Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79: 45

Regeringens proposition

1978/79: 45

om villkoren för lönsparande på vinstsparkonto;

beslutad den 26 oktober 1978.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Riksdagen beslutade år 1976 om förbättrade villkor för det s. k. nya lönsparandet. I propositionen föreslås att de för åren 1977 och 1978 beslutade villkoren för detta lönsparande, numera kallat sparande på vinstsparkonto, skall gälla under ytterligare två år.

1    Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 45

Prop. 1978/79: 45

2

Utdrag

EKONOMIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-10-26

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe, Wahl­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel Ro­manus, Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om villkoren för lönsparande på vinstsparkonto

Riksdagen beslutade i april 1972 att ersätta de dåvarande lönspar­formerna ungdomens lönsparande och allmänna lönsparandet med en ny enhetlig form av lönsparande, det s. k. nya lönsparandet (prop. 1972: 22, FiU 1972: 15, SkU 1972: 16, rskr 1972: 109, 110). Samtidigt infördes lagen (1972: 128) om skattefrihet vid premiering av sparande. Det nya lönsparandet startade den 1 september 1972.

Ar 1976 beslutade riksdagen om vissa förbättringar av villkoren för det nya lönsparandet, bl. a. höjning av vinstsumman för lönsparande under åren 1977 och 1978 (prop. 1976/77: 47, FiU 1976/77: 6, rskr 1976/77:98).

Fullmäktige i riksgäldskontoret har i skivclse till regeringen den 19 januari 1978 föreslagit att de av riksdagen år 1976 beslutade villkoren för det nya lönsparandet under åren 1977 och 1978 skall gälla även i fortsättningen.

Efter remiss har yttranden avgetts av fullmäktige i Sveriges riksbank, Svenska bankföreningen, Post- och Kreditbanken PK-banken, Svenska sparbanksföreningen, Sveriges föreningsbankers förbund, HSB:s riksför­bund och Kooperativa förbundet (KF).

Målet för lönsparandet angavs i prop. 1972: 22 vara att stimulera till ett långsiktigt och regelbundet sparande och att åstadkomma ett nyspa-rande, dvs. ett sparande som annars inte skulle ha kommit till stånd. Sparformen tar i första hand sikte på löntagare och därmed jämställda grupper fysiska personer. Sparandet skall vara regelbundet och före­trädesvis ske vid källan, dvs. i samband med utbetalning av lön eller annan periodisk ersättning.

Prop. 1978/79: 45

3

De huvudsakliga reglerna för det nya lönsparandet, i fortsättningen kallat vinstsparandet, är f. n. följande.

Insättning på vinstsparkonto i bank eller hos sparkassa skall ske med minst 75 kr. och högst 500 kr. per månad. Undantagsvis kan insättning också ske per kvartal, om det är fråga om regelbundet sparande av av-räkningslikvid eller annan motsvarande ersättning som utbetalas kvar­talsvis. På sparat belopp utgår bankränta motsvarande högsta inlånings­ränta enligt villkoren för kapitalräkning med tolv månaders uppsägning. Räntan tillgodoförs kontot som insättning per den 31 december obe­roende av maximiregeln för månadsinsättning. De medel som står inne på sparkontot är inte spärrade utan kan disponeras när som helst av spararen. Vid uttag från vinstsparkonto gäller de regler som bankerna tillämpar för kapitalräkning med tolv månaders uppsägning. Uttag av ränta och sparpremie kan ske provisionsfritt utan uppsägning inom tolv månader, dvs. under loppet av det påföljande året. Premierat sparbe-lopp och sparpremie kan lyftas inom tolv månader utan att rätten till deltagande i vinstutlottning och till fortsatt premiering går förlorad.

Den som uppfyller villkoren för vinstsparandet deltar i en årlig vinst­utlottning med skattefria vinster som staten bekostar. Utlottningen sker i september närmast efter spararet, varmed avses kalenderår. Som vill­kor för deltagande i lotteriet gäller att spararen under spararet har ökat sin kontobehållning med minst 100 kr. inkl. ränta och att saldot vid slutet av spararet inte har underskridits vid något tillfälle under tiden fram t. o. m. den 30 juni året efter spararet. Varje delbelopp av 100 kr. berättigar till en lotteriandel i vinstutlottningen. Det högsta antal 100-kronorsandelar med vilka man kan delta i utlottningen är 100, dvs. mot­svarande 10 000 kr.

