Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 31 år 1971

Prop. 1971:31

Nr 31

Kungl. Maj:ts proposition till riksdagen angående

musikutbildning m. m.; given Stockholnis slott den 26 februari 1971.

Kungl. Maj:t viU härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över ulbildningsärenden för denna dag, föreslå rUcsdagen att bifaUa de förslag, om vilkas avlålande tiU riksdagen före­dragande departementschefen hemstäUt.

GUSTAF ADOLF

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Som ett led i den pågående reformverksamheten på den högre musik­utbildningens område föreslås i propositionen vissa åtgärder beträffande musikläramtbildningen. Bl. a. förordas att utbUdning av lärare i musik och annat ämne skall anordnas i Göteborg i huvudsaklig överensstäm­melse med förslag av organisationskommittén för högre musikutbildning och räramlbUdningskommittén.

I propositionen behandlas vidare vissa av organisationskommittén pla­nerade eUer vidtagna åtgärder beträffande bl. a. kyrkomusikemlbUd-ningen.

De förändringar av den högre musikutbildningens yttre organisation som föreslås genomförda nästa budgetår följer de av statsmakterna förra året beslutade riktlinjerna. Häri ingår bl. a. att MusikaUska akademiens styrelse skaU upphöra att vara högsta ledningsorgan för musikhögskolan i Stockholm och att statiiga musikhögskolor skall inrättas i Göteborg och Malmö genom alt staten övertar ansvaret för den utbildnings­verksamhet som nu bedrivs vid musikkonservalorierna i dessa kom­muner.

Musikaliska akademien kommer efter förändringen att ha tiU huvud­uppgift alt bedriva allmän musikfrämjande verksamhet och att leda akademiens bibliotek.

1    Riksdagen 1971.    1 saml.    Nr 31

Prop. 1971: 31

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden hållet inför Hans Majct Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 26 februari 1971.

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ODH­NOFF,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för UtbUdningsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågor an­gående musikutbildning m. m. och anför.

I statsverkspropositionen (bil. 10 s. 121) har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagen atl i avvaktan på särskUd proposilion i ämnet tUl Musik­högskolorna för budgetåret 1971/72 beräkna ett förslagsanslag av 12 415 000 kr.

1 Inledning

våren 1970 tog slalsmaklema ställning till vissa aUmänna riktlinjer för den framtida musikutbildningen (prop. 1970: 25, SU 1970: 108, rskr 1970: 274). Besluten innebar bl. a. alt en successiv reform av den högre musikutbildningen skulle genomföras med början budgetåret 1971/72. Genom beslut den 10 april 1970 bemyndigade Kungl. Maj:t chefen för utbildningsdepartementet att tiUsätta en organisationskommitté för hög­re musikutbildning med uppgift all förbereda reformen. Huvuddragen av direktiven återges i 1971 års riksdagsberätlelse (s. 295).

Genom beslut den 8 november 1968 bemyndigade Kungl. Maj:t stats­rådet[REDACTED_EFTERNAMN] att tillkalla högst nio sakkunniga med uppdrag alt utreda frågan om utbildning av lärare i s. k. övningsämnen m. m.

' Generaldirektören Ingmar Wetterblad, ordförande, skolkonsulenten Barbro[REDACTED_EFTERNAMN], departementssekreteraren Birgit Assarson, professorn Ingmar Bengts­son (t.o.m. den 31 december 1970), direktören Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], stude­randen Lars Norstedt (t. o. m. den 5 februari 1971), studeranden Johan[REDACTED_EFTERNAMN] (fr. o. m. den 5 februari 1971), skoldirektören Oscar[REDACTED_EFTERNAMN], rektorn Gunnar Sjöström, tillika sekreterare, rektorn Gunnar Sjöqvist och musik­direktören Karl Axel[REDACTED_EFTERNAMN].

- Riksdagsmannen, rektor Stig[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, sekreteraren Carl Tomas Edam, universitetslektorn Lars[REDACTED_EFTERNAMN], rektorn Paul Högberg, skolrådet Bertil Junel, förre riksdagsmannen Ernst[REDACTED_EFTERNAMN], generalsekreteraren Jan-Olof[REDACTED_EFTERNAMN], sekreteraren Henry[REDACTED_EFTERNAMN] och skoldirektören Britta Stenholm, tiUika sekreterare.

Prop. 1971: 31

3

De sakkunniga har antagit benämningen lärarulbildningskommiltén. Direktiven finns återgivna i 1970 års riksdagsberättelse (s. 285). Ytter­ligare direktiv beträffande utbUdningen av lärare i musik meddelades den 10 april 1970, varigenom kommittén fick i uppdrag att utreda och avge förslag dels beträffande ämneskombinationer för tjänst som lärare i musik och annat ämne samt anordnandet av utbildningslinjer för så­dana lärare, dels den praktisk-pedagogiska utbildndingen för lärare i en­bart musik samt lärare i musik och annat ämne.

Organisationskommittén för högre musikutbildning har den 14 oktober 1970 i eitiighet med sitt uppdrag gett in framställning om anslag för budgetåret 1971/72 tiU högre musikulbUdning m. m. innehållande bl. a. förslag till ämnesulbildning i musik inom ramen för en ivåämneslärar-utbildning i provisorisk form (Ds U 1970: 18).

Läramtbildningskommittén har den 12 november 1970 avgetl förslag liU ämneskombinationer, utbildningsUnjer och praktisk-pedagogisk ut­bildning för lärare som genomgår provisorisk ämnesutbUdning i musik (Ds U 1970: 20).

Anslagsframställningen från organisationskommittén för högre mu­sikutbildning i de delar den avser förslag till ämnesulbildning i musik inom ramen för en tvåämnesläramlbildning i provisorisk form samt för­slaget från lärarulbildndingskommillén har remissbehandlats. Yttranden har kommit in från universilelskanslersämbetet, som hört universi­teten i Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Stockholm , skolöverstyrelsen som hört lärarhögskolorna i Göteborg, Kalmar, Linköping, Malmö, Stockholm och Umeå , Musikaliska akademiens styrelse, Göteborgs musikkonservatorium, Malmö musikkonservalorium. Svenska kommun­förbundet. Tjänstemännens centralorganisation (TCO), Sveriges akade­mikers centralorganisation (SACO) samt Sveriges förenade studentkårer.

Prop. 1970: 25 innehöll förslag om förändringar av Musikaliska aka­demiens uppgifter i fråga om den högre musikutbildningen. Följderna härav för akademiens del utreds av en särskild sakkunniga som tillkallats med slöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande den 10 aprU 1970. Musika­liska akademiens styrelse har den 6 oktober 1970 gett in framställning om anslag lUl akademien för budgetåret 1971/72.

Örebro musikpedagogiska institut har för budgetåret 1971/72 begärt statsbidrag till sin verksamhet. Organisationskommittén för högre musik­utbildning har yttrat sig över framställningen.

Beträffande åtskiUiga av de framförda förslagen fordras inle beslut av riksdagen. För överblickens och sammanhangels skuU redovisas dock även vissa av dessa förslag.

 Lagmannen Gunnar Ekblad.

1*    Riksdagen 1971.    1 saml.    Nr 31

Prop. 1971: 31

4

2 Tidsplan för reformarbetet

Organisationskommittén för högre musikutbildning redogör inlednings­vis för sina uppgifter och anger en preUminär tidsplan för det fortsatta reformarbetet.

Förberedelsearbetet för en reform av den högre musikutbildningen är som framgår av kommitténs direktiv myckel omfattande. I arbetet behandlas både frågor om utbildningen och frågor av organisatorisk och administrativ natur. Kommittén skall föreslå nya lillträdesbeslämmelser för utbildningen saml utarbeta förslag till studieorganisation. Studie­plansarbetet innefattar utbUdning av musiklärare (lärare med behörighet för den obligatoriska undervisningen i musik inom skolväsendel), musik-pedagoger (lärare inom olika former av friviUig musikundervisning), kyrkomusiker, övriga musiker (instmmenlalisler, sångare, orkester- och ensemblemusiker), ensembleledare, specialutbildning i komposition och dirigering samt soUst- och annan påbyggnadsutbildning. I uppgifterna beträffande kyrkomusikemlbildningen ingår även åtgärder för att för­stärka den lägre utbUdningen av kyrkomusiker. Kommittén skall be­döma dimensioneringen av den högre musikutbildningen och lägga frara en plan för utbyggnad av utbildningskapaciteten.

Arbetet med alt reformera den högre musikutbildningen kan enligt organisationskommittén inle ske i den snabba takt som prop. 1970: 25 och kommitténs direktiv ger anledning all förvänta. Trots de negativa konsekvenser som följer av en långsammare reformtakt anser sig kom­mittén inte kunna faststäUa utbildningskraven och utforma innehållet i olika utbildningslinjer ulan att i flera avseenden först ha kompletterat det underlag som redan föreligger i tidigare utredningsmaterial. I flera fall behövs enligt kommittén tidskrävande förarbeten i form av analyser av de yrkesområden som utbildningen avser för all arbetet skall kunna fullföljas. Vidare har kommittén funnit atl samordningen mellan olika utbildningar förutsätter att reformerna planeras och genomförs parallellt.

Beträffande utbildningen av lärare i musik för skolväsendet behövs en samordning med arbetet inom lärarulbildningskommiltén. I organisa-tionskomrrtilléns direktiv anges alt reformarbetet i första hand bör ägnas musikläramtbildningen. Kommittén finner denna prioritering både riktig och nödvändig. Kommittén framhåller särskilt sitt intresse för en läramtbildning som ger utrymme för, förutom musik, minst ett annat ämne. Del är enligt kommittén av stor vikt atl man redan budget­året 1971/72 kan genomföra vissa åtgärder beträffande musiklärarut­bildningen. Förslagen, som omfattar både förändringar av nuvarande musikläramlbUdning och utbildning i provisorisk form av lärare i musik och annat ämne, redovisas närmare i det följande. En definitiv reform av UtbUdnmgen av lärare i musik kan ske först sedan läramlbildnings-kommilténs uppdrag slutförts och dess  förslag föranlett beslut.  Det

Prop. 1971: 31

5

finns, framhåller organisationskommittén, anledning räkna med att del dröjer ända till budgetåret 1974/75 innan en mera definitivt utformad UtbUdningsorganisation kan börja tillämpas i fråga om de lärarkatego­rier som omfattas av lärarutbUdningskommitténs uppdrag.

För arbetet med den högre kyrkoinusikeriitbildningen har organisa­tionskommillén påbörjat en analys av arbetsuppgifter och yrkeskrav av det slag som nyss nämnts. Analysen omfattar både de kyrkomusika­liska arbetsuppgifterna och de åligganden som vid sidan av dessa bör ingå i organisttjänst. Kommittén anser att det är angeläget att den nya högre kyrkomusikemlbildningen snarast får en definitiv form och avser alt redovisa förslag i sådan lid alt en reform av denna utbildning kan genomföras från läsåret 1972/73.

