prop. 1984/85:22.

Prop. 1984/85:80

7

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

lagen (1962:381) ora allmän försäk-     räkning av pensionsgrundande in­

ring,

komst enligt lagen (1962:381) om

allmän försäkring.

13.

Uppgift om beteckning, taxeringsvärde, del värde och beskattnings­natur för fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har flera ägare samt sådan uppgift om fastigheten .som behövs för bedömning huruvida inkomst av fastigheten skall beräknas med lillämpning av 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och uppgift om intäkt som har beräknats med tillämpning av nämnda lagrum samt övriga uppgifter som behövs för beräkning av slatlig fastighetsskatt.

14.

Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för planerat taxerings- eller mervärdeskattebesök eller annat sammanträffan­de enligt 31 § 2 mom. tredje stycket taxeringslagen eller 26 aS lagen om mervärdeskatt.

15.

Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är närings­idkare.

16.

Uppgift om bruttointäkt av tjänst och dennas fördelning på olika kale,;orier av tjänst samt summan av avdrag från intäkten och dennas fördelning på kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats å ena sidan och övriga kostnader å andra sidan.

17.

Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

18.

Uppgift angående varulager, resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av relationstal eller liknande, nettointäkt eller underskott av förvärvskälla med angivande av den del därav som belöper på delägare, skönsmässig beräkning, belopp som under beskattningsåret har stått till förfogande för levnadskostnader, varuuttag, totala bilkostnader samt pri­vat andel därav, bilförmån, bostadsförmån eller annan sådan förmån, avsättning till fond, investeringsreserv eller liknande, insättning på skogs­konto eller liknande, nedskrivning av fordringar samt av- och nedskrivning med högsta möjliga belopp, dock endast uppgift om att här angivet förhål­lande föreligger och om belopp, procenttal eller årtal.

19.

Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon saml om fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

20.

Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift.

Denna lag träder i kraft den I januari 1985.

Prop. 1984/85:80

8

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-10-23

Närvarande: statsrainistern Palrae, ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boströra,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wick­bora

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Lagrådsremiss om beskattningen vid anställdas förvärv av aktier i vissa fall

1    Inledning

Under de senaste åren har ett betydande antal aktiebolag introducerats på Stockholras fondbörs och den nya särskilda marknaden för aktier i små och raedelstora företag, den s. k. OTC-marknaden. Ett vanligt förekom­mande inslag i de aktieutförsäljningar som föregått sådana introduktioner har varit att de anställda i bolagen fått tillfälle att förvärva en viss andel av aktierna. Många av dessa marknadsintroduktioner har kännetecknats av att de första noterade kurserna på aktierna högst betydligt överstigit de priser som betalats vid utförsäljningen.

Denna aktivitet på aktiemarknaden gav i våras upphov till en debatt i fråga om beskattningskonsekvenserna för anställda som - raed viss före­trädesrätt fraraför andra intressenter - förvärvat aktier i det egna företa­get. Den från fiskalt håll hävdade uppfattningen alt förvärven i princip skall medföra en beskattning som löneförmån för skillnaden mellan mark­nadsvärdet och förvärvspriset utsattes för kritik, bl.a. i riksdagen. En genomgång av beskattningsfrågan inom finansdepartementet har redovi­sats i proraemorian (Ds Fi 1984:21) Beskattningen vid anställdas förvärv av aktier i det egna företaget. 1 promemorian föreslås bestämraelser som undantar vissa förvärv från förmånsbeskattning. Proraeraorian har remiss­behandlats.

Jag kommer nu att ta upp frågan om lagstiftning på gmndval av prome­morieförslaget.

TiU protokollet i detta ärende bör fogas dels promeraorian som bilaga I, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 2.

Prop. 1984/85:80

9

2   Föredragandens överväganden 2.1 Inledande synpunkter

De i ärendet aktueUa beskaltningsfrågorna har sin gmnd i den stora aktivitet sora under senare år kännetecknat den svenska aktieraarknaden. Under år 1983 och första halvåret 1984 introducerades 26 bolag på Stock­holras fondbörs och 48 bolag på OTC-marknaden. 1 de flesta faU har introduktionema föregåtts av någon förra av utförsäljning av aktier i bola­get. När det gäller OTC-bolagen har det närraast varit regel att de anställda tecknat en viss andel av de utbjudna aktierna. Denna andel har i allmänhet legat mellan 5 och 15%.

Vid introduktionerna under 1983 var de aktiekurser som noterades på börsen eller OTC-listan regelmässigt högre än utförsäljningspriserna. 1 några fall rörde det sig om en kursstegring på flera hundra procent.

Det är raot den bakgmnden man skall se debatten om beskattningskon­sekvenserna för de anställda som deltagit i aktieutförsäljningarna. Företrä­dare för skatteadrainistrationen gjorde gällande att anställda sora med viss företrädesrätt förvärvat aktier i det egna företaget till en kurs sora är lägre än marknadsvärdet skall påföras en förmån vid beräkningen av tjänstein­komsten som motsvarar skUlnaden raellan vederlaget och marknadsvär­det. Den uppfattningen kritiserades från olika håll. Kritikerna pekade bl. a. på att någon motsvarande beskattning inte träffar utomstående personer som förvärvat aktier på samraa villkor sora de anställda. Enligt kritikerna skulle en förraånsbeskattning också strida raot principen att orealiserade värdestegringar inte skall beskattas. Dessutora gick kritiken ut på att en förmånsbeskattning kunde få orimliga konsekvenser i de fall aktiekursen når en toppnotering i anslutning till introduktionen för att sedan falla.

1 departementsproraeraorian redovisas slutsatsen att gällande skattelag­stiftning i flera av de diskuterade fallen torde raedföra en förmånsbeskatt­ning. Det konstateras vidare att det ofta uppställer sig betydande svårighe­ter att bestämma förmånens värde. Dessutom noteras att de allra flesta anställda i den aktuella situationen inle varit medvetna om att en beskatt­ning kunde ifrågasättas. Många av dem har också på olika sätt uppmunt­rats att delta i aktieemissionerna. Mol den bakgrunden förslås att uttryck­liga bestäramelser införs som undantar vissa förvärv från förmånsbeskatt­ning. Genom de föreslagna bestämmelserna klargörs under vilka fömtsätt­ningar anställda kan förvärva aktier i det egna företaget utan att riskera att träffas av förraånsbeskattning.

Vid reraissbehandlingen har förslaget i proraemorian överlag fått elt positivt beraölande. Några remissinstanser har dock från skilda utgångs­punkter kritiserat förslaget. Kammarrätten i Göieborg ifrågasätter uppfatt­ningen att gällande regler medför förmånsbeskattning i de diskuterade fallen och anser därför att etl lagstiftningsingripande är obehövligt. Bank­inspektionen och länsstyrelsen i Gävleborgs län förordar en generell regle-

Prop. 1984/85:80

10

ring av den innebörden att anställdas aktieförvärv aldrig skall medföra förmånsbeskattning. Även styrelsen för Stockholms fondbörs kritiserar begränsningarna i den föreslagna undantagsbestämmelsen. De skäl som motiverat förslaget i promeraorian kritiseras i olika hänseenden av länssty­relsen i Malmöhus län sora inte kan tillstyrka förslaget i nuvarande utforra­ning. Enligt länsstyrelsen är det otillfredsställande att den föreslagna lag­regleringen endast klarar ut en del av ett oklart rättsoraråde. Man hävdar atl en sådan lagstiftning inte bidrar till att förenkla beskattningsreglerna.

Sora fraragår av proraemorian är det i avsaknad av något vägledande regeringsrättsavgörande svårt att göra en helt säker bedömning av beskatt­ningskonsekvenserna i de diskuterade fallen. Enligt rain mening måste dock utgångspunkten för ett ställningstagande i den föreliggande lagstift­ningsfrågan vara att en förmånsbeskattning kan komma att ske med oför­ändrade regler. Vill man med säkerhet undvika beskattning i vissa fall krävs ett lagstiftningsingripande. Någon annan möjlighet att åstadkomraa ett sådant resultat föreligger inte.

Jag delar den i promemorian redovisade uppfattningen att övervägande skäl talar för att vissa förvärv uttryckligen undantas från förmånsbeskatt­ning. Även när det gäller räckvidden av en sådan undantagsbestämmelse kan jag ansluta mig till bedömningarna i promemorian. Det kan således i detta sararaanhang inte koraraa ifråga att, sora några reraissinstanser efter­lyst, göra ett generellt undantag från förmånsbeskattningen beträffande anställdas förvärv av aktier i det egna företaget. 1 vilken utsträckning mera genomgripande förändringar på detta beskattningsområde kan komma att aktualiseras i framtiden är givetvis svårt att fömtse. Jag vill i den delen påminna om att förraånsbeskattningskoraraittén (B 1978:02) arbetar med en översyn av förmånsbeskattningen.

Sammanfattningsvis föreslår jag en lagstiftningsåtgärd efter de riktlinjer som har förordats i promeraorian.

2.2 Förslagets närmare utformning

2.2.1 Undantagsbestämmelsens tUlämpningsområde

Enligt förslaget i promemorian skall anställdas aktieförvärv under vissa föratsättningar undantas från förmånsbeskattning. Följande krav måste vara uppfyllda för att undantaget skall bU tillämpligt.

Förvärvet skall ske på samraa villkor sora tillämpas för utomstående personer och den del av de utbjudra aktiema som tilldelas de anställda får inte överstiga 20%. Vid en nyemission skall även de aktier som med företrädesrätt får tecknas av aktieägarna i bolaget eller aktieägarna i annat bolag inom sararaa koncem rymmas inora 20% av de nyemitterade ak­tierna. Är det fråga om en utförsäljning av aktier i ett dotterbolag skall de aktier sora får förvärvas av moderbolagets aktieägare med företrädesrätt medräknas på raotsvarande sätt. Som ytteriigare villkor skall gälla att

Prop. 1984/85:80

11

bolaget vid förvärvstidpunkten inte är börs- eller OTC-noterat. Vidare skall undantagsregeln inte gälla för en anställd som har förvärvat aktier för raer än 30000 kr.

Från allmänna utgångspunkter har flera remissinstanser på myndighets­sidan uttalat atl förslaget innebär en förenkling till följd av att elt betydan­de antal svårbedömda fall heU undantas från beskattning. Man har då också räknat med att företagen i framtiden koraraer att anpassa sig tiU de ramar som bestämmelsen ger.

Några remissinstanser har däremot kritiserat den föreslagna regeln för atl den, på grund av de olika begränsningarna, blivit tekniskt komplicerad och därmed svår att tillämpa. Av dessa kritiker är det dock endast någon enstaka sora ifrågasätter behovet av de föreslagna begränsningarna.

Om man bortser från det fåtal reraissinstanser som avstyrkt förslaget råder del således enighet om att de begränsningar som undantagsregeln försetts med är motiverade. Det är också min uppfattning att inskränkning­arna är lämpligt avvägda. Jag vill här understryka betydelsen av att åtgär­den inte får leda till att det öppnas möjligheter till kringgående av en annars avsedd beskattning av anställningsinkomst.

Vad jag nu sagt innebär attjag i allt väsentligl kan godta den utformning av undantagsbestämmelsen som föreslagils i promemorian. På några punk­ter som jag lar upp i det följande ger dock påpekanden från remissinstan­serna anledning till vissa koramentarer och förtydliganden.

2.2.2 Begreppet anställd, m.m.

I promeraorians text liksora i författningsförslaget används genomgåen­de begreppet anställd för att ange den personkrets som avses med det föreslagna undantaget från förraånsbeskattningen. Några reraissinstanser, det gäller främst länsstyrelsen i Gävleborgs län, fömtser tillämpningspro­blem i fråga om detta begrepp.

Enligt min mening torde det inte annat än undantagsvis uppstå svårighe­ter att avgöra om en person vid tiden för aktieutförsäljningen är att betrak­ta som anställd i företagel. I den mån tveksamhet skulle föreligga synes det lämpligt att vid bedömningen av vilka som skall räknas som anställda i ett bolag söka ledning i hur begreppet arbetstagare bestämts när det gäller skyldigheten alt belala arbetsgivaravgifter. Vid lillämpningen av undan­tagsregeln bör dessutom ledamöter i bolagets styrelse hänföras till katego­rien anställda.

När det i övrigt gäller de olika tillämpningsproblem i detla hänseende som tagUs upp av länsstyrelsen i Gävleborgs län villjag framhålla följande. Författningsförslagel tar i första hand sikte på sådana mera omfattande utförsäljningar av aktier som föregår en börs- eller OTC-introduklion och i vilka en övervägande del av aktierna sprids lill utomstående förvärvare. Det är i den situationen som de diskuierade beskatlningskonsekvenserna aktualiseras. Motsvarande frågeställningar väcks i allmänhet inte om det

Prop. 1984/85:80

12

handlar om raindre orafattande aktieutförsäljningar utan direkt samband raed någon tilltänkt marknadsintroduktion. Beskaltningssituationen för anställda som förvärvar aktier vid utförsäljningar av det sistnämnda slaget kommer inte att förändras genom den nya bestäraraelsen. Mot den nu antydda bakgrunden bör man enligt min mening utgå från att andra intres­sen i samband med en aktieemission begränsar utryraraet för sådana åtgär­der av kringgåendekaraktär som länsstyrelsen i Gävleborgs län pekar på. Jag har i del föregående godtagit promemorieförslagets begränsningar. Enligt min mening leder redan dessa till att den nya bestämmelsen blir relativt svårtillgänglig. Elt tillgodoseende av länsstyrelsens alla krav på lagtextens utformning synes mig uteslutet.

