Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:167

Regeringens proposition

1980/81:167

om villkoren för lönsparande på vinstsparkonto;

beslutad den 19 mars 1981.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

GÖSTA[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en förändrad utformning av vinstsparandet. Den nuvarande sparpremieförmånen slopas och ersätts med ytterligare en vinslutlotlning per år.

Reglema avses träda i kraft den 1 januari 1982 med en övergångstid till utgången av år 1985.

1    Riksdagen I980I8I. I saml. Nr 167

Prop. 1980/81:167

2

Utdrag

EKONÖMIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-03-19

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition onn villkoren for iönsparande på vinstsparkonto

Riksdagen beslutade i april 1972 att ersätta de dåvarande lönsparformer­na ungdomens lönsparande och allmänna lönsparandet - med en ny en­hetlig form av lönsparande, det s. k. nya lönsparandet (prop. 1972:22, FiU 1972:15, SkU 1972:16, rskr 1972:109, 110). Samtidigt infördes lagen (1972: 128) om skattefrihet vid premiering av sparande. Det nya lönsparan­det startade den I september 1972.

År 1976 beslutade riksdagen om vissa förbättringar av villkoren för det nya lönsparandet, bl.a. höjning av vinstsumman för lönsparande under åren 1977 och 1978 (prop. 1976/77:47, FiU 1976/77:6, rskr 1976/77:98).

Är 1978 beslutade riksdagen att dessa villkor för lönsparandet (numera kallat vinstsparandet) skulle gälla under ytteriigare två år (prop. 1978/79:45, FiU 1978/79:9, rskr 1978/79:68).

År 1980 beslutade riksdagen om en förlängning av dessa villkor under yt­teriigare ett år (prop. 1980/81: 59, FiU 1980/81: 14, rskr 1980/81: 59).

Svenska bankföreningen har i en skrivelse den 20 februari 1980 till lön-sparkommittén föreslagit en förändrad utformning av vinstsparsystemet. Förslaget har övervägts inom ekonomidepartementet, varvid samråd skett med företrädare för riksgäldskontoret, bankföreningen. Svenska spar­banksföreningen, Sveriges föreningsbankers förbund. Post- och Kredit-banken, PK-banken samt HSB:s och KF:s sparkassor.

Målet för vinstsparandet angavs i prop. 1972:22 vara att stimulera fill ett långsiktigt och regelbundet sparande och att åstadkomma ett nysparande, dvs. ett sparande som annars inte skulle ha kommit till stånd. Sparformen tar i första hand sikte på löntagare och därmed jämställda grupper fysiska

Prop. 1980/81:167

3

personer. Sparandel skall vara regelbundet och företrädesvis ske vid käl­lan, dvs. i samband med utbetalning av lön eller annan periodisk ersäll­ning.

Den vanligaste formen är atl löntagaren genom en särskild anmälan läm­nar fullmakt till arbetsgivaren eller den bank som sköter löneutbetalningen att dra av visst belopp från lönen varje månad och att sätta in beloppet på ett vinstsparkonto för hans räkning. För att stimulera till en bred anslut­ning och elt långsiktigt sparande utlottas skattefria vinster och spararna tillförsäkras därutöver en skattefri premie på sparmedel som har stått inne under fyra år utöver det kalanderår sparandet påbörjades (spararet). Skal­tefriheten medges enligt lagen (1972: 128) om skattefrihet vid premiering av sparande.

De huvudsakliga reglema för vinstsparandet är f. n. följande.

