Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1988/89:16

om lagstiftning med kompletteringar till reformen av svenska kyrkans organisation på lokal- och stiftsplanet, m.m.

Prop. 1988/89:16

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Margot[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa kompletteringar i lag till den av riksdagen beslutade reformen av svenska kyrkans organisation på lokal- och stiftspla­net (prop. 1987/88:31, KU 30, rskr. 181). Förslagen innebär i huvudsak följande.

-

Föreskrifterna om val av biskopar anpassas till den nya organisationen inom svenska kyrkan.

-

Stiftsstyrelsen skall årligen före den 1 oktober meddela berörda pastorat preliminära uppgifter om strukturbidraget.

-

Beslut av kyrkofondens styrelse enligt kyrkofondslagen skall inte få överklagas.

-

Bidrag ur kyrkofonden för arvoden till kontraktsprostar, praktikanter och handledare för dessa skall kunna lämnas också för första halvåret 1989.

-

Stiftsbidrag skall för år 1989 kunna lämnas också för stiftssamfäUigheter-nas förvaltningskostnader.

-

Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN], som förvaltar Lunds domkyrka och domkyrkans egendom, skall även i fortsättningen bestå av fem ledamöter. De två ledamöter som hittills har utsetts av stiftsnämnden skall i framtiden utses av stiftsfullmäktige. Bestämmelser om domkyrkorådets sammansättning m.m. tas in i lagen om förvaltningen av kyrklig jord.

-

Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] skall kunna besluta om försäljning eller byte av Lunds domkyrkas fastigheter. Domkyrkorådet skall också i fråga om domkyrkans fastigheter besluta om upplåtelse av vissa rättigheter.

1 Riksdagen 1988189.1 saml. Nr 16

-

Kammarkollegiet och domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] skall besluta om alla     Prop. 1988/89:16, dispositionsändringar av kyrklig jord som förvaltas av dem.

-

Bestämmelserna i prästanställningslagen om anställningsformer och disciplinansvar m.m. görs tillämpliga också på präster som har anställning i andra icke-territoriella pastorat än hovförsamlingen.

-

Tjänster som pastoratsadjunkt som vid utgången av juni 1989 finns inrättade hos domkapitlen får finnas kvar till utgången av juni 1991. När sådana tjänster blir lediga, skall de dras in av domkapitlet.

-       Innehavaren av en tjänst som pastoratsadjunkt är skyldig att fullgöra

motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssamfälligheten. Stiftssamfällighe-

ten skall svara för kostnaderna för avlöningsförmåner till sådana pasto­

ratsadjunkter.

-   Benämningen på tjänster som kyrkoadjunkt, som finns inrättade i

pastoraten vid utgången av juni 1989, skall vara komminister från och

,   ,

med den 1 juli 1989.

-       1867 års kungörelse angående landgille.och städja för vissa kyrkolägenhe- 

ter i Skåne, Halland och Blekinge ersätts med en ny lag.

-       Egendomsnämnden skall pröva frågor om storleken av den avgift som

skall betalas till sådana församlingskyrkors fastigheter i Lunds och

Göteborgs stift som skall brukas under en prästgård eller ett visst hemman

och för vilka landgillet och städjan vid ett åbobyte inte har fastställts av

kammarkollegiet efter skattläggning. Egendomsnämndens beslut skall få

överklagas hos kammarkollegiet.

-       Reglerna om valbarhet för uppdrag som ledamot och suppleant i

kyrkomötets besvärsnämnd, egendomsnämnden och domkyrkorådet i
[REDACTED_EFTERNAMN] anpassas till förslagen i prop. 1987/88:124 om god man och

förvaltare.

Lagändringarna avses träda i kraft dels den 1 januari 1989, dels den 1 juli samma år.

Propositionens lagförslag

Prop. 1988/89:16

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval

Härigenom föreskrivs att 2, 3, 5, 6 och 10 §§ lagen (1963:633) orn biskopsval skall ha följande lydelse.

ingår i valkorporationen dessutom de anställda som föreståndare för sådana

Föreslagen lydelse

2§'

Val av andra biskopar än ärkebis­kopen skall förrättas av en valkor­poration som består av

-

domkapitlets ledamöter,

-

präster som vid tidpunkten för valet innehar i stiftet inrättade tjäns­ter som domprost, kyrkoherde, kom­minister, stiftsadjunkt eller kon­traktsadjunkt eller enligt förordnan­de uppehåller obesatta sådana tjänster,

-     särskilt utsedda elektorer för

 stiftets lekmän.

Nuvarande lydelse

Biskopsval som inte avser ärkebis­kopsämbete förrättas av en valkor­poration som består av

domkapitlets ledamöter,

präster som vid tidpunkten för valet innehar i stiftet inrättade tjäns­ter som församlingspräst, stiftsad­junkt eller kontraktsadjunkt eller enligt förordnande uppehåller obe­satta sådana tjänster, samt

särskilt utsedda elektorer för stif­tets lekmän.

/ Luleå stift ingår i valkorporatio­nen även de präster som vid tidpunk­ten för valet innehar tjänsterna som garnisonspastor i Boden och kyrko­herde för samer eller som enligt för-, ordnande uppehåller en obesatt så­dan tjänst.

I Stockholms stift ingår i valkorpo­rationen även präster som vid tid­punkten för valet innehar tjänster som kyrkoherde för döva eller enligt förordnande uppehåller obesatta så­dana tjänster.

I stift där det finns diakonianstalter, präster som vid tidpunkten för valet är anstalter.

.3

§

2

Val av ärkebiskop förrättas dels i Uppsala stift av en valkorporation, som är sammansatt på sätt stadgas i 2 §, dels i övriga stift av domkapitlen, vart och ett såsom en valkorporation.

I Uppsala stift ingår i valkorpora-

I Uppsala stift ingår i valkorpora-

tionen «5Mfow(3fe/5 präfe/-, 50wi v/rf    tionen också de valda ordinarie le-tidpunkten för valet innehar kyrko-     damöter av svenska kyrkans cent-lenaste lydelse 1983:400. Senaste lydelse 1987:1048.

Förrättas elektorsvalet av kyrkorå­det, må i valet ej deltaga präst, som äger rösträtt vid biskopsvalet.

10 §"

Valet förrättas av domkapitelsledamöter i domkapitlet och av övriga röstberättigade inom varje kontrakt inför kontraktsprosten.

I valet inom varje kontrakt deltar de röstberättigade prästerna inom kontraktet och elektorerna för lekmännen i kontraktets pastorat.

Nuvarande lydelse

herdetjänster i svenska församlingar i utlandet eller också enligt förordnan­de uppehåller obesatta sådana tjäns­ter, dels de valda ordinarie ledamö­ter av svenska kyrkans centralstyrel­se som inte ingår i någon annan valkorporation.

5

§

I varje pastorat utses elektorer till det antal, som motsvarar antalet i pastoratet inrättade tjänster såsom församlingspräst med undantag av sådana tjänster som äro obesatta och ej uppehålls enligt förordnande.

För e/eÅ:forerii:o/a utses supplean­ter till samma antal.

6f

Består pastorat av en församling, förrättas elektorsvalet av kyrkofull­mäktige eller, där sådana ej finnas, av kyrkorådet eller, därest ej heller sådant finnes, på sätt regeringen för­ordnar.

Består pastorat av två eller flera församlingar, förrättas elektorsvalet av kyrkofullmäktige eller försam-lingsdelegerade i pastoratet eller, om kyrkofullmäktige eller församlings-delegerade ej finnas i pastoratet, på sätt regeringen förordnar.

Föreslagen lydelse

ralstyrelse som inte ingår i någon annan valkorporation.

I varje pastorat utses elektorer till det antal, som motsvarar antalet i pastoratet inrättade tjänster som domprost, kyrkoherde eller kommi­nister med undantag av sådana tjäns­ter som är obesatta och /nte uppe­hålls enligt förordnande.

För elektorerna skall utses lika många suppleanter.

Består ett pastorat av en enda församling, skall elektorerna och de­ras suppleanter väljas av kyrkofull­mäktige eller av kyrkorådet om kyr­kofullmäktige inte finns.

Består en pastorat av två eller flera församlingar, skall elektorerna och deras ersättare väljas av kyrkofull­mäktige eller församlingsdelegerade i pastoratet. Om det inte finns kyrko­fullmäktige eller församlingsdelege­rade i pastoratet, skall valet i stället förrättas gemensamt av de kyrkoråd som finns i församlingarna i pastora­tet. Valet skall ske inför ordföranden i kyrkorådet i den av församlingarna som har det största antalet röstberätti­gade kyrkomedlemmar.

I valet av elektorer får inte delta präster som ingår i valkorporationen vid biskopsvalet.

Prop. 1988/89:16

Senaste lydelse 1975:L324. "Senaste lydelse 1987:1048,

Nu varande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1988/89:16

Ledamöter av domkapitlet får deltaga endast i valet i domkapitlet.

Stiftsadjunkter, kyrkoherdar för döva, föreståndare för diakonian­stalter, kyrkoherdar i svenska, för­samlingar i utlandet samt i 3 § avsed­da ledamöter av svenska kyrkans centralstyrelse deltar i valet i det kontrakt där stiftets domkyrka är belägen.

Präster, som på grund av laga förfall inte kan infinna sig vid valet, saml kyrkoherdar för döva och kyr­koherdar i svenska församlingar i utlandet får före valet sända in sina valsedlar till kontraktsprosten i det kontrakt där de har rösträtt.

Stiftsadjunkter, föreståndare för diakonianstalter samt i 3 § avsedda ledamöter av svenska kyrkans cen­tralstyrelse deltar i valet i det kon­trakt där stiftets domkyrka är be­lägen.

Präster, som på grund av laga förfall inte kan infinna sig vid valet, får före valet sända in sina valsedlar till kontraktsprosten i det kontrakt där de har rösträtt.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989.

2.1 Uppsa/a stift ingår i valkorporationen också präster som med fullmakt innehar en statlig tjänst som kyrkoherde i svensk församling i utlandet eller som kyrkoherde för döva. För sådana röstberättigade präster tillämpas 10 § tredje och fjärde styckena i fråga om valets förrättande.

2 Förslag till

Prop. 1988/89:16

Lag om ändring i lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet

Härigenom föreskrivs att 47 § lagen (1982:943) om kyrkomötet'i paragra­fens lydelse enligt lagen (1988:186) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Aii

Besvärsnämnden består av en ordförande och en vice ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, och fyra övriga ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden väljs särskilt. För de övriga ledamöterna skall utses lika många ersättare.

Endast den som är medlem av

Ledamöterna och ersättarna skall

svenska kyrkan och är myndig får     vara medlemmar av svenska kyrkan

vara ledamot eller ersättare.

och får inte vara underåriga eller ha

förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldra­balken. Om en ledamot eller ersättare inte längre är valbar, upphör hans uppdrag genast.

' Lagen omtryckt 1985:892.

3 Förslag till-

Lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182)

.T ,

Härigenom föreskrivs i fråga om kyrkofondslagen (1988:182)

dels att 21 § och punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 22 §, och närmast före nya 22 § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen skall införas en ny punkt, 11, av följande lydelse.

Prop. 1988/89:16

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

21 §

Kyrkofondens styrelse fastställer för varje pastorat tillskottet av skatteun­derlag samt vad som skall utgå i allmän och särskild kyrkoavgift. Styrelsen skall meddela dessa uppgifter senast den 25 januari bidragsåret.

Till ledning för det kyrkokommunala budgetarbetet skall kyrkofondens styrelse senast den 10 september året före bidragsåret meddela pastoraten och stiftssamfälligheterna preliminära uppgifter om tillskott av skatteunder­lag, stiftsbidrag samt belopp för allmän och särskild kyrkoavgift.

Stiftsstyrelsen skall meddela berör­da pastorat preliminära uppgifter om strukturbidraget senast den 1 oktober året före bidragsåret.

Överklagande av beslut

22 §

Beslut av kyrkofondens styrelse enligt denna lag får inte överklagas.

4. Beslut som har meddelats enligt äldre bestämmelser om att ur kyrko­fonden skall betalas kostnader för avlöningsförmåner till stifts-, kon­trakts- och pastoratsadjunkter, mili­tärpastorer, garnisonspastorn i Bo­den och kyrkoherden för samer samt för prosttillägg och vissa bidrag till andlig vård vid sjukvårdsinrättning­ar gäller till utgången av juni 1989.

4. Beslut som har meddelats enligt äldre bestämmelser om att ur kyrko­fonden skall betalas kostnader för avlöningsförmåner till stifts-, kon­trakts- och pastoratsadjunkter, mili­tärpastorer, garnisonspastorn i Bo­den och kyrkoherden för samer, för arvoden till kontraktsprostar, prakti­kanter och handledare för dessa samt vissa bidrag till andlig vård vid sjuk­vårdsinrättningar gäller till utgången av juni 1989.

11. Kyrkofondens styrelse får be­vilja stiftssamfälligheler stiftsbidrag enligt 17 § för betalning också av stiftssamfällighetens förvaltnings­kostnader för år 1989.

4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig

jord

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord dels att 57, 10, 16, 18, 22 och 29 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 6 a §, samt närmast före nya 6 a § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen skall införas en ny punkt, 4, av följande lydelse.

Prop. 1988/89:16

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5

§

Ledamöter och suppleanter i egendomsnämnden väljs av stiftsfullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Antalet ledamöter får dock inte vara mindre än fem. Antalet suppleanter bör vara minst lika stort som antalet ledamöter.

Om suppleanterna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även bestämmas i vilken ordning de skall inkallas till tjänstgöring.

Ledamöter och suppleanter skall vara medlemmar av svenska kyrkan och vara kyrkobokförda inom stiftet. Den som är underårig eller har för­valtare enligt 

II

kap. 7 § föräldrabal­ken är inte valbar. Om en ledamot eller suppleant inte längre är valbar, upphör hans uppdrag genast.

6§

Följande bestämmelser i försam­lingslagen (1988:180) tillämpas på egendomsnämnden:

7 kap. 8 § om rätt till ledighet för uppdraget.

7 kap. 10 § om ordförandeskapet.

7 kap. 11 § om sammanträden.

7 kap. 12 § om suppleanternas tjänstgöring.

7 kap. 13 § första stycket om be-slutförhet.

7 kap. 14 § om val av särskild avdelning samt krav på beslut och protokoll.

7 kap. 15 § om mottagande av framställningar m.m.

7 kap. 17 § om reglemente och delegation.

7 kap. 21 § om förvaring av arkiv­handlingar.

Följande bestämmelser i försam­lingslagen (1988:180) tillämpas på egendomsnämnden:

7 kap. 8 § om rätt till ledighet för uppdraget.

7 kap. 9 § andra och tredje styck­ena om verkan av ledamots avgång.

7 kap. 10 § om ordförandeskapet.

7 kap. 11 § om sammanträden.

7 kap. 12 § om suppleanternas tjänstgöring.

7 kap. 13 § första stycket om be-slutförhet.

7 kap. 14 § om val av särskild avdelning samt krav på beslut och protokoll.

7 kap. 15 § om mottagande av framställningar m.m.

7 kap. 17 § om reglemente och delegation.

7 kap. 21 § om förvaring av arkiv­handlingar.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1988/89:16

7 kap. 22 § första stycket om er- 7 kajj. 22 § första stycket om er­

sättning till ledamöter och supp- sättning till ledamöter och supp­

leanter,

leanter.

9 kap. 4 § om valbarhet.

9 kap. 5 § om valperiodens längd.

9 kap. 5 § om valperiodens längd.

Därvid skall följande gälla.

1.

Bestämmelserna om stiftsstyrelsen skall avse egendomsnämnden.

2.

Bestämmelserna om församlingen, kyrkofullmäktige och kyrkostäm­man skall avse stiftssamfälligheten och stiftsfullmäktige.

3.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta att egendomsnämndens protokoll och andra arkivhandlingar får förvaras på annat sätt än i kyrkoarkiv.

Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN]

6a§

I Lunds stift skall det finnas ett domkyrkoråd. Domkyrkorådet skall fullgöra de uppgifter som enligt den­na lag eller annan författning ankom­mer på rådet.

Domkyrkorådet består av följande ledamöter:

1.     biskopen i Lunds stift som

ordförande,

2.        domprosten,

3.

en av kyrkorådet i Lunds dom­kyrkoförsamling utsedd ledamot,

4.

två ledamöter valda av stiftsfull­mäktige i Lunds stift.

För de valda ledamöterna skall det finnas lika många ersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna.

7

§

Pastoratet skall förvalta löneboställen och församlingskyrkors fastigheter, med undantag av tillhörande skog, samt prästgårdar.

Församlingen skall förvalta skogen på församlingskyrkors fastigheter.

Egendomsnämnden skall förvalta

Egendomsnämnden skall förvalta

prästlönefondsfastigheter, domkyr- prästlönefondsfastigheter, domkyr­

kas fastigheter och biskopsgården kas fastigheter och biskopsgården

samt skogen på löneboställen. samt skogen på löneboställen.

Lunds domkyrkas fastigheter skall Lunds domkyrkas fastigheter skall

dock föTvahas av ettsärskih domkyr- dock förvaltas av domkyrkorådet i

korad enligt bestämmelser som rege-[REDACTED_EFTERNAMN] enligt bestämmelser som rege­

ringen meddelar.

ringen meddelar.

Kammarkollegiet skall förvalta kyrkofondsfastigheter. Egendomsnämn­den skall dock förvalta en kyrkofondsfastighet, om kammarkollegiet beslutar att överlämna förvaltningen av fastigheten åt nämnden. Kammarkollegiet kan också överlämna förvaltningen åt någon annan förvaltare.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får efter

ansökan av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta att denna skall

förvaltas på annat sätt.

q

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1988/89:16

10 §

Egendomsnämnden skall svara för löpande underhåll, skötsel och uppvärmning av biskopsgården, om detta inte enligt avtal skall ankomma på någon annan. Behöver husen på biskopsgården byggas om eller en ny biskopsgård byggas, skall egen­domsnämnden föreslå det hos rege­ringen. För biskopsgården i Lunds stift gäller dock de bestämmelser som regeringen meddelar.

Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, kammarkollegiet får meddela ytterligare föreskrifter om hur egendomsnämndens åligganden enligt första stycket skall utföras.

Egendomsnämnden skall svara för underhåll, skötsel och uppvärm­ning av biskopsgården, om detta inte enligt avtal skall ankomma på någon annan. Behöver husen på biskops­gården byggas om eller en ny bi­skopsgård byggas, skall egendoms­nämnden föreslå det hos regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. För biskopsgården i Lunds stift gäller dock de bestäm­melser som regeringen meddelar.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med­dela ytterligare föreskrifter om hur egendomsnämndens åligganden en­ligt första stycket skall utföras.

16 §

Detsamma gäller ärenden som rör ledningsrätt eller vågrätt samt, om regeringen inte föreskriver att annan myndighet skall företräda den kyrkliga jorden, ärenden som rör byggnadsminnen, naturvårdsområden, naturreser­vat, naturminnen eller bestämmelser till skydd för djurlivet.

18 §

Egendomsnämnden skall företrä­da kyrklig jord med undantag för kyrkofondsfastigheter i ärenden om upplåtelse av följande rättigheter:

1.

nyttjanderätt till mark för för­samlingsändamål, kommunalt be­hov, bostadsbebyggelse, industri el­ler annat liknande ändamål,

2.

tomträtt,

3.

rätt till annan naturtillgång än vattenkraft,

4.

servitut.

Egendomsnämnden skall företrä­da kyrklig jord med undantag för kyrkofondsfastigheter och Lunds domkyrkas fastigheter i ärenden om upplåtelse av följande rättigheter:

1.

nyttjanderätt till mark för för­samlingsändamål, kommunalt be­hov, bostadsbebyggelse, industri el­ler annat liknande ändamål,

2.

tomträtt,

3.

rätt till annan naturtillgång än vattenkraft,

4.

servitut.

En dispositionsändring, som inte avser en sådan upplåtelse eller så­dant godkännande som anges i 16 eller 17 §, skall i fråga om lönebo­ställe prövas av egendomsnämnden och för annan kyrklig jord av den som förvaltar egendomen. Föran­leds ändringen av au ett .självständigt jordbruk inte längre är bärkraftigt eller kan ändringen leda till att eu sådant jordbruk inte kan bestå, skall

En dispositionsändring, som inte avser en sådan upplåtelse eller så­dant godkännande som anges i 16 eller 17 §, skall i fråga om lönebo­ställe prövas av egendomsnämnden och för annan kyrklig jord av den som förvaltar egendomen. Egen­domsnämnden skall dock i fråga om församlingskyrkas fastigheter pröva dispositionsändringar som föranleds av att ett självständigt jordbruk inte

10

Nuvarande lydelse

'

Föreslagen lydelse

Prop. 1988/89:16

frågan alltid prövas av egendoms- längre är bärkraftigt. Detsamma gäl­

nämnden,

ler om ändringen kan leda till att ett

sådant jordbruk inte kan bestå.

22 

§

                                                                   .               .

Frågor enligt 21 § skall prövas av

Frågor enligt 21 § skall prövas av

kammarkollegiet eller egendoms- kammarkollegiet, egendomsnämn-

nämnden enligt föreskrifter som re- den eller domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] en-

geringen meddelar.

ligt   föreskrifter  som   regeringen

meddelar.

29 §

Pastoratets och egendomsnämn-

Pastoratets,     egendomsnämn-

dens beslut enligt denna lag får dens och domkyrkorådets i[REDACTED_EFTERNAMN]

överklagas hos kammarkollegiet, beslut enligt denna lag får överkla-

Egendomsnämndens beslut enligt gas hos kammarkollegiet. Egen-

13 § får endast överklagas av den domsnämndens beslut enligt 13 § får

som förvaltar egendomen.

endast överklagas av den som förval-

tar egendomen.

Kammarkollegiet får överlämna ett ärende till regeringens avgörande, om kollegiet anser att särskilda skäl motiverar det. Kammarkollegiet skall då bifoga eget yttrande i ärendet.

Kammarkollegiets beslut i en dit överklagad fråga får inte överklagas. I övrigt får kammarkollegiets beslut med undantag av beslut enligt 7 § fjärde stycket överklagas hos regeringen.

4. Stiftsfullmäktige i[REDACTED_EFTERNAMN] och kyrkorådet i Lunds domkyrkoför­samling skall före utgången av juni 1989 välja ledamöter och ersättare i domkyrkorådet i Limd. Valet gäller från och med den I juli 1989 och till dess att nytt val förrättats under nästa valperiod.

Uppdraget för ledamöter och er­sättare i domkyrkorådet som har ut­setts av stiftsnämnden och kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling enligt äldre bestämmelser upphör vid ut­gången av juni 1989.

11

5 Förslag till

Prop. 1988/89:16

Lagomändringiprästanställningslagen(1988:184)

:   ;,

Härigenom föreskrivs i fråga om prästanställningslagen (1988:184) dels att 1 § skall ha följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen skall införas två nya punkter, 8 och 9, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §    '

Denna lag är tillämplig på biskopar och andra präster i svenska kyrkan som har anställning i territoriella pastorat och stiftssamfälligheter.

Bestämmelserna i 22, 23, 2743 och 505 §§ skall tillämpas också på sådana präster i svenska kyrkan som har anställning i andra icke­territoriella pastorat än hovförsam­lingen. Avlöningsförmånerna i prästernas anställningar fastställs under medver­kan av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (statligt reglerade anställningar).

8. Sådana tjänster som pastoratsadjunkt som finns inrättade vid utgången av juni 1989 får finnas kvar till utgången av juni 1991.När sådana tjänster blir lediga, skall de dras in av domkapitlet.

Innehavaren av en tjänst som pas­toratsadjunkt är skyldig att fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssarnfälligheten. Stiftssamfällig­heten skall svara för kostnaderna för avlöningsförmåner till pastoratsad­junkter.

9. Benämningen på sådana tjänster som kyrkoadjunkt som finns inrätta­de i pastoraten vid utgången av juni 1989 skall från och med den 1 juli 1989 vara tjänster som komminister.

12

6 Förslag till

Prop. 1988/89:16

Lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och Göteborgs stift

Härigenom föreskrivs följande.

Lagens tillämpningsområde

1 § Denna lag innehåller bestämmelser om avgifter för sådana församlings­kyrkors fastigheter i Lunds stift och Göteborgs stift som skall brukas under en prästgård eller något annat visst hemman.

Lagen skall tillämpas när landgillet eller städjan vid ett åbobyte inte Har fastställts av kammarkollegiet efter skattläggning.

Fastställande av avgifter

2 § Frågor om storleken av den avgift som skall betalas till församlingskyr­kan skall prövas av egendomsnämnden.

Överklagande

3 § Egendomsnämndens beslut får överklagas hos kammarkollegiet. Kam­markollegiets beslut får inte överklagas.

1.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1989.

2.

Genom lagen upphävs Kungl. Maj:ts brev den 8 februari 1867 och kammarkollegiets kungörelse (1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i Skåne, Halland och Blekinge.

13

CIVILDEPARTEMENTET

Prop. 1988/89:16

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 oktober 1988

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om lagstiftning med kompletteringar till reformen av svenska kyrkans organisation på lokal-och stiftsplanet, m.m.

1 Inledning

Under hösten 1987 och våren 1988 har riksdagen behandlat prop. 1987/88:31 om en ny organisation på lokal- och stiftsplanet i svenska kyrkan; m;m. samt prop. 1987/88:67 om följdlagstiftning till reformen av svenska kyrkans organisation på lokal- och stiftsplanet. Riksdagen har den 8 april 1988 fattat sitt beslut på grundval av de nyss nämnda propositionerna.

Beslutet innebär att sex nya lagar antagits att gälla från och med den 1 januari respektive den 1 juli 1989 (KU 1987/88:30, rskr. 181). De nya lagarna är församlingslagen (1988:180), domkapitelslagen (1988:181), kyrkofondsla­gen (1988:182), lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord, prästan­ställningslagen (1988:184) och kyrkliga indelningslagen (1988:185).

Vidare innebär beslutet följdändriiigar i femton lagar samt att riksdagen som vilande antagit förslajg till dels en lag om ändring i övergångsbestämmel­serna till regeringsformen, dels en lag om ändring i lagen (1982:942) om svenska kyrkan.

Inom civildepartementet har bedrivits ett kompletterande utredningsarbe­te med utgångspunkt i vissa av de förslag som kyrkoförfattningsutredningen har lagt fram i sitt slutbetänkande (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. Under hösten 1987 tillsattes inom civildepartementet (jfr prop. 1987/88:31 s. 81) en arbetsgrupp (C ]987:C) med uppgift att i anslutning till förslagen i prop. 1987/88:31 bl.a. se över bestämmelserna för förvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom samt domkyrkorådets i[REDACTED_EFTERNAMN] uppgifter och överväga om kungörelsen (1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i Skåne, Halland och Blekinge kan upphävas. Arbetsgruppen har därefter i april 1988 i en promemoria presenterat sina förslag i de angivna ämnena. Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I.

Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av kammarkollegiet,

svenska kyrkans nämnd för församlings- och pastoratsförvaltning, stifts­

nämnderna i[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg, domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN], kyrkorådet i

Lunds domkyrkoförsamling och Svenska kyrkans församlings- och pastorats­

förbund.

14

Remissyttrandena finns tillgängliga i civildepartementet i lagstiftnings-

ärendet (dnrKY 453/88). De är också fogade soiri bilaga 3 till kyrkolagsut-     Prop. 1988/89:16 skottets betänkande KL 1988:4 (se nedan).

Regeringen lade under hösten 1987 och våren 1988 fram propositionerna 1987/88:32 om ändringar i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen samt 1987/88:124 om god man och förvaltare. Förslagen i dessa föranleder vissa följdändringar i några lagar på det kyrkliga ornrådet när det gäller behörighetsvillkor för ledamöter m.m. i kyrkomötets besvärsnämnd och egendomsnämnderna.

Den beslutade organisationsreformen på kyrkans lokal- och stiftsplan föranleder vissa ändringar i lagen (1963:633) om biskopsval. Därutöver tar jag också upp vissa ändringar i kyrkofondslagen och prästanställningslagen.

Regeringen har den 2 juni 1988 (Reg.Skr. 1988:1) beslutat inhämta kyrkomötets yttrande över inom civildepartementet upprättade förslag till lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval, lag om ändring i lagen (1982:942) om svenska kyrkan, lagom ändringi lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet, lag om ändring i domkapitelslagen (1988:181), lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182), lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord samt lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184).

Kyrkomötets yttrande (kyrkomötets skrivelse 1988:2 och kyrkolagsutskot­tets betänkande 1988:4) bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2 och 3.

Kyrkomötet har i allt väsentligt godtagit lagförslagen, men har anhållit om ytterligare ändringar i lagen om biskopsval och lagen om förvaltningen av kyrklig jord. Jag återkommer till dessa frågor i det följande (avsnitt 2.1 och 2.3.4). I förhållande till de till kyrkomötet överlämnade lagförslagen kommer jag att föreslå några smärre ändringar. De är delvis föranledda av kyrkomötets yttrande.

Regeringen har vidare den 2 juni 1988 (Reg.Skr. 1988:2) beslutat inhämta kyrkomötets yttrande över bl.a. förslag till lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och Göteborgs stift.

Kyrkomötet har utan närmare kommentarer tillstyrkt förslaget (kyrkomö­tets skrivelse 1988:12 och kyrkolagsutskottets betänkande KL 1988:10).

Kyrkomötet har vidare anhållit om en ändring av 10 § lagen om förvalt­ningen av kyrklig jord. Jag återkommer till denna fråga i avsnitt 2.3.5. Kyrkomötets skrivelse 1988:16 och kyrkolagsutskottets betänkande 1988:11 bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4 och 5.

Jag tar också upp frågan om att göra vissa bestämmelser om anställnings­former och disciplinansvar m. m. i prästanställningslagen tillämpliga också på präster i icke-territoriella pastorat (avsnitt 2.4.1). Förslag i denna del förelades 1987 års kyrkomöte (Reg.Skr. 1987:1, kskr. 1987:20, KL 1987:5 avsnitt 3.4.8).

15

2 Allmänmotivering

2.1 Lagen (1963:633) om biskopsval

Prop. 1988/89:16

Mitt förslag: Föreskrifterna om val av biskopar anpassas till den nya organisationen inom svenska kyrkan.

Kyrkomötet tillstyrker förslaget, dock med vissa tillägg. Kyrkomötet anser att i valkorporationen bör ingå även pastorsadjunkter och lekmän valda av stiftsfullmäktige motsvarande antalet i stiftsfullmäktige inrättade tjänster som stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt och pastorsadjunkt (KL 1988:4 s. 13f, kskr. 2).

Skälen för mitt förslag: I propositionen 1987/88:12 om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval framhölls att en översyn av lagen från språklig och lagteknisk utgångspunkt kunde göras i samband med att lagen anpassas till de ändringar som föranleddes av reformen av svenska kyrkans organisation på lokal- och stiftsplanet. Den förutskickade översynen av föreskrifterna om val av biskopar bör enligt min mening göras i samband med det förestående arbetet med att utforma en samlad lagstiftning för svenska kyrkan. Sedan riksdagen beslutat om reformen har regeringen i skrivelsen till kyrkomötet 1988:1 endast tagit upp de omedelbara följdändringar i lagen om biskopsval som föranleds av den nya organisationen i svenska kyrkan. Kyrkomötet har för sin del med vissa förslag till tillägg, som jag berör i det följande, inte haft några invändningar mot regeringens förslag.

I prästanställningslagen (1988:184), som träder i kraft den 1 juli 1989, skiljer man mellan pastoratstjänster och stiftstjänster. Med pastoratstjänster avses tjänster i ett pastorat som domprost, kyrkoherde och komminister. Det i 2 § första stycket och 5 § lagen om biskopsval använda begreppet församlingspräst omfattade, utöver de nu nämnda tjänsterna, också de i den nya lagstiftningen utmönstrade tjänsterna som kyrkoadjunkt. Samlingsbe­greppet bör därför i lagen om biskopsval ersättas med en uppräkning av de olika typerna av pastoratstjänster. Kyrkomötet hade inte någon erinran mot förslaget i denna del.

Med stiftstjänster avses enligt prästanställningslagen dels tjänster som biskop, dels tjänster i en stiftssamfällighet som stiftsadjunkt, kontraktsad­junkt och pastorsadjunkt. Tjänsterna som pastorsadjunkt är utbildnings­tjänster och avsedda för nyprästvigda. De faller därför utanför den ordinarie tjänsteorganisationen. I likhet med vad som i dag gäller för de närmast motsvarande tjänsterna som pastoratsadjunkt utgick regeringen i sin skrivel­se till kyrkomötet 1988:1 ifrån att innehavarna av tjänst som pastorsadjunkt inte skulle ha rösträtt vid biskopsval. De togs inte heller upp i 2 § i det till skrivelsen som bilaga 1 fogade lagförslaget. Kyrkomötet har på denna punkt uttalat en annan uppfattning. Enligt kyrkolagsutskottets förslag i dess av kyrkomötet antagna betänkande KL 1988:4 bör såväl pastorsadjunkterna som präster, vilka enligt p. 8 i övergångsbestämmelserna till prästanställ­ningslagen behåller en pastoratsadjunktsbefattning under en övergångstid intill utgången av juni 1991, ha rätt att delta i ett biskopsval. För varje

16

inrättad tjänst bör stiftsfullmäktige utse en elektor för lekmännen jämte Prop. 1988/89:16 suppleant. Utskottet har utarbetat tillägg till 2, 5 och 6 §§ samt övergångsbe­stämmelserna i det av regeringen framlagda lagförslaget. Förslaget beträf­fande 5 § i lagen om biskopsval innebär emellertid att stiftsfullmäktige också skall utse elektorer för lekmännen till ett antal som motsvarar i stiftssamfäl­ligheten inrättade tjänster som stifts- eller kontraktsadjunkt.

Kyrkomötet har inte anfört några skäl för den utvidgning av valkorporatio­nen vid biskopsval som det föreslår. Till skillnad från de i regeringens skrivelse framlagda förslagen tycks förslaget inte heller ha granskats av läronämnden. Kyrkolagsutskottet har emellertid samtidigt även pekat på vissa andra frågor, bl. a. rörande stiftsadjunktsbefattningarnas karaktär i den nya regionala organisationen, som enligt utskottet bör tas upp vid den senare översyn av biskopsvalslagen som jag har förutsatt skall ske.

Som jag ser det har de i utskottsbetänkandet berörda frågorna ett nära samband. Jag är inte nu beredd att, utan en närmare belysning av vilka förhållanden som motiverar att rösträtten vid biskopsval utvidgas till att omfatta även nyprästvigda och av konsekvenserna av kyrkomötets förslag, lägga fram förslag till riksdagen i dessa hänseenden. En prövning av kyrkomötets förslag och effekterna av det bör enligt min mening anstå till den kommande översynen av biskopsvalslagen. Jag lägger alltså inte nu fram de av kyrkomötet föreslagna tilläggen i lagtexten.

I det följande redogör jag för de övriga av kyrkomötet godkända ändringar som till följd av den inledningsvis berörda reformen bör göras i lagen om biskopsval.

Enligt 2 § andra stycket nämnda lag ingår i valkorporationen i Luleå stift de präster som innehar tjänsterna som garnisonspastor i Boden och som kyrkoherde för samer. Motsvarande tjänster förutsätts i framtiden vara inrättade i stiftssamfälligheten som stiftsadjunktstjänster. Innehavarna av dessa tjänster kommer att ingå i valkorporationen med stöd av 2 § första stycket lagen. De särskilda reglerna i 2 § andra stycket lagen behövs därför inte längre och kan upphävas.

17

Enligt 2 § tredje stycket och 3 § lagen om biskopsval ingår i valkorporatio­nerna för Stockholms och Uppsala stift också präster som har tjänst som kyrkoherde för döva respektive präster som har tjänst som kyrkoherde i svensk utlandsförsamling. Den reform som riksdagen nyligen har beslutat om innebär att kyrkoherdarna för döva förs över till den rikskyrkliga organisationen och avlönas av Svenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet. Tillsynen över den prästerliga ämbetsutövningen för dessa präster förs samtidigt över från Stockholms domkapitel till domkapitlet i Uppsala. Domkapitlet i Uppsala har redan motsvarande tillsyn över prästerna i utlandet (se prop. 1987/88:31 s. 137 f och 155). De kyrkoherdar som innehar tjänst i en svensk utlandsförsamling skall enligt kyrkomötets ställningstagande (CsSkr 1987:1, KUt 1, kskr. 25) framgent fullgöra motsva­rande arbetsuppgifter åt Styrelsen för svenska kyrkan i utlandet (SKUT). Under någon tid kommer det emellertid att finnas kvar präster som med fullmakt innehar en statlig tjänst som kyrkoherde för döva respektive kyrkoherde i svensk församling i utlandet. Innehavarna av sådana fullmakts­tjänster bör enligt min mening också i fortsättningen vara röstberättigade i

2 Riksdagen 1988189. 1 saml. Nr 16

biskopsval. Eftersom dessa präster skall lyda under domkapitlet i Uppsala, bör de alltså ingå i valkorporationen i Uppsala stift. Jag föreslår att bestämmelser om detta tas in i en ny övergångsbestämmelse till lagen. Som en konsekvens av detta bör 2 § tredje stycket lagen upphävas och bestämmel­ser om rösträtt för dövpräster och utlandskyrkoherdar mönstras ut ur 3 § andra stycket samt 10 § tredje och fjärde styckena lagen.

