Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1984/85:198

Regeringens proposition

1984/85:198

om Nordiska ministerrådets allmanna budget för år 1986, m. m.;

beslutad den 11 april 1985.

Regeringen föreslår riksdagen all anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

ANNA-GRETA[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås all Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1986 godkänns och att medel anvisas för Sveriges andel av kostnaderna för den verksamhet som finansieras över denna budget. Vidare föreslås alt regeringen bemyndigas medge att vissa åtaganden görs av Nordiska indu­strifonden. Nordiska ministerrådets allmänna budget omfattar infe det nordiska kultursamarbetet. För detla finns en särskild budget.

I    Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 198

Prop. 1984/85:198

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1985-04-11

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 1.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bo­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1986, m.m.

I prop. 1984/85:100 (bil. 5, s. 27) har regeringen föreslagit riksdagen att. i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till N

1    Inledning

Nordiska ministerrådei inrättades år 1971 genom en revision av den är 1962 ingångna samarbeisöverenskommelsen mellan de nordiska länderna (Helsingfors-avtalel). Den 12 april 1973 ingicks ell avtal mellan de nordiska länderna om upprättande av Nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo. Upprättandet av ministerrådssekrelariatet godkändes för Sveriges del av riksdagen den 25 maj 1973 (prop. 1973:121, UU 13, rskr 245). Verksamhe­ten vid sekretariatet inleddes den 1 juli 1973.

I samband med upprättandet av sekretariatet skapades en budget för den de! av ministerrådets verksamhet som administreras av sekretariatet. Den­na budget. Nordiska ministerrådets allmänna budget, omfattar inte det nordiska kultursamarbetet, för vilket Nordiska ministerrådet i samman­sättningen kullur- och undervisningsministrarna fastställer en särskild bud­get. Den omfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i u-länder som finansieras över de nordiska ländernas bislåndsbudgetar och inte heller medel till Nordiska investeringsbanken.

Fr.o.m. år 1975 omfattar Nordiska ministerrådets allmänna budget ett kalenderår. Medel för verksamheten under år 1985 anvisades av riksdagen den 17 maj 1984 (prop. 1983/84:185, UU 19, rskr 319).

På initiativ av Nordiska rådet tillämpas sedan 1983 års budgeibehandling en ny ordning för behandlingen av den allmänna budgeten. Genom denna

Prop. 1984/85:198

3

ordning, som i huvudsak gäller även för Nordiska ministerrådets kultur­budget, har önskemålet lillgodosells alt bereda Nordiska rådet förbättrade möjligheter alt delta i budgetarbetet och att ge rådets medlemmar tillfälle alt debattera budgeten under Nordiska rådels session. Härigenom uppnås också syftet alt ge de nordiska samarbetsaktiviteterna en bättre parlamen­tarisk förankring och att göra den nordiska budgetbehandlingen mer lik den nationella.

Enligl reglementet för Nordiska ministerrådets budgetar (den allmänna budgeten och kulturbudgeten), beslutat av Nordiska ministerrådet i juni 1983, fastställer Nordiska ministerrådet budgeten i mars under förbehåll av de nationella parlamentens godkännande.

Den budgelprocedur som sålunda tillämpas innebär att förslag inte kan föreläggas riksdagen inom den lid under vilken anslagspropositioner nor­mall ska lämnas. Motsvarande gäller för Nordiska ministerrådels kultur­budget.

1 del följande redogör jag närmare för Nordiska ministerrådels allmänna budget för år 1986 och vissa frågor i anslutning härtill.

Chefen för utbildningsdepartementet kommer senare denna dag att an­mäla frågan om Nordiska ministerrådets kuliurbudget för år 1986.

En utförlig redogörelse för det nordiska arbetet har lämnats i den berät­telse rörande det nordiska samarbetet som Nordiska ministerrådet har överlämnat lill Nordiska rådet i december 1984 (dokument C 1/1985 i det nordiska trycket). En sammanfattning av fackkapitlen i denna redogörelse bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga I.

En översikt över Nordiska ministerrådets budget för år 1986 bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 2.

2   Föredraganden 2.1 Allmänt

I rådande slatsfinansiella läge i de nordiska länderna har det varit nöd­vändigt att göra besparingar i de nationella statsutgifterna. Detta påverkar även del nordiska samarbetet. En gemensam uppfattning är emellertid att del finns skäl all betrakta den nordiska budgelbehandlingen på annat sätl än den nationella. Genom alt söka gemensamma lösningar i stället för alt lägga ner resurser i vaije enskilt land för att lösa likartade problem, kan en samhällsekonomisk nytta uppnås genom del nordiska samarbetet. Möjlig­heterna att åstadkomma nationella besparingar genom nordiska samarbels-lösningar bör därför tas tillvara.

På många områden är de nordiska länderna hänvisade lill att samarbeta för att kunna hålla jämna steg med de störte industriländerna. De nordiska länderna är vart och ett för litet för att salsa på 1. ex. forskare och teknisk utrustning på starkt specialiserade delar av sådana vikliga områden som

Prop. 1984/85:198

4

energiforskning och datateknologi. Den arbetsfördelning som åstadkom­mits och de gemensamma satsningar som gjorts i det nordiska lörsknings-och utvecklingssamarbetet bör föras vidare och fördjupas. Ett aktuellt exempel är den nordiska handlingsplanen för datateknologiskl samarbete som antogs vid Nordiska rådets session år 1984.

Dominerande i det nordiska samarbetet är f. n. frågor som rör det ekono­miska läget och sysselsättningen. Delta är naturligt i ett läge där man i de enskilda länderna arbetar med att få till stånd en förbättrad industriell tillväxt och ökad sysselsättning. Genom samnordiska insatser kan man komplettera de nationella åtgärderna och nå dessa mål.

Nordiska ministerrådei (finansministrarna) lade till Nordiska Rådets session år 1985 fram en långsiktig handlingsplan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning. Handlingsplanen är ett uttryck för en höjd ambi­tionsnivå i det nordiska samarbetet. Del utökade samarbetet omfattar insatser som skall bidra till den strukturella omvandlingen i de nordiska ländernas ekonomi och näringsliv. Härmed menas åtgiirder för alt åstad­komma en mer rationell resursanvändning, öka den nordiska ekonomiska integrationen mellan länderna och understödja den nationella ekonomiska politiken. Handlingsplanen innehåller många konkreta förslag till samord­nade och förstärkta nordiska insatser. Som exempel kan nämnas:

-

investeringar i vägar och järnvägar för att förbättra gods- och person­transporterna mellan och genom de nordiska länderna.

-

utbyggnad mol ett sammanhängande nordiskt elsystem.

-

införandel av en ny utläningsordning för nordiska investeringsprojekt (UNI) knuten till Nordiska investeringsbanken,

-

avskaffande av handelshinder mellan de nordiska länderna,

-

samarbete på exporifrämjandeområdet, bl. a. ökade anslag lill Nordiska projeklexportfonden,

-

induslripolitiska samarbetet, bl. a, ökade anslag till teknisk forskning och utveckling,

-

regionalpoliiiskl samarbetet särskilt på Nordkalotten och i Väsinorden, bl. a. upprättande av en särskild utvecklingsfond för Västnorden,

-

marknadsföringskampanj för främjande av turismen i Norden,

-

arbetsmarknads- och utbildningssmarbeie bl. a. i form av åtgärder mol ungdoms- och långtidsarbetslösheten och

-

intensifierat nordiski samarbete på den ekonomiska politikens område och i internationella ekonomiska fora.

De förslag som lagts fram i handlingsplanen har kostnadsberäknats lill ca 2,7 miljarder norska kronor för perioden 1986- 1990, varav ca 2,5 miljarder avser investeringar i vägar och järnvägar som finansieras på nationell basis.

Av betydelse för det nordiska samarbetet är Föreningen Nordens verk­samhet och de nordiska kontakter som äger rum inom ramen för andra folkrörelser. Härigenom stärks medborgarnas känsla av nordisk samhörig­het.

Prop. 1984/85:198

5

2.2 Översyn av formerna för det nordiska samarbetet m.m.

Samarbetet i och mellan Nordiska rådet och Nordiska ministerrådet har fungerat i sin nuvarande form i över tio är. Då samarbetet genomgått en snabb och omfattande förändring under denna period har behovet att utvärdera och att se över samarbetets organisation och funktion ökat. Mot denna bakgrund tillsatte de nordiska ländernas statsministrar och Nordis­ka rådets presidium hösten 1982 en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra denna översyn.

Vid Nordiska rådels session år 1984 diskuierads parlamentarikerrappor­ten (NU 1983:9) "Arbeidsformerne i nordisk samarbeid ". Huvudpunkter­na i rapporten innefattade förslag lill förstärkning av Nordiska rådets presidium och de nordiska samarbetsministrarnas ställning saml en gemen­sam budget. Rådet antog en rekommendation som uppmanade Nordiska ministerrådet att lägga fram de förslag inom ministerrådels verksamhets­område som kommitténs rapport ger anledning till. En av Nordiska minis­tertådet tillsall utredningsman överlämnade den 10 augusti 1984 sitt förslag i rapporten (NU 1984:7) '"En budget - ett sekretariat?". I rapporten föreslås en sammanläggning av de två ministerrådssekretariaten i Oslo och Köpenhamn och de två nordiska budgetarna. Dessa förslag har under hösten 1984 diskuterats med Nordiska rådets presidium. Nordiska minis­tertådet lämnade lill Nordiska rådets session år 1985 ett särskilt minister­rådsförslag i dessa frågor. Förslaget antogs av Nordiska rådet.

F.n. arbetar en av Nordiska ministerrådet tillsatt organisalionsgrupp med de olika frågor som uppkommer vid sammanläggningen av minisier-rådssekretarialen och budgetarna. Arbetet skall vara avslutat till hösten 1985. Sammanläggningen av ministerrådssekretariaten kommer att genom­föras under våren 1986. Det nya sekretariatet kommer att förläggas lill Köpenhamn, där lokaler redan har anskaffats. Ministerrådets budgetar sammanförs till en budget fr. o, m. budgetåret 1987.

Till de organisatoriska förändringarna hör också flyttningen av Nordiska industrifonden från Stockholm till Oslo.

Genomförandet av de förändringar i den nordiska samarbetsorganisa-lionen som här skisserats bör enligl min mening medföra att den bättre kan svara upp mot de krav som den ökade ambitionen i det nordiska samarbe­tet nu ställer.

En förändring i de organisatoriska formerna för det nordiska samarbetet kräver vissa justeringar i de nordiska samarbetsavtalen. Förslag om detta kommer senare alt föreläggas riksdagen.