Uppgiflen alt utforma en ny musik pedagogutbildning är enUgt orga­nisationskommittén särskilt svår all fuUgöra ulan gmndligt förarbete. Den nuvarande musikpedagogutbildningen är, om man ser tiU aU den utbildning som bedrivs inom och utom det som nu betraktas som högre musikutbildning, organisatoriskt och innehållsmässigt mycket splittrad. Det är därför angeläget att så snabbt som möjligt försöka nå större en-helUghel. Kommittén känner emellertid ell särskilt starkt behov av att just på detta område få fram en utförlig analys av arbetsuppgifter och yrkeskrav som underlag för sitt arbete med utbildningen. Kommittén anser sig därför knappast kunna räkna med alt någon reform av musik­pedagogutbildningen kan slutligt genomföras förrän budgetåret 1973/74.

Den nya regionmusikorganisationen kommer enligt statsmakternas beslut (prop. 1970:31, SU 1970: 121, rskr 1970:282) att från den 1 juli 1971 börja arbeta i de former som nu närmare planeras inom den organisationskommitté för regionmusiken som chefen för försvarsdepar­tementet tillkallat. Genom omorganisationen kommer bl. a. den nuva­rande militärmusikerulbildningen att successivt avvecklas. EnUgt upp­gift från organisationskommittén för regionmusiken kommer denna ut­bildning, om inga andra förändringar sker, alt vara avvecklad i och med budgetåret 1976/77. Då beräknas nämUgen all den personal, som nu finns under utbUdning i organisationen, ha genomgått det sista skedet i utbildningen, den tvååriga musikunderofficersulbUdning, som nu är för­lagd tiU musikhögskolan i Stockholm.

Beträffande musikerutbildningen på högskolenivå, som skaU utformas som en enhetlig utbildning för orkester- och ensemblemusiker oav­sett om de kommer alt verka inom regionmusiken eUer inom musikUvet i övrigt framhåUer organisationskommittén för högre musikutbild­ning att någon slutlig reform inte kan genomföras tidigare än budget­året 1973/74 med hänsyn tiU behovet av samordiung med bl. a. utbUd­ningen av musikpedagoger.

Organisationskommittén avser atl under år 1971 överväga vilka pro-

Prop. 1971: 31

6

visoriska åtgärder som i avvaktan på en slutlig reform av musikpeda­gog- och musikemlbildningen erfordras för budgetåret 1972/73.

Med tanke främst på regionmusikens behov av bl. a. kapellmästare är det enligt organisationskommillén angeläget all man snarast ägnar upp­märksamhet ål utbildningen av ensembleledare. Kommittén avser alt överväga provisoriska åtgärder för budgetåret 1972/73 men räknar inle med alt en helt reformerad ensembleledarulbildning skaU kunna genom­föras förrän från budgetåret 1973/74.

Organisationskommitténs preliminära tidsplan för reformarbetet kan sammanfattas på följande sätt.

Utbildningslinje

Slutlig reform är

Högre kyrkomusikerutbildning

1972/73

Musikpedagogulbildning

|

Musikerutbildning (orkester- och ensemblemusiker, I     107-1/74

övriga instrumentalister och sångare)

j

Ensembleledarutbildning

J

Musiklärarutbildning

1974/75

Övriga utbildningslinjer

ännu ej tidsangiven

3 Musildärarutbildning

3.1 Organisationskommittén för högre musikutbildning

UtbUdningen av musiklärare skall som framgår av organisationskom­mitténs direktiv omfatta både utbildning av lärare i musik och annat ämne (tvåämnesmusiklärare) och utbildning av lärare i enbart musik. ÄmnesulbUdningeu av lärare i enbart musik skall motsvara en treårig musikpedagogisk utbildning.

Som främsta motiv för de åtgärder som föreslås för budgetåret 1971/72 anger organisationskommittén den stora brist på musiklärare som konstaterats bl. a. i den undersökning angående lärare i övnings­ämnen vårterminen 1969 som läramtbildningskommittén ulfört. Denna brist kommer ytterligare alt öka genom den förstärkning av den obliga­toriska undervisningen i musik på grundskolans högstadium som följer av grundskolans nya läroplan. Samtidigt har enligt kommittén föränd­ringen av innehåll och arbetsformer i skolans musikundervisning yt­terligare skärpt brislen på överensstämmelse meUan musikläramtbild­ningen, som den nu bedrivs, och musiklärarnas yrkesuppgifter.

Som underlag för sitt arbete har organisationskommillén i samråd med lärarulbildningskommiltén gjorl en sammanställning av de krav beträffande ämnesfärdigheler och kunskaper som nu gäUande läroplaner SläUer på musiklärarna vid grundskola, gymnasium och fackskola. På gmndval av denna läroplansanalys konstaterar organisationskommittén

Prop. 1971: 31

7

att utbildningen av musiklärare sådan den f. n. är utformad inte kan an­passas lill skolans krav ulan genomgripande förändringar, både i fråga om förkunskaper hos de studerande och utbildningens innehåll.

De förändringar av den nuvarande musiklärarutbildningen, som orga­nisationskommittén föreslår, avses bli genomförda vid de tre musikhög­skolorna från budgetåret 1971/72. Förändringarna kommer atl i sin helhet tillämpas på de nya studerande som då antas och delvis på tidi­gare antagna studerande.

Genom förändringarna bör enligt kommittén utbildningen bättre än nu kunna svara mol kraven på en musiklärare. UtbUdningen föreslås bl. a. bli kompletterad med vissa nya ämnen eller ämnesinslag. Den när­mare innebörden av förslagen framgår av bilaga 2 lill kommitténs fram­ställning. Av olika skäl har kommittén inte funnit det lämpligt alt före­slå myckel långtgående förändringar. Kommittén har velat undvika att förändringarna skuUe medföra nya inträdeskrav och därmed bli till nack­del för de studerande som sedan länge förberett sig för all motsvara de krav som nu ställs. Större förändringar skulle leda till svårigheter all sysselsätta de lärare som nu finns vid skolorna eller till omfattande krav på omskolning eller vidareutbUdning av lärarna. Det avgörande skälet är emellertid enligt kommittén atl den nuvarande musiklärarulbildningen i den slutliga utbildningsorganisationen skall ersättas med en utbild­ning som enligt organisationskommitténs direktiv skaU baseras på en musikpedagogulbildning. Kommittén har därför inte ansett det lämpligl all under en förhållandevis kort övergångstid göra sådana förändringar i UtbUdningen som bl. a. kunde påverka meritvärderingen vid tjänstetill­sättningar.

Även om förändringarna i utbildningen enligt organisationskommittén är möjliga alt genomföra ulan större kostnadsökningar för musiklärar­utbildningen som helhet uppstår vissa merkostnader vid de tre skoloma under budgetåret 1971/72. Kommittén har beräknat erforderliga medel för att skolorna nästa budgetår skall kunna anta minst samma antal nya studerande som innevarande budgetår. Kostnaderna för förslagen redo­visas i del följande.

I samråd med lärarulbildningskommiltén föreslår organisationskom­mittén all utbildning av tvåämnesmusiklärare skall få anordnas i provi­sorisk form med början budgetåret 1971/72. Organisationskommitténs förslag omfattar ämnesulbildningen i musik inom ramen för en sådan UtbUdning. Komraittén fäster särskilt stor vikt vid all detta förslag ge­nomförs.

En framtida tvåämnesläramlbildning med musik som ett av ämnena skall enligt organisationskommitténs direktiv omfatta fyra år. Inom denna lidsram skall rymmas studier av minst två ämnen och praktisk-pedagogisk utbildning. Lärarutbildningskommitlén och organisations­kommittén har funnit del önskvärt alt utbildningen utformas så alt den

Prop. 1971: 31

8

så nära som möjligt ansluter till annan ämneslärarulbildning, bl. a. för att ge utrymme för oUka ämneskombinationer i utbUdningen.

Organisationskommittén anger bl. a. följande motiv för alt få lill stånd en IvåämneslärarutbUdning som kan prövas innan en slutgiltig ulbUd-ningsreform genomförs för denna lärarkategori.

Organisationskommittén har inte funnit det möjligt alt redan nu la slutlig StäUning liU omfattning, innehåU och studieorganisation för ämnet musik inom en slutgiltig tvåämnesläramlbildning. SläUningslagandet bUr bl. a. beroende av vilka musikaliska fömlbildningsmöjUgheler som kan komma atl erbjudas genom inrättande av musiklinjer inom gymnasie­skolan. Den nuvarande musikläramlbUdningen är inle av sådan art, atl den ger tiUräckligt erfarenhelsunderlag för atl bedöma vUken studietid som kan erfordras för lärarbehörighel i ämnet. Innan en sådan bedöm­ning görs, viU kommittén få tillfälle atl pröva en musikämnesutbildning med en helt ny utformning.

EnUgl sina direktiv skall kommittén bl. a. överväga möjligheterna alt organisera den högre musikutbildningen i enlighet med den studieorga­nisation som gäUer för gmndläggande utbildning vid filosofisk fakultet, förenkla examinalionsförfarandel och utarbeta förslag till ett betygssy­stem, som om möjligt ansluter till betygssystem inom annan högre ut­bildning. Då den nuvarande musikhögskoleutbildningen ger ringa erfa­renhet även i dessa avseenden anser kommittén del synnerligen värde­fuUt all inom den föreslagna ämnesulbildningen bedriva viss försöks­verksamhet med nya former för studieorganisation och sludieredovis-ning.

Mål och innehåll för den föreslagna provisoriska ämnesulbildningen i musik bygger på den tidigare nämnda läroplansanalysen. I anslulning tiU de möjUgheter som finns inom ämneslärarulbildningen föreslår kom­mittén att ämnesutbildningen i musik skaU omfatta studiekurser om sammanlagt högst 80 poäng. Dessa studiekurser uppdelas enligt för­slaget på en kompetenskurs om 60 poäng och en friviUig påbyggnads­kurs om 20 poäng. För en närmare beskrivning av utbildningens innehåll hänvisas tiU kommitténs framstäUning.

Organisationskommillén föreslår atl de studerande i den föreslagna tvåämnesläramtbUdningen efter avslutad kompetenskurs skaU vara be­höriga för tjänstgöring som lärare i både grundskolans och gymnasie­skolans obligatoriska musikundervisning. För all uppnå detta resultat bör särskilda krav på kunskaper och färdigheter uppsläUas för tillträde tUl utbildningen. Inträdesprov föreslås bU anordnade under en vecka före kursens början. Verksamheten bör sedan fortlöpande noggrant stu­deras för att man skall kunna pröva om utbildningen ger den avsedda kompetensen.

Vid utformningen av förslagen har organisationskommittén sökt bygga UtbUdningen på studieenheler som kan vara gemensamma för eller ut­bytbara mellan olika utbildningslinjer. Kommittén räknar således med

Prop. 1971: 31

9

att vissa delkurser i kompelenskursen bör kunna ingå i andra utbild­ningslinjer inom den högre musikutbildningen.

Den föreslagna provisoriska utbildningen bör enligt organisations­kommittén pågå till dess den successivt ersätts med en definitiv ny ut­bildning. Kommittén räknar inte med alt en slutiig reform kan ske förrän tidigast budgetåret 1974/75. Den provisoriska utbildningen bör därför anordnas under en sammanhängande lid av 45 år. Intagning bör ske fr. o. m. höstterminen 1971 t. o. m. vårterminen 1974.

Organisationskommittén föreslår all sammanlagt 144 studerande be­reds plats i den provisoriska utbildningen.

