Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:94 Regeringens proposition 1978/79:94 

om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601), m.m.;

beslutad den 8 februari 1979.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås bl. a. olika ålgärder för att förenkla hanieringen av kilomelerskatten för fordonsägare och myndigheler. Förslagen innebär i huvudsak följande.

Antalet ordinarie avstämplingar och uppbördstillfällen föreslås minskas från fyra till tre per år. Även andra begränsningar av avstämplingsskyldig-helen föreslås.

Vidare föreslås begränsningar i del brukandeförbud som inträder när ki­lometerskatt inte har betalats eller när kilometerräknarapparaturen är be­häftad med fel. Brukandeförbud på grund av all slämpelkort inle har läm­nats skall inte längre inträda.

Systemet med förseningsavgifi föreslås förenklal så att avgift skall tas ul endasl vid upprepad försummelse atl lämna avstämplingskort i rätt lid eller när försummelsen avser uppgift som särskilt har avkrävts fordonsäga­ren.

Den tidsfrist om tre dagar som f. n. gäller för reparation av kilomeler-räknarapparalur skall enligt förslaget kunna föriängas av länsstyrelse. Motsvarande tidsfrist för besiktning efter reparation föreslås generellt för­längas från tre lill lio dagar.

Straffansvar föreslås inträda vid oaktsamt brukande av kilomelerskal-leplikligt fordon, vars kilometerräknarapparalur har utsatts för manipula­tion.

De nya beslämmelserna föreslås träda i kraft den 1 augusti 1979.

I    Riksdagen 1978179. I saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

2

1    Förslag till

Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601)

Härigenom föreskrivs att 9, 12, 16- 18, 21, 27, 28, 31 och 33 §§ vägtra­fikskattelagen (1973:601)' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lyddse

Föreslagen lydelse

9 §2

SkaU beräknas för varje fordon

Skatt beräknas för varje fordon

för en sammanhängande tid av tolv

för en sammanhängande tid av tolv

kalendermånader   (skalteår)   eller

kalendermånader   (skalleår)   eller

för var och en av fyra delar av hell

för var och en av tre delar av hell

skalteår (skatteperioder).

skalleår (skatleperioder).

Är fordon skattepliktigt under endasl en del av skalteår eller skaltepe-riod beräknas skatten förden lid fordonet är skattepliktigt, om ej annat föl­jer av 12 § andra slyckel.

Skalleår och skatteperiod fastslälles av regeringen eller myndighei som regeringen bestämmer.

12

§=

Fordonsskatt utgår för skatleår

Fordonsskatt ulgår för skalteår

enligt bilaga I till denna lag. Skal-

enligt bilaga 1 till denna lag. Skat­

ten utgår för skalleperiod med en

ten ulgår för skatteperiod med en

fjärdedel, för kalendermånad med

tredjedel, för kalendermånad med

en tolftedel och för dag med 1/360

en toUledel och för dag med 1/360

av skatten för helt år. Översliger

av skatten för hell år. Överstiger

fordonsskatten för ett fordon 1 500

fordonsskatten för ett fordon 1 500

kronor för helt år utgår fordons-

kronor för helt år utgår fordons­

skatt för skatteperiod.

skall för skatteperiod.

Föreligger skalleplikl för fordon underdel av kalendermånad, utgår for­donsskall för hela månaden. Vad nu sagts gäller dock icke i fråga om for­don, för vilket fordonsskallen uppgår lill minst 4 800 kronor för hell skalte­år, för den kalendermånad under vilken skatteplikt första gången inträder för fordonet eller skatteplikt upphör av annan anledning än avställning. Har sådant fordon varit avslällt avräknas eller återbetalas fordonsskatt för avställningsliden om denna omfattat minst 15 dagar eller om fordonet övergått lill ny ägare under avställningsliden.

Fordonsskatt erlägges före in- Fordonsskatt erläggs före in­

gången av skalleår eller skaltepe- gången av skatleår eller skallepe­

riod. Regeringen får medge undan- riod. Regeringen eUer myndighet

tag härifrån för grupp av fordon.

som   regeringen   bestämmer   får

medge undanlag härifrån för grupp

av fordon.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 869. Senaste lydelse 1974:869. Senaste lydelse 1978:118.

Prop. 1978/79:94

Nuvarande Ivddse

Föreslagen lydelse

16 §

Skattepliktigt fordon får ej bru­kas, om lill betalning förfallen for­donsskatt ej eriagts. Detta gäller ej i fråga om skatt söm avser tid före det närmast föregående skatteårel eller ej heller i fråga om skall som åvilar tidigare ägare av fordonet och som fastställts genom beslut om efterbeskattning enligt 24 §.

Skattepliktigt fordon får ej bru­kas, om lill belalning förfallen for­donsskatt ej eriagts. Detta gäller ej i fråga om skall som avser lid före det närmasi föregående skalteåret och ej heller i fråga om skatt som åvilar lidigare ägare av fordonet och som fastställts genom beslul om efterbeskattning enligt 24 §.

Har fordon sålts vid exekutiv för­säljning får det brukas av den nye ägaren ulan hinder av att fordons­skatt, för vilken tidigare ägare är skattskyldig, inte har erlagis. Före­ligger annars särskilda skäl får riksskatteverket medge att visst fordon får brukas utan hinder av försia stycket.

17

Kilomelerskatteplikligt fordon skall vara försett med särskild, god­känd räknare för registrering av fordonets körsträcka och tillhöran­de anordningar för dess funktion (kilometerräknarapparalur). Appa­raturen skall vara plomberad. Kilo-melerskattepliktig personbil som användes ulom riket skall vidare vara försedd med särskilt märke, som visar att fordonet är kilometer-skattepliktigt. Regeringen får med­ge undantag från skyldighet att för­se personbil med sådani märke.

Kilomelerskalteplikligt fordon skall vara försett med särskild, god­känd räknare för registrering av fordonets körsträcka och lillhöran­de anordningar för dess funklion (kilometerräknarapparalur). Appa­raturen skall vara plomberad. Kilo-melerskattepliktig personbil som används utom rikel skall vidare va­ra försedd med särskilt märke, som visar att fordonet är kilomelerskal­teplikligt. Regeringen eller myndig­het som regeringen bestämmer får medge undantag från skyldighet atl förse personbil med sådani märke.

Regeringen eller myndighet som regeringen besiämmer meddelar före­skrifter om godkännande, montering, plombering, reparation, kontroll och liknande ålgärd som har avseende på kilometerräknarapparalur saml om märke som avses i första siycket.

Regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer får efter an­sökan medge att kilometerskatie-pUktigt fordon inte behöver vara försett med kilometerräknarappa­ralur.

 Senaste lydelse 1975:276.

' Senaste lydelse 1974: 869 (jfr 1974: 873).

Prop. 1978/79:94

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Kilomelerskatt ulgår för den körsträcka som fordon tillryggalagl under lid, dådet varil kilomelerskalteplikligt.

Skallen beräknas för hell tiotal kilometer efter de skallesatser som an­ges i bilaga 2 lill denna lag.

Skaltskyldig skall för varje skat­teperiod lämna uppgift till ledning för fastställande av skatt. Sådan uppgift skall lämnas även i annat fall, i den mån regeringen eller myndighet som regeringen bestäm­mer förordnar därom. Kilomeler­skatt erlägges i efterhand för skat­teperiod. Regeringen får medge un­dantag härifrån för grupp av for­don.

Skattskyldig skall för varje skat­teperiod lämna uppgift lill ledning för beräkning av skatt. Regeringen eller myndighei som regeringen be­stämmer får medge undantag här­ifrån. Uppgifi till leåningför beräk­ning av skatt skall lämnas även i annat fall, i den mån regeringen el­ler myndighet som regeringen be­stämmer förordnar därom. Kilome­terskatt erläggs i efterhand för skatteperiod. Regeringen eller myndighet som regeringen bestäm­mer får medge undantag härifrån för grupp av fordon.

21  §'

Kilomelerskattepliktigt fordon får

1.    om de föreskrifter i fråga om

kilometerräknarapparalur, vilka

meddelats i denna lag eller ined

slöd därav, ej iakttagits,

2.    om JÖreskriven uppgift för be­

räkning av kilometerskatt ej läm­

nats.

3.    om lill betalning förfallen kilo­

melerskatt ej eriagts.

Vad som sägs i första stycket un­der 3 gäller ej i fråga om skatt som avser tid före del närmasi föregåen­de skatteåret och ej heller i fråga om skatt som åvilar lidigare ägare av fordonet och som fastställls ge-

ej brukas

1. om det inte är försett med ki­lometerräknarapparalur av god­känt slag som är plomberad och godkänd vid besiktning samt funge­rar tillfredsställande.

2. om lill belalning förfallen kilo­meterskatl ej eriagts.

Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får medge all fordon, ulan hinder av första stycket 1, får brukas i avvaktan på reparation eller besiktning av kilo­meterräknarapparalur.

Vad som sägs i första slyckel 1 gäller ej ifall som avses i 17 § tred­je stycket.

Vad som sägs i första siycket 2 gäller ej i fråga om skatt som avser lid före del närmasi föregående skatteåret och ej heller i fråga om skall som åvilar tidigare ägare av fordonet och som fastställts genom

" Senaste lydelse 1974:869. ' Senaste lydelse 1975:276.

Prop. 1978/79:94

Nuvarande lydelse

nom beslul om efterbeskattning en­ligt 24 eller 25 §.

Föreslagen lydelse

beslut om efterbeskattning enligt 24 eller 25 §. Har fordon sålts vid exe­kutiv försäljning får det brukas av den nye ägaren utan hinder av att kilometerskatt, för vilken tidigare ägare år skattskyldig, inte har er-lagts. FöreUgger annars särskilda skäl får riksskatteverket medge att visst fordon får brukas utan hinder av försia slyckel 2.

27 §s

Vid efterbeskattning påför beskattningsmyndighelen den skallskyldige skattetillägg med tjugo proceni av del skatiebelopp som lillkommer.

Har skallskyldig i mål om skatt skriftligen lämnal uppgifi som befinnes oriktig, påförs honom skattetillägg med tjugo procent av den skatt som ej skulle ha påförts, om den orikliga uppgifien godtagits. Skattetillägg ulgår dock ej, om uppgiften ej prövats med hänsyn till att besvären kommit in för sent.

I fråga om skattetillägg skall 37 d och 37/-i7 h §§ lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsum­tionsbeskattning tillämpas. Uppgår skattetillägg eller sammanlagda be­loppet av flera samtidigt till fast­ställelse föreliggande skalletillägg ej till 50 kronor, påförs ej lillägg.

I fråga om skattetillägg skall 37 d och 37 f§S, 37g § andra slyckel samt 37 h § lagen (1959: 92) om för­farandet vid viss konsumtionsbe­skattning tillämpas. Uppgår skatte­tillägg eller sammanlagda beloppet av flera samtidigt lill faslställelse föreliggande skattetillägg ej lill 50 kronor, påförs ej tillägg.

Fråga om skattetillägg prövas av beskattningsmyndigheten. Fråga om skattetillägg på grund av oriktig uppgifi i mål om skatt prövas dock av kammarrätten på talan av allmänt ombud. Sädan talan får föras, om den oriktiga uppgiften ej har godtagils efter prövning i sak eller ej prövais i må­let, och skall väckas inom ett år från uigången av den månad då dom eller slulligt beslut i målet vunnit laga kraft.

28 §»

Lämnas ej inom föreskriven tid vederbörlig uppgift om körsträcka för kilometerskalleplikligl fordon, påför beskattningsmyndigheten den som ägde fordonet, når fristen utgick, förseningsavgift med 100 kronor.

Har vederbörlig uppgift/ör skai-teperiod om körsträcka för kilome­lerskattepliktigt fordon inte kommit in inom föreskriven tid skall erin­ran om uppgiftsskyldigheten och om förseningsavgift sändas till den som ägde fordonet vid utgången av skalleperioden, om ej annal följer av andra siycket.

" Senaste lydelse 1978:199. ' Senaste lydelse 1978:199.

Prop. 1978/79:94

Nuvarande lydelse

Har i fall som avses i försia styc­ket ägaren anmanats att lämna uppgift men ej efterkommit anma­ningen inom tid som föreskrivits i denna elter underlåtit att inom före­skriven lid lämna uppgifi om fordo­nets körsträcka vid minst ett av de tre närmast föregående uppbörds-tillfällena, bestäms förseningsav­giften till 200 kronor.

Fråga om förseningsavgift prö­vas av beskattningsmyndighelen. I fråga om förseningsavgifi skall 37 f § försia och Iredje styckena, 37 g § andra stycket samt 37 ti § lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskaitning lillämpas. Ulöver vad som föreskrivs i nämn­da 37 f § första stycket gäller alt förseningsavgifter avseende samma fordonsägare för en och samma skatteperiod får nedsättas lill 500 kronor eller, i fall som avses i and­ra siycket, 1 000 kronor,

31

Möt beslut som avses i 23-28 §§ eller 40 § eller som avser rättelse eller utdömande av vite får skalt­skyldig och allmänt ombud föra ta­lan genom besvär hos kammarrätt.

Föreslagen lydelse

Har i fall som avses i första slyc­kel ägaren underlåtit all inom före­skriven lid lämna uppgift/ö/- skatte­period om fordonets körsiräcka/ö/-minst en av de tre närmast föregå­ende skalleperioderna påför be­skattningsmyndighelen ägaren för­seningsavgift. Detsamma gäller om ägaren har anmanats att lämna uppgift om körsträcka men ej ej t er-kommit anmaningen inom lid som har,föreskriviis i denna.

Förseningsavgift enligt andra stycket utgår med 100 kronor. Av­giften bestäms dock till 200 kronor om förseningsavgifi har påförts för minst en av de tre närmast föregå­ende skatteperioderna eller om för­seningen avser uppgift som ägaren har anmanats att lämna.

Fråga om förseningsavgifi prö­vas av beskattningsmyndighelen. 1 fråga om förseningsavgifi skall 37 f § första och tredje slyckena saml 37 h § lagen (1959:92) om förfaran­del vid viss konsumtionsbeskait­ning lillämpas. Ulöver vad som fö­reskrivs i nämnda 37 f § första styc­ket gäller all förseningsavgifter av­seende samma fordonsägare för en och samma skatteperiod får nedsät­tas lill 500 kronor eller, i fall som avses i tredje stycket andra me­ningen. I 000 kronor.

§

10

Mot beslut som avses i 23-27 §§, 28 § andra eller tredje stycket eller 40 § eller som avser rällelse eller utdömande av vile får skaltskyldig och allmänt ombud föra talan genom besvär hos kam­marrätt.

Mot beslut enUgt 16 § andra stycket andra meningen eller 21 § fjärde stycket tredje meningen Jår skaltskyldig föra talan genom be­svär hos regeringen.

'Senaste lydelse 1974:863.

Prop. 1978/79:94

7

Nuvarande tydelse

Föreslagen lyddse

Bestämmelserna i 40 och 45 §§ lagen (1959: 92) om förfarandet vid viss konsumiionsbeskatining gäller i tillämpliga delar besvär i fråga som avses i försia stycket.

Allmänt ombud får föra lalan till skallskyldigs förmån.

33 §"

Den som uppsåtligen vidtager åt-        Den som uppsåtligen vidtar åt­

gärd   med   kilomelerräknarappara-     gärd   med  kilometerräknarappara­

lur på fordon så att körsträcka som     tur på fordon så att körsträcka som

skall ligga till grund för beräkning     skall ligga till grund för beräkning

av kilometerskatl för fordonet ej re-     av kilomelerskatt för fordonet ej re­

gistreras eller registreras för lågt     gistreras eller regislreras för lågl

dömes. om förfarandel ej ulgör ett     döms, om förfarandet ej ulgör ett

led i gäming som är belagd med     led i gärning som är belagd med

strängare slraff enligt skatiebrotls-     strängare slraff enligt skattebrotts-

lagen (1971: 69), till böter eller fäng-     lagen (1971:69), till böter eller fäng­

else i högst sex månader,

else i högst sex månader. Titt sam­

ma straff döms den som av grov

oaklsamhet brukar fordon, på vars

kilometerräknarapparalur har vid­

tagas åtgärd som nu sagts.

1.

Denna lag träder i kraft den I augusti 1979.

2.

De nya bestämmelserna i 9 och 12 §§ tillämpas i fråga om fordons­skatt för skalteår som börjar den I september 1979 eller senare och i fråga om kilometerskalt för skatleår som börjar den I juli 1979 eller senare. Re­geringen får i samband med ikraftträdandet förordna atl skalleår eller skat­teperiod skall omfatia annan lid än som anges i 9 § saml att foidonsskatt för sådant skatleår eller sådan skatteperiod enligt 12 § skall jämkas i mot­svarande mån.

3.

De nya bestämmelserna i 28 och 31 §§ tillämpas i fråga om skatteår eller skatteperiod som går till ända efter ikraftträdandet.

4.

1 övrigi lillämpas äldre bestämmelser i fråga om förhållande som hän­för sig lill tid före ikraftträdandet.

" Senaste lydelse 1976:337.

Prop. 1978/79:94

2    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfor­don

Härigenom föreskrivs all 13 § lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 § Har länsstyrelse enligt 40 § försia slyckel vägtrafikskatlelagen (1973:601) befriat fordon från skatteplikt i samband med atl fordonet har registrerats eller, om del har avställts vid registreringen, när avställningen har upphört, skall riksskatteverket lill fordonets ägare utbetala ett belopp som svarar mol försäljningsskatten på fordonet. Har ulbetalning gjorts till fordonsägare för vissl fordon, får ny ulbetalning för annal fordon göras en­dasl om detla har förvärvats mer än tre år efter förvärvet av förstnämnda fordon, om ej särskilda skäl för fordonsbytet visas föreligga.

Utbetalning enligt första stycket får ej göras om den som år uppta­gen i bilregistret som fordonets ägare innehar detta med nyttjande­rätt under viss tid.

Fordonsägares anspråk på medel enligt första stycket som innestår hos staten får ej utmätas. Sedan medlen har betalats ut får utmätning ej heller ske, om medlen hålles avskilda.

Denna lag träder i krafl två veckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1978/79:94

9

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-02-08

Närvarande: statsministem Ullslen, ordförande, och statsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rohde,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Winlher, De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondeslam

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601), m. m.

1    Inledning

Kilometerskattesystemet har varil i kraft sedan den I januari 1974. Ur­sprungligen utgick skatten endast för fordon inrättade för drift med annal drivmedel än bensin eller gasol. Den I juni 1976 uividgades kilomelerskat­ten lill alt omfatia även släpvagnar som dras av kilometerskalteplikligt mo­torfordon och har en skattevikt över 3 000 kg.

De grundläggande beslämmelserna om vägtrafikbeskaltningen, varav ki­lomelerskatten är en del, finns i vägtrafikskatlelagen (1973:601, ändrad se­nast 1978:199), VSL. Däruiöver regleras beskattningen i vägtrafikskalle-kungörelsen (1973:776, ändrad senasi 1978:331), VSK, kungörelsen (1973:777) om återbetalning och avräkning av vägtrafikskall m, m. för for­don som använis ulom rikel (omtryckt 1976: 768, ändrad senast 1978:128), ÅVK, lagen (1976: 338) om väglrafikskatl på vissa fordon, som icke är re­gistrerade i rikel (ändrad senasi 1978:119) och i ett flertal andra författning­ar.

Med slöd av regeringens bemyndigande den 24 mars 1977 uppdrog jag ål en särskild utredare atl göra en teknisk översyn av vägtrafikbeskaltningen (B 1977:05). Utredningen antog namnet vägtrafikskatteutredningen. Di­rekliven för ulredningen innebar atl den skulle göra en översyn av väglra-fikbeskatlningens olika delar. Bland de frågor som borde las upp framhölls bl, a. uppbörden av fordonsskatt och kilometerskatl och en allmän författ­ningsteknisk översyn. Särskilt borde strävas efter förenklingar i beskatt­ningen med beaktande av rimliga krav på att den skall vara effektiv och ge möjligheter lill en tillfredsställande kontroll.

' Utredningsman departementsrådet Leif Lindstam.

Prop. 1978/79:94

10

Uppdraget innefattade inte att bedöma t.ex. beskattningens nivå, av­vägningen mellan fordonsskatt och kilometerskatl eller en återgång från ki­lometerskall lill skall på motorbrännolja,

1 ett försia delbeiänkande Kilomelerskatt (Ds B 1978: 5) har ulredningen sett över kilometerskaltens nuvarande utformning och lagl fram olika re­formförslag. Utredningen har därvid sökt ulforma regler som medför mindre kostnader och mer begränsal uppgiftslämnande för de skattskyldi­ga och underlättad administration för myndigheterna.

Ulredningens förslag förutsätter ändringar i bl.a. VSL och i tillämp­ningsföreskrifter, som beslutas av regeringen, t.ex. i VSK. Vidare har ut­redningen förordat vissa åtgärder, som inle kräver författningsändring.

I fråga om gällande ordning och utredningens förslag lorde jag få hänvisa till betänkandet, som bör fogas lill proiokollei i delta ärende som bilaga 1.

Betänkandet har remissbehandlats. Yttranden haravgetis av statens tra­fiksäkerhelsverk (TSV), riksskatteverket (RSV), riksrevisionsverkei (RRV), generallullstyrelsen, postverket, kilometerskattenämnden (KSN), kammarrätten i Göteborg, samtliga länsstyrelser, skattelilläggsutred­ningen, delegationen förförelagens uppgiftslämnande (DEFU), byråkrati­utredningen, AB Svensk bilprovning, Sveriges bilindustri- och bilgrossist­förening. Motorbranschens riksförbund, Motormännens riksförbund. Svenska busslrafikförbundet. Svenska lokaltrafikföreningen. Svenska taxiförbundet. Svenska åkeriförbundet, Åkeriförelagamas centralförbund och Sveriges bilskrolares riksförbund. RSV har bifogat yttrande av För­eningen Sveriges kronofogdar. Länsstyrelsen i Gollands län har bifogat yttrande av allmänna ombudel i länel. Länsstyrelserna i Malmöhus och Örebro län har bifogat yttranden av resp. läns åkeriförening.

En sammanslällning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i det­ta ärende som bilaga 2.

2   Föredragandens överväganden

2.1 Allmänna synpunkter på kilometerbeskattningen

Kilometerskaltens principiella grundval är all skatt utgår i förhållande till körd vägsträcka. Skattens höjd varierar dessutom med fordonsslag, vikt och axelarrangemang. När denna skatleform infördes år 1974 ersatte den lidigare ulgående särskilda skatter på brännolja. Skattenivån avpassa­des så all den genomsnittligt skulle ge samma skallebelastning som den slopade brännoljebeskatlningen.

Övergången till kilomelerskatt skedde av främsi två skäl. Brännoljebe­skatlningen orsakade stora kontrollproblem. Genom olika skalteundandra­gande åtgärder kunde den tekniskt setl likvärdiga men väsentligt lägre be­skattade eldningsoljan användas i stället för motorbrännolja för drifl av motorfordon. Vidare ansågs kilometerskatl vara en lämpligare skalleform

Prop. 1978/79:94

11

än drivmedelsskatt när det gällde atl tillgodose den s. k. kostnadsansvarig-helsprincipen, som fastslogs genom statsmakternas trafikpolitiska beslul år 1963.

1 praktiken är kilometerskattesystemet uppbyggt på följande säll. I varje kilometerskalleplikligl fordon skall en stämplande kilometerräknare vara inmonterad. I räknaren registreras fortlöpande den tillryggalagda vägsträc­kan. Fyra gånger om året skall fordonels ägare göra en avstämpling av ki-lomelerräknaren på särskild blankett som sänds in lill TSV. En skattepe­riod omfattar alllså i princip tre månader. Perioderna bestäms av slutsiff­ran i fordonels registreringsnummer och är avpassade så att en anknytning finns lill fordonets konlrollmärke.

På grundval av avstämplingskortet beräknas och debiteras skatt genom automatisk dalabehandling utan atl något formellt beslut meddelas. Vill fordonsägaren invända mot skallens beräkning kan han påkalla beslul i skattefrågan.

Särskilda föreskrifter finns för all säkerslälla atl varje skaltskyldig full­gör sin uppgifts- och betalningsskyldighet. Åsidosätts dessa skyldigheter får fordonet inte användas. Vidare gäller att efterbeskattning kan ske samt att skattetillägg och förseningsavgifi kan las ut.

Vidare finns särskilda regler om hur kilometerräknarapparaturen skall vara beskaffad och vad fordonsägaren har atl iaktla om den inle fungerar tillfredsställande.

Av del sagda framgår all kilometerskattesystemet släller stora krav på såväl myndigheter som enskilda. Från skilda håll har krilik riktats mot sys­temet. Denna krilik lar främst sikle på '"krånglet" i hanieringen och den omfaitande regleringen, som tillkommit i kontrollsyfte. Vidare har gjorts gällande att systemet förorsakar enskilda fordonsägare orimligt höga kost­nader och att även det allmännas kostnader för administrationen och skat­teuppbörden är alllför höga. Från olika håll har dessutom påpekais alt sys­temet är känsligt för fusk, atl kilometerräknama alllför lätt kan manipule­ras och alt det förekommer ett oacceptabelt stort skattesvinn.

Till dessa problem kan läggas ett som KSN tagit upp i sitl remissyttran­de. En av de större europeiska lillverkama av dieselpersonbilar har långt framskridna planer på införande av elektroniska hastighelsmäiare. Reali­seras dessa planer kommer en vajerdriven räknare av nuvarande lyp inte att kunna användas i dessa fordon utan all fordonens normala utförande ändras. Hiltills gjorda undersökningar har visal atl det kan bli svårt atl konstruera en elektronisk kilometerräknare för dessa fordon som är säker mol manipulationer.

Flera av remissinstanserna menar atl nackdelama med kilometerskatte­systemet är så stora att det bör ersättas med en annan beskaltningsform. Genomgående förordas därvid en återgång till skatt på motorbrännolja. Kontrollen av att otillätet bränsle inte används skulle bygga på att detta försågs med ell ämne som kan spåras vid ell enkell prov. Från flera håll

Prop. 1978/79:94

12

görs del gällande all ell sådant system praktiseras i Finland med gott resul­tat.

1 anledning av den nu redovisade kriiiken mol kilomelerskaltesyslemet som sådani vill jag framhålla följande. För de brännoljedrivna personbilar­na, lastbilarna och bussarna och de nu skattepliktiga släpvagnarna är det enligt min mening principiellt riktigt atl direkl lägga körsträckan lill grund för beskattningen. Vidare ger kilometerskatten i molsats lill brännoljeskat-ten möjlighel alt anpassa beskattningen efter fordonens axelarrangemang och vikt. I den framförda kritiken mot kilometerskatlen syns dessa förhål­landen inte ha beaktats.

Vad jag nu har anförl hindrar självfallet inle alt kritiken kan vara hell el­ler delvis befogad. För alt undersöka om så är fallel har regeringen genom beslut den 1 februari 1979 gett vägtrafikskatteutredningen i uppdrag att gö­ra en allsidig ulvärdering av kilometerskallesystemet (Dir. 1979:9). Med utgångspunkt i atl de brännoljedrivna fordonen och deras släpvagnar skall beskattas i ungefär samma utsträckning som f n. kan frågan om alt slopa kilomelerskatten, om delta skulle visa sig önskvärl, inte avgöras förrän ev. alternativa beskattningsformer också har bedömts. Ulredningens ulvidga­de uppdrag omfattar även att göra en sådan bedömning.

Jag vill också framhålla all regeringen genom beslul den 1 februari 1979 har gett i uppdrag åt KSN att initiera och leda arbelel med atl ulveckla en ny kilomelerräknare, t. ex. för navmonlering, som kan användas för i stort sett alla kilomelerskattepliktiga fordon. En mycket drift- och manipula-tionssäker kilomelerräknare kan göra det möjligt atl vidla väsentliga för­enklingar av kilometerskallesystemet. Innan ställning las lill en ev. av­veckling av kilometerskatten bör därför möjligheterna all utveckla en så­dan räknare kunna överblickas.

Kostnaderna som är förenade med utredningsarbetet bör under inneva­rande budgetår få bestridas från åttonde huvudtitelns förslagsanslag Kilo-meierbeskattning. Jag inbegriper däri kostnader för att ulforma och prova försöksmodeller av räknardetaljer o. dyl. För näsla budgelår bör kostna­derna belasta förslagsanslaget Riksskatteverket, efiersom verkei då över­tar KSN:s kvarvarande arbetsuppgifter.

Enligt min mening bör kilometerskattesystemet behållas i vart fall lill dess förutsättningarna för dess avskaffande har klarlagts.

I avvaktan på all resultatet av de nu angivna åtgärderna föreligger bör de möjligheter till förbättringar av systemet som finns utnyttjas. Jag övergår därför lill all behandla de av ulredningen framlagda förslagen lill ändringar i VSL m. m. För sammanhangels skull avser jag emellerlid också all berö­ra vissa spörsmål beiräffande vilka del ankommer på regeringen alt falla beslul.

Prop. 1978/79:94

13

2.2 Uppgifter tiU ledning för beräkning av kilometerskatt m. m.

Ulredningen har föreslagit två olika åtgärder för atl bringa ned uppgifts­lämnandet för beräkning av kilometerskatl. Den ena innebär alt antalet or­dinarie avstämplingar per år minskas från fyra till tre. Därvid har utred­ningen avvisat tanken på olika schablonmetoder, bl.a. med preliminära skalleinbetalningar i förskott. Den andra innebär alt skyldigheten atl göra ordinarie avstämpling slopas då annan avstämpling ändå görs under av-stämplingsmånaden och denna avstämpling följs av registernotering.

Enligt förslaget skall skatteåret delas in i tre skatleperioder om i princip fyra månader. Vidare skall uppbörd av kilometerskatt och uppbörd av for­donsskatt göras under en och samma uppbördsmånad saml avstämpling i princip, med ovannämnda undanlag, göras särskilt för beräkning av kilo­melerskatt. All införa en ordning varigenom någon av de ordinarie av-slämplingama alllid skulle ske i samband med den årliga besiktningen hos AB Svensk bilprovning har utredningen inte ansell lämpligt framför allt av det skälet alt besiklning kan göras när som helst under en fem månader lång period. Detta skulle kunna leda lill stora variationer i körsträckan mellan två ordinarie avstämplingar och därmed också till stora variationer i skattebeloppen mellan olika skatleperioder.

Några remissinsianser har inte velat släppa tanken på atl ett syslem med preliminära förskoltsinbetalningar av skatt vore alt föredra. För egen del ansluter jag mig emellertid lill utredningens bedömning atl denna metod kan komma all skapa minsl lika stora svårigheter som den löser. Jag menar liksom ulredningen alt del nuvarande sambandet mellan avstämpling och uppbörd bör behållas vid samtliga ordinarie uppbördslillfällen.

Vad det då gäller att överväga är huruvida antalet sådana avstämplingar och uppbördslillfällen kan minskas. Denna lanke har genomgående vunnit gehör hos remissinsianserna. De har även lill den allt övervägande delen godtagit atl antalet bestäms lill tre per år. Själv finner jag ulredningens för­slag välgrundat. De betänkligheter som i några fall redovisas - bl. a. ökad risk för reslföring av skatt och för all brisler i apparaturen inle upptäcks -är inle av sådan siyrka alt de motväger de uppenbara fördelarna, främsi den avsevärda minskningen av stämpelkortshanteringen, som står all vin­na med den föreslagna ordningen. Jag anser därför atl denna reform bör genomföras på del sätl ulredningen föreslagit.

Reformen kräver ändringar i 9§ första stycket och 12 § första stycket VSL,

Även förslaget att slopa kravel på ordinarie avstämpling när viss annan avstämpling har gjorts under avstämplingsmånaden innebär förenklingar och bör genomföras. Detta bör i enlighel med utredningens förslag ske ge­nom ell tillägg till 18 § andra slyckel VSL, Där bör anges all regeringen el­ler myndighei som regeringen besiämmer får medge undanlag från skyldig­heten alt göra ordinarie avstämpling. Erforderliga föreskrifter i detta hän­seende bör tas in i VSK.

Prop. 1978/79:94

14

Utredningen har utförligt behandlal frågan om all införa möjlighel lill av­stämpling och skalledebitering vid ägarbyte (avsniii 4.2.3 i betänkandet). Utredningen har funnil atl en sådan möjlighet inte bör införas. Jag delar denna uppfattning.

2.3 Brukandeförbud

Brukandeförbud inträder om fordonsskall eller kilometerskalt, som har förfallit lill belalning, inle har betalats, öm skallen avser lid före del när­mast föregående skatteåret eller om skatten har påförts en tidigare ägare av fordonet genom efterbeskattning är dock den obetalda skatten inle hin­der mot brukande.

I fråga om kilometerskattepliktiga fordon inträder brukandeförbud även om meddelade föreskrifter i fråga om kilomelerräknarapparatur inte har iakttagits eller om föreskriven uppgift för beräkning av kilomelerskatt inle har lämnals.

Enligt utredningsförslaget skall bestämmelsema om brukandeförbud för kilometerskatteplikliga fordon på grund av uppgiftsförsummelse slopas. Kilomelerskalteplikligt fordon skall inte få brukas om del inle är försett med kilometerräknarapparalur av godkänt slag som är plomberad och god­känd vid besiktning och fungerar tillfredsställande. Vidare föreslås in­skränkningar i brukandeförbudet på grund av obetald fordonsskatt och ki­lometerskatl.

Utredningens förslag till lättnader i bestämmelserna om brukandeförbud har allmänt mottagits positivt av remissinsianserna. 1 fråga om enskildhe­ter i förslaget har dock vissa kritiska synpunkter förts fram.

För egen del anserjag, liksom utredningen och en med något undantag enhällig remissopinion, alt brukandeförbud för kilomelerskalteplikligt for­don inte bör inträda därför att föreskriven uppgift för beräkning av kilome­terskatl ej har lämnats. Brukandeförbud på grund av all apparaturen inle är i överensstämmelse med meddelade föreskrifter bör inträda endast när frå­ga är om ett mer grundläggande fel. Den förra brukandeförbudsgrunden bör därför slopas och den senare ändras i enlighel med vad ulredningen fö­reslagil.

När del gäller brukandeförbud på gmnd av obetalda väglrafikskaller finns del anledning att närmare gå in på ulredningsförslagel. Enligt detla skall brukandeförbud som har inträtt för vissl fordon på denna grund auto­matiskt upphävas för ny ägare till fordonet om förvärvet sker vid exekutiv auktion. Vidare har föreslagits att ett på samma grund inträtt brukandeför­bud skall kunna upphävas efter myndighetsprövning, om särskilda skäl föreligger. Utredningen har uttalat all sådana skäl torde föreligga bl. a. när konkursförvaltare säljer fordon från konkursbo, anlingen på offentlig auk­tion eller under hand.

Ulredningen har pekat på att den föreslagna ordningen skulle medföra

Prop. 1978/79:94

15

all obetald skall som har förfallit till betalning före förvärvet inte skulle ut­göra hinder för den nye ägaren alt använda fordonet, vilket däremoi skulle vara fallet om den obetalda skatten har förfallit till belalning efter förvär­vel. Delta innebär bl. a. atl den nye ägaren kan bli Ivungen all belala kilo­meterskatt som förfaller till belalning efter förvärvet men som avser en ti­digare ägares användning av fordonet. Däremot kan han slippa belala for­donsskall som har debiterats lidigare ägare men som helt eller delvis hän­för sig lill lid efter förvärvel. Enligt utredningens uppfattning talar praklis­ka skäl för en sådan ordning. En expert i utredningen anser dock all regler­na om hävande av brukandeförbud vid sådana förvärv bör utformas så att den nye ägaren skall betala fordonsskatt lill den del denna hänför sig lill lid efter förvärvel, för atl brukandeförbud inle skall inträda, men atl det å andra sidan inte skall krävas alt han betalar kilometerskalt för körning före förvärvsdagen.

Utredningen har vidare utlalal att brukandeförbud bör kunna hävas även när konkursbo fortsätter konkursgäldenärs verksamhet under viss lid eller när skall har restförts och överlämnats för indrivning och den skatt­skyldige har träffal avtal med kronofogdemyndigheten om en avbetal­ningsplan för skatten. Utredningen har framhållit all möjligheten för den skatlskyldige att betala skalleskulden kan ligga i att han t. ex. kan fullfölja ell konirakt om transporter eller i all fordonet allmänt används i rörelsen och därigenom ger intäkter. Brukandeförbudet bör i sådana fall kunna hä­vas åtminstone temporärt. 1 förekommande fall bör ett sådant medgivande kunna återkallas.

Däremoi har inle ulredningen anseti att brukandeförbud bör kunna hä­vas endasl på den grunden all köparen inle känl lill den obetalda skallen. Även när fordon, som har sålts med förbehåll om återiaganderätl, alertas av säljaren har utredningen menat alt skatteskuld som har uppkommil un­der köparens innehav av fordonet skall vara betald för all fordonet skall få användas. Utredningen har i sistnämnda fall pekal på beslämmelserna om "positivt restvärde" i lagen (1978:599) om avbelalningsköp mellan nä­ringsidkare m. fi. och i konsumentkredillagen (1977: 981).

Utredningen har föreslagit att det skall ankomma på RSV att pröva hä­vande av brukandeförbud och att besvär skall kunna föras hos regeringen.

De föreslagna ändringama har överlag mottagits positivt av remissin­stansema. RSV och några andra remissinsianser har dock förordal alt bru­kandeförbudet skall hävas automatiskt även i konkursfallen. Vidare har RSV och ett par länsstyrelser ställt sig bakom del särskilda yttrandet av en av experterna. Företrädare för bilhandeln har kritiserat ulredningens upp­fattning i fråga om återtagna fordon. Slutligen har RSV och någon länssty­relse förordal alt prövningen av om brukandeförbud skall hävas bör an­förtros åt länsstyrelserna.

Föregen del villjag framhålla följande. Jag instämmer i utredningens be­dömning alt brukandeförbud på grund av obetalda väglrafikskaller kommit

Prop. 1978/79:94

16

atl inträffa i vissa fall som inneburit pålagliga olägenheter. Del är därför befogat alt genomföra vissa lättnader i bestämmelsema. Jag anser i likhel med utredningen, att övervägande skäl talar för atl fordon som säljs på exekutiv auktion automatiskt bör befrias från brukandeförbud. Även när särskilda skäl i övrigt föreligger bör brukandeförbudet kunna hävas. Delta bör, i enlighet raed utredningens förslag, kunna ske t. ex. vid försäljning från konkursbo, fortsättande av konkursgäldenärs rörelse samt i vissa fall då skuld som avser vägtrafikskatt avbetalas enUgt överenskommelse med kronofogdemyndighet. Några remissinstanser har hänvisat till atl denna möjlighel i viss mån kan öppna vägen för skalteundandragande åtgärder och förordat att brukandeförbudet i nu avsedda fall bör hävas först efter prövning av myndighet. Jag delar denna uppfattning, 1 likhet med utred­ningen anserjag att prövningen, med hänsyn bl, a. till vikten av en enhetlig rättstillämpning, till dess närmare erfarenheter vunnits bör göras av RSV. Mot beslut som RSV meddelar i sådan fråga bör talan kunna föras genom besvär hos regeringen.

Jag delar även ulredningens uppfattning att en ny ägare, som förvärvar ett fordon under ovan angivna förutsättningar, måsle belala skatt, för vil­ken han själv är skattskyldig men inle annan skatt, för atl fordonet skall få användas.

Utöver nu behandlade frågor, vilka kräver lagändring, bör vissa ändring­ar i förenklande syfte göras i VSK, Vidare finns, i enlighet med vad utred­ningen har uttalat, möjlighel atl genomföra förbättringar i administrativt hänseende,

2.4 Förseningsavgift

Utredningen har föreslagit att systemet med förseningsavgift, som gäller vid lämnande av körlängdsuppgift för kilometerskatl, skall utformas på i huvudsak följande sätt. Förseningsavgift skaU utgå endast i de fall dubbel avgifl påförs enligt nu gällande bestämmelser. En enstaka förseelse skall endast medföra erinran om uppgiftsskyldigheten. Vid upprepad förseelse för samma fordon skall enkel avgift, 100 kronor, påföras. Har enkel avgifl påförts och upprepas underlåtenheten ännu en gång under någon av de tre närraast följande skatteperiodema skall dubbel avgift, 200 kronor, påföras. Förseningsavgifi i nu nämnda fall skall utgå endast när underlåtenheten av­ser ordinarie avstämpling. Underlåtenhet att efterkomma anmaning alt lämna uppgifi skall medföra dubbel avgifi, 200 kronor. Vid ifrågasatt efter­gift av avgifl skall även ursäkllighelen vid den förseelse som endast med­fört erinran kunna prövas.

En klar majoritet av remissinstanserna har i princip godtagit utredning­ens förslag. Den närmare utformningen av de nya reglema har dock rönt en viss kritik. Det gäUer främst frågan huruvida ursäktlighel vid en försla-gångsförsummelse, som endasl föranleder erinran, skall kunna prövas när

Prop. 1978/79:94

17

efiergift av förseningsavgifi övervägs efter ytteriigare en försummelse ati lämna uppgift. Till dem som molsäller sig förslaget i denna del hör skatte-tilläggsuiredningen, kammarrätten i Göleborg och lio länsstyrelser. Skat­telilläggsutredningen har föreslagil all en erinran i stället skall kunna prö­vas om detla yrkas inom kortare tid, t. ex. tio dagar.

För egen del harjag gjort följande bedömning. Utredningen har visat att det föreligger ett uppenbart behov av omformning av reglema om förse­ningsavgift. Utredningen har också klarlagt att de flesta förseningar vid uppgiftslämnande är av engångskaraktär. Den av utredningen föreslagna konstruktionen av förseningsavgiftsinstilulel innebär visserligen en avvi­kelse från vad som gäller vid bristande uppgiftslämnande vid övrig beskatt­ning. Med hänsyn lill de speciella förhållandena på kilomelerskalleområ-del bör dock en sådan avvikelse inte inge några betänkligheter. Förslaget innebär påtagliga administrativa fördelar, bl.a. genom alt en stor mängd förseningsavgiflsärenden kan beräknas bortfalla. Det bör därför genomfö­ras. Avgifl bör alltså utgå vid upprepad försening i samband raed ordinarie uppbörd och vid försummelse alt i lid lämna uppgifi som särskilt avkrävts fordonsägaren. De av utredningen föreslagna avgiftsbeloppen är desamma som nu lillämpas. Jag biiräder förslaget även i denna del.

När del gäller omfattningen av en eftergiftsprövning då det övervägs atl påföra avgift på grund av upprepad uppgiftsförsummelse, villjag frarahålla följande. Utredningen har som nämnls visat atl de flesta förseningar av ifrågavarande slag är engångsförsummelser och att den föreslagna ordning­en kan antas komma att medföra ell betydande bortfall av förseningsav­giftsärenden. Följaktligen bör, om den föreslagna ordningen genomförs, även ärenden angående ifrågasatt efiergift minska avsevärt i omfallning. Under sådana förhållanden anserjag inte att arbetssituationen vid länssty­relserna utgör något bärande skäl mol atl låla prövningen av efiergift om­fatta även omständigheterna vid den försummelse som föranlett erinran. För de skattskyldiga kan del le sig slölande alt den som kommer i fråga för avgifispåföring på grund av upprepad uppgifisförsummelse skall kunna på­räkna eftergift om ursäktlighel föreligger för den senasle försummelsen men inte om endasl den tidigare varil ursäktiig. Därtill kommer atl en skallskyldig inte lorde kunna frånkännas rätten att i ett avgiftsärende åbe­ropa att en erinran, som han har erhållit vid ett tidigare tillfäUe, varit obe­fogad av andra skäl än ursäktlighet, t. ex, därför atl han inte varil skyldig alt lämna uppgift. En ordning som innebär all olika invändningar mol en avgifispåföring i processuellt hänseende behandlas olika är enligt min me­ning inte lämplig.

Av det sagda framgår attjag biträder ulredningens uppfattning all pröv­ning av fråga om eftergift av förseningsavgift skall kunna omfatta även när­mast föregående försummelse, om denna endast har leti till erinran. Vid delta förhållande bör förfallningslexlen lill 28 § ulformas i enlighet med ul­redningens förslag. Jag vill i detla sammanhang också betona vikten av att 

2   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

18

de skattskyldiga får lillräcklig informaiion om gällande bestämmelser när en erinran skickas ul.

2.5 Åtgärder vid fel på apparaturen m. m.

Ulredningen har föreslagil vissa lättnader för fordonsägama vid repara­tion och besiklning av kilometerräknarapparalur. Enligt förslaget skall en möjlighet införas för länsstyrelsema all medge förlängning av den ireda-garsfrisl, räknai från dagen då ett fel på apparaturen har uppläckts, som nu gäller för reparationen. Vidare skall besiktningsfrislen, räknai från dagen för reparation, förlängas från nuvarande tre lill tio dagar. Förslaget innebär alt del i 21 § VSL bör anges all regeringen eller myndighet som regeringen besiämmer får medge alt fordon får brukas i avvaklan på reparation eller besiklning av apparaturen, oavsell vad som annars gäller i fråga om bru­kandeförbud för fordon som saknar kilometerräknarapparalur eller vars apparatur är bristfällig. Enligt utredningens förslag skall prövningen av re­parationsfristen göras av beskattningsmyndighelen, dvs. av länsstyrelsen.

Remissinsianserna har genomgående hälsat med tillfredsslällelse att be­slämmelserna om reparationsfrisl och besiktningsfrisl mjukas upp. Jag fin­ner också övervägande skäl tala för att lättnader i berörda hänseenden ge­nomförs. Endasl på ett par punkter villjag kommentera utredningsförsla­get.

En del länsstyrelser har gett uttryck åt en viss osäkerhet beiräffande an­söknings- och beslulsförfarandet saml inriktningen och omfattningen av den prövning som skall göras, då en förlängning av reparalionsfrislen be­gärs. Jag vill härvidlag underslryka att, för all inle förtjänsten med dis-pensinstilulel skall omintetgöras genom atl brukandeförbud hinner inträda innan beslut föreligger, beslutsprocessen måste kunna ske snabbi och utan alltför stor vidlyftighet. Ansökningsförfarandet bör inte med nödvändighet behöva vara skriftligt. Detla får dock inle hindra att tillämpningen blir re­striktiv. Del skall ha visals atl särskilda skäl föreligger för all förlängning skall kunna medges. Ell exempel härpå, som ulredningen också framhål­ler, är bristande lillgång lill reservdelar. Jag anser däremoi inte alt fordons­ägarens personliga förhållanden normalt skall kunna uigöra skäl för för­längning av lidsfristen. I övrigi förutsätter jag att RSV uifärdar erforderiiga anvisningar på detta område för alt säkerslälla en likformig lillämpning av beslämmelserna i alla län.