Elektorer vid biskopsval utses av församlingens kyrkofullmäktige eller, om sådana inte finns, av kyrkorådet. I ett flerförsamlingspastorat förrättas elektorsvalet av pastoratets kyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade. Finns varken kyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade i ett pastorat, skall enligt 6 § lagen om biskopsval regeringen besluta om på vilket sätt elektorsvalet skall förrättas. Regeringen har i flertalet sådana fall beslutat att elektorsvalet skall förrättas av ledamöterna i församlingskyrkoråden. Den nya församlingslagen förutsätter att ett kyrkoråd skall finnas i varje församling. Detta bör medföra en konsekvensändring i 6 § första stycket lagen om biskopsval. Paragrafen bör enligt min mening i övrigt utformas i enlighet med motsvarande föreskrifter för val av elektorer vid utseende av ledamöter i kyrkomötet [jfr 7 och 8 §§ lagen (1982:943) om kyrkomötet].

Jag föreslår att de angivna ändringarna i lagen om biskopsval träder i kraft den 1 juli 1989.

Prop. 1988/89:16

2.2 Kyrkofondslagen (1988:182)

Mitt förslag: Stiftsstyrelsen skall årligen före den 1 oktober meddela berörda pastorat preliminära uppgifter om strukturbidraget.

Beslut av kyrkofondens styrelse enligt kyrkofondslagen skall inte få överklagas.

Bidrag ur kyrkofonden för arvoden till kontraktsprostar, praktikan­ter och handledare för dessa skall kunna lämnas också för första halvåret 1989.

Stiftsbidrag skall för år 1989 kunna lämnas också för stiftssamfällig-heternas förvaltningskostnader.

Kyrkomötet tillstyrker förslagen (KL 1988:4 s. 15, kskr. 2). Skälen för mitt förslag

Underrättelser om strukturbidrag

Enligt 17 § 6 kyrkofondslagen (1988:182) får kyrkofondens styrelse bevilja stiftsbidrag till en stiftssamfällighet. Stiftsbidrag får bl.a. beviljas för kostnader för särskilda bidrag (strukturbidrag) till pastoraten. Stiftsstyrelsen skall fördela bidraget mellan sådana pastorat som har särskilda behov.

Enligt 21 § andra stycket kyrkofondslagen skall kyrkofondens styrelse senast den 10 september årligen meddela stiftssamfälligheterna preliminära uppgifter om bland annat stiftsbidraget. Eftersom frågan om och i vilken utsträckning ett pastorat får strukturbidrag har betydelse för pastoratets budgetarbete bör enligt min mening pastoratet få preliminära uppgifter om bidrag. För att kunna beakta ett bidrag i budgetarbetet bör preliminära

18

uppgifter meddelas senast den 1 oktober. Kompletterande bestämmelser om     Prop. 1988/89:16 detta bör därför föras in i 21 § lagen.

Föreskrifterom överklagande

I den av riksdagen antagna kyrkofondslagen finns inga föreskrifter om överklagande. Detta är i överensstämmelse med kyrkokommitténs förslag och motsvarar regleringen i dag i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader. Emellertid finns i 35 § förordningen (1971:861) om kyrkliga kostnader föreskrifter med innebörd att beslut av kyrkofondens styrelse enligt 1970 års lag och förordningen inte får överklagas. Kyrkoförordningsgruppen (C 1986:F), som har haft till uppgift att utarbeta förslag till de kyrkliga författningar som behövs i anslutning till den kyrkliga reformen, har pekat på detta förhållande. I betänkandet (Ds C 1987:11) Nya kyrkliga förordningar m.m. uttalar arbetsgruppen i anslutning till sitt förslag till kyrkofondsförord­ning att bestämmelser om överklagande av beslut enligt kyrkofondslagen bör tas in i lagen och inte i förordningen. Jag delar arbetsgruppens uppfattning och föreslår att lagen kompletteras med en ny paragraf, 22 §, enligt vilken beslut av kyrkofondens styrelse enligt lagen inte får överklagas.

Fortsatta bidrag ur kyrkofonden

Praktikanter och handledare för dessa förordnas i dag av domkapitlen och betalas av kyrkofonden enligt förordningen (1982:74) om viss praktiktjänst­göring för blivande präster (ändrad senast 1985:22). Enligt 17 § kyrkofonds­lagen skall stiftsbidrag också kunna utgå för dessa kostnader. Denna regel kom till på begäran av 1987 års kyrkomöte (jfr prop. 1987/88:31 s. 208). . Under första halvåret 1989 avses domkapitlen fortsätta att förordna prakti-, kanter och handledare enligt 1982 års förordning. Enligt min mening bör de nu aktuella kostnaderna betalas ur kyrkofonden också för denna tid. Jag föreslår därför att punkt 4 övergångsbestämmelserna till kyrkofondslagen kompletteras med föreskrifter om detta.

StiftssamfälUgheternas förvaltningskostnader

För betalningen helt eller delvis av bland annat stiftsstyrelsens och egen­domsnämndens förvaltningskostnader avses stiftssamfälligheten i framtiden få stiftsbidrag enligt 17 § kyrkofondslagen. Motsvarande förvaltningskostna­der för stiftssamfälligheten i övrigt och stiftsfullmäktige avses bli betalade med utdebiterade medel. För år 1989 saknar emellertid stiftssamfälligheter­na möjlighet att debitera ut medel. Det är därför enligt min mening rimligt att stiftsbidrag under år 1989 skall kunna lämnas till stiftssamfälligheterna också för sådana förvaltningskostnader som uppkomnmer med anledning av bl.a. stiftsfullmäktiges sammanträden. Jag föreslår därför att föreskrifter om detta tas in i en ny punkt i övergångsbestämmelserna.

19

2.3 Lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord

2.3.1 Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1988/89:16

Mitt förslag: Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN], som förvaltar Lunds domkyrka och domkyrkans egendom, skall även i fortsättningen bestå av fem ledamöter. De två ledamöter som hittills har utsetts av stiftsnämnden skall efter den 1 juli 1989 utses av stiftsfullmäktige. Krav på specialkompetens för dessa ledamöter regleras inte.

Bestämmelser om domkyrkorådets sammansättning tas in i lagen om förvaltningen av kyrklig jord.

Arbetsgruppens förslag överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Remissutfallet är splittrat. Av de fem remissinstanser som har yttrat sig över förslaget har tre ingen erinran mot förslaget. Bland dessa märks domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Kammarkollegiet föreslår att kollegiet utser de två ledamöterna. Stiftsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN] anser i första hand att nödvändiga kompetenskrav för ledamöterna skall anges i lagen. I andra hand förordar nämnden att de två ledamöterna utses av kammarkollegiet.

Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:4 s. 15 f, kskr. 2).

Skälen för mitt förslag

Bakgrund

För förvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom gäller en särskild ordning. Denna skiljer sig från vad som gäller för övriga äldre domkyrkor i landet. Skillnaden består främst i att det finns ett särskilt förvaltningsorgan - domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] - som har hand om sådana uppgifter som annars ankommer på särskilda domkyrkostyrelser och stifts­nämnderna.

Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] har till uppgift att vårda och vidmakthålla domkyrkobyggnaden i[REDACTED_EFTERNAMN] och vad som tillhör denna. Domkyrkorådet svarar också för underhåll och skötsel av biskopsgården i Lunds stift. Vidare förvaltar domkyrkorådet domkyrkans fastigheter och annan egendom som tillhör domkyrkan eller vars avkastning är avsedd för dess behov.

Den särskilda ordningen för Lunds domkyrka och dess egendom har sin bakgrund i omfattningen och värdet av fastighetsbeståndet. Den är också historiskt betingad. Beträffande domkyrkorådets tillkomst och bakgrund kan följande nämnas.
[REDACTED_EFTERNAMN] blev biskopssäte år 1060 och ärkesbiskopssäte år 1103. Under åren 1103-1164 var ärkebiskopen i[REDACTED_EFTERNAMN] också hela Nordens metropolit.

Knut den helige gjorde under 1080-talet betydande donationer till bland annat en större domkyrka i[REDACTED_EFTERNAMN]. Därutöver tillfördes domkyrkan under hela medeltiden rika donationer från kungliga personer och enskilda. Domkyrkans egendomar förvaltades under hela medeltiden av ett domkapi­tel. Sedan Skåne kommit i svensk besittning upplöstes domkapitlet år 1671 och förvaltningen togs över av universitetet. Efter det skånska kriget och

20

freden i[REDACTED_EFTERNAMN] år 1679 skapades den förvaltningsorganisation som med     Prop. 1988/89:16 mindre ändringar fungerar än i dag; domkyrkorådet.

Nu gällande bestämmelser

Regler om domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] finns i de av Kungl. Maj:t den 29 oktober 1971 meddelade bestämmelserna om förvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom. Bestämmelser om förvaltningen av Lunds domkyr­kas fastigheter och biskopsgården i[REDACTED_EFTERNAMN] finns dels i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord, dels i förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord.

Domkyrkorådets sammansättning

Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] består i dag av fem ledamöter. Två av dessa är självskrivna, nämligen biskopen i[REDACTED_EFTERNAMN], som är ordförande, och dompros­ten. En ledamot utses av kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling. Två ledamöter utses av stiftsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN]. För var och en av de icke självskrivna ledamöterna utses en ersättare i samma ordning.

Den nyligen beslutade reformen på lokal- och stiftsplanet i svenska kyrkan innebär bl.a. att stiftsnämnden ersätts med en egendomsnämnd i varje stift. Detta får direkt betydelse för domkyrkorådets sammansättning. De två ledamöter och ersättare för dessa som i dag utses av stiftsnämnden måste utses på annat sätt.

Arbetsgruppen har föreslagit att dessa två ledamöter i framtiden skall utses av stiftsfullmäktige. Tre av de remissinstanser som har yttrat sig i denna del har godtagit förslaget. Kyrkomötet har också tillstyrkt detsamma. Kammar­kollegiet och stiftsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN] är däremot kritiska. Enligt kammarkolle­giet finns det en risk för en integrering av arbetet mellan egendomsnämnden och domkyrkorådet och att rådets självständighet försvagas, om stiftsfull­mäktige får uppgiften att utse två av domkyrkorådets ledamöter. Kammar­kollegiet framhåller också vikten av att det i domkyrkorådet finns ledamöter med speciella kunskaper som garanterar att förvaltningen även i framtiden blir effektiv. Mot bakgrund av bl.a. dessa synpunkter förordar kollegiet att kammarkollegiet skall utse de två aktuella ledamöterna. Samma ståndpunkt intar stiftsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN], om särskilda kompetenskrav inte ges i lagen.

För egen del anser jag till en början att valet bör stå mellan de två lösningar

som har diskuterats av arbetsgruppen och remissinstanserna. Jag har

förståelse för en del av de synpunkter som motiverar förslaget att kammar­

kollegiet skall utse de två ledamöter som i dag utses av stiftsnämnden.

Härigenom skulle på ett tydligt sätt markeras inte bara domkyrkans

fristående ställning som självständig stiftelse, utan även domkyrkorådets

ställning som statlig förvaltningsmyndighet under regeringen. Jag kan

däremot inte dela uppfattningen att det finns en risk för att arbetet mellan

egendomsnämnden och rådet integreras och att domkyrkorådets självstän­

dighet försvagas, om stiftsfullmäktige skulle utse dessa ledamöter. Medan

egendomsnämnden kommer att vara en kyrkokommunal myndighet, är och

förblir domkyrkorådet en statlig förvaltningsmyndighet med andra regler för

hur verksamheten skall bedrivas. Domkyrkorådet och egendomsnämnden

21

har visserligen likartade, men från varandra klart avgränsade ansvars- och     Prop. 1988/89:16 uppgiftsområden.

I likhet med arbetsgruppen anser jag att övervägande skäl talar för att stiftsfullmäktige utser de två ledamöter i rådet som i dag utses av stiftsnämn­den. Domkyrkan är en stiftskyrka. Enligt min mening är det mot den bakgrunden av stort värde att de icke självskrivna ledamöterna utses av organ som har anknytning till stiftet. En sådan ordning ansluter nära till den som enligt den nya domkapitelslagen (1988:181) kommer att gälla för domkapitlen, som också är statliga förvaltningsmyndigheter. Egendoms­nämnden, som skall ha hand om förvaltningen av annan kyrklig egendom av stiftelsekaraktär och där samma krav på effektivitet gör sig gällande, kommer också att utses av stiftsfullmäktige. Jag föreslår alltså att de två ledamöter som i dag utses av stiftsnämnden i framtiden utses av stiftsfullmäk­tige. I övrigt saknas enligt min mening anledning att göra någon ändring i domkyrkorådets sammansättning.

Särskilda kompetenskrav m.m.

För de ledamöter i domkyrkorådet som i dag utses av stiftsnämnden gäller bl.a. att de skall ha insikt i jordbruk eller annars vara förfarna i allmänna värv. Dessa krav är desamma som i dag gäller för ledamöter i stiftsnämnder. Arbetsgruppen har inte föreslagit någon särskild regel om kompetenskrav för de ledamöter i domkyrkorådet som skall utses av stiftsfullmäktige. Några remissinstanser, däribland domkyrkorådet, betonar vikten av att ledamöter­na även i framtiden utses med hänsyn till saklig kompetens, så att rådet effektivt kan fullgöra sina uppgifter. Stiftsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN] anser att kompetenskraven bör anges i lagen.

För egen del vill jag i denna fråga anföra följande.

För de ledamöter som i dag utses av stiftsnämnden gäller bl.a. att de skall ha insikt i jordbruk eller annars vara förfarna i allmänna värv. Dessa krav är desamma som i dag gäller för ledamöterna i stiftsnämnder. I den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord regleras inte kravet på specialkompetens för ledamöterna i egendomsnämnderna, vilka tar över stiftsnämndernas uppgif­ter. I prop. 1987/88:31, som låg till grund för riksdagens beslut om den nya lagen, anförde dåvarande civilministern att han inte var beredd att i lag ange några särskilda kompetenskrav för ledamöterna i egendomsnämnden. Han anförde vidare följande (s. 169):

Jag vill dock gärna framhålla att dagens stifts- och boställsnämnder represen­

terar en mycket bred sakkunskap och personlig erfarenhet när det gäller

jord- och skogsbruk och därmed sammanhängande tekniska och ekonomiska

frågor. Med de uppgifter som egendomsnämnderna övertar från den

nuvarande nämndorganisationen och med de ytterligare angelägenheter som

stiftssamfälligheten kan tänkas anförtro dem är behovet av kunnande och

erfarenhet av de frågor som nämnden har att sköta oförminskat. Det är enligt

min uppfattning av avgörande betydelse för fastighetsförvaltningens fortsat­

ta resultatutveckling att den hittillsvarande höga kompetensnivån kan

bibehållas. Jag utgår därför från dels att stiftsfullmäktige beaktar detta behov

när man utser ledamöter och suppleanter i sina egendomsnämnder, dels att

nämnderna i sin verksamhet på olika sätt i möjlig mån söker knyta till sig

.,-

expertis av det slag som finns hos de nuvarande boställsnämnderna.

I likhet med arbetsgruppen anser jag att samma resonemang kan föras i fråga om de nu aktuella ledamöterna i domkyrkorådet. Uppdrag som ledamot i domkyrkorådet kommer även i fortsättningen att kräva särskild kompetens. Det får anses självklart att stiftsfullmäktige vid utseende av ledamöter i rådet tillgodoser detta behov. Någon särskild regel om kompe­tenskrav behövs därför enligt min mening inte.

För de icke självskrivna ledamöterna gäller i dag att de skall vara myndiga svenska medborgare och inte ha fyllt sjuttio år. Kravet på svenskt medbor­garskap följer redan av 11 kap. 9 § regeringsformen och behöver därför inte regleras ytterligare. I likhet med vad som i framtiden skall gälla för ledamöterna i domkapitlen anser jag att det inte behövs någon regel om en övre åldersgräns för ledamöterna i domkyrkorådet. Däremot bör kravet på att ledamöterna skall vara myndiga bestå. Regler om detta bör dock anpassas till förslagen i prop. 1987/88:124 om god man och förvaltare. Denna fråga återkommer jag till i avsnitt 2.6.

Mandattiden för de valda ledamöterna i domkyrkorådet bör anpassas till den som från och med den 1 juli 1989 skall gälla för domkapitlen och egendomsnämnderna enligt den nya ordningen. Valperioden kommer därvid i princip att motsvara den som gäller i dag.

Uppdraget för de ledamöter som har utsetts enligt äldre bestämmelser av stiftsnämnden och kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling bör enligt min mening upphöra när stiftsfullmäktige och kyrkorådet har valt ledamöter enligt de nya föreskrifterna.

Prop. 1988/89:16

Författningsreglering

Mina förslag innebär med hänsyn till 8 kap. 5 § regeringsformen att regler om utseende av ledamöter i domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] måste ges i lag. Dessa regler tas lämpligen in i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord som en ny 6 a §. Förslaget för med sig vissa konsekvensändringar i 7 § tredje stycket samma lag. I övergångsbestämmelserna till den nya lagen bör också tas in en föreskrift om att uppdragen för de ledamöter som har utsetts enligt äldre bestämmelser upphör när stiftsfullmäktige och kyrkorådet i Lunds domkyr­koförsamling har valt ledamöter enligt de nya föreskrifterna.

I regeringens skrivelse till kyrkomötet 1988:1 föreslogs att mandattiden och behörighetsvillkoren m.m. för de valda ledamöterna i domkyrkorådet skulle tas in i lagen om förvaltningen av kyrklig jord. Eftersom domkyrkorå­det i[REDACTED_EFTERNAMN] är en statlig förvaltningsmyndighet under regeringen och de nu aktuella reglerna inte är att anse som grundläggande föreskrifter om kyrklig egendom eller stiftsmyndigheter, behöver föreskrifter i dessa ämnen inte ges i lag. Enligt min mening bör reglerna i stället tas in i en instruktion för domkyrkorådet. Jag avser därför att senare återkomma till regeringen med förslag om detta.

2.3.2 Försäljning eller byte av Lunds domkyrkas fastigheter

Mitt förslag: Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] skall kunna besluta om försälj­ning och byte av Lunds domkyrkas fastigheter.

23

Arbetsgruppens förslag överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Av de fyra remissinstanser som har yttrat sig över förslaget i denna del tillstyrker tre förslaget. Kritisk mot förslaget är stiftsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN], som anser att egendomsnämnden bör pröva frågor om försäljning och byte av domkyrkans fastigheter.

Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:4 s. 15 f, kskr. 2).

Skälen för mitt förslag: Enligt 25 § lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord jämförd med 63 och 64 §§ förordningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord prövas frågor om försäljning eller byte av kyrklig jord av stiftsnämnden. Överstiger egendomens saluvärde 1 000 000 kronor eller är ärendet i rättsligt hänseende av särskilt invecklad art, prövas dock frågan av kammarkollegiet.

Den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord innebär i princip ingen annan ändring i denna del än att stiftsnämnden ersätts av egendomsnämn­den. Den nya lagen innebär emellertid den ändringen att domkyrkorådets förvaltning av domkyrkans fastigheter inte längre skall stå under någon tillsyn.

Arbetsgruppen anser att det saknas anledning att låta egendomsnämnden pröva frågor om försäljning och byte av Lunds domkyrkas fastigheter när egendomsnämnden inte skall ha tillsyn över domkyrkorådets förvaltning. Stiftsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN] avstyrker förslaget, som enligt nämndens mening innebär att rationaliseringen av den kyrkliga jorden i stiftet därigenom splittras. För egen del kan jag till en början konstatera att Lunds domkyrkas fastighetsinnehav är betydande. Domkyrkorådet torde inom ramen för sin förvaltning ha väl så goda möjligheter som egendomsnämnden att bedöma nu aktuella frågor också från rationaliseringssynpunkt. Jag ansluter mig därför till arbetsgruppens förslag, som också har tillstyrkts av övriga remissinstanser som har yttrat sig samt av kyrkomötet. Förslaget innebär att 22 § i den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord måste ändras.

Prop. 1988/89:16

2.3.3 Upplåtelse av rättigheter på Lunds domkyrkas fastigheter

Mitt förslag: Lunds domkyrkoråd skall i fråga om Lunds domkyrkas fastigheter besluta om upplåtelse av sådana rättigheter som anges i 16 § lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord.

Arbetsgruppens förslag överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: De som har yttrat sig i denna del tillstyrker förslaget.

Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:4 s. 15 f, kskr. 2).

Skälen för mitt förslag: Enligt den ordning som nu gäller företräder stiftsnämnden Lunds domkyrkas fastigheter vid upplåtelse av vissa rättighe­ter. Det gäller bl.a. upplåtelse av tomträtt, servitut och rätt till annan naturtillgång än vattenkraft (17 § och 18 § andra stycket 1970 års lag). Den nya lagen innebär ingen annan ändring i detta hänseende än att egendoms­nämnden träder in i stiftsnämndens ställe.

Arbetsgruppen har föreslagit att domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] själv skall få företräda domkyrkans fastigheter vid upplåtelse av de rättigheter som anges i

24

16 § den nya lagen. Förslaget motiveras med att domkyrkorådet enligt den nya lagen i egenskap av förvaltare av domkyrkans fastigheter själv skall bestämma villkoren för upplåtelse av fastigheterna på jordbruksarrende samt att domkyrkorådet själv skall företräda dessa när en arrendenämnd eller en domstol prövar sådana villkor. Enligt arbetsgruppen är det konse­kvent om domkyrkorådet som förvaltare av domkyrkans fastigheter också företräder dessa vid upplåtelse av sådana rättigheter som anges i 16 § den nya lagen. Jag delar denna uppfattning. Jag föreslår därför att Lunds domkyrkas fastigheter undantas från tillämpningsområdet för 16 § den nya lagen.

Prop. 1988/89:16

2.3.4 Dispositionsändring av kyrkofondsfastigheter och Lunds domkyrkas fastigheter

Mitt förslag: Egendomsnämnden skall inte pröva frågor om disposi­tionsändring i fråga om kyrkofondsfastigheter och Lunds domkyrkas fastigheter.

Arbetsgruppen har inte lagt fram något förslag i frågan.

Remissinstanserna: Kammarkollegiet föreslår att 18 § ändras i enlighet med mitt förslag. Stiftsnämnden i[REDACTED_EFTERNAMN] anser detsamma.

Kyrkomötet har anhållit att 18 § lagen om förvaltningen av kyrklig jord justeras med hänsyn till det ansvar som tillkommer kammarkollegiet respektive domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] (KL 1988:4 s. 16, kskr. 2).

Skälen för mitt förslag: Enligt 18 § lagen om förvaltningen av kyrklig jord skall en dispositionsändring i fråga om löneboställe prövas av egendoms­nämnden och för annan kyrklig jord av den som förvaltar egendomen. Om ändringen föranleds av att ett självständigt jordbruk inte längre är bärkraftigt eller ändringen kan leda till att ett sådant jordbruk inte längre kan bestå, skall frågan alltid prövas av egendomsnämnden. 1 sistnämnda fall skall egendoms­nämnden alltså pröva sådana frågor även i fråga om kyrkofondsfastigheter. Lunds domkyrkas fastigheter och församlingskyrkas fastighets jord.

Jag delar remissinstansernas och kyrkomötets uppfattning att prövningen av frågor om dispositionsändring för kyrkofondsfastigheter och Lunds domkyrkas fastigheter alltid bör prövas av kammarkollegiet respektive domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Jag föreslår därför att 18 § lagen om förvaltningen av kyrklig jord ändras i enlighet med det.

2.3.5 Överklagande av domkyrkorådets i[REDACTED_EFTERNAMN] beslut

Mitt förslag: Domkyrkorådets i[REDACTED_EFTERNAMN] beslut enligt lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord skall få överklagas hos kammarkolle­giet.

Arbetsgruppen och kyrkomötet har inte tagit upp frågan. Skälen  för  mitt förslag:  Mina  förslag  i  det föregående  innebär att domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] i stället för egendomsnämndeii skall besluta i frågor

25

om bl.a. försäljning och byte av Lunds domkyrkas fastigheter. Enligt min mening bör domkyrkorådets beslut i dessa frågor kunna överklagas på samma sätt som egendomsnämndens beslut i motsvarande frågor. Jag föreslår därför att i 29 § första stycket lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord görs ett tillägg, innebärande att även domkyrkorådets i[REDACTED_EFTERNAMN] beslut enligt lagen skall få överklagas hos kammarkollegiet.

Kyrkomötet har inte yttrat sig över lagförslaget i denna del. En föreskrift om överklagande är emellertid enligt min mening inte att anse som en grundläggande föreskrift om kyrklig egendom. Något formellt krav på kyrkomötets yttrande i denna del föreligger därför inte.

Prop. 1988/89:16

2.3.6 Underhåll m.m. av biskopsgårdar

Mitt förslag: Regeringen skall kunna delegera beslut om att bygga om eller bygga en ny biskopsgård till den myndighet som regeringen bestämmer.

Kyrkomötets förslag överensstämmer med mitt (KL 1988:11 s. l,kskr. 16).

Skälen för mitt förslag: En biskopsgård är sådan fast egendom eller tomträtt där tjänstebostad är anvisad åt en biskop. Enligt 7 § tredje stycket lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord skall egendomsnämnden förvalta bl.a. biskopsgårdar. Biskopsgården i[REDACTED_EFTERNAMN] tillhör domkyrkan i[REDACTED_EFTERNAMN] och förvaltas av domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] enligt särskilda bestämmelser. 110 § lagen om förvaltningen av kyrklig jord föreskrivs att egendomsnämnden skall svara för löpande underhåll, skötsel och uppvärmning av biskopsgår­den, om detta enligt avtal inte skall ankomma på någon annan. Om husen på biskopsgärden behöver byggas om eller en ny biskopsgård behöver byggas, skall enligt samma paragraf, egendomsnämnden föreslå det hos regeringen. För biskopsgården i Lunds stift gäller dock de bestämmelser som regeringen meddelar.

Kostnaderna för biskopsgårdarna betalas i dag av kyrkofonden. Detta gäller dock inte biskopsgården i[REDACTED_EFTERNAMN]. I prop. 1987/88:31 s. 216 uttalades att de nya reglerna inte innebär någon ändring beträffande kyrkofondens ekonomiska ansvar för biskopsgårdarna.

1988 års kyrkomöte har på initiativ av kyrkolagsutskottet (KL 1988:11, kskr. 1988:16) tagit upp frågan om en ändring av 10 § lagen om förvaltningen av kyrklig jord. Kyrkolagsutskottets initiativ grundar sig på ett delyttrande av kyrkofondens styrelse över promemorian (Ds C 1987:11) Nya kyrkliga förordningar m.m. I det nyssnämnda yttrandet har kyrkofondens styrelse framhållit att föreskrifterna i 10 § lagen om förvaltningen av kyrklig jord innebär att regeringen skall besluta om alla reparations- eller byggnadsarbe­ten på en biskopsgård som inte är att hänföra till löpande underhåll. Enhgt styrelsen kan antalet ärenden som skall prövas av regeringen härigenom komma att öka, vilket strider mot strävandena att delegera ärenden från regeringen.

Styrelsen anser att regeringen bör få möjlighet att delegera ärenden angående reparationer och ombyggnadsarbeten till den myndighet som regeringen bestämmer.

26

Kyrkomötet har instämt i de synpunkter som kyrkofondens styrelse har fört fram och har anhållit om en ändring i 10 § den aktuella lagen i enhghet med styrelsens förslag.

Även jag kan ansluta mig till de synpunkter som sålunda har förts fram. Jag föreslår därför att 10 § första stycket lagen om förvaltningen av kyrklig jord ändras i enlighet med styrelsens och kyrkomötets förslag.

2.4 Prästanställningslagen (1988:184)

2.4.1 Disciplinansvar m.m. för präster i icke-territoriella pastorat

Prop. 1988/89:16

Mitt förslag: Bestämmelserna i prästanställningslagen om anställ­ningsformer och disciplinansvar m.m. görs tillämpliga också på präster i svenska kyrkan som har anställning i andra icke-territoriella pastorat än hovförsamlingen.

Kyrkomötet: 1987 års kyrkomöte har tillstyrkt förslaget (Reg.Skr. 1987:1, KL 1987:5, kskr. 1987:22).

Skälen för mitt förslag: I regeringens skrivelse 1987:1 till 1987 års kyrkomöte föreslog dåvarande civilministern att bestämmelserna i prästan­ställningslagen skulle tillämpas också på präster i svenska kyrkan som har anställning i andra icke-territoriella pastorat än hovförsamlingen.

Vid behandlingen i kyrkomötet av förslaget anförde kyrkolagsutskottet bl.a. följande i denna del (KL 1987:5 avsnitt 3.4.8):

För de icke-territoriella pastoraten gäller särskilda stadgar. Lagen (1957:577) om prästval reglerar tillsättningen av domprost-, kyrkoherde- och komminis­tertjänster. Enligt 1 § prästvalslagen tillämpas lagen på motsvarande tjänster i icke-territoriella pastorat, om regeringen så förordnar. Det i skrivelsen framlagda förslaget till prästanställningslagen reglerar förutom prästtillsätt­ningar även andra frågor som har avseende på prästtjänster i svenska kyrkan. Det gäller tjänsteorganisationen, anställningsformer, inrättande, indragning och vakanthållning av prästtjänster, disciplinansvar m.m.Enligt utskottets mening bör ingen ändring ske i förhållande till vad som i dag gäller för prästtjänster i de icke-territoriella pastoraten. Lagförslaget innebär ändring­ar såvitt avser tillsättning av prästtjänster i vissa av dessa pastorat. Vidare innebär lagförslaget ändringar i fråga om tillsättning av vikariat samt i fråga om inrättande, indragning och vakanthållning av tjänster i de icke-territo­riella pastoraten. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet förslaget att lagen i dessa hänseenden skall tillämpas på prästtjänster i de icke-territoriella pastoraten. Däremot anser utskottet att reglerna om anställningsformer och disciplinansvar m.m. bör gälla även i fråga om prästtjänster i dessa pastorat.

Kyrkomötet följde utskottet (kskr. 1987:22).

I propositionen 1987/88:31 lades inte fram något förslag om prästtjänster­na i de icke-territoriella pastoraten. Dåvarande civilministern hänvisade i propositionen (s. 146) till att han avsåg att tillsätta en arbetsgrupp med

27

uppgift att utreda vissa frågor om bl.a. de icke-territoriella pastoraten. Arbetsgruppen, som är tillsatt, kommer att redovisa resultatet av sitt arbete i denna del senast vid utgången av år 1989.

Frågor om disciplinansvar m.m. regleras i dag i lagen (1936:569) om domkapitel. Lagens regler i detta hänseende tillämpas på alla som innehar prästtjänster i svenska kyrkan. Den 1 juli 1989 upphör 1936 års domkapitels­lag att gälla. Om reglerna i prästanställningslagen om disciplinansvar m.m. inte görs tillämpliga på prästtjänster i de icke-territoriella pastoraten kommer bestämmelser i ämnet att saknas för dessa präster. Jag föreslår därför i enlighet med vad 1987 års kyrkomöte har uttalat att bestämmelserna om anställningsformer och disciplinansvar m.m. i prästanställningslagen skall tillämpas också på dessa präster.

Prop. 1988/89:16

2.4.2 Vissa övergångsfrågor

Mitt förslag: Tjänster som pastoratsadjunkt som vid utgången av juni 1989 finns inrättade hos domkapitlen får finnas kvar till utgången av juni 1991. När sådana tjänster blir lediga, skall de dras in av domkapitlet.

Innehavaren av en tjänst som pastoratsadjunkt är skyldig att fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssamfälligheten. Stifts­samfälligheten skall svara för kostnaderna för avlöningsförmåner till sådana pastoratsadjunkter.

Benämningen på tjänster som kyrkoadjunkt, som finns inrättade i pastoraten vid utgången av juni 1989, skall vara komminister från och med den 1 juli 1989.

Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:4 s. 15, kskr. 2).

Skälen för mitt förslag: Enligt den nuvarande prästerliga tjänsteorganisa­tionen för svenska kyrkan finns bl.a. tjänster som pastoratsadjunkt och kyrkoadjunkt. Pastoratsadjunktstjänster är begynnelsetjänster, huvudsakli­gen avsedda för nyprästvigda. Kyrkoadjunktstjänster är extra ordinarie tjänster som finns inrättade i ett pastorat. Enligt 10 § inrättandeförordningen (1985:915; ändrad senast 1986:611) inrättas pastoratsadjunktstjänster av domkapitlen medan kyrkoadjunktstjänster inrättas av regeringen. Domka­pitlen tillsätter dock innehavare på tjänsterna. Tjänsterna behöver inte kungöras lediga till ansökan, utan tillsätts normalt efter intresseanmälan [jfr 4 § förordningen (1965:729) med vissa bestämmelser om anställning som präst].

Regeringen har emellertid den 18 juni 1987 beslutat att domkapitlen under budgetåret 1987/88 i respektive stift får inrätta en tjänst som pastorats­adjunkt endast om en annan sådan tjänst i stiftet dras in. Regeringen har följt upp 1987 års beslut i ett beslut den 28 april 1988 om vissa anslag ur kyrkofonden. Regeringens beslut innebär bl.a. att tjänster som pastoratsad­junkt skall användas för utbildning av nyprästvigda och som en röriig prästerlig resurs i ett stift för att fylla vakanser och avhjälpa tillfälliga arbetsbelastningar. Antalet pastoratsadjunktstjänster bör inte överstiga 10

28

procent av antalet av regeringen inrättade prästtjänster i ett stift. Om det     Prop. 1988/89:16 föreligger ett varaktigt behov av förstärkning av den prästerliga tjänsteorga­nisationen i ett pastorat får domkapitlet under budgetåren 1987/88 och 1988/89 - utan hinder av 10 § inrättandeförordningen - inrätta en tjänst som kyrkoadjunkt om en tjänst som pastoratsadjunkt samtidigt dras in.

Enligt prästanställningslagen (1988:184) skall det finnas följande präst­tjänster nämligen tjänster som biskop, domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt och pastorsadjunkt. Några tjänster som kyrkoadjunkt eller pastoratsadjunkt skall alltså inte finnas efter den 1 juli 1989, då den nya lagen träder i kraft. I prop. 1987/88:31 (s. 135) anfördes emellertid i fråga om pastoratsadjunktstjänsterna följande:

För närvarande torde även präster, som inte längre kan anses behöva handledning i arbetet, inneha tjänst som pastoratsadjunkt. På samma sätt som kommittén föreslagit angående kyrkoadjunktstjänster anser jag att även sådana pastoratsadjunktstjänster som i huvudsak fungerar som förstärkning av den prästerliga tjänsteorganisationen i ett pastorat nu bör omvandlas till komministertjänster. Detta bör dock få ske endast under en övergångsperiod av två år och endast om pastoratet och stiftsstyrelsen är överens om att en sådan tjänst skall inrättas. Nuvarande pastoratsadjunktstjänster, som inte i fortsättningen skall användas som utbildningstjänster för nyprästvigda pastorsadjunkter och inte heller omvandlas till komministertjänst i ett pastorat, blir efter övergångsperioden tjänster hos stiftssamfälligheten. Under övergångsperioden bör pastoratsadjunkterna kunna åläggas en skyldighet att frånträda utövningen av sin tjänst för att utöva en tjänst som pastorsadjunkt i stiftssamfälligheten. Detta avviker från förslagen i regering­ens skrivelse 1987:1 till kyrkomötet. Regeringen får därför återkomma i frågan till nästa års kyrkomöte.

Jag tar därför nu upp frågan till behandling. Omställningen till den nya prästerliga tjänsteorganisationen torde som regel inte kunna genomföras i alla delar i stiften till den 1 juli 1989. Detta gäller främst omvandlingen till komministertjänster av de pastoratsadjunktstjänster som i dag i huvudsak fungerar som en förstärkning av den prästerliga tjänsteorganisationen i ett pastorat. Jag föreslår därför att de pastoratsadjunktstjänster som fortfarande kommer att finnas inrättade vid utgången av juni 1989 skall få finnas kvar under en övergångsperiod av två år, dvs. till utgången av juni 1991. De pastoratsadjunktstjänster som under denna period blir lediga skall dock dras in. Enligt den nya organisationen på stiftsplanet förutsätts inte längre några tjänster finnas inrättade hos domkapitlen, vilka alltså saknar medel att avlöna någon personal. Jag föreslår därför att de kvarvarande innehavarna av en pastoratsadjunktstjänst åläggs att fullgöra motsvarande arbetsuppgif­ter hos stiftssamfälligheten. Stiftssamfälligheten bör därvid svara också för kostnaderna för avlöningsförmåner till innehavarna av sådana tjänster som pastoratsadjunkt.

När det därefter gäller de nuvarande tjänsterna som kyrkoadjunkt, uttalades i prop. 1987/88:31 (s. 134) bl.a. att den nuvarande tjänstebenäm­ningen kyrkoadjunkt skulle avskaffas. För att underlätta omvandlingen av kyrkoadjunktstjänsterna föreslår jag att det införs en ny övergångsbestäm­melse till lagen enligt vilken benämningen på de tjänster som kyrkoadjunkt som finns inrättade i pastoraten vid utgången av juni  1989 skall vara

29

komminister från och med den 1 juli 1989. Enligt 46 § den nya prästanställ­ningslagen kommer pastoraten att i framtiden svara för avlöningsförmånerna också för innehavarna av dessa pastoratstjänster.