Omfattningen av utbildningen är planerad med tanke på tillgängen på lärare och handledare. Intagningen bör bestämmas med hänsyn tUl bl. a. att de lärare som knyts till verksamheten skall kunna beredas jämn sys­selsättning och alt utvärdering av utbildningens uppläggning och erfaren­hetema av de studerandes förkunskaper och intresse för utbildningen underlättas. UtbUdningen bör inledas på en ort men redan under budget­året 1972/73 anordnas på ytterligare en ort. Kommitténs förslag tiU dimensionering av utbildningen framgår av följande sammanställning. Kommittén har fömtsatt att ca hälften av de studerande kommer att välja påbyggnadskurs lill 80 poäng.

Kurstermin ocli

Antal studerande

utbildningsort

ht71       vt72      ht72       vt73       ht73       vt74      ht74       vt75       Iit75

Kurstermin 1

24 24

24

24

24

24

24 24

24 24

24

24 24

24

24 24

12

12 12

12

12 12

48 24

60 24

48

24

60 36

36

24

24 24

12 12

ort 1

24

ort 2

Kurstermin 2

ort 1

24

ort 2

Kurstermin 3

ort 1

ort 2

Kurstermin 4

(påbyggn.kurs)

ort 1

ort 2

Totalt

ort 1

24       24

ort 2

Organisationskommittén föreslår efter samråd med läramtbildnings­kommittén all Göteborg blir första förläggningsort för den nya utbild­ningen. De studerande bör där kunna fullgöra såväl ämnessludier som praktisk-pedagogisk utbildning. I Göteborg föreligger även gynnsamma förutsättningar för samverkan med både musikhögskola och universitet.

Vad gäUer valet av den andra utbildningsorten avser organisations­kommittén att, efter ytterUgare överväganden i samråd med lärarul­bildningskommiltén, återkomma med förslag.

Prop. 1971: 31

10

Organisationskommittén föreslår alt ansvaret för att under försöks-liden leda utbildningen bör åvUa kommittén. Musikhögskolan i Göteborg föreslås svara för den ekonomiska förvaltningen för den utbildning som anordnas på denna ort. Skälen för all utbUdningen enligt kommitténs mening inle i övrigt bör inordnas i musikhögskolornas utbildningsorga­nisation är flera. I fråga om mål och innehåll avviker utbildningen starkt från annan högre musikutbildning. Rekryteringen av både studerande och medverkande lärare måste göras utan hinder av de inom musikut­bUdningen nu tillämpade meriteringsgmnderna. UtbUdningen kan en­dast till vissa delar genomföras med nuvarande lärarresurser vid musik­högskolan och universitetet i Göteborg. Kommittén räknar dock med samarbete med både musikhögskola och universitet i fråga om vissa mo­ment i utbildningen. Organisationskommittén viU kunna nära följa ut­bildningen och påverka den praktiska utformningen av verksamheten. För den direkta ledningen bör kommittén kunna anställa en särskild ut­bildningslärare. Kommittén understryker all förslagel till organisation av UtbUdningen under försöksliden inle innebär något ställningstagande lill frågan om hur en slutgUtig musikläramlbUdning av denna karaktär skaU organiseras.

Komraittén anser del väsentligt att såväl lärare som studerande får medinflytande i fråga om den praktiska utformningen av utbildningen.

Organisationskommilléns beräkning av de totala driftkostnadema för den föreslagna utbildningen framgår av följande sammanställning.

1971/72

1972/73

1973/74

1974/75

1975/76

Ämnesutbildning i Göteborg av 96 studerande Avlöningar inkl. lönekostnadspålägg

411000

823 000

817 000

405 000

102 000

102 000

102 000

21000

42 000

21000

104 000

138 000

138 000

104 000

90 000

135 000

135 000

90 000

kompetenskurs

påbyggnadskurs

102 000

102 000

102 000

102 000

inträdesprov

administration Omkostnader

626 000        1240 000        1213 000

701000

102 000

ÄmnesutbUdning på annan ort av 48 studerande Avlöningar inkl. lönekoslnadspålägg

411 000

412 000

405 000

102 000

102 000

21000

21000

104 000

104 000

104 000

90 000

90 000

90 000

626 000

729 000

599 000

102 000

1 866 000

1 942 000

1 300 000

204 000

kompetenskurs

påbyggnadskurs

inträdesprov

Ämnesutbildning totalt

626 000

administration Omkostnader

Prop. 1971:31

11

3.2 Läramtbildningskommittén

Samarbetet mellan organisationskommittén för högre musikutbildning och Uirarutbildningskommillén bar i första hand avsett den provisoriska ämnesulbildning i musik som organisationskommittén föreslagit skall an­ordnas i Göteborg med början höstterminen 1971. Läramtbildningskom­mittén har lagt fram förslag om utbildningslinjer i vilka den provisoriska UtbUdningen skall kunna infogas, om ämneskombinationer med ämnet musik enligt den föreslagna provisoriska utbildningen saml om utform­ningen av den praktisk-pedagogiska utbildningen.

Läramtbildningskommittén framhåller alt den av organisationskom­mittén föreslagna provisoriska utbUdningen är en helt ny typ av musik­utbildning, jämförlig med ämnesutbildning i läroämnen sådan den är ut­formad inom de filosofiska fakulteterna. Kommittén finner det därför naturligt att anknyta tiU de bestämmelser om utbildningsUnjer som gäl­ler vid dessa fakulteter liksom tiU bestämmelserna om ämneskombina­tioner i ämneslärartjänsl och inte tUl vad som gäller för den nuvarande utbildningen vid musikhögskolan av lärare i enbart musik resp. för öv­ningslärartjänster i musik.

Den provisoriska utbildningen i musik bör enligt kommittén jäm­stäUas med studiekurs vid filosofisk fakultet. Kommittén lägger fram förslag om hur musikämnel skall inordnas i vissa utbildningslinjer och om sådana åtgärder som gör del möjligt att läsa musikämnet som såväl första, andra som tredje ämne saml att ulan hinder av gällande bestämmdser läsa hela kompetenskursen om 60 poäng i en obruten följd. Studiekurser om sammanlagt 120 poäng inom de nuvarande utbildnings-linjema vid filosofisk fakultet leder fram till filosofie kandidatexamen. LäramtbUdningskommiltén finner ingen anledning föreslå någon änd­ring härvidlag i fråga om de linjer, där den provisoriska musikutbUd­ningen kan komma alt ingå.

Läramtbildningskommittén, som anser alt antalet ämneskombinationer bör begränsas, föreslår fyra kombinationer med musik, nämligen musik svenska, musikengelska, musik-matematik och musikhisto­ria. Skolöverstyrelsen resp. länsskolnämnderna bör ges möjlighet att besluta om andra ämneskombinationer. En av kommitténs utgångs­punkter har varit atl det andra ämnet i ämneskombinationer med musik bör förekomma i både gmndskolan och gymnasieskolan samt ha relativt stort timantal. Kommittén anser del vara av värde atl kunna kombinera musik såväl med ämne från det humanistiskt-språkUga området som med matematik eller orienteringsämne. Kombinationer med vad som f. n. benämns övningsämnen och yrkesämnen har utelämnats eftersom ut­bildningen av lärare för dessa båda grupper av ämnen är under utred-nmg.

LäramlbUdningskommillén behandlar vidare frågan om behörighet

1**    Riksdagen 1971.    1 saml.    Nr 31

Prop. 1971:31

12

för lärartjänst i de föreslagna ämnesgrupperna med ämnet musik. Enligt kommittén bör lärartjänsterna tills vidare vara extra ordinarie. I till­lämpliga delar bör gälla skolstadgans bestämmelser om adjunkts- och ämneslärartjänst i gmndskola och motsvarande bestämmelser för gym­nasium, fackskola och yrkesskola eller de nya bestämmelser i samma avseende som från den 1 juli 1971 kan komma att gäUa för gymnasie­skolan. Enligt dessa bestämmelser skall alla ämnesgrupper för tjänst i grundskolan innehålla ett tredje ämne. Detta bör enligt lärarutbildnings-kommitténs majoritet gälla även för lärartjänst i vilken det nya musik­ämnet skall ingå utom för kombinationen musiksvenska. Eftersom det för lärarbehörighel i ämnet svenska krävs studier motsvarande 60 poäng skulle krav på elt angränsande ämne i denna kombination innebära en övermeritering i förhållande tUl de 120 poäng som krävs för behörighet lill jämförbara lärartjänster. För de övriga tre kombinationerna bör dock anges angränsande ämne i huvudsak enligt de bestämmelser som nu gäl­ler för kombinationer med ämnena engelska, matematik och historia.

I en reservation till läramtbildningskommitténs förslag på denna punkt föreslås all alla de föreslagna ämneskombinationerna med musik bör ge behörighet lill tjänst i gmndskolan ulan krav på angränsande ämne. Ett sådant syslem skulle enligt reservanterna medge behörighet i fler ämneskombinationer ulan övermerilering. Det skulle också medge fördjupning i musikämnet med påbyggnadskurs till 80 poäng ulan alt övermeritering skulle behöva uppslå.

LäramtbUdningskommiltén föreslår slutligen att de studerande som genomgått den föreslagna ämnesutbildningen i musik skall få sin prak­tisk-pedagogiska utbildning vid lärarhögskolan i Göteborg. Utbildningen bör inordnas i lärarhögskolans ämneslärarlinje. Lärarhögskolan måste vara beredd att vårterminen 1973 anta ell antal lärarkandidater med kombinationen musik och läroämne. Skolstyrelsen bör vid varje inlagningstillfäUe fastställa antalet sådana lärarkandidater med hänsyn lill totalantalet lärarkandidater enligt riksdagens beslut. I fråga om ut­bildningens innehåll och utformning framhåller lärarutbildningskommit­lén bl. a. all de blivande lärarkandidaterna med musik och annat ämne i största möjliga utsträckning bör genomgå två praklikperioder i musik, en på gmndskolans högstadium och en på del gymnasiala stadiet.

Direkta merkostnader för den praktisk-pedagogiska utbildningen upp­slår inle förrän budgetåret 1972/73. Enligt läramtbildningskommittén blir dessa kostnader begränsade. Vid sidan av driftkostnader krävs en engångsanvisning för atl rusta upp musUrinslituiionen vid lärarhögsko­lan i Göteborg.

3.3 Remissyttranden

Vid remissbehandlingen av förslagen beträffande musUdärarutbUd-ningen har i åtskilliga fall prioriteringen mellan dessa förslag och övriga

Prop. 1971:31

13

planerade reformer på mustkutbildningsområdel diskuterats. I vissa ytt­randen har därvid även behandlats den tidsplan for reformarbetet som organisationskommittén för högre musikutbildning lagt fram samt frå­gor om musikhögskolornas allmänna resurser.

