Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. J976/77:101

Regeringens proposition 1976/77:101

med förslag om tiUäggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret

1976/77;

beslutad den 30 december 1976.

Regeringen föreslår riksdageri att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar : THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget II till stats­budgeten för innevarande budgetår.

De anslag som begärs uppgår till ca 119,6 milj. kr., varav ca 24,6 milj. kr. på driftbudgeten och 95 milj. kr. pä kapitalbudgeten. Det största an­slaget på driftbudgeten föreslås gå till bidrag till Operan och Dramatiska teatern. De största anslagen på kapitalbudgeten avser byggnadsarbeten för statlig förvaltning, statens hantverks- och industrilånefond och sta­tens lånefond för den mindre skeppsfarten.

1   Riksdagen 1976177.1 saml. Nr 101

Prop. 1976/77:101

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssanunanträde

1976-12-30

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bu­renstam[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling, Troeds­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för bud­getåret 1976/77

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. ra. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77. An­förandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför; De aiislag som riksmötet har anvisat sedan statsbudgeten för budgetåret 1976/77 fastställdes har uppförts på till-läggsbudget I (prop. 1976/77:25, FiU 1976/77: 7, rskr 1976/77:105).

I prop. 1976/77: 57 har regeringen föreslagit att staten skall lämna ett kapitaltillskott om ca 1 800 milj- kr. till Norrbottens Jämverk AB. Av detta belopp utgör ca 490 milj- kr. eftergift av tidigare statliga lån.

Ytterligare anslagsframställnuigar .på tilläggsbudget under löpande budgetår har nu ansetts behövliga. De bör föreläggas riksdagen i en gemensam proposition om tilläggsbudget II till statsbudgeten för bud­getåret 1976/77. Skulle anslagsframställningar däratöver på tiUäggsbud­get under innevarande budgetär visa sig ofrånkomliga, bör dessa före­läggas riksdagen vid en senare tidpunkt.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 i enlighet med de förslag som före­dragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslu­tar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen förordnar att de anföranden som redovisas i underproto­kollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 110.

Prop. 1976/77:101

Bilaga 1

JUSTITIEDEPARTEMENTET

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-12-30

Föredragande; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II tiU statsbudgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser justitiedepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ANDRA HUVUDTITELN

D. Domstolsväsendet m. m.

[1] D 5. Utrustning till domstolar m.m. För budgetåret 1976/77 har till Utmstning till domstolar m. m. anvisats ett reservationsanslag av 3 850 000 kr. Reservationen från budgetåret 1975/76 uppgick till 3 323 954 kr.

I anslagsframställningen för budgetåret 1977/78 har domstolsverket även anmält behov av ytterligare medel under anslaget för innevarande budgetår. Bl. a. har de medel som beräknats för inventarier och utrust­ning till vissa ny- samt om- och tillbyggda tingsrättslokaler visat sig vara otillräckliga. På grund härav krävs ytterligare 600 000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Utrustning till domstolar m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett reservations­anslag av 600 000 kr.

Prop. 1976/77:101

Bilaga 2

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1976-12-30

.   :   

;

Föredragande: statsrådet Kronmark , ,

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJÄRDE HUVUDTITELN

G. Civilförsvar

[1] G 1. Civilförsvar. Under deniia mbrik har i statsbudgeten för inne,,

varande budgetår anvisats ett förslagsanslag av 160 050 000 kr,,varav.;

40,5 milj. kr. beräknats som betalniiigsmedel för statsbidrag för anskaff* i

ning av skyddsrum m.m, Vidare har,riksdagen bemyndigat regeringen  ,.

att medge att statsbidrag får utgå för anskaffning av skyddsrum.m,,m,;

inom en kostnadsram av 75,5 milj;kr.:

i      : , 

:

I lag (1976:276) med provisoriska bestämmelser om statsbidrag, ;till;, kommuner for vissa civilförsvarsko?tnad[er (prop. 1975/76:199,, FöU , , 1975/76:36,   rskr   1975/76:27,9)  föreskrivs att  utan  hmder ,av ;vad ,. som sägs i 42 § civilförsvarslagen (1960: 74), får kommim t. o. ,m. ut-  , gången av juni 1979 bidrag ay statsmedel för hela kostuaden fpr ,att : uppföra ledningscentraler,. observationsplatser, skydd för framskjutna enheter och branddammar för civilförsvaret i den mån kqstnaden kan   

 anses skälig. Deima lag trädde i kraft den 9 juni 1976 och skall tilläm- .; pas även på ansökningar om,-statsbidrag som har getts in för prövning . men som inte har slutligt avgjorts innan lagen trädde i kraft.

Civilförsvarsstyrelsen har anmält att den. nya lagen medfört en ökad.,; medelsförbrukning med 8 392 167 lo". för de ledningscentraler ,m.in,,., som har byggts under föregående budgetår. För innevarande budgetår,,,, beräknar styrelsen en. ökad, niedelsförbrukning med 9 760 000 .kr., på ! grund av den nya lagen. Samtidigt har,ay sanuna anledning, erdigt cit . vilförsvarsstyrelsen, behovet ay. .bemyndiganden för påbörjade, besluta-;

Prop. 1976/77:101

6

de och tillkonunande anläggningar ökat med 24 260 000 kr. enligt pris­läget den 1 febmari 1977.

Föredraganden

Den ökade bemyndigandeskulden för de objekt som beslutats under budgetåret 1975/76 och tidigare kunde inte beräknas i budgetpropositio­nen för budgetåret 1976/77. Jag förordar därför att bemyndiganden om ytterligare högst 17 380 000 kr. för detta ändamål lämnas för inne­varande budgetår. Det ökade bemyndigandet kan medföra behov av ytterligare betalningsmedel. Eventuellt överskridande av utgiftsramen för civilförsvaret torde i enlighet med gällande regler få justeras i efter­hand. Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att medge att statsbidrag utgår för an­skaffning av skyddsmm m. m. inom en kostnadsram av ytter­ligare 17 380 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

Hl. FÖRSVARETS FASTIGHETSFOND

[2] 3, Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar. Under denna rubrik har på statsbudgeten fÖr innevarande budgetår anvisats ett in­vesteringsanslag av 103 250 000 kr. På anslaget kvarstod den 1 juli 1976 ett outnyttjat belopp av 1 041 022 kr. För innevarande budgetår har budgeterats en medelsförbmkning av 101750 000 kr., varav 63 250 000 kr. för anskaffning av kaserner m. m.

Fortifikationsförvaltningen har anmält att medelsförbmkningen för den under innevarande budgetår planerade byggnadsverksamheten av­seende kaserner m. m. beräknas komma att överstiga det för ändamålet budgeterade beloppet med 7 mUj. kr. Anledningen härtUl är att bygg­kostnaderna och kostnaderna för att tillgodose personalens krav på arbetsmiljö och arbetarskydd m. m. har ökat i högre grad än vad som har kunnat fömtses. De byggnadsåtgärder som är inplailerade under innevarande budgetår är tiU stor del inriktade på att skapa godtagbara förhåUanden för personalen och att uppfylla gällande bestänunelser för mUjöskydd m. m. De bör därför inte senareläggas. Då det är angeläget att planerade byggnadsobjekt utförs så snart som möjUgt har chefen för flygvapnet förklarat sig beredd att omfördela medel inom huvud­programmet Flygvapenförband genom att erforderligt belopp låses på anslaget D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning.

överbefälhavaren har i yttrande, efter hörande av chefen for flyg­vapnet, anfört att de aktueUa byggnadsobjekten är av sådan angelägen­hetsgrad att de inte bör senareläggas. överbefälhavaren är därför be-

Prop. \.916fn'. 101

7

redd att acceptera den senareläggning av materielanskaffning som blir följden av den föreslagna omfördelningen.

Jag anser i likhet med överbefälhavaren, chefen för flygvapnet och fortifikationsförvaltningen att det är angeläget att den för itmevarande budgetår planerade byggnadsverksamheten avseende kaserner m. m. kan genomföras. Jag förordar därför att ett belopp av 7 milj. kr. för detta ändamål anvisas på tUläggsbudget II till statsbudgeten för inne­varande budgetår. För att detta inte skaU medföra att utgiftsramen för det mUitära försvaret överskrids bör motsvarande belopp låsas på an­slaget D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning. Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen

att till Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar på tiU-läggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett investeringsanslag av 7 000 000 kr.

Prop. 1976/77:101

Bilaga 3

SOCIALDEPARTEMENTET

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-12-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan tUl tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN

K. Vissa åtgärder för handikappade

[1] K 1. Bidrag tUl handikappinstitutet m. m. I statsbudgeten för budget­året 1976/77 har under denna rubrik anvisats ett anslag av 8 335 000 kr. Beräkningen av handikappinstitutets statsbidragsbehov har för budget­året 1976/77 gjorts med utgångspunkt i 1976 års löneläge före kontroll­stationsförhandlingar m. m. Jag förordar att medelsanvisningen med hänsyn härtill ökas med 375 000 kr. för budgetåret 1976/77. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till handikappinstitutet m. m. på tilläggsbudget II

till stalsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett anslag av

375 000 kr.

Prop. 1976/77:101

11_

Bitäga4

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-12-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget n till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

IV. STATENS UTLANINGSFONDER

[1] 4. Statens lånefond för den mindre skeppsfarten. Statens lånefond för den mindre skeppsfarten har tiU syfte att genom lånestöd främja en från allmän synpunkt önskvärd fömyelse av landets bestånd av mindre fartyg. Företräde till lån skall ges mindre rederier. Lån ur fonden be­viljas av lånenämnden för den mindre skeppsfarten. Låneverksamheten regleras genom kungörelsen (1971: 324) om lånefonden för den mindre skeppsfarten och instmktion (1971: 325) för lånenämnden för den mind­re skeppsfarten (omtryckt 1975: 1075, ändrad 1976: 494).