2.5 Kungörelsen (1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i Skåne, Halland och Blekinge

Prop. 1988/89:16

Mitt förslag: Egendomsnämnden skall pröva frågor om storleken av den avgift som skall betalas till sådana församlingskyrkors fastigheter i Lunds och Göteborgs stift som skall brukas under en prästgård eller ett visst hemman och för vilka landgillet eller städjan vid ett åbobyte inte har fastställts av kammarkollegiet efter skattläggning. Egendoms­nämndens beslut skall få överklagas hos kammarkollegiet.

1867 års kungörelse angående landgille och städja för vissa kyrkolä­genheter i Skåne, Halland och Blekinge ersätts med en ny lag.

Arbetsgruppens förslag överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna är positiva till förslaget.

Kyrkomötet tillstyrker förslaget (KL 1988:10 s. 7f, kskr. 12).

Skälen för mitt förslag: I Skåne, Halland och Blekinge finns det vissa fastigheter som tillhör församlingskyrkor och beträffande vilka dispositions­rätten är inskränkt. Inskränkningen består i att fastigheterna innehas och brukas under en prästgård eller annat hemman mot en avgift till församlings­kyrkan. För denna ständiga brukningsrätt betalar innehavaren en årlig avgift till församlingskyrkan (landgille) samt en avgift vid åbobyte {.städja eller städsmål). Dessa fastigheter kan inte överlåtas till någon annan än den som innehar brukningsrätten.

Den ständiga brukningsrätten till lokalkyrkornas jordar mot städja och landgille grundar sig i svensk lagstiftning på 13 § förordningen den 16 oktober 1723 angående prästerskapets i Skåne uppbörd samt på Kungl. Maj:ts resolutioner den 28 juni 1731, § 3, och den 17 september 1756, § 79. Även om 1723 års förordning numera är upphävd (SFS 1985:747) får denna brukningsrätt anses bestå med hänsyn till de senare författningarna i ämnet, vilka inte synes vara upphävda.

För vissa kyrkojordar som skall brukas under en prästgård eller under ett visst hemman har landgillet och städjan blivit bestämda efter skattläggning i behörig ordning.Landgillet och städjan för dessa fastigheter har inte ansetts kunna höjas (jfr RÅ 1934:32). Beträffande andra landgillesjordar har landgillet och städjan inte blivit bestämda efter skattläggning. Landgillet och städjan för brukningsrätten till fastigheterna har i dessa fall ansetts kunna höjas och kan därför bestämmas till ett belopp motsvarande skäligt arrende.

I kammarkollegiets kungörelse (1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i Skåne, Halland och Blekinge finns bestämmelser om vem som beslutar om storleken av den avgift som skall betalas till kyrkan. Kungörelsen gäller alltså för sådana landgillen som kan höjas. Kungörelsen grundar sig på Kungl. Maj:ts beslut den 8 februari 1867 och brev samma dag till kammarkollegiet. Enligt punkt 3 övergångsbestämmelserna till förord-

30

ningen (1971:860) om förvaltning av kyrklig jord skall ett ärende om     Prop. 1988/89:16 storleken av avgiften överlämnas till stiftsnämnden för avgörande om innehavaren av församlingskyrkans fastighet inte är nöjd med församlingens beslut om avgiften.

Den nuvarande ordningen att det är församlingen som fastställer landgillet och städjan vid åboombyte kan ses som en naturlig följd av att det är församlingen som förvaltar församlingskyrkas fastigheter. Enligt lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord skall från och med den 1 juli 1989 gälla en annan ordning i fråga om förvaltningen av församlingskyrkas fastigheter. Sålunda skall församlingen förvalta skogen på församlingskyrkas fastigheter, medan förvaltningen av jorden på dessa fastigheter skall ankomma på pastoratet. Den nya ordningen för förvaltningen ger anledning att ompröva frågan om vem som skall bestämma storleken på landgillet.

Till en början kan konstateras att landgille och städja är att betrakta som nyttjandeavgifter och därmed som en avkastning av jorden. Denna avkast­ning skall användas för församlingskyrkans behov. Den av riksdagen nyligen beslutade reformen på lokal- och stiftsplanet i svenska kyrkan innebär bl.a. att kostnadsansvaret för anskaffande och underhåll av kyrkobyggnader skall lägst ligga på pastoratsnivån. Förvaltningen av jorden på församlingskyrkas fastigheter är som jag tidigare har nämnt även lagd på pastoratet. Dessa förhållanden medför att det skulle kunna anses naturligt att också flytta över bestämmanderätten i fråga om landgillena från församlingarna till pastora­ten. Om kungörelsen upphävs följer beslutanderätten med förvaltningsan­svaret.

I likhet med arbetsgruppen anser jag emellertid att det finns anledning att överväga även andra möjligheter. I det föregående har framhållits att landgillena enligt 1867 års författning inte är oföränderiiga. De kan höjas och bör i princip motsvara skäligt arrende. Starka skäl talar därför för att man i fråga om förfarandet i stället försöker anpassa beslutsordningen till den som gäller för upplåtelse av församlingskyrkas fastigheter på jordbruksarrende. Enligt 13 § den nya lagen om förvaltningen av kyrklig jord skall i framtiden egendomsnämnden bestämma villkoren för upplåtelse av bl.a. församlings­kyrkas fastighet på jordbruksarrende. Erfarenheten och kompetensen i fråga om arrendesättning på kyrklig jord kommer alltså efter reformens genomfö­rande att finnas samlad hos egendomsnämnden. Likheten mellan de föränderliga landgillena och arrenden som nyttjandeavgifter talar enligt min mening för att egendomsnämnderna bör ta över beslutanderätten i fråga om storleken av landgillena.

Jag ansluter mig alltså till arbetsgruppens förslag att det skall ankomma på egendomsnämnden att bestämma landgille och städja för vissa kyrkojordar i Skåne, Halland och Blekinge. Egendomsnämndens beslut bör kunna överklagas hos kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut bör inte få överklagas.

Mitt förslag att egendomsnämnden skall bestämma landgille och städja innebär att regler om detta måste tas in i lag (jfr 8 kap. 5 § regeringsformen).

För närvarande pågår det i kammarkollegiet ett förberedande arbete som siktar till en utredning om att avskaffa äldre rättsinstitut, däribland landgille­na. Det kan antas att det kommer att dröja flera år innan resultatet av en

31

kommande utredning kan redovisas och de äldre rättsinstituten definitivt är avskaffade. I avvaktan på detta bör enligt min mening frågorna liksom hittills regleras i en särskild författning som ersätter 1867 års kungörelse och punkt 3 övergångsbestämmelserna till förordningen om förvaltning av kyrklig jord. Den nya lagen bör träda i kraft den 1 juli 1989.

Prop. 1988/89:16

2.6 Vissa behörighetsvillkor

Mitt förslag: Reglerna om valbarhet till uppdrag som ledamot och suppleant i kyrkomötets besvärsnämnd, egendomsnämnden och dom­kyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] anpassas till förslagen i propositionerna 1987/88:32 om ändringar i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen och 1987/88:124 om god man och förvaltare samt riksdagens uttalanden med anledning av des.sa förslag (KU 1987/88:33, rskr. 314).

Kyrkomötet tillstyrker förslaget. Därutöver tillstyrker kyrkomötet att samma anpassning görs i fråga om reglerna om valbarhet till uppdrag som ledamot och suppleant i svenska kyrkans centralstyrelse, domkapitlet och stiftsstyrelsen (KL 1988:4 s. 14 f, kskr. 2).

Skälen för mitt förslag

Bakgrunden

I proposition 1987/88:32 föreslås ändringar i regeringsformen som innebär att omyndigförklaring bortfaller som rösträtts- och valbarhetshinder vid riks­dagsval. Samtidigt föreslås en följdändring i tryckfrihetsförordningen. Bakgrunden till förslagen i propositionen är de förslag som regeringen har lagt fram i proposition 1987/88:124 om god man och förvaltare. I sistnämnda proposition föreslås att institutet omyndigförklaring avskaffas. I stället införs ett nytt institut, förvaltarskap. Liksom för närvarande skall i framtiden i första hand god man utses för den hjälpbehövande. Förvaltare skall förordnas i de fall den hjälpbehövande på grund av sjukdom, hämmad förståndsutveckling eller liknande förhållande är ur stånd att vårda sig själv och sin egendom och det inte är tillräckligt att god man utses. Ett förvaltarförordnande skall kunna begränsas till att avse viss egendom eller viss angelägenhet. Den som får förvaltare förlorar rådigheten över det som omfattas av förvaltaruppdraget men behåller i övrigt rätten att bestämma över sig och sin egendom. Till skillnad från vad som nu gäller vid omyndigförklaring skall den för vilken förvaltare utses inte förlora sin rösträtt vid allmänna val. Den för vilken förvaltare utses blir också - till skillnad mot vad som nu gäller - valbar som ledamot och suppleant i riksdagen, kommunfullmäktige, kommunstyrelsen och andra kommunala nämnder.

De förut nämnda propositionerna är ännu inte slutbehandlade i riksdagen. Riksdagen har som vilande antagit dels förslag till lag om ändring i regeringsformen, dels förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen (KU 1987/88:33, rskr. 314).

Enligt de lagförslag som hösten 1987 remitterades till lagrådet skulle ett

32

förvaltarförordnande inte - som fallet för närvarande är med omyndigförkla-     Prop. 1988/89:16 ring - utgöra hinder mot innehav av vissa tjänster och uppdrag. I sitt yttrande framförde lagrådet invändningar mot den i lagrådsremissen intagna stånd­punkten i denna del (se prop. 124 s. 232 f).

Enligt lagrådet bör inom föräldrabalkens regelsystem som princip gälla att den, som genom förvaltarskapsförordnande helt eller partiellt har frånkänts rättshandlingsförmåga inom sin egen rättssfär, också skall lagligen frånkän-nas behörighet att företa rättshandlingar för annans räkning. Denna princip måste enligt lagrådet rimligen slå igenom på alla områden där fråga uppkommer om att vederbörande skall vara anförtrodd att företa rättshand­lingar för annans räkning, t.ex. när det gäller ansvariga funktionärer på associationsrättens fält eller i verksamhet av den art som utövas av advokater och revisorer m.fl.

Men även utanför det område där rättshandlingar för annans räkning är i fråga anser lagrådet att konsekvensen måste tas att den som genom förvaltarskap är frånkänd rättshandlingsförmåga inom sin egen rättssfär inte skall kunna utöva beslutanderätt i andras rättsangelägenheter av motsvaran­de slag. Särskilt framträdande blir härvidlag enligt lagrådet de som har domaruppgifter, men även de som betrotts med myndighetsutövning i övrigt måste tas i beaktande. Enligt lagrådet är det nödvändigt att det lagligen fastslås att den som blir föremål för förvaltarskap blir i motsvarande mån obehörig att på andra områden fylla funktioner som innefattar beslutsfattan­de av betydelse för andras rättsställning.

I slutprotokollet (se prop. 124 s. 248 f.) tillmötesgick departementschefen i viss utsträckning lagrådets önskemål. Enligt departementschefen bör det gälla vissa inskränkningar i en persons möjlighet att inneha uppdrag och utöva befattningar om denne fått förvaltare utan att det gjorts någon begränsning av uppdraget. Ett begränsat förvaltarskap bör däremot inte medföra några sådana inskränkningar.

Lagförslagen i prop. 124 har utformats i enlighet härmed och innebär att de nuvarande bestämmelserna om kravet på myndighet i fråga om bl.a. domare, nämndemän, ledamöter av taxeringsnämnd, ledamöter och föredragande i förvaltningsdomstolar, ledamöter i styrelser av aktiebolag, banker, försäk­ringsbolag och häradsallmänningar ersatts med kravet att inte vara underårig eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken utan begränsning av förvaltaruppdraget.

Vid behandlingen av prop. 32 ansåg konstitutionsutskottet (KU 33) att samma krav som gäller för nämndemän bör gälla för jurymän i tryckfrihets­mål. Utskottet ansåg vidare att det bör fordras att en utgivare av periodisk skrift inte har förvaltare. Enligt utskottet bör någon skillnad inte göras mellan begränsade och obegränsade förvaltarförordnanden. Riksdagen har också som vilande antagit utskottets förslag till ändringar av tryckfrihetsför­ordningen av denna innebörd (rskr. 314).

Följdändringar på det kyrkliga området

I ett flertal författningar finns bestämmelser om behörighet för en tjänst eller

ett uppdrag. Ett vanligt behörighetskrav är att den som skall utses inte får

,,

vara omyndig. På kyrkans område gäller det t.ex. ledamöter och suppleanter

3 Riksdagen 1988189. 1 saml. Nr 16

i svenska kyrkans centralstyrelse [9 § lagen (1982:942) om svenska kyrkan], Prop. 1988/89:16 kyrkomötets besvärsnäinnd [47 § lagen (1982:943) om kyrkomötet], domka­pitels § lagen (1936:567) om domkapitel, som den 1 juli 1989 ersätts med 5 § domkapitelslagen (1988:181)] och domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] (3 § 1971 års bestämmelser om förvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom). På det kyrkokommunala området ställs också som valbarhetskrav upp att ledamöter och suppleanter skall vara myndiga. Det gäller ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige [2 kap. 5 § församlingslagen (1988:180)],-församlingsdelegerade (4 kap. 3 § församlingslagen), kyrkorådet (7 kap. 7 § församlingslagen) och stiftsstyrelsen (9 kap. 4 § församlingslagen). Genom en hänvisning i 6 § lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord till 9 kap. 4 § församlingslagen gäller samma valbarhetskrav för ledamöter och suppleanter i egendomsnämnden.

I och med att institutet omyndigförklaring försvinner, kommer begreppet omyndig i fortsättningen att vara liktydigt med underårig. I regeringens skrivelse fill kyrkomötet 1988:1 föreslog jag att samma behörighetsvillkor som hade föreslagits i prop. 124 i fråga om bl.a. nämndemän och ledamöter i vissa styrelser och nänmder skulle gälla för ledamöter och suppleanter i svenska kyrkans centralstyrelse, kyrkomötets besvärsnämnd, domkapitlet, domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN], stiftsstyrelsen och egendomsnämnden.

Med hänsyn bl.a. till de synpunkter som har redovisats i konstitutionsut­skottets förut nämnda betänkande är jag - trots kyrkomötets tillstyrkande -nu inte längre beredd att föreslå att den som har förvaltare inte får vara ledamot och suppleant i svenska kyrkans centralstyrelse, domkapitel och stiftsstyrelsen. Några motsvarande behörighetskrav ställs inte upp eller avses inte att ställas upp för en mångfald ansvarsfulla befattningar av likartade slag. Exempel på uppdrag där sådana villkor itite avses gälla är ledamotskap i regeringen, statliga myndigheters styrelser, kommunstyrelser, kyrkoråd och flertalet statliga nämnder. Bland de sistnämnda kan särskilt framhållas statens ansvarsnämnd, som har uppgifter liknande dem som bl.a. ankommer på domkapitlet, nämligen att pröva frågor om disciplinansvar m.m.

Däremot bör den som har förvaltare inte vara behörig till uppdrag som ledamot och suppleant i kyrkomötets besvärsnämnd, egendomsnämnden och domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt det av riksdagen som vilande antagna förslaget till lag om ändring i lagen om svenska kyrkan (prop. 1987/88:31, KU 30, rskr. 181) skall domkapitlets och ansvarsnämndens för biskopar beslut i ärenden om att skilja någon från det kyrkliga ämbetet få överklagas till kyrkomötets besvärsnämnd (17 §). Besvärsnämnden, som enligt förslaget också skall vara sista instans i sådana frågor, har i denna egenskap beslutsuppgifter av betydelse för andras rättsställning. För ledamöterna och suppleanterna bör därför gälla samma behörighetskrav som för domare, nämndemän m.fl. Som riksdagen har uttalat bör det därvid inte göras någon skillnad mellan begränsade och obegränsade förvaltarförordnanden.

Egendomsnämnden har enligt lagen om förvaltningen av kyrklig jord till uppgift att förvalta och företräda kyrklig jord av stiftelsekaraktär. I likhet med vad som i prop. 124 föreslås för ledamöter i t.ex. aktiebolagsstyrelser och allmänningsstyrelser är det enligt min mening rimligt att kräva att

34

ledamöter och suppleanter i egendomsnämnden råder över sig själva och sin     Prop. 1988/89:16 egendom. Detsamma bör gälla för ledamöter och suppleanter i domkyrkorå­det i[REDACTED_EFTERNAMN], som har till uppgift att förvalta Lunds domkyrka och domkyrkans egendom.

Jag föreslår alltså att den som har förvaltare inte skall vara behörig till uppdrag som ledamot eller suppleant i kyrkomötets besvärsnämnd, egen­domsnämnden och domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN].

I detta sammanhang vill jag ta upp en annan fråga, som inte har berörts i regeringens skrivelse till kyrkomötet 1988:1 eller av kyrkomötet. Det gäller frågan om verkan av att en ledamot i egendomsnämnden avgår. I dag är denna fråga oreglerad. Enligt min mening bör det i likhet med vad som gäller för stiftsstyrelsen finnas bestämmelser som reglerar denna fråga.

För stiftsstyrelsen gäller i dag enligt 9 kap. 7 § församlingslagen (1988:180) genom en hänvisning till 7 kap. 9 § andra och tredje styckena samma lag bl.a. att en suppleant inträder i ledamotens ställe, om en ledamot som har utsetts genom proportionellt val avgår under tjänstgöringstiden. Om en annan vald ledamot avgår skall fyllnadsval förrättas för resten av valperioden. Samma ordning bör enligt min mening gälla för egendomsnämnden, som i likhet med stiftsstyrelsen är ett kyrkokommunalt organ.

För egendomsnämnden kräver förslagen i det föregående ändringar i 5 och 6 §§ lagen om förvaltningen av kyrklig jord. Till kyrkomötet har inte för yttrande överlämnats lagförslag med ändringar i dessa paragrafer. Föreskrif­ter om valbarhet till ledamot och suppleant i egendomsnämnden eller om verkan av en ledamots avgång kan emellertid enligt min mening inte anses utgöra grundläggande föreskrifter om kyrklig egendom eller stiftsmyndighe­ter. I sak överensstämmer mitt förslag i fråga om valbarhet med vad som gäller i dag. Till detta kommer att kyrkomötet i denna del har förklarat sig inte ha någon erinran mot en annan lagteknisk lösning av samma fråga.

Som jag tidigare har anfört (avsnitt 2.3.1) behöver reglerom behörighets­villkor m.m. för de valda ledamöterna i domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] inte ges i lag.

3 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom civildepartementet upprättats förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval,

2.

lag om ändring i lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet,

3.

lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182),

4.

lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord,

5.

lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184),

6.

lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och Göteborgs stift.

Vissa av förslagen innehåller föreskrifter som normalt bör granskas av lagrådet. Emellertid är lagstiftningsfrågan av sådan beskaffenhet att lagrå­dets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande bör därför inte inhämtas.

35

4 Specialmotivering

Prop. 1988/89:16

I specialmotiveringen till lagförslagen anger jag i det följande under varje paragraf inledningsvis till vilket avsnitt i den allmänna mofiveringen som de kommenterade förslagen hänför sig.

4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval

Avsnin 2.1

I första stycket har begreppet "församlingspräst", som utmönstrats i den nya tjänsteorganisafionen för präster, ersatts med en uppräkning av de tjänster det är fråga om hos pastoraten, nämligen domprost, kyrkoherde och komminister. Vidare anges de i stiftssamfälligheten inrättade prästtjänster som enligt vad som närmare utvecklats i avsnitt 2.1 i den allmänna motiveringen skall vara förenade med rösträtt vid biskopsval, dvs. stifts- och kontraktsadjunktstjänster.

Förslaget innebär vidare att nuvarande andra och tredje styckena med bestämmelser om garnisonspastorn i Boden och kyrkoherden för samer respektive kyrkoherdarna för döva utgår. Beträffande motiveringen härför hänvisas till avsnitt 2. 1 i den allmänna motiveringen.

Andra stycket motsvarar nuvarande fjärde stycket.

3

§

Avsnitt 2.1

Ändringen i andra stycket innebär att de som innehar eller uppehåller en tjänst som kyrkoherde i en svensk utlandsförsamling inte längre skall ingå i valkorporationen i Uppsala stift. För de närmare skälen härtill redovisas i avsnitt 2.1 i den allmänna motiveringen. Att utlandskyrkoherdar som för närvarande innehar sin tjänst med fullmakt behåller sin rösträtt framgår av punkt 2 i de föreslagna övergångsbestämmelserna.

Avsnitt 2.1

Ändringen i första stycket innebär - liksom i 2 § - att beteckningen "församlingspräst" ersätts av en uppräkning av de tjänster det gäller.

6§

Avsnitt 2.1

Ändringen i andra stycket föranleds av att det i den nya organisafionen kommer att finnas kyrkoråd i samtliga församlingar. För närmare redovis­ning av motiven för ändringen och textens utformning i övrigt hänvisas till den allmänna motiveringen.

36

10 §

Prop. 1988/89:16

Avsnin 2.1

Ändringarna i andra och tredje styckena föranleds av att kyrkoherdarna för döva och kyrkoherdarna i de svenska utlandsförsamlingarna inte längre -annat än i vissa fall övergångsvis - skall ingå i valkorporationen.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Lagen bör träda i kraft samtidigt med den nya stiftsorganisationen som regleras i församlingslagen (1988:180). Beträffande p. 2 hänvisas till avsnitt 2. 1 i den allmänna mofiveringen.

4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:186) om ändring

i lagen (1982:943) om kyrkomötet

47 

§

Avsnitt 2.6

Ändringen i paragrafens andra stycke är en följd av förslagen i regeringens proposifioner 1987/88:32 om ändringar i regeringsformen och tryckfrihets­förordningen och 1987/88:124 om god man och förvaltare samt riksdagens uttalanden i anslutning till behandlingen av prop. 32 (KU 1987/88:33, rskr. 314). Ändringen innebär att kravet på myndighet som behörighetsvillkor för ledamöter och ersättare i kyrkomötets besvärsnämnd ersätts med ett krav på att dessa inte får vara underåriga och ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken.

4.3 Förslaget till lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182)

21        

§

Avsnitt 2.2

Paragrafen föreslås få ett nytt tredje stycke. Enligt detta skall stiftsstyrelsen årligen före den 1 oktober meddela berörda pastorat preliminära uppgifter om strukturbidraget.

22        

§

Avsniu 2.2

Paragrafen är ny. Enligt denna får beslut av kyrkofondens styrelse enligt lagen inte överklagas. Detta stämmer med vad som i dag gäller. Frågan är emellertid nu reglerad i 35 § förordningen (1971:861) om kyrkliga kostnader.

Övergångsbestämmelser

Punkt 4

37

Avsnin 2.2

Prop. 1988/89:16

Ändringen innebär att kostnader för arvoden till prakfikanter och handleda­re för dessa liksom hittills får betalas ur kyrkofonden det första halvåret 1989.

Punkt 11

Avsnut 2.2

Punkten är ny. Den föreslagna övergångsbestämmelsen innebär att stifts­samfälligheten under år 1989 skall kunna få stiftsbidrag för sina egna förvaltningskostnader. Stiftssamfälligheterna kommer under år 1989 inte att kunna debitera ut skattemedel. För att stiftsfullmäktige skall kunna samman­träda och samfälligheten byggas upp måste kostnaderna därför betalas på annat sätt.

4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord

5§ Avsnitt 2.6

I 5 § införs ett nytt tredje stycke. I detta regleras behörighetsvillkoren för ledamöter och suppleanter i egendomsnämnden. Denna fråga regleras i dag genom en hänvisning i 6 § till 9 kap. 4 § församlingslagen (1988:180) om valbarhet.

Ändringen innebär att kravet på att ledamöter och suppleanter skall vara myndiga ersätts med att de inte får vara underåriga eller ha förvaltare enligt [\ kap. 7 § föräldrabalken. I sak innebär det ingen skillnad mot vad som gäller i dag. Ändringen är en följd av förslagen i propositionen 1987/88:124 om god man och förvaltare.

6§

Avsnitt 2.6och 2.3.1

I paragrafen görs två ändringar. Den ena innebär att reglerna om verkan av en ledamots avgång i 7 kap. 9 § andra och tredje styckena församlingslagen (1988:180) görs tillämpliga på egendomsnämnden. Den andra ändringen innebär att hänvisningen till 9 kap. 4 § församlingslagen utgår. Ändringen är en konsekvens av det föreslagna nya tredje stycket i 5 § (se ovan).

6a§

Avsnitt 2.3.1

Paragrafen är ny och reglerar domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] och dess sammansätt­ning. Regler om domkyrkorådet finns i dag i de av Kungl. Maj:t den 29 oktober 1971 meddelade bestämmelserna om förvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom.

I första stycket ges den grundläggande bestämmelsen om domkyrkorådet,

nämligen att det skall finnas ett domkyrkoråd i Lunds stift.

3g

Andra och tredje styckena reglerar domkyrkorådets sammansättning och     Prop. 1988/89:16 hur ledamöter och ersättare utses. I förhållande till vad som nu gäller innebär förslaget den ändringen att stiftsfullmäktige skall utse de två ledamöter och ersättare i rådet som stiftsnämnden hittills har utsett.

7§ Avsnitt 2.3.1

Ändringen i tredje stycket är redaktionell och är en följd av den nya 6 a §, i vilken ges den grundläggande bestämmelsen om domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN].

10 §

Avsnitt 2.3.6

Ändringen i paragrafens/ö«ra stycke innebär att egendomsnämnden skall svara för allt underhåll av biskopsgård som inte enligt avtal ankommer på någon annan. Vidare får regeringen möjlighet att delegera beslut om ombyggnad av biskopsgård eller byggande av ny biskopsgård. Ändringen av paragrafen överensstämmer med ett av kyrkomötet framlagt förslag (KL 1988:11, kskr. 16). I övrigt hänvisas till den allmänna motiveringen.

Paragrafens andra stycke har endast ändrats redaktionellt som en konse­kvens av ändringen i första stycket. Avsikten är att regeringen skall överlåta åt kammarkollegiet att meddela de ytterligare föreskrifter som behövs.

16 §

Avsnut 2.3.3

Ändringen i paragrafens första stycke innebär att egendomsnämnden inte skall företräda Lunds domkyrkas fastigheter vid upplåtelse av de rättigheter som anges i paragrafen. I stället skall det ankomma på domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] att i egenskap av förvaltare av dessa fastigheter besluta om sådana upplåtelser.

18 §

Avsnitt 2.3.4

Ändringen i paragrafens sista mening innebär att egendomsnämnden inte skall pröva frågor om en dispositionsändring av kyrkofondsfastigheter och Lunds domkyrkas fastigheter, om ändringen föranleds av att ett självständigt jordbruk inte längre är bärkraftigt eller om ändringen kan leda till att ett sådant jordbruk inte kan bestå. Egendomsnämnden skall besluta om sådana ändringar bara när det gäller församlingskyrkas fastigheter, löneboställen och den kyrkliga jord som egendomsnämnden själv förvaltar. Att egendoms­nämnden beslutar om alla dispositionsändringar beträffande de två sistnämn­da slagen av kyrklig jord följer av första meningen.

39

22 §

Prop. 1988/89:16

Avsniu 2.3.2

I paragrafen regleras vilka organ som får pröva frågor om försäljning eller byte av kyrklig jord. Ändringen innebär att domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN], utöver kammarkollegiet och egendomsnämnden, också kan pröva sådana frågor enligt föreskrifter som regeringen meddelar.

29 §

Avsniu 2.3.5

Ändringen i paragrafens första stycke innebär att domkyrkorådets i[REDACTED_EFTERNAMN] beslut enligt lagen skall - i likhet med vad som gäller för pastoratets och egendomsnämndens beslut - få överklagas hos kammarkollegiet.

Övergångsbestämmelser

Punkt 4

Avsnitt 2.3.1

Punkten är ny. I första stycket föreskrivs att stiftsfullmäktige och kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling före utgången av juni 1989 skall välja ledamöter och ersättare i domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Valet gäller från den 1 juli 1989, dvs. från och med lagens ikraftträdande, till dess att nytt val har förrättats under nästa valperiod. Vidare föreskrivs i andra stycket att uppdragen för de ledamöter av domkyrkorådet som har utsetts enligt äldre bestämmelser upphör vid utgången av juni 1989.

4.5 Förslaget till lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184)

l

§

Avsnitt 2.4.1

I paragrafen har förts in ett nytt andra stycke. I detta föreskrivs att bestämmelserna i 22, 23, 27-43 och 50-55 §§ om anställningsformer och disciplinansvar m.m. skall tillämpas också på präster som har anställning i andra icke-territoriella pastorat än hovförsamlingen.

Övergångsbestämmelser

Punkt 8

Avsnitt 2.4.2

Punkten är ny. E.n\igl första stycket får tjänster som pastoratsadjunkt som vid utgången av juni 1989 finns inrättade i stiften finnas kvar till utgången av juni 1991. När sådana tjänster blir lediga skall de dras in. I andra stycket föreskrivs att innehavaren av en sådan tjänst är skyldig att fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssamfälligheten, som skall svara för kostnaderna för avlöningsförmånerna.

40

Punkt 9

Prop. 1988/89:16

Avsnitt 2.4.2

Punkten är ny. Enligt prästanställningslagen skall det inte längre finnas några prästtjänster som benämns kyrkoadjunkt. Avsikten är att de nuvarande kyrkoadjunktstjänsterna skall omvandlas till komministertjänster. För att underlätta omvandlingen av kyrkoadjunktstjänsterna föreskrivs i punkt 9 att benämningen på sådana tjänster som finns inrättade i pastoraten vid utgången av juli 1989 skall vara komminister från och med den 1 juli 1989.

4.6 Förslaget till lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastigheter i Lunds och Göteborgs stift

1-3 §§

Avsnitt 2.5

I 1 § anges lagens tillämpningsområde.

12, föreskrivs att egendomsnämnden skall pröva frågor om storleken av den avgift som skall betalas till församlingskyrkan. Enligt den ordning som nu gäller enligt kungörelsen (1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i Skåne, Halland och Blekinge är det församlingen som beslutar om storleken av denna avgift.

Enligt 3 § får egendomsnämndens beslut överklagas hos kammarkollegiet. Kammarkollegiets beslut får inte överklagas.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Punkt 1

Lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1989, dvs. samtidigt som lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord.

Punkt 2

I denna punkt föreskrivs att 1867 års författning i ämnet upphävs.

5 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen till

1.

lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval,

2.

lag om ändring i lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet,

3.

lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182),

4.

lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord,

5.

lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184),

6.

lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastighe­ter i Lunds och Göteborgs stift.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att

genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden

"l

har lagt fram.

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

CIVILDEPARTEMENTET

Arbetsgruppen f

ö

r utarbetande av f

ö

rslag till f

ö

reskrifter f

ö

r de icke-territoriella f

ö

rsamlingarna m.m. (C I987:C)

PROMEMORIA 1988-04-15

SAMMANFATTNING

Vi f

ö

resl

å

r att nuvarande kung

ö

relse fr

å

n 

ä

r 1867 ang

å

ende landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa kyrkol

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge ers

ä

tts med en ny lag. Storleken av avgiften till s

å

dana f

ö

rsamlingskyrkors fastigheter i Lunds och G

ö

teborgs stift som ber

ö

rs av den nya regle­ringen skall pr

ö

vas av egendomsn

ä

mnden. N

ä

mndens beslut skall f

å

ö

verklagas hos kammarkollegiet.

vi f

ö

resl

å

r vidare att domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN], inom ramen f

ö

r den nya stiftsorganisation som riksdagen den 8 april 1988 beslutat om (prop. 1987/88:31, KU 30, rskr. 181), ocks

å

 i forts

ä

ttningen skall f

ö

rvalta Lunds domkyrka och domkyrkans egendom. Vi f

ö

resl

ä

r best

ä

mmelser som g

ö

r det m

ö

jligt f

ö

r domkyrkor

ä

det att besluta ocks

å

 om f

ö

rs

ä

ljning och byte av domkyrkans fastigheter.

Betr

ä

ffande domkyrkor

ä

dets sammans

ä

ttning f

ö

resl

ä

r vi att de tv

ä

 ledam

ö

ter som stiftsn

ä

mnden i[REDACTED_EFTERNAMN] i dag utser i forts

ä

ttningen skall v

ä

ljas av stiftsfullm

ä

ktige. Med h

ä

n­syn till best

ä

mmelserna i 8 kap. 5 

§

 regeringsformen f

ö

re­sl

ä

s att regler om domkyrkor

ä

dets sammans

ä

ttning tas in i den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord.

Vi l

ä

gger ocks

å

 fram f

ö

rslag som inneb

ä

r att de nuvarande best

ä

mmelserna f

ö

r domkyrkor

å

det fr

å

n 

ä

r 1971 ers

ä

tts med en ny instruktion. Den nya instruktionen har anpassats bl.a. till verksf

ö

rordningen (1987:1100).

42

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

De f

ö

rslagna 

ä

ndringarna avses tr

ä

da i kraft den 1 juli 1989.

1   F

ö

rslag till

Lag om landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa f

ö

rsamlingskyrkors

fastigheter i Lunds och G

ö

teborgs stift

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs f

ö

ljande.

1

§

  Denna lag inneh

å

ller best

ä

mmelser om avgifter f

ö

r s

ä

dana f

ö

rsamlingskyrkors fastigheter i Lunds och G

ö

te­borgs stift som skall brukas under en pr

ä

stg

ä

rd eller an­nat visst hemman och f

ö

r vilka landgillet och st

ä

djan vid ett 

å

bobyte inte har fastst

ä

llts av kammarkollegiet efter skattl

ä

ggning.

2

§

  Egendomsn

ä

mnden pr

ö

var fr

å

gor om storleken av den av­gift som skall betalas till f

ö

rsamlingskyrkan.

3

§

  Egendomsn

ä

mndens beslut f

å

r

ö

verklagas hos kammarkol­legiet.

Kammarkollegiets beslut f

å

r inte 

ö

verklagas.

1.

Denna lag tr

ä

der i kraft den 1 juli 1989.

2.

Genom lagen upph

ä

vs Kungl. Maj:ts brev den 8 februari 1867 och kammarkollegiets kung

ö

relse (1867:9 s 7) ang

å

ende landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa kyrkol

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge.

43

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

2  F

ö

rslag till

Lag om 

ä

ndring i lagen (1988:000) om f

ö

rvaltningen av

kyrklig jord

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs i fr

å

ga om lagen (1988:000) om f

ö

r­valtningen av kyrklig jord

dels att 7, 16 och 22 

§§

skall ha f

ö

ljande lydelse,

dels att det i lagen skall inf

ö

ras tv

ä

nya paragrafer, 6 a och 6 b 

§§

, samt n

ä

rmast f

ö

re nya 6 a 

§

 en ny rubrik av f

ö

ljande lydelse,

dels att det i 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till lagen skall inf

ö

ras en ny punkt, 4, av f

ö

ljande lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

DorakyrkorSdet i[REDACTED_EFTERNAMN]

6 a 

§

I Lunds stift skall det fin-

nas ett domkyrkor

ä

d. Dom-kyrkor

å

det skall utf

ö

ra de uppgifter som enligt denna lag eller annan f

ö

rfattning ankommer p

ä

 r

å

det.

Domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] best

å

r av f

ö

ljande ledam

ö

ter: 1. biskopen i Lunds stift som ordf

ö

rande.

44

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Nuvarande  lydelse

Föreslagen  lydelse

2.

domprosten,

3.

en av kyrkor

å

det i Lunds domkyrkof

ö

rsamling utsedd ledamot,

4.

tv

ä

 ledam

ö

ter valda av stiftsfullm

ä

ktige i Lunds stift.

F

ö

r de valda ledam

ö

terna skall det finnas lika m

ä

nga suppleanter. De utses p

å 

samma s

ä

tt som ledam

ö

terna.

6 b 

§

Ledam

ö

ter och suppleanter f

å

r inte vara under

å

riga eller ha f

ö

rvaltare enligt 11 kap. 7 

§

 f

ö

r

ä

ldrabalken utan begr

ä

nsning av upp­draget. Om en ledamot eller suppleant inte l

ä

ngre 

ä

r valbar, upph

ö

r hans uppdrag genast.

S

ä

dana ledam

ö

ter som avses i 6 a 

§

 andra stycket 3 och 4 v

ä

ljs snarast efter det att kyrkor

å

dets respektive stiftsfullm

ä

ktiges valperiod har b

ö

rjat. Valet g

ä

ller till dess att nytt val f

ö

r­r

ä

ttas under n

ä

sta val­period.

45

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

7 

§

Pastoratet skall f

ö

rvalta l

ö

nebost

ä

llen och f

ö

rsamlings­kyrkors fastigheter, med undantag av tillh

ö

rande skog, samt pr

ä

stg

å

rdar.

F'T"samlingen skall f

ö

rvalta skogen p

ä

 f

ö

rsamlingskyrkors fastigheter.

Egendomsn

ä

mnden skall f

ö

r­valta pr

ä

stl

ö

nefondsfastig­heter, domkyrkas fastigheter och biskopsg

å

rden samt sko­gen p

å

 l

ö

nebost

ä

llen. Lunds domkyrkas fastigheter skall dock f

ö

rvaltas av ett s

ä

r­skilt domkyrkor

å

d enligt be­st

ä

mmelser som regeringen meddelar.

