Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 47 år 1971

Prop. 1971:47

Nr 47

Kungl. Maj:ts proposition angående

statligt tidskriftsstöd; given Stockhohns slott den 12 mars 1971.

Kungl. Maj:l vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av slalsrådsprolokollet över ulbildningsärenden för denna dag, föreslå riks­dagen all bifalla de förslag om vars avlåtande lill riksdagen föredragande departementschefen hemställt.

GUSTAF ADOLF

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås statiiga stödåtgärder för att arbetsbetingel­serna och spridningsmöjlighelerna för kulturtidskrifter och ideella tid­skrifter skall förbättras.

Tre stödformer föreslås, nämligen grandbidrag, projektbidrag och ett syslem med slödköp.

Tidskriftsslödet bör administreras av en för ändamålet inrättad fri­stående myndighet.

Totalkostnaden för de föreslagna stödformerna uppskattas lill 1,3 milj. kr,, vUkel innebär en ökning i förhållande lill nu utgående tidskrifts-stöd från anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål med ca 900 000 kr.

1    Riksdagen 1971.    1 saml.    Nr 47

Prop. 1971: 47

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockhollms slott den 12 mars 1971.

Närvarande: statsminislern PAl.ME, ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LID­BOM,[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för utbildningsdeparlemenlet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om statligt tidskriftsstöd och anför.

1 Inledning

1968 års litteralurulredningi har enligt sina direktiv (se 1969 års riks­dagsberättelse s. 327) bl. a. att utreda det statliga stödet till kulturtid­skrifter.

Statsutskottets av riksdagen godkända utiåtande 1969: 164 (rskr 1969: 379) i anledning av motioner om ekonomiskt slöd till de ideella rörelsernas tidningsutgivning och en framställning från statens ungdoms­råd rörande samhäUsslöd lill ungdomsorganisationernas och folkrörelser­nas tidningar har överlämnats till utredningen för all tagas under över­vägande vid fuUgörande av uppdraget.

Utredningen har den 15 oktober 1970 överlämnat delbelänkandel (Ds U 1970: 17) StatUgt lidskriftsstöd.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgivils av överbefäl­havaren, kriminalvårdsstyrelsen, socialstyrelsen, poststyrelsen, statskon­toret, riksskattenämnden, skolöverstyrelsen, statens ungdomsråd. Svenska kommunförbundet. Svenska landstingsförbundet. Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens centralorganisation (TCO), Sveriges aka­demikers centralorganisation (SACO), Aktiebolaget Allmänna förlaget.

 Riksdagsmalmen Kaj[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, riksdagsmannen Per[REDACTED_EFTERNAMN], förre riksdagsmannen Stellan[REDACTED_EFTERNAMN], numera riksdagsmannen Per Olof[REDACTED_EFTERNAMN] och författaren Per[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1971: 47

3

Stiftelsen Svenska institutet. Konstnärliga och Utlerära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys), Pressens samarbetsnämnd. Svenska bokförläg­gareföreningen. Svenska bokhandlareföreningen, FolkbUdningsförbundet som bifogat yttranden av Arbetarnas bildiungsförbund (ABF) och Studieförbundet Medborgarskolan saml Sveriges allmänna biblioteks-förening.

SärskUda slcrivelser har inkommit från statens handikappråd. För­eningen Svensk fackpress, Fredrika Bremer-förbundet, lOGTNTO och Ungdomens nykterhetsförbund, Sveriges författarförbund samt Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund (SSU).

Med anledning av det förslag om annonsskatt och kraftigt utvidgat presstöd som föralskickas i 1971 års slatsverksproposition har utred­ningen i skrivelse den 5 februari 1971 uttalat att det i delta samman­hang är naturligt alt de aviserade stödåtgärderna kompletteras med åt­gärder i syfte alt trygga en mångsidig utgivning av kulturtidskrifter och ideeUa tidskrifter.

2 Nuvarande ordning

I det följande behandlas endast nuvarande former för direkt och in­direkt statiigt slöd lill utgivningen av kulturtidskrifter och ideeUa tid­skrifter. Sålunda bortses bl. a. från del omfattande stöd som olika stat­liga institutioner lämnar lill framför allt specialtidskrifter inom resp. institutions arbetsområde.

