Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:125

Regeringens proposition

1981/82:125

med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82;

beslutad den 18 mars 1982.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m. m. på filläggsbudget III fill statsbud­geten för innevarande budgetår.

De anslag som begärs uppgår till ca 1145,3 milj. kr. De största anslagen föreslås gå fill kapitalfillskott fill Statsföretag AB, särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, lån fill bostadsbyggande samt fill teleanläggningar m. m.

1    Riksdagen 1981182. 1 saml. Nr 125

Prop. 1981/82:125

2

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1982-03-18

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri, Elias­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Anders­son, Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer

Proposition med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budget­året 1981/82

Statsråden föredrar frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget III fill statsbudgeten för budgetåret 1981/82. Anförandena redovisas i under-protokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: Regeringen har i prop. 1981/82:99 föreslagit riksdagen att 40644000 kr. anvisas till vissa åtgärder inom mineralområ­det. I prop. 1981/82:113 föreslås aU 55200000 kr. anvisas till program för regional utveckling och resurshushållning. Vidare föreslås i prop. 1981/ 82:148 att 15000000 kr. anvisas för åtgärder för tekoindustrin, m. m.

De ytterligare medelsbehov som nu kan överblickas bör sammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggsbudget III till stats­budgeten för budgetåret 1981/82.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt besluta om anslag m. m. på filläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 i enlighet med de förslag som föredragan­dena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder eller det ändamål som föredragandena har hemställt om.

Regeringen beslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 1-10.

Prop. 1981/82:125

Bilaga 1

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

FJÄRDE HUVUDTITELN

H. Övrig verksamhet

[1] H 9. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gängen på titläggsstat till riksstaten för budgetåret 1956/57 (prop. 1956:198, SU 179, rskr 539). Därefter har åriigen ytterligare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet.

Medel för de årliga utgifterna inom Sverige för alt rekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisas sedan budgetåret 1965/66 under förslagsanslaget Beredskapsstyrka för FN-tjänst. Medel för FN-slyrkornas verksamhet utom Sverige och för viss personal vid Sveri­ges ständiga representafion i FN samt - fr.o.m. den 1 juli 1967 - för observatörer i FN-tjänst anvisades budgetåren 1965/661971/72 under re­servationsanslaget Kostnader för svenska FN-styrkor m. m. Fr. o. m. bud­getåret 1972/73 har medel för FN-styrkornas verksamhet utom Sverige anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlapds.

Sammanlagt har för svenska FN-styrkors verksamhet utomlands hittills anvisats 1 388765000 kr. på tilläggsstat och tilläggsbudget. Därav har 54,3 milj. kr. anvisats för att täcka utgifterna för FN-styrkan på Cypern, FN-styrkan i Mellersta Östern och FN-observatörer under tiden juli­december 1981 saml för vissa oförutsedda utgifter (prop. 1981/82:25 bil. 2, FöU 12, rskr 71).

Del av ifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN. Intill den 21 december 1981 har från FN influtit 575422259 kr. Sveriges fordran hos FN enligt hittills framlagda krav uppgår f.n. till 173 329454 kr. Ersättningar som flyter in från FN lillgodoförs statsbudgetens inkomsttitel Övriga di­verse inkomster.

Genom beslut i maj 1981 förordnade regeringen att ett sjukhuskompani

Prop. 1981/82:125

4

omfattande högst 150 man jämte viss stabspersonal skulle ställas till FN:s förfogande för fortsatt tjänstgöring i Mellersta Östern längst t.o.m. augusti 1982. Utgifterna beräknas till ca 2,3 milj.kr. för månad eller för tiden januari-juni 1982 sammanlagt 14 milj. kr.

Genom beslut i december 1981 förlängdes tiden för den svenska FN-in-satsen på Cypern längst t. o. m. den 15 juni 1982. Utgifterna beräknas till ca 5,5 milj. kr. för månad eller för fiden januari-juni 1982 sammanlagt 33 milj.kr.

Genom beslut i juni 1981 medgav regeringen atl observatörer i FN-tjänst får avlösas under budgetåret 1981/82. Antalet observatörer uppgick den 1 januari 1982 till 43. Medelsbehovet för dessa kan beräknas till ca 850000 kr. för månad eller för tiden januari-juni 1982 sammanlagt 5,1 milj. kr.

En allmän medelsreserv av 3 milj.kr. bör beräknas med hänsyn till eftersläpande sjukvårdskostnader för tidigare kontingenter samt vissa ut­gifter som kan bli nödvändiga vid en avveckling av kontingenterna.

Vid utgången av december 1981 fanns ett överskott på 2319000 kr. under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands.

Behovet av ytterligare medel för FN-styrkor i Mellersta Östern och på Cypern och för observatörer uppgår alltså till (14000000 -I- 33000000 -F 5 100000 -1- 3000000-2319000) avrundat 52.8 milj. kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen för det militära försvaret.

Med hänsyn till alt många osäkra faktorer ligger i anslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsätttningen förskottsvis täcka utgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget lill oförutsedda utgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands. Frågan om deras täckning bör få tas upp senare.

Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen

att till FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservaUonsan-slag av 52800000 kr.

Prop. 1981/82:125

5 Bilaga 2

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

SJÄTTE HUVUDTITELN H. Telekommunikationer

1.   Teleanläggningar m. m.

[1] Höjning av aktiekapitalet i Teleinvest AB. Televerket har i en skrivelse till regeringen den 29 oktober 1981 hemställt om en höjning av aktiekapita­let i Teleinvest AB i avvaktan på att verkets industridivisions (Teli) verk­samhet överförs till bolagssektorn vilket enligt överenskommelse mellan televerkets ledning och personalorganisationerna skall ske den 1 juli 1983. Som jag anmälde i årets budgetproposition har televerket aktualiserat denna höjning med hänvisning till Teleinvestgmppens soliditet. Televerket avser att ta upp frågan om behov av aktiekapital som följd av att Teli överförts till bolagsseklorn i årets anslagsframställning. Gmppens stmktur, exkl. intressebolag, framgår av följande schema.

Televerket

Teleinvest

Swedtel

Swedcom

TeleindustrierAB

Nerion A/S

Telefabrlkation i Skellefte

å 

AB

Telefabrikatlon i Kristinehamn AB

Prop. 1981/82:125

6

Enligt televerket är relationerna mellan eget och främmande kapital inte tillfredsställande inom gruppen. Anledningen till detta är delvis ett resultat av atl gmppens verksamhet expanderar eller förväntas expandera kraftigt och delvis en underskattning av omvärldens krav på soliditet i svenska statliga bolag.

Moderbolagels behov av soliditet kommer mest till uttryck i de exportin-riktade företagen Swedish Telecoms Contracfing Company (Swedcom) AB och Swedish Telecoms International (Swedtel) AB. Dessa företag konkurterar på den internationella marknaden med finansiellt starka ut­ländska företag.

Teleinvestgmppen har i dag ett soliditelstal (eget kapital i förhållande till balansomslutningen) på ca 16%. Om innehavet av aktier i intressebolagen DATASAAB (nuvarande[REDACTED_EFTERNAMN] Informatipn Systems AB) och SOSAB inte inräknas sjunker gmppens soliditet Ull under 10%. Soliditetsutveck-lingen framöver är naturligtvis beroende av de ingående bolagens lönsam­hetsutveckling.

Swedcom AB är ett nyetablerat förelag inom entreprenadområdet med tonvikt på export och har hitulls huvudsakligen varit verksamt i mellanös­tern. Enligt televerket är de flesta projekt, som blir aktuella för Swedcom AB att engagera sig i, av betydande storiek. Lämnade offerter uppgår lill mellan 25 och 250 milj. kr. Swedcoms aktiekapital är f. n. 5 milj. kr. vilket inte uppfyller de krav på finansiell styrka som ställs från beställarna.

Övriga belagda bolag inom gmppen är Swedtel; Nerion A/S och Telein-dustrier AB. Swedtel, som är verksamt som internationellt konsultbolag, har en omsättning på mer än 60 milj. kr./år och är inne i en expansionspe­riod. Bundet eget kapital är 2,4 milj. kr. Nerion A/S är ett norskt bolag som förvärvades av Teleinvest den 1 april 1981. Nerion är verksamt inom området för projektering, tillverkning och försäljning av trafikledamtmst-ning i huvudsak för flygplatser och har en omsättning på ca 30 milj. norska kr. och ett aktiekapital på 1 milj. norska kr. Teleindustrier AB, som bl. a. svarar för industridivisionens (Teli) inköpsverksamhet, har en omsättning på mer än 300 milj. kr. med ett aktiekapital på 2 milj. kr. Bolagels åtagan­den finansieras i dag över televerkets rörliga kredit genom alt Teli lämnar förskottsbetalning av beställda varor med ca 150 milj. kr.

Den finansiella ställningen i Teleinvestgmppen inger inle, enligt telever­ket, utomstående bedömare det förtroende som är affärsmässigt nödvän­digt. En viss ökning av soliditeten kommer att ske när larmdivisionen överförs lill bolagsform den 1 juli 1982. I årets budgetproposition har kapitaltillskottet vid larmbolagets bildande beräknats till 54 milj. kr. Om riksdagen beslutar i enlighet med förslaget beräknas Teleinvestgmppens soliditet därmed öka till något under 20%, om intressebolagen exkluderas från beräkningen.

Mot denna bakgrund har televerket hemställt om en utökning av det egna kapitalet i Teleinvest AB så att soliditeten uppgår till ca 40%. Detta

Prop. 1981/82:125

7

innebär att det egna kapitalet måste höjas lill ca 250 milj. kr., dvs. med ytterligare ca 150 milj. kr. utöver den höjning som föreslagits för larmbola­gets bildande. Höjningen bör ske genom en ökning av aktiekapitalet med 112 milj. kr., samtidigt som bolagets reservfond tillförs 37 milj. kr. genom att aktierna tecknas till 133 %. Efter denna ökning uppgår Teleinvestgrup-pens aktiekapital till 197,4 milj. kr. och gmppens reservfond till 56,7 milj. kr.

Det föreslagna kapilahillskptlet lill Teleinvest AB avses huvudsakligen användas för att minska Telis förskottsfordran på Teleindustrier AB. Te­leinvest AB ställer således t. v. dessa medel till Teleindustrier AB:s förfo­gande som lån. Den ökade soliditet som skapas genom kapitaltillskottet till Teleinvest AB innebär att det blir möjligt alt i större utsträckning än f. n. täcka kapitalbehovet för Teleindustrier AB:s inköpsverksamhet genom extern upplåning. Belastningen på televerkets rörliga kredit kan därigenom minskas med ett större belopp än kapitaltillskottet. Televerket föreslår därför att ramen för verkets rörliga kredit reduceras med 190 milj. kr. Den minskade belastningen på den rörliga krediten medför att statsbudgetens saldo förbättras med skillnaden mellan 190 och 149 milj. kr. eller med ca 40 milj. kr.

I del nuvarande samhällsekonomiska läget är det mycket angeläget att vidta åtgärder som kan öka exporten och därmed förbättra sysselsättnings­läget. Bl. a. därför anser jag att del är av stor vikt att Teleinvestgmppen ges en sådan finansiell styrka att de exportinriktade bolagen inger ett affärsmässigt förtroende vid en jämförelse med deras konkurrenter på de utländska marknaderna. Jag vill i sammanhanget erinra om att televerket har givits möjlighet att intill ett belopp av 300 milj. kr. teckna borgen för Teleinvest AB, vilket ger gruppen viss styrka. Det är dock enligt min mening nödvändigt att också Teleinvestgmppen som sådan utifrån en stark ekonomisk ställning kan agera kraftfullt i sina relationer med stora kunder i utlandet och eventuella samarbetspartners i Sverige. En ökad soliditet ger också goda möjligheter att tillgpdose kommande kapitalbehov genom ex­tern upplåning. En förbättring av moderbolagets soliditet bör därför ske genom en höjning av det egna kapitalet på det sätt som televerket har föreslagit. Höjningen bör ske genom att 149 milj. kr. anvisas till televerket över investeringsanslagel H 1. Teleanläggningar m.m. under budgetåret 1981/82. Samtidigt bör ramen för televerkets rörliga kredit i riksgäldskon­toret minskas med 190 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.      medge att aktiekapitalet i Teleinvest AB höjs i enlighet med vad

som har angetts i det föregående,

2.

godkänna att televerkets rörliga kredit i riksgäldskontoret mins­kas med 190 milj. kr.,

3.

fill Teleanläggningar m.m. på filläggsbudget III till statsbudge­ten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 149000000 kr.

Prop. 1981/82:125

Bilaga 3

Utdrag

EKONOMIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser ekonomidepartementets verksamhetsområde

SJUNDE HUVUDTITELN

A. Ekonomidepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m.m. Under denna mbrik har i statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisats ett reservationsanslag av 6,7 milj. kr. Den utredningsverksamhet som bekostas från anslaget beräknas under budget­året bli mera omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen hösten 1980. Jag räknar nu med ett ytteriigare medelsbehov av 700000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 700000 kr.

Prop. 1981/82:125

Bilaga 4

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde

ÅTTONDE HUVUDTITELN

Ändrad tjänstetyp för tjänsten som chef för kammarkollegiet

Tjänsten för verkschefen vid kammarkollegiet är f. n. en tjänst som generaldirektör med beteckningen Co. Det innebär att tjänsten tillsätts med fullmakt. I likhet med vad som gäller för de flesta övriga verkschefs­tjänster vid centrala ämbetsverk bör även tjänsten som chef för kammar­kollegiet vara en ordinarie tjänst som filisätts med förordnande för be­stämd tid, dvs. med beteckningen p. Denna ordning bör införas vid upp­kommande vakans på tjänsten. För detta behövs dock riksdagens medgi­vande. Regeringen bör således inhämta riksdagens bemyndigande att inrät­ta en sådan tjänst i utbyte mot den befintliga tjänsten. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att vid kammarkollegiet i utbyte mot en tjänst med beteckningen o inrätta en ordinarie tjänst för verksche­fen med beteckningen p.

Prop. 1981/82:125

10

Bilaga 5

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 1, 2, 4 och 5; statsrådet Tilländer såvitt avser punkten 3

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde.

NIONDE HUVUDTITELN

B. Kulturändamål

[1] B 9. Bidrag till Svenska riksteatern. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 81 790000 kr. I tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 har till bidrag till Svenska riksteatern anvisats ett reservationsanslag av 8984000 kr. (prop. 1981/82:25, KrU 1981/82:14, rskr 1981/82:73) med hänsyn fill kostnadsökningar till följd av 1980 års löneavtal, ändrade socia­la avgifter och höjda traktamenten. Riksteatern har gett in framställning om ytteriigare medel för budgetåret 1981/82 grundade på preliminära redo­visningar över ökade lönekostnader med anledning av förslag till avtal mellan Teatrarnas riksförbund och Svenska teaterförbundet för år 1981 och fram t. o. m. den sista juni 1982.

Föredraganden

Då detta anslag anmäldes i prop. 1981/82:25 anförde jag att jag hade för avsikt att återkomma i annat sammanhang beträffande ytterligare medels­behov med anledning av 1981 års löneavtal. Riksteatern har i skrivelse kommit in med en preliminär beräkning över ökade lönekostnader inkl. kostnader för sociala avgifter för budgetåret 1981/82 avseende avtal för åren 1981 och 1982. Med hänsyn till att avtal nu slutits förordar jag en ökning av anslaget till Svenska riksteatern med 7219000 kr. En viss del av denna summa, nämligen 17390(X) kr., är ett engångsbelopp som beror på alt denna del är ett retroaktivt belopp och skall inte inräknas som underlag i nästa års budgetberäkning. Jag konstaterar att det finns en differens i utfallet mellan det avtal som slutits mellan Teatrarnas riksförbund och

Prop. 1981/82:125

11

Svenska teaterförbundet och det statliga löneavtalet för motsvarande tid. Emellertid är de båda avtalen svåra att jämföra. Jag avser därför att inom regeringskansliet närmare analysera effekterna av avtalet pä teaterområdet jämförda med effekterna av motsvarande statliga löneavtal. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att lill Bidrag till Svenska riksteatern på tilläggsbudget III till stats­budgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 7219000 kr.

[2] B 10. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reserva­tionsanslag av 161 660000 kr. I tilläggsbudget I till statsbudgeten för bud­getåret 1981/82 har till bidrag till Operan och Dramatiska teatern anvisats eU reservationsanslag av 26674000 kr. (prop. 1981/82:25, KrU 1981/ 82:14, rskr 1981/82:73) med hänsyn fill främst 1980 års och fill vissa delar

1981

års löneavtal och kostnader för sociala avgifter. Operan och Drama­tiska teatern har anhållit om ytteriigare medel för budgetåret 1981/82 med hänsyn till preliminära redovisningar över ökade lönekostnader med anled­ning av förslag till avtal mellan Teatrarnas riksförbund och Svenska teater­förbundet gällande tiden fr.o.m. den 1 januari 1981 t.o.m. den 30 juni

1982

för Dramatiska teatern och fr. o. m. den 1 januari 1982 t. o. m. den 30 juni 1982 för Operan.