Egendomnsn

ä

mnden skall f

ö

r­valta pr

ä

stl

ö

nefondsfastig­heter, domkyrkas fastigheter och biskopsg

å

rden samt sko­gen p

ä

 l

ö

nebost

ä

llen. Lunds domkyrkas fastigheter skall dock f

ö

rvaltas av domkyrko­r

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] enligt best

ä

m­melser som regeringen medde­lar.

Kammarkollegiet skall f

ö

rvalta kyrkofondsfastigheter. Egendomsn

ä

mnden skall dock f

ö

rvalta en kyrkofondsfastig­het, om kammarkollegiet beslutar att 

ö

verl

ä

mna f

ö

rvalt­ningen av fastigheten 

ä

t n

ä

mnden. Kammarkollegiet kan ock­s

å

ö

verl

ä

mna f

ö

rvaltningen 

ä

t n

å

gon annan f

ö

rvaltare.

Regeringen eller den myndighet som regeringen best

ä

mmer f

å

r efter ans

ö

kan av den som f

ö

rvaltar den kyrkliga jorden besluta att denna skall f

ö

rvaltas p

å

 annat s

ä

tt.

16 

§

Egendomsn

ä

mnden skall f

ö

re-  Egendomsn

ä

mnden skall f

ö

re­tr

ä

da kyrklig jord med un-   tr

ä

da kyrklig jord med un­dantag f

ö

r kyrkofondsfastig-  dantag f

ö

r kyrkofondsfastig-

46

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Nuvarande  lydelse

F

ö

reslagen lydelse

heter i 

ä

renden om uppl

å

tel­se av f

ö

ljande r

ä

ttigheter:

heter och Lunds domkyrkas fastigheter i 

ä

renden om uppl

å

telse av f

ö

ljande r

ä

ttigheter:

1.

nyttjander

ä

tt till mark f

ö

r f

ö

rsamlings

ä

ndam

ä

l, kom­munalt behov, bostadsbebyg­gelse, industri eller annat liknande 

ä

ndam

å

l,

2.

tomtr

ä

tt,

3.

r

ä

tt till annan natur­tillg

ä

ng 

ä

n vattenkraft,

4.

servitut.

1.

nyttjander

ä

tt till mark f

ö

r f

ö

rsamlings

ä

ndam

ä

l, kom­munalt behov, bostadsbebyg­gelse, industri eller annat liknande 

ä

ndam

å

l,

2.

tomtr

ä

tt,

3.

r

ä

tt till annan natur­tillg

ä

ng 

ä

n vattenkraft,

4.

servitut.

Detsamma g

ä

ller 

ä

renden som r

ö

r ledningsr

ä

tt eller v

å

gr

ä

tt samt, om regeringen inte f

ö

reskriver att annan myndighet skall f

ö

retr

ä

da den kyrkliga jorden, 

ä

renden som r

ö

r bygg­nadsminnen, naturv

ä

rdsomr

å

den, naturreservat, naturminnen eller best

ä

mmelser till skydd f

ö

r djurlivet.

22 

§

Fr

å

gor enligt 21 

§

 skall      Fr

å

gor enligt 21 

§

 skall

pr

ö

vas av kammarkollegiet     pr

ö

vas av kammarkollegiet

eller egendomsn

ä

mnden enligt  egendomsn

ä

mnden eller dom-

f

ö

reskrifter som regeringen  kyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] enligt

meddelar.

f

ö

reskrifter som regeringen

meddelar.

47

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

4. Stiftsfullm

ä

ktige i[REDACTED_EFTERNAMN] och kyrkor

å

det i Lunds dom­kyrkof

ö

rsamling skall f

ö

re utg

å

ngen av juni 1989 v

ä

lja ledam

ö

ter och suppleanter i domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN]. Valet g

ä

ller fr

ä

n och med den 1 juli 1989 till dess nytt val f

ö

rr

ä

ttas under n

ä

sta val­period. Uppdraget f

ö

r leda­m

ö

ter och suppleanter i dom-kyrkor

å

det som har utsetts av stiftsn

ä

mnden och kyrko­r

å

det i Lunds domkyrkof

ö

r­samling enligt 

ä

ldre best

ä

m-melser upph

ö

r vid utg

å

ngen av juni 1989.

48

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

3   F

ö

rslag till

F

ö

rordning med instruktion f

ö

r domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN], m.m.

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs f

ö

ljande.

Uppgifter

1

§

 Domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] har till uppgift att v

å

rda och bevara domkyrkobyggnaden i[REDACTED_EFTERNAMN] samt f

ö

rvalta Lunds dom­kyrkas fastigheter.

2

§

 Domkyrkor

ä

det skall ocks

å

-

svara f

ö

r l

ö

pande underh

ä

ll och sk

ö

tsel av biskopshuset i[REDACTED_EFTERNAMN],

-

f

ö

rvalta annan egendom som tillh

ö

r domkyrkan eller vars avkastning 

ä

r avsedd f

ö

r dess behov,

-

svara f

ö

r domkyrkans ekonomiska f

ö

rvaltning.

Organisation

3

§

 I 6 a 

§

 lagen (1988:000) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord finns best

ä

mmelser om domkyrkor

å

dets sammans

ä

ttning.

4

§

 Domkyrkor

å

det utser inom sig en vice ordf

ö

rande.

5

§

 Domkyrkor

å

det skall f

ö

rordna en domkyrkokamrer, en domkyrkonotarie och en domkyrkoarkitekt hosdomkyrkan.

Innan en domkyrkoarkitekt f

ö

rordnas skall yttrande inh

ä

mtas fr

å

n riksantikvarie

ä

mbetet och statens historiska museer.

6

§

 Tj

ä

nster hos domkyrkan tills

ä

tts av domkyrkor

å

det. Verksf

ö

rordningens till

ä

mpning

7

5 F

ö

ljande best

ä

mmelser i verksf

ö

rordningen (1987:1100) skall till

ä

mpas p

ä

domkyrkor

ä

det:

2 

§

 om beh

ö

righet att f

ö

retr

ä

da staten vid domstol,

49

4 Riksdagen 1988/89.1 saml. Nr 16

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

14 och 15 

§§

 om myndighetens regelgivning,

16

§

 om interna f

ö

reskrifter,

17

§

 om inh

ä

mtande av uppgifter,

18

§

 om 

ä

rendef

ö

rteckning,

28

§

 om vem som f

ä

r beg

ä

ra in f

ö

rklaringar m.m.,

29

§

 om myndighetens beslut,

30

§

 om 

ö

verklagande.

8  

§

 Domkyrkor

ä

det har det ansvar f

ö

r verksamheten och de

uppgifter som anges i 4-7, t O och 13 

§§

 verksf

ö

rordningen

(1987:1100).

Ä

rendenas handl

ä

ggning

9  

§

 Domkyrkor

ä

det 

ä

r beslutf

ö

rt n

ä

r ordf

ö

randen och minst

h

ä

lften av de andra ledam

ö

terna 

ä

r n

ä

rvarande.

N

ä

r 

ä

renden av st

ö

rre vikt handl

ä

ggs skall om m

ö

jligt samtliga ledam

ö

ter vara n

ä

rvarande.

10  

§

 Om ett 

ä

rende 

ä

r s

ä

 br

å

dskande att domkyrkor

å

det inte

hinner sammantr

ä

da f

ö

r att behandla det, f

å

r 

ä

rendet av­

g

ö

ras genom meddelanden mellan ordf

ö

randen och minst s

ä

m

ä

nga ledam

ö

ter som beh

ö

vs f

ö

r beslutf

ö

rhet.

Om detta f

ö

rfarande inte 

ä

r l

ä

mpligt, f

å

r ordf

ö

randen ensam avg

ö

ra

ä

rendet. Ett s

å

dant beslut skall anm

ä

las vid n

ä

sta sammantr

ä

de med domkyrkor

ä

det.

11

$ Domkyrkor

ä

det f

å

r i arbetsordningen eller i s

ä

rskilda beslut l

ä

mna 

ö

ver till ordf

ö

randen, ledamot eller n

å

gon som tj

ä

nstg

ö

r hos domkyrkan att avg

ö

ra 

ä

renden som 

ä

r av det slaget att de inte beh

ö

ver pr

ö

vas av domkyrkor

å

det.

12

§

 Xrendena avg

ö

rs efter f

ö

redragning. I arbetsordningen eller i s

ä

rskilda beslut f

ä

r det dock medges att 

ä

renden som avg

ö

rs enligt 11 

§

 inte beh

ö

ver f

ö

redras.

50

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

13  

§

 I 19 

§

 f

ö

rvaltningslagen (1986:223) finns best

ä

mmel­

ser om r

ä

tt att f

å

 avvikande mening antecknad.

Ö

vriga best

ä

mmelser.

14

5 Kammarkollegiet fastst

ä

ller stat f

ö

r domkyrkan i[REDACTED_EFTERNAMN].

15

§

 Domkyrkor

ä

det skall besiktiga domkyrkobyggnaden minst en g

ä

ng varje 

ä

r.

16

§

 Andra domkyrkans kapitaltillg

å

ngar 

ä

n domkyrkans fas­tighetsfond skall placeras i den ordning som g

ä

ller f

ö

r omyndigas medel, om kammarkollegiet inte medger n

å

gon annan placering.

1.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den 1 juli 1989.

2.

Genom f

ö

rordningen upph

ä

vs skrivelsen den 29 oktober 1971 till domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] med Kungl. Maj:ts best

ä

m­melser f

ö

r f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom.

51

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

UPPDRAGET

V

ä

rt uppdrag inneb

ä

r att vi i anslutning till f

ö

rslagen i prop. 1987/88:31 om ny organisation p

ä

 lokal- och stifts­planet i svenska kyrkan bl.a. skall 

ö

verv

ä

ga om kung

ö

rel­sen (1867:9 s. 7) ang

å

ende landgille och stadga f

ö

r vissa kyrkol

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge kan upp­h

ä

vas. Vidare skall vi se 

ö

ver best

ä

mmelserna f

ö

r f

ö

rvalt­ningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom samt dom­kyrkor

å

dets i[REDACTED_EFTERNAMN] uppgifter. Riksdagen har den 8 april 1988 (KU 1987/88:30, rskr. 181) i allt v

ä

sentligt antagit f

ö

rslagen i prop. 31.

Under v

ä

rt arbete har vi haft kontakter med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r kammarkollegiet samt f

ö

r stiftsn

ä

mnderna i[REDACTED_EFTERNAMN] och G

ö

teborg. Vi har vidare haft 

ö

verl

ä

ggningar med domkyrko­r

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN].

52

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

2

1867  ASS  KUNGÖRELSE ANGAENDE  LANDGILIjE OCH 

STXDJA

2.1    Inledning

V

ä

rt uppdrag att 

ö

verv

ä

ga om kung

ö

relsen (1867:9 s. 7) an­g

å

ende landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa kyrkol

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge kan upph

ä

vas, har sin bakgrund i kyrkof

ö

rfattningsutredningens f

ö

rslag i slutbet

ä

nkandet (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. Utredningen har f

ö

reslagit att kung

ö

relsen upph

ä

vs, men att vissa fr

å

gor i 

ä

mnet regleras 

ö

verg

å

ngsvis.

Innan vi n

ä

rmare g

å

r in p

ä

fr

å

gan om kung

ö

relsen kan upp­h

ä

vas l

ä

mnas i det f

ö

ljande en 

ö

versiktlig redovisning av landgillena och de nu g

ä

llande reglerna om dessa.

2.2    Landgille

Landgille 

ä

r en i Sk

å

ne, Halland och Blekinge f

ö

rekommande 

å

rlig avgift, som betalas av vissa fastigheter till kyrkor eller till avl

ö

ning av pr

ä

sterskapet. Det finns tv

å

 olika slag av landgille. Det ena slaget av landgille 

ä

r en av­gift som brukare av kyrkojord skall betala till kyrkan som jordens 

ä

gare. Det andra slaget av landgille 

ä

r en avgift som betalas till kyrkan, utan att kyrkan har 

ä

gander

ä

tt till jorden.

Det f

ö

rstn

ä

mnda slaget av landgille har sin uppkomst i landbof

ö

rh

å

llandet. Det f

ö

rutsatte landbo till 

ä

garens jord. F

ö

r brukningsr

ä

tten hade denne att betala dels vid tilltr

ä

det det s.k. st

ä

dsm

ä

let, dels varje 

ä

r landgille.

Det andra slaget av landgille har uppkommit genom att r

ä

tten till landgille har skilts fr

ä

n 

ä

gander

ä

tten,till den jord av vilken landgillet utgick. R

ä

tten till landgil­le och 

ä

gander

ä

tten skildes 

ä

t n

ä

r kyrkornas jordar s

å

ldes till b

ö

nder eller till de landbor som bodde p

ä

 g

å

rdarna. I regel gjordes d

ä

 ett f

ö

rbeh

å

ll om skyldighet f

ö

r den nye

53

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

ä

garen av jorden att svara f

ö

r lika mycket i 

ä

rlig avgift

»

som f

ö

rut hade utg

å

tt ur jorden.

Enligt f

ö

rordningen (1937:591) ang

å

ende upph

ö

randet av det fr

å

n viss jord i Sk

å

ne, Halland och Blekinge utg

å

ende landgille f

å

r landgille, som inte motsvaras av 

ä

gander

ä

tt till jord, och landgille, som utg

å

r f

ö

r kyrka tillh

ö

rig jord vars l

ä

ge numera inte 

ä

r k

ä

nt, l

ö

sas in mot ers

ä

tt­ning av statsmedel. En s

å

dan inl

ö

sen kan p

å

kallas av sta­ten eller av 

ä

garen till den fastighet fr

ä

n vilken avg

ä

l-den utg

å

r. Ers

ä

ttningen skall fonderas och avkastningen skall anv

ä

ndas till det 

ä

ndam

å

l som landgillet har varit anslaget till.

Landgille f

ö

r jord som tillh

ö

r f

ö

rsamlingskyrka

F

ö

rsamlingskyrkas fastigheter 

ä

r fast egendom vars avkast­ning 

ä

r avsedd f

ö

r f

ö

rsamlingskyrkas behov. S

ä

dana fastig­heter f

ö

rekommer fr

ä

mst i de tidigare danska landskapen Sk

å

ne, Halland och Blekinge. Lokalkyrkans dispositionsr

ä

tt till en del av dessa fastigheter

ä

r inskr

ä

nkt genom att fastigheterna antingen har uppl

å

tits till pr

ä

sterskapet eller skall innehas och brukas under visst hemman .mot en avgift till kyrkan.

N

ä

r det g

ä

ller fastigheter som har uppl

å

tits till respek­tive f

ö

rsamlings pr

ä

sterskap kan man skilja mellan tv

ä

olika grupper. Den ena gruppen avser s

å

dana fastigheter som av 

å

lder har varit uppl

å

tna till pr

ä

sterskapet som bost

ä

llen eller p

ä

l

ö

n. Ofta skedde dessa uppl

å

telser mot en icke obetydlig avgift till kyrkan. Landgillet f

ö

r dessa fastigheter har med h

ä

nsyn till pr

ä

sterskapets privilegier inte ansetts kunna h

ö

jas. Pr

ä

sterskapets privilegier 

ä

r emellertid nu upph

ä

vda (SFS 1982:945). Till den andra gruppen h

ö

r fastigheter, som har uppl

å

tits till pr

ä

sterskapet f

ö

r brukande mot f

ä

sta eller st

ä

dsm

å

l (eng

å

ngsavgift vid tilltr

ä

de) och landgille till kyrkan enligt 13 

§

 f

ö

rordningen den 16 oktober 1723 ang

å

ende pr

ä

sterskapets i Sk

å

ne uppb

ö

rd. Till skillnad mot den

54

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

f

ö

rra gruppen kyrkojordar kan avgiften till kyrkan h

ö

jas vid en uppl

å

telse, som 

ä

ger rum vid varje ny kyrkoherdes tilltr

ä

de. Kyrkoherden synes dessutom endast ha f

ö

retr

ä

desr

ä

tt att arrendera jorden (se SOU 1967:46 s. 102).

F

ö

rutom fastigheter uppl

å

tna till pr

ä

sterskapet

ä

r, som tidigare anf

ö

rts, lokalkyrkans dispositionsr

ä

tt, inskr

ä

nkt n

ä

r det g

ä

ller vissa fastigheter som skall innehas och brukas under visst hemman. Betr

ä

ffande dispositionen av dessa jordar 

ä

r f

ö

ljande att m

ä

rka.

Under medeltiden hade kyrkornas egendomar 

ö

kats med 'sm

å

-jordar' som hade givits eller blivit k

ö

pta fr

ä

n bondg

å

r­dar. P

ä

 grund av dessa avs

ö

ndringar uppstod sv

å

righeter f

ö

r g

å

rdarnas 

ä

gare att betala sina skatter till kronan. Till f

ö

ljd h

ä

rav f

ö

rordnades genom Odense recess den 24 juli 1539, att s

ä

dana jordar skulle f

ä

 brukas av de b

ö

nder fr

ä

n vilkas g

ä

rdar jordarna uppl

å

tits. F

ö

r denna bruk­ningsr

ä

tt skulle b

ö

nderna betala det landgille som av gam­malt hade brukat utg

å

, dock att de skulle vara skyldiga att vid 

å

boombyten betala st

ä

dja (st

ä

dsm

å

l) f

ö

r jordarna. Denna b

ö

ndernas brukningsr

ä

tt bekr

ä

ftades genom konung Kristian 

IV:

s recess den 27 februari 1643. Efter provin­sernas 

ö

verg

ä

ng till Sverige blev denna r

ä

tt stadf

ä

st. I 13 

§

 f

ö

rordningen ang

å

ende pr

ä

sterskapets i Sk

å

ne uppb

ö

rd m.m. den 16 oktober 1723 stadgades s

å

lunda, att den kyrko­jord, som i forna tider givits till kyrkan fr

ä

n hemman som 

ä

nnu innehades och brukades under samma hemman, finge av hemmans

å

bon efter gamla recesserna innehavas och brukas emot erl

ä

ggande till kyrkan av st

ä

dsm

å

l och det vanliga landgillet. Denna brukningsr

ä

tt blev ytterligare bekr

ä

ftad genom Kungl. Maj:ts resolutioner den 28 juni 1731, 

§

 53 och den 17 september 1756, 

§

 79. B

å

da resolutionerna ut­gjorde svar p

ä

 allmogens besv

ä

r i fr

å

gan.

55

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Ä

ven de nu n

ä

mnda kyrkojordarna kan delas upp i tv

ä

 grup­per. Till den ena gruppen h

ö

r s

ä

dana d

ä

r landgillen och st

ä

djan vid 

ä

boombyte har fastst

ä

llts av kammarkollegiet efter i laga ordning skedd skattl

ä

ggning. Dessa landgillen 

ä

r of

ö

r

ä

nderliga och har ansetts inte kunna h

ö

jas (jfr rA 1934:32). Till den andra gruppen h

ö

r s

ä

dana jordar d

ä

r de aktuella avgifterna inte har fastst

ä

llts efter skattl

ä

gg­ning och d

ä

rf

ö

r h

ä

r ansetts kiinn

ä

 h

ö

jas vid 

ä

boombyte. Be­tr

ä

ffande b

å

da grupperna jordar g

ä

ller fortfarande att kyrkorna inte har dispositionsr

ä

tt till dem s

ä

l

ä

nge bru­karna betalar det best

ä

mda landgillet och st

ä

djan.

F

ö

r de kyrkojordar som skall brukas under en pr

ä

stg

ä

rd eller visst hemman och betr

ä

ffande vilka landgillet och st

ä

djan kan h

ö

jas vid 

ä

boombyte, g

ä

ller enligt Kungl. Maj:ts brev den 8 februari 1867 ang

å

ende landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa kyrkol

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge att det 

ä

r f

ö

rsamlingen som best

ä

mmer beloppet av den avgift som skall betalas till kyrkan. Om jordens inne­havare inte 

ä

r n

ö

jd med f

ö

rsamlingens beslut, skall fr

å

gan 

ö

verl

ä

mnas till stiftsn

ä

mnden f

ö

r avg

ö

rande (punkt 3 

ö

ver-g

ä

ngsbest

ä

mmelserna till f

ö

rordningen (1971:860) om f

ö

r­valtning av kyrklig jord).

Den inskr

ä

nkta dispositionsr

ä

tten f

ö

r landgilles jordarna inneb

ä

r f

ö

r det f

ö

rsta att brukningsr

ä

tten till jorden 

ä

r tillf

ö

rs

ä

krade vissa hemman. Jorden kan allts

å

 inte arren­deras ut till andra. F

ö

r det andra inneb

ä

r inskr

ä

nkningen att 

ä

gander

ä

tten till landgilles jordarna inte kan 

ö

verl

å­

tas till andra 

ä

n dem som 

ä

r tillf

ö

rs

ä

krade brukningsr

ä

t­ten. Slutligen 

ä

r - i de fall landgillet och st

ä

djan bli­vit fastst

ä

lld av kammarkollegiet efter skattl

ä

ggning -dispositionsr

ä

tten inskr

ä

nkt s

ä

 tillvida att avgifterna inte kan h

ö

jas.

F

ö

r 

ö

verl

å

telse av landgillesjordar av sistn

ä

mnt slag g

ä

ller kung

ö

relsen (1937:540) ang

å

ende f

ö

rs

ä

ljning av vissa kyrkol

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge. I

56

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

kung

ö

relsen regleras villkoren f

ö

r f

ö

rs

ä

ljning av dessa jordar. F

ö

r 

ö

verl

å

telse av landgillesjordar p

å

 vilka 1867 

å

rs brev och kung

ö

relse 

ä

r till

ä

mpliga, dvs. d

ä

r f

ö

rsam­lingen best

ä

mmer avgifterna och dessa kan h

ö

jas, g

ä

l­ler vanliga regler om 

ö

verl

å

telse av f

ö

rsamlingskyrkas fastigheter. Reglerna g

ä

ller dock med den f

ö

rut n

ä

mnda in­skr

ä

nkningen att jorden endast f

ä

r 

ö

verl

å

tas till den som har tillf

ö

rs

ä

krats brukningsr

ä

tten till jorden.

2.3  Kyrkof

ö

rfattningsutredningens f

ö

rslag

I sitt delbet

ä

nkande (Ds C 1983:18) Kyrkof

ö

rfattningar I f

ö

reslog kyrkof

ö

rfattningsutredningen bl.a. att 1867 

å

rs kung

ö

relse skulle upph

ä

vas. Vid remissbehandlingen rikta­des kritik mot f

ö

rslaget i denna del.

Den kritik som riktades mot f

ö

rslaget f

ö

rdes fr

ä

mst fram av kammarkollegiet, som i denna del anf

ö

rde f

ö

ljande:

I brev 1867-02-08 till kammarkollegiet f

ö

rordnade Kungl. Maj:t att det tillkom vederb

ö

rande f

ö

rsamling att f

ö

r s

å

dan  kyrkojord i Lunds och G

ö

teborgs stift, vilken en­ligt  g

ä

llande f

ö

rfattningar skall brukas under pr

ä

stg

å

rd eller annat visst hemman, best

ä

mma beloppet av den avgift som b

ö

r erl

ä

ggas till kyrkan. Om jordens innehavare inte ' 

ä

tn

ö

jdes med beslutet, skulle fr

å

gan 

ö

verl

ä

mnas till av­g

ö

rande av l

ä

nsstyrelsen och biskops

ä

mbetet, i vilkas be­slut 

ä

ndring sedan fick s

ö

kas hos kammarkollegiet. P

ä 

Kungl. Maj:ts befallning kungjorde kollegiet brevet (1967-03-01). I kung

ö

relse 1932:430 f

ö

rordnade Kungl. Maj:t "med 

ä

ndring i nu f

ö

revarande delar av Kungl. Maj:ts brev till kammarkollegiet den 8 februari 1867 (nr 9, sid. 7)" att om innehavare av s

å

dan kyrkojord i Lunds eller G

ö

teborgs stift, "vilken enligt g

ä

llande f

ö

rfatt­ningar skall under pr

ä

stg

å

rd eller annat visst hemman brukas", inte skulle 

ä

tn

ö

jas med vederb

ö

rande f

ö

rsamlings beslut om avgiften till kyrkan, fr

å

gan skulle 

ö

verl

ä

mnas till avg

ö

rande av stiftsn

ä

mnden. 

Ö

ver n

ä

mndens beslut fick klagan f

ö

ras hos Kungl. Maj:t genom besv

ä

r i den ordning som stadgades i ecklesiastik bost

ä

llsordning. Enligt punk­ten 2 i 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till f

ö

rordningen om f

ö

r­valtning av kyrklig jord upph

ä

vdes 1932 

å

rs kung

ö

relse vid utg

å

ngen av 

ä

r 1971. Dock g

ä

ller enligt punkten 3 att 

ä

rende om storleken av avgiften till f

ö

rsamlingskyrkan skall 

ö

verl

ä

mnas till stiftsn

ä

mnden f

ö

r avg

ö

rande, om innehavaren av f

ö

rsamlingskyrkans fastighet inte 

ä

r n

ö

jd med f

ö

rsamlingens beslut om avgiften. I best

ä

mmelsen 

ä

be-

57

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

ropas de f

ö

rfattningar som avs

å

gs i 1932 

å

rs kung

ö

relse. Med h

ä

nsyn h

ä

rtill anser kollegiet att kung

ö

relsen inte kan upph

ä

vas utan ytterligare utredning.

Utredningen fick d

ä

rf

ö

r i uppdrag att ta fr

å

gan till f

ö

r­nyat 

ö

verv

ä

gande och har i sitt slutbet

ä

nkande (SOU 1987:4 och 5) En ny kyrkolag m.m. redovisat dels vad som hade kommit freim vid utredningens kontakter med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r stiftsn

ä

mnden i G

ö

teborg, dels ett yttrande inh

ä

mtat fr

ä

n stiftsn

ä

mnden i[REDACTED_EFTERNAMN]. Enligt vad stiftsn

ä

mnden i G

ö

teborg hade anf

ö

rt finns det fortfarande en del fastigheter som betalar 

å

rligt landgille till vissa pastorat. F

ö

rsam­lingarna har inget att g

ö

ra med avgifterna, utan dessa r

ä

knas ut av stiftsn

ä

mnden med ledning av markeg

ä

ngs-taxor. Stiftsn

ä

mnden meddelar sedan vilken avgift som skall utg

å

 (se SOU 1987:4 s. 124). Stiftsn

ä

mnden i[REDACTED_EFTERNAMN] anf

ö

rde i sitt yttrande till utredningen bl.a. f

ö

ljande:

Genom kung

ö

relsen 1932:430 

ä

ndrades besv

ä

rsordningen s

ä 

att fr

å

gan skulle 

ö

verl

ä

mnas till stiftsn

ä

mnden f

ö

r avg

ö­

rande, 

ö

ver stiftsn

ä

mndens beslut fick klagan f

ö

ras hos Kungl. Maj:t genom besv

ä

r i den ordning som stadgades i den ecklesiastika bost

ä

llsordningen.

Enligt p. 2 i 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till f

ö

rordningen (1971:860) om, f

ö

rvaltning av kyrklig jord upph

ä

vdes 1932 

å

rs kung

ö

relse vid utg

å

ngen av 

å

r 1971. Dock g

ä

ller fort­farande enligt p. 3 att 

ä

rende om storleken av avgiften till f

ö

rsamlingskyrkan skall 

ö

verl

ä

mnas till stiftsn

ä

mnden f

ö

r avg

ö

rande, om innehavaren av f

ö

rsamlingskyrkans fas­tighet inte 

ä

r n

ö

jd med f

ö

rsamlingens beslut om avgiften. I best

ä

mmelsen 

å

beropas de f

ö

rfattningar som avses i f

ö

rsta stycket av 1932 

å

rs kung

ö

relse - allts

å

 f

ö

rutom f

ö

rordningen 16 oktober 1723 

ä

ven 1867 

å

rs Kungl. brev och kammarkollegiets kung

ö

relse d

ä

rav. 1723 

å

rs f

ö

rordning upph

ö

rde att g

ä

lla vid utg

å

ngen av september 1985 (SFS 1985:747).

Kung

ö

relsen (1867:9) - i den m

ä

n den fortfarande har bety­delse efter slopandet av 1723 

å

rs f

ö

rordning - 

ä

r s

å

ledes endast till

ä

mplig p

ä

 s

ä

dana fastigheter d

ä

r landgillet och st

ä

djan vid 

å

boombyte inte fastst

ä

llts av kammarkollegiet efter vederb

ö

rlig skattl

ä

ggning. Detta har ocks

å

 bekr

ä

f­tats genom Regeringsr

ä

ttens utslag 1934-06-11, R

Ä

 1934 ref. 32 och 1936-03-11, R

Ä

 1936 notis E 49.

58

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Eftersom det i Lunds stift fortfarande finns fastigheter, som st

ä

ndigt skall brukas under en annan fastighet och d

ä

r landgillet och st

ä

djan vid 

å

boombyte inte efter skattl

ä

gg­ning fastst

ä

llts samt d

ä

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till f

ö

r­ordningen (1971:860) inte ger n

å

gon direkt ledning vad av­ser till

ä

mpningsomr

å

det f

ö

r de i kung

ö

relsen (1932:430) 

å

syftade 

ä

ldre best

ä

mmelserna, anser stiftsn

ä

mnden att kung

ö

relsen (1867:9) inte kan avskaffas med mindre p. 3 i 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till f

ö

rordningen (1971:860) klart anger vilka fastigheter som avses.

Kyrkof

ö

rfattningsutredningen kom f

ö

r sin del fram till att uppgiften att best

ä

mma storleken av landgillet f

ö

ljde av best

ä

mmelserna om f

ö

rvaltningen av den aktuella egendo­men. Enligt utredningen var d

ä

rf

ö

r n

å

gon s

ä

rskild best

ä

m­melse h

ä

rom inte n

ö

dv

ä

ndig. D

ä

remot borde enligt utred­ningen fr

å

gan om hur ett beslut om avgift skulle 

ö

verkla­gas regleras s

ä

rskilt. Med h

ä

nvisning till avsikten att efter hand avveckla landgillena, f

ö

reslog utredningen att fr

å

gan liksom hittills skulle regleras 

ö

verg

å

ngsvis (jfr punkt 3 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till f

ö

rordningen (1971:860) om f

ö

rvaltning av kyrklig jord).

2.4 V

å

ra 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag

Inledning

Den st

ä

ndiga brukningsr

ä

tten till lokalkyrkornas jordar mot st

ä

dja och landgille grundar sig i svensk lagstiftning p

ä

 13 

§

 f

ö

rordningen den 16 oktober 1723 ang

å

ende pr

ä

ster­skapet i Sk

å

ne uppb

ö

rd samt p

ä

Kungl. Maj:ts resolutioner den 28 juni 1731, 

§

 53 och den 17 september 1756, 

§

79. 

Ä

ven om 1723 

å

rs f

ö

rordning numera 

ä

r upph

ä

vd (SFS 1985:747) f

å

r denna brukningsr

ä

tt anses best

å

 med h

ä

nsyn till de senare f

ö

rfattningarna i 

ä

mnet, vilka inte 

ä

r upp­h

ä

vda .

1867 

å

rs kung

ö

relse tar endast sikte p

å

 de kyrkojordar d

ä

r landgillet och st

ä

djan vid 

å

boombyte inte har fastst

ä

llts av kammarkollegiet efter skattl

ä

ggning och som d

ä

rf

ö

r kan h

ö

jas vid 

å

boombyte. Detta inneb

ä

r att landgillena f

ö

r

59

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

dessa jordar kan best

ä

mmas till ett belopp som svarar mot sk

ä

ligt arrende.

Som framg

å

r av det f

ö

reg

å

ende ankommer det enligt 1867 

å

rs f

ö

rfattning p

å

 f

ö

rsamlingen att best

ä

mma beloppet av den avgift som skall betalas f

ö

r brukningsr

ä

tten till de nu aktuella  fastigheterna. F

ö

rsamlingens beslut f

å

r enligt punkt 3 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till f

ö

rordningen (1971:860) om f

ö

rvaltning av kyrklig jord 

ö

verklagas hos stiftsn

ä

mnden av den som innehar brukningsr

ä

tten.

Vem skall best

ä

mma storleken av landgillet m.m.?

De nuvarande reglerna om att det 

ä

r f

ö

rsamlingen som be­st

ä

mmer landgillet och st

ä

djan vid 

å

boombyte kan ses som en naturlig f

ö

ljd av att det 

ä

r f

ö

rsamlingen som f

ö

rvaltar f

ö

rsamlingskyrkas fastigheter (9 

§

 andra stycket lagen (1970:939) om f

ö

rvaltning av kyrklig jord). Enligt den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord skall fr

ä

n den 1 juli 1989 g

ä

lla en annan ordning i fr

å

ga om f

ö

rvaltning av f

ö

rsamlingskyrkas fastigheter. Enligt denna ordning skall f

ö

rsamlingen f

ö

rvalta skogen p

ä

f

ö

rsamlingskyrkas fastig­heter medan jorden p

ä

 fastigheterna skall f

ö

rvaltas av pastoratet. Den nya ordningen f

ö

r f

ö

rvaltningen av nu aktuella fastigheter ger anledning att ompr

ö

va fr

å

ga om vem som skall best

ä

mma storleken p

ä

landgillet.

Till en b

ö

rjan kan konstateras att landgille och st

ä

dja b

ö

r betraktas som nyttjandeavgifter och d

ä

rmed som avkast­ning p

ä

 f

ö

rsamlingskyrkas fastigheter. Denna avkastning skall anv

ä

ndas f

ö

r f

ö

rsamlingskyrkans behov. Den nya re­formen p

å

 lokal- och stiftsplanet i svenska kyrkan inneb

ä

r bl.a. att kostnadsansvaret f

ö

r anskaffande och underh

ä

ll av kyrkobyggnader skall ligga l

ä

gst p

ä

 pastoratsniv

ä

n.

Detta har ocks

å

motiverat beslutet att fr

å

n och med den 1 juli 1989 f

ö

ra 

ö

ver f

ö

rvaltningen av jorden p

å

 f

ö

rsam­lingskyrkas fastigheter till pastoratet. Dessa f

ö

rh

ä

llan-

60

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

den skulle ocks

å

kunna utg

ö

ra sk

ä

l till att flytta 

ö

ver best

ä

mmander

ä

tten om landgillena fr

ä

n f

ö

rsamlingarna till pastoraten. Om en s

å

dan l

ö

sning v

ä

ljs skulle n

å

gra s

ä

r­skilda regler inte beh

ö

va ges i fr

å

gan, eftersom best

ä

m­mander

ä

tten d

ä

rmed skulle f

ö

lja med f

ö

rvaltningen av den aktuella egendomen. Vi ansluter oss allts

å

 i och f

ö

r sig till den uppfattning som kyrkof

ö

rfattningsutredningen har givit uttryck 

ä

t i denna del.

Enligt v

å

r mening finns det emellertid anledning att 

ö

ver­v

ä

ga 

ä

ven andra m

ö

jligheter. I det f

ö

reg

å

ende har fram­h

å

llits att landgillena enligt 1867 

å

rs f

ö

rfattning inte 

ä

r of

ö

r

ä

nderliga. De kan h

ö

jas och b

ö

r i princip motsvara sk

ä

ligt arrende. Starka sk

ä

l talar d

ä

rf

ö

r f

ö

r att man i st

ä

llet f

ö

rs

ö

ker anpassa beslutsordningen till den som g

ä

ller f

ö

r uppl

å

telse av f

ö

rsamlingskyrkas fastighet p

å 

jordbruksarrende. Genom den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord ers

ä

tts de nuvarande stifts- och bost

ä

lls­n

ä

mnderna med en kyrkokommunal egendomsn

ä

mnd i varje stift. Enligt 13 

§

 den nya lagen skall egendomsn

ä

mnden be­st

ä

mma villkoren f

ö

r uppl

å

telse av bl.a. f

ö

rsamlingskyrkas fastighet p

å

 jordbruksarrende. Erfarenheten och kompeten­sen i fr

å

ga om arrendes

ä

ttning p

å

kyrklig jord kommer allts

å

 efter reformens genomf

ö

rande att samlas hos egen­domsn

ä

mnden. Likheten mellan de f

ö

r

ä

nderliga landgillena och arrenden som nyttjandeavgifter talar enligt v

ä

r mening f

ö

r att egendomsn

ä

mnderna b

ö

r ta 

ö

ver beslutander

ä

tten i fr

å

ga om storleken av landgillena. En s

å

dan ordning skulle ocks

å

 i princip st

ä

mma

ö

verens med vad som i dag i prak­tiken synes g

ä

lla f

ö

r landgillesjordnarna i G

ö

teborgs stift.

Vi f

ö

resl

ä

r allts

å

 att det skall ankomma p

ä

 egendomsn

ä

mn­den att best

ä

mma landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa kyrkojor­dar i Sk

å

ne, Halland och Blekinge. Egendomsn

ä

mndens beslut b

ö

r i likhet med vad som g

ä

ller dess beslut om arrende­villkor kunna 

ö

verklagas hos kammarkollegiet. Kammarkol­legiets beslut b

ö

r inte f

å

ö

verklagas.

61

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Hur skall beslutander

ä

tten regleras?

V

å

rt f

ö

rslag att egendomsn

ä

mnden skall best

ä

mma landgille och st

ä

dja inneb

ä

r att regler h

ä

rom m

å

ste ges i lag (jfr 8 kap. 5 

§

regeringsformen).

Kyrkof

ö

rfattningsutredningen har, som tidigare anf

ö

rts, f

ö

reslagit att den reglering som fortfarande beh

ö

vs, skall ske 

ö

verg

å

ngsvis. Sk

ä

let till detta skulle vara att avsik­ten 

ä

r att landgillena efter hand avskaffas.

