Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:22

Regeringens proposition

1980/81:22

om insyn i statliga företag

beslutad den 2 oktober 1980

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

På regeringens vägnar THORBJÖRN FÅLLDIN

NILS G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåU

I propositionen redovisas olika åtgärder som regeringen avser att vidta för att förbättra riksdagens insyn i de statliga företagen. Genom dessa åt­gärder blir det inte längre nödvändigt att överlämna Statsföretag AB:s och Svenska Varv AB:s årsredovisningar fill riksdagen. Denna ordning föreslås därför upphöra.

1    Riksdagen 1980/81. 1 saml Nr 22

Prop. 1980/81:22

2

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-10-02

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Krön­mark,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Win­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om insyn i statliga företag

1    Inledning

Med stöd av regeringens bemyndigande den 17 juni 1976 tillkallade då­varande chefen för industridepartementet tre sakkunniga' med uppdrag att utreda möjligheterna att förbättra Informationen om och Insynen 1 de statli­ga företagen. De sakkunniga antog namnet redovisningsutredningen.

Redovisningsutredningen avlämnade i september 1978 belänkandet (SOU 1978: 63) Riksdagens insyn 1 statliga företag. En sammanfatlning av förslagen i betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgells av bokförings­nämnden, postverket, televerket, slatens järnvägar (SJ), luftfartsverket, statskontoret, statisfiska centralbyrån (SCB), riksrevisionsverket (RRV), patent- och registreringsverket, statens industriverk, domänverket, för­enade fabriksverken (FFV), statens vattenfalls verk. Statsföretag AB, Sveriges Investeringsbank AB, PKbanken, Statskonsult AB, Systembola­get AB, AB Svensk Bilprovning, Apoteksbolaget AB, Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens Centralorganisation (TCO), Centralorgani­sationen SACO/SR och Föreningen Auktoriserade Revisorer.

Yttrande över betänkandet har dessulom inkommit från Svenska Civil-ekonomfören i ngen.

En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i det­ta ärende som bilaga 2.

' Generaldirektören  Sven [REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, samt riksdagsledamöterna Olle[REDACTED_EFTERNAMN] och Daniel[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1980/81:22

3

2   Föredragandens överväganden

Den statliga företagssektorns' betydelse inom näringslivet har ökal snabbi under 1970-lalet. Den totala omsätiningen inom sektorn uppgår till ca 50000 milj. kr. per år. Antalet sysselsatta är ca 270000, vilket ulgör ca 6 % av landets förvärvsarbetande befolkning. Staten äger direkt eller ge­nom affärsdrivande verk mer än hälften av aktiekapitalet i ca 70 bolag. To­talt sett äger staten direkt eller genom juridisk person aktier i ca 800 aktie­bolag.

Särskilt under senare år har den statliga företagssektorn ökat påtagligt i belydelse. Betydande strukturrationaliseringar har genomförts inom han­delsstål- och textilbranscherna. Staten har gått in som dominerande ägare 1 dessa branscher och 1 varvsindustrin. Del stafiiga ägandet har blivit ett allt­mera omfattande inslag i svenskt näringsliv. Ägandet är spritt över stora delar av näringslivet, om än numera med en tyngdpunkt i basnäringarna. Del statliga förelagandel har fått särskilt slor betydelse inom vissa regio­ner av landet.

Del är enligt min mening uppenbart all Insynen 1 och informationen om de statliga förelagen har en slor belydelse. De frågor om de statliga företa­gen som riksdagen har att ta ställning till har ofta stor räckvidd och inte säl­lan aktualiseras beslut som rör olika branscher och många människor. Riksdagen bör därfpr garanteras en god insyn i och Informalion om de stat­liga företagen liksom ökade möjligheter att sätta sig in i deras villkor. In­formafion är en förutsättning för alt riksdagsledamöterna skall kunna fort­löpande följa verksamheten.

De stafiiga företagen bedriver 1 de flesta fall en omfattande informations­verksamhet. Företagen lämnar en öppen och utförlig informalion fill riks­dag och allmänhet. Flera av företagen brukar också ta initiativ lill särskilda informationsmöten med riksdagsledamöterna. När det gäller Statsförelag AB finns särskilda regler för riksdagens insyn. I samband med riksdagens beslut om aft bilda Statsförelag (prop. 1969:121, SU 1969:168, rskr 1969: 381) behandlades sålunda frågan om Informafion om och insyn i de statliga företagen. Riksdagens beslut innebär alt Statsförelags årsredovis­ning skall överlämnas till riksdagen varje år. Vidare utser riksdagen varje år 18 riksdagsledamöter som får närvara vid Statsföretags bolagsstämmor och som då har rält alt ställa frågor. Fr. o. m. år 1978 skall också årsredo­visningen för Svenska Varv AB överlämnas till riksdagen (prop. 1976/77:139, NU 1976/77:53, rskr 1976/77:343).

Enligl min mening får den särskilda ordning som gäller för Statsföretag anses fylla högt ställda krav på insyn och informafion. Antalet statliga fö­retag som ligger utanför Statsförelag har emellertid vuxit och del finns där-

' Till statliga företag hänförs i detla sammanhang statligt ägda aktiebolag och de af­färsdrivande verken, dvs. postverket, televerket, statens järnvägar, luftfartsverket, domänverket, förenade fabriksverken och statens vattenfallsverk.

2   Riksdagen 1980181. 1 saml. Nr 22

Prop. 1980/81:22

4

för anledning att pröva om inte motsvarande regler för insyn och informa­tion skulle kunna tillämpas för dessa företag.

De åtgärder som jag i del följande förordar grundar sig huvudsakligen på redovisningsulredningens förslag. De syftar främst lill att förbättra infor­mationen om de statliga företagen till riksdagen och därmed förse den med ell förbättrat informations- och beslulsunderiag. En sådan förbättrad infor­mation om och insyn i de statliga förelagen är värdefull även för allmänhe­ten.

Jag vill poängtera att åtgärderna inte syftar lill all påverka beslutspro­cessen i de statliga aktiebolagen. Ansvarel för verksamheten i bolagen lig­ger enligt aktiebolagslagen (1975:1385) på bolagsstämman, styrelsen och verkställande direktören. Regeringen har ägaransvarel beträffande de di­rekt ägda statliga aktiebolagen och utövar delta genom alt representera statens aktier vid bolagsstämmorna. Anställda och ledning i statliga före­lag måste dock åtnjuta en arbetsro som inte alltför mycket skiljer sig från den som gäller förelagen inom andra sektorer.

De statliga företagens offentliga redovisning

För de statsägda aktiebolagens redovisning gäller liksom för andra aktie­bolag bestämmelserna i aktiebolagslagen (1975:1385) och bokföringslagen (1976:125). Redovisningsutredningen framhåller all årsredovisningen är företagens viktigaste informationsinslrumenl som skall tillgodose en rad olika gruppers krav. Till dessa kan räknas aktieägare, anställda, kreditgi­vare, kunder, leverantörer, statliga och andra myndigheter saml massme­dia. Målgrupperna för ett statligt eller ett enskilt ägt företags årsredovis­ning är väsentligen desamma. De statliga förelagens och de enskilt ägda fö­relagens årsredovisningar bör bl.a. av denna anledning följa samma ut­veckling. Utredningen framhåller, att de statliga förelagen dock bör kunna ange takten i utvecklingen såsom föregångare för en öppnare och mer full­ständig redovisning. Jag delar utredningens uppfattning i dessa avseenden.

Redovisningsutredningen har undersökt informationsinnehållet i årsre­dovisningarna för de statligt ägda förelagen och jämfört detta med informa­tionsinnehållet 1 vissa börsregistrerade aktiebolags årsredovisningar. Un­dersökningen visar all del Inte finns några väsentliga skillnader mellan de större statliga och de börsregistrerade företagens årsredovisningar. Av un­dersökningen framgår dock att de statliga förelagens ekonomiska redovis­ning inbördes skiljer sig ål i en del avseenden. Utredningen finner del önskvärt alt de statliga företagen utvecklar enhetligare principer än som f. n. är fallet i enskilda delar av den ekonomiska redovisningen och söker finna mer likartade former för presentation av boksluten. Utredningen anger ett antal exempel där informationen bör kunna förbättras. Affärsver­ken berörs inte direki av utredningens förslag med hänsyn lill att del ålig­ger RRV att utfärda anvisningar för verkens årsredovisningar.

Prop. 1980/81:22

5

Redovisningsulredningen har föreslagit alt en särskild redoyisnings-grupp med uppgift att 1 detalj utforma regler och anvisningar för de stafiiga aktiebolagens årsredovisningar skall utses av regeringen.

Flertalet remissinstanser ansluter sig lill vad utredningen har föreslagit om årsredovisningarnas innehåll. Förslaget om en särskild redovisnings­grupp som skulle ulses av regeringen har däremol mötts av tveksamhet från en del håll. Förslagel avstyrks bl.a. av bokföringsnämnden och För­eningen Auktoriserade Revisorer.

Bokföringsnämnden anför sålunda att flertalet av de frågor som föreslås bli behandlade av den särskilda redovisningsgruppen slår på bokförings­nämndens arbetsprogram. Bokföringsnämnden har enligt sin instruktion (1976:377) till uppgift att främja utvecklingen av en god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. I nämnden ingår ledamö­ter för revisorsorganisationerna, arbetstagarorganisationerna, riksskatte­verket, Sveriges Industriförbund m.fl. De anvisningar och cirkulär som nämnden utger är giltiga för alla bokföringsskyldiga näringsidkare.

