Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:191

Regeringens proposition

1983/84:191

om vissa frågor rörande jordbruksprisregleringen, m. m.;

beslutad den 5 april 1984.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS THUNBORG

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om användningen av införselavgifts­medel på jordbrukets område. Vidare behandlas den statliga rådgivningen till jordbruket och statens utsädeskontroll. Dessutom tas upp anslag bl.a. rörande skördeskadeskyddet, växtförädlingen, djurens hälso- och sjuk­vård och Norrvikens trädgårdar.

1    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 191

Prop. 1983/84:191

2

1    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets

område

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1967: 340) om prisreglering på jord­brukets område' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7f Tillverkare eller, i fall som avses nedan under a), innehavare av slakteri eller köttbesiktningsbyrå erlägger avgift för

a)

kött av häst, nötkreatur, tamsvin, fär, höns, kalkon, anka och tamgås, när köttet blivit godkänt vid köttbesiktning enligt lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m. (slaktdjursavgift),

b)

mjölk som användes av mjölkproducent vid tillverkning av smör eller ost för försäljning,

c)

mjölk och grädde som användes i mejeri för tillverkning av annan vara än grädde, smör eller ost,

ost, torrmjölk och kondenserad mjölk, som tillverkats i mejeri, margarinost som ej tillverkats i mejeri,

d)   smör och smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfett men

utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättningsmedel

för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersättningsmedel för

grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens hushåll,

e)   vete och råg som användes för tillverkning av mjöl, gryn, flingor eller

liknande produkt,

f)    majs och maniokrot eller ämne

O stärkelse etter stärketseprodukt

som innehåller majs eller maniok- som erhålls ur annan vara än pota-

rot samt annan  väsentligen  lika     tis,

stärkelserik vara, som användes vid tillverkning av stärkelse eller stärkelseprodukt,

h) fett, fet olja och fettsyra som erhålles ur fisk eller havsdäggdjur eller ur fetträvara, hänföriig till tulltaxenummer 12.01, 12.02 och 21.03 (fett-varuavgtft),

i) oljekraftfoder som för försäljning tillverkats i samband med att olja utvinnes ur frön och frukter,

j) produkt, härrörande från sojabönor och hänförlig till tulltaxenummer 19.02 eller 23.04,

k) produkt, hänförlig till tulltaxenummer 21.07 B,

1) naturliga kalciumfosfater, naturliga kalciumaluminiumfosfater, apatit och fosfatkrita hänförliga till tulltaxenummer 25.10, ammoniak hänförlig till tulltaxenummer 28.16, kalium- och kalciumpolyfosfater (inbegripet meta- och pyrofosfater), kaliumortofosfater och kalciumhydrogenfosfat (dikalciumfosfat) hänförliga till tulltaxenummer 28.40 samt gödselmedel och andra produkter hänförliga till tulltaxenummer 31.01-31.05.

Denna lag träder i kraft den Ijuli 1984.

' Lagen omtryckt 1981:637.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865.  Senaste lydelse 1982:557.

Prop. 1983/84:191

2   Förslag till

Lag om ändring i utsädeslagen (1976:298)

Härigenom föreskrivs i fråga om utsädeslagen (1976:298)'

dels att 5 § skall upphöra att gälla,

dels att 6och 7§§ skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Om växtförädlingsavgift gäller I

kap., 3 kap. 7-15§§ samt 4, 5, 8

och 9 kap.  lagen (

) om

punktskatter och prisregleringsav­gifter. Beskattningsmyndighet är statens utsädeskontroll. Vad som sägs om beskattningsmyndighet i 3 kap. och 9 kap. 3 § nämnda lag skall dock gälla lantbruksslyrelsen. Om annan än statens utsädeskon­troll utför statsptombering av utsä­de, skatt denne debitera och uppbä­ra avgiften för utsädeskontrollens räkning. Till allmänt ombud utses tjänsteman hos lantbruksstyrelsen.

Avgiftsskyldighet inträder vid

varje plomberingstillfälle. Verk­

ställd debitering har samma verkan

som ett beslut enligt 4 kap. 3 § lagen

(

)   om   punktskatter   och

prisregleringsavgifter. Avgiften skall i sådant fall betalas inom den tid som bestäms av den som utför statsplombering.

Föreslagen lydelse

6f-

Om växtförädlingsavgift gäller 1

kap., 3 kap. 7-l5§§ samt 4, 5, 8

och 9 kap.  lagen (

) om

punktskatter och prisregleringsav­gifter. Beskattningsmyndighet är statens utsädeskontroll.

Avgiftsskyldighet inträder vid varje plomberingstillfälle. Verk­ställd debitering har samma verkan som ett beslut enligt 4 kap. 3 § lagen om punktskatter och prisreglerings­avgifter. Avgiften skall i sådant fall betalas inom den tid som bestäms av den som utför statsplombering.

7

§

Den som till utsädeskontrollen etter annan som utför statsptom­bering uppsåtligen avger handling med oriktig uppgift och därigenom föranleder fara för att växtföräd­lingsavgift undandrages dömes till böter eller fängelse i högst ett år. Sker sådan gärning av grov oakt-samhet, dömes till böter.

Den som till utsädeskontrollen uppsåtligen avger handling med oriktig uppgift och därigenom för­anleder fara för att växtförädlings­avgift undandras döms till böter el­ler fängelse i högst ett är. Sker så­dan gärning av grov oaktsamhet, döms till böter.

' Senaste lydelse av lagens rubrik 1979: 298.

 Med nuvarande lydelse avses prop. 1983/84:71, SkU22, rskr 145.

' Med nuvarande lydelse avses prop. 1983/84:71, SkU 22, rskr 145.

Prop. 1983/84:191

Nuvarande lydelse

Den som till utsädeskontrollen eller annan som utför statsplom­bering uppsåtUgen eller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgift om varas slag eller sort dömes till böter, om ej gärningen är belagd med straff enligt första stycket.

I ringa fall dömes ej till ansvar enligt första eller andra stycket.

Förestagen lydelse

Den som till utsädeskontrollen uppsåtligen eller av grov oaktsam­het lämnar oriktig uppgift om varas slag eller sort döms till böter, om inte gärningen är belagd med straff enligt första stycket.

I ringa fall döms inte till ansvar enligt första eller andra stycket.

Denna lag träder i kraft den Ijuli 1984. I fråga om statsplombering som utförs av annan än utsädeskontrollen gäller 6 och 7 §§ i deras äldre lydelse till dess regeringen förordnar annat.

Prop. 1983/84:191

5

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-04-05

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Si­gurdsen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bo­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.Carlsson,[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa frågor rörande jordbruksprisregleringen, m. m.

1    Inledning

I prop. 1983/84:182 har regeringen lagt fram förslag om prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för regleringsåret 1984/85. Propositionen grundar sig på förslag från kommittén för överiägg­ningar om jordbruksprisregleringen. Kommittén lade även fram vissa för­slag rörande dispositionen av införselavgiftsmedel. Vidare tog kommittén upp finansieringen av viss del av den statliga rådgivningen till jordbruket resp. kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård. Kommittén behandlade också fpågan rörande huvudmannaskapet m.m. för skördeskadeskyddet. Kommitténs förslag har fogats som bilaga till prop. 1983/84: 182. Jag an­håller nu att få anmäla dessa frågor liksom vissa andra frågor rörande prisregleringen efter den 30juni 1984.

I skrivelse den 15februari 1984 har statens Jordbruksnämnd lagt fram förslag om disposition av införselavgiftsmedel, m.m. Regeringen besluta­de att överlämna skrivelsen tiU nyssnämnda kommitté för att i vissa av­seenden övervägas inom ramen för det förslag som kommittén skulle avge. Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Med stöd av regeringens bemyndigande den 25 mars 1982 tillkallade dåvarande chefen för jordbruksdepartementet en särskild utredare' med uppdrag att utreda frågan om samordning av vissa resurser vid lantbruks­nämnderna, skogsvårdsstyrelserna och den lokala fiskeriadministrationen. Mot bakgrund av att förutsättningarna för rådgivningen ändrats och det statsfinansiella läget uppdrog regeringen åt utredaren genom tilläggsdirek-

F. d. statssekreteraren Ivan Eckersten.

Prop. 1983/84:191

6

tiv den 21 april 1983 att göra en översyn av den statliga rådgivningen till jordbruket samt finansieringen härav. Som utgångspunkt för översynen angavs att rådgivningen liksom f. n. skall ses som ett led i jordbrukets och skogsbrukets rationalisering.

Utredningen avlämnade i september 1983 delbetänkandet (Ds Jo 1983:14) Den statliga rådgivningen till jordbruket inriktning, omfattning och finansiering.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret, riksrevisionsverket (RRV), lantbruksstyrelsen, skogsstyrelsen, statens jordbruksnämnd, Sveriges lantbruksuniversitet. Lantbrukarnas riksför­bund (LRF), Hushållningssällskapens förbund. Tjänstemännens centralor­ganisation (TCO) och Centralorganisationen SACO/SR.

Jag anhåller att nu få ta upp frågan om rådgivningen till jordbruket.

Efter framställningar från Lantbrukarnas riksförbund (LRF) och Svens­ka lantmännens riksförbund (SLR) uppdrog regeringen år 1980 åt lant­bruksstyrelsen att i samråd med statens utsädeskontroll (SUK) utreda möjligheterna till kostnadsbesparingar inom systemet för godkännande av utsäde. Lantbruksstyrelsen redovisade detta uppdrag den 2 september 1982. Styrelsen föreslår dels vissa tekniska ändringar i statsplomberings-systemet, dels vissa ändringar i utsädeskontrollens organisation.

Efter remiss har yttranden över förslaget avgivits av statskontoret, RRV, Sveriges lantbruksuniversitet, SUK, statens växtsortnämnd, LRF, SLR, AB Estrella, AB Felix, de lokala frökontrollanstalterna, IVK Potatis AB, Hushållningssällskapens förbund. Kooperativa förbundet, Svalöv AB, Sveriges frögrossistförening, Sveriges fröodlareförbund, Sveriges po­tatisodlares riksförbund, Sveriges stärkelseproducenters förening,[REDACTED_EFTERNAMN] AB, Centralorganisationen SACO/SR, TCO:s statstjänstemannasektion. Statsanställdas förbund samt Föreningen foder och spannmål.

Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades den 27 april 1983 en förhandlingsgrupp med uppdrag att för statens räkning förhandla och träffa avtal om finansiering av växtförädlingsverksamheten och därmed andra sammanhängande frågor. Förhandlingsgruppen har i mars 1984 inkommit med skrivelse angående finansieringen av växtförädlingsverksamheten.

Sedan det mellan staten och övriga intressenter år 1971 träffade avtalet rörande driften vid Stiftelsen Norrvikens trädgårdar upphört att gälla har en särskild förhandlingsgrupp lagt fram förslag om den fortsatta verksam­heten vid trädgårdarna (Ds Jo 1983: 7). Med anledning därav har ett avtal träffats mellan staten och stiftelsen.

I prop. 1983/84:100 bil. 11 har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1984/85 beräkna till Lantbruksnämnderna ett förslagsanslag av 222390000 kr., till Prisreg­lerande åtgärder på jordbrukets område ett förslagsanslag av [REDACTED_PERSONNUMMER] kr., till Bidrag till permanent skördeskadeskydd ett anslag av 1 000 kr., till Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. ett förslagsanslag

Prop. 1983/84:191

7

av 37964000 kr., till Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av 1000 kr., till Bidrag till Statens utsädeskontroll ett reser­vationsanslag av 5005000 kr. och till Bidrag till växtförädling 28590000 kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor.

2   Föredragandens överväganden

2.1 Införselavgiftsmedel m. m.

I bilaga redovisas användningen av införselavgiftsmedel m. m. under regleringsåret 1982/83 liksom också en beräkning av införselavgiftsmedel som inflyter under regleringsåren 1983/84 och 1984/85. Den huvudsakliga medelsdispositionen för regleringsåret 1982/83 framgår av följande tabell, i vilken även den preliminära dispositionen för regleringsåret 1983/84 redo­visas.

Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedei m. m. regleringsåren 1982/83 och 1983/84

1982/83 1 000-tal kr.

1983/84 1000-tal kr. prel.

Inkomster

Från föregående regleringsår kvarstående

införselavgifter

20 921'

Under resp. regleringsår influtna införselavgifter

exkl. fodermedel

299998

fodermedel

264940

Summa   585859

25 342'

292600 160000

477942

Utgifter

a) Av medel inom fördelningsplanen

Svensk spannmålshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljeväxtintressenter

Svensk kötthandel

Svensk kötthandel, utbyteshandel

Föreningen för mejeriprodukter

Svensk ägghandel

Regleringskassan för fågelkött

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mjölk

-

kött

-

ägg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete Djurhälsovård, kontrollverksamhet m. m. Stöd till odling av konservärter och

andra köksväxter Stöd till odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Sveriges exporträd Fraktstöd för foder till Norrland Reserv till jordbruksnämndens förfogande

47 279

2000

29500

29500

0

0

80761

0

50000

50000

73000

167000

71000

73000

0

0

33 500

20500

5 000

5000

1400

1700

8650

10850

25 000

29000

2 500

4 500

1400

1700

2000

2000

500

500

500

1500

150

0

0

28450

Summa   532140

427 200

Prop. 1983/84:191

1982/83 1 000-tal kr.

1983/84 1 000-tal kr. prel.

avgifter för ost                                                         20 739 Stöd till maltproduktionen                                            2 000 Sveriges exportråd                                                          500

9500 2000 1500

Summa     74312

65052

Summa utgifter                                                          606452

492252

Saldo vid utgången av resp. regleringsår                 ./.20593

./.14310

b) Av medel utanför fördelningsplanen

Utbyteshandel nötkött, öststaterna

Utbyteshandel kött och fläsk

Pristillägg får- och lammkött

Svensk matpotatiskontroll

Sveriges potatisodlares riksförbund

Bidrag till Stiftelsen för ackordhästorganisationens bevarande

Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde

Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare

Stöd till odling av vallväxtfrö

Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen

Kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk

Restitution av införselavgifter för stycknings­detaljer av kött och fläsk samt av införsel-

15124

15 000

0

0

17173

15 500

5067

5 378

2634

2799

475

475

300

300

4000

6000

6000

6000

300

300

300

Intäktsräntor från föregående år.

Fördelningsplanen för regleringsåret 1983/84 utgör enligt riksdagens be­slut 267,2 milj. kr. Härtill kommer inflytande avgifter för fodermedelsim­porten, f.n. beräknade till 160 milj. kr. Fördelningsplanen omfattar där­med 427,2 milj. kr. Jordbruksnämnden beräknar de disponibla inkomster­na av införselavgifter till 477,9 milj. kr., vilket innebär ett beräknat över­skott av 50,7 milj. kr. sedan medel avsatts till fördelningsplanen. Definitiv fördelningsplan för regleringsåret 1983/84 kan fastställas först efter utgång­en av regleringsåret.

Sammanställningen avseende regleringsåret 1983/84 skiljer sig på några punkter från de beräkningar som lagts fram i prop. 1982/83:162. Sålunda har posten utbyteshandel med öststaterna avseende nötkött ökats med 5milj. kr. och restitution av införselavgifter för vissa styckningsdetaljer ökats med 3,5 milj. kr. till 9,5 milj. kr. Medel till utbyteshandel med kött och fläsk, som angavs tiU 50 milj. kr. beräknas inte bli tillgängliga. Bidra­gen till Svensk matpotatiskontroll och Sveriges potatisodlares riksförbund har ökats med 160000 kr. resp. 103000 kr., eftersom nämnden tillstyrker ett tilläggsanslag för regleringsåret 1983/84 för ökade lönekostnader under år 1983 med dessa belopp.

Behovet av medel för sådana ändamål som får täckas av införselavgifts­medel utanför fördelningsplanen, beräknas för regleringsåret 1983/84 till 65 milj. kr. Detta leder till ett underskott av 14,3 milj. kr. för regleringsåret

Prop. 1983/84:191

9

1983/84. Härtill kommer ett underskott av 20,6 milj. kr. som uppstod under regleringsåret 1982/83, varför utnyttjad rörlig kredit hos riksgäldskontoret per den 30juni 1984 kan beräknas uppgå till 34,9 milj. kr.

Om likväl ett överskott skulle uppkomma under regleringsåret 1983/84 bör enligt jordbruksnämnden överskjutande belopp i första hand användas till att betala utbyteshandel med kött och fläsk upp till ett belopp av 50 milj. kr. Därefter eventuellt kvarstående belopp bör användas till ändamål inom fördelningsplanen med hänsyn till att sammanlagt 108,1 milj. kr. för utby­teshandel med kött och fläsk i brist på medel utanför fördelningsplanen togs från fördelningsplanerna regleringsåren 1978/79- 1982/83.

Jag vill här erinra om att, i den mån jordbruksnämnden utnyttjat den rörliga kredit som ställts till nämndens förfogande för bl. a. ändamål utan­för fördelningsplanen, skall under regleringsåret 1983/84 inflytande odis­ponerade införselavgiftsmedel i första hand användas för återbetalning av krediten. Krediten får inte disponeras för utbyteshandel med kött och fläsk avseende andra länder än de östeuropeiska staterna. Jag har inte något att invända mot vad jordbruksnämnden anfört rörande införselavgiftsmedlens disposition under regleringsåren 1982/83 och 1983/84.

Jordbruksnämnden beräknar att det under regleringsåret 1984/85 infly­ter 596,6 milj. kr. i form av införselavgiftsmedel, inkl. räntor från föregåen­de år. Härav avser 250 milj. kr. fodermedel.

Jordbruksnämnden föreslår att fördelningsplanen för regleringsåret 1984/85 bör omfatta 267,2 milj. kr. jämte inflytande fodermedelsavgifter vUket totah ger 517,2 milj. kr. Jag biträder nämndens förslag.

Med hänsyn till ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling läg­ger nämnden inte fram någon fördelningsplan för det preliminärt beräkna­de beloppet. Nämnden avser att återkomma med förslag till preliminär fördelning av beloppet. Nämnden bör liksom tidigare, efter hörande av Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen, få jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande.

Jag har inget att erinra mot att Svensk spannmålshandel Uksom hittills tillförs införselavgifter för viss utbyteshandel med brödsäd. Vidare bör Sveriges oljeväxtintressenter tUlföras hela fettvaruavgiften för en kvantitet motsvarande fettinnehållet i den inhemska fröskörden, dock högst motsva­rande fettvaruavgiften på den totala fettkonsumtionen inom landet.

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 åt jordbruksnämnden att närmare överväga och lägga fram förslag om användningen av införselav­giftsmedel inom och utanför fördelningsplanen. Med hänsyn till underskot­tet i fråga om sådana medel under regleringsåren 1982/83 och 1983/84 och de små utsikterna till överskott de närmaste åren har nämnden gjort en genomgång och omprövning av de olika posterna utanför fördelnings­planen. För vissa poster har nämnden härvid funnit sakliga skäl till en annan finansiering. Förslagen är emellertid av sådan omfattning och tar

Prop. 1983/84:191

10

upp anslag som varit föremål för prövning vid tidigare prisöverläggningar att nämnden med anledning härav föreslagit att vissa poster borde tas upp vid överläggningarna om jordbruksprisregleringen efter den 30juni 1984. Jordbruksnämnden har hemställt att frågan om medel utanför fördelnings­planen för regleringsåret 1984/85 överlämnas till den kommitté som skall lägga fram förslag om jordbruksprisregleringen för tiden efter den 30 juni 1984.

Regeringen beslutade den I mars 1984 att jordbruksnämndens skrivelse i här berört hänseende skulle överlämnas till den tidigare nämnda kommit­tén för överläggningar om jordbruksprisregleringen för att övervägas inom ramen för det förslag som kommittén skulle avge.

På grundval av jordbruksnämndens skrivelse och kommitténs förslag anger jag i det följande medelsbehovet under regleringsåret 1984/85 för de ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelnings­planen.

För utbyteshandel med nötkött med öststaterna har jordbruksnämnden beräknat 15 milj. kr. Beloppet bör föras över till Svensk kötthandel. Utbyteshandel med kött och fläsk med andra länder måste enligt prognoser om tillgången på införselavgiftsmedel helt finansieras av medel inom för­delningsplanen. Om likväl medel utanför fördelningsplanen skulle bli till­gängliga för detta ändamål bör de föras över till Svensk kötthandel i enlighet med de grunder som redovisats i prop. 1977/78:154 och 1978/79:208.

