Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1982/83:74

med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under 1981;

beslutad den 25 november 1982.

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag av regerings­protokoll redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under 1981.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

GERTRUD[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 74

Skr. 1982/83:74

Skr. 1982/83:74

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1982-11-25

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son, S.[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN], B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under 1981.

I resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna att årligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådels ministerkommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnal riksdagen sådana redogörelser för åren 1967-80 (skr 1968:23, skr 1969:27, skr 1970:39, skr 1971:119, skr 1972: 107, skr 1973:161, skr 1974:131, skr 1975/76:8, skr 1975/76:141, skr 1977/78:6, skr 1978/79:17, skr 1979/80:21, skr 1980/81:7, skr 1981/82:53). En redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1981 har utarbetats inom utrikesdepartementet efter samråd med cheferna för justitie-, social-, utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads-, industri- och kommundepartemenlen. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga.

Jag hemställer all regeringen till riksdagen överlämnar den inom utrikes­departementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1981.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr. 1982/83:74

3

Bilaga

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under 1981;

/. Ministerkommitlémöten

1. Allmänt

Ministerkommittén höll två möten under 1981, medan ställföreträdarna samlades tretton gånger. Till de senare har av praktiska skäl delegerats rätlen att behandla och fatta beslut i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde, när ministrarna inte är samlade.

Fem fackminislerkonferenser arrangerades inom Europarådet under året. Sålunda avhölls en idroltsminislerkonferens den 8-10 april i Palma de Mallorca, kukurministerkonferens den 5-7 maj i Luxemburg, familje­ministerkonferens den 20-22 maj i Rom, utbildningsministerkonferens den 3-4 juni i Lissabon saml den 22-24 september hälsovårdsmiriister-konferens i Madrid.

Ordförandeskapet i ministerkommittén/slällförelrädarkommittén roterar halvårsvis i alfabetisk ordning mellan medlemsländerna. Under perioden 16 oktober 1980 t. o. m. ministerkommitlémölel den 14 maj 1981 innehade Sverige ordförandeskapet. Såsom ministerkommitténs ordförande fram­trädde utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] också vid parlamentariska församlingens januarisession 1981. Han presenterade därvid ministerkommitténs rap­port, höll elt anförande även i sin egenskap av svensk utrikesminister (jft redogörelse 1980/81:18 från den svenska delegationen vid Europarådets pariamentariska församling) samt besvarade ell tjugotal frågor från för-samlingsledamölerna. Den 13 maj gjorde utrikesministern motsvarande framträdande under församlingens majsession.

Europarådets budget för 1981 uppgick till ca 264890000 franska francs. Sveriges bidrag var totalt 9968000 FF, vari ingick bl. a. amortering på den nya Europarådsbyggnaden med I milj. FF, bidrag till Europeiska farmako-pén med 240000 FF, och bidrag lill Europeiska ungdomsfonden med 340000 FF.

2. 68:e ministerkommittémötet

Europarådets 68;e minislerkommitlémöte hölls i Strasbourg den 14 maj 1981. Mötet skulle egentligen ha letts av utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN]. Då denne p. g. a. regeringskrisen i Syerige emellertid nödgats avstå överlog i stället schweiziske utrikesministern Pierre Aubert ordförandeskapet.

Genom det attentat mot påven som just ägl rum omkastades mötels dagordning. Som första punkt uppfördes kampen mol terrorismen, som blev föremål för en livlig och engagerad debatt. Enighet rådde, all enda

Skr. 1982/83:74

4

utvägen i kampen mot terrorismen var ökat internationellt samarbete; ställföreträdarna fick i uppdrag all i brådskande ordning studera konkreta åtgärder i syfte att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna på detta område.

Dagordningen omfattade i övrigt Konferensen om säkerhet och samar­bete i Europa (ESK), framsteg i det europeiska samarbetet, FN-frågor samt lägel i Turkiel.

I diskussionen om ESK rådde bred enighet om viklen av att ESK-processen vidmakthölls. Man mäste visa fortsatt tålamod och göra ytterii­gare ansträngningar för alt åstadkomma etl substantiellt och balanserat slutdokument.

Debatten om läget i Turkiel inleddes av den turkiske utrikesministern Tiirkmen, som gav en längre redogörelse för de framsteg mililärregimen ansäg sig ha åstadkommit för alt skydda de turkiska medborgarnas liv och säkerhet. Han upprepade regimens bestämda avsikt att så snart som möj­ligt återgå till demokratiska förhållanden. Medan under del närmast före­gående ministermölel endasi Sverige kommenterat lägel i Turkiel dellog denna gång också flera andra länder i diskussionen. Norge, Danmark och Österrike uttryckte alla förhoppning om snar återgång till demokrati i Turkiel och iakttagande av respekten för de mänskliga rättigheterna. Sve­rige underströk framförallt viklen av att de lagar militärregeringen inför inte har sådan karaktär alt de urholkar den blivande demokratin. För­bundsrepubliken Tyskland, Nederländerna och Frankrike uttryckte sitt förtroende för mililärregimens vilja alt verkligen återinföra demokrati i landet.