Föredraganden

Då medelsbehovet under detta anslag anmäldes i prop. 1981/82:25 an­mälde jag att jag hade för avsikt att återkomma i annat sammanhang beträffande ytterligare medelsbehov på grund av ökade lönekostnader för budgetåret 1981/82. Dramafiska teatern har kommit in med en skrivelse med begäran om medel för ökade lönekostnader inkl. kostnader för sociala avgifter fr.o.m. den 1 januari 1981 t.o.m. den 30 juni 1982. Operan har kommit in med motsvarande skrivelse gällande tiden fr. o. m. den 1 januari 1982 t.o.m. den 30 juni 1982. I skrivelserna från teatrarna anges att de begärda beloppen är preliminära i avvaktan på att avtal för åren 1981 och 1982 sluts mellan Teatrarnas riksförbund och Svenska teaterförbundet. Med hänsyn till att avtal nu slutits förordar jag att anslaget till Operan och Dramatiska teatern höjs med 1440000 kr. resp; 4352000 kr. för ökade lönekpstnader. Vid min beräkning har jag tagit hänsyn till att lönekpstna-derna för år 1981 för Operans del redan har beräknats i tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1981/82. För Dramatiska teatern är 1047000 kr. ett engångsbelppp. Detta berpr på att denna summa är retrpaktiv pch inte skall inräknas spm underlag i nästa års budgetberäkning. Jag vill erinra Pm vad jag har anfört under närmast föregående anslag rörande en analys av effekterna av avtalet på teaterområdet.

Prop. 1981/82:125

12

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Operan och Dramatiska teatern på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reserva-fionsanslag av 5792000 kr.

C. Skolväsendet

[3] C 19. Bidrag till driften av gymnasieskolor. I statsbudgeten för inneva­rande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 3 584 milj. kr. Ur anslaget ersätts bl. a. kostnader för statsbidrag lill driften av kommunernas gymnasieskolor.

Regeringen har allt sedan slutet av 1970-talet i många sammanhang betonat angelägenheten och viklen av yrkesinriktad utbildning. De senaste åren har ungdomarna visat en tilltagande benägenhet atl söka till gymna­sieskolan (80% av dem som slutade grundskolan år 1979 gick direkt vidare till fortsalt utbildning i gymnasieskolan; år 1981 var det 85%). Ungdo­marna visar också ett större intresse att söka lill yrkesinriktad utbildning. Antalet sökande till utpräglat yrkesinriktade studievägar har under flera år visat en stadigt ökande tendens.

I årets budgetproposition (prop. 1981/82: 100 bil. 12 s. 302) föreslås att de tvååriga yrkesinriktade linjerna och dem närliggande specialkurser utökas med 1 240 intagningsplatser till 69 340 intagningsplatser budgetåret 1982/83. I budgetpropositionen (s. 309) riktas också uppmärksamheten till de lokalt arbetsmarknadsanknutna specialkurserna som riksdagen beslutade om med anledning av förslag i prop. 1980/81:107 om den statliga skoladmini-strationen m. m. De ger skolstyrelsen en betydande frihet när det gäller att utforma utbildningsinnehållet i kurserna.

Riksdagen har år 1981 beslutat om stimulansbidrag till kommuner för utbildning inom industri och hantverk i gymnasieskolan budgetåret 1981/82 (UbU 1980/81:41, rskr 1980/81:405, prop. 1981/82:25, UbU 1981/82:7, rskr 1981/82:124). En kommun får stimulansbidrag med 1 500 kr. för varje elev som påbörjar utbildning inpm industri och hantverk på intagningsplats som kommunen har tilldelats ur gymnasieskolans s. k. stora ram på fram­ställning som gjorts efter utgången av maj 1981. Föreskrifter om bidraget finns i förordningen (SÖ-FS 1981:229) om stimulansbidrag till utbildning inom industri och hantverk i gymnasieskolan budgetåret 1981/82.

I budgetpropositionen 1982 (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 303) har rege­ringen föreslagit att stimulansbidrag skall lämnas även för budgetåret 1982/83 och att det bidraget skall avse ökningen av antalet ianspråktagna elevplatser på de aktuella studievägarna i förhållande till innevarande budgetår. I övrigt föreslås samma regler gälla som för budgetåret 1981/82.

En ökad lokal frihet att besluta om att undervisning i arbetsteknik på gymnasiala studievägar får anordnas som inbyggd utbildning föreslogs i

Prop, 1981/82:125

13

1980 års budgetproposition (1979/80:100 bil. 12 s.SOlff). Riksdagen god­kände förslaget (UbU 1979/80: 34, rskr 1979/80: 363). Föredraganden, min företrädare, framhöll det önskvärda i att ett ökat antal elever får viss del av sin utbildning i företag. Genom atl utbildningen förläggs delvis till skolin-stitution och delvis till företag kan eleverna få en breddad utbildning och arbetslivserfarenhet. De utbildningsresurser som samtidigt frigörs i skolan bör användas för att ta in ytterligare elever fill denna typ av yrkesinriktad utbildning.

För utbildningar pä linjer och specialkurser inom bl. a. industri och hantverk får skolstyrelsen i kommunen med stöd av 8 kap. 13 b § skolför­ordningen (1971:235) besluta att undervisningen i arbetsteknik anordnas som inbyggd utbildning även om timplanen inte föreskriver sådan utbild­ning. Skolstyrelsen får också för undervisningen i arbetsteknik på studie­vägar av dessa slag besluta om inbyggd utbildning utöver vad som före­skrivs i timplanen. Den enda inskränkningen är att detta inte får leda till all skolans resurser av motsvarande slag står outnyttjade.

I 8 kap. 13 d§ skolförordningen finns föreskrifter om skolstyrelsens och skolledningens tillsyn m. m. beträffande den inbyggda utbildningen.

Jag har i årets budgetproposition redovisat mina överväganden när det gäller arbetslös ungdom under 18 år, dels under avsnittet Vissa gemensam­ma frågor, dels under anslaget D 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor. Med hänsyn till arbetsmarknadens behov har jag därvid prioriterat de yrkesinriktade studievägarna och föreslagit en minskning av antalet teore­tiska studievägar.

Emellertid är arbetslöshetssiffrorna för ungdom under 18 år alltjämt mycket oroväckande, vilket nu föranleder mig att föreslå vissa åtgärder som bör genomföras snarast och om möjligt redan under innevarande budgetår. Som jag framhöll i årets budgetproposition är de främsta orsa­kerna till ungdomsarbetslösheten konjunktumtvecklingen, strukturella förändringar på arbetsmarknaden och brist på yrkesutbildning.

Del är enligt min mening en viktig uppgift för skolan att i sitt uppfölj­ningsansvar för 16 17-åringar mofivera dessa att skaffa sig någon form av fortsatt utbildning efter gmndskolan, så att de kan träda ut på arbetsmark­naden på lika villkor med sina jämnåriga kamrater. Det har emellertid visat sig att inte alla ungdomar finner skolans ordinarie utbildningsutbud till­räckligt attraktivt.

Efter ett antal år med olika försöksverksamheter med korta kurser, prakfik eller beredskapsarbete för dessa ungdomar fattade riksdagen 1980 sina beslut med anledning av de förslag som regeringen lade fram i den s. k. ungdomspropositionen (1979/80:145). Därmed gavs kommunerna instru­ment att förverkliga uppföljningsansvaret i form av upp till 4 veckors introdukfionsprogram och upp till 40 veckors yrkesintrodukfion.

Introduktionsprogrammen anordnas huvudsakligen i början av läsåret och syftar till att väcka intresse för utbildning men också till att fånga upp

Prop. 1981/82:125

14

alla 16-17-åringar som inte har sysselsättning. Yrkesinlroduktionen för­läggs genom skolstyrelsens försorg till förelag men kan också ha skolmäs­siga utbildningsinslag.

Skolöverstyrelsen (SÖ) har nyligen slutfört en utvärdering av det första årets försöksverksamhet (1980/81). Det kan konstateras att försöksverk­samheten med introduktionsprogram öch yrkesintroduktion har vunnit stor uppslutning. Yrkesintroduktionen har begynnelseåret 1980/81 fått dubbelt så stor omfattning som beräknats. 9585 ungdomar dellog enligt SÖ:s beräkningar under kortare eller längre tid. I introdukfionsprogram-metdehog 7314 ungdomar enligt beräkningarna. 73 % av dessa gick vidare till någon form av utbildning, oftast yrkesintrodukfion och 14 % erhöll arbete.

Av SÖ:s nyss nämnda rapport framgår att ca en tredjedel av de pmkring 30000 ungdomar i 16-17-årsåldern som redovisningsåret 1980/81 omfat­tades av kommunernas uppföljningsansvar deltog i försöksverksamheten med yrkesintroduktion. Ca hälften hade själva skaffat arbete. Uppskatt­ningsvis en tredjedel av ungdomarna som deltagit i yrkesintrodukfion har fatt någon form av anställning i anslutning fill yrkesintroduktionen och en tredjedel har sökt till utbildning.

För egen del vill jag anföra följande. Verksamheten med yrkesintroduk-lipn tycks ha bidragit lill att länka in ytterligare ett antal 16- 17-åringar på utbildning. Det är enligt min mening vikfigt att på alla sätt öka kommuner­nas möjligheter att bereda 16- 17-åringarna plats i utbildning, främst yrkes­inriktad utbildning.

SÖ har i skrivelse den 15 december 1981 föreslagit ett antal åtgärder för arbetslös ungdom i syfte att på olika sätt underlätta för skolstyrelserna att ta emot fler 16- 17-åringar på bl. a. gymnasieskolans yrkesinriktade studie­vägar under pågående läsår.

Jag kommer att i det följande redovisa SÖ:s förslag. I informativt syfte tar jag med även sådana som inte är av den karaktären att jag anser att de bör föranleda någon riksdagens åtgärd.

Inledningsvis bör nämnas att SÖ för flera av förslagen begärt extra statsbidrag för att täcka vissa initialkostnader samt kostnader för planering och uppföljning. Vissa av SÖ:s förslag har jag redan beaktat i årets budget­proposition. Enligt min mening finns det därför inte anledning att tillskjuta statsmedel för sådana kostnader utöver vad som följer av nuvarande regler och de förslag som nyligen framlagts i budgetpropositionen.

1. SÖ föreslår olika sätt att bättre utnyttja vakanta platser inom gymna­sieskolans studievägar och även inom AMU. SÖ föreslår således att extra bidrag skall utgå till kommuner för bl. a. planering för att utnyttja vakanta platser på framför allt yrkesinriktade linjer under andra terminen och andra läsåret. Avsikten är bl. a. att på detta sätt placera elever som har deltagit i yrkesintrodukfion och som önskar kvalificera sig inom någon viss yrkesut­bildning. Detta leder i de flesta fall inte till au eleverna får en avslutad

Prop. 1981/82:125

15

utbildning men att de kan öva upp sina färdigheter och framför allt kan deras intresse ha väckts för fortsatt utbildning.

Dessa ansträngningar att placera in elever i yrkesintroduktion i reguljär utbildning bör, enligt min mening, betraktas som ingående i skolans nor­mala uppgifter. Jag vill härvidlag hänvisa lill propositionen om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. m. (prop. 1981/82:15). Där framlades förslag om att skolstyrelse skall ompröva en elevs yrkesin­troduktion var tionde vecka, om eleven inte fått fast arbete eller antagits till utbildning. Avsikten med omprövningen av en elevs yrkesintrodukfion är att man kontinuerligt skall vara öppen för möjligheten att placera in eleven i utbildning av något slag. Riksdagen har också beslutat i enlighet med förslaget (UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115).

2.   Vidare föreslår SÖ extra statsbidrag för att stödja och stimulera

dubbelutnyttjande av lokaler på tvåårig verkstadsteknisk linje, livsmedels­

teknisk samt processteknisk linje. Ett sådant dubbelutnyttjande är givetvis

av värde där det kan tillämpas. Jag har erfarit att sådant dubbelutnyttjande

förekommer redan i dag. Jag är inte beredd att föreslå något särskilt

statsbidrag för detta.

Jag har i årets budgetproposition påpekat del angelägna i att antalet intagningsplatser på yrkesinriktade studievägar utökas. För att stimulera kommunerna att inrätta fler intagningsplatser har jag dels föreslagit att nyssnämnda stimulansbidrag även skall utgå för budgetåret 1982/83, dels föreslagit ökade bidrag till undervisningsmateriel och utrustning på studie­vägar inom teknisk-industriell sektor och teknisk-naturvetenskaplig sektor (prop. 1981/82: 100 bil.12 s. 303 och 344 ff). Någon ytteriigare ekonomisk stimulans anser jag inte är nödvändig.

3.

SÖ föreslår också att det hyresbidrag som fidigare utgick dels särskilt för skogsbmkets yrkesutbildning, dels enligt 14§ förordningen (1966:115) om statsbidrag Ull driftkostnader för viss kommunal utbildning återinföres. Hyresbidraget enligt nämnda förordning avsåg särskilda kostnader för förhyrande av skollokaler för utbildning för industri och hantverk eller för sjömän i gymnasieskolan. Det har utgått t. o. m. utgången av juni 1981. Jag är inte beredd att föreslå att detta bidrag åter införs.

4.

SÖ föreslår vidare att man bör pröva möjligheten att anordna gymna­sial lärlingsutbildning och yrkesintroduktion vid kommunal vuxenutbild­ning i kommun som inte har gymnasieskola.

Försöksverksamheten med introduktionsprogram för utbildning och yr­kesintrodukfion är f.n. i enlighet med riksdagens beslut (prop. 1979/ 80:145, UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363) knuten till gymnasieskolan. Därför kan endast kpmmuner som har gymnasieskola anordna introduk­tionsprogram och yrkesintroduktion. Dessa anordningar ingår emellertid inte i gymnasieskolan. Anknytningen till gymnasieskolan är av organisato­risk art och rör främst skolledningen. Den omedelbara ledningen ankom­mer på rektor för den skolenhet till vilken verksamheten har knutils.

Prop. 1981/82:125

16

Statsbidrag för introduktionsprogram lämnas med I 500 kr. för varje elev som deltar i ett sådant program i viss omfattning. Statsbidrag för yrkesin­troduktion lämnas med 250 kr. per elev och vecka under vilken eleven har deltagit. Kommunen får använda upp till 20% av det senare bidraget till kostnader för skolledning, planering, uppföljning m.m. Föreskrifter om dessa verksamheter finns i förordningen (1980:534) om försöksverksamhet med introduktionsprogram och yrkesintroduktion knutna till gymnasiesko­lan.

Flera kommuner som saknar gymnasieskola har uttryckt önskemål om att detta till trots själva få anordna framför allt yrkesintroduktion men även introduktionsprogram. De har alltså inle funnit det tillräckligt med de möjligheter som finns för ungdomarna att delta i andra kommuners intro­duktionsprogram och yrkesintroduklion, vilken senare kan förläggas till företag utanför gymnasiekommunen.

Enligt min mening är det angeläget att ta till vara alla möjligheter att hjälpa ungdomarna till utbildning eller annan sysselsättning. Mot den bak­grunden anser jag att det bör öppnas möjligheter även för kommuner som saknar gymnasieskola alt anordna introduktionsprogram och yrkesintro­duktion. Jag föreslår därför atl SÖ får medge kommun som saknar gymna­sieskola att anordna yrkesintroduktion eller introduktionsprogram eller bådadera. I ett sådant fall bör verksamheten i fråga om skolledningen få anknytas till den kommunala vuxenutbildningen. Statsbidrag bör lämnas enligt samma principer som annars. Kostnaderna för bidraget bör även i dessa fall bestridas ur anslaget Bidrag lill driften av gymnasieskolor. Det bör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilka närmare föreskrifter som kan behövas för den organisatoriska form för yrkesintrodukfion och introduktionsprogram som jag här har förordat.

Även gymnasial lärlingsutbildning bedrivs i form av försöksverksamhet. Denna försöksverksamhet är begränsad till en treårsperiod som löper ut vid utgången av juni 1983. Jag räknar dock med atl lärlingsutbildning av något slag kommer att finnas även efter försöksperiodens utgång (jfr prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 307).

I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1979/80:100 bil. 12 p. C 18, UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363) ingår den gymnasiala lärlingsutbildningen i gymnasieskolan. Föreskrifter finns i förordningen (1980:533) om försöks­verksamhet med gymnasial läriingsulbildning. Från skolans sida utövas den omedelbara ledningen av rektor för den skolenhet lill vilken den gymnasiala lärlingsutbildningen har knufits. För gymnasial läriingsulbild­ning tillgpdoräknas poäng enligt 1 kap. 7§ skolförordningen (1971:235) med 0,5 poäng för varje påbörjat femtal elever. Statsbidrag lämnas med vissa belopp per elev och visst antal timmar per vecka. Bidraget är avsett för ersättning till förelagen. Kommunen får dock använda viss del av bidraget för Ullsyn och uppföljning m. m.

Prop. 1981/82:125

17

Liksom i fråga om yrkesintroduklion har flera kommuner som saknar gymnasieskola uttryckt önskemål om att själva få anordna gymnasial lär-hngsutbildning. Mycket talar för att kommunen i vilken eleven i fråga är hemmahörande skall kunna få anordna denna särskilt ortsbundna och individuellt präglade utbildningsform. Enligt min mening är det emellertid framför allt arbetsmarknadspolitiska skäl som talar för att så många kom­muner som möjligt bör kunna få anordna utbildning för sina arbetslösa ungdomar under 18 år.

Mot denna bakgmnd anser jag att det bör öppnas möjligheter för kom­muner som inte har gymnasieskola men kommunal vuxenutbildning att få anordna gymnasial lärlingsutbildning. Jag föreslår därför att SÖ skall kun­na medge en kommun detta. Jag vill betona att medgivandet endast gäller försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning och således inte berör gymnasieskolans övriga yrkesinriktade utbildningar.

Verksamheten bör i fråga om skolledning få anknytas till den kommuna­la vuxenutbildningen. I övriga avseenden bör den räknas såsom gymnasie­skola. Vad gäller möjligheten för de elever som så önskar att byta ut viss del av utbildningen i företaget mot annan utbildning i t. ex. allmänna ämnen bör de kunna intas i redan existerande undervisningsgmpper i den kommunala vuxenutbildningen. Om detta inte är möjligt bör eleven bere­das undervisning i närliggande kommuns gymnasieskola. Statsbidrag bör lämnas enligt samma principer som annars. Kostnaderna för bidraget bör även i dessa fall bestridas från anslaget Bidrag fill driften av gymnasiesko­lor. Det bör få ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilka närmare föreskrifter som kan behövas för gymnasial lärlingsutbildning i denna särskilda organisatoriska form.