Den av ulredningen föreslagna möjlighelen alt anföra besvär över be-skaltningsmyndighelens beslut i fråga om reparationsfristen finner jag ej skäl atl genomföra. Del är yllersl tveksamt om fordonsägama skulle vara betjänta av en sådan besvärsrätt, efiersom brukandeförbud i normalfallet torde hinna inträda innan besvärsmyndigheten hunnit pröva frågan,

Ulredningen har lämnat ytterligare förslag för att slimulera fordonsäga­ren all göra funktionskontroll under ordinarie avstämplingsmånad, somjag

Prop. 1978/79:94

!

19

finner välbetänkta. Sålunda bör det vara av värde om de ordinarie av-stämplingskorten förses med viss informationiför alt underlätta en sådan kontroll. Denna fråga faller inom RSV:s kompetensområde och kräver ingen författningsändring.

2.6 Särskilda rutiner för vissa skattskyldiga

Ulredningen har föreslagit att det skall föreligga en möjlighel att slopa kravet på kilomelerräknarapparatur för vissa företag med stor fordons­park, som är svåråtkomlig och fördelad på många uppslällningsslällen, un­der förutsättning atl körsträckan ändå kan beräknas tillförlitligt. Sådana dispensfrågor skall enligt förslaget prövas av regeringen eller myndighet som regeringen besiämmer. Utredningen beionar atl möjlighelen all ge dispens måsle utnyttjas restriktivt.

Fordon, för vilka dispens har medgetts, kommer sålunda inte alt omfat­tas av det brukandeförbud som annars gäller när kilometerräknare inte är installerad. Dispensen skall enligt förslaget kunna omfatia del av fordons-park. Dispensen bör kunna återkallas när förutsättningar för denna förmån inte längre är för handen eller vid missbruk. Vid överlåtelse får särskild av­räkning och uppbörd ske. Motsvarande måste gälla även i del fall ett före­tag med dispens förvärvar ell redan kilomelerskattepliktigt fordon.

Åtskilliga remissinsianser har lillslyrkt förslaget eller lämnal det utan er­inran. Länsstyrelsen i Stockholms län har framhållil alt fordons körsträc­kor i vissa fall har beräknats med ledning av fordonsägarens statistik när kilomelerräknaren har varil ur funktion under någon del av skalleperio­den.

Kritik har emellertid också riktats mot förslaget av en del remissinstan­ser. Betänkligheterna går i allmänhet ut på alt förslaget medför orättvisor och brisiande konkurrensneutralitet mellan olika förelag, all avgörandena kan bli svåra när del gäller gränsdragningsproblem och att länsslyrelsemas kontrollarbete kan förväntas öka avsevärt.

För egen del villjag anföra följande. Jag har tidigare framhållit alt kilo­melerskatten i princip måsle bygga på en kilometerräknarapparalur. Ell avsteg från denna princip kräver siarka skäl. Jag vill inte bestrida all vissa fordonsägare, av skäl som utredningen har anfört, kan åsamkas relativt sett mer arbete med kilomelerskatten än andra fordonsägare. Samtidigt kan inle uteslutas alt del föreslagna dispenssyslemel i enlighet med vad vissa remissinsianser har uttalat skulle medföra tillämpningsproblem och risk förökat kontrollarbete, orättvisa och bristande konkurrensneutralitet. Jag vill också framhålla att systemet skulle ställa mycket stora krav på en fordonsägare som har fåll dispens. Misslag eller missbruk skulle kunna le­da till atl dispensen ålerkallas och förelaget blir skyldigt all åter låta mon­tera kilometerräknarapparalur i sina fordon. Med hänsyn lill vad jag nu har anförl är jag inte f.n. beredd alt godla utredningens förslag på denna punkt.

Prop. 1978/79:94

20

1 vissa andra situationer kan det dock finnas behov av all befria från skyldigheten att förse kilometerskatleplikligi fordon med kilometerräknar­apparalur. Jag länker närmasi på sådana fall då ett fordon inle alls eller en­dasl med särskilt stora svårigheter kan förses med kilomelerräknare och körsträckan ändå kan beräknas tUlförlitiigt. Enligt gällande ordning får for­donen inte användas i avsaknad av kilometerräknarapparalur. De av ut­redningen föreslagna ändringama i 17 och 21 §§ VSL är av värde för alt gö­ra det möjligt att ändå använda fordonen. Erforderliga föreskrifier för upp­börd av kilomelerskatt m, m. i nu avsedda fall bör tas in i VSK.

2.7       Kilometerskattemärke m. m.

Enligt gällande bestämmelser skall kilomelerskaltepliktig personbil som används ulom rikel i vissa fall vara försedd med särskilt märke, s. k, kilo­meterskattemärke, som visar all fordonet är kilometerskalteplikligt. Den­na skyldighet gäller i de fall gränspassering sker lill eller från annal land än Norge. Märket tillhandahålls av länsstyrelse och kostar 10 kronor. Bestäm­melser härom återfinns i 17 § VSL samt i ÅVK.

Utredningen har övervägt ett slopande av dessa bestämmelser men an­sett sig inle böra föreslå en sådan ålgärd, med hänsyn lill den funktion märket fyller i konlrollhänseende. Likaså har ulredningen avvisat den från ett par håll framförda tanken atl märket skulle distribueras för alla kilome­terskattepliktiga personbilar, eftersom detla enligt utredningens uppfatt­ning skulle vara en onödig administrativ omgång. Däremot har ulredningen föreslagit dels atl lullanslalt skall mot en avgifl av 25 kronor tillhandahålla kilometerskattemärke vid gränspassering, dels vissa andra ändringar i ÅVK.

Jag delar ulredningens bedömning att skyldigheten all förse kilometer-skattepliktig personbil med kilometerskattemärke vid användning ulom ri­ket bör kvarslå oförändrad. Jag avser alt i annal sammanhang föreslå rege­ringen all beslula om ändringar i ÅVK i huvudsak i enlighet med ulred­ningens förslag. Detla innebär bl. a. att jag f. n. inle är beredd att bilräda vid remissbehandlingen framförda förslag om mer långtgående skyldighe­ler, t. ex. av innebörd atl alla brännoljedrivna personbilar obligatoriskt skall förses med särskild markering.

2.8       Övriga frågor

Ulredningen har föreslagil alt regeringens rält enligt 12 § VSL alt medge undantag från skyldigheten atl belala fordonsskall i förskott skall kunna delegeras lill myndighet. Sådan delegeringsmöjlighel finns redan i vissa fall i VSL, t, ex. i 9§ iredje siycket och I7§ andra stycket. Förslaget bör ge­nomföras. Motsvarande ändring bör göras i 17 § första stycket VSL.

1 27 § VSL, som innehåller bestämmelser om skattetillägg, finns f n. i

Prop. 1978/79:94

21

Iredje slyckel en hänvisning lill 37 g § lagen (1959: 92) om förfarandel vid viss konsumiionsbeskatining, förfarandelagen.

I 37g§ försia siycket förfarandelagen regleras behörighelen för beskatt­ningsmyndighelen alt besluta om särskild avgifl saml allmänna ombudets rätt alt föra talan om skattetillägg. Molsvarande bestämmelser finns i 27 § fjärde siycket VSL. Hänvisningen i 27 § VSL lill 37 g § förfarandelagen bör därför begränsas så atl den inle omfattar paragrafens försia stycke.

I 28 § VSL, som innehåller bestämmelser om förseningsavgift, finns f. n. i tredje stycket en hänvisning till 37 g § andra stycket förfarandelagen, vari del anges all omprövning av avgifispåföring skall ske även om den skatl­skyldige framställer yrkande härom efter besvärstidens utgång under för­utsättning all beslut om skatten för den beskatlningsperiod avgiften avser inle har vunnit laga krafl.

Vissa remissinstanser har kritiserat hänvisningen i 28 § VSL till 37 g § andra slyckel förfarandelagen såsom inadekvat. RSV och några länsstyrel­ser har framhållil alt väglrafikskatl påförs utan all särskilt beslul medde­las. Endast i de fall länsslyrelse fastställer skallen meddelas beslul. Del finns således i regel inte något beslut som har vunnit laga kraft. Detla skul­le innebära att beslut om förseningsavgift i regel kunde omprövas hur lång tid som helst efter beslutet.

Liknande synpunkier har framförts av länsstyrelsen i Kopparbergs län, som tillagt bl. a. följande. I de fall skatten har debiterats enligt inkommet avstämplingskort är skattebeloppet i normalfallet hell riktigt beräknal och nägon anledning för fordonsägaren att påkalla beslut finns alltså inte. 1 det fall skallen har debiterats efter skönsmässiga grunder överenssiämmer lik­väl debiterat belopp ofta relativt väl med den skatt som skulle debiterats om uppgifi om körsträcka lämnats. Det finns därför som regel inte heller i dessa fall anledning för den skallskyldige all påkalla beslul om fastställelse av kilometerskatten.

Enligt min egen bedömning är denna kritik berättigad. Det finns således anledning all se över hänvisningen lill 37 g § andra slyckel förfarandelagen i 28 § VSL.

Av förarbetena till den nuvarande lagstiftningen (prop, 1977/78: 136 s. 168 och 186) framgår att syfiet med bestämmelsema har varil atl minska risken för alt skattskyldiga, som ser ett beskaltningsbeslul och ett beslul om särskild avgift som ett enda avgörande, lider en rättsförlust därigenom att de överklagar endast del förra beslutet men låler det senare vinna laga krafl. För all undanröja dessa effekier ansågs del befogal all införa be­stämmelser som tillåter omprövning även av lagakraftägande beslul om särskild avgift under sådana förhållanden. En bestämmelse av denna inne­börd antogs ha mindre betydelse i fråga om förseningsavgift än beträffande skattetillägg.

Genom att förfarandel vid uppbörd av kilometerskatl vid utebliven eller för sent lämnad uppgifi präglas av automatik och atl ett formellt fastslällel-

Prop. 1978/79:94

22

sebeslut om skatten sällan påkallas föreligger i normalfallet endast ett be­slul alt överklaga, nämligen beslutet om förseningsavgift. I de fall den skaitskyldige påkallar beslul om skatten kan man med fog förutsätta atl han är medveien om all detla beslut är ett från avgifispåföringen åtskilt av­görande. Risken för rättsföriuster av lidigare angivel slag lorde i dessa fall vara mycket lilen.

1 de fall en skaltskyldig påförs skatt genom efterbeskattning enligt 24 el­ler 25 § VSL och därjämte förseningsavgifi skulle det kunna befaras atl han inte gör åtskillnad på beslulen vid eventuella besvär. Antalet sådana beslut torde dock vara försumbart.

Mol bakgrund av vad jag nu har anfört bör rätten atl i en skatteprocess få ett lagakraftvunnel beslul om förseningsavgift omprövat kunna slopas niir det gäller väglrafikskatl. Jag förordar därför atl hänvisningen i 27 § iredje siycket VSL till 37 g § andra stycket förfarandelagen slopas.

En annan fråga jag önskar ta upp i detla sammanhang är ansvarsbestäm­melserna vid manipulation av kilometerräknare. Enligt 33 § VSL dömes den som uppsåtligen vidtar ålgärd med kilomelerräknarapparatur så alt körsträcka som skall ligga till grund för beräkning av kilomelerskatt för fordonet ej regislreras eller regislreras för lågt till böter eller fängelse i högst sex månader. Om förfarandel ulgör ett led i gärning som är belagd med strängare slraff enligt skattebrotlslagen lillämpas i stället den lagen. KSN har pekal på bestämmelsen i 33 § VSL i praktiken har kunnai tilläm­pas endast då gämingsmannen har erkänt brotl. Ell bestridande från for­donsinnehavarens sida leder - även i de fall då han påträffas med något verktyg eller dylikt instoppat i räknaren - ofta inte ens till åtal. Innehava­ren behöver i regel till grund för sill bestridande endasl åberopa all någon annan måsle ha utfört handlingen. Straffansvar bör därför, enligt nämn­dens uppfattning, kunna inträda även vid vårdslöst förfarande med kilome­terräknarapparaturen som medför att denna inte är i föreskrivet skick.

Jag finner i likhel med nämnden all del är angelägel atl komma tillrätta med fusk med räknarapparaluren. Jag delar nämndens uppfattning atl även vårdslöst förfarande bör kunna leda lill slraff. Påträffas under körning ett kilometerskalteplikligt fordon med manipulerad räknare, hören förklaring av föraren eller ägaren att han ej känl till manipulationen alltså inte godtas utan vidare, I sådana fall bör ägaren eller i förekommande fall brukaren kunna fällas till ansvar även om han endast förfaril grovt oaktsamt. Den grova oaktsamheten kan ligga däri atl föraren eller ägaren inle har upp­täckt t. ex. alt ett främmande föremål har placerats i räknaren, varigenom dennas funktion har störts.

Straffbestämmelsen i 33 § VSL bör ändras i enlighel med vad jag nu har anfört.

Slulligen villjag la upp en fråga som närmasi berör försäljningsskall på motorfordon men som har anknytning lill vägtrafikskatten. Genom förord­ningen (1978:458) om ändring i bilregislerkungörelsen (1972:599) och för-

Prop. 1978/79:94

23

ordningen (1978:456) om ändring i fordonskungörelsen (1972:595), vilka Irädde i kraft den 1 januari 1979, har bestämmelserna i nämnda kungörel­ser om ägare av fordon gjorls tillämpliga på den som innehar fordon med nyttjanderätt för bestämd lid om minsl ett år. På grund av lydelsen av I § VSL medför ändringama alt den som innehar fordon med sådan nyttjande­rätt anses som fordonets ägare också i fråga om vägtrafikskall. Därför kan t.ex. bestämmelserna om befrielse från skatteplikt i 40§ VSL bli tillämpli­ga också på fordon som innehas med sådan nyttjanderätt.

Enligt 13 § lagen (1978:69) om försäljningsskall på motorfordon, LEM, skall riksskatteverket lill fordonets ägare betala ut ett belopp som svarar mol försäljningsskatten på fordonet, om länsstyrelse enligt 40§ VSL har medgett befrielse från skatteplikt för fordonet i samband med all del regist­rerats eller, om det avställls vid registreringen, när avställningen upphört. Om någon, efter uigången av år 1978, blir innehavare av fordon med nytt­janderätt för bestämd tid om minst ett år och detta sker i samband med re­gistreringen eller, om fordonet avställls vid regislreringen, när avställning­en upphör, kan beloppet enligt gällande bestämmelser få betalas ul till in­nehavaren trots att inle denne ulan uthyraren har betalat försäljningsskall för fordonet, Detla är enligt min mening inte lämpligt,

Författningsmässigt bör detla förhållande rättas lill genom alt ett nytl andra siycke förs in i 13 § LEM mellan första och nuvarande andra stycke­na, enligt vilkel ulbetalning enligt försia slyckel ej får göras om den som är upplagen i bilregistret som fordonels ägare innehar detta med nyttjanderätt under viss lid,

2.9 Ikraftträdande

De nya bestämmelserna i VSL bör i princip träda i kraft den 1 augusti 1979, Härigenom erhåller berörda myndigheler erforderlig lid för informa­tion, dataprogrammering och liknande. Del ankommer på regeringen alt meddela de föreskrifter som behövs för en övergång från fyra lill tre skat­teperioder per skatteår.

3   Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställerjag att regeringen föreslår riksdagen alt aniaga inom budgetdepartementet upprättade förslag lill

1.

lag om ändring i vägtrafikskatlelagen (1973:601)

2.

lag om ändring i lagen (1978: 69) om försäljningsskall på motorfordon.

Prop. 1978/79:94

24

4   Beslut

Regeringen ansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1978/79:94

25

nfillnt

Bilaga 1

     BUDGET­DEPARTEMENTET

ÖVERSYN AV VÄGTRAFIK­BESKATTNINGEN

DEL 1

Kilometerskatt

Betänkande av vägtrafikskatteutredningen

Ds B 1978:5

Prop. 

l91Sfl9:

94

Till Statsr

å

det och chefen f

ö

r budgetdepartementet

Enligt regeringens benrTidigande den 24 mars 1977 tillkallade chefen f

ö

r budgetdepartementet den 15 april 1977 kammarr

ä

ttsassessorn Leif Lindstam att som s

ä

rskild utredare g

ö

ra en teknisk 

ö

versyn av v

ä

gtrafikbeskattningen (B 1977:05).

Till experter f

ö

rordnades den 15 april 1977 f

ö

rste byr

å

sekreteraren Sven Bornhager, bitr. skattedirek­t

ö

ren Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], avdelningsdirekt

ö

ren Birger[REDACTED_EFTERNAMN], byr

å

direkt

ö

ren G

ö

ran Guste och departements­sekreteraren Gunnar Skarell.

Utredningen har antagit namnet v

ä

gtrafikskatteutred­ningen.

Till sekreterare 

å

t utredningen har f

ö

rordnats byr

å­

direkt

ö

ren Mats Sj

ö

strand.

Utredningen f

å

r h

ä

rmed l

ä

mna sitt delbet

ä

nkande

ö

versyn av v

ä

gtrafikbeskattningen. Del 1, Kilometer­skatt.

S

ä

rskilt yttrande har avgivits av[REDACTED_EFTERNAMN].

Stockholm i juli 1978

Leif Lindstam

/Mats Sj

ö

strand

Prop. 1978/79:94

INJMEltfvLL

Sid.

rURKORTNINGAR

SAI-tt1AI1FATTNING

FÖRF.'TTNINGSFÖRSLAG

30 31 

3h

1  UTREDNINGENS ARBETE

1.1    Direktiven

1.2    Arbetets uppl

ä

ggning

6!* 61* 6k

GÄLLAIOTE BESTÄ-It'IELSER M.M.

2.1

Skattepliktiga fordon

2.2

Skattskyldighet

2.3

Kilometerr

ä

knarapparatur

2.3.1

Montering m.m..

2.3.2

Besiktning

2.3.3

Kontroll m.m.

2.4

Skatte

å

r och skatteperioder m.m. f

ö

r vagtrafilsicatt

2.5

Uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

kning av kilometersiatt

2.6

Uppb

ö

rd m.m. av kilometerskatt

2.7

Fastst

ä

llelse av skatt, efterbeskattning m.m.

2.8

F

ö

rseningsavgift

2.9

Brukandef

ö

rbud

2.10

Skattekontroll

2.11

Utlandstrafik och kilometerskattem

ä

rke

2.12

Straffbest

ä

cmelser

66 70 TO

71 72 73

75 77 78

oO 32 83

85 86

67

ERFARENHETER AV OCH KRITIK MOT KIL0METERSKATTESYSTO'ET M.M.

5.1            Myndigheternas verksamhet och erfarenheter av be­

skattningen

3.1.1

L

ä

nsstyrelsema

3.1.2

RSV

3.1.3

TSV

3.1.4

KSN

3.1.5

Tullverket

3.2

De  skattskyldigas  erfarenheter av beskattningen

3.3

Kritik raot kilometerskattesysteir.et

3.3.1

RRV:s revisionsrapport

3.3.2

TSV:s promemoria

90

90 90 95

97 97

100 101 103

103 105

Prop. 1978/79:94

29

Sid.

4 

Ö

VERV

Ä

GAIDEN OCH F

Ö

RSUG

109

4.1

Kilometerr

ä

knarapparaturen

lio

4.2

Uppgifter till ledning f

ö

r ber

ä

kning av kilometer­skatt, m.m.

112

4.2.1

Sambandet mellan avst

ä

mpling och uppb

ö

rd

113

4.2.2

.antalet ordinarie avst

ä

mplingar per 

å

r

g 4.2.5 Avst

ä

mpling vid 

ä

garbyte

12

»

 4.2.4 Undantag fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra ordina­rie avst

ä

mpling

]_29

4.3 UpiDb

ö

rd m.m, av v

ä

gtrafikskatt

133

133

4.3.1

Skatteperioder m.m. f

ö

r v

ä

gtrafikskatt

4.3.2

F

ö

rfallodagar vid ordinarie uppb

ö

rd av v

ä

g­trafikskatt

138

4.3.3

Senaste dag f

ö

r uts

ä

ndning av skattekrav

vid ordinarie uppb

ö

rd

ii+o

4.4

Brukandef

ö

rbud

l**

4.5

F

ö

rseningsavgift

152

4.5.1

P

å

f

ö

ringsgrunder m.m.

153

4.5.2

Till

ä

mpningen av g

ä

llande best

ä

mmelser om eftergift av avgift m,m.

157

4.6 

Ö

vriga fr

å

gor

158

4.6.1

Funktionskontroll m,m,

158

4.5.1

S

ä

rskilda rutiner f

ö

r vissa skattskyldiga

i6i

4.6.1

Kilometerskattem

ä

rket m,m,

17

4.6.2

Plombering och myndighetskontroll av kilo­meterr

ä

knarapparatur

173

5 SPECIAmOTIVSRING

177

S

Ä

RSKILT YTTRAITOE

188

BILAGOR

189

Prop. 1978/79:94

30

F

Ö

RKORTNINGAR

ASB    Aktiebolaget Svensk Bilprovning

FFL    lagen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsum­tionsbeskattning

GTS    generaltullstyrelsen

KSN    kilometerskatten

ä

mnden

LU     lagutskottets bet

ä

nkande

prop.  proposition

rskr   riksdagens skrivelse

RRV    riksrevisionsverket

RSV    riksskatteverket

SkU    skatteutskottets bet

ä

nkande

TSV    statens trafiks

ä

kerhetsverk

VSK-    v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1973:776)

VSL    v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601)

Å

VK    kung

ö

relsen (1973:777) om 

å

terbetalning och

avr

ä

kning av v

ä

gtrafikskatt m.m, f

ö

r fordon som anv

ä

nts utom riket

Prop. 1978/79:94

31

':\rz  

uu-odra 

ä

r 

£

.t; p

ö

ra en Lelinisl; 

ö

vers-.T, av v

ä

rtrafiicce-

Vi har b

ö

rjat v

å

rt arbete ,T.ed en 

ö

vers,. av kil

ö

r.eterbesicatt-nings". Vi har utr

å

tt fr

ä

n att kilorrietersliatte:"! 

£

l-:all fin.nas ;:var f

ö

r alla fordon son:i nu 

ä

r ]:ilo.T.etsrsi:attepli::ti;ra och att alla sc.dana fordon i princip sliall vara f

ö

rsedda ned s

ä

r­skild kilometerriiknarapparatur. Fr

ä

n denna utg

ä

ncspunkt har vi unders

ö

kt m

ö

jligheterna att f

ö

renkla bes!:attningen.

F

ä

ren::lin2;ar 'ran istad/.on.Mas bl.a. genom att uppgiftsl

ä

mnan­det begriinsas. 

VI 

f

ö

resl-iir att antalet skattsperioder f

ö

r ]:ilo.".etsr3:;att och fordonsskatt -inslras fr

å

n fyra t-ill tre per 

ä

r. H

ä

rigenor. .Tiinsliar antalet ordinarie avst

ä

mplingar och uppb

ö

rdstillfLlllen till tre per 

ä

r.

Vi f

ö

resl

å

r oclis

ä

 att ordinarie avst

ä

mpling inte sr.all beh

ö

va g

ö

ras om viss annan avst

ä

.mpling har gjorts under avst

ä

mplings-m-

å

nadon, t.e::. avsl

ä

mpling i samband med besilitning av r

ä

k.nar-apparatur hos AB Svensk Bilprovning eller avst

ä

mpling i sam­band .T.sd griinspassering.

Sr.stto-oerloderna f

ö

r fordonss!:att och kilcmeterskatt f

ö

resl

å

s 

ä

ndrade f

ö

r samtliga fordon till f

ö

ljd av att sk

ä

tte

å

ret de­las in i tre i st

ä

llet f

ö

r fyra delar. Vi f

ö

resl

å

r d.

ä

remot med ett undantag ingen 

ä

ndring betr

ä

ffande skatte

ä

ren. F

ö

r fordon med slutsiffra 5 i registreringsnumret f

ö

resl

å

r vi emellertid att skatte

ä

ren 

ä

ndras f

ö

r att uppb

ö

rd av v

ä

gtra­fikskatt skall g

ö

ras under september i st

ä

llet f

ö

r under au­gusti.

Brukandef

ö

rbud k.an nu g

ä

lla i ett flertal situationer. Det 

ä

r enligt v

ä

r m.ening angel

ä

get att brulcandef

ö

rbud intr

ä

der endast n

ä

r det 

ä

r befogat och n

ä

r sanktione.n kan antas vara effektiv. Vi f

ö

resiir att brukandef

ö

rbud skall g

ä

lla f

ö

r kilometerskatteplik.tigt fordon som inte 

ä

r f

ö

rsett med kilo-meterr

ä

knaraooaratur av gcdk.

ä

nt slag so.m 

ä

r olomberad och

Prop. 1978/79:94

32

trod.';

ä

nd vid bocilitnin samt ;'u;-iTsrar tillfredsst

ä

llande. Dess-rcc-m 3!:all brukandef

ö

rb-.d, E;;m nu 

ä

r fallet, i ririncip inxr';'do. on till betalning f

ö

rfallen ford::nss':att eller kilomoterskatt inte har betalats. Den nuvarande bosx

ä

.mmelsen om brukandef

ö

r­bud n

ä

r f

ö

resk.riven uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

k.ning av ki-lometersiiatt inte har l

ä

.mnats f

ö

resl

å

s slooad.

Vi f

ö

resl

å

r vidare vissa insk.r

ä

nk.ningar av brukandef

ö

rbudet p

å

 grijind av obetald v

ä

gtrafik.ska-ct. il

ä

r ett fordon har s

å

lts vid exekutiv f

ö

rs

ä

ljning f

ö

resl

ä

r vi att den nye 

ä

.qaren skall fi a.nv

ä

nda det utan hinder av att s

ä

ljaren inte har erlac;t v

ä

gtrafikskatt som 

å

vilar hono.m. Dessutom f

ö

resl

ä

r vi att bru-k.andef

ö

rbudet sk.all kunna upph

ä

vas i andra fall om s

ä

rskilda sk.

ä

l f

ö

religger. Beslutander

ä

tten i s

å

dana

ä

renden b

ö

r ank.

ö

m­ma p

å

 rik.sskatteverk.et.

Enligt v

å

r mening g

ö

r de speciella f

ö

rh

å

llanden som g

ä

ller f

ö

r kilomexerskatten att s

ä

rsk.ilda best

ä

mmelser om p

å

f

ö

ring av f

ö

r­seningsavgift b

ö

r g

ä

lla p

ä

 detta skatteomr

å

de. En enstalia f

ö

r­summelse att i r

ä

tt tid l

ä

m.na uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

k­ning av kilometerskatt f

ö

r en sk.attepericd b

ö

r enligt v

å

r me.ninf; f

ö

ranleda endast sn erinran t.ill fordons

ä

garen om best-

ä

mmelser-na om uppgiftsl

ä

mnande och o.m f

ö

rse.ningsavgift. Upprepar 

ä

ga­ren f

ö

rsummelsen .f

ö

r sa.mma fordon inom tre skatteperioder b

ö

r f

ö

rseningsavgift utr

ä

. Avgift b

ö

r utg

å

 med dubbelt belopp om f

ö

rseelsen 

å

ter upprepas inom tre skatteperioder fr

å

n de:'i peri­od som en p

å

f

ö

rd f

ö

rseningsavgift avser.

Ordinarie st

ä

mpelkort skall nu st

ä

mplas och postas senast den sista dage:: i avst

ä

mplingsm

å

naden. Vi f

ö

resl

å

r att deixia be­st

ä

mmelse 

ä

ndras s

ä

 att det i st

ä

llet stadgas 

ä

tt st

ä

mpelk.ort sk.all ha kor.irat in till TSV senast den 4 i m

å

naden efter av-st

ä

mplings.m

å

naden.

Uppt

ä

c;:s det att kiiometerr

ä

knarapparaturen i ett'fordon inte 

ä

r i f

ö

resi-rivct sliic;; f

å

r 

fordo.

net

i regel brukas l

ä

ngst till tredje dagen efter den dag d

å

 felet uppt

ä

cktes. Vi f

ö

resl

å

r att besliattningsm.yndigheten f

å

r .m

ö

jlighet att f

ö

rl

ä

nga denna tidsfrist n

ä

r s

ä

rskilda s':

ä

l f

ö

religger.

Prop. 1978/79:94

33

Efter det ati: ett fel pi icilometerr

ä

Jina.rapparatur har av­hj

ä

lpts, f

ä

r ett fordon i regel brukas l

ä

ngst till tredje dagen efter den dag d

å

 felet avhj

ä

lptes. Yi i

ö

resl

ä

r att denna tidsfrist f

ö

rl

ä

ngs till zio dagar.

F

ö

r vissa skat-cskyldiga med stor fordonsparlc, f

ö

rdelad p

ä 

flera uppst

ä

llningsplatser, kan adnLnistraticnen av kilome­terskatten vara f

ö

rknippad med stora sv

å

righeter. I de fall dessa f

ö

retag har a.ndra tillf

ö

rlitliga uppgifter o.m fordonens k

ä

rstr

ä

ckor, som kan ligga till grund f

ö

r ber

ä

ieiing av k.ilo-.meterskatt, b

ö

r det enligt v

å

r mening finnas .m

ö

jlighet att ge dispens fr

å

n skyldigheten att f

ö

rse fordonen .med kilometcr-r

ä

k.narapparatur. Vi f

ö

resl

å

r att s

ä

rskilda best

ä

mm.elser h

ä

rom inf

ö

rs. Rik.sskatteverk.et f

ö

resl

ä

s f

ä

 besluta.nder

ä

tten i dessa 

ä

renden.

Kilo.meters]:attepliktig personbil 

som  

s.':all anv

ä

ndas uto.mlands i an.nat land 

ä

n Norge sliall vara f

ö

rsedd med ett s

ä

rskilt m

ä

rke, s.J:. kilometers);attera

ä

rke. Detta m

ä

rJce tillhandah

ä

lls av l

ä

nsstyrelserna. Vi f

ö

resl

å

r att det - mot en h

ö

gre avgift - 

ä

ve;-i s];all tillhandah

å

llas av tullmyndigheterna.

Ut

ö

ver de n

ä

mnda 

ä

ndringarna f

ö

resl

å

r vi vissa redaktionella och andra mindre 

ä

ndringar. Vi f

ö

resl

ä

r ocks

ä

 ad.ministrativa 

å

tg

ä

rder i olika avsee.nden.

3   Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

34

?ORPATxrn:NGSrOR3L.1G

1 F

ö

rslag till

Las: on 

ä

ndring i v

ä

gtrafikskattelagen (173:601)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 9,12,16-18,21,28 och 31 

§§

 v

ä

g­trafikskattelagen (1973:601)   skall ha nedan angivna lydelse.

Jrjvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

9 

§

Skatt ber

ä

knas f

ö

r varje fordon f

ö

r en samman­h

ä

ngande tid av tolv ka­lenderm

å

nader (skatte

å

r) eller f

ö

r var och en av fyra delar av helt skatte­

å

r (skatteperioder).

Skatt ber

ä

knas f

ö

r varje fordon f

ö

r en samman­h

ä

ngande tid av tolv ka­lenderm

å

nader (skatte

å

r) eller f

ö

r var och en av tre delar av helt skatte­

å

r (skatteperioder).

Ä

r fordon skattepliktigt under endast en del av skatte

å

r eller skatteperiod ber

ä

knas skatten f

ö

r den tid fordonet 

ä

r skattepliktigt, om ej annat f

ö

ljer av 12 

§

andra stycket.

Skatte

å

r och skatteperiod fastst

ä

lles av regeringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer.

12 

§

Fordonsskatt utg

å

r f

ö

r skatte

å

r enligt bilaga 1 till denna lag. Skatten utg

å

r f

ö

r skatteperiod med en fj

ä

rdedel, f

ö

r kalenderm

å

nad med en tolfte­del och f

ö

r dag med 1/360 av skatten f

ö

r helt 

å

r.

Fordonsskatt utg

å

r f

ö

r skatte

å

r enligt bilaga 1 till denna lag. Skatten utg

ä

r f

ö

r skatteperiod med en tredjedel, f

ö

r kalenderm

å

nad med en tolfte­del och f

ö

r dag med 1/360 av skatten f

ö

r helt 

å

r.

-Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:869 Senaste lydelse 1974:869 Senaste lydelse 1978:118

Prop. 1978/79:94

35

Nuvarande lydelse

J

ö

reslagen l.ydelse

Ö

verstiger fordonsskatten f

ö

r ett fordon 1 500 kronor f

ö

r helt 

å

r utg

å

r fordons­skatt f

ö

r skatteperiod.

Ö

verstiger fordonskatten f

ö

r ett fordon 1 500 kro­nor f

ö

r helt 

å

r utg

å

r fordonsskatt f

ö

r skatte­period.

F

ö

religger skatteplikt f

ö

r fordon under del av kalender­m

å

nad, utg

å

r fordonsskatt f

ö

r hela m

å

naden. Vad nu sagts g

ä

ller dock icke i fr

å

ga om fordon, f

ö

r vilket fordons­skatten uppg

å

r till minst 4 BOO kronor f

ö

r helt skatte

å

r, f

ö

r den kalenderm

å

nad under vilken skatteplikt f

ö

rsta g

å

.ngen intr

ä

der f

ö

r fordonet eller skatteplikt upph

ö

r av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning. Kar s

å

dant fordon varit avst

ä

llt avr

ä

knas eller 

å

terbetalas fordonsskatt f

ö

r av-st

ä

llningstiden om denna omfattat minst 15 dagar eller om fordonet 

ö

verg

å

tt till ny 

ä

gare under avst

ä

llningstiden.

Fordonsskatt erl

ä

gges f

ö

re ing

å

ngen av skatte

å

r eller skatteperiod. Regeringen f

å

r medge undantag h

ä

rifr

å

n f

ö

r grupp av fordon.

Fordonsskatt erl

ä

gges f

ö

re ing

å

ngen av skatte

å

r eller skatteperiod. Regeringen eller myndighet som rege­ringen best

ä

mmer f

å

r medge undantag h

ä

rifr

å

n f

ö

r grupp av fordon.

16 

r

Skattepliktigt fordon f

å

r ej brukas, om till betal­ning f

ö

rfallen fordonsskatt ej eriagts. Detta g

ä

ller ej i fr

å

ga om skatt som avser tid "f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

re­g

å

ende skatte

å

ret eller ej heller i fr

å

ga om skatt som 

å

vilar tidigare 

ä

gare av fordonet och som fastst

ä

llts genom beslut om efterbeskatt­ning enligt 24 

§

,

Skattepliktigt fordon f

å

r ej brukas, om till betal­ning f

ö

rfallen fordonsskatt ej eriagts. Detta g

ä

ller ej i fr

å

ga om skatt som avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

re­g

å

ende skatte

å

ret och ej heller 1 fr

å

ga om skatt som 

å

vilar tidigare 

ä

gare av fordonet och sem fas1:st

ä

llts genom beslut om efterbeskatt­ning enligt 24 

§

,

Senaste lydelse 1975:276

Prop. 1978/79:94

36

Nuvarande Ivdelse

F

ö

reslagen lydelse

Har fordon s

å

lts vid exeku­tiv f

ö

rs

ä

ljning f

å

r det brukas av den nye 

ä

garen utan hinder av att fordons-skatt, f

ö

r vilken tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig, inte . har eriagts. F

ö

religger an-nars s

ä

rskilda sk

ä

l f

å

r riks-

skatteverket medge att visst fordon f

å

r brukas utan hinder av f

ö

rsta stycket.

17 

§

5 fCilometerskattepliktigt fordon skall vara f

ö

rsett med s

ä

r­skild, godk

ä

nd r

ä

knare f

ö

r registrering av fordonets k

ö

r­str

ä

cka och tillh

ö

rande anordningar f

ö

r dess funktion (kilo­meterr

ä

knarapparatur) , Apparaturen skall vara plomberad, Kilometerskattepliktig personbil som anv

ä

ndes utom riket skall vidare vara f

ö

rsedd med s

ä

rskilt m

ä

rke, som visar att fordonet 

ä

r kilometerskattepliktigt. Regeringen f

å

r medge undantag fr

å

n skyldighet att fBr%epersonbil med s

å

dant m

ä

rke.

Regeringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer meddelar f

ö

reskrifter om godk

ä

nnande, montering, plombering, repara­tion, kontroll och lilaiande 

å

tg

ä

rd som har avseende p

å

 kilo­meterr

ä

knarapparatur samt om m

ä

rke som avses i f

ö

rsta stycket.

Regeringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer f

å

r efter ans

ö

kan medge att kilometerskattepliktigt for­don inte beh

ö

ver vara f

ö

r­sett med kilometerr

ä

knar-apparatur.

18 

§

Kilometerskatt utg

å

r f

ö

r den k

ö

rstr

ä

cka som fordon till- ryggalagt under tid, d

å

det varit kilometerskattepliktigt.

Senaste lydelse 1974:869 

Senaste lydelse 1974:869

Prop. 1978/79:94

37

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen l.ydelse

Skatten ber

ä

knas f

ö

r helt tiotal kilometer efter de skattesatser som anges i bilaga 2 till denna lag.

Skattskyldig skall f

ö

r varje skatteperiod l

ä

mna uppgift till ledning f

ö

r fastst

ä

llande av skatt. S

å

dan uppgift skall l

ä

mnas 

ä

ven i annat fall, i den m

å

n regeringen eller myn­dighet som regeringen be­st

ä

mmer f

ö

rordnar d

ä

rom. Kilometerskatt erl

ä

gges i efterhand f

ö

r skatte­period. Regeringen f

å

r medge undantag h

ä

rifr

å

n f

ö

r grupp av fordon.

Skattskyldig skall f

ö

r varje skatteperiod l

ä

mna uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

kning av skatt. Rege­ringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer f

å

r medge undantag h

ä

ri­fr

å

n. Uppgift till led­ning f

ö

r ber

ä

kning av skatt skall l

ä

mnas 

ä

ven i annat fall, i den m

ä

n re­geringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer f

ö

rordnar d

ä

rom. Kilo­meterskatt erl

ä

gges i efterhand f

ö

r skatteperiod. Regeringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer f

å

r medge undantag h

ä

ri­fr

å

n f

ö

r grupp av fordon.

21

§

'

Kilometerskattepliktigt fordon f

å

r ej brukas 1, om de f

ö

reskrifter i fr

å

ga om kilometerr

ä

knar­apparatur. vilka meddelats i denna lag eller med st

ö

d d

ä

rav, ej iakttagits.

ICilometerskattepliktigt fordon f

å

r ej brukas 1. om det inte 

ä

r f

ö

rsett med kilometerr

ä

knarappara­tur av godk

ä

nt slag som 

ä

r plomberad och godk

ä

nd vid besiktning samt fi-mgerar tillfredsst

ä

llande,

'Senaste lydelse 1975:276,

Prop. 1978/79:94

38

Nuvarande Ivdelse

F

ö

reslagen l.vdelse

2,   om f

ö

reskriven upp­

gift f

ö

r ber

ä

kning av

kilometerskatt ej l

ä

m­

nats,

3.   om till betalning f

ö

r­

fallen kilometerskatt ej

eriagts.

2, om till betalning f

ö

r­fallen kilometerskatt ej eriagts.

Regeringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer f

å

r medge att fordon, utan hinder av f

ö

rsta stycket 1, f

å

r brukas i avvaktan p

å 

reparation eller besiktning av kilometerr

ä

knarappratur.

Vad som s

ä

gs i f

ö

rsta stycket under 1 g

ä

ller ej i fall som avses i 17 

§ 

tredje stycket.

Vad som s

ä

gs i f

ö

rsta stycket under _3 g

ä

ller ej i fr

å

ga om skatt som avser tid f

ö

re det n

ä

r­mast f

ö

reg

ä

ende sk

ä

tte­

å

ret och ej heller i fr

å

ga om skatt som 

å

vilar tidigare 

ä

gare av fordonet och som fastst

ä

llts genom beslut om efterbeskattning enligt 24 eller 25 

§

Vad som s

ä

gs i f

ö

rsta stycket under 

2  

g

ä

ller ej i fr

å

ga om skatt som avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

ret och ej heller i fr

ä

ga om skatt som 

å

vilar tidigare 

ä

gare av fordonet och som fast­st

ä

llts genom beslut om efterbeskattning enligt 24 eller 25 

§

, Har fordon s

å

lts vid exekutiv f

ö

rs

ä

lj­ning f

ä

r det brukas av den nye 

ä

garen utan hinder av att kilometerskatt,f

ö

r

Prop, 1978/79:94

39

Nuvarande l.ydelse

F

ö

reslagen lydelse

vilken tidigare 

ä

gare

ä

r skattskyldig, inte har eriagts. F

ö

religger annars s

ä

rskilda sk

ä

l f

å

r riksskatteverket medge att visst fordon f

å

r brukas utan hinder av f

ö

rsta stycket 2,

28

§

'

L

ä

mnas ej inom f

ö

reskriven tid vederb

ö

rlig uppgift om k

ö

rstr

ä

cka f

ö

r kilometer­skattepliktigt fordon, p

å­

f

ö

r beskattningsmyndigheten den som 

ä

gde fordonet, n

ä

r fristen utgick, f

ö

rsenings­avgift med 100 kronor.

Kar vederb

ö

rlig uppgift f

ö

r skatteperiod om k

ö

rstr

ä

cka f

ö

r kilome­terskattepliktigt for­don inte kommit in inom f

ö

reskriven tid skall erinran om uppgifts­skyldigheten och om f

ö

r­seningsavgift s

ä

ndas till den som 

ä

gde fordo­net vid utg

å

ngen av skatte­perioden, om. ej annat f

ö

l­jer av andra stycket.

Har i fall som avses i f

ö

rsta stycket 

ä

garen anmanats att l

ä

mna uppgift men ej efter­kommit anmaningen inom tid som f

ö

reskrivits i denna eller underl

å

tit att inom f

ö

reskriven tid l

ä

mna upp­gift om fordonets k

ö

rstr

ä

cka vid minst ett av de tre n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende uppb

ö

rds­tillf

ä

llena, best

ä

ms f

ö

rse­ningsavgiften till 200 kronor.

Har i fall som avses i f

ö

rsta stycket 

ä

garen underl

å

tit att inom f

ö

reskriven tid l

ä

mna uppgift f

ö

r skatteperiod om fordonets k

ö

rstr

ä

cka f

ö

r minst _en av det tre n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skat­teperioderna p

å

f

ö

r be­skattningsmyndigheten 

ä

garen f

ö

rseningsavgift. ."Detsamma g

ä

ller om

lenaste lydelse 1978:199.

Prop. 1978/79:94

40

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

ä

garen har anmanats att l

ä

mna uppgift om k

ö

rstr

ä

cka men ej efterkommit anmaningen inom tid som har f

ö

reskrivits i denna.

F

ö

rseningsavgift enligt andra st.vcket utg

å

r med 100 kronor. Avgiften best

ä

ms dock till 200 kronor om f

ö

rseningsav­gift har p

å

f

ö

rts f

ö

r minst en av de tre n

ä

rmast f

ö

re­g

å

ende skatteperiodema eller om f

ö

rseningen avser uppgift som 

ä

garen har an­manats att l

ä

mna.

Fr

å

ga om f

ö

rseningsavgift pr

ö

vas av beskattnings­myndigheten. I fr

å

ga om f

ö

rseningsavgift skall 3?f

§

 f

ö

rsta och tredje styckena, 37 g 

§

 andra stycket samt 37 h 

§

 lagen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtionsbe­skattning till

ä

mpas. Ut

ö

ver vad som f

ö

reskrivs i n

ä

randa 37 f 

§

f

ö

rsta stycket g

ä

ller att f

ö

rseningsavgifter av­seende samma fordons

ä

gare f

ö

r en och samma skatte­period f

å

r neds

ä

ttas till 500 kronor eller, i fall som avses i andra stycket, 1 000 kronor.

Fr

å

ga om f

ö

rseningsavgift pr

ö

vas av beskattningsmjTidig-heten. I fr

å

ga om f

ö

rsenings­avgift skall 37 f 

§

 f

ö

rsta och tredje styckena, 37 g 

§

andra stycket samt 37 h 

§

 lagen (1959:92) om f

ö

rfaran­det vid viss konsumtionsbe­skattning till

ä

mpas. Ut

ö

ver vad som f

ö

reskrivs i n

ä

mnda 37 f 

§

f

ö

rsta stycket g

ä

ller att f

ö

rseningsavgifter av­seende samma fordons

ä

gare f

ö

r en och samma skatteperiod f

å

r neds

ä

ttas till 500 kronor eller, i fall som avses i tredje stycket andra meningen, 1 000 kronor.

Prop. 1978/79:94

41

Nuvarande Ivdelse

F

ö

reslagen lydelse

31 S

Mot beslut som avses i 23-23 

§§

 eller 40 

§ 

eller som avser r

ä

ttelse eller utd

ö

'mande av vite f

å

r skattskyldig och all­m

ä

nt ombud f

ö

ra talan genom besv

ä

r hos kammarr

ä

tt.

Mot beslut som avses i 23-27 

§§

, 28 

§

 andra eller tredje stycket eller 40 

§

eller som avser r

ä

ttelse eller utd

ö

mande av vite f

å

r skattskyldig och allm

ä

nt ombud f

ö

ra talan genom be­sv

ä

r hos kammarr

ä

tt.

Mot beslut enligt 16 eller 21 

§

 f

å

r skattskyldig f

ö

ra talan genom besv

ä

r hos re­geringen. Best

ä

mmelserna i 40 och 45 

§§

 lagen (1959:92) om f

ö

rfaran­det vid viss konsumtionsbeskattning g

ä

ller i till

ä

mpliga delar besv

ä

r i fr

å

ga som avses i f

ö

rsta stycket.

Allm

ä

nt ombud f

å

r f

ö

ra talan till skattskyldigs f

ö

rm

ä

n.