Genom den delvis ändrade låneinriktning som lånenämnden fick fr. o. ra. den 1 juli 1971 (prop. 1971: 1 bU. 8, TU 1971: 2, rskr 1971: 54) har lånegivningen mera genereUt inriktats på den raindre företag­samheten inom rederinäringen och därvid bUvit mindre bunden till viss toimagestorlek.

Genom olika riksdagens beslut har lånefonden budgetåren 1974/75 och 1975/76 förstärkts med 53 mUj. kr. KapitaltUlgångarna i fonden uppgår därefter till 105,8 milj. kr.

Lånenämnden för den mindre skeppsfarten

I skrivelse den 30 augusti 1976 har nämnden anhållit om tilläggsan­slag för budgetåret 1976/77 om 35 mUj. kr.

Föredraganden

Utvecklingen inom den mindre svenska skeppsfarten har när det gäl­ler torrlastfartygen under ett antal år kännetecknats av en betydande till-

Prop. 1976/77:101    ,

12

bakagång. Ett stort antal fartyg har tmder senare år sålts ut samtidigt som genomsnittsåldern för de kvarvarande ökat. Den begränsade för­nyelse som skett undei; .de .sejnaste åren har inneburit ökad fartygsstorlek, högre teknisk kvalitet och lägre genomsnittsålder men samtidigt medfört investeringsbehov av en helt annan storleksordning än vad som tidigare varit faUet. Den förstärkning av lånefonden soni skett undei: budgetåren 1974/75 och 1975/76 bör ses mot bakgrund av dessa förbållanden.

På grund av sambandet méilan lånenämndens framtida verksamhet och varvskreditutredningens (I 1974: Ö3) förslag fann dåvarande chefen för kommunikationsdepartementet efter samråd med dåvarande chefen för industridepartementet i prop. 1975/76: 100 bil. 8 s. 296 lärnpligt att pröva frågan om kreditbehoven för den mindre skeppsfarten i anslutning till beredningen av utredningens förslag och förordade,därför alt ansla­get för budgetåret 1976/77 fördes upp med: ett formeillt belopp av 1 000 kr.

Varvskreditutredningens förslag behandlades i prop. 1975/76:121,

vari bl. a. anfördes att det var motiverat att närmare analysera de svenska

rederiernas aktuella ekonomiska situation och utsikter under de när­

maste åren och att snabbt göra en sådan analys. I ayyaktan härpå be­

dömdes ställning inte böra tas till utredningens förslag angående rede­

riernas finansieringsförhUapden varför gällande :finansieringsordning

t. v. borde bibehållas. ,, . ,,,i.:!.,;

- ,'.    -.v;,..  ; .:

Vid riksdagens behatjdljiJg V propositionen förutsatte näringsutskpt-tet (NU 1975/76: 73) att d,eja mindre sjöfartens problem skuUe komma att behandlas i analysen.pgh att förslag till åtgärder för at.tillgo.dqse det behov av lånefinansieri.i!ig;,soip kunde förefinnas .skulle utarbetas. Ut­skottets hemställan att riksdagen gav regeringen.till, känixa vad utskottet härvid anfört bifölls av riksdagen (rskr 1975/76:386).       (  ' .   .

Det tUlgängliga låneutjyinmet. i fonden är i dag, endast ca 5 milj. kr., vilket är otUlräckligt i förhåUande till aktualiserade jlånebehov. En för­stärkning av fonden föregriper,linte behandlingen ay d förslag som kan komma att läggas,.frfrn ay den interdepairtementala arbetsgrupp som analyserar de svenska rederiernas aktuella ekonomiska silualion och utsikter under de, närmaste åren eller de förslag som Ican komma från trafikpolitiska utredningein .som en följd a,v denna utrednings ar­bete med den svenska kustsjöfartens problem i ett längre perspektiv. Jag förordar därför att 15 milj. kr. tillförs fonden under innevarande budgetår. Vid bedömningen av angelägenheten att fonden snabbt tUl­förs dessa medel har jag lagt;vikt. yid det förhållapdet att fondens än­damål är särskilt inriktat mot de mindre rederiernas finansieringsbehov. Man kan vidare erfarenhetsmässigt räkna med att positiva effekter upp­står också för mindre svenska varv eftersom en del av lånemedlen pla­ceras i fartyg som nybyggs el|pr ombyggs vid sg-dana yarv,,  .    , j

Prop. 1976/77:101

13

Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen

att tiU Statens lånefond för den mindre skeppsfarten på tUläggs­budget H till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett investeringsanslag av 15 000 000 kr.

Prop. Wietn: 101

15

Bilaga 5

BUDGETDEPARTEMENTET

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-12-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbndgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsonvåde

DRIFTBUDGETEN

SJUNDE HUVUDTITELN

[1] B 12. Imedning av byggnader för statlig förvaltning. Under denna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett reserva­tionsanslag av 22 milj. kr. Reservatipnen på anslaget vid budgetårets in­gång var ca 7,2 milj. kr.

Jag har tidigare denna dag vid min anmälan till prop. 1976/77: 100 (bU. 11) av delta anslag för budgetåret 1977/78 redovisat förslag till änd­rade kostnadsramar i utrustningsplanen bl. a. för Kriminalvårdsstyrelsen/ sjöfartsverket: Telefonväxel, Sjöfartsverket: Övrig utrustning, Nybygg­nader i Klaraområdet: Telefonväxel, Statens institut för byggnadsforsk­ning: Övrig utrustning samt Riksförsäkringsverket/statens personalpen­sionsverk: Övrig utrustning. Mot bakgrund av vad jag där har redovisat. förordar jag att följande ändrade kostnadsramar i 1 OOO-tal kr. förs upp i utrustningsplanen redan för innevarande budgetår.

Utrustningsobjekt

Förordad ram ellet ändring av tidiga­re ram

Kostnadsram

Medels-förbruk­ning t.o.m. 1976-06-30

defini-    delram tiv

art»

Norrköping

Kriminalvårdsstyrelsen/ sjöfartsverket: telefonväxel

Sjöfartsverket: övrig utrustning

..-F205 4-60

1210 145

2b 2b

912

58

Prop. 1976/77:101

16

Utrustningsobjekt

Förordad ram eller ä' ändring av tidiga­re ram

Kostnadsram

defini-    delram tiv

art'

Medels-förbruk­ning t. 0. m. 1976-06-30

Karlstad

Nybyggnader i Klara­området: telefonväxel

-1-985

2 300

2b

Gävle

Statens institut för bygg­nadsforskning: övrig utrustning

-fSOO

3 000

2a

1173

SundsvaU

Riksförsäkringsverket/    ' statens personalpensions­verk: övrig utrustning

+ 75

535

2a

382

' Art av kostnadsram för resp. objekt: 2a  Förslag till ändrad kostnadsram (ddigare fastställd som definitiv) 2b   Förslag till ändrad kostnadsram (tidigare fastställd som delram)

Jag förordar vidare att de utgifter som hänger samman med de nu redovisade utrustningsobjekten får bestridas av tiUgängUga medel under detta reservationsanslag.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om anskaffningen av viss ut­rustning av byggnader för statUg förvaltning inom de kostnads­ramar som jag har förordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för viss utrustning av byggnader för StatUg förvaltning.

E. Diverse

[2] E 12. Viss utbildningsverksamhet. Under denna mbrik har i stats­budgeten för innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslag av 2,4 milj. kr.

I prop. 1975/76: 173 om kvinnor i statlig tjänst anmälde föredragan­den bl. a. frågan om att på'försök betala ut ersättning för vissa merkost­nader för barntUlsyn som deltagare i statlig internatutbUdning visar sig ha haft för att kunna deltaga i utbUdningen. Försöket föreslogs omfatta en tid av två år räknat fr. o. m. den 1 juU 1976 och ersättningen betalas av statens personalutbUdningsnämnd från det under sjunde huvudtiteln, uppförda reservationsanslaget Viss utbUdningsverksamhet. Personalut­bildningsnämnden föreslogs för ändamålet få disponera högst 1 mUj. kr. vartdera året. Om tiU följd av försöksverksamheten, ytterligare medel

Prop. 1976/77:101

17

skuUe behövas under anslaget budgetåret 1976/77 utöver vad som beräk­nats i 1976 års budgetproposition räknade föredraganden med att åter­komma härtill i annat sammanhang. RUisdagen beslöt lämna vad som anförts i denna del utan erinran (InU 1975/76: 42, rskr 1975/76: 342).

Regeringen har genom beslut den 23 juni 1976 meddelat vissa före­skrifter bl. a. för beräkningen av ifrågavarande ersättning samt ställt 1 milj. kr. till personalutbildningsnämndens förfogande.

Sedan försöksverksamheten nu har kommit i gång kan det ytterligare medelsbehovet på ovannämnda reservationsanslag beräknas tiU 1 mUj. kr. för innevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår riks­dagen

att till Viss utbildningsverksamhet på tiUäggsbudget II till stals­budgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett reservationsanslag av 1 000 000 kr.

KAPITÄLBUDGETEN

II. STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[3] 11. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investerings­anslag av 285 mUj. kr.