5.   SÖ konstaterar att det bör vara möjligt att ta in arbetslösa ungdomar

under 18 år i de yrkesinriktade kurser för arbetslösa som efter särskilt

medgivande av regeringen har anordnats inom kommunal vuxenutbildning

utöver gällande timram under ett antal år. Normalt skall gymnasieskolan

svara för utbildning av ungdomar under 18 år. För atl tas in som studeran­

de i kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå skall man ha fyllt 18 år.

Om särskilda skäl föreligger får emellertid den lokala intagningsnämnden

för kommunal vuxenutbildning medge undantag från gällande ålderskrav.

Vad SÖ åsyftar kräver därför ingen särskild åtgärd från regeringens eller

riksdagens sida.

I fråga om en eventuellt utökad timram för kommunal vuxenutbildning under budgetåret 1981/82 i syfte att bereda utbildningsmöjligheter för ar­betslösa avser enligt vad jag erfarit chefen för utbildningsdepartementet alt återkomma till regeringen.

6.   SÖ har också lämnat förslag beträffande vissa insatser som berör

folkhögskolan.

Sedan 1978/79 har folkhögskolan haft Ullgång fill särskilt bidrag för kurser för arbetslös ungdom. Efterfrågan på kurser ökade hösten 1981 och 2   Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 125

Prop. 1981/82:125

18

förväntas öka ytterligare 1981/82 på grund av alt kommunerna söker place­ra arbetslös ungdom med sludiesvårigheter och sociala störningar i folk­högskolekurser. SÖ har bedömt att ramen bör utökas till 4000 elevveckor i stället för nu gällande 3 000 och att den föreslagna utökningen för budget­året 1981/82 ryms inom ramen för anvisade medel. Regeringen har den 18 februari 1982 medgett den föreslagna utökningen av antalet elevveckor.

7.   SÖ föreslår att den nuvarande resursen för uppföljande syo (7,3 milj.

kr. budgetåret 1980/81) fördubblas fr.o.m. budgetåret 1982/83 bl. a. för aU

mera permanenta tjänster för denna verksamhet skall kunna inrättas. SÖ

motiverar detta med att hög ungdomsarbetslöshet sammanfaller med svag

kommunal ekonomi.

Jag är övertygad om att det är värdefulla insatser som finansieras med resursen för uppföljande syo. Denna införlivas fr.o.m. nästa budgetår med grundskolans icke undervisningsanknutna förstärkningsresurs. Därmed har kommuner möjlighet att öka - däremot inte minska - exempelvis insatserna inom den uppföljande syon. Detta har jag också påpekat i 1982 års budgetproposition. Jag är inte beredd att förorda att ytteriigare medel ullskjuts för nästa budgetår.

8.   I tvåårig utbildning bör elever i årskurs två; enligt vad SÖ föreslår,

kunna delta i utbildning på gren eller variant som inte finns i organisations­

beslutet.

Jag anser i likhet med SÖ att det bör skapas vissa möjligheter att i årskurs 2 anordna gren eller variant utöver de möjligheter som gällande bestämmelser inrymmer. Enligt min mening bör en fömtsättning vara att företag kan ställa utbildningsplats till förfogande för inbyggd utbildning och att i princip hela den yrkesinriktade delen av utbildningen för eleverna i fråga kan förläggas till företag. Genom att enstaka elever på detta sätt kan erbjudas utbildning kan denna också bättre anpassas till lokala behov och fömlsättningar. Regeringen bör meddela särskilda föreskrifter för att möj­liggöra nyssnämnda anordning. Riksdagen bör beredas tillfälle alt ta del av vad jag nu har anfört.

9.  SÖ föreslår också att ämnesinstitutioner inom utbildningar för industri

och hantverk skall kunna dubbelutnytljas samt sambmk av utbildningsma-

teriel.

Dubbelutnyttjande av lokaler och sambmk av utbildningsmateriel är möjligheter som bör tas till vara. För detta krävs inga ändrade bestämmel­ser.

10.  När det gäller inbyggd utbildning föreslår SÖ alt överintagning skall

ske på utbildningar inom industri- och hantverk samt handel och kontor

genom att arbetsteknik för en del elever läggs ut som inbyggd utbildning på

företag och institutioner. SÖ pekar även på de möjligheter till överintag­

ning som skplan kan göra efter medgivande av länsskolnämnden enligt

skolförordningens 8 kap. 16 §. Detta är en möjlighet som enligt SÖ bör

prövas i samband med exempelvis inbyggd utbildning.

Det kan konstateras att det förslag som jag nu har kommenterat är av

Prop. 1981/82:125

19

den arten att det kan omsättas i praktiken omedelbart utan några andra extra medel än det stimulansbidrag som redan utgår och som jag har föreslagit skall utgå även nästa budgetår.

11. I nyssnämnda skrivelse anmäler SÖ också att verkel efter bearbet­ning och genomgång av ett stort antal specialkurser har sammanställt en ny förteckning över kurser som lämpligen kan anordnas för arbetslös ung­dom. Även helt nya kurser har tagits med i denna förteckning. Flera kurser är upplagda så att de direkt kan anpassas till de lokala fömtsättningarna och behoven. Ett antal kurser erbjuder också möjlighet till etappsludier i kombination med arbete, yrkesintroduktion m.m. Länsskolnämnderna kommer att medverka vid den regionala och lokala planeringen av kurser­na. Förteckningen upptar också vissa högre specialkurser med tanke på behovet av alternativ även för dem som genomgått utbildning och inte erhållit arbete. Förteckningen omfattar 195 olika kurser.

Inom SÖ pågår arbeten med ytterligare ett antal kurser som kan vara av intresse i sammanhanget. Kurser inom turistnäringen, fiske och havsbruk, lokalvård och bevakning är några exempel. Vidare pågår arbete med att analysera utbildningsbehov för s.k. kompletterande näringar och nyetab­lering. Inom områden där behov visar sig finnas kommer lim- och kurspla­ner att utarbetas.

Sammanfattningsvis vill jag, när det gäller de av mig nu redovisade SÖ-förslagen, framhålla följande. Den flexibilitet som redan finns i yrkesut­bildning bör utnyttjas i större utsträckning. Inte bara skolans personal bör uppmärksammas på de möjligheter som detta ger utan även användarna, varmed avses arbetslivets företrädare, som på olika sätt kommer i kontakt med skolan.

Jag finner SÖ:s initiafiv beträffande specialkurserna mycket lovvärt. Det bör enligt min mening understödjas genom ett stimulansbidrag. Såsom framgår av min tidigare redovisning får emellertid såväl stimulansbidrag för innevarande budgetår som det stimulansbidrag som för nästa budgetår föreslås i årets budgetproposition användas endast för utbildningar inom gymnsieskolans s. k. stora ram.

Jag föreslår att stimulansbidrag för såväl innevarande budgetår som nästa budgetår skall kunna lämnas även för utbildningar inom den s. k. lilla ramen under vissa fömlsättningar. Till förutsättningarna hör att utbildning­arna avser industri och hantverk. Bidrag bör lämnas för vaije elev i sådan utbildning om minst tio veckor. Bidragets belopp bör bestämmas med hänsyn till utbildningens längd, varvid utgångspunkten bör vara 1500kr. för utbildning som omfattar ett läsår. Såvitt gäller innevarande budgetår bör bidrag utgå endast för elever på sådana inlagningsplalser som kom­munen har anordnat genom beslut den 15 mars 1982 eller senare. Vad gäller nästa budgetår bör bidrag utgå för elever på sådana intagningsplatser som utgör tillskott i förhållande till kommunens organisafion för utbild­ningar inom lilla ramen innevarande budgetår.

Prop. 1981/82:125

20

Jag räknar inte med att den utvidgade tillämpningen av stimulansbidra­get kommer att medföra något ökat medelsbehov under innevarande bud­getår utöver de 4,5 milj. kr. jag tidigare har beräknat för ändamålet. För budgetåret 1982/83 beräknar jag ytterligare 2 milj. kr. utöver de medel jag har beräknat för detta ändamål i årets budgetproposiUon.

12. För fullständighelens skull vill jag nämna att SÖ har tagit upp möjligheten att senarelägga datum för gymnasieskolornas höstrapportering från den 15 september ull den 15 oktober. Därigenom skulle skolprna, enligt SÖ, stimuleras att även under senare hälften av september pch första hälften av pktober fylla vakanta platser. Detta behöver dock utredas ytterligare inom SÖ.

Jag hemställer att regeringen

1.

föreslår riksdagen att godkänna vad jag har förordat om möjlig­het för kommun som saknar gymnasieskola att fä anordna intro­duktionsprogram, yrkesintroduktion och gymnasial lärlingsut­bildning,

2.

bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört beträffande särskilda möjligheter att anordna gren eller variant genom in­byggd utbildning,

3.

föreslår riksdagen att godkänna vad jag har förordat om stimu­lansbidrag.

E. Vuxenutbildning

[4] E 7. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Regeringen har i regle­ringsbrev för budgetåret 1981/82 avseende vissa anslag till vuxenutbildning den 4 juni 1981 förklarat bl. a. Axevalla folkhögskola berättigad till statsbi­drag. Huvudman för skolan är Skaraborgs läns landsting.

Landstinget har i en särskild skrivelse anmält att landstinget överlåtit huvudmannaskapet för Axevalla folkhögskola till en av landsUnget och Riksförbundet Finska Föreningar i Sverige gemensamt bildad stiftelse. Som förutsättning för överlåtelsen gäller att statsbidrag får utgå till Axe­valla folkhögskola trots det ändrade huvudmannaskapet.

Landstinget önskar få klarlagt alt skolan kan påräkna fortsatt statsbidrag under den nya huvudmannen.

Den gjorda överenskommelsen mellan landstinget och Riksförbundet Finska Föreningar i Sverige innehåller i huvuddrag följande.

Skaraborgs läns landsting och Riksförbundet Finska Föreningar i Sveri­ge bildar gemensamt stiftelsen Axevalla folkhögskola per den I juli 1982. Sfiftelsens gmndfond utgörs av den utan kostnad genom särskilt avtal överlåtna fastigheten Axevalla 1:19 jämte inventarier. Stiftelsens ändamål är dels att förvalta gmndfonden, dels att vara huvudman för Axevalla folkhögskola.

Stiftelsens styrelse skall bestå av sju ledamöter jämte lika många person-

Prop. 1981/82:125

21

liga suppleanter varav landstinget utser två ledamöter och suppleanter. Övriga utses av Riksförbundet.

Landsfinget har förbundit sig att medverka vid uppmstningen av fastig­ heten genom ett ränte- och amorteringsfritt lån om 2 milj. kr. Behovet av ytterligare investeringar skall finansieras gemensamt av stiftarna, varvid landstinget har förbundit sig att inom en femårsperiod räknad från stiftel­sens bildande på enahanda villkor bidra med ett lån om ytterligare 3 milj. kr.

Stiftelsens verksamhet skall bedrivas genom statsbidrag och sedvanliga landstingsbidrag. Hämtöver fillkommer avgifter från de studerande och från de samverkande organisationerna m. m. Stiftarna skall svara för de kostnader för skolan som inte täcks av statsbidrag eller andra medel i proportion till stiftarnas representafion i stiftelsens styrelse.

Stiftarna är ense om att inom stiftelsens ram verka för att vid överlåtel­setillfället vid skolan intagna elever skall beredas möjlighet att avsluta sina folkhögskolestudier i den utsträckning det föreliggande elevunderlaget medger.

Skolöverstyrelsen (SÖ) har avgivit yttrande i ärendet den 29 december 1981.

SÖ anser atl eftersom den tidigare huvudmannen (landstinget) inte får majoritet i stiftelsens styrelse blir Axevalla folkhögskola en ny folkhög­skola. SÖ förutsätter därför, att dess rätt till statsbidrag prövas och beslu­tas i den ordning och under samma betingelser som gäller för varje nyinrät­tad skola.

SÖ bedömer att en lokalisering av en finskspråkig skola till Axevalla kommer att få en viss negativ inverkan på rekryteringen till Finska folk­högskolan i Sverige förlagd till Haparanda om inle särskilda åtgärder vidtas. En sådan tänkbar lösning vore att inrikta folkhögskolan i Haparan­da på att bli en stödjepunkt för utbildnings- och kulturfrågorna inom Nordkalottområdet. Riksförbundet skulle vidare kunna medverka till att man vid fördelningen av den totala verksamheten såg till att kursvolymen i Haparanda inte understeg nuvarande nivå. Syftet torde lättare nås om de båda skolorna fick olika karaktär. SÖ bedömer att något särskilt statsbi­drag, som nu utgår till Haparanda, inte skall anses erforderligt för Axeval-las del. SÖ:s uppfattning är att verksamheten skall drivas på lika ekono­miska villkor som gäller för landets övriga folkhögskolor.

I övrigt menar SÖ atl det vore rimligt att skolan även i fortsättningen -också på längre sikt - upprätthåller en allmän linje för svenskspråkiga, även om den inte har stor volym. Lärarna vid denna linje utgör samtidigt en fömtsättning för det planerade samarbetet med det regionala och lokala organisationslivet. Därigenom skulle också ett stöd från bygden och gamla elever i fortsättningen kunna bestå. SÖ anser sig inte ha några avgörande skäl att motsätta sig förslaget om statsbidrag till en av angivna stiftelse driven folkhögskola i tidigare landsfingsägda Axevalla folkhögskolas lo­kaler.

Prop, 1981/82:125

22

Föredraganden

Jag delar den uppfattning som skolöverstyrelsen redovisat i sitt yttran­de, nämligen att Axevalla folkhögskola under en ny huvudman bör ses som en nyinrättad folkhögskola. Rätten till statsbidrag bör därför prövas och beslutas i den ordning som gäller varje folkhögskola som inte redan uppbär statsbidrag. Regeringen har regelmässigt underställt riksdagen sådan fråga. Detta bör således enligt min mening ske även i detta fall.

Axevalla folkhögskola har ett centralt läge mittemellan Stockholm och Göteborg. Skolan är därför mycket strategiskt placerad för den stora gmpp finska invandrare som är bosatta i södra och mellersta Sverige. Det är därför enligt min mening glädjande att en möjlighet nu öppnats för Riksför­bundet Finska Föreningar i Sverige att genom medverkan i en stiftelse, få bli huvudman för ytterligare en folkhögskola. Samtidigt kommer den hit­tillsvarande huvudmannen att behålla visst ansvar och inflytande över verksamheten. Vidare har jag vid mina kontakter med Riksförbundet Finska Föreningar i Sverige underhand erfarit att skolan även fortsätt­ningsvis avser att ha folkhögskoleutbildning för svensktalande.

Jag är därför beredd tillstyrka att statsbidrag även fortsättningsvis får utgå till Axevalla folkhögskola med den nu bildade stiftelsen som huvud­man fr. o. m. 1 juli 1982.

Såvitt gäller statsbidrag för verksamheten vid skolan vill jag anföra följande.

Till den Finska folkhögskolan i Sverige förlagd till Haparanda och Sa-mernas folkhögskola i Jokkmokk utgår ett särskilt statsbidrag. För budget­året 1981/82 har detta bidrag fastställts till totalt högst 775 000 kr. Jag räknar inte med att något sådant särskilt statsbidrag skall utgå till den nya folkhögskolan i Axevalla. Verksamheten skall således drivas under samma ekonomiska villkor, som gäller för landets övriga folkhögskolor. Den nya folkhögskolan i Axevalla medför därför inte några merkostnader för staten jämfört med om den nuvarande huvudmannen fortsatt verksamheten.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna att en ny folkhögskola med statsbidrag får inräUas i Axevalla fr.o.m. budgetåret 1982/83.

H. Vissa inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde ge­mensamma ändamål

[5] H 2. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. I

statsbudgeten för innevarande budgetår är under denna mbrik uppfört ett reservationsanslag av 165 milj. kr. Av beloppet disponerar enligt regle­ringsbrev byggnadsstyrelsen 25 milj. kr. enligt en särskild inredningsplan och utrustningsnämnden för universitet och högskolor (UUH) 140 milj. kr.

Prop. 1981/82:125

23

enligt en särskild utrustningsplan (prop. 1980/81:100 bil. 12, UbU 1980/ 81:26, rskr 1980/81:329). Medelsreservalionen vid budgetårets början var ca 1,9 milj. kr.

Myndigheterna

I anslagsframställningar för budgetåret 1982/83 har byggnadsstyrelsen resp. utmstningsnämnden för universitet och högskolor lagt fram förslag om ändrade kostnadsramar för inredning och utmstning till musikläramt-bildning i Örebro.

Örebro

Musiklärarutbildning I gällande inredningsplan är uppförd en definitiv kostnadsram av 275000 kr. för musiklärarutbildning. I utmstningsplanen är uppförd en delram av 500000 kr. Kostnadsramarna avser inrednings-resp. utrustningskostnader för provisoriska lokaler avsedda för 40 stude­rande under läsåren 1978/79 och 1979/80 (prop. 1978/79:25 s. 57 o. 58). Regeringen har den 8 juni 1978 godkänt ett avtal som upprättats mellan statens förhandlingsnämnd och Örebro kommun angående permanenta lokaler för musikläramtbildningen. Regeringen godkände den 2 april 1981, att statens förhandlingsnämnd i avvaktan på underlag för slutligt ställnings­tagande, träffat överenskommelse med Örebro kommun angående upplå­telse av lokaler i fastigheten Vasagatan 9-11 i Örebro. Efter projektering och anbudsutvärdering har Örebro kommun i skrivelse den 18 januari 1982 till statens förhandlingsnämnd meddelat att ombyggnaden kan genomföras i enlighet med överenskommelsen. Lokalerna beräknas färdigställda i maj 1983.