Bidrag tUl utgivningen av kulturtidskrifter har sedan budgetåret 1966/67 lämnats i mera reguljär omfattning från rUcsslalsanslaget Bi­drag till särskilda kulturella ändamål. Bidragen, som har utgått efter beslut av Kungl. Maj:t i varje särskilt fall, bör enligt uttalande av chefen för dåvarande ecklesiastikdepartementet i prop. 1966: 1 (bU. 10 s. 47) gälla publikationer av hög kvalitet som med sitt huvudsakliga innehåU vänder sig till en allmän publik med samhällsinformation, ekonomisk, social och kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för ana­lys och presentation inom de skilda konstarternas områden.

Det tidskriflsstöd som lämnas från anslaget Bidrag till särskilda kul­tureUa ändamål har successivt ökat från sammanlagt 160 000 kr. för­delade på sex tidskrifter under budgetåret 1966/67 till hittUls samman­lagt 392 000 kr. fördelade på 22 tidskrifter under innevarande budgetår. Bidrag har innevarande budgetår hittills utdelats till följande tidskrifter, nämUgen Filmrutan med 15 000 kr.. Fönstret med 35 000 kr., Hertha med 10 000 kr.. Häften för kritiska studier med 10 000 kr.. Impuls med 15 000 kr.. Kommentar med 20 000 kr., Kristet forum med 2Ö 000 kr.. Liberal Debatt med 15 000 kr., MFT med 15 000 kr.. Musikrevy med 10 000 kr.. Opus med 2 000 kr.. Ord och BUd med 60 000 kr., Origo

Prop. 1971: 47

4

med 15 000 kr.. Orkester Journalen med 15 000 kr.. Paletten med 35 000 kr.. Scen och Salong med 10 000 kr.. Svensk Litteraturtidskrift med 15 000 kr.. Svensk Tidskrift med 15 000 kr.. Tidsspegel med 15 000 kr.. Vi mänskor med 10 000 kr.. Vår lösen med 20 000 kr. och Zenit med 15 000 kr.

Någon motsvarighet lUl detla statUga lidskriftsstöd finns inte för de ideeUa rörelsernas tidskriflsulgivning, även om vissa ideeUa tidskrifter bl. a. ABF:s Fönstret, Studieförbundet Vuxenskolans Impuls och Stu­dieförbundet Medborgarskolans Tidsspegel på grand av sitt innehåll har kvaUficerat sig för det nämnda slödel. I sammanhanget finns del an­ledning att erinra om att bidragsgivningen till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet är så utformad alt den mottagande organisationen är oförhindrad alt använda medlen för alt finansiera sin eventuella lid-skriftsutgivning. Det sedan år 1966 utgående statiiga partistödet är i princip konstruerat på samma sätt.

Av betydelse för framför allt utgivningen av ideella tidskrifter är vi­dare det indirekta stödet i form av befrielse från mervärdeskall för vissa medlemsblad samt tidskrifter med viss ideell inriktning.

Slutligen skaU det indirekta slöd lill lidskriftsdislribulionen nämnas som beslår i de nedsatta avgifter som hittills tillämpats vid postbefordran av tidningar och tidskrifter. Denna s. k. portosubvenlion skaU i enlighet med riksdagens beslut (prop. 1970: 112, SU 1970: 130, rskr 1970: 294) under vissa förutsättningar avvecklas på så sätt all avgifterna i postver­kels tidningsrörelse successivt anpassas till de faktiska kostnaderna.

3 Förslag om statligt tidsla-if tsstöd

3.1 Utredningen

Utredningen gör inledningsvis vissa begreppsdefinitioner. Med tidskrift avser utredningen en periodisk publikation som utges med mer än ell nummer per år och högst etl niunmer per vecka med undantag för så­dana publikationer som utkommer med ett nummer per vecka och som efter prövning av Kungl. Maj:t är att anse som tidning av dagspress­karaklär. Kulturtidskrift definieras av utredningen som en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåU vänder sig till en allmän publik med samhäUsinformalion, ekonomisk, social eUer kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom de skilda konstarternas områden. Med ideell tidskrift avser utredningen en tid­skrift som väsentiigen framstår !-.om organ för sammanslutning, stiftelse e. d. med ideeUt icke-kommersielll syfte. Om en ideell lidskrift uppfyUer de angivna kriteriema för kulturtidskrift skall den vidare samtidigt kunna anses som kulturtidskrift.