Jag vill i detla sammanhang också nämna alt regeringen har nyligen ratificerat en överenskommelse om ändring av avtalet om Nordiska minis­tertädets sekretariat och deras rättsliga ställning och dess tilläggsprotokoll (prop, 1972:122). Innebörden härav är att man genomfört principen om tidsbegränsad anställning för all personal vid minislerrådssekrelariaten i

-Prop. 1984/85:198

6

syfte att tillgodose önskemålet om en allsidig nationell bemanning. I sam­manhanget har ministerrådet uttalat att tjänstgöring vid ett nordiskt sekre­tariat i relevanta sammanhang bör ses som en särskild kvalifikation, som bör las lill vara när vederbörande återvänder hem.

2.3 Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1986

2.3.1   Allmänt

Nordiska ministerrådets allmänna budget omfattar kostnader för 15 nor­diska institutioner och ca 230 särskilda projekt. Nya samarbelsområden har tillkommit successivt. Budgetens omslutning uppgår till närmare 212,2 milj. norska kronor för år 1985.

Det nordiska samarbetet består i stor utsträckning av alt nordiskt sam­ordna nationella aktiviteter som alla länderna har intresse av. Den nordis­ka budgeten skall ses som ett viktigt instrument för att gemensamt utföra för de nordiska länderna angelägna arbetsuppgifter.

Syftet med den nordiska budgeten är inte alt tolalfinansiera det nordiska samarbetet. De egentliga resurserna för det nordiska samarbetet är mång­dubbelt större, eftersom många projekt finansieras även med nationella anslag. Jag ser de gemensamma nordiska medlen som eti sätl att initiera och hålla samman nordiska samarbetsprojekl. En betydande del av finansi­eringen bör ske genom att nationella myndigheter tillskjuter egna medel. Beredvilligheten all anslå sådana nationella medel blir då ett slags test pä all den nordiska prioriteringen överenstämmer med nationella prioritering­ar och att projekten verkligen är relaterade till de faktiska behoven. För svensk del bör detta också ske genom alt avräkning i vissa fall sker pä nationella anslag.

2.3.2   Budget för år 1986

Mot bakgrund av bl. a. den behandling av budgeten som skett i enlighet med den gällande budgelproceduren har Nordiska ministerrådet den 27 mars 1985 enats om en budget för år 1986 på 272,6 milj. norska kronor. Detla är en ökning i förhållande till år 1985 med ca 60.4 milj. norska kronor, eller med 28%. Den reala ökningen är ca 18%.

Av utgifterna avses en del täckas genom Nordiska ministerrådets in­komster under år 1986. Dessa inkomster består av räntor och avgifter som de anställda vid Nordiska ministerrådets sekretariat har att erlägga i stället för inkomstskatt i Norge. Nordiska ministerrådels totala intäkter beräknas till ca 8,4 milj. norska kronor. Återstoden ca 264,2 milj. norska kronor finansieras genom bidrag från de nordiska länderna.

Jag skall nu redogöra för de allmänna prioriteringar som gjorts vid fastställandet av 1986 års budget och utgifternas fördelning på vissa verk­samhetsområden (en mer detaljerad redovisning härav ges i bilaga 2).

Del nordiska samarbetet bedrivs på en mycket bred front. Arbetslöshe-

Prop. 1984/85:198

7

len i de nordiska länderna har gjort att sysselsättningsfrågor och möjliga ätgärder på det arbelsmarknadspolitiska och det ekonomiskpolitiska områ­det blivit alltmer centrala. Delta medför behov av satsningar över större område för att samarbetets fördelar skall kunna utnyttjas.

Bland de nya satsningarna i budgeten märks de åtgärder som ingår i handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning och för vilka jag tidigare redogjort. Sammanlagt beriiknas för detta ändamål 38.1 milj. norska kronor, varav 16,2 milj. anslås ftir industriellt forsknings- och utvecklingssamarbete. De största satsningarna i övrigt avser en ökning av Nordiska industrifondens budget, turistfrågor, arbetsmarknadsåtgärder och regionalpoliiiska åtgiirder.

För genomförandet av den dataieknologiska handlingsplanen beräknas 27.7 milj. norska kronor. Handlingsplanen förutsätter härutöver att nä­ringslivet i de nordiska länderna bidrar med ett belopp som motsvarar de statliga satsningarna. Omfattningen av insatserna blir således beroende på näringslivels beredvillighet att medverka.

I övrigt innehåller budgeten realt ökade anslag främst till jord- och skogsbrukssektorn för genomförandet av del nya handlingsprogrammet på detta område.

Nordiska ministerrådet har vid fastställandet av den slutliga budgeten beaktat de förslag om ökningar av anslagen för socialpolitiska-, jämställd­hets- och samfiirdselfrågor som framkom under Nordiska rådets session.

Ett engångsbelopp på 5 milj. norska kronor har beräknats för kostnader som uppkommer med anledning av sammanliiggningen av ministerrådssek­retariaten och flyttningen av Nordiska industrifonden.

De medel i budgeten som upptagits för administration och liknande utgifter avser främst kostnaderna för Nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo. Dessa kostnader beriiknas till närmare 27.3 milj. norska kronor och avser i huvudsak personalkostnader m. m. Antalet fasta tjänster vid sekre­tariatet uppgår till 53.

En stor del av anslagen finansierar gemensamma nordiska institutioner. Antalet sådana institutioner uppgår f, n. till 15, De största anslagen beräk­nas för Nordiska industrifonden (45,0 milj. norska kronor). Nordiska pro­jeklexportfonden (10,0 milj. norska kronor). Nordiska hälsovårdshögsko­lan (9.8 milj, norska kronor) och Nordiska inslitutcl för odonlologisk materialprovning (8.9 milj. norska kronor).

Beträffande Nordiska industrifonden innebär tidigare beslutad budget ett bemyndigande för fonden alt ingå förpliktelser utöver tillgängliga medel för innevarande budgetår. För år 1987 krävs sådant bemyndigande upp till ett belopp av 21.6 milj. svenska kronor och förär 1988 upp lill eU belopp av 14.4 milj. svenska kronor.

Övriga anslag avser i huvudsak olika projekt. Medlen är avsedda för såviil pågående projekt som nya projekt under år 1986. Anslagen fördelas f n. på ca 230 särskilda projekt inom de olika verksamhetsområden som

Prop. 1984/85:198

8

budgeten omfattar. De största anslagen beräknas för verksamhetsområde­na regionalpolitik (totalt 13,3 milj. norska kronor), energi (totalt 8,9 milj. norska kronor), miljövård (7,7 milj. norska kronor) och arbetsmarknad (6,9 milj. norska kronor).

Jag tillstyrker för egen del Nordiska ministerrådets förslag lill allmän budget för år 1986. Jag föreslår att regeringen underställer riksdagen försla­get för godkännande.

2.3.3 Sveriges andel av budgeten

Ländernas bidrag lill Nordiska ministerrådets budgetar beräknas enligl en särskild fördelningsnyckel. Nordiska ministerrådei (samarbetsminis­trarna) fastställde den 10 november 1982 regler för beräkning av fördel­ningsnyckeln. Reglerna innebär att fördelningsnyckeln fastställs som resp. lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten (BNI) till faktorpris. Som bas skall användas kända värden från de två senaste åren. Fördel senaste året används preliminära värden. Fördelningsnyckeln fast­ställs för ett år i sänder.

För år 1985 gäller följande fördelningsnyckel: Danmark 19,9%, Finland 18,3%, Island 0,9%, Norge 21,0% och Sverige 39,9%. Sveriges andel av budgeten beräknades enligt denna fördelningsnyckel till totalt 83872000 svenska kronor.

För år 1986 har följande fördelningsnyckel fastställts: Danmark 21,4%, Finland 19.4%, Island 0,8%, Norge 21,2% och Sverige 37,2%. Sveriges andel av budgeten har således minskat något jämfört med föregående år. Sveriges andel av de nationella bidragen till budgeten för år 1986 föreslås därmed enligt fördelningsnyckeln beräknad till 98282400 norska kronor vilket motsvarar ungefär lika myckel i svenska kronor. Detta innebär en ökning med 14410400 svenska kronor i förhållande till år 1985.

Medlen bör anvisas över statsbudgeten för budgetåret 1985/86. Eftersom Nordiska ministerrådets budget avser kalenderåret 1986, kan del svenska bidraget delvis komma att behöva betalas ut efter det svenska budgetårets utgång.

För Nordiska industrifondens bemyndigande att ingå förpliktelser för år 1987 och är 1988 utöver tillgängliga medel beräknar jag att Sverige skall svara för samma andel därav som för den svenska andelen av Nordiska ministerrådels allmänna budget, dvs. 37,2% av de aktuella beloppen som är 21,6 resp. 14,4 milj. svenska kronor. Detla motsvarar bemyndiganden på ca 8,0 milj. svenska kronor för år 1987 och ca 5,4 milj. svenska kronor förär 1988.

Prop. 1984/85:198

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen all

1.

för Sveriges del godkänna Nordiska ministerrådets förslag lill allmän budget för år 1986,

2.

lill Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgetåret 1985/86 under tredje huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 98282000 kronor,

3.

bemyndiga regeringen all medge alt stöd lämnas av Nordiska industrifonden vilket inräknat löpande beslut för Sveriges del innebär åtaganden om högst 8000000 kronor under år 1987 och högst 5400000 kronor under år 1988.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

4    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen all anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

ti    Riksdagen 1984/85:198. 1 saml. Nr 198

Prop. 1984/85:198

10

Bilaga 1

Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1984 inom Nordiska ministerrådets verksamhetsområde

I det följande återges sammanfattningar av fackkapiilen i den berättelse rörande del nordiska samarbetet som Nordiska minislerrädei i december 1984 överiämnade till Nordiska rådet (dokument C 1/1985).

Lovgivningssamarbejdet

De nordiske justitsministre ul"holdi sammen med socialministrene en konference i Oslo den 16.-17, februar 1984. Justitsministrene modtes pä ny den 19.-20. juni i Island og igen den 14, november 1984 i Helsingör, Embedsmandskomiteen for lovgivningssporgsmäl al"holdt mode i Stock­holm den 3. maj 1984 og mdtes igen uformeli i tilknytning til model den 14. november 1984 i Helsingör. De nordiske relschefer al"holdl mode den 3. oktober 1984 i Helsingfors. Endelig har juridisk udvalg ogjustiisminislrene afholdl fa;llesmt»de den 14. november 1984 i Helsingör.