Jag vill i detta sammanhang också ta upp en annan fråga. Som nyss nämnts tar del föreslagna undantaget från förraånsbeskattningen sikte på aktieutförsäljningar som sker i anslutning till en börs- eller OTC-introduk­lion av bolaget i fråga. Författningsregleringen innehåller emellertid ingen uttrycklig begränsning i det avseendet. Några remissinstanser har efterlyst en sådan begränsning. För egen del har jag funnit att behovet av ett sådant ingrepp inte kan vara särskUt stort. Till följd av de övriga begränsningar sora byggts in i undantagsbestäranielsen torde det nämligen vara svårt att utnyttja undantaget för att åstadkomma icke avsedda skattelättnader för anstäUda i bolag där någon marknadsintroduktion inte är nära förestående. En åtgärd av del efterlysta slaget skuUe dessutom ge författningstekniska komplikationer. Jag kan därför inte förorda en sådan begränsning.

Jag anser del inte heller påkallat atl utsträcka undantagsbestämmelsens tillämpningsområde till att omfatta även andra än anställda i aktiebolag och andra slag av värdepapper än aktier, vilket har ifrågasatts från några remissinstanser.

2.2.3 20 %-regeln

Förslaget i proraemorian om att undantaget från förraånsbeskattning bl.a. skall kräva atl de anställda och aktieägarna tillsararaans inte förvär­vat mer än 20% av de försålda aktierna har i allmänhel godtagits av remissinstanserna. Den kritik som framföris går ut på att aktieägarnas förvärv inte bör inräknas i det 20-procenliga utrymmet. Mot den föreslagna nivån har inte rests några invändningar om man bortser från det fåtal instanser sora avstyrkt förslaget eller förordat en lösning som innebär att anställdas aktieförvärv generellt undantas från förmånsbeskattning.

En begränsning i det nu diskuterade hänseendet är enligl min mening helt nödvändig. Jag finner också - i likhet med remissinstanserna - att den föreslagna andelsbeslämningen är lämplig. För alt nå syfiet alt för­hindra att villkoren för aktieförvärven bestäms så atl de anställda ges en pålaglig förmån krävs det all även aktieägarnas förvärv skall rymmas inom 20% av det totala antalet sålda aktier.

Prop. 1984/85:80

13

2.2.4    30000 kr-begränsningen

I promeraorian föreslås alt undanlaget från förmånsbeskattning inle skall gälla för anställda som köpt aktier för mer än 30000 kr. Behovet av en spärregel av del slaget har endasl salts i fråga av Svenska OTC-föreningen. Flera remissinstanser hävdar dock att spärrbeloppet bör anknytas till basbeloppet. Några instanser förordar att beloppet konstrueras som ett skattefritt gmndbelopp. LO ifrågasätter om inte den föreslagna belopps­gränsen ligger på en för hög nivå.

Jag delar uppfattningen om behovet av en spärregel som skall förhindra att aklietilldelningen inom ramen för del 20-procentiga utrymmet tas i anspråk av endast ett fåtal anställda. Tillämpningsskäl talar också för all begränsningen knyts till vederlaget för de förvärvade aktierna. När det sedan gäller frågan om man skall välja etl fast belopp eller en basbelopps-anknuten gräns förordar jag det altemativ som valts i promemorian, dvs. ett fast belopp. Allmänt sett bör man nämligen iaktta en betydande restrik­tivitet när det gäller nya anknytningar till basbeloppet. Jag kan inle finna att tillräckliga skäl talar för att frångå den principiella inställningen i det nu aktuella fallet.

Beloppet bör, sora förelagits i promemorian, ha karaktären av gränsbe­lopp. Även när det gäller nivån kan jag ansluta mig tUl promemorieförsla­get.

Jag vill här skjuta in att bedömningen av om 30000 kr-begränsningen, liksom övriga begränsningar, är uppfylld skall göras särskill för varje aklieulförsäljning.

2.2.5    Övriga synpunkter på författningsförslaget

Några remissinstanser har kritiserat den föreslagna förfatlningslösning-en. Man har hävdat att lagtexten blivit svårtillgänglig bl.a. till följd av att beslämmelsen inle delats upp i punkter. Kammarrätten i Göteborg anser dessutom atl bestämmelsen bör tas in som en ny punkt i anvisningarna till 32§KL.

Jag delar uppfattningen att bestämmelsen bör kunna ges en mera lättill­gänglig utformning genom en punktindelning. För att åsladkomma detta synes det lämpligast att la in bestämmelsen som en ny anvisningspunkt till 32 § KL. Jag förordar därför en sädan ändring jämfört med promemorie­förslaget.

2.2.6    Ikraftträdandet

Enligl promemorieförslagel skall de nya bestämmelserna tillämpas re­dan vid 1984 års taxering. Förslaget har berörts av endast två remissinslan­ser. Länsstyrelsen i Malmöhus län har invändningar av främst prakliskt slag. RSV däremot antyder principiell krilik. Verket ifrågasätler om inte lagstiftningen - mot bakgrund av det oklara rättsläget - skulle kunna uppfattas såsom en skärpning av beskattningen med retroaktiv karaklär.

Prop. 1984/85:80

14

Skälet tiU den föreslagna ikraftträdandetidpunkten är givetvis önskemå­let ora att även aktieförvärv under år 1983 skall orafattas av de nya reglema. Även jag bedöraer det sora angeläget att en sådan tillämpning kan uppnås. Jag kan inte heller inse att lagstUtningsåtgärden skulle kunna medföra några retroaktiva verkningar av det slag sora RSV antyder efter­sora förslaget endast medför att aktieförvärv där förmånsbeskattning kun­nat komraa i fråga uttryckligen undantas från en sådan beskattning. Jag föreslår därför att de nya bestäraraelsema skaU tillärapas fr. o. m. 1984 års taxering.

2.3 Övriga frågor

Mitt förslag innebär attjag förordar ett begränsat lagstiftningsingripande som ger en rara för anställdas aktieförvärv inom vUken förmånsbeskattning är utesluten. Av de nya bestämraelserna följer däreraot inte att förmåns­beskattning alllid skall inträda vid aktieförvärv sora inte orafattas av dessa bestämraelser. Hur sådana förvärv skall behandlas skattemässigt får lik­sora hittills lösas i praxis.

Mot den nu angivna bakgmnden är jag i detta sararaanhang inte beredd att föreslå några regler eller på annat sätt lärana anvisningar i fråga ora hur förmånsvärderingen skall ske i beskattningsfallen, något som vissa remiss­instanser har efterlyst. Utvecklingen i dessa hänseenden kommer emeller­tid att följas uppmärksamt från finansdepartementets sida.

3   Upprättat lagförslag

1 enlighet med vad jag nu anfört har inom finansdepartementet upprät­tats förslag till lag ora ändring i kommunalskattdagen (1928: 370). Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3.

4   Hemställan

Jag hemställer alt lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget.

5   Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemstäUan.

Prop. 1984/85:80

15

Bilaga I

FINANS­DEPARTEMENTET

BESKATTNINGEN VID ANSTÄLLDAS FÖRVÄRV AV AKTIER I DET EGNA FÖRETAGET

DsFi 1984:21

Prop. 1984/85:80

16

INNEHÅLL

SAMMANFATTNING   ............................................ 

.. 

17

FÖRFATTNINGSFÖRSLAG   .................................... 

.. 

18

1

Inledning ....................................................... 

.. 

20

2

Emissioner  ..................................................... 

20

3

Nuvarande beskattningsregler   .......................... 

21

4

Överväganden   .............................................. 

.. 

25

5

Förslag   ........................................................ 

.. 

28

6

Ikraftträdandet ............................................... 

.. 

31

7

Författningsförslag   ......................................... 

31

Prop. 1984/85:80

17

SAMMANFATTNING

1 proraeraorian behandlas vissa skattefrågor i samband med anställdas förvärv av aktier i det bolag där de är anställda. Frågorna har nyligen aktualiserats i skilda sammanhang. Företrädare för skalleadministrationen har därvid uttalat att anställda som får förvärva aktier i det egna bolaget till en kurs som är lägre än raarknadsvärdet skall påföras en förmån vid beräkningen av tjänsteinkomsten som raotsvarar skillnaden mellan veder­laget och marknadsvärdet. Med utgångspunkt i några konkreta fall där anställda fått förvärva aktier i anslutning till att aktierna introducerats på OTC-marknaden har uttalandet kritiserats från olika håll. Bl. a. ställdes tre frågor i riksdagen till finansministern. 1 sitt svar utlovade finansrainistern en skyndsara genoragång av beskattningsområdet i fråga inom finansdepar­tementet.

1 promeraorian redovisas den slutsatsen att gällande skattelagstiftning i flera av de diskuterade fallen torde medföra en förmånsbeskattning. Det konstateras vidare att det ofta uppställer sig betydande svårigheter att bestäraraa förraånens värde. Dessutom noteras att de allra flesta anställda i den aktuella situationen inte varit medvetna om att en beskattning kunde ifrågasättas. Många av dem har också på olika sätt uppmuntrats att deUa i aktieemissionerna. Mot den bakgrunden föreslås att uttryckliga bestäm­melser införs som undantar vissa förvärv från förmånsbeskattning.

Enligt de nya reglerna skall anställdas aktieförvärv inte beskattas sora löneförmån ora förvärvet skett på sarama villkor sora tillämpats för allmän­heten även om de anställda fått viss företrädesrätt till aktieteckning. Ora undantagsregeln skall bli tiUäraplig får de anställdas förvärv tillsararaans raed förvärv sora görs av tidigare aktieägare i bolaget inte avse mer än 20 % av de totalt utbjudna aktierna. Dessutom föreslås ett spärrbelopp i syfte att förhindra att aktietilldelningen inom raraen för det 20-procentiga utrymmet tas i anspråk av endast ett fåtal anställda. Om vederlaget för aktierna överstiger 30000 kr. skaU, enligt förslaget, undantagsregeln inte gälla. De föreslagna bestämmelserna skall tillämpas endast i fråga om aktieutförsäljningar som föregår en marknadsintroduktion.

1 promemorian uttalas vidare att beskattningsfrågorna vid anställdas förvärv av aktier i andra fall än de som omfattas av undantagsregeln liksom hittills bör få sin lösning i praxis.

De nya reglerna skaU enligt förslaget börja lillämpas redan vid 1984 års taxering.

2   Riksdagen 1984/85. 1 saml Nr 80

Prop. 1984/85:80

18

FÖRFATTNINGSFÖRSLAG

Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs alt 32 § 3 mom. kommunalskattelagen (1928; 370) skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

32 S

3 mom.' Såsom intäkt upptages icke vad som av staten anvisats till bestridande av särskilda, med vissa tjänster eller uppdrag förenade kostna­der, såsom:

utlandstillägg och därmed likslällda förmåner för utom rikel stationerad personal vid utrikesförvaltningen eller i svensk biståndsverksamhet;

förvaltningskostnadsbidrag och anslag till andra expenser;

å stat uppförd häst- och båtlega;

lill beställningshavare vid armén utgående häslgoltgörelse för egna Ijänsthäslar;

resekostnads- och traktamentsersättning;

kostnadsersättning för vård av person i enskilt familjehem;

ägande i följd härav skattskyldig icke göra avdrag för underskott, som kan uppkomraa därigenom, att sålunda anvisat anslag icke förslår till läckande av därmed avsedda utgifter.

Bestämraelserna i första siycket tillämpas även på moisvarande kost­nadsersättning som anvisats av kommun eller som bekostas av Nordiska ministerrådet i samband med arbete inom ramen för det nordiska tjänste­mannautbytet. Bestämmelserna tillämpas vidare - i den omfattning som anges i punkt 7 fjärde stycket av anvisningarna - på kostnadsersättningar som anvisats av styrelsen för Stockholms internationella fredsforsknings-institut (SIPRI) till sådan på bestämd lid konlraktsansulld forskare vid SIPRI som är utländsk medborgare och som vid tidpunklen för anställning­en hos SIPRI inte är bosatt i Sverige. Riksskatteverket får också, när skäl föreligger, förklara att reglerna i första styckel skall lillämpas på motsva­rande ersättning, som anvisats av annan offentlig Institution. Sådant beslut får, när omständigheterna föranleder del, återkallas av riksskatteverket. Mot beslut, som riksskatteverket meddelat enligt detta stycke tar talan inte föras.

Förmånen av fri sjukvård eller fri tandvård, sä ock av fri grupplivförsäk­ring upptages icke såsom intäkt, oavsett om förmånen åtnjutits på grund av statlig eller på grund av kommunal eller enskild tjänst. Har sådan förmån åtnjutits på grund av enskild tjänst och utgått efter väsentligt förmånligare grunder än som gälla för befattningshavare i statens tjänst, skall dock förmånen upptagas såsora intäkt till den dei den utgått efter förraånligare grunder än de för näranda befattningshavare gällande. Förmån av fri gruppsjukförsäkring enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer upptages ej såsom intäkt.

Såsom intäkt upptages ej heller förmån av mindre värde, som utgått i annat än penningar, därest förmånen kan antagas icke vara avsedd att utgöra direkt vederiag för utfört arbete.

' Senaste lydelse 1983:446.