Jag har tidigare denna dag vid min anmälan till prop. 1976/77: 100 (bil. 11) av detta anslag för budgetåret 1977/78 redovisat förslag till kostnadsramar bl. a. för om- och nybyggnader i Södra Klara i Stockholm för departementen, nybyggnad i kv. Måsen och kv. Jungfrun i Sunds­vall för riksförsäkringsverket m. fl. samt om- och tUlbyggnad i kv. Kungsfågeln i Luleå för länsförvaltningen och den lokala lantmäteri-organisationen. Med hänsyn till tidplanerna för arbetena i Södra Klara bör kostnadsramen i den del den avser om- och nybyggnad i kv. Loen 4, 5 föras upp redan innevarande budgetår. Kostnaderna för dessa arbeten beräknas till 25,8 milj. kr. Även för de övriga angivna nybyggnaderna bör byggnadsarbetena påbörjas redan innevarande budgetår.

Mot bakgrund av vad jag har redovisat i det föregående bör följande nya kostnadsramar i 1 OOO-tal kr. föras upp i investeringsplanen för inne­varande budgetår.

2   Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 101

Prop. 1976/77:101

18

Byggnadsobjekt

Kostnadsram

Medelsförbrukning Beräknad för

Bygg­start

Färdig­stäUande

1975-04-01 1976-04-01

år-mån.

år-mån.

1976/77

1977/78

Stockholm

Om- och ny-

byggnader i Södra Klara

25 800

4 000

8 500

77-04

79-01

SundsvaU

Nybyggnad i kv. Måsen

28 000        29 000

2 500

1000

72-06

78-08

Nybyggnad i kv. Jungfrun

40 000

6 000

12 000

77-03

79-04

Luleå

Om- och till-

byggnad i kv. Kungsfågeln

8 200

2 500

4 000

77-03

78-06

Av den investeringsplan för detta anslag som jag har anmält tidigare denna dag samt av anslagsberäkningen för innevarande och nästa bud­gelår framgår att medelsbehovet för innevarande budgetår överstiger de tillgängliga medlen under anslaget med ca 40 milj. kr. Detta hänger sam­man främst med att medelsförbrukningen för flera av objekten i investe­ringsplanen har skett i snabbare takt än vad som förutsågs vid beräk­ningen av medelsbehovet i prop. 1975/76: 100 bil. 9 s. 140. Jag förordar därför att elt investeringsanslag av ytterligare 40 milj. kr. anvisas tiU byggnadsarbeten för statlig förvaltning för budgetåret 1976/77.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att beslula om vissa byggnadsarbeten för StatUg förvaltning inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående,

2.

tUl Byggnadsarbeten för stallig förvaltning på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett investerings­anslag av 40 000 000 kr.

Prop. 1976/77:101

19

Bilaga 6

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-12-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II tiU statsbudgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ÅTTONDE HUVUDTITELN

B. Kulturändamål

[Ij B 10. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 86 011 000 kr. I tilläggsbudget I för budgetåret 1976/77 har tUl bidrag till Operan och Dramatiska teatern anvisats ett reservationsanslag av 13 515 000 kr. (prop. 1976/77: 25, KrU 1976/77: 27, rskr 1976/77: 72) med hänsyn tiU kostnadsökningar tiU följd av 1975 års löneavtal, samt beslutade ökningar av de sociala avgifterna den 1 januari 1976. Operan och Dramatiska teatern har anhållit om yt­terligare medel för budgetåret 1976/77 med hänsyn tUl kostnadsökningar till följd av 1976 års löneavtal och beslutade ökningar av de sociala av­gifterna den 1 januari 1977 m. m.

Föredraganden

Vid min företrädares anmälan av medelsbehovet under detta anslag anförde han att han avsåg att återkomma senare angående behov tUI följd av ökade lönekostnader. Med hänvisning till de kostnadsökningar som redovisats i teatrarnas framstäUningar förordar jag att anslaget tUl Operan och Dramatiska teatern höjs med 8 478 000 kr. resp. 3 965 000 kr., varav för löner högst 4 315 000 kr. resp. 2 305 000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Operan och Dramatiska teatern på tilläggsbud­get II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett re­servationsanslag av 12 443 000 kr.

Prop. 1976/77:101

20

[2] B 11. Bidrag till Svenska riksteatem. I statsbudgeten för inne­varande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reserva­tionsanslag av 44 724 000 kr. I tilläggsbudget I för budgetåret 1976/77 har tUl bidrag till Svenska riksteatern anvisats ett reservationsanslag av 6 858 000 kr. (prop. 1976/77: 25, KrU 1976/77: 27, rskr 1976/77: 72) med hänsyn till kostnadsökningar till följd av 1975 års löneavtal, beslu­tade ökningar av de sociala avgifterna den 1 januari 1976 samt trakta-mentshöjningar fr. o. m. den 1 januari 1975. Svenska riksteatern har anhållit om ytterligare medel för budgetåret 1976/77 med hänsyn till kostnadsökningen tUl följd av 1976 års löneavtal och beslutade ökningar av de sociala avgifterna den 1 januari 1977, ökade kostnader för trakta­menten m. m.

Föredraganden

Vid min företrädares anmälan av medelsbehovet under delta anslag i prop. 1975/76: 100 anförde han att han avsåg att återkomma senare an­gående behov till följd av ökade löne- och traktamentskoslnader. Vid min anmälan av detta anslag i tUläggsbudget I för 1976/77 kunde inte någon hänsyn tas till 1976 års löneavtal.

Med hänvisning till de kostnadsökningar som redovisats i teaterns framställningar förordar jag att anslaget till Svenska riksteatern höjs med 6 134 000 kr., varav för löner högst 2 539 000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Svenska riksteatern på tUläggsbudget II till statsbudgeten för budgelåret 1976/77 anvisa ett reservations­anslag av 6 134 000 kr.

[3] B 13. Rikskonsertverksamhet. I statsbudgeten för innevarande bud­getår har under denna anslagsrubrik anvisats elt reservationsanslag av 21 640 000 kr. I tilläggsbudget I för 1976/77 för budgetåret 1976/77 har tUl rikskonsertverksamhet anvisats ett reservationsanslag av 2 228 000 kr. (prop. 1976/77: 25, KrU 1976/77: 27, rskr 1976/77: 72) med hän­syn till kostnadsökningar tUl följd av 1976 års löneavtal samt beslutade ökningar av de sociala avgiftema den 1 januari 1976. Institutet för riks-konserter begär ytterligare medel för bl. a. täckande av kostnader tUl följd av beslutade ökningar av de sociala avgifterna den 1 januari 1977.

Föredraganden

Med hänvisning lill de kostnadsökningar som redovisats i Rikskon­serters framställning till följd av bl. a. de redovisade kostnadsökningar­na för sociala avgifier förordar jag att anslaget till Institutet för riks­konserter höjs med 237 000 kr. för innevarande budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Rikskonsertverksamhet på tiUäggsbudget II till statsbud-

Prop. 1976/77:101

21

geten för budgetåret 1976/77 anvisa ett reservationsanslag av 237 000 kr.

[4] £ 25. Teknisk samt viss medicinsk och matematisk-naturvetenskap-1ig utbildning och forskning m. m. i Göteborg och Linköping. Vid uni­versitetet i Linköping bedrivs högre teknisk utbildning på fyra utbUd-ningslinjer, nämligen datateknik, industriell ekonomi, maskinteknik samt teknisk fysik och elektroteknik. På de fyra linjerna finns sammanlagt

2 440 utbildningsplatser, varav 610 i första årskursen.

De senaste åren har universitetet på Unjerna för maskinteknik resp. teknisk fysik och elektroteknik haft ett stort antal vakanser. Vid beräk­ningen av anslagen tiU verksamheten har detla beaktats genom en lägre resurstiUdelning än om platserna hade varit besatta. I höst har emeller­tid antalet nya studerande i årskurs 1 kraftigt överstigit de närmast före­gående årens. Detta är en utveckling som jag mot bakgrund av de senaste årens låga tillströmning tUl teknisk utbUdning anser är glädjande.

Teknisk utbildning är till följd av sin laborativa karaktär förhållandevis dyrbar jämfört med flertalet andra utbUdningar. Kraftiga förändringar av studerandeantalet kan därför inte lika lätt som i andra faU mötas med tillfälliga omdisponeringar av befintliga resurser. I det aktuella faUet har, enligt vad jag inhämtat, möjligheterna till omfördelningar uttömts.

Mot bakgmnd av anförda förhåUanden finner jag skäl föreligga för att förorda tilläggsanslag tUl Linköpings universitet. Jag har beräknat att elt medelstUlskott om 1 348 000 kr. bör täcka behovet.

Med hänvisning tiU vad jag anfört hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen

att tiU Teknisk samt viss medicinsk och matematisk-naturveten-skaplig ulbildning och forskning m. m. i Göteborg och Lin­köping på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett reservationsanslag av 1 348 000 kr.

[5j E 68. Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår är under denna anslagsrubrik uppfört ett reservationsanslag av 84 milj. kr. Av beloppet disponerar enUgt regleringsbrev byggnadsstyrelsen 26 milj. kr. enligt en särskild in­redningsplan och utrustningsnänanden för universitet och högskolor 57 milj. kr. enUgt en särskild utrustningsplan (prop. 1975/76: 117, UbU 1975/76: 24, rskr 1975/76: 252). Anslagsposten Diverse objekt är upp­förd med 1 milj. ler. Medelsreservationen vid budgetårets början var ca 14,3 milj. kr.