Den inredda arean uppgår fill ca 2500 m'. Kostnaden för nyanskaffning av inredning har av byggnadsstyrelsen beräknats till 1,4 milj. kr., varför kostnadsramen föreslås höjd till (275000 + 1 400000 =) 1 675000 kr.

Lokalnämnden vid högskolan i Örebro har reviderat ett av LUP-kom-mittén för Uppsala upprättat utmstningsprogram, vilket har tillstyrkts av UUH. Kostnaden för utrustning har beräknats till 2,7 milj. kr., varför UUH föreslår aU kostnadsramen höjs fill (500000-1-2700000=) 3,2 milj. kr.

Föredraganden

För att inredning och utmstning utan försening skall kunna anskaffas lill de permanenta lokalerna för musikläramtbildning i Örebro bör de i föl­jande sammanställning angivna kostnadsramarna - i 1000 tal kronor -föras upp i inrednings- och utrustningsplanerna.

Prop. 1981/82:125

24

Objekt

Förordad

Kostnadsram

ändring av

definitiv

tidigare ram

ram

Inredning

Örebro

Musiklärarutbildning

-I-1200

1475

Utrustning

Örebro

Musiklärarutbildning

+2000

2500

Jag bedömer att de ökade utgifter som hänger samman med här redovi­sat objekt kan bestridas av tillgängliga medel under förevarande anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss inred­ning och utmstning till lokaler vid högskoleenheterna m. m. inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående.

Prop. 1981/82:125

25

Bilaga 6

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet Boo

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser jordbruksdepartementets verksamhetsområde

TIONDE HUVUDTITELN

D. Skogsbruk

[1] D 2. Skogsvårdsstyrelserna. Under anslaget har tagits upp ett formellt belopp av 1000 kr. till skogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet exkl. frö- och plantverksamhelen. För atl läcka tillfälliga behov av likvida medel i driften av dessa båda verksamheter får skogsstyrelsen disponera en rörlig kredit av 25 milj. kr. i riksgäldskonloret. Medgivande härom lämnades av riksdagen i anslutning fill beslut om tilläggsbudget

II 

för budgetåret 1981/82 (prop. 1981/82:101, JoU 1981/82:20, rskr 1981/82:149).

I min anmälan till nämnda tilläggsbudget framhöll jag alt det var min avsikt att göra en förnyad bedömning gmndad på en närmare analys av bakgmnden till det stora behovet av likvida medel under vissa månader. Vid denna analys har framkommit att likviditetsbehovet uppvisar stora svängningar över året. Detta har sin grund bl. a. i det förhållandet att en betydande del av verksamheten under vissa perioder av året bedrivs i form av beredskapsarbeten, vilket tillfälligtvis ställer stora krav på tillgång Ull likvida medel.

Skogsvårdsstyrelserna har varit statliga myndigheter endast sedan den 1 juli 1981. Det är därför ännu för fidigt alt slutligt avgöra hur stor rörlig kredit som erfordras i fortsättningen. Jag är dock beredd att nu föreslå att ramen för rörlig kredit fastställs till 55 milj. kr. t. o. m. den 30 juni 1983. Jag räknar med att stora ansträngningar kommer alt göras för att förbättra likviditetsplaneringen i verksamheten i syfte att minimera behovet av rörlig kredit. I den mån sådana åtgärder får snabb effekt bör regeringen kunna föreskriva att ramen får utnyttjas endast delvis.

Prop. 1981/82:125

26

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge alt skogsstyrelsen far disponera en rörlig kredit av 55000000 kr. i riksgäldskontoret.

H. Miljövård

[2] H 20. Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp. Under förevarande anslagsmbrik har under budgetåren 1978/79-1980/81 anvisats sammanlagt 17 milj. kr. Härtill har under budgetåren 1977/78 och 1978/79 ulgåu 9,5 milj. kr. resp. 2,3 milj. kr. frän anslaget Oförutsedda utgifter för samma ändamål. Medlen har anvisats för att täcka kostnaderna för saneringsarbe­tet inom BT Kemis område i Teckomatorp i enlighet med saneringspro­gram som lagts fram av länsstyrelsen i Malmöhus län. Hittills anvisade medel, sammanlagt 28,8 milj. kr., avser tiden fram fill den 30 juni 1982.

Länsstyrelsen i Malmöhus län

I skrivelse den 17 december 1981 har länsstyrelsen redovisat dels mer­kostnader på ca 1,8 milj. kr. avseende bl. a. slutligt omhändertagande av fast och flytande avfall, dels behov av medel för tiden den 1 juli 1982-den 30 juni 1983 på 3,4 milj. kr. för bl. a. avledande och behandling av avlopps­vatten, kontroll av saneringsområdet och vissa specialundersökningar. Länsstyrelsen hemställer därför att sammanlagt 5,2 milj. kr. ställs fill förfogande för saneringsåtgärder under resterande del av innevarande budgetår och för budgetåret 1982/83.

Föredragande

För sanering och återställande av området kring fömtvarande BT Kemis industrilokaler i Teckomatorp har stora insatser gjorts. Hittills har sam­manlagt 28,8 milj. kr. anvisats för saneringsåtgärder. Saneringsarbetet har i huvudsak kunnat bedrivas i enlighet med av länsstyrelsen upprättade planer. Länsstyrelsen har nu redovisat vissa merkostnader som uppkom­mit i jämförelse med vad som tidigare angivits och samtidigt anmäh behov av medel även för budgetåret 1982/83 avseende bl. a. fortsatt löpande kontroll av saneringsområdet och vissa specialundersökningar. Det är angeläget att saneringsarbetet nu kan fullföljas i enlighet med länsstyrel­sens planering och pä ett från hälso- och miljöskyddssynpunkt tillfredsstäl­lande sätt. Dock bör kostnaderna för de planerade specialundersökning­arna till viss del kunna reduceras. På tilläggsbudget III för innevarande budgetår bör för fullföljande av saneringsarbetet anvisas ett belopp av 5 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp på tilläggsbud­get III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reserva-fionsanslag av 5000000 kr.

Prop. 1981/82:125

27

I. 

Idrott och friluftsliv

[3] 12. Stöd till friluftslivet m. m. På statsbudgeten för innevarande budget­år har anvisats 34,7 milj. kr. under anslaget Stöd fill friluftslivet m.m., varav 20 milj. kr. under anslagsposten Åtgärder för fritidsbåttrafiken. Anslagsposten disponeras för bidrag enligt kungörelsen (1969:323) om statsbidrag till hamn, brygga eller farled för frifidsbåtar samt för vissa kostnader för sådana serviceåtgärder för fritidsbåttrafiken som bl. a. sjö­fartsverket tillhandahåller.

Sedan mitten av 1930-talet har statsbidrag lämnats för byggande av hamnar för fritidsbåtar. Fram till budgetåret 1969/70 ökade anslaget för detta ändamål från 500000 kr. till 4 milj. kr. På gmnd av att igångsättning­arna och därmed utbetalningarna av vissa godkända hamnbidragsprojekl senarelades beräknades att en behållning skulle finnas på anslaget vid utgången av budgetåret 1969/70. Med anledning härav anvisades endast ett formellt anslag av 1000 kr. för detta budgetår. I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1969:58, SU 1969:96, rskr 1969:243) bemyndigades emeller­tid naturvårdsverket att under budgetåret 1969/70 bevilja bidrag för ham­nar intill ett belopp av 4 milj. kr.

Sedan naturvårdsverket utbetalat bidrag som beviljats före den 1 juli 1970 förelåg mot slutet av 1970-talet ett ackumulerat underskott om ca 4760000 kr. som redovisats till regeringen årligen i samband med verkets anslagsframställningar. Budgetåret 1978/79 anslogs 1 milj. kr. för alt mins­ka naturvårdsverkets underskott.

Naturvårdsverket ålades att fr.o.m. budgetåret 1969/70 även bestrida bl. a. viss del av sjöfartsverkets kostnader för fritidsbåttrafiken samt Fal­sterbokanalens driftunderskott. På gmnd av svårigheterna att i förväg beräkna bl. a. Falsterbokanalens årliga driftunderskott reglerades de årliga underskotten med nästkommande budgetårs anslag. Ansvaret för driften av kanalen överfördes Ull sjöfartsverket inför budgetåret 1980/81. Fr. o. m. detta budgetär anvisas medel förskottsvis från förevarande anslag genom överförande av medel till sjöfartsverket. Genom denna ändrade princip för underskottstäckning uppstod ett oreglerat driftunderskott för budgetåret 1979/80 om ca 940000 kr.

Statens naturvårdsverk har i skrivelse till regeringen hemställt om till-läggsanslag för att täcka del underskott som uppkom genom att inga medel anvisats till anslaget för de bidrag m. m. som fick beviljas under budgetåret 1969/70 samt det oreglerade underskottet för driften av Falsterbokanalen budgetåret 1979/80. Till följd av dessa underskott anmäler naturvårdsver­ket att det inte varit möjligt att helt ersätta sjöfartsverket för fritidsbåttrafi­kens andel av sjöfartsverkets kostnader. Med utgångspunkt i den ersätt­ning som beräknats i prop. 1979/80:100 bil. 9, totalt 16094000 kr., uppgår sjöfartsverkets fordran på naturvårdsverket till 5 197000 kr.

I prop. 1981/82: 100 bil. 13 har regeringen föreslagit riksdagen att medel

Prop. 1981/82:125

28

för sjöfartsverkets kostnader för fritidsbåttrafiken, sjöräddning, farleds­mätning. Falsterbokanalen m.m. fr.o.m. budgetåret 1982/83 anvisas di­rekt till sjöfartsverket över kommunikationsdepartementets huvudtitel.

Med hänsyn till bl. a. den föreslagna budgetomläggningen anser jag del lämpligt atl de underskott som uppkommit i fritidsbåtsverksamheten nu täcks. Efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementet före­slår jag atl för täckande av underskott i naturvårdsverkels fritidsbåtsverk­samhet anvisas 4,7 milj. kr. på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Regleringen av resterande del av sjöfartsverkets fordran får ske i särskild ordning.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen

att till Stöd till friluftslivet m.m. på tilläggsbudget III Ull statsbudge­ten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 4700000 kr.  .

Prop. 1981/82:125

29

Bilaga 7

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 1 och 4; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 2 och 3

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

TOLFTE HUVUDTITELN

A. Arbetsmarknadsdepartementet m. m.

[1] A 6. Jämställdhet mellan kvinnor och män. Under denna mbrik har på

statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisats ett reservationsanslag av 4425000 kr. Av anslaget har regeringen i regleringsbrev ställt 1 385000 kr. till jämställdhetsombudsmannens förfogande.

Jämställdhetsombudsmannen

Jämställdhetsombudsmannen består av totalt fem personer, fyra hand­läggare och en assistent. Myndigheten får medel anvisat över ett reserva­tionsanslag, som ej får överskridas. Under budgetåret kommer en av handläggarna att vara föräldraledig i samband med barns födelse. Under denna period måste myndigheten anställa en vikarie om man skall kunna fullfölja de uppgifter som myndigheten ålagts. Kostnaderna härför uppgår fill 78000 kr.

Föredraganden Jag förordar att myndigheten tillförs medel för att anställa en vikarie. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Jämställdhet mellan kvinnor och män på tilläggsbudget Ill.till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsan­slag av 78 000 kr.

Prop. 1981/82:125

30

C. Arbetsmiljö

[2] C 3. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning. Under denna mbrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett anslag av [REDACTED_PERSONNUMMER] kr. Härav har under delprogrammet Anställning med lönebidrag anvisats [REDACTED_PERSONNUMMER] kr.

AMS

I skrivelse till regeringen den 30 oktober 1981 har arbetsmarknadsstyrel­sen (AMS) bl. a. hemställt om ytterligare medel till anställning med lönebi­drag.

Enligt styrelsen har anställning med lönebidrag visat sig vara ett gott alternafiv till placering vid Samhällsföretag eller förtidspensionering. Det framgår bl. a. av att lönebidragsanställningarna fortsätter att öka, trots de svåra sysselsättningsproblem som f.n. kännetecknar arbetsmarknaden. Antalet lönebidragsanställda, som i september 1980 uppgick till ca 29700 hade ökat till ca 32000 i pktober 1981. I 1981 års budgetproposition beräknades att ca 32500 personer skulle ha anställning med lönebidrag vid budgetårets utgång. AMS bedömer att den nivån uppnås redan under år 1981.

Enligt AMS mening finns behov av och ekonomiska skäl för en fortsatt utbyggnad av anställning med lönebidrag.

1981/82 blir det första budgetår då utbetalningarna gäller en full tolvmå-nadersperiod. Utbetalningarna budgetåret 1980/81 stannade vid 1 361 milj. kr. eftersom bidragsrekvisitionerna under det första verksamhetsåret om­fattade färte månader. Inbegripet avtalsenliga löneökningar räknar AMS med att utbetalningarna under 1981/82 kommer att omfatta 1 800 milj. kr. Beloppet överstiger hittills anvisade medel med knappt 390 milj. kr. AMS hemställer därför att reservationsanslaget C 3. Särskilda åtgärder för ar­betsanpassning och sysselsättning tillförs ytterligare 390 milj. kr.

Föredraganden

Antalet personer som sysselsätts med hjälp av lönebidrag har, som AMS har framhållit, vuxit snabbt. Ökningen tenderar att fprtsätta trots alt efter­frågan på arbetskraft minskat under senare tid. Således uppgick antalet lönebidragsplatser i december 1981 fill ca 32700, vilket är fler än vad som fömtsågs i 1981 års budgetproposition.

Detta är enligt min mening en posifiv utveckling. Jag delar AMS uppfatt­ning att en lönesubventionerad anställning på den öppna arbetsmarknaden som regel är ett både för den enskilde och för samhället bättre alternativ än förtidspensionering eller skyddad sysselsättning. Jag finner det också posi­tivt att allt fler arbetshandikappade har kunnat beredas arbete på den öppna arbetsmarknaden med hjälp av de arbetmarknadspolitiska stöden. Att ökningen varit betydande framgår av att år 1975 sysselsattes ca 22500

Prop. 1981/82:125

31

personer i arkivarbete och halvskyddad sysselsättning (exkl. kontorsar-betscentraler), de stödformer som numera har ersatts av anställning med lönebidrag.

Sedan lönebidragsreformen genomfördes år 1980 har bidraget reforme­rats ytterligare. Den tidigare försöksverksamheten med särskilt höga löne­bidrag för ungdomar under 25 år med svåra handikapp har blivit reguljär verksamhet och samtidigt ökat i omfattning. Den 1 juli 1981 infördes en möjlighet att lämna bidrag på denna högre nivå även för personer som övergick från sysselsättning inom stiftelseorganisationen för skyddat arbe­te till den reguljära arbetsmarknaden. Dessutom har en möjlighet öppnats genom att i ett begränsat antal fall ligga kvar på en högre bidragsnivå, i stället för att trappa ned bidraget i enlighet med de regler som annars gäller. Dessa generösare bidragsregler har självfallet medverkat till att öka AMS utgifter för lönebidrag.

I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1981/82:30 bil. 7, AU 1981/82:1, rskr 1981/82:15) infördes den 1 januari 1982 vissa restrikfioner när del gäller möjligheterna att lämna lönebidrag i samband med s. k. överföringar av redan reguljärt anställda fill en anställning med lönebidrag. De ändrade reglerna bör minska kostnaderna för bidraget med uppskattningsvis ca 10 milj. kr. för helår.

Det finns flera orsaker till alt utgifterna för lönebidrag väntas överstiga anvisade medel. Till en viss del sammanhänger utgiftsökningen med av­talsenliga lönehöjningar, införande inom statlig sektor av nya tjänstetids­klasser för uppflyttning i lönegradssystemet och liknande avtalsrelaterade förändringar. Till största delen sammanhänger emellerfid AMS behov av ytterligare medel till lönebidrag med att medelsanvisningen är för låg, därför att den beräknats på utgifterna för 1980/81 som kom all bli missvi­sande låga. Som jag redovisade i prop. 1980/81:125 med förslag till tilläggs­budget III fill statsbudgeten för budgetåret 1980/81 medförde lönebidrags­reformen att i arkivarbete sysselsatta övergick från det särskilda arkivar­betsavtalet fill andra avtalsområden med högre lönekostnader. Denna höj­ning av bidragsunderlaget får full genomslagskraft under 1981/82. Refor­men innebar också ändrade mtiner för utbetalning av bidrag. Genom att AMS utbetalningsperioder ändrades uppstod en eftersläpning av utbetal­ningarna. Kostnaderna för lönebidrag till staten och allmännyttiga organi­sationer försköts delvis fill följande budgetår, dvs. 1981/82.

Enligt AMS bedömning behövs ett medelstillskott om 390 milj. kr. för att klara utgifterna för anställning med lönebidrag under budgetåret 1981/82. För egen del bedömer jag att 355 milj. kr. skall vara till fyllest.

I delta sammanhang vill jag meddela min avsikt att låta en särskild utredare se över de regler som gäller för anställning med lönebidrag och i första hand överväga om de nu svåröverskådliga och komplicerade regler­na kan förenklas. Utgångspunkten bör vara att lönebidragen skall bli än mer effekfiva och användbara hjälpmedel för att bereda arbetshandikap-

Prop. 1981/82:125'

32

pade sysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden. Ett mera överskåd­ligt bidragssystem och en minskning av antalet specialregler bör kunna öka möjligheterna alt informera om stödet och därmed intressera arbetsgivare för att anställa sökande som inte utan särskilt stöd kan få arbete på den öppna marknaden.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

atl till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning på filläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 an­visa ett reservationsanslag av 355000000 kr.