Prop. 1984/85:80

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

19

Förmån som utgått tiU en an­ställd i etl aktiebolag genom att den anställde fått förvärva aktier i bolaget, eller i elt bolag som ingår i samma koncern som bolaget,till etl pris som understiger aktiernas marknadsvärde, skall inle tas upp som inläkt om aktier samlidigt för­värvals av andra än bolagets an­ställda, dess aktieägare samt aktie­ägare och anställda i annat bolag som ingår i samma koncern som bolaget, på samma vUlkor som gällt för de anställda samt de an­ställda och nyss nämnda ägares sammanlagda aktieförvärv inle överstigit tjugo procent av det to­tala antalet utbjudna aktier. Vid beräkningen av den del av aktierna som tilldelats de anställda och ak­tieägarna medräknas även aktier beträffande vilka en aktieägare överlåtit sin företrädesrätt att för­värva aktier lill andra än de anställ­da och aktieägarna. Beslämmelser­na i detta stycke gäller inte om ak­tierna vid tiden för de anställdas förvärv är inregistrerade vid Stock­holms fondbörs eller är föremål för handel enligt ell avtal som bolaget har träffat med en svensk fondkom­missionär med skyldighet för denne atl på begäran av envar ange kur­sen på aktierna och atl tUl dessa kurser köpa och försälja sådana ak­tier. Bestämmelserna är inle heller tillämpliga i fråga om en anställd som förvärvat aktier i bolaget för etl belopp som överstiger 30000 kronor.

Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling och tillämpas första gången vid 1984 års taxering.

Prop. 1984/85:80

20

1    Inledning

I maj i år påbörjades inom finansdepartementet en genomgång av de beskattningsfrågor som aktualiseras vid anställdas förvärv av aktier i det egna bolaget. Arbetet föranleddes av tre frågor i riksdagen lill finansminis­tern (Frågor nr 1983/84:561, 587 resp. 588 av Jens[REDACTED_EFTERNAMN] (m), Olle Östrand (s) resp. Kjell[REDACTED_EFTERNAMN] (fp)). Frägeställarna hade tagit vissa uttalanden från tjänstemän inom riksskatteverket (RSV) till utgångspunkt när de frågade om finansministern hade för avsikt atl vidta åtgärder som undanröjer en oskälig beskattning av anställda som förvärvar aktier i del egna företaget och skapar rättvisa mellan de anställda och övriga akliekö-pare. Tjänstemännen på RSV hade på förtiägan uttalat sig i några tid­skriftsartiklar och därvid hävdat att en förmånsbeskailning torde bli aktu­ell om de anställda fått köpa aktier till en kurs som understiger marknads­värdet.

Finansministern påpekade i sitt svar att RSV inle har meddelat några anvisningar för de akluella fallen. Han förklarade vidare alt han inle var beredd att ta ställning lill vilka ålgärder som kunde vara påkallade förrän resultatet förelåg av den genomgång av beskattningsfrågorna som hade påbörjats inora departementet. Han lade också till att delta arbete skulle bedrivas skyndsamt (RD prol. 1983/84: nr 150 anf. nr 19-26).

Debatten i frågan har utgått från omständigheterna vid de mänga aktieul-försäljningarna som har föregått bolagsintroduktioner på främst den s. k. OTC-listan men även på Slockholms fondbörs under år 1983 och början av år 1984. Särskilt när del gäller sådana introduktioner under är 1983 var det vanligt alt de första noterade kurserna på aktierna högst betydligt översteg de priser som betalats vid utförsäljningen. Det blir därmed nödvändigt att ta ställning till den diskuterade frågan i elt betydande untal fall redan vid del taxeringsarbele som f. n. pågår.

2    Emissioner och introduktioner

De nu väckta beskaltningsfrågorna har i mycket sin grund i den stora aktivitet sora under senare år kännetecknat den svenska aktiemarknaden. En annan väsentlig faktor har varit strävandena att i ökad utsträckning intressera de anställda för delaktighet och insyn i de egna förelagen genom aktieköp. Tillkomsten av en särskild raarknad, OTC-marknaden, för aktier i de små och raedelstora förelagen har i särskilt hög grad bidragit lill en utveckling raot ökal dellagande från de anställdas sida vid aktieemissioner.

Under år 1983 och första halvåret 1984 har sammanlagt 26 nya bolag introducerats på Stockholras fondbörs. Under samma lid har 48 förelag introducerats på OTC-marknaden. 1 de flesta av dessa fall har introduk­tionen föregåtts av någon förra av utförsäljning av aktier i bolaget. Det har

Prop. 1984/85:80

21

handlat om nyemission av aktier, försäljning av delar av tidigare ägares aktieinnehav eller bådadera.

När det gäller OTC-bolagen har det närmast varit regel all de anställda i varierande grad tecknat aktier vid den utförsäljning som föregått introduk­tionen. I några fall har denna aktieteckning grundats på en i prospekt särskilt angiven företrädesrätt för de anställda. Det kan i sammanhanget påpekas att samtliga utförsäljningar hittills blivit kraftigt övertecknade.

De introduktioner som ägde rum under år 1983 kännetecknades regel­mässigt av att de kurser som noterades på börsen eller OTC-listan var högre än introduktionskursen. För några bolag handlade det om en kurs­stegring på flera hundra procent. Under senare tid har denna trend brutits och vid de senaste introduktionerna har förstanoteringarna endasl obetyd­ligt överstigit utförsäljningspriset.

Det har inte varit möjligt alt i detalj kartlägga de aktuella emissionerna och introduktionerna. Arbetet har inriktats på en undersökning av OTC-bolagen där inslaget av anställdas aktieförvärv synes ha varit större jäm­fört med de nya börsbolagen. Närmare uppgifter om hur stor andel av de totalt utförsålda aktierna som har tilldelats anställda har varit svåra att få fram. I många fall har uppgifter om att de anställda skall ha företrädesrätt att förvärva aktier saknats i introduktionsprospekten trots att del vid en direkt förfrågan hos bolaget ifråga visar sig att en sådan rätt förelegal. 1 vissa prospekt anges atl de anställda vid sidan av andra kategorier -kunder, leverantörer och liknande - skall särskill gynnas vid tilldelningen av aktier. Det är däremol sällsynt att det anges hur många aktier de anställda har rätl alt förvärva. Med ledning bl.a. av uppgifter inhämtade direkt från berörda bolag kan dock konstateras att den andel aktier som tilldelals de anställda med något undantag understiger 15%. Variationerna mellan bolagen är emellertid betydande. I elt antal fall har de anställda inle tilldelats några aktier alls medan de anställda i elt bolag förvärvat så myckel som ca 40% av de utbjudna aktierna. 1 regel har den andel av de utbjudna aktierna som förvärvats av anställda dock legal mellan 5 och 15%.

3    Nuvarande beskattningsregler

1 kommunalskaltelagen (1928:370). KL, ges ingen definition av inkomst­begreppet. Det har medfört att reglerna om förmånsbeskattning återfinns på flera håll i KL. Med varierande utformning anges för de olika förvärvs­källorna atl som skattepliktig intäkt skall tas upp - förutom kontanta ersättningar och moisvarande - även förmåner av olika slag. I 42 § KL ges vissa gemensamma bestämmelser om hur förmånerna skall värderas.

När del gäller de här aktuella grupperna av anställda är reglerna om inkomst av tjänst tillämpliga. Enligt 32 § I mom. KL skall som intäkt tas

Prop. 1984/85:80

22

upp kontanta ersättningar och andra förmåner sora utgått för tjänsten. 1 princip skall alltså alla förmåner beskattas. Det finns dock undantag från denna huvudregel. Enligt 32 § 3 mom. tredje stycket undantas förmån av fri sjuk- eller tandvård från beskattning med vissa begränsningar när det gäller enskild tjänst. Vidare är fri gruppsjukförsäkring, som grundas på centralt kollektivavtal, skattefri.

Av 32 § 3 mora. fjärde stycket fraragår att inte heller förmåner av mindre värde beskattas. En förutsättning för skattefriheten äratl förmånen utgått i annat än pengar och inte kan antas vara avsedd att ulgöra direkt vederlag för utfört arbete.

Närmare beslämmelser finns i punkt 3 av anvisningarna till 32 §. Enligt första och andra styckena beskattas bostadsförmån. Vidare beskattas en­ligt första stycket i princip förmåner som den skattskyldige inte skulle kunna få avdrag för att själv skaffa sig. Det gäller t.ex. fri kost och fria resor.

Förmåner av mindre värde behandlas i tredje stycket. Där sägs att sådana förmåner kan bestå i t.ex. rabatter vid inköp av varor i arbetsgiva­rens rörelse, förfriskningar i samband med arbetet, prisreducerade mål­tider eller hyra till obetydligt lägre belopp än i orten gällande hyrespris. Vid bedömning av om beskattning skall ske skall hänsyn tas till "det sararaanlagda värdet av de förmåner av ifrågavarande slag som den skatt­skyldige åtnjutil från samme arbetsgivare och till arbetsgivaren hörande personalstiftelse". Vid bedömningen skall hänsyn också tas till den bespa­ring i normala levnadskostnader sora förraånen kan ha inneburit. För skattefrihet förutsätts att förmånen inte framstår sora ett med lön eller pension jämförbart vederlag utan som en åtgärd för att bereda trivsel i arbetet eller liknande eller utgår på grund av sedvänja i branschen.

42 § med anvisningar innehåller regler om hur värdet av förmåner skall beräknas. Reglerna handlar bl.a. om bostads- och bilförmåner. - I fråga om bl.a. naturaförmåner beräknas värdet "efter ortens pris" (42§ andra stycket). Därmed avses enligt anvisningarna (andra stycket) "det pris som, i orten gällt, därest det varit fråga om att för penningar anskaffa sig dem". RSV utfärdar åriigen anvisningar ora beskattning av vissa naturaför­måner m. m. För 1984 års taxering gäller RSV Dt 1983: 33. Verket utfärdar också anvisningar för värdering av förraån av fri resp. subventionerad lunch (RSV Dl 1982:27 i fråga om 1984 års taxering). Vidare kan nämnas att RSV även utfärdar föreskrifter för värdering av bilförmån (se RSV Dt 1982:19).

Under senare tid har frågan om förmånsbeskattning ofta återkommit i skaltedebalten. Det är ett välkänt förhållande att arbetsgivare och anställ­da söker omvandla kontant och fullt ut beskattad ersättning till obeskat­tade förmåner av annat slag. Den nuvarande ordningen har också kritise­rats från skilda utgångspunkter. Från de skattskyldigas sida har man ofta ifrågasatt det berättigade i vad som upplevs som en "jakt" efter mer eller

Prop. 1984/85:80

23

mindre betydelslösa förmåner. Skattemyndigheterna har pekat på de bety­dande tillämpnings- och kontrollproblem som är förknippade med den nuvarande ordningen.

Ett återkommande problem är givetvis att göra en rimlig värdering av de olika förmånerna.

Bl.a. mot bakgrund av den nu antydda kritiken pågår en översyn av förmänsbeskattningen i förmånsbeskattningskommittén (B 1978:02). Kommittén arbetar f.n. med beskattningsfrågorna i samband med anställ­das utnyttjande av fritidshus som arbetsgivaren ställer till förtögande.

Den översiktliga genomgången av de nuvarande reglerna visar att det i och för sig inle finns några uttryckliga bestämmelser som direkt tar sikte på den aktuella situationen. Det råder dock inga tvivel om att en anställd som får köpa egendom från arbetsgivaren till ett pris som klart understiger marknadsvärdet har åtnjutit en skattepliktig förmån motsvarande skillna­den mellan marknadspriset och vad som betalats. Om en anställd får teckna aktier i företaget för etl pris som understiger marknadsvärdet uppkommer också en skattepliktig förmån som bör värderas på nämnda sätt. Med hänsyn till atl ett sådant aktieförvärv i de enskilda fallen kan ske på mycket varierande villkor och i olika sammanhang är det svårt att omedelbart överblicka beskaltningseffeklerna. 1 del följande diskuteras beskattningseffekterna i etl antal typfall.

1.    Ett börsnoterat bolag emitterar aktier enbart till anställda till ett pris

som understiger marknadsvärdet

Beskattningseffekl: De anställda förmånsbeskattas för skillnaden mellan marknadsvärdet och det betalade priset för aktierna (RÅ 1978 Aal43). Som anskaffningskostnad vid en försäljning får tas upp inköpspriset plus det förmänsbeskattade beloppet.

2.    Nyemission till ett pris som understiger marknadsvärdet med företrä­

desrätt till aktieteckning för aktieägarna i bolaget och de anställda.

Beskattningseffekt: De anställda som tecknar aktier beskattas som in­komst av tjänst för skillnaden mellan aktiernas marknadsvärde och emis­sionskursen. För aktieägarna uppkommer ingen beskattningseffekt. Det ligger ingen förmån i att teckna aktier i det egna bolaget till underkurs eftersom värdet av de ursprungliga aktierna samtidigt minskar.

3.    Moderbolag i en koncern säljer ut aktier i ett dotterbolag till anställda i

dotterbolaget och även till moderbolagets aktieägare. Härefter introduce­

ras dotterbolaget på börsen.

Beskattningseffekl: Värdet av inköpsrätten blir inkomst av tjänst för den anställde och inkomst av kapital (utdelning) för aktieägarna i moderbola­get. Förekommer handel med inköpsrätterna bestäms den beskattningsba­ra förmånen till inköpsrätternas noterade värde. Om inle sådan handel äger rum värderas förmånen till skillnaden mellan aktiens senare noterade värde och utförsäljningspriset.

4.    Nyemission med företrädesrätt atl teckna ett visst antal aktier för de

Prop. 1984/85:80

24

anställda i det emiiterande bolaget och samtidig emission på marknaden till samraa pris inför en börs-eller OTC-introduklion. Det värde som noteras vid introduktionen överstiger utförsäljningspriset.

Beskattningseffekt: Detta typfall återkommer ofta bland de bolag som under åren 1983 och 1984 har gått in på Stockholms fondbörs resp. OTC-marknaden. Fallet har inte prövats av regeringsrätten. De tjänstemän inom RSV som har uttalat sig i frågan under den pågående debatten har hävdat att den anställde skall beskattas för skillnaden raellan det senare noterade värdet och emissionspriset. För andra än de anställda som förvärvar aktier vid emissionen uppkommer ingen omedelbar beskattningseffekt. Någon förvärvskälla där beskattning kan ske finns inle. I avsaknad av prejudikat när det gäller dessa fall är det svårt all göra en helt säker bedömning av beskattningskonsekvenserna. Det förefaller dock rimligt att utgå från att de anställda kommer att träffas av en förmånsbeskattning. Frågan disku­teras ytterligare i det följande avsnittet.