Vid mötet antog ministerkommittén också en deklaration om intolerans som etl hot mol demokratin. Ministrarna beslöt atl öka ansträngningarna, på nationell och internationell nivå, atl förhindra spridning av totalitära och rasisliska ideologier saml verka beslutsamt mot all slags intolerans. I detta syfte skulle ell särskill handlingsprogram utarbetas som log sikte på användning och stärkande av för ändamålet lämpliga rättsliga medel.

3. 69:e ministerkommittémötet

Årets andra minislerkommitlémöte ägde rum i Strasbourg den 19 no­vember. Som ordförande fungerade även denna gång schweiziske utrikes­ministern Pierre Aubert.

Huvudämnen vid ministrarnas diskussioner var öst/väslrelationerna in­klusive ESK, framsteg i det europeiska samarbelel saml läget i Turkiel.

Ifråga om ESK konstaterade talarna åter med beklagande att det alltjämt visat sig omöjligt nå fram till ell slutdokument. De upprepade nödvändig­heten atl öka ansträngningarna atl nå en sådan överenskommelse. Flera ministrar berörde också situationen i Polen och i etl par fall u-båtsindden-ten i Blekinge skärgård. Även Sverige berörde denna händelse, och påpe-

Skr. 1982/83:74

5

kade att denna f.ö. inträffat samma dag som Madrid-mötet återupptogs, vilket naturligtvis inle kunnat bidra lill all gkapa del förtroende som erfordrades för all åstadkomma etl positivt slutresultat i ESK.

En av huvudfrågorna under dagordningspunklen "framsteg i del europe­iska samarbetet" gällde vilken roll Europarådet kunde och borde spela. Utrikesministrarna från Schweiz respektive Öslerrike intog här en offensiv hållning medan EG-länderna var mer avvaktande. Schweiziske utrikesmi­nistern kritiserade särskill EG-förslaget om gemensam kulturpolitik och underströk att kulturellt samarbete måste omfatta alla västeuropeiska länder och följaktligen ske inom Europarådels ram. Diskussionen utmyn­nade i etl beslul alt vid elt kommande ministermöle diskutera Europarå­dets kulturpolitik på basis av en rapport om vad som hittills gjorts och lämpligen kunde göras i framtiden

Under debatten om läget i Turkiel gjordes del svenska inlägget av ambassadör[REDACTED_EFTERNAMN] i utrikesminister Ullstens frånvaro och å dennes vägnar. Sverige var, underströk talaren, djupt oroat över utvecklingen i Turkiet med upplösning av politiska partier, domen mot förre premiärmi­nistern Bijlenl Ecevil, förbud mol facklig verksamhel och nya rapporter om tortyr och dödsstraff. Utvecklingen i Turkiet gjorde del allt svårare alt fortsall hysa tilltro till den turkiska mililärregeringens deklarerade avsikt alt återinföra demokratin i landet. Det var enligl svensk mening ännu alltför tidigt alt la ställning lill Turkiets medlemskap i Europarådet, men utvecklingen måste följas mycket noga. Kritiska omdömen framfördes också i korta inlägg av Danmark, Nederländerna, Frankrike, Italien och Öslerrike. Norske utrikesministern Stray upplyste atl Norge mol bakgrund av situationen för de mänskliga rättigheterna i Turkiel beslutat fördröja fortsall parlamenlsbehandling av norskt ekonomiskt bistånd lill Turkiel.

//.  Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer 1. Mänskliga rättigheter

Arbetet inom denna sektor har bedrivits i huvudkommittén för mänsk­liga rättigheter (CDDH) och tre expertkommittéer.

Huvudkommittén har under året granskal del utkast till sjätte tilläggs­protokoll, jämte förklarande rapport, som överiämnats av den expertkom­mitté som arbetat med utvidgning av rältighetslislan i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter (DH-EX). Del beslöts an vissa av artiklarna i utkastet skulle återförvisas till expertkommittén för fördjupat studium mol bakgrund av de synpunkter som lämnats av den europeiska kommissionen respektive domstolen för de mänskliga rällighelerna.