Denna lag tr

ä

der i kraft den

De nya best

ä

mmelserna i 9 och 12 

§§

 till

ä

mpas i fr

ä

ga om skatte

å

r som b

ö

rjar vid ikrafttr

ä

dandet eller senare. Le nya best

ä

mmelsema i 28 och 31 

§§

 till

ä

mpas i fr

å

ga om skatte

å

r eller skatteperiod som g

å

r till 

ä

nda efter ikrafttr

ä

dandet.

I 

ö

vrigt till

ä

mpas 

ä

ldre best

ä

mmelser i fr

å

ga om f

ö

r­h

å

llande som h

ä

nf

ö

r sig till tid f

ö

re ikrafttr

ä

dandet.

 Senaste lydelse 1974:863,

Prop. 1978/79:94

42

2 F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1975:776)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs i fr

å

ga om v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1973:776)

dels att 47 

§

skall upph

ö

ra att g

ä

lla,

dels att 4-7, 9, 20, 39, 40, 46-48, 51 , 54 och 56 

§§ 

skall ha nedan angivna lydelse.

dels att i f

ö

rordningen skall inf

ö

ras en ny paragraf, 8 a 

§

, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

4 

§

Skatte

å

r, skatteperioder och uppb

ö

rdsm

å

nad f

ö

r visst fordon best

ä

mmes efter slutsiffran i fordonets registreringsnummer enligt f

ö

ljande uppst

ä

llning.

Slut-

Skatte

å

r/

Fordonsskatt

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds-

siffra

skatteperioder

m

å

nad

1

skatte

å

r:

maj-april

april-mars

april

skatteperioder:

maj-juli

nanuari-mars

april

augusti-oktober

april-juni

augusti

novem oer-januari

juli-september

oktober

februari-april

oktober-december

aanuari

2

skatte

å

r:

juni-maj

maj-april

maj

skatteperioder:

juni-augusti

februari-april

mao

september-november december-februari

mao-juni

augusti

juli-oktober

novemoer

mars-maj

november-januari"

fe oruari

3

skatte

å

r:

juli-juni

juni-maj

juni

skatteperioder:

juli-september

mars-maj

OTJni

oktober-december

juni-augusti

september

januari-mars

september-november

december

april-juni

december-februari

mars

Prop  1978/79:94

43

Nuvarande Ivdelse

Slut-

Skatte

å

r/

Fordonsskatt

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds-

siffra skatteperioder

m

å

nad

4 och

5.*.atte

å

r:

september-augusti

juli-juni

augusti

skatteperioder:

: september-november

' ma.3-juni

augusti

december-februari

juli-oktober

november

mars-ma,i

november-januari

februari

juni-augusti

februari-april

maj

6

skatte

å

r:

december-november

november-oktober

november

skatteperioder:

december-februari

juli-oktober

november

mars-maj

november-januari februari-april

februari

juni-augusti

maj

septemDer-novemoer

ma.i-jjni

augusti

7

skatte

å

r:

januari-december

december-november

december

skatteperioder:

januari-mars

september-november

december

april-juni

decemoer-februari mars-ma,-

mars

juli-september

juni

oktober-december

juni-augusti

september

3

skatte

å

r:

februari-januari

januari-december

januari

skatteperioder:

februari-april

oktober-december

januari

maj-juli

januari-mars

april

augusti-oktober

april-juni

au.gusti

november-januari

juli-september

oktober

9

skatte

å

r:

mars-februari

februari-januari

februari

skatteperioder:

mars-maj

november-januari

februari

juni-augusti

februari-april

maj

september-november

maj-juni juli-oktober

augusti

decemoer-feoruari

november

0

skatte

å

r:

april-mars

mars-februari

mars

skatteperioder:

april-juni

december-februari

mars

juli-september

mars-maj

juni

oktober-december

juni-augusti

september

januari-mars

september-november

aecemoer

Sista m

å

naden i varje skatteperiod f

ö

r kilometerskatt betecknas avst

ä

mplingsm

å

nad.

Prop. 1978/79:94

44

F

ö

reslagen lydelse

4 

§

Skatte

å

r, skatteperioder och uppb

ö

rdsm

å

nad f

ö

r visst fordon best

ä

mmes efter slutsiffran i fordonets registreringsnummer enligt f

ö

ljande uppst

ä

llning.

Slut-  Skatte

å

r/ siffra skatteperioder

Fordonsskatt

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds­m

å

nad

maj-april

april-mars maj-augusti       december-mars septemper-december april-juni januari-april     juli-november

juni-maj

september september-augusti -maj-aupusti       september septemper-december januari januari-april     maj

juni-september december-november

december-mars

april-juli

____ 

augusti-november      mars-jxmi

september-december april-juni

januari januari-december september-december januari

januari-april     maj maj-augusti       september

skatte

å

r: 

ä

atteperioder:

Skatte

å

r: skatteperioder:

skatte

å

r: skatteperioder:

skatte

å

r: skatteperioder:

skatte

å

r: skatteperioder:

skatte

å

r: skatteperioder:

Scatte

å

r : skatteperioder:

skatte

å

r: skatteperioder:

juni-september oktober-janua"ri

februari-maj

juli-juni

juli-oktober

november-februari

mars-juni

september-augusti

september-december

januari-april" maj-augusti

oktober-september

oktober-januari

feoruari-ma-

.januari-december

w

jariuari-april

ibe:

maj-au

februari-januari

februari-maj juni-september oktober-januari

maj-april januari-april maj-augusxi september-december

juni-maj februari-maj juni-septem.ber oktober-januari

juli-juni aipril-juni juli-november december-mars

november-oktober

juli-oktober

november-februari

december-november

juli-november

december-mars

april

april

augusti

december

maj

maj september

januari'

juni

juni

oktober

februari

augusti

augusti december

april

november

november

mars

augusti

december

december

april

augusti

Prop. 1978/79:94

45

F

ö

reslagen lydelse

Slut- Skatte

å

r/     Fordonsskatt siffra Skatteperioder

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds-m

å

nad

skatte

å

r:

mars-februari

skatteperioder:mars-juni

juli-oktober november-februari

skatte

å

r;

april-mars

skatteperioder: april-juli

augusti-november december-mars

februari-januari oktober-januari februari-maj .juni-september

mars-februari november-februari mars-junT      " juli-oktober

februari

februari

juni

oktober

mars

mars

au.gusti

november

Sista m

å

naden i varje skatteperiod f

ö

r kilometerskatt betecknas avst

ä

mplingsm

å

nad.

Nuvarande Ivdelse

F

ö

reslagen Ivdelse

5

§

Uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

kning av kilometerskatt skall l

ä

ranas av fordons

ä

gare

1.   i samband med att fordon f

ö

rsta g

å

ngen blir kilometer­

skattepliktigt,

2,   i samband med att fordon upph

ö

r att vara kilometerskatte­

pliktigt av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning,

3.   i samband med att avst

ä

llt fordon tages i bruk p

å

 s

ä

tt

som 

ä

r till

å

tet i fr

å

ga om avst

ä

llt fordon,

som avses under 3 upph

ö

r att brukas p

å

 s

ä

tt som 

ä

r till

å

tet i fr

å

ga om av­st

ä

llt fordon.

4,   i samband med att fordon 4. i samband med att fordon

upph

ö

r att brukas p

å

 s

ä

tt som 

ä

r till

å

tet i fr

å

ga om av­st

ä

lls fordon, om uppgift enligt 3 har l

ä

mnats.

Prop. 1978/79:94

46

Nuvarande Ivdelse

F

ö

reslagen Ivdelse

5, senast vid utg

å

ngen av varje skatteperiod, om fordonet varit kilometerskattepliktigt under n

å

gon del av tiden mellan f

ö

reg

å

ende avst

ä

mpling enligt denna paragraf och ing

å

ngen av avst

ä

mplingsm

å

naden.

Uppgift enligt f

ö

rsta stycket l

ä

mnas genom avst

ä

mpling

p

å

 blankett enligt fastst

ä

llt formul

ä

r.

Skyldighet att l

ä

mna uppgift enligt f

ö

rsta stycket 5 f

ö

re­ligger inte om avst

ä

mpling under avst

ä

mplingsm

å

naden har gjorts enligt f

ö

rsta stvcket 3, 52 

§ 

tredje stycket fj

ä

rde meningen, 40 

§

 andra stycket eller 51 

§ 

eller enligt 5 

§

f

ö

rsta stycket kung

ö

relsen (1973:777) om 

å

ter­betalning och avr

ä

toing av v

ä

g­trafikskatt m.m. f

ö

r fordon som anv

ä

nts utom riket.

6

§

Blankett f

ö

r uppgift enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 1-4 tillhandah

å

lles av l

ä

nssty­relse efter anm

ä

lan och skall vara f

ö

rsedd med datum f

ö

r utl

ä

mnandet.

Blankett f

ö

r uppgift enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 1-1 tillhandah

å

lles av l

ä

nssty­relse efter anm

ä

lan och skall vara f

ö

rsedd med dati

Ä

i f

ö

r utl

ä

mnandet. Blankett for uppgift enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 4 till­handah

å

lles av l

ä

nsstyrelse.

Prop. 1978/79:94

47

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen Ivdelse

Avst

ä

mpling enligt 5 

§ 

f

ö

rsta stycket 1 eller 4 skall g

ö

ras innan fordonet tages i bruk efter skatte­pliktens intr

ä

de, Avst

ä

mp­ling enligt 5 

§

f

ö

rsta stycket 2 eller 3 skall g

ö

ras tidigast tredje dagen innan fordonet upph

ö

r att vara kilometerskattepliktigt.

Avst

ä

mpling enligt 5 

§ 

f

ö

rsta stycket 1 skall g

ö

ras innan fordonet tages i bruk efter skattepliktens intr

ä

de, Avst

ä

mpling enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 2 eller 3 skall g

ö

ras tidigast tredje dagen innan fordonet upph

ö

r att vara kilometer­skattepliktigt. Av 35 

§ 

bilregisterkung

ö

relsen (1972:599) framg

å

r att av­st

ä

mpling enligt 5 

§

 f

ö

rsta stvcket 4 i vissa fall 

ä

r en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att avst

ä

llning skall upph

ö

ra.

Avst

ä

mplad blankett skall s

ä

ndas till l

ä

nsstyrelse, i fall som avses i 5 

§

 f

ö

rsta stycket 1 eller 4 omedelbart efter avst

ä

mplingen och i fall som avses i 5 

§

 f

ö

rsta stycket 2 eller 5 inom tre dagar efter utl

ä

mnandet.

Avst

ä

mplad blankett skall s

ä

ndas till l

ä

nsstyrelse, i fall som avses i 5 

§

 f

ö

rsta stycket 1 omedelbart efter avst

ä

mplingen och i fall som avses i 5 

§

 f

ö

rsta stycket 2 eller 3 inom tre dagar efter utl

ä

mnandet.

7 

§

Statens trafiks

ä

kerhetsverk tillst

ä

ller fordons

ä

gare blankett enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 5 senast den 15 i avst

ä

mplingsm

å

naden.

Senaste lydelse 1975:280

Prop. 1978/79:94

48

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen Ivdelse

Fordons

ä

gare skall f

ö

re

Fordons

ä

gare skall avst

ä

mpla

utg

å

ngen av avst

ä

mplings-

blanketten i kilometerr

ä

kna-

m

å

naden avst

ä

mpla bl

ä

nket-

ren. Blanketten skall senast

ten i kilometerr

ä

knaren

den 4 i m

å

naden efter avstamp

och inom samma tid s

ä

nda

lingsm

å

naden ha kommit in till

blanketten till statens

statens trafiks

ä

kerhetsverk.

trafiks

ä

kerhetsverk.

Har fordons

ä

gare icke erh

å

llit blankett som avses i f

ö

rsta stycket skall han anm

ä

la detta till l

ä

nsstyrelse senast en vecka f

ö

re utg

å

ngen av avst

ä

mplingsm

å

naden. L

ä

nsstyrelsen tillst

ä

ller fordons

ä

garen s

å

dan blankett utan dr

ö

jsm

å

l.

8 a 

§

Riksskatteverket pr

ö

var fr

å

ga som avses i 17 

§

 tredje stycket v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601). Medgivande som avses d

ä

r f

å

r l

ä

mnas under f

ö

ruts

ä

ttning att fordons­

ä

gare 

ä

ger ett avsev

ä

rt an­tal kilometerskatteplikti,ga fordon, att k

ö

rstr

ä

ckan f

ö

r fordonen kan ber

ä

knas till­f

ö

rlitligt p

å

 annat s

ä

tt

ä

n med hj

ä

lp av kilometerr

ä

knar­apparatur samt att sv

å

righe­ter skulle f

ö

religga f

ö

r for-dons

ä

garen att g

ö

ra avst

ä

mp­ling i r

ä

knarna.

Prop. 1978/79:94

49

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

Riksskatteverket fastst

ä

l­ler skatte

å

r, skatteperio­der och uppb

ö

rdsm

ä

nader f

ö

r fordon som omfattas av med­givande enligt f

ö

rsta stycket.

9

§ 

Ä

r fordon f

ö

rsett med kilometerr

ä

knare utan anordning f

ö

r st

ä

mpling av r

ä

knarst

ä

llningen skall i st

ä

llet f

ö

r av­st

ä

mpling g

ö

ras anteckning om r

ä

knarens nummer och r

ä

knar­st

ä

llningen. I 

ö

vrigt 

ä

ger vad som s

ä

gs om avst

ä

mpling i denna kung

ö

relse motsvarande till

ä

mpning i fr

ä

ga om s

å

dan anteckning.

Har medgivande enligt 8 a 

§ 

l

ä

mnats skall fordons

ä

garen, f

ö

r de fordon som omfattas av medgivandet, i st

ä

llet f

ö

r st

ä

mpelkort till be­skattningsmyndigheten l

ä

mna s

ä

rskild uppgift om k

ö

rstr

ä

ckan f

ö

r fordone.u och den p

å

 k

ö

rstr

ä

ckan be­l

ö

pande kilometerskatten. I fr

å

ga om s

å

dan uppgift till

ä

mpas best

ä

mmelserna i de.nna kung

ö

relse om uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

kning av kilometerskatt. Riks­skatteverket f

å

r, med av­vikelse fr

å

n denna kung

ö

-relse och efter samr

å

d med statens trafiks

ä

kerhetsverk, meddela f

ö

reskrifter om upp­giftsl

ä

mnande och uppb

ö

rd.

4    Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

.so

Nuvarande l.ydelse

F

ö

reslagen lydelse

20 

§

" Skattekvitto p

å

 den skatt

som skall erl

ä

ggas s

ä

ndes under postf

ö

rskott till den skattskyldige senast den J_0 i uppb

ö

rdsm

å

naden vid ordinarie uppb

ö

rd och snarast m

ö

jligt vid till­f

ä

llig uppb

ö

rd.

Skattekvitto p

å

den skatt som skall erl

ä

ggas s

ä

ndes under postf

ö

rskott till den skattskyldige snarast m

ö

jligt, dock senast den 15 i uppb

ö

rdsm

å

naden s

å

vitt avser ordinarie uppb

ö

rd.

Utan hinder av f

ö

rsta stycket f

å

r riksskatte­verket efter samr

å

d med statens trafiks

ä

kerhets­verk medge att skatte­kvitto s

ä

ndes senast den 15 i uppb

ö

rdsm

å

naden vid ordinarie uppb

ö

rd.

39

§ 

Riksskatteverket kan, n

ä

r s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger, f

ö

re­skriva att besiktning av kilometerr

ä

knarapparatur skall ske p

å

 annan tid 

ä

n som anges i 37 

§

.

L

ä

nsstyrelse f

ä

r f

ö

rel

ä

gga 

ä

gare av kilometerskatte­pliktigt fordon att inan viss tid inst

ä

lla fordonet f

ö

r s

ä

rskild besiktning av kilometerr

ä

taiarapparaturen.

L

ä

nsstyrelse f

ä

r f

ö

rel

ä

gga 

ä

gare av kilometerskatte­pliktigt fordon att inom viss tid inst

ä

lla fordonet f

ö

r s

ä

rskild besiktning av kiloraeterr

ä

taiarapparaturen. Inst

ä

lles ej f_ordo_ne_t inom f

ö

reskriven tid f

å

r det ej brukas,

L

ä

nsstyrelse inf

ö

r uppgift om meddelat f

ö

rel

ä

ggande i bilregistret.

lenaste lydelse 1975:280

Prop. 1978/79:94

.M

Nuvarande l.ydelse

l

ö

reslagen lydelse

40 

§

'' Vid besiktning av kilometerr

ä

lGiarapparatur skall kontrolle­ras att

1.

kilometerr

ä

knaren 

ä

r av godk

ä

nd typ,

2.

apparaturen i 

ö

vrigt 

ö

verensst

ä

mmer med f

ö

reskrifter som meddelas av kilometerskatten

ä

mnden,

3.

apparaturen monterats och plomberats av den som 

ä

r be­h

ö

rig d

ä

rtill enligt 32 

§

,

4.

apparaturen 

ä

r monterad och plomberad enligt f

ö

reskrif­ter som meddelas av kilometerskatten

ä

mnden,

5.

apparaturen fungerar tillfredsst

ä

llande.

F

ö

ranleder kontrollen ingen anm

ä

rkning skall apparaturen godk

ä

nnas och i f

ö

rekommande fall plomberas samt bevis h

ä

rom utf

ä

rdas. Vad nu sagts g

ä

ller ocks

å

 om kontrollen f

ö

ranlett anm

ä

rkning som efter 

å

tg

ä

rd enligt 34 

§

andra stycket ej l

ä

ngre f

ö

religger.

Vid besiktning skall av­st

ä

mpling g

ö

ras i r

ä

knaren. F

ö

ranleder kontrollen ingen anm

ä

rkning skall apparaturen godk

ä

nnas och i f

ö

rekommande fall plom­beras samt bevis h

ä

rom ut­f

ä

rdas. Vad som sagts g

ä

ller ocks

å

 om kontrollen f

ö

ranlett anm

ä

rkning som efter 

å

tg

ä

rd enligt 34 

§

 andra stycket ej l

ä

ngre f

ö

religger.

46 

§ 

Upph

ö

r kilometerr

ä

knarappara­turen, i annat fall 

ä

n som av­ses i 32 

§

, att vara i f

ö

re­skrivet skick skall den som har hcind om fordonet n

ä

r felet uppt

ä

ckes g

ö

ra av­st

ä

mpling i kilometerr

ä

knaren, 

ö

m det inte 

ä

r uteslutet till f

ö

ljd av skada p

ä

r

ä

knaren, och anteckna datum f

ö

r upp­t

ä

ckten. Avst

ä

mpling och an-

Upph

ö

r kilometerr

ä

knarappa­raturen, i annat fall 

ä

n som avses i 32 

§

, att vara i f

ö

reskrivet skick skall den som har hand om fordo­net n

ä

r felet uppt

ä

ckes g

ö

ra avst

ä

mpling i kilo­meterr

ä

knaren, om det inte 

ä

r uteslutet till f

ö

ljd av skada p

å

 r

ä

knaren, och an­teckna vad som brister

Senaste lydelse 1977:948

Prop. 1978/79:94

Nuvarande lydelse

teckning g

ö

res p

å

 s

ä

rskilt kort. Kortet skall utan dr

ö

jsm

å

l s

ä

ndas till l

ä

ns­styrelsen.

F

ö

reslagen lydelse

samt datum f

ö

r uppt

ä

ckten. Avst

ä

mpling och anteclming g

ö

rs p

å

 s

ä

rskilt kort, som tillhandah

ä

lls av l

ä

nssty­relse.

Kort som avses i f

ö

rsta stycket skall f

ö

rvaras i fordonet till dess appara­turen har godk

ä

nts vid besiktningen.

Kort enligt f

ö

rsta stycket tillhandah

å

lles av l

ä

nsstyrelse.

48 

§

' I fall som avses i 4 

§

 f

ä

r kilometerskatteplik­tigt fordon, innan felet avhj

ä

lpts av godk

ä

nt f

ö­

retag, brukas l

ä

ngst till utg

å

ngen av tredje dagen efter den, d

å

 felet upp­t

ä

cktes. Sedan felet av­hj

ä

lpts f

å

r fordonet, innan apparaturen god­k

ä

nts vid besiktning, brukas l

ä

ngst till ut­g

å

ngen av tredje dagen efter den, d

å

 felet av­hj

ä

lpts.

Upph

ö

r kilometersr

ä

knarappa-ratur att vara i f

ö

reskrivet skick f

ä

r kilometerskatte­pliktigt fordon, innan felet avhj

ä

lpts av godk

ä

nt f

ö

retag, brukas l

ä

ngst till utg

å

ngen av tredje dagen efter den, d

å

 felet uppt

ä

cktes. Sedan felet avhj

ä

lpts f

å

r fordonet, innan apparaturen godk

ä

nts vid besiktning, brukas l

ä

ngst till utg

å

ngen av tionde dagen efter den, d

ä

 felet avhj

ä

lpts.

Senaste lydelse 1974:874

N

ä

r s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger f

å

r beskattningsmyndigheten medge att fordon f

ä

r brukas under l

ä

n.gre tid innan felet har avhj

ä

lpts 

ä

n som s

ä

gs i f

ö

rsta stycket.

Prop. 1978/79:94

53

Nuvarande lydelse

Som f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r brukande enligt f

ö

rsta stycket g

ä

ller att 

å

tg

ä

rder som anges i 46 

£

ch_ 4_7_

§

i?. vidtagits.

Vid ber

ä

kning av tid som avses i f

ö

rsta stycket skall l

ö

r­dag, s

ö

ndag eller annan allm

ä

n helgdag icke inr

ä

lmas och ej heller tid under vilken for­donet funnits utorn riket eller, s

å

vitt avser personbil, utom riket i annat land 

ä

n Norge. Intr

ä

ffar h

ä

ndelse som avses i 46 

§

 nSr 'personbil finnes i Norge skall de i f

ö

rsta stycket angivna tidsfristerna i st

ä

llet f

ö

r vad d

ä

r anges utg

ö

ra var­dera fem dagar.

F

ö

reslagen lydelse

Som f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r bru­kande enligt f

ö

rsta eller andra stycket g

ä

ller att 

ä

tg

ä

rder som anges i 46 

§ 

har vidtagits.

Vid ber

ä

kning av tid som avses i f

ö

rsta stycket skall l

ö

rdag, s

ö

ndag eller annan allm

ä

n helgdag icke inr

ä

knas och ej heller tid under vilken fordonet funnits utom riket eller, s

å

vitt avser personbil, utom riket i annat land 

ä

n Norge. Upph

ö

r kilo­meterr

ä

knarapparatur att vara i f

ö

reskrivet skick n

ä

r personbil finnes i Norge skall den i f

ö

rsta stycket angivna tidsfris­ten f

ö

r avhj

ä

lpande av fel i st

ä

llet f

ö

r vad d

ä

r anges utg

ö

ra fem dagar.

51

Vid flygande inspektion av kilometer skatt ep].ikt igt fordon f

ä

r den som utf

ö

r inspektionen kontrollera att kilometerr

ä

knarappara­turen

ä

r i f

ö

reskrivet skick och fungerar tillfreds­st

ä

llande.

Vid flygande inspektion av kilometerskattepliktigt fordon f

å

r den som utf

ö

r inspektionen kontrollera att kilometerr

ä

knarappara­turen

ä

r i f

ö

reskrivet skick och fungerar tillfreds­st

ä

llande. F

ö

ranleder in­spektionen anm

ä

rkning mot kilometerr

ä

knarapparatu­ren skall den som utf

ö

r inspektionen g

ö

ra avstamp-

Prop. 1978/79:94

.M

Nuvarande lydelse

F

£

Il

§

.slag_en__ldele

ling i r

ä

knaren p

å

 s

ä

rskild blankett. Efter avst

ä

mp­lingen s

ä

nds blanketten till l

ä

nsstyrelse.

Riksskatteverket meddelar efter samr

å

d med rikspolisstyrelsen och kilometerskatten

ä

mnden n

ä

rmare f

ö

reskrifter om kontroll av kilometerr

ä

knarapparatur enligt f

ö

rsta stycket.

54 

§

5

Mot beslut enligt 27 

§

 andra stycket eller 53 

§

 eller om utd

ö

mande av vite f

ö

res talan genom besv

ä

r hos kammarr

ä

tt.

Mot beslut enligt 31 

§ 

eller 32 

§

 f

ö

rsta stycket f

ö

res talan genom besv

ä

r hos regeringen.

Mot beslut enligt 8 a 

§

, 31 

§

 eller 32 

§

 f

ö

rsta stycket f

ö

res talan genom besv

ä

r hos regeringen. Mot beslut enligt 48 

§ 

andra stycket f

ö

res talan genom besv

ä

r hos riks-skatteverket.

Mot beslut enligt 39 

§ 

f

ö

rsta eller andra stycket eller mot beslut om uts

ä

t­tande av vite f

å

r talan ej f

ö

ras.

Hot beslut enligt 39 

§ 

f

ö

rsta eller andra stycket eller mot beslut o.m uts

ä

t­tande av vite eller mot riksskatteverkets beslut i fr

å

ga som avses i 48 

§ 

andra stycket f

å

r talan ej f

ö

ras.

56

§

Till b

ö

ter, h

ö

gst femhundra kronor, d

ö

mes 1. godk

ä

nt f

ö

retag som ej iakttager best

ä

mmelserna i

Till b

ö

ter, h

ö

gst femhundra kronor, d

ö

mes 1. godk

ä

nt f

ö

retag som ej iakttager best

ä

mmelserna i

Senaste lydelse 1974:874

Prop. 1978/79:94

34

Nuvarande lydelse

32 

§

 tredje stycket,

2.   fordons

ä

gare som ej efter­

kommer f

ö

rel

ä

ggande enligt

39 

§

 andra stycket,

3.

den som underl

å

ter att vidtaga 

å

tg

ä

rd enligt 46 

§ 

f

ö

rsta stycket,

4.

den som hindrar eller f

ö

rsv

å

rar kontroll enligt 51 

§

,

.'>.

F

ö

reslagen lydelse

32 

§

 tredje stycket,

2.

fordons

ä

gare som ej efterkommer f

ö

rel

ä

ggande enligt 39 

§

 andra stycket,

3.

den som underl

å

ter att vidtaga 

å

tg

ä

rd enligt 45 

§

,

4.

den som hindrar eller f

ö

rsv

å

rar kontroll enligt 51 

§

.

1.   Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

2.

De nya best

ä

mmelserna i 4 

§

till

ä

mpas i fr

å

ga om skatte­

å

r som b

ö

rjar vid ikrafttr

ä

dandet eller senare. F

ö

r fordon med slutsiffra 5 g

ä

ller i fr

å

ga om fordonsskatt att tiden den 1 september 1979 - den 30 september 1980 skall utg

ö

ra ett skatte

å

r och tiden den 1 september 1979 - den 31 januari 1980 en skatteperiod samt i fr

å

ga om kilometer­skatt att tiden den 1 juli 1979 - den 31 augusti 1980 skall utg

ö

ra ett skatte

å

r och tiden den 1 juli - den 31 augusti 1979 en skatteperiod.

3.

De nya best

ä

mmelserna i 7 

§

till

ä

mpas i fr

å

ga om upp­gift som avser skatte

å

r eller skatteperiod som g

å

r till 

ä

nda efter ikrafttr

ä

dandet.

4.

I 

ö

vrigt till

ä

mpas

ä

ldre best

ä

mmelser i fr

å

ga om f

ö

r­h

å

llande som h

ä

nf

ö

r sig till tid f

ö

re ikrafttr

ä

dandet.

Prop. 1978/79:94

Sb

5 F

ö

rslag till

F

ö

rordning on 

ä

ndring i kung

ö

reIs en (1973:777)_ on 

å

ter-

btalnin,": och avx.

ä

]giin

£

;._a.y:....y

ä

traXiltalLat_t_mjm.         for

fordon f; om._ajiv

ä

llt.S--.Jit-QnL_rijcet

H

ä

rigenora f

ö

reskrivs att 2 a - 2 c, 5 och 7 

§§

 I-xmg

ö

relsen

(1973:777) om 

å

terbetalning och avr

ä

kning av v

ä

gtrafik-

1 skatt m.m. f

ö

r fordon som anv

ä

nts utom riket skall .ha

nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

2 a

Kilometerskattepliktig per­sonbil som f

ö

res ut till eller in fr

å

n annat land 

ä

n Norge skall vara f

ö

rsedd med m

ä

rke (kilometerskatte­m

ä

rke) som avses i 17 

§ 

f

ö

rsta stycket v

ä

gtrafik­skattelagen (1973:601). M

ä

rke tillhandah

å

lles av l

ä

nsstyrelsen och utl

ä

mnas p

å

 beg

ä

ran av fordons­

ä

garen. L

ä

nsstyrelsen sva­rar f

ö

r att uppgift om ut-l

ä

imiande inf

ö

res i bil­registret.

Kilometerskattepliktig per­sonbil son f

ö

res ut till eller in fr

å

n annat land 

ä

n Norge skall vara f

ö

rsedd med m

ä

rke (kiloneterskatte-.m

ä

rke) sora avses i 17 } f

ö

rsta stycket v

ä

gtrafik­skattelagen (1973:601), M

ä

rke tillhandah

å

lles av l

ä

nsstyrelse eller tull­myndighet och utl

ä

mnas p

å 

beg

ä

ran av fordons

ä

garen. Tullmyndigheten underr

ä

ttar l

ä

nsstyrelse om utl

ä

mnande av m

ä

rke. L

ä

nsstyrelsen svarar f

ö

r att uppgift om utl

ä

mnande inf

ö

res i bil­registret.

Fordons

ä

gare som erh

å

llit kilometerskattem

ä

rke skall utan osk

ä

ligt dr

ö

jsm

å

l en­ligt meddelade anvisningar

Fordons

ä

gare som erh

å

llit kilometerskattem

ä

rke skall innan fordonet f

ö

res ut till annat land 

ä

n Norge

Kung

ö

relsen omtryckt 1976:768

Prop. 1978/79:94

57

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

anbringa m

ä

rket p

å

insidan av fordonets fr

ä

mre vindruta p

ä

 mitten av vindrutan och i dess 

ö

vre kant.

enligt meddelade anvis­ningar anbringa m

ä

rket p

ä 

insidan av fordonets fr

ä

m­re vindruta p

å

mitten av vindrutan och i dess 

ö

vre kant.

Kilometerskattem

ä

rke f

å

r avl

ä

gsnas fr

ä

n fordonet endast om det 

ä

r n

ö

dv

ä

ndigt f

ö

r reparation av fordonet eller liknan­de 

å

tg

ä

rd. Har kilometerskattem

ä

rke avl

ä

gsnats, f

ö

rkomnit eller f

ö

rst

ö

rts skall fordonets 

ä

gare utan dr

ö

jsm

å

l hos l

ä

nsstyrelse anra

ä

la detta med angivande av tid och plats f

ö

r det intr

ä

ffade samt sk

ä

len h

ä

rf

ö

r. P

å

 beg

ä

ran av for­dons

ä

garen tillhandah

å

ller l

ä

nsstyrelse duplettm

ä

rke.

2 b

Kilometerskattem

ä

rke har rek-

tangul

ä

r form med m

å

tten 90 

X 

60 mra. M

ä

rke skall f

ö

re utl

ä

imiandet f

ö

rses med re-gistreringsnuraret f

ö

r det fordon, p

å

vilket det skall anbringas. M

ä

rket utf

ö

res i material av s

å

dan beskaffen­het att det ej kan avl

ä

gsnas fr

å

n fordonet utan att f

ö

r­st

ö

ras .

Kilometerskattem

ä

rke skall f

ö

re utl

ä

mnandet f

ö

rses med registreringsnumret f

ö

r det fordon, p

å

vilket det skall anbringas. M

ä

rket utf

ö

res i material av s

å

dan beskaffenhet att det ej kan avl

ä

gsnas fr

å

n fordonet utan att f

ö

rst

ö­

ras.

2 c

F

ö

r kilometerskattem

ä

rke eller duplett d

ä

rav utg

å

r avgift med tio kronor.

F

ö

r kilometerskattem

ä

rke eller duplett d

ä

rav utg

å

r avgift raed tio kronor eller, om m

ä

rket l

ä

mnas ut av tullmyndighet, med tjugofem, kronor.

Prop. 1978/79:94

58

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

Avgiften erl

ä

gges av for­dons

ä

garen inora tio dagar fr

å

n uts

ä

ndandet genom in­s

ä

ttning p

å

 s

ä

rskilt post­girokonto. Inbetalningskort tillst

ä

lles fordons

ä

garen av statens trafiks

ä

ker­hetsverk f

ö

r l

ä

nsstyrelses r

ä

kning. Vad som s

ä

gs i 30 

§ 

v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601) 

ä

ger motsvarande till

ä

rapning i fr

ä

ga ora av­giften.

Avgift f

ö

r m

ä

rke som ut­l

ä

mnas av tullmyndighet erl

ä

gges till myndigheten f

ö

re utl

ä

mnandet, I annat fall erl

ä

gges avgiften av fordons

ä

garen inora tio dagar fr

ä

n uts

ä

ndandet ge­nom ins

ä

ttning p

å

 s

ä

rskilt postgirokonto. Inbetal­ningskort tillst

ä

lles for­dons

ä

garen av statens tra­fiks

ä

kerhetsverk for l

ä

n.s-styrelses r

ä

kning. Vad so.m s

ä

gs i 30 

§

v

ä

gtraf-Lkskatke­lagen (1973:601) 

ä

ger mot-svara-nde till

ä

rapning i fr

ä

ga o.m avgiften.

N

ä

r fordon som avses i den­na kung

ö

relse f

ö

res ut ur riket till annat laid 

ä

n Norge eller in i riket fr

ä

n s

å

dant land skall den som svarar f

ö

r fordonet aii_-teckna fordonets registre-ringsnunraer p

å

 s

ä

rskild blankett, som i orginal och kopia tillhandah

å

lles av tullmyndigheten, 

Deri som 

svarar f

ö

r fordonet skall d

ä

rj

ä

mte avst

ä

mpla blan­ketten i fordonets kilome­terr

ä

knare , Efter verkst

ä

lld 

ä

t.g

ä

rd skall olankebten ome-

N

ä

r fordon so.m avses i den­na kung

ö

relse f

ö

res ut ur riket till aiiiat l.and 

ä

n Norge eller in i riket fr

ä

n s

å

dant l.and skall den som svarar f

ö

r fordonet ay-st

ä

mpla s

ä

rskild blankett, som i original och kooLa tillhandah

å

lles av fc'jill-mynd 1 gheten, i fordoae_t g kilorneterr

ä

knare, Sfter verkst

ä

lld 

å

tg

ä

rd skall blanketten oraedelbart 

å

ter-l

ä

;mias till tullrayndigneten. Saknas kiloiiieterskat tcr.;

ä

.rke p

ä

 kilometerskattepliktig

Prop. 1978/79:94

59

Nuvarande lydels_e

F

ö

reslagen lydelse

delbart 

å

terl

ä

mnas till tullmyndigheten. Saknas ki­lometerskattem

ä

rke p

å

 kilo­meterskattepliktig personbil vid ut- eller inresa anteck­nar tullmyndigheten detta p

ä

 blanketten.

personbil vid ut- eller in­resa antecknar tullmyndig­heten detta p

å

 blanketten.

Tullmyndigheten f

ö

rser s

ä

v

ä

l original som kopia av blan­ketten med uppgift om datum och plats f

ö

r gr

ä

nspasseringen och 

å

terst

ä

ller det ena exemplaret till den sora svarar f

ö

r fordonet. Snarast efter utg

å

ngen av varje kalendervecka och kalenderm

å

nad s

ä

nder tullmyndigheten avl

ä

mnade blan­ketter till statens trafiks

ä

kerhetsverk. H

ä

rvid s.kall blanketter raed aiteckning enligt f

ö

rsta stycket skiljas fr

å

n 

ö

vriga blanketter.

/'r fordon f

ö

rsett med kilo­meterr

ä

knare utan anordning f

ö

r avst

ä

mpling 

ä

ger 9 

§ 

v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1973:776) motsvarande till­l

ä

mpning, .

Är  

fordon f

ö

rsett med kilo­meterr

ä

knare utan anordning f

ö

r avst

ä

mpling 

ä

ger 9 

§ 

f

ö

rsta stycket v

ä

gtrafik­skattekung

ö

relsen (1973:776) motsvarande till

ä

mpning.

N

ä

r fordon som avses i denna kung

ö

relse f

ö

res ut ur eller in i riket f

ä

r 

ä

tg

ä

rder enligt f

ö

rsta stycket underl

å

tas p

å

 beg

ä

ran av den som svarar f

ö

r fordonet. Denne f

å

r i s

å

dant fall av tullrayndigheten vid utresan handling som visar att n

ä

mnda 

ä

tg

ä

rder ej vidtagits. Handlingen, av vilken skall framg

å

 datum f

ö

r utl

ä

mnandet och fordonets registreringsnummer, skall medf

ö

ras i fordonet och 

å

ter­l

ä

mnas till tullmyndighet vid n

ä

rmast f

ö

ljande 'inresa med fordonet. 

Å

terl

ä

mnas ej s

å

dan handling vid inresa g

ä

ller best

ä

mmelserna i f

ö

rsta-tredje styckena.

Har utresa med fordon som avses i denna kung

ö

relse skett till annat land 

ä

n Norge och har n

ä

rmast f

ö

ljande inresa skett fr

å

n Norge skall fordonets 

ä

gare inom tre dagar fr

å

n inresan l

ä

mna skriftlig uppgift till l

ä

nsstyrelse om att fordonet 

å

terkommit till riket.

Prop. 1978/79:94

60

."luvarande lydelse

F

ö

resla.T-eii Ivdelse

L

ä

ranas i anledning av ut- eller inresa ej uppgift enligt 5 5 f

ö

rsta-tredje styckena 

ä

r r

ä

tten till 

ä

terijetalning eller avr

ä

kning av slatt f

ö

rfallen f

ö

r den resan, on ej annat f

ö

ljer av andra stycket.

Har kilo.neterskattepli.kti.gt fordon anv

ä

nts utora rijcec i aiinat land 

ä

n :'orge och har utresa eller inresa skett 

ö

ver ilorge f

å

r beskattningsrayndigheten, efter ans

ö

ko.n, raedge a.vr

ä

kning av kilometerskatt f

ö

r Ir

ö

rstr

ä

ckan i annat land 

ä

n ITorge,

R

ä

tten till avr

ä

kning av kilometerskatt f

ö

r person­bil 

ä

r f

ö

rfallen f

ö

r viss resa ora kilometerskatte­m

ä

rke har salcnats vid ut-eller inresan. Kar avr

ä

k­ning d

ä

rf

ö

r ej gjorts f

å

r fordons

ä

garen p

å

kalla, be­slut hos beskattningsmyn­digheten i fr

ä

gan. .Beskatt­ningsrayndigheten f

ä

r medge avr

ä

lming f

ö

r den resan under f

ö

ruts

ä

ttning att fordons

ä

garen g

ö

r troligt att m

ä

rket har saknats p

å 

grund av s

ä

dan omst

ä

ndighet

ö

ver vilken han ej har r

ä

tt och som har intr

ä

ffat p

ä 

s

å

dan tid att duplettm

ä

rke

R

ä

tten till avr

ä

kning av kilometerskatt f

ö

r person­bil 

ä

r f

ö

rfallen f

ö

r viss resa om kilometerskatte­m

ä

rke har salcnats vid ut-eller inresan. Har avr

ä

Ji-ning d

ä

rf

ö

r ej gjorts f

ä

r fordons

ä

garen p

å

kalla be­slut hos beskattningsmyn­digheten i fr

ä

gan. Beskatt­ningsmyndigheten f

ä

r medge avr

ä

kning f

ö

r den resan under f

ö

ruts

ä

ttning att m

ä

rket funnits vid utresan och att fordons

ä

garen g

ö

r troligt att m

ä

rket vid in­resan har saknats p

å

 griuid av s

å

dan omst

ä

ndighet 

ö

ver vilken han ej har r

ä

tt och

Senaste lydelse 1978:128

Prop. 1978/79:94

61

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

ej har kunnat anskaffas f

ö

re ut- eller inresan.

som har intr

ä

ffat under ut-landsvistelsen.

1,  Denna f

ö

rordning tr

ä

der i Icraft den

2,

Ä

ldre best

ä

mmelser g

ä

ller i fr

å

ga om utlandsresa som har p

å

b

ö

rjats f

ö

re ikrafttr

ä

dandet,

3,

Ä

ldre best

ä

mmelser till

ä

mpas i 

ö

vrigt i fr

ä

ga om f

ö

rh

å

llande som h

ä

nf

ö

r sig till tid f

ö

re ikrafttr

ä

dandet.

Prop. 1978/79:94

62

4 F

ö

r3lag_till E

ö

rordning_o;n_andrin2_i_bilregist

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 20 och 35 

§

5 bilregi.Gterl-.ing

ö

relGO'' (1972:599) sk.all ha nedan angivna lydelse.

'.'uvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

Kontrolln

ä

rke utf

ä

rdas f

ö

r annat registrerat fordon 

ä

n terr

ä

ngfordon. M

ä

rket utf

ä

r­das under f

ö

ruts.ittning att

fordonet ej 

ä

r avst

ä

llt,

f

ö

reskrivejT traflivf

ö

rs

ä

k­ring finns,

f

ö

rbud att bruka fordonet ej g

ä

ller enligt 16 

£

 eller 21 

§

 f

ö

rsta stycket 1 eller 2 v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601),

k

ö

rfSrtud ej g

ä

ller.

Kontrollra.irke utf

ä

rdas f

ö

r annat registrerat fordon 

ä

n terr

ä

ngsfordon. H.irkefc utf

ä

r­das under f

ö

rutsitt.ning att :fordonet ej ;ir avst

ä

llt,

f

ö

reskriven trafikf

ö

rs.ik-ring finns,

f

ö

rbud att bruka .fordonet ej g

ä

ller enligt 16 eller 21 

§

 v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601),

kBrfSrlDud ej g

ä

ller.

Kontrollm

ä

rke g

ä

ller till utg

å

ngen av den kalenderm

å

nad, un­der vilken fr

å

ga om utf

ä

rdande av k.ontrolln

ä

rke n

ä

rmast skall pr

ö

vas enligt 29 

§

. I fr

å

ga om fordon, f

ö

r vilket besiktnings­man raeddej.at f

ö

rel

ä

ggande om l?;ontrollbesiktning, g

ä

ller dock m

ä

rket endast till utg

å

ngen av kalenderm

å

naden,efter den, un-den vil]cen den av besiktningsmanne.n best.

ä

mda tiden f

ö

r kon­trollbesiktning utg

å

r, I fall som avses i 17 

§

 f

ö

rsta stycket andra punkten v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1973:776) g

ä

ller m

ä

r­ket till utg

å

ngen av den kalenderm

å

nad under villcen fordons­skatten f

ö

rfaller till betalning.

I fr

å

ga on skatteplil-.tigt fordon l.nnnas m-irk.et ut on. f

ö

reskri­ven fordonsskatt och registerh

å

llningsavgift betalats. Kon-

T

Kung

ö

relsen omtryckt 1976:779.

Prop. 1978/79:94

63

Nuvarande lydals.e

F

ö

reslagen lydelse

troll-.a.n.rlto son '..iti.irdas i .sanband med ann.

ä

lan som avses i 17 

§

 f

ö

rsta stycket andra punkten v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen utl

ä

mnas dock utan hinder av att skatt eller registerh

å

ll­ningsavgift ej betalats.

io

Beslut on avst

ä

llning i annat fall 

ä

n som avses i 34 

§

f

ö

rsta stycket f

å

r ej raeddelas f

ö

r l

ä

ngre tid 

ä

n 3CX m

å

nader. Efter ny an.n

ä

-lan f

ö

ri

ä

nges avst

ä

llnings­tiden med h

ö

gst sex m

å

nader 

å

t g

å

ngen. Avst

ä

llningsti-de.n r.

ä

knas fr

å

n och med den dag anra

ä

lan inkom till l

ä

ns­styrelsen. Avst

ä

llningen upph

ö

r f

ö

re den beslutade avst

ä

llningstidens utg

å

ng, om 

ä

garen beg

ä

r det.

Beslut om avst

ä

llning i annat fall 

ä

n som avses i 34 

§

f

ö

rsta stycket f

ä

r ej meddelas f

ö

r l

ä

ngre tid 

ä

n sex m

å

nader. Efter ny anm

ä­

lan f

ö

ri

ä

nges avst

ä

llnings­tiden med h

ö

gst sex m

å

nader 

ä

t g

å

ngen. Avst

ä

llningsti­den r

ä

knas fr

ä

n och med den dag anm

ä

lan inkom till l

ä

ns­styrelsen. Avst

ä

llningen upph

ö

r f

ö

re den beslutade avst

ä

llningstidens utg

å

ng, om 

ä

garen beg

ä

r det. F

ö

religger skyldighet att L

ä

mna uppgift enligt 5 

§ 

f

ö

rsta stycket 4 v

ä

gty

ä

fil:-skattekung

ö

relsen (1973: 776) upph

ö

r dock avst

ä

ll­ningen f

ö

rst n

ä

r s

å

dan upp­gift har l

ä

mnats.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

Prop. 1978/79:94

64

1

UTREDNINGEINIS ARBETE

1.1     Direktiven

Direktiven f

ö

r v

ä

gtrafikskatteutredningen finns i Dir 1977:44, d

ä

r departementschefen anf

ö

r f

ö

ljande.