Vi har inh

ä

mtat att det f

ö

r n

ä

rvarande p

ä

g

ä

r ett f

ö

rbere­dande arbete i kammarkollegiet som siktar till en utred­ning om att avskaffa 

ä

ldre r

ä

ttsinstitut, d

ä

ribland land­gillena. Det kan antas att det kommer att dr

ö

ja flera 

ä

r innan resultatet av en kommande utredning kan redovisas och de 

ä

ldre r

ä

ttsinstituten definitivt 

ä

r avskaffade. I. avvaktan p

ä

 detta anser vi att fr

å

gorna liksom hittills b

ö

r regleras i en s

ä

rskild f

ö

rfattning. Vi f

ö

resl

ä

r d

ä

rf

ö

r att 1867 

å

rs f

ö

rfattning ers

ä

tts med en ny lag om land­gille och st

ä

dja f

ö

r vissa f

ö

rsamlingskyrkors fastigheter i Lunds och G

ö

teborgs stift.

62

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

3

DOMKYRKORÄDET   I   UJND  M.M.

3.1     BeOcgrund

F

ö

r f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom g

ä

ller en s

ä

rskild ordning. Denna skiljer sig fr

å

n vad som g

ä

ller f

ö

r

ö

vriga 

ä

ldre domkyrkor i landet. Skillnaden be­st

å

r fr

ä

mst i att det finns ett s

ä

rskilt f

ö

rvaltningsorgan - domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] - som har hand om s

å

dana uppgifter som annars ankommer p

å

 s

ä

rskilda domkyrkostyrelser och stiftsn

ä

mnderna.

Domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] har till uppgift att v

ä

rda och vid­makth

å

lla domkyrkobyggnaden i[REDACTED_EFTERNAMN] och vad som tillh

ö

r denna. Domkyrkor

å

det svarar ocks

å

 f

ö

r underh

ä

ll och sk

ö

t­sel av biskopsg

ä

rden (biskopshuset) i Lunds stift. Vidare f

ö

rvaltar domkyrkor

ä

det domkyrkans fastigheter och annan egendom som tillh

ö

r domkyrkan eller vars avkastning 

ä

r av­sedd f

ö

r dess behov.

Vi har tolkat v

å

rt uppdrag s

å

 att det g

ä

llt att anpassa de nuvarande best

ä

mmelserna om domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] och om f

ö

rvaltningen av domkyrkan och dess egendom till den nya stiftsorganisationen inom svenska kyrkan.

Den s

ä

rskilda ordningen f

ö

r f

ö

rvaltningen av Lunds dom­kyrka och dess egendom har sin bakgrund i omfattningen och v

ä

rdet av fastighetsbest

å

ndet. Den 

ä

r ocks

å

 historiskt betingad. Betr

ä

ffande domkyrkor

å

dets tillkomst och bak­grund kan f

ö

ljande n

ä

mnas.

Kort historik

Lurid blev biskopss

ä

te

ä

r 1060 och 

ä

rkebiskopss

ä

te

ä

r 1103. Under 

å

ren 1103-1164 var 

ä

rkebiskopen i[REDACTED_EFTERNAMN] ocks

å 

hela Nordens metropolit.

63

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Knut den helige gjorde under 1080-talet betydande donatio­ner till bland annat en st

ö

rre domkyrka i[REDACTED_EFTERNAMN]. D

ä

rut

ö

ver tillf

ö

rdes domkyrkan under hela medeltiden rika donationer fr

å

n kungliga personer och enskilda. Domkyrkans egendomar f

ö

rvaltades under hela medeltiden av ett domkapitel. Sedan Sk

å

ne kommit i svensk besittning uppl

ö

stes domkapitlet 

å

r 1671 och f

ö

rvaltningen togs 

ö

ver av universitetet. Efter det sk

å

nska kriget och freden i[REDACTED_EFTERNAMN] 

å

r 1679 skapades den f

ö

rvaltningsorganisation som i princip fungerar 

ä

n i dag; domkyrkor

ä

det. Det skulle emellertid dr

ö

ja

ä

nda till 

å

r 1774 innan all ekonomisk gemenskap mellan domkyrkan och universitet upph

ö

rde.

I och med Sk

ä

nestiftets

ö

verg

å

ng till Sverige blev ocks

å 

1686

å

rs kyrkolag till

ä

mplig p

ä

Lunds domkyrka. Emellertid kom skyldigheten enligt 26 kap. kyrkolagen att f

ö

rordna en s

ä

rskild domkyrkosyssloman f

ö

r Lunds domkyrkas del att l

ö

sas s

ä

, att sysslomannens uppgifter utf

ö

rdes av dom­kyrkor

å

det och en domkyrkoinspektor. Befattningen som dom-kyrkoinspektor inordnades med tiden under domkyrkor

ä

det, f

ö

r att 

ä

r 1859 ers

ä

ttas med en befattning som domkyrko­kamrer .

Domkyrkor

å

det hade ursprungligen f

ö

ljande sammans

ä

ttning: f

ö

rste teologie professorn, som ocks

å

 var kyrkoherde (dom­prost) vid domkyrkan, universitetets rektor och ytter­ligare en professor efter 

ä

lderstur, borgm

ä

staren samt en av r

å

dm

ä

nnen i tur och ordning.

Domkyrkor

ä

dets sammans

ä

ttning 

ä

ndrades delvis genom Kungl. stadgan den 17 november 1859 ang

å

ende v

ä

rden och f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och hennes egendom. Enligt stadgan skulle i domkyrkor

ä

det alltid ing

å

 domprosten och borgm

ä

staren. De 

ö

vriga tre ledam

ö

terna skulle f

ö

r fem 

å

r i s

ä

nder utses en av landsh

ö

vdingen och biskopen, en av det akademiska konsistoriet och en bland domkyrkof

ö

rsam­lingens medlemmar genom val p

ä

 f

ö

rsamlingens kyrkost

ä

mma.

64

Prop. 1988/89:16 Bilaga 

1

Genom ett till

ä

gg till stadgan 

å

r 1923 skulle f

ö

r­samlingens representant ocks

å

 vara ledamot av f

ö

rsam­lingens kyrkor

å

d.

Sedan 

ä

r 1972 best

å

r domkyrkor

å

det av biskopen i Lunds stift som ordf

ö

rande, domprosten, en ledamot som utses av kyrkor

ä

det i Lunds domkyrkof

ö

rsamling samt tv

å

 ledam

ö

ter som utses av stiftsn

ä

mnden i[REDACTED_EFTERNAMN].

Nu g

ä

llande best

ä

mmelser

Regeringen har den 29 oktober 1971 utf

ä

rdat best

ä

rrunelser om f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egen­dom. Best

ä

mmelserna tr

ä

dde i kraft den 1 januari 1972 och g

ä

ller alltj

ä

mt. I dessa best

ä

mmelser regleras ocks

å

 dom­kyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN], dess uppgifter och sammans

ä

ttning. Be­st

ä

mmelser om f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrkas fastigheter och biskopshuset i[REDACTED_EFTERNAMN] finns i lagen (1970:939) om f

ö

rvaltning av kyrklig jord och f

ö

rordningen (1971:860) om f

ö

rvaltning av kyrklig jord.

N lagstiftning fr.o.m. den 1 juli 1989

En ny lag om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord tr

ä

der i kraft den 1 juli 1989, d

ä

 1970 

å

rs lag i samma 

ä

mne upph

ö

r att g

ä

lla.

Till den nya lagen har i stora delar f

ö

rts 

ö

ver de nuva­rande best

ä

mmelserna i 1970 

å

rs lag. En viktig nyhet 

ä

r emellertid att stiftsn

ä

mnderna och bost

ä

llsn

ä

mnderna, som 

ä

r statliga f

ö

rvaltningsmyndigheter, avskaffas. Deras upp­gifter tas i allt v

ä

sentligt 

ö

ver av nya kyrkokommunala myndigheter p

ä

 stiftsplanet som ben

ä

mns egendomsn

ä

mnder. Enligt den nya lagen skall en s

å

dan n

ä

mnd finnas i varje stiftssamf

ä

llighet. Ledam

ö

terna i n

ä

mnden skall utses av stiftsfullm

ä

ktige f

ö

r varje valperiod. Den nya organisa­tionen p

å

stiftsplanet f

ö

r f

ö

rvaltning av kyrklig jord

65

5 Riksdagen 1988189.1 saml. Nr 16

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

f

ö

ranleder 

ä

ndringar i de regler som g

ä

ller f

ö

r Lunds dom­kyrkas fastigheter och domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN].

3.2  Vara 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag

3.2.1 F

ö

rvaltningen av domkyrkan

Lunds domkyrka har alltsedan medeltiden varit en stifts­kyrka. Domkyrkan 

ä

r dock uppl

å

ten till domkyrkof

ö

rsam­lingen som dess f

ö

rsamlingskyrka. I ekonomiskt h

ä

nseende 

ä

r domkyrkan helt frist

å

ende i f

ö

rh

ä

llande till f

ö

rsam­lingen. Lunds kyrkliga sajnf

ä

llighet betalar emellertid 

å

r­ligen ett bidrag till domkyrkan.

Enligt 26 kap. 1686 

å

rs kyrkolag skall det vid varje dom- , kyrka finnas en syssloman som skall ha tillsyn 

ö

ver dom­kyrkan. Betr

ä

ffande Lunds domkyrka g

ä

ller emellertid, som f

ö

rut har redovisats, att den n

ä

rmare v

ä

rden och f

ö

rvalt­ningen av domkyrkan och dess egendom ankommer p

ä

 domkyrko­r

ä

det. Enligt v

å

r mening saknas anledning att g

ö

ra n

å

gon 

ä

ndring i detta h

ä

nseende.

HOS domkyrkan skall det enligt 5 

§

 1971 

å

rs best

ä

mmelser finnas bl.a. en domkyrkoarkitekt anst

ä

lld. Denne skall an­st

ä

llas av domkyrkor

ä

det, efter yttrande fr

ä

n riksanti­kvarie

ä

mbetet och statens historiska museer. Sedan 

å

r 1977 finns emellertid inte l

ä

ngre anst

ä

lld n

å

gon domkyrkoarki­tekt hos Lunds domkyrka. I st

ä

llet anlitas arkitekten p

å 

konsultbasis.

Lunds domkyrka 

ä

r en av v

å

ra mest v

ä

rdefulla kulturhisto­riska byggnader. Det f

å

r d

ä

rf

ö

r anses vara ett samh

ä

llsin­tresse att domkyrkobyggnaden v

ä

rdas med sakkunnigt bitr

ä

de av en domkyrkoarkitekt. Det 

ä

r emellertid enligt v

ä

r mening inte rimligt att domkyrkan skall ha en arkitekt an­st

ä

lld. D

ä

remot b

ö

r det alltid finnas en domkyrkoarkitekt f

ö

rordnad hos domkyrkan, som kan bitr

ä

da domkyrkor

å

det vid v

ä

rden av kyrkobyggnaden. Ett s

å

dant f

ö

rordnande kan l

ä

mp-

66

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

ligen ske p

ä

konsultbasis, som ocks

å

 nu 

ä

r fallet. Med h

ä

nsyn till kulturminnesv

å

rdens intressen b

ö

r riksanti­kvarie

ä

mbetet och statens historiska museer

ä

ven i fort­s

ä

ttningen yttra sig innan domkyrkor

ä

det f

ö

rordnar en dom­kyrkoarkitekt .

Enligt 18 

§

 f

ö

rsta stycket 1971 

å

rs best

ä

mmelser om Lunds domkyrka m.m. skall domkyrkor

å

det minst en g

å

ng om 

å

ret besiktiga domkyrkobyggnaden f

ö

r att utr

ö

na dess tillst

å

nd och behov av reparation. Detta 

ö

verensst

ä

mmer i huvudsak med vad som g

ä

ller f

ö

r domkyrkosyssloman enligt 26 kap. 1 

§

kyrkolagen. Enligt v

ä

r mening b

ö

r en motsvarande be­st

ä

mmelse finnas 

ä

ven i forts

ä

ttningen f

ö

r Lunds domkyrka och domkyrkor

å

det.

3.2.2 F

ö

rvaltningen av domkyrkans fastigheter m.m.

Den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord (7 

§

 tredje stycket) inneb

ä

r att Lunds domkyrkas fastigheter fortfa­rande skall f

ö

rvaltas av ett s

ä

rskilt domkyrkor

ä

d. En ny­het 

ä

r emellertid att f

ö

rvaltningen inte 

ä

r underst

ä

lld n

å

gon tillsyn.

Lunds domkyrka intar en s

ä

rst

ä

llning betr

ä

ffande omfatt­ningen och v

ä

rdet av fastighetsbest

å

ndet. Den f

ö

rvaltning som domkyrkor

å

det i dag har hand om 

ä

r d

ä

rtill st

ö

rre 

ä

n de flesta stiftsn

ä

mndernas f

ö

rvaltning. Domkyrkans fastig­heter 

ä

r till 

ö

verv

ä

gande delen donationer till domkyrkan och h

ö

r till denna som enskild egendom i kyrkans egenskap av stiftelse. Domkyrkor

ä

det f

ö

rvaltar som stiftelsens sty­relse ocks

å

 domkyrkans 

ö

vriga egendom.

F

ö

rvaltningen av biskopshuset

Enligt 9 

§

 tredje stycket lagen (1970:939) om f

ö

rvaltning av kyrklig jord (

ä

ndrad senast 1987:77) f

ö

rvaltas biskops­g

å

rden i varje stift av stiftsn

ä

mnden. Biskopshuset i[REDACTED_EFTERNAMN] 

ä

r dock domkyrkans fastighet och f

ö

rvaltas d

ä

rf

ö

r enligt

67

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

samma lagrum av domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN]. Enligt 11 

§

 f

ö

rord­ningen (1971:860) om f

ö

rvaltning av kyrklig jord (

ä

ndrad senast 1987:831) skall stiftsn

ä

mnden svara f

ö

r biskops­g

å

rdens underh

ä

ll och sk

ö

tsel, om regeringen inte best

ä

m­mer annat. I fr

å

ga om biskopshuset i[REDACTED_EFTERNAMN] g

ä

ller dock en­ligt 13 

§

 samma f

ö

rordning de best

ä

m.-nelser som regeringen meddelar s

ä

rskilt.

N

ä

rmare f

ö

reskrifter om biskopsg

å

rdarnas f

ö

rvaltning och vad som d

ä

rvid ankommer p

ä

stiftsn

ä

mnden finns i cirku­l

ä

ret (1937:219) ang

å

ende biskopsg

ä

rds f

ö

rvaltning m.m. (

ä

ndrad senast genom regeringsbeslut den 25 augusti 1983) samt i cirkul

ä

ret den 17 december 1965 till hovkonsisto­riet, domkapitlen och stiftsn

ä

mnderna ang. vissa best

ä

m­melser i anledning av pr

ä

stl

ö

nereglementets upph

ä

vande m.m. (

ä

ndrad senast genom SAVFS 1986:3).

I brev den 9 april 1937 har Kungl. Maj:t meddelat best

ä

m­melser om vad som fr

ä

n och med den 1 maj 1937 skall utg

ö

ra biskopsg

ä

rd och d

ä

rav vara uppl

å

ten till biskopens dispo­sition som en hyresfri tj

ä

nstebostad.

Enligt 2 

§

 1971 

å

rs best

ä

mmelser om f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom skall domkyrkor

ä

det svara f

ö

r underh

ä

ll och sk

ö

tsel av biskopshuset i Lunds stift. Stiftsn

ä

mnden svarar enligt 1937 

å

rs cirkul

ä

r ang

å

ende biskopsg

ä

rdens f

ö

rvaltning m.m. f

ö

r uppv

ä

rmningen av bis­kopshuset och f

ö

r sk

ö

tseln av de till biskopshuset ,till-.' h

ö

rande omfattande planteringarna. Enligt ett regeringsbe­slut den 25 oktober 1968 f

å

r dessutom biskopen i[REDACTED_EFTERNAMN] ett 

ä

rligt bidrag ur kyrkofonden med h

ö

gst 2 100 kronor f

ö

r sk

ö

tseln av de planterade omr

å

den som h

ö

r till biskops­huset. F

ö

r de uppgifter som s

å

lunda stiftsn

ä

mnden skall svara f

ö

r finns en g

å

rdskarl anst

ä

lld av n

ä

mnden. Enligt ett regeringsbeslut den 10 juni 1976 skall kostnaderna f

ö

r st

ä

dning av de delar av biskopens tj

ä

nstebostad som 

ä

r av­sedda f

ö

r representation betalas ur kyrkofonden. Stifts­n

ä

mnden svarar d

ä

rvid f

ö

r denna st

ä

dning av biskopshuset.

68

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord inneb

ä

r i h

ä

r ber

ö

rda delar ingen annan 

ä

ndring i sak 

ä

n att stifts­n

ä

mnden ers

ä

tts med egendomsn

ä

mnden. Enligt v

å

r mening b

ö

r domkyrkor

ä

det ocks

å

 i forts

ä

ttningen svara f

ö

r l

ö

pande underh

ä

ll och sk

ö

tsel av biskopshuset. Liksom hittills b

ö

r f

ö

reskrifter h

ä

rom ges i instruktionen f

ö

r domkyrkor

ä

det. Av 10 

§

 den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord f

ö

ljer sedan att egendomsn

ä

mnden skall svara f

ö

r uppv

ä

rm­ningen av biskopshuset.

Uppl

å

telse p

ä

 jordbruksarrende

Enligt de regler som g

ä

ller i dag (15 

§

 1970 

å

rs lag om f

ö

rvaltning av kyrklig jord) f

ä

r domkyrkor

ä

det uppl

å

ta domkyrkans fastigheter p

ä

 arrende f

ö

r jordbruk endast p

ä 

de villkor bost

ä

llsn

ä

mnden best

ä

mmer.

Den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord inneh

å

ller inte motsvarande f

ö

reskrifter. Det inneb

ä

r att domkyrko­r

å

det blir of

ö

rhindrat att sj

ä

lv best

ä

mma arrendevillko­ren. Enligt vad vi har erfarit 

ä

r domkyrkan genom omfatt­ningen av sitt fasighetsinnehav redan i dag normgivande f

ö

r arrendevillkoren i Lunds stift. Enligt v

å

r uppfattning beh

ö

vs inga s

ä

rskilda till

ä

mpningsf

ö

reskrifter i denna del.

F

ö

rs

ä

ljning eller byte av domkyrkans fastigheter

Enligt 22 

§

 1970 

å

rs lag om f

ö

rvaltning av kyrklig jord har stiftsn

ä

mnden tillsyn 

ö

ver bl.a. domkyrkor

ä

dets f

ö

r­valtning. I linje med detta g

ä

ller enligt 25 

§

 samma lag j

ä

mf

ö

rd med 63 och 64 

§§

1971 

å

rs f

ö

rordning att fr

å

gor om f

ö

rs

ä

ljning eller byte av kyrklig jord pr

ö

vas av stifts­n

ä

mnden, 

ö

verstiger egendomens saluv

ä

rde 1 000 000 kronor eller 

ä

r 

ä

rendet i r

ä

ttsligt h

ä

nseende av s

ä

rskilt inveck­lad art, pr

ö

vas dock fr

å

gan av kammarkollegiet.

69

70

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord inneb

ä

r den 

ä

ndringen att stiftsn

ä

mnden ers

ä

tts av egendomsn

ä

mnden samt att domkyrkor

ä

det inte skall st

å

under tillsyn. N

ä

r egendomsn

ä

mnden inte skall ha denna tillsyn 

ö

ver domkyrko­r

ä

dets f

ö

rvaltning 

ä

r det knappast motiverat att l

å

ta egendomsn

ä

mnden besluta om f

ö

rs

ä

ljning eller byte av dora­kyrkans fastigheter. Enligt v

å

r mening b

ö

r i st

ä

llet dom­kyrkor

å

det sj

ä

lv f

å

 besluta i dessa 

ä

renden. Detta kr

ä

ver bl.a. en 

ä

ndring i 22 

§

 den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord.

Uppl

å

telser av r

ä

ttigheter

Enligt den ordning som nu g

ä

ller f

ö

retr

ä

der stiftsn

ä

mnden Lunds domkyrkas fastigheter vid uppl

å

telse av vissa r

ä

t­tigheter, s

å

som nyttjander

ä

tt, servitut, tomtr

ä

tt m.m. (17 

§

och 18 

§

 andra stycket 1970 

å

rs lag). Den nya lagen (16 

§

) inneb

ä

r ingen annan 

ä

ndring i detta h

ä

nseende 

ä

n att egendomsn

ä

mnden tr

ä

der in i stiftsn

ä

nuidens st

ä

lle.

Som f

ö

rut redovisats skall till skillnad mot vad som g

ä

ller i dag domkyrkor

ä

det i framtiden sj

ä

lv f

å

 besluta om villkoren vid uppl

å

telse av domkyrkans fastigheter p

ä 

jordbruksarrende. Domkyrkor

å

det skall vidare sj

ä

lv f

ö

re­tr

ä

da dessa fastigheter n

ä

r en arrenden

ä

mnd eller en dom­stol pr

ö

var fr

å

gor om s

ä

dana villkor. Enligt v

ä

r mening b

ö

r i konsekvens med detta domkyrkor

å

det i egenskap av f

ö

rvaltare av domkyrkans fastigheter 

ä

ven f

ä

 f

ö

retr

ä

da dessa vid uppl

å

telser av de r

ä

ttigheter som anges i 16 

§ 

den nya lagen. Ett undantag f

ö

r Lunds domkyrkas fastig­heter b

ö

r d

ä

rf

ö

r g

ö

ras i denna paragraf.

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

K

ö

p av fast egendom eller tomtr

ä

tt

Fr

å

gor om k

ö

p av fast egendom f

ö

r medel ur domkyrkas fas­tighetsfond pr

ö

vas av kammarkollegiet enligt 100 

§

1971 

å

rs f

ö

rordning om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord.

Den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord reglerar inte fr

å

gor om k

ö

p av fast egendom eller tomtr

ä

tt f

ö

r me­del ur en domkyrkas fastighetsfond. Kyrkof

ö

rordningsgrup­pen har dock f

ö

reslagit (Ds C 1987:11 avsnitt 3.8) att i en ny f

ö

rordning om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord tas in en best

ä

mmelse som i sak 

ö

verensst

ä

mmer med nuvarande ord­ning. Vi har d

ä

rf

ö

r inte anledning att h

ä

r f

ö

resl

ä

 n

å

gon annan eller kompletterande reglering i denna del.

Domkyrkans fastighetsfond

Enligt 23 

§

 den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord skall ers

ä

ttning f

ö

r kyrklig jord p

ä

grund av f

ö

rs

ä

ljning, expropriation, uppl

å

telse av naturtillg

å

ng eller liknande fonderas. Avkastningen skall anv

ä

ndas f

ö

r samma 

ä

ndam

å

l som jorden har varit avsedd f

ö

r. Regeringen f

å

r meddela f

ö

reskrifter om undantag fr

ä

n denna skyldighet. Ers

ä

ttning som p

ä

detta s

ä

tt kommer fr

ä

n Lunds domkyrkas fastigheter eller fr

ä

n biskopsg

ä

rden i[REDACTED_EFTERNAMN] skall med st

ö

d av 26 

§

 samma lag utg

ö

ra domkyrkans fastighetsfond. Fonden skall f

ö

rvaltas av domkyrkor

ä

det. Den nya lagen inneb

ä

r i denna del ingen 

ä

ndring i sak mot den ordning som g

ä

ller i dag. Vi l

ä

gger d

ä

rf

ö

r inte fram n

å

gra f

ö

rslag i denna del.

3.2.3 Domkyrkor

å

dets sammans

ä

ttning m.m.

Reformen p

å

 lokal- och stiftsplanet i svenska kyrkan inne­b

ä

r som tidigare n

ä

mnts bl.a. att stiftsn

ä

mnderna ers

ä

tts med en egendomsn

ä

mnd i varje stift. Detta f

ä

r direkt bety­delse f

ö

r hur domkyrkor

å

det skall utses. Enligt 3 

§

 1971

71

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

å

rs best

ä

mmelser om f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom skall n

ä

mligen tv

å

 av domkyrkor

ä

dets ledam

ö

ter utses av stiftsn

ä

mnden i[REDACTED_EFTERNAMN].

Domkyrkor

å

det 

ä

r i konstitutionellt h

ä

nseende att betrakta som en statlig f

ö

rvaltningsmyndighet. Enligt v

ä

r mening 

ä

r det inte l

ä

mpligt att egendomsn

ä

mnden, som 

ä

r en kyrko­kommunal f

ö

rvaltningsmyndighet, tar 

ö

ver stiftsn

ä

mndens nuvarande uppgift att utse tv

å

 av ledam

ö

terna i domkyrko­r

ä

det. Andra l

ö

sningar f

å

r i st

ä

llet

ö

verv

ä

gas.

Vid v

å

ra 

ö

verl

ä

ggningar med domkyrkor

ä

det har en majoritet av r

å

dets ledam

ö

ter f

ö

rordat att kammarkollegiet skall ut­se de ledam

ö

ter som stiftsn

ä

mnden i dag utser. Enligt v

å

r mening finns det flera sk

ä

l som talar f

ö

r en s

å

dan ord­ning. Domkyrkor

ä

dets s

ä

rskilda st

ä

llning och dess egenskap av styrelse f

ö

r en sj

ä

lvst

ä

ndig stiftelse skulle markeras genom en s

å

dan l

ö

sning. Enligt v

å

r mening 

ä

r det emeller­tid - mot bakgrund av att domkyrkor

å

det f

ö

rvaltar stifts­kyrkan och dess egendom - angel

ä

get att beh

å

lla den nu­varande stiftsanknytningen. Detta kan 

å

stadkommas genom att stiftsfullm

ä

ktige utser de aktuella ledam

ö

terna. Den nya stiftsorganisationen inneb

ä

r bl.a. att stiftsfullm

ä

k­tige skall utse s

å

v

ä

l ledam

ö

terna i egendomsn

ä

mnden, som lekmannaledam

ö

terna i domkapitlet. En ordning enligt vil­ken stiftsfullm

ä

ktige utser tv

ä

 ledam

ö

ter i domkyrkor

ä

det skulle allts

å

 ansluta till den som kommer att g

ä

lla f

ö

r domkapitlen, som ocks

å

ä

r statliga f

ö

rvaltningsmyndig­heter. En s

å

dan ordning skulle ocks

å

 markera domkyrko­r

ä

dets st

ä

llning som stiftsmyndighet med sj

ä

lvst

ä

ndiga uppgifter vid sidan av 

ö

vriga myndigheter p

å

 stifts­planet. Vi f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att de b

å

da ledam

ö

terna som stiftsn

ä

mnden i dag utser i framtiden f

å

r v

ä

ljas av stiftsfullm

ä

ktige i Lunds stiftssamf

ä

llighet.

72

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

I fr

å

ga om den ledamot som i dag utses av kyrkor

ä

det i Lunds domkyrkof

ö

rsamling f

ö

resl

å

r vi ingen 

ä

ndring. Den n

ä

ra anknytningen till f

ö

rsamlingslivet i domkyrkof

ö

rsam­lingen som f

ö

ruts

ä

tts f

ö

r uppdraget, motiverar att kyrko­r

ä

det utser ledamoten.

F

ö

r de ledam

ö

ter som i dag utses av stiftsn

ä

mnden g

ä

ller bl.a. att de skall ha insikt i jordbruk eller annars vara f

ö

rfarna i allm

ä

nna v

ä

rv. Dessa krav 

ä

r desamma som i dag g

ä

ller f

ö

r ledam

ö

terna i 

ä

tiftsn

ä

mnden. Krav p

å

special­kompetens f

ö

r ledam

ö

terna i egendomsn

ä

mnden, som tar 

ö

ver stiftsn

ä

mndens uppgifter, har emellertid inte st

ä

llts upp i den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord. I propo­sitionen 1987/88:31 anf

ö

rde f

ö

redragande statsr

å

det i denna del att han inte var beredd att i lag ange n

å

gra s

ä

rskilda kompetenskrav f

ö

r ledam

ö

terna i egendoms­n

ä

mnden. Han anf

ö

rde vidare f

ö

ljande (s. 169):

"Jag vill dock g

ä

rna framh

å

lla att dagens stifts- och bost

ä

llsn

ä

mnder representerar en mycket bred sakkunskap och personlig erfarenhet n

ä

r det g

ä

ller jord- och skogs­bruk och d

ä

rmed sammanh

ä

ngande tekniska och ekonomiska fr

å

gor. Med de uppgifter som egendomsn

ä

mnderna 

ö

vertar fr

ä

n den nuvarande n

ä

mndorganisationen och med de ytter­ligare angel

ä

genheter som stiftssamf

ä

lligheten kan t

ä

nkas anf

ö

rtro dem 

ä

r behovet av kunnande och erfarenhet av de fr

å

gor som n

ä

mnden har att sk

ö

ta of

ö

rminskat. Det 

ä

r enligt min uppfattning av avg

ö

rande betydelse f

ö

r fastig­hetsf

ö

rvaltningens fortsatta resultatutveckling att den hittillsvarande h

ö

ga kompetensniv

å

n kan bibeh

å

llas. Jag utg

å

r d

ä

rf

ö

r fr

ä

n dels att stiftsfullm

ä

ktige beaktar detta behov n

ä

r man utser ledam

ö

ter och suppleanter i sina egen­domsn

ä

mnder, dels att n

ä

mnderna i sin verksamhet p

ä

 olika s

ä

tt i m

ö

jlig m

å

n s

ö

ker knyta till sig expertis av det slag som finns hos de nuvarande bost

ä

llsn

ä

mnderna."

Enligt v

ä

r mening kan samma resonemang f

ö

ras ocks

å

 i fr

å

ga om de nu aktuella ledam

ö

terna i domkyrkor

å

det. De uppgif­ter som 

å

ligger domkyrkor

ä

det kr

ä

ver 

ä

ven forts

ä

ttningsvis s

ä

rskild sakkunskap p

å

 olika omr

å

den. Enligt v

å

r mening f

å

r det avses ligga i sakens natur att man vid valet av ledam

ö

ter s

ä

rskilt beaktar att de har erforderlig kompe­tens f

ö

r uppdraget.

73

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

F

ö

r de icke sj

ä

lvskrivna ledam

ö

terna g

ä

ller i dag att de skall vara myndiga svenska medborgare och inte ha fyllt sjuttio 

å

r. Kravet p

å

svenskt medborgarskap f

ö

ljer av 11 kap. 9 

§

 regeringsformen och beh

ö

ver d

ä

rf

ö

r inte regleras ytterligare. I likhet med vad som i framtiden skall g

ä

lla f

ö

r ledam

ö

terna i domkapitlen beh

ö

vs enligt v

å

r mening inte n

å

gon regel om en 

ö

vre 

å

ldersgr

ä

ns f

ö

r ledam

ö

terna i domkyrkor

å

det. D

ä

remot b

ö

r kravet p

ä

att ledam

ö

terna skall 'ara myndiga best

å

. Regler om detta b

ö

r dock anpassas till f

ö

rslagen i prop. 1987/88:124 om god man och f

ö

rvaltare.

De 

ä

ndringar som vi f

ö

resl

ä

r, tillsammans med den nuvaran­de regeln att en av ledam

ö

terna skall utses av kyrkor

ä

det i domkyrkof

ö

rsamlingen, inneb

ä

r med h

ä

nsyn till 8 kap. 5 

§ 

regeringsformen att f

ö

reskrifterna m

å

ste tas in i lag. Vi l

ä

gger d

ä

rf

ö

r fram f

ö

rslag till tv

ä

 nya paragrafer, 6 a och 6 b 

§§

, i den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord. Uppdraget f

ö

r de ledam

ö

ter som utsetts enligt 

ä

ldre best

ä

mmelser av stiftsn

ä

mnden b

ö

r enligt v

ä

r mening upph

ö

ra d

å

 stiftfullm

ä

ktige enligt den nya lagen valt nya ledam

ö

ter. Vi f

ö

resl

ä

r att en f

ö

reskrift om detta tas in i 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till den nya lagen.

3.2.4 En ny instruktion f

ö

r domkyrkor

å

det

Den 1 januari 1988 tr

ä

dde verksf

ö

rordningen (1987:1100) i kraft. Allm

ä

nna verksstadgan (1965:600) upph

ö

r att g

ä

lla vid utg

å

ngen av 

ä

r 1988. Detta inneb

ä

r att s

ä

 gott som samtliga myndighetsinstruktioner m

å

ste arbetas om under 

å

r 1988. D

ä

domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] i konstitutionell mening

ä

r att anse som en statlig myndighet g

ä

ller denna anpassning ocks

å

 dess instruktion. Vi f

ö

ruts

ä

tter dock att regeringen i ett s

ä

rskilt beslut g

ö

r det m

ö

jligt att utan hinder av verksf

ö

rordningen till

ä

mpa nu g

ä

llande instruktion ocks

å 

f

ö

r tiden den 1 januari - 30 juni 1989.

74

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Vi f

ö

resl

ä

r allts

å

 att den nya instruktionen skall tr

ä

da i kraft den 1 juli 1989 och att f

ö

r tiden dessf

ö

rinnan den nuvarande instruktionen fr

ä

n 

å

r 1971 i sin helhet f

å

r g

ä

lla.

Vi har i huvudsak utformat f

ö

rslaget till ny instruktion f

ö

r domkyrkor

ä

det i enlighet med en av statsr

å

dsbered­ningen anbefalld normalinstruktion f

ö

r motsvarande myndig­heter. F

ö

rslaget utg

å

r fr

å

n att mera detaljerade till

ä

mpningsf

ö

reskrifter som kan l

ä

mnas i myndighetens arbetsordning inte tas in i instruktionen.

75

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

KOMMENTARER TILL F

Ö

RFATTNINGSP

Ö

RSLAGEN

4.1  F

ö

rslaget till lag om landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa f

ö

rsamlingskyrkors fastigheter i Lunds och G

ö

teborgs stift

1 

§

Av den allm

ä

nna motiveringen (avsnitt 2.4) framg

å

r att regleringen av de landgillen som omfattas av 1867 

å

rs kun­g

ö

relse ang

å

ende landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa kyrko-,, l

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge 

ä

ven forts

ä

tt­ningsvis skall ske i en s

ä

rskild f

ö

rfattning.

1

paragrafen ges f

ö

reskrifter om lagens till

ä

mpningsomr

å

de som i sak motsvarar nuvarande reglering.

2

och 3 

§§

Paragraferna inneh

å

ller best

ä

mmelser om vem som skall be­sluta storleken av landgillet och hur beslutet 

ö

verkla­gas. Nuvarande f

ö

reskrifter om 

ö

verklagande finns i punkt

3  

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till f

ö

rordningen (1971:860) om

f

ö

rvaltning av kyrklig jord. Den nya beslutsordningen med­

f

ö

r emellertid att f

ö

rutom innehavaren av brukningsr

ä

tten

ocks

å

 andra som ber

ö

rs av beslutet - fr

ä

mst pastoratet -

ges m

ö

jlighet att 

ö

verklaga egendomsn

ä

mndens beslut enligt

lagen.

Ikraft- och 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelser

Den f

ö

reslagna lagen b

ö

r tr

ä

da i kraft samtidigt som den nya lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord, dvs. den 1 juli 1989.

Genom kammarkollegiets kung

ö

relse (1867:9 s. 7) bragtes inneh

å

llet i Kungl. Maj:ts brev den 8 februari 1867 ang

å­

ende landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa kyrkol

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge till allm

ä

nhetens k

ä

nnedom.

76

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Genom den f

ö

reslagna lagen b

ö

r s

å

v

ä

l kung

ö

relsen som Kungl. Maj:ts brev upph

ä

vas.

4.2  F

ö

rslaget till lag om 

ä

ndring i lagen (1988:000) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord

6 a 

§

Paragrafen 

ä

r ny och inneh

å

ller dels en grundl

ä

ggande f

ö

reskrift om att det skall finnas ett domkyrkor

å

d i Lunds stift, dels best

ä

mmelser om domkyrkor

ä

dets sammans

ä

ttning. F

ö

rutom i lagen konuner best

ä

mmelser om domkyrkor

ä

dets upp­gifter att finnas i en f

ö

rordning om f

ö

rvaltningen om kyrklig jord (jfr Ds C 1987:11 avsnitt 3.8) och i instruk­tionen f

ö

r domkyrkor

å

det (se avsnitt 3.2.4).

Av den allm

ä

nna motiveringen (avsnitt 3.2.3) framg

å

r att tv

å

 ledam

ö

ter och suppleanter skall v

ä

ljas av stiftsfull­m

ä

ktige i Lunds stift i st

ä

llet f

ö

r som nu av stiftsn

ä

mn­den .

6 b 

§

Paragrafen 

ä

r ny och motsvaras delvis av 15 

§

 1971 

å

rs best

ä

mmelser f

ö

r f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom.

I paragrafen har inf

ö

rts ett beh

ö

righetskrav f

ö

r leda­m

ö

terna i domkyrkor

ä

det. I fr

å

ga om de n

ä

rmare

ö

verv

ä

gan­dena bakom f

ö

rslaget i denna del h

ä

nvisas till den allm

ä

n­na motiveringen (avsnitt 3.2.3).