Prop. 1971: 47

5

Utredningen konstaterar all tidskrifter för. information, debatt och kri­tik i politiska, sociala och kultureUa frågor spelar en betydande roll för den demokratiska opinionsbildningen. Della gäller i synnerhet de tid­skrifter som är alt anse som kulturtidskrifter, men ofta även de ideella tidskrifter som utöver intern medlemsinformation av olika slag syftar lill alt föra ul resp. organisations idéer och värderingar till en vidare krets.

På gmndval av en företagen undersökning anser sig utredningen kunna fastslå att kulturtidskrifterna och många ideella tidskrifter befinner sig i ell bekymmersamt ekonomiskt läge. Man finner det mot den angivna bakgranden vara ett samhällsintresse att främja utgivningen av såväl kulturtidskrifter som ideella tidskrifter.

Vid en inventering av nuvarande former för direkt statligt slöd liU utgivningen av kulturtidskrifter och ideella tidskrifter konstaterar utred­ningen bl. a. all bidragsgivningen från riksstatsanslagel Bidrag till sär­skilda kultureUa ändamål är förenad med vissa nackdelar. Bl. a. saknas element som stimulerar till ökad spridning och ökat tidskriftsläsande.

Utredningen saknar visserligen formellt uppdrag att gå in på princi­perna för beskattning av böcker och tidskrifter. Arbetsområdets natur har emeUertid föranlett utredningen atl beröra gällande bestämmelser för befrielse från mervärdeskall för vissa grapper av tidskrifter näm­ligen dels vissa medlemsblad, dels tidskrifter med viss ideell inriktning. Utredningen konstaterar all skattetekniska skäl talar för befrielse från mervärdeskatt för medlemsblad. När det gäUer skattebefrielse för tid­skrifter med viss ideell inriktning har däremot statsmakternas speciella värderingar av vederbörande publikationers syfte varit bestämmande. Enligt utredningen kan med hänsyn till bestämmelsernas art och lid-skriflsflorans helerogena natur vissa problem uppslå vid tiUämpningen. Utredningen konstaterar all del kan framstå som problematiskt att om man utgår från att statliga stödåtgärder för tidskrifter skaU syfta tiU att främja mångsidigheten i samhällsdebatten en viss stödform främjar tidskrifter som arbetar för t. ex. reUgiöst eller försvarsfrämjande ändamål men inte organ som i olika avseenden ställer sig kritiska lill sådana syften.

Mot denna bakgrund finner utredningen det önskvärt att en översyn av gäUande bestämmelser på området kommer till slånd i syfte all uppnå större enhetiighet. Utredningen anser alt samtiiga tidskrifter bör be­läggas med mervärdeskall så långt della är skattetekniskt möjligt. Della skulle innebära alt medlemsblad även i fortsättningen skulle vara be­friade från mervärdeskatt på samma villkor som f. n. medan skatte­befrielsen för lidskrifter med viss ideell inriktning skulle slopas.

Beträffande de ideella tidskrifterna konstaterar utred­ningen att dessa ställs inför allt större ekonomiska problem genom att de belastas av dels allmänt ökande omkostnader, dels de i enlighet med

Prop. 1971: 47

6

riksdagens beslut successivt ökande postavgifterna. Utredningen föreslår bl. a. med hänvisning till vad statens ungdomsråd anfört i den skrivel­se som överlänmats tiU ulredninjjen att ideeUa tidskrifter knutna lill organisationer som får statiigt stöd skaU kompenseras för dylika kost­nadsökningar genom successiva höjningar av organisalionsbidragen.

EnUgt utredningens mening kan gällande bestämmelser om befrielse från mervärdeskatt för medlemsblad motverka organisationernas strävan att sprida sina tidskrifter utanför medlemskretsen. Ett nytt statligt slöd föreslås i form av ett spridningsbidrag. Bidraget bör utgå tiU sådana ideella tidskrifter som nu i egenskap av medlemsblad är befriade från mervärdeskatt men som eftersträvar en så stor spridning utanför med­lemskretsen alt skattebefrielsen enligt gäUande bestämmelser upphör. Bidraget föreslås utgå med högst 90 % av erlagt skattebelopp. Utred­ningen tar inte stäUning tiU om de ideella tidskrifter som f. n. av olika skäl betalar mervärdeskatt också skall omfattas av det föreslagna sprid­ningsbidraget.