För regleringsåret 1983/84 disponerar jordbruksnämnden medel för pris­tillägg för får- och lammkött med högst 330 öre per kg. Nämnden föreslår ett oförändrat pristillägg vilket beräknas innebära en kostnad av 16,5 milj. kr. Jag har inget att invända mot detta förslag.

Till Svensk matpotatiskontroll (SMAK) föreslår nämnden för reglerings­året 1984/85 att 1 319000 kr. anvisas för upplysningsverksamhet på matpo-tatisområdet. Ersättningen till SMAK för den officiella kontrollen av mat­potatis föreslås uppgå till högst 4097000 kr. för regleringsåret 1984/85. Jag har inte något att erinra mot den föreslagna ersättningen till SMAK för regleringsåret 1984/85.

Jordbruksnämnden föreslår att Sveriges potatisodlares riksförbund för regleringsåret 1984/85 tilldelas 2 780000 kr. för verksamhet med effektivi­sering av matpotatisodtingen. Enligt nämnden skulle finansieringen kunna ske via arealavgifter, handelsgödselavgifter eller införselavgifter inom för­delningsplanen. Detta har också kommittén för överläggningar om jord­bruksprisregleringen föreslagit.

Jag biträder förslaget att sistnämnda ändamål finansieras av andra medel än införselavgifter utanför fördelningsplanen. Det ankommer på regering­en att efter förslag av jordbruksnämnden besluta i denna fråga.

Stiftelsen för ackordhästorganisationens bevarande bör i enlighet.med jordbruksnämndens förslag tillföras oförändrat 475 000 kr. för reglerings­året 1984/85.

Prop. 1983/84:191

11

Bidrag för att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i de nordligaste länen föreslås för regleringsåret 1984/85 utgå med oförändrat 300000 kr. Jag har inget att invända mot detta.

Jordbruksnämnden disponerar för regleringsåret 1983/84 6 milj. kr. av medel utanför fördelningsplanen för återbäring till pätsdjursuppfödare av den del av priset på inhemskt foder för pälsdjursuppfödning som är hänför­lig till införselavgifterna på fodermedel. Enligt nämnden kan återbäring till pälsdjursuppfödare ses som en form av prisutjämning. Extern prisutjäm­ning i andra fall belastar resp. reglering. För spannmål belastas således regleringsföreningen Svensk spannmålshandel med de nettokostnader som prisutjämningen medför. Det är enligt nämnden naturligt att prisutjämning­en till pälsdjursuppfödare för fördyringen av inhemskt foder på samma sätt belastar spannmålsregleringen. Vissa smärre kvantiteter importerat foder används. Även för dessa kvantiteter bör enligt nämnden restitution erhål­las, vilken bör tas från införselavgifterna på fodermedel.

Kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen föreslår att kostnader för prisåterbäring till pälsdjursuppfödare får belasta spannmåls­regleringen resp. medel inom fördelningsplanen. Jag biträder kommitténs förslag.

För kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk anvisades för regleringsåret 1983/84 300000 kr. av medel utanför fördelningsplanen. Enligt jordbruksnämndens mening är även kollektiv återbetalning för fo­derfördyring för fiskodlingen en form av prisutjämning. Det är därför rimligt att resp. reglering belastas med den kostnad som prisutjämningen medför. För den foderfördyring som härrör från inhemsk spannmål före­slår nämnden att spannmålsregleringen belastas, medan den del som här­rör från importerat foder bör tas direkt från inflytande införselavgifter.

Den nyssnämnda kommittén föreslår att kollektiva åtgärder för odlingen av konsumtionsfisk bör belasta spannmålsregleringen resp. införselavgifts­medel från import av foder. Jag biträder även detta förslag.

För stöd till vallfröodtingen anvisades för regleringsåret 1983/84 6milj. kr. av medel utanför fördelningsplanen. Enligt jordbruksnämnden bör den del av vallfröstödet som avser jordbrukets vallväxter täckas av medel inom fördelningsplanen, eftersom medlen tillfaller jordbruket i form av lägre utsädespriser. Eftersom grönytefröerna går att importera och det från beredskapssynpunkt inte finns anledning att skydda odlingen torde det enligt nämnden främst vara ett jordbrukarintresse att stödja denna odling. Jordbruksnämnden föreslår att hela vallfröstödet fr. o. m. regleringsåret 1984/85 täcks av medel inom fördelningsplanen. Detta föreslår även kom­mittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen.

Jag biträder förslaget.

TiU fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen har under reglerings­året 1983/84 förts 800000 kr., varav 500000 kr. inom och 300000 kr. utanför fördelningsplanen. Lantbruksstyrelsen har i skrivelse till jord-

Prop. 1983/84:191

12

bruksnämnden påpekat att stödet bör räknas upp för att verksamheten inte skall behöva skäras ned drastiskt. Jordbruksnämnden föreslår att anslaget höjs till 1 milj. kr., varav 500000 kr. tas av medel inom fördelningsplanen och 500 000 kr. ur sockerregleringsfonden. Bidraget från sockerreglerings­fonden motiveras enligt nämnden av att biodlarna förbrukar över I 000 ton socker.

För egen del biträder jag förslaget om en uppräkning av stödet. Jag förordar emellertid att 500000 kr. anvisas av medel utanför fördelnings­planen för regleringsåret 1984/85 under förutsättning att motsvarande be­lopp anslås inom fördelningsplanen. Frågan om finansiering med medel ur sockerregleringsfonden bör tas upp vid överläggningarna om prisreglering­en för sockerbetor och socker för tiden efter den 30 juni 1985.

Kostnaderna för restitution av införselavgifter för styckningsdetaljer av kött och fläsk samt för ost bör enligt jordbruksnämnden fr. o. m. regle­ringsåret 1984/85 redovisas som restitution under införselavgifterna på slaktvaror. Jag har inte något att invända mot att restitutionen därmed avförs från ändamål utanför fördelningsplanen.

För stöd till mattproduktionen bör enligt nämndens förslag 3 milj. kr. utgå under regleringsåret 1984/85. Jag biträder även detta förslag.

Jordbruksnämnden har vidare föreslagit att Sveriges exportråd får 2 milj. kr. för att stimulera export av högförädlade livsmedel. Jag biträder förslaget under förutsättning att 2 milj. kr. ställs till förfogande inom fördelningsplanen.

2.2 Rörliga krediter

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 åt statens jordbruksnämnd att överväga och framlägga förslag rörande behovet av och möjligheterna till samordning av de rörliga krediter m.m. i riksgäldskontoret som f.n. står till förfogande för olika ändamål inom jordbruksprisregleringen. Jord­bruksnämnden har nu redovisat detta uppdrag.

Med hänsyn till ovissheten om den faktiska avgiftsuppbörden föreslår jordbruksnämnden att en rörlig kredit på 120 milj. kr. får stå till förfogande även under regleringsåret 1984/85 och att den får användas för ändamål inom och utom fördelningsplanen samt för sockerregleringen. Jag biträder förslaget med tillägget att krediten endast med regeringens särskilda med­givande bör få användas för finansiering av utbyteshandel med kött och fläsk.

Med stöd av riksdagens beslut våren 1981 (prop. 1980/81:190, JoU 36, rskr 419) inrättades den Ijuli 1981 en för hela råvarukostnadsutjämningen gemensam utjämningskassa. Från denna kassa görs samtliga utbetalningar av bidrag. Till kassan förs samtliga avgifter som tas ut inom ramen för utjämningen. Dessutom tillförs bidrag från jordbruket och ur sockerregle­ringsfonden samt budgetmedel. Jordbruksnämnden har på regeringens

Prop. 1983/84:191

13

uppdrag lämnat en redovisning av utjämningskassan för regleringsåret 1982/83 inkl. jordbrukets och sockerregleringsfondens bidrag till denna. Omslutningen av utjämningskassan uppgår till 439 milj. kr. för detta regle­ringsår. Under budgetåret 1983/84 står en rörlig kredit av 40 milj. kr. till jordbruksnämndens förfogande för att upprätthålla kassans likviditet. I enlighet med jordbruksnämndens förslag bör krediten för nästa budgetår minskas tiU 20 milj. kr.

Riksdagen medgav våren 1983 att jordbruksnämnden för budgetåret 1983/84 får disponera rörliga krediter i riksgäldskontoret dels till ett belopp av högst 250 milj. kr. för säsongmässig lagring av jordbruksprodukter, dels till ett belopp av högst 50 milj. kr. för inlösen av inhemskt oljeväxtfrö. Nämnden föreslår att krediten för säsongmässig lagring av jordbrukspro­dukter får disponeras med ett oförändrat belopp under budgetåret 1984/85. Eftersom krediten för inlösen av inhemskt oljeväxtfrö inte utnyttjas före­slår nämnden att den dras in fr.o.m. budgetåret 1984/85. Jag biträder nämndens förslag.

Svensk spannmålshandel får, efter beslut av regeringen, disponera en rörlig kredit i riksgäldskontoret av högst 35 milj. kr. för handhavande av brödsädsregleringen (prop. 1970:1 bil. 11, JoU 3, rskr 125). Jordbruks­nämnden föreslår att krediten dras in, eftersom den inte utnyttjas. Jag biträder även detta förslag.

Det bör ankomma på regeringen att närmare föreskriva hur disponibla krediter får utnyttjas och villkoren för detta.

Övergängen från lån av budgetmedel till rörlig kredit i riksgäldskontoret för finansiering av säsongmässig lagring av smör och köttvaror fr. o. m. regleringsåret 1979/80 samt för inlösen av inhemskt oljeväxtfrö fr.o.m. regleringsåret 1980/81 medförde ökade räntekostnader. Regeringen med­gav att den rörliga krediten på 120 milj. kr. som ställts till regeringens förfogande i riksgäldskontoret för prisregleringsändamål under reglerings­åren 1979/80 och 1980/81 fick disponeras för att täcka nämnda räntekost­nader i avvaktan på en slutlig lösning av frågan om hur räntekostnaderna skulle täckas. De räntekostnader som belastar den rörliga krediten uppgår till 10 milj. kr., varav 8 milj. kr. avser ränta på lagring av smör och köttvaror och 2 milj. kr. ränta på lån vid inlösen av oljeväxtfrö. Kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen föreslår att köttregleringen och mjölkregleringen belastas med 4 milj. kr. vardera och fettvaruregle-ringen med 2 milj. kr.

Jag biträder kommitténs förslag.

2.3 Den statliga rådgivningen till jordbruket

Riksdagen behandlade år 1979 riktlinjer för den statliga rådgivningsverk­samheten för jordbruket (prop. 1978/79:100 bil. 13, JoU 20, rskr 253). Utredningen om samordning av vissa resurser vid lantbruksnämnderna.

Prop. 1983/84:191

14

skogsvårdsstyrelserna och den lokala fiskeriadministrationen anser att det är av väsentlig betydelse att rådgivning liksom hittills ingår som en integre­rad del i de statliga insatserna för rationaliseringen. Enligt utredningen måste investeringar och produktionstekniska förändringar inom jordbruket ske med en helhetssyn på företagens ekonomi och utvecklingsmöjligheter. Denna helhetssyn måste i hög grad prägla rådgivning och andra statliga åtgärder. Det har visat sig att lantbruksnämnderna med sin samlade breda kompetens är den enda organisation som har möjlighet att lämna denna typ av företagsinriktad rådgivning.

Möjligheterna för företagarna i jordbruket att som tidigare genom stor­leks- och produktionsökning förbättra sitt ekonomiska resultat är enligt utredningen numera begränsade. Däremot föreligger betydande möjlighe­ter att effektivisera produktionen och bibehålla eller förbättra det ekono­miska resultatet genom olika åtgärder för att minska kostnaderna inom ramen för i stort sett oförändrad företagsstorlek och produktionsvolym. Sådana effektiviseringsåtgärder bör i enlighet med de jordbrukspolitiska riktlinjerna kanaliseras genom initiativ från lantbruksnämnderna. Det bör också enligt utredningens uppfattning ankomma på lantbruksverket att ha ett övergripande ansvar för att rådgivningsbehovet tillgodoses.

Utredningen bedömer att behovet av och kraven på rådgivningsinsatser från lantbruksnämnderna på vissa områden kommer att öka. Det gäller t.ex. kraven på lantbruket i fråga om miljö- och naturvårdshänsyn och arbetsmiljö samt insatser i fråga om livsmedelsproduktion i en krissitua­tion. Utredningen framhåller också behovet av ett starkare samband mel­lan forskning och försök och erfarenheter vid jordbruksföretagen. De basresurser för rådgivning lantbruksnämnderna förfogar över bör i enlighet med de riktlinjer som fastställts av statsmakterna användas som ett jord-brukspolitiskt medel för att främja jordbruket och jordbrukets rationalise­ring. Lantbruksnämnderna bör liksom hittills mot avgift också utföra så­dana uppdrag som är angelägna från rationaliseringssynpunkt om inte behovet kan bli tillgodosett utan statliga insatser.

Enligt utredningen bör lantbruksverket liksom hittills ha ett övergri­pande ansvar för att jordbruksföretagarens behov av konsulthjälp/rådgiv­ning i företags- och produktionstekniska frågor skall kunna tillgodoses. 1 den mån service inte kan erhållas från andra organ, detta gäller främst i de norra delarna av landet, bör den även i fortsättningen kunna ombesörjas av lantbruksnämnderna.

För att uppnå en effektiv rådgivning krävs samordning med annan råd­givning än den som ges frän lantbruksverket. Bl. a. menar utredningen att samarbetet mellan lantbruksverket och lantbruksuniversitetets konsulent­avdelning bör breddas och fördjupas. Det bör vidare åvila lantbruksverket att samordna lantbruksrådgivningen mellan olika organ på det regionala och lokala planet. Enligt utredningen bör det ocksä ankomma på lant­bruksstyrelsen att verka för att lantbruksnämndernas rådgivning i ökad

Prop. 1983/84:191

15

utsträckning sker i samverkan med de organ på länsplanet som har en bred kontakt med ett stort antal jordbrukare.

Enligt utredningen beräknas de totala kostnaderna för rådgivnings- och uppdragsverksamhet uppgå till 50-60milj. kr. Härav härrör ca 8-10 milj. kr. från jordbrukarnas initiativ, ca 20 milj. kr. från lantbruksnämndernas initiativ och ca 30 milj. kr. från nämndernas myndighetsutövning.

Utredningen anför att det på grund av det statsfinansiella läget i fortsätt­ningen kan bli svårt att tillgodose lantbruksverkets hela behov av resurser för rådgivning med medel från statsbudgeten.

Som ett alternativ tUl finansiering över statsbudgeten finns det därför skäl att för viss rådgivning pröva andra finansieringsvägar. Utredningen föreslår att man i samband med överläggningarna om prisregleringen på jordbrukets produkter avdelar 5 milj. kr. att ställas till lantbruksstyrelsens förfogande för rådgivningsverksamhet. Vidare föreslås att avgifterna på handelsgödsel anpassas så att förslagsvis ytterligare 5 milj. kr. kan ställas till lantbruksstyrelsens förfogande för rådgivning.

I norra Sverige är de regionala förutsättningarna sådana att det inte är sannolikt att rådgivning där kan tillgodoses på annat sätt än genom statliga insatser. Enligt utredningen bör lantbruksverket prioritera rådgivningsre­surserna på ett sådant sätt att behovet av rådgivning till jordbruket i norra Sverige tillgodoses.

Utredningen har remissbehandlats.

Statskontoret och RRV anför i fråga om kraven på lantbruksrådgivning­en att rationaliseringsgraden i jordbruket nu nått en sådan nivå att det i stort sett saknas motiv för staten att ansvara för den verksamheten. I framtiden är det mest frågan om löpande inre rationalisering och den bör jordbrukarna själva ansvara för. Lantbruksstyretsen och LRF anför att man i rådgivningen beaktar krav som ställs på jordbruket av samhället. Ytterligare krav kommer att ställas i framtiden vad gäller naturvård, ar­betsmiljö och kulturminnesvård. Enligt LRF har staten också ett ansvar för att föra ut forsknings- och försöksresultat vilket bl.a. sker via lant­bruksrådgivningen. Denna synpunkt framförs även av Hushållningssäll­skapens förbund. Hushållningssällskapens förbund och SACO/SR betonar samhällets ansvar och intresse för att bedriva en rationaliseringsverksam­het med syftet att jordbruket skall kunna producera bra och billiga livsme­del med en skälig lönsamhet.

Rådgivningens omfattning bör enligt statskontoret i betydligt större om­fattning vara efterfrågestyrd. RRV anser när det gäller rådgivningens in­riktning att statens ansvar skall vara på områden som gäller miljö- och naturvårdshänsyn, arbetsmiljöfrågor och kulturminnesvård. Lantbrukssty­retsen menar att effekten av den statliga rationaliseringsverksamhelen kommer att avta utan en stor andel företagsanpassad rådgivning som är väl samordnad med andra insatser. Liknande synpunkter framförs frän skogs­styrelsen. Statens jordbruksnämnd pekar på sårbarhetsfrågorna och anser

Prop. 1983/84:191

16

att en rådgivning riktad mot att minska denna sårbarhet är en angelägen uppgift. Lantbruksuniversitetet anser att en stor rationaliseringspotential finns i en förbättrad produktionsrådgivning. Enligt TCO är en neutral rådgivning viktig för en fortsatt uppbyggnad av bärkraftiga företag och för fortsatt rationalisering och effektivisering.

Organisations- och samordningsfrågorna kommenteras av statskontoret med att man närmare bör undersöka möjligheterna att gemensamt utnyttja tillgängliga resurser vid lantbruksnämnderna, lantbruksuniversitetet och lantbruksskolorna. Enligt RRV hör samhället i första hand förmedla forsk­ningsresultat med betydelse för miljövård, kulturminnesvård etc. Ett ut­ökat behov av samordning av utbudet av rådgivning föreligger enligt lant­bruksstyretsen. Nämnderna svarar redan i dag för en viss sådan samord­ning men kravet ökar i och med minskade resurser. Styrelsen förordar en ökad samordning med konsulentavdelningen framför allt vad gäller den långsiktiga planeringen. Lantbruksuniversitetet, LRF och SACO/SR delar utredningens överväganden och förslag i fråga om samordningen av råd­givningen.

Statskontoret har inga invändningar mot utredningens förslag om kollek­tiv finansiering men anser att huvuddelen av nämndernas intäkter skall tas ut direkt av jordbrukarna. RRV är också positivt till ökad kollektiv finansi­ering men anser i övrigt att det primära är att fastställa hur stor del av verksamheten som skall finansieras via budgetmedel. Utredningen ger enligt verket inget svar på detta. Länt bruks styre Is en anser det inte vara ett samhällsintresse att regelmässigt individuellt avgiftsbelägga rådgivningen. Styrelsen anser vidare att det har mindre betydelse varifrån medel anvisas för rådgivningen så länge den kan bedrivas i obunden form. Flera andra remissinstanser, skogsstyrelsen, lantbruksuniversitetet, TCO och SA­CO/SR tar också upp frågan om obunden rådgivning, möjligheten att bedriva rådgivning från statens utgångspunkter samt bibehållen möjlighet till samordning av rådgivning från olika intressenter.

Både LRF och Hushållningssällskapens förbund avstyrker bestämt ut­redningens finansieringsförslag och anser att staten skall svara för kostna­derna för lantbruksnämndernas rådgivning.

Statskontoret anser att lantbruksnämnderna i norra Sverige inte skall undantas från att debitera avgifter. I stället bör ett ökat generellt stöd utgå. RRV anser att nämndernas verksamhet bör fortgå oförändrat i norra Sveri­ge. Lantbruksstyrelsen biträder utredningens förslag.

Mot bakgrund av utredningens förslag uppdrog regeringen åt kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen att ta upp frågan om finan­siering av viss del av den statliga rådgivningen till jordbruket.

För egen del biträder jag det förslag som har lagts fram av kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen, vilket innebär att lOmilj. kr. av kostnaderna för den statliga rådgivningen till jordbruket skall avlastas statsbudgeten genom ökad individuell avgiftsfinansiering. Detta förslag har

Prop. 1983/84:191

17

lagts fram i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation. Det ankommer på regeringen att besluta om den närmare utformningen av de taxebestämmelser som förslaget föranleder. Jag återkommer senare tiU anslagsfrågan.