Bokföringsnämnden anser vidare att redovisningsulredningens krav på en enhetlig terminologi, enhetliga värderingsprinciper, en likartad form för presentation av bokslut samt en öppnare och mer fullständig redovisning för de statliga förelagen borde kunna uppnås genom en intern redovis­ningskommitté för statligt ägda bolag.

Jag anser att de synpunkter på öppnare redovisning och utveckling av redovisningsstandarden som framförs av redovisningsutredningen är vär­defulla och att en utveckling av denna standard bör eftersträvas.

Jag finner dock efler samråd med chefen för justitiedepartementet och i likhet med vissa remissinstanser att ytterligare ett stafiigt organ inom redo­visningsområdet skulle medföra risk för onödigt dubbelarbele och kompe­tenstvister. Därför bör någon särskild av regeringen utsedd redovisnings-grupp inte inrättas. De tankegångar som redovisningsutredningen har framfört ligger väl i linje med det arbete som bokföringsnämnden utför. Fr. o. m. den 1 juli 1979 ingår en ledamot som representerar de statliga ak­tiebolagen i bokföringsnämnden. De statliga botagen har härigenom goda möjligheter alt konkret påverka utvecklingen av redovisningspraxis i aktu­ella frågor.

Arbetel med alt i övrigt utveckla redovisningen bör de statliga aktiebola­gen enligt min mening kunna genomföra på frivillig väg. De statliga bola­gen kan t. ex., såsom har föreslagits av bokföringsnämnden, bilda en intern redovisningsgrupp med uppgift all göra detta arbete. Gruppen skulle lämp­ligen kunna fungera som referensgrupp till den ledamot, som representerar de statliga bolagen 1 bokföringsnämnden.

Prop. 1980/81:22

6

Regeringens årliga redovisning till riksdagen av de statliga företagens verk­samhet

Den enda samlade informationen om statlig verksamhet i företagsform finns 1 den av industridepartementet årligen utgivna skriften Statliga före­tag. Denna innehåller redogörelser för de affärsdrivande verken och stat­ligt ägda aktiebolag. Som jag tidigare har nämnt överlämnas årsredovis­ningarna för Statsföretag och Svenska Varv till riksdagen. Utredningen har föreslagit alt regeringen varje år skall överlämna en fullständig redogö­relse till riksdagen över del statliga företagsägandet. Redogörelsen skall enligt förslaget överlämnas genom en skrivelse från regeringen till riksda­gen, vilken skall medföra motionsräll och utskottsbehandling. Redogörel­sen föreslås i första hand grundas på uppgifler från affärsverken och aktie­bolag där staten direkt eller indirekt äger mer än 50 % av aktierna. Uppgif­ter skall lämnas också om minoritetsposter.

Redogörelsen skall enligt förslagel i första hand bygga på de enskilda fö­relagens årsredovisningar och anpassas till vad som vid varje lidpunkt an­ses vara av mer allmänt Intresse rörande statliga företag. I redogörelsen skall ingå vissa ekonomiska data om företagen. Likaså skall uppgifter om förändringar i det statliga företagsägandet ingå. Med några års mellanrum, t.ex. en gång per riksdagsmandatperiod, bör rapporten göras mer omfat­tande och innefatta en principdeklaration från regeringen om del statliga förelagen - dels mål och riktlinjer samt en översiktlig redogörelse för hur de övergripande mål som gäller för verksamheten har uppnåtts.

De remissinstanser som har yttrat sig om förslaget tillstyrker detla. PKbanken t.ex. framhåller att en icke oväsentlig del av insynsproblemet lorde för riksdagens del ha sin grund i ren tidsbrist och finner därför för­slagel om en samlad årlig rapport över den statliga företagssektorn välmo­tiverat.

Jag delar utredningens uppfattning att riksdagen bör ges möjlighet att få en samlad riksdagsbehandling av verksamheten 1 de statliga förelagen. Riksdagen kan därigenom regelbundet diskutera utvecklingen av det statli­ga företagandet. Så som utredningen har föreslagit anser jag en lämplig ordning härför vara att regeringen åriigen överlämnar en redogörelse till riksdagen över de statliga förelagens verksamhei. Denna redogörelse bör enligl min mening med vissa mellanrum också omfatta en principdeklara­tion om del statliga företagandets mål och riktlinjer liksom en översiktlig redogörelse för 1 vad mån uppställda mål har uppnåtts.

Om regeringen varje år avger en redogörelse till riksdagen av det slag som jag här har nämnt, kan den nuvarande ordningen - riksdagsgransk­ning av årsredovisningarna för Statsföretag och Svenska Varv - upphöra, Någol behov av att överlämna årsredovisningarna för dessa aktiebolag till riksdagen torde då inte längre föreligga. Eftersom överlämnandet av dessa båda årsredovisningar sker på grundval av beslut av riksdagen, bör riksda­gens godkännande inhämtas alt upphöra med denna ordning.

Prop. 1980/81:22

7

Regeringens årliga redogörelse över de statliga förelagens verksamhet bör enligl utredningen få ett sådant innehåll och en sådan utformning att den kan fungera som informationskälla för alla som söker uppgifter om statliga företag. Den bör innehålla en allsidig och överskådlig Information om den statliga företagsamheten. Redogörelsen bör ges slor spridning även utanför riksdagskretsen. Jag delar utredningens uppfattning rörande redogörelsens innehåll, utformning och spridning.

I fråga om motlonsrälten gäller f.n. enligt tilläggsbestämmelse 3.11.2 riksdagsordningen all motion får avlämnas med anledning av skrivelse från regeringen med årlig redovisning för verksamheten inom Statsföretag, med redovisning av allmänna pensionsfondens Ijärde fondstyrelses verksamhet saml med årsredovisning för Svenska Varv. Om mofionsrätten skall gälla den redogörelse jag nu har behandlat, förutsätter delta en ändring 1 denna tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen.

Jag föreslår att regeringen ger riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört rörande den årliga redogörelsen till riksdagen.

Register över statliga företag

Redovisningsutredningen har föreslagit att ett register över statliga före­tag skall inrättas och alt det skall föras av statistiska centralbyrån (SCB). Utredningen framhåller att ett register över statliga förelag bör föras med hänsyn till omfattningen av del statliga företagandet och de stora förän­dringar som sker i detta. På uppdrag av utredningen har SCB lämnat ett för­slag till uppläggning av ett sådant register. De remissinstanser som uttalar sig om utredningens förslag 1 denna del stöder förslaget.

En del remissinstanser, t. ex. SCB och RRV, påpekar svårigheterna med all få in uppgifter lill ett sådant register. Sannolikt skulle det krävas sär­skilda föreskrifler för de statliga förelagen att de skall rapportera förvärv och försäljning av aktier och andelar.

Flera remissinslanser framhåller att man bör undvika att belasta förela­gen med ett ökat uppgiftslämnande, vilket skulle bli följden om ett särskilt register inrättades.

För att del föreslagna registret skall kunna fylla uppställda krav på snabb uppdatering måste enligl min mening de statliga företagen åläggas särskild uppglfisplikt. Företagen måste i sådant fall ha skyldighet att konti­nuerligt rapportera alla förändringar i aktieinnehav. Jag är Inte beredd att föreslå åtgärder som skulle ålägga företagen en sådan uppgiftsplikt.

Jag delar dock utredningens uppfattning att det finns ett behov av en samlad överblick över del statliga företagandet. Jag anser det viktigt att olika intressenter, t.ex. riksdag, regering och allmänhet kan få uppgifler om det statliga företagsägandet. En sammanställning över det statliga före­tagsägandet avses därför liksom hitlills varje år utarbetas inom industrlde-

3   Riksdagen 1980181. 1 saml. Nr 22

Prop. 1980/81:22

8

parlementet och publiceras i anslutning till regeringens nyssnämnda redo­görelse till riksdagen. Denna åriigen uppdaterade sammanställning bör va­ra så utföriig som del är praktiskt genomförbart och omfatta de bolag som nämns i redovisningsutredningens förslag. Del ankommer på regeringen att besluta i denna fråga.

Riksdagsledamöters närvaro vid statliga aktiebolags bolagsstämmor

Sedan år 1971 barden ordningen gällt att 18 av riksdagen utsedda riks­dagsledamöter haft möjlighet att närvara vid Statsföretags bolagsstämmor och där kunna ställa frågor om Statsföretags och dess dotterbolags verk­samhet. Enligl redovisningsutredningens förslag skall samtliga riksdagsle­damöter garanteras närvarorätt vid bolagsstämmor i vissa direki ägda stat­liga aktiebolag och därvid ha rätt att ställa frågor. Utredningen föreslår att en särskild lag stiftas med denna innebörd.

Utredningen påpekar alt bildandel av nya statliga förelagsgrupper ak­tualiserar frågan om del inte även i sådana fall är motiverat att riksdagen fär sammil rält till insyn som nu gäller för Statsföretag. En allmän närvaro­rätt kan utnyttjas när riksdagsledamöterna finner detta lämpligt. Ledamö­terna får därigenom möjlighet till insyn i de förelag som för tillfället tilldrar sig uppmärksamhet av exempelvis närings- eller sysselsättningspolitiska skäl. Ledamöterna kan dessutom kontinuerligt följa verksamheten i ell el­ler flera statliga aktiebolag.