5.    Nyemission där de anställda saknar formell företrädesrätt att teckna

men där aktier faktiskt tilldelas anställda, som önskar teckna, i större

utsträckning än andra intressenter. Börs- eller OTC-introduktion följer på

emissionen.

Beskattningseffekl: Sannolikheten för en förmånsbeskattning är här raindre än ora en forraell företrädesrätt finns. Om en beskattning skall ske eller inte kan eraellertid ses som en bevisfråga. Har de anställda klart favoriserats vid tilldelningen av aktier jämfört med andra intresserade aktieförvärvare blir skillnaden i förhållande till fall 4 obetydlig. Även denna fråga behandlas närmare i det följande avsnittet.

6.    Anställda tecknar aktier vid en emission till marknaden utan vare sig

formell eller faktisk företrädesrätt.

Beskattningseffekl: Några omedelbara beskattningseffekter inträder inte för de anställda.

Sammanfattningsvis kan följande sägas beträffande beskattningskonsek­venserna för anställda som förvärvar aktier i det egna bolaget. Med hänsyn till de skilda föratsättningar under vilka förvärven skett uppkommer svå­righeter att bedöraa skatteeffekterna i de enskilda fallen raed utgångspunkt i de allraänna principerna för förmånsbeskattningen. 1 några typfall är förmånskaraktären i transaktionerna så uppenbar att det inte uppkommer någon tvekan om att en skattepliktig förmån föreligger. På den andra sidan finner raan fall, där förvärv visseriigen gjorts raen utan någon form av företrädesrätt för de anställda. Mellan dessa klara ytleriighetsfall finns en rad mellanformer där beskattningsfrågan med hänsyn till bristen på vägle­dande avgöranden är mera svårbedömd. Även i de fall man finner att en beskattning i princip skall ske uppställer sig ofta intrikata bevisfrågor när del gäller att bedöma förmånens värde.

Avslutningsvis skall de närmare konsekvenserna av en förraånsbeskatt­ning beröras. Intresset knyts främst till en järaförelse med situationen för

Prop. 1984/85:80

25

en person som förvärvat aktier på samraa villkor utan alt träffas av någon förraånsbeskattning. Om exempelvis aktiernas emissionspris var 100 kr. och marknadsvärdet 300 kr. påförs den anställde en beskattningsbar för­mån på 200 kr. Samtidigt stiger hans anskaffningskostnad för aktien tiU 300 kr. eftersom förmänsvärdet får läggas till det eriagda priset. Anskaffnings­kostnaden för den andra förvärvaren är 100 kr. Säljer båda aktierna inom två år från förvärvet för 300 kr. uppkoraraer ingen reaUsationsvinst för den anställde raedan den andre personen får en i sin helhet skattepliktig vinst på 200 kr. 1 ett sådant fall blir således beskattningseffekterna likartade. Om i stället kursen vid försäljningslillfället har gått ner till 200 kr. får den anställde en realisationsförlust som endast kan kvittas mot en realisations­vinst. Skulle båda förvärvarna vänta med försäljningen lill dess två år har gått och då sälja för 300 kr. blir den icke förmånsbeskattade aktieägaren beskattad endast för 40% av värdestegringen. Den sistnämndes beskatt­ning påverkas inte heller av atl kursen på aktien under innehavstiden legal på en högre nivå men gått ner vid försäljningstillfället.

4   Överväganden

Ett mycket slort anlal emissioner med efterföljande börs- eller OTC-in-troduktioner har ägt rum under de senast åren. Enbart på OTC-marknaden har under ca ett och ett halvt år närmare femtio bolag introducerats. 1 majoriteten av dessa har anställda haft någon form av företrädesrätt att teckna aktier. Emissionerna har regelmässigt blivit mycket kraftigt över­tecknade. Det noterade värdet har genomgående legat på en nivå långt över emissionspriset.

Eraissionema handhas regdraässigt av banker eller fria fondkommis­sionärer. Granskningen av skattefrågorna utgör en viktig del i förberedel­serna för en emission. Att man då inte skulle ha upptäckt alt det i vart fall finns en risk för att anställda skulle träffas av speciella beskattningseffek­ter förefaller osannolikt. Del tycks emellertid som om man från företagets sida i allmänhel inte har informerat de anställda om de skattekonsekvenser som eventuellt kunde uppkomma.

Som framgått av föregående avsnitt är rättsläget inom beskattningsom­rådet inle helt klart. Många av dem som ställt sig kritiska till den ifrågasatta förmånsbeskattningen av anställda har också hävdat att en beskattningsbar förmån inte uppkommer enligt nuvarande bestämmelser i de fall då även utomstående personer fått betala samma pris för aktierna. När emis­sionspriset fastställs försöker man finna ett pris som ligger nära vad mark­naden kan väntas betala. Ett annal lägre pris skulle innebära att de ur­sprungliga ägarna skänker bort en del av företaget. Samtidigt hävdar man atl emissionspriset självfallet måste läggas något under ett förväntat mark­nadsvärde för all utförsäljningen skall lyckas. Det pekas också på den

Prop. 1984/85:80

26

osäkerhet och risk som är förknippad med aktieplacering, särskilt i små och medelstora företag som introduceras på OTC-marknaden. Några kriti­ker har hävdat atl med det synsätt som tjänstemännen inom RSV givit uttryck för skulle de anställda vara berättigade till avdrag vid inkomstbe­räkningen om det noterade värdet skulle bli lägre än utförsäljningspriset.

Ett annat återkomraande inslag i kritiken är att en beskattning av de anställda skulle innebära en orättvisa till följd av att motsvarande beskatt­ning inte träffar övriga aktieförvärvare. Kritiken går också ut på atl en förmånsbeskattning strider mot principen om alt orealiserade värdeste­gringar inte skall beskattas. 1 det sammanhanget hävdas att de anställdas intresse för aktieköp i det egna företagel i de allra flesta fall motiveras av en strävan alt stödja företagel och därmed normall leder till en mera stadigvarande aktieplacering.

Genom hänvisning till några inträffade fall gör kritikerna gällande alt en förraånsbeskattning ter sig helt oriralig i de fall aktiekursen når en toppno­tering i anslutning till introduktionen för att sedan falla till introduktions­kursens nivå. Förhållandena betr iffande OTC-bolaget Ljusne Kätting AB tas sora ett exerapel på detta.

När det gäller att bedöma de föreliggande beskattningsfrågorna är det väsentligt att slå fast att det är av största vikt att förmåner från arbetsgiva­re till anställda behandlas skattemässigt enhetligt oberoende av i vilken form förmånerna ges. Erfarenheterna visar att ersättning som kan lämnas med en förmånlig skattebehandling har stor dragningskraft och snabbt får stor spridning. Med den utgångspunkten kan man också anlägga ett annat rättviseperspektiv på den aktuella beskattningsfrågan än vad kritikerna har gjort. Det får inte bli så att det lämnas ell generellt utrymme för skattefria förmåner genora aktieköp i det egna bolaget. En sådan ordning skulle med rätta kunna kritiseras som orättvis gentemot alla anställda som inte har aktiebolag sora arbetsgivare.

Beträffande argumentet att även andra än de anställda på samma villkor deltagit i de diskuterade emissionerna bör det hållas i minnet att det i många fall inte varit marknaden i ordets egentliga mening som fått tillfälle att teckna aktier utan personkategorier som på ett eller annat sätt står i speciellt förhållande till företaget eller emissionsbanken.

Mot bakgrund av de förhållanden som rådde under i vart fall år 1983 är det svårt att helt ansluta sig till uppfattningen att emissionskurserna be­stämdes med utgångspunkt i en förmodan om vad marknaden var beredd att betala. Som fraragått låg de noterade värdena ofta väsentligl högre än eraissionspriset.

Oaktat alt arguraent kan anföras mot en förraånsbeskattning torde nuva­rande beskattningsregler medföra att en sådan beskattning blir aktuell även i de fall då andra än anställda deltar i en emission i vilken de anställda haft viss företrädesrätt till aktieteckning. Med oförändrade regler skulle således en förmånsbeskattning komma alt ske av etl inte obetydligt antal anställda som förvärvat aktier i det egna bolaget.

Prop. 1984/85:80

27

Även ora en sådan ordning, sora nyss närants, har förklarliga skäl för sig finns det ändock anledning att, mot bakgmnd av den kritik som framförts, sätta i fråga om beskattningseffektema är lämpliga också från andra ut­gångspunkter. Det kan då till alt börja med noteras alt de flesta av de uppmärksararaade fallen har uppkorarait under en period med en anmärk­ningsvärt hög aktivitet på aktiemarknaden. Särskilt när det gäller den nya OTC-marknaden har det stora intresset för aktieköp lett till höga kurser på de flesta nyintroducerade aktier. Den bUden har märkbart förändrats under år 1984. Vid de introduktioner som gjorts under den senaste tiden på OTC-listan har skillnaden mellan emissionspris och noterade kurser varit betyd­ligt mindre än tidigare. Enligt många bedömare speglar de nuvarande förhållandena ett mera normalt tillstånd på OTC-raarknaden än det sora rådde under 1983. Med den utgångspunkten ligger det nära till hands att se den uppblossande förraånsskattedebatten som en följd av etl i viss mån extraordinärt raarknadstillstånd.

Det frarastår sora anraärkningsvärt att de berörda företagen inte har informerat de anställda om raöjligheten alt aktieförvärven skulle kunna aktualisera en förraånsbeskattning. Denna underlåtenhet gör det förklarligt att de anställda nu ställer sig oförstående till de ifrågasatta beskattningsåt­gärderna. Förhållandet innebär naturligtvis också atl en beskattning nästan undantagslöst skulle föranleda mer eller mindre betydande belopp i kvar­stående skatt. Ett sådant utfall är allmänt sett olyckligt. Man kan också ha förståelse för de anställdas starka reaktion mot bakgmnd av att de i flera fall i det närmaste uppmanats av företagsledning och fackklubbar atl köpa aktier i bolaget.

Den nyss beskrivna marknadsutvecklingen har också fört raed sig att aktiekurserna för flera av de bolag som introducerades under år 1983 har sjunkit raer eller raindre kraftigt. Det säger sig självt att anställda i sådana bolag, särskill om de har behållit de förvärvade aktierna, har svårt att inse det rimliga i att de skall träffas av en förmånsbeskattning grundad på de tidigare höga kursnoteringarna.

En tillkommande svårighet följer av att aktierna inte är marknadsnote-rade vid tiden för utförsäljningen och de anställdas förvärv. Även om en förmån i princip anses ha uppkommit kan bevisfrågorna, bl.a. värdering­en, föranleda betydande tillämpningssvårigheter, särskilt om det förflutit något längre tid mellan utförsäljningen och introduktionen.

En förmånsbeskattning i de nu akluella fallen för således med sig bety­dande taxerings- och kontrollproblem. Om många anställda i ett inle obe­tydligt antal bolag skall bli förmänsbeskattade kommer förfarandet att bli resurskrävande för taxeringsorganisationen. Det kan antas att oenighet ofta kommer atl föreligga mellan den fiskala sidan och de skattskyldiga i fråga om förmånens värde vilket kan leda till omfattande processer i förvaltningsdomstolarna. Del bör i sammanhanget nämnas alt ca 170 mål avseende förmånsbeskattning av anställdas aktieförvärv i ett enda bolag

Prop. 1984/85:80

28

redan förekommit på länsrättsnivå, Det säger sig självt att en ordning för beskattningen som ger upphov till sådana effekter inte ligger i linje med arbetet på att uppnå långtgående förenklingar av främsi löntagarbeskalt-ningen. (Jämför skatteförenkUngskommitléns betänkande (SOU 1984:21) Förenklad självdeklaration).

De nu angivna synpunkterna talar för att åtgärder bör vidtas för atl undanta ifrågavarande aktieförvärv från förraånsbeskattning hos de an­ställda. Slutsatsen blir den att uttryckliga bestämraelser bör införas i vilka det klargörs under vilka förutsättningar anställda kan förvärva aktier i det egna företaget utan atl riskera att träffas av förraånsbeskattning. Genom en sådan åtgärd kan de komplicerade tillämpnings- och kontrollproblem som är förknippade med en förmånsbeskattning undvikas samtidigt som be­skattningskonsekvenser som uppenbarligen kan uppfattas som orättvisa inte behöver uppkomma. Förslagets närmare utformning tas upp i del följande avsnillet.

5    Förslag

Uttryckliga bestämraelser sora undantar anställdas aktieförvärv från förraånsbeskattning syftar i första hand till att klargöra för företag och anställda inora vilken ram aktieförvärv kan ske ulan särskilda beskatt­ningskonsekvenser. Ett sådant undantag från gängse principer för beskatt­ningen av förmåner till anställda måste förses med betydande begränsning­ar för att förhindra att en annars avsedd beskattning av anställningsin­komst kringgås. Lagstiftningsingripandet bör vidare ha som utgångspunkt de aktieförvärv som föranlett den nu aktuella debatten, dvs. förvärv i saraband raed en marknadsintroduktion. Om anställda vid en nyemission i ett redan börs- eller OTC-noterat bolag ges företrädesrätt alt teckna aktier bör således vanliga regler tillämpas. Något undantag från förmånsbeskatt­ning bör inte heller gälla för det fall att en majoritetsaktieägare i ett noterat bolag erbjuder de anställda alt förvärva aktier i bolaget. I dessa fall förelig­ger - om det pris som betalas av de anställda understiger det noterade värdet - en odiskutabel och lätt fastställbar förmån.

