Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1987/88:177

med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1987

Skr 1987/88: 177

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 26 maj 1988 samt överlämnar en i utdraget angiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1987.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Anita[REDACTED_EFTERNAMN]

I    Riksdagen 1987188. 1 saml. Nr 177.

Utrikesdepartementet

Skr 1987/88:177

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 maj 1988

Närvarande: statsministern I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Jo­hansson,[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1987

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel är underkastad kontroll av statsmakterna.

Tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel regleras genom lagen (1983: 1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och förordningen (1983: 1036) i samma ämne. Båda författningarna trädde i kraft den 1 januari 1984. Lagen ersatte därvid äldre lagstiftning, ursprungli­gen från år 1935.

I lagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävs fillstånd för att försälja, utbjuda mot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel. Regeringen får förena tillstånd med villkor samt med kontroll- och ordningsbestämmelser.

För att möjliggöra kontroll av tillverkning och försäljning av krigsmate­riel inrättades är 1935 krigsmaterielinspektionen (KMI), som numera finns inom utrikesdepartementets handelsavdelning. Som ett led i kontrollarbe­tet är berörda företag skyldiga att till KMI avge deklarationer rörande tillverkning resp. försäljning av krigsmateriel.

Statliga myndigheter såsom affärsverket FFV står inte under KMLs kontroll och har ingen redovisningsskyldighet. KMI får ändå årligen upp­gifter om de statliga tillverkarnas export.

På grundval av uppgifterna från de privata och statliga företagen upprät­tar KMI statistik. Detta sker årsvis. Arbetet med statistiken är med hittills­varande rutiner slutfört fyra till fem månader efter kalenderårets slut. Datorstödd registrering har införts från och med den 1 januari 1988. Stati­stiken för kommande år kommer därför att kunna göras tillgänglig tidigare än hittills.

I Sverige råder sedan länge ett generellt förbud mot export av krigsmate­riel. Regeringen kan dock medge undantag (dispens) från förbudet. Att en utförsel på detta sätt tillåts har motiverats av vår säkerhetspolitik och den därav betingade nödvändigheten av att kunna upprätthålla en hög självför­sörjningsgrad med avseende på krigsmateriel.

Reglerna om krigsmaterielexport återfinns i lagen (1982:513) om förbud       Skr 1987/88: 177 mot   utförsel   av   krigsmateriel,    m. m.    och   dithörande   förordning (1982: 1062). Båda författningarna trädde i kraft den 1 januari 1983.

Genom utförsellagen krävs sålunda tillstånd fill utförsel av varor som utgör krigsmateriel. Bestämmelser om vad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillstånd krävs också för fillverkare av krigsmateriel att till någon utom riket upplåta eller överlåta tillverk­ningsrättigheter m. m. till materielen. Vidare krävs fillstånd för att inom riket bedriva militärt inriktad utbildning av utländska medborgare.

Beslut i ärenden rörande dispens från utförselförbudet fattas som nyss sagts av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med utrikesdepartementets politiska avdelning, försvarsdeparte­mentet och i vissa fall med industridepartementet. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller inte är av större vikt har utrikeshan­delsministern bemyndigats att fatta dispensbesluten.

Riksdagen har år 1971 (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) fastslagit och sedermera genom godkännandet av en proposition med förslag till lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. (prop. 1981/82:196, UU 26, rskr. 345) bekräftat de rikfiinjer som skall ligga till grund för tillståndspröv­ningen.

Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell ka­raktär, och tillståndsprövningen innebär ofta en synnerligen grannlaga uppgift. Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt alt prövningen av de enskilda tillståndsärendena fillmäts särskild betydel­se. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen (RF) skall regeringen i ulrikesären­den av större vikt överlägga med utrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärenden rörande krigsmateriel är av den arten att överläggning med nämnden skall äga rum. Även om sådana överläggningar inte bedöms erforderliga, har det likväl ansetts önskvärt att prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredare förankring än i regeringen. Riksdagen beslutade är 1984 på grundval av proposifionen (1984:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport att en rådgi­vande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85: 5, rskr. 61).

Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sin verksamhet i februari 1985. Den höll år 1986 nio och år 1987 tio sammanträden. Nämnden har fill uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kallelse av krigs-materielinspektören som också leder sammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet för det föredragande statsrådet.

Nämndens tillkomst har inneburit att omfattningen av de ärenden som

görs till föremål för ökat samråd har breddats. Nämnden har självfallet inte

ersatt utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt regerings-'

formen har att överlägga med utrikesnämnden om. Genom de relativt täta,

regelbundna sammanträdena får den rådgivande nämndens ledamöter en

fortlöpande insyn i regeringens handläggning av frågor som rör krigsmate­

rielexport.