De ideella tidskrifterna föresliis vidare kunna ingå i den föreslagna tidskriftsförmedlingen som behandlas närmare i det följande. I den mån en ideeU tidskrift definieras som kulturtidskrift bör den vidare i viss utsträckning kunna komma i åtnjutande av de andra föreslagna stöd­formerna för kulturtidskrifter.

För kulturtidskrifterna föreslår utredningen dels produk­tionsstöd, dels distributionsslöd. Produktionsstödet föreslås utgå i tre oUka former, nämUgen kvalitetsbidrag, startbidrag och projektbidrag. Kvalitetsbidraget kan betraktas som en variant av del nuvarande tid­skriftsslödet från riksstatsanslagel Bidrag till särskilda kulturella ända­mål. Det skaU ha tiU uppgift atl säkerstäUa fortsatt utgivning av sådana tidskrifter som fyller en väsentUg funktion på del kulturella området men som av olika skäl inte kan förväntas uppnå en ekonomiskt betryg­gande upplaga genom de övriga stödåtgärder som utredningen förordar. Starlbidraget syftar tiU alt göra del lättare för personer och grapper utan eget kapital alt starta nya kulturtidskrifter. Stödformen med pro­jektbidrag avses ge tidskrifterna möjlighet att satsa på ett ambitiösare sätt men skall även kunna utgå bl. a. för artikelserier, specialnummer e. d. som är så kostnadskrävande att de inte ryms inom den enskilda tidskriftens normala budget.

Det distributionsstöd som förordas har det dubbla syftet alt öka tid­skriftsläsningen i landet och samtidigt förbättra tidskrifternas ekono­miska situation genom att liUföra dem nya prenumeranter. Två stödfor­mer föreslås, nämligen en stödköpsordning och en tidskriftsförmedling. Slödköpsordningen avses möjliggöra och finansiera decentraliserade in­köp av tidskrifter vilka fördelas på institutioner som finansieras med all­männa medel, t. ex. sjukhus, poUkUniker, fångvårdsanstaller, militära förband osv. Syftet med tidskriftsförmedlingen är alt stimulera privata

Prop. 1971: 47

7

personer och grapper lill prenumeration. Som antytts i det föregående skaU även de ideella lidskrifterna erbjudas alt ingå i denna stödform.

Vissa övergångsbestämmelser föreslås för de kullurlidskrifler som f. n. erhåUer slöd från riksstatsanslagel Bidrag till särskilda kulturella ända­mål.

För administration av de föreslagna stödåtgärderna föreslår utred­ningen två nämnder, nämligen dels nämnden för ideeUa tidskrifter, dels nämnden för kulturtidskrifter. Nämndema bör beslå av vardera sju per­soner som representerar olika intressen inom resp. fält. De bör utses av Kungl. Maj:t för en tid av tre år.

Den föreslagna nämnden för ideella tidskrifter skall bl. a. ha till upp­gift atl närmare utforma reglema för spridningsbidraget.

Nämnden för kulturtidskrifter skall fastställa fördelningen av tillgäng­liga medel på oUka stödformer för kulturtidskrifter. Nämnden föreslås också få till uppgift alt besluta om utdelning av de olika typerna av produklionsstöd som behandlats i del föregående. Vidare skall nämnden besluta vilka tidskrifter och mottagande institutioner som skall erbjudas ingå i slödköpsordningen och fastställa de närmare riktiinjerna för tid-skriflsförmedlingen. Den löpande administrationen av dislributionsslödet bör läggas på en härför lämpad institution.

För de föreslagna stödåtgärderna har utredningen redovisat kostnads­beräkning endast vad gäller slödel lill kulturtidskrifter. För produktions-stöd beräknas ett belopp om 400 000 kr. bli erforderligt. Kostnaden för dislributionsslödet beräknas lill sammanlagt 800 000 kr., varav 500 000 kr. avser slödköpsordningen och återstående belopp om 300 000 kr. tidskriftsförmedlingen. Administrationskostnaderna beräknas uppgå liU 50 000 kr. Den sammanlagda kostnaden för de av utredningen föreslagna stödåtgärderna för kulturtidskrifter uppgår alltså till (400 000-1-500 000 +300 000-1-50 000=) 1 250 000 kr. viUcet innebär en merkostnad i för­hållande till den beräknade kostnaden för lidskriftsstöd innevarande bud­getår med 858 000 kr.