Udover disse m0der har lovgivningssamarbejdet fundel sted i forbindel-se med dr0ftelserne mellem de nordiske lande om påta:nkte lovgivningsini-lialiver. Endvidere föregår der et Intensivt samarbejde mellem de repre­sentanter for de nordiske justitsminislerier m.v.. som dellager i drtftel-serne i de forskellige internationale organer. I almindelighed er det muligt for de nordiske lande her at indtage en ficlles holdning, ofte med baggrund i en ensartet nordisk lovgivning eller i nordiske dryftelser pä det pägaeldende sagsområde.

I fagkapitlet om det nordiske lovgifningssamarbejde er emnerne lör samarbejdet inddell i 10 hovedrubrikker efter nogenlunde de samme ret-ningslinier, som er anvendt ved inddelingen i tidligere årsberetninger. De enkelte emner er f0lgende:

-

Familieret

-

Aftaleret, k0belovgivning og forbrugerbeskyiielse

-

Transportrel

-

Immaterialrel

-

Erstalningsret

-

Selskabsrei

-

EDB

-

Sirafferel

-

Procesret

-

Offentlig rei

Nogle enkelte emneomräder for det nordiske samarbejde skal her frem-hatves. På familierettens område har a;gtefa;llers og samboendes formue-forhold vaeret dröftet på to m0der i 1984. Udgangspunktet for dr0ftelserne

Prop. 1984/85:198

11

har i denne omgång sa;rlig va;rel del svenske lovudkasl, og del ser ud til, at man nu kan nå frem til en h0jere grad af ensarlelhed end tidligere på flere vigtige punkter, navnlig når det ga:lder den efterlevende a;gtefa;lles stilling. Endvidere har sp0rgsmålet om kunstig befruglning va;ret gensland for dr0flelser i nordisk regie på baggrund af et svensk lovforslag herom. Der er her enighed mellem de nordiske lande om al fortsittie udvekslingen af oplysninger om påta;nkte eller ivaerksatie initiativer på delte vigtige områ­de.

Det nordiske samarbejde omkring beka;mpelsen af narkotikakriminalite­ten har va;ret gensland for dr0ftelser i 1984. Således var delte samarbejde et aktuell sp0rgsmål ved justits- og socialminisierm0det i februar 1984 og igen ved justitsministermödet i Laugarvaln i Island i juni. Efter al Nordisk Råd i 1984 vedlog en rekommendation om sp0rgsmålet, vil Ministerrådet nu fremla;gge el forslag til en handlingsplan mod narkotika.

Det nordiske samarbejde omkring dataspörgsmäl er i de seneste är foregået med en siigende intensitet. På baggrund af Ministerrådets hand­lingsplan på delte område, hvori bl. a. lovgivningssamarbejdet er oppriori-lerel, har navnlig sp0rgsmålet omkring dalakriminalilet vasret genstand for dr0flelser. Sp0rgsmålei er således diskuterel ved el nordisk m0de i sep­tember 1984, ligesom det er genstand for udregningsarbejder i de enkelte lande. Der er planlagt yderligere samarbejde i nordisk regie vedr0rende delte sp0rgsmål.

Nordisk Råd opfordrede i 1984 Ministerrådet til al fremskynde uiarbej-delsen af nye k0belove. Den arbejdsgruppe, der i 1980 blev nedsat for na;rmere at undersöge og overveje disse spörgsmål, har afsluttet sitt ar-bejde i slutningen af 1984. Beta:nkningen indeholder forslag til en moderni­sering af k0belovgivningen, således at den ga:ldende relsenhed inden for Norden på dette område i del va;senllige bevares. Bela;nkningen vil nu bli sendl på höring.

Konsumentpolitik

Nordiska ministerrådet (konsumentministrarna) fastställde i maj 1984 eU nytt nordiski samarbeisprogram på det konsumenlpoliliska området. Pro­grammet tar bl. a. sin utgångspunkt i de ekonomiska svårigheter som har drabbat också de nordiska länderna under slutet av 70-lalei och början av 80-talel, i den teknologiska utvecklingens påverkan på enskilda konsu­menter saml i den internationalisering som alltmer präglar flödet av varor, tjänster och information. Programmet syftar lill en effektivare konsument­politik, bättre resursutnyttjande saml undanröjande av handelshinder, bl. a. för att undvika fördyringar för konsumenterna.

Under 1984 har första fasen i ett utvecklingsarbete på del hushållsekono­miska området avslutats. Ett projektprogram har lagts fram för 1985 och

Prop. 1984/85: 198

12

preliminära planer för verksamheten nordiskt och nationellt under kom­mande år har presenierals.

På varudistribulionsomrädel har ett projekt om for- och nackdelar frän konsumentsynpunkt med användande av datateknik i dagligvaruhandeln slutförts, ett projekt om olika former för konsumentinflytande pä varuför­sörjningen har vidareförts medan ell projekt om discounl-butikers lör- och nackdelar ur konsumentsynpunkt har startats.

Konsumentrådgivningens effekier pä enskilda konsumenter har under­sökts och ett forskningsseminarium om konsumeniinflytande har förbe­retts.

Gemensamma nordiska varuprovningar har under aret gjorts beträffande kolfilterfläklar och lextilreflexer. Insatser for all utveckla metoder för provningar har gjorts för ett antal produkter, inie minst med inriktning pä produktsäkerhet. Arbetet har skett i nära samarbete med NORDTEST. En probleminventering avseende förvaring och lagring av livsmedel har ge­nomförts,

Pä produktinformationsområdet har buller från hushållsapparater, spar-program för tväiimaskiner, möbelmärkning, märkning av flytvästar och konsumentinformation om begagnade bilar uppmärksammats, Eti forpro­jekt om konsumentinformation i databaser har genomförts.

Samarbetet kring konsumentproblem och -möjligheter i samband med införandel av ny informationsteknologi har under 1984 koncentrerats till bl. a. konsumentupplysning i närradio, lokal-TV och texi-TV saml lagstift­ning rörande kabelnäten.

På utbildningssidan har arbetet inriktats pä förskolan, pä högskoleutbild­ningen av socialarbetare, på vidareutbildningen av konsumenimedarbeiare och på inslagen av konsumentfrågor i universitetsutbildningen. De natio­nella konsumeniorganens roll beträffande produktion av utbildningsmate­rial har utvärderats.

Omfattande studier av dels konsumentproblem förknippade med garan­tier, dels avtalsvillkor och praxis på sällskapsrcseomrädei har avslutats, liksom en undersökning av behovet av lagregler m. m, vid lillbakakallande av farliga varor och en kartläggning av postförsäljningsklubbars verksam­het.

Existerande och framtida saiellit-TV-sändningar med reklaminslag över de nordiska länderna har kartlagts i ett annat projekt, som också har analyserat möjligheterna lill kontroll och reglering.

Samarbete om utbildning, forskning och kultur

Den nordiska kullurbudgelen för 1984 har uppgått till sammanlagt 137,9 milj. DKK. Förär 1985 uppgår den lill drygt 148,5 milj. DKK (inkl. löne-, pris- och valutajusteringsreserv), vilket innebär en ökning med 7,7%. Härav utgör 4,4% automatiska ökningar och 3,3% s. k. aklivitetsökningar.

Prop. 1984/85:198

13

Ministerrådsförslagel rörande förändringar i arbetsformerna i det nor­diska samarbetet innebär en sammanläggning av de båda nuvarande minis­terrådsbudgetarna och en sammanslagning av ministerrådssekrelarialet i Oslo och kultursekretariatet i Köpenhamn, Förslaget innehåller också förslag till ändringar i det nordiska kulturavlalet. Innebörden härav är all det skall vara ministerrådet i sammansättningen kultur- och utbildningsmi­nistrar som fattar de beslut som krävs för att förverkliga avtalets syfte, utser kommittéer och arbetsgrupper och fattar beslut om budgetförslag för området inom en totalram som en del av den samlade nordiska budgeten.

Inom ramen för den nordiska dillahandlingsplanen har projekt startats rörande bl. a. pedagogiska modeller för dataförmedlad undervisning, grund- och vidareutbildning av lärare, undervisning i datakunskap för vuxna. När det gäller grundforskning inom dalaleknologiområdet har Nor­diska forskningspolitiska rådet (FPR) tagit flera initiativ, bl.a. genom att arrangera en serie forskarsymposier kring dataieknologiska frågor.

Mot bakgrund av framgångarna med Scandinavia Today har lednings­gruppen för Scandinavia Today ombildals. i syfte att fungera som rådgi­vande organ i frågor som rör samnordisk kulturinformation i utlandet. Flera alternativ har därvid nämnts. Bl. a. undersöks förutsättningarna för ett nordiskt kulturprojekt i Japan, Vidare har ministertådet avsatt medel för visning av en utställning av nordisk sekelskifteskonst i London, Dus-seldori"och Paris 1986-1987.

I anknytning lill arbetet med en handlingsplan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning (jfr Nordiska rådets rek. nr 1/1984) har man på utbildningsområdet arbetat med frågor som rör övergången skola-arbetsliv och de därmed sammanhängande problemen kring ungdomsarbetslöshe­ten.

Inom arbetet för en förbättrad språkförståelse i Norden är en rad delpro­jekt genomförda eller igångsatta rörande läroplaner i grundskolan, vidare­utbildning av lärare i grundskolan och inom lärarutbildningen, läromedel för grundskolan, läroplaner och läromedel för det gymnasiala stadiet, vuxenundervisningen liksom vad gäller lärar- och elevutväxling m. m.

Metodiskt sett har man använt en arbetsform ("nätverksmodellen"), som innebär att nationella projekt inom samma ämnesområden och med parallella målsättningar knyts samman på nordiski plan.

Ministerrådet har under 1984 beslutat lägga ned Rådgivande kommittén för undervisning i och med med årets utgång.

Nordiska forskningspoliliska rådet (FPR) har överlämnat ett förslag lill handlingsprogram för den första verksamhetsperioden 1983-1986 med syfte att ange FPR:s roll i det nordiska forskningssamarbetet och att ge underlag för en diskussion om de för samarbetet aktuella forskningspoli­tiska frågorna. De kommentarer som från olika håll framförts på program­förslaget är vägledande för FPR i dess arbete.

Såvitt gäller nordiskt samarbete om vetenskaplig utrustning har insatser

Prop. 1984/85:198

14

gjorts beträffande bl.a. etablering av ett nordiskt spegelteleskop på La Palma i Kanarieögruppen och det nordiska termoluminiscenslaboratoriet i Ris0 i Danmark. Överväganden har gjorts kring frågan om dalakapacitet och anskaffning av superdatorer.