Skolöverstyrelsen delar organisationskommitténs uppfattning alt den nuvarande utbildningen av musiklärare är otillräckligt anpassad tiU sko­lans krav och atl en reform bör ske. Överstyrelsen finner det därför angelägel att den föreslagna provisoriska tvåämnesläramtbUdningen prö­vas. Sveriges förenade studentkårer finner del glädjande all olika åtgär­der nu föreslås för att förändra utbildningen av musiklärare och fram­håller särskilt betydelsen av atl den föreslagna provisoriska utbildning­en av tvåämneslärare med musik kommer liU stånd. Förändringar i den nuvarande musikläramtbildningen bör dock enligt organisationen priori­teras Uka högt. Vidare bör en reform av kyrkomusikemlbUdningen sam­ordnas med utbildningen av musikpedagoger och därför läggas senare än budgetåret 1972/73. Malmö musikkonservatorium ansluter sig till organisationskommitténs prioritering av musikläramlbUdningen. Detta får dock inte inkräkta på övriga utbUdningslinjers effektiva utbyggnad och omdaning. Göteborgs musikkonservatorium anser alt en satsning på musUcläramtbUdningen inle får innebära förfång för övrig högre musikulbUdning. TCO som finner att den föreslagna tvåämnesulbildning-en ger ett välbehövligt tillskott av musiklärare för den allmänbildande inusikundervisningen beklagar dock alt inget förslag om utbildningen av musikpedagoger lagts fram. Ett sådant skulle ha effekt på den för­beredande undervisning som syftar tiU alt ge en ökning av lillskoltel till musiker- och musikläraryrkena. Musikaliska akademiens styrelse anser det lika viktigt att tillgodose kraven på kvalitetsförbättringar av musikerulbildningen m. fl. utbildningar som alt reformera utbildningen av musikpedagoger och musiklärare. Styrelsen pekar på behovet av högre lärartjänster vid musikhögskolan i Stockholm saml av sär­skUda organ knutna tiU musikhögskolan, nämligen kursinstitut, institut för ny musUc och institut för musikpedagogisk forskning. Göteborgs musikkonservatorium och Musikaliska akademiens styrelse anser atl en revidering av nuvarande musikläramlbUdning bör gå före den föreslagna provisoriska utbildningen.

Vad gäller organisationskommitténs förslag till revidering av nuva­rande musikläramtbUdning ser TCO med lillfredssläUelse all denna syf­tar tiU alt inslmmenlall och vokalt ge utbildningen en inriktning mera mot det praktiskt-pedagogiska än det solisliska. Göteborgs musikkonser­vatorium efterlyser en raer genomgripande revision och anser atl den integraition mellan ämnesutbildning, ämnesmetodik och praktik som fö­reslås för tvåämnesläramtbUdningen borde genomföras även här. Åt­skilliga remissinstanser framför kompletterande förslag beträffande detaljerna i organisationskommitténs revisionsförslag.

Prop. 1971: 31

14

De aUmänna omdömen om förslagel liU IvåämneslärarutbUdning, som i övrigt förs fram, är lill övervägande del positiva. Universitets­kanslersämbetet och Svenska kommunförbundet tiUstyrker förslaget. SACO anser att de föreslagna studiekurserna för ämnesutbUdningen före­faller vara väl anpassade till de krav som kan stäUas på modern musik-undervisning. Den skisserade utbildningsplanen accepteras av TCO, dock under förutsättning all inträdesproven anpassas till utbildningens innehåll och mål. Vissa remissinstanser, bl. a. TCO, Sveriges förenade studentkårer och universitetet i Göteborg, framhåller viklen av alt verk­samheten blir föremål för en kontinuerlig utvärdering. ÄmnesulbUd-ningens omfattning, tre terminer, accepteras i allmänhet som ett abso­lut minimum och under fömlsällning av alt inträdesproven garanterar atl de studerande har tUlräckliga förkunskaper. Malmö musikkonser­vatorium och SACO ansef all påbyggnad tiU 80 poäng bör bli normal praxis även om det inle formellt krävs för kompetens. Musikaliska aka­demiens styrelse anser att påbyggnadskursen lUl 80 poäng är absolut nöd­vändig. Kritiska synpunkter på uppläggningen anförs av utbUdnings­nämnden vid Malmö musikkonservatorium, som anser att rekrytering och kursuppläggning bör gås igenom ytterligare. ÄtskiUiga remissinstan­ser för fram komplelleraride förslag beträffande detaljerna i kursupp­läggningen.

Vad gäUer behörighet fc'r tiUträde tiU ämnesutbildningen i musik tUl­styrker universitetskanslersämbetet all de allmänna behörighetsvillkoren för tiUträde tUl humanistisk fakultet bör gäUa och att de föreslagna sär­skUda behörighetskraven prövas under en provvecka. Ämbetet anser dock alt även studerande som fyUt 25 år och har fem års yrkeser­farenhet och uppfyUer de särskUda förkunskapskraven bör vara behö­riga alt antas. Sveriges förenade studentkårer framhåller all inträdes­prov inle bör förläggas ojnedelbart före utbildningens början ulan tiU slutet av närmast föregående termin.

Förslaget all låta den provisoriska utbUdningen fortgå tiU dess den ersätts med en definitiv utbUdning lämnas i allmänhet ulan erinringar. Göteborgs musikkonservatorium kan acceptera alt utbildningen startar budgetåret 1971/72 endast om vissa förstärkningar av resurserna sam­tidigt görs vid musikhögskoloma. Utbildningsnämnden vid Malmö musik­konservatorium anser alt del är för tidigt alt börja höstterminen 1971. TCO ifrågasätter om man redan nu skall besluta om intagningar ända fram tiU vårterminen 1974, detta med tanke på att det är fråga om en verksamhet som kontinuerligt skaU följas och utvärderas.

UtbUdningens lokalisering tiU Göteborg lämnas utan erinringar. Uni­versitetet i Göteborg vitsordar att goda fömtsättningar föreligger i Göte­borg, bl. a. med tanke på den samordning som där skett meUan musik-konservatoriet och imiversitetets utbUdning i musikvetenskap.

Förslaget att ämnesutbUdmngen i musik skaU ledas av organisations-

Prop. 1971: 31

15

kommittén har i de flesta fall lämnats ulan erinran. SACO anser dock alt UtbUdningen bör lyda under universilelskanslersämbetet, medan Göte­borgs musikkonservatorium föreslår alt utbildningen helt samorganiseras med den bUvande musikhögskolan i Göteborg. Skolöverstyrelsen fömt­sätter att samarbete kommer att ske med överstyrelsen vad gäller upp­läggning och utvärdering av utbildningen. Universitetskanslersämbetet framhåUer att studieplaner bör faststäUas av organisationskommittén i samråd med ämbetet och skolöverstyrelsen.

LärarutbUdningskommitténs förslag tiU ämneskombinationer tUlstyrks i aUmänhet. SACO föreslår dessutom ämneskombinationerna musik-reli­gionskunskap och musik-samhällskunskap. Skolöverstyrelsen anser att överstyrelsen ensam bör ha rält atl dispensvägen medge andra kombi­nationer. Invändningar mot förslagen angående behörighet för lärar­tjänst görs endast vad beträffar kravet på angränsande ämne för behö­righet tiU tjänst i grundskolan. Den enda remissinstans som tiUstyrker är SACO som anser alt angränsande Iredje ämne bör krävas för behö­righet för tjänst i grundskolan utom för kombinationerna musUcsven­ska och musiksamhällskunskap. Av övriga remissinstanser anser det övervägande flertalet, däribland skolöverstyrelsen, alt utbildning i aUa de föreslagna tvåämneskombinationerna bör kunna ge behörighet för tjänst i grundskolan även ulan angränsande ämne. Musikhögskolans lä­rarförening, lill vars yttrande Musikaliska akademiens styrelse ansluter sig, anser atl förslagel bör dras tiUbaka med hänsyn lill läramtbildnings­kommitténs förslag om tredje angränsande ämne i lärartjänst. Musika­liska akademiens styrelse och TCO framhåller att det är önskvärt att de studerande väljer att fortsätta tiU 80 poäng i musikämnet ulan all de därför bUr övermerilerade i förhåUande tiU kravet på 120 poäng totalt.

Förslagen beträffande den praktisk-pedagogiska utbildningen läm­nas i allmänhet utan erinringar. SACO tillstyrker alt huvuddelen av praktiktiden ägnas musikämnel. Sveriges förenade studentkårer fram­håller alt den praktisk-pedagogiska delen av lärarutbildningen i fram­tiden bör få en annan form. Del lorde enligt organisationen vara mer värdefuUt alt parallellt med ämnesutbUdningen kunna omsätta det in­hämtade stoffet i en aktueU undervisningssituation.

Utbildningens inordning i det system som gäUer för utbildning vid fUosofisk fakultet accepteras av remissinstanserna. Universitetskanslers­ämbetet tUlstyrker sålunda inrättande av en provisorisk utbUdningslinje samt de åtgärder som föreslagils för alt inordna utbildningen i existe­rande UtbUdningslinjer. Elt alternativ skuUe dock enUgt ämbetet vara alt ämnesulbildningen hålls utanför den formeUa utbUdningsorganisa­tionen vid filosofisk fakultet men att musikutbildningen får tillgodoräknas som 60 resp. 80 poäng i fUosofie kandidatexamen.

Prop. 1971:31

16

4 Musikutbildningens organisation m.m. 

4.1 Musikhögskolorna

Organisationskommittén för högre musikulbUdning framhåller alt de nuvarande förhåUandena inom utbildningsorganisationen för den högre musikutbildningen nästa budgetår i mycket liten grad kommer att påverkas av vad kommittén föreslår i fråga om själva utbildningen. Den nya ämnesulbildningen i musik för ämneslärare med musik som ett av ämnena är enligt förslaget avsedd att provisoriskt förläggas utan­för utbildningsorganisationen och förändringen av den nuvarande mu­siklärarutbildningen är gjord så att den inte skall föra med sig några större ingrepp.

Kommittén har emeUertid arbetat för att med verkan frän budgetåret 1971/72 genomföra de yttre förändringar som beslutats av slalsmak­lema på gmndval av prop. 1970: 25. De förslag som läggs fram bygger därför på dels att Musikaliska akademiens styrelse ej längre skall ha överinseende över utbildningen, dels att musikkonservalorierna i Göte­borg och Malmö skall förstatligas.

kommittén räknar inte med atl under de närmaste åren ha underlag för förslag om några mer genomgripande organisatoriska förändringar av musikhögskoloma. Sådana förändringar får las upp lill prövning i samband med att reformeringen av utbildningen fortskrider.

Beträffande sina förslag framhåller kommittén särskilt att både musik­högskolan i Stockholm och i ännu högre grad de båda bUvande musik­högskolorna i Göteborg och Malmö vid en jämförelse med andra en­heter inom skol- och utbildningsväsendet är resursmässigl illa ställda. Den låga standarden beträffande utrustning både för undervisning och för administration är särskilt iögonenfallande vid alla tre skolorna. Vid skolorna i Göteborg och Malmö är framför allt bristen på administrativ personal mycket påfallande.

Musikaliska akademiens nuvarande uppgifter i fråga om den högre musikutbUdningen kommer speciellt tiU uttryck i att akademiens styrelse haft funktioner som styrelse för musikhögskolan i Stockholm.

F. n. anvisas medel till både musikhögskolans och akademiens verk­samhet under samma anslag. Efter samråd med företrädare för akade­miens styrelse har kostnaderna fördelats mellan de båda institutionerna på sätt som framgår av del följande. Några budgetmässiga konsekven­ser i övrigt kommer enligt vad kommittén kunnat utröna inle alt uppstå i och med alt sambandet meUan Musikaliska akademien och musikhög­skolan upplöses.