Mandattiden f

ö

r de valda ledam

ö

terna i domkyrkor

ä

det har anpassats till den som skall g

ä

lla f

ö

r domkapitlen och egendomsn

ä

mnderna enligt den nya ordning som har beslutats p

å

 grundval av prop. 1987/88:31. Valperioden kommer d

ä

rvid i princip att motsvara den som g

ä

ller i dag.

77

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

7   §

Tredje stycket har f

ö

rtydligats s

å

 att det av lagtexten framg

å

r att det 

ä

r domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] som f

ö

rvaltar Lunds domkyrkas fastigheter.

16 

§

Av den allm

ä

nna motiveringen (avsnitt 3.2.2) framg

å

r att vi f

ö

resl

ä

r att domkyrkor

å

det skall f

ö

retr

ä

da fastigheter som r

å

det f

ö

rvaltar ocks

ä

 vid uppl

å

telser av de r

ä

ttig­heter som anges i best

ä

mmelsen. Paragfen har justerats i enlighet med detta.

22 

§

Av den allm

ä

nna motiveringen (avsnitt 3.2.2) framg

å

r att vi f

ö

resl

å

r att domkyrkor

ä

det skall pr

ö

va fr

å

gor om f

ö

rs

ä

ljning eller byte av fast egendom eller tomtr

ä

tt. Paragrafen har justerats i enlighet med detta.

Punkt 4 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna

I punkten finns 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelser till den nya 6 b 

§

. Best

ä

mmelsen inneb

ä

r att stiftsfullm

ä

ktige och kyrkor

å

det i domkyrkof

ö

rsamlingen i[REDACTED_EFTERNAMN] under f

ö

rsta halv

å

ret 1989 skall v

ä

lja ledam

ö

ter och suppleanter i domkyrkor

ä

det. De nya ledam

ö

terna tilltr

ä

der sina uppdrag den 1 juli 1989, vid vilken tidpunkt uppdragen f

ö

r de ledam

ö

ter som valts enligt 

ä

ldre best

ä

mmelser upph

ö

r att g

ä

lla.

Ikrafttr

ä

dandebest

ä

iwnelser

Lagen om f

ö

rvaltningen om kyrklig jord tr

ä

der i kraft den 1 juli 1989. De nya best

ä

mmelserna b

ö

r tr

ä

da i kraft vid samma tidpunkt. N

å

gra s

ä

rskilda ikrafttr

ä

dandebest

ä

mmelser beh

ö

vs d

ä

rf

ö

r inte.

78

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

4.3     Förslaget  till   förordning med  instruktion  för dom­kyrkorådet  i [REDACTED_EFTERNAMN],   m.m.

1  och  2   §§

Paragraferna motsvarar 2 

§

 1971 

å

rs best

ä

mmelser f

ö

r dom­kyrkor

ä

det och anger domkyrkor

ä

dets uppgifter.

3 

§

Paragrafen motsvarar delvis 3 

§

 1971 

å

rs best

ä

mmelser.f

ö

r domkyrkor

ä

det och inneh

å

ller en h

ä

nvisning i fr

å

ga om r

å­

dets sammans

ä

ttning till den f

ö

reslagna nya best

ä

mmelsen, 6 a 

§

, i lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord (jfr av­snitt 3.2.3).

4  

§

Paragrafen motsvarar 4 

§

1971 

å

rs best

ä

mmelser f

ö

r domkyr­kor

ä

det och anger att domkyrkor

å

det inom sig utser en vice ordf

ö

rande. Av 6 a 

§

lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord framg

å

r att ordf

ö

rande i domkyrkor

å

det 

ä

r biskopen i Lunds stift. Sj

ä

lvfallet tr

ä

der vice ordf

ö

randen vid f

ö

r­fall f

ö

r ordf

ö

randen in i dennes st

ä

lle. N

å

gra s

ä

rskilda f

ö

reskrifter om detta i instruktionen beh

ö

vs d

ä

rf

ö

r inte.

5  

§

Paragrafen motsvarar i huvudsak 5 

§

 1971 

ä

rs best

ä

mmelser f

ö

r domkyrkor

å

det och anger vilka befattningshavare som alltid skall finnas hos domkyrkan. Dessa befattningshavare har sin anst

ä

llning eller sitt uppdrag i domkyrkan och f

ö

rordnas av domkyrkor

å

det.

I andra stycket har av sk

ä

l som anges i den allm

ä

nna moti­veringen (avsnitt 3.2.1) tagits in en f

ö

reskrift om att riksantikvarie

ä

mbetet och statens historiska museer alltid skall yttra sig innan en domkyrkoarkitekt f

ö

rordnas hos domkyrkan.

79

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

6 

§

Paragrafen motsvarar delvis 5 och 16 

§§

 1971 

å

rs best

ä

m­melser f

ö

r domkyrkor

å

det och inneh

å

ller best

ä

mmelser om hur tj

ä

nster hos domkyrkan tills

ä

tts. Vilka som f

å

r an­st

ä

llas best

ä

ms av den fastst

ä

llda staten f

ö

r domkyrkan.

7  och 8 

§

5

Paragraferna motsvarar delvis 1 och 14 

§§

 1971 

å

rs best

ä

m­melser f

ö

r domkyrkor

ä

det och anger vilka best

ä

mmelser i verksf

ö

rordningen (1987:1100) som skall till

ä

mpas p

ä

dom­kyrkor

å

det. Undantag har endast gjorts f

ö

r s

ä

dana best

ä

m­melser som avser personal vid myndigheten. Domkyrkor

å

det beh

ö

ver n

ä

mligen inte ha n

å

gon egen personal anst

ä

lld.

9 och 10 

§§

Paragraferna motsvarar delvis 7 

§

 1971 

å

rs best

ä

mmelser f

ö

r domkyrkor

ä

det och inneh

å

ller f

ö

reskrifter om beslut-f

ö

rhet. Vilka 

ä

renden som skall avg

ö

ras i plenum best

ä

ms enligt den nya ordningen av myndigheten sj

ä

lv i sin ar­betsordning.

11 

§

Paragrafen motsvarar 9 

§

1971 

ä

rs best

ä

mmelser f

ö

r domkyr­kor

ä

det och reglerar formerna f

ö

r delegation. I best

ä

mmel­sen pekas inte s

ä

rskilt ut vissa befattningshavare i dom­kyrkan till vilka delegation f

å

r ske. Detta b

ö

r i st

ä

llet framg

å

 av arbetsordningen f

ö

r domkyrkor

å

det.

12 

§

Paragrafen motsvarar delvis 11 

§

 1971 

å

rs best

ä

mmelser f

ö

r domkyrkor

ä

det och inneh

å

ller f

ö

reskrifter om f

ö

redragning av 

ä

renden.

13 5

Paragrafen motsvarar i huvudsak 12 

§

 1971 

ä

rs best

ä

mmelser f

ö

r domkyrkor

ä

det och inneh

å

ller best

ä

mmelser om r

ä

tten att f

å

 en avvikande mening antecknad.

80

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

14  

§

Paragrafen inneh

å

ller en best

ä

irmelse om att kammarkolle­giet fastst

ä

ller stat f

ö

r domkyrkan och inneb

ä

r i sak ingen 

ä

ndring mot nuvarande ordning. Best

ä

mmelsen har sin motsvarighet i 17 

§

 f

ö

rsta stycket 1971 

å

rs best

ä

mmelser f

ö

r domkyrkor

å

det. I ett regeringsbeslut den 7 maj 1987 om 

å

terbes

ä

ttande av en tj

ä

nst som vaktm

ä

stare vid Lunds dom-, kyrka, m.m. har regeringen uppdragit 

å

t kammarkollegiet att fastst

ä

lla staten f

ö

r domkyrkan.

15 S

Paragrafen motsvarar i huvudsak 18 

§

 f

ö

rsta stycket 1971 

å

rs best

ä

mmelser om domkyrkor

å

det och f

ö

reskriver att r

å­

det minst en g

å

ng

å

rligen skall besiktiga domkyrkobyggna­den. Det f

å

r f

ö

ruts

ä

ttas att besiktningen sker i n

ä

rvaro av domkyrkoarkitekten (jfr avsnitt 3.2.1). Domkyrkor

ä

det b

ö

r ut

ö

ver denna obligatoriska besiktning sj

ä

lvfallet h

ä

lla sig underr

ä

ttad om domkyrkans tillst

å

nd och behov av reparation. Hur detta n

ä

rmare skall ske b

ö

r framg

å

 av arbetsordningen.

16  

§

Paragrafen motsvarar 20 

§

 1971 

ä

rs best

ä

mmelser f

ö

r dom­kyrkor

å

det och inneh

å

ller f

ö

reskrifter om placeringen av andra domkyrkans kapitaltillg

å

ngar 

ä

n domkyrkans fastig­hetsfond. Enligt nuvarande best

ä

mmelser kan stiftsn

ä

mnden medge en annan ordning f

ö

r f

ö

rvaltningen av kapitaltill­g

å

ngarna. En motsvarande r

ä

tt b

ö

r i framtiden tillkomma kammarkollegiet. 

Ä

r i en donationsurkund f

ö

reskrivet s

ä

r­skilda f

ö

rvaltningsregler skall dessa sj

ä

lvfallet i f

ö

rsta hand till

ä

mpas.

Ikrafttr

ä

dande- och 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelser

Punkt 1

Instruktionen f

ö

resl

ä

s tr

ä

da i kraft den 1 juli 1989, dvs. samtidigt som lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord tr

ä

der i kraft.

6 

Riksdagen 1988189. 1 samt. Nr 16

81

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Punkt  2

De nuvarande best

ä

mmelserna i 197  

ä

rs skrivelse till dom­kyrkor

å

det f

å

r g

ä

lla till och med utg

å

ngen av juni. Detta f

ö

ruts

ä

tter, som tidigare sagts (avsnitt 3.2.4), ett s

ä

r­skilt beslut av regeringen med inneb

ö

rd att allm

ä

nna verksstadgan (1965:600) ocks

ä

 f

ö

r tiden efter den 1 januari 1989 skall till

ä

mpas p

ä

domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN].

82

83

INNEHALL

Sid

F

ö

rfattningsf

ö

rslag

1      F

ö

rslag till lag om landgille och st

ä

dja f

ö

r

vissa f

ö

rsamlingskyrkors fastigheter i Lunds

och G

ö

teborgs stift

2

2  F

ö

rslag till lag om 

ä

ndring i lagen (1988:000)

om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord

3

3                         F

ö

rslag till f

ö

rordning med instruktion f

ö

r dom­

kyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN], m.m.

8

1

UPPDRAGET

11

2

1867 

Ä

RS KUNG

Ö

RELSE ANGAENDE LANDGILLE OCH

ST

Ä

DJA

12

2.1

Inledning

12

2.2

Landgille

12

2.3

Kyrkof

ö

rfattningsutredningens f

ö

rslag

16

2.4

V

å

ra 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag

18

3       DOMKYRKOR

Ä

DET I[REDACTED_EFTERNAMN] M.M.

22

3.1

Bakgrund

22

3.2

V

å

ra 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag

25

3.2.1

F

ö

rvaltningen av domkyrkan

25

3.2.2

F

ö

rvaltningen av domkyrkans fas­tigheter m.m.

26

3.2.3

Domkyrkor

ä

dets sammans

ä

ttning m.m.

30

3.2.4

En ny instruktion f

ö

r domkyrkor

ä

det

33

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

Sid

KOMMENTARER TILL F

Ö

RFATTNINGSF

Ö

RSLAGEN

35

4.1

F

ö

rslaget till lag om landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa f

ö

rsamlingskyrkors fastigheter i Lunds och G

ö

teborgs stift

35

4.2

F

ö

rslaget till lag om 

ä

ndring i lagen (1988:000) om f

ö

rvaltningen av kyrklig

jord

36

4.3    F

ö

rslaget till f

ö

rordning med instruktion

f

ö

r domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN], m.m.

38

Prop. 1988/89:16 Bilaga 1

84

Prop., 1988/89:16 Bilaga 2

KYRKOM

Ö

TET                                                                 KYRKOM

Ö

TETS SKRIVELSE 1988:2

1988-08-23

REGERINGEN

Kyrk

ö

lagsutskottets bet

ä

nkande 1988:4 itied anledning av regeringens skrivelse om lagstiftning med komplettering till reformen av svenska kyrkans organisation p

å

 lokal-och stiftsplanet, m.m. (RegSkr 1988:1) j

ä

mte motion

/

Med 

ö

verl

ä

mnande av n

ä

mnda bet

ä

nkande f

å

r jag anm

ä

la att

kyrkom

ö

tet den 23 augusti 1988 bifallit vad utskottet hemst

ä

llt.

G

ö

ran 

Å

strand

T

ö

rnell

85

Kyrkolagsutskottets betänkande 1988:4

med anledning av regeringens skrivelse om lagstiftning med komplettering till reformen av svenska kyrkans organisation på lokal- och stiftsplanet, m.m. (RegSkr 1988:1) jämte motion

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

1. REGERINGENS SKRIVELSE M.M.

I en till utskottet h

ä

nvisad skrivelse 1988:1 har regeringen f

ö

rklarat sig vilja inh

ä

mta kyrkom

ö

tets yttrande 

ö

ver sju uppr

ä

ttade lagf

ö

rslag, n

ä

mligen

1.

lag om 

ä

ndring i lagen (1963:633) om biskopsval,

2.

lag om 

ä

ndring i lagen (1982:943) om svenska kyrkan,

3.

lag om 

ä

ndring i lagen (1988:186) om 

ä

ndring i lagen (1982:943) om kyrkom

ö

tet,

4.

lag om 

ä

ndring i domkapitelslagen (1988:181)

5.

lag om 

ä

ndring i kyrkofondslagen (1988:182)

6.

lag om 

ä

ndring i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig Jord,

7.

lag om 

ä

ndring i pr

ä

stanst

ä

llningslagen (1988:184).

H

ä

rut

ö

ver har regeringen genom skrivelsen berett kyrkom

ö

tet tillf

ä

lle att ta del av f

ö

redragande statsr

å

dets synpunkter p

å 

fr

å

gan om lokala egendomsn

ä

mnder.

1 samband med behandlingen av regeringens skrivelse i sistn

ä

mnda del tar utskottet 

ä

ven upp motion 1988:41 av Carl-Eric Abrahamson till behandling. I motionen hemst

ä

lls att kyrkom

ö

tet som sin mening ger regeringen till k

ä

nna vad som i motionen anf

ö

rts om 

ä

ndring av lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord.

L

ä

ron

ä

mnden har yttrat sig 

ö

ver regeringens skrivelse. Yttrandet (1988:1) fogas som bilaga 1 till detta bet

ä

nkande.

De f

ö

r yttrande

ö

verl

ä

mnade lagf

ö

rslagen har f

ö

ljande lydelse.

86

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Härigenom föreskrivs att 2, 3, 5, biskopsval skall ha följande lydelse.

6 och  10 §§ lagen (1963:633) om

Nuvarande Ivdelse

2

§

'

Biskopsval som inte avser ärkebiskopsämbete förrättas av en valkorporation som består av

domkapitlets ledamöter

präster som vid tidpunkten för valet innehar i stiftet inrättade tjänster som församlingspräst. stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkt eller enligt förordnande uppehåller obesatta sådana tjänster, samt

särskilt utsedda elektorer för stif­tets lekmän.

Föreslagen lydelse

Val av annan biskop än ärkebis­kop skall förrättas av en valkorpo­ration som består av

-

domkapitlets ledamöter, .

-

präster som vid tidpunkten-för valet innehar i stiftet inrättade tjänster som domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkt eller enligt för­ordnande uppehåller obesatta såda­na tjänster,

-

särskilt utsedda elektorer för stiftets lekmän.

/ Luleå stift ingår i valkorpora­tionen även de präster som vid tid­punkten Jör valet innehar tjänster­na som garnisonspastor i Boden och kyrkoherde för samer eller som enligt förordnande uppehåller en obesatt sådan tjänst.

I Stockliolms stift ingår i valkor-poraiionen även präster som vid lidpunkten för valet innehar tjäns­ter som kyrkoherde för döva eller enligt förordnande uppehåller obe­satta sådana tjänster.

\ stift där det finns diakonianstalter, ingår i valkorporationen dessutom de präster som vid tidpunkten iör valet är anställda som föreståndare för sådana anstalter.

3§= Val av ärkebiskop förrättas dels i Uppsala stift av en valkorporation, som är sammansatt på sätt stadgas i 2 §, dels i övriga stift av domkapitlen, vart och ett såsom en valkorporation.

1 Uppsala stift ingår i valkorpora­tionen dessutom dels präster, som vid tidpunkten för valet innehar kyrkolurdetjänster i svenska för­samlingar i utlandet eller också en­ligt förordnande uppehåller obesat-

I

Uppsala stift ingår i valkorpora­tionen också de valda ordinarie le­damöter av svenska kyrkans cen­tralstyrelse som inte ingår i någon annan valkorporation.

' Senaste lydelse I9«.1:400. ' Senaste lydelse 1987:1048.

87

Nuvarande lydelse

ta sådana tjänster, dels de valda ordinarie ledamöter av svenska kyrkans centralstyrelse som inte in­går i någon annan valkorporation.

Föreslagen lydelse

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

5§

I varje pastorat utses elektorer till det antal, som motsvarar antalet i pastoratet inrättade pastoratet in­rättade tjänster såsom församlings­präst med undantag av sådana tjänster som äro obesatta och ej uppehålls enligt förordnande.

För elektorer skola utses sup­pleanter till samma antal.

I varje pastorat utses elektorer till det antal, som motsvarar antalet i pastoratet inrättade tjänster som domprost, kyrkoherde och kommi­nister med undantag av sådana tjänster som är obesatta och inte uppehålls enligt förordnande.

För elektorerna skall utses lika många suppleanter.

6

§

,-'

Består pastorat av en församling, förrättas elektorsvalet av kyrkofull­mäktige eller, där sådana ej finnas, av kyrkorådet eller, därest ej heller sådant finnes, på sätt regeringen förordar.

Består pastorat av två eller flera församlingar, förrättas elektorsva­let av kyrkofullmäktige eller för­samlingsdelegerade i pastoratet el­ler, om kyrkofullmäktige eller för­samlingsdelegerade ej finnas i pas­toratet, på sätt regeringen jörord-nar.

Förräitas elektorsvalet av kyrko­rådet, må i valet ej delttigu präst, som äger rösträtt vid biskopsvalet.

Om ett pastorat består av en enda församling skall elektorerna och deras suppleanter väljas av kyrkofullmäktige eller av kyrkorå­det, om kyrkofullmäktige inte fimns.

Om ett pastorat består av två el­ler flera församlingar skall elekto­rerna och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktige eller församlings­delegerade i pastoratet. Om kyrko­fullmäktige eller församlingsdelege­rade inte finns i pastoratet skall va­let i stället förrättas gemensamt av de kyrkoråd som finns iförsamling­arna i pastoratet. Valet skcdt ske inför ordföranden i kyrkorådet i den av församlingarna som har det största antalet röstberättig(ule kyr­komedlemmar.

I valet av elektorer får inte delta präster som bigår i valkorpora­tionen vid biskopsvalet.

10 

§

'

Valet förrättas av domkapitcisledamöter i domkapitlet och av övriga röstberättigade inom varje kontrakt inför kontraktsprosten.

I valet inom varje kontrakt deltar de röstberättigade prästerna inom kontraktet och elekturerna för lekmännen i kontraktets pastorat.

' Senaste lydelse 197.V 1.24. * Senaste lydelse 1987:1(148.

Nuvarande lydelse

Stiftsadjunkter, kyrkoherdar för döva, föreståndare för diakonian­stalter, kyrkoherdar i svenska jör-samlingar i utlandet samt i 3 § av­sedda ledamöter av svenska kyr­kans centralstyrelse deltar i valet i det kontrakt där stiftets domkyrka är belägen.

Präster, som på grund av laga förfall inte kan infinna sig vid valet, samt kyrkoherdar för döva och kyr­koherdar i svenska jörsamlingar i utlandet får före valet sända in sina valsedlar till kontraktsprosten i det kontrakt där de har rösträtt.

Föreslagen lydelse

Stiftsadjunkter, föreståndare för diakonianstalter samt i 3 § avsedda ledamöter av svenska kyrkans cen­tralstyrelse deltar i valet i det kon­trakt där stiftets domkyrka är belä­gen.

Präster som pä grund av laga för­fall inte kan infinna sig vid valet får före valet sända in sina valsedlar till kontraktsprosten i det kontrakt där de har rösträtt.

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Ledamöter av domkapitlet får deltaga endast i valet i domkapitlet.

1.      Denna lag träder i kraft den I juli 1989.

2.   1 Uppsala stift ingår i valkorporationen också präster som med full­

makt innehar en statlig tjänst som kyrkoherde i svensk församling i utlan­

det eller som kyrkoherde för döva. För sådana röstberättigade präster

tillämpas 10 § tredje och fjärde styckena i fråga om valets förrättande.

89

2 Förslag till

Prop. 1988/89:16

Bilaga 3 

Lag om ändring i lagen (1982:942) om svenska kyrkan

Härigenom föreskrivs att 9 och 11 §§ lagen (1982:942) om svenska kyrkan skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9§i

Ledamöter av svenska kyrkans centralstyrelse är ärkebiskopen samt högst fjorton ledamöter, som för varje valperiod väljs av kyrkomötet. För de valda ledamöterna skall utses lika många ersättare.

Endast den som tillhör svenska

De valda ledamöterna och ersät-

kyrkan och som år myndig kan vara tärna skall vara medlemmar av

ledamot av centralstyrelsen eller svenska kyrkan och får inte vara

ersättare för ledamot.

underåriga eller ha förvaltare en-

. ligt 11 kapi 7 § föräldrabalken utan begränsning av förvaltaruppdra­get.

Ärkebiskopen är styrelsens ordförande. Bland de valda ledamöterna utser kyrkomötet en vice ordförande.

11 § Endast den som bekänner svenska kyrkans lära får utnämnas till präster­lig befattning inom svenska kyrkan.

Till ärkebiskop eller biskop ut- Till ärkebiskop eller biskop ut­

nämner regeringen en av de tre som

nämner regeringen en av de tre som

har föreslagits i den ordning som

har föreslagits i den ordning som

föreskrivs i lag. Om tillsättning av

föreskrivs i lag. Om tillsättning av

prästerliga tjänster i övrigt finns

p/rii7(/fl/!i/e/-i övrigt finns särskilda

särskilda föreskrifter.

föreskrifter.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1989.

Senaste lydelse I98.'i:868.

90

3 Förslag till

Prop. 1988/89:16

Lag om ändring i lagen (1988:186) om ändring i lagen

(1982:943) om kyrkomötet

Härigenom föreskrivs att 47 § lagen (1982:943) om kyrkomötet' i para­grafens lydelse enligt lagen (1988:186) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

47 §

'

Besvärsnämnden består av en ordförande och en vice ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, och fyra övriga ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden väljs särskilt. För de övriga ledamöter­na skall utses lika många ersättare.

Endast den som är medlem av

Ledamöterna    och     ersättarna

svenska kyrkan och är myndig får     skall vara medlemmar av svenska

vara ledamot eller ersättare.

kyrkan och får inte vara underåriga

eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken utan begränsning av förvaltaruppdraget.

Lagen omtryckt 1985;S92.

91

4 Förslag till

Prop. 1988/89:16

Bilaga 3 

Lag om ändring i domkapitelslagen (1988:181)

Härigenom föreskrivs att 5 § domkapitelslagen (1988:181) skall ha föl­jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5§ Valbar till prästledamot eller suppleant för denne är den som innehar en anställning som präst inom stiftet.

Valbar till lekmannaledamot eller

Valbar till lekmannaledamot eller

suppleant för denne är den som är     suppleant för denne är den som:

kyrkobokförd inom stiftet, är med-

/. är kyrkobokförd inom stiftet,

lem av svenska kyrkan och som är        2. är medlem av svenska kyrkan,

myndig pä valdagen.

3. på valdagen inte är underårig

eller har förvaltare enligt II kap. 7 § föräldrabalken utan begräns­ning av förvaltaruppdraget.

Om en ledamot eller suppleant inte längre är valbar, upphör hans upp­drag genast.

92

5 Förslag till

Lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182)

Härigenom föreskrivs i fråga om kyrkofondslagen (1988:182)

dels att 21 § och punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 22 §, och närmast före nya 22 § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen skall införas en ny punkt, 11, av följande lydelse.

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

21 §

Kyrkofondens styrelse fastställer för varje pastorat tillskottet av skatte­underlag samt vad som skall utgå i allmän och särskild kyrkoavgift. Styrel­sen skall meddela dessa uppgifter senast den 25 januari bidragsåret.

Till ledning för det kyrkokommunala budgetarbetet skall kyrkofondens styrelse senast den 10 september året före bidragsåret meddela pastoraten och stiftssamfälligheterna preliminära uppgifter om tillskott av skatteun­derlag, stiftsbidrag samt belopp för allmän och särskild kyrkoavgift.

Stiftsstyrelsen skall meddela be­rörda pastorat preliminära uppgif­ter om strukturbidraget senast den I oktober året före hidragsårel.

4. Beslut som har meddelats en­ligt äldre bestämmelser om att ur kyrkofonden skall betalas kost­nader för avlöningsförmåner till stifts-, kontrakts- och pastorats­adjunkter, militärpastorer, garni­sonspastorn i Boden och kyrkoher­den för samer samt för prosttillägg och vissa bidrag till andlig vård vid sjukvårdsinrättningar gäller till ut­gången av juni 1989.

Överklagande av beslut

22 §

Beslut av kyrkofondens styrelse enligt denna lag får inte överkla­gas.

4. Beslut som har meddelats en­ligt äldre bestämmelser om att ur kyrkofonden skall betalas kost­nader för avlöningsförmåner till stifts-, kontrakts- och pastorats­adjunkter, militärpastorer, garni­sonspastorn i Boden och kyrkoher­den för samer. jör arvoden till kon­traktsprostar, praktikanter och handledare för dessa samt vissa bi­drag till andlig vård vid sjukvårds­inrättningar gäller till utgången av juni 1989.

//. Kyrkofondens styrelse får bevilja stijissamfälligheter stiftsbi­drag enligt 17 S för betalning också av stiftssumfällighetens forvalt-ningsLostnader för åi 1989.

93

6 Förslag till

Prop. 1988/89:16

Lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av

' 

kyrkligjord

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord

Je/.? att 7, 16 och 22 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas tvä nya paragrafer, 6 a och 6 b §§, samt närmast före nya 6 a § en ny rubrik av följande lydelse,

dels att det i övergångsbestämmelserna till lagen skall införas en ny punkt, 4, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN]

6a §

I Lunds stift skall det fimnas ett domkyrkoråd. Domkyrkorädet skall utföra de uppgifter som enligt den­na lag eller annan författning an­kommer på rådet.

Domkyrkorådet består av följan­de ledamöter:

1.    biskopen i Lunds stift som ord­

förande,

2.         domprosten,

3.

en av kyrkorådet i Lunds dom­kyrkoförsamling utsedd ledamot,

4.

två ledamöter valda av stifts­fullmäktige i Lunds stift.

För de valda ledamöterna skall det fimnas lika många suppleanter. De utses på samma sätt som leda­möterna.

6b §   ,

Ledamöter och suppleanter får inte vara underåriga eller ha förval­tare enligt II kap. 7 § JÖräldrabal-ken utan begränsning av förvaltar­uppdraget. Om en ledamot eller suppleant inte längre är valbar, . upphör hans uppdrag genast.

Sådana ledamöter som avses i 6 a § andra stycket 3 och 4 väljs snarast efter det att kyrkorådets re­spektive stiftsfullmäktiges valperi-. od har börjat. Valet gäller till dess att nytt val förrättas under nästa valperiod.

94

Nuvarande lydelse

7

§

Föreslagen lydelse

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Pastoratet skall förvalta löneboställen och församlingskyrkors fastighe­ter, med undantag av tillhörande skog, samt prästgårdar. Församlingen skall förvalta skogen på församlingskyrkors fastigheter.

Egendomsnämnden skall förvalta prästlönefondsfastigheter, domkyr­kas fastigheter och biskopsgården samt skogen på löneboställen. Lunds domkyrkas fastigheter skall dock förvaltas av ett särskilt dom­kyrkoråd enligt bestämmelser som regeringen meddelar.

Kammarkollegiet skall förvalta kyrkofondsfastigheter. Egendoms­nämnden skall dock förvalta en kyrkofondsfastighet, om kammar­kollegiet beslutar att överlämna för­valtningen av fastigheten åt nämn­den. Kammarkollegiet kan också överlämna förvaltningen åt någon annan förvaltare.

Egendomsnämnden skall förvalta prästlönefondsfastigheter, domkyr­kas fastigheter och biskopsgården samt skogen på löneboställen. Lunds domkyrkas fastigheter skall dock förvaltas av domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] enligt bestämmelser som re­geringen meddelar.

Kammarkollegiet skall förvalta kyrkofondsfastigheter. Egendoms­nämnden skall dock förvalta en kyrkofondsfastighet, om kammar­kollegiet beslutar att överlämna för­valtningen av fastigheten åt nämn­den. Kammarkollegiet kan också överlämna förvaltningsuppgifter åt någon annan.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får efter ansökan av den som förvaltar den kyrkliga jorden besluta att denna skall förvaltas på annat sätt.

16 §

Egendomsnämnden skall företrä­da kyrklig jord med undantag för kyrkofondsfastigheter i ärenden om upplåtelse av följande rättigheter:

1.

nyttjanderätt till mark för för­samlingsändamål, kommunalt be­hov, bostadsbebyggelse, industri eller annat liknande ändamål,

2.

tomträtt,

3.

rätt till annan natur tillgång än vattenkraft,

4.

servitut.

Egendomsnämnden skall företrä­da kyrklig jord med undantag för kyrkofondsfastigheter och Lunds domkyrkas fastigheter i ärenden om upplåtelse av följande rättighe­ter:

1.   nyttjanderätt till mark för för­

samlingsändamål, kommunalt be­

hov, bostadsbebyggelse, industri

eller annat liknande ändamål,

2.

tomträtt,

3.

rätt till annan natur tillgång än vattenkraft,

4.

servitut.

Detsamma gäller ärenden som rör ledningsrätt eller vägrätt samt, om regeringen inte föreskriver att annan myndighet skall företräda den kyrkli­gajorden, ärenden som rör byggnadsminnen, naturvårdsområden, naturre­servat, naturminnen eller bestämmelser till skydd för djurlivet.

22 

§

Frågor enligt 21 § skall prövas av kammarkollegiet eller egendoms­nämnden enligt föreskrifter som re­geringen meddelar.

Frågor enligt 21 § skall prövas av kammarkollegiet, egendomsnämn­den eller domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] en­ligt föreskrifter som regeringen meddelar.

95

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1988/89:16

4. Stiftsfullmäktige i[REDACTED_EFTERNAMN] och Bilaga 3 kyrkorådet i Lunds domkyrkoför­samling skall före utgången av juni 1989 välja ledamöter och supplean­ter i domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Valet gäller från och med den I juli 1989 och till dess nytt val förrättats un­der nästa valperiod. Uppdraget för ledamöter och suppleanter i dom­kyrkorådet som har utsetts av stiftsnämnden och kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling enligt äldre bestämmelser upphör vid ut­gången av juni 1989.

96

97

7 Förslag till

Prop. 1988/89:16

Lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184)

' 

Härigenom föreskrivs att det i övergångsbestämmelserna till prästan­ställningslagen (1988:184) skall införas två nya punkter, 8 och 9, av följan­de lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8.

Tjänster som pastoratsadjunkt som vid utgången av juni 1989 fimns inrättade hos domkapitlen får fim­nas kvar till utgången av juni 1991. När sådana tjänster blir lediga, skall de dras in av domkapitlet. In­nehavaren av en tjänst som pasto­ralsadjunkt är skyldig att fullgöra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssamfälligheten. Stiftssamfäl­ligheten skall svara för kostnader­na jör avlöningsförmåner till såda­na pastoratsadjunkter.

9.

Benämningen på tjänster som kyrkoadjunkt, som fimns inrättade i pastoraten vid utgången av juni 1989 skall vara komminister från och med den I juli 1989.

7 Riksdagen 1988/89.1 saml. Nr 16

2. UTSKOTTET Bakgrunden m.m.

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Den 8 april 1988 fattade riksdagen beslut om en ny organisation p

å

 lokal- och stiftsplanet i svenska kyrkan. Beslutet innebar att riksdagen antog sex helt nya lagar och gjorde f

ö

ljd

ä

ndringar i ytterligare femton. Dessutom antogs som vilande dels en lag oin 

ä

ndring i 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till regeringsformen, dels en lag om 

ä

ndring i lagen (1982:943) om svenska kyrkan. Reformen tr

ä

der i vissa delar i kraft den 1 januari 1989, i andra den 1 juli 1989.

Ett kompletterande utredningsarbete har skett i vissa delar. I regeringens skrivelse l

ä

mnas en redog

ö

relse f

ö

r det s

ä

tt p

å 

vilket detta har skett och p

å

 vilka omr

å

den. Vidare har, alldeles oberoende av detta kompletterande arbete, den under v

å

ren 1988 framlagda propositionen 1987/88:124 om god man och f

ö

rvaltare konsekvenser f

ö

r lagf

ö

rslagen. Detta senare g

ä

ller lagf

ö

rslagen under punkterna 2-4 samt punkt 6.

Utskottet behandlar i det f

ö

ljande de olika 

ä

mnesomr

å

dena i samma ordning som de tas upp i regeringens skrivelse.

Lagen om biskopsval

I regeringens skrivelse f

ö

resl

å

s 

ä

ndringar och sm

ä

rre justeringar i 2, 3, 5, 6 och 10

§§

 lagen (1963:633) om biskopsval. Dessutom ges en s

ä

rskild 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelse. 

Ä

ndringarna

ä

r av f

ö

ljande inneb

ö

rd.

Det nuvarande begreppet f

ö

rsamlingspr

ä

st i 2 och 5 

§§

 lagen om biskopsval b

ö

r ers

ä

ttas med en uppr

ä

kning av pastoratstj

ä

nsterna enligt begreppsbildningen i den nya pr

ä

stanst

ä

llningslagen (1988:184). Vidare erfordras med den nya stiftsorganisationen och f

ö

r

ä

ndringarna i den rikskyrkliga organisationen inte l

ä

ngre s

ä

rbest

ä

mmelser f

ö

r vissa specialtj

ä

nster (garnisonspastor i Boden, kyrkoherde f

ö

r samer, d

ö

vpr

ä

ster och kyrkoherdar i utlandsf

ö

rsamlingarna). Detta f

ö

ranleder 

ä

ndringar i 2, 3 och 10 

§§

 i lagen. Den f

ö

reslagna

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelsen g

ä

ller s

å

dana d

ö

vpr

ä

ster eller utlandspr

ä

ster som i dag innehar statlig tj

ä

nst med fullmakt. Den f

ö

reslagna 

ä

ndringen i 6 

§

, slutligen, avser det f

ö

rh

å

llandet att det i forts

ä

ttningen alltid kommer att finnas ett kyrkor

å

d i varje f

ö

rsamling, varf

ö

r det inte l

ä

ngre beh

ö

vs n

å

gon f

ö

reskrift om att regeringen skall besluta om p

å 

vilket s

ä

tt elektorsvalet skall ske.

Utskottet kan inledningsvis med tillfredsst

ä

llelse notera att den av kyrkom

ö

tet vid flera tillf

ä

llen beg

ä

rda 

ö

versynen av lagen om biskopsval - 1983, 1985 och senast vid 1987 

å

rs kyrkom

ö

te (KL 1987:8) - nu har utlovats, l

å

t vara f

ö

rst i samband med det f

ö

rest

å

ende arbetet p

å

 en ny kyrkolag. Det som g

ö

r behovet av 

ö

versyn s

å

 starkt 

ä

r, s

å

som utskottet tidigare framh

å

llit, den nya regionala organisationen och f

ö

r

ä

ndringarna i den pr

ä

sterliga tj 

ä

nsteorganisationen.

98

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Vad ang

å

r de av regeringen nu f

ö

reslagna justeringarna g

ö

r utskottet f

ö

ljande bed

ö

mning. Som regeringen f

ö

reslagit 

ä

r det n

ö

dv

ä

ndigt att anpassa terminologin i biskopsvalslagen till den nya pr

ä

stanst

ä

llningslagen. Stiftsadjunktbefattningarnas n

ä

rmare karakt

ä

r i den nya regionala organisationen 

ä

r f.n. en smula os

ä

ker, och koituner v

ä

l att tydligg

ö

ras f

ö

rst n

ä

r stiftskanslier­nas befattningsorganisation slutgiltigt har fastst

ä

llts. Det blir d

å

 l

ä

ttare att se om det 

ä

r tillf

ä

lligheter som avg

ö

r, om en befattning 

ä

r en stiftsadjunktur eller om den 

ä

r t.ex. en konsulenttj

ä

nst f

ö

r konfirmandarbete. Enligt utskottets mening b

ö

r n

ä

mligen s

å

dana tillf

ä

lligheter inte vara avg

ö

rande f

ö

r befattningshavarens m

ö

jligheter att delta i ett ".biskopsval. Utskottet menar emellertid att detta kan tas upp vid den f

ö

rut­skickade 

ö

versynen.