Hittills har det nordiska forskarulbildningssamarbetet huvudsakligen bestått dels av slipendieverksamhet inom ramen för de nordiska forsk­ningsinstitutionerna, dels av en kursverksamhet i form av nordiska fors­karkurser. Vid en FPR-konferens i november 1983 för nordiska forskare och forskningsadministratörer uttrycktes ell starkt intresse för att bygga ut samarbetet, särskilt om en systematiserad nordisk forskarkursverksamhel.

Efter konferensen har FPR i samråd med de nordiska forskarkursernas styrelse under hösten 1984 vänt sig till universitet och högskolor samt forskningsråd i Norden med förslag om ett samarbete om en utvidgad försöksverksamhet med systematiserade kurser. Kursverksamheten är av­sedd att utgöra en integrerad del av de nationella institutionernas verksam­het såväl innehållsligt som administrativt och ekonomiskt.

FPR har tillsammans med NORDFORSK inlett ett samarbetsprojekl om forskningsevaluering. Vidare har man tagit initiativ lill utvärdering av den forskning som vissa av de nordiska forskningsinstitutionerna på kulturbud­geten bedriver.

Slödel tiW folkrörelsernas verksamhet omfattar ire poster på den nordis­ka kullurbudgelen: nordiski ungdomssamarbete, nordiski folkbildnings­samarbele och nordiskt idrotissamarbele. Mot bakgrund av en projekt-skiss från Nordiska ungdomskommittén har ministertådet extraordinärt beviljat 925.000 DKK för nordiska aktiviteter med anledning av FN:s internationella ungdomsår 1985. Medlen skall gå dels till lokalt och regio­nalt nordiskt samarbete på ungdomsområdet, dels till en nordisk ungdoms­konferens samtidigt med Nordiska rådels session 1985.

Till förmån för etniska och språkliga minoriteter har ministertådet dels avsatt medel till samiska kulturaktiviteter av engångskaraktär, dels inlett en försöksverksamhet för utveckling av del samiska kulturlivet genom alt en särskilt sakkunnig anställts för en treårsperiod från 1984. Den sakkun­nige har knutits till Nordiska samerådets sekretariat i Ulsjoki i Finland. Ministertådet har vidare beslutat all stödet till nordiski idrottssamarbete från 1985 också skall omfatta samiskt idrottssamarbete.

Ministertådet beslöl i juni 1984 att inrätta ett Nordens institut på Åland från 1985. Kostnaderna för driften fördelas mellan den nordiska kullurbud­gelen och Ålands landskapsstyrelse.

Ministertådet har tillsatt en nordisk arbetsgrupp för barn och kultur med uppgift bl. a. att följa utvecklingen på bamkulturområdet och alt initiera projektverksamhet m. m. Som första projekt har arbetsgruppen under 1984 etablerat en nordisk informationstjänst om barn och kultur med syfte att skapa kontakt mellan de kretsar i Norden som arbetar med barnkultur och att sprida upplysning om initiativ och aktiviteter lill olika nordiska och nationella organ på området.

Prop. 1984/85:198

15

Arbetsmarknad

Der har vaeret en fortsat vsekst i beskjeftigelsen i de nordiske lande i 1984. Derimod er vaeksten i arbejdsl0sheden, som har vjeret fortsat sii­gende igennem de seneste år. kulminerei i 1984.

Tilgangen af nye arbejdspladser, som f0lge af del 0konomiske opsving, har i voksende grad kunnet opsuge en st0rte del af tilgangen til arbcjdsmar-kedet.

Arbejdsl0sheden som helhed, hvoraf ca 1/3 omfatter unge mellem 16 og 24 år, ligger dog fortsat på et h0jt niveau, över 600.000 registrerede fuld-tidsledige i Norden som helhed.

Samtidig fortsajtier den udvikling, hvorefter de udsatte grupper på ar-bejdsmarkedel, unge og langtidsarbejdslöse, helastes af laengere og flere ledighedsperioder.

I alle nordiske lande er målet om fuld sysselsa:tning blevel faslholdt. og hvert land tilstraeber udfra nationale forudssctninger at begra:nse udbetal-ingaf arbejdslöshedsydelser i forhoid til igangsaettelse af arbejde, der giver beskasftigelse til ledige.

Genoprellelse af den fulde sysselsaetning vil i sammenhasng med behovet for omstillingen af arbejdskraften krajve en udvikling af for0get samspil mellem de arbejdsmarkedspolitiske og de ökonomisk politiske virke-midler. I dette samspil er det af betydning, at arbejdsmarkedets parter indgår i et samarbejde med arbejdsmarkedsmyndighederne.

Derudover kraeves et udvidet nordisk og intemationall samarbejde om samordningen af politik og virkemidler, der undersl0tler bekaempelsen af arbejdsl0sheden, der i den vestlige verden som helhed fortsat udvikles i ugunstig retning.

El vigiig grundlag for samarbejdet på det nordiske plan er overenskom-sten om det feelles nordiske arbejdsmarked. som fra den 1. august 1983 har vseret gjeldende for alle de nordiske lande.

Som opf0lgning på overenskomsten og relningslinierne for samarbejdet mellem arbejdsformidlingskontorerne, som trådte i kraft samtidig med overenskomsten, fremlsgges i 1985 et nyt samarbejdsprogram på arbejds-markedsområdel. Derudover har det nordiske arbejdsmarkedsudvalg (NAUT) ivaerksat en rjekke udredningsprojekter og andre facllesnordiske tillag, som underst0tier det direkte samarbejde mellem de nationale ar-bejdsmarkedsmyndigheder.

Af stor betydning har projektet om arbejdslöshedens omkoslninger, som NAUT har gennemf0rt i samarbejde med Embedsmandskomiteen for valu-tasp0rgsmål og finansielle spörgsmål. Projektels udredninger er indgået i det fortsatte arbejde med en nordisk handlingsplan for 0konomisk udvik­ling og fuld sysselsaetning. 1 handlingsplanen indgår derudover en raekke arbejdsmarkedsprojekter.

Projekterne har til formål at ivaerksaelte fors0g med henblik på udvikling af nye virkemidler i arbejdsmarkedspolitikken og effektivisering af de

Prop. 1984/85:198

16

igangvxrende tillag, herunder udvikling af nye samarbejdsformer mellem arbejdsmarkedspolitikkens virkemidler og andre politikområder.

1 1984 har Ministerrådet endvidere blivet enig om en nordisk overens-komst om ydelser ved arbejdslöshed. Den endelige lekst er vedlagt Mini­stertädets meddelelse i anledning af Nordisk Råds rek, nr. 14/1984,

Arbetsmiyö

Del nordiska samarbetet på arbetsmiljöområdel styrs av ett samarbets­program. Programmet har reviderats under år 1984. I det nya programmet drar ministerrådet upp riktlinjerna för det kommande samarbetet inom tolv prioriterade samarbetsområden. Sambanden mellan den tekniska utveck­lingen, arbetsmiljön och arbetsmiljöpolitiken är genomgående teman i pro­grammet.

Arbetet med att ta fram underlag för bestämning av yrkeshygieniska gränsvärden har drivits vidare under år 1984. Andra större forskningspro­jekt har rört bl. a. bekämping av arbetsolycksfall och förebyggande av förslitningsskador som orsakas av fysiska belastningar.

Samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna har främst gällt harmonisering av föreskrifter och samordning av produktkontroll. En utredning har star­tats för att förbereda en eventuell institutionalisering av verksamheten vid Samnordiska dokumentationscentralen för arbetsmiljö (SDA).

Ett antal projekt har drivits inom det dataieknologiska området. Ett av projekten har rört personsäkerhei vid arbetsprocesser som styrs med hjälp av mikroprocessorer. Ett annat har belyst hälsorisker vid. bildskärmsar­bete. Del senare projektet har resulterat i en koncentrerad översikt över forskningen och forskningsresultaten på området.

Samarbetet om arbetstidsfrågor kommer i framtiden alt bedrivas tvär-sektoriellt inom ministertådsorganisationen.

Socialpolitik

Till grund för Nordiska ministertädets verksamhet inom social- och hälsovårdsområdet ligger det reviderade samarbetsprogram, som fast­ställdes i augusti 1982. Samarbetet bedrivs dels inom de fem permanenta institutionerna

-

Nordiska hälsovårdshögskolan (NHV)

-

Nordiska institutet för odontologisk materialprovning (NIOM)

-

Nordiska läkemedelsnämnden (NLN)

-

Nordiska nämnden för alkohol- och drogforskning (NAD)

-

Nordiska nämnden för handikappfrågor (NNH), dels i form av projektverksamhet.

Under året har ministerrådet låtit utvärdera NHV:s verksamhet. Utvär­deringsrapporten är för närvarande föremål för remissbehandling och dis­kussion bland berörda parter.

Prop. 1984/85:198

17

NIOM:s arbete fortskrider planenligt inom områdena standardisering, materialprovning, forskning och upplysningsverksamhet.

NLN;s verksamhet inom läkemedelsregislreringsområdet har bl.a. re­sulterat i gemensamma nordiska riktlinjer för registreringsansökningar.

En arbetsgrupp under NAD har avgivit en rapport angående forsknings­resultat kring cannabismissbruk och dess skadeverkningar.

Del datorbaserade informationssystem - Nordiski hjälpmedelsreigster - som NNH utvecklat i samarbete med nationella samhällsorgan togs i drift i januari 1984.

En ny utgåva av den periodiska publikationen ""Social trygghet i de nordiska länderna" har utgivits under året som ett resultat av Nordiska socialslatistikkommitiéns (NOSOSKO) arbete. NOSOSKO har även utgi­vit en rapport om samspelet mellan beskattning och sociala förmåner.

Nordiska medicinalstatistikkommitténs (NOMESKO) projektverksam­het vad gäller bl. a. informationssystem inom primärvården har vidare­förts.

Projektverksamhet bedrivs för övrigt inom flertalet av de delområden som anges i samarbetsprogrammets operativa avsnitt. Verksamheten om­spänner så vill skilda områden som hälsofostran i grundskolan samt åtgär­der inom service- och bostadssektorn för äldre. Flertalet projekt inleddes år 1983 och kommer all avslutas under år 1985.

Undantag utgör bl. a. den försöksverksamhet med utbildning av perso­nal för dövblinda som övergår i permanent form fr. o. m. årsskiftet 1984-1985. Nordiskt utbildningscenter för dövblindpersonal nyinrällas vid den­na tidpunkt som dotterinstitution till NNH och skall utöver sin huvudfunk­tion fungera som resurscentrum för dövblindarbetet i Norden.

