Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1984/85:39

Regeringens proposition

1984/85:39

om utformningen av det ökade stödet till barnfamiljerna;

beslutad den 11 oktober 1984.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

STEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen 1983/84:150 med förslag till slutlig reglering av statsbud­geten för budgetåret 1984/85, m.m. aviserades i fråga om stödet till barnfamiljerna följande ålgärder inom socialdepartementets område.

1.

Fortsatt bidrag lill studerande ungdomar, när den nuvarande rätten till bidragsförskott upphör vid 18 års ålder.

2.

Etl stöd motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräld­rar.

3.

En övergäng från kvartalsvis till månadsvis utbetalning av del allmänna barnbidraget.

4.

En förändrad ordning i fråga om barnbidrag vid längre utlandsvistel­se.

I förevarande proposition lämnas förslag med den närmare utformningen av dessa ändringar.

De nya bestämmelserna är avsedda aU tråda i kraft den 1 januari 1985, dvs. samtidigt med del ökade slöd till barnfamiljerna som redan beslutats i form av höjda barnbidrag, flerbarnstillägg och studiebidrag samt förstärkta bostadsbidrag och en höjd garaniinivå i föräldraförsäkringen.

1 Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 39

Prop. 1984/85:39

2

1 Förslag till

Lag om förlängt bidragsförskott för studerande

Härigenom föreskrivs följande.

1 § Förlängt bidragsförskott lämnas av allmänna medel enligt vad som

föreskrivs i denna lag för barn som är bosatta i Sverige. Är barnet inte svensk

medborgare tillämpas dock lagen endast om barnet varaktigt bor tillsammans

med en förälder som är bosalt här i landet och antingen denne eller barnet

vistas här sedan minst sex månader.

Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år. Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds fill ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning, skall under utsändningstiden anses bosatta i Sveri­ge.

2 § Förlängt bidragsförskott lämnas för barn som går i skolan när det fyller 18

år eller återupptar skolgången innan det fyller 19 år sä länge barnet bedriver

studier som ger rätt fill förlängt barnbidrag enligt 2 kap. studiestödslagen

(1973:349) eller studiehjälp enligt 3 kap. samma lag, dock längst till och med

juni månad det år barnet fyller 20 år. Studier som omfattar kortare fid än åtta

veckor eller deltidsstudier medför dock inte rätt lill förlängt bidragsförskott.

Detsamma gäller studier för vilka barnet uppbär återbetalningspliktiga

studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomi enligt 3 kap. 12 § tredje

stycket studiestödslagen.

Förskottet utgår från och med månaden efter det barnet fyllt 18 år till och med den månad rätten tUl förskottet upphör. Förskottet lämnas dock inte för längre tid tillbaka än tre månader före ansökningsmånaden.

3 § Förlängt bidragsförskott lämnas i förhållande till en förälder som barnet

inte varaktigt bor tillsammans med, om barnet varaktigt bor fillsammans med

den andre föräldern eller någon som var vårdnadshavare för barnet när det

fyllde 18 år. I fråga om sådan fidigare vårdnadshavare gäller det som sägs i

denna lag om en förälder som barnet bor varaktigt tillsammans med.

Den förälder i förhållande till vilken bidragsförskott lämnas enligt första stycket kallas i lagen underhållsskyldig.

4 § Förlängt bidragsförskott lämnas inle, om

a)  faderskapet till barnet inle är fastställt och bidragsförskott enligt lagen

(1964:143) om bidragsförskott inte har lämnats för den månad då barnet

fyUde 18 år;

b)

barnet uppenbarligen utan gUtigt skäl underlåter att vidta eller medverka lill åtgärder för all få underhållsbidrag fastställt;

c)

det föreligger grundad anledning anta att den underhållsskyldige i vederbörlig ordning betalar fastställt underhållsbidrag som inte understiger vad som skulle utgå i bidragsförskott enligt 5 §;

d)   det är uppenbart att den underhållsskyldige på annat sätt sörjt eller

sörjer för att barnet erhåller motsvarande underhåll;

e) barnet har ingått äktenskap.

5

§ Det förlängda bidragsförskottets storlek bestäms enligt 4 och 4 a §§ lagen (1964:143) om bidragsförskoU.

6

§ Förlängt bidragsförskott söks hos allmän försäkringskassa gemensamt av barnet och den förälder som barnet varaktigt bor tillsammans med.

Prop. 1984/85:39

 .;,

3

7          § Sedan förlängt bidragsförskott sökts skall försäkringskassan omedelbart

sända meddelande om ansökningen till den underhållsskyldige, under

förutsättning att hans vistelseort är känd eller kan utrönas. Meddelandet

skall innehålla en uppmaning till den underhållsskyldige att han skall yltra sig

muntligen eller skriftligen inom en viss tid, om han har något att invända mot

ansökningen. I meddelandet skall även anges vad som gäller om förlängt

bidragsförskott dels enligt 1-3 §§ och 4 § c) och d) denna lag, dels enligt 4 §

tredje stycket lagen (1964:143) om bidragsförskott.

När försäkringskassan har meddelat beslut i ärendet, skall barnet och den förälder som barnet bor tillsammans med skriftligen underrättas om beslutet. Den underhållsskyldige skall skriftligen delges beslutet. Har ansökningen inte bifallits eller bifallits endast fill viss del, skall beslutet delges även sökandena.

Har förskott beviljats, skall underrättelse lämnas till barnet och den förälder som barnet bor fillsammans med om vad som gäller i enlighet med 10 § denna lag och 13 § lagen (1964:143) om bidragsförskott. I annat fall än det som avses i 4 § tredje stycket samma lag skall dessutom den underhålls­skyldige underrättas om föreskrifterna i 4 § c) och d) i denna lag och 16 § lagen (1964:143) om bidragsförskott.

8

§ Förlängt bidragsförskott utbetalas fill den förälder eller fidigare vårdnadshavare som barnet varaktigt bor fillsammans med. Sammanbor barnet med två fidigare förordnade förmyndare som utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om barnet tiUämpas 9 § första stycket andra meningen lagen (1964:143) om bidragsförskott.

9

§ Försäkringskassan skall dra in förskottet om förutsättningarna för det inte längre föreligger. Särskilt beslut behövs dock inte när förskottet skall upphöra vid juni månads utgång det år barnet fyller 20 år eller på gmnd av att barnet har avlidit. Försäkringskassan skall även sätta ned förskottet när bestämmelsema i denna lag föranleder det.

Beslut om indragning eller nedsättning av förskottet skall skriftligen delges den som uppburit förskottet, barnet och den underhållsskyldige.

10

§ Både den som uppbär förlängt bidragsförskott för ett barn och barnet är skyldiga att ofördröjUgen till försäkringskassan anmäla sådana omständig­heter som kan påverka rätten tUl och storleken av förskottet.

11

§ Försäkringskassan bör bereda barnet tillfälle att i samband med återkrävande av förlängt bidragsförskott utkräva den del av obetalda underhållsbidrag, som kan överskjuta förskottets belopp.

12

§ I fråga om förlängt bidragsförskott tUlämpas även 5 §, 6 § andra stycket, 8 §, 9 § andra och fjärde styckena, 10 §, 11 § andra stycket, 13-16 §§, 17 § första stycket och 18-24 §§ lagen (1964:143) om bidragsförskott.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985 och tillämpas i fråga om barn som är födda år 1967 eller senare.

Prop.  1984/85:39

4

2 Förslag till

Lag om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn

Härigenom föreskrivs följande.

1          8 I enlighet med vad som föreskrivs i denna lag lämnas särskilt bidrag av

allmänna medel till ett barn som är adopterat av endast en person och som är

bosatt i Sverige. Lagen tillåmpas dock inle om adoptionen har avsett eget

eller makes barn eller makes adoptivbarn. Är barnet inte svensk medbor­

gare, tillåmpas lagen endast om också adoptivföräldern är bosatt här i landel

och antingen denne eller barnet vistas här sedan minst sex månader.

Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år. Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till elt annat land för arbete för arbetsgivarens räkning, skall under utsåndningstiden anses bosatta i Sveri­ge.

2

§ Har någon med socialnämndens medgivande tagit emol elt ulländskt barn i sitt hem för vård och fostran i syfte all ensam adoptera det. skall vid tillämpningen av denna lag barnet anses som adoptivbarn till denne.

3

§ Bidraget lämnas efter ansökan från och med den månad under vilken bidragsråtten inträtt, dock inte för längre lid tillbaka än tre månader före ansökningsmånaden. Bidraget lämnas till och med den månad, under vilken barnet fyller 18 år eller rätten till bidrag annars upphör.

Går barnet i skolan när det fyller 18 år eller återupptas skolgången innan barnet fyller 19 år, kan bidraget efter särskild ansökan utgå så länge skolgången pågår, dock längst lill och med juni månad det år barnet fyller 20 år. Till skolgång räknas studier som ger rått till förlängt barnbidrag enligt

2

kap. siudieslödslagen (1973:349) eller studiehjälp enligl 3 kap. samma lag. Studier som omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltidsstudier medför dock inte rätt till bidrag. Detsamma gäller studier för vilka barnet uppbär återbetalningspliktiga studiemedel oberoende av förälderns ekonomi enligt

3

kap. 12 § tredje stycket studiestödslagen.

Bidrag efter det att barnet fyllt 18 år lämnas endast om barnet varaktigt bor tillsammans med adoptivföräldern eller någon som var vårdnadshavare för barnet när det fyllde 18 år. Sådant bidrag söks och uppbärs av den som sålunda sammanbor med barnet.

4

§ Bidrag enligt denna lag lämnas inte om barnet har ingått äktenskap.

5

§ Det särskilda bidraget utgör för år räknat fyrtioen procent av del basbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har fastställts för året. För del bidrag som avser januari månad tillämpas dock del basbelopp som gällde för det föregående årei.

Skall även ulgå bidragsförskott enligt lagen (1964:143) om bidragsförskott eller förlängt bidragsförskott enligt lagen (1984:000) om förlängt bidragsför­skott för studerande eller år barnet berättigat till barnpension enlig 8 kap. 5 § lagen om allmän försäkring, utgör dock det särskilda bidraget trettioen procent av det basbelopp som anges i första stycket.

6         § Försäkringskassan skall dra in bidraget om förutsättningarna för det inte

längre föreligger. Sårskilt beslut behövs dock inle når bidraget skall upphöra

på grund av att barnet uppnår viss ålder eller har avlidit. Försäkringskassan

skall åven sätta ned bidraget när bestämmelserna i denna lag föranleder

det.

Prop. 1984/85:39

H'.-:-

Beslut om indragning eller nedsättning av bidraget skall skriftligen delges vårdnadshavaren, särskill förordnad förmyndare för barnet och den som annars uppbär bidraget.

7 § I övrigt gäller i tillämpliga delar i fråga om det särskilda bidraget vad som föreskrivs om bidragsförskott i 5 och 6 §§, 7 § andra stycket, 8-10 §§,!!§ andra stycket, 12-14 §§ samt 19-24 §§ lagen (1964:143) om bidragsför­skoU.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985 och tillämpas i fråga om barn som är födda år 1967 eller senare.

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrivs alt 8 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

6§

Barnpension  utgör  för  år räknat  tjugosex  procent av  basbeloppet.

Barnpension skall dock alltid utgå med sådant belopp att pensionen, i

förening med pensionsförmåner, som enligl bestämmelserna i andra stycket

skall beaklas, utgör.

1.

för barn, vars båda föräldrar avlidit, trettioen procent av basbeloppet efter envar av föräldrarna,

2.

för barn, som samtidigt uppbär

2. för barn, som samtidigt uppbär bidragsförskott enligt lagen bidragsförskott enligl lagen (1964:143) om bidragsförskott, irel- (1964:143) om bidragsförskott eller tioen procent av basbeloppet samt        bidrag enligt lagen  (1984:000) om

.särskih bidrag till vissa adoptivbarn, trettioen procent av basbeloppet, samt

3.   för barn, som i annat fall uppbär barnpension efter en av föräldrarna,

fyrtioen procent av basbeloppet.

Vid tillämpning av bestämmelserna i föregående stycke beaktas barnet tillkornmande tilläggspension i form av barnpension samt, i fall som avses i punkt 3, folkpension i form av änkepension, vilken utgår till kvinna som är moder till barnet eller varil gift med barnets fader eller har eller har haft barn med denne, under förutsättning att barnet och kvinnan stadigvarande sammanbo. Äro flera barn berättigade till barnpension fördelas vid avräkning änkepensionen lika mellan barnen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985.

' Lagen omtryckt 1982:120.

Prop. 1984/85:39

6

4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott

Härigenom föreskrivs all 1 och 4 §§ lagen (1964:143) om bidragsförskott' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

If

I enlighet med vad som föreskrivs i denna lag lämnas bidragsförskott av allmänna medel till barn som är bosatt här i landet. Är barnet inte svensk medborgare, tillämpas dock lagen endast om också barnels vård­nadshavare är bosalt här i landet och antingen denne eller barnet vistas här sedan minst sex månader.

I enlighet med vad som föreskrivs i denna lag lämnas bidragsförskott av allmänna medel  lill barn  som är bosatt här i landet. Är barnet inle svensk medborgare, tillämpas dock lagen endast om också barnets vård­nadshavare är bosatt här i landet och anfingen denne eller barnet vistas här sedan minst sex månader. Ett barn som lämnar Sverige skaU fortfa­rande anses bosatt här, om utlands­vistelsen är avsedd att vara längst ett år. Medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgiva­rens räkning,   skall under utsänd­ningstiden anses bosatta i Sverige. Om ingen av föräldrarna eller endast en av dem har vårdnaden om barnet, lämnas bidragsförskott i förhållande fill förälder som inte har vårdnaden, såvida  denne   inte  varaktigt  bor  tillsammans  med   barnet.   Om  båda föräldrarna har vårdnaden om barnet gemensamt men barnet varaktigt bor fillsammans med endast en av dem, lämnas bidragsförskott i förhållande tiU den andra föräldern.