Utredningen har föreslagit att närvarorätten vid bolagsstämmor skall omfatta aktiebolag med mer än 50 anställda, om staten direkt äger minst hälften av aktierna. Närvarorätten föreslås alltså begränsas till aktiebolag vilkas verksamhet har viss storlek. Närvarorätten föreslås inte omfatta dotterbolag till de direkt ägda bolagen.'Frågor som berör eventuella dotter­bolag förutsätts kunna behandlas vid moderbolagets stämma.

För egen del vill jag anföra följande. F. n. gäller som nämnts att 18 riks­dagsledamöter har möjlighet att delta i Statsföretags bolagsstämmor. Erfa­renheterna av denna ordning har varil goda. Tiden är nu mogen att Införa en allmän möjlighet för riksdagsledamöter att närvara vid bolagsstämmor i aktiebolag där staten har det dominerande ägarinflytandel. Möjligheten att närvara bör i första hand omfatta aktiebolag i vilka staten äger mer än 90 % av aktierna. Jag avser dessulom att verka för att riksdagsledamöterna får möjlighet att närvara vid bolagsstämmor även i andra delägda statliga ak­tiebolag.

Jag delar utredningens uppfattning att möjligheten alt närvara inte bör omfatta de minsta bolagen. En förutsättning bör vara att bolaget har minst 50 anställda. Dock bör rätten gälla även förvaltningsbolag, även om dessa har mindre än 50 anställda, såvida bolagen äger rörelsedrivande dotterbo­lag som har minst 50 anställda.

Prop. 1980/81:22

9

När det gäller genomförandet av förslagel har flertalet remissinslanser riktat kritik mol den lag som redovisningsutredningen har föreslagit. De anser att samma syfte skulle kunna uppnås genom andra lösningar.

Åven jag anser alt möjligheten att närvara för riksdagsledamöterna kan genomföras utan att lagstiftning tillgrips. Regeringen kan som utövare av aktieägarinflytandet i de statliga aktiebolagen genomföra förslagel t.ex. genom att en bestämmelse med denna Innebörd Införs i bolagsordningama för berörda aktiebolag.

Genom de utvidgade möjlighetema till insyn i statliga företag behöver riksdagen inle längre utse ledamöter att närvara vid Statsföretags bolags­stämmor.

Jag föreslår att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om rlksdagsledamölemas möjlighet att närvara vid vissa statligt ägda aktiebolags bolagsstämmor.

Informationsmöten med Statsföretag och Svenska Varv

Redovisningsutredningen har enligt sina direktiv utvärderat resultatet och erfarenheterna av den nuvarande ordningen att 18 riksdagsledamöter har möjlighel att närvara vid Statsföretags bolagsstämmor.

Riksdagsledamöternas närvaro vid Statsföretags bolagsstämmor har se­dan år 1971 i praktiken utvidgats. De kallas även till informationsmöten vid sidan om bolagsstämmorna. Riksdagsledamöterna har då getts möjlighet att ställa frågor lill Statsföretags ledning och lill cheferna för dotterbola­gen.

Redovisningsutredningen anför att riksdagsledamöterna varit allmänt positiva till del sätt på vilket Statsföretag har besvarat de frågor som ställts. Del rådde dock enighet om alt möten vid sidan om ordinarie bolags­stämmor har givit mesl information. Framför allt ansågs det informations­möte som brukar ordnas varje vår med verkställande direktörerna för dot­terbolagen vara värdefullt. Även Statsföretag finner den nuvarande ord­ningen vara av värde.

Utredningen har föreslagit alt den nuvarande ordningen skall bibehållas såsom den har kommit att fungera i praktiken och att den skall utvidgas alt omfatta även Svenska Varv. Flera remissinslanser delar utredningens in­ställning att en utförligare information kan lämnas vid sidan av bolagsstäm­man och anser att man kan bygga vidare på detta system.

Denna sålunda utformade praxis innebär att ett betydande antal riks­dagsledamöter får en fördjupad kunskap om statlig företagsamhet och att en värdefull kontinuitet har kunnat upprätthållas i relationerna mellan riks­dagen och Statsföretag. Utredningen har pekat på att erfarenheterna är så goda att denna ordning bör bibehållas. Både Statsföretag och riksdagsleda­möterna har funnit kontakterna givande.

Prop. 1980/81:22

10

Det är därför enligt min mening lämpligt att den nuvarande ordningen med informationsmöten bibehålls och att den utvidgas till alt omfatta även Svenska Varv. Jag är beredd att föreslå att en bestämmelse införs i bolags­ordningama för de båda bolagen av Innebörd att resp. bolag skall bereda högst 18 av riksdagen för ändamålet särskilt utsedda ledamöter tillfälle del­taga i årliga informafionsmöten.

Jag föreslår att regeringen ger riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om möjlighet för vissa av riksdagen utsedda riksdagsledamöter att delta i informationsmöten med Statsföretag och Svenska Varv.

3   Hemställan

Jag hemställer att regeringen

1.   bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört 1 det föregå­

ende om

a. åriig redogörelse över de statliga företagens verksamhet,

b. riksdagsledamöternas möjlighel att närvara och ställa frågor vid bo­

lagsstämmor med vissa statligt ägda aktiebolag,

c. möjlighet för vissa av riksdagen utsedda riksdagsledamöter alt delta 1

informationsmöten med Statsföretag AB och Svenska Varv AB.

2.   föreslår riksdagen all godkänna vad jag anfört 1 fråga om årsredovis­

ningarna för Statsföretag AB och Svenska Varv AB.

4    Beslut

Regeringen ansluter sig till fördragandens överväganden och beslutar all genom proposition förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört för den åtgärd eller det ändamål som föredraganden har hemställt om.

Prop. 1980/81:22

II

Bilaga I

Sammanfattning   av   förslagen   i   betänkandet   (SOU 1978:63)

Riksdagens insyn i statliga företag, lämnad av redovis­ningsutredningen

Enligt direktiven har redovisningsulredningen haft i uppdrag alt lägga fram förslag till åtgärder som kan förbättra Informationen om och insynen i de statliga företagen.

Vi har sett det som en huvuduppgift att försöka förbättra informationen till regering och riksdag och därmed skapa ett bättre beslutsunderlag för statsmakterna. En förbättrad information fill riksdagen bör även allmänhe­ten kunna dra nytta av. Med hänsyn till vårt utredningsuppdrag har vi ej haft anledning att ompröva de former i vilka beslut om enskilda affärsverk eller bolag fattas.

Till de statliga företagen har vi räknat de sju affärsdrivande verken och aktiebolag i vilka staten äger minst hälften av aktiekapitalet. Den statliga företagssektorns betydelse inom näringslivet har ökal under 1970-lalet. Den totala omsättningen inom sektorn uppgick för år 1977 till drygt 50 mil­jarder kronor. Antalet sysselsatta uppgår till ca 270000. Produktionens förädlingsvärde ulgör f. n. ca 6 % av bruttonationalprodukten. Antalet an­ställda utgör 6 % av landets förvärvsarbetande befolkning. Det statliga ägandet är spritt över stora delar av näringslivet, om än numera med en tyngdpunkt 1 de klassiska svenska basnäringarna. Detta har fått till konse­kvens alt de statliga förelagen spelar en avgörande roll på det regionala planet i främst Norrbottens län. En stor del av de statliga aktiebolagen är samlade i Statsföretag AB som bildades 1 januari 1970. Ett större anlal av de statliga aktiebolagen har under de senaste åren kommit att ligga utanför Statsföretag. Staten har bl. a. gått in som aktieägare 1 flera viktiga bransch-erfor att medverka i omfattande och nödvändiga strukturrationaliseringar.

I kapitel 6 redovisar vi en undersökning över de statliga företagens års­redovisningar. Denna undersökning, som gjorts av Bohlins Revisionsbyrå AB, visar bl. a. att det inte lorde föreligga några väsentliga skillnader mel­lan Informafionsinnehållet 1 de slörre stafiiga och de börsregistrerade före­tagens årsredovisningar. Undersökningen visar dock att de statliga företa­gens ekonomiska redovisning sinsemellan skiljer sig åt i vikliga avseenden. Vi anser det önskvärt att de statliga företagen utvecklar enhetligare princi­per än f. n. i enskilda delar av den ekonomiska redovisningen och söker finna mer likartade former för presentation av boksluten. Delta skulle möj­liggöra en ökad tillgänglighet och överskådlighet av informationen från de statliga företagen. Det skulle också möjliggöra en mer ingående analys av den statliga företagssektorn.

Prop. 1980/81:22

12

Vi har funnit det lämpligt all 1 årsredovisningen skilja mellan grundinfor­mation och kompletterande information. Med grundlnformalion avser vi sådana uppgifter som krävs enligl lagstiftning och redovisningspraxis. Det är lill övervägande delen uppgifler av ekonomisk karaktär. Den komplette­rande informationen omfattar sådana uppgifter som har nära anknytning till och kompletterar den ekonomiska redovisningen. Det är uppgifter som ger en fylligare bild av ett förelags olika resurser, problem och framlida möjligheter än vad enbart de ekonomiska redovisningshandlingarna kan ge. Exempel på kompletterande information är uppgifter om bl. a. mark­nad, organisation, framlidsprognoser, personal och arbetsmiljö.

När det gäller grundinformation bör de statliga företagen utveckla en en­hetlig terminologi och enhetliga värderings- och redovisningsprinciper. Vad gäller den kompletterande Informationen anser vi - med hänsyn till att det ännu inte finns någon utvecklad praxis inom detta område - att man inle kan ställa samma krav på enhetlighet för denna som för grundin­formationen. Det är dock önskvärt att man finner fastare former för hur den kompletterande informationen bör vidareutvecklas.