Bland pågående förstudier kan särskilt nämnas den som gäller forskning kring välfärdsstaten. Inom huvudprojektet föreslås ett antal överordnade problemställningar som gäller t. ex. förhållandet mellan välfärdsstaten och samhällsekonomin bli belysta.

Miflbeskyttelse

Miljöministrene vedtog i 1983 program for nordisk samarbejde om milj0-beskyttelse 1983-1987. Arbejdel i 1984 har vasret praeget af igangsastning af aktiviteter inden for det nye samarbejdsprogram. Del gaelder feks. på priorilerede områder som luftforurening, kemiske sloffer og produkter, naturvaern og st0jbekaempelse.

Verden står idag över for en raekke meget alvorlig miljö- og ressource-problemer. bl. a. nedbrydningen af atmosfärens ozonlag, sur nedb0r, spredning af farlige kemikalier og 0rkenspredningen. Der er udarbejdei et debatoplaeg (NU 1984:4) om årsagerne hertil, ögom hvordan de nordiske lande kan medvirke til at rette op på disse forhoid. Der vit fremover blive arbejdel videre med en koordineret indsats fra de nordiske lande med hensyn til globale miljö- og ressourceproblemer.

Prop. 1984/85:198

18

De nordiske lande har i 1984 iva;rksal el saerligt projektprogram pä luftforureningsområdel, som skal gennemföres över tre år. Det omfatter såvel langtransporteret luftforurening som luftforureningsproblemer i byerne og samarbejde med hensyn til den administrative slyring på områ­det. Hensigten er bl. a. at forsta;rke de nordiske ländes kompetance og dermed den förende position faglig set, som de har indtaget på luftforure­ningsområdel.

Indenfor ECE-konventionen om graenseoverskridende luftforurening i Europa, har de nordiske lande va;re iniliativiagende til en aftale om at begranse udslippet af svovldioxid med mindst 30% f0r 1993. Indlil nu har 20 lande tilsluttet sig dette forslag. Der arbejdes videre med effektundersö-gelser og konkrete aftaler om begraensning af svovldioxid.

En fa;lles nordisk målsaetning över for udsi0dningsgasserne - bilavgas-serne - fra inotork0rel0jer dr0fledes af de nordiske milj0ministre på et m0de i februar. Der var enighed om, at de nordiske lande så snart som muligt bör skaerpe kravene til forurenende udslip fra k0rei0jer, og al forholdene b0r laegges til rette for at blyfri benzin bliver tilgaengelig i de nordiske lande. Der var ogr.å enighed om al de nordiske lande skal samar­bejde om at påvirke resten af Europa. Der arbejdes videre med at opfylde denne målsastning og sigles mod internationale aftaler om sksrpede emis-sionsgraenser.

Også på stöjområdet har de nordiske milj0ministre i februar vedtaget al fastholde en st0jgra:nse på 80 dB(A) for alle typer af motork0ret0jer. For at gennemf0re denne målsaetning med hensyn til tunge k0rel0jer vil de nor­diske lande i fasllesskab gennemf0re de n0dvendige udredninger.

Flyselskaberne i Norden vil i l0bet af den kommende lO-års periode skulle udskifte store dele af den eksisterende flyflåde. Man har derfor taget mulighederne for at kunne påvirke udskiftningstidspunkt og flytyper op, med henblik på al reducere stöjbelastningen. Der overvejes en henven-delse fra milj0minislrene til flyselskaberne om et naermere samarbejde.

De nordiske ländes systemer for klassificering og maerkning af kemiske stoffer og produkter er fortsat forsögt harmoniseret for at undgå hindringer for handel mellem landene, og for at håndteringen i virksomheder og hos forbrugerne bliver mere sikker. Der er indledi et samarbejde med repra:-senlanter fra arbejdsmilj0myndighederne om el forslag til aftale om ud-veksling af information af oplysninger om kemiske stoffer og produkter. Behovet herfor er stort, og der kan spares store ressourcer ved at kende nabolandenes vurderinger og oplysninger.

De nordiske principper for beskyltelse af iruede dyr og planter anvendes nu i alle de nordiske lande. En omfattende planlaegning af natur- og kullur-landskabet finder sted i de nordiske lande i disse år. Det bliver mere og mere klart, at naturvaernhensynene må indarbejdes i arealplanlaegningen og disponering for at blive tilgodeset på bedst mulig made. Til dette formål kraeves gode plantegningsredskaber. Som supplement til del arbejde. som

Prop. 1984/85:198

19

er udf0rt vedr0rende naturiandskabet, er ivajrksat et sl0rre opfölgnings-projekl speciell angående behandlingen af kulturlandskabet. Projektet som l0ber til og med 1986 har rådgivende arbejdsgrupper og udvalgte modelom-råder i alle de nordiske lande.

Embedsmandskomilléen for milj0beskyllelsessp0rgsmål har i 1984 haft forberedende arbejdsgrupper nedsat på fölgende sagområder: forskning og slyring af projekterne om milj0effekter ved energiproduktion, vand- og afl0b, luftforurening, sl0j, genanvendelse og affald, produktkontrol (ke­miske produkter) naturvaern og friluftsliv og milj0dala. Milj0sekloren har i 1984 rådet över samlet 8.134.000 NOK på Ministerrådels almene budget.

Jämställdhet

Jämställdhelsulskottel har lill uppgift att koordinera del nordiska samar­betet på jämställdhetsområdet på grundval av del program som anlogs år 1978 av ministerrådet och som reviderats under år 1982. Programmet anger följande huvudområden för samarbetet: arbetsliv, social- och familjepoli-lik, utbildning, boende- och samhällsplanering samt deltagande i del poli­tiska livet och samhället i övrigt.

Under år 1984 har 1.283.000 NOK beviljats för sammanlagt tio projekt, varav 203.000 NOK ur budgetreserven. Den indikativa ramen för 1985 är 1.150.000 NOK.

Under våren 1984 inledde jämslälldheisulskottel en utvärdering av del nordiska samarbetet påjämställdhelsområdet 1978-1983.

Det hittillsvarande resultatet av utvärderingen presenterades vid ett ministertådsmöte (jämställdhelsministrarna) den 2 maj 1984 i Göteborg. Vid mötet deltog även Nordiska rådets social- och miljöutskotts ordföran­de och sekreterare.

De två viktigaste verksamheterna under året har varit planeringen och genomförandet av den nordiska förberedande konferensen den 2-4 maj 1984 i Göteborg inför FN:s kvinnokonferens i Nairobi 1985. Vidare avses här planeringen av ett flerårigt tvärsekloriellt projekt, vars syfte är att pröva olika modeller för alt bryta den könssegregerade arbetsmarknaden i en region eller kommun i vart och ett av de nordiska länderna. Del sistnämnda projektet diskuterades vid det nämnda ministertådsmötel.

Dessutom pågår projektverksamhet under alla de andra huvudområden, som nämnts ovan.

Jämställdhetsutskottet har i år bett samtliga ämbelsmannakommittéer au lämna en redogörelse för hur jämställdhetsaspekten har beaktats inom de olika sektorerna under de senaste två åren samt för kommittéernas planering härvidlag i den närmaste framtiden. Svaren på denna förfrågan redovisas i bilaga 1 till ministerrådets verksamhetsberättelse för 1984.

Prop. 1984/85:198

20

Livsmedelsfrågor

Det permanente nordiske utvalg for naeringsmiddelsp0rsmål (NUN) un­der Nordisk Ministerråds stedfortrederkomité har ansvaret for det nordis­ke samarbeidet på na;ringsmiddel- og ernaeringsomrädel. NUN ble oppret-tet i 1980 og de förste samarbeidsprojekter ble startei opp i 1982.

Virksomheten under NUN har i 1984 omfattet 12 samarbeidsprosjekter fordelt på områdene lovgivning og adminislrasjon, kosthold og ernairing, nasringsmiddeltoksikologi og kontroll og analyser av naeringsmidler, Be-vilgningen över Ministerrådets budsjelt har i 1984 vasrt 648.000 NOK.

Prosjektgruppene har blant annet utredet muligheter for å samordne relningslinjer/bestemmelser for mikrobiologisk kvalitet av matvarer. for å regulere helsekoslprodukter og for å samordne kontrollen med importerte matvarer. Det arbeides med å uivikle el effektivt internordisk varslingssy-stem for informasjon om matvarepartier som avvises for import. Översikt över de nordiske lands bestemmelser om merking av ferdigpakkeie mat­varer og om tilsetningsstoffer til matvarer er utarbeidet.

Det arbeides fortsatt med å uivikle et nordisk datanett (NORFOODS) for informasjon om innhold av nasringsstoffer, energi m. v. i de vikiigsle matvarer og malreller. Nordiske kostholdsforskere har utarbeidet en rap­port om metoder i koslholdsundersökelser med sikte på en större grad av standardisering av slike undersökelser i de nordiske land. I 1984 er det også forelatt en utredning om kosthold og ernaering blant barn i alderen 1-2 år. Det arbeides kontinuerlig med å vurdere de nordiske anbefalinger for emasringsmessig sammensetning av kostholdet.

NUN har i 1984 fåll gjennomf0rt en utredning om Nordisk Metodikko-mité for Livsmedel, der også komitéens organisasjon og finansiering blir ber0rt. Forslag til en nordisk arbeidsdeling av sasrlig ressurskrevende analyser av matvarer er utarbeidet av en prosjektgruppe under NMKL.

Transport, kommunikation och trafiksäkerhet

Enligt den nordiska iransportöverenskommelsen har Nordiska ämbets-mannakommiltén för transportfrågor (NÄT) lill uppgift all följa utveckling­en inom området och ta fram samarbetsuppgifter som med fördel kan studeras i ell nordiski perspektiv.

Ämbelsmannakommittén bistås av Nordisk kommitté för iransport-forskning (NKTF) som har lill uppgift att koordinera och stimulera trans­portekonomisk forskning i Norden.

Under 1984 igångsattes projektet "Näringslivels transportkostnader", där avsikten är att skaffa fram kunskaper om transportkostnadernas bety­delse och sammansättning samt om hur kostnaderna skulle kunna redu­ceras. Vidare startades projektet "Samfärdselpoliliken i de nordiska län­derna" där resultatet väntas vara till hjälp vid bedömning av trafikpoliti­kens utveckling i länderna.