V

ä

gtrafikbeskattningen har under de senaste 

å

ren genomg

å

tt stora f

ö

r

ä

ndringar. Den 

å

rliga fordonsskatten kompletteras numera av kilometerskatt, som ersatte br

ä

nnoljeskatten f

ö

r br

ä

nnoljedrivna personbilar, lastbilar och bussar den 1 januari 1974 och f

ö

r vissa sl

ä

pvagnar den 1 juni 1976, Beskattningsf

ö

rfarandet och uppb

ö

rdssystemet 

ä

ndrades i v

ä

sentliga avseenden den 1 januari 1974 i saraband med att automobilskattef

ö

rordningen m,fl, f

ö

rfattningar ersattes av i stora delar helt ny lagstiftning, bl,a. v

ä

gtrafg.k-skattelagen (1973:601) och v

ä

gtrafikskatteung

ö

relsen (1973:775),

Det stora antalet skattepliktiga fordon och uppdelningen av beskattningen p

å

 fordonsskatt, kilometerskatt och bensinskatt st

ä

ller stora krav s

å

v

ä

l p

å

 beskattningsf

ö

r­farandet som p

å

 ber

ö

rda myndigheter och fordons

ä

gare. Erfarenheterna fr

å

n den praktiska till

ä

mpningen visar att best

ä

mmelsema i stort sett fungerar v

ä

l. P

ä

 flera enskilda punkter b

ö

r dock f

ö

rb

ä

ttringar kunna g

ö

ras. F

ö

r att n

ä

rmare pr

ö

va dessa fr

å

gor b

ö

r en s

ä

rskild utredare tillkallas. Jag f

ö

resl

å

r att detta sker nu. Den s

ä

rskilde utredaren b

ö

r f

å

 till uppgift att g

ö

ra en teknisk 

ö

versyn av v

ä

g­trafikbeskattningens olika delar. Jag vill h

ä

r endast peka p

å

 ett par av de fr

å

gor som b

ö

r tas upp n

ä

mligen uppb

ö

rden av fordonsskatt och kilometerskatt, uppb

ö

rds- och restitu-tionsfr

å

gor i samband med beskattningen av den internatio­nella trafiken och en allm

ä

n f

ö

rfattningstek.nisk 

ö

versyn.

Utredaren b

ö

r s

ä

rskilt str

ä

va efter f

ö

renklingar i beskatt­ningen med beaktande av rimliga krav p

å

 att den skall vara effektiv och ge m

ö

jligheter till en tillfredsst

ä

llande kon­troll.

Utredaren b

ö

r genom kontakter med bransch- och intresseorga­nisationer p

ä

 omr

å

det tillgodog

ö

ra sig dessas erfarenheter.

1.2     Arbetets uppl

ä

ggning

V

ä

rt uppdrag innefattar en teknis.k 

ö

versyn av hela v

ä

gtrafik beskattningen. Med h

ä

nsyn till att k.iloneterskatten 

ä

r en ny beskattningsform, som dessutom i vissa avseenden 

ä

r komplicerad, har vi ansett det l

ä

mpligt att inleda v

å

rt arbete med en 

ö

versyn av denna del av v

ä

gtrafikbeskatt­ningen och att redovisa v

å

ra 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag i

Prop. 1978/79:94

65

ett delbet

ä

nkande.

F

ö

r att f

ä

 del av l

ä

nsstyrelsernas erfarenheter av den g

ä

llande v

ä

gtrafikbeskattningen har vi gjort en f

ö

rfr

å

gan hos samtliga l

ä

nsstyrelser.

Under arbetets g

å

ng har vi haft 

ö

verl

ä

ggningar med f

ö

re­tr

ä

dare f

ö

r riksskatteverket, RSV, och kilometerskatte­n

ä

mnden , KSN , Vi har ocks

å

 haft kontakter med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r skattetill

ä

ggsutredningen (Fi 1975:05), Motorbranschens riksf

ö

rbund. Motorm

ä

nnens riksf

ö

rbund. Svenska busstrafik­f

ö

rbundet, Svenska lokaltrafikf

ö

reningen. Svenska taxif

ö

r­bundet, Svenska 

å

kerif

ö

rbundet och AB Storstockholms lokal­trafik.

F

ö

r utredningsarbetet har material inh

ä

mtats fr

å

n bl.a, statens trafiks

ä

kerhetsverk, TSV.

I v

å

rt fortsatta arbete avser vi bl.a. att ta upp fr

å

gan om att slopa fordonsskatten f

ö

r bensindrivna fordon och 

ö

ka drivmedelsbeskattningen i motsvarande m

å

n. Vidare avser vi att behandla beskattningen av dragbilar och p

å

h

ä

ngsvagnar samt traktorbeskattningen. Uppb

ö

rds- och restitutionsfr

å

gor i samband med internationell trafik kommer vi ocks

å

 att ta upp. Slutligen kommer vi att 

ö

verv

ä

ga arbets- och ansvars­f

ö

rdelningen mellan myndighetema och att g

ö

ra en f

ö

rfatt­ningsteknisk 

ö

versyn.

5   Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

66

2        G

Ä

LLANDE BESTAMI-ELSER M.M,

V

ä

gtrafiken 

ä

r f

ö

rem

å

l f

ö

r beskattning i flera olika former. Beskattningen kan delas in i skatt p

ä

 anskaffning, skatt p

å

 innehav och skatt p

å

 anv

ä

ndning av fordon. Be­skattningen kan ocks

å

 delas in i fasta och r

ö

rliga - k

ö

r-l

ä

ngdsberoende - skatter. Vidare kan en uppdelning g

ö

ras efter det huvudsakliga syftet med olika skatter.

Skatt p

å

 anskaffning av fordon utg

å

r enligt lagen (1958:430) om merv

ä

rdeskatt (omtryckt 1969:237, 

ä

ndrad senast 1978:322) och lagen (1978:69) om f

ö

rs

ä

ljnings­skatt p

å

 motorfordon. Dessa skatter r

ä

knas inte till den egentliga v

ä

gtrafikbeskattningen.

Skatt p

ä

 innehav av fordon utg

å

r enligt v

ä

gtrafikskatte­lagen (1973:501) (

ä

ndrad senast 1978:199), VSL, i form av fordonsskatt. Denna skatt 

ä

r en fast skatt som ut­g

å

r med visst belopp f

ö

r en tidsperiod oavsett i vilken utstr

ä

ckning det enskilda fordonet faktiskt anv

ä

nds.

Skatt p

å

 anv

ä

ndning av fordon utg

å

r i form av kilo­meterskatt enligt VSL och i form av olika drivmedels-skatter. Bensin beskattas enligt lagen (1961:372) om bensinskatt (omtryckt 1975:274, 

ä

ndrad senast 1978:117) och gasol enligt f

ö

rordningen (1964:352) om gasolskatt (

ä

ndrad senast 1974:853). N

å

gon s

ä

r­skild drivmedelsskatt utg

ä

r inte p

å

 motorbr

ä

nnolja. Bensin, gasol och motorbr

ä

nnolja 

ä

r f

ö

rem

å

l f

ö

r beskattning enligt lagen (1957:262) om energiskatt (omtryckt 1975:272, 

ä

ndrad senast 1977:57). Kilo­meterskatten och drivmedelsskatterna 

ä

r k

ö

rl

ä

ngds-beroende.

Prop, 1978/79:94

67

Vissa delar av den beskattning som sker av v

ä

gtrafiken har till syfte att finansiera de kostnader som v

ä

gt;rafiken orsakar samh

ä

llet. Andra delar av beskattningen har annat, huvudsakligen fiskalt, syfte. Till de sistn

ä

mnda skatterna h

ö

r merv

ä

rdeskatt, f

ö

rs

ä

ljningsskatt p

å

motorfordon och allm

ä

n energiskatt.

Fordonsskatten, kilometerskatten, bensinskatten och gasol-skatten 

ä

r d

ä

remot helt eller delvis specialdestinerade. Denna speci'aldestination skall dock enligt riksdagens be­slut (prop. 1976/77:130, FiU 1977/78:1, rskr 1977/78:19) upph

ö

ra budget

å

ret 1980/81.

I detta sammanhang skall inte l

ä

mnas n

å

gon historik 

ö

ver v

ä

gtrafikbeskattningens utveckling. I fr

å

ga om kilometer-skatten b

ö

r dock f

ö

ljande n

ä

mnas.

Kilometerskatt inf

ö

rdes den 1 januari 1974, Samtidigt upp­h

ä

vdes tv

å

 olika skatter p

å

 motorbr

ä

nnolja, en specialdes­tinerad och en ej specialdestinerad. Dessa drivmedels­skatter hade orsakat stora kontrollproblem. Genom olika skatteundandragande 

å

tg

ä

rder kunde den likv

ä

rdiga men v

ä

sentligt l

ä

gre beskattade eldningsoljan anv

ä

ndas i st

ä

llet f

ö

r motorbr

ä

nnolja f

ö

r drift av motorfordon.

Vidare ans

å

gs kilometerskatt vara en l

ä

mpligare skatte­form 

ä

n drivmedelsskatt n

ä

r det g

ä

llde att anpassa skatte­uttaget f

ö

r br

ä

nnoljedrivna fordon och deras sl

ä

pvagnar till den s.k. kostnadsansvarighetsprincipen. Denna princip hade fastlagts genom statsmakternas trafikpolitiska beslut 1953. F

ö

r v

ä

gtrafikens del har beslutet ansetts inneb

ä

ra att samh

ä

llets kostnader f

ö

r v

ä

gtrafiken skall tas ut av denna genom beskattningen och att skatten, s

å

l

å

ngt det 

ä

r m

ö

jligt, skal], f

ö

rdelas p

å

 de olika fordonen i f

ö

r­h

å

llande till deras individuella kostnadsansvar.

Prop. 1978/79:94

68

Kilometerskatten omfattade fr

å

n b

ö

rjan s

å

dana person­bilar, bussar och lastbilar som 

ä

r inr

ä

ttade f

ö

r drift med annat drivmedel 

ä

n bensin eller gasol, dvs. i prak­tiken br

ä

nnoljedrivna fordon av dessa slag. I fr

å

ga om. 

ö

vriga fordon, vars anv

ä

ndning orsakar f

ö

rbrukning av motorbr

ä

nnolja (trafiktraktorer, registrerade motorred­skap och sl

ä

pvagnar till br

ä

nnoljedrivna fordon) h

ö

jdes den 

å

rliga fordonsskatten f

ö

r att kompensera bortfallet av skatt p

ä

 br

ä

nnolja.

Den ej specialdestinerade skatten p

å

 br

ä

nnolja fick sin motsvarighet i s

ä

rskild fordonsskatt och s

ä

rskild kilometerskatt enligt lagen (1973:602) om s

ä

rskild v

ä

gtrafikskatt.

Den 1 juni 1975 utvidgades kilometerskatten till att omfatta 

ä

ven sl

ä

pvagnar som dras av kilometerskatte­pliktigt motorfordon och har en skattevikt 

ö

ver 3 000 kg. Kilometerskatten f

ö

r dessa sl

ä

pvagnar er­satte inte endast den del av fordonsskatten som svara­de mot h

ö

jningen 1974 utan ocks

å

 omkring h

ä

lften av fordonsskatten i 

ö

vrigt. Den s

ä

rskilda fordonsskatten ersattes helt med s

ä

rskild kilometerskatt f

ö

r sl

ä

p­vagnarna.

Den s

ä

rskilda v

ä

gtrafikskatten har upph

ä

vts i 

å

r (prop. 1977/78:94, SkU 1977/78:39, rskr 1977/78:192, SFS 1978:118). D

ä

rvid har skattebeloppen i princip of

ö

r

ä

ndrade adderats till beloppen av v

ä

gtrafik­skatten. Till dess specialdestinationen upph

ö

r skall 90 

%  

av skatteint

ä

kterna anses som special­destinerade.

Prop. 1978/79:94

69

De grundl

ä

ggande best

ä

mmelserna om v

ä

gtrafikbeskatt­ningen finns allts

å

 i VSL. D

ä

rut

ö

ver regleras beskatt­ningen i v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1973:775) (

ä

ndrad senast 1978:331), VSK, kung

ö

relsen (1973:777) on 

å

ter­betalning och avr

ä

kning av v

ä

gtrafikskatt m.m. f

ö

r fordon som anv

ä

nts utom riket (omtryckt 1975:768, 

ä

ndrad senast 1978:128), 

Å

W, lagen (1976:338) om v

ä

g­trafikskatt p

å

 vissa fordon, som icke 

ä

r registre­rade 1 riket (

ä

ndrad senast 1978:119) och i ett fler­tal andra f

ö

rfattningar.

En sammanst

ä

llning 

ö

ver nu g

ä

llande f

ö

rfattningar som avser eller har samband med v

ä

gtrafikbeskattningen m,m, finns intagen i bilaga 1.

I det f

ö

ljande l

ä

mnas en redog

ö

relse f

ö

r g

ä

llande best

ä

mmelser i de delar som behandlas 1 bet

ä

nkandet.

Prop. 1978/79:94

70

2.1          Skattepliktiga fordon

Skattepliktigt fordon 

ä

r enligt 2 

§

 f

ö

rsta stycket VSL motorfordon, traktor, motorredskap eller sl

ä

pvagn, om fordonet 

ä

r eller b

ö

r vara registrerat och inte 

ä

r av­st

ä

llt. Skattepliktig bil, som 

ä

r inr

ä

ttad f

ö

r att drivas med annat drivmedel 

ä

n bensin eller gasol 

ä

r enligt 2 

§ 

andra stycket VSL kilometerskattepliktig. 

Ä

ven sl

ä

pvagn som dras av kilometerskattepliktigt motorfordon och som har en skattevikt 

ö

ver 3 000 kg 

ä

r kilometerskattepliktig.

Beteckningarna motorfordon och bil har samma betydelse som i fordonskung

ö

relsen (1972:595)(

ä

ndrad senast 1975:778) och bilregisterkung

ö

relsen (1972:599)(omtryckt 1976:779, 

ä

ndrad senast 1978:328), Motorfordon omfattar bilar, motor­cyklar och mopeder. Bilar indelas i personbilar, lastbilar och bussar.

Det totala antalet kilometerskattepliktiga fordon var 226 289 den 23 december 1977, H

ä

rav var 89 418 lastbilar, 10 934 bussar, 100 733 personbilar och 25 204 sl

ä

pvagnar. Antalet avst

ä

llda fordon som skulle vara kilometerskatte­pliktiga om de inte var avst

ä

llda uppgick vid samma tid­punkt till 38 694.

2.2          Skattskyldighet

Enligt 7 

§

 VSL 

ä

r det 

ä

garen av ett fordon som 

ä

r skatt­skyldig f

ö

r detta. N

ä

rmare best

ä

mmelser om skattskyldighet i fr

ä

ga om kilometerskatt finns i 20 

§

 VSL. Skattskyldig 

ä

r den som 

ä

gde fordonet vid Ing

å

ngen av den kalenderm

å

nad under vilken skatt skall betalas eller skulle ha betalats. Om skatt fastst

ä

lls genom efterbeskattning 

ä

r den skatt-skyldig som 

ä

gde fordonet under den tid skatten avser. I fr

å

ga om kilometerskatt f

ö

r skatteperiod under vilken fordonet har avregistrerats eller annars av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning har upph

ö

rt att vara skattepliktigt 

ä

r den skattskyldig som d

å

ä

gde fordonet.

Prop. 1978/79:94

7i

2,3     Kilometerr

ä

knarapparatiir

Kilometerskattepliktigt fordon skall enligt 17 

§

 VSL vara f

ö

rsett med s

ä

rskild, godk

ä

nd kilometerr

ä

knarapparatur. Apparaturen skall vara plomberad.

Fr

å

ga om godk

ä

nnande av kilometerr

ä

knare pr

ö

vas enligt 31 

§

 VSK av KSN efter samr

å

d med RSV. Av 44 

§

 VSK framg

å

r att KSN efter samr

å

d med RSV meddelar n

ä

rmare f

ö

reskrifter om montering, plombering, besiktning, godk

ä

nnande, repara­tion och liknande fr

å

gor som avser kilometerr

ä

knarapparatur. I det f

ö

ljande 

å

terges vissa av KSN:s f

ö

reskrifter i dessa h

ä

nseenden.

KSN har godk

ä

nt fyra kilometerr

ä

knare med avst

ä

mplingsan-ordning, d

ä

rav tre vajerdrivna och en navmonterad r

ä

knare, samt en navmonterad r

ä

knare utan s

å

dan anordning.

Vajerdriven kilometerr

ä

knare kan placeras i f

ö

rarutrymme, passagerarutrymme eller slutet lastutrymme. Om r

ä

knaren skall placeras i t.ex. motorrum, kr

ä

vs att r

ä

knaren har godk

ä

nts av KSN f

ö

r placering d

ä

r.

KSN:s godk

ä

nnande har f

ö

r vissa r

ä

knare f

ö

rknippats med s

ä

rskilda f

ö

reskrifter om anv

ä

ndning el2er placering, t.ex. att r

ä

knaren skall vara f

ö

rsedd med s

ä

rskilt skydds­lock. Den navmonterade r

ä

knaren utan avst

ä

mplingsanordning f

å

r endast anv

ä

ndas p

å

 specialfordon och efter s

ä

rskilt tillst

å

nd fr

å

n KSN. I forts

ä

ttningen bortses fr

å

n denna r

ä

knartyp.

Den vajerdrivna kilometerr

ä

knaren drivs fr

å

n uttaget i v

ä

xell

å

dan f

ö

r hastighetsm

ä

tare eller f

ä

rdskrivare. F

ö

r drivningen av r

ä

knaren anv

ä

nds vajer och en s.k. f

ö

rdel­ningsv

ä

xel.

Den navraonterade r

ä

knaren drivs med hj

ä

lp av en pendel inne i r

ä

knaren. R

ä

knaren monteras p

ä

 ett s

ä

rskilt f

ä

ste, som s

ä

tts p

å

 ett hjulnav. Den monteras vanligen p

å

 fordonets

Prop. 1978/79:94

72

h

ö

gra bakhjul och anv

ä

nds fr

ä

mst p

ä

 sl

ä

pvagnar.

B

å

da r

ä

knartyperna best

å

r av ett r

ä

kneverk och en st

ä

mp-lingsanordning inneslutna i en metallk

å

pa. Metallk

å

pan har en insticks

ö

ppning f

ö

r kort som skall st

ä

mplas i r

ä

knaren. St

ä

mpelavtrycket best

å

r av tv

å

siffergrupper. Den ena an­ger r

ä

knarens tillverkningsnummer och den andra r

ä

knar­st

ä

llningen. R

ä

knaren inneh

å

ller inget f

ä

rgband e.d. St

ä

mpelkorten m

å

ste d

ä

rf

ö

r vara f

ö

rsedda med kopierings­papper eller vara sj

ä

lvkopierande f

ö

r att avtrycket skall vara l

ä

sbart.

Kilometerr

ä

knaren har en fast inre utv

ä

xling. Eftersom fordon har olika d

ä

ckdimensioner och utv

ä

xlingsf

ö

rh

å

llan-den, m

å

ste en s

ä

rskild omr

ä

kningsfaktor fastst

ä

llas f

ö

r varje fordon. F

ö

rst n

ä

r antalet markeringar enligt r

ä

kna­ren multipliceras med omr

ä

kningsfaktorn f

ä

r man den verk­liga k

ö

rstr

ä

ckan.

2.3.1    Montering m.m.

Montering, plombering, brytande av plombering, reparation eller liknande 

å

tg

ä

rd som avser kilometerr

ä

knarapparatur f

å

r enligt 32 

§

 VSK utf

ö

ras endast av den som KSN har god­k

ä

nt, s.k. godk

ä

nt f

ö

retag. F.n. finns ca 2 200 s

ä

dana f

ö

retag. N

ä

r det g

ä

ller godk

ä

nnande eller 

å

terkallande av godk

ä

nnande av f

ö

retag, f

å

r KSN enligt 33 

§

 VSK g

ö

ra in­spektion hos f

ö

retaget f

ö

r att unders

ö

ka f

ö

rh

ä

llande som 

ä

r av betydelse f

ö

r n

ä

mndens pr

ö

vning.

I 32 

§

 tredje stycket VSK anges att godk

ä

nt f

ö

retag soni har monterat eller gjort ingrepp i en r

ä

knarapparatur, skall plombera apparaturen samt fylla i och skriva under ett s

ä

rskilt rapportkort. Kortet skall st

ä

mplas i r

ä

knaren. F

ö

retaget svarar p

ä

 detta s

ä

tt f

ö

r att apparaturen 

ä

r i f

ö

reskrivet skick. Rapportkortet l

ä

mnas till den som sva­rar f

ö

r fordonet.

Efter det att apparaturen har monterats eller ingrepp gjorts i den, skall fordonet inst

ä

llas hos AB Svensk Bil-

Prop. 1978/79:94

73

provning (ASB) f

ö

r besiktning av apparaturen. D

ä

rvid skall rapportkortet medf

ö

ras.

N

ä

r en r

ä

knare byts ut, skall verkstaden l

ä

mna uppgift om den urmonterade r

ä

knaren till l

ä

nsstyrelse p

å

 s

ä

rskilt st

ä

mpelkort.

Plombering av kilometerr

ä

knarapparatur f

å

r enligt 32 

§

 VSK brytas endast av godk

ä

nt f

ö

retag. Om det 

ä

r n

ö

dv

ä

ndigt f

ö

r s

å

dan reparation, som inte utan avsev

ä

rd ol

ä

genhet kan ut­f

ö

ras av godk

ä

nt f

ö

retag, f

å

r dock plombering brytas av annan. Detta framg

å

r av 34 

§

 VSK. Som exempel p

ä

 s

å

dana fall kan n

ä

mnas en v

ä

xell

å

dsreparatlon som m

å

ste utf

ö

ras n

ä

r fordonet anv

ä

nds utomlands. Enligt best

ä

mmelserna 1 34 

§

andra stycket, f

å

r f

ö

rr

ä

ttningsman vid riksprovplats (ASB) 1 samband med besiktning av apparatur plombera denna och 

ä

ven bryta plombering.

2,3.2    Besiktning

I 35 

§

 VSK anges att kilometerr

ä

knarapparatur skall vara godk

ä

nd vid besiktning av riksprovplats, dvs, vid besikt­ning hos ASB, I 37 och 38 

§§

 VSK anges n

ä

r besiktning skall g

ö

ras,

Kilometerr

ä

knarapparaturen skall besiktigas och godk

ä

nnas innan ett kilometerskattepliktigt fordon f

å

r tas 1 bruk f

ö

rsta g

å

ngen. Besiktningen av apparaturen kan g

ö

ras an­tingen 1 samband med besiktning av fordonet eller som s

ä

r­skild f

ö

rr

ä

ttning,

Kilometerr

ä

knarapparaturen skall ocks

å

 besiktigas i samband med de 

å

rliga kontrollbesiktningarna av fordonet. F

ö

r nya fordon g

ä

ller emellertid Inte kontrollbeslktningstv

å

nget iinder de tv

å

 f

ö

rsta 

å

ren. 

Ä

ven under denna tid skall kilo­meterskattepliktiga fordon dock inst

ä

llas f

ö

r besiktning av r

ä

knarapparaturen. Besiktningen skall g

ö

ras under den Inst

ä

llelsetermin f

ö

r kontrollbesiktning som skulle ha g

ä

llt om fordonet varit kontrollbeslktnlngspllktigt. Om

Prop. 1978/79:94

74

n

ä

gon del av inst

ä

llelsetermin infaller under de tre m

å

na­derna n

ä

rmast efter det att apparaturen har godk

ä

nts vid registreringsbesiktning eller vid s

ä

rskild besiktning innan fordonet tas i bruk f

ö

rsta g

å

ngen beh

ö

ver besiktning av r

ä

knarapparaturen inte g

ö

ras.

Besiktning av r

ä

knarapparaturen skall ocks

å

 g

ö

ras i sam­band med registreringsbesiktning. Utf

ö

rs registrerings­besiktningen p

å

 grund av 

ä

ndring som inte p

å

verkar appa­raturen, beh

ö

ver denna dock inte besiktigas.

Har ingrepp gjorts s

å

att plombering brutits, skall appa­raturen besiktigas. Detsamma g

ä

ller om kontrollbesiktning av ett fordon g

ö

rs efter s

ä

rskilt f

ö

rel

ä

ggande.

Enligt 39 

§

 VSK kan RSV, om s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger, f

ö

reskriva att besiktning skall ske p

å

 annan tid 

ä

n som framg

å

r av 37 

§

. L

ä

nsstyrelserna kan ocks

å

 f

ö

rel

ä

gga 

ä

gare av kilometerskattepliktigt fordon att inst

ä

lla for­donet f

ö

r s

ä

rskild besiktning av r

ä

knarapparaturen. Om fordonet inte inst

ä

lls f

ö

r besiktning av apparaturen inom f

ö

reskriven tid, f

å

r det inte brukas. Enligt best

ä

mmelser­na 1 39 

§

VSK skall l

ä

nsstyrelsen ocks

å

 f

ö

ra in uppgift om meddelat f

ö

rel

ä

ggande i bilregistret.

Vid besiktning av kilometerr

ä

knarapparatur skall enligt 40 

§

VSK kontrolleras att

1.      kilometerr

ä

knaren

ä

r av godk

ä

nd typ,

2.

apparaturen i 

ö

vrigt 

ö

verensst

ä

mmer med f

ö

reskrifter som meddelats av KSN,

3.

apparaturen monterats och plomberats av den som 

ä

r beh

ö

rig till det,

4.

apparaturen 

ä

r monterad och plomberad enligt f

ö

re­skrifter som meddelats av KSN,

5.

apparaturen fungerar tillfredsst

ä

llande.

Prop. 1978/79:94

75

Om kontrollen inte f

ö

ranleder anm

ä

rkning, skall apparaturen godk

ä

nnas och om det beh

ö

vs plomberas. Bevis om godk

ä

nnande skall utf

ä

rdas.

Enligt 41 

§

 VSK g

ä

ller inte bevis om godk

ä

nnande om appa­raturen inte l

ä

ngre uppfyller de uppst

ä

llda kraven. 

Ä

gare av kilometerskattepliktigt fordon 

ä

r i s

å

dant fall skyldig att utan dr

ö

jsm

å

l avhj

ä

lpa bristen och inst

ä

lla fordonet f

ö

r s

ä

rskild besiktning av apparaturen,

Riksprovplatsen skall enligt 42 

§

 VSK l

ä

mna uppgift om be­siktningen till TSV, om den g

ö

rs 1 samband med kontroll­besiktning eller 

om fordonet ännu  

inte 

ä

r kontrollbesikt-ningspliktigt. I 

ö

vriga fall skall uppgift om besiktningen l

ä

mnas till l

ä

nsstyrelse.

Enligt uppgift fr

å

n TSV kan antalet besiktningar av r

ä

k­narapparatur som rapporteras till TSV ber

ä

knas till ca 196 000 per 

å

r (178 000 godk

ä

nda och 18 000 ej godk

ä

nda) och antalet besiktningar som rapporteras till l

ä

nsstyrel­serna till ca 108 000 per 

å

r (90 000 besiktningar efter ingrepp och 18 000 efter installation).

Om kilometerskattepliktigt fordon inte 

ä

r f

ö

rsett med kilo­meterr

ä

knarapparatur skall riksprovplatsen enligt 43 

§

 VSK l

ä

mna uppgift om detta till l

ä

nsstyrelse,

2,3.3    Kontroll m.m.

Enligt 21 

§

 VSL f

å

r kilometerskattepliktigt fordon inte brukas om de f

ö

reskrifter i fr

å

ga om kilometerr

ä

knarappa-r ratur, som meddelats i lagen eller med st

ö

d av den inte iakttagits, dvs. om apparaturen inte 

ä

r i f

ö

reskrivet skick. Brukas det 

ä

nd

å

 d

ö

ms 

ä

garen enligt 34 

§

 VSL till b

ö

ter.

I 45 

§

 VSK stadgas att 

ä

gare av kilometerskattepliktigt fordon 

ä

r skyldig att kontrollera att r

ä

knarapparaturen 

ä

r i f

ö

reskrivet skick. Om kilometerr

ä

knarapparaturen upp-

Prop. 1978/79:94

76

h

ö

r att vara i f

ö

reskrivet skick skall, enligt 46 

§

 VSK, den som har hand om fordonet n

ä

r felet uppt

ä

cks st

ä

mpla av ett s

ä

rskilt st

ä

mpelkort i r

ä

knaren. P

å

 kortet skall ocks

å 

antecknas datum f

ö

r uppt

ä

ckten. Kortet skall utan dr

ö

jsm

å

l skickas in till l

ä

nsstyrelse. P

å

 s

ä

tt som RSV best

ä

mmer skall dessutom enligt 47 

§

 VSK antecknas vad som brister i fr

å

ga om apparaturen och datum f

ö

r uppt

ä

ckt av felet. Dessa anteckningar skall f

ö

rvaras i fordonet till dess besiktning av apparaturen har skett.

Med st

ö

d av best

ä

mmelserna i 47 

§

 VSK, har RSV i medde­landet RSV Ip 1973:10 (s, 17) angett att f

ö

ljande upp­gifter skall antecknas p

å

 kortet:

1.    felets art,

2.

tid och plats f

ö

r uppt

ä

ckt av felet,

3.

under vilka omst

ä

ndigheter felet uppt

ä

cktes.

Antalet ins

ä

nda kort med anm

ä

lan om funktionsfel uppg

å

r enligt uppgift fr

å

n TSV till ca 1 500 per 

ä

r.

I 21 

§

 VSL anges som n

ä

mnts att ett fordon inte f

ä

r bru­kas om r

ä

knarapparaturen inte 

ä

r i f

ö

reskrivet skick. Enligt 48 

§

 VSK f

å

r fordonet dock anv

ä

ndas den dag som fel p

å

apparaturen uppt

ä

cks och under de n

ä

rmast f

ö

ljande tre dagarna innan apparaturen repareras av godk

ä

nt f

ö

retag. Dessutom f

å

r fordonet anv

ä

ndas den dag felet har avhj

ä

lpts och under de n

ä

rmast f

ö

ljande tre dagarna innan apparatu­ren godk

ä

nns vid besiktning hos ASB. F

ö

r att fordonet skall f

å

 anv

ä

ndas under dessa tidsfrister kr

ä

vs att felet p

ä

 apparaturen har rapporterats till l

ä

nsstyrelse och att tidigare angivna anteckningar har gjorts. I tidsfristerna r

ä

knas inte in l

ö

rdag, s

ö

ndag eller allm

ä

n helgdag eller tid d

ä

 fordonet varit utomlands eller, i fr

å

ga om person­bil, utomlands i annat land 

ä

n Norge, Uppt

ä

cks fel p

ä

 kilo­meterr

ä

knarapparaturen i en personbil n

ä

r denna 

ä

r i Norge, utstr

ä

cks tidsfristerna till fem dagar.

N

ä

r godk

ä

nt f

ö

retag har

å

terst

ä

llt apparaturen i f

ö

re-

Prop. 1978/79:94

77

skrivet skick uppr

ä

ttar f

ö

retaget, som har n

ä

mnts tidigare, ett s

ä

rskilt rapportkort (1 fyra exemplar). Fordons

ä

garen f

å

r tre exemplar av kortet, vilka skall l

ä

mnas till f

ö

r­r

ä

ttningsmannen vid besiktningen. Efter besiktningen f

å

r fordons

ä

garen tillbaka ett exemplar, ASB beli

å

ller ett exemplar och skickar ett till l

ä

nsstyrelsen. Omkring 90 000 rapportkort kommer 

å

rligen in till l

ä

nsstyrelserna fr

å

n ASB.

Ä

ven om kilometerr

ä

knarapparaturen inte 

ä

r i f

ö

reskrivet .skick f

å

r fordonet enligt 49 

§

 VSK anv

ä

ndas vid provk

ö

rning i samband med besiktning eller i omedelbart samband med reparation och f

ö

r f

ä

rd kortast l

ä

mpliga v

ä

g till verkstad f

ö

r reparation och till riksprovplats f

ö

r besiktning.

Att kilometerr

ä

knarapparaturen

ä

r i f

ö

reskrivet skick och fungerar tillfredsst

ä

llande kan - f

ö

rutom vid besiktning hos ASB - kontrolleras vid flygande inspektion. Best

ä

mmel­ser om detta finns i 51 

§

 VSK, D

ä

r stadgas bl.a, att RSV -efter samr

å

d med KSN och rikspolisstyrelsen - meddelar n

ä

r­mare f

ö

reskrifter ora kontroll av kilometerr

ä

knarapparatur 1 samband med flygande inspektion. RSV har ocks

å

meddelat s

å

dana f

ö

reskrifter,

2,4      Skatte

å

r och skatteperioder m,m, f

ö

r v

ä

gtrafik­skatt

Enligt 9 

§

 VSL skall v

ä

gtrafikskatt ber

ä

knas f

ö

r varje for­don f

ö

r en sammanh

ä

ngande tid av tolv m

å

nader (skatte

å

r) eller f

ö

r var och en av fyra delar av helt skatte

å

r (skat­teperiod), Skatte

å

r och skatteperiod fastst

ä

lls enligt sam­ma f

ö

rfattningsrum av regeringen eller myndighet som rege­ringen best

ä

mmer. Best

ä

mmelser om skatte

å

r m,m, finns i 4 

§ 

VSK, Skatte

å

r, skatteperioder och uppb

ö

rdsm

å

nader f

ö

r v

ä

g­trafikskatt best

ä

ms med ledning av slutsiffran i fordonets regi strerlngsnummer,

Fordonsskatt betalas enligt 12 

§

 tredje stycket VSL 1 f

ö

r­skott f

ö

r skatte

å

r eller skatteperiod. Regeringen f

å

r dock medge undantag h

ä

rifr

å

n f

ö

r grupp av fordon. Fordonsskatt

Prop. 1978/79:94

78

utg

å

r i regel f

ö

r skatte

å

r.

Ö

verstiger fordonsskatten f

ö

r ett fordon 1 500 kr. f

ö

r helt 

å

r, utg

å

r den dock f

ö

r skatteperiod.

Kilom.eterskatt betalas enligt 18 

§

 tredje stycket VSL i efterhand f

ö

r skatteperiod. 

Ä

ven fr

å

n denna best

ä

mmelse f

å

r regeringen medge undantag f

ö

r grupp av fordon.

I fr

å

ga om fordon med slutsiffra 1 eller 8 har fastst

ä

llts att uppb

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r skatteperioden augusti -oktober g

ö

rs i augusti, dvs. delvis i efterhand. Skatte­perioderna f

ö

r fordonsskatt 

ä

r alltid tre m

å

nader.

Skatteperioderna f

ö

r kilometerskatt 

ä

r i princip tre m

å­

nader. F

ö

r fordon med n

å

gon av slutsiffrorna 2, 4, 5, 5 eller 9 g

ä

ller emellertid att en skatteperiod omfattar tv

å

 m

å

nader (raaj-juni) och n

ä

sta period fyra m

å

nader (juli-oktober). Sista m

å

naden i varje skatteperiod f

ö

r kilometerskatt kallas avst

ä

mplingsm

å

nad,

Skatte

å

r, skatteperioder m.m. f

ö

r v

ä

gtrafikskatt framg

å

r av tabell 1, som 

ä

r intagen i bilaga 2.

2.5      Uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

kning av kilo­meterskatt

Kilometerr

ä

knaren har till uppgift att m

ä

ta fordonets k

ö

r­str

ä

cka, R

ä

knarst

ä

llningen kan - som tidigare har beskri­vits - genom en avst

ä

mpling f

ö

ras

ö

ver till s

ä

rskilda st

ä

mpelkort.

Uppgifter om r

ä

knarst

ä

llningen ligger till grund f

ö

r debi­tering av kilometerskatt. Enligt 18 

§

 tredje stycket VSL skall skattskyldig f

ö

r varje skatteperiod l

ä

mna uppgift till ledning f

ö

r fastst

ä

llande av skatt. S

å

dan uppgift skall ocks

å

 l

ä

mnas i annat fall 1 den m

å

n regeringen el­ler myndighet som regeringen best

ä

mmer f

ö

rordnar om det, I 5 

§

 VSK anges att fordons

ä

garen skall l

ä

mna uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

kning av kilometerskatt i f

ö

ljande fall:

Prop. 1978/79:94

79

1,          1 samband med att fordon f

ö

rsta g

å

ngen blir kilo­

meterskattepliktigt,

2,

i samband med att fordon upph

ö

r att vara kilometer­skattepliktigt av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning, t,ex, n

ä

r fordon skrotas, exporteras eller byggs om s

å

 att det inte l

ä

ngre 

ä

r kilometerskattepliktigt,

3,

i samband med att avst

ä

llt fordon tas i bruk p

å

 s

ä

tt som 

ä

r till

å

tet f

ö

r avst

ä

llt fordon, t.ex, n

ä

r av­st

ä

llt fordon hyrs in som milit

ä

rfordon eller an­v

ä

nds inom inh

ä

gnat omr

å

de,

4,

i samband med att avst

ä

llt fordon upph

ö

r att brukas p

å

 s

ä

tt som 

ä

r till

å

tet f

ö

r avst

ä

llt fordon,

5,

senast vid utg

å

ngen av varje skatteperiod, om fordo­net har varit kilometerskattepliktigt under n

å

gon del av.tiden mellan f

ö

reg

å

ende avst

ä

mpling enligt 1-5 och ing

å

ngen av avst

ä

mplingsm

å

naden,

I 6 

§

 VSK finns n

ä

rmare best

ä

mmelser om avst

ä

mplingarna. De skall g

ö

ras p

å

 s

ä

rskilda st

ä

mpelkort. L

ä

nsstyrelserna tillhandah

å

ller kort f

ö

r avst

ä

mpling enligt 1-4, N

ä

r s

å­

dant kort l

ä

mnas ut skall datum f

ö

r utl

ä

mnandet antecknas p

å

 det, Avst

ä

mpling skall g

ö

ras innan fordonet tas i bruk efter det att skatteplikten Intr

ä

tt, St

ä

mpelkort skall omedelbart efter avst

ä

mplingen skickas in till l

ä

nssty­relsen.

Skatteplikt intr

ä

der n

ä

r ett fordon registreras utan att samtidigt avst

ä

llas och n

ä

r avst

ä

llning av ett fordon upp­h

ö

r.

Avst

ä

mpling enligt 2 eller 3 skall g

ö

ras tidigast tredje dagen innan fordonet upph

ö

r att vara kilometerskatteplik­tigt. St

ä

mplat kort skall skickas in till l

ä

nsstyrelsen inom tre dagar efter det att det har l

ä

mnats ut d

ä

rifr

å

n.

F

ö

r avst

ä

mpling enligt 5 (ordinarie avst

ä

mpling) skall TSV enligt 7 

§

 VSK skicka st

ä

mpelkort till fordons

ä

garen senast den 15 i avst

ä

mplingsm

å

naden. Fordons

ä

garen skall f

ö

re ut-

Prop. 1978/79:94

80

g

å

ngen av avst

ä

mplingsm

å

naden st

ä

mpla kortet i kilometer-r

ä

knaren och s

ä

nda tillbaka det ena exemplaret av det till TSV. St

ä

mpelkorten postbefordras portofritt. Om fordons­

ä

garen st

ä

mplar och postar kortet f

ö

r sent eller inte alls, tas f

ö

rseningsavgift ut enligt 28 

§

 VSL (se vidare av­snitt 2.8). Fordons

ä

gare som l

ä

mnar st

ä

mpelkort p

å

 post­anstalt kan f

å

 sitt exemplar av kortet st

ä

mplat med datum f

ö

r inl

ä

mnandet.

Har fordons

ä

garen inte f

å

tt st

ä

mpelkort f

ö

r ordinarie av­st

ä

mpling skall han enligt 7 

§

 tredje stycket VSK anm

ä

la detta till l

ä

nsstyrelse senast en vecka f

ö

re avst

ä

mplings-ffi

å

nadens utg

å

ng. L

ä

nsstyrelsen skall d

å

 utan dr

ö

jsm

å

l skic­ka nytt st

ä

mpelkort till honom.

Enligt 8 

§

 VSK beh

ö

ver ordinarie avst

ä

mpling inte g

ö

ras om ett fordon 

ä

r utomlands i annat land 

ä

n Norge n

ä

r avst

ä

mp­lingen skall g

ö

ras, under f

ö

ruts

ä

ttning att uppgift om ut­resan ur landet har l

ä

mnats enligt best

ä

mmelserna 1 

Å

VIC,

2,6      Uppb

ö

rd m,m. av kilometerskatt

Kilometerskatt skall enligt 18 

§

 VSL betalas i efterhand f

ö

r skatteperiod. Uppb

ö

rden kan vara ordinarie eller till­f

ä

llig.

Ordinarie uppb

ö

rd g

ö

rs enligt 13 

§

 andra stycket VSK f

ö

r fordon som har varit kilometerskattepliktigt under n

ä

gon del av tiden mellan f

ö

reg

å

ende avstamplingsdag enligt 5 

§ 

VSK och ing

å

ngen av avst

ä

mplingsm

å

naden. Ordinarie uppb

ö

rd skall omfatta 

ä

ven n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende avst

ä

mplingsm

å

nad om fordonet har blivit skattepliktigt under den m

å

naden. (Exempel: Ett fordon med slutsiffra 1 1 registrerings­numret avst

ä

lls under februari och avst

ä

llningen upph

ö

r under juni. Avst

ä

mpling skall g

ö

ras i mars, men inte i juni. Uppb

ö

rd av kilometerskatt g

ö

rs i april p

å

 grundval av avst

ä

mplingen i mars. Efter avst

ä

mplingen i september g

ö

rs uppb

ö

rd i oktober f

ö

r k

ö

rning under juni och skatte­perioden juli-september,)

Prop. 1978/79:94

81

Tillf

ä

llig uppb

ö

rd av kilometerskatt g

ö

rs enligt 15 

§

 VSK f

ö

r fordon som har upph

ö

rt att vara kilometerskattepliktigt av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning, t.ex, fordon som har skro­tats.

Kilometerskatt som skall erl

ä

ggas vid ordinarie uppb

ö

rd f

ö

r­faller enligt 15 

§

 VSK till betalning vid utg

å

ngen av upp­b

ö

rdsm

å

naden. Skatt som skall erl

ä

ggas vid tillf

ä

llig upp­b

ö

rd f

ö

rfaller till betalning n

ä

r fordonet upph

ö

r att vara kilometerskattepliktigt.

Enligt 22 

§

 VSL p

å

f

ö

rs v

ä

gtrafikskatt genom automatisk data­behandling p

å

 grundval av uppgifter i bilregistret utan att beslut meddelas av beskattningsmyndigheten. Av 10 

§

 VSK framg

å

r att TSV 1 dessa fall p

å

f

ö

r skatt f

ö

r beskattnings­myndigheternas r

ä

kning och verkst

ä

ller uppb

ö

rd av skatt. Skatten debiteras p

å

 grundval av l

ä

mnade uppgifter om k

ö

r­str

ä

cka (st

ä

mpelkort) och uppgifter i bilregistret om om­r

ä

kningsfaktor, skattevikt och skattesats. Kvitto p

å

 skatten s

ä

nds enligt, 20 

§

VSK till den skattskyldige mot postf

ö

r­skott.

Vid ordinarie uppb

ö

rd skall postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelsen s

ä

n­das den 10 i uppb

ö

rdsm

å

naden. RSV f

å

r enligt 20 

§

andra stycket VSK - efter samr

å

d med TSV - medge att postf

ö

rskotts­f

ö

rs

ä

ndelse vid ordinarie uppb

ö

rd s

ä

nds ut senast den 15 i uppb

ö

rdsm

å

naden. RSV har regelm

ä

ssigt l

ä

mnat s

å

dant medgi­vande. Best

ä

mmelsen om n

ä

r skattepostf

ö

rskottet skall s

ä

n­das ut g

ä

ller f

ö

r b

å

de fordonsskatt och kilometerskatt. Vid tillf

ä

llig uppb

ö

rd skall f

ö

rs

ä

ndelsen s

ä

ndas ut snarast m

ö

jligt.

I 21 

§

 anges bl.a, n

ä

r postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelse f

ö

r kilo­meterskatt senast skall l

ö

sas. Vid ordinarie uppb

ö

rd skall detta g

ö

ras f

ö

re uppb

ö

rdsm

å

nadens utg

å

ng och vid tillf

ä

llig uppb

ö

rd inom 15 dagar fr

å

n f

ö

rfallodagen. Enligt 21 a 

§

 VSK f

å

r postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelse dock l

ö

sas h

ö

gst tio dagar se­nare under f

ö

ruts

ä

ttning att restavgift d

å

 erl

ä

ggs. Det b

ö

r

emellertid observeras att brukandef

ö

rbudet g

ä

ller efter f

ö

r-

6 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop, 1978/79:94

82

fallodagen till dess skatten betalas. Restavgift utg

å

r en­ligt 30 

§

 andra stycket VSL om skatten inte betalas i r

ä

tt tid. Avgiften 

ä

r 4 

%  

av debiterat-belopp, dock minst 10 kr.

Om en fordons

ä

gare inte f

å

r avi om postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelse f

ö

r v

ä

gtrafikskatt, 

ä

r han enligt 22 

§

 VSK skyldig att an­m

ä

la detta till l

ä

nsstyrelse senast en vecka innan f

ö

rs

ä

n­delsen senast skall l

ö

sas. L

ä

nsstyrelsen s

ä

nder d

å

 ny post­f

ö

rskottf

ö

rs

ä

ndelse till fordons

ä

garen eller anvisar honom att betala in skatten p

ä

 s

ä

rskilt postgirokonto.

RSV har med st

ö

d av 24 

§

 VSlv f

ö

reskrivit att inbetalning av skatt f

å

r g

ö

ras genom girering fr

å

n postgiro- eller personkonto. N

ä

r skatt har betalats p

å

 detta s

ä

tt s

ä

nds skattekvittot med st

ö

d av 25 

§

 VSK som vanligt brev till fordons

ä

garen. Inbetalning 

ö

ver postgiro anses ha gjorts den dag f

ö

rs

ä

ndelse som inneh

ä

ller gireringshandling har l

ä

mnats f

ö

r postbefordran till postgirot.

Enligt 29 

§

 VSK f

å

r RSV efter samr

å

d med TSV meddela f

ö

re­skrifter f

ö

r p

å

f

ö

ring och uppb

ö

rd av v

ä

gtrafikskatt.

2.7      Fastst

ä

llelse av skatt, efterbeskattning m.m.

Kilometerskatt p

å

f

ö

rs i regel genom automatisk databehand­ling p

å

 grundval av uppgifter i bilregistret utan att be­slut meddelas av beskattningsmyndigheten. Saknas i regist­ret uppgifter som beh

ö

vs f

ö

r skattep

å

f

ö

rlngen skall skatt p

å

f

ö

ras enligt f

ö

reskrifter som RSV utf

ä

rdar. Detta fram­g

å

r av 22 

§

 VSL och 10 

§

 tredje stycket VSK,

Om n

å

gon anser att en skattedebitering 

ä

r felaktig, kan han enligt 23 

§

 VSL p

å

kalla beslut om fastst

ä

llelse av skatten, dvs. beg

ä

ra 

ä

ndring av debiteringen. Detta skall g

ö

ras senast 30 dagar efter den dag d

å

 skatten senast skulle ha betalats. Beslut p

å

kallas hos beskattningsmyn­digheten. Har den skattskyldige f

å

tt kravet p

å

 skatten f

ö

rst sedan denna skulle ha betalats, r

ä

knas de 30 dagarna fr

å

n den dag, d

å

 han tog emot kravet.