I sina anslagsframstäUningar för budgetåret 1977/78 har byggnads­styrelsen och utrustningsnämnden lagt fram förslag om nya och ändrade kostnadsramar för vissa inrednings- och utrustningsobjekt.

För de förslag tUl nya och ändrade ramar som med hänsyn till före­liggande tidplaner nu bör behandlas kommer jag i det följande att läm­na en kortfattad redogörelse.

3  Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 101

Prop. 1976/77:101

22

Stockholm

Operan, etapp III. I inredningsplanen är uppförd en kostnadsram av 1 090 000 kr. som beräknats för etapperna I och II av ombyggnad av Operan. I beslut den 22 april 1976 uppdrog regeringen åt byggnadssty­relsen att utföra dels en etapp III av ombyggnad av Operan, dels om­byggnad av lantmäteristyrelsens hus för Operans kansli. Redogörelse för dessa byggnadsärenden har lämnats i prop. 1975/76: 117 (s. 7). In­flyttning i de ombyggda lokalerna beräknas ske successivt under våren 1977.

Byggnadsstyrelsen räknar raed att befintlig inredning kan användas för kanslilokalerna i lantmäteristyrelsens hus. Kostnaderna för ny inred­ning för lokalema inom etappen III av ombyggnad av Operan beräknas av styrelsen till 1 450 000 kr.

Ombyggnad av lokaler för musikhögskolan m. m. I prop. 1976/77: 25 (bil. 7 s. 69) lämnades en närmare redogörelse för detta byggnads­objekt.

Regeringen har den 21 oktober 1976 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att inom en kostnadsram av 4 milj. kr. utföra etapp I av de föreslagna byggnadsåtgärderna. Etappen beräknas vara slutförd under våren 1977.

Inredningskostnaderna för etapp I har beräknats till 1 025 000 kr. Byggnadsstyrelsen föreslår att en delram på detta belopp förs upp i in­redningsplanen för innevarande budgetår.

Flyttningskostnader för livrustkammaren. Flyttningen av livmstkam­maren till ombyggda lokaler i Stockholms slott beräknas bli avslutad hösten 1977. I utrustningsplanen är uppförd en delram av 250 000 kr. för flyttningskostnader. Detta belopp har, i avvaktan på anbudspröv­ning, beräknats för en första etapp av flyttningen. Kulturrådets LUP-delegalion föreslår nu på gmndval av närmare prövning och beräkning av flyttningskostnaderna att kostnadsramen höjs med 355 000 kr. tiU 605 000 kr. Ramen kan därmed betecknas som definitiv.
[REDACTED_EFTERNAMN]

Nybyggnad för filial till universitetsbiblioteket. Nybyggnaden, som omfattar lokaler motsvarande en programarea, exkl. kapprum etc, av 3 700 m beräknas bli inflyttningsklar under våren 1977.

I utrustningsplanen är uppförd en delram av 600 000 kr. för utrust­ning av nybyggnaden samt för flyttningskostnader enligt preliminär be­räkning. LUP-kommittén föreslår att ramen höjs med 545 000 kr., varav 270 000 kr. avser ökade flyttningskostnader, 225 000 kr. magnetiskt stöldskyddssystera och 50 000 kr. övriga tillkoramande utmstningskost­nader. Enligt kommittén kan den föreslagna ramen av (600 000-f-545 000 =) 1145 000 kr. därmed betecknas som definitiv.

Prop. 1976/77:101

23

Umeå

Teckningslärarutbildning. I inredningsplanen är uppförd en delram av 300 000 kr. för en ny utbUdning av teckningslärare i Umeå (prop. 1975/76: 117 s. 24). I prop. 1975/76: 89 ora lärarutbildningens dimen­sionering och lokalisering ra. ra. har beräknats medel för en intagning av 24 studerande läsåret 1976/77.

Byggnadsstyrelsen räknar med att teckningsläramtbildningen inför vårterrainen 1977 skall flytta från nuvarande provisoriska lokaler till en mer permanent förhyrning. De lokaler som skall inredas ökas härige­nom. Samtidigt måste viss inredning specialtUlverkas på gmnd av de planerade lokalernas utformning. Styrelsen räknar vidare med behov av en ökad standard och täthet i möbleringen jämfört med tidigare redo­visat preliminärt förslag. Byggnadsstyrelsen beräknar numera kostna­derna för ny inredning för teckningslärarutbildningen tUl sararaanlagt 775 000 kr. Kostnadsraraen bör därför höjas med 475 000 kr. tiU 775 000 kr. Ramen kan därvid betecknas sora definitiv.

Telefonväxel. Telefonväxeln vid universitetet i Umeå är av typ A 344 och utbyggd för 700 anknytningar. LUP-kommittén föreslår nu en ut­byggnad av växeln med ytterligare 300 anknytningar så att skogshög­skolan och arbetarskyddsstyrelsens arbetsmedicinska fiUal, vilka skall få lokaler inom universitetsområdet, kan anslutas. Kommittén beräknar kostnaden för utbyggnaden till ca 500 000 kr. och föreslår att en del-rara av nämnda belopp för telefonväxel förs upp i utmstningsplanen. Av beloppet avser ca 120 000 kr. utmstning för direktval.

Föredraganden

För att inredning och utrustning utan försening skall kunna anskaffas till de objekt som jag har redogjort för i det föregående bör de i föl­jande samraanställning angivna kostnadsramarna il OOO-tal kr. föras upp i inrednings- och utrustningsplanema. Jag har därvid tagit hänsyn till prisökningar under upphandUngstiden.

Prop. 1976/77:101

24

Objekt

Förordad'ram     Kostnadsram

eller förordad

ändring av

Definitiv    Delram

tidigare ram       ram

Inredning Stockholm

Operan, etapp III

-fl 450

1450

Ombyggnader av lokaler för

musikhögskolan m. m., etapp I

-fl 025

1025

Umeå

Teckningslärarutbildning

-|-   475

775

Utrustning

Slockholm

Flyttningskostnader för livrustkammaren -f   350

600
[REDACTED_EFTERNAMN]

Nybyggnad för filial till

universitetsbiblioteket

-f   300

900

Umeå

Telefonväxel

-1-   500

500

Kostnadsramar för inredning och utrustning anpassas inte fortlöpande till förändringar i prisläget genom uppräkning med index (jfr prop. 1967: 104 s. 41). Skälet till detta är svårigheterna att konstmera en in­dex sora inte saratidigt påverkas av sådana kostnadsändringar som hän­för sig till kvalitetsändringar. I stäUet har myndighetema hänvisats till möjligheten att i särskUda fall på nytt underställa regeringen de ramar som inför upphandlingen visat sig inte rymma kostnaderna för i huvud­sak den inredning eller utrustning som tidigare godtagits. Byggnadsstyrel­sen föreslår att de i inredningsplanen uppförda kostnadsramarna för om­byggnad av Fredrik Bloms hus i Stockholm, ombyggnad för livrustkam­maren i Stockholm, om- och tiUbyggnad för statens scenateljéer i Hä­gernäs, ombyggnad av byggnad XXVI inora tekniska högskolans om­råde i Stockholm, nybyggnad för elevbostäder vid Tomtebodaskolan, tekniska institutionen vid riksantikvarieämbetet och statens historiska museer, statens scenskola m. m. i Stockholm, uppmstning av universitets­huset i Uppsala, nybyggnad för fiUal till universitetsbibUoteket i Ltmd, restaurang inom Chalmersområdet i Göteborg, fastighetstjänst i Umeå och svenskhemmet Voksenåsen höjs med sammanlagt 1 525 000 kr. För justering av nämnda ramar beräknar jag sammanlagt 800 000 kr.

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här behandlade objekt får bestridas av tiUgängUga medel under förevarande anslag.

Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

berayndiga regeringen att besluta ora anskaffning av viss inred­ning och utmstning av lokaler vid universiteten m. ra. inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgiftema för viss inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m.

Prop. 1976/77:101

25

Bilaga 7

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-12-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser jordbruksdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

B. Jordbrukets rationalisering m. m.

[1] B 4. Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett förslagsanslag av 27 milj. kr. Riksdagen har för budgetåret medgivit att från förevarande anslag får beviljas statsbidrag tUl jordbmkets ra­tionalisering raed saramanlagt högst 37 milj. kr. Regeringen har i regle­ringsbrev föreskrivit att högst 12 milj. kr. får beviljas till yttre rationali­sering och högst 25 milj. kr. tUl inre rationalisering. Ramen för inre rationalisering avser även bidrag till miljövårdande åtgärder inom jord-braket.

Lan tbruksstyrelsen

Styrelsen har från lantbruksnämnderna inhämtat uppgifter ora bevU­jade bidrag och beräknat behov under återstoden av budgetåret. Dessa visar på en kraftig ökning av bidragen till miljövårdande åtgärder i för­hållande till tidigare budgetår. För innevarande budgetår beräknas be­hovet för detta ändamål vara ca 20 raUj. kr. mot 13,4 railj. kr. budget­året 1975/76 och 8,4 milj. kr. budgetåret 1974/75. Tillsammans med be­hovet av bidrag till övrig inre rationaUsering bedömer styrelsen därför att ramen för inre rationalisering totalt behöver uppgå till 40 milj. kr. För yttre rationalisering förefaUer däremot ramen att kunna rainskas med 6 milj. kr. Med hänsyn härtUl föreslår styrelsen att ramen för stats­bidrag lill inre rationalisering ökas från 25 milj. kr. till 40 milj. kr., varav 6 milj. kr. genom jämkning raed ramen för bidrag tUl yttre ra­tionalisering.