Förslaget till sjunde tilläggsprotokoll rörande ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har mött ökande tveksamhet såväl inom huvudkom­mittén som expertkommittén. Flera medlemsstater anser att man även bör överväga andra möjligheter all stärka dessa rättigheter, främst genom alt

Skr. 1982/83:74

6

förbättra den sociala stadgan. Från svensk sida har betonats den stora vikl man fäster vid skyddet av de mänskliga rältigheterna och det unika kon-trollmaskineriel i konventionen. En utvidgning av rättigheter inom kon­ventionens ram bör därför begränsas till sådana som kan göras rättsligt bindande och utkrävas inför en judiciell myndighet.

Expertkommittén för procedurfrågor (DH-PR) har av huvudkommittén erhållit förnyat mandal och uppmanats atl med särskild förtur granska vad som kan göras för att förenkla och påskynda proceduren inför europaråds­organen mot bakgrund av det ökande antalet individuella klagomål som blivit följden av all alltfler medlemsstater nu medgivit individuell klagorält. Förslag om en eventuell uppdelning av kommissionen i tvä kammare liksom inrättandet av en heltidsordförande och vice ordförande samt en förenklad procedur för all avvisa uppenbart ogrundade klagomål har givils högsta prioritet.

Expertkommittén för information och undervisning (DH-ED) har fort­satt sitt arbete med olika projekt för förbättrad undervisning, forskning och information om mänskliga rättigheter. Särskild tyngdpunkt har lagts pä det fortsatta arbetet med en handbok avseende utbildning av polisen i frågor om mänskliga rättigheter och på publikationer om mänskliga rättigheter på medlemsstaternas egna språk.

Huvudkommittén har vidare fortsatt arbetet beträffande utformningen av ell av slällföreträdarkommiltén begärt yttrande över vilka åtgärder som bör vidtas för all avskaffa dödsstraffet i fredstid. Sekretariatet har anmo­dats atl göra ett utkast till ell tilläggsprotokoll med bakgrundsrapport.

2. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor 

a) Social trygghet

På förslag av huvudkommittén för social trygghet (CDSS) uttalade sig ministerkommittén i resolutionerna CSS (81) I-10 om efterlevnaden av den europeiska socialförsäkringsbalken och protokollet lill denna under den gångna rapporteringsperioden. Resolutionerna gällde Belgien, Dan­mark, Förbundsrepubliken Tyskland, Iriand, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Schweiz, Sverige och Storbritannien. Mol Sveriges tillämpning av dessa instrument riktades, liksom tidigare, ingen anmärkning.

I huvudkommittén fortsatte under året arbetet på en revision av social­försäkringsbalken.

Huvudkommittén studerade också de förslag som framförts i en rapport om den sociala politiken för det närmaste decenniet, vilken utarbetats av en konsultgrupp för Europarådels räkning. Kommillén avgav yttrande däröver till ministerkommittén.

Inför den revision som inlernalionella arbetsorganisationen (ILO) inlett av ILO-konvenlionen nr 48 om migrerande arbetares sociala trygghet skedde diskussioner inom huvudkommittén i syfte alt såvitt möjligl sam-

Skr. 1982/83:74

7

ordna Europarådsländernas ståndpunkter och stödja arbelsbyråns strävan­den all åstadkomma en konvention som kan ratificeras av så många slaler som möjligt.

Huvudkommittén och dess undergrupper arbetade därjämte med olika studier inför den konferens mellan ministrar ansvariga för social trygghet som fastställts atl äga rum i Madrid i september 1982.

b)         Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor

I oktober 1981 sammanträffade för första gängen sedan sociala stadgans tillkomst 1961 de tre olika granskande organen (regeringskommittén, den oberoende expertkommittén och pariamenlarikergruppen) för informella gemensamma överläggningar. Del skedde i anslutning lill högtidlighållan-del i Turin av stadgans tjugoårsdag.

Ämnet för dessa överläggningar var olika åtgärder för atl förkorta granskningstiden i fråga om länderrapporlerna enligl art. 21 i stadgan. Sekretariatet fick i uppdrag alt informera ministerkommittén om att hu­vudkommittén för sin del samtyckt till en plan som skulle avsevärt korta ned tiden för granskningsförfarandet beträffande länderrapporterna enligt art. 21 i stadgan. Dessutom framhölls från alla de granskande organen som en grundläggande brist att den sociala stadgan inle var tillräckligt känd. Mer information behövs sålunda.

I slutet av året aktualiserades åter frågan alt undersöka möjlighetema atl anordna elt arbelsministermöte i början av 1983. Visst förberedelsearbete påbörjades.