Vi föreslår att arbetet med att närmare utforma regler och anvisningar för de statliga företagens årsredovisningar överlämnas till en av regeringen utsedd redovisningsgrupp med bl.a. representanter för de större statliga företagen. Gruppens arbete kan lämpligen anknyta till del utvecklingsarbe­te i redovisningsfrågor som Statsföretag bedriver. Vi föreslår att ansvaret för redovisningsgmppen organisatoriskt knyts lill Statsföretag som är det största statliga aktiebolaget. Redovisningsgruppen bör ha till uppgift dels att utfärda rekommendationer i värderings- och redovisningsfrågor, dels att bedriva utvecklingsarbete rörande särskilda frågor. I gruppen bör ingå representanter för olika statliga aktiebolag. Redovisningsgruppen bör få särskilda medel för att kunna genomföra utredningar och för sekretariats­uppgifter. Vårt förslag innebär alt de statliga aktiebolagen skall tillskjuta de medel redovisningsgruppen kan behöva.

I kapitel 7 föreslår vi att regeringen varje år överlämnar en mer fullstän­dig redogörelse till riksdagen över det statliga företagsägandet. Den årliga redogörelsen bör 1 första hand bygga på de enskilda företagens årsredovis­ningar och kan överlämnas i skrivelse från regeringen till riksdagen vilket medför motionsrätt och utskottsbehandling. Redogörelsen bör bl.a. om­fatta uppgifter om de statliga företagens resultat, omsättning och syssel­sättning. Den bör även Innehålla uppgifter om del statliga ägandets utveck­ling och förändring inom olika branscher och inom olika företag.

Vi föreslår vidare att rapporten ges en sådan utformning att den kan an­vändas som informationskälla för alla intressenter som söker uppgifter om statliga företag. Rapporten bör ges spridning även utanför riksdagskretsen. Rapporten bör ge regering och riksdag möjlighet och underiag att diskutera utvecklingstendenser och principer för statlig företagspolitik.

Med några års mellanrum, t.ex. en gång per riksdagsmandatperiod, bör

Prop. 1980/81:22

13

rapporten göras mer omfattande och då innefatta en principdeklaration från regeringens sida om det statliga förelagandels mål och riktlinjer. Re­geringen bör i ett sådant sammanhang redogöra för hur de statliga företa­gen levt upp till riksdagens näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska viljeyttringar, exempelvis hur arbetsmiljön förbättrats, hur företagen bi­drar till att skydda och förbättra den yttre miljön, hur den vidgade arbets­rätten tillämpats m. m.

Vårt förslag Innebär att hittills tillämpad riksdagsgranskning av årsredo­visningar för Statsföretag och Svenska Varv bör upphöra.

Publikationen Statliga företags syfte alt ge en samlad information över statens verksamhet i företagsform bör också bli tillgodosett genom rege­ringens årliga rapport över de stafiiga företagens verksamhet. Utgivningen av publikationen Statliga företag kan därför upphöra.

I kapitel 8 föreslår vi att ett register läggs upp över de företag där staten har ett aktieägarinlresse. Ett företagsregister bör kunna bli ett viktigt un­derlag för regeringens rapport till riksdagen. Registret bör även kunna till­godose regeringens, riksdagens och allmänhetens behov av löpande infor­mation om de statliga företagen. Rapporteringen till registret skulle kunna ersätla den rapportering som f. n. årligen sker till industridepartementet. Registret bör omfatta uppgifter om affärsverken och alla hel- och delägda bolag som staten äger direkt samt doller- och dolterdolterbolag till bolag som staten äger till 50 % eller mer. Det bör även omfatta vissa uppgifter om minoritetsintressen. För varje förelag bör anges slatens andel av akfie­kapitalet, omsättning, resultat, egel kapital, anställda, verksamhetens in­riktning m. m. Vi föreslår all registret förs vid Statistiska Centralbyrån.

I kapitel 9 föreslår vi att varje riksdagsman får rält att närvara och ställa frågor på bolagsstämmor i direki ägda aktiebolag med mer än 50 anställda där staten har ett ägarinflytande på 50 % eller mer av akfiekapitalet eller röstetalet. Ledamöterna får därigenom möjlighel lill insyn i företag som för tillfället tilldrar sig uppmärksamhet av exempelvis närings- och sysselsätl­ningspolitiska skäl. Ledamötema kan dessulom kontinuerligt följa verk­samheten i ett eller flera statliga aktiebolag och bevaka verksamheten i bo­lag med anknytning lill den egna valkretsen.

Kommittén har gjort en utvärdering av erfarenheterna av den nuvarande ordningen med 18 riksdagsledamöters närvarorätt vid Statsföretags bo­lagsstämmor. Vi har därvid funnit att erfarenhelema är så goda att sysle­mel bör behållas på del sätt som det kommit alt fungera 1 praktiken. De in­tervjuer som vi gjort med riksdagsledamöter som deltagit 1 bolagsstämmor­na och fått del av övrig information från Statsföretag visar att de till över­vägande del är nöjda med den informafion och insyn de härigenom får. Statsföretag finner den nuvarande faktiska ordningen med informationstill­fällen vid sidan av själva bolagsstämmorna vara av värde. 

VI

anser all nu­varande praxis skall behållas. Vi föreslår att, förutom en allmän närvaro­rätt, de hittills utsedda 18 riksdagsledamötema ges möjlighet alt deltaga vid särskilda informationskonferenser med Statsföretag.

Prop. 1980/81:22

14

Vi vill vidare föreslå att denna ordning utvidgas att omfatta även Svens­ka Varv. Denna företagsgrupp kan hittills ses som det viktigaste exemplet på helslalliga företagsbildningar som tillkommit utanför Statsföretag. Vi föreslår att de 18 riksdagsledamöterna även ulses att delta i informations­konferenser med Svenska Varv.

Kommitténs förslag är inte av sådan karaktär att kostnaderna för dem kan kvantifieras på ett meningsfullt sätt. Vi nöjer oss därför med att kon­statera att ett genomförande av våra förslag kräver ökade resurser både 1 inhämtandet och publiceringen av uppgifter om statliga företag. Dessa merkostnader bör enligt vår mening till stor del kunna bestridas genom omprioriteringar i existerande verksamheter.

Den av oss föreslagna redovisningsgruppen föreslås få vissa medel från de statliga aktiebolagen för all kunna genomföra särskilda utredningar och för sekretarialsuppgifler. Kostnaden för att lägga upp ett ADB-baserat re­gister över statliga företag har av Statistiska Centralbyrån beräknats till ca 50000 kr. Den årliga kostnaden för uppdatering och skötsel av registret har angivits till 20-30000 kr.

Våra förslag innebär en konkretisering av det enhälliga uttalande som näringsulskotlet gjorde vid riksdagen våren 1976 att Insynen i och redovis­ningen från de statliga bolagen borde kunna förbättras.

Prop. 1980/81:22

15

Bilaga 2

Remissammanställning över Redovisningsutredningens betänkande Riksdagens insyn i statliga företag (SOU 1978:63)

Svar har Inkommit från följande remissinslanser.

Bokföringsnämnden, postverket, televerket, statens järnvägar (SJ), luft­fartsverket, statskontoret, statistiska centralbyrån (SCB), riksrevisions­verket (RRV), palenl- och registreringsverket, statens industriverk, do­mänverket, förenade fabriksverken (FFV), statens vattenfalls verk. Stats­företag AB, Sveriges Investeringsbank AB, PKbanken, Statskonsult AB, Systembolaget AB, AB Svensk Bilprovning, Apoteksbolaget AB, Sveriges industriförbund. Centralorganisationen SACO/SR, Tjänstemännens Cen­tralorganisation (TCO), Landsorganisationen (LO) och Föreningen Aukto­riserade Revisorer (FAR).

Därutöver har synpunkter på utredningsförslaget inkommit från Svens­ka Civilekonomföreningen.

Allmänna synpunkter

Flertalet remissinstanser är positiva till de principiella tankegångar ut­redningen framför. Beträffande de olika förslagen lill konstruktioner finns delvis skilda åsikter. På en del punkter avstyrks utredningens förslag av vissa remissinstanser. I andra frågor framlägger vissa remissinslanser al­ternativa förslag.

Några remissinslanser, nämligen domänverket, statskontoret, Slatskon-suU, TCO och LO, påpekar att utredningen tolkat sina direktiv väl snävt och begränsat sitl arbete till att avse riksdagens och regeringens informa-fionsbehov. När det gäller informationen från företagen har ytterligare en begränsning skett till informationen i årsredovisningen.

Slalskontoret konstaterar sålunda att utredningens förslag inte grundas på någon modell eller genomgripande analys av redovisningens roll 1 sam­hället eller dess betydelse för olika intressentgrupper. Förslagen är mer in­riktade på att för främst regering och riksdag sammanställa information som finns eller bör utvecklas och alt den utvidgade informationen till rege­ring och riksdag även kommer att kunna användas av övriga intressenter.

Domänverket anser att en analys av olika intressenters (riksdagsmän, kommunal- och landstingsmän, kunder, leverantörer, anställda m. m.) be­hov av information och insyn i statliga bolag hade varit värdefull för bl. a. en avvägning av informafionsinnehållet i årsredovisningen.

Prop. 1980/81:22

16

TCO stödjer utredningens förslag inom ramen för ovan angivna begräns­ningar.

LO har till sitt remissvar bifogat synpunker från Beklädnadsarbetarnas förbund. Förutom de nämnda invändningarna ställer sig LO positiv till öv­riga förslag, såsom en särskild årlig rapport lill riksdagen från regeringen rörande företagsägandet, ell särskilt register över de statliga förelagen, etc.