2.4 Utsädeskontroll

Bakgrund

Enligt utsädeslagen (1976:298) och utsädesförordningen (1980:438) gäl­ler att utsäde av potatis, strå- och trindsäd, baljväxt, vallgräs, beta som inte är sockerbeta, kålrot och röva, foderkål, grönfoderraps, raps, rybs eller vitsenap inte får överlämnas till en odlare utan att statsplombering dessförinnan har skett. Genom statsplombering kontrolleras kvaliteten på utsädet. Kontrollen i fråga om fröburna växtslag avser bl. a. utsädesodling­ens belägenhet och tUlstånd under växttiden, utsädets sortrenhet, sundhet, livs- och lagringsduglighet samt renhet. I fråga om utsädespotatis kontrol­leras knölkvalitet och sundhet samt utsädets lagringsbetingelser. Innehål­let i kvalitetskraven bestäms i föreskrifter som meddelas av lantbrukssty­relsen. Statsplombering krävs inte för utsäde som en odlare själv ställer i ordning för eget bruk. Statsplomberingen är således inriktad på utsädesin­dustrins produkter.

Andelen statsplomberat utsäde av den totala mängden utsäde som an­vänds årligen varierar för olika grödor. För odling av oljeväxter används enbart statsplomberat utsäde. Vid odling av vårstråsäd uppgår den stats-plomberade mängden till drygt 60%. I fråga om potatisutsäde statsplom-beras knappt 40% av den under året använda mängden utsäde.

Kontrollkostnadens andel av utsädespriset har under senare år utgjort ca 3%. Detta innebar t.ex. för vårkorn som år 1982 kostade ca 200kr. per deciton utsäde att kontrollkostnaden utgjorde 6 kr.

Statsplombering, plombering av utsäde enligt internationella OECD-systemet och annan utsädeskontroll handhas av statens utsädeskontroll (SUK), som dessutom utför utsädesanalyser åt jordbrukare, institutioner och företag, samordnar kontrollverksamheten i landet samt bedriver all­männyttig verksamhet inom utsädesområdet. Ledningen och kansliet för myndigheten finns i Solna, där det även finns ett laboratorium och en samordningsenhet. Laboratorier finns vidare i[REDACTED_EFTERNAMN], Landskrona och Umeå. Laboratoriet i Landskrona är en s. k. sluten enhet hos[REDACTED_EFTERNAMN] AB. Vid denna enhet svarar av SUK anställd personal för kontrollen av det utsäde sorn statsplomberas vid företaget. Analyserna utförs däremot av Weibulls egen personal.

Med stöd av tillstånd enligt utsädesförordningen utförs också statsplom­bering av bruksutsäde vid de lokala frökontrollanstalterna i Linköping, Skara och Örebro. Vid dessa utförs även produktionsanalyser åt utsädes­företag och analyser åt jordbrukare. Statsplomberingen torde svara för i 

2    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 191

Prop. 1983/84:191

18

genomsnitt ca 60% av inkomsterna. Ägare till de lokala frökontrollanstal­terna är hushåUningssällskapen i resp. län.

Under de senaste två decennierna har analysverksamheten inom utsä­deskontrollen halverats. Under samma tid har analyskapaciteten hos den organisation för vilken jag nu redogjort varit i stort sett oförändrad i fråga om lokaler och utrustning. Dessa förhållanden samt den omständigheten att verksamheten är mycket ojämnt fördelad under året har skapat problem och utlöst krav på rationaliseringar. Frågan om rationalisering av organisa­tionen behandlades av riksdagen senast år 1978 (prop. 1977/78:100 bil. 13 s. 8492). I fråga om de lokala frökontrollanstalterna uttalade föredra­ganden att någon förändring i deras verksamhet och beträffande huvud­mannaskapet då inte borde ske.

Uppbörd av växtförädlingsavgifter regleras i lagen (1959:92) om förfa­rande vid konsumtionsbeskattning. Beskattningsmyndighet är statens ut­sädeskontroll. Uppbörden sker i samband med statsplombering av utsäde. Större delen av uppburen växtförädlingsavgift återbetalas i form av bidrag. Medel som inte kunnat fördelas i form av bidrag utbetalas till statens råd för skogs- och jordbruksforskning. I utsädeslagen (1976:298) föreskrivs att uppburna växtförädlingavgifter tillförs en särskild fond (växtförädlingsfon­den). I framställning den I2januari 1984 föreslår lantbruksstyrelsen, att fonden avvecklas eftersom den numera saknar betydelse. Förslaget har tillstyrkts av SUK.

Tekniska förändringar i statsptomberingssystemet

Som bakgrund tUl mina överväganden rörande utsädeskontrollens fram­tida organisation i det följande viU jag redovisa de förslag tiU tekniska ändringar i statsplomberingssystemet som jag senare ämnar föreslå rege­ringen att besluta om.

Jag biträder i likhet med flertalet remissinstanser lantbruksstyrelsens förslag till ändringar i statsplomberingen av fröutsäde. Förslaget innebär att ett utsädesföretag efter ansökan hos SUK kan få tillstånd att leverera utsäde till odlarna, innan det slutliga analysresultatet föreligger. För att sådant tillstånd skall kunna lämnas krävs att företaget bl.a. har en väl fungerande produktionskontroll. Ett tillstånd bör kunna förenas med vill­kor. Bl.a. måste odlarna tillförsäkras möjligheter att få ersättning om det vid slutanalysen visar sig att den vara som levererats inte uppfyllt de kvalitetskrav som gäller vid statsplomberingen.

Ett genomförande av den nu redovisade ändringen i det tekniska syste­met får betydelse både för utsädeskontrollens organisation och för de utsädesföretag som kommer att utnyttja det nya systemet. För utsädeskon­trollen innebär det nya systemet att de nu mycket besvärliga arbetstop-parna kan jämnas ut. Slutanalysema behöver inte vara färdiga till dess utsädet skall levereras eller användas. På sikt kan det finnas möjligheter att gå över till stickprovskontroll. Om så sker kommer behovet av slutana-

Prop. 1983/84:191

19

lyser att minska. För utsädesföretagen medför det förhållandet att de inte behöver vänta på slutanalysen innan de kan leverera utsäde att hantering­en i magasinen i betydande omfattning kan rationaliseras med kostnadsbe­sparingar som följd.

I fråga om statsplomberingen av potatisutsäde anser jag inte att det finns skäl att föreslå någon ändring.

En annan omständighet som påverkar utsädeskontrollens framtida verk­samhet och som bör beaktas i detta sammanhang är möjligheterna att utnyttja ny teknik vid kontrollarbetets utförande. Det kan på goda grunder antas att tekniken kommer att ge möjligheter till rationalisering av verk­samheten.

I likhet med lantbruksstyrelsen och SUK anser jag att det inte längre föreligger något behov av en särskild växtförädlingsfond och föreslår där­för att den avvecklas. Detta föranleder vissa ändringar i utsädeslagen. Mot bakgrund härav har inom jordbruksdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i utsädeslagen (1976:298). Med hänsyn till ändringarnas okom­plicerade art anser jag det inte motiverat att höra lagrådet.

Utsädeskontrollens framtida organisation

Den nuvarande organisationen av den officiella utsädeskontrollen är enligt lantbruksstyrelsen oenhetlig, eftersom statsplombering utförs av både staten och enskilda. Enligt styrelsen är överkapaciteten stor för analysering av utsäde såväl lokal- som utrustningsmässigt. Denna överka­pacitet kan dessutom komma att förstärkas vid införandet av de föreslagna ändringarna av det tekniska systemet. I lantbruksstyrelsens utredning har redovisats olika alternativ till organisationsförändringar.

Remissutfallet i organisationsfrågan är mycket splittrat.

För egen del vill jag anföra följande. Kontrollen av utsäde får anses vara en betydelsefull uppgift för samhället. På den organisation som fullgör denna uppgift bör enligt min mening ställas krav på samma effektivitet som gäller för annan statlig kontrollverksamhet. Statsplombering av utsäde är en myndighetsuppgift som i princip är av samma slag som den officiella provning som enligt lagen (1974:896) om riksprovplatser utförs vid sådan provplats. Med hänsyn härtill anser jag att utsädeskontrollen måste bedri­vas inte bara med krav på effektivitet utan också på opartiskhet och oberoende. Den föreslagna nya ordningen inom statsplomberingssystemet kommer att förstärka dessa krav. Att bedriva offentlig utsädeskontroll i de tre lokala frökontrollanstalterna får enligt min uppfattning anses stå i mindre god överensstämmelse med de principer som ligger till grund för lagstiftningen om officiell provning. Med hänvisning till nu anförda om­ständigheter samt svårigheterna att med delat huvudmannaskap för labora­torieenheterna anpassa kontrollkapaciteten till behovet talar nu flera skäl för att utsädeskontrollen i sin helhet läggs under statligt huvudmannaskap.

Att organisationen får en huvudman ökar påtagligt möjligheterna att

Prop. 1983/84:191

20

framdeles utnyttja befintliga resurser på ett flexibelt sätt. Vidare blir det lättare att med ny teknik rationalisera verksamheten i takt med utveckling­en inom utsädesområdet.

En övergång till en helstatlig organisation måste enligt min mening föregås av en noggrann bedömning av det framtida laboratoriebehovet. F. n. föreligger som jag tidigare nämnt en stor överkapacitet inom utsädes­kontrollorganisationen som helhet. Uppgifter om analysverksamheten sä­songen 1981/82 visar att det under de tre mest arbetsbelastade månaderna finns en överkapacitet på mer än 50%. De analyser som är kapacitetsbe-gränsande inom utsädeskontrollen är groningsanalyser samt renhets- och antalsanalyser. Den maximala kapaciteten per månad för groningsanalyser är för laboratorierna i Solna,[REDACTED_EFTERNAMN], Linköping, Skara och Örebro 18600 analyser. I februari är behovet av sådana analyser som störst och under februari 1982 utfördes 8300 groningsanalyser. Beträffande renhets- och antalsanalyser uppgår månadskapaciteten vid nämnda laboratorier till 6800 analyser. Den månad behovet var som störst under säsongen 1981/82 utfördes 2300 analyser. Analysbehovet minskade något under säsongen 1982/83.

Med hänsyn till de uppgifter som jag nu har lämnat och med beaktande av att analysverksamheten framdeles kan bedömas komma att minska i omfattning måste en betydande reduktion av den nuvarande laboratorieka­paciteten genomföras. Utredningen i ärendet visar på ett övertygande sätt att av de fyra laboratorierna i mellansverige Linköping, Skara, Solna och Örebro - endast ett behövs i den framtida organisationen. En samlad bedömning ger vid handen att det är laboratoriet i Skara som lämpligen bör behållas.

Med utgångspunkt i vad jag nu har redovisat härför statens räkning med Skaraborgs läns hushållningssällskap träffats ett avtal som innebär att staten fr.o.m. den Ijuli 1984 anställer frökontrollanstaltens personal, övertar anstaltens utrustning och inventarier för 625000 kr. samt förhyr de lokaler i vilka verksamheten f. n. bedrivs. Avtalet har ingåtts under förut­sättning av att riksdagen bifaller det förslag till omorganisation av utsädes­kontrollen som här är i fråga och med förbehåll för regeringens godkännan­de. Övertagandet avses komma att finansieras med medel som disponeras av SUK.

Av det ställningstagande som jag nu har gjort rörande laboratoriebeho­vet följer att laboratorieverksamheten vid enheten i Solna bör avvecklas. SUK:s ledning och kansli bör då lämpligen omlokaliseras till[REDACTED_EFTERNAMN], där erforderliga lokaler finns.

De organisationsförändringar som jag nu har förordat kan givetvis inte ske utan att personalen berörs. Beträffande tjänster vid bl.a. laboratoriet som skall avvecklas gäller de nya trygghetsbestämmelserna som trädde i kraft den 1 april i år. Jag beräknar att denna personal kan beredas fortsatt anställning vid SUK:s övriga laboratorier. Beträffande den personal vid

Prop. 1983/84:191

21

den omlokaliserade enheten som har svårighet att flytta kan jag konstatera att statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) i likhet med vad som gäller för laboratoriepersonalen medverkar för att pröva omplacering till annan stat­lig anställning i Stockholmsområdet.

En ytterligare konsekvens av mitt ställningstagande är att tillstånden fill statsplombering vid anstalterna i Linköping och Örebro bör återkallas. Anstalterna i Linköping och Örebro har i dag 18 heltidsanställda och 14 deltidsanställda. Jag bedömer att flertalet av dessa kan beredas fortsatt sysselsättning med frökontrollverksamhet hos hushållningssällskapen, om dessa väljer att driva anstalterna vidare med verksamheten inriktad på analyser åt utsädesföretag och jordbrukare, eller hos utsädesföretag som med anledning av det nya tekniska systemet behöver förstärka sin produk­tionskontroll.

Efter överläggningar med SUK:s ledning, företrädare för berörd perso­nal och hushållningssällskapen har jag bedömt att de föreslagna föränd­ringarna främst med hänsyn till personalen bör ske under en övergångstid på två år. De bör således vara genomförda senast vid utgången av juni 1986. Under tvåårsperioden bör det vara möjligt att på ett smidigt sätt successivt anpassa organisationen fill den nya ordningen. Det bör ankom­ma på SUK att efter överläggningar med företrädare för de lokala frökon-troUanstalterna att fastställa en avvecklingsplan för statsplomberingen vid anstalterna. Därvid bör givetvis SUK och anstalterna samråda med resp. personalorganisationer. Jag ämnar senare föreslå regeringen att besluta om behövliga ändringar i utsädesförordningen för att möjliggöra den förordade avvecklingen.

De möjligheter som nu öppnas att gå över till ett nytt tekniskt system kan på sikt komma att påverka verksamheten vid SUK:s slutna enhet i Landskrona. Med hänsyn härtill och till behovet att ta tillvara alla möjlig­heter till samordning inom den stafliga utsädeskontrollen bör denna enhet i administrativt och organisatoriskt hänseende fr.o.m. den I juli 1984 inte vara fristående utan utgöra en del av SUK:s laboratorium i[REDACTED_EFTERNAMN]. Hur detta laboratoriums resurser framdeles bör vara lokaliserade får övervägas av SUK med utgångspunkt i vad som är ett rationellt resursutnyttjande av hela kontrollorganisationen.

Enheten i Umeå har stor betydelse för att tillgodose det norrländska jordbrukets behov av service på utsädeskontrollområdet. För att skapa en så bärkraftig enhet som möjligt i Umeå kan det vara naturligt att förstärka verksamheten där genom att SUK efter hand koncentrerar kontrollen av utsädespotatis till Umeå.

Det bör ankomma på regeringen att besluta i frågor rörande laboratorie­resurser och övriga frågor rörande SUK:s interna organisation.

Prop. 1983/84:191

22

2.5 Övriga frågor

Kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen skulle ta upp frågan om huvudmannaskapet m. m. för skördeskadeskyddet. Kom­mittén föreslår att arbetet med frågan om skördeskadeskyddet skall fort­sätta i en särskild grupp i syfte att förslag om ändrat huvudmannaskap för skördeskadeskyddet skall föreligga i sådan tid att proposition kan läggas fram till 1984/85 års riksmöte. Jag biträder kommitténs förslag.

Jag vill i detta sammanhang också ta upp en framstäUning från lantbruks­styrelsen rörande ändring av reglerna avseende tån med uppskjuten ränta.

Riksdagen beslutade år 1978 om en ny låneform, nämligen lån med uppskjuten ränta (prop. 1977/78:19, JoU 10, rskr 103). Dessa lån syftar till att minska behovet av eget kapital så att personer med i övrigt goda förutsättningar för att bli jordbrukare skall kunna etablera sig.

Lånets konstruktion innebär att räntan under de fem första åren läggs till kapitalskulden, som därmed ökar. Därefter eriäggs ränta på hela den ackumulerade kapitalskulden. Ränta utgår efter bottenlåneränta för bun­den fastighetskredit. Efter en amorteringsfri tid på högst fem år, räknat från det år då låntagaren påbörjar räntebetalningen, sker amortering vanli­gen efter en 15-årig amorteringsplan.

Totalt har 91 lån beviljats till ett ursprungligt belopp av knappt 13 milj. kr. Detta innebär ca 140000 kr. per företag. Ett förhållandevis stort antal lån finns i Norrbottens län, 29 lån. De flesta lånen har lyfts under åren 1979 och 1980. För dessa lån kommer därmed räntebetalningen att påbörjas år 1984 resp. år 1985.

Mot bakgrund av den riskkänslighet som karakteriserar nystartade före­tag samt det faktum att kapitalskulden ökat kraftigt på grund av att lånefor­men infördes vid en tid med betydligt lägre räntenivå än som senare kommit att råda bedömer lantbruksstyrelsen att många jordbrukare kom­mer att få svårighet att klara sin ekonomi när nu räntebetalningen skall påbörjas. För flera av dessa företag torde en skuldminskning vara enda möjligheten till fortlevnad.

Lantbruksstyrelsen får biträda ackord eller eljest efterge statens rätt i samband med lån i lägen där jordbruksföretag befinner sig i en obeståndssi­tuation. Lantbruksstyrelsen hemställer i sin skrivelse att åtgärder vidtas för att klara de aktuella företagens fortlevnad innan de hamnar i en sådan situation. Många företag klarar i dag de nuvarande kapitalutgifterna men bedöms inte klara den ökning som uppkommer i och med att räntebetal­ningen avseende lån med uppskjuten ränta påbörjas. Detta torde i all synnerhet gälla företagen i norra Sverige men även för företag i andra delar av landet kan svårigheter uppstå.

Lantbruksstyrelsen bör enligt min mening få bemyndigande att medge ändring av ränte- och amorteringsvillkor för angivna lån. Sådan åtgärd bör kunna sättas in efter prövning i varje enskilt fall och endast då detta

Prop. 1983/84:191

23

bedöms nödvändigt för att skapa förutsättningar för berörda företags fort­bestånd och där sådana förutsättningar i övrigt bedöms föreligga. Jag förordar därför att regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande att med­ge sådana ändringar av villkoren för lån med uppskjuten ränta.

I skrivelse till regeringen har jordbruksnämnden tagit upp frågan om inhemsk tillverkning av spannmålsstärkelse. Med hänsyn till spannmåls­överskottet har nämnden beslutat att medel inom spannmålsregleringen får användas för rabattering av spannmål för sådan tillverkning. Avsikten är att spannmålsstärkelsen skall avsättas till den tekniska industrin men en del spannmålsstärkelse kan också komma att användas inom livsmedelsin­dustrin. För att prismässig konkurrensneutralitet skall råda mellan stär­kelse från spannmål resp. potatis måste enligt nämnden en tUlverkningsav-gift tas ut på spannmålsstärkelse. En sådan avgift kan också behövas för att finansiera de rabatter som utgår på potatisstärkelse till teknisk industri. Avgiften bör kunna differentieras med avseende på slag av råvara och användning av stärkelsen.

Jag delar nämndens bedömning att behov nu föreligger av att kunna ta ut en tillverkningsavgift på spannmålsstärkelse. Enligt lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område (7 § punkt f) eriägger tillverkare avgift för majs och maniokrot eller ämne som innehåller majs eller maniokrot samt annan väsentligen lika stärkelserik vara, som används vid tillverkning av stärkelse eller stärkelseprodukt. Avgiften bestäms således av råvaruin-nehållet. Som nämnden anfört bör avgiften kunna differentieras med avse­ende på användningen. Jag föreslår därför att bestämmelsen ändras så att avgift eriäggs av tillverkare för stärkelse eller stärkelseprodukt som erhålls ur annan vara än potatis. Det bör ankomma på regeringen eller efter regeringens bemyndigande jordbruksnämnden att bestämma avgiftens storlek. Förslaget föranleder viss ändring i lagen om prisreglering på jord­brukets område. Med hänsyn ull ändringens art anser jag det inte moti­verat att höra lagrådet.

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslår riksdagen att

1.       antaga förslaget till lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreg­

lering på jordbrukets område,

2.     antaga förslaget uU lag om ändring i utsädeslagen (1976:298),

dels föreslår riksdagen att

3.

godkänna vad jag har förordat i fråga om användningen av av­giftsmedel, som inflyter under regleringsåret 1984/85 eller har influtit under tidigare regleringsår,

4.

medge att statens jordbruksnämnd för säsongmässig lagring av

Prop. 1983/84:191

24

jordbruksprodukter under budgetåret 1984/85 får disponera en rörlig kredit på högst 250000000 kr. i riksgäldskontoret,

5.

medge att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, sta­tens jordbruksnämnd för ändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret 1984/85 får disponera en rörlig kredit på högst 120000000 kr. i riksgäldskon­toret,

6.

medge att statens jordbruksnämnd för råvarukostnadsutjämning under budgetåret 1984/85 får disponera en rörlig kredit på högst 20000000 kr. i riksgäldskontoret,

7.