De förvärv som skall omfattas av undantagsregeln bör således begränsas till förvärv sora sker vid en utförsäljning som syfiar till att åstadkomma en marknadsintroduktion av aktierna i bolaget. Som redan framgått kan det vara fråga om en nyemission eller en utförsäljning av huvudaktieägarens innehav. För att förmånsbeskattning skall vara utesluten skall givetvis krävas att priset för de anställda inte är lägre än för övriga köpare.Det bör emellertid inte vara tillräckligt att utanförstående personer ges en endast formell eller mycket begränsad möjlighet att förvärva aktier medan de anställda i praktiken tilldelas den helt övervägande delen av aktierna. För atl undantagsregeln skall gälla bör därför föreskrivas att de anställdas

Prop. 1984/85:80

29

förvärv begränsas till en viss andel av de utbjudna aktierna. Ju lägre den andel som tillförsäkras de anställda är desto mindre anledning finns del att anta att villkoren för aktieförvärven bestämts i syfte att ge de anställda en påtaglig förmån. Om gränsen för den andel av de utbjudna aktierna som tillförs anställda sätts vid 20% syns risken för all undantagsregeln skall kunna missbrukas obetydlig. Med en bestämmelse som innehåller den nyss angivna begränsningen kan det bedömas att de aktieförvärv av anställda vid marknadsintroduktioner som ägl rum under år 1983 med något enstaka undantag skulle omfattas av undantagsregeln.

Om en utförsäljning av aktier sker på marknaden och de anställda i bolaget förvärvar en mindre andel än 20% av aktierna skall således någon förmånsbeskattning inle komma i fråga. Alt de anställda garanterats en större andel av aktierna än 20% men inte till fullo utnyttjat företrädesrät­ten bör inle påverka bedömningen om de aktier som faktiskt förvärvats raotsvarar raindre än 20% av de sålda. Huruvida någon uttrycklig utfäs­telse lämnats de anställda om rält alt förvärva ett vissl anlal aktier bör också sakna betydelse för bedömningen av om undanlagsregeln skall lil­lämpas. Det avgörande blir även i en sådan situalion om de anställda faktiskt förvärvat en mindre andel än 20% av de utbjudna aktierna.

Det finns emellerlid några situationer som gör det påkallat alt uppställa ytteriigare villkor för all undantagsregeln skall bli tillämplig. För del första är det inte motiverat att generellt underlåta förraånsbeskattning vid en nyemission där en mindre aktiepost fördelas bland de anställda och åter­stoden av de nyemitterade aktierna tecknas av bolagets aktieägare eller om bolaget ingår i en koncern av moderbolagets aktieägare. Likaså bör inte en försäljning av aktier i ett dotterbolag där moderbolagets aktieägare och dotterbolagets anställda har företrädesrätt atl förvärva aktier alltid undan­las från förraånsbeskattning även om den andel av aktierna som tilldelas de anställda är mindre än 20% av de utbjudna aktierna. 1 båda dessa situa­tioner finns det nämligen anledning att anta att priset för aktierna inte bestäms utifrån ett förväntat marknadsvärde. För att förmånsbeskattning av de anställda ska vara utesluten bör del därtor krävas alt de anställdas och aktieägamas förvärv sammantaget ryms inom 20% av de nyemitterade resp. försålda aktierna. Utöver berörda aktieägares faktiska förvärv bör därvid även medräknas aktier som aktieägarna haft företrädesrätt att teck­na men den rätlen avyttrats till utomstående personer.

Erfarenheterna från de aktieutförsäljningar som förekommit pekar också på behovet av en ytteriigare begränsning. Det händer nämligen ibland att enstaka personer i förelagets ledning tilldelas en mycket stort anlal aktier. Från bl.a. fördelningspolitiska utgångspunkter finns det ingen anledning att främja en sådan ordning. De nya bestämmelserna bör därför förses med en spärregel som förhindrar atl bestämmelserna blir tillämpliga om ett stort anlal aktier tilldelats en mycket begränsad krets av de anställda. En möjlig­het är att föreskriva atl undantagsregeln inte skall gälla om förmånsvärdet

Prop. 1984/85:80

30

överstiger ett visst belopp, låt säga 10000 kr. En sådan bestämraelse är emellertid förenad med den nackdelen att det för den anställde och bolaget inte är möjligt att i förväg klart fastställa ora ett förvärv medför förmåns-beskattning. Om istället gränsvärdet bestäms med utgångspunkt i del be­lopp som den anställde betalar för aktieposten kan det redan vid förvärvs­tidpunkten med säkerhet fastslås om förvärvet omfattas av undantaget från förraånsbeskattning. Det föreslås därför att undantagsregeln inte skall vara tillämplig i fråga om en anställd som förvärvar aktier till ett pris som överstiger ett visst belopp. När det gäller att koraraa frara till en riralig sådan beloppsgräns finns det anledning att la viss hänsyn till de krav på spridning av ett bolags aktier som f.n. uppställs för inregistrering vid Stockholms fondbörs resp. notering på OTC-listan. Dessa krav innebär att ett visst minsta antal aktieägare skall inneha rainst en börs- resp. notering­spost. Posternas storlek har knutits till basbeloppet. Vid en samlad bedöm­ning synes en lämplig nivå för beloppsgränsen vara 30000 kr.

Det kan också diskuteras om inte aktieförvärv av ifrågavarande slag genereUt borde undantas från förmånsbeskattning i fall då förmånsvärdet är relativt obetydligt. Förraåner understigande ett visst fastställt belopp skulle enligl en sådan bestämraelse aUtid undantas från beskattning. En sådan åtgärd skulle eraellertid raed stor säkerhet leda till krav på motsva­rande beloppsgränser i fråga om andra typer av förmåner som beskattas i dag. Dessutom är del sannolikl att en anpassning till den nyss förordade undanlagsregeln kommer att äga rum. Därmed skulle förenklingsvinsterna med en beloppsgräns inte bli särskill stora. Slutligen bör diskussioner om beloppsgränser som medel alt nå önskvärda förenklingar på förmånsorarå-det lämpligen föras i anslutning lill förmånsbeskaltningskommitténs arbe­le. Någon beloppsgräns bör därför inte införas nu.

Sammanfattningsvis innebär förslaget till undantag från förmånsbeskatt­ning följande. Anställda i ett bolag skall inte förmånsbeskattas om de vid en utförsäljning av aktier förvärvar aktier till samma pris som utanför­stående personer och den del av de utbjudna aktierna som tilldelas de anställda understiger 20%. Vid en nyemission skall även de aktier som med företrädesrätt får tecknas av aktieägarna i bolaget eller aktieägare i annal bolag inom samma koncem rymmas inom 20% av de nyemitterade aktiema. Är det fråga om en utförsäljning av aktier i ett dotterbolag skall de aktier som får förvärvas av moderbolagets aktieägare med företrädes­rätt medräknas på motsvarande sätt. Som ytteriigare villkor skall gälla att bolaget vid förvärvstidpunkten inte är börs- eller OTC-noterat. Vidare får aktier inte förvärvas för etl belopp sora överstiger 30000 kr. Gränsbelop­pet tillämpas för varje anställd för sig.

Genom de föreslagna bestämraelserna ges en rara för anställdas aktieför­värv inom vilken förraånsbeskattning är utesluten. Av de nya bestämmel­serna följer däremot inle alt förmånsbeskattning nödvändigtvis alltid skall inträda vid aktieförvärv som inte omfattas av dessa bestämmelser. Hur

Prop. 1984/85:80

31

sådana förvärv skall behandlas skattemässigt får liksom hittills lösas i praxis.

6   Ikraftträdandet

Som antytts bör de nya reglerna tillämpas redan vid 1984 års taxering. Det föreslagna undantaget kan bedömas omfatta de flesta förvärven under år 1983. Av allt att döma har förmånerna inle deklarerats annat än i rena undantagsfall. Del bör därför kunna lämnas ål de skattskyldiga att i dessa fall besvärsvägen få beskattningen undanröjd.

7    Författningsförslag

De nya bestämmelserna har tagits in i ett nytt sista stycke i 32§ 3 mom. KL. Utöver vad som redan angivits beträffande förslaget i avsnitt 5 bör följande nämnas.

För bedömningen av om bestämmelserna är tillämplig blir det ibland nödvändigt att fastställa om vissa kategorier av aktieägare haft företrädes­rätt atl teckna aktier. Som framgått innebär nämligen förslaget att även avyttrade företrädesrätter skall beaktas när man avgör om de anställdas och aktieägarnas förvärv ryms inom 20% av de totall utbjudna aktierna. Med företrädesrätt avses vid nyemission den företrädesrätt lill aktieteck­ning som enligt 4 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall anges i emissionsbeslutet. Ytterligare ett slag av företrädesrätt - vanligen be­nämnd inköpsrätt - skall också beaktas, nämligen den räll som ofta tillkommer aktieägare i etl bolag atl köpa aktier i ett dotterbolag till bolaget som säljs ut på marknaden. Företrädesrätten torde i dessa fall regelmässigt följa av styrelsens beslut om aktieförsäljningen.

För OTC-noterade bolag har samma lokution använts som i 2§ andra styckel lagen (1979; 749) om Stockholms fondbörs. (Se prop. 1983/84; 164).

1 lagrummets sista mening finns beslämmelsen som utesluter förvärv där priset för aktierna överstiger 30000 kr. från tillämpningsområdet för un­dantagsregeln. Om en förmånsbeskailning skall ske får i ett sådant fall bedömas utifrån allmänna regler för beskattningen av anställda. Elt sådant aktieförvärv kan emellertid få betydelse för bedömningen av andra anställ­das förvärv genom att samtliga anställdas tilldelning av aktier skall rymmas inom 20% av de totalt utbjudna aktierna.

Prop. 1984/85:80

32

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Fi 1984:21) Beskattningen vid anställdas förvärv av aktier i det egna företaget

1   Remissinstanserna

Efter remiss har yttranden avgetls av kammarrätten i Göteborg, bankin­spektionen, riksskatteverket (RSV), länsstyrelserna i Stockholms, Kal­mar, Malmöhus, Göteborgs och Bohus särat Gävleborgs län, Äktiefrära-jandet. Centralorganisationen SACO/SR (SACO/SR), Landsorganisa­tionen i Sverige (LO), Styrelsen lör Stockholras fondbörs. Svenska bank­föreningen. Svenska fondhandlareföreningen. Svenska OTC-föreningen, Svenska sparbanksföreningen, Sveriges aktiesparares riksförbund, Sveri­ges industriförbund och Tjänstemännens centralorganisation (TCO).

2   Allmänna synpunkter

En stor majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt förslagen i prome­morian eller lämnat dem utan erinran. Flera av dessa instanser godtar utan reservationer promemorieförslaget i sin helhet. Det gäller länsstyrelsen i Stockholms län, SACOISR, Svenska fondhandlareföreningen. Svenska sparbanksföreningen, Sveriges industriförbund och TCO. De synpunkter som övriga tillstyrkande instanser har på den närmare utformningen av förslaget tas upp i de följande avsnitten.

Bankinspektionen och länsstyrelsen i Gävleborgs län (majoriteten) för­ordar en lösning som innebär alt anställdas aktieförvärv aldrig skall föran­leda förraånsbeskattning.

Bankinspektionen:

Den föreliggande skattefrågan är svårbedörad. 1 och för sig skulle kunna hävdas atl en beskattning av utförsäljning lill anställda av aktier till lågt pris i del egna företaget skulle stå i strid med principen alt kapitalvinster beskattas först då de realiseras. Atl märka är alt aktier alltid reavinstbe-skallas och atl skallen som regel blir högre ju lägre inköpspriset är. Emellerlid synes praxis, bl. a. det i promeraorian åberopade rättsfallet RÅ 1978 Aa 143, innebära atl beskattning sker. Proraemorians syfte är att införa skattefrihet i begränsad omfallning, så alt endast förmåner av mind­re värde genom aktieförsäljning till lågt pris blir obeskattade.

Bankinspekiionen vill mot bakgrund av det nyss åberopade förhållandet att förmånen träffas av skatt, när aktierna säljs, ifrågasätta om inte det bäsla sättet att lösa frågan vore alt genom uttrycklig bestämmelse göra förmånerna skattefria.

Prop. 1984/85:80

33

Länsstyrelsen i Gävleborgs län:

Länsstyrelsen förordar därför en regel av den innebörden att eventuell förmån från arbetsgivare vid anställds aktieförvärv i det bolag han/hon är anställd inte skall föranleda beskattning i inkomstslaget tjänst utan aktuali­seras först vid försäljning av aktien och då enligt nuvarande regler i inkomstslaget tillfäUig förvärvsverksamhet. Detta står i överensstäraraelse med gmndprincipen att vinster inte skall beskattas förrän de verkligen föreligger och realiserats. Den förmån som anställd kan tänkas få vid aktieförvärv uppstår i realiteten inte förrän aktien avyttrats till skillnad från förmåner som kan erhållas vid förvärv av konsumtionsvaror där förbrukningen (tillgodogörandet av förmånen) kan inträffa omedelbart.

Ett likartat synsätt redovisas av Sveriges aktiesparares riksförbund.