Förälder i förhållande till vilken bidragsförskott lämnas enUgt andra stycket kallas i lagen underhållsskyldig. Vad som sägs i lagen om vårdnadshavare gäller, i fall då barnet står under båda föräldrarnas vårdnad, den av föräldrarna som varaktigt bor tillsammans med barnet.

4 §3 Bidragsförskott utgör för år räknat fyrtioen procent av det basbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har fastställts för året. För det  bidragsförskott som avser januari månad tiUämpas  dock det basbelopp som gällde för det föregående året.

Skall bidragsförskott utgå i förhål­lande till såväl fader som moder eller är barnet berättigat till barnpension enligt 8 kap. 5 § lagen om allmän försäkring, utgör dock bidragsför­skottet trettioen procent av det bas­belopp som anges i första stycket, i

Skall bidragsförskott utgå i förhål­lande till såväl fader som moder eller är barnet berättigat till barnpension enligt 8 kap. 5 § lagen om allmän försäkring eller tiU bidrag enligt lagen (1984:000) om särskih bidrag tiU vissa adoptivbarn,  utgör dock bi-

' Lagen omtryckt 1976:277

2          Senaste lydelse 1978:858

3          Senaste lydelse 1981:1189.

Prop. 1984/85:39

'f'

7

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

förra fallet i förhällande fill varje     dragsförskottel IreUioen procent av

underhållsskyldig.

det basbelopp som anges i första

stycket, i det förstnämnda fallet i förhållande till varje underhållsskyl­dig. Föreligger grundad anledning antaga att fastställt underhållsbidrag betalas i vederbörlig ordning, utgör bidragsförskottet skillnaden mellan förskotts­belopp enligl förslå eller andra stycket samt underhållsbidragets belopp.

Om det underhållsbidrag som har bUvil fastställt uppenbarligen understi­ger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag, lämnas inte bidragsför­skott enligt första eller andra stycket med högre belopp än underhållsbidra­get. I fall som avses i iredje stycket lämnas inget bidragsförskott.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985.

5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

Härigenom föreskrivs att 2 b och 11 §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 b §2

Med de barn som berättigar fill flerbarnstiUägg enligt 2 a § skall jämställas barn som fyllt 16 år, men i övrigt uppfyller kraven för barnbidrag enligt denna lag, och som bedriver studier som ger rätt fill förlängt barnbidrag enligt 2 kap. siudieslödslagen (1973:349) eller studiehjälp enligt 3 kap. samma lag.

Som barn enligl första stycket räknas studerande frän och med kvartalet varunder barnet börjar studera och längst till och med det andra kvartalet det år under vilkel den studerande fyller 20 år. Den studerande skall stadigvarande sammanbo med den bidragssökande för att berättiga till flerbarnstillägg.

Studerande som deltar i undervis-

Studerande som deltar i undervis-

ning som omfattar kortare tid än åtta ning som omfattar kortare tid än åtta

veckor eller deltidsundervisning in- veckor eller deltidsundervisning in­

räknas ej i barnantalet. Detsamma räknas ej i barnantalet. Detsamma

gäller studerande som uppbär åter- gäller studerande som uppbär åter-

betalningspUktiga studiemedel obe- betalningspliktiga studiemedel obe­

roende av föräldrarnas ekonomi roende av föräldramas ekonomi

enligt 3 kap. 12 § andra stycket 3 enligt 3 kap. 12 § tredje stycket stu-

studiestödslagen (1973:349) eller diestödslagen (1973:349) eller som

som är gifta.

är gifta.

Den som önskar uppbära flerbarnsfillägg med stöd av bestämmelserna i denna paragraf skall anmäla detta tUl den allmänna försäkringskassan.

11 §3 Barnbidrag utbetalas kvartalsvis        Barnbidrag utbetalas månadsvis genom   riksförsäkringsverket.   Det     genom  riksförsäkringsverket.   Det

' Lagen omtryckt 1973:449

2        Senaste lydelse 1983:336

3        Senaste lydelse 1983:193

Prop.  1984/85:39

8

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

kvartalsbelopp som skall utbetalas i månadsbelopp som skall utbetalas i

barnbidrag eller flerbarnstillägg av- barnbidrag eller flerbarnstillägg av­

rundas till närmasi högre hela krön- rundas till närmast högre hela kron­

tal. Regeringen meddelar närmare tal. Regeringen meddelar närmare

föreskrifler om saltet och liden för föreskrifter om sättet och tiden för

utbetalningen.

utbetalningen.

Har barnbidrag ej utbetalats före utgången av året näst efter det, till vilket bidraget hänför sig, föreligger ej längre rätt till bidraget, såvida ej den bidragsberätligade inom nämnda lid hos allmän försäkringskassa gjort gällande rått till bidraget.

Har barnbidraget ej lyfts före utgången av året näst efter del, under vilket bidraget förfallit till betalning, skall bidraget vara förverkat.

Beslämmelsen i 20 kap. 2 a § lagen (1962:381) om allmän försäkring om förordnande till dess slutligt beslut kan fallas gäller åven i ärenden enligl denna lag.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1985.

6 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1984:553) om ändring i lagen (1947:529)

om allmänna barnbidrag

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, i den lydelse paragrafen erhållit genom lagen (1984:553) om ändring i nämnda lag, samt ikraftlrädandebestämmelsen till ändringslagen skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1§ För barn, som är svensk medborgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med 4 800 kronor om året i enlighet med vad nedan närmare stadgas.

Allmänt barnbidrag skall utgå jämväl för här i riket bosall barn, som icke är svensk medborgare, såframt barnet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven i riket eller ock barnet eller endera av dess föräldrar sedan minst sex månader vistas i riket.

Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses vara bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år. Medföljande barn tiU den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning, skaU under utsändningstiden anses bosatta i Sve­rige. Medföljande barn tiU en svensk missionär eller präst, som i annat faU är anställd i utlandet, skaU fortfaran-

Prop. 1984/85:39

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

de anses bosatta här. om utlandsvis­telsen är avsedd all vara längst ire år.

Denna  lag'   träder  i   kraft  den

Denna  lag'   tråder  i   kraft  den

1 januari 1985.

1 januari 1985. Det som föreskrivs i

1 § tredje stycket skall dock gälla endast för dem som lämnar Sverige efter ikraftträdandet.

' 1984:553.

Prop. 1984/85:39

10

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-10-11

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om utformningen av det ökade stödet till barnfa­miljerna

1 Inledning

Regeringen föreslog i propositionen 1983/84:150 med förslag tUl slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1984/85, m.m. (kompletterings­propositionen) ett ökat slöd fill barnfamiljerna. Förslagen innefattade en kraftig höjning av barnbidraget, höjda flerbarnstillägg och studiebidrag, förstärkta bostadsbidrag och en höjd garantinivå i föräldraförsäkringen. Utöver dessa förslag, som har antagits av riksdagen, aviserades inom socialdepartementets område (propositionens bUaga 2) följande åtgärder.

1.

Fortsatt bidrag till studerande ungdomar, när den nuvarande rätten till bidragsförskott upphör vid 18 års ålder.

2.

Ett stöd motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräld­rar.

3.

En övergång från kvartalsvis till månadsvis utbetalning av det allmänna barnbidraget.

4.

En förändrad ordning i fråga om barnbidrag vid längre utlandsvistel­se.

De samlade kostnadseffekterna redovisades i kompletteringsproposifio-nen.

Eftersom ytterligare beredningsarbete erfordrades, togs i kompletterings-propositionen inte ställning till den närmare utformningen av dessa avsedda ändringar och några lagförslag lades inte fram.

Vid behandlingen av propositionen i dessa delar fann riksdagen att den inte borde föregripa ett kommande ställningstagande till fullständiga förslag. Det som anfördes i propositionen föranledde därför inte något annat

Prop. 1984/85:39

11

uttalande från riksdagen än att den beslöt ge regeringen till känna vad utskottet anfört om barnbidrag vid utlandsvistelse. 1 den frågan borde regeringen vid sina fortsatta överväganden pröva och la hänsyn till vad som framförts i motioner om rätten till barnbidrag för missionärer, biståndsar­betare m.fl. (SoU 1983/84:35, rskr 396).

I enlighet med vad jag anförde i kompletteringsproposilionen avser jag nu att ta upp förslagen till närmare behandling i syfte alt nya regler skall kunna träda i kraft den 1 januari 1985.

Kostnadskonsekvenserna av ändringarna redovisas separat för varje avsnitt i det följande. Det samlade utfallet överensstämmer med vad som förutsattes i kompletteringspropositionen.

2 Förlängt bidragsförskott för studerande ungdomar 2.1 Allmänt

Enligt nu gällande regler utgår bidragsförskott t.o.m. den månad barnet fyller 18 år.

En 18-årsgräns gäller också som huvudregel beträffande den familjerätts­liga underhållsskyldigheten mot barn. Om barnet vid denna fidpunkt går i skolan eller återupptar skolgången före fyllda 19 år, är föräldrarna underhållsskyldiga så länge skolgången pågår, dock längst infill dess barnet fyller 21 år. Till skolgång räknas studier i grundskolan eller gymnasieskolan eller annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 § andra stycket föräldrabal-ken).

Ensamförälderkommittén föreslår i sitt betänkande (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn, att åldersgränsen för bidragsförskott höjs så att förskott skall kunna utgå till studerande över 18 år som går i gymnasium, dock längst t.o.m. utgången av juni månad del år då den studerande fyller 20 år. Förslaget motiveras med att man vill ge ensamfö­rälderbarnen bättre ekonomiska möjligheter till gymnasiestudier.

De familjepolitiska stöd som utgår fill familjer med barn upphör stegvis när barnen kommer upp i åldrarna 16-19 är. Det förekommer att ungdomar under denna period minskar sitt beroende av föräldraekonomin. De flesta ungdomar fortsätter dock sina studier under denna fid och i en del fall pågår gymnasieutbildningen fill något högre ålder. Ungdomarna är då beroende av föräldraekonomin. Kostnaderna för barnen är i dessa åldrar särskilt stora.

Som konstaterades i ensamförälderkommitténs belänkande fortsätter inte barn till ensamstående föräldrar att studera på gymnasium i samma utsträckning som andra barn. Andelen ensamförälderbarn som väljer tre-eller fyraårig linje framför tvåårig på gymnasiet är också lägre än för andra barn.

Ensamförälderkommitiéns betänkande har remissbehandlats. En förteck-

Prop.  1984/85:39

12

ning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena såvitt avser förslagen om förlängt bidragsförskott och särskilt bidrag till barn som adopterats av ensamslående bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 1.

Förslaget om en förlängning av bidragsförskottet för studerande har fått stöd av de remissinstanser som har uttalat sig i frågan. Även flertalet av de allmänna försäkringskassor som i yttranden till Försäkringskasseförbundet har uttalat sig i frågan stöder förslaget.

Som framgår av vad jag anfört till kompletteringsproposilionen anser även jag att en förlängning bör genomföras.

Den närmare utformningen av den avsedda ändringen ger upphov lill åtskilliga frågeställningar som inte har behandlats i betänkandet. Flera allmänna försäkringskassor har under remissbehandlingen pekat på sådana frågor. Dessa beror huvudsakligen på sambandet mellan bidragsförskottsla-gens konstruktion och den familjeråtlsliga underhållsskyldigheten. Bidrags-förskollslagsliftningen bygger vidare på att barnet är omyndigt och har vårdnadshavare. Ensamförälderkommitténs förslag innebär att bidragsför­skott skall kunna utgå för myndiga barn.

2.2 Nuvarande regler

Underhållsbidrag

Beträffande underhållsbidrag till barn gäller det som föreskrivs i 7 kap. föräldrabalken (balken omtryckt 1983:485). Föräldrarna är underhållsskyl­diga tills barnet fyller 18 år. Om barnet vid denna tidpunkl går i skolan eller återupptar skolgången före fyllda 19 år, är föräldrarna underhållsskyldiga så länge skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller 21 år. Till skolgång räknas studier i grundskolan eller gymnasieskolan eller annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 § andra stycket föräldrabalken).

En förälder skall fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet, om föräldern

-

inte har vårdnaden om barnet och inte heller varaktigt bor tillsammans med barnet, eller

-

har vårdnaden om barnet gemensamt med den andre föräldern men barnet varaktigt bor tillsammans med endasl den andre föräldern (7 kap. 2 § föräldrabalken).

Underhållsbidrag fastställs genom avtal mellan föräldrarna eller genom dom i allmän domstol.

Underhåll till barn får inte mot den underhållsskyldiges bestridande bestämmas för tid efter det barnet fyllt 18 år, innan det kan fillförlitligt bedömas om underhållsskyldighet föreligger därefter (7 kap. 14 § tredje stycket föräldrabalken).

Prop.  1984/85:39

13

Bidragsförskott

Bidragsförskott är ett samhälleligt stöd som kan utgå för barn, som inte hor tillsammans med båda sina föräldrar.

De grundläggande bestämmelserna finns i lagen (1964:143) om bidrags­förskott (omtryckt 1976:277, ändrad senast 1983:194). Närmare föreskrifter finns i förordningen (1976:808) om bidragsförskott (ändrad senast 1981:759).

Bidragsförskott förutsåtter någon av följande situationer.

-

Ingen av föräldrarna har vårdnaden om barnet.

-

Endast en av dem har vårdnaden.