återkalla medgivandet att Svensk spannmålshandel för handha-vande av brödsädsregleringen får disponera en rörlig kredit i riksgäldskontoret på högst 35000000 kr.,

8.

godkänna vad jag har anfört i fråga om finansieringen av den statliga rådgivningen till jordbruket,

9.

godkänna vad jag har anfört om statligt huvudmannaskap för utsädeskontrollen och om de riktlinjer i övrigt för organisationen av denna som jag har förordat i det föregående,

10.

bemyndiga regeringen att ikläda sig de förpliktelser som följer av avtalet med Skaraborgs läns hushållningssällskap,

11.

godkänna vad jag har förordat om lån med uppskjuten ränta.

4   Anslagsfrågor för budgetåret 1984/85

NIONDE HUVUDTITELN

B.    Jordbrukets rationalisering m. m.

B 2. Lantbruksnämnderna

1982/83 Utgift

226377024

1983/84 Anslag

222390000

1984/85 Förslag        212781000

Lantbruksnämnd skall uppmärksamt följa lantbrukets tillstånd och ut­veckling samt vidta eller hos laritbruksstyrelsen föreslå de åtgärder som är påkallade eller i övrigt lämpliga, särskilt för att åstadkomma en fortsatt rationalisering inom lantbruket och trädgårdsnäringen. Nämnden svarar även för vissa statliga åtgärder i fråga om tillsyn över växtodling och husdjursskötsel, om skördeskadeskydd, skördeuppskattning och jord­bruksstatistik samt om försöksverksamhet och kursverksamhet inom lant­brukets område. Nämnden handlägger vidare frågor inom rennäringens område och andra områden som enligt särskilda bestämmelser ankommer på nämnden.

Prop. 1983/84:191

25

Vid lantbruksnämnd finns, om inte lantbruksstyrelsen bestämmer annat, en företagsenhet, en produktionsenhet, en administrativ enhet och en veterinärenhet. Vid nämnd i Stockholms och Malmöhus län skall finnas en trädgårdsenhet och vid nämnd i Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län en rennäringsenhet.

Från anslaget bestrids även vissa kostnader för fiskenämnderna.

1983/84

Beräknad ändring 1984/85

Lantbruks­styrelsen

Före­draganden

Personal Anslag

Utgifter

Förvaltningskostnader

(därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning

1410

201 199000

(168673000)

23 891000

225090000

-30

-1-11 180000

(-1- 6161000)

+  1710000

-I-    340000

-1-13 230000

-30

+ 6349000

(+ 5 261000)

-I-    217000

-I-    325000

-I- 6891000

Inkomster Avgifter Medel från oljeersättningsfonden

Nettoutgift

2700000 222390000

-I-  1900000 -1-11330000

-1-16900000

-    400000

-  9609000

Till lantbruksnämnderna influtna renbetesavgifter skall tas till uppbörd under anslaget för att användas inom renskötseln enligt föreskrifter som meddelas av lantbruksstyrelsen.

Lantbruksstyrelsen

1.

Pris-och löneomräkning m. m. 14069000 kr.

2.

Huvudförslaget innebär en besparing av 4729000 kr. Förslaget inne­bär bl. a. att 30 tjänster dras in i samband med naturiig avgång (4-9340000 kr.).

3.

Indexuppräkning av hittillsvarande medel till energirådgivning (-1-600000 kr.).

4.

Utvidgad energirådgivning (-1-1 300000 kr.).

5.

Viss omfördelning av kostnader för djurens hälso- och sjukvård (-1-1650000 kr.).

6.

För flyttning av lantbruksnämnden.'i Jämtlands län till nya lokaler behövs 340000 kr. som engångsanvisning.

Föredragandens överväganden

Medel för lantbruksnämndernas verksamhet bör för nästa budgetår be­räknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Jag har därvid beräknat 0,4 milj. kr. för vissa uppgifter inom det ekonomiska försvaret. Vidare har jag

Prop. 1983/84:191

26

beräknat en engångsanvisning av 325000 kr. för flyttning av lantbruks­nämnden i Östersund. Med hänvisning till vad som tidigare anförts beträf­fande energirådgivningen till jordbruks- och trädgårdsnäringarna (prop. 1983/84:62 och prop. 1983/84: 100 bil. 11) beräknar jag 2 300000 kr. under förevarande anslag. När det gäller redovisning av de administrativa kost­naderna avseende djurens hälso- och sjukvård bör denna ske liksom hit­tills. Länsveterinärernas resekostnader bör också fortsatt belasta länssty­relserna och inte lantbruksnämnderna.

Jag har i det föregående förordat att 10 milj. kr. av kostnaderna för den statliga rådgivningen till jordbruket avlastas statsbudgeten genom ökad individuell avgiftsfinansiering. Medlen bör liksom övriga avgiftsinkomster, vilka f n. redovisas på statsbudgetens inkomstsida, föras upp som inkomst under anslaget. Totalt beräknas dessa uppgå till 16,9 milj. kr. för budget­året 1984/85.

Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Lantbruksnämnderna för budgetåret 1984/85 anvisa ett för­slagsanslag av 212781000 kr.

C.    Jordbruksprisreglering

C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag

3 464998562 3 838000000 [REDACTED_PERSONNUMMER]

Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslaget bestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringen. Vidare ut­går medel till läginkomstsatsningen, avbytarverksamheten och andra so­ciala satsningar inom jordbruket samt medel som ersättning för införselav­giftsmedel utanför fördelningsplanen. Från anslaget bestrids även vissa kostnader för prisutjämning.

1983/84

Beräknad ändring 1984/85

Statens                  Före-

jordbruksnämnd   draganden

Anslag

Ersättning till följd av

livsmedelssubventioner

3 335000000

-15 000000        -860000000

Låginkomstsatsning m. m.

inom jordbruket

435000000

-                          

Ersättning för

införselavgiftsmedel

utanför fördelningsplanen

65000000

- 10000000

Prisutjämning

1500000

-                         -

Särskilda undersökningar

670000

-

Summa (avrundad)

[REDACTED_PERSONNUMMER]    ,

-15000000        -870000000

Prop. 1983/84:191

27

Statens jordbruksnämnd

Jordbruksnämnden har i sin anslagsframställning lämnat förslag till me­delsanvisning för de olika posterna under anslaget.

Jordbruksnämnden beräknar under posten Ersättning till följd av livsme­delssubventioner ett belopp av 3 320 milj. kr. för budgetåret 1984/85.

Till Låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket för budgetåret 1983/84 disponerar nämnden 120 milj. kr. för leveranstillägg för mjölkproducenter och 95 milj. kr. för avbytarverksamhet inom jordbruket. Eventuella bespa­ringar resp. överskridanden av beloppet för leveranstillägg för mjölk skall tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamheten. Vidare får 12 miij. kr. användas för företagshälsovård inom jordbruket och 120 milj. kr. till ett socialförsäkringsskydd för lantbrukarna.

Jordbruksnämnden skaU vidare under budgetåret 1983/84 från anslags­posten ställa 50 milj. kr. till lantbruksstyrelsens förfogande för tillfälligt räntestöd till jordbruksföretag samt för administration härav.

Dessutom får 38 milj. kr. användas för produktionsanpassningsätgärder inom främst fläsk- och mjölkproduktionen. Eventuellt överblivna medel från denna post får användas för övriga ändamål inom läginkomstsatsning­en.

Jordbruksnämnden föreslår att oförändrat 435 milj. kr. anvisas för lågin­komstsatsning m.m. för budgetåret 1984/85.

Liksom tidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av be­loppet för leveranstillägg för mjölk tillföras resp. avgå frän beloppet för avbytarverksamhet. Dessutom bör eventuellt överblivna medel som av­satts för produkfionsanpassningsåtgärder m.m. få användas för övriga ändamål inom läginkomstsatsningen.

Anslagsposten på 65 milj. kr. för ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen fördelär sig med 55 milj. kr. på kostnader för sänkning av partipriset på konsumtionsmjölk och med 10 milj. kr. pä kostnader för pristillägg för får- och lammkött. Jordbruksnämnden föreslår att 65 milj. kr., dvs. samma belopp som för innevarande år, anslås för budgetåret 1984/85.

Kostnader för råvaruprisutjämning till livsmedelsindustrin, vilka tidi­gare belastat statsbudgeten, finansieras numera huvudsakUgen genom en direktdestinerad utjämningsavgift. Den särskilda prisutjämningen för soc­ker som används för framställning av dextran finansieras dock från före­varande anslag. För budgetåret 1983/84 anslogs 1,5 milj. kr. Nämnden föreslår att 1,5 milj. kr. anvisas även för budgetåret 1984/85.

Anslagsposten Särskilda undersökningar har använts för ett antal ange­lägna projekt inom jordbruksnämndens verksamhetsområde. För budget­året 1984/85 begär nämnden ett belopp av 670000 kr.

Räntekostnaderna för den rörliga kredit på 120 milj. kr. som står till regeringens förfogande för ändamål inom jordbruksprisregleringen och för regleringen av sockernäringen får täckas från anslaget. Under budgetåret

Prop. 1983/84:191

28

1982/83 belastades anslaget med 6,4 milj. kr. Jordbruksnämnden föreslår att räntan får belasta regleringsekonomin. Kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen för tiden efter den 30 juni 1984 skulle i sitt uppdrag beakta att räntan inte skall belasta statsbudgeten.

Nyssnämnda kommitté föreslår i likhet med jordbruksnämnden att 435milj. kr. anvisas för låginkomstsatsning m.m. för budgetåret 1984/85. Vad gäller fördelningen på olika ändamål föreslår kommittén att 120 milj. kr. anvisas för leveranstillägg för mjölk, 100 milj. kr. för avbytarverksam­het, 13 milj. kr. för företagshälsovård, 120 milj. kr. för socialförsäkrings­skydd, 44 milj. kr. för tillfälligt räntestöd och 38 milj. kr. för produktions-anpassningsåtgärder m. m. Kommittén anför vidare att liksom tidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av beloppet för leveranstillägg för mjölk tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamhet. Dessut­om bör eventuella överblivna medel som avsatts för tillfälligt räntestöd och produktionsanpassningsätgärder m. m. få användas för övriga ändamål inom läginkomstsatsningen.

Föredragandens överväganden

Regeringen beslutade att ta bort Uvsmedelssubventionerna på kött, fläsk och ost fr. o. m. den 1 december 1983. Även den del av pristillägget förfår-och lammkött som anvisas under anslagsposten Ersättning för införselav­giftsmedel utanför fördelningsplanen har tagits bort. Kostnaderna för livs­medelssubventionerna beräknades till följd härav minska med 850 milj. kr. för helt år. Därmed är mjölk den enda produkt för vilken subventioner utgår. Subventionseffekten på konsumentpriset vid oförändrade öresmar­ginaler i handeln är ca 2,10 kr. per liter.

Livsmedelssubventionerna för mjölk kan för budgetåret 1984/85 beräk­nas till ca 2475 milj. kr. Därtill kommer medel för låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket för vilken jag i enlighet med nämndens och kommit­téns förslag beräknar 435 milj. kr. Vidare beräknar jag 55 milj. kr. i fråga om ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen.

Räntan på den rörliga kredit hos riksgäldskontoret som också fortsätt­ningsvis bör anvisas för ändamål inom jordbruksprisregleringen och soc­kerregleringen bör enligt min mening inte,belasta statsbudgeten fr.o.m. budgetåret 1984/85.

Med hänvisning till sammanställningen och till vad jag nu har anfört beräknar jag anslaget tUl 2968 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budget­året 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av [REDACTED_PERSONNUMMER] kr.

Prop. 1983/84:191

29

C 7. Bidrag till permanent skördeskadeskydd

1982/83 Utgift

-

1983/84 Anslag

1000

1984/85 Förslag

1000

Under anslaget anvisas statens bidrag till skördeskadefonden. Medlen används för att bestrida ersättningar för skördeskador.

Statens jordbruksnämnd

Nuvarande tillskott till fonden utgörs f n. endast av ränta på inneståen­de medel. Räntan uppgick för år 1982 till 66,1 milj. kr. och beräknas för år 1983 uppgå till ca 60 milj. kr. Totalt har fonden i räntemedel tillförts 432 milj. kr. sedan år 1961, skyddets första år. Under de fem senaste åren har fonden tillförts sammanlagt ca 429 milj. kr. Under samma tid har ca 360 milj. kr. utbetalats ur fonden. Fondens behållning är f n. ca 566 milj. kr.

Med beaktande av det ansträngda statsfinansiella läget och med hänsyn till skördeskadefondens betydande storlek torde enligl jordbruksnämndens mening tillförseln till fonden tillfälligt - åtminstone under budgetåret 1984/85 liksom 1982/83 och 1983/84 - kunna utgöras bara av räntemedel. Om något bidrag från staten - som nämnden föreslagit - inte skall utgå bör inte heller jordbruket bidra till fonden.

Jordbruksnämnden föreslår därför att som statens bidrag till skördeska­defonden för budgetåret 1984/85 formellt anvisas 1 000 kr.

Föredragandens överväganden

Riksdagen har i december 1983 godkänt att kostnaderna för skördeska-deskyddets administration för budgetåret 1984/85 bestrids av medel ur skördeskadefonden (prop. 1983/84: 40, JoU 15, rskr 93). Jag beräknar dessa kostnader till 15 milj. kr. Jag återkommer under nästa punkt till de anslagskonsekvenser detta för med sig.

Skördeskadeersättning för 1983 års skörd har beräknats till ca 150milj. kr. Med hänsyn till fondens storlek behöver enligt min mening inte några ytterligare medel, utöver räntan, tillföras fonden för nästa budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till permanent skördeskadeskydd för budgetåret 1984/85 anvisa ett anslag av 1 000 kr.

Prop. 1983/84:191

C 8. Administration av permanent skördeskadeskydd m. m.

30

1982/83 Utgift 1983/84 Anslag 1984/85 Förslag

38288000 37964000 23898000

Statens jordbruksnämnd är huvudmyndighet för det permanenta skör­deskadeskyddet. Skördeskadeskyddets kansli är knutet till statistiska cen­tralbyrån. Anslaget används för att bekosta de objektiva skördeuppskatt­ningarna, skördeskadeskyddets tekniska administration, lantbrukets före­tagsregister och därmed samordnad statistikproduktion samt jordbruks­ekonomiska undersökningen.

1983/84

Beräknad ändrinj

! 1984/85

Statistiska

Före-

centralbyrån

draganden

Anslag

Utgifter

Objektiva

skördeuppskattningar

20835 000

-t-   610000

4-

365000

Skördeskadeskyddets

tekniska administration

4007000

+   150000

+

52000

Lantbruksregistret och

därmed samordnad

statistikproduktion

9425000

-1-   668000

-t-

405000

Jordbruksekonomiska

undersökningen

3 697000

-1-   162000

-1-

112000

37 964000

-1-1590000

-t-

934000

Inkomster

Medel från

skördeskadefonden

-

-

-1-15000000

Nettoutgift

37964000

-t-1590 000

-1

14066000

Statistiska centralbyrån

1.

Pris- och löneomräkning m. m. 2742000 kr.

2.

Huvudförslaget innebär en nedskärning med 835000 kr. och justering av beräkningsunderlaget en nedräkning med 682000 kr.

3.

För en intermittent trädgårdsinventering 1985 begärs 365000 kr.

Föredragandens överväganden

För nästa budgetår bör medel för verksamheten beräknas med utgångs­punkt i huvudförslaget. Härvid har jag, i enlighet med vad statistiska centralbyrån föreslagit, beräknat ett ökat medelsbehov av 365 000 kr. på grund av en trädgårdsräkning år 1985.

I enlighet med vad jag tidigare anfört föreslår jag också att 15 milj. kr. av medel ur skördeskadefonden tillförs anslaget i syfte att minska statsutgif­terna. Av dessa medel avses 4059000 kr. användas för skördeskadeskyd-

Prop. 1983/84:191

31

dets tekniska administration och resterande för de objektiva skördeupp-skattningama. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

till Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. för bud­getåret 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av 23 898000 kr.

F.    Service ocn kontroll

F 6. Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet

1982/83 Utgift

-

1983/84 Anslag

1000

1984/85 Förslag

1000

Under anslaget tas upp ett formellt belopp av \ 000kr. till uppdragsverk­samhet vid statens utsädeskontroll (SUK).

Statens utsädeskontroll är centralt organ för den statliga utsädeskon­trollverksamheten med uppgift att mot fastställda avgifter verkställa analy­sering, provtagning och plombering m. m. av utsädesvaror samt att bedriva forskning och försöksverksamhet i syfte att främja att fullgott utsäde tillhandahålls. SUK bedriver vidare rådgivning och upplysning, utövar tillsyn av efterlevnad av lagar och förordningar på området samt arbetar för samordning av kontrollverksamheten. SUK har hand om uppbörden av växtförädlingsavgifter.

SUK leds av en styrelse. Chef för myndigheten är en föreståndare. SUK omfattar enheter i Umeå, Solna och[REDACTED_EFTERNAMN] samt en särskild enhet vid W.[REDACTED_EFTERNAMN] AB.

1983/84

Beräknad ändring 1984/85

Statens utsädes­kontroll

Före­draganden

Personal

134

_

Plan

Kostnader

Allmännyttig verksamhet Uppdragsverksamhet

4 275000 20269000

-F 230 000 -579000

-  605 000

24544000

-349000

-  605000

Intäkter

Uppdragsverksamhet Driftbidrag för täckande av underskott vid enheten i Umeå samt vid köksväxt-sektionen Driftbidrag för allmän­nyttig verksamhet

19539000

730000 4 275000

-359000

-220000 -1-230000

-1-2400000

-   220000 -2 785 000

24544000

-349000

-  605 000

Prop. 1983/84:191

32

Statens utsädeskontroll

Styrelsens budgetförslag innebär att anslaget, efter pris- och löneom­räkning, minskas med drygt 5 %. Minskningen omfattar enbart den del av anslaget som är avsett för att täcka underskottet i uppdragsverksamheten, medan den allmännyttiga verksamheten föreslås bedrivas med oförändra­de reala resurser.

Föredragandens överväganden

SUK:s verksamhet finansieras dels med inkomster från uppdragsverk­samhet, dels med medel över statsbudgeten. Vid anslagsberäkningar för budgetåret 1984/85 har jag räknat med att utsädeskontrollen i ökad ut­sträckning skall finansieras med avgifter. Jag föreslår därför att reserva­tionsanslaget Bidrag till statens utsädeskontroll minskas med 3 milj. kr. De ändringar som föreslås i det tekniska systemet för statsplomberingen kom­mer nämligen att ge möjligheter till inte oväsentliga kostnadsbesparingar hos utsädesföretagen genom en rationellare hantering av utsädet. Även de redovisade organisatoriska ändringarna av utsädeskontrollen verkar i sam­ma riktning. Med hänsyn härtill bör kostnadsutvecklingen på utsäde inte påverkas av den minskning av statsbidraget som jag nyss har förordat.

Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet för budgetåret 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av I 000 kr.

F 7. Bidrag till statens utsädeskontroll

Reservation

290100

1982/83 Utgift

4714900

1983/84 Anslag

5005000

1984/85 Förslag

2000000

Under anslaget anvisas medel för den allmännyttiga verksamheten vid statens utsädeskontroll och för att täcka underskotten för köksväxtsek-tionen i[REDACTED_EFTERNAMN].

Statens utsädeskontroll Anslaget bör föras upp med 5015000kr.

Föredragandens överväganden

Med hänvisning till vad jag har anfört under punkten F 6 beräknar jag anslaget till 2000000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till statens utsädeskontroll för budgetåret 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 2000000 kr.

Prop. 1983/84:191

33

F 14. Bidrag till djurens hälso- och sjukvård

Regeringen uppdrog den 9 februari 1984 åt kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen att ta upp frågan om finansiering inom ramen för jordbruksprisregleringen av viss del av kostnaderna för djurens hälso-och sjukvård. Utångspunkten skulle härvid vara att ytteriigare 15 milj. kr. skulle avlastas statsbudgeten.

Kommittén föreslår att 15 milj. kr. skall avsättas för kollektiv finansi­ering av viss del av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård.

Riksdagen har (prop. 1983/84: 100 bil. 11, JoU: 25, rskr 209) för budget­året 1984/85 anvisat ett reservationsanslag av 55470000 kr. till Bidrag till djurens hälso- och sjukvård.

De kollektiva medel som kommittén avser bör redovisas som en in­komstpost under anslaget Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjuk­vård: Uppdragsverksamhet. Med oförändrade individuella djursjukvårds­avgifter enligt nyssnämnda riksdagsbeslut minskar därmed behovet av medel under anslaget Bidrag till djurens hälso- och sjukvård med 15 milj. kr.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att med ändring av riksdagens tidigare beslut till Bidrag titt djurens hälso- och sjukvård för budgetåret 1984/85 anvisa ett reserva­tionsanslag av 40470000 kr.