Det finns enligt RRV:s mening även anledning att undersöka vilka meto­der som kan eller bör användas för att föra ut information till en större all­mänhet, vilken måsle belraklas som en ganska heterogen intressenlgrupp. Ett klarläggande vilka intressenterna är, vilken Informalion dessa efterfrå­gar eller behöver saml hur denna informalion skall utformas och förmedlas lorde kräva en mer brett upplagd kartläggning och analys, RRV vill 1 detta sammanhang göra en distinktion mellan informationspublicerlng som kan vara mer eller mindre styrd och informationslämnande på begäran. Båda formema medger insyn i ett företags verksamhet. Den första formen ger företaget stora möjligheter alt välja vilken information som skall lämnas och i vilka former del skall ske. Den andra formen kräver aktivt sökande från informationsmottagarens sida men erbjuder större möjlighel all få re­levant information. Det finns goda skäl att anta att ökade möjligheter att få informalion på begäran i många fall ger bättre Insyn än av förelaget utfor­mad rapportering.

De affärsdrivande verken, FFV, postverket, televerket, luftfartsverket och vattenfallsverket, framhåller att förslagen i belänkandet till övervägan­de delen berör de statliga aktiebolagen. Affärsverken berörs bara i mindre ulslräckning. Postverket tillstyrker de förslag som berör verkel. Luftfarts­verket har ingel alt erinra mot alt utredningens förslag genomförs.

Statens industriverk och Sveriges Investeringsbank har inte något att in­vända mol utredningens förslag.

PKbanken delar helt utredningens uppfattning all de statliga företagen bör föregå med gott exempel när del gäller öppenhet och Informalion om den egna verksamheten. PKbanken gör dock en reservation för det fåtal fall där konkurrensen med andra förelag kan lägga vissa hinder 1 vägen för en alltigenom öppen redovisning.

Sveriges Industriförbund anser alt det är viktigt att staten som ägare läg­ger ner stor omsorg på arbetet med alt styra och utveckla de statliga företa­gen. Eftersom inköpen av dem har gjorts huvudsakligen genom skatteme­del är det viktigt att förelagen sköts på ett effektivt sätt. En väg är att så­som redovisningsulredningen föreslagit förbättra informationen om och in­synen 1 de statliga företagen och därmed ge regering och riksdag ett bättre beslutsunderlag.

Prop. 1980/81:22

17

De statliga företagens offentliga redovisning

Flertalet remissinstanser, däribland statskontoret, Statsföretag, Sveri­ges Investeringsbank, PKbanken, TCO och LO, ansluter sig till utredning­ens synpunkter om årsredovisningarnas innehåll samt försla­get om en redovisningsgrupp för de statliga förelagen även om man i några fall är tveksam till den prakfiska utformningen av förslaget. In­rättandet av en särskild redovisningsgrupp avstyrks av bokföringsnämn­den, FAR, televerket, SACOISR samt Svenska Civilekonomföreningen.

Bokföringsnämnden avstyrker inrättandet av en särskild av regeringen utsedd redovisnlngsgmpp för de statliga företagen. Flertalet av de frågor i betänkandet som föresläs bli behandlade av den särskilda redovisnings­gruppen slår på bokföringsnämndens arbetsprogram. I nämndens arbets­uppgifter ingår att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentlig redovisning (SFS 1976:377).

Bokföringsnämnden konstaterar emellertid med tillfredsställelse det in­tresse för en utveckling av redovisningsstandarden samt den strävan efter en öppnare och mer fullständig redovisning hos statligt ägda bolag som be­tänkandet ger uttryck för. Bokföringsnämnden anser dock att utredningens krav på enhetlig terminologi, enhetliga värderingsregler och redovisnings­principer, likartad form för presentation för bokslut saml en öppnare och mer fullständig redovisning för de statliga företagen skall kunna uppnås ge­nom en Intern redovisningskommitté för statligt ägda bolag som utfärdar för dessa bolag anpassade regler och rutiner med utgångspunkt från bokfö­rings- och akllebolagslagamas bestämmelser.

Bokföringsnämnden delar också utredningens uppfattning all de statliga och enskilt ägda bolagens redovisning bör följa samma utveckling. Inrät­tandet av en särskild av regeringen utsedd redovisningsgrupp för statligt ägda företag kan leda till alt olika redovisningspraxis utvecklas för statligt resp. enskilt ägda bolag. Del vore ytterst olämpligt om speciella värde­rings- och redovisningsregler, utfärdade av officiella organ kommer att gäl­la för statligt resp. enskilt ägda bolag. Risken för dubbelarbete är enligl bokföringsnämnden uppenbar. Inrättandet av ytteriigare ett officiellt redo­visningsorgan innebär dessulom risk för misshushållning med den begrän­sade redovisningsexpertisen 1 landet.

Statsföretag framför i sitl remissvar aft man ser positivt på den föreslag­na redovisningsgruppen. Bolaget delar utredningens uppfattning om årsre­dovisningens betydelse som informationsgivare till olika intressentgmpper och aU de statliga bolagen, om Inte som föregångare så åtminstone i främs­ta ledet, bör arbeta för en öppnare, korrekt och mer fullständig redovis­ning. Förhållandet alt de statliga bolagen intar en speciell ställning vad av­ser ägarförhållandena mbbar emellertid inte de enskilda bolagens primära samhörighet med den egna branschen och dess problem. Det innebär att redovisningsgruppen när det gäller den redovisningstekniska utvecklingen

Prop. 1980/81:22

18

inte kan utgöra annat än ett komplement och en inom etablerade ramar slandardhöjande faktor.

I de avseenden de stafiiga bolagen skiljer sig från övriga företag, nämli­gen i fråga om ägare och därmed i fråga om den kompletterande Informa-fionsgivnlng som en följd härav kan bli aktuell, bör dock gmppen ha en pri­mär utvecklings- och normföreskrivande uppgift.

Skulle redovisningsgruppen etableras fömtsätts all krav ställs på att en nära kontakt upprätthålls mellan de statliga bolagens revisorer och redo­visningsgruppen. Del är vidare väsentligt att ett nära samarbete kommer fill stånd med existerande organ. De problem som sammanhänger med all­mänhetens och riksdagens svårigheter att tillgodogöra sig redovisningsma­terial från skilda branscher och problemområden bör delvis kunna elimine­ras om gruppen även får i uppdrag alt fungera som teknisk rådgivare vid uppläggningen av den föreslagna redogörelsen lill riksdagen över det statli­ga företagsägandet.

Utredningen föreslår att resultatet av redovisningsgmppens arbete ut­värderas av Statsförelag i samråd med övriga bolag efler en försöksperiod om tre år. Statsföretag föreslår dock att redovisningsgmppen årligen avger en kortfattad redogörelse avseende sitt utvecklingsarbete, iakttagna pro­blem och eventuella svårigheter att uppnå genomslagskraft i de enskilda bolagen.

Statsföretag föreslår vidare att staten/ägaren bör svara för koslnaderna eftersom redovisningsgmppen tillkommer för att ge ägarinlressena speciell och fylligare Information utöver vad som krävs enligt lagstiftning och god redovisningssed och eftersom fördelandet av kostnader är ell administra­tivt och konfliktskapande syslem. Under försöksperioden kan dessa exem­pelvis bestridas via kommittéanslag. Ställning till den eventuellt långsikti­ga finansiering som kan bli aktuell bör las i samband med att redovisnings-gruppens arbete utvärderas.

Statskontoret ställer sig positivt till kommitténs förslag till förbättringar av Informafionen om statliga företag. Statskontoret påpekar vidare alt man i förslaget inte har berört hur olika intressenter skall ges möjligheter att på­verka den föreslagna redovisningsgruppens arbete. Mot denna bakgmnd föreslår statskontoret alt den föreslagna redovisningsgmppen får en mer inlressenlinriktad sammansättning. T. ex. borde fackliga och polifiska in­tressen vara företrädda för all närmare precisera deras behov av informa­tion. Därmed skapas möjligheter fill en mer allsidig belysning av informa­tionsfrågorna i den rapport kommittén föreslår skall avlämnas till regering­en efler tre år. Denna bör även Innehålla en precisering av del organisato­riska ansvarel för vidareutveckling, sammanställning, bearbetning och di­stribufion av den utvidgade informationen.

RRV anser i likhet med utredningen att årsredovisningarnas utformning måste ägnas stor uppmärksamhet. Kravet från olika inlressenlgrupper på en bättre Informalion om verksamheten i de statliga förelagen bör till viss

Prop. 1980/81:22

19

del kunna uppfyllas genom Insatser för alt öka kvaliteten på årsredovis­ningarna. RRV anser vidare att en förbättring av den informalion som läm­nas till statsmaktema ocksä bör kunna komma andra inlressenlgrupper lill godo. Enligt RRV:s uppfattning lorde del emellertid vara svårt att nå olika målgrupper med ett och samma Informafionsmedlum. Med tanke på den betydelse som de statliga företagen har i regional- och sysselsättningspoll-fik borde det vara värdefullt med en informalion specielll riktad till de oli­ka regionerna i landet.

RRV säger sig ha uppfattat utredningens förslag på det sättet alt affärs­verken inle omfattas av förslagel om utveckling av redovisningsprinciper och inte heller skall Inbegripas i redovisningsgruppens arbetsfält. Delta är också RRV:s mening. Däremot bör, vilket också nämns i betänkandet, samarbete etableras mellan RRV och del organ som skall svara för utveck­ling av redovisningsprinciper för statliga bolag.