-

Föräldrarna har gemensam vårdnad men lever ålskilda och barnet bor varaktigt tillsammans med endast en av dem.

1 dessa fall ulgår bidragsförskott når en förälder som inte bor varaktigt tillsammans med barnet inte betalar något underhållsbidrag. Bidragsförskott utgår också i form av utfyllnadsbidrag upp till nivån för bidragsförskottet när underhållsbidraget visserligen betalas men är lägre än bidragsförskottet.

Bidragsförskottet beräknas i procent av basbeloppet enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Bidragsförskott som utgår i förhållande lill en underhållsskyldig förålder uppgår lill 41 % av basbeloppet. Skall bidragsförskott utgå i förhållande till såväl fader som moder är bidragsförskottet 31 % av basbeloppet för varje förälder. Har barnet barnpension på grund av att vårdnadshavaren avlidit år bidragsförskottet likaså 31 % av basbeloppet. I sistnämnda fall gäller även en samordningsregel för den s.k. garantinivån för barnpension från folkpensio­neringen. När bidragsförskott utgår samtidigt som pensionen är garantinivån 31 % av basbeloppet mot annars 41 % (8 kap. 6 § lagen om allmän försäkring). Barnpension frän folkpensioneringen utgår tills barnet fyller 18 år (8 kap. 5 § samma lag).

Bidragsförskottet år f.n. - vid 41 % av basbeloppet - 694 kr. per månad.

Bidragsförskott utgår t.o.m. den månad barnet fyller 18 år.

Bidragsförskotten administreras av riksförsäkringsverket och de all(nänna försäkringskassorna. För bidragsförskott måsle ansökan göras hos försäk­ringskassan. Förskottet betalas normalt ut till vårdnadshavaren eller till en särskilt förordnad förmyndare för barnet.

I den mån utgivet bidragsförskott svarar mot fastställt underhållsbidrag inträder den allmänna försäkringskassan i barnets rått till underhållsbidraget gentemot den underhållsskyldige. Når bidragsförskott utgår skall därför den underhållsskyldige till försäkringskassan betala fastställt underhållsbidrag i den mån det motsvarar förskottet. Om den underhållsskyldige inte efter förmåga fullgör betalningsskyldigheten gentemot försäkringskassan skall kassan lämna ärendet till kronofogdemyndigheten för indrivning.

Är underhållsbidraget högre än bidragsförskottet kan vårdnadshavaren

Prop. 1984/85:39

14

lämna fullmakt till försäkringskassan att kräva den underhållsskyldige även på den del av underhållsbidraget som överstiger bidragsförskottet.

Slutligen bör bland de ytterligare regler om bidragsförskott som återfinns i lagtexten nämnas vårdnadshavarens skyldighet att medverka till att få elt skäligt underhållsbidrag fastställt. Bidragsförskott lämnas inte, om vård­nadshavaren utan giltigt skäl underlåter alt vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag eller faderskap lill barnet fastställt. Om det underhållsbidrag som har blivit fastställt uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag, lämnas inte bidragsförskott med högre belopp än underhållsbidraget. S.k. utfyllnadsbidrag lämnas då inte.

Andra stödformer för studerande i åldersgruppen 16-20 år

Elever i grundskolan, som uppnått sådan ålder (16 år) alt de inte längre får allmänt barnbidrag, erhåUer studiestöd i form av förlängt barnbidrag enligt 2 kap. studiestödslagen (1973:349, omtryckt 1981:579). Någon övre åldersg­räns finns inte. Det förlängda barnbidraget utgår ulan ansökan och är i belopp per månad lika stort som barnbidraget. Förlängt barnbidrag utgår dock endast under läsåret, dvs. nio månader per år.

För studerande i åldersgruppen 16-20 år i gymnasieskolan och vissa andra utbildningar utgår studiehjälp enligt 3 kap. siudieslödslagen. Studiehjälp består av studiebidrag jämte tillägg, återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsersättning. Studiebidraget utgår med samma belopp per månad som barnbidraget. Dock utgår det bara för nio månader per år.

Studiehjälp utgår längst till och med första kalenderhalvåret det år den studerande fyller 20 år.

I studiestödslagen föreskrivs närmare vilka studier som berättigar tiU förlängt barnbidrag. Där anges också att regeringen bestämmer de läroan­stalter och utbildningslinjer vid vilka studier berättigar till studiehjälp. Studiestödsförordningen (1973:418, omtryckt 1984:330) innehåller en för­teckning över dessa läroanstalter och utbildningslinjer.

De studier som berättigar till förlängt barnbidrag eller till studiehjälp berätfigar även fiU flerbarnstillägg för barn över 16 år.

Flerbarnstillägg utgår till vårdnadshavare som uppbär allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. I kretsen barn som berättigar till flerbarnstillägg ingår bam som är över 16 år och bedriver studier på grund- och gymnasieskolenivå. Det gäller t.o.m. andra kvartalet det år barnet fyller 20 år. För det fall den unge inte längre står under någons vårdnad krävs för alt flerbarnstillägg skaU kunna utgå att den unge bor tillsammans med föräldrarna eller den ene av dem. Den som önskar uppbära flerbarnstillägg för studerande över 16 år skall anmäla detta till försäkringskassan.

Bostadsbidragen till barnfamiljer består av en statlig del, som lämnas med ett visst belopp per barn, och en slatskommunal del, som är beroende av hur stor bostadskostnaden är. F.n. gäller att statligt bostadsbidrag lämnas till

Prop. 1984/85:39

15

dess att barnet har fyllt 17 år. Det slatskommunala bostadsbidraget kan lämnas även om barnet är över 17 år under förutsättning att barnet uppbär förlängt barnbidrag eller studiehjälp. I dessa fall kan bostadsbidrag som regel lämnas längst lill och med det halvår under vilket den unge fyller 20 år. Riksdagen beslutade i våras (prop. 1983/84:150 bilaga 5, BoU 32, rskr 399) att höja åldersgränsen till 20 år också för det stafiiga bostadsbidraget. Ändringen skall tillämpas för bidrag fr.o.m. januari 1985.

2.3 Utformningen av regler för förlängt bidragsförskott

Utgångspunkter

Ensamförälderkommitténs betänkande innehåller ett flertal förslag om stödet till ensamföräldrarna. De nuvarande reglerna om bidragsförskott berörs inte endast av det förslag om en högre åldersgräns för studerande som jag nu tagit upp fill behandling utan även av andra förslag i betänkandet. Remisstiden för betänkandet har nu gått ut och beredningsarbetet fortsät­ter.

Mol denna bakgrund bör det förlängda bidragsförskottet i möjHgaste mån utformas i enlighet med gällande regler och principer för bidragsförskott och underhållsskyldighet medan eventuella andra ändringar i reglerna bör anstå fill resultatet av det nyssnämnda beredningsarbetet föreligger. En allmän förutsättning även för det förlängda bidragsförskottet bör därför vara att en förälder enligt föräldrabalken är skyldig att betala underhållsbidrag till barnet.

För vilka barn skall förlängt bidragsförskott utgå?

Ensamförälderkommitténs förslag om bidragsförskott för studerande efter 18 års ålder tar sikte på ensamförälderbarnen, dvs. de barn som bor ihop med endast den ene av föräldrarna. Kommittén har inle behandlat frågan om fortsatt bidragsförskott efter 18 års ålder för barn som inte bor tillsammans med någon av sina föräldrar.

När det gäller frågan vilka unga som skall omfattas av del förlängda bidragsförskottet vill jag anföra följande.

Bakgmnden till reformen är att den i allmänhet svagare familjeekonomin hos ensamföräldrarna sannolikt försvårar för deras barn att fortsätta gymnasiestudier efter 18-årsåldern. Syftet bör därför vara att förstärka deras familjeekonomi.

En utgångspunkt är som tidigare nämnts att de nya reglerna i så stor utsträckning som möjligt bör anknyta till de regler som i dag gäller för bidragsförskott.

Vissa grupper av barn står i dag utanför rätlen till bidragsförskott före 18 års ålder. Det gäller bl.a. barn som står under föräldrarnas gemensamma vårdnad men som har flyttat från föräldrarna. Barnet bor i det fallet således

Prop.  1984/85:39

16

inte hos någon förälder. Bidragsförskott kan inte utgå vare sig föräldrarna lever tillsammans eller åtskilda.

Ett barn som fyllt 18 år och som inte bor kvar hos någon av sina föråldrar är inte i någon annan ekonomisk situation än del nyssnämnda barn som inle fyllt 18 år men flyttat hemifrån. Slutsatsen år enligt min mening att det inte skall utgå förlängt bidragsförskott om barnet inte längre bor hemma.

I vissa fall har barnet en annan rättslig vårdnadshavare än en förälder. Bidragsförskott kan i dessa fall ulgå i förhållande lill båda föräldrarna med sammanlagt 62 % av basbeloppet. Den rättsliga vårdnadshavaren kan ha även den fakliska vården genom att ha barnet hos sig.

Enligt min mening bör också i sådana fall målsättningen vara att underlätta familjens möjligheler att låta den unge som fyllt 18 år fortsåtta gymnasie­studierna med hjälp av förlängt bidragsförskott. Sådant förskott bör alltså kunna utgå i de fall den unge bor kvar hos den tidigare vårdnadshavaren.

Sammantaget har jag funnit att det nu föreslagna förlängda bidragsför­skottet bör kunna ulgå lill de barn som bor ihop med den ene av sina föråldrar eller som bor kvar hos den som var vårdnadshavare når barnet fyllde 18 år.

I specialmotiveringen skall jag något närmare återkomma lill kravet på samhoende.

VUka studier bör berättiga lill förlängt bidragsförskott?

Som redan torde ha framgått bör även del förlängda bidragsförskottet förutsätta att en förälder enligt föräldrabalken år skyldig att betala underhållsbidrag. Del är alltså den i föräldrabalken angivna skolgången som bör berättiga till förlängt bidragsförskott. Den skolgång som enligt föräldra­balken kan berättiga fill underhållsbidrag efter det att barnet har fyllt 18 år är studier i grundskolan eller gymnasieskolan eller annan jämförlig grundut­bildning.

Dessutom bör gälla den närmare avgränsning av studievägar som gäller för flerbarnstillägg för studerande som fyllt 16 år (2 b § lagen om allmänna barnbidrag). Del är de studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt 2 kap. studiestödslagen eller studiehjälp enligt 3 kap. samma lag. I studies­tödslagen föreskrivs närmare vilka studier som berättigar till förlängt barnbidrag. Där anges också att regeringen bestämmer de läroanstalter och utbildningslinjer vid vilka studier berättigar till studiehjälp. Studiestödsfö­rordningen (1973:418, omtryckt 1984:330) innehåller en förteckning över dessa läroanstalter och utbildningslinjer.

Liksom i fråga om flerbarnstillägg för studerande som fyllt 16 år bör förlängt bidragsförskott inte utgå för elt barn som dellar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor eller i dellidsundervisning eller som uppbär återbetalningspliktiga studiemedel oberoende av föräldrarnas eko­nomi.

Prop. 1984/85:39

17

Med den nu föreslagna avgränsningen behöver inte råda någon tvekan i det enskilda fallet om när förlängt bidragsförskott kan utgå med hänsyn fill studievägen. Vidare uppnås samstämmighet med reglerna för de andra stödformerna för studerande ungdom i denna åldersgrupp. Vid tillkomsten av föräldrabalkens regler anförde föredragande statsrådet att del med dess utformning borde vara möjligt för barnet att få underhåll för sådana studier för vUka studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen kan utgå (prop. 1978/ 79:12 s. 155).

Enligt föräldrabalken kan ett studieavbrott diskvalificera barnet från rätten fill underhåll efter fyllda 18 år. För att bevara rätten fill underhåll vid skolgång fram tiU 21 års ålder skall barnet antingen gå i skolan när det fyller 18 år eller återuppta skolgången innan det fyller 19 år. Med hänsyn till att det nuvarande bidragsförskottet förutsätter underhållsskyldighet och att även det förlängda bidragsförskottet bör göra det, bör motsvarande krav på fortgående studier enligt min mening gälla även för rätten till förlängt bidragsförskott.

När det gäller sambandet mellan del förlängda bidragsförskottet och studietiden anser jag att detsamma bör gälla som för flerbarnstillägg för studerande över 16 år. Det innebär alt bidragsförskott kommer att betalas ut även under sommarlov om studierna skall fortsätta efter sommaren.

Som ensamförälderkommittén föreslagit bör den övre åldersgränsen för förlängt bidragsförskott knytas an till reglema för studiebidraget inom studiehjälpen. Detta utgår fiU elever i gymnasial utbildning t.o.m. första kalenderhalvåret det år eleven fyller 20 år. Eftersom bidragsförskott betalas ut månadsvis bör emellertid den övre åldersgränsen för förlängt bidragsför­skott bestämmas till utgången av juni månad det år den bidragsberätligade fyller 20 år.

Vem skall uppbära det förlängda bidragsförskottet?

Det nuvarande bi'dragsförskottet är ett samhällsstöd som träder i stället för uteblivet underhållsbidrag eller fyller ut ett lågt underhållsbidrag upp till nivån för bidragsförskott. När barnet vid 18 år blir myndigt är det barnet självt som har rätt att uppbära underhållsbidraget. När det gäller ett förlängt bidragsförskott till myndiga kan det därför synas naturligt att den myndige själv skall uppbära förskottet. Skäl kan emellertid anföras för ordningen att den förälder som den studerande bor tillsammans med i stället uppbär förskottet. Den sistnämnda ordningen är enligt min mening bäst förenlig med mitt betraktelsesätt att det förlängda bidragsförskottet liksom bidragsför­skottet före 18 års ålder utgör en förstärkning av den gemensamma familjeekonomin. Jag förordar därför alt den förälder som barnet samman­bor med skall uppbära förskottet. I praktiken innebär det normalt att den tidigare betalningsmottagaren av bidragsförskottet fortsätter att uppbära förlängt förskott.