Kommittén avslutade under 1981 en jämförande studie över social­hjälpsförmåner i medlemsländerna jämte Finland. Studien har publicerats av Europarådet. Kommittén beslöt att ägna nästa ärs koordinerade stipen­dieprogram åt en studie om del sociala skyddet för de mycket gamla. År 1983 kommer kommillén på norskt förslag all arrangera ett europeiskt seminarium om socialtjänstens struktur och organisation.

Slutligen beslöts atl lägga ned den tidigare utkommande informations­bulletinen om socialpolitiska åtgärder i medlemsländerna främst på grund av svårigheterna atl hålla bulletinen aktuell.

c) Migration

Inom huvudkommittén för migralionsfrågor (CDMG) har arbetet inrik­tats på två huvudområden vid sidan av den reguljära verksamheten avse­ende finansiellt slöd till olika ulbildningsaktiviteter i Europarådets regi till förmån för invandrare. Dessa två områden avser dels uppföljningen av den första europeiska migrationsminislerkonferensen i maj 1980, dels utarbe­tandet av två rekommendationer om andra generationen invandrare re­spektive åtgärder i syfte alt bibehålla de kulturella banden mellan invand­rare och deras hemländer.

Skr. 1982/83:74

8

d) Jämställdhetsfrågor

Under året bildades en ny jämslälldhelskommilté. som framförallt har samordnande och påtryckande uppgifter. Den ersätter den expertkom­mitté (CAHFM) som fungerat sedan 1979. En arbetsgrupp "The Working Party of the Committee for Equality between Women and Men" förbered­de under 1981 denna kommittés första möte som ägde rum ijanuari 1982. Till dena möte sammanställdes en översikt över de olika ländernas jäm-slälldhelsmaskineri. I planeringen ingår all anordna ell seminarium om kvinnor och massmedia.

Ministerkommittén uttalade i ell särskilt budskap atl Europarådet även har som en viktig uppgift alt främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Samtliga huvudkommittéer och ad-hoc kommittéer bör uppmärksamma jämställdhelsaspeklerna i sitt arbete och rapportera om detta.

Ministerkommittén antog vidare i april 1981 en rekommendation lill medlemsländerna alt så långt möjligl tillse all en jämn könsrepresenlation uppnås i Europarådets olika kommittéer och andra organ.

3. Utbildning, kultur och idrott 

a) Utbildning och kultur

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Kullurstyrdsen (CDCC) är det samordnande organet för frågor som rör utbildning och kultur.

Frågor rörande högre utbildning handläggs av en särskild kommitté "Slanding Conference for University Problems" (CC-PU). Denna är un­derställd kullurstyrdsen som ska godkänna dess program och budget. Inom sitt arbetsfält driver CC-PU bl. a. olika verksamheter som syftar till atl underiätta studier i annat land. En konferens på temat "utländska studenters situation i Europarådets medlemsstater" hölls i anslutning här­till i Strasbourg. I samarbete med olika universitet har också ett antal korta forskarkurser anordnats under året.

Arbetet inom kullurslyrelsens område bedrivs genom projekt, konferen­ser och serviceaklivileter.

På skolområdet har kullurstyrdsen drivit etl projekt på temat "Prépara­lion for Life", hur skolan ska förbereda 14-19-åringar för livet efter avslutad skolgång. Man har koncentrerat sig på liv i samhälle, arbetsliv och samlevnadsformer.

Arbetet på områdena vuxenutbildning och språkundervisning har bedri­vits i projekten "Adult Educalion" och "Modern Languages". Båda av­slutades under 1981.

På kulturområdet driver kullurstyrdsen två projekt. Det första projektet "Cultural Development Policies" är uppdelat i två grupper. Den ena är mest policyinriktad och diskuterar frågor som rör europeisk kulturpolitik.

Skr. 1982/83:74

9

Den andra gruppen beslår av 21 städer som utbyter erfarenheter om hur kulturpolitik genomförs på ett lokalt plan. Södertälje och Örnsköldsvik dellar från svensk sida.

Del andra kulturprojektet "Cullure and Media" avslutades 1981 med ell kollokvium i Charleroi, Belgien på temat "Communication and Participa­tion: Freedom and Conslrainls of the Audo-Visual Media".

Som en uppföljning av Europarådels kullurministerkonferens i Luxem­burg i maj 1981 har ell arbete påbörjats med utarbetande av en europeisk deklaration om kulturella målsättningar. I den grupp som arbetar med ett deklaralionsförslag är Sverige nordisk representant.

Kullurstyrdsen fattade under året elt principbeslut om all inom ramen för nya projekt arbeta vidare med ämnena "regionala verksamheter på kulturområdet" saml "lokala samverkansprojekt i närmiljö". Det lokala temat.har sitt ursprung i ell svenskt resolutionsförslag till kulturminister-konferensen i Luxemburg.