Insättning på vinstsparkonlo i bank eller hos sparkassa skall ske med minst 75 kr. och högst 500 kr. per månad. Undantagsvis kan insättning också ske per kvartal, om det är fråga om regelbundet sparande av avräk-ningslikvid eller annan motsvarande ersättning som utbetalas kvartalsvis. Regelbundet sparande har ansetts innebära minst åtta månadsinsättningar under ett år. På sparat belopp utgår bankränta motsvarande högsta inlå­ningsränta enligt villkoren för kapitalräkning med tolv månaders uppsäg­ning. Räntan tillgodoförs kontot som insättning per den 31 december obe­roende av maximiregeln för månadsinsättning. De medel som står inne på sparkontot är inte spärrade utan kan disponeras när som helst av spararen. Vid uttag från vinstsparkonto gäller dock de regler som bankema tillämpar for kapitalräkning med tolv månaders uppsägning. Uttag av ränta och sparpremie kan ske provisionsfritt utan uppsägning inom tolv månader, dvs. under loppet av det påföljande året.

Den som uppfyller villkoren för vinstsparandel deltar i en årlig vinslut­lotlning med skattefria vinster som slaten bekostar. Utlottningen sker i september närmast efter spararet. Som villkor för deltagande i lotteriet gäl­ler att spararen under spararet har ökat sin kontobehållning med minsl 100 kr. inkl. ränta och iakttagit reglema om regelbundet sparande och maximi-och minimiinsättningar. Saldot vid slutet av spararet får inte heller ha un­derskridits vid något tillfälle under tiden fram t. o. m. den 30 juni året efter spararet. Den som har gått med i vinstsparsystemet under senare delen av spararet har rätt att delta i septembemtlottningen följande år trots alt åtta månadsinsättningar inte gjorts under spararet. Exempelvis har den som började att spara på vinstsparkonto i december månad rätt att delta i sep­tembemtlottningen följande år om kontobehållningen per den sista decem­ber uppgick till minsl 100 kr. inkl. ränta och om detta saldo inte underskri­dits under liden fram t. o. m. den 30 juni året efter spararet. Varje delbe­lopp av 100 kr. berättigar till en lotleriandel i vinstutlotlningen. Det högsta antal 100-kronorsandelar med vilka man kan delta i utlottningen år 100, dvs. motsvarande 10000 kr. 

11    Riksdagen 1980/81. I saml. Nr 167

Prop. 1980/81:167

4

Den sammanlagda vinslsumman var lidigare 2% men är f. n. 4% av den på visst sätt beräknade saidoökningen inkl. ränta under spararet, dock minst 2 milj. kr. Alla vinster är fria från lotterivinstskatt. Vid vinstutlotl­ningen i september 1980 fördelades ca 88 milj. kr. Vinstplanen omfattade 10 vinster på 250000 kr., 75 st. på 100000 kr. och ett stort antal vinster på belopp från 25 000 till 1000 kr. Vidare utlottades s.k. födelsedagsvinster på 250 kr. till i genomsnitt var sjunde lönsparare.

På belopp som har stått inne på vinstsparkontot fyra år utöver spararet utgår en skattefri sparpremie om 5%, dock högst 300 kr. Premien bekostas till hälften av staten och till hälften av den bank eller sparkassa hos KF el­ler HSB där sparandet har skett. Premie som är mindre än 25 kr. utgår inle. Sparpremien läggs till kapitalet per den 31 december och medräknas vid fastställande av antalet 100-kronorsandelar i lotteriet. Denna premie be­räknas för år 1980 uppgå till ca 30 mkr. varav staten betalar ca 15 mkr.

För vinst sparande under åren 1977 och 1978 beslutade riksdagen år 1976 all höja vinstsumman vid utlottningen åren 1978 och 1979 från 2% fill 4% av saidoökningen inkl. ränta under spararet på vinstsparkontona. Vidare beslutades att sparmedel från åren 1972 och 1973 jämte sparpremier för dessa år, som helt eller delvis stod kvar på sparkontot, skulle ge rätt till deltagande i vinslutlotlning som nytt sparande under år 1977 resp. år 1978.

År 1978 beslutade riksdagen att de för åren 1977 och 1978 fastställda vill­koren för vinstsparandet skulle gälla även under åren 1979 och 1980.