I en reservation ullalar ledamoten[REDACTED_EFTERNAMN] all utredningen borde ha övervägt befrielse från mervärdeskall för »det tryckta ordet» över hu­vud laget och mer principiellt ha diskuterat generellt resp. selektivt slöd. Den utformning av vissa delar av slödel som utredningsmajorilelen för­ordar medför enligt reservanten risk för statlig styrning.

3.2 Remissyttranden

Det stora flertalet remissinstanser delar utredningens uppfattning alt kulturtidskrifterna och de ideella tidskrifterna spelar en betydande roU för den demokratiska opinionsbUdningen och all de genom sin existens bidrar till mångsidigheten i samhällsdebatten. Angelägenheten av elt ut­vidgat statligt stöd till dessa tidskrifter vitsordas aUmänt. Från ålskilUga

Prop. 1971: 47

8

håll uttrycks tillfredsslällelse med atl utredningen prioriterat frågan i sitt arbete.

En avvikande mening i detla tiänseende företräder statskontoret, som bl, a, anser alt tidskrifternas roll i samhäUsdeballen måste karlläggas innan beslut om elt utvidgat samhäUsslöd kan fallas.

Åtskilliga remissinstanser kritiserar den av utredningen tiUämpade principiella ålskiUnaden i slödhänseende mellan ideella tidskrifter och kulturtidskrifter. I stället förordas elt enhetiigt och sammanhållet lid­skriftsstöd. I en sådan riktning uttalar sig bl. a. statens handikappråd, LO, TCO, ABF och SSU.

Folkbildningsförbundet anser all slödel för utgivning av kulturtid­skrifter och ideella tidskrifter inle bör så ensidigt som utredningens för­slag förulsätler sikta lill ökad spridning bland allmänheten ulan kon­straeras så atl del också förbättrar möjligheterna för ideella tidskrifter och organisalionstidskrifler av olika slag alt vidga och fördjupa kultur­informationen inom de egna leden.

Utredningens förslag om översyn av gällande bestämmelser för be­frielse från mervärdeskall för vissa tidskrifter understöds av riksskatte­nämnden, skolöverstyrelsen och statens ungdomsråd.

Övriga remissinstanser som yttrat sig över utredningens förslag i denna del avstyrker delsamma. Del gäller överbefälhavaren, SACO, Pressens samarbetsnämnd. Svenska bokhandlareföreningen. Svenska bokförlägga­reföreningen, Fredrika Bremer-förbundet, lOGTNTO och Ungdomens nykterhetsförbund. I flera fall ullalar man sill stöd för de åsikter i frågan som förs fram i ledamoten Ahlmarks reservation.

Statens handikappråd lillstyrk(jr en översyn av skatlebeslämmelserna under förutsättning atl handikappressen befrias från mervärdeskatt.

I fråga om utredningens förslag till slöd för de ideella tidskrifterna framförs övervägande kritiska synpunkter.

Statens ungdomsråd framhåller att även om ungdomsorganisationerna f. n. formellt har möjlighet att använda bidraget till central verksamhet för sin lidskriftsulgivning är bidraget otillräckligt för all kunna användas i delta syfte. Enligt rådel är en ordentlig höjning av bidraget lill den centrala verksamheten erforderlig.

Skolöverstyrelsen ansluter sig tiU vad utredningen anfört om succes­siva höjningar av organisationsbidragen men framhåller risken för att kostnadsökningarna i ett trängt ekonomiskt läge inle bUr fuUt kompen­serade. I en Uknande riktning ullalar sig Folkbildningsförbundet saml lOGTNTO och Ungdomens nykterhetsförbund.

LO och ABF anser all kompensation för koslnadsfördyringar av olika slag även bör ulgå tUl de fackUga tidskrifterna, om utredningens förslag i denna del kommer att förverkligas.

Förslaget om spridningsbidrag tillstyrks av statens ungdomsråd, skol­överstyrelsen och ABF. De båda sistnämnda instanserna anser all bidra-

Prop. 1971: 47

9

get bör omfatta även sådana ideella tidskrifter som f. n. är belagda med mervärdeskatt.

Flera remissinstanser ställer sig övervägande kritiska tiU förslagel. Detta gäUer statens handikappråd, TCO, Fredrika Bremer-förbundet, lOGTNTO och Ungdomens nykterhetsförbund saml Sveriges författar­förbund.