Beslulel har också faltals om elt nytt projekt med start våren 1982 på temat "Measures lo promole creativiiy taking into accounl the develop­ment of the cultural Industries". Projektet fick sin slutliga utformning vid etl arbetsgruppsmöte under hösten, där bl. a. Sverige dellog.

Ell särskill projekt om Educalion and Cullural Development of Mi-grants" pågår sedan någol år tillbaka.

Europarådets utbildningsministerkonferens hölls den 3-4 juni i Lissa­bon med temat "Education of the Three lo Eight Years Old".

Europarådels kullurministerkonferens arrangerades den 5-7 maj i Luxemburg på temat "the Role of Cultural Aims in Social and Economic Development". Sverige bidrog med en bakgrundsstudie om "Cultural Policy for a Creative Society". Det svenska huvudanförandel behandlade "Cullural Policy in a Time of Economic Crisis".

De nordiska representanterna presenterade en av de tyngre resolutio­nerna som avsåg en europeisk deklaration om kulturella målsättningar (jfr ovan). En arbetsgrupp har senare fått kullurslyrelsens uppdrag all arbeia fram en deklaration som ska ligga klar till nästa kullurministerkonferens. Denna hålls i Västberlin 1984.

b) Idrott

Europarådets tredje idroltsminislerkonferens ägde rum den 8-10 april 1981 i Palma de Mallorca. Den svenska delegationen leddes av regeringens sakkunnige i idrottsfrågor, riksdagsledamoten Rolf Rämgård. Konferensen antog åtta resolutioner bl. a. en om att främja kvinnors dellagande i idrot­ten och en om internationella motsättningars ökade inverkan på den inler­nalionella idrotten. Sverige reserverade sig mot en punkt i den sistnämnda, där idrotlsorganisationerna ombeds överväga atl permanent förlägga de olympiska spelen till Grekland. Den svenska reservationen skedde med hänvisning till atl delta låg inom den Internationella olympiska kommitténs

Skr. 1982/83:74

10

ansvarsområde.  Nästa ministerkonferens kommer att hållas på Malta våren 1984.

4. Ungdomsfrågor

a)         Europeiska ungdomsfonden

Sverige bidrar liksom tidigare år tillsammans med andra medlemsländer med frivilliga bidrag till fondens verksamhel utöver de medel som reguljärt anslås. Fonden ger på ansökan bidrag lill verksamheter anordnade av europeiska ungdomsorganisationer.

b)         Europeiska ungdomscentret

Ungdomscentret har under året arrangerat ell anlal kurser om aktuella ungdomsfrågor saml språkkunskaper.

5. Hälsovård

Vid hälsovårdsminislermötel i Madrid den 22-24 september 1981 ena­des ministrarna bl. a. om insatser för alt minska rökning, överkonsumtion av alkohol och missbruk av läkemedel. Ministermölel rekommenderade vidare Europarådet att utarbeta strategier för förebyggande insatser och hälsoupplysning. Vid mötet inbjöd Sverige lill ett nytt ministermöle år 1984 eller 1985.

Huvudkommittén för hälsovärdsfrågor (CDSP) har under året slutbe­handlat rapporter om utbildning av assistenlpersonal inom landvården, förebyggande av alkoholproblem särskilt hos ungdomar samt förebyggan­de insatser mot narkotikamissbruk och utbildningens särskilda roll i sam­manhanget. I de två senare ämnena aniogs rekommendationer. Huvud­kommittén antog likaså en rekommendation i syfte all vidga främst Cy­perns möjligheter att utnyttja slipendieverksamheten för vidareutbildning av läkare. Efter upprepade diskussioner aniogs en rekommendation om vård och resocialisering av narkotikamissbrukare, men först sedan den kontroversiella frågan om metadonbehandling uteslutits ur rekommenda­tionen. En rapport om motivering av befolkningsgrupper som avslår från förebyggande hälsovård har också behandlats och kommer nu alt publice­ras.

Under år 1982 påbörjas arbete i följande ämnen: utvärdering av screen-ingmeloder som används i förebyggande syfte, hälsoupplysningsprogram som syftar lill att förebygga missbruk saml okonventionella metoder för diagnos och behandling av sjukdom.

Skr. 1982/83:74

11

6. Miljö- och regionala planeringsfrågor

a)       Miljöfrågor

Den konvention rörände skyddet av vilda växter och djur i Europa och deras naluriiga biotoper som undertecknades vid miljöminislermötet i Bern 1979 har nu ratificerats av åtta medlemsländer.