Genom de f

ö

reslagna 

ä

ndringarna undandras tv

å

 kategorier av pr

ä

ster som tidigare har deltagit i biskopsvalen denna m

ö

jlighet. Det g

ä

ller d

ö

vpr

ä

ster och utlandskyrkoherdar, och det beror p

å 

att dessa 

ö

verf

ö

rs till den rikskyrkliga organisationen. Ut­skottet konstaterar att fr

å

gan om deltagandet i biskopsvalen f

ö

r pr

ä

sterna i den rikskyrkliga organisationen inte 

ä

r tillfreds­st

ä

llande l

ö

st ur principiell synpunkt. Ocks

å

 detta b

ö

r emeller­tid kunna bearbetas vid en senare 

ö

versyn av biskopsvalslagen.

En fr

å

ga som enligt utskottets mening inte b

ö

r avvakta en s

å

dan 

ö

versyn 

ä

r fr

å

gan om de nya pastorsadjunkternas m

ö

jlighet att delta i ett biskopsval. Motsvarande g

ä

ller f

ö

r den som enligt den f

ö

reslagna nya 8 p. 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till pr

ä

stanst

ä

llningslagen (1988:184) beh

å

ller en pastoratsadjunktsbefattning under 

ö

verg

å

ngstiden. Enligt utskottets mening b

ö

r alla som innehar en s

å

dan pr

ä

sttj

ä

nst ha r

ä

tt att delta i ett biskopsval. F

ö

r varje inr

ä

ttad tj

ä

nst b

ö

r stiftsfullm

ä

ktige utse en elektor f

ö

r lekm

ä

nnen j

ä

mte suppleant.

Utskottet har utarbetat till

ä

gg till det av regeringen framlagda lagf

ö

rslaget i enlighet med vad som nu har sagts (bil. 2).

Ut

ö

ver vad utskottet nu har anf

ö

rt, har utskottet inte n

å

gra inv

ä

ndningar mot regeringens f

ö

rslag. Utskottet 

ä

r d

ä

rmed berett att tillstyrka de f

ö

reslagna 

ä

ndringarna i biskopsvalslagen, med det gjorda till

ä

gget.

Vissa beh

ö

righetsvillkor m.m.

I en rad f

ö

rfattningar finns valbarhets- och andra beh

ö

righets­villkor, som bl.a. innefattar kravet p

å

 att ledamoten eller befattningshavaren skall vara myndig. I proposition 1987/88:124 om god man och f

ö

rvaltare f

ö

resl

å

s att institutet omyndigf

ö

rkla­ring avskaffas vid utg

å

ngen av 

å

r 1988. I st

ä

llet inf

ö

rs en utbyggd form f

ö

r godmanskap som ben

ä

mns f

ö

rvaltarskap.

I regeringens skrivelse redog

ö

rs n

ä

rmare f

ö

r inneb

ö

rden i den f

ö

reslagna reformen. I anslutning till denna redog

ö

relse f

ö

resl

å

s att beh

ö

righetsvillkoren f

ö

r ledam

ö

ter av ett domkapitel, samt av svenska kyrkans centralstyrelse och kyrkom

ö

tets besv

ä

rsn

ä

mnd anpassas till den f

ö

reslagna reformen.

99

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Utskottet tillstyrker regeringens f

ö

rslag. Utskottet vill vidare till

ä

gga att det inte heller har n

å

got att erinra mot att motsvarande anpassning sker f

ö

r de valda ledam

ö

terna i stifts­styrelsen och egendomsn

ä

mnden genom en 

ä

ndring i f

ö

rsamlings­lagen. Utskottet tillstyrker ocks

å

 att orden "pr

ä

sterliga tj

ä

nster" byts ut mot "pr

ä

sttj

ä

nster" i 11 

§

 lagen om svenska kyrkan.

Kyrkofondslagen m.m.

I regeringens skrivelse har l

ä

mnats f

ö

rslag om vissa sm

ä

rre kompletteringar till den antagna men 

ä

nnu inte ikrafttr

ä

dda kyrkofondslagen (1988:182). Det g

ä

ller

-

en skyldighet f

ö

r stiftsstyrelsen att prelimin

ä

rt avisera pastoraten om ett aktuellt strukturbidrag

-

att best

ä

mmelser om 

ö

verklagande av beslut enligt kyrko­fondslagen b

ö

r tas in i lagen

-

att vissa bidrag enligt 

ä

ldre ordning 

ö

verg

å

ngsvis skall kunna utg

å

ä

ven under f

ö

rsta halv

å

ret 1989, samt

-

en m

ö

jlighet f

ö

r de nya stiftssamf

ä

lligheterna att 

ö

verg

å

ngsvis f

ö

r 

å

r 1989 kunna f

å

 stiftsbidrag till samtliga f

ö

rvaltningskost­nader.

Utskottet tillstyrker f

ö

rslagen.

Pr

ä

stanst

ä

llningslagen

N

ä

r den nya pr

ä

stanst

ä

llningslagen tr

ä

der i kraft den 1 juli 1989 skall det inte l

ä

ngre finnas pr

ä

sttj

ä

nster som kyrkoadjunkt eller pastoratsadjunkt.

I regeringens skrivelse l

ä

mnas en redog

ö

relse f

ö

r 

ö

verg

å

ngsvisa konsekvenser f

ö

r fr

ä

mst pastoratsadjunkterna - och i n

å

gon m

å

n i fr

å

ga om kyrkoadjunkternas tj

ä

nsteben

ä

mning. H

ä

r l

ä

mnas ocks

å

 ett f

ö

rslag till 

ö

verg

å

ngsl

ö

sning, som 

å

terfinns i proposition 1987/88:31, men som inte 

ö

verensst

ä

mmer med vad som regeringen anf

ö

rde i sin skrivelse 1987:1 till kyrkom

ö

tet. Detta senare 

ä

r sk

ä

let till att regeringen nu 

å

terkommer till kyrkom

ö

tet i 

ä

rendet. I sak f

ö

resl

å

s en 

ö

verg

å

ngsl

ö

sning som inneb

ä

r att pastoratsadjunkturerna f

å

r finnas kvar till utg

å

ngen av juni 1991, men under 

ö

verg

å

ngstiden dras in om de blir lediga. De som 

ä

r pastoratsadjunkter under 

ö

verg

å

ngstiden 

å

l

ä

ggs i lag att fullg

ö

ra motsvarande arbetsuppgifter hos stiftssamf

ä

lligheten. L

ö

nekostnaderna skall betalas av stiftssamf

ä

lligheten. I fr

å

ga om kyrkoadjunkterna f

ö

resl

å

s att tj

ä

nsteben

ä

raningen

ä

ndras till komminister fr

å

n och med den 1 juli 1989.

Utskottet tillstyrker f

ö

rslagen.

Domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] och Lunds domkyrkas fastigheter

F

ö

r f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom g

ä

ller s

ä

rskilda f

ö

reskrifter. En redog

ö

relse f

ö

r detta och f

ö

r regler­nas historiska bakgrund l

ä

mnas i regeringens skrivelse. I

100

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

skrivelsen f

ö

resl

å

s ett antal 

ä

ndringar i den nya lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord - i 7, 16 och 22 

§§ 

samt tv

å

 tillaggsparagrafer och en ny 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelse. Den nya regleringen syftar till att ge s

ä

rbest

ä

mmelser om f

ö

rvalt­ningen av Lunds domkyrkas egendom och om domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN]. S

ä

rbest

ä

mmelserna syftar till

att domkyrkor

å

det sj

ä

lvt och inte egendomsn

ä

mnden skall besluta om f

ö

rs

ä

ljning och byte av domkyrkans fastigheter samt om uppl

å

telser av s

å

dana r

ä

ttigheter som tomtr

ä

tt, servitut m.m., samt

att domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] skall best

å

 av de sj

ä

lvskrivna ledam

ö

terna, biskopen och domprosten samt ytterligare av en ledamot, utsedd av kyrkor

å

det i domkyrkof

ö

rsamlingen och tv

å 

ledam

ö

ter, utsedda av stiftsfullm

ä

ktige.

Utskottet har tagit del av de remissyttranden vilka har avgivits 

ö

ver den promemoria som ligger till grund f

ö

r regeringens skrivelse i bl.a. denna del (bil. 3).

Utskottet tillstyrker f

ö

rslagen. S

å

som kammarkollegiet och stiftsn

ä

mnden i[REDACTED_EFTERNAMN] har anf

ö

rt i sina yttranden b

ö

r 18 

§ 

i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord justeras med h

ä

nsyn till det ansvar som tillkommer kammarkollegiet resp. domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN].

Utskottet har utarbetat ett till

ä

gg till lagf

ö

rslaget i enlighet med vad som nu har sagts (bil. 4).

Lokala egendomsn

ä

mnder

Med den nya lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord f

ö

rsvinner bost

ä

llsn

ä

mnderna slutligt. I regeringens skrivelse l

ä

mnas en redog

ö

relse f

ö

r olika synpunkter, som vid kyrkom

ö

tes-och riksdagsbehandling av fr

å

gan har kommit fram. Bl.a. redovisas dels 1987 

å

rs kyrkom

ö

tes beslut att avsl

å

 en motion om bibe­h

å

llande av bost

ä

llsn

ä

mnderna (KL 1987:5), dels behandlingen av en fempartimotion i riksdagen, som bl.a. syftade till att 

ö

ppna m

ö

jligheten f

ö

r stiftsfullm

ä

ktige att inr

ä

tta lokala egen­domsn

ä

mnder (mot. 1987/88:K26 ). Riksdagen har uttalat att regeringen b

ö

r redovisa 

ö

verv

ä

ganden i denna fr

å

ga under n

ä

sta riksm

ö

te, s

å

 att regler om lokala egendomsn

ä

mnder kan tr

ä

da i kraft senast den 1 juni 1989, vilket 

ä

r samtidigt med att den f

ö

reslagna lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord tr

ä

der i kraft. Regeringen anm

ä

ler i sin skrivelse detta 

ä

rende f

ö

r kyrkom

ö

tet och anger saintidigt att, eftersom fr

å

gan kr

ä

ver ytterligare utredning, det inte har varit m

ö

jligt att nu l

ä

gga fram n

å

gra f

ö

rslag.

I motionen beklagas detta f

ö

rh

å

llande och p

å

pekas att de lokala egendomsn

ä

mnderna nu kommer f

ö

r sent f

ö

r att hinna f

å

nga upp den kompetens som f.n. finns i stiftsn

ä

mnder och bost

ä

llsn

ä

mnder n

ä

r dessa upph

ö

r. Motionen anvisar tv

å

 utv

ä

gar: antingen kan man skjuta p

å

 lagens ikrafttr

ä

dande och beh

å

lla stiftsn

ä

mnder och bost

ä

llsn

ä

mnder eller ocks

å

 kan kyrkom

ö

tet nu ta initiativ till

101

Prop. 1988/89:16

Bilaga 3

att 

ä

ndra lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord i enlighet med riksdagens beslut.

Utskottet h

ä

nvisar i f

ö

rsta hand till sin tidigare intagna st

å

ndpunkt ang

å

ende bost

ä

llsn

ä

mnderna (KL 1987:5). I stort sett samma synpunkter kan enligt utskottets mening l

ä

ggas p

å

 fr

å

gan om lokala egendomsn

ä

mnder. Utskottet avstyrker bifall till motionen.

3 UTSKOTTETS HEMST

Ä

LLAN Utskottet hemst

ä

ller

1.      betr

ä

ffande lagen om biskopsval

att kyrkom

ö

tet med anledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anm

ä

ler att kyrkom

ö

tet tillstyrker 3 och 10 

§§

 i det genom skrivelsen framlagda f

ö

rslaget till lag om 

ä

ndring i lagen (1963:633 ) om biskopsval och hos regeringen anh

å

ller att 2, 5 och 6 

§§

 samt en ny 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelse ges i bilaga 2 s

å

som Utskottets f

ö

rslag betecknade lydelse,

2.      betr

ä

ffande vissa beh

ö

righetsvillkor mm

att kyrkom

ö

tet med anledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anm

ä

ler att kyrkom

ö

tet tillstyrker de framlagda f

ö

rslagen till 

ä

ndringar i lagen (1982:942) om svenska kyrkan, lagen (1982:943) om kyrkom

ö

tet och domkapitelslagen (1988:181),

3.      betr

ä

ffande kyrkofondslagen mm

att kyrkom

ö

tet med anledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anm

ä

ler att kyrkom

ö

tet tillstyrker det framlagda f

ö

rslaget till

ä

ndring i kyrkofondslagen (1988:182),

4.            betr

ä

ffande domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] och Lunds domkyrkas

fastigheter

att kyrkom

ö

tet med anledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anm

ä

ler att kyrkom

ö

tet tillstyrker det framlagda f

ö

rlaget till 

ä

ndring i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord och hos regeringen anh

å

ller att dessutom 18

§

 i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord ges i bilaga 4 s

å

som utskottets f

ö

rslag betecknade lydelse,

5.      betr

ä

ffande pr

ä

stanst

ä

llningslagen

att kyrkom

ö

tet med anledning av regeringens skrivelse 1988:1 hos regeringen anm

ä

ler att kyrkom

ö

tet tillstyrker det framlagda f

ö

rslaget till

ä

ndring i pr

ä

stanst

ä

llningslagen (1988:184), samt

102

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3 6.   betr

ä

ffande lokala egendomsn

ä

mnder

att kyrkom

ö

tet med anledning av regeringens skrivelse 1988:1 och med avslag p

å

 motion 1988:41 som sin mening ger regeringen till k

ä

nna vad utskottet har anf

ö

rt.

Stockholm den 18 augusti 1988 P

å

 kyrkolagsutskottets v

ä

gnar

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture[REDACTED_EFTERNAMN]

N

ä

rvarande: Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], ordf., Thure Jadestig*, Rune[REDACTED_EFTERNAMN], Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN], Solveig Fridh, Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas S

ö

derberg, Torsten[REDACTED_EFTERNAMN], Sune[REDACTED_EFTERNAMN], Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Berith 

Ö

hrnberg, Ingemar Bj

ö

rck, Carl Gustaf von Ehrenheim, Per Wihlborg och Urban Gibson.

Biskoparna G

ä

rtner och Lindeg

å

rd har deltagit i 

ö

verl

ä

ggningen.

* Ej n

ä

rvarande vid slutjusteringen.

103

Läronämndens yttrande

P'°p 

''

Bilaga 3

1988:1

med anledning av regeringens skrivelse 1988:1

Till l

ä

ron

ä

mnden har f

ö

r yttrande 

ö

verl

ä

mnats RegSkr 1988:1.

L

ä

ron

ä

mnden har ingen erinran fr

å

n l

ä

rosynpunkt mot f

ö

rslagen i skrivelsen.

Stockholm den 15 augusti 1988 P

å

 L

ä

ron

ä

mndens v

ä

gnar BERTIL WERKSTR

Ö

M

Ö

RJAN WIKMARK

N

ä

rvarande:

Ä

rkebiskop Bertil Werkstr

ö

m, ordf

ö

rande, biskop

Martin L

ö

nnebo, biskop Claes-Bertil Ytterberg, biskop Sven

Lindeg

å

rd, biskop Bertil E G

ä

rtner, biskop Gunnar Weman, biskop

Tore Furberg, biskop Krister Stendahl, Ake[REDACTED_EFTERNAMN]

é

n, Carl-Axel
[REDACTED_EFTERNAMN],

Caroline Krook, Per Erik[REDACTED_EFTERNAMN] och Rune S

ö

derlund.

104

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

F

ö

rslag till

Lag om 

ä

ndring i lagen (1963:633) om biskopsval

Regeringens f

ö

rslag

Utskottets f

ö

rslag

2 

§

Val av annan biskop 

ä

n

ä

rke­biskop skall f

ö

rr

ä

ttas av en valkorporation som best

å

r av

-

domkapitlets ledam

ö

ter,

-

pr

ä

ster som vid tidpunkten f

ö

r valet innehar i stiftet in­r

ä

ttade tj

ä

nster som domprost, kyrkoherde, komminister, stiftsadjunkt eller kontrakts­adjunkt eller enligt f

ö

rord­nande uppeh

å

ller obesatta s

å

dana tj

ä

nster,

-

s

ä

rskilt utsedda elektorer f

ö

r stiftets lekm

ä

n

Val av annan biskop 

ä

n

ä

rkebiskop skall f

ö

rr

ä

ttas av en valkorpora­tion som best

å

r av

-

domkapitlets ledam

ö

ter,

-

pr

ä

ster som vid tidpunkten f

ö

r valet innehar i stiftet inr

ä

ttade tj

ä

nster som domprost, kyrkoher­de, komminister, stiftsadjunkt, kontraktsadjunkt eller pastorsad­junkt eller enligt f

ö

rordnande uppeh

å

ller obesatta s

å

dana tj

ä

nster,

-

s

ä

rskilt utsedda elektorer f

ö

r stiftets lekm

ä

n

I stift d

ä

r det finns diakonianstalter, ing

å

r i valkorporationen dessutom de pr

ä

ster som vid tidpunkten f

ö

r valet 

ä

r anst

ä

llda som f

ö

rest

å

ndare f

ö

r s

å

dana anstaler.

5 

§

I varje pastorat utses elekto­rer till det antal, som motsvarar antalet i pastoratet inr

ä

ttade tj

ä

nster som dom­prost, kyrkoherde och komminis­ter med undantag av s

å

dana tj

ä

nster som 

ä

r obesatta och inte uppeh

å

lls enligt f

ö

rord­nande.

F

ö

r elektorerna skall utses lika m

å

nga suppleanter.

I varje pastorat utses elektorer till det antal, som motsvarar antalet i pastoratet inr

ä

ttade tj

ä

nster som domprost, kyrkoherde och komminister med undantag av s

å

dana tj

ä

nster som 

ä

r obesatta och inte uppeh

å

lls enligt f

ö

rordnande.

I en stiftssamf

ä

llighet utses elektorer till det antal som motsvarar antalet i stiftssam­f

ä

lligheten inr

ä

ttade t.j

ä

nsterr som stiftsadjunkt, kontraktsad­junkt eller pastorsadjunkt med undantag av s

å

dana tj

ä

nster som 

ä

r obesatta och inte uppeh

å

lls enligt f

ö

rordnande.

F

ö

r elektorerna skall utses lika m

å

nga suppleanter.

105

Regeringens   förelag

Utskottets   förslag

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

6   

§

Om ett pastorat best

å

r av en enda f

ö

rsamling skall elekto­rerna och deras suppleanter v

ä

ljas av kyrkofullm

ä

ktige eller av kyrkor

å

det, om kyrkofullm

ä

ktige inte finns.

Om ett pastorat best

å

r av tv

å 

eller flera f

ö

rsamlingar skall elektorerna och deras ers

ä

ttare v

ä

ljas av kyrkofullm

ä

ktige eller f

ö

rsamlingsdelegerade i pastoratet. Om kyrkofullm

ä

ktige eller f

ö

rsamlingsdelegerade inte finns i pastoratet skall valet i st

ä

llet f

ö

rr

ä

ttas gemensamt av de kyrkor

å

d som finns i f

ö

rsamlingarna i pastoratet. Valet skall ske inf

ö

r ordf

ö

randen i kyrkor

å

det i den av f

ö

rsamlingarna, som har det st

ö

rsta antalet r

ö

stber

ä

ttigade kyrkomedlemmar.

I valet av elektorer f

å

r inte delta pr

ä

ster som ing

å

r i valkorporationen vid biskops­valet.

Om ett pastorat best

å

r av en enda f

ö

rsamling skall elektorerna och deras suppleanter v

ä

ljas av kyrkofullm

ä

ktige eller av kyrkor

å

det, om kyrkofullm

ä

ktige inte finns.

Om ett pastorat best

å

r av tv

å 

eller flera f

ö

rsamlingar skall elektorerna och deras ers

ä

ttare v

ä

ljas av kyrkofullm

ä

ktige eller f

ö

rsamlingsdelegerade i pastora­tet. Om kyrkofullm

ä

ktige eller f

ö

rsamlingsdelegerade inte finns i pastoratet skall valet i st

ä

llet f

ö

rr

ä

ttas gemensamt av de kyrkor

å

d som finns i f

ö

rsamling­arna i pastoratet. Valet skall ske inf

ö

r ordf

ö

randen i kyrkor

å­

det i den av f

ö

rsamlingarna som har det st

ö

rsta antalet r

ö

stbe­r

ä

ttigade kyrkomedlemmar.

Stiftsfullm

ä

ktige utser elekto­rerna och deras suppleanter i stiftssamf

ä

l1igheten.

I valet av elektorer f

å

r inte delta pr

ä

ster som ing

å

r i valkorporationen vid biskops­valet.

3. Det som s

ä

gs i 2. S och 6 86 om stiftspr

ä

ster och elektorer f

ö

r dessa g

ä

ller intill utg

å

ngen av juni 1991 

ä

ven med avseende p

å 

den som enligt 8 p. 

ö

verg

å

ngsbe­st

ä

mmelsen till pr

ä

stanst

ä

ll­ningslagen n988:184> tj

ä

nstg

ö

r

som pastpratsadjunkt-

106

Prop. 1988/89:16 

Bilaga 3

CIVILDEPARTEMENTET

Kyrkoenheten

REMISSYTTRANDEN

ö

ver promemoria 1988-04-15 med f

ö

rslag till best

ä

mmelser bl.a. betr

ä

ffande domkyrkor

ä

det i [REDACTED_EFTERNAMN].

107

CIVILDEPARTEMENTET Kyrkoenheten

Handl

ä

ggare: Departements­r

å

det G

ö

ran G

ö

ransson tel: 08 - 763 43 80

REMISS

1988-05-05

Prop. 1988/8916 Bilaga 3

KY   453/88

Promemoria ang

å

ende 1867 

ä

rs kung

ö

relse ang

å

ende

landgille och st

ä

dja samt best

ä

mmelser om domkyrko­

r

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] m.m., avgiven av en arbetsgrupp inom

civildepartementet (C 1987:C)______________________ 

Remissyttranden (3 kopior torde s

ä

ndas med) skall vara inkomna senast den 20 juni 1988.

Bereds tillf

ä

lle att yttra sig:

1.

kammarkollegiet

2.

svenska kyrkans centralstyrelse

3.

domkapitlet i[REDACTED_EFTERNAMN] ("

'-.->      .-U)

4.

stiftsn

ä

mnden i[REDACTED_EFTERNAMN]

5.

stiftsn

ä

mnden i G

ö

teborg

6.

domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN]

7.

kyrkor

å

det i Lunds domkyrkof

ö

rsamling

8.

Svenska kyrkans f

ö

rsamlings- och pastoratsf

ö

rbund

C~-

Peder T

ö

rnvall Expeditionschef

108

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

KAMMARKOLLEGIET                YTTRANDE

1988-06-21

409-81-88

Civildepartementet 103 33  STOCKHOLM

CIVILOEPARTEMENTET

Registotorn

Ink. 1988-06-2 9

I.'-

Dnr.

F

ö

rslag till lag om landgille och st

ä

dja samt

best

ä

mmelser om domkyrkor

å

det i Lund________ 

KY 453/88, remiss 1988-05-05

Kammarkollegiet tillstyrker att 1867 

å

rs kungl brev ang

å

ende landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa kyrkol

ä

genheter i Sk

å

ne, Halland och Blekinge ers

ä

tts med den f

ö

reslagna lagen.

Domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN]

Domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] f

ö

rvaltar Lunds domkyrkas tillg

å

ngar som enligt 1986 

å

rs balansr

ä

kning upp­gick till 103 milj kr. Jordbruksfastigheternas taxeringsv

ä

rde uppgick till ca 75 milj kr och arealen till 3 564 ha. Dessa fastigheter var ut­arrenderade - ett 60-tal som g

å

rdsarrenden och ett 30-tal som sidoarrenden - och arrendeinkomsterna uppgick till ca 5,3 milj kr. Bland 

ö

vriga till­g

å

ngar av betydenhet kan n

ä

mnas stadsfastigheter taxerade till 1 115 000 kr, banktillgodohavanden om drygt 21 milj kr och aktier med ett bokf

ö

rt v

ä

rde om 1 113 000 kr (kursv

ä

rdet 4 158 812 kr). Den nuvarande f

ö

rvaltningsformen f

ö

r domkyrkans egendom har visat sig vara mycket effektiv.

Det

ä

r viktigt att domkyrkor

å

det 

ä

ven i framtiden f

å

r en s

å

dan sammans

ä

ttning och s

å

dana arbets­former att r

å

det kan arbeta effektivt och sj

ä

lv­st

ä

ndigt. Utredningen framh

å

ller ocks

å

 att r

å

det b

ö

r ha en s

ä

rskild st

ä

llning och dess egenskap av styrelse f

ö

r en sj

ä

lvst

ä

ndig stiftelse b

ö

r marke­ras. N

ä

r utredningen stannar f

ö

r att f

ö

resl

å

 att de tv

å

 ledcim

ö

ter, som nu utses av stiftsn

ä

imnden, skall v

ä

ljas av stiftsfullm

ä

ktige motiveras detta med att det 

ä

r angel

ä

get att beh

å

lla den nuvarande stiftsanknytningen. Kammarkollegiet anser att stiftsanknytningen 

ä

r v

ä

l tillgodosedd genom att tre av de fem ledam

ö

terna har s

å

dan anknytning -biskopen och domprosten 

ä

r sj

ä

lvskrivna ledam

ö

ter och en ledamot skall utses av kyrkor

å

det i Lunds domkyrkof

ö

rsamling.

109

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Enligt kollegiets mening 

ä

r det angel

ä

get att domkyrkor

å

det f

å

r en s

å

dan sammans

ä

ttning att r

å

det som en statlig myndighet med ansvar f

ö

r Lunds domkyrka och dess egendom kan arbeta sj

ä

lv­st

ä

ndigt. Stiftsfullm

ä

ktige skall enligt 5 

§

 lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord v

ä

lja egendomsn

ä

mndens ledam

ö

ter. Om fullm

ä

ktige f

å

r uppgiften att v

ä

lja tv

å

 av domkyrkor

å

dets leda­m

ö

ter, ligger det n

ä

ra till hands att dessa v

ä

ljs bland egendomsn

ä

mndens ledam

ö

ter. Med en s

å

dan personunion - och 

ä

ven om stiftsfullm

ä

ktige utser andra ledam

ö

ter av domkyrkor

å

det - finns det risk f

ö

r integrering av arbetet mellan n

ä

mnden och domkyrkor

å

det och att r

å

dets sj

ä

lvst

ä

ndighet f

ö

r­svagas.

F

ö

rslaget i denna del strider mot f

ö

rslaget i 

ö

vrigt som syftar till att g

ö

ra domkyrkor

å

det sj

ä

lvst

ä

ndigt i f

ö

rh

å

llande till stiftets egen­domsn

ä

mnd i fr

å

ga om f

ö

rvaltningen av den kyrkliga jorden och som inneb

ä

r att de b

å

da organen blir parallellt och frist

å

ende fr

å

n varandra direkt underst

ä

llda kammarkollegiet. Domkyrkans fastig­heter kommer att fr o m 1989-07-01 f

ö

rvaltas enligt best

ä

mmelserna i lagen (1988:183) om f

ö

r­valtningen av kyrklig jord och enligt den f

ö

rord­ning om f

ö

rvaltningen som v

ä

ntas tr

ä

da i kraft vid samma tidpunkt. I 11 

§

 i lagen sl

å

s fast att f

ö

r­valtningen av domkyrkors fastigheter skall inrik­tas p

å

 att egendomens avkastningsf

ö

rm

å

ga tas till vara p

å

 ekonomiskt b

ä

sta s

ä

tt samt att natur­v

å

rdens och kulturminnesv

å

rdens intressen skall beaktas i sk

ä

lig omfattning. Med den m

å

ls

ä

ttningen 

ä

r det viktigt att det i domkyrkor

å

det finns ledam

ö

ter med speciella kunskaper som garanterar att f

ö

rvaltningen 

ä

ven i framtiden blir effektiv och att det ekonomiska utfallet blir gott med inriktning p

å

 b

ä

sta m

ö

jliga ekonomi f

ö

r domkyrkan.

Ä

ven i den organisation p

å

 lokal- och stifts­planet, som genomf

ö

rs under 

å

r 1989, har kammar­kollegiet som central f

ö

rvaltningsmyndighet ett ansvar f

ö

r verkst

ä

lligheten av best

ä

mmelserna i lagen och f

ö

rordningen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord. Enligt 56 

§

 i f

ö

rslaget till ny f

ö

rordning (DsC 1987:11) f

å

r kollegiet meddela ytterligare f

ö

reskrifter om verkst

ä

lligheten av lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord och 'f

ö

rordningen.

Ä

ven detta 

ä

r en omst

ä

ndighet som b

ö

r v

ä

gas in vid val av l

ä

mplig instans som skall utse tv

å

 av ledam

ö

terna i domkyrkor

å

det.

Av utredningen framg

å

r att en majoritet av leda­m

ö

terna i det nuvarande domkyrkor

å

det f

ö

rordat att kammarkollegiet f

å

r till uppgift att utse tv

å 

ledam

ö

ter i r

å

det. Vid en bed

ö

mning av l

ä

mplig instans f

ö

r val av dessa ledam

ö

ter m

å

ste givetvis majoritetens 

å

sikt tillm

ä

tas stor betydelse.

110

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Vid en bed

ö

mning av de olika beaktansv

ä

rda fakto­rerna finner kollegiet att 

ö

verv

ä

gande sk

ä

l talar f

ö

r att kammarkollegiet skall utse tv

å

 ledam

ö

ter i domkyrkor

å

det.

Xndringar i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltning av

kyrklig jord m m____________________________ 

Domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] skall enligt f

ö

rslaget f

ö

r­valta Lunds domkyrkas fastigheter enligt de regler som g

ä

ller f

ö

r egendomsn

ä

mndens f

ö

rvaltning av domkyrkas fastigheter i de 

ö

vriga stiften. Detta kr

ä

ver vissa 

ä

ndringar i den kyrkliga f

ö

rvalt­ningslagstiftningen. Ut

ö

ver de f

ö

rslag till 

ä

nd­ringar i den kyrkliga f

ö

rvaltningslagen, som utredningen f

ö

resl

å

r beh

ö

ver 

ä

ven 18 

§

 i lagen 

ä

ndras. Egendomsn

ä

mnden skall alltid enligt sista punkten i paragrafen pr

ö

va fr

å

gor om dispositions­

ä

ndringar till f

ö

ljd av att ett sj

ä

lvst

ä

ndigt jordbruk inte l

ä

ngre 

ä

r b

ä

rkraftigt eller att ett s

å

dant jordbruk inte kan best

å

. Om en s

å

dan fr

å

ga r

ö

r n

å

gon av Lunds domkyrkas fastigheter eller en kyrkofondsfastighet, b

ö

r fr

å

gan naturligtvis avg

ö

ras av domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] resp kammar­kollegiet.

Som en f

ö

ljd av 

ä

ndringarna i lagen m

å

ste f

ö

r­slaget till ny f

ö

rvaltningsf

ö

rordning (DsC 1987:11 Nya kyrkliga f

ö

rordningar m m) ses 

ö

ver.

Detta yttrande har beslutats av generaldirekt

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN] i n

ä

rvaro av avdelningschefen[REDACTED_EFTERNAMN] och kammarr

å

det Dahnell, f

ö

redragande.

(-         

Sv

é

ri-Eric[REDACTED_EFTERNAMN]    /

Karin Dahnell

Kopia f

ö

r k

ä

nnedom till domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN]

0.2/MB

111

f¥

Svenska kyrkans nämnd för FÖRSAMLINGS- OCH PASTORATSFÖRVALTNING

1988-07-19

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Civildepartementet

Kyrkoenheten

103 33 Stockholm

Remissyttrande 

ö

ver promemoria ang

å

ende 1867 

å

rs kung

ö

relse ang

å

ende landgille och st

ä

dja samt best

ä

mmelser om domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] m.m.. avgiven av en arbetsgrupp inom civildepartementet C:1987:C

Ert dnr KY 453/88

Svenska kyrkans n

ä

mnd f

ö

r f

ö

rsamlings- och pastoratsf

ö

rvaltning f

å

r p

å

 uppdrag av Svenska kyrkans centralstyrelse avge f

ö

ljande remissytrande 

ö

ver rubricerad promemoria.

Av utredningspromemorian framg

å

r att det inom kammarkollegiet p

å

g

å

r en utredning om en avveckling av bl a r

ä

ttsinstitutet landgille. N

ä

mnden f

ö

ruts

ä

tter att denna utredning arbetar p

å

 ett s

å

dant s

ä

tt att en snabb och effektiv avveckling av detta r

ä

tts­institut kommer till st

å

nd. Mot denna bakgrund ifr

å

gas

ä

tter n

ä

mnden behovet av en ny lagstiftning inom omr

å

det.

F

ö

r den h

ä

ndelse att man fr

å

n departementets sida 

ä

nd

å

ä

r n

ö

dv

ä

ndig har n

ä

mnden inga synpunkter p

å

 det f

ö

religgande f

ö

rslaget till lagstiftning.

N

ä

mnden avst

å

r fr

å

n yttrande 

ö

ver det remitterade f

ö

rslaget vad g

ä

ller 

ä

ndring i lagen om f

ö

rvaltning av kyrklig jord (1988:000) och f

ö

rordning med instruktion f

ö

r domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] m.m..

Svenska k-yrkans n

ä

mnd f

ö

r f

ö

rsamlings- och pastoratsf

ö

rvaltning

é

ll[REDACTED_EFTERNAMN] rdf

ö

rande

Barbro Carlest

å

l Sj

ö

stedf f

ö

rbunds jurist

112

LUNDS STIFTSN

Ä

MND

>o> 17l|   221 01   lun

«

    T*l.   046-159500

Byr

å

direkt

ö

r Rolf H4kansson/lf

YTTRANDE 1988-06-21

Civildepartementet Kyrkoenheten

103   33     STOCKHOLM

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

CIVILDEPARTtMtNTET

inh. 1988 -06-23

Dnr.-

___ 

Promemoria (C 1?87:C) ang

å

ende 1867 

å

rs kung

ö

relse ang

å

ende landgille

och st

ä

dja samt best

ä

mmelser om domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] m m_________ 

RemlSL '988-05-05  KY 453/88

Avgifter i saaband med 

ä

boombyte p

å

 vissa kyrkojordar

Stiftsn

ä

nnden har inte n

å

gon erinran mot den f

ö

reslagna lagregleringen om att egendomsn

ä

mnden och i sista hand. kammarkollegiet best

ä

mmer ifr

å

gavarande avgifter. Utan en anm

ä

lan fr

ä

n i b

ä

sta fall pastoratet om att en avgiftsandring ar aktuell, torde n

å

gon pr

ö

vning emellertid inte komma till st

å

nd.

Domkyrkor

ä

det 1[REDACTED_EFTERNAMN] m m

Nar domkyrkor

å

det sjalv kommer att bestamma villkoren f

ö

r jordbrukens utarrendering och f

ö

ra jordagarens talan i tvister om s

å

dana villkor, ar det enligt stiftsnamndens mening mycket viktigt att det finns r

å

ds­ledam

ö

ter med sakkunskap i inte bara jordbruk utan ocks

å

 Juridik. Endast i undantagsfall skall utomst

å

ende experter p

å

dessa omr

å

den beh

ö

va anlitas. Om domkyrkor

å

det fr o m 1989-07-01 sj

ä

lv ocks

ä

f

å

r hand om uppl

å

telse av vissa andra r

ä

ttigheter (n

å

got som stiftsn

ä

mnden inte har n

å

gon erinran mot) och f Orsaljningsf r

ä

gorna,

ä

r det helt n

ö

dv

ä

ndigt att bibeh

å

lla den nuvarande kompetensniv

å

n. I f

ö

rsta hand b

ö

r d

ä

rf

ö

r kompetenskraven anges i lagen. I andra hand kan stifts-n

ä

mnden t

ä

nka sig att sakkunskapen tryggas genom att de tv

å

 ledam

ö

terna och deras suppleanter utses av kammarkollegiet efter h

ö

rande eller f

ö

rslag av stiftssamf

ä

lligheten.

F

ö

rmodligen av f

ö

rbiseende f

ä

r egendomsn

ä

mnden inflytande 

ö

ver arrende­fr

å

gorna s

å

tillvida att n

ä

mnden i fr

å

ga om allt kyrkligt jordbruk skall kopplas in t ex vid nedl

ä

ggning av ett sj

ä

lvst

ä

ndigt jordbruk (18 S nya lagen). N

å

got sk

ä

l att p

ä

 detta s

ä

tt inskr

ä

nka domkyrko­r

ä

dets (och kammarkollegiets) r

å

dighet 

ö

ver arrendes

ä

ttningen kan stiftsn

ä

nnden inte finna. D

ä

remot vill stiftsn

ä

mnden starkt ifr

å

gas

ä

tta f

ö

rslaget att fr

å

n egendomsn

ä

mndens pr

ö

vning undanta fr

å

gorna om f

ö

r­s

ä

ljning och byte av domkyrkans jordbruksfastigheter.

Strukturrationaliseringen av den kyrkliga jorden 

ä

r i h

ö

g grad en fr

å

ga om k

ö

p, f

ö

rs

ä

ljning och byte av fast egendom. Enligt 3 

§

 f

ö

r­ordningen (1971:862) med instruktion f

ö

r stiftsn

ä

mnderna 

å

ligger det en stiftsn

ä

mnd s

ä

rskilt att verka f

ö

r bl a s

å

dan rationalisering.