G.    Utbildning och forskning

G 7. Bidrag till växtförädling

1982/83 Utgift

26797169

Reservation 1649685

1983/84 Anslag

28590000

1984/85 Förslag

28590000

Den gemensamma finansieringen av växtförädlingen regleras i avtal mellan staten och jordbrukets föreningsrörelse. Avtalet avser tiden den Ijanuari 1980-den 31 december 1989.

Inför de sista fem åren av avtalsperioden förutsätts enligt avtalet att förhandlingar tas upp mellan staten och föreningsrörelsen beträffande stor­leken av de totala bidragen.

Av skrivelsen från förhandlingsgruppen med uppdrag att träffa avtal om finansiering av växtförädlingsverksamheten och därmed sammanhängande frågor framgår att förhandlingsgruppen överiagt med företrädare för LRF och SLR om fortsatt bidrag till växtförädlingsverksamheten. Vidare fram­går av skrivelsen att förhandlingsgruppen haft överiäggningar med företrä­dare för jordbrukets föreningsrörelse och AB Cardo, som genom bl.a. 3   Riksdagen 1983184. 1 saml. Nr 191

Prop. 1983/84:191

34
[REDACTED_EFTERNAMN] AB bedriver växtförädlingsverksamhet, om ytterligare samverkan inom den svenska växtförädlingsverksamheten. Med hänsyn till frågan om ytterligare samverkan inom den svenska växtförädlingsverksamheten bör enligt förhandlingsgruppen ställning nu endast tas till storleken av de bidrag som bör utgå under budgetåret 1984/85. För statens del bör för budgetåret 1984/85 sålunda sammanlagt anvisas ett i förhållande till inne­varande budgetår oförändrat belopp av 28590000 kr. Vidare har förhand­lingsgruppen förutsatt att bidraget från jordbrukets föreningsrörelse för budgetåret 1984/85 skall utgå med 8663000 kr. Förhandlingsgruppen torde senare få återkomma med förslag avseende tiden efter den Ijuli 1985. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till växtförädling för budgetåret 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 28590000 kr.

J.    Diverse

J 4. Bidrag till Norrvikens trädgårdar

Nytt anslag (förslag) 3000000 kr.

Norrvikens trädgårdar, som är belägna i Båstads kommun, ägs av Stif­telsen Norrvikens trädgårdar. Stiftelsens huvudsakliga ändamål är att främja driften och förvaltningen av trädgårdarna och tillse att anläggningen hålls tillgänglig för allmänheten samt främja verksamhet med naturlig anknytning till trädgårdarna. Stiftelsens styrelse utses av staten, landsting­en i Kristianstads resp. Malmöhus län, Båstads kommun, Nordstjernan AB och Trädgårdsnäringens riksförbund. Staten utser ordföranden.

Som tidigare nämnts har ett avtal träffats mellan staten och stiftelsen om den fortsatta verksamheten. Avtalet som träffats med förbehåll för rege­ringens godkännande innebär följande.

Enligt § I bör staten framdeles inte bära ansvar för verksamheten med hänsyn till att denna i allt väsentligt får anses vara av regional och lokal betydelse. I samband med att ansvaret upphör får det anses skäligt att stiftelsen erhåller ett bidrag från staten för att sätta nuvarande anläggning­ar i gott skick.

Enligt § 2 utfäster sig staten att till stiftelsen lämna ett engångsbidrag av 3 milj. kr. Bidraget skall användas för upprustning av trädgårdsanläggning­ar och befintliga byggnader. Beloppet får lyftas med högst halva beloppet den Ijuli 1984 och återstoden tidigast den Ijuli 1985.

Av § 3 följer att stiftelsens stadgar skall ändras (permutation) på bl. a. sådant sätt att staten inte längre skall utse ledamöter till stiftelsens styrel­se. I enlighet med avtalet har stiftelsens styrelse den 9 mars 1983 hos kammarkollegiet ansökt om permutation.

Prop. 1983/84:191

35

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att ikläda sig de ekonomiska förpliktelser som följer av det avtal angående bidrag till Norrvikens trädgårdar som jag har nämnt i det föregående,

2.

till Bidrag till Norrvikens trädgårdar för budgetåret 1984/85 anvi­sa ett reservationsanslag av 3000000 kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1983/84:191

37

Bilaga

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND                  1984-02-15           Dnr 402-86/84

INF

Ö

RSELAVGIFTER    MM

Prop. 1983/84:191

38

INNEH

Å

LLSF

Ö

RTECKNING

Sid

1

Inledning

2

Inf

ö

rsel avgifter 

m  

m

2.1

Inf

ö

rselavgiftsnedel m m f

ö

r 1982/83

2.2

Inf

ö

rsel avgiftsmedel m m f

ö

r 1983/84

2.3

Inf

ö

rselavgiftsmedei m m f

ö

r 1984/65

2.4         Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rselavgifts­

medei m m reglerings

å

ren 1982/83 och 1983/84

3     Kassan f

ö

r r

å

varukustnadsutj

ä

nningen

4     R

ö

rliga krediter

5  Slutlig finansiering av r

ä

ntedifferenser t

ä

ckta genom

l

å

n fr

å

n r

ö

rlig kredit

5

Hemst

ä

llan

6

Beslutsmening

Prop. 1983/84:191

39

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1984-02-15

Dnr 402-86/84

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd ang

å

ende inf

ö

rsel avgifter m m (7 bilagor)

INLEDNING

Statens jordbruksn

ä

mnd (JN) 

ö

verl

ä

mnar h

ä

rmed redovisning av utfallet f

ö

r regleringsekonomin 1982/83, inkomstprognos och f

ö

r­slag till  vissa 

ä

ndringar betr

ä

ffande F

ö

rdelningsplan och Medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplan 1983/84 samt f

ö

rslag till disposition av medel   utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen 1984/85.

Prop. 1983/84:191

40

De definitiva inkomsterna av inf

ö

rselavgifter (minus 

å

ter­betalning n ra) utgjorde totalt 900,8 (820,2)  Hkr, varav 585,9 (567,1) Hkr till  finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdel ninnsplanen.   Inf

ö

rsel avgifter f

ö

r fodemedel,  son ing

å

r i  n

ä

mnda belopp, utgjorde 264,9 (222,3) Hkr. Ut

ö

ver n

ä

mnda 585,9 Hkr ing

å

r i  totalsunman  infnrselavgifter f

ö

r br

ö

ds

ä

d ned 14,4 (12,1) 11kr, vilka enligt g

ä

llande regler har 

ö

verf

ö

rts till regleringsf

ö

reningen Svensk spannm

å

lshandel   f

ö

r s k utbytes­handel.  Vidare ing

å

r fettvaruavgifter med 300,5 (241,1) Mkr. Dessa notsvarar fettvaruavgiften f

ö

r en l;vantitet iotsvarande oljeinneh

å

llet i den svenska fr

ö

sk

ö

rden och har enligt g

ä

llande reqler 

ö

verf

ö

rts till   refi'Ierinqsf

ö

r';ninr)en Svsriges Oljev

ä

xt­intressenter (SOI).  Detta i enlighet med de f

ö

r

ä

ndringar i  fett-varureleringen  som i  jordbrukspris

ö

veri

ä

qgningarna v

å

ren IfSl fastst

ä

llts att g

ä

lla fr o n 1981/82 (Dnr 402-189/81, sid 12).

Utgifterna f

ö

r gjorda 

å

taganden 

ö

verskred 19t)2/83 inkomsterna med 20,G Mkr.  Underskottet f

å

r t

ä

ckas genom l

å

n fr

å

n en r

ö

rlig kredit hos riksq

ä

ldsontoret.

1  Siffror inon parentes avser belopp 1981/82.

Prop. 1983/84:191

41

2              ItlF

Ö

RSELAVGIFTER M M

2.1          i"l"is G_l a_v q_i f.t smM

£

l _ni_n_f

£

r_l 2p2_/S}

JN har i  skrivelse den 10 juni  1983 ber

ä

knat de disponibla inkomsterna av inf

ö

rselavoifter tin   finansiTing dv f

ö

rdel-ningsplanen och 

ä

ndan

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r reglerings

å

ret 1282/03 till   ca 'iO

Ö

 "kr\  varav 265 Mkr f

ö

r fodermedel.

1 Ing

å

r

-        liu

ö

rs"!avgifter (undantag se nedan) netto, dvs minus

restitutioner m m.

-

R

ä

ntor fr

å

n 198. Ing

å

r ej

-

Inf

ö

rsdavgiftPr f

ö

r br

ö

ds

ä

d.

-

Fettvaruavgifter som tillf

ö

rts SOI.

-

Ä

tornetalning av marknadsn

ä

ssina  sk

ä

l   av inf

ö

rselavgiftpr o

å 

styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk sant av inf

ö

rselavgifter pa ost rpdovisas bland posterna un ler rubriken 

ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen och uppgick 1982/83 till  20,7 Mkr.

-

Dessutom har JM s

ä

nkt nomal inf

ö

rsel avgiften i vissa fall,

t ex f

ö

r ost, av marknadsm

ä

ssiga sk

ä

l  (bl a genom neds

ä

ttning av avgiften f

ö

r visst parti).

Prop. 1983/84:191

42

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r de f

ö

r f

ö

rdelning disponibla avgiftsmedlen f

ö

r de olika varuslagen (efter avdrag f

ö

r

å

terbetalning n m) f

ö

r reglerings

å

ret 1982/83.

Disponibla medel av inf

ö

rsel avgifter 1982/83

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

S

ä

llskapsdjursfoder n m

Fettr

å

varor och fettvaror

Mj

ö

lk och mejeriprodukter

Sldktvaror (samt slaktdjur, ej  fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter m n

Surna  inf

ö

rsol avgifter exkl   fodemedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

Sumina

kkr

1982/83

1981/82

857

261

5 535

'  3 255

3 lOll

8 4372

2 596

2 790

10 401

7 656

C3S3

63 076

84 781

98 001

184 595

141 60C

2 493

2 742

299 9?C

327 ,24

264 940

222 277

20 921

If) 974

585 859

567 075

   7,1   ;il;r son avser  inf

ö

rselavgifter p

å

st

ä

rkelse till   teknisk industri  f

ö

r 1982/83 samt 1,3 Hkr f

ö

r 1981/82 har tillf

ö

rts SPI.

2 1,3 Mkr avser inf

ö

rsel avgifter p

å

 st

ä

rkelse till   teknisk

industri att tillf

ö

ras SPI. Av tekniska sk

ä

l  har beloppet av­

r

ä

knats mot inf

ö

rsel avgifter 1982/83.

3 3 301   153 ./.  till   SOI  300 514.

4 304 176  ./.  till   SOI   241   100.

Prop. 1983/84:191

43

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1982/83 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 llkr sant inflytande avgifter fr

å

n fodermedelsimporton. Dessa uppgick till  264,9 (222,3) Mkr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

rmed 532,1   (489,5) ;',kr.  F

ö

r 

ä

ndam

å

l   utanf

ö

r f

ö

rielningsplanen kan s

å

ledes disponeras (585,8-532,1=) 53,7 (77,6) Mkr.

Av nedanst

å

ende  sairnanst

ä

llning framg

å

r n

ä

rmare hur f

ö

rdelningen till  olika 

ä

ndam

å

l  inom jordbruksregleringens ram har skett.

£Ö£

d

£

l m ".giPla n_ 19_82/S 3                                          kkr

1982/83      1981/82

47 2791

2 OCO

29 500

29 500

0

C

80 7612

C5 000

50 00U3

21 905

173 OOOi

221 000

71 0005

68 471

06

10 000

0

3 000

33 500?

20 500

5 000

5 000

1 400

1 700

491 44 J

44

Ö

 07/

Svensk spannm

å

l sliandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel,  utoyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

ggliandel

Regleringskassan f

ö

r f

å

gel k

ö

tt

Regionalt bidrag mj

ö

lk

Regionalt ;;ostnddsl)idrag,   norra Sverige

-

mjölk

-

k

ö

tt

-

;igg

Transport

1 723 kkr avser fraktst

ö

d till  foders

ä

d 1931/32. Dessutom tillf

ö

rdes SSH

50 Mkr ur S0I:s konjunkturutj

ä

mningsfond samt 110 Mkr av 1982/83 

å

rs

handelsg

ö

dselavgi fter.

2 Svensk k

ö

tthandel  har dessutom tillf

ö

rts 0,2 Mkr fr

å

n till verknings-

avgifter p

å

 oljekraftfoder samt enligt regeringsbeslut 1983-12-22 3,9 Mkr

fr

ä

n utf

ö

rsel avgifter p

å

 fl

ä

sk.

3 108,1   (31.1   + A,b + 0,3 + 21,9 + 50) Mkr utbyteshandel   k

ö

tt och fl

ä

sk

har tagits av medel  inom f

ö

rdelningsplanen 1978/79 - 1982/83 och skall

t

ä

ckas av eventuellt 

ö

verskott 1983/84.

' FFM har dessutom tillf

ö

rts 4,5 Mkr fr

å

n tillverkningsavgifter p

å

 .olje­kraftfoder samt 28 Mkr fr

å

n handelsg

ö

dselavgifter. H

ä

rav avser 7,5 Mkr finansiering av retroaktiva ersattningartill  leverant

ö

rer i  Norrland som p

å

 grund av felaktigt utbetalningss

ä

tt f

å

tt f

ö

r lagt statligt pristill

ä

gg

5 Svensk 

Ä

gghandel  har dessutom som l

å

n tillf

ö

rts 2,0 Mkr fr

å

n till-

verkningsavgifter p

å

 oljekraftfoder. Rambeloppet skall under kommande 

å

r

minskas med motsvarande belopp.

6 Kassan har tillf

ö

rts 5,0 llkr fr

å

n till verkningsavgifter p

å

 oljekraft­

foder.

7 13 Mkr h

ä

rav tillf

ö

rs 1983/84 jordbrukarna i omr

å

de 1,2 och 3.

Prop. 1983/84:191

44

kkr

1982/83

1981/82

Transport    491 440

448 077

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete      8 650

8 500

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrol Iverksantiet mm         25 000

25 000

St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra

k

ö

ksv

ä

xter                             . 2 500

2 500

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor               1 400

1 400

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

                2 000

2 000

Fonden f

ö

r kollektiva

å

tg

ä

rder inom biodlingen     500

500

Sveriges exportr

å

d                          500

1 500

Fraktst

ö

d foder Norrland                     150

O

Reserv till f

ö

rfogande

          O   _____ O

Summa                                 532 140

489 477

F

ö

rdelningen till regleringsf

ö

reningarna har skett i samf

ö

rst

å

nd med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsument­delegationen.

Prop. 1983/84:191

45

De definitiva kostnaderna för ändamål utanför fördelningsplanen uppgick till ca 74,3 (77,6) Mkr med fördelning enligt följande samnanställning. Disponibla inkomster uppgick till 53,7 Mkr.

An

£

andJ_ u,t

£

nf

ä£

 JL

°

il

£

!l''IL1iPlIlil 

IPIl

'

1982/83   1981/82

15 124

9 294

0

28 054

17 173

15 144

5 067

4 a75

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna

Utbyteshandel k

ö

tt ocli fl

ä

sk

Pristill

ä

gg f

å

r- och laimk

ö

tt

Svensk matpotatiskontroll

Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund

2 634    2 544

Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­

organisationens bevarande

475     475

Bidrag till fraktkostnader for mj

ö

lk

och gr

ä

dde

300     300

Pris

ä

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare        4 000    4 000

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

6 000    6 000

Fonden f

ö

r kolloktiva

å

tg

ä

rder inon

biodlingen

300     300

20 739

4 072

2 000

1 000

500

1 500

Restitution av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r stycknings-detaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rsel-avfjifter f

ö

r ost St

ö

d till naltproduktionen Sveriges exportr

å

d

Sunna

74 312   77 598

Dispositionen av inf

ö

rselavgiftsmedei reglerings

å

ret 1982/83 bar sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 2.4.

Prop. 1983/84:191

46

2.2          jn;f

Ö£

S

£

l

£

V

£

i_ftsm

£

del_m_m_f

£

r_1982/M

F

ö

r 1983/84 kan f n inkomsterna av inf

ö

rselavgifter som g

å

r till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen   ber

ä

knas till ca 477,9 ilkr - d

ä

rav 160,0 Mkr f

ö

r fodermedel  - enligt nedanst

å

ende sammanst

ä

llning.

IPr

£

l_imi_n

£

rt diP

£

nji_bl_a_m

£

d

£

l_1

£

82/

£

4                         kkr

600

4

000

10

000

2

000

8

000

1

000

85

000

100

000

2

000

2i2

bOO

160

000

25

342

Arter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

S

ä

l1skapsdjursfoder

Fettr

å

varor och fettvaror2

Hj

ö

lk och mejeriprodukter m m

Sla';tvaror (sant slaktdjur,  ej  fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter

Summa inf

ö

rsel avgifter exkl   fodemedel

Fodemedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

rg

å

ende 

å

r

Summa

477 942

 Se not under avsnitt 2.1. 2 Exkl del till SOI.

Prop. 1983/84:191

47

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1983/84 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 Mkr samt inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten,  som nyss n

ä

mnts ber

ä

knade till  160,0 Mkr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

med 427,2 Mkr-  Ber

ä

kningsn

ä

ssigt finns s

å

lunda  (477,9-427,2=) 50,7 Mkr att anvSnda f

ö

r 

ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

JU f

ö

resl

å

r i  samf

ö

rst

å

nd ned delegationerna och med utg

å

ngs­punkt fr

å

n det ber

ä

knade f

ö

rdelningsbeloppet 427,2 tikr f

ö

ljande prelimin

ä

ra f

ö

rdelningsplan.   .-i3in,:  ..-.j!;.-!-  il,  i   vissa avse'.'ndeii fr

å

n den plan son redovisades av JU i  skrivelse den 10 juni  1983.

£ä£

d

£

l rnnijspari IP/p                                                           kkr

2

oooi

29

500

0

0

50

000

167

000

73

000

20

500

5

000

1

700

10

G502

2?

G003

4

500

1

7004

2

000

500

1

500

28

450

427

200

Svensk  spannm

å

lsnandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige  

-

mj

ö

lk

-

kött

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete m m Djurii

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m n St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Sveriges exportr

å

d3 Reserv till f

ö

rfogande

Surma

Definitiv f

ö

rdelningsplan f

ö

r 1983/84 kan fastst

ä

llas f

ö

rst efter utg

å

ngen av reglerings

å

ret d

å

 de verkliga Inkomsterna av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r fodermedel 

ä

r k

ä

nda.

1 Beloppet avserkval i tetstil l

ä

gg f

ö

r v

å

rvete av 1983 

å

rs

sk

ö

rd. Medel utg

å

r s

å

 l

ä

nge kvalitetstill

ä

gget 

ä

r 6 kr/dt.

Dessutom kommer SSH eventuellt att tillf

ö

ras 25 Mkr ur SOI:s

konjunkturutj

ä

mningsfond.

2

H

ö

jning av grundbeloppet med 1 Mkr. Dessutom 350 Mkr till vissa arbetskraftsunders

ö

kningar och 1 Mkr till vissa slakt­djursf

ö

rs

ö

k.

3

H

ö

jning av grundbeloppet med 4 Mkr.

4 St

ö

det"

ö

kat till 1 kr per kg.

Prop. 1983/84:191

48

Medelsbehovet under reglerings

å

ret 1983/84 f

ö

r s

å

dana 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen som f

å

r t

ä

ckas av inf

ö

rsel avgiftsmedel ber

ä

knas till ca 65,0 Mkr i enlighet med f

ö

ljande samnan­st

ä

llning.

Ä

ndam

å

l_ utnf

ö

f

ö

rtal m ngspl_ane

£

 i9

£

3_/84.                      kkr

15 000

0

15 500

5 378

(+160)

2 799

(+103)

475

300

6 000

6 000

300

300

9 500

2 000

1 500

65 052

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandelk

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg far- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisationens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva

å

tg

ä

rder inom biodlingen Kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsumtionsfisk Restitution av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r stycknings-detaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av Inf

ö

rsel avgifter f

ö

r ost

St

ö

d till maltproduktionen Sveriges ixportr

å

d Summa

Ovanst

å

ende f

ö

rdelning skiljer sig p

å

 n

å

gra punkter fr

å

n de ber

ä

kningar som lagts fram i prop 1982/83:162. S

å

lunda har utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt

ö

ststaterna 

ö

kats med 5 Mkr, restitution av inf

ö

rsel avgifter 

ö

kats med 3,5 Mkr till 9,5 Mkr samt ber

ä

k­nats att medel till utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk inte blir till­g

ä

ngliga. Bidragen till Svensk matpotatiskontroll respektive Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund har 

ö

kats med 160 kkr respektive 103 kkr d

å

 n

ä

mnden tillstyrker till

ä

ggsanslag f

ö

r 1983/84 f

ö

r l

ö

neh

ö

jningar under 1983 med dessa belopp (se vidare avsnitt 2.3),

Reglerings

å

ret 1983/84 visar enligt denna ber

ä

kning ett under­skott p

å

14,3 Mkr. H

ä

rtill kommer ett underskott fr

å

n 1982/83 p

å 

20,6 Mkr, varf

ö

r utnyttjad r

ö

rlig kredit hos riksg

ä

ldskontoret per den 30 juni 1984 ber

ä

knlngsm

ä

ssigt uppg

å

r till 34,9 Mkr.