Prop. 1978/79:94

83

Om beslut inte p

å

kallas, f

å

r beskattningsmyndigheten 

ä

nd

å 

besluta om fastst

ä

llelse av skatten, om s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

re­ligger. Enligt 23 

§

 andra stycket VSL f

å

r s

å

dant beslut inte meddelas senare 

ä

n tv

å

å

r efter utg

å

ngen av det skatte

å

r skatten avser,

I 24-25 

§§

 VSL anges f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r efterbeskattning, Efterbeskattning kan g

ö

ras 

ä

ven om skatten har fastst

ä

llts enligt 23 

§

 VSL, Beslut om efterbeskattning f

ä

r inte meddelas senare 

ä

n fem 

å

r fr

å

n utg

å

ngen av det skatte

å

r skatten avser.

N

ä

r kilometerskatt fastst

ä

lls genom efterbeskattning beror det i regel p

å

 att oriktig uppgift har l

ä

mnats om k

ö

rstr

ä

ckan, t, ex, d

ä

rf

ö

r att r

ä

knaren inte har fungerat under en del av en skatteperiod, Efterbeskattning kan ocks

ä

 g

ö

ras om skatt har undandragits genom att uppgift om k

ö

rstr

ä

cka inte har l

ä

mnats i f

ö

reskriven ordning eller att fordonet har anv

ä

nts i strid mot best

ä

mmelsen om att fordon inte f

å

r brukas om f

ö

re­skrifterna om kilometerr

ä

l-cnarapparatur inte har iakttagits. Efterbeskattning f

å

r inte g

ö

ras, om tillkommande skattebe­lopp 

ä

r att anse som ringa.

Vid efterbeskattning utg

å

r enligt 27 

§

 VSL skattetill

ä

gg med

20 0. Om skattetill

ä

gg eller saramanlagda beloppet av flera

skattetill

ä

gg som skall fastst

ä

llas samtidigt inte uppg

å

r till

50 kr., utg

å

r inte till

ä

gg. Genom h

ä

nvisning i 27 

§

 VSL

g

ä

ller best

ä

mmelserna om skattetill

ä

gg i 37 d och 37 f - 37 h

§§

lagen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtionsbeskatt­ning, FFL. I dessa best

ä

mmelser anges bl.a, eftergiftsgrunder.

2.8      F

ö

rseningsavgift

Den 1 januari 1972 tr

ä

dde ett nytt p

å

f

ö

ljdssystem p

å

 skatte­omr

å

det i kraft. Brister i skyldigheten att l

ä

mna uppgifter f

ö

r skatte- eller avgiftsp

å

f

ö

ring skall i f

ö

rsta hand beivras i administrativ ordning genom ekonomiska sanktioner, n

ä

mligen skattetill

ä

gg och f

ö

rseningsavgift. 

Å

tals- och domstolsf

ö

r­farande skall tillgripas endast vid 

ö

vertr

ä

delser av al].-varligare beskaffenhet.

N

ä

r den nya v

ä

gtrafikbeskattningen senare utformades, kom

Prop. 1978/79:94

84

det skatteadminstrativa sanktionssystemet att inf

ö

ras 

ä

ven p

å

 detta skatteomr

å

de.

Skattetill

ä

ggsutredningen lade i februari 1977 fram bet

ä

nkan­det (SOU 1977:5) 

Ö

versyn av det skatteadministrativa sank­tionssystemet 1, Eftergift och besv

ä

r m.m.,, med f

ö

rslag til] bl,a, vissa 

ä

ndringar i grunderna f

ö

r eftergift av skatte­till

ä

gg och f

ö

rseningsavgift. Bet

ä

nkandet har lagts till grund f

ö

r lagstiftning i 

å

r (prop, 1977/78:36, SkU 1977/78:50, rskr 1977/78:263, SFS 1978:199 m,fl.). De nya best

ä

mmelserna tr

ä

dde i kraft vid m

å

nadsskiftet maj-juni 1978. I proposi­tionen uttalade departementschefen bl.a, att v

ä

r 

ö

versyn av det praktiska och administrativa f

ö

rfarandet f

ö

r kilometer­skatten kunde komma att f

ö

ranleda nya 

ö

verv

ä

ganden om f

ö

r­seningsavgiftens utform.ning i VSL (s. 183).

De best

ä

mmelser som nu g

ä

ller inneb

ä

r bl.a, f

ö

ljande.

Enligt 28 

§

 VSL utg

å

r f

ö

rseningsavgift om uppgift om k

ö

r­str

ä

cka inte l

ä

ranas i r

ä

tt tid. Detta g

ä

l].er i fr

å

ga on samtliga de k

ö

rl

ä

ngisLppgifter sora fordons

ä

garen skall l

ä

mna. Avgiften p

å

f

ö

rs den som 

ä

gde fordonet n

ä

r fristen att l

ä

mna uppgiften gick ut. F

ö

rseningsavgift p

å

f

ö

rs av beskattnings­myndigheten.

F

ö

rseningsavgift utg

å

r med 100 kr. Om 

ä

garen har anmanats att l

ä

mna en uppgift, m.en inte efterkommit anmaningen inom. tid som har f

ö

reskrivits i denna, utg

å

r dock avgiften ned 200 kr, Detsanmia g

ä

ller om 

ä

garen har underl

å

tit att inom f

ö

reskriven tid l

ä

mna uppgift om fordonets k

ö

rstr

ä

cka vid minst ett av de tre n

ä

rmast f

ö

reg

ä

ende uppb

ö

rdstillf

ä

llena.

Enligt h

ä

nvisning i 28 

§

 tredje stycket VSL skall 37 f 

§ 

f

ö

rsta och tredje styckena, 37 g andra stycket samt 37 h 

§ 

FFL till

ä

mpas i fr

ä

ga om f

ö

rseningsavgift.

F

ö

rseningsavgift f

å

r enligt 37 f 

§

f

ö

rsta stycket FFL helt efterges om under].

å

tenheten att l

ä

mna uppgift i r

ä

tt tid kan antas ha s

å

dant samband ned den skattskyldiges

å

lder, sjukdom, bristande erfarenhet eller d

ä

rmed j

ä

mf

ö

rligt f

ö

r-

Prop. 1978/79:94

85

h

å

llande att den kan anses urs

ä

ktlig. Detsamma g

ä

ller om underl

å

tenheten med h

ä

nsyn till s

ä

rskild omst

ä

ndighet av annat slag framst

å

r som urs

ä

ktlig.

Enligt 37 g 

§

andra stycket FFL skall beslut om f

ö

rsenings­avgift ompr

ö

vas om skattskyldig yrkar det och ora beslut om skatten f

ö

r den period som avgiften avser inte har vunnit laga kraft.

Best

ä

mmelserna i 37"f 

§

 FFL om eftergift skall enligt 37 h 

§ 

FFL beaktas 

ä

ven om yrkande h

ä

rom inte har framst

ä

llts, i den m

å

n det f

ö

ranleds av vad som f

ö

rekommit i 

ä

rendet eller m

å

let om f

ö

rseningsavgift.

Enligt de best

ä

mmelser som g

ä

llde tidigare kunde f

ö

rsenings­avgift s

ä

ttas ned. Enligt de nya best

ä

mmelserna kan detta dock endast g

ö

ras i speciella fall, n

ä

mligen om en fordons­

ä

gare har underl

å

tit att l

ä

mna uppgift i r

ä

tt tid f

ö

r flera fordon. F

ö

rseningsavgifter som avser samma fordons

ä

gare f

ö

r en och samma skatteperiod f

å

r enligt 28 

§

 tredje stycket FFL s

ä

ttas ned till 500 kr, (1 vissa fall 1 000 kr.). F

ö

rsenings­avgift kan enligt de nya best

ä

mmelserna inte efterges om det belopp som har undandragits genom underl

å

tenheten 

ä

r att an­se som ringa.

L

ä

nsstyrelses beslut om f

ö

rseningsavgift kan enligt 31 

§ 

f

ö

rsta stycket VSL 

ö

verklagas hos kammarr

ä

tt,

2.9      Brukandef

ö

rbud

Enligt best

ä

mmelser i 21

§

 VSL f

å

r ett kilometerskatte­pliktigt fordon inte brukas

1,            om de f

ö

reskrifter 1 fr

å

ga om kilometerr

ä

knarappara­

tur, vilka meddelats i VSL eller med st

ö

d av VSL, inte

har iakttagits,

2,

om f

ö

reskriven uppgift f

ö

r ber

ä

kning av kilometerskatt inte har l

ä

mnats,

3,

om kilometerskatt som f

ö

rfallit till betalning Inte har eriagts.

Prop. 1978/79:94

86

Brukandef

ö

rbudet enligt 5 g

ä

ller inte for skatt som avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

reg

ä

ende skatte

ä

ret. Det g

ä

ller in­te heller i fr

å

ga om skatt son 

å

vilar en tidigare 

ä

gare av fordonet och sora har fastst

ä

llts genom beslut om efterbe­skattning enligt 24 eller 25 

§

 VSL.

Best

ä

mmelserna om brukandef

ö

rbud enligt punkt 1 har ber

ö

rts i avsnitt 2.3.3. Brukandef

ö

rbud enligt denna punkt kan in­tr

ä

da av m

å

nga olika anledningar. I 17 

§

 VSL anges att kilometerskattepliktigt fordon skall vara f

ö

rsett med k.ilo-meterr

ä

knarapparatur och att apparaturen skall vara plom­berad. I 31-49 

§§

 VSK finns n

ä

rmare best

ä

mmelser om godk

ä

nnan­de av kilometerr

ä

knare samt om besiktning och kontroll, m.n. av kilometerr

ä

knarapparatur.

KSN har enligt bemyndigande i VSK utf

ä

rdat detaljbest

ä

mmel­ser om kilometerr

ä

knarapparatur. Brukandef

ö

rbud intr

ä

der s

å­

ledes om apparaturen inte 

ä

r i det skick som f

ö

reskrivs i dessa olika best

ä

mmelser.

Brukandef

ö

rbud enligt punkt 2 intr

ä

der om n

ä

gon av de upp­gifter som anges i 5 

§

 VSK inte l

ä

mnas.

Det brukandef

ö

rbud som enligt 15 

§

 VSL g

ä

ller om fordons­skatt inte har eriagts omfattar 

ä

ven kilometerskattepliktiga fordon. Inskr

ä

nkningarna i detta brukandef

ö

rbud 

ä

r desamma som 1 fr

å

ga om obetald kiloraeterskatt enligt punkt 3.

2.10     Skattekontroll

Enligt 30 

§

 f

ö

rsta stycket VSL 

ä

ger bl.a, 4, 9, 12-15 och 49 

§§

 FFL motsvarande till

ä

mpning i fr

å

ga om VSL. I dessa paragrafer finns best

ä

mmelser som reglerar f

ö

rfarandet vid skattekontroll m.m.

Av 50 

§

 VSK framg

å

r att det 

å

ligger RSV att samordna kon­trollen av fordonsskatt och kilometerskatt. Verket f

å

r ocks

å 

- efter samr

å

d med beskattningsmyndighet - besluta att tj

ä

nsteman hos verket skall g

ö

ra skattekontroll enligt 9 

§

FFL,

Prop. 1978/79:94

87

Best

ä

ramelserna 1 9 och 12 

§§

 FFL om beskattningsmyndighet g

ä

ller d

å

ocks

å

 RSV,

2,11     Utlandstrafik och kilometerskattem

ä

rke

Kilometerskatt avr

ä

knas enligt 41 

§

 VSL f

ö

r k

ö

rning utomlands med kilometerskattepliktig lastbil, buss eller sl

ä

pvagn. Det­samma g

ä

ller f

ö

r kilometerskattepliktig personbil som anv

ä

nds utomlands i annat land 

ä

n Norge. En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att kilometerskatt skall avr

ä

knas 

ä

r att meddelade f

ö

reskrifter om uppgifter 1 samband med anv

ä

ndningen utomlands har iakttagits. S

å

dana f

ö

reskrifter finns 1 

Å

VK.

Best

ä

mmelser om proceduren vid gr

ä

nspassering finns i 5 

§ Å

VK, N

ä

r ett kilometerskattepliktigt fordon skall f

ö

ras ut ur Sverige till annat land 

ä

n Norge eller in i Sverige fr

å

n annat land 

ä

n Norge skall ett kort st

ä

mplas i kilometerr

ä

kna­ren. S

ä

rskilt st

ä

mpelkort tillhandah

ä

lls av tullmyndigheten. Den som svarar f

ö

r fordonet skall st

ä

mpla kortet i kilometer­r

ä

knaren samt anteckna fordonets registreringsnummer p

å

 det. Kortet skall omedelbart 

å

terl

ä

mnas till tullmyndigheten. Tull­tj

ä

nstemannen anger datum och gr

ä

nspasseringsort p

å

kortet. H

ä

refter 

å

terl

ä

mnas ett exemplar av det till den som svarar f

ö

r fordonet. Det andra exemplaret s

ä

nds senast vid slutet av varje vecka och m

å

nad fr

å

n tullanstalten till TSV.

S

ä

rskilda best

ä

mmelser g

ä

ller f

ö

r avr

ä

kning av skatt f

ö

r k

ö

rning i Norge. Avr

ä

kning g

ö

rs t.ex. endast efter ans

ö

kan i varje enskilt fall.

Avr

ä

kning av kilometerskatt g

ö

rs maskinellt p

å

grundval av de uppgifter som finns i bilregistret, vilket framg

å

r av 4 

§ 

f

ö

rsta stycket 

Å

VIv.

Enligt 7 

§

 f

ö

rsta stycket 

Å

VK

ä

r r

ä

tten till avr

ä

kning av skatt f

ö

r viss resa f

ö

rfallen om st

ä

mpelkort inte l

ä

mnas vid ut- eller inresa.

Kilometerskattepliktig personbil som f

ö

rs ut till eller in

Prop. 1978/79:94

fr

ä

n annat land 

ä

n Norge skall enligt 17 

§

 VSL vara f

ö

rsedd med s

ä

rskilt m

ä

rke som visar att fordonet 

ä

r kilometerskatte­pliktigt. N

ä

rmare best

ä

mmelser om s

å

dant m

ä

rke (kilometer­skattem

ä

rke) finns i 2 a - 2 c 

§§

Å

VK. M

ä

rket skall f

ä

stas p

å 

insidan av vindrutan, p

å

 mitten och i rutans 

ö

verkant. Kilo­meterskattem

ä

rket tillhandah

å

lls av l

ä

nsstyrelserna. En av­gift om 10 kr, tas ut f

ö

r m

ä

rket, TSV skickar ut inbetal­ningskort p

å

 avgiften. N

ä

r ett m

ä

rke har l

ä

mnats ut anteck­nar l

ä

nsstyrelsen detta 1 bilregistret. Ett kilometerskatte­m

ä

rke f

å

r tas bort endast om det 

ä

r n

ö

dv

ä

ndigt f

ö

r repara­tion av fordonet e,d. Om m

ä

rket har tagits bort, f

ö

rkommit eller f

ö

rst

ö

rts skall detta anm

ä

las till l

ä

nsstyrelsen, Kilometerskattem

ä

rket har rektangul

ä

r form.med m

å

tten 90 

X 

60 mm. M

ä

rket skall innan det l

ä

mnas ut fr

ä

n l

ä

ns­styrelsen f

ö

rses med fordonets registreringsnummer, (iven om en kilometerskattepliktig personbil inte har kilometer­skattem

ä

rke, skall avst

ä

mpling g

ö

ras vid gr

ä

nspassering. Om en kilometerskattepliktig personbil saknar kilometer­skattem

ä

rke vid ut- eller inresa, skall tulltj

ä

nstemannen enligt 5 

§

Å

VK anteckna detta p

å

 st

ä

mpelkortet. Enligt 7 

§ 

tredje stycket 

Å

\VK 

ä

r r

ä

tten till avr

ä

kning av kilometer­skatt f

ö

rfallen om kilometerskattem

ä

rke saknats vid ut-eller inresan. Fordons

ä

garen f

å

r dock p

å

kalla beslut 

ö

ver utebliven avr

ä

kning. Om han d

å

 g

ö

r troligt att m

ä

rket sak­nats p

å

 grund av omst

ä

ndighet som han inte har r

å

tt 

ö

ver och som har intr

ä

ffat p

å

 s

å

dan tid att dubblettm

ä

rke inte har kunnat skaffas, f

ä

r l

ä

nsstyrelsen enligt 7 

§

 tredje stycket 

Å

VK medge avr

ä

kning av skatt.

2. 12     Straffbest

ä

mmelser

Enligt 33 

§

 VSL d

ö

ms den som upps

å

tligen har manipulerat kilometerr

ä

knarapparatur s

å

 att k

ö

rstr

ä

ckan som skall lig­ga till grund f

ö

r skatteber

ä

kning inte registreras eller registreras f

ö

r l

å

gt till b

ö

ter eller f

ä

ngelse i h

ö

gst 5 m

å

nader. Detta g

ä

ller dock inte om g

ä

rningen 

ä

r belagd med str

ä

ngare straff enligt skattebrottslagen (1971:69).

I vissa fall kan b

ö

ter utd

ö

mas f

ö

r brott mot best

ä

mmelserna

Prop. 1978/79:94

89

68

i VSL. Detta g

ä

ller n

ä

r fordon har anv

ä

nts trots att brukande­f

ö

rbud har intr

ä

tt.

Enligt straffbest

ä

mmelserna i 55 

§

 VSK kan den d

ö

mas till b

ö

ter, som utan att ha godk

ä

nts av KSN monterar, plomberar, reparerar m.m, kilometerr

ä

knarapparatur. Detsamma g

ä

ller om man tar bort kilometerr

ä

knarapparatur fr

å

n kilometerskatte­pliktigt fordon. Om brister p

å

 apparaturen inte avhj

ä

lps en­ligt best

ä

mmelserna i 41 

§

 andra stycket VSK d

ö

ms fordons­

ä

garen till b

ö

ter. Till b

ö

ter h

ö

gst 500 kr. kan enligt 56 

§ 

VSK d

ö

mas i vissa fall. Detta g

ä

ller n

ä

r godk

ä

nt f

ö

retag inte fyller 1 och st

ä

mplar rapportkort, n

ä

r kilometerskattepliktigt fordon inte inst

ä

lls till besiktning efter f

ö

rel

ä

ggande, n

ä

r avst

ä

mpling och f

ö

reskrivna anteckningar m,m, inte g

ö

rs d

å 

fel p

å

 kilometerr

ä

knarapparaturen uppt

ä

cks och n

ä

r n

å

gon f

ö

r­hindrar eller f

ö

rsv

å

rar kontroll i samband med flygande in­spektion, I vissa fall kan den som utan lov anv

ä

nder annans fordon d

ö

mas 1 

ä

garens st

ä

lle enligt 57 

§

 VSK.

Enligt 8 

§

Å

VK kan den som upps

å

tligen eller av grov oaktsam­het l

ä

mnar oriktig uppgift 

ä

gnad att leda till avr

ä

kning av skatt med f

ö

r h

ö

gt belopp, d

ö

mas till b

ö

ter eller f

ä

ngelse, om g

ä

rningen inte 

ä

r belagd med straff enligt skattebrotts­lagen. Detsamma g

ä

ller om n

å

gon med avsikt att skatt skall avr

ä

knas med f

ö

r h

ö

gt belopp underl

å

ter att l

ä

mna uppgift vid ut- eller inresa. Vidare kan den som f

ö

r kilometerskatte­pliktig personbil som saknar kilometerskattem

ä

rke ut till eller in fr

å

n annat land 

ä

n Norge enligt 12 

§

Å

VK d

ö

mas till b

ö

ter, h

ö

gst 500 kr.

Prop. 1978/79:94

90

3        ERFARENHETER AV OCH KRITIK MOT KILOMETEP.SKATTE-SySTHiET

3.1      Myndigheternas verksamhet och erfarenheter av beskattningen

Flera olika myndigheter har funktioner ino.m kilometerbeskatt­ningen, n

ä

mligen l

ä

nsstyrelserna, RSV, TSV, KSIi och tullver­ket. I det f

ö

ljande beskrivs kortfattat rayndigheternas olii;a funktioner s

ä

rat de erfarenheter av beskattningen som man p

ä 

olika s

ä

tt har redovisat till oss.

3.1.1    L

ä

nsstyrelserna

L

ä

nsstyrelsen 

ä

r enligt 3 

§

VSL beskattningsmyndighet i fr

å­

ga ora fordonsskatt och kilometerskatt f

ö

r alla fordon vars 

ä

gare enligt bilregistret har sin adress inom l

ä

net. I l

ä

ns­styrelsens uppgifter ing

ä

r bl.a. att fatta beslut om fast­st

ä

llelse av skatt enligt 23 

§

 VSL, om efterbeskattning en­ligt 24 eller 25 

§

 VSL, om skattetill

ä

gg enligt 27 

§

 VSL samt om f

ö

rseningsavgift enligt 28 

§

 VSL.

Genom sin funktion som beskattningsmyndighet 

ä

r l

ä

nsstyrelsen den myndighet som har mest direktkontakt med skattskyldiga. F

ö

r att f

å

del av l

ä

nsstyrelsernas erfarenheter av till

ä

rap­ningen av den g

ä

llande lagstiftningen, har vi gjort en f

ö

r­fr

å

gan hos samtliga l

ä

nsstyrelser. F

ö

rfr

å

gan behandlade hela beskattningsomr

å

det. I det f

ö

ljande tar vi dock endast upp l

ä

nsstyrelsernas svar till den del de r

ö

r fr

å

gor sora behand­las i detta bet

ä

nkande.

V

å

r f

ö

rfr

å

gan besvarades av 22 l

ä

nsstyrelser. Tv

å

av dessa bifogade yttranden fr

å

n allm

ä

nna ombuden i v

ä

gtrafikskatte­fr

å

gor. En kompletterande f

ö

rfr

å

gan gjordes senare betr

ä

ffan­de handl

ä

ggningen av f

ö

rseningsavgifts

ä

renden. Denna f

ö

rfr

å­

gan besvarades av samtliga l

ä

nsstyrelser.

Prop. 1978/79:94

91

Allm

ä

nna synpunkter p

å

 kiloraeterskattesystemet. Allm

ä

nt anses kilometerskattesysteraet i sin helhet eller i vissa delar allt­f

ö

r komplicerat och sv

å

rhanterligt. N

å

gon L

ä

nsstyrelse pekar p

å

 att det nuvarande systemet blir oh

å

llbart om antalet kilo-.raeterskattepliktiga fordon 

ö

kar kraftigt.

L

ä

nsstyrelsen i 

Ö

sterg

ö

tlands l

ä

n a.nser att endast en br

å

kdel av f

ö

rs

ö

ken att manipulera raed fr

ä

mst vajerdrivna kiloraeterr

ä

k-nare uppt

ä

cks. I 

ö

vrigt tar endast ett f

å

tal l

ä

nsstyrelser upp fr

ä

gor ora den tekniska apparaturen. N

ä

gon egentlig kritik mot den nuvarande apparaturen framst

ä

lls d

ä

rvid inte.

Antalet ordinarie avst

ä

mplingar m.m. Ett flertal l

ä

nsstyrelser anf

ö

r, att de nuvarande reglerna f

ö

r avst

ä

mpling m.m. 

ä

r kr

å

ng­liga. L

ä

nsstyrelsen i Kristianstads l

ä

n uttalar exempelvis att det nuvarande systeraet inneh

å

ller f

ö

r m

ä

nga olika avst

ä

mplings-skyldigheter.

Å

tskilliga l

ä

nsstyrelser ifr

å

gas

ä

tter om det 

ä

r n

ö

dv

ä

ndigt med fyra ordinarie avst

ä

.raplingar per 

å

r. Av dessa uttalar n

ä

gra att det b

ö

r vara tillr

ä

ckligt med avst

ä

mpling en g

ä

ng om 

å

ret men med bibeh

å

llen uppb

ö

rd fyra g

å

nger om 

å

ret, varav tre g

å

nger efter schablon.

L

ä

nsstyrelsen i Gotlands l

ä

n anser att f

ö

rb

ä

ttringar i f

ö

rsta hand b

ö

r s

ö

kas inom det nuvarande systemets 

rasn.

Avst

ä

.mpling vid 

ä

garbyte. Ett par l

ä

nsstyrelser och ett allm

ä

nt ombud framh

å

ller, att m

å

nga fordons

ä

gare

ä

r irriterade 

ö

ver att nye 

ä

garen till ett kilometerskattepliktigt fordon blir skyldig att betala kilometerskatt f

ö

r v

ä

gstr

ä

cka som s

ä

ljaren k

ö

rt. Best

ä

raraelserna om skattskyldighet b

ö

r d

ä

rf

ö

r 

ä

ndras, s

å

 att man endast 

ä

r skyldig att betala skatt f

ö

r den tid som man 

ä

gt for­donet.

Undantag fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling. Fr

å

gan om vissa undantag fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling behandlas av l

ä

nsstyrelsen i Skaraborgs l

ä

n. Man p

å

pekar bl.a. att de nuvarande reglerna om ordinarie avstamp-

Prop. 1978/79:94

92

ling leder till problem, i synnerhet i fr

å

ga o.n fordon son g

å

r i regelbunden utlandstrafilv. S

å

dana fordon befinner sig s

ä

llan p

ä

 registreringsorten utan v

ä

nder raed ny last s

å

 snart de n

ä

tt oralastningsst

ä

llet. M

ö

jligheterna att g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling 

ä

r sm

å

. Likartade f

ö

rh

ä

llanden kan g

ä

lla f

ö

r for­don som anv

ä

nds f

ö

r transporter inora landet, raen l

å

ngt fr

å

n registreringsorten.

Funktionskontroll m.ra. L

ä

nsstyrelsen 1 G

ä

vleborgs l

ä

n anf

ö

r, att best

ä

raraelserna i 45 - 49 

§§

 VSK o.ra fordons

ä

garens kontroll av r

ä

knarapparaturens funktion 

ä

r koraplicerade och d

ä

rtill f

ö

ga k

ä

nda av de skattskyldiga. Liknande synpunkter redovisas av ett par andra l

ä

nsstyrelser.

Uppb

ö

rdsm

å

nader och f

ö

rfallodagar. Best

ä

mmelserna om uppb

ö

rds­m

ä

nader och f

ö

rfallodagar kommenteras av endast ett f

å

tal l

ä

ns­styrelser. L

ä

nsstyrelserna i Stockholras och 

Ä

lvsborgs l

ä

n fram­h

å

ller att raan b

ö

r undvika att ta ut fordonsskatt av en s.katt-skyldig f

ö

r tid under vilken han inte alls har 

ä

gt ett fordon. Detta kan uppn

ä

s om uppb

ö

rd av fordonsskatt g

ö

rs under f

ö

rsta m

å

naden i skatte

ä

ret.

Brukandef

ö

rbud. Ett flertal l

ä

nsstyrelser uttalar sig om be­st

ä

mraelserna om brukandef

ö

rbud. Flera l

ä

nsstyrelser anf

ö

r d

ä

r­vid att best

ä

,ramelserna om brukandef

ö

rbud 

ä

r komplicerade och att mer information ora dera kr

ä

vs.

«

Att brukandef

ö

rbud glller f

ö

r ett fordon d

ä

skatt som 

å

vilar en tidigare 

ä

gare av det inte har betalats v

å

llar enligt l

ä

ns­styrelserna s

ä

rskild irritation bland de skattskyldiga. Flera l

ä

nsstyrelser anser att detta brukandef

ö

rbud drabbar den en­skilde h

å

rt.

L

ä

nsstyrelsen i Kristianstads l

ä

n p

å

pekar, att brukandef

ö

rbu­det i vissa fall kan medf

ö

ra att fordon inte kan s

ä

ljas efter konkurser. L

ä

nsstyrelsen i 

Ö

sterg

ö

tlands l

ä

n anser, att fr

ä

gan om brukandef

ö

rbud b

ö

r kunna pr

ö

vas i de fall skatterestantier betalas enligt avbetalningsplan till kronofogdemyndighet.

Prop. 1978/79:94

93

Kilometerskattem

ä

rket.

Å

tskilliga l

ä

nsstyrelser tar i sina svar upp best

ä

raraelserna om kilometerskattem

ä

rket. Flertalet av dessa anser att rn

ä

rJcet inte fyller n.

å

gon funktion. Det 

ä

r emellertid en irritationsk

ä

lla f

ö

r fordons

ä

garna, som uppfat­tar best

ä

mmelserna ora det sora byr

å

kratiska. Enligt en l

ä

nssty­relse 

ä

r m

ä

rket l

ä

tt att tillf

ä

lligt avl

ä

gsna f

ö

r den som vill f

ö

rs

ö

ka passera tullliontrollen utan att g

ö

ra avst

ä

mpling.

F

ö

rseningsavgiften. Av svaren fr

ä

n ett flertal l

ä

nsstyrelser framg

ä

r att f

ö

rseningsavgiften v

å

llar stor irritation bland fordons

ä

garna. Flera l

ä

nsstyrelser ifr

å

gas

ä

tter ocks

å

 om det nuvarande f

ö

rseningsavgiftssystemet ger tillfredsst

ä

llande r

ä

ttss

ä

kerhet.

L

ä

nsstyrelsen i J

ä

mtlands l

ä

n uttalar bl.a. att 

om  

antalet be­slut ora f

ö

rseningsavgift rainskades betydligt, skulle mer tid kunna 

ä

gnas 

å

t skatteutredningar. Liknande synpunkter framf

ö

rs av l

ä

nsstyrelsen i Skaraborgs l

ä

n.

Som vi tidigare har n

ä

mnt, kompletterade vi v

å

r f

ö

rsta f

ö

rfr

å­

gan till l

ä

nsstyrelserna raed en s

ä

rskild f

ö

rfr

å

gan om l

ä

nssty­relsernas handl

ä

ggning av f

ö

rseningsavgifts

ä

renden. I sina svar p

ä

 denna f

ö

rfr

å

gan har l

ä

nsstyrelserna bl.a. ber

ä

knat tids

ä

tg

ä

ngen f

ö

r handl

ä

ggning av f

ö

rseningsavgifts

ä

renden. Man har ocks

å

 l

ä

ranat uppgift om den andel av antalet 

ä

renden, som leder till eftergift och om den befrielsegrund sora 

ä

r den van­ligast f

ö

rekommande. Som befrielsefall synes l

ä

nsstyrelserna ha betraktat alla fall i vilka meddelande om ifr

ä

gasatt avgift s

ä

nts ut, men avgift seda.n inte p

å

f

ö

rts.

L

ä

nsstyrelsernas svar p

å

 v

å

r f

ö

rfr

å

gan har sammanst

ä

llts 1 tabell 2, som finns intagen i bilaga 2. Av tabellen framg

å

r bl.a. att handl

ä

ggningen av f

ö

rseningsavgifts

ä

rendena ber

ä

k­nas kr

ä

va 

ö

ver 4 500 mandagar/

å

r, vilket motsvarar ca 22 man

å

r eller 

å

rsarbetskrafter (200 mandagar = 1 man

å

r). Antalet man­dagar p

ä

 varje l

ä

nsstyrelse varierar mellan 16 och 510. Om antalet mandagar s

ä

tts i relation till antalet kilometerskat­tepliktiga fordon i l

ä

nen visar det sig att den sammanlagda handl

ä

ggningstiden inom l

ä

nen varierar mellan 1/23 mandag

Prop. 1978/79:94

94

per fordon och 1/209 mandag per fordon. Genomsnittet ligger p

ä

 1/49 mandag per fordon. Det b

ö

r observeras att uppgifterna fr

ä

n l

ä

nsstyrelserna till stor del grundas p

ä

 uppskattningar.

Av tabell 2 frarag

å

r ocks

å

 att varje l

ä

ns andel av antalet upp­r

ä

ttade meddelanden ora ifr

ä

gasatt f

ö

rseningsavgift i stort sett motsvarar l

ä

nets andel av antalet kilometerskattepliktiga fordon. (Uppgifter i detta avseende har l

ä

mnats av TSV.)

Slutligen framg

ä

r ocks

ä

 av tabell 2 att l

ä

nsstyrelserna efter­ger f

ö

rseningsavgift i mycket varierande utstr

ä

ckning. L

ä

ns­styrelserna i Stockholms och Kalmar l

ä

n efterger f

ö

rsenings­avgift i 77 resp. 50 5

»

 av alla fall under det att l

ä

nsstyrel­serna i Hallands och Uppsala l

ä

n efterger f

ö

rseningsavgift i 2 resp. 4 5o av alla fall.

De eftergiftsgrunder som angetts som de vanligast f

ö

rekommande kan indelas i tre grupper. Den f

ö

rsta gruppen omfattar olika variationer av det fallet att den skattskyldige har styrkt eller i vart fall uppgett att han postat st

ä

mpelkortet i r

ä

tt tid, dvs. grund f

ö

r p

å

f

ö

ring av avgift har inte ansetts f

ö

re­ligga. Nio l

ä

nsstyrelser har n

ä

mnt fall liknande det beskriv­na som ett av de vanligaste befrielsefallen.

Den andra gruppen omfattar egentliga befrielsefall, dvs. fall d

å

 avgiften har eftergetts med st

ö

d av best

ä

mmelserna i FFL. Femton l

ä

nsstyrelser har uppgett bristande erfarenhet och fera l

ä

nsstyrelser sjukdora som en vanlig befrielsegrund.

Slutligen har n

ä

gra l

ä

nsstyrelser angett vissa speciella sk

ä

l f

ö

r eftergift. En l

ä

nsstyrelse har uppgett att avgift inte p

å­

f

ö

rs om automatisk debitering har kunnat g

ö

ras och inte heller om f

ö

rseningen eller underl

ä

tenheten 

ä

r en eng

å

ngsf

ö

reteelse. En annan l

ä

nsstyrelse p

å

f

ö

r inte avgift om avst

ä

mpling har gjorts i sanband med besiktning hos ASB under n

å

gon av de sista dagarna i m

å

naden och ordinarie avst

ä

mpling sedan inte har gjorts.

Prop, 1978/79:94

95

Informationen. Flera l

ä

nsstyrelser uttalar att informationen om beskattningssystemet beh

ö

ver f

ö

rb

ä

ttras t.ex. i fr

ä

ga om brukandef

ö

rbud, p

å

kallande av beslut enligt 23 

§

 VSL och kon­troll av r

ä

knarapparatur.

3.1.2    RSV

RSV 

ä

r enligt 4 

§

 VSL central f

ö

rvaltningsmyndighet i fr

ä

ga ora v

ä

gtrafikslcatt. RSV skall bl.a, genom f

ö

reskrifter och an­visningar fr

ä

mja en enhetlig och riktig till

ä

rapning av g

ä

llan­de best

ä

mmelser. Verket skall dessutom svara f

ö

r information och utbildning inom skatteomr

å

det.

RSV har ocks

ä

bemyndigande att besluta om bl.a. neds

ä

ttning av eller befrielse fr

å

n v

ä

gtrafikskatt i vissa fall (se SFS 1978:407).

Enligt 50 

§

 f

ö

rsta stycket VSK 

å

ligger det RSV att samordna kontrollen av fordonsskatt och kilometerskatt. Dessutom g

ö

r personal vid verkets distriktskontor med st

ö

d av best

ä

mmelser­na i 50 

§

 andra stycket VSK skatterevisioner avseende fordons­skatt och kilometerskatt.

Vid kontakter raed f

ö

retr

ä

dare f

ö

r RSV:s kontrollavdelning har vi f

å

tt f

ö

ljande upplysningar ora erfarenheterna av skattekon­trollen.

V

ä

gtrafikskatten 

ä

r den enskilda skatt som i revisionstid r

ä

k­nat kr

ä

ver st

ö

rst resursinsatser fr

å

n distriktskontorens sida. 

Å

r 1977 anv

ä

ndes 4 503 av totalt 12 806 revisionsdagar (35 

%) 

p

ä

 distriktskontoren till v

ä

gtrafikskatterevisioner. Totalt gjordes 5 879 revisioner p

ä

 distriktskontoren under 1977. Av dessa avs

å

g 3 203 v

ä

gtrafikskatt. V

ä

gtrafikskatterevisio-nerna g

ä

llde s

å

 gott som uteslutande kilometerskatt.

Av de 3 203 revisionerna ledde 2 127 till f

ö

rslag om p

å

f

ö

ring av ytterligare skatt med totalt drygf4,6 milj. kr. Enligt revisionsstatistiken skulle skattetill

ä

gg vid efterbeskattning dessutom p

å

f

ö

ras med sammanlagt 

ö

ver 0,8 milj, kr. F

ö

r alla

Prop. 1978/79:94

96

skatteslag tillsararaans l

ä

.nnade distriktslcontoren under 

å

r 1977 f

ö

rslag till p

å

f

ö

ring av ytterligare skatt med sararaan­lagt drygt 46 milj. kr.

Att en s

å

 stor andel av v

ä

gtrafikskatterevisionerna ledde till f

ö

rslag om p

å

f

ö

ring av ytterligare skatt torde bero p

å 

att urvalet av revisionsobjekt vad g

ä

ller v

ä

gtrafikskatt kan g

ö

ras p

å

 ett b

ä

ttre s

ä

tt

ä

n f

ö

r skatter i allm

ä

nhet.

Distriktskontoren har tr

ä

ffat 

ö

verenskommelser ned de olika l

ä

nsstyrelserna om f

ö

rdelningen av kontrollarbetet. En del l

ä

nsstyrelser utf

ö

r s

ä

ledes vissa egna skatteutredningar. De g

ö

rs d

å

 i form av s.k. skrivbordsgranskning, dvs. de inne­fattar inget revisionsbes

ö

k hos den skattskyldige. De gransk­ningar som utf

ö

rs p

ä

 l

ä

nsstyrelserna avser i huvudsak kilo­meterskatt f

ö

r privat

ä

gda personbilar. Distriktskontoren g

ö

r endast i undantagsfall s

å

dana revisioner. Kontorens revisioner omfattar oftast revisionsbes

ö

k men g

ö

rs i viss utstr

ä

ckning i form av skrivbordsgranskning.

Enligt kontrollavdelningens uppfattning 

ä

r vissa typer av fel p

å

 r

ä

knarapparaturen mycket vanliga och orsakar det st

ö

rsta skattebortfallet. Det g

ä

ller brott p

å

r

ä

lmarvajrar och fel p

å

 r

ä

knarv

ä

xlar. Sj

ä

lva r

ä

knaren d

ä

remot g

å

r mycket s

ä

llan s

ö

nder; Medvetna manipulationer av r

ä

knarapparatur har inte kunnat konstateras i n

å

gon st

ö

rre utstr

ä

ckning. S

å

dana mani­pulationer 

ä

r dock mycket sv

ä

ra att bevisa i efterhand.

En viktig orsak till att skatt nu undandras 

ä

r enligt kon­trollavdelningen att de skattskyldiga inte kontrollerar r

ä

k­narapparaturen och att fel p

å

 denna d

ä

rf

ö

r inte uppt

ä

cks i tid.

Fr

å

n den tidigare br

ä

nnoljebeskattningen har man visserligen d

å

liga erfarenheter av ett system ned k

ö

rjournaler. Enligt kontroliavdelningens uppfattning skulle det anda fr

å

n kon­trollsynpunkt vara av v

ä

rde ora skyldighet inf

ö

rdes att ha fungerande v

ä

gn

ä

tare i kilometerskatteplil-itiga fordon och att f

ö

ra anteckningar om v

ä

gm

ä

tarstnllningen, dvs. n

å

gon form av k

ö

rjournal.

Prop, 1978/79:94

97

3.1,5          TSV

Av 22 

§

 VSL framg

å

r att v

ä

gtrafikskatt normalt p

å

f

ö

rs genora automatisk databehandling utan att s

ä

rskilt beslut fattas av beskattningsmyndigheten. I s

ä

dana fall 

ä

r det enligt 10 

§ 

VSK TSV sora p

å

f

ö

r skatt. TSV uppb

ä

r ocks

å

 v

ä

gtrafikskatt. VSK inneh

å

ller best

ä

mmelser som reglerar uppb

ö

rdsf

ö

rfarandet. TSV uppr

ä

ttar enligt 28 

§

 VSK indrivningshandling f

ö

r beskatt­ningsmyndighetens r

ä

kning.

Enligt 11 

§

 VSK skall TSV ber

ä

kna skattevikt och orar

ä

lmings-fakt

ö

r f

ö

r fordon samt f

ö

ra in uppgifter om detta i bilregist­ret.

TSV 

ö

verl

ä

mnade genom skrivelse den 22 april 1977 en promemo­ria raed f

ö

rslag till vissa 

ä

ndringar i kiloraeterskattesysteraet till statsr

å

det och chefen f

ö

r budgetdepartementet. Proraemori­an - som ocks

ä

 redovisar TSVs erfarenheter av skattesystemet -har senare av regeringen 

ö

verl

ä

mnats till oss. I avsnitt 3.3.2 redog

ö

r vi n

ä

rmare f

ö

r inneh

å

llet i promemorian.

3.1.4    KSN

KSN 

ä

r en tillf

ä

lligt inr

ä

ttad myndighet som har till uppgift att svara f

ö

r kilometerskattereformens tekniska genomf

ö

rande och som har ansvaret f

ö

r den teimiska utvecklingen av kilome­terr

ä

knarapparaturen. Enligt beslut av statsmakterna upph

ö

r" n

ä

mnden vid halv

å

rsskiftet 1979 och dess arbetsuppgifter f

ö

rs 

ö

ver till RSV. N

ä

randen s.kall dock finnas kvar i form av en r

å

d­givande n

ä

mnd, som knyts till RSV.

KSN skall enligt 31 

§

VSK - efter samr

å

d med RSV - pr

ö

va fr

å­

gor om godk

ä

nnande av kilometerr

ä

lmarapparatur enligt 17 

§

VSL. KSN har ocks

ä

 enligt 32 

§

 VSK till uppgift att godk

ä

nna verk­st

ä

der f

ö

r arbetet raed r

ä

loiarapparatur. Enligt 44 

§

 VSK medde­lar KSN efter samr

å

d med RSV f

ö

reskrifter om montering, plombe­ring, besiktning, godk

ä

nnande, reparation och.liknande 

å

tg

ä

rd

som g

ä

ller kilometerr

ä

knarapparatur.

7 Riksdagen 1978/79. Isaml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

98

Vid kontaltter raed f

ö

retr

ä

dare f

ö

r KSN har vi f

å

tt f

ö

ljande uppgifter on n

ä

mndens erfare.nheter betr

ä

ffande k.ilometerr

ä

k.-narapparaturens drifts

ä

)-.erhet m.ra.

Konstruktionen av den vajerdrivna kiloraeterrYiknarappara-curen har st

ä

ndigt f

ö

rb

ä

ttrats sedan beskattningen inf

ö

rdes. Inled­ningsvis fanns vissa Iconstruktionssvagheter b

ä

de i fr

å

ga ora sj

ä

lva r

ä

knaren och i fr

å

ga om vajrar och vajeranslutningar. F

ö

r senare tillverkningsserier har konstruktionen av r

ä

loiarcn f

ö

rb

ä

ttrats s

å

 att den blivit betydligt mer manipulationss

ä

ker. 

Ä

ven konstruktionen av vajrar och vajeranslutningar har f

ö

r­b

ä

ttrats. H

ä

rigenora har drifts

ä

kerheten 

ö

kat samtidigt so.m manipulationer har f

ö

rsv

å

rats. Fortfarande kan dock vajerJ:on-struktion och installaticnss

ä

tt i enstaka fall raedf

ö

ra problera vad g

ä

ller apparaturens drifts

ä

iierhet. Detta 

ä

r vanligast i fr

å

ga om vissa personbilsraodeller.

De.n navmonterade Icilo.raeterr

ä

knarapparaturen distribuerades i slutet av 

å

r 1975 till 

ä

gare av sl

ä

pvagnar som skulle bli kilo-cieterskattepliktiga. Eftersom anv

ä

ndningstiden allts

å

ä

r f

ö

r­h

å

llandevis kort kan man inte dra n

å

gra helt s

ä

k.ra slutsatser betr

ä

ffande apparaturens drifts

ä

kerhet. Enligt I-CSN tyder dock hittills tillg

ä

ngliga uppgifter p

ä

 att den 

ä

r mycket drifts

ä

ker.

KSN f

ö

ljer noga utvecldingen vad g

ä

ller uppkomna fel p

å

 r

ä

knar­apparaturen, misst

ä

nkta manipulationer med apparatur m.m. Bl.a. g

ö

r ASB f

ö

r KSN:s r

ä

kning regelbundna unders

ö

kningar ora anled­ningar till ingrepp i r

ä

knarapparatur, om andelen besil;tningar som leder till att apparatur inte godk

ä

nns m.ra, I det f

ö

ljande redovisas vissa resultat fr

å

n dessa unders

ö

kningar.

Under tiden mars 1974 - september 1977 gjorde ASB nio olilta liiiders

ö

kningar. Unders

ö

kningarna baserades p

ä

 material fr

ä

n besiktningar vid ASii under vissa tidsperioder. Periodernas l

ä

ngd varierade mellan 5 och 48 dagar.

Under tiden f

ö

r den senaste unders

ö

kningen (29 augusti - 2 september 1977) gjordes totalt 3 590 besiktningar av kilometer­r

ä

knarapparatur i samband med liontrollbesilvtning av fordon

Prop. 1978/79:94

99

(s.k. l

ö

pande besiktning av r

ä

knarapparatur). I 9,9 5o av fallen godk

ä

ndes inte  apparaturen. Vid de olika unders

ö

laiingstillf

ä

l-lena har denna andel varierat mellan 3,1 och 11,5 

%.   

De vanli­gaste anledningarna till att apparaturen inte godk

ä

ndes var att ploraberingen hade brutits (3,1 

'A  

av saratliga besiktningar), att plombering saknades (2,6 ';'j), att r

ä

knarapparaturen var ur funk­tion (1,8 ;o) eller att s.ic. myndighetsplombering inte fanns (1,5 /o). En sammanst

ä

llning av dessa uppgifter finns intagen i tabell 3 i bilaga 2.