Även styrelsen för Stockholms fondbörs (majoriteten) anser att den föreslagna undantagsregeln har fått en alltför snäv utformning. Styrelsen anför;

För andra än anställda i det emiiterande bolaget gäller den i svensk skatterätt vedertagna principen att kapitalvinster beskattas först då de realiseras. För anställda - å andra sidan kan enligt det i promemorian åberopade rättsfallet (RÅ 1978: Aa 143) fömtom realisationsvinstskatt själva deltagandet i emissionen förmånsbeskattas i förvärvskällan inkorast av tjänst. Detta är enhgt börsstyrelsens mening föga tillfredsställande. Goda skäl kan nämligen anföras såväl från företagets som från de anställdas synpunkt - för att bereda de anställda tillfälle till deltagande i emissioner av aktier i det egna bolaget. Mot bakgrund härav bör de anställda ej ställas i en skattemässigt sämre situation än andra som deltar i emissionen. En uttrycklig bestämmelse om undantag från förmånsbeskatt­ning av anställdas förvärv av aktier i det egna bolaget bör därför införas.

I promemorian har understrukits betydelsen av att en sådan undantags­bestämmelse förses med de begränsningar som behövs för att en annars avsedd beskattning av tjänsteinkorast ej kringgås. Enligt börsstyrelsens mening gmndas beslut om aktieemissioner och om att bereda anstäUda rätt till deltagande häri på helt andra överväganden än sådana som syftar till att skapa skattefria förmåner för de anställda. Mot den bakgrunden vill börs­styrelsen ifrågasätta om det över huvud föreligger något behov av alt kringgärda undantagsbestämmelsen med med särskilda villkor.

Skulle mellertid så vara fallet, anser börsslyrelsen det angeläget atl de begränsande villkoren ges etl klart och entydigt innehåll. Etl villkor som begränsar undantaget från förraånsbeskattningen till anställdas aktieför­värv under ett värde om ett och ett halvt basbelopp skulle enligt börsstyrel­sen vara tillräckligt. Promemorieförslagets begränsande villkor i övrigt är enligl börsstyrelsens mening alltför invecklade och torde leda tUl belydan­de prakiiska tillämpningssvårigheter.

Kammarrätten i Göteborg kritiserar den uppfattning om skattekonsek­venserna av gällande rätt som är utgångspunkten för promemorians för­slag. Kammarrätten anför;

Under senare år har det inte varit ovanligt att nyemissioner i syfte bl. a. att nå börsintroduktion riktats helt eller delvis lill anställda i bolaget och atl den kurs, som noterats efter börsintroduktionen, har betydligt överstigit 

.T    Riksdagen 1984185. I saml Nr 80

Prop. 1984/85:80

34

teckningskursen. Mot den bakgmnden synes det från fiskalt håll ha gjorts gällande att kursskillnaden borde hos den anställde las upp till beskattning som inkorast av tjänst. Karamarrätten vill bestämt avråda från ett sådant synsätt.

Det förhållandet att en aktie vid ett senare tillfälle noteras till en högre kurs än den till vilken den anställde förvärvade den bör under inga omstän­digheter i sig raedföra att den anställde anses ha åtnjutit en löneförmån. Till grund för en sådan bedömning bör endast få läggas en järaförelse mellan värdet vid teckningstillfället och teckningskursen. Annars uppstår orimliga konsekvenser. Haussetendenser och andra kurspåverkande faktorer, sora uppenbarar sig efter teckningstillfället och sora ofta är svåra att analysera och bestämma till sin verkningsgrad, bör inte få betydelse när det gäller alt fastställa den anställdes löneförmåner.

Kammarrätten är medveten om atl en rätt att teckna aktier i det egna bolaget kan innebära en betydande löneförmån utan att detta låter sig fastställa med full säkerhet. Ett argument för att beskatta skillnaden mellan en högre, i efierhand noterad kurs och teckningskursen skulle därför vara att åstadkomma en bättre "rättvisa" mellan dem som tecknar aktier och dem som av ena eller andra anledningen inte gör det. Delta är att sträcka såväl det fiskala tänkandet som rällvisetänkandel väl långt. Att beskatta någon för något, som vid det tillfälle då han fick det med viss sannolikhet verkade vara en löneförmån men ej raed säkerhet var det, strider mot elementära rällssäkerhetsbegrepp. Härtill komraer att konsekvenserna blir groteska, ora raan jämför med den skattemässiga behandlingen av den som ulan atl vara anställd i bolaget tecknar och förvärvar aktier till sarama kurs. Medan den anställde skulle drabbas av omedelbara och i regel tunga skattekonsekvenser, går den föratnämnde fri från sådana konsekvenser så länge han inte avyttrar aktien.

Kammarrätten anser alltså att hittills gällande ordning, såsom kamraar­rätten uppfattar den, är läraplig och bör behållas. Den innebär att någon inkomstbeskattning för inkomst av tjänst inte kan komma i fråga enbart av den anledningen att aktierna i efterhand har noterats till högre kurs än teckningskursen och att det är den fiskala sidans sak att visa att det även vid teckningstillfällel förelåg en sådan skillnad i fråga om aktiernas värde. Det sistnämnda torde i allmänhet svårligen låta sig göra. Med denna ordning blir också skattekonsekvenserna rimliga i förhållande till det gäl­lande systemet. Den anställde blir i förevarande hänseende skattemässigt behandlad som varje annan som vid samma tillfälle och till samma kurs förvärvar aktier av det akluella slaget. Säljs aktierna inom två år, tas hela realisationsvinsten upp till beskattning och i annat fall bara en del av nämnda vinst.

Förslagen i promemorian synes ha tillkommit för att molverka att an­ställda, mol bakgmnd av ett annat synsätt i hithörande frågor än det kammarrätten hävdar, utsätts för överraskande fiskala aktioner. Enligt kammarrättens mening är det ändamålsenliga sättet att nå delta mål inte att införa en lagstiftning, som molsättningsvis kan ge anledning till slutsat sen alt det av kammarrätten kritiserade synsättet är det riktiga. 1 stället bör från ansvarigt håll - regeringen eller RSV - ges till känna att man inte ansluter sig till nämnda synsätt. 1 sista hand får det bli skaltedomstolarnas sak att slä fast vad som gäller. Mål av hithörande slag har redan prövats i domstol och då med en utgång som överensstämmer med den av kammar­rätten här framförda uppfattningen.

Prop. 1984/85:80

35

Länsstyrelsen i Malmöhus län. som inte kan tillstyrka förslaget, delar däremot promemorians slutsats i fråga om beskattningskonsekvenserna av nuvarande regler. Länsstyrelsen anför;

De redovisade motiven för utredningens ställningstagande är inle över­tygande. Utredningen konstaterar på sid 15. att det är ett välkänt förhållan­de att arbetsgivare och anställda söker omvandla kontant och fullt ul beskattad ersättning lill obeskattade förmåner av annat slag. Av sid 16 framgår atl det inle råder något tvivel om att en anställd, som får köpa aktier til ett pris, som understiger marknadsvärdet, erhåller en skatteplik­tig förmån. Utredningen säger vidare att det skulle kunna anses stötande att i efterhand aktualisera skattekrav mot "godlroende" aklieköpare i det egna företaget.

Som utredningen har konstaterat är beskattningen vid den här typen av transaktioner klar. så att den grundläggande frågan vållar alltså inte skatte­myndigheterna några problem. Värderingen av den förmån, som köparen erhållit ger naturligtvis upphov till en del bekymmer men knappast av den omfattning, som utredningen antyder. Den ökning av antalet besvär, som denna typ av ärenden kan innebära medför endast en marginell påverkan på skaltedomstolarnas arbetsbelastning, i all synnerhet som det är fråga om "typmål" dvs när man har löst värderingsfrågan för en skattskyldig så har man automatiskt löst den för övriga i samma situalion.

Det andra argumentet, att del kan vara stötande att aktualisera etl skattekrav mol personer, som inte räknar med en beskattning har utred­ningen i viss mån själv bemött när man på sid 23 skriver; "Det framstår som anmärkningsvärt att de berörda företagen inte har informerat de anställda om möjligheten att aktieförvärven skulle kunna aktualisera en förmånsbeskattning". Enligt vedertagen praxis utgör bristande insikter i beskattningsreglerna inte skäl för särbehandling.

Ur teoretisk synvinkel finns del anledning alt starkt kritisera utredning­ens förslag då det innebär avsteg från elt etablerat regelverk. Förslaget innebär också etl avsteg från riittvise- och likformighetsprincipen dä man ger personer, som inte är anställda i aktiebolag med en begränsad ägande-krets, skatteförmåner, som kan uppgå till betydande belopp.

Länsstyrelsen är medveten om att den nuvarande ordningen inte är bra. Lagförslaget rör ett tämligen väl avgränsat sakområde: aktiebolagsan­ställds förvärv av aktier i det egna bolaget. Praxis finns men för vissa situationer upplevs rättsläget som oklart. Minimikravet är då alt hela del oklara sakområdet lagregleras. Från tillämpningssynpunkt vore det önsk­värt att även den "klara" delen kodifierades. Istället har utredningen medvetet (sid 29 2 st) valt att lagreglera en del av det som upplevs som oklart medan resten lämnas utan åtgärd. En sådan lagstiftning är inget bidrag lill enklare beskattningsregler.

Prop. 1984/85:80

36

3   Förslagets närmare utformning 3.1 Begreppet anställd, m.m.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län:

1 lagtexlförslaget används begreppet anställd (som fått förvärva aktier). Betydande tillämpningsproblem kan fömtses beträffande detta begrepp t ex

*

avses enbart vid introduktionstillfället anställd?

*

om en tidigare anställd fömtsett en förraånlig eraission och en tid före emissionen slutat sin anställning, förvärvat aktier och därefter åter an­ställts eller utför sina tidigare arbetsuppgifter på konsultbasis åt bolaget skall han då i detta sammanhang betraktas sora anställd?

*

skall samma arbetstagare-Zuppdragstagarebegrepp som vid bestäm­mande av arbetsgivaravgifter användas? Hur skall man då betrakta en person som före emissionen var arbetstagare men efter introduktionen blir uppdragstagare resp egen företagare?

*

en anställd kan tänkas bilda eget aktiebolag och låta detta förvärva aktier i det emillerande bolaget, där han fortfarande är eller varit anställd. Hur skall ett sådant förfarande bedömas raed ledning av den föreslagna lagen om personen fortfarande är anställd av den förste arbetsgivaren respektive låter sitt eget aktiebolag utföra arbete åt den tidigare arbetsgiva­ren.

*

hur skaU man se på del förhållandet atl en anställd förvärvar aktier från annan anställd som för egen del inte har för avsikt att bli delägare i bolaget?

* förmåner kan utgå till anställda om en stiftelse förvärvar aktier i

bolaget och avkastningen eller realiserade vinster i någon form förs från

stiftelsen lill anställda. Dessa förmåner kan vara jämförbara med dem som

en enskild anställd får via direkt aktieförvärv. Lagen bör ange hur undan­

tag från beskattning i inkomstslaget tjänst bör ske i sådana fall av indirekta

förmåner.

Sammanfattningsvis synes en rad tillämpningsproblera vara förenade raed förslaget beträffande begreppet anställd. Lagtexten bör få en sådan utformning att kringgåendeförfaranden och tolkningssvårigheter så långt som möjligt undviks.

Lagförslaget tar sikte enbart på anställda i aktiebolag. En förmån mot­svarande den som anställd i aktiebolag kan få är också tänkbar för anställ­da i ekonomiska föreningar exempelvis ora sådana anställda erbjuds aktier i bolag som ägs av arbetsgivaren/den ekonomiska föreningen (t ex konsu­mentkooperationens eller jordbmkets ekonomiska föreningar). Motsva­rande situation är tänkbar också beträffande anställda i handelsbolag och i företag som drivs av fysisk person. Ur likformighetssynpunkt borde lagen också innebära samma undantagsmöjligheter för de exemplifierade katego­rierna som för anställda i aktiebolag. På motsvarande sätt bör lagen göras tillämpbar på anställda i "oäkta koncern" som erbjuds teckna aktier i annat bolag i den oäkta koncernen. De förmåner en anställd kan få skiljer sig inte från de sora kan fås av anställd i bolag som ingår i äkta koncern.

Även länsstyrelsen i Kalmar län efteriyser en precisering av begreppet anställd. Länsstyrelsen ställer frågan om t.ex. en styrelseledamot skall anses som anställd. Enligt länsstyrelsens mening bör det också övervägas om närstående till anställda skall särbehandlas.

Prop. 1984/85:80

37

Sistnämnda fråga tas också upp av länsslyrelsen i Malmöhus län som anför:

En annan praktisk fråga är hur raan skall ställa sig till köp av aktier, sora görs av närstående till anstäUda. Inom fåmanslagstiftningen har man utför­ligt beskrivit och begränsat den krets, som skall betraktas som särskilt "misstänkt" i skattesamraanhang. Någon raolsvarighet har utredningen inte föreslagit trots att den själv på sidan 22 har talat ora att det ofta förekoramer att aktierna vid en sådan eraission inte fördelas likformigt bland olika personkategorier inora företaget. Personer i företagets ledning och styrelse kan t. ex. utnyttja raöjligheten att låta närstående köpa aktier för att därigenora kringgå 20%-regeln eller 30000 kr-begränsningen.

Svenska bankföreningen utgår från att begreppet anställd ges sarama innebörd sora det fått i lagstiftningen ora företagsanknutna aktiespar-fonder.

RSV tar upp frågan om beskattningskonsekvenserna i de fall förvärven inte avser aktier utan andra slag av värdepapper. RSV anför:

Det förtjänar att påpekas att anstäUda i ökande utsträckning synes erbjudas att förvärva konvertibla skuldebrev vilka kan bytas till aktier i egna företaget. Varken denna förvärvsforra eller anställds möjlighet att köpa förlagslån med optionsrätt har berörts i betänkandet. RSV ser i och för sig inga skäl till att sådana förmåner skall skattebefrias, men ifrågasät­ter ora inte deras skatterättsliga status bör bedömas på samraa sätt som gäller för aktierna.