[3] C 4. Bidrag till Stiftelsen Samhällsföretag. Under denna mbrik har på statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisats ett förslagsanslag av 2054 milj. kr. Av detta belopp avser 1 712 milj. kr. driflbidrag.

Stiftelsen Samhällsföretag har i skrivelse den 23 november 1981 hem­ställt om alt procentsatsen för beräkning av driftbidraget till organisationen för innevarande budgetår skall bibehållas på den i statsbudgeten tidigare fastställda nivån 135% av lönesumman för arbetstagarna i skyddat arbete under hela budgetåret. Stiftelsen bedömer att den får stora svårigheter att genomföra de resultatförbättringar som är nödvändiga för att klara de besparingar som riksdagen beslutade om i anledning av prop. 1981/82:30 (AU 1981/82: 1, rskr 1981/82: 15) om vissa ekonomiskt-politiska åtgärder m. m. Besparingen skall uppnås genom en sänkning fr. o. m. den I januari 1982 av bidragsprocenten till 129% av lönekostnaderna.

För egen del anser jag att stiftelsen inte kan undantas från de besparings­åtgärder som ålagts samtliga områden inom den statliga sektorn. Jag avser därför inte att föreslå någon ändring av bidragsprocenten trots att jag samtidigt är medveten om alt besparingen ställer stora krav pä Samhälls­företags förmåga att effektivisera verksamheten så att de sociala målen för verksamheten inte rubbas.

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle

att ta del av vad jag har anfört om driftbidraget till Stiftelsen Sam­hällsföretag.

D. Invandring m. m.

[4] D 5. Särskilt bidrag till stiftelsen Finlands hus. Stiftelsen Finlands hus har enligt sina stadgar till syfte att verka för finska invandrare i Sverige och bland dem främja den kulturella samhörigheten samt samarbetet mellan Finland och Sverige. För dessa ändamål köpte stiftelsen år 1970 en fastig­het i Stockholm, vilken har kommit att bli ett centrum för finsk förenings-och kulturverksamhet framför allt i Stockholmsområdet. Finska staten har medverkat till finansieringen av Finlands hus genom bidrag av väsentlig

Prop. 1981/82:125

33

omfattning och den svenska staten har främst medverkat på så sätt att ombyggnaden av fastigheten har skett som beredskapsarbete. Stiftelsens kostnader för finansieringen av Finlands hus har emellertid blivit avsevärt högre än beräknat.

Stiftelsen har mot denna bakgmnd hos Finlands och Sveriges regeringar vid flera tillfällen ansökt om bidrag till betalning av stiftelsens låneräntor. Finlands regering har sammanlagt under åren 1978-1981 beviljat räntestöd med 1518000 kr. Efter beslut av riksdagen (prop. 1979/80:101, AU 1979/ 80:15, rskr 1979/80:159) har Sverige beviljat eU räntestöd om 1090000 kr. för åren 1978-1980. Stiftelsen har därefter i skilda skrivelser den 25 februari 1980 och den 20 mars 1981 begärt ytterligare räntestöd för åren 1981 och 1982 hos den svenska regeringen.

I syfte all få till stånd en långsiktig lösning av stiftelsens ekonomiska situation har Finlands regering föreslagit att den finska och den svenska staten löser in stiftelsens samtliga inteckningslån som uppgår till 8123750 kr.

Genom beslut den 30 december 1981 har den finska riksdagen godkänt ett bidrag med 3 330000 mk som Finlands andel av understödet fill stiftel­sen för inlösen av skulderna. Anslaget har beviljats under förutsättning att svenska staten beviljar stiftelsen ett lika stort belopp.

Finlands hus har ett stort värde som centrum för den finskspråkiga kulturen i Sverige. Verksamheten i Finlands hus bidrar Ull att främja de finska invandrarnas föreningsliv samt informations- och kulturutbytet mel­lan Sverige och Finland. Det är enligt min mening väsentligt att verksam­heten i Finlands hus får fortsätta. Enligt den femårskalkyl som stiftelsen redovisat kommer stiftelsen fr.o.m. år 1983, under fömtsättning att ett kapitaltillskott anvisas, att redovisa ett överskott på driften. Delta kommer att användas för utveckling av den kulturella verksamheten och eftersatta reparationsarbeten i huset.

Fömtsatt att inteckningslånen kan lösas bedömer stiftelsen att ytterliga­re behov av stöd inte torde föreligga samt att stiftelsen kan klara ränteutgif­terna för åren 1981 och 1982.

För att lösa stiftelsens ekonomiska problem bör svenska staten medver­ka till inlösen av stiftelsens samtliga inteckningslån. Det svenska bidraget bör uppgå til) 4062000 kr., dvs. ungefär samma belopp som anvisats från finsk sida. Jag utgår från att några ytterligare åtaganden inte kommer att bli aktuella för svenska staten i och med denna åtgärd. Ansökningarna om räntestöd för åren 1981 och 1982 har mot bakgrund av vad som nyss sagts avslagits av regeringen.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Särskilt bidrag till stiftelsen Finlands hus på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett anslag av 4062000 kr. 

3    Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 125

Prop. 1981/82:125

34

Bilaga 8

Utdrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser bostadsdepartementets, verksamhetsområde

TRETTONDE HUVUDTITELN

A.    Bostadsdepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m.m. Till ändamålet har i statsbudgeten för budget­året 1981/82 anvisats ett reservationsanslag av 10 milj. kr. Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget en reservation av 2837572 kr.

För utredningsverksamheten beräknas för budgetåret 1981/82 ett ytterli­gare medelsbehov av 2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 2000000 kr.

[2] A 5. Inredning öch utrustning av lokaler för bostadsstyrelsen och sta­tens planverk. I prop. 1980/81:100 (bil. 11 s. 83) anmäldes att byggnadssty­relsen hade påbörjat omplaceringstester för att utreda förutsättningarna för att lokalisera bostadsstyrelsen och statens planverk till de Ipkaler i kv. Lysbpmben i Stockhplm som har friställts i samband med vägverkets omlokalisering till Borlänge. I prop. 1981/82; 100 (bil. 11) har redovisats förslag till kostnadsram för erforderliga upprustnings- och pmbyggnadsar-beten inför en flyttning av myndigheterna. Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prpp. 1975:1 bil. 9, FiU 1975:12, rskr 1975:64) uppdragit åt byggnadsstyrelsen att utföra dessa arbeten.

Enligt gällande tidplan skall planverket flytta till kv. Lysbomben under juni 1982. Planverket lämnar därmed sina lokaler på Hanlverkargatan 25. Avsikten är att lokalerna skall disponeras av enheter inom länsstyrelsen i Stockholm, som f.n. inryms i lokaler som staten hyr med inredning och utmstning. Dessa lokaler kommer därvid att sägas upp, vilket årligen

Prop. 1981/82:125

35

innebär minskade utgifter för statsverket om 1,9 milj. kr. Planverket har föreslagit att lokalerna i kv. Lysbomben nyinreds och att befintlig inred­ning i Ipkalema på Hanlverkargatan i fortsättningen skall disponeras av länsstyrelsen. Planverket uppskattar kostnaderna för ny inredning och utmstning till ca 5 milj. kr. Detta belopp är beräknat på ett preliminärt underlag.

Bostadsstyrelsen skall enligt gällande tidplan flytta till kv. Lysbomben under mars 1983. Bostadsstyrelsen kommer att medföra befmdig inredning och utrustning från sina nuvarande lokaler. Vissa kompletteringsanskaflf-ningar kan dock komma alt erfordras. Preliminärt har byggnadsstyrelsen för bostadsstyrelsens räkning uppskattat kostnaderna för inköp och för samtliga omkostnader i samband med flyttningen exkl. transportkostnader för bostadsstyreisens inredning och utmstning till 775000 kr.

Föredraganden

Efter samråd med chefen för kommundepartementet föreslår jag att inredningen i planverkets nuvarande lokaler får övertas av länsstyrelsen och att ny inredning anskaffas fill planverkets lokaler och de för myndighe­terna gemensamma lokalerna i kv. Lysbomben. Jag förordar att för detta ändamål och för den kompletleringsanskaffning som kan komma alt er­fordras vid bostadsstyrelsens flyttning ett reservationsanslag av 4,9 milj. kr. förs upp på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82. Beloppet bör betraktas som en högsta ram för samtliga kostnader i sam­band med myndigheternas flyttningar exkl. transportkostnader för bo­stadsstyrelsens inredning och utrustning. Del bör ankomma på regeringen att inom denna beloppsram närmare pröva behovet av inredning och utmstning till lokalerna. Med hänsyn till tidplanen för flyttningen bör planverket ges ett beställningsbemyndigande i avvaktan på riksdagens ställningstagande till förslaget.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Inredning och utrustning av lokaler för bostadsstyrelsen och statens planverk pä tilläggsbudget III till statsbudgeten för bud­getåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 4900000 kr.

B.    Bostadsförsörjning m.m.

[3] B 3. Lån till bostadsbyggande. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisats ett reservafionsanslag av 5700 milj. kr.

Från anslaget betalas ut bostadslån, räntelån, räntebärande förbättrings-lån, tomträttslån fill kommuner, lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter, underhållslån och lån för byggnadstekniska åtgärder.

Bostadsstyrelsen har i en skrivelse den 1 febmari 1982 hemställt att ett tilläggsanslag av 150 milj. kr. anvisas för budgetåret 1981/82. Styrelsen har därvid anfört bl. a. följande.

Prop. 1981/82:125

36

I arbelet med långtidsbudgeten för budgetåren 1982/83-1986/87 har gjorts en ny beräkning av anslagsbelastningen under budgetåret 1981/82. Den nya beräkningen visar att anslagsbelastningen tidigare har underskat­tats, i första hand beträffande bostadslånen och hyresförlustlånen.

Enligt bostadsstyrelsen behöver anslaget tillföras ytterligare 113 milj. kr. Med hänsyn fill osäkerheten i beräkningen bör dock enligt styrelsen belop­pet avmndas uppåt.

Föredraganden

Det är enligt min mening angeläget att utbetalningen av beviljade lån kan ske så snart ett beslut härom har fattats. Därigenom undviks störningar i verksamheten. Med hänsyn till vad bostadsstyrelsen har anfört förordar jag ett tilläggsanslag av 150 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Lån till bostadsbyggande på filläggsbudget III lill statsbudge­ten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 150000000 kr.

Prop. 1981/82:125

37

Bilaga 9

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-03-18

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 1, 4, 5, 6, 7 och 8; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 2 och 3

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

FJORTONDE HUVUDTITELN

A.    Industridepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m.m. Under denna mbrik har i statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisats ett reservationsanslag av 39 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en reservation på anslaget av 8899251 kr. Vid utgången av januari 1982 hade av anslaget förbmkats 22932000 kr. Dämt-Över tillkommer beslutade men ännu ej verkställda utbetalningar med ca 6,5 milj. kr. Detta innebär att det under anslaget finns disponibeh för återstoden av detta budgetår ca 16,4 milj. kr.

En genomgång har visat att detta belopp inte räcker för att täcka utgif­terna för utredningsverksamheten under resten av detta budgetår. Anled­ningen härtill är bl. a. att ett antal utredningar fillkommit sedan våren 1981 och vilkas medelsbehov sålunda inte varit kända vid beräkningen av ansla­get. Bland dem kan nämnas mineralverkskommittén (I 1981:02), utred­ningen (I 1981:06) om program för utvecklingen på längre sikt av malm­fältskommunerna i Norrbottens län, centrala gassamrådsgruppen (I 1981: C) och utredningen (I 1981:09) om statens industriverks fraintida organisation och verksamhet.

Efter samråd med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beräknar jag det ytterligare me­delsbehovet till 4 milj. kr.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 4000000 kr.

4   Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 125

Prop. 1981/82:125

38

E.   Energi

[2] E 1. Statens vattenfallsverk: Kraftstationer m. m. Statens vattenfalls­verk fick huvuddragen i sin nuvarande organisation fastställda genom beslut av 1961 och 1974 års riksdagar (prop. 1961:168, SU 1961:162, rskr 1961:368 och prop. 1974:1 bil. 15 s. 211, NU 1974:26, rskr 1974:198).

Regeringen uppdrog den 30 april 1981 åt statens vattenfalls verk att göra en översyn av verkets organisation.

I skrivelse den 20 januari 1982 har vattenfallsverket lagt fram förslag Ull ny huvudorganisation för verket. Verket har därvid anfört att - det med hänsyn till perspnalen Pch den störning i verksamheten som en organisa-fionsförändring erfarenhetsmässigt utgör - det är angeläget att den nya organisationen kan träda i kraft den 1 juli 1982.

I skrivelse den 3 februari 1982 har verket hemställt om godkännande av konsortialavlal mellan verket och Lilla Edets kommun om bildande av ett gemensamt bolag för fjärrvärmeförsörjning inom kommunen. Verket hem­ställer vidare om att få disponera 500000 kr. för detta ändamål från ansla­get Kraftstationer m.m. samt atl av driftmedel få temporärt tillskjuta ägartillskott till bolaget intill ett belopp om 2 milj. kr. för resullatutjämning.

Nuvarande organisation m. m.

Vattenfallsverket handhar statens kraftverksrörelse och kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk samt verkar för en rationell elenergiförsörjning i riket. Verket ombesörjer också beredskapsplanläggning av rikets elenergi­försörjning.

Verket förvaltar statens aktier i f. n. tolv elproduklionsföretag, tjugotre eldistributionsföretag och sju andra förelag med uppgifter inom bl. a. bränsleförsöijningens område. För förvaltningen av aktierna i eldistribu­tionsföretagen har ett särskilt förvaltningsbolag bildats. Svensk Energi­verksgrupp AB (SEAB).

Under budgetåret 1980/81 svarade vattenfallsverket för ca 45% av lan­dets elprodukUon. Rörelseintäkterna för samma budgetår uppgick till ca 6,6 miljarder kr. Investeringskostnaderna uppgick tilf ca 2,2 miljarder kr.

F.      n. är ca 11 700 personer anställda inom verket.

Vattenfallsverkels nuvarande organisation fick sin principiella utform­

ning år 1961. Inom verket finns sex huvudavdelningar, en för planering, en

för administraUon, en för drift och förvaltning, en för byggnadsteknik, en

för el- och värmeteknik samt en för värmekraftproduktion. För den regio­

nala verksamheten finns fem kraftverksförvaltningar och en kanalförvalt­

ning.

I prop. 1978/79: 115 om riktlinjer för energipolitiken (bil. 1 s. 43-45 och s. 318) uttalades bl. a. att 1980-talets energipolitik kommer att i ökad utsträckning ställa krav på medverkan och initiativ från statens vattenfalls-verk inom områden där verket hittills har spelat en mer begränsad roll. Det

Prop. 1981/82:125

39

kommer enligt föredraganden således att finnas skäl för verket att engagera sig även i frågor rörande energiförsörjningen som inte har direkt samband med produktion och distribution av el. Verket bör enligt föredraganden vidare kunna utnyttjas för att direkt i energisystemet utveckla och introdu­cera den teknik som krävs för att de energipolitiska intentionerna skall infrias. Som exempel på sådana insatser nämndes i propositionen bl. a. samarbete med kommunerna i syfte att uppföra kraftvärmeverk, utred­ningsarbete avseende torveldade anläggningar, utveckling av miljövänlig teknik för att utnyttja kol samt insatser för att göra solenergi och värme­pumpar kommersiellt tillgängliga för uppvärmningsändamål.

Vid behandlingen av propositionen underströk riksdagen (NU 1978/ 79:60 s. 74-75) betydelsen av att arbetet med att utveckla förnybara bränslen och föra ut dem i prakusk användning får effektivt stöd. Utskottet ansåg det viktigt att uppmuntra insatser på olika områden. Om tillgängliga resurser huvudsakligen koncentreras till ett organ riskerade man enligt utskottet att inte få fiilräcklig bredd i verksamheten. Närihgsutskollet erinrade om att utskottet i det föregående hade uttalat sig för att ett utvecklingsbolag för energiområdet inrättades. Detta uttalande innebar dock inte att statens vatlenfallsverk skulle vara förhindrat atl gå in på nya verksamhetsområden. Utskottet ansåg därför en viss omorientering av vattenfallsverkets verksamhet motiverad bl. a. av sysselsättningsskål. Verkel borde dock främst inrikta sin verksamhet på de områden inom energiproduktion där det besitter sårskild sakkunskap.

I prop. 1979/80:170 om vissa energifrågor konstaterades (s. 20-21) att den klarhet om det svenska kärnkraflprogrammet som hade vunnits efter folkomröstningen om kärnkraftens framtida användning medförde för bl. a. vattenfalls verkets del atl förutsättningarna för en ändamålsenlig pla­nering av den framtida verksamheten hade klarlagts. Karaktären av den omställning som i första hand verkets anläggningsverksamhet står inför kunde nu i stora drag överblickas. Mot mitten av 1980-lalel beräknades såväl kärnkraftutbyggnaden som pågående större vattenkraftutbyggnader i Nortbotten bli slutförda. Vidare konstaterades i propositionen att ytterli­gare oljeeldade elproduktionsanläggningar inte borde uppföras. Del betyd­de att anläggningsverksamheten mot senare delen av 1980-talet, med i stort sett undantag endast för en begränsad vattenkraftutbyggnad, måste inrik­tas på anläggningar som drivs med andra energislag och bränslen än sådana som hittills har utnyttjats. Närmast aktualiserades anläggningar baserade på fasta bränslen såsom kol, torv och flis. På experiment- och demonstra-tionsstadiel befann sig också anläggningar som utnyttjade sol- och vind­energi. Utvecklingen längre fram fömtsågs i proposifionen också komma att medföra att tillkommande elproduktionskapacitet i stor utsträckning baserades på kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar eldade med and­ra bränslen än olja. Som anfördes i propositionen kan dessa anläggningar beräknas bli dimensionerade med hänsyn fill de olika tätorternas eller industriemas värmebehov.