N

ä

r fel p

å

 r

ä

knarapparatur  har 

å

tg

ä

rdats, skall apparaturen besik.tigas. ASB har. ned utg

å

ngspunkt i naterialet fr

å

n s

å

dana besiktningar sora utf

ö

rts under en viss tidsperiod unders

ö

lit an­ledningarna till att ingrepp - och besiktning - har gjorts. Enligt unders

ö

kningen i september 1977 var den vanligaste orsa­ken till ingrepp i fr

å

ga ora personbilar fel p

å

 r

ä

knarapparatu­ren (51,5 /j av antalet fel) samt f

ö

r lastbilar och bussar fel p

å

 fordonet (49,7 

%  

resp. 59,6 Jj). F

ö

r lastbilarnas och bussar­nas del svarade fel p

å

 r

ä

ltnarapparaturen f

ö

r 17,5 % resp. 21,5 

% 

av felen. En mer detaljerad redovisning av dessa f

ö

rh

ä

llanden finns i tabell 4 i bilaga 2.

St

ä

ller man de olika fordonsslagens andel av antalet besikt­ningar p

ä

 grund av ingrepp i relation till totalbest

ä

ndet av kiloraeterskattepliktiga fordon exkl. sl

ä

pvagnar, finner raan att lastbilarna, som utg

ö

r ca 44 

%  

av detta antal fordon svarar f

ö

r ca 54 

%  

av antalet besiktningar efter ingrepp. Personbilar­na 

ä

r ca 51 

%  

av det n

ä

mnda fordonsantalet och svarar f

ö

r ca 40 !'b av antalet besiktningar efter ingrepp, medan bussarna, som 

ä

r 5 

%  

av antalet svarar f

ö

r ca 6 

Yo  

av besiktningarna. N

å

gra siffror f

ö

r de kiloraeterskattepliktiga sl

ä

pvagnarna finns inte.

Av de 1 625 besiktni.ngar efter ingrepp som gjordes under under­s

ö

kningsperioden ledde 43 (2,6 To) till att apparaturen inte god­k

ä

ndes.

I ASB:G unders

ö

kning har betr

ä

ffande eventuella f

ö

r

ä

ndringar av orsakerna till ingreppen mellan de olika unders

ö

l-cningstill-f

ä

llena konstaterats f

ö

ljande. F

ö

r personbilarnas del har anta-

Prop. 1978/79:94

lOO

let ingrepp p

å

grund av fel p

å

 apparaturen eller p

å

 grund av bristande plombering 

ö

kat markant sedan de f

ö

rsta unders

ö

lc-ningarna gjordes. Motsvarande f

ö

r

ä

ndring vad g

ä

ller fel p

å 

appar

ö

r lastbilarnas del. F

ö

r lastbi­larna har dock a.ntalet ingrepp p

å

 grund av brister i plombe­ringen 

ö

kat, liksom antalet ingrepp p

ä

 grund av brister p

ä 

fordonet.

I ASB:s unders

ö

kning Jr

å

n september 1977 specificeras ocks

ä 

de tre hu\aidgrupperna av fel son raedf

ö

rt ingrepp och d

ä

rraed besil

ä

 fordonet, fel p

å

 r

ä

knarapparaturen och fel p

å

 ploraberingen) n

ä

rmare. Av felen p

å

r

ä

knarapparaturen faller den helt 

ö

verv

ä

gande delen p

ä

 fel p

å

 vajrar (82,4 

V  

av felen f

ö

r personbilar, 77,5 

%  

f

ö

r lastbilar och 52,5 

',(,  

f

ö

r bussar). Fel p

ä

 sj

ä

lva r

ä

knaren svarar f

ö

r 11,9 

%  

av felen f

ö

r person­bilar, 10,3 

%  

f

ö

r lastbilar och 5,3 

%  

f

ö

r bussar. En utf

ö

rli­gare samraanst

ä

llning av materialet p

å

 denna punkt finns i tabell 5 i bilaga 2.

3.1.5    Tullverket

Tullverket svarar bl.a. f

ö

r rutinerna f

ö

r avst

ä

mpling i sa.ra-band med gr

ä

nspassering raed kilometerskattepliktigt fordon till eller fr

å

n annat land 

ä

n Norge. Tullverket svarar ocks

å

 f

ö

r uppb

ö

rd av fordonsskatt och kilometerskatt f

ö

r utl

ä

ndska fordon som kommer till Sverige.

Generaltullstyrelsen, GTS, har till oss redovisat sina erfaren­heter bl.a. betr

ä

ffande rutinerna f

ö

r avst

ä

m.pling i samband med gr

ä

nspassering med kilometerskattepliktiga fordon. Dessa rutiner fungerar i huvudsak tillfredsst

ä

llande. Kontrollen av att avst

ä

mpling g

ö

rs vid gr

ä

nspassering med personbilar raedf

ö

r dock problera f

ö

r tullrayndigheterna p

å

 grund av att bil­

ä

garna i m

ä

nga fall inte k

ä

nner till best

ä

mmelserna och d

ä

r­f

ö

r inte heller har f

ö

rsett bilen med f

ö

reskrivet kilometer­skattem

ä

rke. M

ä

rket

ä

r en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att tullverket p

å

 ett tillfredsst

ä

llande s

ä

tt skall kunna kontrollera att avst

ä

mpling g

ö

rs. GTS framh

å

ller dock att m

ä

rket nu har en alltf

ö

r diskret utformning, t,e_x, vad g

ä

ller f

ä

rgen p

ä

 det.

Prop. 1978/79:94

101

3.2      De sl;attsl:yldigas erfarenheter av bes]".attningen

Genora k.ontakter med bransch- och intresseorganisationer har vi f

ö

rs

ö

kt att f

å

 en uppfattning on de skattskyldigas erfarenheter av de praktiska och administrativa rutinerna f

ö

r kilometerskat­ten.

Organisationerna har inte riktat n

å

gon kritik mot kilometer-.skattesystemet i stort. D

ä

reraot har kritiska synpunkter fram­f

ö

rts p

ä

 delar av systemet.

Motorbranschens riksf

ö

rbund har framf

ö

rt att avst

ä

mpling vid 

ä

garbyte skulle inneb

ä

ra v

ä

sentliga f

ö

rdelar f

ö

r bilhandels­f

ö

retagen och underl

ä

tta deras och .kundernas hantering av kilo-metersJcatten. Vidare har f

ö

rbundet uttalat att brukandef

ö

rbudet p

å

 grund av obetald v

ä

gtrafikskatt inte b

ö

r g

ä

lla n

ä

r s

ä

ljaren av ett fordon har 

å

tertagit detta fr

å

n e''i avoctalninck

ö

paio .Gon inte fullg

ö

r sin bctalningsGk.yldighc':. F

ö

rbundet har slut­ligen Ifr

å

gasatt om inte kravet p

å

 besiktning av apparaturen efter ingrepp kunde slopas.

/lotorr.i.lnncns riksf

ö

rbund, soi.i fr.

ä

nst inrik.tat sig p

å

 fr

å

gor som r

ö

r de kiloraeterE':attcpliktiga personbilarna, h.ar framf

ö

rt att dot st

ö

rsta problemet tycks vara den rayck.et orafattande och kr

å

ng­liga proceduren i samband med avst

ä

mpling och skattedebitering. Detta h

ä

nger enligt f

ö

rbundet saraman med att ordinarie avst.

ä

mp-ling skall g

ö

ras fyra g

å

nger ora 

å

ret. Genora en 

ö

verg

ä

ng till tre schablondebiteringar och en debitering efter slutavst

ä

mpling per 

å

r skulle situationen f

ö

rb

ä

ttras. Motorm

ä

nnens riksf

ö

rbund har ocks

å

 framf

ö

rt att den korta tiden f

ö

r reparation och besikt­ning av apparatur sedan fel har uppst

å

tt medf

ö

r extrakostnader f

ö

r m

ä

nga fordons

ä

gare. Det 

ä

r vidare enligt f

ö

rbundet 

ö

nskv

ä

rt att k.ilometerr

ä

k.narapparaturens drifts

ä

kerhet f

ö

rb

ä

ttras. Slut­ligen har f

ö

rbundet f

ö

reslagit att kravet p

å

 kilometerskatte­m

ä

rke vid utlandsresa slopas.

Svenska busstrafikf

ö

rbundet och Svenska 

å

kerif

ö

rbundet har fram­h

å

llit att kilometerskattesystemet nuraera fungerar tillfreds­st

ä

llande. 

Ä

ven ora f

ö

rb

ä

ttringar ka.n g

ö

ras p

å

 enskilda punlcter, t.ex, nur det g

ä

ller avst

ä

raplingsskyldigheten, 

ä

r det dock ange­l

ä

get att avst

ä

mpling och uppb

ö

rd g

ö

rs p

å

 s

å

dant s

ä

tt och s

ä

Prop, 

191S/19:

94

102

ofta att de skattebelopp sora skall betalas v

ä

rjs 

Q.az  

inte blir f

ö

r stora. Svensk.a busEtrafik.i

ö

rbundet har vidare fram­h

å

llit att ett systera f

ö

r betalning och uppb

ö

rd av sl-iatt ef­ter schablon skulle vara av stort v

ä

rde f

ö

r 

å

tminstone sn del av busstrafikf

ö

retagen. I lil.het raed Motorbranschens riks­f

ö

rbund anser Svenska busstrafikf

ö

rbundet att avst

ä

rapling b

ö

r g

ö

ras vid 

ä

garbyte.

Slutligen har Svenska busstrafik.f

ö

rbundet och Svensk.a 

å

keri-f

ö

rbundet uttalat att best

ä

mraelserna om f

ö

rseningsavgift v

å

l­lar irritation bland fordons

ä

gama. F

ö

rseningsavgift kan nu p

å

f

ö

ras t.ex. i fall d

å

 fordons

ä

garen inte haft dircizt till­g

å

ng till fordonet.

Svenska lolcaltrafikf

ö

reningen och AB Storstocliholms lolcaltra-fik liar uttalat att det 

ä

r i h

ö

g grad 

ö

nskv

ä

rt att praktiska l

ä

ttnader kan 

å

stadkomraas f

ö

r lokaltrafikf

ö

retagen. Kilometer-skattesystemot har uppgivits vara f

ö

renat raed stora adm.ini-strativa kostnader f

ö

r lokaltrafikf

ö

retagen. Detta beror bl.a. p

å

 att dessa f

ö

retag ofta har stora vagnparker sera 

ä

r i tra­fik under st

ö

rre delen av dygnet och so.ra st

ä

lls upp p

å

olilca platser n

ä

r de inte anv

ä

nds. Man har d

ä

rvid s

ä

rskilt pekat p

å

 sv

å

righeterna att g

ö

ra avst

ä

mpling inom f

ö

reskriven tid. Slutligen har man framh

å

llit att de g

ä

llande best

ä

mmelserna ora rayndighetsplonbering orsakar sv

å

righeter f

ö

r lokaltrafik­f

ö

retagen, som ofta har egTia godk

ä

nda verkst

ä

der. Att inst

ä

lla fordonen f

ö

r besik.tning kan med tanke p

å

 det s

ä

tt som fordonen anv

ä

nds ge s

ä

rsk.ilda sv

å

righeter.

Svenska taxif

ö

rbundet har framh

å

llit att kilo.raeterr

ä

knarappa-raturens drifts

ä

kerhet inte 

ä

r tillfredsst

ä

llande. Det 

ä

r s

ä

r­skilt vajrar och vinkelv

ä

xlar so.ra orsakar problera. Vidare inne­b

ä

r skyldigheten att besiktiga r

ä

knarapparaturen efter vissa reparationer, t.ex. av v

ä

.xell

ä

da.n, tidsf

ö

rlust och d

ä

rraed kost­nader f

ö

r fordons

ä

garna. Detta s!;ulle !'.uniia undvilcas om den plorabering som godk

ä

nd verk.stad g

ö

r skulle .g

ä

lla till n

ä

sta ordinarie besiktning av apparaturen.

Prop. 1978/79:94

103

3.5      Kritik .not liiloraeterskattesystemet

Synpunkter p

å

 g

ä

llande best

ä

mmelser och rutiner i fr

å

ga om v

ä

gtrafiksk.att har framf

ö

rts i skrivelser som har 

ö

verl

ä

mnats eller k.omnit in till utredningen. En samraanst

ä

llning

ö

ver des­sa skrivelser finns i bilaga 5, d

ä

r det ocks

å

 anges vilka av skrivelserna sora behandlas i detta befln":.ande. I det f

ö

ljande redog

ö

r vi f

ö

r inneh

ä

llet i tv

å

 av dem,  en revisionsrapport fr

å

n riksrevisionsverket ,RRV, och en promemoria fr

å

n TSV.

3.3.1    RRV:s revisionsrapport

Som ett led i RRV:s f

ö

rvaltningsrevision av TSV genom.f

ö

rdes en granskning av kostnader och rutiner vid TSV:s registerav­delning. Granskningen redovisades i revisionsrapporten Kost­nader och rutiner vid trafiks

ä

kerhetsverkets registeravdelning (1977-01-26).

Rapporten inneh

ä

ller vissa kostnadsber

ä

kningar f

ö

r kilometer­skattesystemet. Kostnaderna f

ö

r uppb

ö

rden av kilometerskatt ber

ä

knas s

å

ledes till 14,9 railj. kr. H

ä

rav faller 4,2 milj. kr, p

å

 TSV, 5,1 milj. kr. p

å

 l

ä

nsstyrelserna och 5,6 milj. kr. p

å

 postverket. RRV anger dessutom RSV:s blankettkostnader f

ö

r liiloraeterskatt till 568 000 kr. per 

ä

r. L

ä

nsstyrelsernas kost­nader har ber

ä

knats efter en enk

ä

t till samtliga l

ä

nsstyrel­ser. I enlc

ä

ten har l

ä

nsstyrelserna angett hur m

å

nga 

å

rsarbets­krafter som syssels

ä

tts raed olika funktioner. Den del av kost­naderna som anges son postverkets, 

ä

r kostnaderna f

ö

r postbe­fordran av olika dokument. Kostnaderna har ber

ä

knats med hj

ä

lp av posttaxorna.

Enligt rapporten (s. 54 ff) 

ä

r uppb

ö

rden av kilometerskatt relativt betungande s

ä

v

ä

l f

ö

r TSV som f

ö

r l

ä

nsstyrelserna. .Inledningen .till detta 

ä

r det stora antalet avst

ä

mplingar per fordon och 

å

r. Antalet avst

ä

mplingar p

å

 grund av utresa ur eller inresa till Sverige, har t.ex. blivit .betydligt st

ö

rre an vad son v

ä

ntades n

ä

r 

svste.net

inf

ö

rdes.

Prop, 1978/79:94

104

TSV:s Icostnadsr f

ö

r uppb

ö

rden av kilometerskatt anges till 45 kr. per fordon och 

å

r. Till detta komner sedan kostnaderna f

ö

r det arbete so.m 

å

vilar l

ä

nsstyrelGerna och RSV.

F

ö

r l

ä

nsstyrelsernas del uppges do kilometerslcattepliktiga fordonen kr.

ä

va omk.ring 40 

'A  

st

ö

rre arbetsinsatG 

ä

n samtliga fordon som endast ar fordonsskattepliktiga, trots att de se-' nare 

ä

r raer 

ä

n 15 g

å

nger fler.

Enligt rapporten skulle en kostnadsreduktion kunna 

å

stadkom­mas genora f

ö

renlvlade rutiner, s

ä

nkt kostnad per avst

ä

.rapling eller genom en minskning av antalet avst

ä

mplingar.

En f

ö

renkling av rutiner.na sk.ulle 

å

stadkommas vid en 

ö

verg

å

ng till renodlad kilometerbeskattning av kiloraeterskattepliktiga fordon. En s

ä

nkt kostnad per avst

ä

mpling skulle uppn

ä

s om st

ä

ra-pelkorten kunde l

ä

sas optisl-;t i st

ö

rre utstr

ä

ckning. N

ä

r revi­sionen gjordes, kunde endast onk.ring 50 

%  

av de ordinarie st

ä

m-pelkorten l

ä

sas optiskt.

Der\  

st

ö

rsta m

ö

jligheten till besparing ligger enligt rapporten i att minska antalet avst

ä

mplingar. En minskning av antalet obligatoriska avst

ä

mplingar per 

å

r fr

å

n fyra till en skulle rainska antalet avst

ä

mplingar .ned ungef

ä

r 850 000 per 

å

r. RRV f

ö

ruts

ä

tter d

å

att avst

ä

mplingen skall g

ö

ras i sanband med kon­trollbesiktning. Detta b

ö

r enligt RRV-ge 

en  

besparing av ca 600 000 kr. Enligt revisionsrapporten skulle .nan dessutom upp­n

å

ö

kad r

ä

ttss

ä

kerhet f

ö

r fordons

ä

garna, eftersom en myndig­hetsperson skulle g

ö

ra avst

ä

mplingen och myndigheten svara f

ö

r att uppgift om k

ö

rstr

ä

cka kom in till registret. Enligt .R.RV b

ö

r man 

ä

ven inf

ö

ra obligatorisk avst

ä

mpling vid 

ä

garbyte. I rapporten anges inte hur m

å

nga avst

ä

mplingar sora d

å

 slculle till­korama.

Enligt rapporten uppfattas kiloraotersJcattesystemet av fordons­

ä

gare och vissa rayndigheter sora otill.fredsst

ä

llande fr

å

n r

ä

tts­s

ä

kerhetssynpunkt genora att fordons

ä

garen tvingas betala f

ö

r­seningsavgift 

ä

ven ora ha.n har gjort avst

ä

mpling och postat ett st

ä

mpel]:ort son sedan !:onmit bort. Dessutora 

ä

r tiden f

ö

r av-

Prop. 1978/79:94

105

st

ä

mpling s

å

 kort, att det kan vara sv

å

rt att hinna g

ö

ra av­st

ä

mplingen inora f

ö

reskriven tid, s

ä

rskilt i fr

å

ga om fordon son inte har cn fast uppst.

ä

llningsplats.

Enligt RRV, b

ö

r den f

ö

reslagna reduktionen av antalet obliga­toriska avst

ä

.raplingar konbineras raed en prelirain.

ä

r f

ö

rskotts­debitering av !:ilo.raetorskatt.

De nuvarande best

ä

ramelserna o.n att ett kiloneterskattepliktigt fordon n

ä

ste ha ett kilometerskattem

ä

rke f

ö

r att fordons

ä

garen skall f

ä

 avr

ä

kning av kiloneterskatten f

ö

r k

ö

rningen utomlands, 

ä

r enligt RRV on

ö

digt kr

å

ngliga. Best

ä

mraelserna upplevs ocks.

ä 

sora irriterande av fordons

ä

gare och l

ä

nsstyrelser. Motiveringe . f

ö

r kiloraeterskattem

ä

rket 

ä

r ju att man i tullen l

ä

tt skall se att fordonet ar kilometerskattepliktigt. Den sora vill fuska kan ta bort m

ä

rket under utlandsvistelsen och hoppas att inte bli uppt

ä

ckt. Hans chans att slippa igenora 

ä

r d

ä

 enligt rapporten f

ö

rmodligen st

ö

rre 

ä

n om m

ä

rket inte funnits. Ora m

ä

rket skall finnas kvar, borde tullen kunna tillhandah

ä

lla det vid utresan. En h

ö

gre avgift .kan d

å

tas ut f

ö

r det 

ä

n om det l.

ä

.mnas ut av l

ä

nsstyrelsen.

I sammanfattningen till rapporten anges att de administrativa kostnaderna f

ö

r kilometerskattesystemet vida 

ö

verstiger kalky­lerna. Den totala administrationskostnaden torde uppg

å

 till rainst 20 milj. kr,eller 90kr, per fordon och 

ä

r. De h

ö

ga kostna­derna f

ö

r uppb

ö

rden anges till stor del bero p

å

 oklar och splittrad ansvarsf

ö

rdelning betr

ä

ffande kilometerskattesyste-rast i sin helhet. N

ä

r registreringsrutinerna f

ö

r kiloraeter-skatten utformades, kunde rutinernas konsekvenser f

ö

r dator­systemet inte 

ö

verblickas. Kilometerskattefunktionen b

ö

r d

ä

r­f

ö

r enligt RRV ses 

ö

ver b

ä

de vad g

ä

ller reglerna mot fordons­

ä

gare och vad g

ä

ller de interna rutinerna vid TSV samt ansvars­f

ö

rdelningen mellan rayndigheterna.

5.3.2    TSV:s proraeraoria

ToV 

ö

verl

ä

innade genora skrivelse den 22 april 1977 en proraerao­ria - Kilometerskatt, en utv

ä

rdering av uppb

ö

rds- och avstamp-

Prop. 1978/79:94

106

lingsrutiner - till statsr

å

det och chefen f

ö

r budgotdoparte-mentet. Pro.raeraorian hade uppr

ä

ttats inora TSV:3 rcgisteravdel-ning och inneh

ö

ll f

ö

rslag till vissa 

ä

ndringar i kilo.noter-skattesysteraet. Prononorian har senare av regeringen 

ö

vGrl.-'.n-nats till oss.

TSV anger i promeraorian bl.a. att den utformning so.ra kilome­terskattesystemet f

å

tt har medf

ö

rt att ett stort antal st

ä

n-pelkort 

ä

r i oralopp. Antalet st

ä

rapelkort son 

å

r 1976 kom in till T.SV var s

ä

ledes onkring 1 580 000 raedan omkring 162 000 kort kom in till l

ä

nsstyrelserna.

St

ä

mpelkorten son kommer in registreras p

å

 delvis olik.a s

ä

tt. Korten f

ö

r ordinarie avst

ä

rapling sora kommer in till TSV regi­streras genom optisk l

ä

sning och raagnetbandskodning, medan korten som koraraer in fr

å

n ASB och tullverket magnetbandinko-das. St

ä

mpelkorten som kommer in till l

ä

nsstyrelserna registre­ras d

ä

r via bildsk

ä

rmsterminal. Saratliga kort mikrofilraas f

ö

r arkivering.

Den optiska l

ä

sbarheten av de ordinarie st

ä

mpelkorten har va­rit s

ä

rare 

ä

n v

ä

ntat. N

ä

r promemorian skrevs, kunde endast 60 - 70 5o av dem l

ä

sas optiskt.

I promemorian anges att hanteringskostnaderna f

ö

r korten blir h

ö

ga b

å

de f

ö

r myndigheter och skattskyldiga. Systemet Icr.

ä

ver stor noggrannhet s

å

 att fel inte uppst

å

r. Eftersora korte.n post-befordras p

å

 vanligt s

ä

tt, anser man det inte ot

ä

nkbart att kort blir f

ö

rsenade eller aldrig koraraer frara till adressaten.

TSV uppr

ä

ttade 1976 omkring 43 000 f

ö

rseningsavgiftshandlingar 

å

t l

ä

nsstyrelserna. L

ä

nsstyrelserna p

å

f

ö

rde sedan avgift i ungef

ä

r 75 

%  

av fallen. Enligt promemorian anses arbetet med f

ö

rseningsavgifterna av l

ä

nsstyrelsernas personal sora mycket betungande.

Under 

å

r 1976 gjordes ca 30 000 s.k

ö

nsm

ä

ssiga debiteringar av kilometerskatt. Drygt 20 

%  

av de fordon sora de sk

ö

nsm

ä

ssiga debiteringarna avs

å

g hade bytt 

ä

gare under sk.atteperioden.

Prop. 1978/79:94

"07

KiloraetGrsIattesyGteraet b

ö

r ciligt TSV 

ä

ndras s-

å

 att antalet avst

ä

mplingar och st

ä

rapelkort minskas avsev

ä

rt. TSV f

ö

resl

å

r att detta slzer genon att antalet ordi.narie avst

ä

mplingar .mins­kas fr

å

n fyra till en per 

å

r. Denna enda avst

ä

.rapling b

ö

r dess­utom g

ö

ras 1 samband raed l

ö

pande besiktning hos ASB och i.nte av fordons

ä

garen sj

ä

lv. Redan idag g

ö

rs f.

ö

. avst

ä

mpling hos ASB i saraband med l

ö

pande besiktning. R

ä

knarst

ä

llningen fr

ä

n denna avst

ä

rapling antecknas i registret. En f

ö

rdel raed att g

ö

ra avst

ä

mplingen hos ASB skulle vara att rapportering skulle g

ö

ras endast fr

å

n ASB till TSV. N

å

gra st

ä

rapelkort skulle d

ä 

knappast komna bort. Dessutom skulle felaktigt gjorda avst

ä

rap-lingar inte beh

ö

va f

ö

rekonraa eftersom avst

ä

mplingen skulle g

ö

ras av besilitningsman.

Eftersora kilometerskatt betalas i efterskott skulle skattebe­loppen vid varje uppb

ö

rdstillf

ä

lle enligt TSV:s mening bli allt­f

ö

r stora ora endast en uppb

ö

rd av skatt gjordes per 

å

r. I st

ä

l­let b

ö

r kiloraeterskatt enligt TSV:s f

ö

rslag 

ä

ven forts

ä

ttnings­vis betalas fyra g

å

nger per 

å

r. Uppb

ö

rderna mellan de l

ö

pande besiktningarna hos ASB b

ö

r d

å

 g

ö

ras efter schablon. En juste­ring .ned h

ä

nsm till verklig k

ö

rstr

ä

clva f

å

r sedan g

ö

ras vid den uppb

ö

rd som g

ö

rs n

ä

rraast efter en l

ö

pande kontroll hos ASB.

Den schablonm

ä

ssigt ber

ä

knade skatten skall enligt f

ö

rslaget grundas p

ä

historiska k.

ö

rstr

ä

ckeuppgifter f

ö

r fordonet. Inne­h

å

ller registret inte n

å

gra l

ä

mpliga s

ä

dana uppgifter skall s

ä

rskilda rutiner till

ä

mpas. F

ö

r nya fordon och i samband med 

ä

garbyten f

å

r fordons

ä

garna s

å

ledes anm

ä

la k

ö

rstr

ä

ckeklass p

å 

sanna s

ä

tt sora raan nu anra

ä

ler s

å

dan klass f

ö

r trafikf

ö

rs

ä

k­ringen. G

ö

rs inte anm

ä

lan ora k

ö

rstr

ä

ckeklass f

ä

r skatten debi­teras med l

ö

dning av uppgifter i en tabell 

ö

ver raedelk

ö

rstr

ä

ck-or f

ö

r olilca fordonslag.

En fordons

ä

gare skall enligt f

ö

rslaget kunna f

å

 en schablon-n

ä

ssigt debiterad skatt fastst

ä

lld om s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

relig­ger. S

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

r fastst

ä

llelse kan vara t.ex. att for­donets k

ö

rstr

ä

clca avviker fr

å

n den k

ö

rstr

ä

cka som har grundat denjschablonm

ä

ssiga debiteringen. Fastst

ä

llelse f

å

r dock g

ö

ras endast on avvikelsen 

å

r raer betydande. Vid sm

ä

rre avvikelser

Prop. 1978/79:94

108

justeras schablonen till f

ö

ljande schablonn

ä

ssiga debitering, mep. den redan gjorda debiteringen 

ä

ndras inte.

Om en fordons

ä

gare inte inst

ä

ller sitt fordon for l

ö

pande kontroll av apparaturen hos .'VSB sl-:all TSV sj.nda >rc ett st

ä

ra­pelkort till fordonsagaren i b

ö

rjan av m

å

naden efter bcsii-it-ningsterrainens utg

å

ng. Fordo.ns''.,garcn skall ct

ä

rapla kortet och returnera det f

ö

re n

å

nadens slut. Komner liortet inte in till TSV f

ä

r man antingen g

ö

ra cn sk.

ö

nsraiissig debitering av skatt eller l

ä

.rana rapport till RSV:s distriktskontor. Dis­triktskontoren skall d

å

 g

ö

ra skattereAision hos den skatt-skyldige.

N

ä

r ett fordon byter 

ä

gare, b

ö

r det finnas m

ö

jlighet att f

å 

skatten reglerad. Samtidigt raed anm

ä

lan ora 

ä

garbyte k.an ett st

ä

mpelkort - underskrivet av b

å

de s

ä

ljare och ;-:

ö

pare - l

ä

m­nas till l

ä

nsstyrelse.. Avst

ä

mplingen och sl-atteuppb

ö

rden kan g

ö

ras antingen frivillig eller obligatorisl;;. Med tanke p

å 

att en mycket stor del av de omkring 125 000 

ä

garbytena f

ö

r kilometerskattepliktiga fordon 

ä

r av teknisk karakt

ä

r (t.ex. noteras b

ä

de n

ä

r en bilfirma k

ö

per in och s

ä

ljer ett fordon) f

ö

resl.

å

r TSV att avst

ä

mplingen och skattedebiteringen g

ö

rs frivillig, .antalet skatteavst

ä

raplingar och skattedebiteringar p

å

 grund av 

ä

garbyte blir d

ä

 raaximalt 60 000 - 70 000 per 

å

r.

Inst

ä

llclseterminen f

ö

r kontrollbesiktning av fordon och d

ä

r­med f

ö

r l

ö

pande kontroll av kilometerr

ä

knarapparatur 

ä

r fera m

å

nader. Ora de av TSV f

ö

reslagna 

ä

ndringarna i s;.:.attesystemet genoraf

ö

rs b

ö

r man dock enligt TSV 

ö

verv

ä

ga en f

ö

rkortning av tiden till tv

ä

 eller tre m

å

nader.

Prop. 1978/79:94

"

«

9

4        

Ö

VERV

Ä

GAiTOKN OCH F

Ö

RSLAG

Son ott f

ö

rsta led i v

ä

r 

ö

versyn av v;:lgtra.fikbeska.ttningen har vi valt att ta upp st

ö

rre delen av kilometerskattesys­teraet till behandling. Vi skall i v

å

r 

ö

versyn bl.a. str

ä

va efter f

ö

renklingar i beskattningen, raed beaktande av rim­liga krav p

å

 att den skall vara effektiv och ge m

ö

jlighet till tillfredsst

ä

llande kontroll. V

å

rt uppdrag 

ä

r allts

å

 av telaiisk natur. I uppdraget ing

å

r ints att bed

ö

raa t.ex. be­skattningens niv

ä

, avv

ä

gningen raellan fordonsskatt och ki­loraeterskatt eller en 

ä

terg

ä

ng fr

å

n kiloraeterskatt till skatt p

ä

 raotorbr

ä

nnolja.

Fr

å

n dessa utg

å

ngspunkter har vi granskat kiloneterskattens nuvarande utformning. Gi-anslminge]i har gjorts ned h

ä

nsyn till vissa krav som enligt v

å

r mening b

ö

r st

ä

llas p

å

 kilo­raeterskattesysteraet. Det skall vara s

ä

 enkelt sora ra

ö

jligt att till

ä

mpa f

ö

r de skattskyldiga och f

ö

r myndigheterna. Det b

ö

r medf

ö

ra sm

ä

 kostnader och begr

ä

nsat uppgiftsl

ä

m­nande f

ö

r de skattskyldiga och vara l-att att adrainj.strera f

ö

r rayndigheterna. Skattesysteraet skall ocks

å

 vara r

ä

ttvist och likforraigt i den raeningen att alla sora 

ä

r skyldiga att betala skatt ocks

ä

i praktiken g

ö

r det. Systeraet ra

å

ste d

ä

r­f

ö

r ge ra

ö

jlighet till effektiv kontroll och det f

å

r inte inneb

ä

ra ojiorraala risker f

ö

r skatteundandragande 

ä

tg

ä

rder eller f

ö

r s.k. skattel

ä

ckage (oavsiktligt skatteundandra­gande) . Vidare skall kiloraeterskattesysteraet l-ninna saraord­nas med bilregistersystemet. En anloiytning skall finnas till kontrollm

ä

rkesrutinen, Ytterligare ett krav 

ä

r att det skall vara ra

ö

jligt att debitera och uppb

ä

ra fordonsskatt och kilo­raeterskatt tillsammans.

Det sistn

ä

mnda kravet uppfylls f,n, inte. Geraensara debite­ring - som vi i princip anser b

ö

r ske - 

ä

r dock f

ö

rknippad med vissa problem och har dessutom delvis samband med fr

ä

gor sora vi avser att behandla i v

å

rt fortsatta, arbete, t.ex. med best

ä

mmelserna om 

å

terbetalning och avr

ä

kning av skatt, 

VI 

tar d

ä

rf

ö

r inte upp fr

å

gan om 

ö

verg

å

ng till gemensam de­bitering i detta bet

ä

nkande, utan avser att 

å

terkomma till

Prop, 1978/79:94

i lO

den i annat sammanhang.

Vi har utg

å

tt fr

å

n att kilometerskatten skall finnas kvar f

ö

r de fordon som nu 

ä

r kilometerskattepliktiga och att des­sa fordon ocks

ä

 i princip skall vara f

ö

rsedda raed s

ä

rskild kilometerr

ä

knarapparatur. V

å

rt arbete har d

ä

rf

ö

r inriktats p

ä

att f

ö

renkla det praktiska och administrativa handhavan­det av kilometerskatten s

å

 l

å

ngt detta 

ä

r m

ö

jligt utan att negativa effekter 1 t.ex. kontrollh

ä

nseende uppkomraer. Kilo­meterskattesystemet 

ä

r dock b

ä

de tekniskt och administrativt avancerat. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r enligt v

ä

r mening ofr

å

nkomligt att relativt stora krav m

ä

ste st

ä

llas p

å

myndigheter, fordons­

ä

gare, Verkst

ä

der ra.fl. Detta f

ö

rh

å

llande medf

ö

r att det framst

å

r som 

ä

n mer angel

ä

get att unders

ö

ka vilka 

å

tg

ä

rder som kan vidtas f

ö

r att f

ö

renkla kilometerskattesystemet. V

å

ra 

ö

verv

ä

ganden i detta avseende redovisas i de n

ä

rraast f

ö

ljande avsnitten,

4.1       Kiloraeterr

ä

knarapparaturen

I olika sararaanhang har kritik riktats raot drifts

ä

kerheten hos kilometerr

ä

knarapparaturen. Det har d

ä

rvid s

ä

rskilt h

ä

vdats att vajerbrott 

ä

r vanliga hos de vajerdrivna kilo-raeterr

ä

lcnarna och att best

ä

raraelserna ora raontering, repara­tion och besiktning av apparaturen leder till kostnade.r och besv

ä

r f

ö

r fordons

ä

garna.

I avsnitt 3.1.4 har vi redogjort f

ö

r KSN:s uppgifter och n

ä

mndens erfarenheter av r

ä

loiamas drifts

ä

kerhet och dessas f

ö

rra

ä

ga att motst

å

 raanipulationsf

ö

rs

ö

k. D

ä

r har angetts att drifts

ä

kerheten fortl

ö

pande har f

ö

rb

ä

ttrats och raotst

å

nds-Icraften mot ingrepp i skatteundandragande syfte 

ö

kats, bl.a, genom tekniska 

å

ndringar av vajrar och andra koraponenter Enligt KSN har de st

ä

mplande, navmonterade r

ä

knarna goda egenskaper b

ä

de vad g

ä

ller drifts

ä

kerhet och motst

å

ndskraft raot ingrepp. Ytterligare anstr

ä

ngningar koraraer enligt n

ä

mn­den att g

ö

ras f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra drifts

ä

kerheten och rainska ra

ö

jligheterna till skatteundandragande 

ä

tg

ä

rder.

Prop. 1978/79:94

ill

Hittills gjorda erfarenheter tyder pä att  den navmonterade räknaren  har större driftsäkerhet än  den vajerdrivna.  Detta kan  till  stor del  förklaras med att  vajrarna tycks vara den  svagaste delen  i den vajerdrivna apparaturen.

Enligt  vär mening är det  angeläget att fordonstillverkare och fordonsägare använder den  apparatur sora är raest  drift­säker.  Uppgifterna om den navraonterade apparaturens drift­säkerhet  grundar sig på  erfarenheter under relativt kort tid.   Vi  anser det  angeläget  att raan   snabbt  får fram  säkra uppgifter om  den  navmonterade apparaturens  driftsäkerhet. KSN bör  således  enligt  vår mening göra  en  orafattande un-dersölcning av  erfarenhetema  i  detta hänseende.   Ora  en   så­dan undersökning  klart  visar att den navraonterade räknaren har större  driftsäkerhet  än  den  vajerdrivna,   anser vi att raan bör överväga att  göra användningen  av den nuvarande nav­monterade räknaren  obligatorisk för fordon   som tekniskt kan  förses raed  sädan  rälcnare.

Vi har också  övervägt möjlighetema att  övergå, frän  vajer­driven  räl-aiare  till navmonterad  ralaiare utan   staraplings-anordning,   I Norge används  en   sådan  räl-aiare.  Den  används även  i Sverige  på  ett  tiotal  fordon,   son  inte  kan förses ned annan  rälcnare.   Enligt  de norska bestärar.qelsema fär fordons­ägaren   eller  i   vissa  fall   en  myndighetsperson   inför  en skattedebitering läsa av rälcnarst.ällningcn  och anteckna den  på ett  kort.  Uppgiften  förs  sedan   in   i  ett  dataregister pä manuell  väg.   Erfarenheterna av  detta  systera visar att riskerna för felavläs.ningar,   felskrivningar och felregist­reringar är  stora.  Den manuella behandlingen  är dessutom förenad raed  högre  kostnader än  det nuvarande   svenska  sys­teraet.   Vi  har  funnit  att  de  nu  angiima nackdelarna är  så stora att  en   övergäng till  användning av ic' 3   stäraplande rälaiare   inte  bör  ske.

En   ökad  användning av den  nuvarande navraonterade  räloiaren begränsas av att  den  pä grund av  sitt  forraat  kan  raonteras endast  på vissa fordon,   framförallt   större  lastbilar och bussar  särat  pä  släpvagnar.   En   st.äraplande,na-/raonterad  rälaia-

Prop. 1978/79:94

112

re avsedd t.ex. f

ö

r personbilar ra

å

ste d

ä

rf

ö

r g

ö

ras betyd­ligt mindre 

ä

n den nuvarande. Enligt vad vi har erfarit har KSN p

ä

.b

ö

rjat viss unders

ö

lming av det tillg

ä

ngliga utrjnmnet i olika fordon f

ö

r raontering av r

ä

knare p

å

 fordonsnav. Detta arbete b

ö

r enligt v

å

r uppfattning forts

ä

tta och korapletteras med en unders

ö

taiing av f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r konstruktion av en st

ä

raplande, navmonterad r

ä

knare f

ö

r anv

ä

ndning p

ä

 i prin­cip alla kiloraeterskattepliktiga fordon.

Den telcniska utvecklingen kan leda till att ny teleiik kan anv

ä

ndas f

ö

r konstruktionen av kiloraeterr

ä

knaren. Vidare kan den teloiiska utvecklingen p

ä

 fordonssidan inneb

ä

ra att nya krav f

å

r st

ä

llas p

ä

 r

ä

knarens konstruktion. Sora exerapel p

ä 

sistn

ä

mnda f

ö

rh

ä

llande kan n

ä

mnas att vissa fordon inora den n

ä

rmaste framtiden koimner att vara f

ö

rsedda raed elektroniska hastighetsm

ä

tare, vilket inneb

ä

r att nuvarande vajerdrivna r

ä

knare inte kan anv

ä

ndas i fordonen utan s

ä

rskild utrust­ning. KSN f

ö

ljer den telcniska utvecklingen och har tagit initiativ till konstruktion av en elektronisk kiloraeter-r

ä

knare. Mot denna bakgrund anser vi oss inte beh

ö

va f

ö

re­sl

å

 ytterligare 

ä

tg

ä

rder p

ä

detta orar

å

de.

Fr

ä

gan om montering, plombering,reparation och besiktning av kilometerr

ä

knarapparaturen behandlar vi i avsnitt 4.5,4.

4,2       Uppgifter till ledning f

ö

r ber

ä

kning av kilometerskatt, m.m,

I kilometerskattesysteraet anv

ä

nds en kiloraeterr

ä

knarappara-tur i vilken lagras uppgifter om fordonets k

ö

rstr

ä

cka. Vi har tidigare konstaterat att n

å

gon 

ä

ndring inte b

ö

r g

ö

ras i detta avseende, R

ä

knaruppgiftema f

ö

rs genom en avst

ä

mpling 

ö

ver till st

ä

mpelkort. Uppgiftema p

å

 st

ä

mpelkorten ligger till grund f

ö

r skattedebiteringen. Ordinarie uppb

ö

rd av kilo­meterskatt g

ö

rs fyra g

å

nger per 

å

r och f

ö

reg

å

s i princip alltid av en s

ä

rskild avst

ä

mpling (ordinarie avst

ä

mpling). Avst

ä

mplingar g

ö

rs dessutom vid 

å

tskilliga andra tillf

ä

llen, t.ex. vid gr

ä

nspassering.

Prop. 1978/79:94

113

Stiirapelkorten skickas eller l

ä

ranas till rajmdighet. Totalt komraer 

å

rligen ca 1 550 000 st

ä

mpelkort till TSV och oa 170 000 st

ä

rapelkort till l

ä

nsstyrelserna. Trots att upp­gifterna p

ä

 flertalet kort kan behandlas helt raaskinellt ger den stora m

ä

ngden st

ä

mpelkort 

ä

nd

å

i relativt h

ö

ga han­teringskostnader. .'Vvst

ä

raplingarna inneb

ä

r sj

ä

lvfallet att ocks

å

 fordons

ä

garna 

å

samkas visst arbete och i ra

å

nga fall vissa hanteringskostnader.

P

ö

r fordons

å

garnas del inneb

ä

r det stora antalet avst

ä

mp­lingar risk f

ö

r att n

ä

gon avst

ä

mpling f

ö

rsuramas och f

ö

r att n

ä

got kort f

ö

rkoraraer eller f

ö

rsenas. Dessa risker kan antas 

ö

ka eller rainska 1 proportion till antalet avst

ä

mp­lingar.

Vi har d

ä

rf

ö

r sett som en viktig uppgift att unders

ö

ka i vad m

å

n det 

ä

r m

ö

jligt att f

ö

rb

ä

ttra kiloraeterskattesyste­met genom att minska antalet avst

ä

mplingar utan att samti­digt f

ö

rs

ä

mra uppb

ö

rdsf

ö

rfarandet.. I olika sa.ramanhang har f

ö

reslagits att uppb

ö

rden av kilometerskatt skulle ske en­ligt andra principer 

ä

n de nuvarande, t.ex. p

ä

 grundval av n

ä

gon form av schablon. En s

å

dan uppb

ö

rdsprincip skulle rainska behovet av avst

ä

mplingar. Vi tar d

ä

rf

ö

r i det f

ö

l­jande f

ö

rst upp fr

ä

gan om att inf

ö

ra ett system f

ö

r debi­tering och uppb

ö

rd enligt schablon eller lilmande.

4.2,1   Sambandet mellan avst

ä

mpling och uppb

ö

rd

Ordinarie uppb

ö

rd av kilometerskatt g

ö

rs fyra g

å

nger per 

ä

r. Varje uppb

ö

rd f

ö

reg

å

s i princip av en s

ä

rskild av­st

ä

mpling i r

ä

knaren.

De altemativ till f

ö

r

ä

ndringar som vi anser kan 

ö

verv

ä

gas 

ä

r prelimin

ä

ra f

ö

rskottsbetalningar grundade p

ä

 n

å

got an­tagande om k

ö

rstr

ä

ckan eller ett system med garantibelopp.

Prelimin

ä

r f

ö

rskottsbetalning av skatt b

ö

r s

ä

 n

ä

ra som

m

ö

jligt ansluta till den faktiska k

ö

rstr

ä

ckan. P

ö

r att

syftet med 

ä

ndringen skall uppn

ä

s kr

ä

vs att f

ö

rskotts-

8 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

IH

betalningen kan grundas p

å

 f

ö

rh

å

llanden som 

ä

r k

ä

nda f

ö

r mjmdighetema utan att fordons

ä

garen beh

ö

ver l

ä

mna n

ä

gon uppgift i samband med uppb

ö

rdstillf

ä

llet. De f

ö

rh

å

llanden som d

ä

rvid kan komma i fr

å

ga som underlag f

ö

r debitering av kilo­meterskatt f

ö

r visst fordon 

ä

r

1.

den faktiska k

ö

rstr

ä

ckan f

ö

r fordonet under n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

r eller

2.

den genomsnittliga 

å

rliga k

ö

rstr

ä

ckan f

ö

r fordon av samma slag och i samma viktklass eller

3.

en av fordons

ä

garen i f

ö

rv

ä

g uppskattad k

ö

rstr

ä

cka.

Det 

ä

r i och f

ö

r sig inte f

ö

renat med s

ä

rskilda sv

å

righeter att ber

ä

kna k

ö

rstr

ä

ckan enligt dessa metoder. Metod 1 kan av naturliga sk

ä

l inte anv

ä

ndas f

ö

r det skatte

å

r under vilket ett fordon blivit kilometerskattepliktigt.

Det b

ö

r enligt v

å

r -uppfattning kunna godtas att m

å

ttliga skillnader uppst

å

r mellan den ber

ä

knade k

ö

rstr

ä

ckan och den faktiska. Myndighetema b

ö

r allts

å

 inte kunna kr

ä

va 

ä

ndring av en schablonskatt p

å

 grund av att k

ö

rstr

ä

ckan blir n

ä

got l

ä

ngre 

ä

n den ber

ä

knade. Inte heller b

ö

r fordons

ä

garen kunna kr

ä

va s

ä

nkt schablonskatt n

ä

r k

ö

rstr

ä

ckan blir n

å

got under den ber

ä

knade.

Flera olika omst

ä

ndigheter kan dock leda till stora f

ö

r

ä

nd­ringar av k

ö

rstr

ä

ckan f

ö

r visst fordon fr

ä

n 

å

r till 

å

r, P

ö

r den yrkesm

ä

ssiga trafiken g

ä

ller att k

ö

rstr

ä

ckan p

å

verkas av tillg

å

ngen p

å

transportuppdrag, uppdragens art, stille­st

å

nd p

å

 grund av reparation m.m. 

Ä

ven den privata trafiken kan p

å

verkas av olika faktorer som t.ex. byte av bostadsort eller arbetsplats, 

ä

ndrade familjef

ö

rh

å

llanden och ink

ö

p av ytterligare en bil i en familj.