3

ti    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 177.

För att bistå krigsmateriélinspektören med beredningen av ärenden rö- Skr 1987/88: 177 rande klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 ett särskilt tekniskt-vetenskapligt råd med företrädare för flera olika insfitutioner, som äger kunskap om teknologins tillämpning på civila resp. militära områden. Rådet sammanträdde en gång år 1987. Därvid beslöts om en effektivisering av rådets arbetsformer, vilket bl. a. innebär att sammanträden numera hålls varannan månad.

I nyssnämnda proposition uttalade regeringen även sin avsikt att varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom skulle riksdagen förses med en samlad information om krigs­materielexporten samtidigt som underlag skulle ges för en breddning av den allmänna debatten.

I enlighet härmed förelade regeringen år 1985 riksdagen en skrivelse (1984/85: 223) med redogörelse för dén svenska krigsmaterielexporten un­der år 1984. År 1986 lämnades en motsvarande redogörelse för krigsmate­rielexporten under år 1985 (Skr. 1985/86: 178) och år 1987 en redogörelse för denna export under år 1986 (Skr. 1986/87: 169). Inom KMI har nu utarbetats en liknande redogörelse'avseende-år 1987. Redogörelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Av den statistiska redovisningen framgår bl. a. att den svenska exporten av krigsmateriel under år 1987 uppgick till 4426,6 milj. kr. mot 3 242,9 milj. kr. under år 1986. Detta innebär en ökning med 31,5% i fasta priser (basår = 1968). Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten utgjorde 1,57 % mot 1,22 % för år 1986. Genomsnittssiffran för den.senaste tioårsperioden är 1,13%.

Vad gäller krigsmaterielexportens geografiska.spridning kan konstateras att Sverige under lång fid sålt krigsmateriel till ett fyrtiotal länder. År 1987 har leveranser skett till 40 stater. Till fem av dessa har dock uteslutande jakt-och sportskyttevapen och/eller-ammunition exporterats. Uppdelat på-regioner dominerar Västeuropa med normalt ca hälften av leveransvärdet. År 1987 sjönk denna andel något. Norden svarade under 1987 för 22,5 % av den samlade krigsmaterielexporten. Under året steg Asiens andel från 31 till 38%, främst beroende på leveranser av artilleriutrustning till Indien. Nordamerikas andel steg fråri 4 till 14%.

När det gäller krigsmaterielexportens värdemässiga fördelning på olika huvudområden är vapen och ammunition den helt dominerande kategorin. Denna kategori omfattar ett brett register av den vapen- och ammunitions­tillverkning som förekommer i Sverige. Även flygmateriel samt "övrig materiel", vilken innefattar bl.a. elektronisk'apparatur, är betydelsefulla exportvaror pä den västeuropeiska marknaden.

En hög självförsörjningsgrad i fråga om försvarsmateriel ingår som ett

viktigt led i den svenska säkerhetspolifiken. På flera försvarsområden är

det en avgörande fördel för Sverige att ha en inhemsk produktionskapaci­

tet. Härom råder bred enighet. Det svenska försvaret har emellertid hittills

inte ansetts vara en tillräckligt stor avnämare för att upprätthålla kapacite­

ten hos svensk försvarsindustri. Det svenska försvarets beställningar kom­

mer med ibland långa och oregelbundna mellanrum. En viss export har

därför bedömts som nödvändig för att svensk försvarsindustri skall kunna

behålla sin utvecklingskraft och tekniska kompetens. Regeringen har avi- Skr 1987/88: 177 serat att en utredning skall filisättas för att närmare belysa dessa förhållan­den. Utredningen avses bl. a. få i uppdrag att analysera sambandet mellan den svenska försvarsindustrins förmåga att tillgodose kravet på en ur neutralitetspolitisk synvinkel acceptabel självförsörjning av krigsmateriel och denna industris beroende av exportmöjligheter.

Det föreligger misstankar om att en del krigsmaterielleveranser från Sverige inte skett i enlighet med gällande bestämmelser. Dessa misstankar har utretts av polis- och tullmyndigheter. I vissa fall har åtal väckts, medan förundersökningen i andra delar ännu inte har avslutats.

Justitiekanslern fick den 17 mars 1988 regeringens uppdrag att utreda FFV:s krigsmaterielexport mot bakgrund av uppgifter om aft export före­kommit via tredje land till länder för vilka regeringen inte lämnat utförsel-fillstånd.