Till skillnad fr

ä

n arbetsgruppen kan stiftsn

ä

mnden inte finna n

å

gon given anledning att inte l

å

ta egendomsn

ä

mnden pr

ö

va fr

å

gor om byte och f

ö

rs

ä

ljning av dorakyrkans fastigheter. Utredningsf

ö

rslaget inneb

ä

r att rationaliseringen splittras helt i strid mot en b

ä

rande princip om samordning i 1970 

å

rs lagreform om den kyrkliga jordens f

ö

rvalt­ning.

113

8 Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 16

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

I f

ö

rening med ett byte f

ö

rekommer vanligen en mellanlikvid- f

ö

r' att, utj

ä

mna en v

ä

rdeskillnad. F

ö

r att medel ur domkyrkans f

ä

stighetsfori4,;; skall kunna komma till anv

ä

ndning f

ö

r

ä

ndam

å

let genom beslut av egen­domsn

ä

mnden eller domkyrkor

ä

det (och inte som f n av kammarkollegiet), f

ö

resl

å

r  stiftsn

ä

mnden  

ä

ndrade  f

ö

reskrifter  om medelsanv

ä

ndningen vid ink

ö

p i anslutning till 26 

§

 nya lagen.

Biskopsg

å

rden

Enligt 2 S 1971 

ä

rs best

ä

mmelser om f

ö

rvaltningen av Lunds domkyrka och domkyrkans egendom skall domkyrkor

ä

det svara f

ö

r underh

ä

ll och sk

ö

tsel av biskopsg

å

rden i Lunds stift. Biskopshuset i[REDACTED_EFTERNAMN] med till­h

ö

rande g

ä

rdsflygel

ä

r bel

ä

gen p

ä

 domkyrkans fastighet Bispen 1. Ocks

ä 

kyrkofondsfastigheten Bispen 10 har i vissa fall kommit att inr

ä

knas i biskopsg

ä

rdens planterade omr

å

de.

I kommande n

ä

rmare f

ö

reskrifter om hur egendomsn

ä

mndens 

å

ligganden betr

ä

ffande biskopsg

ä

rden skall utf

ö

ras b

ö

r det inte r

å

da n

å

gon os

ä

ker­het om inneb

ö

rden av ben

ä

mningarna biskopsg

ä

rden i Lunds stift och biskopshuset i[REDACTED_EFTERNAMN].

Yttrandet har beslutats av lantm

ä

staren Jan[REDACTED_EFTERNAMN], kontrakts­

prosten Sten[REDACTED_EFTERNAMN], bankdirekt

ö

ren Britt-Marie[REDACTED_EFTERNAMN] och lant­

brukaren

Rune H

å

kansson. F

ö

redrag

ä

nde har varit

tjf stiftssekreteraren Rolf H

å

kansson.

P

å

 stiftsn

ä

mndens v

ä

gnar: Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Rolf

ä

kansson

114

, STIFTSN

Ä

MNDEN I G

Ö

TEBORG

Handl

ä

ggare

Byr

å

dir. Thomas[REDACTED_EFTERNAMN], W)

YTTRANDE

Datum 

1988-06-21   (30)

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Arendebeteckning

Dnr 

Ö

 5/88 JBnr E 2/27

2ld

CIVILDEPARTEMENTET

"egisträtom

lt\k. 1988 -07-OA

Civildepartementet

Kyrkoenheten

103 33  STOCKHOLM.

.-l Dnr:

Yttrande 

ö

ver promemoria a-ci

å

ende 1867 

å

rs kung

ö

relse ang

å

ende landgille och st

ä

dja samt best

ä

mmelser om domkyrkor

å

det m m, avgiven av en arbetsgrupp inom

civildepartementet (C 1987:C)________________________ 

KY 453/88

Stiftsn

ä

mnden, som beretts tillf

ä

lle att yttra sig 

ö

ver rubricerade promemoria, tillstyrker f

ö

rslaget till lag om landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa f

ö

rsam­lingskyrkors fastigheter i Lunds och G

ö

teborgs stift. Stiftsn

ä

mnden vill emellertid anm

ä

rka att n

ä

mndens kentakt med landgillen senast ber

ö

rt markeg

å

ng f

ö

r vissa pastorats r

ä

kning.

Vid handl

ä

ggningen av detta yttrande har deltagit un­dertecknad biskop s

å

som ordf

ö

rande samt ledam

ö

terna hemmans

ä

garen Iwan[REDACTED_EFTERNAMN], prosten William F

ä

gerhall, fastighetsr

å

det Tore[REDACTED_EFTERNAMN] och fastig­hetschefen Karl-Eric Rinman.

F

ö

redragande: byr

å

direkt

ö

r Thomas[REDACTED_EFTERNAMN].

P

å

 stiftsn

ä

mndens v

ä

gnar

>j:.

Bertil E G

ä

rtner

Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

115

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

YTTRANDE 1988-06-16

Remiss 1988-05-05 KY 453/88

Krafts torg 12 223 50[REDACTED_EFTERNAMN]

Tel 046/15 95 00

Civildepartementet Kyrkoenheten

103 33 STOCKHOLM

CIVILDEPARTEMENTET

Rejisfratorn

Ink. 1988 -06-20 

Dnr. - '   '        . .

I anledning av Civildepartementets remiss av promemoria r

ö

rande bl a best

ä

mmelser om domkyrkor

ä

det i[REDACTED_EFTERNAMN] f

å

r domkyrkor

å

det - som inte finner anledning att yttra sig 

ö

ver promemorians inneh

å

ll i 

ö

vrigt -anf

ö

ra f

ö

ljande.

Lunds domkyrka 

ä

r en av 

å

lder best

å

ende stiftelse, och domkyrkor

å

dets uppgift s

å

som f

ö

rvaltande organ f

ö

r denna har m

å

nghundra

å

rig tradition. Stiftelsens 

ä

ndam

å

l 

ä

r att v

å

rda och vidmakth

å

lla domkyrkobyggnaden f

ö

r dess bruk s

å

som f

ö

rsamlings - och stiftskyrka och 

ä

ven rikshelge­dom. Domkyrkor

å

det noterar med tillfredsst

ä

llelse att instruktions­f

ö

rslaget i sin inledningsparagraf framh

ä

ver denna uppgift som den centrala. Det vore emellertid 

ö

nskv

ä

rt att 

ä

ndam

å

let, uttryckligen anges 

ä

ven i instruktionen, exempelvis p

å

 nu angivet satt.

Betr

ä

ffande domkyrkor

å

dets sammans

ä

ttning f

ö

resl

å

s ingen annan and-ring 

ä

n att de tv

å

 ledam

ö

ter som hittills utsetts av stiftsn

ä

mnden i[REDACTED_EFTERNAMN] i st

ä

llet skall utses av stiftsfullm

ä

ktige. Inom domkyrkor

å

det har i och f

ö

r sig starka sympatier yppats f

ö

r ett tills

ä

ttningsf

ö

rfarande som tydligare markerar domkyrkans stiftelsekaraktar. Den nya kyrkliga lagstiftning, som f

ö

ranlett de nya reglerna, innebar emellertid prin­cipiellt ett minskat engagemang f

ö

r statliga myndigheter i den inom­kyrkliga f

ö

rvaltningen, och inom r

å

det har anf

ö

rts att denna utveck­ling inte b

ö

r motverkas. Domkyrkor

å

det har stannat f

ö

r att inte fram­f

ö

ra n

å

got f

ö

rslag om annan tills

ä

ttningsform men d

ä

remot understryka r

å

dets enh

ä

lliga uppfattning att ledam

ö

terna 

ä

ven i framtiden b

ö

r ut­ses med s

å

dan h

ä

nsyn till saklig kompetens, att r

å

det p

å

 ett effektivt s

ä

tt kan fylla sina instruktionsenliga uppgifter.

En svaghet i f

ö

rslaget, som i och f

ö

r sig f

ö

religger 

ä

ven enligt hit­tills g

ä

llande best

ä

mmelser, 

ä

r att n

å

gon suppleant f

ö

r domprosten inte finns. Enligt r

å

dets mening vore det l

ä

mpligt att vid vakans p

å

 tj

ä

nsten och s

å

dan tj

ä

nstledighet som 

ö

verstiger sex m

å

nader vikarie f

å

r inlrido som crsLittnrc f

ö

r domprosten s

ä

som ledamot.

Betr

ä

ffande 9 

§

 vill domkyrkor

å

det endast p

å

peka, att f

ö

rsta stycket rimligen m

å

ste tolkas s

å

att vice ordf

ö

randen kan intr

ä

da som ord­f

ö

rande med bibeh

å

llen' beslutf 

ö

rhet.

Detta yttrande har beslutats av biskopen Ahr

é

n samt ledam

ö

terna Ohls­son,[REDACTED_EFTERNAMN] och Lidin. Domprosten[REDACTED_EFTERNAMN], som ej n

ä

rvarit vid jus­teringen, har meddelat att han delar den mening som anges i yttrandet. Ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] har anm

ä

lt skiljaktig mening enligt

116

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

bilaga-.   Till deras mening har domkyrkokamreraren Linge  anmält att han ansluter  sig.

,ET\l'omkyrkorädets  vägnar:

        ]  

P.-O.   Ahrén

/

/.'  -.

L./ -

9 Riksdagen 1988/89. 1 saml. Nr 16

Kerstin L

ö

nnaeus

117

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Skiljaktig mening

Lunds domkyrka har alltid intagit en s

ä

rst

ä

llning. Dels genom den historiska bakgrunden och sina rikliga tillg

å

ngar i fast egendom, dels att genom sekler ha betraktats som nationalhelgedom, eller i vart fall en helgedom av riksintresse. Detta utan att tillh

ö

ra stat, stift eller f

ö

rsamling.

Lunds domkyrka 

ä

r en si

ä

lvst

ä

ndig stiftelse under tillsyn av olika statliga myndigheter s

ä

som regeringen, kammarkollegiet, stiftsn

ä

mnden och riksrevisionsverket.

I nu f

ö

religgande f

ö

rslag f

ö

resl

å

s stiftsfullm

ä

ktige utse de tv

å 

ledam

ö

ter i domkyrkor

å

det som idag utses av stiftsn

ä

mnden. Detta kan p

ä

 sikt komma att inneb

ä

ra en radikal f

ö

r

ä

ndring f

ö

r Lunds dom­kyrka och dess sj

ä

lvst

ä

ndiga st

ä

llning. Enligt v

å

r uppfattning r

å

der idag en tillfredsst

ä

llande balans mellan olika intressegrupper i dom­kyrkor

ä

det. Stiftet kan anses representerat av biskop och domprost, f

ö

rsamlingen genom domprost och av f

ö

rsamlingskyrkor

å

det utsedd leda­mot .

De tv

å

 ledam

ö

ter som stiftsn

ä

mnden utsett innehar bl a specialkom­petens inom omr

å

den som juridik och lantbruk.

Kammarkollegiet som numer fastst

ä

ller stat f

ö

r domkyrkan, b

ö

r enligt v

å

r uppfattning, vara den myndighet som 

ä

r b

ä

st l

ä

mpad att utse de tv

å

 ledam

ö

ter som idag utses av stiftsn

ä

mnden. Kollegiet kan d

ä

rvid ta vederb

ö

rlig h

ä

nsyn till kompetenskrav, lokal f

ö

rankring och intresse­balans .

I andra hand kan tills

ä

ttningen beslutas av stiftsstyrelsen efter domkyrkor

ä

dets h

ö

rande.

118

LINDS   DOMKVRKOKORSAMLING

K\rknrjdet

Prop. 1988/89:16

   Bilaga 3

Bilaga   till   domkyrkoförsamlingens   prot   §   36p  1988

REMISSVAR 1988-06-07

Till

Civildepanementet

Kyrkoenheten

Yttrande över PM ang 1867 års kungörelse ang landgille och siädia samt bestämmelser om domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN] mm.

1 en ny Lag om ändring av tagen( 1988:000) om förvaltning av kyrklig jord föreslås bestämmelser ingå om Domkyrkorädet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Samman­sättningen föresläs vara: biskop och domprost, vidare en ledamot vald av kyrkorådet i Lunds domkyrkoförsamling och två ledamöter valda av stiftsfullmäktige i Lunds stift.

I ett antal ärenden om upplåtelse av vissa rättigheter, där, enl nuvarande lagstiftning kyrklig jord med undantag av kyrkofondsfastig­heter skall företrädas av de nybildade egendomsnämnderna, föreslås domkyrkorådet självt företräda Lunds domkyrkas fastigheter.

Förslagen i dessa och övriga avseenden tillstyrkes.

Däremot vill kyrkorädet fästa uppmärksamheten på det olämpliga i att lagstiftning om kyrklig egendom finns samlad i en lag med beteck­ningen Lag om förvaltning av kyrklig jord. Denna benämning tenderar att leda till en konservativ och orationell förvaltning av kyrklig egendom genom att kyrkligt beslutsansvariga kan komma att förutsätta, att den egendom som en gäng har varit placerad i form av kyrklig jord bör så förbli oberoende av förvaltningsförutsättningarnas förändringar.

Förslaget til! Förordning med instruktion för domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN], mm. tillstyrkes. Möjligen kunde den synpunkt, som ovan anförts angående benämningen av Lagen om förvaltning av kyrklig jord, motivera, att ordet "fastigheter" i förordningens 1 § ersätts med "egendom" och då får följande lydelse:

"1 § Domkyrkorädet i[REDACTED_EFTERNAMN] har till uppgift att vårda och bevara domkyrkobyggnaden i[REDACTED_EFTERNAMN] samt förvalta Lunds domkyrkas egen­dom."

119

(S)

St

«

nsk2 kyrkans

f

ö

rsamlings- och pastoratsf

ö

rbund

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

1988-08-01

Dnr   184/88

CIVILDEPARTEMENTET

Registratorn

Ink 1988-08-02 Dnr.

civildepartementet

Kyrkoenheten

103 33 Stockholm

Remissyttrande

ö

ver promemorian ang

å

ende 1867 

å

rs kung

ö

relse ang

å

ende landgille och st

ä

dja samt best

ä

mmelser om domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN] m.m., avgiven av en arbetsgrupp inom civildepartementet (C 1987:C

Ert dnr KY 453/88

Svenska kyrkans f

ö

rsamlings- och pastoratsf

ö

rbund har beretts tillf

ä

lle att avge remissyttrande 

ö

ver rubricerat f

ö

rslag till kung

ö

relse. F

ö

rbundsstyrelsen f

å

r avge f

ö

ljande remissyttrande.

Avgifterna f

ö

r de landgillesjordar som avses med det remitterade lagf

ö

rslaget best

ä

ms f n  p

å

 lokal niv

å

, d v s av f

ö

rsamlingarna. Med den nya kompetensf

ö

rdelningen inom de obligatoriska pastoratssaraf

ä

lligheterna som tr

ä

der i kraft fr

å

n och med 1989 (prop. 1987/88:31) kan i och f

ö

r sig h

ä

vdas att uppgiften att fastst

ä

lla de h

ä

r avsedda avgifterna borde 

ö

verflyttas till pastoratsniv

å

n.

Emellertid framg

å

r av utredningspromemorian att kammarkollegiet avser att utreda fr

å

gan om en avveckling av bl a r

ä

ttsinstitutet landgille. N

ä

r en s

å

dan avveckling kommer till st

å

nd f

å

r det anses som rimligt att de landgillesjordar varom det h

ä

r 

ä

r fr

å

ga, ist

ä

llet blir underkastade samma regler som g

ä

ller f

ö

r kyrklig jord i allm

ä

nhet. Detta skulle i s

å

 fall komma att inneb

ä

ra att egendomsn

ä

mnderna konuner att best

ä

mma villkoren vid uppl

å

telse av jordbruksarrende f

ö

r de nuvarande landgilles jordarna.

F

ö

rbundsstyrelsen vill, i dessa sammanhang, understryka vikten av att den avviserade utredningen om avveckling av landgilles-institutet snarast kommer till st

å

nd.

Mot denna bakgrund vill f

ö

rbundsstyrelsen inte mots

ä

tta sig det remitterade f

ö

rslaget till lag om landgille och st

ä

dja f

ö

r vissa f

ö

rsamlingskyrkors fastigheter i Lunds och G

ö

teborgs stift.

120

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

F

ö

rbundsstyrelsen tillstyrker de remitterade f

ö

rslagen s

å

v

ä

l- om 

ä

ndring i lagen om f

ö

rvaltning av kyrklig jord (1988:000) som om f

ö

rordning med instruktion f

ö

r domkyrkor

å

det i[REDACTED_EFTERNAMN], m.m.

Sveniska kyrkans

F

Ö

aSAMLIN- OCH . PSTORATSF

Ö

RBUND

Föftundss

Sven  Arnströiii Förbundsdirektör

121

F

ö

rslag till

Prop. 1988/89:16 Bilaga 3

Lag om 

ä

ndring i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord

Nuvarande lydelse

Utskottets f

ö

rslag

18 

§

En dispositions

ä

ndring, som inte avser en s

å

dan uppl

å

telse eller s

å

dant godk

ä

nnande som anges i 16 eller 17 

§

, skall ifr

å

ga om l

ö

nebost

ä

lle pr

ö

vas av egendomsn

ä

mnden och f

ö

r annan kyrklig jord av den som f

ö

rvaltar egendomen. F

ö

ranleds 

ä

ndringen av att ett sj

ä

lvst

ä

n­digt jordbruk inte l

ä

ngre 

ä

r b

ä

rkraftigt eller kan 

ä

ndringen leda till att ett s

å

dant jordbruk inte kan best

å

, skall fr

å

gan alltid pr

ö

vas av egendomsn

ä

mnden.

En dispositions

ä

ndring, som inte avser en s

å

dan uppl

å

telse eller s

å

dant godk

ä

nnande som anges i 16 eller 17 

§

, skall ifr

å

ga om l

ö

nebost

ä

lie pr

ö

vas av egendoms­n

ä

mnden och f

ö

r annan kyrklig jord av den som f

ö

rvaltar egendomen. F

ö

ranleds 

ä

ndringen av att ett sj

ä

lvst

ä

ndigt jordbruk inte l

ä

ngre 

ä

r b

ä

rkraftigt eller kan 

ä

ndringen leda till att ett s

å

dant jordbruk inte kan best

å

, skall i fr

å

ga om annan kyrklig jord 

ä

n kyrkofondsfastigheter och Lunds domkyrkas fastigheter dispositions

ä

ndringen alltid pr

ö

vas av egendomsn

ä

mnden.

122

Prop. 1988/89:16 Bilaga 4

KYRKOMOTET

KYRKOM

Ö

TETS SKRIVELSE 1988:16 1988-08-24

REGERINGEN

./.

Kyrkolagsutskottets bet

ä

nkande 1988:11 om 

ä

ndring i lagen

(1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord____ 

Med 

ö

verl

ä

mnande av n

ä

mnda bet

ä

nkande f

ä

r jag anm

ä

la att kyrkom

ö

tet den 24 augusti 1988 bifallit vad utskottet hemst

ä

llt.

G

ö

ran 

Å

strand

/Bengi T

ö

rnell

123

Kyrkolagsutskottets

p-p 

i988/89:i6

Bilaga 5

betänkande 1988:11

om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord

utskottet har under hand tagit del av ett delyttrande, som kyrkofondens styrelse under remissomg

å

ngen har avgivit 

ö

ver bet

ä

nkandet (DsC 1987:11) Nya kyrkliga f

ö

rordningar. Yttrandet bifogas bet

ä

nkandet (bil 1).

I yttrandet behandlas, s

å

vitt nu 

ä

r i fr

å

ga, vissa konsekvenser betr

ä

ffande biskopsg

å

rdar. Utformningen av 10 S lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord samt dess anknytning tiij. begreppet "l

ö

pande underh

å

ll" medf

ö

r enligt kyrkofondens styrelse att antalet 

ä

renden som skall pr

ö

vas av regeringen kan komma att 

ö

ka. Detta 

ä

r inkonsekvent med h

ä

nsyn till alla decentralise­ringsstr

ä

vanden i 

ö

vrigt inom detta omr

å

de.

Utskottet g

ö

r f

ö

ljande bed

ö

mning. Under f

ö

ruts

ä

ttning att kyrkom

ö

tet delar de synpunkter som har f

ö

rts fram av kyrkofondens styrelse finns 

å

tskillig tid att vinna, om kyrkom

ö

tet redan nu anm

ä

ler detta hos regeringen. En 

ä

ndring i lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord skulle d

ä

rmed n

ä

mligen kunna genomf

ö

ras med avseende p

å

 den nya lagstiftningens f

ö

rsta ikrafttr

ä

dande.

Utskottet, som delar de synpunkter kyrkofondens styrelse har f

ö

rt fram, har d

ä

rf

ö

r med begagnande av sin initiativr

ä

tt, utformat ett f

ö

rslag till 

ä

ndring i lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord (bil. 2).

HEMST

Ä

LLAN

Under 

å

beropande av vad s

å

lunda anf

ö

rts hemst

ä

ller utskottet med st

ö

d av 6 6 lagen (1982:942) om svenska kyrkan och 3 kap 5 S kyrkliga kung

ö

relsen (SKFS 1983:4) med arbetsordning f

ö

r kyrko­m

ö

tet

att kyrkom

ö

tet hos regeringen hemst

ä

ller att regeringen f

ö

rel

ä

g­ger riksdagen i bilaga 2 intaget f

ö

rslag till 

Ä

ndring i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord.

Stockholm den 21 augusti 1988 P

å

 kyrk

ö

lagsutskottets v

ä

gnar

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture[REDACTED_EFTERNAMN]

H

ä

rvarande: Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], ordf, Rune[REDACTED_EFTERNAMN], Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN], Solveig Fridh, Thomas S

ö

derberg, Sune[REDACTED_EFTERNAMN], Berith 

Ö

hrnberg, Ingemar Bj

ö

rck, Carl Gustaf von Ehrenheim, Per Wihlborg, Urban Gibson, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], Solveig[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Eric Abrahamson

124

Prop. 1988/89:16 Bilaga 5

KYRKOFONDENS  STYRELSE

DEL-YTTRANDE 1988-07-07

Dnr K9-69-88

Civildepartementet 103 33 STOCKHOLM

Bet

ä

nkandet (Ds C 1987:11) Nya kyrkliga

f

ö

rordningar______________________ 

Remiss 1988-02-25 KY 165/88

Kyrkofondens styrelse har beretts tillf

ä

lle att yttra sig 

ö

ver bet

ä

nkandet (Ds C 1987:11) Nya kyrkliga f

ö

rordningar m m. Styrelsen vill med anledning h

ä

rav anf

ö

ra f

ö

ljande.

I fr

å

ga om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord vill kyrkofondens styrelse inte bara f

ö

resl

å

 f

ö

r

ä

nd­ringar i fr

å

ga om den f

ö

reslagna f

ö

rordningen utan ocks

å

 i fr

å

ga om den nyligen utf

ä

rdade lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord. F

ö

r att kyrkom

ö

tet skall kunna ta del av v

å

rt f

ö

rslag till 

ä

ndring av lagen avger vi ett s

ä

rskilt ytt­rande 

ö

ver bet

ä

nkandet i vad det avser f

ö

rvalt­ningen av kyrklig jord. Vi avser att senare yttra oss 

ö

ver bet

ä

nkandet i 

ö

vrigt.

Enligt 36 S avtalet f

ö

r kyrkliga tj

ä

nster (AKT) ing

å

r fri bostad i biskops avl

ö

ningsf

ö

rm

å

ner. I 8 $ kyrkofondslagen f

ö

reskrivs att ur kyrkofonden skall betalas kostnader f

ö

r avl

ö

ningsf

ö

rm

å

ner till biskop.

Enligt 10 $ lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord skall egendomsn

ä

mnderna svara f

ö

r l

ö

pande underh

å

ll, sk

ö

tsel och uppv

ä

rmning av biskopsg

å

rdar om inte detta enligt avtal skall ankomma p

å

 n

å

gon annan.

Beh

ö

ver husen p

å

 biskopsg

å

rd byggas om eller en ny biskopsg

å

rd byggas skall egendomsn

ä

mnden f

ö

resl

å 

det hos regeringen. F

ö

r biskopsg

å

rden i Lunds Etift g

ä

ller dock de best

ä

mmelser som regeringen meddelar.

Regeringen eller,, efter regeringens medgivande, kammarkollegiet f

å

r meddela f

ö

reskrifter om hur egendomsn

ä

mndernas 

å

ligganden i fr

å

ga om biskops­g

å

rdarnas f

ö

rvaltning skall fullg

ö

ras.

125

Kostnaderna f

ö

r biskopsg

å

rdarna betalas, med undantag f

ö

r biskopsg

å

rden i[REDACTED_EFTERNAMN], ur kyrkofonden. Kostnader f

ö

r biskopsg

å

rden i[REDACTED_EFTERNAMN] betalas av tunds domkyrka. 1 prop. 1987/86:31 (s. 216) utta­las att de nya best

ä

mmelserna om biskopsg

å

rds f

ö

rvaltning inte inneb

ä

r n

å

gon f

ö

r

ä

ndring betr

ä

f­fande kyrkofondens ekonomiska ansvar f

ö

r biskops­g

å

rdarna.

Egendomsn

ä

mndernas skyldighet att svara f

ö

r under­h

å

ll m m inneb

ä

r allts

å

 inte n

å

gon skyldighet att t>etala kostnader f

ö

r underh

å

llet.

Stiftsn

ä

mnderna har enligt cirkul

ä

ret den 30 april 1937 (nr 219) ang

å

ende biskopsg

å

rds f

ö

rvaltning, m m r

ä

tt att ur kyrkofonden betala kostnader f

ö

r l

ö

pande underh

å

ll p

å

 biskopsg

å

rd upp till en kostnad p

å

 12 000 kr per 

å

r. 

ö

verstiger kostnader­na detta belopp pr

ö

vas 

ä

rendet av kammarkollegiet om kostnaderna uppg

å

r till h

ö

gst 300 000 kr. 

ö

verstiger kostnaderna 300 000 kr pr

ö

vas 

ä

rendet av regeringen.

Enligt f

ö

rslag i kyrkof

ö

rordningsgruppens bet

ä

n­kande Nya kyrkliga f

ö

rordningar m m skall cirkul

ä­

ret (1937:219) ang

å

ende biskopsg

å

rds f

ö

rvaltning ifl m upph

ä

vas genom den nya F

ö

rordningen om f

ö

r­valtningen av kyrklig jord. Eftersom det har avsetts att kostnader f

ö

r anskaffande och under­h

å

ll m m av biskopsg

å

rd 

ä

ven i forts

ä

ttningen skall betalas ur kyrkofonden b

ö

r detta anges i den nya f

ö

rordningen.

F

ö

reskrifterna i 10 $ lagen om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord inneb

ä

r att regeringen skall besluta om alla reparations- eller byggnadsarbeten som inte 

ä

r att h

ä

nf

ö

ra till l

ö

pande underh

å

ll av biskopsg

å

rd. Antalet 

ä

renden som skall pr

ö

vas av regeringen kan h

ä

rigenom komma att 

ö

ka, vilket Strider mot nuvarande str

ä

vanden att delegera 

ä

renden fr

å

n regeringen.

Enligt v

å

r uppfattning beh

ö

ver 

ä

renden av denna karakt

ä

r inte n

ö

dv

ä

ndigtvis pr

ö

vas av regeringen. Vi f

ö

resl

å

r i st

ä

llet ett system d

ä

r egendomsn

ä

mn­den f

å

r besluta om arbeten upp till en viss.kost­nad, f

ö

rslagsvis 25 000 kr, 

ä

ven om arbetena inte 

ä

r att h

ä

nf

ö

ra till l

ö

pande underh

å

ll.

ö

verstiger kostnaderna 25 000 kr b

ö

r kammarkolle­giet kunna besluta om 

å

tg

ä

rder. 

Ö

verstiger kostna­derna 500 000 kr b

ö

r dock kammarkollegiet ge kyrkofondens styrelse tillf

ä

lle att yttra sig, eftersom kyrkofondens styrelse har ett ansvar f

ö

r kyrkofondens ekonomi. Xven d

å

 fr

å

ga uppkommer om ink

ö

p, f

ö

rs

ä

ljning eller byte av en biskopsg

å

rd b

ö

r kyrkofondens styrelse f

å

 yttra sig i 

ä

rendet.

Prop. 1988/89:16 Bilaga 5

126

Egendomsn

ä

mnden kan till skillnad mot stiftsn

ä

mn­den inte ha n

å

gon dragningsr

ä

tt.p

å

 kyrkofonden. I st

ä

llet b

ö

r kammarkollegiet p

å

 rekvisition i m

å

n av behov ur kyrkofonden betala ut erforderliga belopp till egendomsn

ä

mnderna.

v

å

rt f

ö

rslag kr

ä

ver vissa mindre justeringar i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord. Vi f

ö

resl

å

r f

ö

ljande 

ä

ndringar.

Nuvarande lydelse

10 

S    

Egendomsn

ä

mnden skall svara f

ö

r l

ö

pande underh

å

ll, sk

ö

tsel och uppv

ä

rmning av biskops­g

å

rden, om detta inte enligt avtal skall ankomma p

å

 n

å

gon annan. Beh

ö

ver husen p

å

 biskopsg

å

rden byggas om eller en ny biskopsg

å

rd byggas, skall egendomsn

ä

mnden f

ö

resl

å

 det hos regeringen. F

ö

r biskopsg

å

rden i Lunds stift g

ä

ller dock de best

ä

mmelser som regeringen meddelar.

Regeringen eller, efter regeringens bemyndigan­de, kammarkollegiet f

å

r meddela ytterligare f

ö

reskrifter om hur egendomsn

ä

mndens 

å

ligganden enligt f

ö

rsta stycket skall utf

ö

ras.

V

å

rt f

ö

rslag till ny lydelse

10 S Egendomsn

ä

mnden skall svara f

ö

r underh

å

ll, sk

ö

tsel och uppv

ä

rmning av biskopsg

å

rden, om detta inte enligt avtal skall ankomma p

å

 n

å

gon annan. Beh

ö

ver husen p

å

 biskopsg

å

rden byggas om eller en ny biskopsg

å

rd byggas skall egendoms­n

ä

mnden f

ö

resl

å

 det hos regeringen eller den myndighet regeringen best

ä

mmer. F

ö

r biskopsg

å

r­den i Lunds stift g

ä

ller dock de best

ä

mmelser som regeringen meddelar.

Regeringen eller den myndighet regeringen be­st

ä

mmer f

å

r meddela ytterligare f

ö

reskrifter om hur egendomsn

ä

mndens 

å

ligganden enligt f

ö

rsta stycket skall utf

ö

ras.

I fr

å

ga om f

ö

rordningen om f

ö

rvaltningen av kyrk­lig jord f

ö

resl

å

r vi f

ö

ljande f

ö

r

ä

ndringar.

Under de s

ä

rskilda best

ä

mmelserna om pr

ä

stg

å

rdar och biskopsg

å

rdar b

ö

r efter 9 S inf

ö

ras en ny paragraf med ungef

ä

r f

ö

ljande lydelse.

v

å

rt f

ö

rslag till ny paragraf

9 a S

Egendomsn

ä

mnden f

å

r besluta om arbeten p

å

 en biskopsg

å

rd till en kostnad av h

ö

gst 25 000 kr per 

å

r. Kammarkollegiet pr

ö

var fr

å

gor om arbeten p

å

 en biskopsg

å

rd 

an  

kostnaderna 

ö

verstiger 25 000

Prop. 1988/89:16 Bilaga 5

127

Prop. 1988/89:16 Bilaga 5

kr. Om kostnaderna f

ö

r f

ö

reslagna arbeten p

å

en biskopsg

å

rd 

ö

verstiger 500 000 kr per 

å

r eller fr

å

ga uppkommer om ink

ö

p, f

ö

rs

ä

ljning eller byte av biskopsg

å

rd skall kammarkollegiet ge kyrkofon­dens styrelse tillf

ä

lle att yttra sig 

ö

ver f

ö

rsla­get innan kollegiet beslutar i 

ä

rendet.

Kostnader f

ö

r biskopsg

å

rd betalas av kammarkolle­giet ur kyrkofonden.

Beslut i detta 

ä

rende har fattats av undertecknad ordf

ö

rande, ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN], 

Ö

berg, Boo, Rydeman, Linden, f

ö

redragande och tj

ä

nstg

ö

rande suppleanten Nordling. N

ä

rvarande har vidare varit styrelsens seltreterare Ru

É

gvist.

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

é

Lars Runqvist

0.3/GP

128

Prop. 1988/89:16 Bilaga 5

F

ö

rslag till

Lag om 

ä

ndring i lagen (1988:183) om f

ö

rvaltningen av kyrklig jord

10

§

Nuvarande lydelse

Egendomsn

ä

mnden skall svara f

ö

r l

ö

pande underh

å

ll, sk

ö

tsel och uppv

ä

rmning av biskopsg

å

rden, om detta inte enligt avtal skall ankomma p

å

 n

å

gon annan. Beh

ö

ver husen p

å

 biskopsg

å

rden byggas om eller en ny biskops­g

å

rd byggas, skall egendoms­n

ä

mnden f

ö

resl

å

 det hos regeringen. F

ö

r biskopsg

å

rden i Lunds stift g

ä

ller dock de best

ä

mmelser som regeringen meddelar.

Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, kammarkollegiet f

å

r meddela ytterligare f

ö

reskrifter om hur egendomsn

ä

mndens 

å

ligganden enligt f

ö

rsta stycket skall utf

ö

ras.

F

ö

reslagen lydelse

Egendomsn

ä

mnden skall svara f

ö

r underh

å

ll, sk

ö

tsel och uppv

ä

rmning av biskopsg

å

rden, om detta inte enligt avtal skall ankomma p

å

 n

å

gon annan. Beh

ö

ver husen p

å

 biskopsg

å

rden byggas om eller en ny biskops­g

å

rd byggas, skall egendoms­n

ä

mnden f

ö

resl

å

 det hos regeringen eller den myndighet

regeringen best

ä

mmer- F

ö

r 

biskopsg

å

rden i Lunds stift g

ä

ller dock de best

ä

mmelser som regeringen meddelar.

Regeringen eller den myndighet regeringen best

ä

mmer f

å

r meddela ytterligare f

ö

reskrif­ter om hur egendomsn

ä

mndens 

å

ligganden enligt f

ö

rsta stycket skall utf

ö

ras.

129

Innehåll

Prop. 1988/89:16

Propositionen.................................................................. 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll............................. 

1

Propositionens lagförslag................................................ 

3

1.

lag om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval.... 

3

2.

lag om ändring i lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943)

om kyrkomötet ......................................................... 

6

3.

lagomändringikyrkofondslagen(1988:182) ............... 

7

4.

lag om ändring i lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig

jord............................................................................ 

8

5.

lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184). 

12

6.

lag om landgille och städja för vissa församlingskyrkors fastighe­ter i Lunds och Göteborgs stift                                                                                   

13

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 oktober 1988 ..

14

1

Inledning................................................................... 

14

2

Allmän motivering...................................................... 

..... 

16

2.1

Lagen (1963:633) om biskopsval....................... 

..... 

16

2.2

Kyrkofondslagen (1988:182).............................. 

..... 

18

2.3

Lagen (1988:183) om förvaltningen av kyrklig jord  

20

2.3.1

Domkyrkorådet i[REDACTED_EFTERNAMN].............................. 

..... 

20

2.3.2

Försäljning eller byte av Lunds domkyrkas fastighe­ter             

23

2.3.3

Upplåtelse av rättigheter på Lunds domkyrkas fastigheter      

24

2.3.4

Dispositionsändring av kyrkofondsfastigheter och Lunds domkykasfastigheeter ........................................................    ..... 

.... 

25

2.3.5

Överklagande av domkyrkorådets i[REDACTED_EFTERNAMN] beslut ...

25

2.3.6

Underhåll m.m. av biskopsgårdar............. 

.... 

26

2.4 Prästanställningslagen (1988:184)..................... 

.... 

27

2.4.1................................................................... Disciplinansvar m.m. för präster i icke-territoriella

pastorat............................................................. 

.... 

27

2.4.2   Vissa övergångsfrågor............................. 

.... 

28

2.5

Kungörelsen (1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i Skåne, Halland och Blekinge............................... 

.... 

30

2.6

Vissa behörighetsvillkor...................................... 

32

3

Upprättade lagförslag................................................ 

35

4

Specialmotivering....................................................... 

36

4.1

Förslaget till lag om ändring i lagen (1963:633) om biskops­val   

36

4.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:186) om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet......................................................... 

37

4.3

Förslaget till lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182)..

37

4.4

Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:183) om förvalt­ningen av kyrklig jord           

........................................................................... 

38

4.5

Förslaget   till   lag   om   ändring   i   prästanställningslagen (1988:184)           

40

4.6

Förslaget till lag om landgille och städja för vissa försam­lingskyrkors fastigheter i Lunds och Göteborgs stift ............................................ 

41

130

5

Hemställan................................................... 

41     Prop. 1988/89:16

6

Beslut ........................................................ 

41

Bilaga I Promemoria den 15 april 1988 av arbetsgruppen (C 1987:C)

för utarbetande av förslag till föreskrifter för de icke-territoriella

församlingarna m.m............................................ 

.... 

42

fi/Vflga 2 Kyrkomötets skrivelse 1988:2.................. 

.... 

85

öiVagfl i Kyrkolagsutskottets betänkande 1988:4...... 

86

SiVaga 4 Kyrkomötets skrivelse 1988:16................. 

123

5/7aga 5 Kyrkolagsutskottets betänkande 1988:11... 

124

131

Stocdh,

ab

'°""'988 ,5859