Enligt v

å

r mening b

ö

r mera avsev

ä

rda awilcelser fr

å

n den schablonm

ä

ssigt fastst

ä

llda k

ö

rstr

ä

cka som ligger till grund f

ö

r beskattningen leda till 

ä

ndring av schablonen. Vid 

ö

ver­g

å

ng till kortare k

ö

rstr

ä

cka kommer fordons

ä

garen att kr

ä

va s

ä

nlct schablon, viUcet f

å

r bed

ö

mas av beskattningsmyndigheten. Troli-

Prop. 1978/79:94

Ii5

gen b

ö

r d

å

 beg

ä

ras av fordons

ä

garen att han styrker sitt krav med st

ä

rapelkort som visar den faktiska kilometerr

ä

k-narst

ä

llningen.

Vidare m

å

ste f

ö

reskrivas att fordons

ä

garen 

ä

r skyldig att anm

ä

la mera v

ä

sentlig f

ö

rl

ä

ngning av k

ö

rstr

ä

ckan. S

å

dan anm

ä

lan m

å

ste leda till ett beslut av beskattningsmyndig­heten. Det torde vara sv

å

rt att kontrollera att anm

ä

l­ningsskyldigheten fullg

ö

rs och, n

ä

r k

ö

rstr

ä

cka anm

ä

ls, att denna 

ä

r riktig, I efterhand kan den uppgivna k

ö

rstr

ä

ckan j

ä

mf

ö

ras med den faktiska sedan ordinarie avst

ä

mpling har gjorts. 

Ä

ven om detta ger en kontrollm

ö

jlighet finns risk f

ö

r att avsev

ä

rda k

ö

rstr

ä

ckor kan bli beskattade f

ö

rst i samband med den ordinarie avst

ä

mplingen. De skattebelopp som d

ä

 skall erl

ä

ggas kan, s

ä

rskilt f

ö

r tjmgre fordon vara mycket stora varf

ö

r betalningssv

ä

rlgheter kan uppst

å

.

Det b

ö

r ocks

ä

 framh

å

llas att vissa fordon anv

ä

nds i olika utstr

ä

ckning under olika delar av 

å

ret. Beskattningen b

ö

r s

å

 n

ä

ra som m

ö

jligt anknyta till fordonens faktisVa utnytt­jande. I de fall s

ä

songvariationer f

ö

rekommer b

ö

r dessa d

ä

rf

ö

r beaktas n

ä

r schablonskatten fastst

ä

lls. 

Ä

ven detta kr

ä

ver en anm

ä

lan eller en beg

ä

ran fr

å

n fordons

ä

garen.

3ilskatteutredni"ig9n f

ö

reslog i sitt Gl:.-.tGet

ä

nka.ids (S-.;u 1972:42, V

ä

gtrafikbeskattningen), att ett systera med s.k, garantibelopp skulle inf

ö

ras. Ett garantibelopp, olika f

ö

r olika grupper av .fordon, skulle betalas in i f

ö

rskott f

ö

r det enskilda fordonet som s

ä

kerhet f

ö

r den sicatt son senare skulle fastst

ä

llas och betalas. Garantibeloppet skulle utg

ö

ra h

ö

gst 33 

.'/span> av skatten f

ö

r ett 

å

r under f

ö

r­uts

ä

ttning att skatt sku].le betalas 4 g

å

nger ora 

å

ret. Uteblev betalning helt eller delvis skulle gara;'itibeloo-pet tas i anspr

å

ik f

ö

r s:attens betalning och 

nytt  

garanti­belopp avkr

ä

vas fordons

ä

garen.

Prop. 1978/79:94

116

Inte heller ett garantibelopp har en tillfredsst

ä

llande an­knytning till den faktiska k

ö

rstr

ä

ckan och den p

ä

 k

ö

r­str

ä

ckan bel

ö

pande skatten. Ett f

ö

r l

å

gt fastst

ä

llt garanti­belopp kan leda till att en fordons

ä

gare, som k

ö

rt v

ä

sent­ligt l

ä

ngre 

ä

n ber

ä

knat, blir skyldig att betala avsev

ä

rda skattebelopp ut

ö

ver garantibeloppet. Det kan ocks

ä

visa sig sv

å

rt att f

ö

rm

å

 fordons

ä

gare att fylla p

ä

ett ianspr

å

ktaget garantibelopp.

Vi har funnit att b

å

da de nu redovisade altemativen till f

ö

r

ä

ndrade uppb

ö

rds- och debiteringsprinciper, har vissa praktiska f

ö

rdelar. De nackdelar som vi nyss har redovisat 

ä

r dock enligt v

å

r uppfattning st

ö

rre 

ä

n f

ö

rdelama. En schablonmetod skulle med stor sannolikhet inneb

ä

ra pralctiskt och administrativt arbete av rainst samma omfattning som det nuvarande systemet b

å

de f

ö

r myndigheterna och f

ö

r de skatt­skyldiga.

Det nuvarande sambandet mellan avst

ä

mpling och uppb

ö

rd b

ö

r d

ä

rf

ö

r beh

ä

llas vid samtliga ordinarie uppb

ö

rdstillf

å

illen. D

ä

remot b

ö

r antalet s

ä

dana avst

ä

mplingar och uppb

ö

rdstill­f

ä

llen 

ö

verv

ä

gas. V

å

ra

ö

verv

ä

ganden i denna del redovisas i de n

ä

rmast f

ö

ljande avsnitten.

4.2.2     Antalet ordinarie avst

ä

mplingar per 

å

r

Ordinarie avst

ä

mpling och ordinarie uppb

ö

rd av kilometer­skatt g

ö

rs f.n. fyra g

å

nger per 

ä

r. Varje minslaiing av detta antal b

ö

r i sig sj

ä

lv inneb

ä

ra en f

ö

renkling av kilometer­skattesystemet .

RRV har i den tidigare n

ä

mnda revisionsrapporten (se av­snitt 3,3.1) uttalat bl.a. att en kostnadsreduktion f

ö

r ki­lometerskattesystemet i f

ö

rsta hand kan 

å

stadkommas genom att antalet avst

ä

mplingar minskas, RRV har d

ä

rf

ö

r f

ö

reslagit att ordinarie avst

ä

mpling skall g

ö

ras endast en g

å

ng per 

å

r. Avst

ä

mp­lingen skall enligt f

ö

rslaget g

ö

ras 1 samband med besiktning hos ASB. Under skatte

å

ret skall prelimin

ä

ra f

ö

rskottsinbe­talningar av skatt g

ö

ras. Liknande f

ö

rslag har f

ö

rts fram

Prop. 1978/79:94

117

av TSV (se avsnitt 5.3.2). ''Inligt TSV skall den prelimin

ä­

ra betalningen g

ö

ras efter s

ä

rskild schablon, i vissa fall grundad p

å

 en av fordons

ä

garen l

ä

mnad uppgift on k

ö

rstr

ä

cke­klass.

De uppenbara f

ö

rdelarna med ordinarie avst';npling endast en g

å

.ng om 

å

ret 

ä

r att fordons

ä

garnas och nyndi,ghet ern

å

s arbete med och k.ostnader f

ö

r kiloneterskattens handhavan­de skulle rainska kraftigt. En f

ö

renklad adrainistration skulle dessutom minska riskerna f

ö

r fel i samband med be­handlingen av st

ä

rapelkort. Vi tidigare funnit att varje ordinarie uppb

ö

rd b

ö

r grundas p

å

 en avst

ä

mpling. 

Åven  

upp­b

ö

rd av kiloraeterskatt skulle d

ä

rf

ö

r g

ö

ras endast en g

å

ng per 

ä

r. Uppb

ö

rden skulle d

ä

rvid f

ö

r m

ä

nga fordons

ä

gare av­se raycket stora belopp. Risken f

ö

r skattebortfall p

å

 grund av betalningssv

ä

rlgheter och missbruk skulle 

ö

ka kraftigt.

I avsnitten 3.1.2 och 3.1.4 har vi redogjort f

ö

r RSV:s erfarenheter av skattekontrollen och f

ö

r KSN:s erfaren­heter av kilometerr

ä

knarapparaturens drifts

ä

kerhet. Dessa erfarenheter visar enligt v

å

r uppfattning tydligt att ris­kerna f

ö

r skattebortfall 

ö

kar om tiden mellan de ordinarie avst

ä

mplingarna f

ö

rl

ä

ngs. Skattebortfallet kan uppst

å

an­tingen genom att kilometerr

ä

knarapparaturen medvetet s

ä

tts ur funktion eller genom att ett fel p

å

 apparaturen inte uppt

ä

cks eller inte 

å

tg

ä

rdas. Ju l

ä

ngre tid apparaturen har varit ur funktion, desto sv

å

rare blir skatteutredning­en. Om ordin

ä

re avst

ä

mpling gjordes endast en g

ä

ng per 

å

r, skulle en kilometerr

ä

knare kunna vara ur funktion i ett 

å

r eller, om ordinarie avst

ä

mpling g

ö

rs vid den 

å

rliga besiktningen, i upp till 17 m

å

nader.

Vidare skulle "vinsten" av manipulationer och riskerna f

ö

r manipulationsf

ö

rs

ö

k 

ö

ka. Visserligen finns det m

ö

jlig­het att uppt

ä

cka ett fel p

å

 en kilometerr

ä

knarapparatur i samband med flygande inspektion. Sannolikheten f

ö

r att ett fordon skall kontrolleras vid s

å

dan Inspektion 

ä

r emeller­tid Inte s

ä

rskilt stor. Beror felet p

å

apparaturen p

å

 t,ex. ett vajerbrott, 

ä

r det dessutom sv

å

rt att avg

ö

ra hur felet uppst

å

tt.

Prop. 1978/79:94

118

En minskning av antalet ordinarie avst

ä

mplingar till en per 

ä

r skulle allts

å

 medf

ö

ra betydande kontrollproblem. Resur­sema f

ö

r kontroll- och uppf

ö

ljningsverksamhet skulle beh

ö­

va f

ö

rst

ä

rkas s

ä

v

ä

l p

ä

 l

ä

nsstyrelsema som p

ä

 RSV:s distrikts-kontor.

B

å

de RRV och TSV har f

ö

rutsatt att ordinarie avst

ä

mpling en­dast en g

å

ng om 

å

ret m

ä

ste kombineras med frivillig eller ob­ligatorisk avst

ä

mpling vid 

ä

garbyte. Detta skulle 1 sig sj

ä

lvt leda till 

ö

kat antal st.

ä

mpelkort och en extra uppb

ö

rd av kilo­meterskatt. H

ä

rigenom motverkas delvis syftet med 

ö

verg

å

ngen till endast en ordinarie avst

ä

mpling om 

å

ret. Vidare b

ö

r brukan­def

ö

rbudet slopas i det fall f

ö

reg

ä

ende 

ä

gare underl

å

ter att betala kilometersltatt som debiteras i samband med 

ä

garbytet. Det nuvarande effektiva uppb

ö

rdssystemet f

ö

rs

ä

mras d

ä

rf

ö

r i n

å­

gon m

å

n.

Vid den 

ä

rliga besiktningen av kiloraeterr

ä

knarapparaturen

g

ö

rs en avst

ä

rapling i r

ä

knaren. Enligt nu g

ä

llande best

ä

ra­raelser skickas det st

ä

mplade kortet till TSV. Inst

ä

llel­seterminen f

ö

r besiktning av apparaturen 

ä

r densamma som g

ä

ller f

ö

r kontrollbesilctningen av fordonet. Detta inneb

ä

r att fordons

ä

garen har fem m

å

nader p

ä

sig att l

å

ta besiktiga r

ä

loiaren. H

ä

rigenom kan tiden mellan tv

å

 avst

ä

mplingar va­riera fr

å

n 7 till 17 m

å

nader. 

Ä

ven om f

ö

rdelama med att kombinera besiktningen och den 

ä

rliga ordinarie avst

ä

mp­lingen 

ä

r stora anser vi att nackdelama i form av Icraftigt varierande skatte

å

r 

ä

r st

ö

rre. Avst

ä

mplingen b

ö

r d

ä

rf

ö

r g

ö­

ras av fordons

ä

garen under en best

ä

md avst

ä

mplingsm

å

nad.

Enligu v

å

r 

å

nikt talar ytterligare ett sk

ä

l n.ot att ordina­rie avGt.'impling g

ö

rs endast en g

å

ng om 

å

ret. Nu g

ä

l­lande best

ä

ramelser om ordinarie avst

ä

mpling inneb

ä

r bl.a. att s

å

dan avst

ä

mpling alltid skall g

ö

ras ora ett fordon har varit kilometerskattepliktigt under n

å

gon del av tiden mel­lan n

ä

rmast f

ö

reg

ä

ende avst

ä

mpling enligt 5 

§

 VSK och in­g

å

ngen av avst

ä

mplingsm

å

naden. Detta g

ä

ller allts

å

ä

ven om fordonet 

ä

r avst

ä

llt n

ä

r avst

ä

mplingen skall g

ö

ras. Erfa­renhetema visar att det 

ä

r v

ä

sentligt sv

å

rare att f

ä

 in

Prop. 1978/79:94

119

st

ä

mpelkort n

ä

r ett fordon 

ä

r avst

ä

llt 

ä

n i andra fall. Detta torde g

ä

lla

ä

ven vid 

ö

verg

ä

ng till en ordinarie avst

ä

mpling per 

ä

r.

Enligt v

ä

r uppfattning 

ä

r nackdelama med en 

ö

verg

å

ng till endast en ordinarie avst

ä

mpling om 

å

ret f

ö

r samt­liga kilom

é

terskattepliktlga fordon v

ä

sentligt st

ö

rre

ä

n f

ö

rdelama. Vi kan d

ä

rf

ö

r inte f

ö

resl

å

 en s

ä

dan 

å

tg

ä

rd.

Vi har 

ä

ven 

ö

verv

ä

gt fr

å

gan om endast vissa fordon, t.ex. personbilar eller fordon som inte anv

ä

nds i yrkesm

ä

ssig trafik, skulle Imnna omfattas av ett system med endast en avst

ä

rapling per 

å

r. P

ö

r myndighetemas del skulle en s

å

dan s

ä

rbehandling leda till att olika rutiner fick till

ä

mpas f

ö

r olika fordon. Detta f

ö

rh

å

llande skulle orsaka merarbe­te och d

ä

rraed kostnader. De uppgifter sora vi har f

å

tt ora felfrelcvens p

ä

 kilometerr

ä

knarapparaturen visar att det procentuellt sett 

ä

r fler fel p

å

 apparaturen i personbilar 

ä

n i 

ö

vriga fordon. 

VI 

har d

ä

rf

ö

r funnit att en s

ä

rbehand­ling av vissa fordon i detta avseende inte 

ä

r l

å

.nplig.

De synpunkter p

å

en f

ö

rl

ä

ngning av tiden mellan tv

å

ordina­rie avst

ä

mplingar till ett 

å

r sora vi nu har redovisat g

ä

l­ler till stor del 

ä

ven om avst

ä

mpling skall g

ö

ras tv

å 

g

å

nger om 

å

ret.

Ä

ven i s

å

dant fall b

ö

r uppb

ö

rd av skatt g

ö

ras efter schablon mellan avst

ä

mplingarna.

Vissa synpunkter g

ö

r sig dock g

ä

llande med n

ä

got raindre styrka. Detta g

ä

ller t.ex. v

å

ra Inv

ä

ndningar om 

ö

kade kon-trollsv

ä

righeter och sv

å

righeterna att raed tillr

ä

cklig s

ä

ker­het ber

ä

kna k

ö

rstr

ä

ckan i f

ö

rv

ä

g.

Enligt v

ä

ir bed

ö

mning 

ä

r nackdelama 

ä

ven raed avst

ä

rapling tv

å

g

å

nger om 

å

ret st

ö

rre

ä

n f

ö

rdelama. Vi anser oss d

ä

r­f

ö

r inte Icunna f

ö

resl

å

 en 

ä

ndring a.v g

ä

llande best

ä

raraelser .ned denna inneb

ö

rd.

Eftersora vi har avvisat tanken p

å

 en rainslciing till en eller tv

ä

 ordinarie avstJimplingar per 

ä

r 

å

terst

å

r att pr

ö

va fr

å­

gan om att minska antalet till tre per 

ä

r.

Prop. 1978/79:94

120

Varje f

ö

rl

ä

ngning av skatteperiodema kan inneb

ä

ra att det tar l

ä

ngre tid att uppt

ä

cka att en r

ä

knarapparatur inte fungerar tillfredsst

ä

llande. Ora fordons

ä

garen underl

å

ter att sj

ä

lv kontrollera apparaturens funktion b

ö

r fel p

å

den kunna upp­t

ä

ckas antingen efter en ordinarie avst

ä

rapling som visar onor­malt kort k

ö

rstr

ä

cka eller vid den 

ä

rliga besllctningen. Som framg

å

r av f

ö

ljande exempel kan f

ö

rl

ä

ngningen av sltatteperi

ö

-derna i vissa fall t

ä

nkas leda till att fel p

å

 apparaturen uppt

ä

cks ca 2 m

å

nader senare 

ä

n vid nu g

ä

llande skatteperio­der. Efter en ordinarie avst

ä

mpling f

ö

r skatteperiod 1 upp­h

ö

r r

ä

knaren att fungera t.ex, under den andra m

å

naden i skatteperiod 2, K

ö

rstr

ä

ckan f

ö

r skatteperiod 2 framst

å

r som n

å

got kort men inte onormalt kort. N

å

gon anledning f

ö

r l

ä

ns­styrelsen att ifr

å

gas

ä

tta k

ö

rstr

ä

ckan finns d

ä

rf

ö

r normalt inte. F

ö

rst vid utg

å

ngen av skatteperiod 3 finns det anled­ning att reagera eftersom n

å

gon k

ö

rstr

ä

clca d

ä

 inte har note­rats. Detta kan inneb

ä

ra att felet uppt

ä

cks efter ca 5 m

ä­

nader n

ä

r skatteperiodema 

ä

r 3 m

ä

nader. F

ö

rl

ä

ngs skatteperi­odema till 4 m

å

nader kan detta leda till att felet uppt

ä

cks f

ö

rst efter 7. m

å

nader. En s

ä

dan f

ö

rdr

ö

jning av uppt

ä

ckten av felet g

ö

r efterf

ö

ljande skatteutredning sv

å

rare och medf

ö

r risk f

ö

r n

å

got s

ä

mre kontrollm

ö

jligheter.

Det b

ö

r dock framh

å

llas att f

ö

ruts

ä

ttningama f

ö

r att upp­t

ä

ckten av felet skall f

ö

rdr

ö

jas 

ä

r att fordons

ä

garen inte har kontrollerat apparaturens funktion, varlcen l

ö

pande under skatteperiodema eller i samband med de ordinarie avst

ä

mp­lingarna. En s

å

dan kontroll ligger 1 fordons

ä

garens eget in­tresse. Visar kontrollen att fel har uppst

å

tt har han m

ö

jlig­het att L

ä

mna riktig uppgift om k

ö

rstr

ä

ckan. D

ä

rigenom kan han undvika efterbeskattning och skattetill

ä

gg.

I ett f

ö

ljande avsnitt l

ä

mnar vi f

ö

rslag, som b

ö

r f

ö

rb

ä

ttra fordons

ä

garens egen kontroll av apparaturen. 

VI 

vill ocks

ä 

framh

ä

lla att det finns goda m

ö

jligheter att vid den automa­tiska databehandlingen av k

ö

rstr

ä

ckorna anv

ä

nda ett kontroll­system som reagerar mot onormala avvikelser fr

ä

n den k

ö

r­str

ä

cka som man har anledning att r

ä

kna med f

ö

r visst fordon.

Prop. 1978/79:94

121

Vi har d

ä

rf

ö

r kommit till den slutsatsen att det fr

å

n kon-troll35mpunl'.:t inte b

ö

r m

ö

ta n

ä

got liinder att f

ö

rl

ä

nga skatteperioderna till norraalt 4 ra

å

jiader.

Ett av sk

ä

len till att vi inte har ansett oss lainna f

ö

r­orda ett systera raed en eller tv

å

 ordinarie avstaraplingar per 

ä

r 

ä

r att det enligt v

ä

r raening d

å

ä

r n

ö

dv

ä

ndigt med uppb

ö

rd av kilometerskatt 

ä

ven mellan de p

å

ordinarie avst

ä

mplingar grundade uppb

ö

rderna. F

ö

r att ett system med tre ordinarie avst

ä

mplingar per 

ä

r skall leda till rainskat arbete och minskade hanteringskostnader kravs att ordinarie uppb

ö

rd av kiloraeterskatt g

ö

rs endast i saraband raed dessa avst

ä

raplingstillf

ä

llen. Skatte

å

ret b

ö

r allts

å 

delas in i tre skatteperioder raot fyra enligt nu g

ä

llande best

ä

raraelser. I princip koraraer d

ä

rf

ö

r skatteperiodema att f

ö

rl

ä

ngas raed en ra

ä

nad vilket inneb

ä

r att den genomsnitt­liga loredittiden for skattens betalning 

ö

kar fr

ä

n 2,5 till 3 ra

ä

nader. Vid en kalkylerad r

ä

nteniv

å

 p

å

 10 /j och ber

ä

k­nade int

ä

lcter av kilometerskatt f

ö

r budget

å

ret 1977/78 ora ca 650 milj. kr. inneb

ä

r den 

ö

kade kredittiden en 

å

rlig "r

ä

ntevinst" f

ö

r fordons

ä

gama ora omkring 2,7 milj. kr.

Sora vi har n

ä

rant inledningsvis g

ö

rs f.n, inte goraensam de­bitering av fordonsskatt och kiloraeterskatt. Vi anser dock i princip att en 

ö

verg

ä

ng till geraensara debitering b

ö

r ske p

ä

 sikt. P

ö

r att detta skall vara m

ö

jligt kr

ä

vs att uppb

ö

rds-m

å

naderna f

ö

r fordonsskatt blir desamma som uppb

ö

rds-m

å

naderna f

ö

r kilometerskatt. Uppb

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r skatteperiod sker nu om den 

å

rliga fordonsskatten 

ö

versti­ger 1 500 kr. Eftersom fordonsskatten betalas i f

ö

rskott inneb

ä

r en f

ö

rl

ä

ngning av skatteperiodema till fyra m

å

na­der att den genomsnittliga f

ö

rslcottstiden

ö

kar fr

ä

n 1,5 till 2 m

ä

nader. P,n, g

ö

rs uppb

ö

rd f

ö

r skatteperiod f

ö

r ca 100 000 fordon. P

ö

r budget

å

ret 1977/78 uppg

å

r det belopp som betalas f

ö

r skatteperioder till omkring 530 railj, kr. Den f

ö

rl

ä

ngda tiden f

ö

r f

ö

rskottsbetalningen skulle vid r

ä

ntesatsen 10  leda till en 

å

rlig "r

ä

ntef

ö

rlust" f

ö

r for­dons

ä

gama om ca 2,3 milj. kr.

Prop, 1978/79:94

122

K

ö

rstr

ä

ckan under en skatteperiod och d

ä

rmed ocks

å

 kilome­terskatten f

ö

r perioden kommer att 

ö

ka med i genomsnitt en tredjedel om skattq)erioden f

ö

rl

ä

ngs med en m

å

nad. Den samman­lagda effekten p

å

 fordonsskatt och kilometerskatt varierar kraftigt med fordonets skattevikt och 

ä

rliga k

ö

rstr

ä

cka. P

ö

r en medelstor lastbil kan det sammanlagda skattebelopp som skall betalas vid ett tillf

ä

lle ber

ä

knas 

ö

ka med ca 1 000 kr. N

ä

rmare uppgifter om effektema av de f

ö

rl

ä

ngda skatteperio­dema p

å

 storleken av de skattebelopp som skall erl

ä

ggas vid varje uppb

ö

rdstillf

ä

lle har f

ö

r vissa fordon sammanst

ä

llts i tabell 6 i bilaga 2,

Enligt v

å

r uppfattning 

ä

r 

ö

kningen av de skattebelopp som skall betalas vid varje uppb

ö

rdstillf

ä

lle inte av s

å

dan stor­lek att riskema f

ö

r skattebortfall 

ö

kar m

ä

rkbart.

Mot bakgruiTd 

ä

v vad vi nu har anf

ö

rt f

ö

resl

ä

r vi att ordina­rie uppb

ö

rd av kilometerskatt skall g

ö

ras tre g

å

nger ora 

å

ret i st

ä

llet f

ö

r sora nu fyra g

å

nger om 

å

ret. Till underlag f

ö

r skatteber

ä

lcningen b

ö

r som nu ligga en ordinarie avst

ä

mpling. Vi har inte 

ö

verv

ä

gt annat 

ä

n att fordons

ä

garen skall g

ö

ra i vart fall 2 av de 5 avst

ä

mplingar som kr

ä

vs, D

ä

reraot har vi 

ö

verv

ä

gt ora den tredje avst

ä

mplingen b

ö

r g

ö

ras i saraband raed den 

å

rliga besiktningen hos ASB eller ora fordons

ä

garen skall g

ö

ra 

ä

ven den avst

ä

mplingen.

Vissa sk

ä

l talar f

ö

r att den tredje avst

ä

mplingen g

ö

rs hos ASB, Vid besiktningen g

ö

rs 

ä

nd

å

 en avst

ä

mpling p

å

 st

ä

mpel­kort sora s

ä

nds till TSV, Denna rapportrutin fungerar till­fredsst

ä

llande. Antalet st

ä

rapelkort skulle minska ytterli­gare om st

ä

mpelkortet 

ä

ven utgjorde underlag f

ö

r skattebe-r

ä

lcning.

Mot en s

ä

dan 

ä

ndring talar dock att den tredje ordinarie avst

ä

mplingen skulle Ininna g

ö

ras vid Icraftigt varierande tidpunlcter p

ä

ä

iret eftersom inst

ä

llelseterminen f

ö

r kontroll­besiktning och besiktning av r

ä

loiarapparaturen normalt 

ä

r 5 m

å

nader. Denna omst

ä

ndighet kan leda till att en skatteperi­od blir sora l

ä

ngst 8 ra

ä

nader och att man i pralrbiken g

å

r

Prop. 1978/79:94

123

ö

ver till tv

ä

 skatteperioder per 

ä

r,(Exempel: En fordons­

ä

gare, vars fordon har slutsiffra 2 i registreringsnumret, g

ö

r ordinarie avst

ä

mpling i t.ex. april och augusti 

ä

r 1 och v

ä

ntar sedan till den sista m

å

naden i inst

ä

llelseter­minen, som 

ä

r april 

ä

r 2. I april 

ä

r 2 skall n

ä

sta ordina­rie avst

ä

mpling g

ö

ras, vilket inneb

ä

r att den skatteperiod det d

ä

 g

ä

ller inte beh

ö

ver omfatta n

å

gon dag.)

Vi anser att detta 

ä

r en avg

ö

rande inv

ä

ndning mot att all­tid kombinera avst

ä

mplingen i samband med den 

å

rliga be­siktningen med avst

ä

mpling 

för  

ordinarie uppb

ö

rd.  D

ä

remot b

ö

r, som framg

å

r av ett f

ö

ljande avsnitt, f

ö

ruts

ä

ttningar finnas f

ö

r att l

å

ta avst

ä

rapling vid besiktning g

ä

lla som ordinarie avst

ä

mpling n

ä

r den sker under ordinarie avst

ä

mp­lingsm

å

nad.

Vi f

ö

resl

å

r allts

å

 att skatte

å

ret skall delas in i tre skatteperioder, att uppb

ö

rd av kilometerskatt och uppb

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r skatteperiod skall g

ö

ras under en och samma uppb

ö

rdsm

å

nad samt att avst

ä

rapling i princip skall g

ö

ras s

ä

rskilt f

ö

r ber

ä

kning av skatt.

V

ä

rt f

ö

rslag inneb

ä

r att best

ä

raraelserna i 9 och 12 

§§

 VSL samt i 4 

§

VSK f

å

r 

ä

ndras.  I avsnitt 4.3.1 tar vi upp vissa andra fr

ä

gor som r

ö

r uppb

ö

rdsm

å

nader m.m.  De f

ö

rslag vi d

ä

r l

ä

gger fram inverkar ocks

å

 p

ä

 utformningen av 4 

§ 

VSK.  De nya skatteperioder, uppb

ö

rdsm

ä

nader och avst

ä

rtpltngs-mi

å

nader som f

ö

ljer av v

å

ra f

ö

rslag, finns intagna i taj-bell 8 1 bilaga 2.

Det minskade antalet ordinarie avst

ä

mplingar ger vissa ad­ministrativa och praktiska f

ö

rdelar.  Vi har ber

ä

knat de effekter f

ö

rslaget kan f

å

 i fr

å

ga om kostnaderna f

ö

r ad­ministrationen av kilometerskatten.  

Ä

ven andra av v

å

ra f

ö

rslag f

ä

r effekt p

ä

Icostnaderna. Vi har d.irf

ö

r valt att sammanst

ä

lla dessa ber

ä

kningar i bilaga 4.

Prop. 1978/79:94

124

4.2.3    Avst

ä

mpling vid 

ä

garbyte

Fordonsskatten betalas i princip i f

ö

rskott f

ö

r skatte

å

r eller skatteperiod.  Vid 

ö

verl

å

telse av fordon har s

ä

lja­ren d

ä

rf

ö

r ofta betalat fordonsskatt 

ä

ven f

ö

r tid efter 

ö

verl

å

telsen.  Det 

ä

r d

å

 naturligt att priset f

ö

r fordo­net best

ä

ms med beaktande av den skatt som s

ä

ljaren har betalat eller 

ä

r skyldig att betala f

ö

r tid efter 

ö

ver­l

å

telsen.

Kilometerskatten betalas i efterhand. Skattskyldig 

ä

r den son 

ä

ger fordonet vid in.g

å

ngen av uppb

ö

rdsm

å

naden. Har for­donet 

ö

verg

å

tt till ny a.gare under skatteperioden 

ä

r det allts

å

 k

ö

paren sora har att betala kiloraeterskatt f

ö

r hela den senaste skatteperioden. Kilometerskatten f

ö

r den v

ä

g­str

ä

cka sora s

ä

ljaren har k

ö

rt b

ö

r d

ä

rf

ö

r beaktas n

ä

r k

ö­

peskillingen f

ö

r fordonet fastst

ä

lls.

I bilregistret noteras 

å

rligen omkring 125 000 

ö

verl

å

tel­ser av kilometerskattepliktiga fordon.  Det h

ö

ga antalet 

ö

verl

å

telser i f

ö

rh

å

llande till antalet fordon kan f

ö

r­klaras med att flertalet kilometerskattepliktiga fordon oms

ä

tts i den yrkesm

ä

ssiga bilhandeln.  

Ä

garbyte ger d

å

vanligen upphov till tv

å

 registrerade 

ä

garbyten, ett vid bilhandelns f

ö

rv

ä

rv och ett vid f

ö

rs

ä

ljningen.

Motorbranschens riksf

ö

rbund f

ö

reslog i en skrivelse till regeringen 

å

r 1975 att avst

ä

mpling skulle g

ö

ras vid 

ä

gar­byte.  F

ö

rbundet framh

ö

ll bl.a. att en ordning med av­st

ä

mpling vid 

ä

garbyte p

å

ett betydelsefullt s

ä

tt skulle f

ö

renkla och skapa st

ö

rre s

ä

kerhet i bilbranschens hand­havande av kilometerskattepliktiga fordon och d

ä

rvid upp­kommande skattefr

å

gor. Man framh

ö

ll ocks

å

, att den prak­tiska hanteringen vid ett 

ä

garbyte f

ö

rsv

å

ras n

ä

r kontak­ter beh

ö

ver tas med l

ä

nsstyrelsen vid en tidpunkt p

å

 da­gen d

å

 l

ä

nsstyrelsen inte har expeditionstid.

Prop. 1978/79:94

"'5

Framst

ä

llningen remitterades till TSV, RSV och fem l

ä

ns­styrelser.  En l

ä

nsstyrelse tillstyrkte framst

ä

llningen under det att 

ö

vriga sex remissinstanser avstyrkte bifall till framst

ä

llningen.  Som sk

ä

l f

ö

r avstyrkandena 

å

bero­pades bl.a. f

ö

ljande.

N

å

gra sv

å

righeter f

ö

r s

ä

ljare och k

ö

pare att r

ä

kna fram den upplupna kiloraeterskatten vid f

ö

rs

ä

ljningstillf

ä

llet ans

å

gs inte f

ö

religga i normalfallet.  Det fanns d

ä

rf

ö

r inte n

ä

got behov av att kontakta l

ä

nsstyrelsen f

ö

r att f

å 

hj

ä

lp med skatteutr

ä

kningen.

Om f

ö

rslaget genomf

ö

rdes, skulle vissa krav f

å

 st

ä

llas p

å 

undertecknande av st

ä

mpelkort m.m.  En s

å

dan ordning skulle f

ö

rsv

å

ra handl

ä

ggningen av 

ä

renden om 

ä

garbyte. 

Ä

ndringen skulle ocks

å

 medf

ö

ra att kilometerskattesystemet kompli­cerades genom att antalet st

ä

mpelkort och uppb

ö

rder

ö

ka­de relativt kraftigt.

Vidare ans

å

gs det tveksamt - bl.a. med tanke p

å

 best

ä

mmel­serna om brukandef

ö

rbud - om k

ö

parens situation skulle f

ö

r­b

ä

ttras.  En 

ä

ndring skulle ocks

å

 med n

ö

dv

ä

ndighet leda till en m

ä

ngd f

ö

ljd

ä

ndringar i lagstiftningen.  Problem skulle vidare uppst

å

 vid skattedebiteringen eftersom os

ä­

kerhet skulle kunna r

å

da om vilken typ av debitering som skulle g

ö

ras.

Slutligen ans

ä

g flertalet remissinstanser att det p

å

den­na punkt r

ä

ckte med att informationen om g

ä

llande best

ä

m­melser f

ö

rb

ä

ttrades.

Regeringen l

ä

mnade framst

ä

llningen utan 

å

tg

ä

rd.

RRV och TSV har, som redan n

ä

mnts, f

ö

reslagit att ordina­rie avst

ä

mpling skall g

ö

ras endast en g

å

ng per 

å

r.  D

ä

r­vid har verken, vilket framst

å

r som naturligt, ocks

å

 f

ö

re­slagit att avst

ä

mpling skall g

ö

ras i samband med 

ä

garbyte.

Prop. 1978/79:94

126

TSV diskuterar fr

ä

mst en frivillig avst

ä

mpling xmder det att RRV n

ä

rmast f

ö

rordar att avst

ä

mplingen skall vara obliga­torisk.

Vi har f

ö

rst

å

else f

ö

r tanken p

å

 en avst

ä

mpling i samband med 

ä

garbyte.  Den ger uttryck f

ö

r en princip, som fram­st

å

r som riktig, n

ä

mligen att varje fordons

ä

gare skall an­svara f

ö

r den kilometerskatt som bel

ö

per p

å

 den v

ä

gstr

ä

cka han sj

ä

lv har k

ö

rt. Avst

ä

mpling vid 

ä

garbyte 

ä

r dock, vilket 

ä

ven framg

å

r av det nyss redovisade regerings

ä

ren­det, f

ö

renad med flera nackdelar.

Om. ett system med obligatorisk avst

ä

mpling skulle inf

ö

ras

ö

kade antalet st

ä

mpelkort och skattedebiteringar med om­kring 125 000 per 

å

r.  F

ö

r l

ä

nsstyrelsemas del skulle detta inneb

ä

ra ett 

ö

kat registreringsarbete, men 

ä

ven 

ö

kat arbete raed utredningar och kompletteringar i samband med 

ä

renden om 

ä

garbyten.  F

ö

r att undvika att kort som har st

ä

mplats f

ö

re

ä

gander

ä

tts

ö

verg

å

ngen l

ä

ggs till grund f

ö

r skattedebiteringen - till nackdel f

ö

r den nye 

ä

garen -torde f

å

kr

ä

vas att st

ä

mpelkortet undertecknas av b

å

de s

ä

l­jare och k

ö

pare.  Rutinerna skulle leda till merarbete 

ä

ven f

ö

r de skattskyldiga och inte minst f

ö

r bilhandels­f

ö

retagen.

Till dessa nackdelar kan ocks

å

 l

ä

ggas att 

å

tskilliga av­st

ä

mplingar skulle leda till debitering av endast obetyd­liga skattebelopp.  Under den tid ett fordon 

ä

gs av ett bilhandelsf

ö

retag anv

ä

nds det normalt inte alls  eller i mycket liten utstr

ä

ckning.  Avst

ä

mplingen vid f

ö

retagets f

ö

rs

ä

ljning skulle d

ä

rf

ö

r visa samma eller s

å

 gott som sam­ma r

ä

knarst

ä

llning som avst

ä

mplingen vid f

ö

retagets f

ö

r-\

ä

rv av fordonet.

En 

ö

verg

ä

ng till ett obligatoriskt avst

ä

mplings- och de­biteringsf

ö

rfarande skulle ocks

ä

 leda till att reglerna om brukandef

ö

rbud p

å

grund av obetald skatt fick 

ä

ndras.

Prop, 1978/79:94

127

Kilometerskatt som debiteras tidigare 

ä

gare av ett fordon i samband med 

ä

gander

ä

tts

ö

verg

å

ngen skulle inte f

å

 inverka p

å

 k

ö

parens m

ö

jligheter att anv

ä

nda fordonet.  Enligt nu g

ä

llande regler p

å

verkas brukandef

ö

rbudet varken av vem som 

ä

r skyldig att erl

ä

gga skatten f

ö

r en l

ö

pande skatte­period eller av vad parterna har kommit 

ö

verens om vid f

ö

r­s

ä

ljningen.  Detta har f

å

tt till f

ö

ljd att k

ö

paren - f

ö

r att f

å

 bruka fordonet och f

ö

r att f

å

 kontrollm

ä

rke till det - ofta betalar skatten trots att s

ä

ljaren enligt 

ö

ver­enskommelse skulle g

ö

ra det.  

Ä

ndrades brukandef

ö

rbuds-best

ä

mmelserna skulle skattebortfallet sannolikt 

ö

ka, ef­tersom s

ä

ljaren skulle ha mycket litet intresse av att be­tala den i efterhand debiterade kilometerskatten f

ö

r ett fordon som han inte l

ä

ngre 

ä

ger.  Antalet skentransaktio­ner skulle troligen ocks

ä

ö

ka n

å

got.

Inf

ö

rdes m

ö

jlighet till frivillig avst

ä

rapling vid 

ä

garbyte kan man ifr

å

gas

ä

tta om k

ö

parens sit'uation skulle f

ö

rb

ä

tt­ras i f

ö

rh

å

llande till vad som nu 

ä

r fallet.  K

ö

paren skul­le n

ä

mligen sakna kontroll 

ö

ver ora kortet skickades in till rayndigheten och skatt d

ä

rf

ö

r debiterades p

å

 s

ä

ljaren.  Ora n

ä

got kort inte kora in till myndigheten skulle skattelcra-vet automatiskt riktas mot k

ö

paren.

Flertalet ol

ä

genheter med det nuvarande systemet 

ä

r f

ö

r­knippade med att framf

ö

r allt k

ö

paren

ä

r okunnig ora g

ä

llan­de best

ä

mmelser.  En frivillig avst

ä

mpling skulle inte 

ö

ka k

ö

parens kunskaper om kilometerskattesystemets uppbyggnad. S

ä

ljaren skulle fortfarande ha litet intresse av att h

ä

n­syn tas till skatten vid f

ö

rs

ä

ljningen och d

ä

rmed ocks

å

 av avst

ä

mplingen.

Enligt vad vi har inh

ä

mtat fr

å

n n

å

gra l

ä

nsstyrelser 

ä

r det nuraera inte s

å

 vanligt att man komraer i kontakt med pro­blera som beror p

å

 att k

ö

pare och s

ä

ljare inte har tagit h

ä

nsyn till kilometerskatten vid 

ä

garbytet.  Best

ä

mmelser­na om kilometerskatten tycks nu vara k

ä

nda.  Sn m

ä

rkbar

Prop. 1978/79:94

128

f

ö

rb

ä

ttring synes ha 

ä

gt rum under de senaste 

å

ren.  Fr

å

n bilhandelns sida tar man s

å

 gott som regelm

ä

ssigt kontakt med l

ä

nsstyrelsen innan man byter in ett fordon.  Man vill d

ä

 framf

ö

r allt kontrollera att fordonet inte har brukande­f

ö

rbud p

ä

 grund av obetalda skatter men 

ä

ven ha hj

ä

lp med att r

ä

kna ut kilometerskatten fram till inbytet.

Enligt v

å

r uppfattning 

ä

r det i regel on

ö

digt att ta kon-talet med l

ä

nsstyrelsen enbart f

ö

r att f

å

 hj

ä

lp med utr

ä

k­ning av skatten.  Skatten kan n

ä

mligen ber

ä

knas p

å

 ett en­kelt s

ä

tt, om man har tillg

å

ng till senast utf

ä

rdade skatte­kvitto.  P

å

 skattekvittot anges de uppgifter som beh

ö

vs f

ö

r skatteber

ä

kningen, dvs. r

ä

knarst

ä

llningen vid senaste avst

ä

mpling, omr

ä

kningsfaktorn och skattesatsen f

ö

r fordo­net.

Det kan ocks

å

till

ä

ggas att samma principiella sk

ä

l som ta­lar f

ö

r avst

ä

mpling och uppb

ö

rd av kilometerskatt vid 

ä

gar­byte talar f

ö

r

å

terbetalning av fordonsskatt till s

ä

ljaren och debitering av skatt p

å

 k

ö

paren.  Detta skulle leda till 

ö

kad administration, 

ö

kade kostnader och trollgen till visst skattebortfall.

De sk

ä

l mot ett inf

ö

rande av avst

ä

mpling och skatteuppb

ö

rd i samband med 

ä

garbyte som tidigare har redovisats g

ä

ller enligt v

å

r uppfattning fortfarande.  De sv

å

righeter som har uppst

å

tt f

ö

r fordons

ä

gama vid 

ä

garbyten synes dess­utom ha minskat kraftigt.  Vi har d

ä

rf

ö

r funnit att avst

ä

mp­ling och skattedebitering vid 

ä

garbyte inte b

ö

r inf

ö

ras.

F

ö

rh

å

llandet blir dock ett annat om tiden mellan de ordi­narie avst

ä

mplingarna utstr

ä

cks v

ä

sentligt.  Vid en skat­teperiod om helt 

å

r kan skillnaden mellan prelimin

ä

r skatt och slutlig skatt vara mycket stor.  Om k

ö

paren skulle drabbas av denna skatt efter ett 

ä

garbyte kan effekterna bli oacceptabla.  Enligt v

å

r mening uppkommer inte denna situation om tiden mellan de ordinarie avst

ä

mplingarna f

ö

r­l

ä

ngs till fyra m

å

nader.

Prop. 1978/79:94

129

4.2.4    Undantag fr

ä

n skyldigheten att g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling

Skyldighet att g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling f

ö

religger en­ligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 5 VSK ora ett fordon har varit ki-loraeterskattepliktigt under n

ä

gon del av tiden raellan f

ö

re­g

å

ende avst

ä

rapling enligt 5 

§

 VSK och ing

å

ngen av avst

ä

rap-lingsm

å

naden.  Denna skyldighet g

ä

ller 

ä

ven ora annan av­st

ä

mpling har gjorts under avst

ä

mplingsm

å

naden, t.ex. i samband med l

ö

pande kontroll hos ASB eller vid gr

ä

nspasse­ring.  Har ett fordon varit utomlands under den tid av­st

ä

mpling skall g

ö

ras och har avst

ä

rapling gjorts vid ut­resan beh

ö

ver dock enligt 8 

§

 VSK ordinarie avst

ä

rapling inte g

ö

ras.  Av grundbest

ä

mmelsen f

ö

ljer att ordinarie av­st

ä

mpling inte heller beh

ö

ver g

ö

ras om avst

ä

mpling har gjorts under avst

ä

mplingsm

å

naden d

ä

rf

ö

r att fordonet d

å

blivit kilometerskattepliktigt f

ö

rsta g

å

ngen (5 

§

f

ö

rsta stycket 1 VSK) eller d

ä

rf

ö

r att fordonet har varit av­st

ä

llt och upph

ö

rt att brukas p

å

s

ä

tt som 

ä

r till

å

tet f

ö

r avst

ä

llt fordon (5 

§

f

ö

rsta stycket 4 VSK).

Av svaren p

å

 v

å

r f

ö

rfr

å

gan om l

ä

nsstyrelsernas erfarenhe­ter av g

ä

llande best

ä

mmelser framg

å

r att skyldigheten att g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling Ibland har v

å

llat problem f

ö

r de skattskyldiga (se avsnitt 3.1.1).  

VI

har d

ä

rf

ö

r 

ö

verv

ä

gt att begr

ä

nsa avst

ä

raplingsskyldigheten i vissa fall.

Har en annan avst

ä

mpling

ä

n den ordinarie gjorts under av­st

ä

mplingsm

å

naden och har r

ä

knarst

ä

llningen fr

ä

n denna av­st

ä

mpling antecknats 1 registret, finns d

ä

r en uppgift som kan ligga till grund f

ö

r en skattedebitering. Om fordons­

ä

garen i dessa fall slipper g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling f

å

r i st

ä

llet den andra avst

ä

mplingen ligga till grund f

ö

r skat­teber

ä

kningen. De skattskyldigas uppgiftsskyldighet minskar d

ä

rvid i n

å

gon m

å

n.

En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att en avst

ä

mpling skall kunna ers

ä

tta en ordinarie avst

ä

mpling, 

ä

r att den f

ö

ljs av en notering 

9 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

130

om r

ä

knarst

ä

llningen 1 registret.  N

ä

r f

ö

ljande avst

ä

mpling­ar har rapporterats till l

ä

nsstyrelse eller TSV, g

ö

rs s

å

da­na noteringar i registret:

1. Avst

ä

mpling n

ä

r ett fordon f

ö

rsta g

å

ngen blir kilometer­

skattepliktigt (5 

§

 f

ö

rsta stycket 1 VSK).

2.

Avst

ä

mpling n

ä

r ett fordon upph

ö

r att vara kilometer­skattepliktigt av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning (5 

§

f

ö

rsta stycket 2 VSK).

3.

Avst

ä

rapling n

ä

r ett avst

ä

llt fordon tas i bruk p

å

 s

ä

tt som 

ä

r till

ä

tet f

ö

r avst

ä

llt fordon (5 

§

 f

ö

rsta stycket 3 VSK).

4.