År 1980 beslutade riksdagen om en förlängning av dessa villkor ytterliga­re ett år. Denna förlängning för år 1981 innebär bl. a. att sparande under år 1976 som har gett rätl till sparpremie vid slutet av år 1980 och som behålls pä kontot, ger rätt till deltagande i vinstutlotlningen år 1982 som sparande under spararet 1981 och till sparpremie vid utgången av år 1985.

Utvecklingen av vinstsparandet fram till den 31 december 1980 framgår av följande tabell:

Tidpunkt

Antal konton

Kontobe-

Årlig till-

Medeltal be-

hållning

växt

hållning per

(milj. kr.)

(milj. kr.)

konto

31/12 1972

347700

127

360

31/12 1973

482100

994

867

2060

31/12 1974

568900

1559

565

2610

31/12 1975

663 500

2240

681

3 380

31/12 1976

799600

3011

771

3 770

31/12 1977

1045800

4270

1259

4080

31/12 1978

1135400

5635

1365

4960

31/12 1979

1 194200

6980

1345

5 840

31/12 1980

1254600

8440

1460

6730

Bankföreningen har i sin skrivelse den 20 febmari 1980 föreslagit en för­ändrad utformning av vinstsparsystemet. Förslaget bygger på att de nuva­rande vinstsparkontona bibehålls men att villkoren förändras på så vis att sparpremieförmånen slopas och ersätts med ytterligare en vinslutlotlning

Prop. 1980/81:167

per år. Därmed skulle två vinslutlotlningar skapas. Den nuvarande sep­tembemtlottningen som gäller saidoökningen skulle enligt förslagel vara kvar och dessutom skulle ett vinstutlottningslillfälle införas i mars. Vid sistnämnda ullollning skulle kontohavaren få delta med det lägre av saldo-na vid de två senaste årsskiftena. Genom marsutlottningen skulle spararen motiveras att hålla kvar tidigare sparande på kontot. Den som går med i vinstsparsystemet skulle alltså få della dels i en ullollning i september må­nad året närmast efter det då insättningar gjorts, dels i varje ullollning i mars månad fr. o. m. andra året efter insättningsåret och så länge sparmed­len står kvar på kontot. Bankföreningen anser också att några mycket höga vinster bör införas. Enligt förslaget skall övergång ske till det nya systemet omedelbart från ett framtida årsskifte. Sparande från de senasle fyra åren skall i stället för rätl till sparpremie ge rätt till automatiskt deltagande i marsutlottningarna.

För egen del villjag anföra följande.

Vinstsparandet har sedan tillkomsten haft stadigt ökande siffror i fråga om både antalet deltagande och den sammanlagda innestående behållning­en. Att vinstsparandel - trots introduktionen av skattesparandet år 1978 (prop. 1977/78: 165, FiU 1977/78: 37, rskr 1977/78: 346) - har kunnal bibe­hålla en god anslutning från spararna torde i stor utsträckning bero på de förbättrade villkor som gällt för denna sparform sedan år 1977. Motivet för 1977 års förbättrade villkor var att det bedömdes angeläget alt förmå spa­rarna till fortsatt bindning av sparmedlen.

Att sparandet inte avbryts är minst lika angeläget under nu rådande för­

hållanden. Ett stort och ökande finansiellt sparande i hushällssektom är

nämligen mycket angeläget med hänsyn till det nuvarande totala sparande­

underskottet i den svenska ekonomin. Om sparama inte motiveras till fort­

satt bindning av sina sparmedel efter premiering finns det risk för uttag i

storleksordningen en miljard kr. per år under de kommande åren. Elt s?n

att förhindra en sådan utveckling är atl ytterligare en gång förlänga de tor

åren 1977-1981 beslutade villkoren. Emellertid skulle en sådan åtgärd

medföra avsevärda komplikationer. Del skulle innebära atl sparande från

år 1972 för tredje gången skulle komma in som nysparande. Följande tablå

belyser bl. a. detla förhållande.