Den sammanlagda vinstsumman var tidigare 2 % men är f. n. 4 % av den på visst sätt beräknade saidoökningen inkl. ränta under spararet, dock minst 2 milj. kr. Alla vinster är fria från lotterivinstskatt. Vid vinstutlottningen i september 1978 fördelades ca 66 milj. kr. Vinstpla­nen omfattade 10 vinster på 250 000 kr., 50 st. på 100 000 kr. och ett stort antal vinster på belopp från 25 000 till 1 000 kr. Vidare utlottades s. k. födelsedagsvinster på 200 kr. till i genomsnitt var sjunde lönspa­rare.

På belopp som har stått inne pä vinstsparkontot fyra är utöver spar­aret utgår en skattefri sparpremie om 5 %, dock högst 300 kr. Premien bekostas till hälften av staten och till hälften av den bank eller spar­kassa där sparandet har skett. Premie som är mindre än 25 kr. utgår inte. Sparpremien läggs till kapitalet per den 31 december och medräk­nas vid fastställande av antalet 100-kronorsandelar i lotteriet.

För vinstsparande under åren 1977 och 1978 beslutade riksdagen ar 1976 att höja vinstsumman vid utlottningarna som sker åren 1978 och 1979 från 2 % till 4 % av saidoökningen inkl. ränta under spararet på

Prop. 1978/79: 45

4

vinstsparkontona. Vidare beslutades att sparmedel från åren 1972 och 1973 jämte sparpremier för dessa år, som helt eller delvis står kvar pä sparkontot, skall ge rätt till deltagande i vinstutlottning som nytt spa­rande under år 1977 resp. år 1978 (prop. 1976/77: 47, FiU 1976/77: 6, rskr 1976/77: 98).

Utvecklingen av vinstsparandet fram till den 30 april 1978 framgår av följande tabell.

Tidpunkt

Antal konton

Kontobehållning

Medeltal behåll-

(milj.

kr.)

ning per konto

31/12 1972

347 700

127

360

31/12 1973

482 100

994

2 060

31/12 1974

568 900

1559

2 610

31/12 1975

663 500

2 240

3 380

31/12 1976

799 600

3 011

3 770

31/12 1977

1 045 SOO

4 270

4 080

30/4   1978

1 089 500

4 681

4 300

I regeringens proposition 1977/78: 165 om värdesäkert lönsparande föreslogs nya former för lönsparande med särskilda skatteförmåner j syfte att stimulera till regelbundet och långsiktigt sparande. Vid remiss­behandlingen av lönsparutredningens betänkande (Ds E 1978: 1) Ökat lönsparande, som låg till grund för propositionen, framförde några re­missinstanser farhågor för att de som sparat i vinstsparandet skulle flytta över sitt sparande till den föreslagna nya sparformen, det s. k. skattesparandet. Dessa remissinstanser föreslog därför att villkoren för vinstsparandet skulle förbättras. Föredragande departementschefen framhöll i propositionen att det med anledning av riksgäldskontorets skrivelse till regeringen om höjning av vinstsumman fanns anledning att senare ta upp frågan huruvida villkoren för vinstsparandet borde ändras.

Riksdagen beslutade i maj 1978 om de nya formerna för lönsparande i enlighet med propositionen (FiU 1977/78: 37, rskr 346). Finansutskot­tet anförde i sitt betänkande bl. a. att utskottet delade uppfattningen att det tidigare lönsparandet borde behållas. Sparande i de nya sparformer­na har påbörjats den 1 oktober 1978. För sådant sparande gäller i hu­vudsak följande regler. Löntagare och andra som har s. k. A-inkomst kan genom att spara i bank eller i aktiesparfonder få vissa skatteförmåner. Spararen kan överenskomma med arbetsgivaren cJier löneutbetalande bank att visst belopp varje månad skall sättas in på sparkonto (skatte­sparkonto) eller aktiesparkonto (skattefondkonto). Spararen kan också själv göra insättningarna. Minst sex månadsinsättningar under ett år på lägst 75 och högst 400 kr. ger rätt till skattereduktion med 20 % av det sammanlagda sparbeloppet for året. Räntan på sparkontomedel är skat­tefri för spararet och fem år därefter. Syftet är att binda sparmedlen i fem år efter spararets utgång. Tar spararen dessförinnan ut sparbeloppet

Prop. 1978/79: 45

5

eller löser in de aktiefondsandelar som har anskaffats för beloppet, skall 25 % av sparbeloppet inkl. ränta återföras till staten. Den som sparar på skattefondskonto har, utom rätten till skattereduktion, skattefrihet för värdestegring på fondandelarna genom att han kan välja nytt in­gångsvärde på dem efter femårsperiodens utgång.