Prop. 1981/82:125

40

I prop. 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken uttalades (s. 403) att vattenfallsverkets uppgifter bör vidgas till att omfatta även värmeförsörj­ning. Detta motiverades bl. a. av att utvecklingen förutsågs komma att medföra att tillkommande elproduktionsanläggningar i stor utsträckning baserades på kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar eldade med and­ra bränslen än olja. Det var enhgt propositionen därför av största vikt att frågor om el- och värmeförsörjning inte behandlades åtskilda. För att den i propositionen förordade kraftvärmeutbyggnaden skulle komma till stånd var det nödvändigt att för elproduktion utnyttja det värmeunderlag som fanns i tätorterna. Delta ställde krav pä kommunerna att i planeringen av värmeförsörjningen beakta även förhållanden som rör elförsörjningen. Det var därför nödvändigt med ett utökat samarbete mellan kommuner och kraftföretag.

I propositionen framhölls också att det är angeläget att nedbringa det höga oljeberoendet inom uppvärmningsområdet. Det framhölls som natur-hgt att den statliga resurs som vattenfallsverket utgör utnyttjades för att främja övergången till andra bränslen eller uppvärmningsformer. I första hand borde verkets insatser avse uppvärmningsteknik och anläggnings­verksamhet som har samband med elproduktion eller elanvändning. Fjärr-värmedistribulionen borde alltjämt förbli en kommunal angelägenhet.

I prppositionen betonades vidare att verkets insatser inom värmeförsörj­ningen skulle ske på kommersiella villkor, dvs. bl. a. inriktas så att fast­ställd förtäntning av för ändamålet ianspråktagel kapital kan uppfyllas. Det ansågs därför nu av största vikt atl så goda fömlsättningar som möjligt kunde skapas inom verket för ett konkurrenskraftigt agerande inom vär­meförsörjningen pä regional och lokal nivå.

Det framhölls också i propositionen att vattenfallsverket borde bredda och fördjupa sin forsknings-, utveckhngs- och demonstrationsverksamhet inom energiområdet.

Del konstaterades vidare att man, även om framgång nås i vidgandet av verksamheten, torde få räkna med en nedgång i anläggningsverksamheten inom vissa regioner och för vissa yrkesgrupper. I propositionen förutsattes att vattenfallsverket planerar för denna utveckling och utnyttjar till buds stående personaladministrativa åtgärder och styrmedel för atl så långt möjligt underlätta omställningen för berörda personalgrupper.

Utredaren av myndighetsorganisationen inom energiområdet konstate­rade i sitt betänkande (Ds I 1980:16) De statliga energimyndigheterna -arbetsfördelning och samverkan, att en ingående översyn av vattenfalls­verkets organisation borde komma till stånd inom kort med hänsyn till de ändrade yttre förutsättningarna som verket står inför. Utredaren ansåg att följande riktlinjer borde gälla för en organisationsöversyn: - verkets planeringsfunktion bör förstärkas, särskilt den långsiktiga pla­neringen och den personalplanering som behöver genomföras för alt

underlätta omställningen av verksamheten

Prop. 1981/82:125

41

organisationen för energiforsknings-, utvecklings- och demonstrations­verksamheten bör förstärkas

organisatoriska förutsättningar och former för samverkan med kom­muner bör skapas

fömlsättningar bör skapas för en ökad delegering av ansvar och befo­genheter till regional nivå

ledningsfunktionen på regional nivå bör ses över och förstärkas.

I prop. 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken konstaterades (bil. 1 s. 406) att utredarens förslag i fråga om organisationsutveckling inom vattenfallsverket i allt väsentligt - men med vissa kompletteringar -borde kunna tjäna som vägledning i arbetet med en närmare översyn av verkets organisation.

Statens vattenfallsverk

I skrivelse den 20 januari 1982 har valtenfallsverket, som jag tidigare har nämnt, lämnat förslag till ny huvudorganisation samt redogjort för hur arbetet med organisationsöversynen har bedrivits.

Översynen har letts av generaldirektören och utförts av en arbetsgrupp sammansatt av personal från vattenfallsverket, statskontoret och konsult­firman Mc Kinsey &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Vattenfallsverket har funnit att syftet med översynen kan tillgodoses genom modifieringar av organisationen inom ramen för en i huvudsak oförändrad grundstmktur. De väsentligaste ändringar som föreslås är:

De nuvarande huvudavdelningarna byggnadsteknik samt el- och värme­teknik sammanförs till en huvudavdelning för konstruktion och byggan­de i syfte att uppnå effektiva arbetsformer inom ramen för en bedömd nedgång i sysselsättningen.

Huvudavdelning värmekraftproduktion föreslås koncentrera sin verk­samhet till kärnkraftproduktion, varvid klara ansvarsområden erhålls. Därigenom säkras att en enhets resurser helt kan ägnas kärnkraftver­kens drift, säkerhet och ekonomi. Fossilkraftverken överförs till huvud­avdelning drift och förvaltning.

Inom drift och förvaltning föreslås kraftverksförvaltningarna få ett mer markerat resultatansvar. Härigenom uppnås god ekonomisk styrning och uppföljning samtidigt som decentralisering underlättas. Förvalt­ningarnas kontakter och samarbete med kommunerna intensifieras.

Stabsenheten benämnd planering inriktas i ökad utsträckning på strate­gisk styrning av vattenfallsverkets verksamhet för att stärka den lång­siktiga planeringen. Insatser för information och kommunikation ökar. Enheten åläggs att i anslutning till utbyggnadsplaneringen svara för den övergripande sysselsättningsplaneringen i syfte att uppnå flexibelt ut­nyttjande av personalen och underlätta den förestående omställningen.

Prop. 1981/82:125

42

-

En ny huvudavdelning benämnd utveckling bildas för nya verksamheter och strategiskt viktiga projekt samt sammanhållning av verkets forsk­nings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet. Härigenom under­lättas att denna verksamhet breddas och fördjupas samtidigt som verket intensifierar sina insatser inom nya verksamhetsområden.

-

Internrevisionsenhelen föreslås i enlighet med önskemål från riksrevi­sionsverket sortera direkt under generaldirektören.

En schematisk framställning av den nuvarande och den av verket före­slagna organisationen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 9.1.

Förslaget till huvudorganisation innebär att i valtenfallsverket skall fin­nas sex huvudavdelningar, nämligen avdelningar för planering, administra­tion, drift och förvaltning, konstmktion och byggande, kärnkraft och ut­veckling samt därutöver en enhet för inlernrevision.

För den regionala verksamheten inom huvudavdelning drift och förvalt­ning finns f. n. fem kraftverksförvallningar och en kanalförvaltning. En ny enhet för fossilkraftprodukfion tillkommer. Inom huvudavdelning kärn­kraftproduktion finns två produktionsenheter för kärnkraft.

Verket framhåller att den omorientering av energipolitiken, som har skett mot bakgmnd av landets stora oljeberoende och riksdagens beslut i kärnkraftsfrågan, kan förväntas även fortsättningsvis successivt ändra be-Ungelserna för vattenfallsverkets verksamhet och ställa nya krav på insat­ser. Det är därför angeläget att verkets organisation fortlöpande kan anpas­sas till förändringarna så att effektiva arbetsformer uppnås. För alt på ett smidigt sätt utan tidsutdräkt kunna ändra organisationen föreslås verket erhålla bemyndigande att göra de justeringar i verkets organisation som utvecklingen påkallar.

Ett mera utvecklat samarbete med kommunerna kan i högre grad än hitfills göra det aktuellt för valtenfallsverket alt bilda gemensamma bolag med en eller flera kommuner eller att gå in som delägare i sådana bolag. F. n. underställs frågor om bolagsbildning riksdagens prövning. I syfte att underlätta proceduren för att etablera sådant samarbete föreslår verket att

- i likhet med vad som har skett för domänverket - regeringen inhämtar

bemyndigande att fatta beslut om bildande av bolag eller förvärv av aktier i

bolaget.

I skrivelsen tar vattenfalls verket även. upp frågan om formen för verkets rådgivande verksamhet inom värmeförsöijningsområdet. Verket fram­håller att denna rådgivning, som är av begränsad omfattning, bäst utförs integrerat med angränsande uppgifter inom främst kraftverksförvaltning­arna. Vattenfallsverkets medverkaii i projekt debiteras enligt verket efter kommersiella gmnder. En särredovisning av sådan medverkan liksom av stamnätets ekonomi kommer enligt verket att äga rum i framtiden. För egen del anser jag att det är väsendigt att vattenfallsverkets breda energi­tekniska kunnande utnyttjas på ett effektivt sätt.

Prop. 1981/82:125

43

Vatlenfallsverkel anför vidare att förslaget Ull ny huvudorganisation har framlagts för personalorganisationerna, vilka inte har haft någon erinran.

Till verkets skrivelse är fogat ett samrådsyttrande från statskontoret, i vilket kontoret tillstyrker att förslaget till ny huvudorganisation genom­förs. Beträffande huvudavdelningen för drift och förvaltning anser stats­kontoret att organisationsarbetet bör fortsätta och bl. a. en översyn göras av ansvarsfördelningen mellan huvudavdelningens olika organisationsen­heter på central nivå. Statskontoret anser vidare att budgetprocessen bör utformas som en dialog mellan verksledning, huvudavdelningar och lokal­förvaltningar samt att möjligheten att till lokalförvaltningarna decentralise­ra ansvar och befogenheter bör tas Ull vara.

Av vattenfallsverkets skrivelse om deltagande tillsammans med Lilla Edets kommun i ett aktiebolag iör fjärrvärmeförsörjning inom kommunen framgår bl. a. följande.

Valtenfallsverket deltar sedan år 1979 i den kommunala energiplanering­en inom Lilla Edets kommun. En projektgrupp har utrett frågan om värme­försörjning av tätprten. En av målsättningarna var atl klariägga de tekniska pch ekonomiska möjllighelerna att via värmepump utnyttja energin i kyl-vattnet från Lilla Edets kraftstation för uppvärmning av bebyggelsen.

Utredningen visar att stora fördelar kan uppnås med ett fjärrvärmesy­stem inom Lilla Edets tätort. En första utbyggnad av Qärrvärmesystemet skulle täcka ett effektbehov på ca 6 MW och ha en energiomsättning på cirka 13 GWh. En värmepump som tillvaratar spillvärme från Lilla Edets kraftstation kan bidra med upp till 60% av den årliga energitillförseln. Enligt separat avtal skall vattenfallsverket uppföra en värmepumpanlägg­ning. Bolaget kommer att få tillgodoräkna sig viss andel av överskottet för driften av värmepumpen. Genom installation av värmepumpen kan också den beräknade årliga oljeförbrukningen minskas från ca 1 500 m till ca 500 m' eldningsolja 4 till ett värde av ca 1,5 milj. kr. Investeringar i panncentral och fjärrvärmenät har kostnadsberäknats till 9,5 milj. kr. och i värme­pumpanläggning inkl. åtgärder i kraftstationen till 3,6 milj. kr. i 1981 års prisnivå. Förhandhngarna mellan vattenfallsverket och Lilla Edets kom­mun om ett samarbete inom projektets ram har resulterat i ett konsortial­avlal mellan verket och kommunen. Överenskommelsen, som har träffats med förbehåll för regeringens gpdkännande, innebär alt vattenfallsverket och kommunen går samman i ett bolag, Lilla Edets Fjärrvärme Aktiebolag, med ändamål att producera, försälja och distribuera fjärrvärme inom ett distributionsområde som i princip motsvarar kommunen. Vardera parten skall äga 50% av akfierna i bolaget. Verksamheten är avsedd all påbörjas den I juli 1982.

Fömtom att utföra och driva erforderliga anläggningar för fjärrvärme­produktion och -distribution skall bolaget arbeta för exploatering av torv-och vedtillgångar för värmeproduktion inom kommunen och på andra sätt arbeta för att minska värmeförsörjningens oljeberoende.

Prop. 1981/82:125

44

För ett genomförande av projektet talar enligt valtenfallsverket bl. a. att verket härigenom får erfarenhet av ett projekt för fjärrvärmeförsörjning vid en kombination av hetvattencentral och värmepump. En avsevärt minskad oljekonsumtion och ett minskat svavelutsläpp blir följden. Verket påpekar också att projektet ligger i linje med statsmakternas intentioner om samarbete med kommunerna inom energiförsörjningens område.

Finansieringen är avsedd att ske med aktiekapital, avgifter, upplåning samt bidrag från myndigheter och organisafioner. Ett tillskott på 500000 kr. erfordras för verkets andel av bolagets aktiekapital.

Genomförda kalkyler visar att en anläggning enligt de i det föregående angivna fömtsättningarna ger ett driftunderskott under första året men atl lönsamheten på längre sikt är god. Detta innebär att delägarna i bolaget temporärt kan behöva tillskjuta ägartillskott under uppbyggnadsskedet och under det första driftåret för alt täcka uppkomna förluster. Ägartillskotten från vardera parten beräknas inte behöva översfiga 2 milj. kr.

Föredraganden

För egen del anser jag vattenfallsverkets förslag Ull ny huvudorganisa­tion väl gmndat. Den föreslagna organisationen ger enligt min mening verket goda möjligheter att effekfivt utnyttja tillgängliga produktions- och distributionsanläggningar samt atl aktivt verka för bl. a. en minskad oljean­vändning pch en ökad användning av inhemska energikällor inom såväl el-som värmeförsörjningen.

Den förstärkta planeringsfunktionen och sammanslagningen av de två byggande huvudavdelningarna medför bättre förutsättningar för verket att anpassa sig till anläggningsverksamhetens ändrade omfattning. Det före­slagna ökade resultatansvaret för kraftverksförvaltningarna kommer enligt min mening att leda till ökad effektivitet, decentralisering och ett intensi­fierat samarbete med regionala och lokala organ. En omorganisation av valtenfallsverket enligt de riktlinjer som verkel har föreslagit bör därför genomföras.

Statskontoret har i sitt samrådsyttrande lämnat synpunkter på bl. a. ansvarsfördelningen mellan vattenfallsverkets centrala och regionala or­gan. Verkets förslag till ny huvudorganisation innebär en ökad delegering av befogenheter fill kraftverksförvaltningarna. Verket bör i det fortsatta organisationsarbetet överväga ytterligare möjligheter till decentralisering av den löpande affärsförvaltningen.

Vattenfallsverket har också aktualiserat frågan om formen för verkets rådgivande verksamhet på värmeförsörjningsområdet. I likhet med verket anser jag att det f. n. saknas motiv för ändring av dessa former.

Jag förordar att regeringen inhämtar riksdagens godkännande av vad jag har anfört om vattenfallsverkets organisation.

Jag delar vattenfallsverkets uppfattning att verkets organisation i framti­den på ett enkelt sätt bör kunna anpassas fill utvecklingen. Däremot kan

Prop. 1981/82:125

45

jag inte biträda vattenfallsverkets förslag om att verket självt bör få besluta om framtida förändringar i organisationen. Organisafionsfrågornas karak­tär är enligt min mening sådana att de bör ankomma på regeringen att besluta om. Jag förordar att regeringen inhämtar riksdagens medgivande att i fortsättningen besluta om sådana ändringar i vattenfallsverkets organi­sation som den framtida utvecklingen kan ge anledning fill. Medgivandel skall självfallet inte avse de fall då medel erfordras eller då vissa tjänster avses inrättas. I sådana fall kommer riksdagens medverkan alltjämt att erfordras.

Efter ett genomförande av den förordade omorganisationen av verket kommer antalet huvudavdelningar att vara oförändrat vilket innebär bl. a. att antalet tjänster som chef för huvudavdelning inte förändras i förhållan­de till vad som gäller i nuvarande organisation. Tjänsterna har dock i två fall fått ett väsentligt ändrat innehåll.

Vattenfallsverket har föreslagit att regeringen inhämtar riksdagens be­myndigande att besluta i frågor angående bildandet av bolag med verket som intressent och angående verkets förvärv av aktier i bolag. Därigenom skulle enligt verket samarbetet med kommunerna och medverkan i regio­nala och lokala energiförsörjningsprojekt underlättas.

Vattenfallsverket förvaltar f. n. statens aktier i ett antal produktions- och distributionsföretag inom energiområdet. Vad gäller distributionsbolag finns i dag en ram på 30 milj. kr. inom vilken regeringen kan medge vattenfallsverket att förvärva aktier eller andelar. Som verket framhåller kan ett mer utvecklat samarbete mellan verket och främst kommunerna aktualisera ett ökat antal bolagsbildningar och aktieförvärv. Det är enligt min mening väsentligt alt ett sådant samarbete underlättas. Jag föreslår därför att formerna förenklas för förvärv av aktier och bildande av bolag inom ramen för vattenfallsverkels uppgifter eller med nära anknytning till dessa.

Jag förordar att regeringen inhämtar riksdagens medgivande att besluta i frågor rörande förvärv av aktier eller bildande av bolag inom ramen för vattenfallsverkels uppgifter eller med nära anknytning fill dessa. Medgi­vandet bör begränsas fill att gälla bolag med ett bundet eget kapital på högst 5 milj. kr. inom ramen för verkels investeringsanslag. Bolagsbild­ningar för andra typer av bolag än distributionsbolag bör begränsas till ett för vaije år fastställt belopp. För budgetåret 1982/83 har detta belopp beräknats till ca 75 milj. kr. En redovisning av de bolagsbildningar som har skett under året kommer påivanligt sätt atl lämnas till riksdagen i budget­propositionen.