Prop. 1984/85:198

21

Vidare har man arbetat med en sammanställning av nordisk transport-statistik och i samband härmed har NÄT och NKTF beslutat att en sådan statistik bör uppdateras regelbundet med två lill tre års mellanrum.

Tyngdpunkten i NÄT:s projektverksamhet förflyttas medvetet från väg-lekniska frågor lill det iransportekonomiska området samtidigt som man satsar på flera men mindre projekt. En sådan budgetering ger större möjlig­heter lill att tidigt kunna ta upp aktuella ämnen.

Nordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR) är ett kontakt-, koordinenngs- och planeringsorgan inom trafiksäkerhelsseklorn i de nordiska länderna. NTR bistås i sitt arbete av tre permanenta samarbetsorgan. Nordisk bilteknisk kommitté (NBK), Nordisk kommitté för trafiksäkerhelsforskning (NKT) och Nordisk kommitté för vägtrafiklagsiiftning (NKV).

Under 1984 har NTR lämnat ett förslag lill de nordiska regeringarna om en ny överenskommelse om körkort och registrering av motorfordon m. m.

NTR:s projektverksamhet har under året omfattat projekten "Cyklande barns trafikrisiko", "Internordisk användning av olycksdata", "Evalue-ringsmetoder i trafikundervisningen'" samt forskningsprogram om tunga fordon och trafiksäkerhet, molorcyklisters säkerhet och trafikonyklerhet. Under året har vidare publicerats rapporter om tidigare slutförda projekt, bl. a. fyra rapporter om seminarier som avhölls under Nordiska irafiksä-kerhetsåret (NTÅ 83) samt rapporterna om trafikonykterhet i Norden och om säkerhet för barn och vuxna i personbilars baksaten.

Förutom dessa delar av ämbeismannakommitténs och irafiksäkerhetsrå-dets verksamhetsfält har samarbete förekommit också inom flygsäkerhets-området, sjöfartssäkerhetsområdet och om säkerhet för lågtrafiken. I mini­sterrådets årsberättelse redogörs också för det organiserade samarbetet mellan postverken (NORDPOST) och för det telesamarbete som bedrivs inom de nordiska lelekonferenserna (NORDTEL).

Turisme

Kampanjen "'Reis i Norden"' ble avsluttei i 1984 gjennom oppirykking av en katalog i 400.000 eksemplarer og pä 4 språk. Katalogen inneholder bl, a, almen informasjon om de nordiske land, "'off-season"-tilbud, ulike rabatter samt lilstelninger som höides.

Prosjektet om turismens långsiktige sosiale, miljpmessige og okono-miske konsekvenser ble avsluttei gjennom Äland-seminaret som fant sted i mai 1984.

En ny utgave av handboken Reiseliv i Norden utkom i 1984,

Et seminar om kultur og turisme ble holdt i november 1984. På basis av rekommendasjoner fra seminaret vil luristutvalgei vurdere yiierligere prosjekler innenfor kultur- och tunsmeområdet.

1 1984 ble det gjennomf0rt en samnordisk markedsunders0kelse av Frankrike.

Prop. 1984/85:198

22

Turislut valget har i sin virksomhet i 1984 s0kt å dreie prosjekt virksom­heten i retning av å sette turisten/konsumenten sierkere i sentrum. Utval­get har som f0lge av delte gjennomgått turistprogrammet for å vurdere behovet for endringer i delte. Utvalgei har konkludert med al en dreing av prosjektvirksomheten ikke kommer i konflikt med det nåva:rende program og har av denne grunn ikke funnet det n0dvendig å revidere delte.

Turistulvalgel har i sin virksomhet lagt saerlig vekt på gjensidig oriente­ring om inlernasjonale og nasjonale luristsp0rsmål. OECD's arbeid med eU nytt felles turistinstrument og EF's arbeid for en felles turistpolitikk har vaert de vikiigsle inlernasjonale sp0rsmål i denne förbindelse, mens Sveri­ges nye forslag om turist- og rekreasjonspolitikk stod senirali blant de nasjonale sp0rsmål.

Finans- och valutapolitik m. m.

Uppföljningen av Nordiska rådets rekommendation nr 1/1984 om en nordisk handlingsplan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning har under 1984 stått i centrum för del nordiska samarbetet på det ekonomisk­politiska området. Arbetet på en sådan handlingsplan har bedrivits i en särskild arbetsgrupp på statssekreterarnivå. Ett minislerrådsförslag om en handlingsplan enligl önskemålen i rekommendationen kommer alt föreläg­gas Nordiska rådets 33:e session.

Inom ramen för överiäggningarna om en nordisk handlingsplan har man bl.a. diskuterat möjligheten alt göra sådana gemensamma nordiska kon-junkluröversikler, som Nordiska rådet tidigare har framfört önskemål om. Finansministrarna beslöt vid sitt möte den 24 oktober alt sådana konjunk-turöversikter fr. o. m. 1984 skulle sammanställas av den nordiska konjunk­turexpertgruppen. Den första konjunkiuröversiklen av denna typ har un­der hösten 1984 överlämnats lill Nordiska rådet i särskild ordning för behandling vid rådets utskottsmöten i november.

Ämbelsmannakommittén för valutafrågor och finansiella frågor (NÄVE) har, vid sidan av de iradiiionellla arbetsuppgifterna avseende förberedelser för del nordiska agerandet i Internationella valutafonden, också diskuterat förutsättningarna för kapitalliberalisering i Norden i relation till de nordis­ka ländernas internationella förpliktelser, i synnerhet åtagandena inom OECD:s ram.

NÄVF har vidare satt igång regelbundna genomgångar av vidtagna eller planerade valularegleringsålgärder i de nordiska länderna. Bakgrunden lill dessa genomgångar är att finansministrarna gett kommiltén i uppdrag att hålla frågan om kapiialliberalisering på dagordningen.

I sill yttrande över ministerrådets berättelse lill 1982 års rådssession framförde Nordiska rådet önskemål om förbättrad statistik över kapital­rörelserna, särskilt invesleringsströmmarna, mellan de nordiska länderna. NÄVF presenterar i anslutning härtill nu en rappori om harmonisering och

Prop. 1984/85:198

23

förbättring av statistiken över kapitalrörelser i Norden, Rapporten åter­finns som bilaga 2 till ministerrådets verksamhetsberättelse för 1984,

Industripolitik

Nordisk ministerråd (industriministrene) vedtok i 1982 en ny arbeidsplan for del industnpolitiske samarbeidet. Flere av arbcidsoppgavene var av långsiktig karakler, bl. a. tiltak for å lene industnelt samarbeid og bedrifts-eiableringer över grensene i Norden. Arbeid med sikte pä å gjennomföre n0dvendige lovendringer i 1985 pågår i Finland, Norge og Sverige. Dan­mark har allerede £jennomf0rt omfattende liberaliseringer på dette områ­det,

Foruten arbeidet med disse oppgavene har en del andre sp0rsmål vaert aktuelle i löpet av året, bl. a. beregning av ståtlige st0tteordninger til industrien og forslag til ny låneordning i Nordisk Invesleringsbank. Det er nedsatt en arbeidsgruppe som skal sludere ståtlige sl0tteordninger til in­dustrien i de nordiske land. Gruppen skal presentere sin rapport i februar 1985. Den vil omfatie forslag til områder der det b0r företas na;rmere analyser for å identifisere ordninger, som kan ha forvridende effekter på samhandelen og del induslrielle samarbeidet i Norden.

Fra et induslripoliiisk synspunkt er det spesielt vikiig med en forsterk-ning av det nordiske tekniske FoU-samarbeidet og Nordens rolle som hjemmemarked. Samarbeidet på disse områdene blir ansett å va:re del som i fyrste rekke kan bidra til å styrke de nordiske lands industri og bedre den inlernasjonale konkurranse-evnen.

Ministerrådet (industriministrene) vedtok i 1983 et prinsipprogram for teknisk FoU-samarbeid. Rapporten inneholder en rekke forslag til pro-sjeki-samarbeid, som hovedsakelig skulle gjennomf0res ved 0ket samar­beid mellom nasjonale organer. Rapporten ble positivt moltatt på Nordisk Råds sesjon i 1984, men spesielle midler for realisering av programmet kunne da ikke stilles til disposisjon över de nordiske budsjetter. Minister­rådet har imidlertid senere i 1984 besluttei at 5 mill. NOK av de midler, som for 1985 var bevilgel til den nordiske handlingsplan på dalaleknolo­giområdet, kan benylles til igangsetielse av det tekniske FoU-programmet.

Innen den nordiske handlingsplan pä dalaleknologiområdet er det ved-tati reiningslinjer for programmet for industriell forskning og uivikling på dataområdet. Programmet har i 1985 en ramme på 15 mill. NOK. Som et delprosjekt under datahandlingsplanen ble det i august 1984 holdt en kon-feranse for å belyse mulighetene for et nordisk samarbeid om lilgang på komponenter til data- og elektronikkindustrien.

Viktige samarbeidsorganisasjoner på industrisektoren innen Nordisk Minisiertåd er bl. a. Nordisk Industrifond og NORDTEST. Samarbeidsor­ganisasjoner av viktighel ulenfor Nordisk Ministerråd er bl.a. Nordisk

Prop. 1984/85: 198

24

Investeringsbank, NORDFORSK, Nordisk induslrialiseringsfond for Is­land og Fondet for svensk-norsk industriell samarbeid.

Pä prosjektsiden er det flerärige samarbeidsprosjekiei ""Geologisk sam­arbeid på Nordkalotten" f0rt videre etter planene, Arbeidsprogrammet går över 6 år, og vil bli avsluttei med et iniernasjonali symposium i 1986. Forel0pige resultaler av prosjektet blir allerede benytiel av bergverksin-dustrien i de nordiske land. Etter anbefaling fra embetsmannskomiléen vil del med midler fra nordisk budsjelt dessuten finansieres et forprosjekt om nordisk underleverand0rbase.

Energipolitik

Med henblik på iniensivering af det nordiske energisamarbejde vedtog de nordiske energiminislre den 9. februar 1982 en arbejdsplan for det fremtidige samarbejde. Endvidere godkendle energiministrene i november 1982 rapporten "Nordiskt samarbete om olja och gas", hvori der udpeges en ra:kke samarbejdsområder inden for olie og gas området. Med udgangs-punkt i disse beslulninger har Nordisk embedsmandskomiie for energipoli­tik igangsal et praktisk samarbejde på en raekke af de udpegede områder.