Efter samråd med styrelserna för musikkonservalorierna i Göteborg och Malmö har organisationskommittén funnit att de nuvarande huvud­männen inte har något atl invända mot en förändring av huvud­mannaskapet. Styrelserna har framfört vissa önskemål, som de önskar

Prop. 1971: 31

17

få uppfyUda i samband med atl skolorna förstatligas. Styrelserna bar därvid särskilt tryckt på behovet av all reglera pensionsförhåUandena för den personal som nu finns anställd vid skolorna och åtgärder för all trygga personalens fortsalla anställning i den statiiga verksamheten.

Kommittén föreslår att statliga tjänster inrättas lill del antal, som motsvarar nuvarande befallningar för fast anställd personal med minst halvlidstjänslgöring vid de båda skolorna. I vissa fall där tjänstgörings­skyldigheten understiger halvtidstjänstgöring föreslår kommittén person­Uga tjänster. Tjänster som rektor bör inrättas vid vardera av de nya musikhögskolorna. Dessa tjänster bör vara ordinarie och tillsättas med förordnande för beslämd lid. Kommittén utgår ifrån alt de nuvarande skolcheferna utses till innehavare av de nya reklorsljänslerna.

Med hänsyn till atl den fortsalla reformverksamheten beträffande utbildningen troUglvis leder liU förändringar av tjänsteorganisationen föreslår kommitténs majoritet atl samtiiga lärartjänster inrättas som extra tjänster med förordnande tills vidare. I särskilt yttrande har en ledamot av kommittén föreslagit all de fast anställda lärarna förs över lill ordinarie eller extra ordinarie lärartjänster. Enligt kommitténs me­ning bör de lärare som nu är fast anställda vid konservatorierna ulan ansökningsförfarande föras över på de nya tjänsterna. En ledamot av kommittén har på denna punkt anmält avvikande mening.

De tre musikhögskolorna bör enligt organisationskommittén kallas Stockholms musikhögskola (SMH), Göteborgs musikhögskola (GMH) och Malmö musikhögskola (MMH).

4.2 Folkliga   musikskolan   Ingesund,   Framnäs   folkhögskola   och Örebro musikpedagogiska institut

1970 års riksdagsbeslut innebar bl. a. atl viss högre musikutbildning, i första hand utbildning av musikpedagoger, under särskilda i prop. 1970: 25 angivna förutsättningar fr. o. m. budgetåret 1971/72 skulle bedrivas vid Folkliga musikskolan Ingesund, Framnäs folkhögskola och Örebro musikpedagogiska institut. Organisationskommillén för högre musikutbildning har i uppdrag all utföra del förberedelsearbete som erfordras i detta syfte.

Det första ledet i detta förberedelsearbete, utformningen av en ny utbildning av musikpedagoger, kräver som fömt redovisats längre lid än vad som fömtsattes i prop. 1970: 25. Kommittén hemsläller därför atl Kungl. Maj:t anmäler för riksdagen att förulsätlningar alt fullfölja riksdagsbeslutet beträffande de tre nämnda skolorna inle föreligger för budgetåret 1971/72.

Den utbildningsverksamhet som nu bedrivs vid Folkliga musikskolan Ingesund och Framnäs folkhögskola är berättigad till statsbidrag enligt särskilda bestämmelser. Organisationskommittén fömtsätter att skolorna

Prop. 1971: 31

18

under nästa budgetår får bedriva sin verksamhet på oförändrade viUkor. Örebro musikpedagogiska institut har i särskild framställning begärt statsbidrag tiU sin verksamhet. Denna framställning liksom kommilléns yttrande redovisas i det följande.

5 Anslagsframställningar för budgetåret 1971/72

5.1 Organisationskommittén för högre musikutbildning 5.1.1 Nuvarande anslag

Innevarande budgetår finns på riksstalen ett förslagsanslag av 7 749 000 kr. tiU MusikaUska akademien med musikhögskolan: UtbUd­ningskostnader, ett reservationsanslag av 294 000 kr. tiU MusikaUska akademien med musikhögskolan: Undervisningsmateriel m. m. samt ett förslagsanslag av 2 642 000 kr. till Bidrag tUl vissa musikkonservalorier.

Av anslaget liU UtbUdningskostnader har 7 732 000 kr. släUls tiU för­fogande av Kungl. Maj:t. I anslaget ingår medel för musikhögskolan i Stockholm samt för Musikaliska akademiens kansU och bibliotek. På gmndval av uppgifter i anslagsframställningen från organisationskom­mittén fördelas personal och anslag mellan dessa institutioner på föl­jande sätt budgetåret 1970/71.

Musikhögskolan

Musikaliska aka­demien

Personal

Lärarpersonal Övrig personal

80 9

21

Anslag

89

21

Utgifter

Avlöningar

Sjukvård

Reseersättningar

Lokalkostnader

Expenser

Lönekostnadspålägg

4 656 000

7 500

14 500

800 000

56 000

1 098 000

704 000 2 500

20 000 149 000

64 000 177 000

Uppbördsmedel

6 632 000

1116 500

Lokalhyror m. m.

16 500

Nettoutgift                      6 632 000

1100 000

Av anslaget MusikaUska akademien med musikhögskolan: Undervis­ningsmateriel m. m. disponerar Musikaliska akademien under innevaran­de budgetår ett belopp av 120 000 kr.

I anslaget Bidrag tiU vissa musikkonservalorier ingår anslagsposterna Bidrag tiU musikkonservaloriel i Göteborg med 1 204 000 kr.. Bidrag tdl musikkonservaloriel i Malmö med 996 000 kr. och Lönekostnads-

Prop. 1971: 31

19

pålägg raed 442 000 kr. Dessa poster har av organisationskommillén närmare fördelats på utgiflsändamål enligt följande.

Musikkonservatoriet       Musikkonservatoriet

i Göteborg

i Malmö

1050 000

867 000

7 000

7 000

83 000

90 000

44 000

12 000

20 000

20 000

1 204 000

996 000

240 000

202 000

1 444 000

1198 000

Avlöningar

Reseersättningar

Lokalkostnader

Expenser

Undervisningsmateriel

Lönekostnadspålägg

Kommittén föreslår att kostnaderna för Stockholms musikhögskola, Göteborgs musikhögskola och Malmö musikhögskola för nästa budgetår sammanförs under två för skolorna gemensamma anslag, elt förslagsan­slag Musikhögskolorna: Utbildningskostnader och ett reservationsanslag Musikhögskoloma: Undervisningsmateriel m. m. Medel för inredning och utrustning av de nya lokaler som krävs för verksamheten under budget­året 1971/72 begärs i särskUd ordning.

5.1.2 Musikhögskolorna: Utbildningskostnader

1969/70 Utgift 7 130 5621 1970/71 Anslag 9 234 0002 1971/72 Förslag     10 769 000

' Anslaget Musikaliska akademien med musikhögskolan: Utbildningskostna­der

" Anvisade medel för utbildningskostnader vid musikhögskolan i Stockholm samt musikkonservalorierna i Göteborg och Malmö

I sammanställningen har för budgetåret 1970/71 summerats nuvarande personal och kostnader för olika utgiftsändamål vid musikhögskolan i Stockholm samt vid musikkonservatorierna i Göteborg och Malmö.

1970/71

Beräknad

lindring 1971/72

Organisationskom­mittén för högre musikutbildning

Departem.ents-chefen

Personal

Lärarpersonal Övrig personal

120 14

+  9 -flO

+ 7

+ 4

Anslag

134

+19

+ 11

Avlöningar

Sjukvård

Reseersättningar

Lokalkostnader

Expenser

Lönekostnadspålägg

6 573 000

7 500

28 500

973 000

112 000

1 540 000

+ 1435 000 +       4 000 +     23 500 +   133 000 +   128 000 +   349 500

+

+ + + + +

993 000 4 000

18 000 123 000

81000 316 000

9 234 000

+ 2 073 000

+ 1535 000

Prop. 1971: 31

20

Organisationskommittén

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 307 000 kr.

2.

Vid Musikhögskolan i Göteborg bör inrättas en ordi­narie tjänst som rektor med förordnande för bestämd lid, en extra tjänst som lektor, fem heltidstjänster, åtla deltidstjänster och nio personliga tjänster som lärare i musik, alla extra, saml en halvtidstjänst som kon­torsskrivare. Kostnaderna för tjänsterna ryms inom det statliga bidrag som för innevarande budgetår utgår lill konservaloriel.

Vid högskolan bör härjämte inrättas en extra tjänst som studierektor. Förutom pedagogiska lediungsuppgifler, elevvårdande verksamhet m. m. bör studierektorn åläggas undervisningsskyldighel motsvarande högst hälften av den tjänstgöringsskyldighet som åvilar lärare. Vidare föreslås atl den nyss nämnda halvtidstjänsten som kontorsskrivare utökas till heltidstjänst saml all högskolan tillförs en tjänst som vaktmästare. Slut­Ugen bör särskilda medel beräknas för bl. a. gästföreläsare (+118 000 kr.).

3.   Följande tjänster bör inrättas vid Musikhögskolan i

Malmö, nämligen en ordinarie rektorsljänsl med förordnande på be­

slämd lid, en extra tjänst tom lektor med halvtidstjänstgöring, fyra extra

tjänster som lärare i musik på hellid, sju extra tjänster som lärare i

musik på minst halvtid, två personliga extra tjänster sora lärare i mu­

sik, varav en innebär tjänst dels som lärare i musik på halvlid, dels som

kontorsskrivare på halvlid, samt en heltidstjänst som kontorsskrivare.

Några tillkommande kostnader uppslår inle för de nya tjänsterna.

Även vid högskolan i Malmö begärs härutöver en extra tjänst som sludiereklor, en tjänst som vaktmästare saml medel för bl. a. gästföre­läsare (+89 000 kr.).

4.

Musikhögskolan i Stockholm har behov av ytterli­gare en tjänst som Ijudtektuker, en tjänst som ljudingenjör vid högskolans deklronmusikstudio samt en tjänst som biblioteksassistent för referens­biblioteket. Det förslag som förts fram från Musikaliska akademiens styrelse om alt tjänsten som malerialförvaltare, som f. n. finns upplagen bland den för musikhögskolan och Musikaliska akademiens kansli ge­mensamma personalen, i fortsättningen skall anses lillhöra akademiens kansli godtas under förutsättning atl medel ställs till förfogande för en tjänst som assistent vid högskolan (+171 000 kr.).

5.

Musiklärarutbildningen skall enligt förslaget provi­soriskt reformeras och antagningen av studerande tiU utbildningen ut­ökas. För den ämnesulbildning i musik som nästa budgetår föreslås starta i Göteborg under organisationskommitténs ledning beräknas medel för arvoden till en utbildningsledare med halvtidstjänstgöring saml lill en halvtidsanstäUd assistent, en halvtidsanstäUd kontorsskrivare, en halv-

Prop. 1971: 31

21

lidsansiälld vaktmästare saml liU viss extra arbetskraft. Lärarlönekost-naderna samt kostnaderna för inträdesprov är beräknade liU ca 432 000 kr. Vidare beräknas medel för lokalkostnader, expenser m. m. Den sam­manlagda kostnaden för utbildningen under nästa budgetår uppgår en­ligt beräkningarna till ca 626 000 kr.