Prop. 1976/77:101

26

Föredraganden

Stödet till jordbrukets rationalisering syftar fraraför allt tUl att sti­mulera och underlätta uppbyggnaden av rationella jordbruksföretag. De senaste åren har även statsbidrag lämnats för sådana miljövårds­åtgärder vid företagen som för miljövården ansvariga rayndigheter fun­nit nödvändiga. Det är enUgt rain mening angeläget att ramarna för statsbidrag till nämnda ändamål anpassas till den lämpliga rationalise­ringstakten. De för budgetåret 1976/77 fastställda bidragsramarna bör därför ökas med 9 milj. kr. till 46 railj. kr., varav högst 6 railj. kr. för yttre rationalisering och högst 40 mUj. kr. för inre rationaUsering. Regeringen bör liksom hittills kunna bestämma fördelningen raellan dessa ändamål.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att under budgetåret 1976/77 statsbidrag bevUjas till jordbrukets rationalisering raed saramanlagt högst 46 000 000 kr.

[2] B 6. Täckande av förluster på grund av statlig kieditgaranti. På

statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrabrik anvisats ett förslagsanslag av 1 milj. kr. Riksdagen har vidare för budgetåret medgivit att statlig kreditgaranti får lärrmas för lån tiU yttre rationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån, maskinlån, lån till trädgårdsnäringens rationalisering ra. m., lån tUl ren­näringens rationalisering m. m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt 340 milj. kr., varav tiU trädgårdsnäringens rationalisering ra. m. 14 milj. kr., till rennäringens rationalisering m. ra. 2,5 milj. kr. samt till inköp av avelshästar och ridhästar 500 000 kr.

Lanibruksstyrelsen

Efterfrågan på kreditgarantier för lån tiU inre rationalisering inom jordbruket har ökat kraftigt. Denna utveckling orsakas av en stigande investeringsvilja inom näringen samt av höjda investeringskostnader. Styrelsen har inhäratat uppgifter från lantbruksnämnderna ora hittills ianspråktagna belopp samt om beräknat behov av medel under åter­stoden av budgetåret. Dessa visar att nuvarande ram för inre rationali­sering, 160 milj. kr., endast täcker behovet för hittills beviljade belopp och inneliggande ansökningar. För att kunna tiUgodose behovet under resten av budgetåret bedömer styrelsen att ifrågavarande ram behöver ökas raed 50 milj. kr. till totalt 210 milj. kr.

Föredraganden

Det statliga ekonomiska stödet tUl jordbrukets rationalisering utgår huvudsakligen i form av kreditgarantier. Efterfrågan på sådana garan­tier har, särskilt för lån tiU inre rationaUsering, ökat kraftigt de se-

Prop. 1976/77:101

27

naste budgetåren. Enligt min mening är det angeläget att ramen för ga­rantier för nämnda ändamål anpassas tiU den lämpliga rationaliserings­takten. Den bör därför höjas raed 40 milj. kr.

För budgetåret 1976/77 bör sålunda statlig kreditgaranti beräknas för lån till yttre rationalisering raed 50 railj. kr., för lån till inre ratio­naUsering med 200 milj. kr., för drifllån med 67 milj. kr., för jord-förvärvslån med 42 milj. kr., för maskinlån med 4 milj. kr., för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med 14 railj. kr., för lån tUl rennäringens rationalisering m. m. med 2,5 milj. kr. samt för lån till inköp av avelshästar och ridhästar med 500 000 kr. Regeringen bör närmare kunna bestäraraa fördelningen meUan de fem förstnämn­da ändamålen.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

att medge att under budgetåret 1976/77 statlig kreditgaranti läm­nas för lån till yttre rationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån, maskinlån, lån till trädgårdsnäring­ens rationalisering ra. ra. särat lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt högst 380 000 000 kr., varav till trädgårdsnäringens rationaUsering ra. ra. 14 000 000 kr., till rennäringens rationalisering ra. ra. 2 500 000 kr. samt tiU in­köp av avelshästar och ridhästar 500 000 kr.

E. Fiske

[3] E 3. Främjande i allmänhet av fiskerinäringen. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reser­vationsanslag av 800 000 kr. Regeringen har i regleringsbrev föreskrivit att härav får högst 565 000 kr. disponeras för bidrag till säkerhetsutmst­ning för fiskefartyg.

Bestämmelserna om bidrag tUl säkerhetsutrustning finns i kungörel­sen (1971: 445) om statligt stöd till fiskerinäringen (omtryckt 1976: 449). Bidrag lämnas till livräddningsflotte, brandskyddsutrustning och ekolod med 80 % av anskaffnings- och installationskostnaderna för sådan ut­rastning som svarar mot gäUande rainiraikrav för ifrågavarande fiske­fartyg. Bidrag lämnas vidare till radar och radiotelefon.

Fiskeristyrelsen har hemstäUt att 2 milj. kr. anvisas på tiUäggsbudget under förevarande anslagsrabrik och att vissa ändringar görs i bestäm­melserna om bidrag till säkerhetsutrustning. Efter remiss har yttrande över framställningen avgetts av Sveriges fiskares riksförbund.

Fiskeristyrelsen

Fram till början av november 1976 har till styrelsen kommit in an­sökningar om säkerhetsutrustningsbidrag som enligt gällande bestära­melser berättigar tiU bidrag på sammanlagt ca 1,4 milj. kr. Anslaget tiU

Prop. 1976/77:101

28

ändamålet är for innevarande budgetår 565 000 kr. Det innebär att fiskeristyrelsen inte har möjUghet att lämna bidrag i den omfattning som de av riksdagen beslutade reglerna kräver. Styrelsen hemställer att ytterligare 2 milj. kr. anslås för ändamålet på tilläggsbudget för inne­varande budgetår. Styrelsen föreslår även att anslaget tills vidare förs upp som förslagsanslag.

För fartyg med mindre dräktighet än 20 brattoton som används i s. k. inre fart finns inga miniraikrav fastställda för livflotte, brandskyddsut­rustning och ekolod. Fiskeristyrelsen måste därför avslå ansökningar om bidrag till ifrågavarande utmstning för sådana raindre fartyg. En­ligt styrelsen finns starka skäl att lämna bidrag tUl ifrågavarande utmst­ning även för mindre fartyg. Fiskeristyrelsen föreslår att bidragsreglerna ändras så att det blir raöjligt att lämna bidrag även till fartyg för vilka ifrågavarande utrustning inte är obligatorisk.

Remissyttrande Sveriges fiskares riksförbund tillstyrker fiskeristyrelsens framställning.

Föredraganden

För att främja säkerheten för fiskare lämnas bl. a. bidrag med 80 % av anskaffnings- och installationskostnaderna för Uvflotte, ekolod och brandskyddsutrustning, som motsvarar gällande miniraikrav för fiske­fartyget i fråga. Eftersom inga minimikrav för ifrågavarande slag av säkerhetsutrustning gäller, kan bidrag inte lämnas till fiskefartyg med en dräktighet understigande 20 bruttolön, vilka används i s. k. inre fart.

Jag anser emellertid att starka skäl talar för att bidrag även skall kunna lämnas till livflotte, brandskyddsutrustning och ekolod för fiske­fartyg med mindre dräktighet än 20 bruttoton. Riskerna för olycksfaU torde inte vara mindre vid fiske med dessa fartyg än med större. Jag bi­träder därför fiskeristyrelsens förslag att bidrag med 80 % får lämnas även om sådan utrustning inte är obligatorisk för fiskefartyget i fråga men med hänsyn till fartygsstorlek och fart är motiverad från säkerhets­synpunkt. En ytterligare förutsättning bör vara att fartyget används i ett rationellt bedrivet yrkesmässigt fiske. Bidrag bör få utgå för utrastning som anskaffats efter den 1 juli 1976.

Fiskeristyrelsen har anmält att ansökningarna överstigit det tillgäng­liga anslaget för innevarande budgetår. Det är enligt min mening ange­läget att föreliggande bidragsbehov i rimlig utsträckning kan tiUgodoses redan under innevarande budgetår. Jag förordar därför att för ända­målet ytterligare 2 milj. kr. anvisas på tUläggsbudget.

Under åberopande av vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen att

1. godkänna de gmnder för bidrag tUl säkerhetsutrustning för fiskefartyg som jag har förordat i det föregående.

Prop. 1976/77:101

29

2. till Främjande i allmänhet av fiskerinäringen på tUläggsbud­get II tiU statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett re­servationsanslag av 2 OOO 000 kr.

[4j £ 9. Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske. I

statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett förslagsanslag av 1 000 kr. Från anslaget bestrids bl. a. ut­gifter för att täcka förluster på gnmd av statlig garanti för lån tUl in­vesteringar i fiskets berednings- och konservindustri. Garanti för lån tUl sådana investeringar får under innevarande budgetår bevUjas med samraanlagt högst 5 mUj. kr.

Under rabriken Lånefonden tUl frärajande av beredning och avsätt­ning av fisk m. m. har för innevarande budgetår på kapitalbudgeten under statens utlåningsfonder anvisats ett investeringsanslag av 700 000 kr. Ur fonden bevUjas lån för sådan åtgärd inom fiskets, berednings-och konservindustri som väsentligt imderiättar avsättningen av fisk eUer förbättrar fiskarnas möjligheter att köpa förnödenheter.

Bestämmelserna ora kreditgarantier och lån ur lånefonden finns i kungörelsen (1971: 445) om statligt stöd till fiskerimäringen (omtryckt 1976:449).