Prop. 1983/84:191

49

Om likv

ä

l budget

å

ret 1983/84 skulle komma att ge ett

ö

verskott b

ö

r detta anv

ä

ndas, till att finansiera utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk upp till ett belopp p

å

 50 Mkr. D

ä

refter eventuellt kvarst

å

ende belopp b

ö

r anv

ä

ndas till 

ä

ndam

å

l inom f

ö

rdelnings­planen med h

ä

nsyn till att sammanlagt 108,1 Mkr f

ö

r utbytes­handel med k

ö

tt och fl

ä

sk i brist p

å

 medel utanf

ö

r f

ö

rdelnings-planen togs fr

å

n f

ö

rdelningsplanerna reglerings

å

ren 1979/80 -1982/83 (jfr prop 1979/80:208 s 20).

Dispositionen av inf

ö

rsel avgiftsmedel reglerings

å

ret 1983/84 har sammanf

ö

rts 1 tabell under avsnitt 2.4.

2.3     i."I.

°

Jl

£

3? 

£

t sm

£

d

£

l _m_m_f 

ö

r_128

£

/

£

5

Storleken av de medel som inflyter genom upptagande av inf

ö

rsel-avgifter m m f

ö

r reglerings

å

ret 1984/85 blir beroende av importens storlek och av de korrigeringar i avgiftssatserna som f

ö

rutses ske den 1 juli 1984 och den 1 januari 1985. Inflytande medel till finansiering av f

ö

rdelningsplanen ocn 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen inklusive r

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r kan nu ber

ä

knas till ca 596,6 Mkr, varav 250,0 Mkr f

ö

r fodermedel. Det slutliga utfallet kan emellertid konma att avv.ka v

ä

sentligt fr

å

n denna ber

ä

kning.

Med h

ä

nsyn till ovissheten om utfallet av avgiftsuppb

ö

rden f

ö

re­sl

å

r JN att den r

ö

rliga krediten om 120 Mkr p

ä

 saima s

ä

tt s

ö

n tidigare f

å

r st

ä

llas till JNs f

ö

rfogande under reglerings

å

ret 1984/85. Krediten skall, 1 den man inflytande Inf

ö

rsel avgifter inte st

å

r till f

ö

rfogande, kunna anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av 

ä

ndam

å

l inom och utom f

ö

rdelningsplanen samt f

ö

r socker­regleringen. Krediten f

å

r ej utan regeringens s

ä

rskilda med­givande anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk.

4    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 191

Prop. 1983/84:191

50

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1984/85 f

ö

resl

å

s uppta samma belopp som f

ö

r 1583/34 dvs 2G7,2 Mkr plus beloppet av inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, enligt ovan ber

ä

knade till 250,0 Mkr, allts

å

 totalt 517,2 Hkr. Liksom hittills blir det definitiva beloppet beroende av de verkliga int

ä

kterna av inf

ö

rselavgifter p

å

 fodemedel.

Med h

ä

nsyn till ovissheten om den kornande utvecklingen av regleringsekonomin f

ö

r de olika varuomr

å

dena har det inte ansetts m

ö

jligt att nu l

ä

gga fram n

å

gon fullst

ä

ndig plan f

ö

r f

ö

rdelning av det prelimin

ä

rt ber

ä

knade beloppet. JN avser att 

å

terkomma med ett f

ö

rslag till prelimin

ä

r f

ö

rdelning i juni 1984. Ett s

å

dant f

ö

rslag kan d

å

 avges efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelegationen och 1 samband med att f

ö

rslag till avgifts

ä

ndringar m m fr o m den 1 juli 1984 avges. Det f

ö

ruts

ä

tts h

ä

rvid att Jll liksom hittills skall kunna j

ä

mka del beloppen mellan de olika regleringsf

ö

reningarna och besluta om f

ö

rdelning av det belopp som kan komma att st

å

 till n

ä

mndens f

ö

rfogande. Vidare f

ö

rut­s

ä

tts att, liksom hittills. Svensk spannm

å

lshandel f

å

r tillf

ö

ras inf

ö

rselavgifter f

ö

r viss s k utbyteshandel av br

ö

ds

ä

d. Det f

ö

r­uts

ä

tts 

ä

ven att SOI av inflytande fettvaruavgifter s

å

v

ä

l p

å 

importerad som inhemsk olja f

å

r tillf

ö

ras medel f

ö

r en kvantitet som motsvarar fettinneh

å

llet i den svenska oljev

ä

xtsk

ö

rden. Dock f

å

r ej mer pengar 

ö

verf

ö

ras 

ä

n vad som skulle motsvara fettvaru­avgifter p

å

den totala fettkonsumtionen inom landet.

Prop. 1983/84:191

51

JH har under nu l

ö

pande regleringsperiod bemyndigats att anv

ä

nda inf

ö

rsel avgifter till ett antal olika 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen. N

ä

mnden har ovan redovisat de ber

ä

kningar som i detta avseende g

ä

ller f

ö

r 1983/84.

F

ö

r 1984/85 f

ö

resl

å

s vissa 

ä

ndringar i enlighet med det uppdrag regeringen givit n

ä

mnden vad g

ä

ller att se 

ö

ver anv

ä

ndningen av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen, iled h

ä

nsyn till nuvarande skuld, son finansieras genom en r

ö

rlig kredit hos riksg

ä

lds­kontoret, och sm

å

utsikter till 

ö

verskott de n

ä

rmaste 

å

ren har n

ä

mnden gjort en genomg

å

ng och ompr

ö

vning av de olika posterna utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. F

ö

r vissa poster har n

ä

mnden h

ä

rvid funnit sakliga sk

ä

l till annan finansiering. Vissa poster f

ö

re­sl

å

s bli finansierade inom f

ö

rdelningsplanen. I fr

å

ga om anslag­en till SMAK, SPOR, vallfr

ö

st

ö

det och biodlingen har n

ä

mnden samr

å

tt med lantbruksstyrelsen. F

ö

rslagen 

ä

r emellertid av s

å

dan onifattning och tar upp anslag som varit f

ö

rem

å

l f

ö

r pr

ö

vning vid tidigare pris

ö

verl

ä

ggningar att n

ä

mnden med anledning h

ä

rav f

ö

resl

å

r att f

ö

ljande poster tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna om jordbruksprisregleringen efter den 30 juni 1984, n

ä

mligen medel till Sveriges potatisodlares Riksf

ö

rbund (SPOR), pris

å

terb

ä

ring 111 p

ä

lsdjursuppf

ö

dare, st

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

, fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen, kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsumtionsfisk samt st

ö

d till maltproduktionen

F

ö

rslag betr

ä

ffande 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdel nings-

S}±nenJ98/8S

______________________ kkr

15

000

0

16

500

5

41G

0

475

300

0

0

0

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandelk

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll (SMAK) Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund (SPOR) Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisationens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Kollektiva 

å

tg

ä

rder Inom odlingen av

konsumtionsfisk

O

Restitution av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r stycknings-

detaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rsel-

avgifter f

ö

r ost

0

St

ö

d till maltproduktionen

3 000

Sveriges exportr

å

d

2 000

Surana

42 691

 Posten s

ä

rredovisas fr o m 1584/85 som restitution under inf

ö

rselavgifterna p

å

 slaktvaror.

Prop. 1983/84:191

52

I det f

ö

ljande presenteras n

ä

rmare uppgifter om de olika anslagsposterna.

F

ö

r utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna ber

ä

knas 15 000 kkr.

F

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk f

ö

resl

å

s samma regler son till

ä

mpats regleringsperioden 1978/79 - 1980/81 samt reglerings­

å

ren 1981/82 - 1982/83 (bl a prop 1977/78:154, 1978/79:208). F

ö

r 1984/85 m

å

ste enligt f

ö

rhandenvarande prognos hela utDytes-handeln finansleras av medel inom f

ö

rdelningsplanen.

Pristill

ä

ijg f

å

r- och lammk

ö

tt. H

ä

r f

ö

resl

å

s of

ö

r

ä

ndrat pris­till

ä

gg ned 330 

ö

re per kg vilket inneb

ä

r 16 500 kkr.

Svensk Matpotatiskontroll (SfAK) bildades 1953. I styrelsen, son utses av regeringen, ing

å

r representanter f

ö

r f

ö

rsvarets materielverk, konsumentverket, statens uts

ä

deskontroll, Sveriges lantbruksuniversitet, Sveriges grossistf

ö

rbund. Lantbrukarnas riksf

ö

rbund, Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund, ICA-f

ö

rbundet, Kooperativa f

ö

rbundet, Sveriges livsmedelsarbetaref

ö

rbund. Svenska lantm

ä

nnens riksf

ö

rbund, llusnodersf

ö

rjuniet len r,c.i samh

ä

lle. Kooperativa konsumentgillesf

ö

rbundet, Sveritos potatishandlares riksf

ö

rbund och Sveriges kemiska industrikontor.

1959 inf

ö

rdes marknadsskydd f

ö

r SMAK-m

ä

rkt potatis. 1974 Inf

ö

rdes obligatorisk kvalitetsm

ä

rkning av all matpotatis s

ö

m g

å

r i regulj

ä

r handel. Lantbruksstyrelsen 

ä

r tillsynsmyndighet f

ö

r SMAK och utf

ä

rdar best

ä

mmelser med st

ö

d av livsmedelslagen.

Fr o m 1977/78 t

ä

cks kostnaderna f

ö

r den officiella kvalitets­kontrollen av matpotatis fr

å

n prisregleringsmedlen utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. F

ö

r budget

å

ret 1983/84 

ä

r anslaget 3 950 000 kr. N

ä

r beloppet togs upp 1977/78 gjordes ett avdrag p

å

 normal inf

ö

rsel avgiften f

ö

r matpotatis.

Det anses allm

ä

nt att SMAKs verksamhet har haft stor betydelse f

ö

r f

ö

rb

ä

ttring av matpotatisens kvalitet. Det 

ä

r ocks

å

 en allm

ä

n uppfattning bland ber

ö

rda parter att ett officiellt st

ö

d f

ö

r kvalitetsarbetet beh

ö

vs 

ä

ven 1 forts

ä

ttningen. Jordbruks­n

ä

mnden delar denna uppfattning.

Prop. 1983/84:191

53

Enligt n

ä

mndens mening beh

ö

ver systemet f

ö

r kvalitetsm

ä

rkning och kontroll av matpotatisen emellertid nu ses 

ö

ver. M

å

ls

ä

tt­ningen f

ö

r 

ö

versynen b

ö

r vara att f

ö

renkla systemet och ge det en s

å

dan utfomning att kostnaderna f

ö

r kvalitetsh

ö

jande

å

tg

ä

rd­er och kontroll i huvudsak kan tas ut av samtliga konsumenter. Det 

ä

r angel

ä

get att denna 

ö

versyn sker skyndsamt s

å

 att kost­naderna om m

ö

jligt kan avlastas prisregleringsmedlen fr o m 1985/86

SMAK bedriver 

ä

ven infomation r

ö

rande natpotatisen och dess kvalitet. Uppdraget att bedriva infomation erh

ö

ll SIWK 1959/60 d

å

 staten anslog medel till s

å

dan verksamhet. Under verksam­hetens f

ö

rsta 

å

r riktades informationen fr

ä

mst mot odlarna. Efter hand har 

ä

ven distributionsleden infomerats. Numera 

ä

gnas en stor del av verksamheten 

å

t skolor och storhush

å

ll. Informa­tionen behandlar bl a odlingsteknik, hantering och lagring, tillagning och n

ä

ringsfysiologi.

Infomation bedrivs ocks

å

 av gr

ö

nsaksfr

ä

mjandet, SPOR och regleringsf

ö

reningen Sveriges potatisintressenter (SPI). De olika organens infomationsarbete sker i samr

å

d och 

ä

r ganska v

ä

l samordnat.

Kostnaderna f

ö

r SMAKs infomation t

ä

cks fr

å

n prisregleringsmedel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. Anslaget f

ö

r 1983/84 uppg

å

r till 1 268 000 kr.

Med h

ä

nsyn till att potatisen 

ä

r v

å

r viktigaste basmat och dessutom ett livsmedel som 

ä

r k

ä

nsligt f

ö

r behandling och tillagning anser n

ä

mnden att informationsverksamheten b

ö

r fort­s

ä

tta. Det 

ä

r viktigt att samh

ä

llet st

ö

der Informationsverksam­heten. Det 

ä

r troligt att en fastare samordning av SMAKs, gr

ö

n­saksfr

ä

mjandets och SPIs informationsverksamhet skulle Inneb

ä

ra

1 Jii vill i detta sammanhang 

ä

ven erinra om att utredningen om livsmedelskontrollens omfattning och inriktning m m (Jo 1983:07) enligt prisdirektiv skall pr

ö

va fr

å

gan om kontroll av matpotatis.

5    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 191

Prop. 1983/84:191

54

f

ö

rdelar, varf

ö

r n

ä

mnden f

ö

rordar en utredning av denna fr

å

ga. N

ä

mnden anser ocks

å

 att odlare och handel liksom nu b

ö

r l

ä

mna ett 

å

rligt bidrag till informationen. Anslaget fr

å

n pris­regleringsmedlen utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen b

ö

r d

å

 kunna minskas n

å

got, f

ö

rslagsvis till h

ö

gst en miljon kr.

F

ö

r 1984/85 har SMAK beg

ä

rt 4 360 kkr f

ö

r den officiella kontrollen samt 1 350 kkr f

ö

r upplysningsverksamheten. F

ö

r tidigare icke beaktade l

ö

neh

ö

jningar under 1983/84 beg

ä

r SMAK 116,5 kkr. Dessutom beg

ä

rs 233,5 kkr f

ö

r en p

å

g

å

ende 

ö

versyn av kvalitetskontrollen (bil 1).

JN ha granskat ber

ä

kningarna utifr

å

n de direktiv som g

ä

ller f

ö

r de statliga myndigheternas anslagsframst

ä

llningar och f

ö

resl

å

r att SMAK f

ö

r 1984/85 tilldelas h

ö

gst 4 097 kkr f

ö

r den officiella kontrollen och 1 319 kkr f

ö

r upplysningsverksamheten. JN f

ö

ruts

ä

tter att verket vid behov kan medge mindre f

ö

rskjut­ningar mellan anslagen. F

ö

r l

ö

neh

ö

jningar under 1983/84 som inte beaktades i f

ö

reg

å

ende 

å

rs anslagsframst

ä

llning f

ö

resl

å

s ett till

ä

ggsanslag p

å

 160 kkr. Den p

å

g

å

ende 

ö

versynen anser JN b

ö

r kunna genomf

ö

ras utan extraanslag.

Sedan 1959/60 har SPOR 

å

rligen erh

å

llit medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r effektivisering av matpotatisodlingen. F

ö

r 1983/84

ä

r anslaget 2 696 kkr. Cirka 60 procent av anslaget anv

ä

nds numera till finansiering av SPORs konsulentorganisation som har till uppgift att fr

ä

mja odling och marknadsf

ö

ring av potatis. F

ö

rbundet har 4 heltidsanst

ä

llda och 9 deltidssyssel-satta konsulenter. Anslaget t

ä

cker cirka 90 procent av kostnaderna. Resten s!juter f

ö

rbu.idet till.

Cirka 40 procent av anslaget till effektivisering av matpotatis­odlingen anv

ä

nds till f

ö

rs

ö

ks- och utvecklingsarbete inom mat-potatisomr

å

det.

F

ö

r 1984/85 har SPOR beg

ä

rt 3 199 kkr, varav 100 kkr utg

ö

r en f

ö

rst

ä

rkning av resurserna. F

ö

r tidigare ej beaktade l

ö

ne­h

ö

jningar under 1983/84 har f

ö

rbundet beg

ä

rt 261 kkr (bil 2).

Prop. 1983/84:191

55

Den tvaprocentiga nedsk

ä

rning av anslaget som har gjorts under senare 

å

r har medf

ö

rt att f

ö

rs

ö

ks- och utvecklingsverksamheten har m

å

st sk

ä

ras ned eftersom verksamheten inte har kunnat effektiviseras i samma omfattning som nedsk

ä

rningarna av an­slaget. Nedsk

ä

rning av konsulentorganisationen har inte ansetts m

ö

 jlig.

Potatisen 

ä

r mera p

å

verkad av sjukdomar och skadeinsekter 

ä

n flertalet andra gr

ö

dor. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r viktigt att tillr

ä

ckliga resurser satsas p

å

 att klarl

ä

gga orsakssammanhang, bek

ä

mpnings-metoder och f

ö

rebyggande 

å

tg

ä

rder och att resultaten snabbt f

ö

rs ut till odlarna. JN har trots detta ansett sig b

ö

ra granska och sk

ä

ra ned anslagsber

ä

kningarna enligt direktiven f

ö

r 

ä

mbets­verkens anslags

ä

skanden.

JN f

ö

resl

å

r s

å

ledes att SPOR f

ö

r effektivisering av matpotatis­odlingen 1984/85 tilldelas 2 780 kkr. Vidare f

ö

resl

å

r n

ä

mnden att SPOR tilldelas 103 kkr f

ö

r tidigare ej beaktade l

ö

ne­h

ö

jningar under 1983/84.

Fr

å

gan om finansieringen av SPORs verksamhet b

ö

r tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna om ett nytt jordbruksavtal. Finansie

»

ingen skulle kunna ske via areal avgifter, handelsg

ö

dselavgifter eller inf

ö

rsel avgifter inom f

ö

rdelningplanen.

Nedan f

ö

ljer en sammanst

ä

llning av anslagen 1983/84, f

ö

reslagna till

ä

ggsanslag 1983/84 samt f

ö

rslag till anslag f

ö

r 1984/85 vad g

ä

ller SMAK och SPOR.

Anslag   F

ö

rslag till Summa anslag F

ö

rslag till

1983/84   till

ä

ggsan-  1983/84     anslag

_____   slag 1983/84 _________  1984/05

SMAK SPOR

5 218 2 696

160 103

5 378 2 799

5 416 2 780

Prop. 1983/84:191

56

Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisationens bevarande. H

ä

r upptas of

ö

r

ä

ndrat 475 kkr. Posten motsvarar ca 1/3 av stiftelsens inkomster. Stiftelsen betalar 226 000 kr per 

å

r till staten som avbetalning p

å

ö

verl

å

telsesumman f

ö

r de 1975 befint­liga h

ä

starna inom ackordh

ä

storganisationen. Dessa avbetalningar upph

ö

r fr o m 1986/87. N

ä

mnden anser att det b

ö

r 

ö

verv

ä

gas om man fr o m detta 

å

r kan dra ner anslaget till 250 000 kr.

F

ö

r bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde ber

ä

knas of

ö

r

ä

ndrat 300 kkr. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r framtida finansiering inom r

å

nen f

ö

r glesbygdsst

ö

det.

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare inf

ö

rdes f

ö

rsta g

å

ngen 1971.

Prop 1971 :116, sid 14

"Sveriges P

ä

lsdjursuppf

ö

dares Riksf

ö

rbund har hemst

ä

llt om 

å

terb

ä

ring av den del av priset p

å

inhemskt foder f

ö

r minkupp­f

ö

dning som motsvarar inf

ö

rsel avgiften p

å

vegetabiliska foder­medel. Ca 90 procent av produktionen av minkskinn s

ä

ljs n

ä

mligen p

å

 export. Jordbruksn

ä

mnden tillstyrker framst

ä

llningen. 

Å

ter­b

ä

ringen som vid nuvarande storlek p

å

 Inf

ö

rsel avgifterna kan ber

ä

knas uppg

å

 tillca 2 Mkr b

ö

r bekostas av medel utom ramen f

ö

r de belopp som f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r prisreglerings

ä

ndam

å

l under resp reglerings

å

r. Det b

ö

r ankomma p

å

 jordbruksn

ä

mnden att meddela n

ä

rmare f

ö

reskrifter ang

å

ende 

å

terb

ä

ringen."