Ändamålet med konventionen är all förbättra skyddet och vården av den vilda faunan och floran, med särskild tonvikt lagd på utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter. Flyttande och endemiska arter nämns som särskilt angelägna. Som bilaga till konventionen har fogats förteckningar på växt- och djurarter, som skall åtnjuta skydd.

I ställföreträdarkommitténs resolutioner R(79)9 och R(79)I0 fastlades reglerna för "det europeiska nätverket av biogeneliska reservat", vilket syftar lill all bevara representativa nalurlyper och landskap. Arbetet med utväljandet och avsättandet av biogenetiska reservat pågår nu i medlems­länderna. Våtmarker och hedar hör till de naturtyper, som i första omgång­en skall inrymmas i nätverket. Hotade däggdjurs-, fågel- och groddjurs-arler ägnas därvid särskilt intresse.

Arbetet inom Europeiska naturvärds- och naturresurskommittén (CDSN) har under året koncentrerats till frågor om nalur- och landskaps­vård, mark för friluftsliv saml skydd för hotade växt- och djurarter.

Speciella studier om olika djur- och växlgrupper pågår och publiceras varefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod-och kräldjur, fiskar och vissa evertebralgmpper som fjärilar samt för kärlväxter.

Information och naturvårdsundervisning ägnas stor uppmärksamhet. Särskill kan hänvisas lill arbetet inom Europarådels "Information Centre for Nature Conservation".

Nästa fackministerkonferens planeras atl hållas i Grekland i september 1983 och avses speciellt behandla frågor om skydd av kuster och stränder.

b)       Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering

Fr. o. m. 1981 har arbetet inom den tidigare huvudkommittén för regio­nal planering och byggnadsvård (CDAT) delals upp i tre sektorer och på två separata huvudkommittéer. Sektorn regional planering behandlas i CDAT, som har ombildals. Sektorerna stadsplanering och byggnadsvård behandlas i en ny kommitté (CDUP). Inom området regional planering finns vidare en särskild planministerkonferens (CEMAT).

Vid sitt första möte i mars 1981 beslutade CDAT att inom ramen för Europarådets nya långtidsplan prioritera arbetet inom följande områden: föreberedelser för den 6:e planministerkonferensen, utveckUng av "a Eu­ropean regional planning concept", balanserad utveckling i Europa samt instrumenl för regional planering.

Den sjätte europeiska planministerkonferensen avsågs äga mm i oktober

Skr. 1982/83:74

12

1982 i Madrid, p. g. a. det spanska valet har det emellertid flyttats lill våren 1983. Huvudtemat vid konferensen kommer all bli "Development and Planning Prospecls in European Maritime Regions". I enlighet med beslut vid den femte planminislerkonferensen kommer vidare alt behandlas; "Future. Statute of the Conference" och "European Regional Planning Charter".

Den nybildade huvudkommittén för stadsplanering och byggnadsvård (CDUP) har under året arbetat enbart inom ansvarsområdet "byggnads­vård". Stadsplaneringsfrågorna las upp i kommilténs arbetsprogram 1982 när den europeiska stadsförnyelsekampanjen avslutat sin verksamhet.

Arbetet har 1981 koncentrerats på uppföljning av påbörjade projekt såsom uppdatering av 1976 års rapport om bevarandesiluationen i Europa, informalionsbulletinen "A future for our pasl" samt förberedelser av uppföljande seminarier kring hanlverksproblemen.

Rapporten om bevarandesiluationen presenterades i preliminärt skick vid "the European Symposium of Historic Towns" i Freiburg i oktober 1981. Vidarebearbetning och komplettering sker under 1982.

För bulletinen "A future for our pasl" hölls ell möte med nationella korrespondenter i december 1981. En förberedande rapport rörande distri­bution och ansvarsfördelning hade utarbetats av Sverige och Norge.

Hanlverksfrågorna har hög aktualitet i samtliga länder. Etl första uppföl­jande seminarium har under året planerats av en arbetsgrupp där Danmark representerar Skandinavien. Seminariet kommer atl hållas i Venedig hös­ten 1982.

7. Regionala och kommunala frågor

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt nionde plenarmöle den 20-21 maj 1981. Delta möte ägnades främst åt uppföljning av kommunministerkonferenserna i Stockholm och Madrid, bl.a. slutbehandlades underlaget till ministerkommitténs rekommendation R(81)I8 om kommunal demokrati.

Det tionde plenarmölel den 25-27 november 1981 ägnades företrädesvis åt arbetsprogrammet för år 1982 samt ål förberedelser för den femte kommunministerkonferensen som skulle hållas i Lugano, Schweiz, den 5-7 oktober 1982.