Fiskeristyrelsen har hemstäUt att garantiramen för lån tiU investe­ringar inom fiskets berednings- och konservindustri höjs tUl 7 milj. kr. under innevarande budgetår samt. att lånefonden på tiUäggsbudget till­förs 1 milj. kr.

Efter remiss har yttranden över framställningen avgetts av statens; jordbmksnämnd och Sveriges fiskares rUisförbund.

Fiskeristyrelsen

De senaste årens svårigheter för det svenska fisket har enUgt fiskeri­styrelsen tUl en del berott på att den mheraska kapaciteten för omhän­dertagande och beredning av fisk har varit liten. Osäkerheten inför den fraratida utvecklingen av svenskt fiske, den relativt låga lönsamheten inom beredningsindustrin och konkurrenstrycket utifrån har inte främjat vUjan till nyetableringar eller investeringar i äldre företag. Uttalanden ora statsraaktemas vUja att stödja fiskerinäringen har enUgt fiskeristy­relsen väckt förhoppningar även inom beredningsindustrin. Antalet an­sökningar om beredningslån har ökat men skuUe varit än större, ora medelstillgången varit sådan att företagen ansett det meningsfuUt att inge ansökan. Fiskeristyrelsen beräknar att återstående utrymme för beredningslån under innevarande budgetår är ca 300 000 kr. Under styrelsens prövning Ugger f. n. ansökningar ora lån på sararaanlagt 4 250 000 kr.

För att tillgodose de mest trängande och från samhällets synpunkt bäst motiverade lånekraven bör fonden enUgt fiskeristyrelsen för inne­varande budgetår tiUföras ytterligare 1 mUj. kr.

4   Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 101

Prop. 1976/77:101

30

Belräffande kreditgarantier till investeringar i fiskberedningsindustrift anför fiskeristyrelsen att garantiramen för innevarande budgetår medger ytterligare garantiåtaganden utöver vad som erfordras för redan ansökta belopp. Utvecklingen på kreditmarknaden och det förhåUandet att rå-varatillgången i viss utsträckning nu säkrats genom det nyUgen träf­fade ramavtalet om fortsatt svenskt fiske i den norska ekonomiska zonen kan dock komma att väsentUgt öka behovet av kreditgarantier. Det är därför enligt fiskeristyrelsen angeläget att garantiramen för in­nevarande budgetår utvidgas med 2 raUj. kr. tUl totalt 7 railj. kr.

Remissyttranden

Statens jordbruksnämnd finner det angeläget att tillräckliga medel står tUl förfogande för önskvärda åtgärder raed syfte att underlätta av­sättningen av svenskfångad fisk och hÖja effektiviteten inom berednings-och konservindustrin på fiskets oraråde och tiUstyrker fiskeristyrelsens förslag.

Sveriges fiskares riksförbund anför att det svenska västkustfisket un­der en lång följd av år har ilandfört huvudparten av sina sillfångster i Danmark för beredning. Riksförbundet föratser att de utvidgade fiske-gränserna i Nordsjön och Skagerrak samt fångstbegränsningarna i sam­ma område koramer att medföra ett ökat fiske i Östersjön och Katte­gatt. För att minska beroendet av dansk beredningsindustri arbetar fis-karorganisationerna för en ökad beredningskapacitet inom landet. Riks­förbundet anser att det svenska fiskets konkurrenskraft skulle öka om fisken bereds inom landet i stäUet för att sora nu är fallet beredda fiskprodukter i stor utsträckning importeras. Även den etablerade be­redningsindustrin behöver enUgt riksförbundet anskaffa bl. a. fUéskär-ningsmaskiner för att ta hand om de stora kvantiteter torsk och siU som fångas i Östersjön. Riksförbundet som anser fiskeristyrelsens förslag vara otillräckliga föreslår att lånefonden tiUförs ytterligare 3 mUj. kr. och att ramen för kreditgarantier ökas med 4 railj. kr. tUl 9 milj. kr.

Föredraganden

För att öka avsättningen av svenskfångad fisk stöds investeringar inom fiskets berednings- och konservindustri raed statliga lån och låne­garantier. Kreditbehovet inom fiskets berednings- och konservindustri är f. n. stort. TiU fiskeristyrelsen har kommit in ansökningar om lån och lånegarantier tUl investeringar som bedöms väsentUgt främja av­sättningen av fisk. Lånebehovet kan inte tiUgodoses med de medel som ställts till förfogande för innevarande budgetår. Fiskeristyrelsen har därför hemstäUt om ytterUgare medel på tiUäggsbudget för innevarande budgetår. Statens jordbruksnämnd och Sveriges fiskares riksförbund tillstyrker framställningen.

Prop. 1976/77:101

31

Jag vUl erinra ora att fiskerikommittén (Jo 1975: 07) har att utreda fiskets kort- och långsiktiga problem. I kommitténs uppdrag ingår så-, ledes att undersöka vilka åtgärder som behövs för att på längre sikt öka. avsättningen av svenskfångad fisk och vilka åtgärder som kan behövas för att minska beroendet av utländsk beredningsindustri.

Jag anser det dock vara angeläget att i nuvarande situation stödja åtgärder inom berednings- och konservindustrin som främjar avsätt­ningen av svensk fisk. Det statUga stödet bör främst inriktas på sådana åtgärder sora tUlvaratar den fisk som landas i Sverige och därigenom minskar överskotten. Jag förordar därför att under punkten 6 i det följande till Lånefonden tUl främjande av beredning och avsättning av fisk ra. ra. på tilläggsbudget anvisas ett investeringsanslag av 1 milj. kr. och att under förevarande punkt garantiramen för lån tUl fiskets be­rednings- och konservindustri under innevarande budgetår ökas från 5 milj. kr. tUl 7 raUj. kr.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regering­en föreslår riksdagen

att raedge att under budgetåret 1976/77 statUg garanti bevil­jas för lån tUl investeringar inom fiskets berednings- och kon­servindustri med sammanlagt högst 7 000 000 kr.

G. Utbildning ocb forskning

[5] G 14. Inredning och utrustning av lokaler vid jordbrukets högsko­lor m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrabrik anvisats ett reservationsanslag av 35 mUj. kr. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen 14 milj. kr. enligt en särskUd iruredrungs-plan och utrastningsnämnden för universitet och högskolor 21 milj. kr. enligt en särskUd utrastningsplan.

Inredning

Byggnadsstyrelsen har redovisat förslag om höjningar av ett antal tidigare fastställda kostnadsramar samt uppförande i inredningsplanen av nya ramar för anskaffande av inredning. På gmnd av bl. a. gällande tidplaner för omlokaliseringen av veterinär- och skogshögskolorna bör förslagen prövas redan i detta sammanhang.

Med hänsyn tiU prisutvecklingen bör enUgt styrelsen de i inrednings-planen uppförda kostnadsramarna för jordbrukets högskolor under ra­briken Ultuna för inredning av Kliniskt centrum, nybyggnad. Restau­ranger, om- och nybyggnad. Stora institutionsbyggnaden, ombyggnad, Distriktsförsöksstation, nybyggnad och Central förvaltning, ombyggnad höjas med tUlsammans 1 335 000 kr. tUl sammanlagt 14110 000 kr.

Prop. 1976/77:101

32

Styrelsen har vidare föreslagit att kostnadsramarna för skogshögsko­lan för inredning av Ny- och ombyggnader, Skoglig mykologi med mikrobiologi m. fl, om- och nybyggnader i Ultuna samt Ny- och om­byggnader i Garpenberg höjs med tillsararaans 1 035 ÖOO kr. tiU sam­manlagt 11 425 000 kr. med anledning av kostnadsutvecklingen.

För Nybyggnad i Uraeå för skogshögskolan föreslår styrelsen att en med 6,6 milj. kr. förhöjd ram av 6,8 railj. kr. förs upp i iriredningspla-nen och därvid betraktas som definitiv.

Styrelsen har for statens veterinärraedicinska anstalt redovisat kost­nadsberäkningar för nybyggnad av Centralblock, nybyggnad. Med hän-' syn till att installationsbärande inredning behöver bestäUas innevarande år föreslår styrelsen en delrara av 3,5 railj. kr. att foras upp i inrednings­planen.

Utrustning

Utrustningsnämnden för universitet och högskolor ha.r redovisat för­slag ora nya kostnadsramar för anskaffande av utrustiiing till statens strålskyddsinstitut. Institutet har till följd av en av riksdajgen beslutad omorganisation och utökade uppgifter (prop. 1975/7é: 123, JoU 1975/ 76: 38, rskr 1975/76: 311) ställts inför behovet av utökade lokaler. I samband med att lokalfrågan löses måste utrastning till en sammanlagd kostnad av 3,4 milj. kr. tiUföras institutet. Av beloppet avser 2,5 milj. kr. sådan utrustning vars anskaffning är direkt föranledd av institutets omorganisation och utökade verksamhet. Återstoden avser ersättnings­anskaffning av utrustning. I avvaktan på förslag tiU kostnadsramar av­seende budgetåret 1977/78 måste enligt nämndens mening delramar föras upp i utrustningsplanen redan innevarande år för ått tiUgodose akuta utrustningsbehov. Nämnden föreslår att delramar förs upp för, en telefonväxel med 125 000 kr. och övrig utrustning med 400 000 kr.

Nänmden har vidare redovisat förslag om ny kostnadsram för an­skaffning av telefonväxel vid lantbrukshögskolan i Alnarp. På gmnd av lång leveranstid bör den nya växeln bestäUas redan under hösten 1976 varför en delram av 700 000 kr. bör uppföras i utrustningsplanen under mbriken Alnarp.