KMI genomförde under marsapril i år på regeringens uppdrag en granskning av alla de licensavtal som ingåtts före år 1983 och vilka alltjämt kan ge upphov fill tillverkning utomlands. Granskningen syftade till att kartlägga dessa avtals innehåll, i synnerhet med avseende på vidareexport till tredje land. Ett trettiotal företags licensavtal har granskats. I ca två tredjedelar av avtalen är reexportmöjligheterna på olika sätt begränsade. I övriga avtal medges vidareexport till ett eller flera länder utan licensgiva­rens hörande.

Den av regeringen i april 1987 tillsatta medborgarkommissionen för granskning av viss vapenexport överlämnade den 20 maj 1988 sin rapport fill statsministern.

Det är som regeringen tidigare framhållit ett oeftergivligt krav att företa­gen respekterar och följer den lagstiftning och de regler för vapenexporten som skärptes så sent som år 1983. Det finns, i ljuset av de senaste årens erfarenheter, starka skäl att skärpa reglerna för krigsmaterielexporten, och att effektivisera kontrollen. Regeringen har i detta syfte lagt fram en proposition (1987/88: 154) med förslag fill en ny lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. Förslaget bygger till stor del på den utredning om försvarsindustrins utlandsverksamhet vars betänkande lades fram i april 1987 (SOU 1987:8).

Under år 1986 infördes krav på särskilda intyg vid export av krut och sprängämnen, där den utländska mottagaren intygar att materielen inte skall vidareexporteras i befintligt skick utan ingå i vederbörandes egen tillverkning. Under år 1987 har ytterligare ett intyg utarbetats, nämligen för export av komponenter och andra insatsvaror. Inom KMI har en översyn av rutinerna fortsatt, och ett datoriseringsprogram fullbordats. KMLs personalresurser har förstärkts på rekommendafion av en särskild utreda­re, ambassadören Torsten Örn, som i maj 1987 överlämnade en rapport till regeringen.

Jag hemställer att regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregående.

dels till riksdagen överlämnar redogörelsen för den svenska krigsmate-       Skr 1987/88: 177 rielexporten år 1987.

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hennes hemställan.

Svensk krigsmaterielexport år 1987 

Allmän bakgrund

Bilaga       Skr 1987/88: 177 Bilaga

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer utvecklingeri av den svenska till­verkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel. De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet - för närva­rande omkring 140 stycken, varav ett sjuttiotal är aktiva - är skyldiga att lämna uppgifter i olika hänseenden till KMI. Detta material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annat sätt analyseras och bearbetas inom KMI. I propositionen (1984/85: 82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Förelig­gande promemoria redogör för den svenska krigsmaterielexporten år 1987.

Utförseltillstånd

I budgetpropositionen lämnar utrikesdepartementet varje år uppgift om värdet av de utförseltillstånd som har utfärdats under föregående kalender­år. I årets budgetproposition har värdet för år 1987 angetts till 5,3 miljarder kronor.

Antalet inkomna utförselärenden har under senare år legat mellan 1 700 och 2300. Den övervägande delen av dessa har gällt utförsel av enstaka vapen och annan krigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförseltill-ständ fattas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel meddela sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1 har i år ca 99 % av värdet av krigsmaterielexpor­ten skett efter regeringsbeslut.

Tabell 1. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren 19831987

År

Totalt värde

Härav reg.

% av total-

Antal

mkr.

beslut mkr.

värdet

reg.beslut

1983

2017,3

1915,6

95

153

1984

2241,1

2145,4

96

204

1985

3 120,1

3 030,4

97

182

1986

4262,1

4150,7

97

226

1987

5 383,2

5319,5

99

285

Av tabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljade utförseltillstånd beräknad i fasta priser ökat under år 1987 med 21,8 %. Det bör påpekas att utförseltillstånden ofta täcker en annan och längre tidsperiod än den till vilken tabelluppgifterna hänför sig.

Tabell 2. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren 1983-1987 i löpande       Skr 1987/88: 177

 priser och i 1968 års prisnivå' jämte den procentuella volymförändringen

..

tillaga

År

Värde i

löpande

Värde i

1968 års

Volymförändring

priser mkr.

priser mkr.

%

1983

2017,3

540,8

- 7,5

1984

2241,1

570,2

+ 5,4

1985

3 120,1

746,4

-H 30,9

1986

4262,1

979,8

-1- 31,3

1987

5 383,2

1 193,6

4- 21,8

' Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindex för verkstadsprodukter använts.

Faktiska leveranser

Det förekommer olika uppgifter om det årliga värdet av svensk krigsmate­rielexport. KMLs statistik grundar sig på de uppgifter inspektionen tar in direkt från varje exportföretag rörande värdet av levererad materiel.