Ar

1972

1973

1974

1975

1976

t

1

r-

insättningar

1977

1978

rätt att delta i sept.-ut­lottningen

1979

1980

1981

räll till premie

1982

72 års sparande räknas som nysparande under 1977

ny rätl atl delta i sept.-ut­lottningen

ny räll till premie

Prop. 1980/81:167

6

Om sparmedel från år 1972 kom in som nysparande år 1982 skulle syste­met bli mycket svårhanterligt för den personal som handhar det redan i dag komplicerade vinslsparsyslemet och troligen också medföra datatekniska problem. De för åren 1977- 1981 beslutade villkoren har varit tillfälliga lös­ningar. Ett mera permanent system bör därför införas för att hålla kvar sparmedlen.

Det finns också anledning att närmare se över konstmktionen av vinsl­sparandet med hänsyn till att ett nytt lönsparande har tillkommit, nämligen skatlesparandet. Utmärkande för skattesparandet är atl del år inriktat på kategorier av sparare som framför allt vill ha ett skydd mot inflationen, medan vinstsparandet vänder sig till grupper som främst är intresserade av de vinstchanser sparformen erbjuder. Enligt min mening är del en fördel om skillnaden mellan de två sparsystemen kan markeras ylterligare. Ell sätt att göra detta är att ersätta sparpremien med ytterligare en åriig vinst-ullottning.

Vid en omläggning av vinstsparandet bör syftet vara - förutom alt hålla kvar tidigare sparande och renodla regelsystemet - alt även i fortsättning­en stimulera till ett långsiktigt och regelbundet sparande. Ett villkor för en omläggning av systemet är atl de som sparar enligt det nuvarande systemet inte berövas de förmåner som de har utlovats. Ett annat krav är att statens kostnader för sparandet hålls på en rimlig nivå och i varje fall inte blir hög­re än om de för åren 1977-1981 beslutade villkoren skulle föriängas ytterii­gare en gång.

Bankföreningens förslag till utformning av ett nytt vinslsparsyslem upp­fyller i stort sett de nu angivna kraven. Som jag tidigare har nämnt innebär förslagel dock att övergången till de nya reglema skulle ske omedelbart från ett framtida årsskifte. Det nuvarande systemet skulle samlidigl upp­höra och äldre sparande från de senaste fyra åren i stället för sparpremie ges rätt fill automatiskt deltagande i de nya utlottningama i mars. En sådan avveckling av det nuvarande systemet skulle innebära atl de ingångna av­talen mellan sparama och bankema rubbades. Det är avgörande för tilltron till de av staten stödda sparformema att de som avstår från konsumtion och engagerar sig i dessa sparformer kan lita på att de villkor under vilka de genomfört sitt sparande inte sedermera åsidosätts. Även om sparpremi­en ersattes med en extra vinslutlotlning där vinstsumman i proceni av spa­randet blir av samma storleksordning som sparpremien kan del inte uteslu­tas att en del sparare skulle motsätta sig en sådan förändring. En vinslut­lotlning i vilken vinster inte tillfaller alla sparare har en annan karaktär ån sparpremien som tillfaller alla som uppfyller de i förväg uppställda villko­ren. En alternativ möjlighel som har övervägts skulle vara atl ersätta spa­rama med en "diskonterad" summa av intjänad sparpremie. Detta skulle innebära en avtrappning av den 5-procentiga sparpremien. På belopp som stått inne på vinstsparkonlot tre år ulöver spararet skulle t. ex. en sparpre­mie på 4% utgå, två år skulle ge en sparpremie på 3% och ett år en spar-

Prop. 1980/81:167

7

premie på 2%. Evenluellt skulle också maximibeloppet 300 kr. kunna av­trappas. Åven en övergång med avtrappning innebär att givna regler änd­rades under spartidens gång. Ocksä en sådan ändring skulle kunna betrak­tas som en försämring av sparamas villkor. Statens kostnad för sparpremi­en skulle dessutom öka kraftigt vid övergången.