RRV delar utredningens åsikter när det gäller likformiga värderings- och redovisningsprinciper samt utvecklandet av den s. k. kompletterande in­formationen. RRV vill särskilt framhäva vikten av att ell utvecklingsarbete kommer till stånd betr. kompletterande Informalion. God redovisningssed är väl utvecklad och dokumenterad vad avser det utredningen benämner gmndlnformation. Så är emellerfid inte fallet när det gäller den komplette­rande informafionen. För att l.ex. undvika att företagen undertrycker in­formation som kan uppfattas som negativ är det önskvärt att fasta former utvecklas för vilken informafion som bör lämnas och hur denna informa­tion skall vara sammansatt. Med den terminologi utredningen använder kommer denna Information successivt alt innefattas i begreppet god redo­visningssed och därmed överföras lill gruppen grundlnformalion. Om ett normsystem utvecklas inom delta område ökar dessutom möjligheten alt genomföra en fullständig revision'av ett förelags årsredovisning.

Enligt RRV:s uppfattning bör den föreslagna redovisningsgruppens roll i förhållande tili bokföringsnämnden klarläggas närmare. RRV anser att till­sättandet av en redovisnlngsgmpp inte bör leda lill en inskränkning i de uppgifter som normalt skulle ha åvilat bokföringsnämnden. Om redovis­ningsgruppens uppgifter såsom utredningen föreslår begränsas lill årsredo­visningens innehåll och utformning bör som en alternativ lösning övervä­gas att utöka bokföringsnämnden med en ledamot representerande de stat­liga aktiebolagen. En ev. redovisningsgrupps uppgifter skulle därvid kun­na begränsas lill frågor av mindre principiell art. Gruppen skulle då lämpli­gen kunna utses av Statsförelag 1 samråd med övriga berörda förelag i den statliga gruppen. RRV vill i detta sammanhang även framhålla att del 1 många fall kan vara väl så viktigt alt utveckla enhetliga redovisningsprinci­per för förelag som tillhör en viss bransch, t.ex. skogsindustrin, som för företag som tillhör en viss ägargmpp.

Patent- och registreringsverket år positivt fill kommitténs förslag. Efter­som verket har till uppgift att granska aktiebolagens årsredovisningar, an-

Prop. 1980/81:22

20

ser verket det vara lämpligt all en representant för verket ingår i den före­slagna redovisningsgruppen. Åven SCB föreslår all verket representeras i den föreslagna redovisningsgmppen.

FAR har sedan länge utfärdat rekommendationer eller förstag därtill i olika centrala redovisningsfrågor. Flera av de exempel som anges i utred­ningens belänkande har hitlills läckts av FAR och en del av de övriga exemplifierade områdena bearbetas såväl inom FAR som inom bokfö­ringsnämnden. FAR påpekar vidare att ett utvecklingsarbete inom områ­det kompletterande information sannolikt skulle ha ett värde även utanför den statliga ramen eftersom praxis Inte uppvisar någon enhetlighet. Grund­informationens utveckling kommer även framdeles att drivas av FAR och bokföringsnämnden. Tillkomsten av ytterligare en institutlon på delta om­råde befarar FAR kunna bli mer hämmande än utvecklande. Att skapa yt­terligare en institution med samma eller liknande status som bokförings­nämndens är enligl FAR:s bedömning varken nödvändigt eller önskvärt. Den eftersträvade effekten torde kunna uppnås utan en av regeringen ut­sedd redovisnlngsgmpp. Ett uttalande från regeringen till de statliga före­lagen att bedriva angivet utvecklingsarbete och med en av regeringen angi­ven målsättning torde leda lill den önskade effekten.

LO konstaterar med tillfredsställelse att utredningens förslag står i god överensstämmelse med de förslag LO i ett annat sammanhang tillställt bokföringsnämnden vad beträffar årsredovisningarnas utformning. LO ser dock med viss tveksamhet på tillskapandet av en redovisningsgrupp med den status det kommer att Innebära. Risken måsle vara uppenbar all kom-petenstvisler kommer att uppstå gentemot bokföringsnämnden som är den myndighet som har till uppgift all ansvara för motsvarande frågor gent­emol alla redovisningsskyldiga företag. Samtidigt tycker LO att det vore till fördel om någon intern gmpp inom de statliga förelagen arbetade med dessa frågor så att förutsättningarna för alt de statliga företagens årsredo­visningar blir föregångare som informationsgivare underlättas. I en sådan intern redovisningsgrupp förutsätter LO alt representanter för de anställda kommer all ingå. En sådan konstruktion borde ändå kunna Innebära ett samarbete i nära kontakt med bokföringsnämnden. För bokföringsnämn­den borde en sådan kontakt vara en utmärkt inspirafionskälla genom den frihet och de långtgående Informationsambitioner en sådan grupp skulle ha.

Vattenfallsverket ställer sig tveksamt till kommitténs förslag gällande ar­betsuppgifterna för den särskilda redovisningsgruppen. De nytillkomna la­gar och olika organ som reglerar årsredovisningens utformning torde inne­bära att kravet på allmänna riktlinjer för årsredovisningens utformning med hänsyn till olika intressenters krav på information torde vara väl till­godosett. När del gäller alt precisera vilken kompletterande och annan sär­skild informafion som kan vara önskvärd om de statliga företagen med hänsyn till speciella informationskrav från det allmännas sida kan däremot

Prop. 1980/81:22

21

behov föreligga av mer fasta riktlinjer. I den mån en särskild redovisnlngs­gmpp etableras bör den i första hand utarbeta riktlinjer i dessa avseenden. När det gäller av affärsverken förvaltade bolag bör dessas redovisningar i angivna sammanhang samordnas med affärsverkets redovisning så långt detta är möjligt. Riktlinjer för denna bolagsgrupp utarbetas bäst 1 anslut­ning till lösande av motsvarande frågor för affärsverken.

FFV finner förslagen om årsredovisningarnas Innehåll i slorl välmofive­rade men vill föreslå att de får formen av rekommendationer. Det torde nämligen allfid kunna påvisas välgrundade skäl för att utesluta viss infor­mation, t.ex. på gmnd av konkurrenssituationen eller som i FFV:s fall, verksamhetens art (försvarsindustri).

Postverket anser alt kontakter mellan den föreslagna redovisningsgrup­pen och affärsverken vore värdefulla, så att affärsverken kan fä del av det utvecklingsarbete som kommer att bedrivas inom gruppen. Inom riksrevi­sionsverkel pågår visserligen ett arbete med all få fram en bokföringsför­ordning för statlig verksamhet. Den skall gälla alla statliga verk och myn­digheter. Affärsverken ligger dock i de flesta avseenden närmare de statli­ga bolagen än myndighetema. Det kan därför ifrågasättas om inte också af­färsverkens årsredovisningar borde behandlas inom redovisningsgmppen.

SJ anser att de statliga bolagen är varandra så olika 1 fråga om verksam­het och struktur alt en likformighet i redovisningen svårligen kan uppnås. Vikfigare är alt värderingsprinciper inle ändras från år till år 1 ett och sam­ma bolag, någol som måste försvåra bedömningen av bolagets utveckling. Utredningens förslag bör ej föranleda att de stafiiga bolagen får sina kon-kurrensfömtsättnlngar försämrade i jämförelse med andra förelag. Med de förbehåll som innefattas i det anförda godtager SJ förslaget om en särskild redovisningsgrupp. Med tanke på att andra aktleägarinlressen än statens berörs synes del dock få ifrågasättas om gruppen bör knytas till Statsföre­tag.

PKbanken instämmer i utredningens önskemål om mer enhetliga redo­visningsprinciper inom den statliga företagssektorn, men betonar samtidigt angelägenheten av all redovisningspraxis inom denna sektor utvecklas i samma riktning som för näringslivet i dess helhet. När det gäller förslagel att bygga ut redovisningen med vad som bmkar gå under benämningen so­cial redovisning finns det visserligen goda skäl för en sådan utbyggnad men frågan kan ändå ställas om inte årsredovisningarna blivit alltför voluminö­sa. Del finns en tendens hos företagen all låta en större del av informa­tionsflödet - det gäller inle minst den sociala redovisningen - gå vid sidan av verksamhetsberättelsema. Till bilden hör också att företagen numera lämnar delårsrapporter, inkl. prognoser för den närmaste framfiden. Ge­nom en sådan ökning av antalet kanaler och informationsfillfällen har del blivit lättare att anpassa informafionen till olika målgmpper. Därmed är det Inte sagt att årsredovisningama skulle vara på väg att förlora sin bety­delse 1 väsentliga sammanhang. Utredningen konstaterar att det finns hos

Prop. 1980/81:22

22

företagen en tendens att låta den positiva informationen undantränga den negativa och att blanda väsentligt och oväsentligt 1 verksamhetsberättel­serna. PKbanken anser att del finns all anledning all betona värdet av en korrekt och på väsentliga områden uttömmande information framför en glättad redovisning i påkostad förpackning. Banken delar utredningens uppfattning att det utvecklingsarbete 1 redovisningsfrågor som påbörjats i Statsföretags regi bör fortsätta.

Apoteksbolaget fillstyrker förslagen som berör de statliga företagens of­fentliga redovisning.