Tabell 3 visar värdet i miljoner kronor av svensk krigsmaterielexport under den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 ärs prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmalerielens andel av Sveriges totala varuexport.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 19781987 i löpande priser och 1968 års prisnivå, m. m.

År

Sveriges

Krigsmaterielexport

totala varuexport

löpande

andel av

1968 års

volymför-

mkr.

pnser

totalexporten

priser

ändring

mkr

%

mkr.

%

1978

98 161

905

0,92

395

+ 16,8

1979

118030

1671

1,41

677

-t- 71,4

1980

130800

2078

1,59

775

-1- 14,5

1981

144 523

1697

1,17

577

-25,5

1982

167 975

1588

0,95

481

- 16,6

1983

210310

1658

0,79

444

-   7,7

1984

242 500

2 178

0,90

554

H- 24,8

1985

259985

2137

0,82

511

-   7,8

1986

265 100

3 243

1,22

746

-1- 46,0.

1987

281433

4427

1,57

981

+ 31,5

 Vid pnsomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindex för verkstadsprodukter använts.

Krigsmaterielens andel av vår totala varuexport för år 1987 uppgår till 1,57 % dvs. en ökning i förhållande till 1986 års siffra.

Som alltid gäller att förändringar från ett år till ett annat inte ger underlag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser.  '

En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 visar att det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig avsevärt frän värdet av faktiska leveranser under samma år.

Krigsmaterielens fördelning

Huvudområdet vapen och ammunition dominerar den svenska krigsmate­rielexporten. För år 1987 svarar detta område för 78 %. Ökningen på flygplansområdet hänför sig till europeiska köpare.

Skr 1987/88:177 Bilaga

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i på sex olika huvudområden

mkr. under åren 1985-1987 fördelat

1985

1986

1987

a)         Vapen och ammunition (inkl. för jakt

och sport)

b) Krut och sprängämnen samt vissa

tändmedel (inkl. för civilt bruk)

c)         Pansrade fordon jämte utrustning

d)         Krigsfartyg jämte utrustning

e)         Militära luftfartyg och delar därtill

samt fallskärmar

O Övrig materiel'

Summa

1 490,3

68,3 87,7

167,8 323,3

2137,4

2531,7

89.7

4,3 24,5

294,2 298,5

3242,9

3447,2

81,5

76,6

1,8

478,5 341,0

4426,6

' Kategorin övrig materiel omfattar bl.a. övningsmateriel, radar, underhålls- och tillverkningsutrustning samt elektronik.

Geografisk spridning

Den i föregående tabeller redovisade totala omfattningen av krigsmateriel­exporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i föl­jande sammanställningar av exportens fördelning, dels på skilda regioner under den senaste tioårsperioden (tabell 5), dels på enskilda länder under år 1987 (tabell 6).

Tabell 5. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet under åren 1978-1987

1978

1979

1980

1981

Europa (väst)"

54

56

55

62

Nordamerika

2   

2

1

1

Sydamerika

1

5

2

6

0

Asien

36

39

27

    33

Afrika

3

1

10

2

Oceanien

0

0

1

1

Europa (Ost)

0

0

0

0

Antal länder

38

39

43

37

1982

1983

1984

1985

1986

1987

Europa (väst)"

52

48

50

50

53

42

Nordamerika

8

7,

7

8

4

14

Sydamerika

0

2

8

8

9

4

Asien

32

30

19

27

31

38

Afrika

6

12

15

5

0

2

Oceanien

2

1

1

2

3

0

Europa (öst)

0

0

0

0

0

0

Antal länder

43

41

42

40

38

35'

" Västeuropa inkl. Jugoslavien.

' Exkl. länder till vilka endast utförsel av jakt- och sportvapenutrustning förekom­mit.

Sedd över ett längre tidsavsnitt visar sammanställningen att den svenska krigsmaterielexporten till över hälften av sitt värde gått till Västeuropa och till knappt 30 % till Asien. Sydamerika gick under år 1987 tillbaka markant, medan Afrika svarade för knappt 2 %.