Vattenfallsverkets förslag att verket tillsammans med Lilla Edets kom­mun bildar ett aktiebolag för fjärrvärmeförsörjning inom kommunen anser jag vara ett värdefullt initiativ från energipolitisk utgångspunkt. Att ta lill

5    Riksdagen 1981/82. I saml. Nr 125

Kartong: S. 45, rad 33-35 Står; för andra  budgetår. Rättat till: begränsas till

--- 5 milj. kr. inom ramen    investeringsanslag.

Prop. 1981/82:125

46

vara de möjligheter som finns för att ersätta olja med andra bränslen har länge betecknats som en av energiförsörjningens huvuduppgifter.

Det är angeläget atl den resurs som vattenfallsverket utgör tas till vara för att t. ex. i samarbete med kommunerna främja en övergång från olja fill andra bränslen eller uppvärmningsformer. Den form för samarbete mellan verket och en kommun som här har föreslagits visar hur en sådan övergång kan åstadkommas.

Vattenfallsverkets planerade samarbete med Lilla Edets kommun är ett exempel på den typ av bolagsbildning mellan verkel och en eller flera kommuner som, i likhet med vad jag nyss har anfört, kan komma att bli allt vanligare i framtiden. Frågan om medgivande till denna bolagsbildning kan prövas av regeringen om riksdagen lämnar regeringen ett bemyndigande i enlighet med vad jag fidigare har förordat.

Mot bakgmnd av vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.      godkänna vad jag har förordat i fråga om statens vatlenfallsverks

organisation och medge regeringen atl i fortsättningen besluta

om ändring i denna,

2.      bemyndiga regeringen att besluta öm alt bilda aktiebplag eller

förvärva aktier i sådant bolag inom statens vattenfallsverks verk­

samhetsområde i enlighet med vad jag har anfört.

[3] E 11. Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m. Under denna

mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett reserva­tipnsanslag av 22 milj. kr. (prpp. 1980/81:90 bil. 1 s. 435, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Medlen har ställts Ull förfogande för Swedegas AB i form av län med villkorlig återbetalningsskyldighet för alt täcka utred­nings- och förprojekteringskostnader m. m. rörande import av naturgas till Sverige.

I skrivelse den 2 februari 1982 har Swedegas AB hemställt om medel för vissa investeringar och för bolagets fortsatta utredningsverksamhet under år 1982.

Investeringarna avser projektering och upphandling av en rörledning för transport av naturgas under Öresund till Klagshamn söder om Malmö och därifrån till Hasslarp i trakten av Helsingborg. Genom denna stamledning avses naturgas komma att levereras från Danmark till sydvästra Skåne för det s. k. Sydgasprojektets behov med början hösten 1985. Enligt riktlinjer­na för genomförande av projektet (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410) skall Swedegas äga och finansiera stamledningen, medan byggande och drift av ledningen skall uppdras åt Sydgas AB. Sydgas skall svara för grenledningarna till de lokala gasdistributörerna inom området. Ansökan om koncession för stamledningen har ingetts till svenska och danska myndigheter.

Swedegas AB

Investeringskostnaden för stamledningen i penningvärde den I januari 1981 beräknas preliminärt till ca 310 milj. kr. för en kapacitet av ca 2000

Prop. 1981/82:125

47

milj. m gas om året. En ledning för enbart Sydgasprojektets behov, dvs. ca 440 milj. m' om året, beräknas kosta ca 195 milj. kr. Marginalkostnaden uppgår alltså till ca 115 milj. kr. eller ca 37% av den totala kostnaden. Swedegas anser det vara i konsekvens med statsmakternas beslut om förskottsbetalning för rätten att i Danmark transportera upp till ca 2000 milj. m' om året att den svenska transportkapaciteten blir lika stor. Swede­gas bedömer att det finns goda förutsättningar för att en på så sätt utbyggd stamledning kommer att utnyttjas fullt. Omfattande marknadsstudier ut­förs rörande avsättningen av gas norr om Sydgasområdet.

Medelsbehovet under återstoden av innevarande budgetår och under andra halvåret 1982 beräknas av Swedegas till 45 milj. kr., varav 41 milj. kr. för investeringar i stamledningen och 4 milj. kr. för bolagels utrednings­verksamhet m. m. Sistnämnda belopp innefattar bl. a. Swedegas insatser i samband med Projekt gastransitering, dvs. den förprojektering av en led­ning för transport av nordnorsk naturgas genom Sverige till kontinenten som statens vattenfalls verk enligt regeringens uppdrag den 10 september 1981 skall genomföra i samarbete med Swedegas. Viss annan verksamhet, bl. a. förprojektering av ledningar för import av naturgas från Sovjetunio­nen och utredningar om möjligheter till underjordisk lagring av gas, har däremot visat sig kunna senareläggas.

Swedegas hemställer om ett nytt lån om 20 milj. kr. med villkorlig återbetalningsskyldighet. Lånet är avsett att täcka kostnaderna för utred­ningsverksamheten och för en del av investeringarna i den förut nämnda stamledningen. Återstoden av medelsbehovet avses komma atl täckas genom kortfristig upplåning med statsgaranti.

Föredraganden

Enligt min mening kan behovet av ytterligare medel lill Swedegas verk­samhet under år 1982 begränsas till 18 milj. kr. Ett lån på detta belopp bör ställas till bolagets förfogande. Liksom tidigare bör villkoriig återbetal­ningsskyldighet gälla. Det ankommer på regeringen att meddela närmare villkor för lånet. Jag räknar liksom Swedegas med att huvuddelen av investeringarna i stamledningen länefinansieras. Regeringen äger besluta . om garanti för upplåningen inom ramen för den år 1975 införda statsgaran­tin för utvinning m. m. av olja, naturgas och kol.

Frågor om finansieringen av Sydgasprojektel i dess helhet kommer att tas upp under nästa budgetår på grundval av aktuella beräkningar av kostnaderna för såväl stamledningen som övriga delar av projektet. Jag räknar med att även frågor om Swedegas behov av eget kapital och av medel för utredningsverksamheten kommer att prövas i sammanhanget. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Lån till förprojektering av naturgasledningar m.m. på till-läggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservafionsanslag av 18000000 kr.

Prop. 1981/82:125

48

G. Statsägda företag

[4] G 17. Finansiering av stirlingmotorutveckling. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1981/82.

Frågan om finansiering av ett ulveckhngsprojekt rörande utvecklingen inom KB United Stirling (Sweden) AB & 161 om finansiering av stirlingprojektet, m.m. lämnades den senaste redpgörelsen för projekten och finansieringen av dem.

Genom beslut av riskdagen av år 1981 (prop. 1980/81: 161, NU 1980/ 81:59, rskr 1980/81:369) har finansieringen av de båda sUrlingprojekten fått en lösning fram t.o.m. utgången av verksamhetsåret 1981. Beslutet har medfört bl. a. art United Sliriing kunnat återbetala de lån som bolaget tidigare tagit upp i Sveriges Investeringsbank AB för att delvis finansiera verksamheten t. o. m. år 1979. Bolagets upplåning omfattar numera främst ett statligt lån med villkorlig återbetalningsskyldighet på 46,8 milj. kr. jämte ränta.

United Stirling är lokaliserat till Malmö och Linköping och har f. n. 148 anställda, sedan sfirlingverksamheten inom FFV Industriprodukter över­förts till United Stirling. Dessutom har företaget två dotterbolag i USA med totalt 14 anställda. Sedan våren 1981 har en avsevärd personalminsk­ning genomförts till stor del genom omplacering inom FFV. Nyligen avslu­tade förhandlingar innebär att 51 personer varslats om uppsägning.

Förenade fabriksverken

FFV har i skrivelse den 26 februari 1982 hemställt om medel för finansie­ring av den fortsatta sfirlingmotomtvecklingen vid United Stirling. Av FFV:s skrivelse framgår i huvudsak följande.

Genom de beslut som fattades av riksdagen våren 1981 om bl. a. finan­sieringen av surlingprojeklet lades grunden för en ny fas i projektet. Riksdagens beslut baserades på flera kvalificerade utredningar av friståen­de konsulter rörande bl.a. stirlingmotorns framtida konkurrenskraft. Med hjälp av de medel som beviljats har United Sfirling kunnat rekonstmeras finansiellt. Sfirlingmotorutveckling drevs tidigare inom ramen för såväl United Stirling som FFV Industriprodukter. I enlighet med de intentioner som redovisades i prop. 1980/81; 161 har verksamheten i United Sliriing och FFV Industriprodukters stirlingverksamhet i Linköping samordnats inom ramen för United Stirling. Denna samordning underlättar möjligheten

Prop. 1981/82:125

49

alt prioritera bland de projekt som hittills har drivits. Fortsatt arbete bedrivs såväl i Malmö som i Linköping.

I den utredning som gjordes av fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) under hösten 1980 om stirlingprojektet rekommenderades bl. a. en koncentration till färre delprojekt samt inriktning mot tillämpning­ar där en tidig introduktion av motorn på marknaden är möjlig. United Stirling har med hänsyn lill dessa rekommendafioner reviderat sin verk­samhetsplan från år 1979. Bolaget har beslutat alt koncentrera sig på tre t. v. egenfinansierade exploateringsprojekt nämligen generatoraggregat, och system för elgenerering genom solvärme samt energisystem för under-vattensbmk. Dessutom skall uppdragsfmansierade projekt drivas, t. ex. uppdraget för amerikanska myndigheters räkning att utveckla en bilmotor byggd på stirlingprincipen. Detta projekt har på gmnd av uppnådda resul­tat fått fortsatt stöd trots de stora neddragningar som gjorts av denna typ av stöd.

Inom solenergiområdet har stirlingmotorn en unik konkurrenssituation, då den medger omvandling av solenergi till elenergi med myckel hög verkningsgrad.

United Stirling deltar sedan år 1979 i ett utvecklingsprojekt, som delvis finansieras av amerikanska myndigheter, i syfte att utveckla system för elenergiförsörjning genom att utnyttja solvärme för drift av en stirlingmo­tor. Prov har visat att stirlingmotorn kommer att uppnå förväntade höga prestanda.

För atl lyckas med att snabbt överföra de befintliga molorprototyperna till kommersiellt konkurtenskraftiga produkter är det enligt FFV nödvän­digt för United Stirling att samarbete med företag som kan filiföra ny kompetens etableras.

De krav som bör ställas på framtida samarbetspartners är kompetens och resurser avseende bl. a. tillverkning och marknadsföring av motorer och system i vilka motorer ingår. Lämpliga samarbetspartners måste också ha tillräcklig finansiell styrka för att kunna bära de risker som är förknippa­de med en exploatering. Med hänsyn bl. a. till marknaden för de valda exploateringsprojekten är det mest ändamålsenligt att söka sådana i Fören­ta staterna. United Sliriing har engagerat ett amerikanskt bankförelag för att biträda vid detta sökarbete efter samarbetspartners för deltagande i s.k. joint-ventures kring något eller några av de projekt som United Stirling har prioriterat. Ett konkret resultat från detta arbete beräknas föreligga tidigast under sommaren 1982.

Svenska staten har hittills bekostat en stor del av United Stirlings verksamhet. Den bärande tanken bakom detta har varit att lägga en teknisk grund för industriell verksamhet i Sverige. Ursprungligen var inriktningen atl produktion av kompletta motorer skulle ske i Sverige. I ett senare skede förändrades inriktningen till att gälla svensk komppnentlillverkning. United Stirling planerades förbli ett utvecklingsföretag. Exploateringen av

Prop. 1981/82:125

50

utvecklingssatsningen skulle ske dels genom licensgivning till etablerade motortillverkare, dels genom tillverkning i Sverige av sfirlingspecifika komponenter. En allmän utgångspunkt för de förhandlingar som nu be­drivs med udändska företag bör enligt FFV vara att det är angeläget alt bibehålla någon fprm av industriell verksamhet i Sverige. Genom att med­verka som leverantör av tjänster eller komponenter bedöms det möjligt att uppnå detta mål och samtidigt fä en tillräcklig bas för lönsam fortlevnad. Detta torde dock förutsätta atl United Sliriing medverkar i exploateringen på ett mer aktivt sätt än bara som ett renodlat konsultföretag. De stora risker som är förknippade med exploateringen av en ny motortyp måste dock i första hand övertas av blivande samarbetspartner. United Stirling torde dock inte helt kunna undandra sig ett risktagande, t. ex. som leveran­tör av s. k. förserier.

FFV framhåller sammanfattningsvis att en mängd åtgärder vidtagits inom United Stirling under år 1981 i syfte att skapa ett företag som på ett akUvt sätt skall kunna medverka i exploateringen av kommersiella stirling-motorer. Exempel på detta är finansiell rekonstruktion, reviderad verk­samhetsplan och samordnad organisation. Det förhandlingsarbete som nu har påbörjats med tänkbara samarbetspartners beräknas emellertid inte vara avslutat vid en sådan tidpunkt att det annat än marginellt påverkar företagets finansiering av verksamheten under år 1982. Bruttokostnaden för United Stirlings verksamhet beräknas för år 1982 till ca 48 milj. kr. varifrån kan dras intäkter på ca 18 milj. kr. FFV hemställer att nettokost­naden, 30 milj. kr., finansieras med anslag över statsbudgeten. Det nu erforderliga beloppet är avsevärt mindre än tidigare års nettokostnader för det totala stirlingprogrammet. En ytterligare reducering kan förutses även för kommande år om projektet drivs vidare.

FFV anmäler samtidigt att verksamheteri i United Stirling hittills drivits inom ramen för ett kommanditbolag. Det urspmnglinga skälet till att denna associationsform valdes var främst skattetekniskt. Med ett helstalligt ägande eller med delvis utländskt ägande av bolaget är denna form mindre lämplig. Verksamheten inom KB United Stirling (Sweden) AB &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Föredraganden

Genom de beslut som fattades av riksdagen våren 1981 skapades förut­sättningar att finna samarbetspartner till United Stirling för att kommer­siellt exploatera den inom bolaget bedrivna slirlingmotomlvecklingen. De utredningar som föregick beslutet i riksdagen visade att stirlingprojeklen har möjligheter till lönsamhet men att de är förknippade med avsevärda risker, framför allt marknadsrisker. De tekniska problem som återstår bedöms kunna lösas även om detta kräver omfattande resurser. Som jag angav i prop. 1980/81:161 bör förutsättningen för ett framgångsrikt resultat

Prop. 1981/82:125

51

vara att de rekommendationer som givits av Industrifonden följdes av företaget. Det arbete som bedrivits inom United Stirling i syfte att inrikta förelaget i enlighet med Industrifondens rekommendationer, har pågått sedan våren 1981. Enligt min bedömning har den genomförda samordning­en mellan verksamheterna i Malmö och Linköping och koncentrationen till färre projekt gjort United Stirling till en mer intressant samarbetspartner än som tidigare varit fallet. Sökandet efter samarbetspartner var enligt vad jag erfarit fidigare inriktat pä främst svenska företag. Det har inte varit möjligt att knyta sådana till projektet. Förklaringen till detta kan vara att projekten fortfarande är mer långsiktiga och omfattande än vad som i regel kan accepteras av svenska företag. Det huvudsakliga skälet torde dock enligt min mening vara atl marknaden i Sverige för United Stirlings ak­tuella tillämpningsprojekt är otillräcklig för en kommersiell lansering.

De förhandlingskontakter som tagits med främst amerikanska företag visar atl det med dessa finns större förutsättningar att komma fill en uppgörelse om samarbete. Jag bedömer det som helt nödvändigt för att kunna exploatera projekten att kvalificerade samarbetspartners knyts till projekten eller fill United Stirling för att på detta sätt tillföra företaget såväl kompetens på ohka områden som finansiella resurser.

De åtgärder som hittills vidtagits inom United Stiriing har varit avsedda att lägga grunden för ett aktivt förhandlingsarbete, men har tagit längre lid än beräknat. Något resultat av förhandlingar med möjliga samarbetspart­ner har därför ännu inte kunnat presenteras, vilket varit den ursprungliga avsikten. Jag utgår från att frågan om industriell verksamhet i Sverige som ett resultat av exploateringen behandlas vid dessa förhandlingar. I avvak­tan på att förhandlingarna slutförs bör enligt min mening staten svara för 25 milj. kr. av United Stirlings nettokostnad för verksamheten under år 1982. Jag anser att FFV bör finansiera återstoden av kapitalbehovet. Jag avser att återkomma om verksamheten under följande år, dä resultat av förhand­lingar föreligger. Jag vill i detta sammanhang erinra om att United Stirling inte fick något nytt stadigt fillskoll för verksamheten i Malmö under år 1981 utan anslagna medel användes i sin helhet att återbetala skulder till Sveriges Investeringsbank. Jag förordar att ett reservafionsanslag av 25 milj. kr. för ändamålet tas upp på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82.

FFV har anmält att verksamheten inom stiriingprojektet som f. n. be­drivs inom KB United Stirling (Sweden) AB &font-family:Verdana'>

Prop. 1981/82:125

52

1.

bemyndiga regeringen att medge att Lån till KB United Stirling (Sweden) AB &text-indent:0cm'> 2.

till Finansiering av stirlingmotorutveckling på tilläggsbudget III . Ull statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservafions­anslag av 25000000 kr.

[5] G 18. Kostnader för avveckling av viss utbildning vid Telub AB. Telub AB bildades år 1963 enligt beslut av riksdagen (prop. 1963:114, SU 1963:135, rskr 1963:319) för att svara för underhållet av viss del av försvarets telemateriel. Bolaget ägdes fram till årsskiftet 1976/77 till 51 % av staten och till 49% av vissa företag inom svensk teleindustri. Den 1 januari 1977 förvärvade staten resterande aktier i bolaget. Aktierna i Telub förvallades ursprungligen av förenade fabriksverken (FFV). Efter beslut av riksdagen (prop. 1978/79; 125 bil. 11, NU 1978/79; 54, rskr 1978/79; 447) överfördes aktierna i bolaget den 1 juli 1979 till ett nybildat, av staten helägt, förvaltningsbolag, FFV Företagen AB. Akfierna i detta bplag för­valtas av FFV.