Den vid föregående ministerkonferens i Madrid 1980 undertecknade europeiska ramkonventionen om samarbete över riksgränser mellan lokala och regionala samhällsorgan, har nu ratificerats av Sverige.

Vid ell kollokvium i Linz den 5-6 november 1981 redogjordes för den svenska kommunalforskningsgruppens verksamhel.

De projekt som f. n. pågår inom CDRM gäller bl. a. kommunal självsty­relse, kommunal demokrati, kommunal administration, kommunal ekono­mi och glesbygdsfrågor.

Skr. 1982/83:74

13

8. Rättsfrågor

a) Rekommendationer

Enligt rekommendation R(8I)1 skall medlemsstaternas regeringar se lill all i- rekommendationen angivna regler lillämpas i samband med dalare­gistrering av vissa uppgifter inom sjukvärden och medicinens område. Dessa regler syftar främst lill att säkerställa all vad som registrerats endasi används som avsetls och att hänsyn tas till den registrerades personliga integritet.

I rekommendation R(8I)2 uppmanas medlemsstaterna all främja verk­samheten hos konsumentskyddsorgan i deras arbete för rättsligt skydd åt konsumenterna på vissa områden.

I rekommendationen R(8I)7 anges vissa principer som medlemsstalerna bör sträva efter all genomföra för alt underlätta för den rätlssökande alt få sin sak prövad vid domstol. I rekommendationen betonas särskill vikten av information om förfarandet, av enkla och lättförståeliga handlingar och av atl handläggningen är snabb och billig.

I rekommendation R(81)I2 uppmanas medlemsstaternas regeringar atl bl.a. se över sin lagsiiftning och överväga vissa andra insatser enligl angivna riktlinjer méd sikte på verkningsfulla åtgärder mot ekonomisk brottslighet.

I rekommendation R(81)15 anmodas regeringarna all, oberoende av de formella ägarförhållandena, jämställa makar såvill avser rätten lill famil­jens hem och lösöret i hemmet. Rekommendationen anger vissa principer för hur den svagare maken skall skyddas bl. a. vid upplösning av samlevna­den.

Rekommendation R(8I)20 syftar till alt göra del möjligt atl använda främst mikrofilmat och datalagral material i slörre utsträckning. Rekom­mendationen uppmanar medlemsstaternas regeringar all begränsa antalet fall då endasi skriftligt material godtas som bevisning liksom skyldigheten all bevara skriftligt bokföringsmaterial under längre tid. Slutligen innehål­ler rekommendationen vissa principer som, om de genomförs, innebär atl bevismaterial som inle är originaldokument i bevishänseende ändå i hu­vudsak likställs med sådana om kopieringen, registreringen eller avfolo-graferingen uppfyller vissa kvalitetskrav.

Europarådels expertkommitté om "Legal Aspecls of Territorial Asylum and Refugees (CAHAR)" fortsatte sin verksamhel under 1981 med att utarbeta en rekommendation angående harmonisering av formerna för asylprövningen. I denna rekommendation R(81)16 fastslås bl.a. följande: Del avgörande beslutet med anledning av en asylansökan skall fallas av en central myndighet. De myndigheter som svarar för gränskontroll skall se lill att asylärenden kommer under centralmyndighetens prövning, och skall instrueras om vikten av alt ingen asylsökande direkt återsänds till hemlandet. Möjlighel lill överklagande eller omprövning skall finnas. Sö-

Skr. 1982/83:74

14

kanden skall ges möjlighet framlägga sin sak och för det ändamålet ha rätt lill tolk och, vid lämpUg lidpunkt i förfarandet, juridiskt biträde. Den som erkänns som flykting skall erhålla elt bevis om sin status.

b) Kommittéarbetet

Under huvudkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) pågår utred­ningsarbete på en rad områden i syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådets medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts under 1981 kan nämnas rättsskyddsförsäkring, vårdnad om barn, äganderällsförbeåU, dataskydd och mentalsjukas rättsliga slällning. En särskild expertkom­mitté behandlar frågan om könsdiskriminering. I mandatet ingår atl utarbe­ta en rekommendation om åtgärder mol könsdiskriminering och om åtgär­der för alt främja jämställdheten mellan kvinnor och män.

CDCJ har under året haft sina 35;e och 36:e möten. Kommittén har föreslagit ministerkommittén att bl.a. anta utkast till de tidigare nämnda rekommendationerna R(81)15 och 20 och lill en rekommendation om bi­dragsförskott.

Huvudkommittén för brottsfrågor (CDPC) höll under 1981 sitt 30:e möte.