2 Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 39

Prop. 1984/85:39

18

Ansökan om förlängt bidragsförskott

Förlängt bidragsförskott bör sökas genom en särskild ansökan. En ansökan är förutsättningen för att försäkringskassan skall få tiUgång fill aUa uppgifter av betydelse, bl.a. om skolgången och boendeförhållandena.

Det är det myndiga barnet som äger rätten till underhållsbidrag. Försäkringskassan bör, såsom vid bidragsförskott före 18 års ålder, träda in i denna rätt i den mån den utger förlängt förskott som svarar mot underhållsbidraget. Med hänsyn härtill bör en ansökan om förlängt bidragsförskott göras gemensamt av barnet och den förälder som barnet sammanbor med och som, enligt vad jag nyss förordat, skaU uppbära förskottet. För att kassans rätt till underhållsbidraget skall stå helt klar för barnet bör ansökningsblanketten innehålla upplysning härom.

Kravet på gemensam ansökan bör gälla även om den endast avser s.k. utfyllnadsbidrag.

Krav på medverkan för att få underhållsbidrag faststäUt

För det nuvarande bidragsförskottet gäller ett krav på medverkan från barnets vårdnadshavare att få ett skäligt underhållsbidrag fastställt. Under­hållsbidrag kan fastställas genom dom eller, om tvist inte råder, genom avtal.

Enligt 2 § a) bidragsförskottslagen lämnas inte bidragsförskott om vårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att vidta eller medverka tiU åtgärder för att få underhållsbidrag eller faderskap fill barnet fastställt. Om det underhållsbidrag som har blivit fastställt uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige bör erlägga i bidrag, lämnas inte bidragsförskott med högre belopp än underhållsbidraget (4 § fjärde stycket samma lag).

Ett motsvarande krav på medverkan från det förskoltsberättigade barnet bör enligt min mening gälla det förlängda bidragsförskottet. Saken kompli­ceras av att flertalet domar och avtal om underhållsbidrag tUl barn f.n. torde gälla endast för fiden till dess barnet fyller 18 år. Ensamförälderkommittén anför i denna del följande (SOU 1983:51 s. 132).

Enligt vår uppfattning är det många föräldrar som inte känner tUl att ungdomar över 18 år har rätt till underhållsbidrag. Del finns inte någon undersökning som visar hur många studerande ungdomar som saknar underhållsbidrag trots att de har en bidragsskyldig förälder som skulle ha förmåga att betala det. Inte heller känner man till i vad mån uteblivet stöd kan ha påverkat beslut att inte studera. - På socialförvaltningar och advokatbyråer hjälper man vårdnadshavare med studerande barn att yrka förlängning men ser också att det rimUgen endast är en liten del man når av dem som skulle ha rätt till förlängt bidrag. När barnet blivit myndigt kan vårdnadshavaren inte längre uppträda som ställföreträdare utan barnet måste själv framställa yrkande mot den bidragsskyldige föräldern. Det är en uppfattning hos advokater och andra som biträder

Prop. 1984/85:39

19

föräldrar med avtal alt barn sällan vill agera på detta sätt utan låter saken förfalla. Även risken att som föriorande part få betala motpartens rättegångskostnader kan avhålla från att genom process få ett under­hållsbidrag för studietid fastställt.

Att bidragsskyldigheten i avtal och domar oftast bestäms att gälla fram till 18-årsdagen hänger även samman med regeln i 7 kap. 14 § iredje stycket föräldrabalken, enUgt vilken underhåll till barn inte mot den underhållsskyl­diges bestridande får bestämmas för tid efter det barnet fyller 18 år, innan det kan fillförlitligt bedömas om underhållsskyldighet föreligger därefter. Ensamförälderkommitlén föreslår i sitt betänkande att denna regel skall upphöra att gälla. Enligt min mening föreligger inte nu förutsättningar för att ta ställning härtill utan denna fråga får behandlas i det fortsatta berednings­arbetet med kommitténs olika förslag.

Jag är även medveten om de svårigheter för det myndiga barnet som kan vara förenade med att behöva inleda en process om underhållsbidrag mot en förälder och att riskera betalningsskyldighet för rättegångskostnader som förlorande part. Till bilden hör att saken kan gälla underhållsbidrag under en mycket begränsad fid fram lill skolgångens slut. Frågan om barns ansvar för rättegångskostnader är f.n. föremål för överväganden inom justifiedeparte-mentet.

Det krav på medverkan från barnet att få ett skäligt underhållsbidrag fastställt som ändå bör gälla får dock inte drivas för långt. Redan enligt gällande praxis kan bidragsförskott betalas ut även om något underhållsbi­drag inte har hunnit bli fastställt. I situationer där försäkringskassan finner uppenbart att bidraget är för lågt dras inte förskottet in utan vidare. Den bidragsberätligade ges i många fall fid alt vidta erforderliga åtgärder. Motsvarande bör gälla det förlängda bidragsförskottet.

Enligt min mening bör försäkringskassan i god tid innan barnet fyller 18 år upplysa den vårdnadshavare som barnet bor tillsammans med om möjlighe­ten att få förlängt bidragsförskott och förutsättningarna härför. Det blir då möjligt för vårdnadshavaren och för barnet att dels vidta de ålgärder som behövs för att tillförsäkra barnet fortsatt underhållsbidrag vid skolgång och dels ansöka om förlängt bidragsförskott.

Övrigt

Nivån för del förlängda bidragsförskottet bör naturUgen vara densamma som för bidragsförskott före 18 år, dvs. i regel 41 % av basbeloppet enligl lagen om allmän försäkring. Den lägre nivå som gäller vid bidragsförskott i förhållande till båda föräldrarna kan bU aktuell för det föriängda bidrags­förskottet när sådant bidragsförskott skall utges för barn, som bor kvar hos den som var särskilt förordnad förmyndare - vårdnadshavare når bamet fyllde 18 år. Då kan nämligen utgå förlängt bidragsförskott i förhållande till båda föräldrarna eller sådani förskott samtidigt som del särskilda bidrag lill

Prop. 1984/85:39

20

vissa adoptivbarn som jag åven ämnar föreslå.

Även i övrigt bör i princip gälla de regler som redan tillämpas för bidragsförskott. Det gäller bl.a. i fråga om återkrav gentemot den bidragsskyldige föråldern och krav på underhållsbidrag som överstiger bidragsförskottet.

Det nuvarande bidragsförskottet utbetalas till barnets vårdnadshavare. Vårdnaden upphör enligt 6 kap. 2 § föräldrabalken när ett barn ingår äktenskap och därmed rätten lill bidragsförskott. Jag anser att inte heller det förlängda bidragsförskottet skall utgå för barn som ingått äktenskap.

Del år inle självklart att det föriängda bidragsförskottet skall utgå för barn som fyllt 18 år före ikraftträdandet av de nya reglema. För dessa barn har bidragsförskott slutat att utgå. Inte heller kan bortses ifrån att en rätt för dem lill förnyat bidragsförskott skulle medföra en ansamling av ärenden hos försäkringskassorna om förlängt bidragsförskott för begränsade tider. Härvid skulle även frågor väckas om underhållsbidrag. Underhållsskyldiga föräldrar som slutat betala bidrag när bamet fyllt 18 år skulle ånyo krävas på underhåll. Processer härom vid domstol skulle avse begränsade totala underhållsbelopp men oberoende därav föranleda kostnader för parterna och det allmänna. Jag föreslår mot denna bakgrund att de nya reglerna skall gälla endast de barn som fyller 18 år efter ikraftträdandet.

Den gällande lagen om bidragsförskott bygger på att barnet har vårdnadshavare och reglerna är utformade med hänsyn härfiU. Jag har funnit del lämpligast att föreslå att reglerna om förlängt bidragsförskott tas in i en ny särskild lag. Som redan framgått bör de nya reglerna träda i kraft den 1 januari 1985.

Kostnaden för att höja åldersgränsen i enlighet med vad jag har anfört kan beräknas till ca 50 milj. kr. för helt år vid nu gällande basbelopp. Med hänsyn lill att de nya reglerna skall gälla barn som fyller 18 år efter ikraftträdandet den 1 januari 1985 kan kostnaden för budgetåret 1984/85 beräknas tiU ca 4 milj. kr.

3 Stöd till barn som adopterats av ensamstående

Ensamförälderkommittén har i betänkandet Ensamföräldrarna och deras barn också föreslagit att ett särskilt bidrag av allmänna medel skall betalas ut till barn som adopterats av ensamstående. Bidraget bör enligl kommittén utges med samma belopp som bidragsförskottet och regleras på samma sätt som detta.

Kommittén anför att barn till ensamstående adoptivföräldrar har behov av samma stöd som andra ensamförälderbarn. Visserligen är de föräldrar som ensamma adopterat barn redan från början medvetna om att de måste svara för dubbla föräldra- och försörjningsroller. Genom det allt kärvare ekonomiska läget har dock dessa föräldrar enligt kommittén drabbats hårdare än övriga ensamföräldrar.

Prop.  1984/85:39

21

EnsamförälderkommiUéns belänkande har remissbehandlats. Som fram­går av vad jag anfört under avsnitt 2 bör en förteckning över remissinstan­serna och en sammanställning av remissyllrandena såvill avser förslagen om förlängt bidragsförskott och särskilt bidrag till barn som adopterats av ensamstående fogas till regeringsprotokollel i detta ärende som bilaga 1.

De flesta remissinstanser som har uttalat sig om elt särskilt stöd till dessa adoptivbarn stöder förslagel. I yttranden till Försäkringskasseförbundet stöds förslaget även av flertalet av de allmänna försäkringskassor som har uttalat sig i frågan.

Föreningen Familj och Rätt avstyrker förslagel av del principiella skälet alt "handel" med barn bör motverkas. En försäkringskassa har avstyrkt förslaget och ett par andra kassor har ställt sig tveksamma med hänvisning till att det finns fler grupper av barn, som av olika anledningar faller utanför de regler som gäller för stöd åt barn med en försörjare. Det har ansetts att frågan om det föreslagna stödet bör samordnas med eventuella stöd till andra grupper av barn, för vilka bidragsförskott eller andra bidrag inte kan utgå. Som exempel nämns de utländska barn i Sverige som inte har rätt till barnpension efter avliden förälder. Någon kassa har ansett att stödet bör vara inkomstprövat.

Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor (NIA) och Förbundet Adoptionscentrum har framfört yrkanden om att det samfidigt med det föreslagna stödet bör genomföras utvidgad rätt fill barnpension och underhåll för barn som las emot i Sverige för adoption. Det gäller de fall där en tilltänkt adopfivförålder avlider resp. adoptivföräldrarna skiljer sig innan adoptionen har slutförts.

Liksom kommittén anser jag att etl stöd motsvarande bidragsförskott bör utges till barn som adopterats av ensamstående. Utgångspunkten för samhällets stöd är barnets bästa. Enligt min mening bör orsaken till att en adoptivförälder är ensamstående inte avgöra om samhällsstöd utgår eller inte. Det nya stödet bör genomföras att gälla från årsskiftet. Det bör inte vara inkomstprövat. De behov av ytteriigare stöd som vissa remissinstanser har pekat på får övervägas i den fortsatta behandlingen av efterlevandepensions-frågorna.

Med barn som är adopterade av en ensamslående bör i fråga om det nu föreslagna bidraget likställas barn som förts lill Sverige från sina hemländer i syfte att bli adopterade av ensamstående. Den tilltänkta adopfivföräldern måste få medgivande av socialnämnden att ta emot barnet redan innan det lämnar sitt hemland (25 § andra stycket socialtjänstlagen, 1980:620). Della innebär att det redan från början står klart att barnet normalt sett kommer alt inom en begränsad tid adopteras av den som tagit emot det för vård och fostran i hemmet. Jag anser det rimligt att bidraget utgår även under denna fid. Motsvarande regler finns redan när det gäller rätlen till allmänt barnbidrag, vårdbidrag och särskild föräldrapenning.

f likhet med vad jag föreslagit om föriängt bidragsförskott bordet särskilda

3 Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 39

Prop. 1984/85:39

22

bidraget kunna utgå även efter det barnet fyUt 18 år om barnet fortsätter sin skolgång på gmndskole- och gymnasienivå. När barnet fyllt 18 år bör för bidraget gälla i huvudsak samma förutsättningar som för förlängt bidrags­förskott. Det innebär ett krav på sammanboende med adoptivföräldern eller i undantagsfall med någon som i egenskap av särskilt förordnad förmyndare hade vårdnaden om barnet när det fyllde 18 år. Bidraget bör utbetalas fill adoptivföräldern eller den tidigare förmyndaren även när bamet blivit myndigt.

Stödet bör alltså utgå med samma belopp som bidragsförskott, dvs. oftast med 41 % av gällande basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Detta motsvarar f.n. 694 kr. per månad. I fall där adoptivföräldern avlider och barnpension därför ulgår enligt 8 kap. 5 § lagen om allmän försäkring bör det särskilda bidraget utgöra det lägre belopp, 31 % av basbeloppet, som i motsvarande situation är nivån för bidragsförskott enligt 4 § andra stycket lagen om bidragsförskott. Garantinivån för barnpension från folkpensione­ringen bör då bestämmas till 31 % av basbeloppet, vilket föranleder en ändring i 8 kap. 6 § första stycket 2 lagen om allmän försäkring.