Riksgäldsfullmäktige har i sin framställning om förlängning av vill­koren för vinstsparande under åren 1977 och 1978 framhållit att det är mycket angeläget att hushållssparandet kan ökas. Det senaste årets ut­veckling för lönsparandet pekar på att de förbättrade villkoren för denna sparform har medfört ett kraftigt ökat lönsparande.

Riksgäldsfullmäktiges framställning har kompletterats med en inom riksgäldskontorets finansbyrå utarbetad promemoria den 21 juni 1978. I promemorian belyses bl. a. skillnaderna mellan de olika lönsparfor­merna i fråga om effektiv ränta. Den nya formen för lönsparande på skattesparkonto ger vid en femårig bindning av sparmedlen och med då gällande räntesats en effektiv ränta på cirka 10,3 %. Vinstsparandet ger däremot vid en vinstutlottning av 2 resp. 4 % av saidoökningen endast drygt 4,5 resp. 5 % effektiv ränta efter skatt vid 60 procents marginal­skatt och med det s. k. sparavdraget helt utnyttjat för annan kapitalin­komst. Beräkningarna bygger för vinstsparandets del på förutsättningen att spararen faktiskt får det genomsnittliga vinstutfallet. I syfte att und­vika överföringar från vinstsparandet till de nya formerna för lönspa­rande anges i promemorian vissa alternativ som skulle ytterligare för­bättra vinstsparandet, t. ex. en höjning av vinstsumman eller sparpre­mien.

Samtliga remissinstanser har tillstyrkt riksgäldsfullmäktiges framställ­ ning om förlängning av de nu gällande villkoren för vinstsparandet un­der åren 1977 och 1978. Bankföreningen har dock tillstyrkt förlängning endast för år 1979.

Med anledning av den inom riksgäldskontorets finansbyrå utarbetade promemorian har PK-banken, sparbanksföreningen och HSB:s riksför­bund föreslagit ytterligare höjning av vinstsumman. Dessutom har för­eningen, HSB och KF förordat en höjning av sparpremien från 5 % till 10%. Bankföreningen, PK-banken och Föreningsbankernas förbund har däremot avstyrkt förslaget om en höjning av sparpremien och i stäl­let uttryckt önskemål om att vinstsparandet profileras genom att spar­premien ersätts med ett rent vinstsystem.

För egen del anser jag att de av riksdagen år 1976 beslutade villkoren för vinstsparandet under åren 1977 och 1978 bör få förlängd giltighet såvitt avser reglerna om vinstsumma och sparpremier. Jag är alltså inte beredd att nu föreslå någon annan ändring av villkoren för vinstsparan­det i avvaktan på att erfarenhet skall vinnas om hur vinstsparandet kom­ mer att fungera vid sidan av de nya lönsparformerna. Förlängningen av villkoren bör av samma skäl begränsas till två år, dvs. åren 1979 och

Prop. 1978/79: 45

6

1980. Detta innebär att vinstsumman vid utlottningarna åren 1980 och 1981 skall utgöra 4 % av saidoökningen under åren 1979 resp. 1980 inkl. ränta. Vidare bör på motsvarande sätt som bestämdes av riks­dagen år 1976 för två år framåt de sparare som har lönsparat år 1974 resp. 1975 och därför blir berättigade till sparpremier vid utgången av år 1978 resp. 1979 stimuleras till att låta sparmedlen stå kvar ytter­ligare ett år genom att sparbeloppen får likställas med nytt sparande under år 1979 resp. 1980. Detta innebär att nämnda sparbelopp ger rätt att delta i vinstutlottning år 1980 resp. 1981. I likhet med vad som be­slutades år 1976 bör denna rätt gälla utöver den rätt att delta i vinst­utlottning som spararen kan ha på grund av andra insättningar på kontot och oavsett att annars gällande maximibelopp för insättning överskrids. Jag vill slutligen erinra om att de närmare reglerna för vinstsparandet liksom för det nya s. k. skattesparandet utformas av riksgäldskontoret. Medelsbehovet för vinstutlottningarna i vinstsparandet åren 1980 och 1981 samt för sparpremier och information till allmänheten får tas upp i annat sammanhang.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen att

uppdraga åt fullmäktige i riksgäldskontoret att utforma reglerna

för vinstsparandet under åren 1979 och 1980 i enlighet med

vad jag nu har förordat.

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som före­draganden lagt fram.

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978