Föredraganden

Kostnadsramar för inredning och utrustning anpassas inte fortlö­ pande tUl förändringar i prisläget genom uppräkning ay index. Myn­dighetema får i stället på nytt understäUa 

regeringen.de

 ramar som in­för upphandlingen visat sig inte kunna rymma de kostnader som tidigare godtagits. Vid min prövning av de förslag tUl ändringar i inrednings­planen för innevarande budgetår som har redovisats ay. byggnadsstyrel­sen har jag funnit det motiverat att styrelsen ges möjlighet att i viss

Prop. 1976/77:101

33

omfattning justera de kostnadsramar som tidigare har fastställts för de inredningsobjekt sora har redovisats i det föregående. För inrednings­objekten Restauranger, om- och nybyggnad, Distriktsförsöksstation, nybyggnad och Central förvaltning, ombyggnad i Ulttma har justering av ramarna på dessa grunder redan gjorts under föregående budgetår.

Jag förordar att ytterligare justeringar av vissa inredningsramar får ske med ett belopp av sammanlagt 1,3 milj. kr. Jag har därvid tagit hänsyn till resp. tidpunkt för anskaffningen av inredning och utrustning. Härvid avses främst kostnadsramarna för inredning av objekten Kliniskt cent­rum, nybyggnad, Stora institutionsbyggnaden, ombyggnad, Nyr och ombyggnader för skogshögskolan, sfcoglig, mykologi med mikrobiologi m. fl, om- och nybyggnader i Ultuna samt Ny- och ombyggnader i Gar­penberg. Även de av mig redovisade under förgående budgetår ändrade ramama bör kunna omfattas av ramjusteringar inom föreslaget belopp. Regeringen bör bemyndigas att efter förslag av byggnadsstyrelsen slut­ligt besluta om de ändringar av enskilda kostnadsramar som föranleds härav.

Jag förordar vidare att kostnadsramen för inredning av Nybyggnad för skogshögskolan i Umeå i enlighet med byggnadsstyrelsens förslag förs upp med 6,8 milj. kr. och därvid betraktas som definitiv.

Riksdagen har under investeringsanslaget Byggnadsarbeten vid jord­brukets högskolor ra. ra. i anslutning tiU tUläggsbudget I till statsbud­geten för innevarande budgetår godkänt kostnadsram för objektet Cen­tralblock, nybyggnad i Ultuna för statens veterinärmedicinska anstalt. Med hänsyn till tidplanen för objektet förordar jag att en delrara av 3,5 milj. kr. förs upp i inredningsplanen.

Statens strålskyddsinstituts utrustningsbehov till följd av den av riks­dagen beslutade omorganisationen och därav ökade lokalbehov moti­verar enligt min mening att en delram för telefonväxel av 125 000 kr. och övrig utrustning av 400 000 kr. tas upp i utmstningsplanen redan vid denna tidpunkt. Jag förordar vidare att en delram av 700 000 kr. förs upp för anskaffande av telefonväxel till lantbmkshögskolan i Alnarp.

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här be­handlade inredningsobjekt får bestridas av tillgängliga medel under anslaget.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss in­redning och utmstning av lokaler vid jordbmkets högskolor m. ra. inom de kostnadsramar som jag har förordat i det före­gående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för viss inredning och utmstning av lokaler vid jordbrukets högskolor m. ra.

Prop. 1976/77:101

34

KAPITALBUDGETEN

IV. STATENS UTLANINGSFONDER

[6] 8. Lånefonden till främjande av beredning ocb avsättning av fisk

m. m. Med hänvisning tiU vad jag har anfört under punkten 4 hem­stäUer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk m. m. på tiUäggsbudget II tUl statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett investeringsanslag av 1 000 000 kr.

Prop. 1976/77:101

35

Bilaga 8

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssaramanträde 1976-12-30

Föredragande: statsrådet Asling

Anmälan tiU tilläggsbudget n till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

IV. STATENS UTLANINGSFONDER

[1] 10. Statens hantverks- och industrilånefond. Från anslaget förs över raedel till statens hantverks- och industrilånefond för utlåning tUl före­tagareföreningarna, vUka i sin tur lämnar hantverks- och industrUån till hemslöjds-, hantverks- och småindustriföretag. Långivningen regleras- genom kungörelsen (1960: 372) ora statligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckt 1973: 550; ändrad senast 1976: 471). För innevarande budgetår har tiU fonden anvisats 50 milj. kr. Vidare har beloppsgränsen för lån tUl ett och sararaa företag höjts från 200 000 kr. tiU 300 000 kr. (prop. 1975/76: 100 bU. 13, NU 1975/76:51, rskr 1975/76:330).

Företagareföreningarnas förbund har i oktober 1976 föreslagit att statens hantverks- och industrUånefond snarast skaU tiUföras ytterUgare medel. Enligt förbundet är tiUgängliga lånemedel helt. otUlräckliga för att täcka de mindre och medelstora företagens behov av lån från före­tagareföreningarna. Förbundet framhåller att efterfrågan på lån har ökat bl.a. på grund av att småföretagen på senare tid'har visat ökad investeringsvilja samtidigt sora kreditrestriktionema har gjort det sär­skilt svårt för dessa företag att få lån på den ordinarie kreditmarkna­den. Vidare har höjningen av lånegränsen medfört ökade anspråk på lånemedel.

Statens industriverk har i yttrande över förslaget framhålUt att en stark uppgång av företagareföreningarnas utlåning har ägt ram under senare delen av år 1976. Under perioden den 1 juliden 31 okto­ber 1976 har föreningarna beviljat lån på saramanlagt ca 71 milj. kr., vilket motsvarar mer än 50 % av den totala utlåningen under hela år

Prop. 1976/77:101

36

1975. Två föreningar är nu helt utan låneraedel. Saramanlagt hade dock föreningama 79 milj. kr. innestående hos kammarkoUegiet den 20 ok­tober 1976. Industriverket anser att det är viktigt att företagareförening­arna tUlförs resurser så att de genom utlånmg kan bidra tiU att lösa likviditetskriser i Uvskraftiga, mindre företag. Verket har sålunda inget att erinra mot att statens hantverks- och industrilånefond tiUförs ytterli­gare medel.

Föredraganden

För egen del vUl jag erinra om uttalandet i regeringsdeklarationen att en väl fungerande samhällsekonomi förutsätter ett decentraliserat nä­ringsliv och att näringspoUtiken måste utformas så att mindre och me­delstora företag får goda utvecklingsmöjligheter. Jag anser att företa­gareföreningarnas utlåning är av väsentlig betydelse för småföretagens kreditförsörjning. Föreningarnas verksamhet ligger dessutom väl i lin­je med regeringens strävan att förstärka regionalpoUtiken genom att stödja sysselsättningen i glesbygderna och de mindre tätorterna. En stram kreditpolitik kan bli särskilt kännbar för raindre företag, eftersora dessa i högre grad än andra är beroende av främmande kapital.

Mot bakgmnd av vad jag nu har anfört bedömer jag att en ytterli­gare förstärkning av statens hantverks-, och industrilånefond behövs un­der innevarande budgetår. En utökning av fonden, med: 30 milj. kr. är enligt min mening väl ägnad att tillgodose föreningamas behov av lå­nemedel. Enligt industriverket hade företagareföreningama vid ingång­en av budgetåret 1976/77 ca 25 milj. kr. tiUgängUga för utlåning. Med den nu föreslagna förstärkningen av fonden skulle det sammanlagda tiUskottet tiU fonden under budgetåret 1976/77 uppgå tUl 80 nulj. kr. Dessutom får företagareföreningama använda inflytande amorteringar på tidigare utlämnade lån för nyutlåning. Föreningarnas sammanlagda utlåningskapacitet under budgetåret 1976/77 kan därför beräknas uppgå till ca 165 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att tiU Statens hantverks- och industrilånefond på tiUäggsbud­get II till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett in­vestermgsanslag äv 30 000 000 kr.

Prop. 1976/77:101

37

Bilaga 9

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-12-30

Föredragande: statsrådet Asling såvitt avser punkten 1;

statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkten 2.

Anmälan tiU tUläggsbudget II tiU statsbudgeten för budgetåret 1976/77 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TRETTONDE HUVUDTITELN

C. Mineralförsörjning m. m.

[1] C 4. Sveriges geologiska undersökning: Utmstning. För detta ända­mål finns på statsbudgeten för innevarande budgetår uppfört ett reser­vationsanslag av 6 611 000 kr. Ingående reservation uppgick den 1 juli 1976 till 1 461 522 kr.

Anslaget är avsett att finansiera Sveriges geologiska undersöknings (SGU) investeringar i mer kostnadskrävande utrustning. Ränta och av­skrivning på utrustningskapitalet belastar de program inom vilka utrast­ningen används. Utrustning som anskaffas med anlitande av utmst­ningsanslaget tillförs SGU:s utmstningskapital. Medel motsvarande av­skrivning och förräntning av utrustningskapitalet omförs tUl särskild in­komsttitel på statsbudgeten.

Sveriges geologiska undersökning

SGU har i skrivelse den 28 april 1976 hemställt om att ytterUgare 500 000 kr. anvisas budgetåret 1976/77 för inkÖp av viss datomtrast-ning sora erfordras efter verkets omlokalisering till Luleå och Uppsala i januari resp. december 1978. Utmstningen bör enligt SGU inköpas re­dan innevarande budgetår för att tillåta inkörnings- och förberedelse­arbeten för omlokaUseringen.