Mol bakgrund av vad jag har anfört anser jag att bankföreningens förslag visseriigen kan tjäna som utgångspunkt för ett nytt system för vinstsparan­det men att sparpremiema bör avvecklas successivt.

Under ärendets beredning i ekonomidepartementet har, som jag inled­ningsvis har nämnt, samråd sketl med företrädare för riksgäldskontoret, affärsbankerna, sparbankerna och föreningsbankema. Därvid har enighet nåtts om riktlinjerna för ett ändrat vinstsparsystem. De ändringar i vinst-sparsystemet som jag förordar i det följande stämmer i allt väsentligl över­ens med dessa rikllinjer.

Den skattefria bonusen, som sannolikt inte utgör något starkt motiv för att spara på vinstsparkonto, ersätts med ytterligare en ullollning per år. Vid denna utlottning, som bör äga mm i mars månad, deltar kontoinneha­varen med det lägsta av saldona på vinstsparkontot vid de två senaste års­skiftena. För deltagande i marsutlottningen krävs alltså inte - till skillnad från deltagande i den nuvarande septembemtlottningen att något nyspa­rande skett utan också den kontoinnehavare som endast låter tidigare spa­rade medel helt eller delvis stå kvar på kontot kan delta i vinstutlotlningen. Härigenom motiveras spararen att behålla tidigare sparande på kontot. Som villkor för deltagande i lotteriet bör gälla - för att inte mindre restsal-don skall tynga systemet - att saldot inkl. ränta per något av de två senas­te årsskiftena uppgår till minst I 000 kr.

Vinstsumman i marsutlottningen bör beräknas till I % av det belopp som ligger lill gmnd för utlottningen. Varje helt hundrakronorsbelopp på kontot skall berättiga till en lotteriandel. Vinstema skall vara fria från lotterivinst­skatt.

Septembemtlottningen bör behållas i sin nuvarande utformning för att stimulera spararen till ett nysparande. Vinstsumman på 4% av saidoök­ningen inkl. ränta under spararet på vinstsparkontona bör bestå. Dock bör varken vid denna utlottning eller vid marsutlottningen någon begränsning förekomma i fråga om det antal vinstandelar med vilka man kan delta i lot­teriet. Jag förordar alltså att den nuvarande begränsningsregeln slopas och att vinstsumman vid septembemtlottningen beräknas på 4 % av saidoök­ningen inkl. ränta enligl den metodik som använts vid tidigare vinslutlotl­ningar.

Även "födelsedagslotteriet" bör behållas i den nuvarande utformning­en. För deltagande i detta lotteri krävs att nysparande har skett under spar­aret. Vinstema betalas med en del av den vinstsumma som avser septem-berutlottningen, dvs. viss del av 4% av saidoökningen inkl. ränta under spararet på samtliga sparkonton.

Prop. 1980/81:167

8

För all göra del enklare för allmänheten och för att underlätta hantering­en för den personal som handhar lönsparsystemen bör likartade krav på re­gelbundet sparande gälla för skattesparandet och vinstsparandet. Jag för­ordar därför att bestämmelsen om regelbundet sparande inom vinstspar-systemel ändras så att sex månadsinsättningar per år mot f. n. åtta berätti­gar till dellagande i septembemtlottningen. För att åtnjuta skattelättnader enligt skattesparandet är det nämligen tillräckligt att insättning har skett under minst sex av kvalifikationsårets månader. En sparare bör inte fä gö­ra insättningar på mer än ett konto under samma år.

I fråga om minimi- och maximiinsättningar och vinstsparsystemet i öv­rigt bör nuvarande riktlinjer fortfarande gälla.