3.2 20%-regeln

Förslaget i promemorian om att undantaget från förmånsbeskattning bl. a. skall kräva att de anställda och aktieägama tUlsammans inte förvär­vat mer än 20% av de försålda aktierna har i aUraänhet godtagits av remissinstanserna.

Några instanser riktar dock kritik mot förslaget.

Bankinspektionen:

Anses en sådan lösning (dvs. ett genereUt undantag från förraånsbeskatt­ning) inte läraplig, raåste det konstateras att de föreslagna bestämraelserna är invecklade och svårtolkade. Det kan fömtses att många tvister koraraer att uppstå, helt enkelt därför att varken myndigheterna eller de skattskyldi­ga kunnat tolka bestäraraelsema på rätt sätt. Enligt bankinspektionens uppfattning måste bestämraelserna, om de skaU kunna tUlämpas, förenklas väsentligt bl.a. så att kopplingen med andra aktieägares förmåner bort­faller. En tänkbar lösning skuUe vara, att alla förraåner av ifrågavarande slag, när inköpsvärdet per aktiepost understiger 30000 kr, gjordes skatte­fria.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län:

Enligt lagförslaget skall anställdas och aktieägares (även icke anstäUda) aktieförvärv räknas sararaan vid bedöraning om gränsen 20% av antalet 

4   Riksdagen 1984/85. I saml Nr 80

Prop. 1984/85:80

38

utbjudna aktier uppnåtts. Eftersom lagförslaget siktar på att undanta för­raånsbeskattning för anställda i aktiebolag är del tveksarat ora man skall göra anställdas beskattning beroende uv om andra aktieägare än anställda förvärvat aktier i bolaget. Det förefaller svårt att finna motiv för lagförsla­get i denna del.

Följande situation kan tänkas uppstå. Ett aktiebolag som driver teknisk konsultverksamhet med ett stort antal anställda som också är aktieägare önskar öka sitt aktiekapital. Något önskemål att vidga ägarkretsen till andra än anställda finns inte. Även i detta fall bör finnas möjlighet lill aktieförvärv från de anställdas sida utan att förraånsbeskattning i in-korastslaget tjänst blir aktuell.

3.3      30000 kr.-regeln

I proraeraorian föreslås att undantaget från förmånsbeskattning inte skall gälla för anställda som köpt aktier för mer än 30000 kr. Behovet av en spärregel av det slaget har endast satts i fråga av Svenska OTC-föreningen. Flera remissinstanser hävdar dock att spärrbeloppet bör anknytas till basbeloppet. Det gäller AY//H;/)«;7«i7t'/i i Göteborg (ett basbelopp), länssty­relsen i Kalmar län, länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län (tvä basbe­lopp), länsstyrelsen i Gävleborgs län och Svenska bankföreningen. Två remissinstanser - länsstyrelsen i Gävleborgs län och Svenska OTC-före­ningen förordar dessutom alt beloppet konstrueras sora ett skatlefritt grundbelopp.

LO ifrågasätter ora inte den föreslagna beloppsgränsen ligger pä en för hög nivå.

3.4      Begränsningen till aktier som inte ar börs- eller OTC-noterade

Några remissinstanser efterlyser en precisering av bestämmelsen som begränsar undantagets tillämplighet till aktier som inte är noterade pä Slockholms fondbörs eller OTC-raarknaden.

Länsstyrelsen i Kalmar län:

Bestämraelserna skall som ovan nämnts tillämpas endast i fråga aktieför­säljningar som föregår en marknadsintroduktion. Förslaget är dock utfor­mat så att även aktieförvärv vid marknadsintroduktion av bolag som inte avses bli inregistrerade vid Stockholras fondbörs eller föreraäl för handel enligt avtal raed fondkommissionär komraer att omfattas av förslaget. Enligt länsstyrelsens mening bör det övervägas om inte endera villkoret skall vara uppfyUt för att reglerna skall bli tillärapliga. Även regionala börsers stäUning bör klargöras i detla saramanhang.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län:

I promemorian (sid 25) anges att de förvärv sora skall orafattas av undantagsregeln bör begränsas tiU förvärv som sker vid en utförsäljning sora syftar till att åstadkoraraa en raarknadsintroduktion av aktiema i bolaget. Lagförslaget tycks dock ha fått den innebörden att den i detta

Prop. 1984/85:80

39

avseende enda förutsättningen för undantag från förmånsbeskattning är att bolaget inte vid tidpunkten för de anställdas förvärv är börsintroducerat eller föreraål för handel. Med det angivna syftet raed lagen bör en uttryck­lig besläraraelse införas sora förutsättning för undantag från förraånsbe­skattning, att bolaget inora viss tid efter aktietilldelning till de anställda skall ha börsintroducerats. Lagen bör innehålla en bestämmelse som regle­rar flera upprepade aktieförsäljningar under längre tid till anställda före börsintroduktion.

3.5 Övriga synpunkter på författningsförslaget

För det fall att lagstiftning anses behövlig har kammarrätten i Göteborg synpunkter på såväl den nya regelns placering sora dess utforraning. Kam­raarrätten anför:

1 proraeraorian uttalas att beskaltningsfrågorna vid anställdas förvärv av aktier i andra fall än de som omfattas av den föreslagna undantagsregeln liksora hittills bör få sin lösning i praxis. Bl.a. på gmnd av detta är det olärapligt att föreslagen bestämraelse införs under 32 § 3 mora. komraunal­skattelagen. Genora att i stället införa bestämmelsen såsom en anvisnings­punkt tUl 32 § kommunalskattelagen minskas risken för raotsatsslutet alt förraånsbeskattning skall ske i de fall som inte orafattas av undantagsre­geln. Äv sararaa skäl bör raan inte i lagtexten använda ordet "förmån".

Sammanfattningsvis tillstyrker sålunda kammarrätten - om så anses behövligt - att en regel med nuvarande innebörd införes dock såsom en anvisningspunkt till 32 § koraraunalskattelagen, och raed en annoriunda och mera lättfattlig utformning förslagsvis på följande sätt.

"Har en anställd i ett aktiebolag fatt förvärva aktier i bolaget, eller i ett bolag som ingår i samma koncern som bolaget, till ett pris som understiger marknadsvärdet, skall skUlnadsbeloppet aldrig tas upp som intäkt om följande förutsättningar är uppfyllda.

1)

Förvärv har samtidigt skett av andra än bolagets anställda, dess aktieägare samt aktieägare och anställda i annat bolag som ingår i samraa koncern som bolaget, på samma villkor som gäUt för de anställda.

2)

De anställda och under 1) nämnda ägares saramanlagda aktieförvärv har inte överstigit tjugo procent av det totala antalet utbjudna aktier. Vid denna beräkning medräknas även aktier beträffande vUka en anstäUd eUer aktieägare överlåtit sin företrädesrätt att förvärva aktier till andra än de anställda och aktieägama.

3)

Den anställde har inte förvärvat aktier i bolaget för ett belopp som överstiger ett basbelopp.

Bestämmelserna i denna anvisningspunkt gäller inte om aktierna vid tiden för de anställdas förvärv är inregistrerade vid Stockholras fondbörs eller är föreraål för handel enligt ett avtal sora bolaget har träffat med en svensk fondkomraissionär raed skyldighet för denne att pä begäran av envar ange kursen på aktierna och att tiU dessa kurser köpa och försälja sådana aktier."

RSV anser att lagtexten bör omformuleras till ett mer lättillgängligt språk, förslagsvis där de olika villkoren för skattebefrielse tas upp i punkt­form. RSV tar också upp ikraftträdandefrågan och anför:

Prop. 1984/85:80

40

De nya reglerna föreslås gälla fr. o. m. 1984 års taxering. Med hänsyn till att man på vissa håll ansett rättsläget oklart om förmånen är skattepliktig eller ej, kan ifrågasättas om inte en lagstiftning i motsvarande utsträckning skulle kunna uppfattas såsom en skärpning av beskattningen med retroak­tiv karaktär.

4    Övrigt

Några remissinstanser kommer in på frågor som inte närmare berörts i promemorian.

RSV:

Om ett förmånsvärde skall beskattas kan tveksarahet uppstå enligt vilka grunder detta värde skall beräknas ora det inte finns ett marknadsvärde vid den aktuella tidpunkten. Hittills har värderingen skett raed ledning av den kurs sora noterats inom rimlig lid. Under 1983 uppstod emellertid hausse i saraband raed nyintroduktioner vilket gjorde förhållandena i hög grad speciella och det var svårt att överblicka konsekvensema av att acceptera ett erbjudande att köpa aktier i framförallt OTC-bolag. Det faktiska proble­raet ligger i alt värdera en aktie under de mycket speciella förhållanden som förelåg under denna tid. Förslaget innebär inte att man löser det problemet, vilket alltså återstår för alla de anställda som inte kommer i åtnjutande av skattefriheten. Såväl de anställda som beskaltningsmyndig-heterna behöver en bevisvärderingsregel som tar bort effekten av ett tillfäUigt intresse vid en börsintroduktion för en viss aktie. RSV anser att detta bäst åstadkommes genom en bestäramelse i författningsform som lar sikte på de situationer sora uppstår i samband därmed.

Länsstyrelsen i Kalmar län:

Länsstyrelsen konstaterar slutligen, atl i de fall reglerna ej blir tillämp­liga koraraer nuvarande problem med fastställande av eventuella förraåns-värden att kvarstå. Länsstyrelsen utesluter inte raöjligheten att de före­slagna reglerna koraraer att få till effekt, att de anställdas möjligheter att förvärva aktier vid nyeraissioner på grund av dessa regler i raånga fall komraer att begränsas till 20%. Det vore därför önskvärt om i stället enhetliga regler tiUskapades sora läckte samtliga fall av aktieöverlåtetser till anstäUda oberoende av i vilken omfattning försäljning saratidigt sker till utomstående. Det framstår sora lärapligast, att denna fråga hänskjuts till förmånsbeskattningskoraraittén för vidare utredning.

En raöjlighet sora bör övervägas är, att i avvaktan på denna utredning göra reglerna tidsbegränsade.

Länsstyrelsen i Göieborgs och Bohus län:

Den föreslagna skattefriheten avses omfatta de aktieförvärv som sker i saraband raed en utförsäljning i syfte att åstadkoraraa en raarknadsintro­duktion av aktiema i bolaget. Länsstyrelsen delar uppfattningen att det i första hand är dessa fall sora bör föranleda undantag från förraånsbeskatt­ningen. Länsstyrelsen vill dock erinra ora att det även i andra fall uppkom­rait diskussion ora värdet av förmån när förvärv av aktier till pris under marknadsvärdet erhåUits i det egna bolaget. Förraånen har i dessa fall

Prop. 1984/85:80

41

beräknats med utgångspunkt från medianvärdet av aktiernas marknads­värde vid den tidpunkt de blivit tillgängliga för lyftning. För att undvika att tillfälliga kursförändringar får slå igenom vid inkomstbeskattningen bör enligt länsstyrelsens raening i de nu angivna fallen i stället för förraånen bestämraas utifrån ett genomsnittligt värde på aktien under beskattnings­året i den mån detta värde ligger över introduktionskursen. Om man inför en sådan regel skulle man undvika eller i varje fall lindra förmånsbeskatt­ningen i det fall kursen först stiger över introduktionskursen och sedan faller under densamma. Det finns idag exempel på aktier som drabbats av betydande kursfall.

Svenska hankföreningen:

Även om frågan om värdering av de aktier som de anställda förvärvar -om förslaget genomförs - kommer atl aktualiseras i mindre utsträckning än hittills, konstaterar bankföreningen med beklagande att förslaget inte ger någon vägledning för värderingen. Den oro och kritik som från de anställdas sida yppats i hithörande frågor grundar sig i många fall mera på osäkerhet i värderingsfrågan än på bristande information från förelagens sida om beskattningen.

Prop. 1984/85:80

42

Bilaga 3 Det

remitterade förslaget

Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs i fråga om koraraunalskattelagen (1928:370) dels att 32 § 3 raora. skall ha nedan angivna lydelse, dels att i anvisningama till 32 § skall införas en ny punkt, 3 a, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

32 

§

3 mom.' Såsom intäkt upptages icke vad som av staten anvisats till bestridande av särskilda, med vissa tjänster eller uppdrag förenade koslna­der, såsom:

utlandstillägg och därmed likställda förraåner för utora riket stationerad personal vid utrikesförvaltningen eller i svensk biståndsverksarahet;

förvaltningskostnadsbidrag och anslag till andra expenser;

å stat uppförd häst- och båtlega;

till beställningshavare vid arraén utgående hästgottgörelse för egna tjän­stehästar;

resekostnads- och traktamentsersättning;

kostnadsersättning för vård av person i enskilt familjehem;

ägande i följd härav skattskyldig icke göra avdrag för

underskott, som kan uppkomma därigenom, att sålunda anvisat anslag icke förslår till täckande av därmed avsedda utgifter.

Bestäramelserna i första stycket tillämpas även på motsvarande kost­nadsersättning sora anvisats av koraraun eller som bekostas av Nordiska ministerrådet i samband raed arbete inora raraen för det nordiska Ijänsle-raannautbytet. Bestäramelserna tillämpas vidare - i den omfattning som anges i punkt 7 fjärde stycket av anvisningarna - på kostnadsersättningar som anvisats av styrelsen för Stockholras internationella fredsforsknings­institut (SIPRI) till sådan på bestärad tid kontraktsanställd forskare vid SIPRI sora är utiändsk raedborgare och sora vid tidpunkten för anställning­en hos SIPRI inte är bosatt i Sverige. Riksskatteverket får också, när skäl föreligger, förklara att reglerna i första stycket skall tillärapas på motsva­rande ersättning, som anvisats av annan offentlig institution. Sådant beslut får, när omständigheterna föranleder det, återkallas av riksskatteverket. Mot beslut, som riksskatteverket meddelat enligt detta stycke, får talan inte föras.