Skr 1987/88: 177 Bilaga

Tabell 6. Exporten av krigsmateriel år 1987 fördelad på länder (som jämförelse anges även exporten under åren 1985 och 1986)

Exporten anges i tusental kronor

1987

1986

1985

Amerikas Förenta .Stater

Argentina

Australien

Bangladesh

Belgien

Brasilien

Canada

Danmark

Finland

Frankrike

Förbundsrepubliken Tyskland

Gabon

Grekland

Hongkong'

Indien

Indonesien

Irland

Island*"

Italien

Japan

Jugoslavien

Malaysia

Mexico

Nederländerna

Nigeria

Norge

Nya Zeeland

Pakistan

Peru'

Portugal

Schweiz

Singapore

Spanien

Storbritannien

Tjeckoslovakien'

Tyska Demokratiska Republiken'

Tunisien

Ungern'

Uruguay'

Österrike

Summa

441325

87447

92395

15 643

5

35494

14148

88154

32211

571

35 764

11188

2999

4218

2695

92958

276215

89088

170404

39472

74733

181593

199253

86739

296846

514607

335 623

5 868

3494

4050

153 358

59310

29376

19442

-

-

2 226

780

23053

518

861

169

1387410

312215

77528

51269

104409

26798

10280

16693

5 244

34

49

20

86870

158080

18177

16156

10835

37074

62652

68686

85164

40621

81771

106138

39495

-

-

41668

13413

22 308

28045

10325

94962

519958

457513

251908

1060

1518

3 183

185 762

239418

4030

4999

3 607

19390

125

100

372

69811

90996

69780

31 172

251581

307516

7 269

1424

2039

52955

46120

112418

57

16

86

48

71

91

23 235 3 2

134

-

26

_

367 740

64238

28 200

4426595        3 242935*        2137 355*

' Endast utförsel av jakt- och sportskyttevapen och/eller -ammunition

' Avser uteslutande materiel ingående i system levererat av tredje land.

" Slutsumman anger totalvärdet, i vilket ocksä ingär leveranser till länder som ej var

mottagare under år 1987 och därför inte finns upptagna i denna tabell.

Under år 1987 omfaUade exporten 40 länder mot 38 år 1986. Till 8 av dessa 40 länder understeg exportvärdet 1 milj. kr. I sex av dessa fall har exporten rört sig enbart om materiel för jakt eller sport.

Västeuropa inkl. Norden förblir den största marknaden för svensk krigs­materielexport, även om andelen för första gången sedan år 1983 gått ned under 50 %. Orsaken härfill torde främst stå att finna i ökningar vad gäller

10

Asien och Nordamerika. I bägge fallen är det enstaka stora order till Indien       Skr 1987/88: 177

resp. Amerikas Förenta Stater som slagit igenom i statistiken.

Bilaga

Sydamerikas andel av exporten halverades under år 1987 jämfört med föregående år, främst på grund av minskad export till Brasilien. Afrikas andel ökade något, huvudsakligen genom fullföljande av tidigare åtagan­den.

Försäljning av tillverkningsrättigheter m. m.

Under år 1987 har inga tillstånd lämnats till upplåtelse av tillverkningsrät­tigheter (licenser) utom riket eller för militärt inriktad utbildning i Sverige av utländska medborgare.

Prövningen av ärenden rörande licenser sker pä samma sätt som när det gäller export av materielen som sådan. Förutom den prövning som föregår varje tillstånd tillexport av krigsmateriel, görs en genomgång av relevanta delar av licensavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande licen­sens omfattning, dess utsträckning i tiden, reexportklausuler m. m.

Större exporterande företag

Det finns för närvarande ca 55 exportörer av krigsmateriel i Sverige. Av dessa är ca 25 mindre företag som har tillständ att handla med jakt- och sportskyttevapen. Dessa senare företag exporterade under år 1987 tillsam­mans för omkring 5,5 milj. kr. Under samma tid exporterade 21 företag vardera för värden över 1 milj. kr.

De främsta exportföretagen är AB Bofors och affärsverket FFV. Bofors är det ojämförligt största. Tillsammans svarade de båda företagen för 77 % av den svenska krigsmaterielexporten år 1987. Efter dessa kommer Saab Scania AB och Saab Missiles AB, som vardera exporterade för över 100 milj. kr. Nobel Kemi AB, försvarets materielverk, Volvo Flygmotor AB och Philips Elektronikindustrier AB exporterade för mellan 50 och 100 milj. kr. Sex företag har exporterat för mellan 10 och 50 milj. kr. Dessa är FFV Norma AB, Lindesbergs Industri AB, SA Marine AB,[REDACTED_EFTERNAMN] Radio Systems AB, Bofors Aerotronics AB och Saab Instruments AB. De övriga företagen med export överstigande 1 milj. kr. är Air Target Sweden AB, FFV Mipro AB, Contraves Svenska AB, Karlskronavarvet AB, AB[REDACTED_EFTERNAMN] Maskiner, Norabel AB samt AB Sandvik Härd Materials.

Tillsammans svarade dessa 21 företag för 99,8 % av hela den svenska krigsmaterielexporten underär 1987.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1988

11