I den situationen att adoptivföräldern har skilts från vårdnaden och denna har anförtrotts åt en särskild förordnad förmyndare bör bidraget betalas ut till förmyndaren. Bidragsförskott eller förlängt bidragsförskott kan då samtidigt utgå i förhållande fill adoptivföräldern. Nivåerna för vart och ett av bidragen bör i sådana fall vara 31 % av basbeloppet, vilket föranleder en ändring i 4 § lagen om bidragsförskott.

Jag föreslår att de nya reglerna tas in i en ny lag om särskilt bidrag till vissa adopfivbarn. I fråga om den närmare utformningen av lagen, som i möjligaste män bör överensstämma med reglema för bidragsförskott och förlängt bidragsförskott, får jag hänvisa tUl specialmotiveringen.

Kostnaderna för det särskilda bidraget tUl vissa adoptivbarn har beräknats fill ca 3 milj. kr. för helt år vid gällande basbelopp. Vid det föreslagna ikraftträdandet den 1 januari 1985 innebär det ett medelsbehov för innevarande budgetår av ca 1,5 mUj.kr.

4 Övergång till månadsutbetalning av barnbidrag

Barnbidragen betalas f.n. ut kvartalsvis. Frågan om hur ofta barnbidragen skall betalas ut har diskuterats vid ett flertal fillfäUen. Skäl har därvid framförts för en övergång fill månadsvis utbetalning. Det har bl.a. framhåUits att många barnfamiljer har behov av barnbidraget månadsvis för att klara familjens betalningar.

Mot detta har hävdats att det är angeläget att den summa som betalas ut är så stor så att bidraget kan användas för större utgifter för barnet, exempelvis klädinköp.

Som jag anförde till kompletteringspropositionen har jag förståelse för bägge dessa ståndpunkter. I den nya situation som uppstår vid en så kraffig

Prop. 1984/85:39

23

höjning av barnbidraget som nu har beslutats blir det emellertid enligt min mening naturligt att övergå till månadsvis utbetalning. Del belopp som utgår efter höjningen blir 400 kr. per månad redan vid etl barn och 1 400 kr. vid tre barn. För en fembarnsfamilj blir månadsbeloppet 3 000 kr. Dessa exempel visar att barnbidraget nu blir ett våsenligl tillskott för alt täcka familjernas löpande kostnader för barnen.

Genom att gå över från kvartalsvisa utbetalningar av barnbidraget till månadsutbetalningar ökar antalet utbelalningstillfällen och därmed även administrationskostnaderna. Övergången leder samtidigt fill en viss ränte­vinst för staten. Sammantaget beräknas staten göra en besparing på ca 50 milj. kr. per år genom åtgärden.

Jag föreslår att barnbidraget från den 1 januari 1985 betalas månadsvis.

Mitt förslag om månadsulbetalning föranleder ändring i 11 § lagen (1947:529) om aUmänt barnbidrag, där det f.n. föreskrivs att barnbidragen utbetalas kvartalsvis.

Enligt nuvarande regler utgår barnbidraget från och med kvartalet efter det, vamnder bamet fötts eller annars rätten fill bidraget uppkommit. Det utgår fill och med det kvartal, vamnder barnet fyller sexton år (2 § lagen om allmänna barnbidrag). Avlider ett barn för vilket utgår barnbidrag eller inträffar annars något som gör att bidrag inte längre skall utgå, dras bidraget in från och med kvartalet efter det då dödsfallet inträffade eller förändringen ägde mm (3 §).

16 § föreskrivs f. n. med visst undantag att allmänt barnbidrag inte ulgår för ett kvartal vid vars ingång kostnaderna för barnets vård på anstalt eller för kost och bostad åt barnet helt betalas av statsmedel. Vidare finns i 7 § föreskrifter om rätt för bl.a. kommunen att i vissa fall uppbära barnbidraget som ersättning för vårdkostnader för barnet. Även denna möjlighet att uppbära etl barnbidrag som belöper på ett kvartal beror på förhåUandena vid ingången av det kvartal som bidraget avser.

12 b § andra stycket anges för vilken tid ett studerande barn som fyllt 16 år skall berättiga till flerbarnsfillägg. Denna regel anknyter också fill kvar­tal.

Enligt min mening bör reglerna om när barnbidrag skaU börja utgå resp. upphöra kvarstå oförändrade. Den föreslagna ordningen med månadsutbe­talning bör alltså inte föranleda någon ändring i de här angivna anknytning­arna fill vissl kvartal.

Regeln om månadsutbetalning innebär inte att aUa utbetalningar nödvän­digtvis måste göras månadsvis. Exempelvis kan retroaktiva utbetalningar eUer utbetalningar efter det att ett barn avlidit omfatta mer än ett månadsbelopp.

Prop.  1984/85:39

24

5 Barnbidrag vid längre utlandsvistelse 5.1 Bakgrund

Enligl 1 § lagen om allmänna barnbidrag utgår barnbidrag för barn som är bosatta i riket. Vid tolkningen av begreppet "bosatt i riket" har rättspraxis anknutit lill del skatterättsliga bosättningsbegreppet. I normalfallet innebär detta att när en utlandsvistelse överstiger tre år utgår inga barnbidrag. Utbetalningen av löpande bidrag stoppas emellertid redan när det står klart att barnet har lämnat landel för längre fid än sex månader. Återvänder den bidragsberätligade inom tre år erhålls barnbidrag retroaktivt. Denna praxis, som utförligare beskrivits i socialutskottets belänkande 1983/84:17 om utbetalning av barnbidrag m.m., omfattar inte barn lill anställda i statens tjänst på utländsk ort. För sådana barn betalas barnbidrag ut som om de vore bosatta inom landel.

I 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring föreskrivs att en försäkrad som lämnar Sverige skall anses vara bosalt här i riket om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år. Här gäUer alltså en ettårsregel. Denna regel tillämpas även vid bedömningen av bosättningsbegreppet enligt lagen om bidragsförskott.

Även inom skattelagsfiftningen finns en ettårsregel vid sidan av den treårsregel som enligt vad redan sagts kommit att styra tolkningen av bosältningsbegreppet i rätten till barnbidrag vid utlandsvistelse. Ettårsregein (54 § första stycket h kommunalskattelagen, 1928:370) innebär att den som är bosatt här i riket, men som under vistelse utomlands erhåller lön på grund av anställning där, är fri från skatt i Sverige för inkomst av anställningen, under förutsättning att anställningen och vistelsen i utlandet varat minst ett år eller kan antagas komma att vara minst ett år. Regeln gäller inte anställning hos svenska staten, svensk kommun eller ombord på svenskt fartyg eller svenskt, danskt eller norskt luftfartyg. I en nyligen remissbehandlad departementspromemoria (Ds Fi 1984:6) föreslås att nuvarande ettårsregel skall ersättas av en delvis annorlunda utformad sexmånadersregel.

Skattskyldigheten vid utlandsvistelse kan därutöver vara inskränkt genom bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal.

I en inom socialdepartementet upprättad departementspromemoria (Ds S 1981:14) Socialförsäkring för vissa utlandsanställda m.m. förordades att det bosättningsbegrepp som numera gäller enligt 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring som huvudregel skulle gälla även för bl.a. det allmänna barnbidraget. Promemorian remissbehandlades. En sammanstäUning av remissyttrandena finns inlagen i bilaga 2 till propositionen (1981/82:199) om vissa frågor inom den allmänna försäkringen, m.m. Några remissinstanser kommenterade förslaget om ändring av bosättningsbegreppet i lagen om allmänna barnbidrag.

Försäkringsöverdomstolen ansåg att sakliga skäl talar för att man övergår till  att  tillämpa  det  socialförsåkringsrättsliga bosättningsbegreppet  vid

Prop. 1984/85:39

25

tillämpningen av lagstiftningen om barnbidrag. Domstolen anförde att införandet av en sådan ordning måste ske genom lagsfiftning. Även försäkringskasseförbundet tillstyrkte en sådan ordning.

Svenska arbetsgivareföreningen (SAF) accepterade inte promemorians beskrivning att det allmänna barnbidraget numera får anses hänförligt till socialförsäkringsförmånerna. Eftersom barnbidrag utgår ur skattemedel, bör enligt SAF rätten till bidrag vara kopplad till det skatterättsliga bosättningsbegreppet. Samtidigt anförde SAF som sin åsikt att barnbidrag inte alls skall utgå till utsända på längtidsuppdrag (över ett år), eftersom utsända oftast är befriade från skatt i Sverige enligl den s.k. ettårsregein i 54 § h kommunalskattelagen. I SAF:s synpunkter instämde Sveriges indu­striförbund, SHIO-Familjeföretagen, Företagareförbundet och Svenska bankföreningen.

Utlandssvenskars förening ansåg att barnbidrag vid utlandsvistelse bör utgå under en treårsperiod.

Departementspromemorian föranledde bl.a. en precisering av bosätt­ningsbegreppet enligt 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring (prop. 1981/82:199, SfU 16, rskr 435, SFS 1982:529). Någon ändring av bosättnings­begreppet i lagen om allmänna barnbidrag togs emellertid inte upp till övervägande i det lagstiftningsärendet.

Socialutskottet behandlade under vårriksdagen motioner som rörde reglerna för utbetalning av barnbidrag vid längre tids vistelse utomlands, varvid utskottet anförde bl.a. att dessa regler i vissa fall kan leda till otillfredsställande resultat och förordade en översyn av reglerna (SoU 1983/ 84:17).

Riksdagen gav som sin mening regeringen till känna vad utskottet anfört i denna fråga (rskr 211).

Till kompletteringspropositionen anförde jag att bosättningsbegreppet i lagen om allmänna barnbidrag fr.o.m. den 1 januari 1985 genom lagändring borde ges den innebörd som gäller enligt lagen om allmän försäkring. Propositionen innehöll dock inte något lagförslag utan avsikten var att regeringen efter ytterligare beredningsarbete skulle återkomma till riksda­gen i frågan under hösten. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen väcktes i denna del motioner, vari bl.a. togs upp frågan om rätten tiU barnbidrag för missionärer, biståndsarbetare m.fl. Den meningen framför­des att den aviserade ändringen skulle drabba personer som arbetar med frivilUga bistånds- och missionsinsatser i u-länderna och att den för många familjer skulle omöjliggöra fortsatt sådant ideellt arbete. Enligt riksdagen borde regeringen vid sina fortsatta överväganden pröva och ta hänsyn till vad som framförts i motionema (SoU 1983/84:35, rskr 396).

5.2 Överväganden

Enligt min mening är det eftersträvansvärt att nå fram till ett så enhetligt bosättningsbegrepp som möjligt inom det sociala förmånssystemet. Ett

Prop. 1984/85:39

26

enhetligt begrepp underlättar tillämpningen och administrationen, liksom även den enskildes möjlighel att finna sig tillrätta i systemet. Oavsett om de allmänna barnbidragen från andra synpunkter är att hänföra till socialför­säkringen bör det därför övervägas att låta bosättningsbegreppet enligt 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring bli gällande även för lagstiftningen om barnbidragen.

Den nuvarande tillämpningen av det skatterättsliga bosättningsbegreppet i fråga om rätten till barnbidrag vid utlandsvistelse har i grunden en historisk förklaring. De allmänna barnbidragen infördes i ställel för en avdragsrätt vid beskattningen och är skattefinansierade. Tillämpningen kan sägas bygga på synsättet att den som funnits skattskyldig på grund av bosättning här i riket inte skall behöva gå miste om allmänt barnbidrag vid vistelse utomlands.

Anknytningen mellan skattskyldighet och rält lill barnbidrag är emellertid ofullständig. Den nuvarande ettårsregein medför skattefrihet för lön om vistelsen utomlands varar minst etl år. Regeln gäller emellertid även om den skattskyldiges familj stannar kvar i Sverige. Vidare är att märka att den primära beskattningsrätten enUgt dubbelbeskattningsavtal oftast övergår tiU vistelselandet redan vid kortare vistelse än ett år. TiU bilden hör också att bosättningsfrågan i skatteärenden resp. barnbidragsärenden avgörs genom skilda beslut utan inbördes hänsyn och bl.a. därför kan leda tiU motstridiga resultat.

Socialutskottet (SoU 1983/84:17) har pekal på att den nuvarande ordning­en i fråga om barnbidrag vid utlandsvistelse kan leda tUl otillfredsställande resultat i vissa fall. Enligt utskottet framstår det som orättvist mot andra barnfamiljer och dessutom som en misshushållning med allmänna medel om sociala förmåner visar sig utgå dubbelt och kanske med ansenliga belopp från såväl Sverige som annat land. Anknytningen tiU det skatterättsliga bosätt­ningsbegreppet skapar enUgt utskottet tillämpningssvårigheter som knappast kan lösas helt annat än genom lagändring.

Jag instämmer i det som utskottet anfört. Förslaget i den remissbehand-lade departementspromemorian att i lagen om allmänna barnbidrag införa bosättningsbegreppet enligt 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring, dvs. en ettårsregel, bör nu genomföras. Den nya begränsningen i rätten till barnbidrag vid utlandsvistelse bör träda i kraft den 1 januari 1985 men gäUa endast dem som lämnar riket efter ikraftträdandet.

Riksdagen har - som jag redan angivit - uttalat att regeringen i denna fråga bör pröva och ta hänsyn till det som framförts i motioner om missionärernas och biståndsarbetarnas förhållanden. För egen del anser jag att det finns skäl som talar för att låta även dessa gmpper av icke statligt anställda omfattas av den nya ordningen för barnbidrag vid utlandsvistelse. Avsikten är att nå fram fill ett enhetligt bosättningsbegrepp i det sociala förmånssystemet. Vidare är barnbidragen en generell förmån vars närmare avgränsning inte bör påverkas av att en verksamhet kan anses angelägen. Bidrag till biståndsarbete utgår i annan ordning.