De förändringar i den nuvarande musiklärarutbildningen som föreslås bli genomförda med början nästa budgetår vid de tre musikhögskolorna medför ökade lärarlönekostnader som är beräknade till ca 123 000 kr.

Innevarande budgetår har till musikläramtbildningen kunnat antas betydligt fler studerande än vad som fanns utrymme för budgetåret dess­förinnan. Vid musikkonservatoriet i Göteborg ökade studerandeantalet med ca 15 och i Malmö med ca 10 studerande. Fömtsättningarna för all dessa skolor även för nästa budgetår skall kunna bereda plats för ytter­ligare minst 12 nya studerande vid vardera skolan är alt ökade medel, sammanlagt i mnt tal 273 000 kr., stäUs till skolornas förfogande. (+ 1 022 000 kr.)

6.

Organisationskommittén arbetar med vissa förändringar av den nuvarande kyrkomusikerulbildningen. Studiegången för de studerande som läsåret 1970/71 inlett sin kyrkomusikaUska utbildning och som inte samtidigt antagils lill musikläramlbUdning kommer all successivt ändras. Bl. a. fömtsatts en komplettering av studieplanen med pedagogisk-metodisk utbildning kunna ske från läsåret 1971/72. Kom­mittén utgår ifrån all de merkostnader som därvid uppstår får läckas inom skolornas totala medelsram.

7.

En slutiig reform av musikerutbildningen kommer atl behöva föregås av vissa successiva provisoriska förändringar. Del finns bl. a. anledning alt särskilt pröva frågan om att anpassa den nu­varande musikunderofficersutbildningen tiU de nya uppgifterna för musi­ker inom regionmusiken. För budgetåret 1971/72 får sådana förändringar ske inom ramen för tillgängliga resurser. Musikhögskolan i Stockholm har nu sammanlagt 35 studerande i musikunderofficersulbUdning, varav 20 är nyantagna. Nästa budgetår kommer enligt uppgift från de mili­tära myndigheterna och organisationskommittén för regionmusiken be­hovet av intagningsplatser att öka till 33. Della medför ökade kostnader, i första hand för undervisningen (+ 170 000 kr.).

8.

De nuvarande musikkonservalorierna har inte inom ramen för nu­varande statsbidrag helt kunnat tillämpa de timplaner som gäUer för motsvarande utbildning vid musikhögskolan i Stockholm. Del är önsk­värt atl de nya musikhögskolornas undervisningsslandard, åtminstone i de fall där det efter prövning visar sig särskilt motiverat, kan anpassas lill förhållandena vid högskolan i Stockliolm (+ 100 000 kr.).

9.

Musikhögskolornas behov av bl. a. kontorsutmstning är mycket kännbart och kräver en ökning av expensmedlen (+81 200 kr.).

Prop. 1971: 31

22

5.1.3 Musikhögskolorna: Undervisningsmateriel m. m.

1969/70 Utgift

222 7361

Reservation

62 370

1970/71 Anslag

214 0002

1971/72 Förslag

314000

' Anslaget Musikaliska akademien med musikhögskolan: Undervisningsma­teriel m. m.

' Anvisade  medel  för  undervisningsmateriel m.m.  för  musikhögskolan  i Stockholm samt musikkonservalorierna i Göteborg och Maknö

Organisationskommittén

1.

Medelsbehovet för löpande driftkostnader, underhåU av befintliga instmment och apparater etc. framgår av en särskild plan (+100 000 kr.).

2.

Styrelsen för musikkonservatoriet i Malmö har fört fram önskemål om att staten löser in instrament, inventarier m. m. som genom stiftelsens försorg eller genom privata donationer liUförts konservaloriel. Enligt uppgift kan denna egendom värderas tiU ca 50 000 kr. Styrelsen föreslår att ell belopp av denna storlek skall avsättas till stiftelsen såsom grundbelopp i en fond som kan användas lill resestipendier eller andra ändamål som främjar skolans verksamhet. Medel för ändamålet bör en­Ugt organisationskommittén släUas till förfogande som en engångsanvis­ning under detta anslag (+50 000 kr.).

3.

Medel krävs för att msla upp de nya musikhögskoloma i Göteborg och Malmö i fråga om musiklitleralur, musikalier och grammofon­skivor m. m. (+60 000 kr.).

5.2 Musikaliska akademiens styrelse

1971/72 Förslag        1 332 000

Musikaliska akademiens styrelse anger i sin anslagsframstäUning för budgetåret 1971/72 huvudlinjerna för sin kommande verksamhet efter den 1 juU 1971 då styrelsen enligt beslut lill följd av prop. 1970: 25 inte längre skall ha uppgiften alt ha överinseende över den högre musik­utbildningen.

Behovet av en utredning om Musikaliska akademiens bibliotek och dess ställning, funktioner och organisation Uksom de därmed samman­hängande biblioteksförhållandena för hela den högre musikutbild­ningen berördes i prop. 1970: 25. Som en första åtgärd har med anled­ning härav Kungl. Maj:t den 10 april 1970 givit statskontoret i uppdrag att ta upp frågan om Musikaliska akademiens bibliotek inom ramen för det uppdrag att utteda de vetenskapliga bibliotekens inre organisation som gavs statskontoret år 1967.

Prop. 1971: 31

23

Frågan om Musikhistoriska museels ställning och finansiering har ånyo aktuaUserats i framstäUningen om anslag för nästa budgetår från akade­miens styrelse. I denna del har framställningen behandlats under anslaget Bidrag tiU vissa museer och arkiv i statsverkspropositionen (prop. 1971: 1 bil. lOs. 8891).

I det följande behandlas styrelsens framstäUning om anslag tiU aka­demiens kansli och bibliotek. I sanmiansläUningen upptas för budget­året 1970/71 de medel som akademiens styrelse disponerar för denna verksamhet av de nuvarande anslagen Musikaliska akademien med mu­sikhögskolan: Utbildningskostnader resp. Undervisningsmateriel m. m.

1970/71

Beräknad ändring 1971/72

Musikaliska  aka-

Departements-

demiens styrelse

chefen

Personal

Kansli- och biblioteks-

tjänstemän

8

+ 4

of.

Övrig personal

13

+4

of.

21

+8

of.

Anslag

Utgifter

Avlöningar

704 000

+ 317 000

Sjukvård

2 500

of.

Reseersättningar

20 000

+    3 000

Lokalkostnader

149 000

+ 47 000

Expenser

64 000

+ 146 000

därav engängsanvisning

+87 600

Konferens- och kontakt-

+ 112 000

verksamhet m. m.

+ 150 000

Bokinköp m. m.

120 000

+ 24 000

Lönekostnadspålägg

177 000

+ 77 000

1236 500

+764 000

+112 000

Uppbördsmedel

LokaUiyror m. m.

16 500

of.

ot.

Nettoutgift

I 220 000

+764 000

+112 000

Styrelsen

1.

Löne- och prisomräkning m. m. 14 000 kr.

2.

Akademiens kansli kräver vissa ökade resurser. Inne­havaren av tjänsten som akademiens sekreterare är tjänstledig och sty­relsen begär därför medel för atl kunna uppehålla tjänsten med vikarie. För atl kunna förstärka sin publikalionsverksamhel bl. a. i samband med del föreslående 200-årsjubUeet behöver akademien dessutom kun­na anställa intendenten Gustaf Hilleslröm på en personlig tjänst i lö­negrad A 28. En befintlig tjänst som malerialförvaltare, som liUhört akademiens och musikhögskolans gemensamma personal, föreslås upp­förd på akademiens personalförteckning eftersom innehavaren av tjänsten kommer att helt kunna tas i anspråk för uppgifter inom akademiens

Prop. 1971: 31

24

kansli. Styrelsen begär medel för atl kunna placera denne på en personlig tjänst i lägst lönegrad A 15 (+ 155 000 kr.).

3.

De förstärkningar i fråga om personal och materiel som föreslås för Musikaliska akademiens bibliotek bör inte skju­tas på framtiden i avvaktan på statskontorets utredning. Brislen på per­sonal i bl. a. låneexpeditionen och för kalalogiseringsverksamhelen är till stort men för dem som utnyttjar biblioteket bl. a. för studier. För förvärvsverksamheten samt för bok- och musikalievård saknar biblio­teket egen personal. Vid katalogavddningen begärs en ny tjänst som förste biblioteksassistent och en förste bibliotekarietjänst i utbyte mol en tjänst som bibliotekarie. Vid låneexpeditionen begärs en tjänst som bib-Uoteksbiträde och en tjänst som expeditionsassistent i stället för en tjänst som förste expeditionsvakt. En tjänst som bibliotekarie föreslås ersätta en amanuenstjänst vid förvärvsavdelningen. Vidare föreslås en amanuensljänst vid handskriftsavdelningen, en tjänst som bokbindare samt ytterligare en tjänst som expeditionsvakt. En ökning föreslås av arvoden till personal för arbete med det internationella käUexikonel (+ 236 000 kr.).

4.

Ökade lokalkostnader uppstår i samband med att akademiens kansli nyligen flyttat in i nya lokaler.

5.

De begärda engångsanvisningarna avser bibliotekels behov av me­del bl. a. för forlsall framställning av en alfabetisk musikaliekalalog, för en ny lokalldefonanläggning samt för anskaffning av vissa kartotek­skåp och ulställningsmonlrar.

6.

Ur anslaget Bidrag lill särskilda kulturella ändamål har under inne­varande budgetår akademiens styrelse fått ett bidrag av 95 000 kr. för bl. a. konferens- och kontaktverksamhet. För den utåtriktade verksam­heten finns ell stadigvarande behov av medel för sådana ändamål. Sty­relsen föreslår att 150 000 kr. anvisas under akademiens anslag.

5.3 Örebro musikpedagogiska institut

Örebro musikpedagogiska institut har begärt statsbidrag för verksam­hetsåret 1971/72 med 376500 kr. Verksamheten finansieras f.n. i huvudsak med bidrag från Örebro stad och Örebro läns landsting. Insti­tutet hänvisar i sin framställning lUl prop. 1970: 25.

Institutets totala kostnader för 1971/72 beräknas till 508 000 kr. Det begärda statsbidraget avses läcka kostnader för lärarlöner inklusive so­ciala kostnader. Övriga kostnader föreslås bli täckta med inkomster från övningsundervisning och bidrag från Örebro stad och Örebro läns lands­ting.

Över anslagsframställningen har organisationskommittén för högre musikutbildning avgett yttrande. Organisationskommittén hänvisar till vad den redovisat i sin anslagsframställning, nämligen alt fömtsättningar

Prop. 1971: 31

25

att fullfölja riksdagsbeslutet om förläggiung av viss musikpedagogul­bildning tUl bl. a. Örebro musikpedagogiska institut inle föreligger för budgetåret 1971/72. Den förskjutna lidsplanen för reformarbetet bör dock enligt organisationskommittén inte betraktas som något hinder för atl Örebro musikpedagogiska institut tilldelas statsbidrag för den kvali­ficerade musikutbildning som nu bedrivs vid skolan.