Således har der i en årta;kke va;ret et nordisk samarbejde inden for energiforskning. Dette har bl.a. f0rt til koordinering af den sl0tte de nationale myndigheder yder lil energiforskning, el fatlles registreringssy­stem for alle nordiske energiforskningsprojekter (registreringen sker på EDB) og katalogisering af specialkurser inden for olie- og gasområdet i Norden.

Del hidtidige arbejde har vist, at der er behov for en udbygning af det nordiske energiforskningssamarbejde, bl. a. del inslitutionelle samarbejde. Der laigges derfor op til et samarbejde på h0jere niveau, gennem et Nor­disk energiforskningsudvalg. Af samarbejdsområder kan allerede nu Ucevnes olieteknologi, oliegeologi, fjernvarme, kulteknologi og bioenergi.

Inden for olie- og gasområdet har der gennem el par år vaerei el nordisk samarbejde, primasrt baseret på informationsudveksling. Således er der på gasområdel elablerei en Nordisk Informationsgruppe om gasspörgsmål. Gruppen har som medlemmer redpra;sentanler for de statslige selskaber. I gruppens m0der deltager også embedsma;nd fra energiminislerier/-depar-tementer. Udover informationsudveksling har gruppen også mulighed for mere detaljerede vurderinger af konkrete spörgsmål.

I 1983 nedsatles en anden gruppe. Nordisk Kontaktgruppe for olie- og gassp0rgsmål i Nord. Kontaktgruppen skal varetage nordiske samarbejds-aspekier i förbindelse med den fortsatte udvikling af peiroleumsvirksom-heden udenfor Nord-Norge.

Inden for det seneste år er der igangsal samarbejde inden for ofl-shore forsikring. Udgangspunktet for delte samarbejde var el seminar om off-shore forsikring. Hensigten med seminaret var al belyse sp0rgsmål og

Prop. 1984/85:198

25

problemer inden for off-shore forsikring, der på forskellig vis ber0rer olieselskaber, forsikringsselskaber, en raskke myndigheder og andre enga-geret i olie- og gassekloren.

Endvidere er der ved at blive udarbejdei en rapport der vedr0r kortlaeg-ning af raffineringsindustrien i Norden og handel med olieprodukter över de nordiske landegrtrnser.

På området energi0konomisering er der et omfattende samarbejde ved-rörende energiökonomisering i industrien.

Der er endvidere elablerei samarbejde inden for energiplanlasgningsom-rådet, el-samarbejdel og fjernvarme.

Information som et selvstasndigt samarbejdsområde har også fået en stcerkere pläds for at sikre at kendskabet til initialiver og resultaler på energiområdet får en st0rte udbredning.

Handelspolitik

Det viktigste sp0rsmål innenfor det handelspoliliske samarbeidet har vaert oppf0lgingen av "Norden som hjemmemarked" og da sa:rlig det pågående arbeid når det gjelder å bygge ned ikke-tollmessige handelshind-ringer i inter-nordisk handel.

De forslag lil oppf0lgingstiltak som er lagt fram så långt kan sammen-faties til:

-

förenkling av formalilelene og prosedyrene på nordisk basis når del gjelder opprinnelsesreglene,

-

förenkling av de generelle tollprosedyrebeslemmelsene,

-

nedsettelse av en sasrlig ekspertgruppe som skal se naermere på ulike tekniske handelshindringer (förskrifter, standarder),

-

naermere studering av ulikheter i de nordiske lands regler for sanitaerma-teriell, poslforsendelser og campingvogner,

-

i samarbeid med Nordisk embedsmannskomitte for samarbeide innen byggsekioren gjennomgå en rekke konkrete handelshindringer på bygg­området med tanke på å s0ke mulige I0sninger.

På basis av de nasjonale kartleggingene av ulike handelsehindre vil yiierligere förslag lil oppf0lgingstiltak bli fremlagl.

De nordiske utenrikshandelsminislre m0ttes i november 1984. Det vi­dere arbeidet med ikke-tollmessige handelshindringer ble underslreket i denne förbindelse.

Samarbeidet når det gjelder förenkling av handelsprosedyrer har fort­salt. Hovedprosjektet DEDIST (elektronisk överföring av dokumenler) er nå klar til presentasjon for brukere.

Del har vaert en slerkl 0kende interesse for Nordisk Prosjekteksport-fonds virksomhet som organ for å fremme nordisk samarbeidsprosjekter på eksportområdet. Fondet har fram lil august 1984 hatt 99 prosjekts0k-

Prop. 1984/85:198

26

nåder til behandling hvorav 51 prosjekt er bevilgel st0Ue på tilsammen 7,8 mill FIM.

Nordisk Investeringsbanks prosjektinvesteringslåneordning er kommet i gäng og pr. juni 1984 er 6 lån innvilget til et samlet belöp av 43,5 mill SDR (tilsvarende ca. 365 mill. NOK).

Regionalpolitik

Den regionala utvecklingen karaktäriseras i dag av nya fenomen som ställer regionalpolitiken i Norden inför ändrade förutsättningar. Med un­dantag av Island, Grönland och Färöarna ökar befolkningen i de nordiska länderna allt långsammare. 1 många regioner där befolkningsutvecklingen varit positiv, har sysselsättningstillfällena inte ökat lika snabbt och del har uppstått en oLalans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Arbets­lösheten i Norden steg till närmare 6% år 1983. Den högsta regionala arbetslösheten hade de tre nordligaste länen i Finland saml hela Danmark (utom Köpenhamns-regionen). Arbetslösheten är allt mer ett ortsfenomen och har också kommit att drabba många så kallade ensidiga industriorter i Norden.

Alla dessa förändringar har lett till alt man på det nationella planet nu söker finna nya lösningar för regionalpolitiken. Förändringarna har ställt också det nordiska regionalpolitiska samarbetet inför nya frågeställningar.

Mot denna bakgrund har NÄRP under 1984 startat arbetet med en utvärdering av del nu gällande handlingsprogrammet från 1979. Slutliga förslag från NÄRP presenteras för ministerrådet under hösten 1985 med sikte på behandling av Nordiska rådet vid sessionen 1986.

Del gränsregionala samarbetet upplär en allt mer omfattande del av del nordiska regionalpolitiska samarbetet. Verksamheten har utvecklats enligt de politiska prioriteringar som har fastlagts av Nordiska rådet och Nordis­ka ministerrådet (jfr NU 1981: 12). Ministertådet härunder 1984 finansierat verksamheten helt eller delvis inom elva gränsregionala samarbetsområ­den.

Centralt för verksamheten under 1984 har bl. a. varil arbetet med för­stärkning och utveckling av Nordkalott-samarbetet i enlighet med minis­terrådels beslut den 7 maj 1984. Vidare har utveckling av Västnorden-sam-arbetet stått i fokus. Som ett led i detta arbete har Västnordenkommittén lagt fram ett förslag till hur Västnorden-samarbetet bör utvecklas inne­hållsmässigt och där angett vilka resurser detta kräver. Ett ministerråds­förslag läggs fram till Nordiska rådets 33:e session. Vidare har en expert­grupp analyserat behovet av en utvecklingsfond för Västnorden-området och beskrivit vilken roll en sådan fond kan spela.

Nordiskt slöd till konkreta regionalpolitiska projekt beviljas över Nor­diska ministertädets allmänna budget. Under 1984 har medelsbeviljningen uppgåu till ca 5.8 milj NOK.

Prop. 1984/85:198

27

Arbetet med Nordiska Investeringsbankens (NIB) regionallåneordning har förts vidare i enlighet med ministertädets beslut den 25 juni 1984, vilket betyder att perioden har förlängts fram till den I april 1986 och att låneord­ningen har utvidgats geografiskt lill alt också omfatta Grönland.

Forsknings- och utredningsverksamheten har under året haft en central plats i del nordiska regionalpoliiiska samarbetet. Basprojektet samman­ställer och analyserar grundläggande information om regionala problem och utvecklingstendenser samt aktuella regionalpolitiska frågor, åtgärder och utredningar. Storstadsprojektet jämför strukturproblemalik och ut­vecklingstendenser i 13 nordiska storstadsregioner. Under fas 2 i sitt arbete behandlar gruppen näringslivsutvecklingen, bostadspolitiken och den offentliga ekonomin i storstadsregionerna.

Glesbygdspolitiska arbetsgruppen artangerade under våren ett seminari­um rörande näringslivsutveckling i glesbygd.

Del regionalpolitiska forskningssamarbetet sker i regi av Nordisk insti-tutt for regionalpolitisk forskning (NordREFO). Under 1984 har tyngd­punkten i arbetet legat vid avslutande av den innevarande forskningselap-pen som startades 1980.

Den nordiska expertgruppen för gränshandel och resandetrafik reakti-verades efter det att NÄRP:s gränsregionala samarbetsområden gett sina synpunkter på gruppens rapport från december 1983.

Gruppen lämnade i sin tilläggsrapport i oktober 1984 och konstaterade att den ännu inte kunnat formulera gemensamma slutsatser och rekom­mendationer om möjligheterna att, i liberaliserande riktning, harmonisera den allmänna värdegränsen och åldersgränserna. Inte heller har man kun­nat enas om särartangemang för Nordkalott-området.

Bistånd till utvecklingsländerna

Arbeidsgruppen, som har utredet muligheien for et naermere 0konomisk samarbeid mellom de nordiske land og en besteml gruppe utviklingsland. la i oktober 1984 fram sin rapport for EK-Bistand. Arbeidsgruppen har konkludert med al SADCC-landene (Southern African Development Coor-dinaiion Conference) i S0rlig Afrika vil vaere lempelige samarbeidspart-nere. Arbeidsgruppen har videre föreslån en rekke tiltak som kan vaere mulige elemenier i en samarbeidspakke mellom Norden og SADCC-lan­dene.

EK-Bistand har under 1984 utarbeidet en rapport om samarbeidsfor-mene mellom de nordiske land på biståndsområdet. Rapporten viser al det nordiske samarbeidet på biståndsområdet har ulviklet seg meget raskt til å omfatte et nettverk av koordinering samråd og ulike andre samarbeids-former hva angår bistandspolitikk, land- og sektorprogram, bistandsforum og adminislrasjon.

Prop. 1984/85:198

28

Rådgivende komitéen for bistandsspörsmål har i l0pet av 1984 holdt to m0ter hvor man bl. a. har dröftet situasjonen i del Sörlige Afrika på bakgrunn av t0rkekatastrofen og hvilke konsekvenser dette kan ha for de nordiske lands bisland. Komileen har videre dr0ftet spörsmål omkring organisasjon og ledelse som en del av de nasjonale utviklingsprogram-mene.

Komitéen har videre dr0ftet en rapport om den nordiske bistanden til Central-Amerika.