Frågan om utformningen av vinstplanen vid mars- resp. septembemt­lottningen får övervägas av riksgäldsfullmäktige. Enligt min mening finns det goda skål för bankföreningens förslag att införa några vinster på myc­kel höga belopp.

De av mig förordade ändringama i vinstsparsystemet bör träda i kraft den I januari 1982. För de deltagare i det nuvarande vinstsparandet som vill gå in i det nya systemet skall följande gälla fill utgången av år 1985.

Sparbelopp på vinstsparkontot inkl. sparpremie förs allteftersom belop­pen har premierats över till det nya systemet. Den första överföringen sker den I januari 1982 och avser sparande som skett under år 1977 och som alltjämt står kvar på kontot. Den sista överföringen sker vid ingången av år 1986 och gäller det sparande som har skett under år 1981 och som alltjämt står kvar på kontot. Överföringen sker automatiskt. Något nytt konto läggs inte upp utan det gamla vinstsparkontot behålls. De premierade be­lopp som successivt förs över betraktas inte som nysparande. Detta inne­bär att beloppet inte berättigar till deltagande i septemberutlottningen. Däremot får spararen rätt att delta i marsutlottningen under fömtsättning att han låter beloppet stå kvar på kontot till utgången av året före det då ut­lottningen sker. Vid den första marsutlottningen, som kommer att äga mm år 1983, är alltså varje kontoinnehavare, som har fått premierat belopp överfört till det nya systemet den 1 januari 1982 och som har låtit det över­förda beloppet stå kvar helt eller delvis (dock minst I 000 kr.) på kontot t. o. m. den 31 december 1981, berättigad att deltaga med det lägre av sal­dona, dvs. högst det överförda beloppet, vid utgången av år 1981 och år 1982. Om kontoinnehavaren fortsätter att nyspara efter den 31 december 1981 ökas antalet vinstandelar vid marsutlottningarna, samtidigt som han får möjlighet att delta i septembemtlottningama. Under en övergångspe­riod på fyra år kommer det alltså att finnas två vinstsparsystem, ett tidiga­re under avveckling och ett nytt med enbart vinstutlottningar. Enligt vad jag har inhämtat från företrädarna för bankema kommer förekomsten av två parallella system inte att medföra några större datatekniska problem.

För att inte lagstiftning skall behöva tillgripas i framtiden för att förändra eller avveckla vinstsparandet bör i avtalen mellan bankerna och sparama

Prop. 1980/81:167

9

tas in en klausul som ger bankema och staten rätt atl genomföra en föränd­ring eller avveckling, eventuellt efter en viss uppsägningstid.

Som jag tidigare har nämnt fiir statens kostnader vid omläggningen av vinstsparandet inte bli högre än om de för åren 1977- 1981 beslulade vill­koren skulle förlängas yllerligare en gång. Genom all sparpremien bortta­ges frigörs medel motsvarande ungefär 60% av marsutlottningens vinst­summa. Dessutom blir septembemtlottningens vinsisumma lägre, efter­som denna utlottning i framtiden endast kommer all omfatta egentligt ny­sparande och inte äldre premierat sparande. Skillnaden motsvarar ungefär 40% av vinstsumman i marsutlottningen. Sammanlaget innebär detta all de totala kosinadema för del nya sparsystemet kommer atl bli i stort sett oförändrade. Staten bör svara för 70% och bankema för 30% av marsut­lottningens vinstsumma för att samma kostnadsfördelning som hittills skall råda.

Det nya sparsystemet bör som hittills administreras och övervakas av riksgäldskontoret. Planläggning och genomförande av propagandakam­panjer för det nya sparsystemet bör under riksgäldsfullmäktige lönspar-kommittén handha. Jag fömtsätter därvid att sparinstituten själva bekostar den större delen av sparinformationen.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

uppdraga åt fullmäktige i riksgäldskontoret att utforma reglema för vinstsparandet i huvudsak enligt vad jag har förordat i det före­gående.

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1981