Svensk BUprovning finner indelningen i grundlnformalion och komplet­terande informafion ändamålsenlig men menar att det hade varit motiverat att behandla den kompletterande informationen mer utförligt. Många stat­liga företag har tillkommit eller övertagits av särskilda skäl. Ofta kan då gälla att verksamheten bedrivs 1 en monopolställning. När det gäller att värdera och följa utvecklingen i dessa företag är det uppenbart att vinslut-vecklingen endast ger en del av sanningen. Som exempel från bolagets egen verksamhet kan del nämnas att det lorde vara minst lika angelägel alt se på utvecklingen av förrättningsavgifterna som att se på vinstutveckling­en. Den föreslagna redovisningsgmppen bör alltså verka för alt den kom­pletterande informationen innehåller uppgifter som kompletterar vinstmåt­tet när det gäller att bedöma eft företags nytta/effektivitet. Sådan informa­fion bör inte enbart belysa hittillsvarande utveckling ulan även ge möjlig­het till framtidsbedömningar om t.ex. avglftsulveckllng och servicegrad. Förslagel att utse en särskild redovisnlngsgmpp finner bolaget väl värt all pröva. En ökad enhefiighet förefaller värdefull i redovisningsterminologi saml värderingsprinciper. En sådan utveckling borde inte endast underlät­ta läsningen av en årsredovisning ulan också kunna begränsa det utveck­lingsarbete i dessa frågor som f. n. pågår i många av de statliga förelagen.

Statskonsult är beredda att dellaga i arbetet med en särskild redovis­nlngsgmpp. Statskonsult anser vidare att del vore önskvärt med ett ställ­ningstagande till frågan om det inte borde ställas andra krav på statliga fö­retags redovisning än på börsnoterade förelags eftersom ändamålet med informationen Inte är detsamma.

SACOISR konstaterar att det för det redovisningsproblem som påtalats i utredningen redan i flertalet fall finns rekommendationer av bokförings­nämnden och FAR. Rekommendationer om övriga frågor kan förväntas inom en inte alltför avlägsen framlid. Med beaktande av all de statliga fö­retagens årsredovisningar redan anges vara i klass med de börsregistrerade företagens och del arbete som redan bedrivs av bokföringsnämnden och FAR anser SACO/SR all det inte föreligger skäl alt inrätta ytterligare ett statligt organ inom redovisningsområdet. Statens resurser bör 1 stället helt koncentreras på en fortsatt utveckling av det arbete som bokföringsnämn­den bedrivit sedan dess start år 1977. Liknande synpunkter framförs av Svenska Civilekonomföreningen.

Prop. 1980/81:22

23

Regeringens årliga redovisning till riksdagen av de statliga företagens verk­samhet

De remissinslanser som yttrat sig om utredningens jförslag ansluter sig fill förslaget all regeringen årligen skall överlämna en ijedovisning till riks­dagen över de statliga förelagens verksamhet och allj denna redovisning skall medföra motionsrätt och utskottsbehandling.

SCB finner att de krav utredningen ställer på redogörelsen - ulöver fö­retagens årsredovisningar - helt ligger i linje med verkets allmänna roll som statistikproducent. SCB föreslår med hänsyn lill delta, att verkel får i uppdrag att utforma förslag fill och genomföra sammanställning av slffer-underlagel för den föreslagna årsrapporten.

RRV påpekar att rapporten enligt förslaget skall få en sådan utformning att den kan användas som informationskälla for alla intressenter som söker uppgifter om statliga företag. RRV anser att del är myckel svårt att nå oli­ka intressenter med samma informationsmedium. RRV tror att en publika­tion av typen Statliga förelag kan fylla en väsentlig uppgift när del gäller alt ge en lättillgänglig och överskådlig information om det statliga företags­ägandet lill en större allmänhet. Enligl RRV:s uppfattning bör den före­slagna redogörelsen från regering till riksdag inte utesluta fortsatt utgiv­ning av denna publikation.

Vattenfallsverket har 1 princip ingenting att erinra mot förslagel. Ej hel­ler har verket någon invändning mol att publikationen Statliga företag upp­hör.

PKbanken framhåller att en Icke oväsentlig del av ihsynsproblemet tor­de för riksdagens del ha sin gmnd 1 ren tidsbrist. Förslaget om en samlad årlig rapport över den statliga företagssektorn förefaller därför väl motive­rat. PKbanken ställer sig dock någol tveksam till regeringens möjligheter att med rimliga arbetsinsatser leva upp till utredningens högl ställda krav i fråga om utförlighet och jämförbarhet i en sädan årsrapport. Sett som ett långsiktigt mål är dock utredningens förslag på denna punkt värt all upp­märksamhet.

Statskonsult anser alt det är angelägel att närmare utveckla formerna för regeringens redovisning till riksdagen för att ge kunskap om det Instrument som det statliga förelagandel utgör. Redovisningen bör kanske i första hand beskriva de statliga förelagens samlade betydelse för olika bransch­er, sysselsättning, nyföretagande, utveckling av ny teknologi m. m. i stället för de enskilda bolagens.

Industriförbundet tycker förslaget är bra. Det är också bra att man på gmndval av detla någon gång då och då från regeringens sida lägger fram en principdeklaration om det statliga företagandets mål och riktlinjer så att det kan bli föremål för debatt 1 riksdagen.

SACOfSR anser utredningens förslag vara väl underbyggt. Detta gäller särskilt den redovisade ambitionen att med några års mellanrum göra en

Prop. 1980/81:22

24

mer omfattande rapport som även skulle innefatta en principdeklaration från regeringens sida om det statliga företagandets mål och riktlinjer. Lik­nande synpunkter framförs av Svenska Civilekonomföreningen.

Register över statliga företag

Utredningen har föreslagit att ett register över statliga företag skall upp­rättas och föras av SCB. På uppdrag av utredningen har SCB lämnat ett för­slag på uppläggning av ett sådant register. De remissinstanser som har ut­talat sig om utredningens förslag stöder förslaget.

SCB har till utredningen fört fram sina synpunkter på uppläggning, inne­håll, rutiner för uppdatering m. m. samt kostnader för ett sådant register. SCB konstaterar all utredningen följt de krav på utformning och hantering av registret som SCB ställt upp. SCB tillstyrker därför utredningens förslag om register. SCB förutsätter samtidigt alt berörda departement och företag medverkar till all utarbeta rapporteringsrutiner för att få ett effeklivl fun­gerande register. Utredningen har diskuterat huruvida ett datorbaserat re­gister skulle vara att föredra framför ett manuellt upplagt register. Hur denna tekniska fråga löses på lämpligaste sätt får enligt SCB:s mening an­komma på registermyndigheten att avgöra med beaktande av koslnader och effektivitet. I detta sammanhang påpekar SCB alt den kostnadskalkyl som SCB redovisat för utredningen bygger på beräknade kostnader för uppläggning och vård samt ett begränsat antal bearbetningar av ett statligt företagsregister. I den mån ytterligare bearbetningar görs ökar givelvis kostnaderna.

Statskontoret tillstyrker all del av kommittén föreslagna registret över företag inrättas och alt det förs av SCB.

RRV tillstyrker i princip utredningens förslag. Utredningen har inte tagit ställning lill del tekniska utförandet av ett sådant register. RRV föreslår att del uppdras åt statskontoret all vidareutveckla förslaget. Enligt RRV:s mening bör därvid också alternafiv lill att föra registret hos stalisliska centralbyrån undersökas. Möjligheterna att överföra arbetet med att ge ut publikafionen Statliga företag från industrideparlementet till den myndig­het som har ansvarel för registret skulle också kunna övervägas. Dess­utom bör denna myndighet kunna svara för erforderliga bearbetningar av det material som skall ligga till grund för regeringens åriiga redogörelse. Ytterligare en fråga som bör studeras vid en fortsatt utredning är hur upp­gifter om statligt aktieinnehav skall kunna Insamlas till registret på ett snabbi och effekfivt sätt. Sannolikt krävs särskilda föreskrifter för statligt ägda aktiebolag saml affärsverken att de till registerföraren ulan dröjsmål skall rapportera förvärv eller avyttring av aktier eller andelar.

Palentverket framhåller att om det föreligger behov att upprätta ett spe­ciellt register över statliga aktiebolag bör uppgiften alt föra registret av praktiska skäl ges åt bolagsbyrån inom patenlverket. Aktiebolag skall en-

Prop. 1980/81:22

25

ligt akfiebolagslagen årligen sända in sin årsredovisning till bolagsbyrån saml dessulom kontinuerligt anmäla beslutade ändringar om de uppgifter som är införda i akliebolagsreglslret. De flesta av de uppgifler som är tänk­ta att ingå i registret finns alltså redan registrerade på bolagsbyrån. Det bör avsevärt förenkla förelagens uppgiftslämnande, om även de ytterligare uppgifter som skall Ingå i det föreslagna registret kan sändas till samma myndighet. Dessa uppgifter kan lämpligen lämnas 1 samband med ingivan­det av årsredovisningen. Om uppgifterna kommer att finnas till hands inom en och samma myndighet slipper man arbetet att från olika myndigheter samla in data till del nya registret över statliga företag. Dessulom blir in­formationen om olika företag mer lättillgänglig för allmänheten. Affärsver­kens årsredovisningar som f. n. skickas fill berörda departement bör även sändas till patentverket.

PKbanken instämmer i utredningens uttalande att det finns behov av en mer samlad överblick av den statliga företagssektorn än vi f. n. har, t. ex. i form av ett centralt register. Tillgång lill ett sådant företagsregister tillsam­mans med en del basuppgifter om företagen bör vara ägnade att underlätta en översiktlig bedömning av den statliga affärsdrivande verksamheten. Å andra sidan kan det finnas skäl att iaktta en viss försikfighet när det gäller att belasta företagen med ett ökal uppgiftslämnande, vilket troligen blir följden av ett sådant register som föreslagits 1 utredningen.