Förmånen av fri sjukvård eller fri tandvård, så ock av fri gmpplivförsäk-ring upptages icke såsom intäkt, oavsett om förmånen åtnjutits på grund av statlig eller på gmnd av kommunal eller enskild tjänst. Har sådan förmån åtnjutits på gmnd av enskild tjänst och utgått efter väsentligt förmånligare gmnder än som gälla för befattningshavare i statens tjänst, skall dock

' Senaste lydelse 1983:446.

Prop. 1984/85:80

43

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydehe

förmånen upptagas såsom intäkt till den del den utgått efter förmånligare grunder än de för nämnda befattningshavare gällande. Förmån av fri gruppsjukförsäkring enligl grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer upptages ej såsom intäkt.

Såsom intäkt upptages ej heller förmån av mindre värde, som utgått i annat än penningar, däresl förmånen kan antagas icke vara avsedd att utgöra direkt vederlag för utfört arbete.

Ifråga om fönnån .som utgått till en anställd i ett aktiebolag i sam­band ined vissa aktieförvärv finns särskilda bestämmelser i punkt 3 a av anvisningarna.

Anvisningar

till 32 §

3 u. Har en anställd i ett aktiebo­lag förvärvat aktier i bolaget, eller i ett bolag som ingår i samma kon­cern som bolaget, till ett pris som understiger nuirkiiadsvårdet. skall skillnadsbeloppet inte tas upp som intäkt om

1.  

aktier samtidigt har förvärvats

av andra än bolagets anställda,

dess aktieägare samt aktieägare

och anställda i annat bolag .som in­

går i samma koncern som bolaget,

på samma villkor .som gällt för de

anstäUda,

2.  under I nämnda anställdas

och ägares sammanlagda aktieför­

värv inte har överstigit tjugo pro­

cent av det totala antalet utbjudna

aktier.

3. den anställde inte har förvär­

vat aktier i bolaget för ett belopp

som överstiger 30000 kronor.

Vid beräkning enligt första styckel 2 medräknas även aktier be­träffande vilka en aktieägare avyt­trat sin företrädesrätt ull förvärva aktier till andra än de anställda och aktieägarna.

Beslämmelserna i denna anvis­ningspunkt gäller inte om aktierna vid liden för de anställdas förvärv är inregistrerade vid Stockholms fondhörs eller är föremål för handel enligt etl avtal som bolaget har träffal med en svensk fondkommis-

Prop. 1984/85:80

44

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

sionär med skyldighet för denne atl på begäran av envar ange kurser på aktierna och till dessa kurser köpa och sälja sådana aktier.

Denna lag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling och tillämpas första gången vid 1984 års taxering.

Prop. 1984/85:80

'

Utdrag

LAGRÅDET

PROTOKOLL

vid sammanträde 1984-11-01

Närvarande: f.d. justitierådet Petrén, regeringsrådet Mueller, justitierådet Jermsten.

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 23 oktober 1984 har regeringen på heraställan av statsrådet Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhärata lagrådets yttrande över förslag till lag ora ändring i kommunalskattelagen (1928:370).

Förslaget har inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessom Per Änders[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet:

32 §

Äv raotiveringen i reraissprotokoUet framgår att syftet bakora nu fram­lagda förslag är att ge "en rara för anställdas aktieförvärv inom vilken förmånsbeskattning är utesluten". Det understryks vidare att av de nya bestämmelserna således inte får dras den slutsatsen att förmånsbeskatt­ning alltid skall inträda vid förvärv som inte omfattas av dessa bestämmel­ser. Hur sådana förvärv skall behandlas skattemässigt avses liksom hittills fa bli en fråga för praxis.

Enligt lagrådets mening kan vad sålunda anförts om det begränsade syftet med reformen knappast utläsas av den föreslagna lagtexten. Inten­tionerna bakom förslaget skulle däremot komma till tydligare uttryck om det nya femte stycket i 32 § 3 mom. kommunalskattelagen förslagsvis ges följande lydelse: "För vissa av de faU då en anstäUd i ett aktiebolag förvärvat aktier i bolaget eller i ett bolag, som ingår i samraa koncern som bolaget, finns särskilda bestämmelser i punkt 3 a av anvisningarna".

Punkt 3 a av anvisningarna tiU 32 §.

Enligt vad som uttalas av departementschefen bör ledamöter i bolagets styrelse hänföras till kategorin anställda. Det framstår emeUertid som tveksamt humvida sådant uppdrag som styrelseledamotskap innefattar kan inbegripas under begreppet anställning. För att vad som åsyftas med säkerhet skall uppnås förordar lagrådet att en särskild bestämmelse med­delas. Regeln som lämpligen bör omfatta även styrelsesuppleanter kan upptagas som ett nytt fjärde stycke och ges följande lydelse: "Vid tillämp­ning av denna anvisningspunkt jämställs styrelseledamot och styrelsesupp­leant med anställd".

Prop. 1984/85:80

46

Ikraftträdandebestämmelsen

De nya bestämraelserna föresläs komraa att få en viss retroaktiv verkan. De avses näraligen bli tillärapliga vid 1984 års taxering.

De nya bestäramelserna, som avser endast vissa typer av aktieförvärv och som inte påverkar den skatterättsliga bedömningen av andra typer av aktieförvärv, blir till förmån för de skattskyldiga som berörs. Det i 2 kap. 10 § regeringsformen stadgade förbudet raot retroaktiv skattelagstiftning utgör alltså inte något hinder mot att förslaget genomförs. Fråga uppkom­mer eraellertid ora det behövs regler om förlängd besvärstid för de skatt­skyldiga vilka vid 1984 års taxering påförts taxering för sådan förmån som enligt lagförslaget inte skall utgöra skattepliktig intäkt vid 1984 års taxe­ring. Sådana regler har tidigare införts när man retroaktivt antagit före­skrifter som inneburit skattelättnader. Se exerapelvis sista stycket i över­gångsbestämraelserna till lagen (1978:739) ora ändring i kommunalskatte­lagen (1928:370) och prop. 1977/78:188.

Om regler angående förlängd besvärstid inte förs in kommer tiden för den skattskyldiges besvär enligt 76 § första stycket taxeringslagen att utgå den 28 febmari 1985. Emellertid skall den skaltskyldiges besvär enligt fjärde stycket i samraa paragraf prövas ora de inkomraer senare raen före utgången av juni 1985 under fömtsättning dock att taxeringsintendenten biträder besvären i sak. Det torde vara självklart att taxeringsinlendenten kommer att biträda besvär som anförs raed stöd av den nu föreslagna lagstiftningen. Den skattskyldige koraraer alltså att i praktiken kunna anfö­ra besvär inom sex månader från ikraftträdandet. Denna tid måste anses vara tillräcklig. Några särskilda regler om extraordinär besvärsrält torde alltså inte behövas.

Prop. 1984/85:80

47

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-11-08

Närvarande: statsrainistem Palrae, ordförande, och statsråden 1.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Bodströra,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], HeUström, Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om beskattningen vid anställdas förvärv av aktier i vissa fall, m.m.

1   Anmälan av lagrådsyttrande

Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag till

lag ora ändring i koraraunalskattelagen (1928:370).

Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför.

Jag delar uppfattningen att avsikten med förslaget komraer till tydligare uttryck genora den av lagrådet föreslagna lydelsen av det nya ferate stycket i 32 §3 mom. KL och förordar därför en sådan ändring jämfört med förslaget i remissen.

Jag tillstyrker lagrådets förslag till komplettering av den nya punkten 3 a av anvisningarna till 32 § KL.

Vad lagrådet anfört beträffande ikraftträdandebestämmelsen föranleder inga komraentarer från min sida.

Utöver de justeringar av lagtexten som föranleds av de av mig godtagna förslagen från lagrådet har vissa ytterligare redaktionella jämkningar gjorts i det remitterade förslaget.

2   Kontrolluppgiflskyldighet för vissa bostadsföretag

Jag vill i detta saramanhang också ta upp en fråga om vissa bostadsföre­tags skyldighet att lämna kontrolluppgifter.

Genora lagstiftning förra året (prop. 1983/84:67, SkU 13, SFS 1983:1045) gäller fr. o. ra. den 1 januari 1984 nya regler om kontrollupp­giftsskyldighet för sådana bostadsrättsföreningar, bostadsföreningar och

' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde den 23 oktober 1984.

Prop. 1984/85:80

48

bostadsaktiebolag som avses i punkt 3 av anvisningama till 24 § kommu­nalskattelagen (s.k. äkta bostadsföretag). Reglema skall tillämpas första gången vid 1985 års taxering.

Ett äkta bostadsföretag skall numera varje år lämna uppgifter om de överlåtelser av andelar eUer aktier i företaget under det föregående kalen­deråret som har anmälts tUl företaget (42 § 3 mom. taxeringslagen (1956:623), TL). I likhet med vad som gällt tidigare skall bostadsföretagen också lämna uppgifter för det fall lägenheten varit uthyrd samt uppgift om andelsvärde (42 § 1 mora. TL).

De nu näranda uppgiftema skall vara läranade till den lokala skatterayn­dighet inom vars verksamhetsområde företagets fastighet är belägen senast den 15 febmari året efter överiåielsen. Uppgifterna skall lämnas på av riksskatteverket (RSV) faststäUd blankett eller på sätt skattechefen be­stämmer. Överlåtaren skall undeiTättas ora innehållet i kontrolluppgiften senast den 8 febmari samraa år (42 § 4 mom. TL).

Under lagstiftningsarbetet förra året diskuterades inte de närmare for­merna för uppgiftslämnandet. RSV har därefter haft kontakt med organisa­tioner som företräder huvuddelen av de berörda bostadsföretagen. 1 sam­band därmed har organisationema framfört önskeraål om att få lämna kontroUuppgifteraa på magnetband eller annat maskinläsbart mediura.

Med anledning av dessa önskemål från berörda uppgiftslämnare har från RSV: s sida föreslagits att TL ändras så att uppgifterna kan lämnas på det nyss angivna sättet. Enligt RSV skuUe en sådan ordning också vara till fördel för skatteförvaltningen. RSV föreslår att 42 § 4 mom. TL förses med ett nytt andra stycke i vilket det öppnas en möjlighet för verket att på ansökan medge undantag från huvudregeln för uppgiftslämnandet.

För att det tilltänkta uppgiftslämnandet på magnetband e. d. skall funge­ra i det praktiska taxeringsarbetel fordras att uppgiftema kan tas in i det centrala skatteregistret. Detta kräver att bestämmelsen i 7§ 12 skatteregis­teriagen (1980:343) utvidgas till att omfatta även kontrolluppgifter enligt 42 § 1 och 3 mom. TL. Datainspektionen har i yttrande förklarat sig inte ha några invändningar mot en sådan ändring i skatteregisterlagen.

Det är även min uppfattning att den föreslagna ordningen för uppgifts-läranadet bör vara till fördel för såväl berörda bostadsföretag som för skatteadministrationen. Jag föreslår därför att de erforderiiga ändringarna i TL och skatteregisteriagen genomförs.

1 enlighet med vad jag nu har anfört har inom finansdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) och lag om ändring i skatteregisteriagen (1980:343).

Den föreslagna ändringen i TL är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörande enligt min mening inte är påkallat. Ändringen i skatteregisteriagen omfattas inte av regeringsformens bestämmelser om lagrådsgranskning.

Prop. 1984/85:80

49

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta dels det av lagrådet granskade lagförslaget med vidtagna ändringar, dels förslagen till

2.

lag om ändring i taxeringslagen (1956:623),

3.

lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).

4   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredragan­den lagt frara.

Prop. 1984/85:80

50

Innehåll

Propositionen ..................................................... 

..... 

I

Propositionens huvudsakliga innehåU   ..................... 

.... 

1

Lagförslag .......................................................... 

2

1.

Lag ora ändring i kommunalskattelageln (1928:370)  ...... 

2

2.

Lag ora ändring i taxeringslagen (1956:623)   ........ 

.... 

5

3.

Lag ora ändring i skatteregisteriagen (1980:343)   .. 

.... 

6

Utdrag av protokoU vid regeringssararaanträde den 23 oktober 1984

8

1

Inledning ......................................................... 

8

2

Föredragandens överväganden ............................ 

9

2.1

Inledande synpunkter   .................................... 

.... 

9

2.2

Förslagets närraare utforraning  ......................... 

.. 

10

2.2.1

Undantagsbestämmelsens tiUämpningsområde .... 

10

2.2.2

Begreppet anställd ra.m.................................. 

... 

II

2.2.3

20%-regeln   ............................................... 

12

2.2.4

30000kr-begränsningen .................................. 

13

2.2.5

Övriga synpunkter på författningsförslaget   ...... 

.. 

13

2.2.6

Ikraftträdandet   .......................................... 

.. 

13

2.3                                                                     Övriga frågor     

14

3

Upprättat lagförslag   ......................................... 

14

4

HemstäUan  ..................................................... 

14

5

Beslut   ........................................................... 

14

Bilaga 1   Promemorian (Ds Fi 1984:21) Beskattningen vid anstäUdas

förvärv av aktier i det egna företaget  .......... 

15

Bilaga 2  Sammanställning av remissyttranden över promeraorian ..

32

Bilaga 3  Det remitterade förslaget   ....................... 

42

Utdrag av lagrådets protokoll den 1 noveraber 1984... 

45

Utdrag av protokoU vid regeringssammanträde den 8 november 1984

47

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984