Utredningens förslag om produklionsstöd tiU kulturtidskrifter tiU­styrks i stort sett. Meningsskiljaktigheter föreUgger dock beträffande vissa av de skisserade bidragsformerna.

Pressens samarbetsnämnd anser alt produktionsstödet liksom hittUls bör ulgå tiU ett begränsat antal kvalificerade kulturtidskrifter. Nämnden förutsätter vidare atl de föreslagna projektbidragen bör knytas lill en­skilda personer och inle tiU tidningar och tidskrifter.

Folkbildningsförbundet anser lill skiUnad från utredningen alt tyngd­punkten för produktionsstödet bör ligga på fasta generellt utgående bas­bidrag med inriktning på all främja kvalitet och aUsidighet.

Enligt Svenska bokförläggareföreningen är generella kvalitetsbidrag all föredra framför de föreslagna särskUda projektbidragen.

I fråga om den föreslagna uppdelningen av produktionsstödet finner LO en något rörligare användning av tidskriftsslödet än vad som hittiUs varit fallet vara atl föredra, men erinrar samtidigt om de svårigheter som kan uppstå vid fördelningen av tiUgängliga medel. I en liknande rikt­ning ullalar sig ABF.

lOGTNTO och Ungdomens nykterhetsförbund befarar att del före­slagna produktionsstödet kommer all leda till en både politisk och idé­mässig styrning som gör alt tidskrifter som vill debattera på ett vidsträckt ämnesområde får svårigheter all hävda sig.

Sveriges författarförbund ställer sig i princip positivt lill utredningens förslag men anser alt stödet måste ulgå med minst det dubbla beloppet.

Förslaget till stödköpsordning tUlstyrks av flertalet remissinstanser, däribland överbefälhavaren, kriminalvårdsstyrelsen, statskontoret, skol­överstyrelsen. Svenska kommunförbundet. Svenska landstingsförbundet, LO, Svenska institutet. Svenska bokförläggareföreningen. Folkbildnings­förbundet, ABF, Studieförbundet Medborgarskolan, Sveriges allmänna biblioteksförening och Sveriges författarförbund. I flera fall betonas dock alt kretsen av tidskrifter bör vidgas i förhållande lill utredningens förslag tiU att omfatta vissa organisationslidskrifler, bl. a. fackliga tidskrifter. Angelägenheten av att inköpsbeslulen sker decentraliserat. understryks av åtskiUiga instanser.

Statens ungdomsråd, TCO samt lOGTNTO och Ungdomens nykter­hetsförbund StäUer sig däremot tveksamma lUl förslagel.

Pressens samarbetsnämnd finner att det. inte föreligger något behov av ett särskUt distributionsslöd, fömtsatt alt stat och kommun inom ra­men för en aktiv kullurpoUlik ställer erforderUga medel liU förfogande

Prop. 1971: 47

10

för abonnemang på tidningar och tidskrifter för bibliotek, skolor, sjuk­hus osv.

Förslaget om tidskriftsförmedling tiUstyrks av överbefälhavaren, skol­överstyrelsen, statens ungdomsråd, Svenska kommunförbundet, LO, ABF, Sveriges allmänna biblioteksförening, medan TCO, Svenska bok­förläggareföreningen och Studieförbundet Medborgarskolan uttalar viss tveksamhet

4 Departementschefen

Det direkta statiiga stödet till kullurlidskrifler beräknas innevarande budgetår uppgå tiU ca 400 000 kr., fördelat på ett tjugotal tidskrifter. Någon motsvarande form för stöd lill den ideella och folkrörelseförank-rade tidskriftsulgivningen finns f. n. inle. Vissa av tidskrifterna av det senare slaget ges emeUertid ut av organisationer som för sin verksamhet uppbär statsbidrag i sådan form att bidragsmedlen kan användas för bl. a. publikationsverkamhel. Elt indirekt slöd av betydelse för framför allt tidskrifter med stor poslbefordrad upplaga är den s. k. portosubventio­nen. Denna kommer dock i enlighet med riksdagens beslut år 1970 att under vissa förutsättningar avvecklas successivt. Befrielsen från mer­värdeskatt för vissa medlemsblad samt tidskrifter med viss ideell inrikt­ning får också anses vara ett viktigt indirekt stöd liU många tidskrifter.