Per

å

r har f

ö

ljande belopp avsatts:

1971/72

2,0 Mk

r

1972/73

2.0 "

1973/74

2.0 "

(ej utbetalt)

1974/75

___

1975/76

1976/77

2.0 "

1977/78

3.0 "

1978/79

4,0 "

1979/80

2.5 "

1980/81

2,0 "

1981/82

4,0 "

1982/83

4,0 "

1983/84

6.0 "

(utbetalas h

ö

Prop. 1983/84:191

57

Under perloden 1973/74 - 1975/76 utbetalades ej n

å

gon pris

å

ter­b

ä

ring eftersom n

å

gon prisskillnad p

å

 spannm

å

l mellan svenskt pris och v

ä

rldsmarknadspris ej f

ö

rel

å

g.

Foderf

ö

rdyringen ber

ä

knas per skinn enligt schablonf

ö

rbrukning av foder vilken uppgjorts i samr

å

d med SLU.

Å

terb

ä

ring ges f

ö

r samtliga levererade skinn. Uppf

ö

daren uppger i ans

ö

kan till JN hur m

å

nga skinn av resp slag av p

ä

lsdjur (numera erh

å

lls 

å

ter­b

ä

ring 

ä

ven f

ö

r andra p

ä

lsdjur 

ä

n mink) han levererat till resp uppk

ö

pare. Uppf

ö

darnas uppgifter kontrolleras dels stickprovsvis t ex genom exportanm

ä

lningar, dels via de stora uppk

ö

parna (auktionsfirmorna) varifr

å

n listor med resp uppf

ö

dares levererade antal skinn erh

å

lls.

F

ö

r 1981/82 och 1982/83 utgjorde 

å

terb

ä

ringen f

ö

ljande belopp per skinn:

1981/82   1982/83

mink

2.15

2.60

r

ä

v

6,20

7,60

iller

1.70

2.10

chinchilla

0.75

0.90

Antalet skinn per djurslag var:

mink

1 500 000

1 540 000

r

ä

v

40 000

44 000

iller

6 300

11 000

chinchilla

150

-

F

ö

r 1984/85 ber

ä

knas skinnproduktionen stiga n

å

got. Med utg

å

ngs­punkt fr

å

n g

ä

llande prisdifferenser (samma underlag som n

ä

r det g

ä

ller livsmedelsindustrins r

å

varukostnadsutj

ä

mning anv

ä

nds) kan ett belopp ora ca 4,0 Mkr ber

ä

knas bli erforderligt. Om v

ä

rlds­marknadspriserna g

å

r ned 1984/85 kan dock beloppet bli st

ö

rre.

Prop. 1983/84:191

58

Priset f

ö

r skinn har f

ö

r 1981/82 i medeltal ber

ä

knats till:

mink

160 kr (103 - 242)

bl

å

r

ä

v

ca   360 "

silverr

ä

v

ca 1 370 "

iller

100 "

chinchilla     200 "

Pris

å

terb

ä

ringen utg

ö

r s

å

ledes mellan 0,5-2 procent av int

ä

kten. F

ö

r en medelstor fam, ca 3 000 levererade ninkskinn, utg

ö

r 

å

terb

ä

ringen sammanlagt ca 5 000 kr (1981/82). P

ä

lsdjurs­f

ö

rbundet har ber

ä

knat "f

ö

retagarvinsten" f

ö

r ett s

å

dant f

ö

retag (dvs ers

ä

ttning f

ö

r eget arbete) till ca 35 000 kr.

Restitution till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare kan ses som en fom av pris­utj

ä

mning, s

å

 gott som samtliga skinn exporteras och kompensa­tion f

ö

r kostnadsf

ö

rdyringen av vegetabiliskt foder erh

å

lls.

Extern prisutj

ä

nning i 

ö

vrigt belastar resp reglering. F

ö

r spannm

å

l belastas s

å

ledes rojlerinjsf

ö

roninjen Svensk Spannn

å

ls-handel ned de nettokostnader som prisutj

ä

mningen medf

ö

r. Det 

ä

r enligt JN naturligt att prisutj

ä

mningen till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare f

ö

r foderf

ö

rdyringen av Inhemskt foder p

å

 samma s

ä

tt belastar spannm

å

lsregleringen. Vissa sm

ä

rre kvantiteter importerat foder anv

ä

nds. 

Ä

ven f

ö

r dessa kvantiteter b

ö

r restitution erh

å

llas. Beloppet r

ö

r sig vid nuvarande avgiftsniv

å

er p

å

 ca 500 000 

kr, 

vilket b

ö

r tas fr

å

n Inf

ö

rsel avgifterna p

å

 fodermedel.

JN vill d

ä

rf

ö

r f

ö

resl

å

 att posten "Restitution till p

ä

lsdjurs­uppf

ö

dare" avf

ö

rs fr

å

n medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen fr o m 1984/85 och att kostnaderna f

ö

r prisutj

ä

mning till denna n

ä

ring skall belasta spannm

å

lsregleringen resp inf

ö

rsel avgifter f

ö

r fodermedel som restitution. JH b

ö

r dock ges r

ä

tt att g

ö

ra en behovspr

ö

vning.

Prop. 1983/84:191

59

Vallfr

ö

st

ö

det

Det nuvarande vallfr

ö

st

ö

det inf

ö

rdes 1968/69.  Anledningen var att den inhemska vall fr

ö

odlingen pga importkonkurrens och f

ö

rs

ä

mrad l

ö

nsamhet liade minskat starkt.  Sj

ä

lvf

ö

rs

ö

rjning ned vall fr

ö

 ans

å

gs viktig ur beredskapssynpunkt.

Vallfr

ö

st

ö

det kn

ö

ts till   regleringsf

ö

reningen Sveriges oljev

ä

xt­intressenter,  som sedan 1968/69 

å

rligen har tilldelats s

ä

rskilda medel  f

ö

r vallfr

ö

regleringen.  F

ö

ljande belopp har avsatts de olika 

å

ren:

Reglerinqs

å

r      Inom f

ö

rdel-    Utanf

ö

r f

ö

r-    Handelsg

ö

dselavgift

ninqsplan       delningsplan

1968/69

1 Mkr

1

Mkr

1969/70

2 "

2

II

1970/71

2 "

2

II

1971/72

2 ..

2

II

1972/73

2 "

2

II

1973/74

2 "

2

II

1974/75

4

II

1975/76

4

H

1976/77

4

II

1977/78

4

II

1978/79

4

M

1979/80

4

II

1980/81

2 ..

6

II

1981/82

2 "

6

H

1982/83

2 "

6

n

1 Mkr

1983/84

2 "

6

(

1  "

Vall fr

ö

fondens storlek var 8,6 Mkr den 30 juni 1983. De senaste tv

å

å

ren (1982/83, 1983/84) har vallfr

ö

st

ö

det uppg

å

tt till  9,3 resp 9,4 Mkr. St

ö

dbehovet har 

ö

kat, r

ä

knat i kr/ha, och uppgick 1983 till  drygt 1  000 kr/ha. 1983 gick ungef

ä

r halva det ut­betalade beloppet till de s k gr

ö

nytefr

ö

erna (r

ö

dsvingel, 

ä

ngs-gr

ö

e och engelskt rajgr

ä

s) nedan dessas andel av arealen var endast 15-20 procent.  Bidraget per hektar (arealbidrag + pristill

ä

gg) utgjorde s

å

ledes endast ca 400 kr f

ö

r de fr

ö

er som anv

ä

nds i jordbruket och mer 

ä

n 3 000 kr f

ö

r 

ö

vriga fr

ö

er.

Prop. 1983/84:191

60

Vall fr

ö

n

ä

mnden har tillsatt en arbetsgrupp f

ö

r 

ö

versyn av st

ö

det.

F

ö

rdelningen av st

ö

det mellan medel inon och utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen har tillkommit vid

ö

verl

ä

ggningarna om kostnads­kompensation till jordbruket. St

ö

det beror p

å

 att odlarpriserna pga GATT- och EG-bindningar inte kan skyddas genom inf

ö

rsel-avgifter. Odlingen av vall fr

ö

 f

ö

r jordbrukets behov 

ä

r viktigt ur beredskapssynpunkt. Gr

ö

nytefr

ö

erna g

å

r att importera.

Den del av vallfr

ö

st

ö

det som avser jordbrukets vallv

ä

xter b

ö

r t

ä

ckas av medel inom f

ö

rdelningsplanen eftersom medlen till­faller jordbruket i fom av l

ä

gre uts

ä

despriser. Eftersom gr

ö

n­ytefr

ö

erna g

å

r att importera och det inte finns anledning att skydda odlingen ur beredskapssynpunkt torde det fr

ä

mst vara ett jordbrukarintresse att st

ö

dja odlingen. JU f

ö

resl

å

r att hela vallfr

ö

st

ö

det fr o m 1984/85 t

ä

cks av medel inom f

ö

rdelnings-planen.

Kollektiva 

å

tg

ä

rder inon biodlingen

Det nuvarande st

ö

det till biodlingen inf

ö

rdes 1974/75 efter utredning och f

ö

rslag av lantbtuksstyrelsen. Under 

å

ren 1974/75 - 1977/78 avsattes 

å

rligen 500 000 kr. varav h

ä

lften utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen och h

ä

lften inom. 1978/79 avsattes 600 000 kr och 

å

ren d

ä

refter 800 000 kr, varav 300 000 kr utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

Bi fonden disponeras av lantbruksstyrelsen efter samr

å

d med bi-n

ä

mnden. Bifonden inneh

ö

ll den 1 januari 1984 endast 80 000 kr. De avsatta medlen har anv

ä

nts fr

ä

mst till finansiering av bi-avelsarbete. forskning samt utbildnings- och informationsarbete.

Lantbruksstyrelsen gjorde 1980/81 en 

ö

versyn av reglerna f

ö

r st

ö

det till biodlingen och kom d

å

 till att st

ö

det borde bibe­h

å

llas of

ö

r

ä

ndrat. I skrivelse till n

ä

mnden den 12 januari 1984 (bil 3) har styrelsen p

å

pekat att st

ö

det realt har minskat och att det nu b

ö

r r

ä

knas upp till 1 Mkr f

ö

r att verksamheten inte skall beh

ö

va sk

ä

ras ned drastiskt.

Prop. 1983/84:191

61

JN f

ö

resl

å

r att anslaget h

ö

js till 1 Mkr, varav 500 000 tas av medel inom f

ö

rdelningsplanen och 500 000 ur sockerfonden. Det senare 

ä

r motiverat av att biodlarna f

ö

rbrukar 

ö

ver 1 000 ton socker.

Matfiskodling

Odlingen av matfisk har 

ö

kat i Sverige. Odlingen har att konkurrera med import av motsvarande fisk (huvudsakligen lax­fiskar) vilken sker utan n

å

gon importavgift. Samtidigt drabbas fiskodlingen av den svenska jordbruksprisregleringen p

å

 foder­medel genon ett gentemot v

ä

rldsmarknaden f

ö

rh

ö

jt pris p

å

 fodret.

Genom beslut av statsmakterna (prop 1982/83:162, regleringsbrev 1983-06-22) har av inf

ö

rsel avgifter utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1963/84 avsatts 0,3 Mkr f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsumtionsfisk.

Fr

å

n Sveriges Fiskodlaref

ö

rening har inkommit framst

ä

llning att samtliga inf

ö

rsel avgiftsmedel f

ö

r 1984/85 fr

å

n import av fisk-foder 

å

terf

ö

rs till n

ä

ringen (bil 4).

Jordbruksn

ä

mnden anser det riktigt ur principiell synpunkt att n

ä

ringar, vilka ligger utanf

ö

r jordbruksregleringen och 

ä

r ut­satta f

ö

r importkonkurrens, inte belastas av jordbrukspris-regleringen.

6    Riksdagen 1983184. I samt. Nr 191

Prop. 1983/84:191

62

Produktionen av konsumtionsfisk ber

ä

knas till ca 2 000 - 2 500 ton 

å

r 1983. Foderf

ö

rbrukningen f

ö

r denna produktion tillsammans med viss s

ä

ttfiskproduktion ber

ä

knas till ca 5 000 ton, varav ca 3 000 ton 

ä

r foder som tillverkats i Sverige av inhemska eller importerade r

å

varor. Importen av f

ä

rdigt fiskfoder ber

ä

knas s

å

ledes till ca 2 000 ton. En betydande del av inneh

å

llet i fiskfoder utg

ö

rs av s

å

dana r

å

varor som inte omfattas av jord­bruksregleringen och d

ä

r n

å

gon f

ö

rdyring av fodret ej sker. Detta g

ä

ller t ex fiskmj

ö

l och fiskolja. Med utg

å

ngspunkt fr

å

n recept anm

ä

lda till JU har ber

ä

knats att ca en tredjedel av r

å

varorna i fiskfoder 

ä

r s

å

dana d

ä

r f

ö

rdyring skett pga regleringen.

F

ö

r 1983 skulle det d

å

 r

ö

ra sig om ca 1 600 - 1 700 ton foder med ungef

ä

r f

ö

ljande f

ö

rdelning:

650 ton import av f

ä

rdigt fiskfoder

2C0 ton inhemsk tillverkning av importerad,r

å

vara

800 ton inhemsk tillverkning av inhemsk r

å

vara (spannm

å

l)

Foderf

ö

rdyringen under 1983/84 kan med anv

ä

ndande av ovan angivna kvantitetsuppgifter och nu k

ä

nda prisrelationer mellan inhemska priser och v

ä

rldsmarknadspriser ber

ä

knas till 0,5 Mkr.

F

ö

r 1984/85 ber

ä

knas en viss produktions

ö

kning i branschen. Skillnaden mellan inhemska priser och v

ä

rldsmarknadspriser p

å 

olika fodermedel ber

ä

knas bli st

ö

rre 

ä

n under innevarande 

å

r d

å 

fr

ä

mst torkan 1 USA bidragit till h

ö

ga internationella priser s

å

v

ä

l p

å

 sojamj

ö

l och andra vegetabiliska proteinfoder som p

å 

spannm

å

l. Foderf

ö

rdyringen under 1984/85 ber

ä

knas s

å

ledes nu bli st

ö

rre

ä

n under innevarande 

å

r.

Prop. 1983/84:191

63

Ä

ven kollektiv 

å

terbetalning av foderf

ö

rdyring f

ö

r fiskodlingen 

ä

r enligt JUs mening en fom av prisutj

ä

mning. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r rimligt att, i likhet med vad som f

ö

reslagits betr

ä

ffande p

ä

ls­djursfoder, resp reglering belastas med den kostnad son pris­utj

ä

mningen nedf

ö

r. F

ö

r den foderf

ö

rdyring som h

ä

rr

ö

r fr

å

n inhemsk spannm

å

l b

ö

r s

å

ledes spannm

å

lsregleringen belastas, medan den del som h

ä

rr

ö

r fr

å

n importerat foder b

ö

r tas direkt fr

å

n inflytande inf

ö

rsel avgifter. Beloppens storlek ber

ä

knas i efterhand med ledning av f

ö

rbrukade kvantiteter samt v

ä

rlds­marknadspriser och inf

ö

rsel avgifter m m. Ber

ä

knat belopp 

ö

ver­f

ö

rs till fiskeristyrelsen som b

ö

r f

å

 i uppdrag utbetala medlen och ha 

ö

verinseende

ö

ver deras anv

ä

ndning. H

ä

rvid b

ö

r beaktas att beloppets storlek kan variera kraftigt fr

å

n 

å

r till 

å

r. Medlen b

ö

r anv

ä

ndas s

å

 att de kommer hela fiskodlingen tillgodo.

Mal t

JU f

ö

reslog v

å

ren 1978 vissa 

ä

ndringar n

ä

r det g

ä

ller pris­regleringen f

ö

r malt. F

ö

r

ä

ndringarna som ber

ö

rde s

å

v

ä

l import­avgifter son exportbidrag Innebar 1 huvudsak en anknytning till EGs system.

Vad g

ä

ller exportbidragen f

ö

reslogs dels en l

ä

ngre giltighetstid f

ö

r regleringsf

ö

reningen Svensk Spannm

å

lshandels utf

ä

stelser om exportbidrag, dels att samma 

å

tg

å

ngstal som n

ä

r det g

ä

ller Inf

ö

rsel avgiften skulle till

ä

mpas. JN f

ö

reslog vidare regeringen att av inflytande inf

ö

rsel avgifter skulle viss del fonderas f

ö

r att kunna anv

ä

ndas som extra exportbidrag n

ä

r det ordinarie exportbidraget via Svensk Spannm

å

lshandel inte r

ä

cker till.

Regeringen godk

ä

nde JNs f

ö

rslag och JN bemyndigades att vidta f

ö

reslagna 

å

tg

ä

rder h

ö

sten 1978. Alla f

ö

reslagna

å

tg

ä

rder sattes omedelbart i kraft av JN utom det extra exportbidraget f

ö

r malt. Influtna medel d

ä

r fonderades. V

å

ren 1980 besl

ö

t dock JH att Inf

ö

ra extra exportbidrag. Baserat p

å

 en j

ä

mf

ö

relse med EGs exportbidrag fastst

ä

lldes bidraget till 10 kr/100 kg malt. Under perloden september 1980 - maj 1981 var bidraget 5 kr/100 kg. I 

ö

vrigt har det varit 10 kr.

Prop. 1983/84:191

64

Den inhemska f

ö

rbrukningen av malt har minskat under senare 

å

r fr

å

n 

ö

ver 50 000 ton 1976/77 till ca 43 000 ton de senaste 

å

ren. Orsaken 

ä

r fr

ä

mst mellan

ö

lsf

ö

rbudet och d

ä

rmed sammanh

ä

ngande minskning av 

ö

lkonsumtionen. En viss 

ö

kad import av 

ö

l har ocks

å

betytt att avs

ä

ttningsutrymmet f

ö

r malt minskat.

Samtidigt som marknaden minskat i Sverige har kapaciteten n

ä

r det g

ä

ller maltti11 verkning 

ö

kat i och med tillkomsten av Pripps m

ä

lteri i Bromma. Den sanmanlagda kapaciteten kan ber

ä

knas till ca 70 000 ton f

ö

rdelat p

å

Nord-Malt 30 000 ton och Pripps 40 000 ton.

Importen av malt har minskat och uppgick 1982/83 till knappt 4 000 ton och ber

ä

knas innevarande 

å

r minska n

å

got.

Schematiskt kan situationen 

å

sk

å

dligg

ö

ras enligt f

ö

ljande:

Nord-Malt

Pripps      Import

Maximal till­

verkning     30 000

40 000      3 000

Inhemsk f

ö

r­

brukning      9 000

31 000      3 000

Export      21 000      9 000

Med en sammanlagd tillg

å

ngssida av ca 73 000 ton vid fullt kapacitetsutnyttjande och en Inhemsk f

ö

rbrukning av ca 43 000 ton inneb

ä

r detta ett exportbehov av ca 30 000 ton malt f

ö

rdelat p

å

 ca 2/3 Nord-Malt och 1/3 Pripps.

Hord-Malt s

ä

ljer ca 2/3 av sin 

å

rsproduktion p

å

 export medan motsvarande andel f

ö

r Pripps 

ä

r ca 25 procent.

Exporten under senare 

å

r har varit f

ö

ljande:

1978/79

6

352

1979/80

22

317

1980/81

27

816

1981/82

28

843

1982/83

15

615

Prop. 1983/84:191

65

Det extra bidraget har som tidigare n

ä

mnts i princip varit of

ö

r

ä

ndrat 10 kr/100 kg hela tiden sedan det inf

ö

rdes v

å

ren 1900. Vid nomal export inneb

ä

r detta ett medelsbehov om 2,5 -3,0 Mkr om bidraget 

ä

ven i forts

ä

ttningen h

å

lls of

ö

r

ä

ndrat. Importen av malt har som n

ä

mnts minskat och f

ö

r 1983/84 ber

ä

knas ca 2,0 Mkr inflyta i avgifter f

ö

r malt. Med nuvarande begr

ä

ns­ning till att av inflytande avgifter p

å

 malt f

å

r h

ö

gst 2,0 Mkr anv

ä

ndas kommer detta att inneb

ä

ra att dessa medel ej kommer att r

ä

cka till. Att medlen hittills har r

ä

ckt beror p

å

 att de f

ö

rsta 

å

rens avsatta medel ej anv

ä

ndes utan fonderades.