Prop.  1984/85:39

27

Å andra sidan har jag förståelse för att den förändring som den nya ordningen medför kan drabba just dessa ideellt arbetande grupper eller deras organisationer hårt. Därtill kommer all arbetet ofta torde ulföras i länder där de inte kommer i åtnjutande av någon motsvarande social förmån. Att missionärerna och även präster anses ha en bibehållen anknytning fill Sverige under arbetet utomlands följer av 28 § folkbokföringsförordningen (1967:198), där det framgår en rätt för dem att kvarstå som kyrkobokförda i Sverige. För deras del föreslår jag därför att en treårsregel alltjämt skall gäUa.

I fråga om icke statligt anställda biståndsarbetare och deras organisationer är situationen något annorlunda. Regeln i 28 § folkbokföringsförordningen omfattar inte dessa. Enligt vad jag erfarit betalar SIDA ett s.k. volontårbi-drag för biståndsarbetare anställda av ideella organisationer. För att ingen enskild skall behöva drabbas ekonomiskt till följd av det nya bosättningsbe­greppet bör det schablonbidrag som utgår beräknas med hänsyn till minskade barnbidragsförmåner. Jag har erfarit att så kommer att ske. För denna grupp är jag inte beredd att föreslå något undanlag från det nya bosältningsbe­greppet.

Det förslag jag nu lagt fram föranleder ändring i 1 § lagen om allmänna barnbidrag. Denna paragraf har till följd av beslutet om barnbidragshöjning­en den 1 januari 1985 ändrats genom lag (1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Den nu föreslagna ändringen bör därför göras genom ändring av lagen 1984:553.

Det finns f.n. ca 6 000 barn för vilka försäkringskassan innehåller barnbidrag med hänsyn lill att de vistas i ufiandet mer än sex månader. Av dessa barn uppskattas ca 800 vara barn till missionärer. På grundval härav och med beaktande av missionärens vislelsetid utomlands beräknar jag att medelsbehovet vid den nu föreslagna ordningen minskar med ca 25 milj. kr. för helt år när ändringen fåll fuUt genomslag.

6 Bidragsförskottet, det förlängda bidragsförskottet och stödet åt vissa adoptivbarn under längre utlandsvistelse

Medföljande bam tUl anställda i statens tjänst som sänds utrikes för arbete för arbetsgivarens räkning har redan enligt nuvarande tillämpning bibehållen rätt till allmänt barnbidrag under utsändningstiden. Denna rätt föreslär jag nu uttryckligen införd i lagen om allmänna barnbidrag. I ett annat lagsfiftningsärende kommer jag att föreslå ett förbättrat socialförsäkrings­skydd för statens utsända tjänstemän. Förslaget innebär att socialförsäk­ringsförmånerna för denna kategori och deras familjemedlemmar bibehålls under utsändningstiden. De bestämmelser som jag nu föreslår i fråga om bidragsförskott, förlängt bidragsförskott och särskilt bidrag lill vissa adop­fivbarn bör i konsekvens härmed innefatta uttryckliga regler om en bibehållen rätt lill dessa förmåner för medföljande barn fill statens utsända

Prop. 1984/85:39

28

tjänstemän. Lagstiftningen har hittills i allmänhet tillämpats så alt dessa kategorier utsända har fått behålla sitt bidragsförskott under ufiandsvistel-den. Några nämnvärda koslnadskonsekvenser uppstår därför inte.

När det gäller rätten tUl bidragsförskott för andra kategorier vid utlandsvistelse tillämpas samma bosättningsbegrepp som det inom den aUmänna försäkringen (jfr försäkringsöverdomstolens dom den 20 april 1982, dnr 798/81:5), dvs. en ettårsregel motsvarande den som jag har föreslagit för rätten till allmänna barnbidrag. Denna tillämpning bör givetvis omfatta även de nya förmånerna, som anknyter till reglerna om bidragsför­skott. Att ettårsregein skall tillämpas även i fråga om bidragsförskott, förlängt bidragsförskott och särskilt bidrag till vissa adoptivbarn bör komma till uttryck i lagarna om dessa förmåner.

7 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har det inom socialdepartementet upprättats förslag till

1.

lag om förlängt bidragsförskott för studerande,

2.

lag om särskilt bidrag till vissa adoptivbam,

3.

lag om ändring i lagen (1962:381) om aUmän försäkring,

4.

lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott,

5.

lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

6.

lag om ändring i lagen (1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag.

8 Specialmotivering

8.1 Förslaget till lag om förlängt bidragsförskott för studerande

1§

Paragrafen anger lagens tillämpningsområde och motsvarar 1 § första stycket lagen (1964:143) om bidragsförskott. Med en förälder som barnet bor varaktigt tiUsammans med likställs enligt 3 § första stycket den som - utan att vara barnets förälder - hade vårdnaden om barnet när det fyllde 18 år, om barnet bor varaktigt hos denne tidigare vårdnadshavare.

I fråga om andra stycket hänvisas till avsnitt 6.

2§

Fömtsättningarna för förlängt bidragsförskott motsvarar i stort dem som gäller för barnets rätt till underhållsbidrag enligt föräldrabalken när det fyllt 18 år. I princip måste ett underhållsbidrag ha fastställts genom dom eller avtal för att förlängt bidragsförskott skall lämnas. I likhet med vad som gäller för bidragsförskott före 18 års ålder har dock principen undantag. Det kan

Prop. 1984/85:39

29

hända att den som är bidragsskyldig enligl föräldrabalken saknar förmåga alt utge underhållsbidrag. Att sådant bidrag då inle har fastställts inverkar inte på möjligheterna att få bidragsförskott. Även förlängt bidragsförskott utges i detta fall i förhållande till den förälder som i princip är bidragsskyldig enligt föräldrabalken. Detsamma gäller när barnet eller den tidigare vårdnadsha­varen gjort vad som skäligen kan begäras för att få underhållsbidrag fastställt i dom eller avtal. I fråga om kravet på medverkan från barnet och vårdnadshavaren att få underhållsbidrag fastställt hänvisas tiU det som anförts härom i den allmänna motiveringen avsnitt 2.3 samt till specialmoti­veringen till 4 §.

Också i fråga om vilka studier som berättigar till förlängt bidragsförskott hänvisas fill avsnitt 2.3 i den allmänna motiveringen. Där framgår även att en förutsättning för underhållsbidrag efter 18 års ålder och därmed även för förlängt bidragsförskott är att barnet går i skolan när det fyller 18 år eller åtempptar skolgången innan det fyller 19 år.

Den övre åldersgränsen för förlängt bidragsförskott har knufits an till reglema för studiebidraget inom studiehjälpen och angivits så att det kan utgå till utgången av juni månad det år barnet fyller 20 år. Förlängt bidragsförskott utbetalas dessförinnan under sommarlov och andra lov om studierna skall fortsätta efter lovet.

3§

I första stycket anges för vilka barn förlängt bidragsförskott kan utgå. Huvudkategorien utgörs av de barn som bor ihop med endast den ene föräldern. Förskottet utges då i förhållande fill den andre föräldern.

För bam som när det fyllde 18 år hade en eller elt par särskilt förordnade förmyndare och som bor kvar hos denne eller dessa kan också lämnas förlängt bidragsförskott. Det kan utgå i förhållande till en eller båda föräldrarna, dvs. med 41 resp. 62 % av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring (jfr 5 §).

Bedömningen av bosättningsfrågan bör göras på samma sätt som vid handläggningen av ärenden enligl lagen om bidragsförskott. Försäkringskas­san bör alltså kunna utgå från att barnet är varaktigt bosatt där det är kyrkobokfört. Ibland kan dock omständigheterna kring barnets bosättning behöva utredas närmare. Att ett bam för sin skolgång bor inackorderat på skolorten bör dock inte diskvalificera från rätlen fill förlängt bidragsförskott. Om barnet alltjämt är kyrkobokfört hos den tidigare vårdnadshavaren bör det således kunna anses som bosatt hos denne.

Kravet på samboende med en förälder eller någon som var särskilt utsedd att utöva vårdnaden när bamet fyllde 18 år innebår att förlängt bidragsför­skott inte kan betalas ut till en kommun som ersättning för vårdkostna­der.

4 Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 39

Prop. 1984/85:39

30

4§

Paragrafen motsvarar huvudsakligen 2 § lagen om bidragsförskott. Enligt förevarande paragraf a kan förlängt bidragsförskott inte ulgå om faderskapet till barnet inte är fastställt och bidragsförskott inle har utgått för den månad då barnet fyllde 18 år. Enligt punkten b åläggs del myndiga barnet skyldigheten att medverka till att underhållsbidrag blir fastställt. Eftersom barnet blivit myndigt har den fidigare vårdnadshavaren inte kvar sin möjlighet att självständigt som vårdnadshavare se tiU att barnet tiUförsäkras underhållsbidrag. Det nu sagda hindrar inte alt vårdnadshavaren innan barnet fyller 18 år bör söka få underhållsbidrag för fiden därefter fastställt för det fall barnet fortsätter sin skolgång. Har vårdnadshavaren uppenbarligen utan gilfigt skäl underlåtit detta kan förlängt bidragsförskott inte utan vidare utgå. I den situationen finns det ingen anledning att betala ul förlängt bidragsförskott förrän underhållsbidragsfrågan blivit utredd. Här hänvisas vidare till det som anförts i den allmänna motiveringen avsnitt 2.3 om kravet på medverkan för att få underhållsbidrag fastställt och till specialmotivering­en tUl 2 §.

4 § e saknar uttrycklig motsvarighet i lagen om bidragsförskott. Bidrags­förskott före 18 års ålder kan emellertid inte heUer lämnas för barn som ingått äktenskap. Detta beror på att vårdnaden upphör enligt 6 kap. 2 § föräldrabalken, när ett barn ingår äktenskap.

5§

Av paragrafen framgår att storleken av det förlängda bidragsförskottet bestäms på samma sätt som bidragsförskott före 18 års ålder.

6§

En fömtsättning för förlängt bidragsförskott är att det görs en ansökan hos försäkringskassan. En ansökan är nödvändig för att kassan skall få tillgång till alla uppgifter av betydelse, bl.a. om skolgången och boendeförhållan­dena.

Enligl 8 § är det inte barnet utan den förälder eller tidigare vårdnadshavare som barnet bor ihop med som äger rätten att uppbära det förlängda bidragsförskottet, dvs. i allmänhet den person som innan barnet fyllde 18 år erhöll bidragsförskott. Det är emeUertid barnet som äger rätten fill underhållsbidrag. Av 12 § som hänvisar till bl.a. 15 § lagen om bidragsför­skott framgår att försäkringskassan inträder i rätten till underhåUsbidrag som svarar mot utgivet förlängt bidragsförskott. I förevarande paragraf har därför föreskrivits att ansökan görs gemensamt av barnet och föräldern. Båda måste aUtså vara ense om att föriängt bidragsförskott skall utgå. Är de oense utgår inte förskott.

Prop. 1984/85:39

31

Ansökan bör normalt göras redan innan barnet uppnått myndighetsål­dern. Även då skall den undertecknas av både vårdnadshavaren och barnet. Emol den ordningen kan visserligen invändas att barnet innan del är myndigt inte självt kan förfoga över sin rält till underhållsbidrag. EmeUerfid kan barnet när det blivit myndigt när som helst anmäla för kassan att det önskar att förlängt bidragsförskott inte längre skall utgå, vilket får fill konsekvens att förskottet skall dras in och barnet självt återfår sin fulla rätt fill löpande underhållsbidrag enligt föräldrabalken. - Givetvis kan en ansökan om förlängt bidragsförskott göras även sedan barnet fyllt 18 år.

I sådana fall där fastställt underhållsbidrag understigande nivån för bidragsförskottet betalas direkt fill barnet av den underhållsskyldige, kan förlängt bidragsförskott beviljas i form av s.k. utfyllnadsbidrag upp till nivån för bidragsförskottet. Det myndiga barnets rätt att uppbära underhållsbidra­get påverkas då inte av att förlängt bidragsförskott utges fill den samman­boende föräldern eller den tidigare vårdnadshavaren. Emellertid skall kravet på en gemensam ansökan gälla även i dessa situafioner. Också i sådana fall skall förskottet dras in om barnet anmäler för kassan att del önskar att förlängt bidragsförskott inte längre skall utgå.

Försäkringskassan bör lämna vårdnadshavare som uppbär bidragsförskott upplysningar om möjligheten att erhålla förlängt bidragsförskott. Upplys­ningarna bör lämnas skriftligen i så god fid att vårdnadshavaren och barnet får möjlighet dels att vidta de ätgärder som behövs för att fiUförsäkra barnet fortsatt underhållsbidrag vid skolgång och dels ansöka om förlängt bidrags­förskott. För att kassans rätt till underhållsbidrag, som svarar mot utgivet förlängt bidragsförskott, skall stå helt klar för barnet bör ansökningsblan­ketten innehålla upplysning härom.

En gemensam ansökan krävs också för en höjning av förskottet och när studierna åtempptas efter ett studieavbrott. I sistnämnda fall börjar förskottet att utgå tidigast fr.o.m. den månad då studierna återupptas.

7§ Paragrafen motsvaras av föreskrifter i 7 § lagen om bidragsförskott.

8§

Förskottet utbetalas till den förälder resp. tidigare vårdnadshavare som barnet bor varaktigt tillsammans med. Sammanbor barnet varaktigt med ett par, som gemensamt var förordnat fill vårdnadshavare, när bamet fyllde 18 år, fillämpas det som gäller enligt lagen om bidragsförskott i motsvarande situation. Förskottet skall alltså betalas ut tiU kvinnan, eller om del begärs av båda, till mannen.