Även FFV, televerket och vattenfallsverket framhåller alt man bör und­vika alt belasta förelagen med omfattande uppgiftslämnande.

Riksdagsledamöternas närvarorätt vid de statliga aktiebolagens bolagsstäm­mor

Redovisningsulredningen har föreslagit att en lag bör stiftas med inne­börd alt varje riksdagsledamot skall ha rätt att närvara och ställa frågor på bolagsstämmor vid direkt ägda aktiebolag med mer än 50 anställda, där staten äger 50% eller mer av aktiekapitalet. De remissinstanser som yttrat sig över förslagel har i princip ingel alt invända mol detta. Flera framhåller att bolagsstämman förmodligen inle ger den bästa informationsmöjligheten utan anser all särskilda informationstillfällen vore att föredra.

Flera av remissinstansema har riktat krifik mot utredningens förslag att en lag bör stiftas med denna Innebörd. Några remissinslanser anser att andra lösningar än lagstiftning är att föredra.

SJ framhåller att förvaltningen av slatens 1 aktier nedlagda förmögenhet uteslutande är en statlig angelägenhet. Riksdagens och dess ledamöters in­syn 1 statens angelägenheter - vid sidan av den insyn som tillkommer medborgarna i allmänhet - bestäms 1 grundlag. Del synes icke böra ifråga­komma att genom lagstiftning rörande statens enskilda rätt i aktiebolagen, eller med andra ord genom Ingrepp i aktiebolagsrälten grundlägga sådana befogenheter för riksdagens ledamöter vilkas motivering är att söka i det

Prop. 1980/81:22

26

konstitutionellt reglerade förhållandel mellan riksdag och regering. 1 de bolag där staten är ensam aktieägare kan del med den föreslagna lagstift­ningen avsedda ändamålet utan större problem och oberoende av andra in­tressenter uppnås i krafl av statens enskilda rält. I fråga om dessa bolag är lagstiftningen för den skull obehövlig. Vad angår övriga bolag finner SJ det svårt att inse varför staten skulle, med förbigående av den procedur som gällande rätt anvisar, genom lagsfiftning bereda sig befogenheter som ak­fieägare vilka icke tillkommer aktieägare i allmänhet. Skall ändå lagstift­ning fillgripasbör den avse rätt för riksdagens ledamöter att påkalla erfor­deriig information inom statsapparaten, dvs. hos regeringen och förvalt­ningen. Eftersom en sådan rätt efter vad nyss sagts hör hemma i det kon­stitutionella förhållandet mellan riksdag och regering bör del övervägas att ge lagstiftningen formen av tillägg i grundlagen.

Statsföretag ifrågasätter om en allmän närvarorätt för riksdagsmännen vid bolagsstämman är den bästa Informationskanalen. Enligt Statsföretags uppfattning vore det ändamålsenllgare att bygga vidare på det nuvarande systemet med de "18 riksdagsmännen". Den erfarenhet som utvunnits ur detta system är att det ej kan anses tillfredsställande ur insynsvinkel med en möjlighet per år att erhålla information från Statsförelag och dess dot­terbolag. Skälen härtill är dels att riksdagsmännen Inte fortlöpande kan hälla sig informerade om företagsgruppens utveckling, dels att de tillfallen som tilldrar sig uppmärksamhet är koncentrerade till perioden närmast fö­re bolagsstämman. För att ytterligare förbättra de 18 riksdagsmännens möjligheter all skaffa sig en breddad och fördjupad insyn i Statsföretags-gmppens företag inbjuds ärligen de verkställande direktörerna i dotterbo­lagen till överläggningar med riksdagsmännen. Detta ger möjligheter lill detaljerade informationer och en övergripande insyn i speciell bransch-problematik. Belräffande det särskilda lagförslaget tvivlar Statsföretag på att en sådan närvarorätt ger riksdagsmännen den kontinuerliga informalion och insyn som de har behov av. Slalsförelag föreställer sig alt varje riks-dagsgmpp genom sina representanter bland de 18 riksdagsmännen i första hand kan hålla sig informerad om det eller de företag som riksdagsgruppen 1 sin helhet eller enskild ledamot har intresse av alt följa. Därutöver torde riksdagsmännen genom direkta kontakter med Statsföretag eller berört fö­retag kunna fördjupa sin insyn i önskat förelag..

PKbanken ställer sig i princip positiv lill förslaget men vill ändå ifråga­sätta om inle särskilt anordnade Informatlonslillfållcn vore att föredra framför de mycket formella sammanträden som bolagsstämmorna utgör. De positiva erfarenheter utredningen redovisar från 18 riksdagsledamöters speciella kontakt med Statsföretag antyder att så är fallet.

Apoteksbolaget anser alt andra alternativ än lagstiftning kan vara mer ändamålsenliga från insyns- och bevakningssynpunkt. Sålunda har Apo­teksbolaget vid flera tillfällen Inbjudit samtliga ledamöter och suppleanter i socialutskottet till särskilda informations- och diskussionsmöten om bola-

Prop. 1980/81:22

27

gets verksamhet och utvecklingsplaner. Därvid har tillfälle givits fill en djupgående genomlysning av bolagets roll i den svenska läkemedelsför­sörjningen inför de riksdagsledamöter som särskilt har all bevaka detta område. Apoteksbolaget anser alt en sådan typ av kontakter mellan riks­dagen och företagen är mer meningsfull än sporadiska besök vid bolags­stämmorna. Apoteksbolaget har för sin del inte nägot emot ett åläggande i den ena eller den andra formen att exempelvis en gång per år redovisa sin verksamhet för socialutskottet. Liknande synpunkter framförs av System­bolaget.

Enligt televerkets uppfattning måsle del finnas bättre sätt för riksdags­männen att få informalion om ifrågavarande bolag hos televerket än genom att delta i bolagsstämmorna. För av staten delägda aktiebolag bör gälla samma regler som för helt privatägda aktiebolag, eftersom det skulle kun­na uppstå problem för en samarbetspartner i ett aktiebolag som till en del ägs av staten, om avvikande Insynsregler skulle gälla 1 sådana aktiebolag.

Enligl industriförbundets uppfattning strider lagförslaget mot gmndläg­gande akliebolagsrätlsliga principer. När del finns ett bestämmande infly­tande synes lagstiftning inte vara påkallad. Förbundet anser att förslaget inle kan läggas till grund för lagsliflning.

LO ställer sig tveksam till lagförslaget. Enligl LO är det bättre att den befintliga gruppen pä 18 utsedda riksdagsledamöter tilldelas särskilt ansvar gentemol de berörda statliga företagen enligt redan utvecklad praxis. För konfinuiteten och överblicken måsle en sådan lösning vara lill fördel.

Beklädnadsarbetarnas förbund finner all mollven för lagförslaget inte är övertygande. Utredningen föreslår dessulom att regeringen årligen skall överlämna en redogörelse över del statliga förelagandel lill riksdagen vil­ken skall medföra molionsrätt och utskottsbehandling. Vidare represente­rar de 18 riksdagsmännen riksdagens olika politiska partier och måsle an­ses ha skyldighet alt lämna information inom resp. partis riksdagsgrupper. Därutöver finns rätten att till riksdagen interpellera eller ställa fråga. Enligt förbundets mening ger de nu nämnda åtgärderna tillfredsställande möjlig­heter för riksdagen och enskilda riksdagsmän all följa verksamheten i stat­liga bolag. Beklädnadsarbetarnas förbund finner att det finns skäl alt, så­som utredningen föreslår, systemet med 18 riksdagsmän fortsätter och ut­vidgas fill att gälla alla statliga företag. Enligt förbundels mening bör verk­samheten ges fastare former såsom en riksdagens företagsdelegation.

Utredningens förslag tillstyrks av SACOISR och Svenska Civilekonom­föreningen.

Vattenfallsverket har ej något att erinra mot förslagel. Verket vill dock framhålla i likhet med vad som tydligt framgår av utredningen att den bästa informafionen lämnas under hand, dvs. vid sidan av bolagsstämmorna. Del är därför mer meningsfullt att försöka utveckla lämpliga former för uppgiftslämnande vid sidan om bolagsstämmorna för samtliga statliga ak­fiebolag i likhet med det som även fortsättningsvis avses gälla för Statsfö­retag.

Prop. 1980/81:22

28

RRV anser att de begränsningar som intagits 1 lagförslaget kan komma att på ell icke avsett sätt inskränka riksdagsledamöternas insynsmöjlighe­ter. Om det av staten direktägda förelaget exempelvis är ett aktiebolag som förvaltar aktier 1 en gmpp av dotterbolag skulle riksdagsledamöterna inte få insyn i dotterbolagen ifall moderbolagel/förvaltningsbolaget har mindre än 50 anställda. Det skulle därvid inle spela någon roll hur stora de rörelsedrivande dotterbolagen är.

Domänverket anser all lagförslaget för de affärsdrivande verken skulle kunna motsvaras av en mtinlagd samverkan mellan affärsverk och del el­ler de riksdagsutskott inom vilkas områden verket arbetar.

FAR finner den föreslagna åigärden alt stifta en ny lag vara att föredra framför övriga 1 utredningens betänkande nämnda. Möjligen behöver, av praktiska skäl, föranmälningsplikt alltid gälla även om riksdagsledamot ej önskar yttra sig.

Norstedts Trvckeri, Stockholm 1980