1 Ukhet med flertalet remissinstanser ansluter jag mig lill litteraturut­redningens uppfattning att tidskrifterna är av stor betydelse för en mång­sidig och vital debatt i kulturella, sociala och politiska frågor. Behovet av ytterligare stödåtgärder är erdigt min mening väl dokumenterat. De kulturtidskrifter som f. n. erhåller statiigt stöd verkar under mycket knappa ekonomiska omständigheter. Till följd härav kan tidskrifternas redaktörer och medarbetare ofta. räkna med endast en symbolisk ersätt­ning för sina insatser. Under Uknande förhåUanden arbetar många av de ideeUa tidskrifterna.

Mot bakgrand av denna situation har både vid remissbehandUngen och i den aUmäima debatten kring utredningens förslag framförts argument för direkta stödåtgärder till ett större urval tidskrifter för att kostnads­trycket skall lättas generellt. Mot ett system med generella stödåtgärder kan framför aUt den invändningen resas alt det för alt bli effektivt kräver medel av en omfattning som f. n. inle slår till buds. Jag är av denna anledning inle nu beredd att förorda direkta generella stödåtgärder.

Jag vill i stället förorda alt selektiva åtgärder genomförs med syfte atl främja mångsidighet och kvalitet i tidskriftsutbudet.

Det har vid remissbehandUngen av utredningens förslag från flera håll framhållits alt ett utbyggt tidskriftsstöd i princip bör vara så enhetligt

Prop. 1971:47

11

och sammanhållet som möjligt, och atl det därför bör gälla både kultur­tidskrifter och ideeUa tidskrifter i vid bemärkelse. Jag delar denna upp­fattning. Ett särskUt slöd, som jag i det följande kallar grundbidrag, är dock enligt min mening nödvändigt för att på samma sätt som hittiUs arbetsbetingelserna skall underlättas för vissa kulturtidskrifter. Dessa bör väljas ut efter i stort sett samma grunder som gäller f. n.

De övriga stödåtgärder som förordas i det följande bör avse både kulturtidskrifter i vidaste mening och ideella lidskrifter. Avgörande i slödhänseende bör sålunda inle vara ägareslrukluren ulan i vilken mån tidskrifterna med sitt huvudsakliga innehåU vänder sig till en allmän publik. Det betyder atl såväl förlagsägda kulturtidskrifter som tidskrifter som ges ut av t. ex. fackliga organisationer och ideella föreningar kan komma i fråga för slöd.

Jag övergår härefter lill atl redogöra för stödåtgärdernas närmare ut­formning.

I huvudsaklig anslulning till utredningens förslag förordar jag följande tre stödformer, nämligen det nämnda grandbidraget, en form av projekt­bidrag och elt system för stödköp.

Del utvidgade tidskriftsslödet bör administreras av en fristående myn­dighet. För ändamålet bör en nämnd imättas. Till nämndens arbetsupp­gifter och organisation återkommer jag i det följande.

Motiven för alt införa ett grundbidrag som i stort sett motsvarar del nuvarande tidskriftsslödet har angivils i del föregående. Grand­bidraget bör syfta liU all förbättra de allmänna arbetsmöjligheterna för fristående kulturtidskrifter som befinner sig inom rimliga gränser för exklusivitet när del gäller ämnesval och läsekrets, och som saknar eUer har ett alltför otillräckligt stöd från annat håll. Utöver de tidskrifter som f. n. erhåller slöd bör givelvis även nytillkommande tidskrifter av samma typ kunna komma i fråga för grundbidrag. Sådana tidskrifter bör dock ha uikommit under ett år med minst fyra nummer. Jag är f. n. inle beredd att tiUstyrka utredningens förslag om särskUda startbidrag.

Utredningens förslag om projektbidrag är jag beredd alt godla med vissa inskränkningar och preciseringar. Projektbidragets syfte bör vara att indirekt verka i kvalitetshöjande riktning för tidskrifternas del genom stöd lill kvalificerad kultur- och samhäUsjournalislik. Bidraget avses un­derlätta tidskrifternas möjligheter att beställa sådana essäer och artikel­serier som genom framför allt krav på kvalificerade medarbetare är så kostnadskrävande all projekten inle ryms inom tidskriftens normala budget. Ansökningsförfarandel bör utformas så all tidskrifterna söker bidrag hos nämnden för större projekt av antytt slag med angivande av ämne och vidtalad författare. Det är angeläget alt det inte ges någon anledning till misstanke om styrning från nämndens sida av tidskrifternas journalistik. Nämnden bör således fördela medlen ulan annan prövning av projektets ämnesinriktning eller de aktuella författarnas lämplighet

Prop. 1971:47

12

än den som föranleds av önskemålet alt stimulera kvaUlelsjournalislik. Resultatet torde bli all projektbidragen kommer atl fördelas relativt jänrnt bland de sökande lidskrifterna. För del fall all en tidskrift söker bidrag för flera projekt bör lidskriftens redaktion ange deras inbördes angelägenhetsgrad. Bidragen bör utbetalas direkt till resp. författare vid publiceringen.