6 Departementschefen

Det planeringsarbete som nu pågår för en successiv reform av den högre musikutbUdningen utgår från de riktiuijer som förra året fast­ställdes av statsmakterna (prop. 1970:25, SU 1970:108, rskr 1970:274). Arbetet bedrivs i huvudsak inom organisationskommittén för högre mu­sikutbildning, som också svarai för anslagsframställningen för den högre musikutbildningen för budgetåret 1971/72. MusU

Organisationskommittén för högre musikutbildning har i en prelimi­när tidsplan redovisat sin syn på det fortsatta reformarbetet. Enligt planen räknar kommittén med atl lägga fram förslag som möjliggör re­form av kyrkomusikemlbildningen budgetåret 1972/73 och av musik­pedagog-, musiker- och ensembleledarutbildningen budgetåret 1973/74. Den slutliga utformningen av musikläramtbildningen torde enligt kom­mittén komma att dröja till budgetåret 1974/75. Återstående arbetsupp­gifter, vari ingår specialutbUdning i komposition och dirigering, olika former av påbyggnadsutbildning m. m., avser kommittén atl la upp när dessa lämpligen kan passas in i arbetet med de nyss nämnda reformför­slagen.

Organisationskommitténs preliminära tidsplan bör enligt min mening godtas som gmndval för det fortsatta reformarbetet. Enligt planen skaU samtiiga utbUdningslinjer inom den högre musikutbildningen ha tagits upp tiU behandling före budgetåret 1974/75. I arbetsplanen för kora­raittén ingår även att den räknar med all under arbetets gång föreslå provisoriska åtgärder i avvaktan på mer definitiva förändringar av ut­bUdningen.

Organisationskommittén har för nästa budgetår inriktat sig på åtgärder beträffande utbildningen av lärare i musik för skolväsendel. I sin prioritering av musikläraratbUdningen stöder sig kommittén på uttalanden både i prop. 1970: 25 och i kommilléns direktiv.

Den nuvarande musikläramtbildningen är en ellämnesulbildning som i sin helhet är förlagd till musikhögskolan i Stockholm saml lill de nuva-

Prop. 1971: 31

26

rande musikkonservalorierna i Göteborg och Malmö. Den framlida mu­sikläramlbUdningen skaU enligt de år 1970 fastställda riktlinjerna omfatta såväl utbildrung av lärare i musik och aimal ämne (tvåämnesmusiklärare) som utbildning av lärare med musik som enda ämne (ettämnesmusik­lärare). Ämnesutbildningen skaU i båda fallen omfatta sammanlagt högst tre år. Eltämnesmusiklärare skaU i sin ämnesutbildning i stort sett följa den studiegång som skall utformas för musikpedagoger, dvs. lärare för olika former av frivUlig musikundervisning. Den praktisk-pedagogiska ut­bildningen av musiklärare skall enligt beslutet förläggas till lärarhög­skola.

Uppdraget för organisationskommillén för högre musikutbildning om­fattar i fråga om musiklärarulbildningen den del av utbUdningen som utgörs av ämnessludierna i musUc. Arbetet härmed bedrivs i sararåd med den år 1968 tiUsalta läramtbildningskommittén. Sistnämnda kommitté fick samtidigt med atl organisationskommittén tillkallades Kungl. Maj:ts uppdrag alt utreda och avge förslag om dels ämneskombinationer för tjänst som lärare i musik och annat ämne saml anordnandet av utbild­ningslinjer för sådana lärare, dels den praktisk-pedagogiska utbildningen för såväl lärare i enbart musik som för lärare i musik och annat ämne.

Organisationskommittén för högre musikutbildning och lärarulbild­ningskommiltén har lagt fram ett gemensamt förslag om all utbildning för lärare i musik och annat ämne skaU anordnas med början nästa budgetår. Organisationskommittén har i förslaget svarai för utform­ningen av ämnesulbildningen i rausik, raedan läramtbildningskomraitténs förslag avser utbildningslinjer, i vilka ämnesutbildningen skaU kunna infogas, ämneskombinationer med ämnet musik samt den praktisk-peda­gogiska ulbildrungen. Kommittéerna föreslår alt utbildningen under en begränsad tidsperiod fram tills dess musiklärarulbildningen får sin slut­liga form skall vara av provisorisk karaktär. Orgaiusalionskommittén, som framhåller sitt intresse för en lärarutbildning som ger utrymme för, förutom musik, minst ell annat ämne, anser del nödvändigt atl den före­slagna nya ämnesulbildningen i musik får prövas innan utformningen slulgUligt faststäUs.

Organisationskommittén har även lagt fram förslag till vissa föränd­ringar och kompletteringar av nuvarande musiklärarutbildning.

Organisationskommitténs båda förslag beträffande musikläramlbUd­ningen grundar sig på en analys av kraven på musiklärare enligt gällande läroplaner för grundskolan och gymnasieskolan.

Vid remissbehandlingen av de framlagda förslagen underströks bl. a. det stora behovet av atl anpassa musikläramtbildningen till skolans krav och att öka utbildningskapaciteten. Remissinstanserna ansåg det därför betydelsefullt all sådana förstärkningar och förbättringar av utbildningen som åsyftas i förslagen kan genomföras under den övergångstid som återstår innan musikläramtbildningen får sin slutUga form.

Prop. 1971: 31

27

Jag ansluter mig tiU uppfattningen att den föreslagna utbildningen av lärare i musik och annat ämne bör komma till stånd den 1 juli 1971 och alt sådan utbildning bör pågå under den beräknade lidsperioden. I likhet med organisationskommittén anser jag att den föreslagna verk­samheten bör kunna ge värdefulla erfarenheter när det senare gäller att ta ställning liU den slutliga utformningen av denna typ av läramtbild­ning.

Jag tillstyrker således att ämnesulbildning i musik enligt förslaget får anordnas med början i Göteborg budgetåret 1971/72 och med en intag­ning första året av 24 studerande. Utbildningen bör enligt vad som före­slagits omfatta kompetenskurs i musik motsvarande studiekurs om 60 poäng vid fUosofisk fakultet och därutöver i förekommande fall påbygg­nadskurs motsvarande 20 poäng. Jag avser atl i annat sammanhang före­slå Kungl. Maj:t alt utbildningen får tillgodoräknas i filosofie kandidat­examen. Med hänsyn till alt utbildningen har karaktär av försök har jag ingenting all invända mot alt den sker i provisorisk form och all organisationskommittén under provisorietiden direkt svarar för utbild­ningen och därmed får möjligheter att påverka och noggrant följa den. Utbildningen bör ingå i en IvåämneslärarutbUdning anordnad i huvudsak enligt de förslag som lagts fram av lärarulbildningskommiltén. Utbild­ningen bör således avse ämneskombinationerna musik-svenska, musik­engelska, musik-matematik och musik-historia med möjlighet för dispens i fråga om andra kombinationer. Det ankommer på Kungl. Maj:l atl meddela närmare föreskrifter om utbildningen samt all besluta om lärar­tjänst m. m. Jag återkommer i del följande till medelsbehovet för utbUd­ningen.

Beträffande avlalsbara anställnings- och arbetsvillkor för tjänst som lärare i musik och annat ämne avser jag att ge statens avtalsverk del för­handlingsuppdrag som behövs.

I princip ansluter jag mig även lill kommitténs förslag beträffande den nuvarande musiklärarutbildningen. Förändringarna bör emellertid enligt min mening genomföras inom oförändrad kostnadsram. Kommittén bör av Kungl. Maj:t få i uppdrag all överarbeta sitt förslag i delta syfte.

De berörda skoloma bör under nästa budgetår kunna anta studerande till den nuvarande musiklärarulbildningen i minst samma omfattning som för innevarande'budgetår.

De av statsmakterna godkända riktiinjerna för den högre musikut­bildningen avser även förändringar beträffande den högre kyrko­musikerulbildningen, dvs. utbUdningen av organister. Denna bör enligt riktlinjerna utformas så all organist kan kombinera sina rent kyrkomusikaliska uppgifter med verksamhet som musikpedagog inom den frivilUga musikundervisningen eller i viss utsträckning som musik­lärare inom skolväsendel.

Högre kyrkomusikemlbildning bedrivs vid musikhögskolan i Stock-

Prop. 1971: 31

28

holm och musikkonservatorierna i Göteborg och Malmö. Studiegången kräver f. n. normalt 10 terminer för en fuUständig kyrkomusikerutbild­ning. Studietidens längd sammanhänger med de nuvarande behörighels-kraven för tjänst som organist. Dessa innebär att organist för full behö­righet skall ha genomgått både högre organist- och högre kantorsutbUd-ning saml musikläramlbUdning. Den nya kyrkomusikerutbildning, som organisationskommittén har i uppdrag att utforma, kommer att medföra att behörighetsvillkoren för organister måste förändras.

Jag har ingenting atl erinra mol organisationskommitténs uppläggning av arbetet med den högre kyrkomusikemlbildningen. Kommittén avser att lägga fram förslag om en ny kyrkomusikerutbildning som kan starta budgetåret 1972/73. Jag räknar med att kommittén i sina konkreta för­slag kommer alt ta hänsyn till att kyrkomusikerna genom sin utbildning skall kunna utnyttjas på ett varierat sätt både i kyrkomusikalisk verk­samhet och för pedagogiska uppgifter. Redan de studerande som budget­året 1970/71 påbörjat sin kyrkomusikaUska utbUdning och som av olika skäl inle anlagils tiU musikläramlbUdning kommer enUgt vad kommittén föreslår att erbjudas kompletterande musikpedagogisk utbildning som ett alternativ liU musikläramtbildningen. Förutsatt alt organisationskom­mittén särskilt uppmärksammar all dessa studerande efter avslutad ut­bildning bör bli likstäUda i fråga om behörighet för kyrkomusikertjänst med dem som har både kyrkomusiker- och musikläramlbUdning, finner jag åtgärderna berättigade. De merkostnader som uppslår för den av­sedda kompletterande utbildningen bör kunna täckas inom ramen för skolornas nuvarande resurser.

Organisationskommittén har även tagit upp vissa frågor rörande m u-sikerulbildningen. MUitärmusiken kommer enligt statsmakter­nas beslut (prop. 1970: 31, SU 1970: 121, rskr 1970: 282) att den 1 juli 1971 omorganiseras lUl regionmusUcen. Till följd av omorganisationen kommer den nuvarande miUlärmusikemlbildningen alt successivt avveck­las. Enligt organisationskommittén kommer det sista skedet i denna ut­bildning, den tvååriga musikunderofficersutbildningen som är förlagd lill musikhögskolan i Stockholm, att vara avvecklad i och med budget­året 1976/77 under förutsättning att inga förändringar sker dessförinnan. Den musikemlbUdning på högskolenivå som kommittén har i uppdrag alt utforma skall bli enhetlig för orkester- och ensemblemusiker oavsett om musikerna kommer alt verka inom regionmusiken eller inom musik­Uvet i övrigt. Kommittén räknar enligt sin preliminära tidsplan med alt liU budgetåret 1973/74 lägga fram förslag om en sådan utbildning. Kom­mittén kommer all redan dessförinnan verka för ett närmande mellan vad som nu är musikunderofficersutbildning och annan musikemlbUd-lung på högskolenivå. Vad som i della sammanhang synes vara särskilt angeläget är all utbildningen anpassas lUl de nya krav som föranleds av uppgifterna inom regionmusiken. Sådana åtgärder bör vara möjliga att

Prop. 1971: 31

29

göra inom oförändrad kostnadsram. Den ökning av medelsbehovel för UtbUdningen som jag föreslår i det följande hänför sig uteslulande till en ökning av antalet studerande.