Vid

ö

ltillverkning anv

ä

nds betydande kvantiteter majs s

å

som r

å

frukt och till viss del som ers

ä

ttning f

ö

r malt. Kvantiteten 1982/83 ber

ä

knas till drygt 6 000 ton. 

Ä

ven vissa kvantiteter socker anv

ä

nds vid 

ö

ltillverkning.

Samtliga inf

ö

rsel avgifter f

ö

r majs har hittills h

ä

nf

ö

rts till fodemedelsavgifter vilka tillf

ö

rts jordbruket inom f

ö

rdelnings­planen. Genom den korrigeringsregel som funnits n

ä

r det g

ä

ller PM-index och fodemedel savgif terna har dock inte jordbruket totalt sett erh

å

r.it n

å

gon fav

ö

r av att 

ä

ven vissa kvantiteter majs, viUa ej anv

ä

nts som foder, h

ä

nf

ö

rts dit. JN har dock beslutat att i forts

ä

ttningen ej f

ö

ra inf

ö

rsel avgifter som h

ä

rr

ö

r fr

å

n majs. vilken ej anv

ä

nds till foder, till foder­medel savgif ter. Den totala kvantiteten majs som anv

ä

nds till annat 

ä

n foder ber

ä

knas innevarande 

å

r till ca 8 000 ton, vilket vid nuvarande avgiftsniv

å

er inneb

ä

r ca 3 Mkr 1 Inf

ö

rsel avgifter.

Genom detta f

ö

rfarande 

ö

kar tillg

å

ngen p

å

 inf

ö

rselavgiftsmedei utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. JN f

ö

resl

å

r att av Inf

ö

rselavgifts­medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen avs

ä

tts 3,0 Hkr f

ö

r st

ö

d till maltproduktionen. Oetta Inneb

ä

r visserligen en 

ö

kning med 1,0 Mkr men beh

ö

vs f

ö

r att bidraget skall kunna h

å

llas p

å

 en of

ö

r

ä

ndrad nominell niv

å

.

Prop. 1983/84:191

66

Sveriges exportr

å

d. Reglerings

å

ret 1983/84 har 1,5 Mkr inom och lika mycket utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen avsatts till Sveriges exportr

å

d att anv

ä

ndas f

ö

r fr

ä

mjande av den svenska exporten av h

ö

gf

ö

r

ä

dlade livsmedel. I regleringsbrev den 17 december 1981 anges att exportr

å

det vid tidpunkt som JN efter samr

å

d med r

å

det fastst

ä

ller till n

ä

mnden skall redovisa hur de anvisade medlen har anv

ä

nts.

Exportr

å

det har i skrivelse den 11 november 1983 beg

ä

rt ytter­ligare 2 Mkr f

ö

r verksamhets

å

ret 1983/84 samt 5.5 Mkr f

ö

r budget

å

ret 1984/85 (bil 5). S

å

v

ä

l fr

å

n statsmakternas som fr

å

n n

ä

ringslivets sida har intresset f

ö

r utvidgad svensk livsmedels­export 

ö

kat starkt under senare 

å

r. Olika organ fr

ä

mjar denna verksamhet, bl a Sveriges Exportr

å

d. Enligt n

ä

mndens uppfattning 

ä

r det angel

ä

get att kunna ut

ö

ka den finansiella ramen f

ö

r exportfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder. JN f

ö

resl

å

r att 1984/85 2 Mkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen avs

ä

tts till exportr

å

dets verksamhet. En mer samlad plan f

ö

r verksamheten b

ö

r f

å

 anst

å

 tills dess LMK-83 avslutat sitt arbete.

Prop. 1983/84:191

67

2.4  Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rselavgiftsmedei m m reglerings

å

ren 1982/83 och 1983/84

1982/83 kkr

1983/84

kkr

prel

Inkomster

Fr

å

n f

ö

reg

å

ende reglerings

å

r kvarst

å

ende inf

ö

rsel avgifter Under resp reglerings

å

r influtna inf

ö

rsel avgifter

exkl fodemedel

fodermedel

20 9211

299 998 264 940

25 342

292 600 160 000

Summa

535 859

477 942

Int

ä

ktsr

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r.

Utgifter

a)Av medel inom f

ö

rdelningsplan

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mjölk

-

kött

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m

St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra

k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

Sveriges exportr

å

d

Fraktst

ö

d foder. Norrland

Reserv till jordbruksn

ä

mndens f

ö

rfogande

Sunma

47 279

2 000

29 500

29 500

0

0

80 761

0

50 000

50 000

173 000

167 000

71 000

73 000

0

0

33 500

20 500

5 000

5 000

1 400

1 700

8 650

10 850

25 000

29 000

2 500

4 500

1 400

1 700

2 000

2 000

500

500

500

1 500

150

0

0

28 450

532 140

427 200

H

ä

refter kvarst

å

ende inf

ö

rselavgiftsmedei

53 719

50 742

Prop. 1983/84:191

68

1902/83 kkr

1983/84

kkr

prel

b)Av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplan

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, oststaterna Utbyteshandelk

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lanmk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisa­tionens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

ä

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom blodlingen

Kollektiva 

å

tg

ä

rder inon odlingen av konsumtionsfisk

Restitution av inf

ö

rsel avgifter f

ö

r styck­ningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av in­f

ö

rselavgifter f

ö

r ost St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportr

å

d

Summa

15 000

O

15 500

17 5 2

373 799

475

300 000 000

300

300

15 124 O 173 067 634

475

300 000 000

300

20 739

9 500

2 000

2 000

500

1 500

74 312

65 052

(+11 (+11

Saldo vid utg

å

ngen av resp reglerings

å

r

./.  20 593    ./.  14 310

KASSAN F

Ö

R R

Ä

VARUKOSTHADSUTJ

Ä

HMINGEN

I regleringsbrev r

ö

rande r

å

varukostnadsutj

ä

mning till  viss industri den 16 juni 1981  f

ö

reskrivs att JN 1 anslutning till sin 

å

rliga redovisning av anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedel m m ocks

å

 skall  redovisa anv

ä

ndningen av utj

ä

mningskassan. Detta sker 1 fom av f

ö

ljande sammanst

ä

llning. Se 

ä

ven bilaga 6.

69

Prop. 1983/84:191

Kassan f

ö

r r

å

varukostnadsutj

ä

mningen

1982/83

1 981 /82

1982/83

1981/82

kkr

kkr

kkr

kkr

Extern prisutj

ä

nning

Utgifter

89 199

59 647

Inkomster

99 241

66 954

Saldo

10 042

7 307

Intern prisutj

ä

nning

ej avgiftsfinansierad

Utgifter

27 834

31 455

Inkomster Saldo

22 509 5 325

31 455

Intern prisutj

ä

mning

avgiftsfinansierad

Utgifter

305 249

180 562

Inkomster

311 741

191 129

Saldo

6 492

10 567

R

ä

ntor

Utgifter Saldo

77 399

1 022 Inkomster Saldo

476

219 803

Summa

439 292   290 560

439 292

290 560

Totalt saldo 11 608

17 071

Prop. 1983/84:191

4              R

Ö

RLIGA KREDITER

70

Regeringen har uppdragit 

å

t JN att 

ö

verv

ä

ga och framl

ä

gga f

ö

rslag r

ö

rande behovet och m

ö

jligheterna till samordning av de r

ö

rl-iga krediter m m i riksg

ä

ldskontoret som f n st

å

r till f

ö

rfogande f

ö

r olika 

ä

ndam

å

l inom jordbruksprisregleringen.

JN l

ä

mnar f

ö

ljande f

ö

rslag:

Krediten beh

ö

vs f

ö

r fortsatt lagring

Krediten ut­nyttjas ej

R

ö

rlig kredit

Lagring av jordbruks­produkter

Inl

ö

sen av inhemskt oljev

ä

xtfr

ö

Industrins r

å

varukost­nadsutj

ä

mning (R

Ä

K)

JN:s f

ö

rslag    Motiv 250 Mkr Ingen 

ä

ndring

50 Mkr Dras in

40 Mkr Maximikrediten

ä

ndras till 20 Mkr

Prisreglering pa jord-  120 Mkr Ingen 

ä

ndring brukets omr

å

de (t

ä

ckande av underskott i regleringsekonomin)

Svensk spannm

å

lshandel   35 Mkr Dras in

Krediten beh

ö

vs

ä

ven i forts

ä

tt­ningen f

ö

r gris-reglerande

å

t­g

ä

rder

Krediten beh

ö

vs ej

SLUTLIG FINANSIERING AV R

Ä

NTEDIFFERENSER T

Ä

CKTA GENOM L

Ä

N FR

Ä

N R

Ö

RLIG KREDIT

Krediten f

ö

r lagring av jordbruksprodukter.

Medel f

ö

r s

ä

songm

ä

ssig lagring av k

ö

tt och fl

ä

sk samt sm

ö

r b

ö

rjade st

ä

llas till jordbruksn

ä

mndens f

ö

rfogande p

å

 1940-tal et. Utl

å

ningen skedde genom Fonden f

ö

r f

ö

rlag till statsverket. Anslaget var under

Prop. 1983/84:191

71

budget

å

ren 1970/71 - 1976/77 90 Mkr. 1977/78 h

ö

jdes anslaget till 140 Mkr och under 1978/79 till 175 Mkr. Fr

å

n budget

å

ret 1979/80 

ö

verf

ö

rdes anslaget till en r

ö

rlig kredit i riksg

ä

lden, /anslaget 

var  

detta 

å

r of

ö

r

ä

ndrat 175 Mkr. Budget

å

ret 1980/81 h

ö

jdes den r

ö

rliga krediten till 195 Mkr och 1981/82 till 250 Hkr.

Medlen l

å

nades ut mot en r

ä

nta motsvarande diskonto +0,5%. I sam­band med 

ö

verf

ö

ringen av anslaget till en r

ö

rlig kredit h

ö

jdes r

ä

ntesatsen med beroende p

å

 vald tidpunkt under budget

å

ret 5 till

I de avtal med l

å

ntagarna son jordbruksn

ä

mnden slutit, angavs att r

ä

ntesatsen f

ö

r utl

å

nad kredit uppgick till diskonto +0,5%. De f

ö

r

ä

ndrade r

ä

ntevillkor som kom att g

ä

lla fr o m budget

å

ret 1979/80 upplevdes d

ä

rf

ö

r av l

å

ntagarna som ett avtalsbrott. I skrivelse till regeringen den 22 september 1978 f

ö

reslog JN att skillnaden mellan r

ä

ntesatserna skulle f

å

 t

ä

ckas via statsbudgeten genom en belastning av anslaget C 3. Regeringen anf

ö

rde dock i prop 1978/79:100 att dessa 

ö

kade kostnader inte borde belasta stats­budgeten. Fr

å

gan om hur de skulle t

ä

ckas borde tas upp vid kommande j ordbrukspri s

ö

veri

ä

ggni ngr.

Enligt regeringens beslut den 21 juni 1979 fick under budget

å

ret 1979/80 den r

ö

rliga krediten om 120 Mkr 

ä

ven anv

ä

ndas till att t

ä

cka

ö

kade r

ä

ntekostnader f

ö

r s

ä

songm

ä

ssig lagring av sm

ö

r och k

ö

ttvaror i avvaktan p

å

en slutlig l

ö

sning av fr

å

gan om hur n

ä

mnda r

ä

ntekostnader skulle t

ä

ckas.

Genom beslut den 19 juni 1980 och den 11 december 1980 medgav regeringen att jordbruksn

ä

mnden 

ä

ven f

ö

r budget

å

ret 1980/81 fick utnyttja den r

ö

rliga krediten om 120 Mkr f

ö

r att t

ä

cka de 

ö

kade r

ä

ntekostnaderna f

ö

r s

ä

songm

ä

ssig lagring vid ett utnyttjande av denna r

ö

rliga kredit upp till ett belopp av 175 Mkr.

I jordbruksn

ä

mndens skrivelse den 6 juni 1980 medgav n

ä

mnden att r

ä

ntedifferensen vid utl

å

ning av de 20 Mkr som den r

ö

rliga krediten f

ö

reslogs h

ö

jas med under 1980/81 skulle t

ä

ckas inom ramen f

ö

r befintliga medel inom ny

ö

lk- och k

ö

ttregleringen.

diskonto + 0,5% subventionerad

son r

ö

rlig kredit

Prop. 1983/84:191

Utl

å

ningen under de senaste 

å

ren framg

å

r nedan.

Ä

r             ilax belopp       Max utl

å

nat       R

ä

ntesats

beloppp

1978/79  175                  175

1979/80  175                  174,7

1980/81  195                  195

1981/82  250                  218,1

72

1979/80  Skillnaden mellan riksg

ä

ldskontorets r

ä

nta och diskonto + 0,5i uppl

å

nades av den r

ö

rliga krediten "prisreglering p

å

 jordbrukets omr

å

de".

19J0/ol  R

ä

nteskillnaden f

ö

r krediter upp till 175 Mkr uppl

å

nades p

å

motsvarande s

ä

tt som under 1979/80. F

ö

r de 20 Hkr d

ä

rut

ö

ver son tillf

ö

rdes den r

ö

rliga krediten detta 

å

r, finansierades r

ä

nteskillnader via k

ö

ttbudgeten.

1981/82

och f

ö

lj­ande budgetar Ingen subventionering av r

ä

ntan. L

å

ntagarna betalar hela

riksg

ä

ldsr

ä

ntan.

Det s

å

lunda subventionerade r

ä

ntebeloppet uppg

å

r till ca 8,2 Mkr, varav 0,2 Mkr har belastat k

ö

ttbudgeten.

Krediten f

ö

r inl

ö

sen av inhemskt oljev

ä

xtfr

ö

Krediten f

ö

r inl

ö

sen av Inhemskt oljev

ä

xtfr

ö

 st

ä

lls till regleringsf

ö

reningen SOI:s f

ö

rfogande i samband med att f

ö

reningen k

ö

per upp den svenska sk

ö

rden av oljev

ä

xter. Kostnaden f

ö

r denna verksamhet 

ö

verstiger emellertid v

ä

sentligt kreditbeloppet.

De tidigare anslaget 1 Fonden f

ö

r f

ö

rlag till statsverket (som st

ä

llts till f

ö

rfogande sedan 1954/55) 

ö

verf

ö

rdes till en r

ö

rlig kredit i riksg

ä

ldskontoret fr o m budget

å

ret 1980/81.

Prop. 1983/84:191

73

I samband d

ä

rmed steg r

ä

ntesatsen fr

å

n diskonto + 0,5% till riks­g

ä

ldens g

ä

llande r

ä

nta.

Utl

å

ningen de senaste 

å

ren framg

å

r nedan.

Ä

r      Max belopp   Max utl

å

nat   R

ä

ntesats

belopp

1979/80

50

50

diskonto + 0,5%

1930/81

50

50

subventionerad

1981/82

50

som r

ö

rlig kredit

19S0/31  Skillnaden nellan riksg

ä

ldens r

ä

nta och diskonto + O, 5

«

 uppl

å

nades av den r

ö

rliga krediten "t

ä

ckande av under­skott i regleringsekononin".

1981/82

och f

ö

lj­ande budget

å

r Ingen subventionering av r

ä

ntan. L

å

ntagaren betalar hela

riksg

ä

ldsr

ä

ntan.

De subventionerade r

ä

ntebeloppet (under 1980/81) uppg

å

r till 2,0 Mkr.

Fr

å

gan st

å

r s

å

ledes kvar om hur den slutliga finansieringen av de r

ä

ntedifferenser som tills vidare t

ä

ckt

»

.

»»

den r

ö

rliga krediten ora 120 Mkr skall l

ö

sas. Beloppet uppg

å

r enligt ovan till 10 Mkr varav 

8  

Mkr avser r

ä

nta f

ö

r l

å

n vid lagring av k

ö

tt och sm

ö

r, samt 2 Mkr avser r

ä

nta f

ö

r l

å

n vid inl

ö

sen av oljev

ä

xtfr

ö

.

Enligt n

ä

mndens mening b

ö

r denna fr

å

ga kunna tas upp 1 samband med fr

å

gan om hur r

ä

ntan p

å

 120 miljonerskrediten skall finansieras i de 

ö

verl

ä

ggningar om prisregleringen f

ö

r tiden efter den 30 juni 1984 som nyligen har Inletts. Ett m

ö

jlig l

ö

sning av fr

å

gan vore att k

ö

ttregleringen och mj

ö

lkregleringen finge belastas med 4 Mkr var och fettregleringen med 2 Mkr.

Prop. 1983/84:191

74

5              HEMST

Ä

LLAN

Med st

ö

d av det nyss anf

ö

rda hemst

ä

ller JN att det framlagda f

ö

rslaget om anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedei m m f

ö

r reglerings

å

ren 1982/83 och 1983/84 godk

ä

nns.

JN hemst

ä

ller vidare att fr

å

gan om medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1984/85 samt fr

å

gan om slutlig finansiering av r

ä

ntedifferenser t

ä

ckta genom l

å

n fr

å

n r

ö

rlig kredit f

ö

rs vidare till den statliga kommitt

é

 som efter 

ö

verl

ä

ggningar med jordbrukarna skall  l

ä

gga f

ö

rslag om jordbrukspriserna f

ö

r tiden efter den 1 juli 1984.

6              BESLUTSMENIIJG

Detta

ä

rende har efter f

ö

redragning av avdelningsdirekt

ö

r Wigstrand avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN], Dockered och Fringel.

i-edam

ö

terna Dockered och Fringel reserverade sig mot beslutet enligt bilaga 7.

Ingvb'r Lindstr

ö

m

Harald Widstrand

Prop. 1983/84:191

75

ullaga /

1984-02-10

Reservation av Bo Dockered och Viggo Frinael

Jordbruksn

ä

mnden har f

å

tt i uppdrag att g

ö

ra en 

ö

versyn av anv

ä

ndningen av medel utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen, dvs medel som avses t

ä

cka olika stat­liga 

å

taganden. De olika 

å

tagandena, som f n finan­sieras utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen, har s

å

lunda till­kommit efter beslut fr

å

n statsmakterna och avser 

å

tg

ä

rder som det ur samh

ä

llets synvinkel ansetts . viktigt att st

ö

dja och ta ansvaret f

ö

r.

Jordbruksn

ä

mndens styrelse har nu beslutat f

ö

resl

å 

statsmakterna att ett flertal 

å

tg

ä

rder i st

ä

llet finansieras av belopp inom ramen eller via regle­ringsf

ö

reningarna. Detta inneb

ä

r en direkt flytt­ning av kostnader fr

å

n statsmakterna till jord­bruksn

ä

ringen f

ö

r 

å

tg

ä

rder som staten hittills ta­git ansvar f

ö

r. De f

ö

reslagna 

å

tg

ä

rderna kommer d

ä

rf

ö

r direkt att p

å

verka partsf

ö

rh

å

llandet mellan staten och jordbruket.

Vi anser att statsmakterna b

ö

r st

ä

lla medel till f

ö

rfogande f

ö

r 

å

tg

ä

rder som samh

ä

llet hittills ta­git ansvar f

ö

r och ansett viktigt att st

ö

dja. I de fall detta inte 

ä

r m

ö

jligt b

ö

r finansieringen av 

å

tg

ä

rder som p

å

verkar jordbruksn

ä

ringen direkt h

ä

n-skjutas till f

ö

rhandlingarna p

å

 jordbrukets omr

å

de 

ä

ven vad g

ä

ller f

ö

rslag till 

ä

ndringar som ber

ö

r regleringskassorna. Betr

ä

ffande st

ö

det till biod­lingen b

ö

r inga principiella f

ö

r

ä

ndringar genomf

ö­

ras under l

ö

pande avtal f

ö

c socketn

ä

ringen.

Bo Dockered

Viggo Fringel

Prop. 1983/84:191

76

Innehåll

Proposition  ....................................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll   ..................... 

... 

1

Förslag till lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på

jordbrukets område .............................................. 

... 

2

Förslag till lag om ändring i utsädeslagen (1976: 298)        

3

1

Inledning ......................................................... 

5

2

Föredragandens överväganden  ........................... 

... 

7

2.1

Införselavgiftsmedel m.m................................ 

7

2.2

Rörliga krediter   .......................................... 

. 

12

2.3

Den statliga rådgivningen till jordbruket   .......... 

. 

13

2.4

Utsädeskontroll   .......................................... 

. 

17

2.5

Övriga frågor   ............................................. 

. 

22

3

Hemställan   .................................................... 

. 

23

4

Anslagsfrågor för budgetåret 1984/85    ................ 

24

5

Beslut   .......................................................... 

. 

35

Bilaga   Införselavgifter m.m.................................. 

. 

37

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984