Prop.  1984/85:39

32

9§

Paragrafen motsvarar 11 § första och tredje styckena lagen om bidrags­förskott. Ett beslut om att lämna föriängt bidragsförskott kan utformas så att det gäller tills vidare. Det torde vara det vanliga för bidragsförskott före 18 års ålder. Om fömtsättningarna för förskottet inte längre föreUgger skall kassan fatta beslut om att dra in det.

Flertalet barn upphör med de förskoltsberättigade studierna före det år de fyller tjugo. Det torde därför vara prakfiskt au besluta om förlängt bidragsförskott för viss angiven tid, som överensstämmer med den planerade skolgången. Då behövs inte något särskilt beslut om att förskottet skall upphöra vid den angivna tidens utgång. Många barn slutar då skolan enligt planerna. För dem som fortsätter skolgången får göras ny ansökan. Givetvis krävs ett särskill beslut om förskottet skall dras in före den sluttid som angivits i beslutet att lämna förskott.

Oavsett det ursprungliga beslutets utformning behövs inte något särskilt beslut om förskottet skall upphöra därför att barnet avlidit. Inte heller krävs särskilt beslut om att förskottet skall upphöra vid juni månads utgång det år barnet uppnår tjugo års ålder.

11 §

Paragrafen motsvarar 17 § andra stycket lagen om bidragsförskott och har anpassats till att barnet efter fyllda 18 år saknar legal ställföreträdare. Förlängt bidragsförskott utbetalas enligt 8 § till den förälder eller tidigare vårdnadshavare som barnet sammanbor med. Samtidigt är det barnet som äger rätten att uppbära den del av underhållsbidraget som kan överskjuta förskottets belopp. Av kostnadshänsyn torde det vara en lämpUg ordning att även de överskjutande belopp som kassan utkrävt utbetalas till den som uppbär del förlängda bidragsförskottet. En fömtsättning härför är naturligt­vis att en sådan ordning omfattas av en fullmakt för kassan. Om detta inte kan accepteras står det bamet fritt att i stället självt kräva och uppbära överskjutande underhållsbidrag.

10 och 12 §§

Paragraferna motsvaras av föreskrifter i lagen om bidragsförskott. Hänvisningen i 12 § till 22 § lagen om bidragsförskott avser bl.a. talan mot försäkringskassans beslut. Med hänsyn till den nya lagens innebörd bör även det myndiga barnet äga rätt att föra talan mot beslut som gäller utgivande av förlängt bidragsförskott. Någon särskild föreskrift härom har inte bedömts nödvändig.

Prop. 1984/85:39

33

Ikraftträdandebestämmelsen

Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1985. Av skäl som framgår av avsnitt 2.3 skall den inte fillämpas på barn som fyllt 18 år dessförinnan.

8.2 Förslaget till lag om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn

Det särskilda bidraget är avsett att motsvara det bidragsförskott eller förlängda bidragsförskott som barnet skulle haft rätt till om det hade haft två föräldrar men bott tillsammans med endast en av dem. Reglerna för det särskilda bidragsförskottet är i möjligaste mån utformade med hänsyn härtill. Det innebär bl.a. att bidraget betalas ut även om adoptivföräldern har skiljts från vårdnaden eller avlidit.

1§

Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. I den särskilda situationen att barnet inte är svensk medborgare och fråga är om att utge bidraget till en särskilt förordnad vårdnadshavare eller tidigare sådan vårdnadshavare bör det som sägs i 1 § första stycket sista meningen om adoptivföräldern tillämpas på denna vårdnadshavare.

I fråga om andra stycket hänvisas till avsnitt 6.

2§

Genom paragrafen likställs utländska barn, som tagits emot i Sverige för att adopteras av en ensamstående, med bam som har adopterats av en ensamstående. Bidrag kan alltså utgå för tiden före adoptionens fullbordan, vilket kan ta avsevärd tid. Bestämmelsen knyter an till föreskriften i 25 § socialtjänstlagen (1980:620), som reglerar fosterhemsplacering. Den bUvan-de adoptivföräldern måste ha socialnämndens medgivande enligt nämnda lagmm att ensam ta emot barnet för vård och fostran. Se även avsnitt 3. Om adoptionen inte fullföljs upphör rätten till bidraget.

3

§

Första stycket avser bidrag för tid innan bamet uppnått 18 års ålder. Det fömtsätter en ansökan av den som skall uppbära bidraget, i regel adoptivföräldem. Hänvisningen i 7 § till 6 och 9 §§ lagen om bidragsförskott kan dock göra annan behörig att söka och uppbära bidraget. Det gäller bl.a. en särskilt förordnad förmyndare.

EnUgt andra stycket kan bidraget utgå även när bamet fyllt 18 år. En fömtsättning är att barnet då går i skolan. Om inte, kan bidrag åter börja utgå

Prop.  1984/85:39

34

om skolgången åtempptas innan barnet fyller 19 år. Regeln motsvarar den i 7 kap. 1 § föräldrabalken om rätt tUl underhåll efter det barnet fyUt 18 år. Till skolgång räknas samma studier som ger rätt till förlängt bidragsförskott.

I tredje stycket anges som en ytterUgare förutsättning för bidrag efter 18 års ålder att barnet sammanbor med adoptivföräldern eller någon som var vårdnadshavare när barnet uppnådde myndighetsåldern. Ell motsvarande samboendekrav gäller för förlängt bidragsförskott. Bidraget söks och uppbärs av den som sålunda sammanbor med barnet. Om två var gemensamt förordnade till förmyndare när barnet fyUde 18 år och sammanbor med barnet tillämpas 9 § första stycket andra meningen lagen om bidragsförskott, vilket innebär att bidraget betalas ut till den kvinnliga tidigare förmyndaren eller, om båda begär det, till den manlige. Det följer av hänvisning i 7 §. Det angivna kravet på samboende innebär att bidrag efter 18 års ålder inte kan betalas ut till en kommun som ersättning för vårdkostnader.

4§

Det särskilda bidraget lämnas inte om barnet har ingått äktenskap. Detta gäller även för bidragsförskott och förlängt bidragsförskott.

5§

I första stycket anges huvudregeln för storleken av det särskilda bidraget. Stycket motsvarar 4 § första stycket lagen om bidragsförskott.

Den situationen kan inträffa att det särskilda bidraget för adoptivbarn lämnas till en särskilt förordnad eller tidigare förordnad förmyndare när samtidigt skall utges bidragsförskott resp. förlängt bidragsförskott i förhål­lande till adoptivföräldem. Det kan också förekomma att det särskilda bidraget skall utges samtidigt som barnpension, när adoptivföräldern har avlidit. Av andra stycket framgår när bidraget till följd av samordning med sådana förmåner skall utges med lägre belopp, 31 % av basbeloppet. Även den samtidigt utgående förmånen utgår då med lägre belopp. (Se förslagen till ändringar i lagen om allmän försäkring och lagen om bidragsförskott samt 5 § i den föreslagna lagen om förlängt bidragsförskott till studerande).

6§

Här kan hänvisas till specialmotiveringen fill 9 § lagen om förlängt bidragsförskott för studerande.

7§

Avsikten har varit att de närmare reglerna om det särskilda bidraget till adoptivbarn i görligaste mån skall överensstämma med reglerna om

Prop.  1984/85:39

35

bidragsförskott och förlängt bidragsförskott. I förevarande paragraf hänvisas fill flera lagmm i lagen om bidragsförskott. Delar av dessa lagmm som rör bidragsförskottens anknytning till underhållsbidrag skall givelvis inte tilläm­pas. Det bör vidare påpekas att en förutsättning för det särskilda bidraget när barnet fyllt 18 år är samboende enligt 3 § tredje stycket. Del som sägs i lagen om bidragsförskott om att förskoll kan ulges lill annan än vårdnadshavare och förmyndare skall alltså inte tillämpas när det gäller bidrag efter 18 års ålder. Detta överensstämmer med reglerna om del förlängda bidragsförskot­tet.

Ikraftträdandebestämmelsen

Lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1985, med den begränsningen att det som föreskrivits om bidrag för den som fyllt 18 år inte gäller för bam som uppnått denna ålder före ikraftträdandet. Begränsningen ansluter till motsvarande ikraftträdanderegel i fråga om förlängt bidragsförskott.

8.3       Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

Ändringen avser samordningen av barnpension med särskUt bidrag till vissa adoptivbarn (se avsnitt 3).

8.4       Förslaget tUl lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott

1§ Här hänvisas fill avsnitt 6.

4§

Ändringen avser samordningen av nivåerna för de olika förmånerna (se avsniU3).

8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbi­drag

2b§

Ändringen är en följd av att 3 kap. 12 § studiestödslagen (1973:349) har ändrats (prop 1983/84:40, SfU 11, rskr 86, SFS 1983:1033).

11 §

Barnbidraget skall i fortsättningen utbetalas månadsvis. Regeln innebär inte aU alla utbetalningar nödvändigtvis måste göras månadsvis. Exempelvis

Prop. 1984/85:39

36

kan retroaktiva utbetalningar eller utbetalningar efter det att ett bam avlidit omfatta mer än etl månadsbelopp.

8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

Den nu föreslagna ändringen i 1 § lagen om allmänna barnbidrag innebär inle något nytt för den kategori av barn som anges i den andra meningen av det nya tredje stycket. Det är den kategori som redan med tillämpning av det hittillsvarande bosättningsbegreppet har rält till barnbidrag under utsänd­ningstiden. Denna rätt införs nu uttryckligen i lagen.

För andra barn införs en ettårsregel vid utlandsvistelse. Det är samma regel som återfinns i 1 kap. 3 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. Avsikten är att den nya regeln skall tillämpas på samma sätt som den nyssnämnda, vilken infördes i enlighet med prop. 1981/82:199. Den nya begränsningen i rätten till barnbidrag vid utlandsvistelse föreslås träda i kraft den 1 januari 1985. Den skall enligt ikraftträdandebestämmelsen endast gälla dem som lämnar riket efter ikraftträdandet. Detta innebär att hittillsvarande regler och praxis fortfarande skall gälla för dem som före ikraftträdandet har lämnat Sverige för att vistas utomlands. I dessa övergängsfall kan alltså fortfarande bosättningen i Sverige anses bestå även om vistelsen överstiger ett år (jfr prop. 1981/82:199 s. 18).

Från ettårsregein har enligt sista meningen i det nya tredje stycket undantagits medföljande barn till svenska missionärer och präster, som inte är att hänföra till kategorien utsända i statens tjänst enligt andra meningen i stycket. För dessa missionärer och präster har enligt hittillsvarande ordning gällt samma praxis i fråga om rätt till barnbidrag vid utlandsvistelse som för andra barn, dvs. en tillämpning av det skatterättsliga bosättningsbegreppet. Denna praxis har normalt inneburit en i princip bibehållen rätt fill bambidrag vid utlandsvistelser som inte överstigit tre år. Genom den nya treårsregeln för barn till missionärer och präster blir rätten för dem till barnbidrag normalt oförändrad. När det gäller att närmare avgöra humvida rätt till bambidrag skall anses föreligga enligt treårsregeln med hänsyn till arbete utomlands, bör bedömningen knytas till rätten enligt 28 § folkbokföringsförordningen (1967:198) om rätt för svensk missionär och präst att kvarstå kyrkobokförd i Sverige. Riksförsäkringsverket har möjlighet att med stöd av 6 § kungörelsen (1973:452) om tillämpning av lagen (1947:529) om allmänna bambidrag meddela de närmare föreskrifter som kan behövas om utredning m.m. i dessa fall. Enligt 3 § samma kungörelse föreligger en anmälningsskyldighet vid utlandsvistelse. Det får vidare fömtsättas att samfunden är missionärema och prästerna behjälpliga med de uppgifter som försäkringskassan kan behöva. Om det av kassans utredning framgår att utlandsvistelsen är avsedd att vara längst tre år skall barnbidraget fortsätta att utgå kontinuerligt under utlandsvistelsen.

Prop. 1984/85:39

37

Av det sagda framgår att det vid tillämpningen av de nya reglerna aldrig bör bli fråga om att stoppa utbetalningarna vid utlandsvistelse för att vid återkomsten till Sverige betala bidragen retroaktivt. Efter årsskiftet höjs barnbidragen väsentligt. Inte minst av den anledningen är det viktigt att försäkringskassorna utreder och vid behov kontrollerar uppgifter om hur långa utlandsvistelser avses bli.

9 Hemställan

Med hänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen förslår riksdagen

dels att antaga förslagen till

1.

lag om förlängt bidragsförskott för studerande,

2.

lag om särskilt bidrag till vissa adopfivbarn,

3.

lag om ändring i lagen (1962:381) om aUmän försäkring,

4.

lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott,

5.

lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna bambidrag,

6.

lag om ändring i lagen (1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

dels att utöver vad som har föreslagits i prop. 1983/84:100, bil. 7 under femte huvudtiteln

7.

till Bidragsförskott på tilläggsbudget I för statsbudgeten för budgetåret 1984/85 anvisa ytterligare förslagsanslag av 4 000 000 kr,

8.

till Särskih bidrag till vissa adoptivbarn på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av 1 500 000 kr.