Det er lagt fram forslag for Ministertådet om å inngå en ny avtaie om fortsatt bistand til det nordiske landbruksprogrammet i Mozambique (MONAP). Avtalen forutsetter nordisk stötte under en 5-års periode 1985-1989. P.g.a. den alvoriige sikkerhetssituasjonen i Mozambique fö­reslår man forel0pig at det inngås en ettårsavtale i påvente av at situa­sjonen skal forbedres.

Det er videre lagt fram forslag for Ministertådet om at Uyole landbruks-senter i Tanzania går över fra et nordisk prosjekt til et finsk-tanzaniansk prosjekt fra og med 1. juli 1985.

Jord- och skogsbruk

Den vassentligste begivenhed i det nordiske samarbejde inden for jord-og skovbrugsområdet i 1984 blev f£erdigg0relsen og vedlagelsen af et ministertådsforslag til et nordisk handlingsprogram på jord- og skovbrugs­området.

Handlingsprogrammet er det f0rste af sin art fremlagl af Nordisk em­bedsmandskomiie for jord- og skovbrugsspörgsmål (NEJS). Ministertådet (landbrugsministrene) fremlaegger heri målsaetningen på en läng raskke samarbejdsområder frem til 1995. Sigtet i handlingsplanen er såvel udbyg­ning af eksisterende som nye samarbejdsområder, hvor forstaerket indsats via et samarbejde kan forbedre landenes udbytle af de anvendte resourcer.

På basis af en rapport om fiskeopdrast fra en arbejdsgruppe under Nor­disk Kontaktorgan for Fiskerisp0rgsmål har NEJS besluttet at nedsastte en arbejdsgruppe, som på kort sigt skal vurdere det videre samarbejde om fiskeopdraet og akvakultur herunder forslag til konkrete samarbejdsaktivi-teter for 1986 og de efterf0lgende år. Aktiviieterne på akvakulturområdel har bl. a. baggrund i Nordisk Råds rek. nr. 6/1981.

Ministertådet har i 1984 forögel sl0Uen til nordiske samarbejdsprojektel på jordbrugsforskningens område. Sl0tten kanaliseres via Nordisk kon­taktorgan for jordbrugsforskning (NKJ), med hvem ministerrådei har en samarbejdsaflale. NKJ er et samarbejdsorgan förde nalionalejordbrugsvi-denskabelige forskningsråd. Samarbejdet indebasrer bl. a. at NKJ bislår ministerrådet med den videnskabelige bed0mmelse af ans0gninger om st0lte til nordiske projekter samt udarbejder planer for de kommende års nordiske samarbejde på jordbrugsforskningens område. NEJS finder det

Prop. 1984/85:198

29

va;seniligl i sine reiningslinjer for forskningssamarbejdet, at st0tte kun udg0r el tilla:g lil den nationale finansiering, og al samarbejdsprojekterne skal vasre i overenssiemmelse med de nationale landbrugspolitiske målsaet-ninger.

Samarbejdet pä skovforskningsomrädet varetages af Samarbejdsnievnet for nordisk skovforskning (SNS), der er en nordisk institution. SNS har i 1984 st0tiet forslag om, at Island indtra;der som fuldl medlem af styrelsen og i tilknytning hertil udarbejdei et handlingsprogram til fremme af Islands skovforskning. Samarbejdsnaevnei har via sine samarbejdsgrupper pä for­skellige fagområder taget stilling til, hvoriedes forskningsst0tten bedst kan fordeles og prioriteres.

Nordisk genbanksamarbejde omfatter tre forskellige områder. Mest ud-byggei er Nordisk Genbank for landbrugs- og haveplanter (NGB), der er elablerei som et nordisk institut ved[REDACTED_EFTERNAMN]. NGB har lil opgave at bevare den geneliske variation hos alt vaerdifuldt plantemateriale for landbrug og havebrug i Norden. De lo 0vrige områder omfatter et planlaegningsprojekt for husdyr og forlsaetlelse af el projekt vedr0rende fisk.

Siden 1981 er el nordisk samarbejde om planteforaedling blevel elab­lerei. Samarbejdet ledes af en nordisk styringsgruppe, der under navnet Samnordisk Planteforaedling (SNP) fungerer som et paraplyprojekt for en raekke aktiviteter, opdelt på planlefora;dlingsprojekter og udredninger.

Forskeruddannelsen på jord- og skovbrugsområdet har visi sig at va:re el godt område for nordisk samarbejde. Samarbejdet muligg0r en bedre udnyttelse af landenes samlede videnskabelige ekspertise pä forsker- og doktoranduddannelsen. Et treårigt pilotprojekt vedrörende systemaiiseret nordisk forskeruddannelse pä jord- og skovbrugsområdet udl0ber i 1985. Projektet er faillesfinansieret över begge de nordiske budgetter og påbe-gyndt efter forslag fra udredningen om 0gei nordisk forskningssamarbejde (NU 1981: 1).

Samarbejdet vedr0rende et nordisk centralregister for mikroorganismer med tilknytning til jord- og skovbrug er elablerei med en nordisk styrings­gruppe for en treårig fors0gsperiode. Gruppen er endvidere pålagt at fungere som nordisk kontaktorgan for mikrobiologisk samarbejde med saerlig vaegt på forskningspolitiske sp0rgsmäl foranlediget af den hurtige udvikling inden for mikrobiologien.

Bostads- och byggsektorn

Handlingsprogrammet för nordiskt samarbete inom bostads- och bygg­sektorn fastställdes av Nordiska ministertådet (bostadsminisirarna) i au­gusti 1983 och ersatte då ett tidigare program från 1977.

Huvudansvaret för samordning och genomförande av handlingspro­grammet ligger hos ämbelsmannakommittén för samarbete inom byggsek­torn (ÄK-BYGG). Kommittén skall inhämta ytterligare sakkunskap från

Prop. 1984/85:198

30

de möten som hålls mellan de nordiska bosladsmyndighetema saml plan-och byggmyndigheterna och även i övrigt höra sakkunniga på olika områ­den. För genomförande av handlingsprogrammet bistås ÄK- BYGG av ett antal permanenta samarbetsorgan. Dessa är bl. a. Nordiska kommittén för byggbeslämmelser (NKB), INSTA-Bygg, som är ett samarbeisforum för de nordiska byggstandardiseringsorganen, NORDTEST, som är del nor­diska samarbelsorganet inom provningsområdet, de nordiska byggforsk­ningsorganens samarbetsgrupp (NSB) saml Bostadsadministrativa mötet, ett forum för ländernas centrala bostadsmyndigheler.

De frågor som har stått centralt i ämbeismannakommitténs arbete under året hänför sig till den bekymmersamt låga aktiviteten i byggnadsverksam­heten i de flesta av de nordiska länderna, liksom lill del svåra sysselsätt­ningsläget inom sektorn. I någon grad har minskad nyproduktion kunnat ersättas med export och ökade insatser inom reparation, underhåll och tillbyggnad.

För att upprätthålla och vidareutveckla den tekniska nivån läggs stor vikt vid ökade ansträngningar inom forsknings- och utvecklingsverksam­heten. Ämbelsmannakommittén har fått i uppdrag av Nordiska ministerrå­det att - inom ramen för den nordiska datahandlingsplanen på dalalekno­logiområdet - successivt utarbeta och redovisa förslag lill gemensamma nordiska projekt. Deras syfte skall vara att effektivisera nordisk byggnads­industri, bl. a. genom alt utveckla och harmonisera dalarutiner för kon­struktion, produktion och kontroll inom byggbranschen.

1 enlighet med handlingsprogrammets intentioner om ökat samarbete inom den bostadspolitiska sektorn, har kommittén uppmanat Bostadsad-minislraliva mötet att förstärka kontinuiteten i den projektverksamhet som bedrivs på nordiskt plan.

Ämbelsmannakommittén prioriterar f. n. projekt som

innebär direkta åtgärder med positiv inverkan på sysselsättning och byggsektorns allmänna utveckling,

belyser bostads- och bebyggelsepolitiska aspekter av byggsamarbelel. Härvid avses områden som t. ex. bostadsfinansiering, bostadsförbätt­ring, ombyggnadsbehov, alternativa boendeformer, närmiljö, förvalt­ningsformer och driftskostnader,

-beskriver och analyserar ROT-sektorns (reparation, ombyggnad, till­byggnad) potentiella möjligheter bl. a. för rationellt och ekonomiskt utnyttjande av det befintliga byggnadsbeståndet eller som

     utreder exportproblemaliken inom byggsektorn, med hänsyn till såväl

finansiella som organisatoriska och juridiska frågor.

ÄK-BYGG:s projeklbudget för 1984 upptar ca 2 milj. NOK uppdelat på ett 25-tal projektposier.

Två utredningsgrupper, som tillsatts av ämbeismannakommiiién, har under 1984 behandlat byggsektorns strukturella problem respektive bygg­sektorns roll i biståndssamarbetet. Avrapportering sker under år 1985.

Prop. 1984/85:198

31

Bilaga .

Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1986

Verksamhetsområde

1 000-lal norska kronor.

löpande priser

19X5

1986

Socialpolilik

29 200

31941

Arbetsmarknad

3 H5(}

6934

Arbetsmiljö

4 852

5 321

Miljöfrågor

7 300

7 665

Jamsiälldhei

1 150

1408

Handelspolitik

8049

11 035

Induslripolilik

44 908

55 123

Energifrågor

8 845

8968

Byggfrägor

3912

4 225

Regionalpolitik

14 551

19 128

Samefrågor

730

1 199

Jord- och skogsbruk

13 482

15213

Ekonomisk politik

2010

2094

Livsmedelstrågor

780

1019

Konsumenifrägor

3 290

3 455

Samfärdsel

2920

3 161

Trafiksäkerhet

1670

17.54

Turism

lO.SO

6 103

Slalisiiska sekreiarialel

1723

1883

Verksumheisbidrag

613

604

Ijunslemannautbyle

970

1 100

Generalsekreterarens disp, reserv

500

495

Ministerrådets reserv

2 420

20970'

Dalaleknologi

26400

27 720

Inlörmalion

1723

1809

Ministerrådssekrelarialet

25 256

27 287

Reservation lör sammanläggning (engångsutgifter)

-

5 000

Summa utgifter

212154

272614

Avgår inkomster

-8 2.S4

-8414

De nordiska ländernas bidrag

203 900

264 200

' 1 detla belopp ingår bl, u, 16 170000 norska kronor for indusirielli FoU-saniarbeie,

Norstedts Trycken, Stockholm 1985