Jag godtar det av utredningen förordade systemet för stödköp. Stöd-köpen bör kunna leda lill vidgad läsekrets för en rad tidskrifter. De bör också kunna leda lill elt förbättrat ekonomiskt läge för tidskriftsutgiv­ningen. Vid fastställandet av vilka tidskrifter som skall erbjudas ingå i slödköpssystemet bör nämnden beakta kravet på mångsidighet i urvalet. I enlighet med utredningens förslag bör del ankomma på nämnden att besluta om vilka statliga och konmiunala institutioner som skall erbjudas alt bli mottagare. Härvid bör i första hand sådana institutioner komma i fråga som f. n. bar en bristfällig försörjning av tidskrifter av här aktuellt slag, t. ex. inom vårdområdet. De mottagande institutionerna bör fritt kunna välja bland de tidskrifter som ingår i slödköpssystemet.

Jag är inle beredd alt la ställning lill utredningens förslag om en sär­skUd tidskriftsförmedling. Del bör ankomma på nämnden att närmare överväga frågan och eventueUt lämna förslag härom liU Kungl. Maj:l.

Efter samråd med chefen för finansdepartementet finner jag del inle motiverat alt nu låta företa den översyn av bestämmelserna för befrielse från mervärdeskall för vissa lidskrifter som utredningen förordat.

Jag finner inte skäl all närmare överväga det av utredningen före­slagna spridningsbidraget.

Den myndighet som avses handha det utvidgade tidskriftsslödet bör bestå av en nämnd med högst sju ledamöter utsedda för en tid av högst tre år. Bland ledamöterna bör ingå representanter för pressen, förfat­tarna och folkbUdnLagen. En ordning med successiv förnyelse av nämn­den synes lämpUg med hänsyn till arbetsområdets natur. Besvär över nämndens beslut bör inte få anföras. Del ankommer på Kungl. Maj:l alt besluta i dessa frågor.

Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovet för de stödformer som jag har angett i del föregående inkl. nämndens administrationskostnader till 1,3 milj. kr., vilket innebär en ökning i förhåUande till det nuvarande tidskriftsslödet från anslaget Bidrag liU särskilda kultureUa ändamål med i runt tal 900 000 kr. Jag utgår från alt medlen under det första år som systemet tiUämpas skaU fördelas på de föreslagna tre olika stödformerna så alt en större del faller på grundbidragel.

Ell nytt reservationsanslag med benämningen Tidskriflsstöd bör föras upp i riksstalen för nästa budgetår med ett belopp av 500 000 kr.

Vid bifall lill vad Kungl. Maj:t föreslagit riksdagen angående medels­anvisning under reservationsanslaget Bidrag lill särskUda kultureUa ända­mål (prop. 1971: 1 bil. 10 s. 44) budgetåret 1971/72 avser jag atl före-

Prop. 1971:47

13

slå Kungl. Maj:t all av tiUgängliga medel under nämnda anslag stäUa ett belopp av 800 000 kr. tiU nämndens disposition för tidskriflsstöd.

Under åberopande av del anförda hemsläller jag all Kungl. Maj:t föreslår riksdagen all

1)

godkärma de av mig förordade riktlinjerna för statiigt tidskriflsstöd,

2)

till Tidskriftsstöd för budgetåret 1971/72 under åttonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av 500 000 kr.

Med bifaU liU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen alt lill riksdagen skall avlålas proposilion av den lydelse bUaga till della protokoll utvisar.

Ur protokoUet: Britta Gyllensten

Prop. 1971: 47

14

Innehåll

Sida

1

Inledning

2

2

Nuvarande ordning

3

3

Förslag om statligt tidskriflsstöd

4

3.1

Utredningen

4

3.2

Remissyttranden

7

4 Departemenlschefen

10