10 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1984/85:39

38

BUaga 1

Sammanställning av remissyttranden över ensamförälderkommitténs betän­kande (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn, såvitt avser kommitténs förslag om en förhöjd åldersgräns för bidragsförskott åt studerande och ett stöd motsvarande bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar

1. Remissinstanser

Efter remiss har yttranden över ensamförälderkommitténs betänkande avgetts av Göta hovrätt, kammarrätten i Sundsvall, Stockholms tingsrätt, domstolsverket, försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätten för Norra Sverige, riksförsäkringsverket (RFV), socialstyrelsen, statens nämnd för internationella adoptionsfrågor (NIA), riksrevisionsverket (RRV), riksskat­teverket (RSV), arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), centrala studiestöds­nämnden (CSN), Göteborgs, Linköpings, Kristianstads, Borlänge, Nacka och Stockholms kommuner, familjelagssakkunniga, rätlshjälpskommittén, utredningen om barnens rätt, skatteförenklingskommittén. Försäkringskas­seförbundet, Svenska kommunförbundet. Svenska arbetsgivareföreningen (SAF), Landsorganisationen i Sverige (LO) som bifogat yttrande från Svenska Metallindustriarbetareförbundet, Tjänstemännens centralorganisa­tion (TCO), Centralorganisationen SACO/SR, Sveriges advokatsamfund, Sveriges domareförbund, Föreningen Jurister vid de Allmänna Advokatby­råerna, Fredrika-Bremer-Förbundet, Husmodersförbundel Hem och Sam­hälle, Ensamstående adoptivföräldrars förening. Föreningen Barnens Rätt i Samhället, Ensamma föräldrars förening samt Familj och Rätt.

Yttrande över betänkandet har dessutom avgetts av konsumentverket. Centerns kvinnoförbund, Sveriges socialdemokratiska kvinnoförbund. För­bundet Adoptionscentrum, Folkpartiets kvinnoförbund samt Anita Strand­berg, Göteborg.

Försäkringskasseförbundet har förutom eget yttrande överlämnat yttran­den från samtliga allmänna försäkringskassor utom Gotlands läns allmänna försäkringskassa.

I denna sammanställning ingår endast remissinstansernas synpunkter på förslagen om fortsatt bidrag tiU studerande ungdomar, när den nuvarande rätten till bidragsförskott upphör vid 18 års ålder och förslag om stöd motsvarande bidragsförskott fill ensamstående adopfivföräldrar.

Övriga förslag i belänkandet bereds f.n. inom regeringskansliet.

2. Förslag till förhöjning av åldersgränsen för bidragsförskott till studeran­de

Samtliga 15 remissinstanser som uttalat sig i frågan stöder förslaget. Det stöds av kammarrätten i Sundsvall, riksförsäkringsverket, socialstyrelsen.

Prop. 1984/85:39

39

Linköpings kommun, Stockholms kommun, familjelagssakkunniga, Försåk-ringskasseförbundet, Försäkringsanställdas förbund. Tjänstemännens cen­tralorganisation, Sveriges Socionomers, Personal- &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Riksförsäkringsverket anser det angeläget att möjligheterna till gymnasie­studier underlättas för barn till ensamstående föräldrar och påpekar att en sådan reform kan genomföras utan att behandlingen av övriga förslag i betänkandet avvaktas. Det gäller också förslaget att bidragsförskott skall kunna utges även till ungdomar över 18 år som inte avslutat sin grundut­bildning.

Försäkringskassan i Stockholms län anser att den föreslagna regeln om förlängt bidragsförskott i allt väsentUgt korresponderar med FB:s regler och tillstyrker förslaget.

Kassan anser att en del frågor t.ex. vad som skall ske om tonåringen avbryter sina studier under en kortare tid för att senare återuppta dem innan han fyller 20 år bör utredas vidare.

Försäkringskassan i Jönköpings län finner det rimligt att rätt till bidragsförskott bör föreligga tUl utgången av juni månad det år den bidragsberätligade fyller 20 år. Frågan om betalningsmottagare liksom problem vid delad vårdnad bör lösas i samband med att proposition skrives med anledning av betänkandet.

Försäkringskassan i Kristianstads län anser inte att föräldrarnas samboen­de skall vara avgörande för studiestöd utan familjens faktiska ekonomi. Ett ökat slöd enligt studiestödsförordningen skulle även tillgodose de elever som uppbär barnpension, vilken upphör vid 18 och 19 års ålder, och de elever vars föräldrar har pensionsförmån med barntillägg som upphör vid 16 års ålder.

Bohusläns försäkringskassa frågar sig vem som skall ha rält att ansöka om resp. uppbära bidragsförskott i de fall det rör sig om myndiga bidragsberät­figade? "Barnet" eller f.d. vårdnadshavaren? Om "bamet" flyttat hemifrån kan bidragsförskott i så fall beviljas i förhållande till båda föräldrarna eller endast  till  f.d.   vårdnadshavaren?  Liknande   tankegångar  framförs  av

Prop. 1984/85:39

40

försäkringskassan i Älvsborgs län som också pekar på att bidragsförskott inte utbetalas vid gemensam vårdnad och inte då barnet ej bor hos någon av sina föräldrar. Blir barnet myndigt och gemensam vårdnad upphör för föräldrar­na, kan bidragsförskott beviljas på gmnd av att bägge föräldrarna blir underhållsskyidiga. Hur långt skall ev. fastställande av underhållsbidrag drivas med hänsyn tUl kostnadsfrågan?

Försäkringskassan i Skaraborgs län anser det naturligt, eftersom bam blir myndiga vid 18 år, att barnet självt efter 18 års ålder får ansöka om och uppbära sin egen förmån. Kassan pekar vidare på att kommittén inte föreslagit någon ändring i 1 § lagen om bidragsförskott. Detta torde innebära att alla gymnasieelever mellan 18-20 år i Sverige kommer att ha rätt till bidragsförskott om de inte bor tillsammans med båda föräldrarna. En knappast avsedd effekt kan uppkomma om barnet före 18 års ålder haft båda föräldrarna som vårdnadshavare men sedan t.ex. 16-årsåldern bott i egen lägenhet. Något bidragsförskott har då inte kunnat utgå. När barnet fyller 18 år föreligger dock rätt till bidragsförskott, eftersom myndigt barn inte har någon vårdnadshavare. Till yttermera visso kan bamet söka bidragsförskott i förhållande till båda föräldrarna. Om åldersgränsen skall höjas för bidrags­förskott, måste lagen revideras för att nämnda effekter skall undvikas.

Försäkringskassan i Värmlands län finner det principiellt tveksamt att inräkna även bam som är myndiga i kategorin bidragsberätligade bam och anser att behovet av ökat stöd till studerande från enförälderhushåll i första hand skaU lösas inom studiestödssystemet. Eftersom det myndiga barnet har rätt att uppbära eget underhållsbidrag, kan det dessutom hävdas att det är bamet som skall vara bidragsmottagare i ett system med förlängd rätt till bidragsförskott.

Göteborgs försäkringskassa anser att bidragsförskottet bör utbetalas till barnet då detta är myndigt och har full rättskapadtet. Utbetalning till "bamet" ansluter sig till praxis vid utbetalning av barnpension i ATP-systemet. Då ungdomar i tjugoårsåldern i många fall flyttat från föräldra­hemmet skulle en utbetalrung tiU f.d. vårdnadshavaren dessutom kunna leda fill konflikt mellan f.d. vårdnadshavaren och "barnet".

3. Förslag om stöd till barn som adopterats av ensamstående

De flesta remissinstanser som har uttalat sig om ett särskilt stöd fill dessa barn stöder förslaget. Hit hör statens nämnd för internationella adoptions­frågor (NIA), Förbundet Adoptionscentmm, socialstyrelsen, Linköpings kommun. Ensamstående adoptivföräldrars förening, Ensamma föräldrars förening, Försäkringsanställdas förbund, Sveriges Socionomers, Personal-&font-family:Verdana'>

Prop. 1984/85:39

41

Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor - NIA anser det viktigt att samhället ställer krav på att varje person, som ansöker om och får ett medgivande att ta emot ett utländskt barn för adoption och som utnyttjar detta medgivande till att ta emot ett barn i Sverige, skall uppfylla sina skyldigheter gentemot bamet. Detta är även viktigt för Sveriges trovärdighet i de länder barnen kommer ifrån.

NIA föreslår

att makar som tillsammans tagit emol men skiljer sig innan adoptionen slutförts i Sverige skall vara underhållsskyldiga mot barnet. Uppfyller de inte sin underhåUsskyldighet blir barnet då berättigat till bidragsförskott enligt bidragsförskottslagen och detta kan återkrävas från den underhållsskyldi­ge-

I överensstämmelse härmed föreslår NIA också

att ett barn som tas fill Sverige för adopfion av elt par makar men där ena maken avUder innnan adopfionen slutförts i Sverige skall vara berättigat till bampension.

Beslutet om särskilt bidrag fill ensamståendes adoptivbarn får dock inte fördröjas i avvaktan på en lösning för de två sistnämnda gmpperna. Går det inte att få regler som tillförsäkrar dessa barn underhållsbidrag respektive barnpension bör samtUga bam som adopteras av en person få det föreslagna särskilda bidraget.

Förbundet Adoptionscentrum framför motsvarande synpunkter som NIA.

Ensamstående Adoptivföräldrars Förening konstaterar att barn lill ensam­stående adoptivföräldrar inte har del av den minimistandard som bidrags­förskottslagen garanterar och tillstyrker förslaget om särskilt bidrag. Det understryks med skärpa att dessa barn fått vänta länge nog och alt beslutet och verkställighet av förslaget nu inte får dra ut på tiden.

Socialstyrelsen pekar på att en bedömning av hur den sökande kan klara barnets försörjning ingår i den utredning som föregår adoptionen. Eftersom det redan finns ett antal barn i Sverige som är adopterade av ensamstående, och deras situation kan ha förändrats sedan adoptionen skedde, anser socialstyrelsen del ändå rimligt att även dessa barn får ett bidrag motsva­rande bidragsförskottet.

Svenska kommunförbundet anser att särskilda ekonomiska stödinsatser i första hand bör rymmas inom bidragsförskottssyslemet. Detta bör även gälla det särskilda bidraget till ensamstående adoptivföräldrar.

Föreningen Familj och Rätt avstyrker bidrag till barn som adopterats av ensamstående huvudsakligen av de principiella skälen att barn bör få växa upp med god kontakt med både den biologiska modern och fadern samt att

Prop. 1984/85:39

42

"handel" med barn bör motverkas.

Försäkringskassan i Västerbottens län anser att om samhället godkänner att ensamstående får adoptera barn bör i konsekvens härmed samhället åtaga sig samma ansvar mol dessa barn som mot andra barn i Uknande situationer.

Göteborgs försäkringskassa avstyrker förslagel. Kassan har hänvisat till att det finns flera grupper av barn, som av olika anledningar faller utanför de regler som gäller för stöd åt barn med en försörjare och ansett att frågan om det föreslagna stödet bör samordnas med ev. stöd till andra grupper av bam, för vilka bidragsförskott eller andra bidrag inte kan utgå.

Försäkringskassan i Skaraborgs län har anfört att det finns många gmpper som bör få sina krav på förbåttrade bidrag tillgodosedda, varvid kassan som exempel pekat på de utländska barn i Sverige som inte har rätt till barnpension efter avliden förälder.

Försäkringskassan i Alvsborgs län har anfört att det föreslagna stödet bör vara inkomstprövat.

Försäkringskassan i Västernorrlands län ställer sig tveksam till föreslagen stödform.

Försäkringskassan i Kalmar län konstaterar att barns behov av ekonomisk trygghet är lika stort oavsett om barnet bor tillsammans med biologisk förälder eller adoptivförälder. Ensamadoptivföräldrarna har i dag sämre ekonomiska förutsättningar än övriga ensamföräldrar. Det är därför rimligt att ett särskilt bidrag av allmänna medel utbetalas till barn som adopterats av ensamstående. Bidraget bör utbetalas med samma belopp som bidragsför­skottet och administeras av försäkringskassan.

Försäkringskassan i Uppsala län anser att ensamförälder som adopterar barn från första stund är medveten om att han själv skall bära hela ansvaret för barnet till skillnad mot föräldrar som planerar en framtid för barnet fillsammans med två föräldrar. Det är enligt kassans mening när förutsätt­ningarna ändras som samhället kan behöva gå in med stöd. I den mån en ensamadoptant har behov av stöd bör det handläggas i annan ordning än inom bidragsförskottssystemets ram.

Prop. 1984/85:39

43

Innehåll

Sid.

Regeringens proposition  ..................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll ..................... 

1

Lagförslag   ..................................................... 

2

Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 1984-10-11         

10

1

Inledning .................................................... 

10

2

Förlängt bidragsförskott för studerande ungdomar        

11

2.1

Allmänt   ............................................. 

.... 

11

2.2

Nuvarande regler   ................................ 

.... 

12

2.3

Utformningen av regler för förlängt bidragsförskott  ...

15

3

Stöd till barn som adopterats av ensamstående  

20

4

Övergång fill månadsutbetalning av barnbidrag.... 

22

5

Barnbidrag vid längre utlandsvistelse................. 

24

5.1

Bakgrund ............................................. 

24

5.2

Överväganden ...................................... 

.... 

25

6

Bidragsförskottet, det förlängda bidragsförskottet och stödet ål vissa adoptivbarn under längre utlandsvistelse............................................. 

27

7

Upprättade lagförslag  ................................... 

28

8

Specialmotivering.......................................... 

28

8.1

Förslaget till lag om förlängt bidragsförskott för studeran­de        

28

8.2

Förslaget fill lag om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn

......................................................... 

33

8.3

Förslaget fill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring       

35

8.4

Förslaget om ändring i lagen (1964:143) om bidragsför­skott        

35

8.5

Förslaget till  lag om  ändring i  lagen  (1947:529)  om aUmänna barnbidrag      

35

8.6

Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:553) om ändring

i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag          

36

9

Hemställan   ................................................ 

37

10

Beslut ........................................................ 

37

Bilaga 1. Sammanställning av remissyttranden ........ 

... 

38

mlaah/gotmb   Stockholm 1984