Telub-koncernen har numera ca 1000 anställda. Huvudkontoret är för­lagt till Växjö, där också huvuddelen av företagets anställda finns.

Telubs satsning på ett civilt produktprpgram vilket successivt växt fram under 1970-talet medförde att förelaget under åren 1979-1980 uppvisade förluster. Under år 1981 har ett omfattande rekonstmktionsprogram ge­nomförts vilka lett lill en betydande resultatförbättring redan under år 1981. På gmnd av de tidigare förlusterna har emellertid ackumulerade reserver till stor del förbmkats. Telubs aktiekapital uppgår per den 31 december 1981 till 16 milj. kr.

Telub AB ingick den 17 mars 1979 ett avtal med The Military Procure-ment of Libyan Armed Forces (kunden) om utbildning av omkring 100 libyska ungdomar i tekniska ämnen under ca fyra år i Växjö.

Bakgrunden till detta avtal liksom också frågor rörande utbildningen har utförligt presenterats för riksdagen i två betänkanden från konstitutionsut­skottet (KU 1979/80; 50 och KU 1980/81; 25). På uppdrag av regeringen har f. d. regeringsrådet Carl[REDACTED_EFTERNAMN] utrett frågans tidigare behandling inom regeringen och regeringskansliet. Utredningsmannen har avlämnat betänkandet (SOU 1981:48) Telubaffären.

Den nya ledningen för Telub informerade i januari 1981 representanter för regeringen om att det framkommit nya fakta om innehållet i utbildning­en. Vid sidan av de utbildningsplaner som dittills företetts fanns kursplaner och åtaganden gentemot kunden som fidigare endast hade varit kända av Telubs tidigare verkställande direktör. Detta innebar att utbildningen, enligt avtalet, under ett slutskede skulle innehålla militära tillämpningsöv­ningar och annan utbildning med militärtekniska inslag.

Prop. 1981/82:125

53

Styrelsen för Telub AB beslöt den 2 febmari 1981 att snarast ta upp diskussioner med kunden i syfte att, enligt de intentioner som framförts av företrädare för regeringen, genomföra en ändring av utbildningen. Änd­ringen skulle syfta till att kursplanerna endast skulle komma att innehålla en allmän teoretisk utbildning utan mililärtekniska inslag i enlighet med vad som tidigare presenterats för representanter för regeringen. Den kon-trakterade utbildningen strider inte mot gällande svensk lag. Styrelsen beslöt också att uppdra åt ordföranden, generaldirektören Olof[REDACTED_EFTERNAMN], att snarast uppta diskussioner med representanter för industridepartementet för att erhålla sådana besked att Telubs utveckling inte skulle äventyras med anledning av en ändring av avtalet och därmed sammanhängande kpstnader. Kpstnaderna vid ett avbrptt i utbildningen bedömdes vara så stora att en garanti för företagets fortbestånd krävde beslut av regeringen..

Från samma tidpunkt och fram till slutet av november 1981 har represen­tanter för Telub sammanträffat med representanter för den libyske avtals­partnern vid flera tillfällen i syfte att nå en uppgörelse om bl. a. utbildning­ens innehåll. Under förhandlingarna har Telub framhållit att bolaget anser att kunden på gmnd av för sen betalning gjort sig skyldig lill ett kontrakts­brott. Någon uppgörelse har inte kunnat nås med kunden om ett ändrat innehåll i utbildningen. Detta har medfört att kunden beordrat samtliga elever att avbryta utbildningen, vilket också skedde den 6 januari 1982.

Genom att utbildningen avbrufits i förtid belastas Telub med kostnader. Som exempel härpå kan nämnas kostnader för avveckling av utbildningen, bl. a. kostnader för en specialbyggd skola, nedskrivning av fordringar för fullgjord utbildning samt av kunden ianspråktagna bankgaranlier, vilka av Telub ställts som säkerhet för ett fullgörande av avtalet.

På grundval av beräkningar som gjorts inom Telub har avvecklingskost­naderna beräknats till högst 57 milj. kr. Del slutliga utfallet är i stor utsträckning beroende av kundens åtgärder.

Svenska staten och Telub har i december 1981 träffat ett avtal, med förbehåll för riksdagens godkännande, om att staten skall ersätta bolaget för de nämnda avvecklingskostnaderna resp. för utebliven betalning för redan utförd utbildning. I avtalet behandlas också frågor rörande de skade­ståndsanspråk som kan komma att riktas mot Telub som en följd av att utbildningen inte fullföljs i enlighet med avtalet med kunden. Eventuella tvister mellan Telub och kunden handläggs av libysk domstol. Det fullstän­diga innehållet i avtalet mellan svenska staten och Telub bör inte komma till motpartens kännedom. Någon redogörelse för avtalet bör därför inle lämnas i detta sammanhang. Jag är beredd att ge berört utskott fullständig informafion om avtalets innebörd. Riksdagens godkännande av det nu träffade avtalet i vad avser ekonomiska förpliktelser för staten bör inhäm­tas.

Jag anser atl Telub bör ersättas för de kostnader som företaget drabbats av eller kan komma att drabbas av genom att avtalet med kunden upphört i

Prop. 1981/82:125

54

förtid. Kostnaderna kan bedömas vara så omfattande att Telubs fortsatta positiva utveckling hotas om särskilda åtgärder inte vidtas. Jag vill i detta sammanhang erinra om alt konstitutionsutskottet i sitt betänkande 1980/ 81:25 "noterar med tillfredsställelse atl styrelsen för Telub nu har inlett förhandlingar med kunden i syfte att avveckla den del av utbildningspro­grammet som har militär inriktning."

Jag förordar att staten lämnar ersättning till Telub för avvecklingskost­nader m.m. med högst 57 milj. kr. Ett reservationsanslag för ändamålet bör tas upp på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82. Del ankommer enligt avtalet på regeringen att reglera ersättningen.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen förelår riksdagen att

1.

godkänna avtalet mellan staten och Telub AB i vad avser ekono­miska förpliktelser för staten,

2.

till Kostnader för avveckling av viss utbildning vid Telub AB på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av 57000000 kr.

[6] G 19. Kapitaltillskott till Statsföretag AB. Något anslag för detta ända­mål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1981/82.

I prop. 1981/82:56 om kapitalfillskott till vissa statliga företag m.m. anmälde jag att jag avsåg att genomföra en omprövning av förutsättningar­na för Statsföretags verksamhet. Genom riksdagens beslut hösten 1981 (prop. 1981/82:56, NU 1981/82:13, rskr 1981/82:82) har de ekonomiska problemen inom Luossavaara-Kiimnavaara AB (LKAB) och SSAB Svenskt Stål AB fått en lösning.

Under hösten 1981 stod det klart att även Statsföretagsgmppen i övrigt skulle komma att behöva stora kapitalfillskott. Bl. a. har resultatutveck­lingen inom AB Statens Skogsindustrier (ASSI), Beroxo AB och AB Eiser varit negativ.

En genomgripande analys av den ekonomiska/finansiella situationen inom Statsföretagsgruppen har på mitt uppdrag utförts av Öhrlings Revi­sionsbyrå AB. Enligt denna analys kan kapitalbehovet för gruppen för åren 1982-1984 bli mycket omfattande.

Mot den bakgmnden har jag tillsatt en arbelsgmpp för att studera Stats­företags fortsatta verksamhet och finansiering.

Målet för utredningsarbetet är att lägga fram förslag om hur kapitalbeho­vet inom Statsföretagsgmppen skall tillgodoses och föreslå vissa riktlinjer för Statsföretags fortsatta verksamhet. Ett led i den planerade finansiella rekonstmktionen av Statsföretagsgruppen är att åstadkomma ökad över-blickbarhet och effekfivisering av verksamheten. Arbetsgruppen skall ut­arbeta förslag om Slatsföretagsgmppens stmktur och organisation. Utred­ningsarbetet beräknas vara avslutat under hösten 1982. Detta innebär att ett förslag om Slatsföretagsgmppens organisafion, finansiering, m. m. kan föreläggas riksdagen tidigast under hösten.

Prop. 1981/82:125

55

Statsföretagsgruppens finansiella ställning är ansträngd och gmppen behöver rekonstrueras finansiellt. Gruppen redovisade för år 1981 en för­lust efter finansnetto på 600 milj. kr. Om ersättning som staten lämnat för att täcka förluster i vissa dotterbolag frånräknas, uppgår 1981 års förlust till 1400 milj. kr. För de närmaste åren fömtses fortsatta stora underskott. Moderbolagets likviditets- och upplåningssituation är sådan att enligt Statsföretags bedömning kan brist på likvida medel uppstå under hösten 1982.

Jag anser att staten i avvaktan på förslag om bl. a. Statsföretags finan­siering genom ett särskilt stöd bör trygga bolagets likviditetsutveckling under innevarande år. Enligt min beräkning bör 300 milj. kr. anslås för detta ändamål i form av ett tillskott. Jag förordar att ett reservationsanslag för ändamålet tas upp på tilläggsbudget III fill statsbudgeten för budgetåret 1981/82.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

alt fill Kapitaltillskott till Statsföretag AB på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisa ett reservafionsan­slag av 300000000 kr.

[7] Vissa bemyndiganden för förenade fabriksverken

Förenade fabriksverken

Förenade fabriksverken har i skrivelser den 7 december 1981 och den 10 mars 1982 hemställt om ändringar av vissa bemyndiganden.

År 1979 bildades ett förvaltningsbolag för de av staten ägda bolag vilkas aktier FFV tidigare förvaltat. I samband härmed bemyndigades FFV att gå i borgen för lån på högst 25 milj. kr. till förvaltningsbolagel FFV Företagen AB (prop. 1978/79:125 bil. 11, NU 1978/79:54, rskr 1978/79:447). FFV har hemställt dels att borgensramen höjs från 25 milj. kr. till 50 milj. kr., dels att medgivandet att teckna borgen utvidgas till att även gälla lån som upptas av dotter- eller dotterdolterbolag till FFV Företagen AB. FFV har därvid anfört att flera av dotterbolagen inte har en tillräcklig lånekapacitet bl. a. på gmnd av tidigare förluster. Förlustkällorna har bearbetats inten­sivt och vidtagna åtgärder kommer att få full effekt under år 1982. FFV har behov att få göra större borgensåtaganden för att för enskilda bolag inom bolagsgmppen kunna ordna en rimlig externfinansiering. Det nuvarande bemyndigandet för FFV gäller endast borgen för lån till FFV Företagen AB och inte för lån till något av dotter- eller dotterdotterbolagen i bolags­gruppen. Detta har inneburit svårigheter vid behov av borgensåtaganden för dessa bolags upplåning.

FFV har genom tidigare beslut av riksdagen medgivits rätt att lämna ägartillskott till FFV Företagen AB, senast 30 milj. kr. för verksamheten under verksamhetsåret  1981  (prop.  1980/81:161, NU  1980/81:59, rskr

Prop. 1981/82:125

56

1980/81:369). FFV har anhållit om ett generellt bemyndigande att lämna årliga ägartillskott till FFV Förelagen AB med ett belopp om högst 25 milj. kr. per år. FFV avser utnyttja ett sådant bemyndigande först sedan verket fullgjort kravet pä inleverans av överskott till statsverket. Verket fram­håller att de ägartillskott som verket hitfills fått till stånd att lämna efter beslut av riksdagen för varje år varit avsedda att täcka förluster i några av dotterbolagen till FFV Företagen AB. Det rekonstruktionsarbete som gjorts i dessa bolag måste enligt FFV följas av åtgärder för att stärka företagens soliditet och därigenom bl. a. möjliggöra expansion. För detta krävs alt FFV får rätt atl av genererade vinstmedel bl. a. öka aktiekapitalet i bolagen inom bolagsgruppen.

Föredraganden

FFV har tidigare medgivits rätt att teckna borgen för lån till FFV Företagen AB. FFV har begärt att den nu gällande borgensramen skall höjas från 25 milj. kr. till 50 milj. kr. Jag är inte nu beredd att förorda en sådan höjning. FFV har också begärt att borgensramen skall få användas till att inte bara lämna borgen för lån till FFV Företagen AB utan också för lån direkt till FFV Företagens dotter- och dotterdotterbolag. Jag anser att bemyndigandet för FFV att lämna borgen för lån bör utvidgas på det sätt FFV begärt. Jag förordar således att FFV medges rätt alt inom en ram av högst 25 milj. kr. jämte ränta lämna borgen för lån till FFV Företagen AB eller till detta bolags dotter- eller dotterdolterbolag.

FFV har vidare hemställt om generell rätt att lämna ägartillskott lill FFV Företagen AB med högst 25 milj. kr. per verksamhetsår.

Det är enligt min mening väsentligt atl de bolag som ingår i koncernen FFV Företagen AB har en sådan soliditet atl de av egen kraft kan finansie­ra sitt behov av såväl normalt rörelsekapital som kapital för en viss expansion. Jag anser att FFV i stället för att lämna borgen för företagens upplåning bör ha möjlighet att tillföra bolagsgruppen kapital från inom verket genererade vinstmedel. Sådana beslut kan behöva fattas snabbt. Jag förordar därför atl regeringen bemyndigas atl efter hemställan medge FFV rätt att för varje verksamhetsår fr. o. m. verksamhetsåret 1982 lämna\ägar-tillskott till FFV Företagen AB med högst 25 milj. kr.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att lämnade bemyndiganden för regeringen atl medge förenade fabriksverken att lämna borgen för lån till FFV Företa­gen AB får användas i enlighet med vad jag har förordat,

2.

bemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverken atl läm­na ägartillskott till FFV Företagen AB med högst 25000000 kr. per verksamhetsår i enlighet med vad jag har förordat.

Prop. 1981/82:125

57

[8] Ändrade föreskrifter för visst anslag. I skrivelser den 20 december 1978 och den 5 juni 1980 har riksdagen anmält sina beslut med anledning.av prop. 1978/79:49 om vissa varvsfrågor och prop. 1979/80: 165 om vissa varvsfrågor, m.m. (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17, rskr 1978/79:115 och prop. 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405). Riksdagen har därvid anvisat 125 milj. kr. under reservationsanslaget Bidrag vid fartygs­export till utvecklingsländer samt medgivit att kreditgränserna för bidrag till fartygsexport till utvecklingsländer får avse kontrakt som tecknats före den 31 december 1983 och att stödet skall kunna utgå även vid försäljning av sådana nya produkter som varven kan komma att producera inom ramen för sin ändrade produktionsinriktning.

Det för budgetåret 1978/79 anvisade anslaget B 25. Bidrag till fartygsex­port till utveckhngsländer har inte utnyttjats inom den gångna treårsperio­den. Enligt min mening bör möjlighet skapas för att disponera detta anslag även efter utgången av innevarande budgetår för kontrakt som tecknats före den 31 december 1983. Jag förordar att detta får göras. Regeringen bör inhämta riksdagens medgivande härtill.

Med hänvisning Ull vad jag sålunda har anfört hemställer jag att regering­en föreslår riksdagen

att godkänna att det i statsbudgeten för budgetåret 1978/79 uppförda reservationsanslaget Bidrag Ull fartygsexport till utvecklings­länder får användas i enlighet med vad jag har förordat.

Prop. 1981/82:125

58 Bilaga 9.1

Vattenfallsverkets huvudorganisation

Nuvarande organisation:

Gd

Staben

Admini­stration

Byggnads­teknik

El-och v

ä

rmeteknik

Drift och f

ö

rvaltning

V

ä

rmekraft­produktion

Vattenfallsverkets f

ö

rslag till organisation:

Gd

Revision

Planering

Admini­stration

Konstruk­tion och byggande

Drift och f

ö

rvaltning

K

ä

rnkraft

Utveckling

Prop. 1981/82:125

59 Bilaga 10

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1981/82:125 begärda anslag

på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1981/82

Statsutgifter

IV. 

Försvarsdepartementet

H 9    FN-styrkors verksamhet utomlands, reservationsan­

slag

52800000

VI. 

Kommunikationsdepartementet

Hl    Teleanläggningar m.m., re jervfl/(o«i-flni/flg

149000000

VII. Ekonomidepartementet

A 3     Kommittéer m. m., reservationsanslag

700000

IX.  

Utbildningsdepartementet

B 9    Bidrag till Svenska riksteatern,/É'iervfl/(o/(5fl«.j/rt.g

7219000

B 10 Bidrag fill Operan och Dramatiska teatern, reserva­

tionsanslag

5792000

X.  

Jordbruksdepartementet

H 20  Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp, reser­

vationsanslag

5000000

12      Stöd till friluftslivet m.m., reie/var/oHia/ji/og                    4700000

XII. Arbetsmarknadsdepartementet

A 6 Jämställdhet mellan kvinnor och män, reservationsan­

slag

78000

C 3 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsätt­

ning, reservationsanslag

355000000

D5    Särskilt bidrag till stiftelsen Finlands hus

4062000

XIII. Bostadsdepartementet

A 2    Kommittéer m.m., reservationsanslag

2000000

A 5    Inredning och utrustning av lokaler för bostadssty­

relsen och statens planverk

4900000

B 3     Lån till bostadsbyggande, reien'flr/o/i.?fl«.s/ag

150000000

XIV.  Industridepartementet

A 3    Kommittéer m.m.. t:eservationsanslag

4000000

E 11 Lån lill förprojeklering av naturgasledningar m. m., re­

servationsanslag

18000000

Prop. 1981/82:125

60

G 17   Finansiering av stirlingmotorutveckling, reservations­

anslag

25000000

G 18   Kostnader för avveckling av viss utbildning vid Telub

AB, reservationsanslag

57000000

G 19   Kapitaltillskott lill Siatsförelag AB, reservationsan­

slag

300000000

Summa statsutgifter                                                     1145 251000

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982