Bland de frågor som under året behandlades av kommittéer under CDPC märks fömtom ekonomisk brotlslighet som redan nämnts - terroris­men, internationellt samarbete i fräga om brott rörande konstföremål, förhållandet mellan allmänheten och kriminalpolitiken saml olika frågor rörande kriminalvård i anstalt.

Massmediekommittén har ombildals till en huvudkommitté (CDMM) som höll sina första två möten under 1981. De tidigare expertkommitléerna under denna kommitté har ersatts av en kommitté med experter på media-politik och en med experter på juridiska mediafrågor. Bland viktigare arbetsuppgifter märks frågor rörande direktsändande satelliter och kabel­spridning.

///. Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Fonden för bosättning och regional utveckling (Resettlement Fund) bil­dades år 1956 som etl instrumenl i flyktingpolitiken. Fonden har således under 1981 verkat i 25 år. Numera är fonden inriktad huvudsakligen på att stödja sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekl i regioner med stora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatser i samband med flyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussioner om Europa­rådets bidrag till en balanserad ekonomisk och social utveckling mellan medlemsländerna spelar fonden, eftersom den är rådets enda konkreta instrument för atl påverka utvecklingen, en framträdande roll.

Fondens kapital uppgick vid utgången av år 1981 lill nära 18 milj. US dollar jämte reserver och vinstmedel på nära 64 milj. dollar. Med della kapital som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga viUkor låna upp

Skr. 1982/83:74

15

pengar på den internationeUa kapitalmarknaden. Dessa medel lånas sedan ut lill projekt i medlemsländerna med den inriktning som tidigare beskri­vits. En mindre del av utlåningen sker på speciellt fördelaktiga villkor, f n. en procents ränla. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel.

Sedan sin tillkomst och till slutet av år 1981 har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt cirka 1400 milj. dollar. Den ojämför­ligt största låntagaren har varit Italien (ca hälften av lånemedlen) följt av Turkiet (ca en fjärdedel).

Under de senasie åren har fondens verksamhet expanderat mycket starkt och nyutiåningen under 1981 uppgick till 305 milj. dollar. Trots denna expansion väntade vid årsskiftet 1981/82 projekt för ca 1200 milj. dollar på finansiering. Mot bakgrund av de föreliggande lånebehoven och diskussionen om balanserad utveckling i Europa har fondens styrelse under året beslutat erbjuda medlemsländerna alt pä olika sätt medverka lill en förstärkning av fondens kapital.

Sverige inträdde i fonden år 1977. Under året har Sverige fördubblat sill garantiåtagande gentemot fonden lill 560000 dollar. Sverige har eftersträ­vat bl. a. att utlåningen skall fä en bättre geografisk fördelning samt atl en slörre andel av fondens vinst skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor.

IV. 

Övrigt

Sedan 1975 har Sverige varit anslutet lill konventionen om utarbetandet av en europeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkeme­delssubstanser och färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som anslutit sig till konventionen. I Sverige Irädde den första utgåvan av Europafarmakopén i kraft den 1 januari 1978, vars beslämmelser sedan dess tillämpats av Socialstyrelsens läkemedelsavdelning och läkemedelsin­dustrin vid registrering och kontroll av läkemedel saml för Apoteksbola­gels läkemedelshantering.[REDACTED_EFTERNAMN] 1980 påbörjades utgivningen av den and­ra editionen av Europafarmakopén. Med utgången av 1981 har tre häften av denna utgivits från trycket. Bestämmelserna i de hittills utgivna häftena av den andra editionen träder i kraft i Sverige den 1 januari 1983.

Femlon länder var anslutna till konventionen under 1981. Samtliga nor­diska länder deltar i arbetet i farmakopékommissionen. Finland har for­mellt status som observatör.

Sverige var representerat vid samtliga tre kommissionsmölen under 1981. Dessutom medverkar tolv svenska representanter i de totalt 24 expertgrupper, som förbereder och bearbetar det material, som skall ingå i farmakopén. Omfattande experimentellt förarbete utförs även på nationell nivå, på statliga laboratorier och vid vissa industriföretag. I Sverige deltar bl.a. socialstyrelsens läkemedelsavdelning. Apotekens centrallaborato­rium och några av landels farmaceutiska industrier.

Skr. 1982/83:74

16

Under 1981 har uppläggningen av arbetet inom farmakopékommissionen och på expertgruppsnivå setts över. Nya prioriteringsregler har medfört atl arbetet koncentrerats till nya medicinskt och farmaceuliskt ändamålsenli­ga läkemedel. Därigenom har ett ökat antal monografier omfattande både nya läkemedelssubslanser och metoder kunnat fastställas.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982