Statskontoret tillstyrker SGU:s framställning.

Prop. 1976/77:101

38

Föredraganden

Vid min anmälan av medelsbehovet för motsvarande anslag för bud­getåret 1977/78 (prop. 1976/77: 100 bU. 17) har jag redovisat min beräk­ning av de totala kostnaderna för anskaffning av utrustning tUl SGU som följd av omlokaliseringen till Luleå och Uppsala. Dessa kostnader uppgår enligt min beräkning tiU samraanlagt 8,7 milj. kr. I detta belopp ingår bl. a. 500 000 kr. som enligt SGU bör ställas tiU förfogande redan under innevarande budgetår.

Det är av stor vikt att omlokaUseringen av SGU kan genomföras med minsta möjliga stömingar i produktionen. Med hänsyn härtill bör SGU få möjlighet att redan innevarande budgetår få inköpa den avsedda datorutrustningen.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Utrustning pä tilläggs­budget II tiU statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett reservationsanslag av 500 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[2] 18. Lån till Svenska rymdaktiebolaget. Något anslag för detta ända­mål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1976/77.

Det statsägda Svenska rymdaktiebolaget har till uppgift att i huvud­sak på uppdrag av statens delegation för rymdverksamhet svara för vissa uppgifter inora rymdområdet. Jag har tidigare denna dag vid min anmä­lan av anslaget Europeiskt rymdsamarbete ra. ra. på statsbudgeten för budgetåret 1977/78 lämnat en närmare redogörelse för verksamheten vid statens delegation för rymdverksamhet och Svenska rymdaktiebolaget (jfr prop. 1976/77: 100 bU. 17). Rymdbolaget sköter bl. a. en del av kon­takterna med det europeiska rymdorganet (European Space Agency, ESA) samt handhar vissa uppgifter inom den svenska fjärranalysverk­samheten.

Svenska rymdaktiebolaget

Rymdbolaget har i skrivelse till regeringen den 6 december 1976 framhållit följande.

Runt jorden cirklar f. n. ett antar satelliter, avsedda för fjärranalys­ändamål, som kontinuerligt tair bilder av markytan under sig. Sådana bilder tas i ett flertal våglängdsområden iäom Oinrådet för synligt och infrarött ljus. Satellitbilder för fjärranalysändamål har ett flertal till-lämpningsområden. De kan exempelvis användas inora skogsbruk, jord­bmk, miljövård, fysisk planering, geologisk kartering, fiske, sjöfart och

Prop. 1976/77:101

39

väderlekstjänst. Ett av de vanligaste användningsområdena är väderleks­tjänsten, där satellitbilder har raedgett en säkerhet för väderleksprogho-ser som var otänkbar tidigare.

De f. n. mest avancerade satelliterna för fjärranalys är de amerikaöska

s. k. Landsat-sateUiterna. För att möjUggöra att bUdema från dessa satel­

liter kan utnyttjas inora alla områden på jorden planerar den ameri­

kanska rymdflygstyrelsen (National Aviatioii and Space Adrainistration,

NASA) att medverka tiU upprättandet av ett nät av mottagningsstationer

över hela jorden. Avtal gällande dé stationer som är belägna i Europa

kommer enligt planema att träffas med ESA. F. n. finns endast en sta­

tion i Europa sora kan ta emot Landsat-bilder. Stationen är belägen'i

Italien. För att få bilder från norra Europa och polarområdet krävs ätt

en station i Nordskandinavien upprättas. Eftersom Sverige är raedlem

i ESA är det naturUgt att denna station i första hand upprättas i norra

Sverige.

    ; :

Den 3 september 1976 tog rymdbolagets styrelse ett principbeslut ätt upprätta en Landsat-station vid råketbasen'Esrange i Kimna. Förhaiid-lingar har tagits upp med ESA öm vilka' ekonomiska villkor som kan uppnås för stationen. Avsikten är att stationen skall drivas som en affärs­mässig rörelse, där kostnadema helt täcks av intäkter från användare och från ESA.

För den händelse att godtagbara villkor kan uppnås vid förhandling­arna behöver byggandet av stationen kunna sättas i gång snabbt. Kostna­derna för att uppföra en komplett Landsat-station beräknar rymdbolaget' på ett preliminärt underlag till 7 milj. kr. Bolaget hemställer att ett stat­ligt lån på detta belopp ställs till bolagets förfogande.

Statens delegation för rymdverksamhet tUlstyrker bolagets fraraställ­ning. Delegationen betonar angelägenheten av att stationen snabbt kan komma till utförande om godtagbara ekonomiska villkor kan uppnås. Delegationen påpekar vidare att en Landsat-station i Kimna, föratom att den ger svenska myndigheter och organisationer möjligheter att ut­nyttja Landsat-bilder för olika ändamål, också ger en ökad sysselsätt­ning vid raketbasen Esrange, en sysselsättning sora dessutora är jäm­nare fördelad över året än den nuvarande. Delegationen finner det vara helt i enUghet raed Sveriges övriga engagemang i ESA att Sverige nu åtar sig att driva en nordeuropeisk Landsat-station.

Föredraganden

Intresset för att utnyttja sateUitbilder för fjärranalysändamål har varit växande i Sverige under de senaste åren och antalet användningsområ­den ökar. Statens delegation för rymdverksarahet har under de senaste åren drivit en omfattande försöksverksamhet med fjärranalys, bl. a. av­seende havsisövervakning och oljeutsläpp i samarbete raed bl. a. sjö­fartsverket, generaltullstyrelsen, Sveriges meteorologiska och hydrolo­giska institut och finska rayndigheter.

Prop. 1976/77:101

40

Jag anser att stora fördelar står att vinna i ett ökat utnyttjande av fjärranalystekniken i samhället och finner det följdriktigt att Sverige nu engagerar sig i nedtagning av satellitbilder. Jag anser därför att Sve­rige, om projektet visar sig vara ekonomiskt bärkraftigt, bör utnyttja den möjlighet att bygga en nedtagningsstation för Landsat-bUder i Kimna som följer av Sveriges medlemskap i ESA. Som en ytterligare fördel med projektet framstår tiUskottet av arbetstiUfäUen i Norrbottens inland ge­nom stationens tUlkomst.

Kostnaderna för att uppföra stationen är ännu preliminära, liksom i vad mån projektet helt eller delvis kan finansieras genom upplåning på kapitalmarknaden. De närmare villkoren för ESA:s utnyttjande av stationen är heller inte bestämda. Jag är därför inte nu beredd att slut­giltigt ta StäUning till hur staten bör medverka till stationens finansie­ring. Ora förhandlingarna med ESA snabbt leder till positiva resultat kan medelsbehov uppkomma redan tmder innevarande budgetår. Sta­ten bör därvid ha möjlighet att kunna lämna lån tUl rymdbolaget i den mån detta behövs för en snabb byggstart. Jag beräknar att härför be­hövs högst 2 milj. kr. Det bör ankomraa på regeringen att faststäUa de närmare villkoren för lånet, sedan förhandlingama med ESA har slut­förts.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Lån till Svenska rymdaktiebolaget på tUläggsbudget II tUl statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisa ett investerings­anslag av 2 000 000 kr.

Prop. 1976/77:101

41

Bilaga 10

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1976/77:101 begärda anslag på tilläggsbudget n till statsbudgeten för budgetåret 1976/77

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

//. Justitiedepartementet

,

D  5       Utrustning till domstolar m. m.j rejcrvattortia«.y/flg      600 000

V. Socialdepartementet

.     . 

,    ;

K   1       Bidrag till handikappinstitutet m. m.

375 000

VII. Finansdepartementet

E 12       Viss utbildningsverksamhet, reservationsanslag

1 000 000

VIII. Utbildningsdepartementet

B 10       Bidrag tiU Operan och Dramatiska teatem, reserva­

tionsanslag

12 443 000 

B 11       Bidrag till Svenska riksteatern, reservationsanslag      6 134 OOQ

B13       Rikskonsertverksamhet, reservationsanslag

237 000

E 25       Teknisk samt viss medicinsk och raateraatisk-natur­

vetenskaplig UtbUdning och forskning ra. m. i Gö­

teborg och Linköping, reservationsanslag                   1 348 000

IX. 

Jordbruksdepartementet

E   3        Främjande i allmänhet av fiskerinäringen, reserva­

tionsanslag

2 000 000

XIII. Industridepartementet C  4       Sveriges    geologiska    undersökning:    Utrustning,

reservationsanslag

500 000

Summa driftbudgeten   24 637 000

Prop. 1976/77:101

42

KAPITALBUDGETEN

Kapitalinvestering

II. Statens allmänna fastighetsfond

F i n a n s d e p a r t e m! e n t e t

11       Byggnadsarbeten för statlig förvaltning

40 000 000

m. Försvarets fastighetsfond

3     Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar       7 000 000

rv. Statens utiåningsfonder

Kommunikationsdepartementet

4     Statens lånefond för den mindre skeppsfarten

15 000 000

Jordbruksdepartementet

8       Lånefonden till främjande av beredning öch avsätt­

ning av fisk ra. ra.

1 000 000

Arbetsmarknadsdep ar te men t et

10       Statens hantverks- och industrilånefond

30 000 000

v. Fonden för låneunderstöd

Industridepartementet

18       Lån tiU Svenska rymdaktiebolagét

2 000 000

Summa för kapitalbudgeten   95 000 OOO

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1976 76066

»