Jag biträder organisationskommitténs förslag om att den nuvarande utbildningen av militära musikdirektörer skaU av­vecklas raed början nästa budgetår.

Enligt 1970 års beslut av statsmakterna skall vissa yttre organi­satoriska förändringar av den högre musikutbildningen ge­nomföras budgetåret 1971/72. Det överinseende över utbUdningen som hittills utövats av Musikaliska akademiens styrelse skall provisoriskt över­tas av organisationskommittén för högre musikutbildning. Musikaliska akademiens styrelses funktion som högsta ledningsorgan för musikhög­skolan i Stockholm skall samtidigt upphöra.

Organisationskommittén har i samråd med företrädare för Musikaliska akademiens styrelse gått igenom de administrativa och ekonomiska pro­blem sora sammanhänger med frigörandet av musUchögskolan från aka­demien. För genomförandet krävs beslut av riksdagen endasl beträffande de anslagstekniska förändringar som delta leder tiU. Dessa behandlas i det följande i samband med medelsberäkningen.

I 1970 års beslut ingår vidare atl statliga musikhögskolor skall inrät­tas i Göteborg och Malmö den 1 juU 1971. Som framgår av prop. 1970:25 räknade jag med alt en överenskommelse om förstatligande av musikkonservatorierna i Göteborg och Malmö skulle kunna träffas med konservatoriernas huvudmän. Organisationskommillén har nu anmält alt huvudmännen inle har något atl invända mol alt staten den 1 juli i år övertar den utbildningsverksamhet som bedrivs vid konservatorierna. Några särskUda kostnader för övertagandet, utöver vad som framgår av det följande, uppstår inte.

Vid de nya musikhögskolorna bör inrättas statliga tjänster för rektor, lärare och övrig personal i huvudsak enligt del förslag som lagts fram av organisationskommittén.

Förslaget innebär bl. a. all ordinarie tjänster som rektor med beteck­ningen Up bör inrättas vid vardera av de nya högskolorna. Vid vardera högskolan bör enligt förslaget dessutom finnas tjänster som lektor i musik, i Göteborg en tjänst förenad med heltidstjänslgöring och i Malmö en förenad med halvlidstjänslgöring. De båda lektorsljänslerna bör vara extra ordinarie. Jag biträder kommitténs förslag i fråga om dessa tjänster och beräknar medel för dem. Innehavare av tjänst som lektor vid hög­skolorna i resp. Göteborg och Malmö skall efter beslut av organisa­tionskommittén och universitetskanslersämbetet i samråd åläggas tjänstgöringsskyldighet inom ramen för den musikvelenskapliga utbild­ning som bedrivs vid universiteten i resp. Göteborg och[REDACTED_EFTERNAMN]. Jag beräk­nar vidare medel för extra ordinarie tjänster som lärare i musik vid de båda högskolorna motsvarande det antal tjänster för fast anställd lärar-

Prop. 1971: 31

30

personal med minst halvtidstjänstgöring som enligt organisationskorarait-téns redogörelse finns vid rausikkonservatoriema. Hämtöver beräknar jag medel för extra ordinarie tjänster för bilrädespersonal lill samma an­tal som kommittén föreslagit. Jag utgår från all Kungl. Maj:t medverkar till att all fast anstäUd personal vid musikkonservalorierna i Göteborg och Malmö bereds anställning vid de nya musikhögskolorna.

Med hänsyn tiU vad organisationskomraittén anfört angående bl. a. per­sonalsituationen vid de båda nya musikhögskolorna anser jag del ange­läget all högskolornas biträdes- och vaklmäslarpersonal i viss mån ökas. Jag återkommer lUl delta vid min redogörelse för beräkningen av medel för verksamheten.

Jag kan inle för nästa budgetår tillstyrka någon personalförslärkning vid musikhögskolan i Stockholm. Den tjänst som malerialförvaltare som ingår i den för Musikaliska akademien och musikhögskolan gemensamma personalen bör i fortsättningen lillhöra högskolan. Jag föreslår att tjäns­ten som direktör i Up 27 vid Musikaliska akademien med musikhög­skolan dras in och atl en tjänst som rektor i samma lönegrad inrättas.

Statsmakternas beslut år 1970 om den högre musikutbildtungen be­rörde även Folkliga musikskolan Ingesund, Framnäs folkhögskola och Örebro musikpedagogiska inslilul. Under fömlsällning alt godtagbara överenskommelser kunde nås mellan staten och skolornas huvudmän skulle enligt beslutet dessa tre skolor anlitas för viss högre musikutbild­ning, i första hand utbildning av musikpedagoger.

Den av organisationskommillén presenterade tidsplanen för reform­arbetet får direkta konsekvenser för möjligheterna atl redan för nästa budgetår nå en överenskommelse med skolorna om förändring av deras verksamhet. Organisationskommittén, som har i uppdrag all ulföra det förberedelsearbete som fordras för att man skall kunna nå en sådan över­enskommelse, framhåUer att det första ledet i detta förberedelsearbete, utformningen av en ny utbildning av musikpedagoger, kräver längre tid än vad som beräknades i prop. 1970:25 och i kommitténs direktiv.

Med anledning av vad som sålunda framkommil finner jag atl tid­punkten för att genomföra 1970 års beslut om atl förlägga viss högre musikutbildning lill Folkliga musikskolan Ingesund, Framnäs folkhög­skola och Örebro musikpedagogiska institut inte kan fastställas förrän organisationskomraittén fullföljt sill förberedelsearbete. Först därefter kan en sådan överenskommelse träffas som avses i beslutet. Frågan om statligt bidrag till Örebro musikpedagogiska institut bör således enligt min mening inte tas upp till prövning på nuvarande stadium. Jag räknar inte med någon förändring av gäUande villkor för statsbidrag lill Folk­liga musikskolan Ingesund och Framnäs folkhögskola.

Musikaliska akademiens huvuduppgift kommer efter om­organisationen av musikutbildningen att beslå i allmänt musikfrämjande verksamhet. Vidare ingår i akademiens uppgifter all svara för ledningen

Prop. 1971:31

31

av akademiens bibliotek, vars inre organisation f. n. utreds av statskon­toret. Vid akademiens kansU finns tills vidare inrättade statliga tjänster för bl. a. akademiens sekreterare. Som jag tidigare nämnl räknar jag med att tjänsten som materialförvallare fortsättningsvis skaU lillhöra musik­högskolan. Vid akademiens bibliotek har personalen statliga tjänster.

Jag biträder akademiens styrelses förslag att akademien under sill an­slag bör ha rörliga medel bl. a. för att inom ramen för sina allmänna musikfrämjande uppgifter kunna la iniitialiv utåt i form av konferens-ocb annan konlaktverksambet. Jag återkommer lill detta vid min medels­beräkning i del följande.

Medel för verksamheten vid musikhögskolorna i Göte­borg, Malmö och Stockholm bör nästa budgetår anvisas under två nya anslag i riksslaten, förslagsanslaget Musikhögskolorna: Utbildningskost­nader och reservationsanslaget Musikhögskolorna: Undervisningsmate­riel ra. m. TiU sistnämnda anslag bör föras över den behållning som vid utgången av innevarande budgetår fimis under det nuvarande reserva­tionsanslaget Musikaliska akademien med musikhögskolan: Undervis­ningsmateriel m. m. Medelsanvisning för Musikaliska akademiens verk­samhet bör ske under ett nytt förslagsanslag med rubriken MusikaUska akademien.

Anslaget tUl Musikhögskoloma: UtbUdningskostnader bör för nästa budgetår som framgår av den tidigare redovisade sammanställningen (s. 19) föras upp med 10 769 000 kr. Jag räknar med ett sammanlagt me­delsbehov av 615 000 kr. för den ämnesulbildning i musik som enligt vad jag tidigare förordat skall börja i Göteborg nästa budgetår. Jag be­räknar vidare medel enligt organisationskommitténs förslag för all nya studerande skall kunna antas lill den nuvarande musUdärarutbUdningen och lill utbildningen av regionmusiker i den utsträckning kommittén an­gett. För musikhögskolan i Göteborg beräknar jag medel för att del skaU bli möjligt all ändra en halvtidstjänst som kontorsskrivare till en heltids­tjänst. Vidare beräknar jag medel för en tjänst som vaktmästare vid var­dera musikhögskolan i Göteborg och Malmö. De ökade medel som jag i övrigt beräknar för bl. a. expenser framgår av sammanstäUningen.

Anslaget Musikhögskoloma: Underk-isningsmateriel m. m. beräknar jag lill 314 000 kr. Vid min bedömning av medelsbehovel har jag tagit hänsyn till de kostnader som kan uppstå vid ett överförande lill musik­högskolan i Malmö av viss egendom i form av instmment, inventarier m. m. som tillhör stiftelsen Malmö musikkonservalorium. Organisations­kommillén bör få Kungl. Maj:!ts uppdrag att träffa överenskommelse med stiftelsen om viUkoren för ett sådant överförande.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] tar denna dag upp frågan om särskilda medel för inredning och utrustning av de nya lokaler som krävs för utbildnings­verksamheten under nästa budgetår.

I enlighet med den tidigare redovisade sammanställningen (s. 23) för-

Prop. 1971: 31

32

ordar jag alt anslaget till Musikaliska akademien beräknas liU 1 332 000 kr. Sora rörUga medel för olika former av utåtriktad verksamhet har jag därvid beräknat ett belopp av 95 000 kr.

Under åberopande av det anförda hemsläller jag atl Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1)

bemyndiga Kungl. Maj:l alt inrätta en tjänst som rektor i löne­grad Up 27 vid musikhögskolan i Stockholm,

2)

för budgetåret  1971/72 under åttonde huvudtiteln anvisa

a)

liU Musikhögskolorna: Utbildningskostnader elt förslagsanslag av 10 769 000 kr.,

b)

tiU Musikhögskolorna: Undervisningsmateriel m. m. elt reser­vationsanslag av 314 000 kr.,

c)

tiU Musikaliska akademien ett förslagsanslag av 1 332 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemslälll förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoU ulvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1971: 31

33

Innehåll

sid

1

Inledning

2

2

Tidsplan för reformarbetet

4

3

Musiklärarutbildning

6

3.1

Organisationskommittén för högre musikutbildning

6

3.2

Lärarutbildningskommillén

11

3.3

Remissyttranden

12

4 Musikutbildningens organisation ra. rn.

16

4.1

Musikhögskoloma

16

4.2

FolkUga musikskolan Ingesund, Framnäs folkhögskola och Örebro musikpedagogiska institut

17

5 AnslagsframstäUningar för budgetåret 1971/72

18

5.1 Organisationskommittén för högre musikutbildning

18

5.1.1

Nuvarande anslag

18

5.1.2

Musikhögskoloma: Utbildningskostnader

19

5.1.3

Musikhögskolorna: Undervisningsmateriel m. m.

22

5.2

MusikaUska akademiens styrelse

22

5.3

Örebro musikpedagogiska institut

24

6 Departementschefen

25