Avst

ä

mpling n

ä

r ett avst

ä

llt fordon upph

ö

r att brulias p

å

 s

ä

tt som 

ä

r till

å

tet f

ö

r avst

ä

llt fordon (5 

§ 

f

ö

rsta stycket 4 VSK).

5.  Avst

ä

mpling i samband med besiktning hos ASB (g

ä

ller

registreringsbesiktning, kontrollbesiktning och s

ä

r­

skild besiktning, avst

ä

mpling g

ö

rs i samband med kon­

troll av apparaturen enligt 40 

§

 VSK).

6.

Avst

ä

mpling n

ä

r det uppt

ä

cks att kilometerr

ä

knarappa­ratur inte 

ä

r i f

ö

reskrivet skick (46 

§

 VSK).

7.

Avst

ä

mpling i samband med flygande inspektion som f

ö

r­anleder anm

ä

rkning p

å

 apparaturen (avst

ä

mpling g

ö

rs n

ä

r fel uppt

ä

cks vid kontroll enligt 51 

§

 VSK).

8.

Avst

ä

mpling i saraband raed gr

ä

nspassering till eller fr

å

n annat land 

ä

n Norge (5 

§

 f

ö

rsta stycket 

Ä

VIv).

9.

Avst

ä

mpling i samband med installation eller utbyte av r

ä

knare (32 

§

 tredje stycket VSK).

Prop. 1978/79:94

131

Som tidigare har n

ä

mnts medf

ö

r avst

ä

mpling enligt 1 eller 4 under avst

ä

mplingsm

å

naden att n

ä

gon ordinarie avst

ä

mp­ling inte kr

ä

vs under den m

å

naden.  Skatt f

ö

r k

ö

rning un­der denna avst

ä

mplingsm

å

nad debiteras i st

ä

llet tillsam-ffians med skatten f

ö

r den n

ä

rmast f

ö

ljcinde skatteperioden.

Efter avst

ä

mpling enligt 2 g

ö

rs alltid en tillf

ä

llig upp­b

ö

rd. N

å

gon ordinarie avst

ä

mpling blir sedan inte aktuell.

Har ett fordon, som har varit skattepliktigt under skatte­perioden, avst

ä

llts under avst

ä

mplingsm

å

naden skall ordi­narie avst

ä

mpling g

ö

ras 

ä

ven om avst

ä

mpling enligt 3 har gjorts.

I registret f

ö

ranleder avst

ä

mpling enligt 3 notering bl.a. om r

ä

knarst

ä

llning och dag d

ä

 st

ä

mpelkortet kom in till l

ä

nsstyrelsen.  Uppgift om dagen f

ö

r avst

ä

mplingen finns inte p

å

 st

ä

mpelkortet och kan d

ä

rf

ö

r inte heller f

ö

ras in i registret.  Enligt v

ä

r uppfattning hindrar detta dock inte att skyldigheten att g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling slopas i detta fall.  Visserligen kan inte s

ä

kert avg

ö

ras om den extra avst

ä

mplingen faktiskt gjorts under avst

ä

mplingsm

å­

naden.  Om st

ä

mpelkortet kommer in till l

ä

nsstyrelsen un­der avst

ä

mplingsm

å

naden eller under viss tid d

ä

refter, b

ö

r dock vid behandlingen av registeruppgifterna kunna antas, att avst

ä

mplingen har gjorts under avst

ä

mplingsra

å

naden. I likhet med vad som nu g

ä

ller i fr

å

ga om f

ö

rseningsavgift, b

ö

r avst

ä

mpling antas ha gjorts under avst

ä

mplingsm

å

naden om st

ä

mpelkort har kommit in till l

ä

nsstyrelsen senast den fj

ä

rde vardagen i m

å

naden efter avst

ä

mplingsm

å

naden.  Detta b

ö

r dock g

ä

lla endast under f

ö

ruts

ä

ttning att fordonet inte har avst

ä

llts efter avst

ä

raplingsra

å

nadens utg

å

ng.

N

ä

r det g

ä

ller avst

ä

mplingar enligt 5 eller 8 antecknas eller kontrolleras dagen f

ö

r avst

ä

mplingen p

å

 kortet av myn­dighetsperson eller godk

ä

nd verkstad.  Enligt v

ä

r mening b

ö

r s

å

dana avst

ä

mplingar kunna ers

ä

tta ordinarie avst

ä

mp­ling om de g

ö

rs under avst

ä

mplingsm

å

naden.  Skyldigheten

Prop. 1978/79:94

132

att g

ö

ra avst

ä

rapling enligt 5, sora f.n, f

ö

ljer av KSN:s f

ö

reskrifter, b

ö

r tas in i 40 

§

 VSK.

I det f

ö

ljande (avsnitt 4.6.1) f

ö

resl

ä

r vi visserligen att avst

ä

mpling enligt 6 skall g

ö

ras 

ä

ven i forts

ä

ttningen. St

ä

rapelkortet skall dock enligt f

ö

rslaget Inte skickas ln till raimdighet.  S

ä

dan avst

ä

mpling kan d

ä

rf

ö

r inte ers

ä

tta or­dinarie avst

ä

mpling.

Avst

ä

mpling enligt 7 skall g

ö

ras endast om inspektionen har f

ö

ranlett anm

ä

rkning i fr

å

ga om apparaturen.  S

å

dan av­st

ä

mpling b

ö

r kunna godtas som ers

ä

ttning f

ö

r ordinarie av­st

ä

mpling.  Skyldigheten att g

ö

ra avst

ä

mpling enligt 7, som f.n. f

ö

ljer av KSN:s f

ö

reskrifter b

ö

r tas in i 51 

§ 

VSK.

De avst

ä

mplingar som avses i punkt 9 kan vara av olika slag.  Vid nyinstallation av r

ä

knarapparatur g

ö

rs visser­ligen en avst

ä

mpling.  Denna ger dock bara ett startv

ä

rde och kan inte ligga till grund f

ö

r skattedebitering. Mot­svarande g

ä

ller i fr

å

ga om ny r

ä

knare som monteras i st

ä

l­let f

ö

r en utbytt r

ä

knare.  D

ä

remot b

ö

r den avst

ä

mpling som g

ö

rs av en utbytt r

ä

knare kunna l

ä

ggas till grund f

ö

r skatteber

ä

kning.

Det kan f

ö

rekomma, att flera olika avst

ä

mplingar g

ö

rs un­der avst

ä

mplingsm

å

naden.  

Ä

r en av dessa ordinarie avst

ä

mp­ling, vilket framg

å

r av st

ä

mpelkortet och registernote­ringen, b

ö

r den avst

ä

mplingen ligga till grund f

ö

r debite­ringen av skatt oberoende av om n

å

gon annan avst

ä

mpling antecknats 1 registret senare under avst

ä

mplingsm

å

naden.

Har fordons

ä

garen d

ä

remot inte gjort ordinarie avst

ä

mpling, b

ö

r skatten debiteras med ledning av den sista register-noteringen under avst

ä

mplingsm

å

naden eller de n

ä

rmast f

ö

l­jande dagarna, oberoende av vilken sorts avst

ä

mpling detta

Prop. 1978/79:94

133

Ä

ndrade avst

ä

nplingsrutiner enligt v

å

rt f

ö

ralag f

ö

ruts

ä

t­ter att fordons

ä

gama f

å

r information on sina skyldigheter och ora begr

ä

nsningarna d

ä

ri.  Detta franst

å

r som s

ä

rskilt v

ä

sentligt mot bakgrund av att det saknas pralttiska m

ö

jlig­heter att skicka kort f

ö

r ordinarie avst

ä

rapling endast till dera som inte g

ö

r annan godtagbar avst

ä

mpling under avst

ä

rap-lingsra

å

naden.

V

ä

rt f

ö

rslag medf

ö

r sannolikt att antalet avst

ä

mplingar och inkommande st

ä

mpelkort minskar. Det har inte varit m

ö

j­ligt f

ö

r oss att ber

ä

kna storleken av minskningen.

V

å

rt f

ö

rslag kr

ä

ver 

ä

ndringar i 18 

§

 VSL samt i 5, 40 och 51 

§§

 VSK.

4.5      Uppb

ö

rd m.ra. av v

ä

gtrafikskatt

4.3.1    Skatteperioder m.m. f

ö

r v

ä

gtrafikskatt

Uppb

ö

rd av fordonsskatt g

ö

rs normalt f

ö

r skatte

å

r.  Om for­donsskatten f

ö

r helt 

å

r

ö

verstiger 1 500 kr. g

ö

rs dock upp­b

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r skatteperiod fyra g

å

nger per 

ä

r. Kilometerskatt uppb

ä

rs alltid f

ö

r skatteperiod.  Uppb

ö

rds-och avst

ä

mplingsm

å

nader varierar med fordonets slutsiffra p

å

 det s

ä

tt sora framg

å

r av tabell 7.

Prop. 1978/79:94

134

Tabell 7 Uppb

ö

rdsm

å

nader och avst

ä

mplingsm

å

nader f

ö

r v

ä

gtrafikskatt

M

å

nad

Uppb

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r skatte

å

r f

ö

r fordon med slut­siffra

Avst

ä

mplings­m

å

nad f

ö

r for­don med slut­siffra

Uppb

ö

rd av for­donsskatt f

ö

r skatteperiod och uppb

ö

rd av kilometerskatt f

ö

r fordon med slutsiffra

Januari

8

1.

8

2,

4,

5,

6, 9

Februari

9

2,

4,

5,

6,

9

3,

7,

0

Mars

0

3,

7,

0

1,

8

April

1

1,

O

2,

4,

5,

6, 9

Maj

2

2,

4,

5,

6,

9

3,

7,

0

Juni

3

3,

7,

0

1, 8,

2, 9

4,

5, 6,

Juli

-

-

-

Augusti

4, 5

1, 8,

2,

9

4,

5,

6,

5,

7,

0

September

-

3,

7,

0

1,

8

Oktober

-

1,

8

2,

4,

5,

6, 9

Noveraber

6

2,

4,

5,

6,

9

3,

7,

0

December

7

3,

7,

0

1,

8

I avsnitt 4.2.2. har vi f

ö

reslagit, att antalet ordinarie avstaraplingar minskas fr

å

n fyra till tre per 

å

r.  Detta in­neb

ä

r att skatteperioderna f

ö

r kilometerskatt i princip f

ö

rl

ä

ngs fr

å

n tre till fyra m

å

nader.  Som vi tidigare har uttalat b

ö

r tidpunkten f

ö

r ordinarie uppb

ö

rd av fordons­skatt och kilo.raeterskatt sammanfalla, dvs. 

ä

ven skattepe­rioderna f

ö

r fordonsskatt b

ö

r f

ö

rl

ä

ngas. N

ä

r det g

ä

l­ler att best

ä

mma de nya skatte

å

ren och skatteperioderna b

ö

r f

ö

rst n

å

gra tidigare till

ä

mpade principer diskuteras.

Enligt g

ä

llande best

ä

raraelser g

ö

rs under augusti m

å

nad upp­b

ö

rd bl.a. av fordonsskatt f

ö

r skatteperiod f

ö

r fordon raed slutsiffra 1 eller 8,  Augusti 

ä

r emellertid ocks

å

 f

ö

rsta m

å

naden i skatteperioden.  Ett avsteg har allts

å

 gjorts fr

å

n principen att fordonsskatt skall erl

ä

ggas i f

ö

rskott. Detta 

ä

r en f

ö

ljd av att alla skatteperioder f

ö

r fordons-

Prop. 1978/79:94

135

skatt av praktiska sk

ä

l ansetts b

ö

ra vara lika l

å

nga och att uppb

ö

rd inte b

ö

r g

ö

ras under juli m

å

nad.  Vi f

ö

resl

å

r ingen 

ä

ndring i dessa h

ä

nseenden.

N

ä

r de nya skatteperioderna best

ä

ms 

ä

r det naturligt att man utg

å

r fr

å

n den m

å

nad under vilken uppb

ö

rd g

ö

rs av fordonsskatt f

ö

r alla skattepliktiga fordon med viss slut­siffra i registreringsnumret, oavsett om skatt skall betalas f

ö

r skatte

å

r eller skatteperiod. Med tanke bl,a, p

å

 anknyt­ningen till kontrollm

ä

rkessystemet finns det inte anledning att 

ö

verv

ä

ga n

å

gon generell 

ä

ndring av denna uppb

ö

rdsm

ä

nad eller av skatte

å

ren. F

ö

r fordon med slutsiffra 5 eller 7 har dock vissa 

ä

ndringar ifr

å

gasatts,

I RRV:s revisionsrapport har f

ö

reslagits, att fordonsskatt f

ö

r fordon med slutsiffra 5 skall uppb

ä

ras i september i st

ä

llet f

ö

r i augusti.  Enligt RRV skulle raan d

ä

rigenom 

å

stadkorama en j

ä

ranare arbetsbelastning vid TSV.

Under augusti ra

ä

nad g

ö

rs ru uppb

ö

rd av fordonssk.att f

ö

r skat­te

å

r f

ö

r fordon med slutsiffra 4 eller 5.  Dessutom g

ö

rs uppb

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r skatteperiod och av k.ilometer-skatt f

ö

r fordon med slutsiffra 1, 2, 4, 5, 5, 8 eller 9. Under augusti g

ö

rs omkring 780 000 debiteringar av fordons­skatt och omkring 160 000 debiteringar av kilometerskatt. Det totala antalet ordinarie debiteringar per 

ä

r av for­donsskatt 

ä

r onk.ring 4 milj. och av kilometerskatt orakring 0,9 milj. Under augusti g

ö

rs s

å

ledes n

ä

stan 20 "o av det totala antalet ordinarie debiteringar.

Om RRV:s f

ö

rslag genomf

ö

rdes, skulle antalet debiteringar av fordonsskatt under augusti minska raed drygt 360 000 och antalet debiteringar av kilometerskatt att minska raed ca 23 000.  Det sistn

ä

mnda f

ö

rh

å

llandet beror p

ä

att uppb

ö

rds-ra

å

naderna f

ö

r fordonsskatt och kilometerskatt b

ö

r sarman-falla.

Drygt 380 000 skattedebiteringar f

å

r s

ä

ledes g

ö

ras under septeraber i st

ä

llet f

ö

r i augusti on f

ö

rslaget genomf

ö

rs.

Prop. 1978/79:94

136

Nu g

ö

rs under september endast omkring 33 000 debiteringar av fordonsskatt och knappt 70 000 debiteringar av kilometer­skatt.

Nackdelen med en 

ä

ndring av uppb

ö

rdsm

å

naden f

ö

r fordon med slutsiffra 5 

ä

r att anknytningen mellan inst

ä

llelseterminen f

ö

r kontrollbesiktning och skattedebiteringen f

ö

rs

ä

mras. F

ö

rh

å

llandet skulle bli detsamma som nu g

ä

ller f

ö

r fordon med slutsiffra 4.  Vi har eraellertid inte erfarit att den ordningen har v

å

llat n

å

gra mer p

å

tagliga problem f

ö

r de skattskyldiga eller f

ö

r myndigheterna.

Enligt v

å

r uppfattning 

ä

r de f

ö

rdelar i administrativt h

ä

n­seende, som kan uppn

å

s genom 

ä

ndringen, s

å

 betydande att den b

ö

r genomf

ö

ras.

V

å

rt f

ö

rslag att minska antalet ordinarie avst

ä

mplingar och uppb

ö

rder till tre per 

å

r inneb

ä

r dessutom att antalet skattedebiteringar under augusti m

å

nad minskar med omkring 34 000 ut

ö

ver den minskning som f

ö

ljer av RRV:s f

ö

rslag. Det totala antalet skattedebiteringar under augusti m

å

nad blir s

å

ledes omkring 520 000 i st

ä

llet f

ö

r som nu omkring 940 000.

Postverket har i en skrivelse som 

ö

verl

ä

mnats till oss (se bilaga 3) f

ö

reslagit att uppb

ö

rdsbest

ä

mmelserna 

ä

ndras s

å 

att antalet inbetalningar av v

ä

gtrafikskatt blir l

å

gt un­der december i st

ä

llet f

ö

r under september och oktober. Som sk

ä

l h

ä

rf

ö

r anf

ö

r postverket att belastningen i pos­tens kassor 

ä

r s

ä

rskilt stor vid jultid.

December

ä

r nu uppb

ö

rdsm

å

nad f

ö

r fordonsskatt f

ö

r alla for­don med slutsiffra 7.  Dessutom verkst

ä

lls under december uppb

ö

rd av kilometerskatt f

ö

r fordon med slutsiffra 3, 7 eller O och uppb

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r skatteperiod f

ö

r fordon med slutsiffra 3 eller 0.

Kontrollm

ä

rke utf

ä

rdas samtidigt som skattekvitto f

ö

r for­donsskatt.  Eftersom kontrollm

ä

rket bl.a. skall visa att

Prop. 1978/79:94

137

fordonet 

ä

r godk

ä

nt vid kontrollbesiktning ra

å

ste skatte­debiteringen g

ö

ras efter utg

å

ngen av inst

ä

llelseterninen f

ö

r fordonet.  Det 

ä

r s

å

ledes inte ra

ö

jligt att g

ö

ra skattedebi­teringen f

ö

r fordon med slutsiffra 7 under oktober eller november.

D

ä

remot skulle den uppb

ö

rd sora nu g

ö

rs under c".?cenbor kunna flyttas till januari.  Detta skulle f

ö

r 

ä

rsuppb

ö

rd ge sanraia nackdelar betr

ä

ffande anknytningen ti].l inst

ä

llel-Geterminen som vi tidigare har redovisat i fi'

å

ga on for

ö

on ned slutsiffra 5.  D

ä

rut

ö

ver skulle antalet skattedebitering-ar under januari 

ö

ka til], knappt 900 000 och bli i stort sett av samma storleksordning sora debiteringarna under au­gusti enligt nuvarande regler.

Att flytta uppb

ö

rden fr

å

n december till januari sk.ulle vis­serligen inneb

ä

ra vissa f

ö

rdelar i postbehandljngsh

ä

nseen-de.  Nackdelarna med en f

ö

rs

ä

mrad anknytning raellan inst

ä

l-lelsetermin och uppb

ö

rdsmc

å

nad samt raed en k.raftig 

ö

k.ning av antalet skattedebiteringar under januari m

å

nad

ä

r eneller-tid enligt v

å

r uppfattning s

å

stora att vi anser att n

å

gon 

ä

ndring inte b

ö

r g

ö

ras.

V

å

ra f

ö

rslag till nya skatte

å

r, skattoperioder och uppb

ö

rdc-m

å

inader framg

å

r av tabell 8 i bilaga 2.

Som en f

ö

ljd av principen att juli m

å

nad inte skall vara avst

ä

mplingsm

å

nad f

ö

r n

å

gra fordon, in.g

å

r i v

å

rt f

ö

rsl

å

,??; att skatteperioderna f

ö

r kilometerskatt f

ö

r fordon med slutsiffra 1, 4 eller 7 

ä

r olika l

å

nga (3, 4 eller 5 m

å

nader). Detta kan j

ä

mf

ö

ras med vad som g

ä

ller nu, n

ä

mligen att skatteperiodema f

ö

r kilometerskatt f

ö

r fordon med slutsiffra 2, 4, 5, 6 eller 9 

ä

r olika l

å

nga (2, 3 eller 4 m

å

nader).

Eftersom alla skatteperioder f

ö

r fordonsskatt skall vara fyra m

å

nader, ing

å

r i v

å

rt f

ö

rslag f

ö

r tv

å

 slutsiffror (6 och o) att skatt f

ö

r en skatteperiod f

å

r betalas under den f

ö

rsta m

å

naden i perloden.  Som n

ä

mnts g

ä

ller detta nu f

ö

r fordon med slutsiffra 1 eller 8.

Prop. 1978/79:94

138

I tabell 9 1 bilaga 2 anges f

ö

r varje m

å

nad vilka fordon som nu har avst

ä

mplings- eller uppb

ö

rdsm

å

nad resp. vilka fordon som f

å

r det enligt f

ö

rslaget.

4.3.2    

Éö

rfallodagar vid ordinarie uppb

ö

rd av v

ä

gtrafik-skatt

Enligt 12 

§

 tredje stycket och 18 

§

 andra stycket VSL skall fordonsskatt erl

ä

ggas 1 f

ö

rskott och kilometerskatt i efter­skott.  Att v

ä

gtrafikskatt f

ö

rfaller till betalning vid ut­g

å

ngen av uppb

ö

rdsm

å

naden framg

å

r av 16 

§

VSK,  I 21 

§

 VSK anges att postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelse vid ordinarie uppb

ö

rd av skatt skall l

ö

sas f

ö

re uppb

ö

rdsm

å

nadens utg

å

ng. Under f

ö

ruts

ä

ttning att restavgift erl

ä

ggs f

ä

r f

ö

rs

ä

ndelsen dock enligt 21 a 

§

 VSK l

ö

sas h

ö

gst 10 dagar senare.  Det b

ö

r observeras att ett fordon enligt 15 och 21 

§§

 VSL inte f

å

r brukas efter uppb

ö

rdsm

ä

nadens utg

å

ng 

om  

skatten inte har betalats d

å

.

Postverket har i den skrivelse som har 

ö

verl

ä

mnats till oss (se bilaga 3) f

ö

reslagit att liggetiden f

ö

r skattepostf

ö

r-skottsf

ö

rs

ä

ndelserna f

ö

rl

ä

ngs till den 5 i m

å

naden efter uppb

ö

rdsm

å

naden.  Enligt postverket skulle en s

å

dan 

ä

ndring minska belastningen i postkassorna vid m

å

nadsskiftena.

Den av postverket f

ö

reslagna

ä

ndringen skulle inneb

ä

ra ett avsteg fr

å

n principen att fordonsskatt.skall betalas i f

ö

r­skott.

Indirekta skatter erl

ä

ggs i allm

ä

nhet i efterhand.  Ett un­dantag h

ä

rifr

å

n 

ä

r spelskatten, som erl

ä

ggs med fasta be­lopp i f

ö

rskott senast den 15 i m

å

naden f

ö

re redovisnings­periodens ing

å

ng.  Vissa andra skatter, t.ex. merv

ä

rdeskatt, reklamskatt och dryckesskatt, skall betalas senast den 5 i andra m

å

naden efter skatteperiodens utg

å

ng.  Sk

ä

len till att denna f

ö

rfallodag har valts 

ä

r fr

ä

mst, i vart fall n

ä

r det g

ä

ller merv

ä

rdeskatt, att man d

ä

rigenora har f

å

tt en l

ä

mpligt avpassad kredittid.  Posthanteringsaspekten har

Prop. 1978/79:94

139

dock spelat viss roll.  

Ö

vriga indirekta skatter f

ö

rfaller i allm

ä

nhet till betalning vid utg

å

ngen av kalenderm

å

nad.

Vissa nackdelar 

ä

r f

ö

rknippade med en 

ä

ndring av f

ö

rfallo­dagen i enlighet med postverkets f

ö

rslag.  En s

å

dan nack­del 

ä

r att anknytningen till kontrollm

ä

rkessystemet blir s

ä

mre.  F.n. sammanfaller siffran i kontrollm

ä

rket med siff­ran f

ö

r uppb

ö

rdsm

å

naden f

ö

r fordonsskatt, sora ocks

å

ä

r sista ra

å

naden 1 skatte

å

ret eller skatteperioden.  F

ö

r for­don ned slutsiffra 1 eller 8 och med uppb

ö

rd f

ö

r skatte­period g

ä

ller som tidigare n

ä

mnts det undantaget att upp­b

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r perioden augusti - oktober g

ö

rs under den f

ö

rsta m

å

naden i skatteperioden.

Inneb

ö

rden av siffran i kontrollm

ä

rket 

ä

r nu allm

ä

nt k

ä

nd. Fordons

ä

garna litar i mjrcket stor utstr

ä

ckning p

ä

kontroll­m

ä

rket.  Ora f

ö

rfallodagen flyttades till den 5 i f

ö

rsta m

å

naden i skatte

å

ret eller skatteperioden fick raan 

ö

verv

ä

ga ora siffran i kontrollm

ä

rket skulle 

ä

ndras till att motsvara denna m

å

nad.  D

å

skulle fordons

ä

garna emellertid kunna anta att fordonet fick. brukas hela m

å

naden 

ä

ven om skatten inte har betalats eller att skatten verkligen har betalats vid utg

å

ngen av m

å

naden. 

Ä

ndrades inte siffran i kontrollm

ä

r­ket skulle man 

ä

 andra sidan k.unna tro att fordonet inte fick brukas efter m

å

nadsskiftet.  Det sistn

ä

mnda 

ä

r dock ingen avg

ö

rande nackdel, varf

ö

r det l

ä

mpligaste torde vara att inte 

ä

ndra siffran i kontrollra

ä

rk.et, ora postverkets f

ö

rslag skulle genomf

ö

ras.

En allvarligare nack.del med en flyttning av f

ö

rfallodagen ligger i f

ö

rl

ä

ngningen av tiden mella.n ing

å

ngen av uppb

ö

rds-n

å

naden och f

ö

rfallodagen.  Ju l

ä

ngre tiden blir nollan in­g

å

ngen av uppb

ö

rdsm

å

naden och skattedebitoringen 

ä

 ena si­dan och f

ö

rfallodagen

å

 andra sidan, desto st

ö

rre torde riskerna bli f

ö

r bl.a. skatterestantier och f

ö

r andra pro­blera i samband med sk.atteuppb

ö

rden.  Vera son 

ä

r sk.yldig att erl

ä

gga skatten f

ö

r en period beror ju p

å

 vem som 

ä

ger for­donet vid ing

å

ngen av uppb

ö

rdsraunaden.  Detta i.nneb

ä

r att

Prop. 1978/79:94

140

sk.att p

å

 fordon sora har 

ö

verl

å

tits under uppb

ö

rdsm

å

naden skall betalas av annan 

ä

n den som 

ä

ger fordonet p

å

 f

ö

rfallo­dagen och att skatten, n

ä

r det g

ä

ller fordonsskatt, helt kan avse tid efter 

ö

veri

ä

telsen.  Detta f

ö

rh

å

llande vallar redan i dag vissa problera.  Om tiden raellan den nuvarande uppb

ö

rds-n

å

nadens ing

å

ng och f

ö

rfallodagen f

ö

rl

ä

ngdes skulle proble­men troligen bli 

ä

nnu st

ö

rre. I sammanhanget kan n

ä

m­nas att drygt 2 railj. 

ä

garbyten registrerades under 

å

r 1977.

Oe problera som en 

ä

ndring skulle medf

ö

ra 

ä

r enligt v

å

r me­ning s

å

 stora att postverkets f

ö

rslag inte b

ö

r genomf

ö

ras, trots att det skulle ge vissa f

ö

rdelar fr

å

n posthanterings-sj'7ipunJct.

4.5.3    Senaste dag f

ö

r uts

ä

ndning av skattekrav vid ordinarie uppb

ö

rd

Enligt 20 

§

 f

ö

rsta stycket VSK skall skattekvitto p

ä

 den skatt sora skall betalas s

ä

ndas under postf

ö

rskott till den skattskyldige senast den 10 i uppb

ö

rdsm

å

naden vid ordinarie uppb

ö

rd.  RSV f

å

r enligt 20 

§

 andra stycket VSK efter samr

ä

d med TSV medge att skattekvitto s

ä

nds senare, dock senast den 15 i uppb

ö

rdsm

ä

naden.

Enligt TSV:s rutiner utf

ö

rs den maskinella debiteringen i allm

ä

nhet omkring den tionde i uppb

ö

rdsm

å

naden. Det 

ä

r i regel inte m

ö

jligt att g

ö

ra debiteringen tidigare, bl,a, med h

ä

nsyn till att 

ä

garbyte f

ö

r ett fordon inte beh

ö

ver anm

ä

las f

ö

rr

ä

n inom en vecka,

TSV kan visserligen s

ä

nda ut det helt 

ö

verv

ä

gande antalet postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelser senast den 10 i uppb

ö

rdsm

å

naden, men ett mindre antal f

ö

rs

ä

ndelser m

å

ste oftast s

ä

ndas se­nare.  RSV har d

ä

rf

ö

r alltsedan v

ä

gtrafikskatten Inf

ö

rdes medgivit att f

ö

rs

ä

ndelserna f

å

tt s

ä

ndas senast den 15.

D

å

 man nu har f

å

tt praktisk erfarenhet av debiteringsruti-nema, kan man 

ö

verv

ä

ga om de nuvarande best

ä

imnelserna 

ä

r l

ä

mpligt utformade.  Det faktum att RSV regelm

ä

ssigt har

Prop. 1978/79:94

141

ut.nyttjat ra

ö

jligheten att medge f

ö

rl

ä

ngning av tidan talar f

ö

r att f

ö

rfattningsbest

ä

mraelserna b

ö

r justeras.

TSV:s rutiner f

ö

r skattedebitering och uts

ä

ndning av skatte­krav fungerar enligt, vad vi kunnat finna v

ä

l.  M

ö

jligheter­na att ytterligare f

ö

rkorta tiden mellan uppb

ö

rdsra

å

nade.ns ing

å

ng och debiteringstillf

ä

llet 

ä

r sra

å

.

De f

ö

rs

ä

ndelser sora TSV i.nte s

ä

nder ut senast den 10 i upp-b

ö

rdsra

å

naden utg

ö

r i allra

ä

nhet en raindre del av antalet de­biteringar, t.ex. sk

ö

nsm

ä

ssiga debiteringar av kiloraeter­skatt.  I undantagsfall g

ä

ller det ett st

ö

rre antal debi­teringar.  Anledningen till f

ö

rseningen kan d

å

 vara t.ex. datatekniska problem.  Skattekraven har dock. alltid kunnat s

ä

ndas senast den 15 i uppb

ö

rdsm

å

naden.

Att skattekraven s

ä

nds ut s

å

 tidigt sora ra

ö

jligt 

ä

r angel

ä­

get f

ö

r s

å

v

ä

l rayndigheter som skattskyldiga. Erfarenhetema visar, att om kraven s

ä

nds sent, 

ö

kar antalet f

ö

rfr

å

gningar till l

ä

nsstyrelsema och TSV fr

å

n skattskyldiga, liksom riskema f

ö

r uteblivna eller f

ö

r sena betalningar. F

ö

r de skattskyldiga

ä

r det angel

ä

get att tiden mellan krav och f

ö

r­fallodag blir tillr

ä

ckligt l

å

ng.

Med tanke p

å

 att de nuvarande rutinerna fungerar v

ä

l och att det dessutom 

ä

r angel

ä

get f

ö

r myndigheterna att s

ä

nda ut kraven s

å

 snart som m

ö

jligt, f

ö

resl

å

r vi att f

ö

rfatt­ningsbest

ä

mmelsen utformas s

å

, att det 

å

ligger TSV att s

ä

nda ut kraven s

å

snart sora m

ö

jligt, dock senast den 15 i upp­b

ö

rdsm

å

naden.  M

ö

jligheten f

ö

r RSV att medge f

ö

rl

ä

ngning av tiden beh

ö

vs d

å

 inte l

ä

ngre.  I praktiken inneb

ä

r detta en­dast att de nuvarande rutinerna regleras p

å

 ett f

ö

rfattnings­m

ä

ssigt l

ä

mpligare s

ä

tt.

4.4     Brukandef

ö

rbud

Ett skattepliktigt fordon f

å

r enligt 16 

§

 VSL inte brukas om fordonsskatt som f

ö

rfallit till betalning inte har be­talats.  F

ö

rbudet g

ä

ller inte skatt som avser tid f

ö

re det

Prop. 1978/79:94

142

n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

ret och inte heller skatt som 

å

vilar en tidigare 

ä

gare av fordonet och som har fastst

ä

llts genom efterbeskattning.

F

ö

r kiloraeterskattepliktiga fordon kan brukandef

ö

rbud f

ö

r­utom enligt 16 

§

VSL 

ä

ven g

ä

lla enligt 21 

§

 VSL.  Enligt be­st

ä

mmelserna i denna paragraf f

å

r ett kilometerskatteplik­tigt fordon inte.brukas

om de f

ö

reskrifter i fr

å

ga om kilometerr

ä

knarapparatur som meddelats i VSL eller med st

ö

d av VSL inte har iakt­tagits, eller

om f

ö

reskriven uppgift f

ö

r ber

ä

kning av kilometerskatt inte har l

ä

ranats, eller

- ora kilometerskatt som f

ö

rfallit till betalning inte har eriagts. Detta brukandef

ö

rbud g

ä

ller med samma f

ö

ruts

ä

tt­ningar som f

ö

rbudet p

å

 grund av obetald fordonsskatt.

Dessa best

ä

mmelser inneb

ä

r relativt l

å

ngtg

å

ende inskr

ä

nk­ningar i en fordons

ä

gares r

ä

tt att bruka sitt fordon. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r v

ä

sentligt att brukandef

ö

rbud intr

ä

der endast n

ä

r det 

ä

r befogat, dvs. n

ä

r ett v

ä

sentligt fel f

ö

religger, och i de fall f

ö

rbudet kan antas vara effektivt.  Fr

å

n den­na utg

å

ngspunkt har vi gjort f

ö

ljande bed

ö

raning av best

ä

m­melserna om brukandef

ö

rbud.

Best

ä

mmelsen om att brukandef

ö

rbud intr

ä

der n

ä

r f

ö

reskrif­ter on kilometerr

ä

knarapparaturen inte har f

ö

ljts 

ä

r mycket vidstr

ä

ckt.  Grundbest

ä

mmelsen i fr

ä

ga om kiloraeterr

ä

knar-apparatur finns i 17 

§

 VSL, d

ä

r det stadgas att kiloraeter-skattepliktigt fordon skall vara f

ö

rsett med s

å

dan appara­tur.  Enligt sararaa paragraf meddelar regeringen eller myn­dighet sora regeringen best

ä

raraer f

ö

reskrifter ora godk

ä

nnan­de, montering, plombering, reparation och liknande 

å

tg

ä

rd som har avseende p

å

 kilometerr

ä

knarapparatur.  Vissa s

å

da­na best

ä

mmelser finns i VSK.  Dessutom har KSN enligt be-st

ä

imnelse i VSK befogenhet att, efter samr

å

d med RSV, med-

Prop. 1978/79:94

143

dela f

ö

reskrifter i dessa h

ä

nseenden, vilket n

ä

mnden ocks

å 

har gjort.  Enligt vad som nu g

ä

ller intr

ä

der d

ä

rf

ö

r bru­kandef

ö

rbud t.ex. om en plombering inte har gjorts i 

ö

ver­ensst

ä

mmelse med K3J:sf

ö

reskrifter.

Enligt v

å

r uppfattning b

ö

r brukandef

ö

rbudet i allt v

ä

sent­ligt regleras i VSL.  D

ä

r b

ö

r anges att ett fordon inte f

å

r brukas, om det inte 

ä

r f

ö

rsett med kilometerr

ä

knarapparatur av godk

ä

nt slag som 

ä

r plomberad och godk

ä

nd vid besikt.ning samt fungerar tillfredsst

ä

llande.  Brukandef

ö

rbud b

ö

r s

å

le­des inte intr

ä

da endast d

ä

rf

ö

r att man brutit not detalj­best

ä

mmelser som utf

ä

rdats av regeringen eller av n

å

gon myn­dighet.  F

ö

rfattningstekniskt inneb

ä

r detta att best

ä

rarael­serna i 21 

§

 f

ö

rsta stycket 1 VSL f

ö

resl

å

s f

ä

 en annan ut­formning.

L

ä

nsstyrelse, som misst

ä

nker att en r

ä

knarapparatur inte 

ä

r i f

ö

reskrivet skick, kan enligt 39 

§

andra styck.et VSK f

ö

re­l

ä

gga fordons

ä

garen att inst

ä

lla fordonet f

ö

r s

ä

rskild be­siktning av kilometerr

ä

knarapparaturen.  Inst

ä

lls inte for­donet inom f

ö

reskriven tid intr

ä

der enligt nu g

ä

llande be­st

ä

mmelser brukandef

ö

rbud f

ö

r fordonet.  Vidare g

ä

ller en­ligt 56 

§

 2 VSK att fordons

ä

gare som inte iakttar f

ö

rel

ä

g­gandet d

ö

ms til], b

ö

ter, h

ö

gst 500 kr.  I de fall l

ä

nsstyrel­sen misst

ä

nker att en r

ä

knarapparatur inte 

ä

r i f

ö

reskrivet skick torde brukandef

ö

rbud redan f

ö

religga enligt 21 

§ 

f

ö

rsta stycket 1 VSL i s

ä

v

ä

l nuvarande som f

ö

reslagen lydel­se.  Med h

ä

nsyn till denna omst

ä

ndighet och till att b

ö

tes­straff kan f

ö

lja om f

ö

rel

ä

ggandet inte iakttas anser vi att brukandef

ö

rbudet enligt 39 

§

 and.ra stycket VSK ka.n utg

å

.

Vi har erfarit att l

ä

nsstyrelserna i liten utstr

ä

ckning ut­nyttjar m

ö

jligheten till f

ö

rel

ä

ggande om besiktning.  Enligt v

ä

r mening kan s

å

dant f

ö

rel

ä

ggande i ra

å

nga fall vara ett effektivt s

ä

tt att k.omma till r

ä

tta nod foi ock brister i r

ä

knarapparaturen.  F

ö

ruts

ä

ttningar torde d

ä

rf

ö

r f

ö

religga att utnyttja m

ö

jligheten i st

ö

rre utstr

ä

ckning 

ä

n son sker nu.

Prop. 1978/79:94

144

Brukandef

ö

rbud f

ö

r kilometerskattepliktiga fordon intr

ä

der 

ä

ven n

ä

r f

ö

reskriven uppgift f

ö

r ber

ä

kning av kilometer­skatt inte har l

ä

mnats.  S

å

dan uppgift skall enligt 18 

§ 

tredje stycket VSL l

ä

mnas f

ö

r varje skatteperiod.  D

ä

rut­

ö

ver skall enligt 5 

§

 VSK uppgift l

ä

mnas

n

ä

r kiloraeterskatteplikt intr

ä

der f

ö

rsta g

å

ngen,

n

ä

r ett fordon upph

ö

r att vara kilometerskattepliktigt av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning,

- n

ä

r avst

ä

llt fordon tas i bruk p

ä

 s

ä

tt som 

ä

r till

ä

tet f

ö

r s

å

dant fordon,

n

ä

r avst

ä

llt fordon upph

ö

r att brul-cas p

ä

 s

å

dant s

ä

tt.

Avsikten med det nu diskuterade brukandef

ö

rbudet synes ha varit att tvinga fram uppgifter som g

ö

r det m

ö

jligt att ber

ä

kna r

ä

tt skatt.

L

ä

mnas inte uppgift i samband med att skatteplikt intr

ä

der f

ö

rsta g

å

ngen f

ö

religger visserligen viss risk f

ö

r att skatt kan komma att p

å

f

ö

ras med felaktigt belopp f

ö

r den f

ö

rsta skatteperioden. Med tanke p

å

 att avst

ä

mpling har gjorts b

å

de vid installationen av r

ä

knaren och vid besikt­ningen hos ASB och att r

ä

knarst

ä

llningen vid b

å

da avst

ä

mp­lingarna antecknas i bilregistret, blir dock felaktigheten normalt obetydlig.  Det b

ö

r noteras, att efterbeskattnings-grund enligt 25 

§

 VSL finns, om uppgiften inte l

ä

mnas.  Vi .har ocks

å

 erfarit, att fordons

ä

gare numera 1 stor utstr

ä

ck­ning underl

å

ter att l

ä

mna uppgift i samband med att skatte­plikt intr

ä

der f

ö

rsta g

å

ngen.  Vi har ingen anledning att tro att brukandef

ö

rbudet d

ä

rvid iakttas.

Om avst

ä

mpling inte g

ö

rs i samband med att skatteplikt upp­h

ö

r av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning, t.ex. d

ä

rf

ö

r att fordonet skrotas, f

ö

rs ut ur landet eller blir skattebe-frlat enligt 40 

§

 VSL, kan skatten ocks

å

 komma att bli fel-

Prop. 1978/79:94

'4?

aktigt ber

ä

knad.  Enligt 23 

§

 tredje stycket VSL, skall skatten - om den inte kan ber

ä

knas med ledning av uppgif­ter i bilregistret eller p

å

 grundval av verkst

ä

lld ut­redning - fastst

ä

llas efter sk

ä

lig grund.  Den felaktighet i fr

å

ga om skatten, som kan uppkomma p

å

 grund av att upp­giften inte l

ä

mnas, kan endast i undantagsfall vara mer betydande.  Efterbeskattningsgrund f

ö

religger ora uppgiften inte l

ä

mnas.

N

ä

r avst

ä

llt fordon tas i bruk p

å

 s

ä

tt sora 

ä

r till

ä

tet f

ö

r avst

ä

llt fordon, t.ex. inora inh

ä

gnat omr

å

det eller med st

ö

d av saluvagnslicens, ligger det i fordons

ä

garens intresse att g

ö

ra avst

ä

mpling.  I annat fall komraer sl

ä

tt f

ö

rr eller senare att debiteras 

ä

ven f

ö

r den str

ä

cka fordonet har anv

ä

nts under avst

ä

llningstiden.

Fbrdons

ä

garen har d

ä

remot inte samraa egenintresse av att g

ö­

ra avst

ä

mpling i samband med att avst

ä

llt fordo.n upph

ö

r att brukas p

å

s

ä

tt som 

ä

r till

ä

tet f

ö

r s

å

dant fordon.  En s

å

dan avst

ä

mpling 

ä

r dock n

ö

dv

ä

ndig f

ö

r att ett startv

ä

rde skall finnas f

ö

r skatteber

ä

kningen.  Om avst

ä

mpling inte g

ö

rs f

ö

religger enligt nuvarande best

ä

mmelser brukandef

ö

rbud och f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r efterbeskattning och p

å

f

ö

ring av sl:atte-till

ä

gg.

Det f

ö

rekommer ofta att avst

ä

mpling inte g

ö

rs i samband med att avst

ä

llt fordon upph

ö

r att brukas p

ä

s

ä

tt som 

ä

r till-l

å

tet.  S

ä

rskilt vanligt torde detta vara n

ä

r ett bilhandels­f

ö

retag har bytt in ett kilometerskattepliktigt fordon, an­v

ä

nt det med st

ö

d av saluvagnslicens efter avst

ä

mpling en­ligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 3 och sedan s

å

lt det.  Den nye 

ä

ga­ren saknar normalt k

ä

nnedom om att avst

ä

rapling har gjorts under avst

ä

llningstiden och fullg

ö

r d

ä

rf

ö

r inte av­st

ä

raplingsskyldigheten.

Enligt v

å

r uppfattning 

ä

r detta f

ö

rh

å

llande inte tillfreds­st

ä

llande.  Vi har funnit att best

ä

mmelserna i st

ä

llet b

ö

r ha f

ö

ljande inneh

å

ll. Avst

ä

mpling enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket

4 skall, som nu 

ä

r fallet, alltid g

ö

ras om avst

ä

mpling dess-

10 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop, 1978/79:94

146

f

ö

rinnan gjorts enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 3,  Betydelsen av att den f

ö

rstn

ä

mnda avst

ä

mplingen g

ö

rs b

ö

r betonas genom en anknytning till best

ä

mmelserna om avst

ä

llnings upph

ö

ran­de.  F

ö

r att avst

ä

llning, i den angivna situationen, skall upph

ö

ra b

ö

r d

ä

rf

ö

r kr

ä

vas att st

ä

mpelkort enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 4 har getts in till l

ä

nsstyrelse.  Detta b

ö

r g

ä

lla 

ä

ven i de fall som avses i 17 

§

f

ö

rsta stycket andra mening­en VSK, dvs. n

ä

r s

ä

rskilt bevis om avst

ä

llnings upph

ö

ran­de skall meddelas enligt 33 

§

 andra stycket bilregister­kung

ö

relsen.  V

å

rt f

ö

rslag p

å

 denna punkt f

ö

ruts

ä

tter 

ä

nd­ringar i 5 och 6 

§§

 VSK och 35 

§

 bilregisterkung

ö

relsen.

Brukandef

ö

rbud f

ö

religger ocks

å

, ora uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

kning av slatt inte l

ä

ranas senast vid utg

å

ngen av varje skatteperiod.  L

ä

ranas inte s

å

dan uppgift, ber

ä

knas skatten sk

ö

nsm

ä

ssigt med st

ö

d av best

ä

mmelsema i 22 

§ 

VSL. P

å

f

ö

ringen sker automatiskt efter s

ä

rskilda grunder som fastst

ä

lls av RSV, 

Ä

ven

om  

fordons

ä

garen betalar den debiterade skatten, blir fordonet f,n, belagt med brukan­def

ö

rbud.

Brukandef

ö

rbudet tiar i detta fall, lilison. i de n

ä

rraast f

ö

reg

å

ende fallen, inte till syfte att i

ö

rhindi'a anv

ä

ndan­det av ett fordon, vars r

ä

knare inte fungerar tillfreds­st

ä

llande.  Det 

ä

r i st

ä

llet underl

å

terJneten att s

ä

nda in st

ä

npelicort till myndigheten i fr

ä

ga 

son-,  

leder till bru­kandef

ö

rbudet.  S

å

 l

ä

nge r

ä

knaren fungerar tillfredsst

ä

l­lande noteras k

ö

rstr

ä

ckan i r

ä

knaren och komraier d

ä

rf

ö

r att framg

å

 av senare ins

ä

nt st

ä

rapell.ort, t.ex. vid n

ä

rmast f

ö

l­jande ordinarie avst

ä

mpling.  Enligt vad vi har erfarit iakttas det nu avsedda brukandef

ö

rbudet knappast alls.

Vi nar med h

ä

nsyn till vad vi nu har anf

ö

rt funnit att det brukandef

ö

rbud som intr

ä

der n

ä

r f

ö

resk.riven luirl

ä

ngdsupp-gift inte l

ä

mnas - om det iakttas - 

ä

r en alltf

ö

r kraftig sanr.tion i f

ö

rh

å

llande till f

ö

rseelsens art.  I den m

ä

n f

ö

rbudet inte iakttas fyller det uppenbarligen ingen funk­tion.  Vi f

ö

rordar d

ä

rf

ö

r att brukandef

ö

rbudet 1 dessa fall

Prop, 1978/79:94

147

slopas.  Vi vill i detta sammanhang peka p

å

 att beskatt­ningsmyndigheten kan ta initiativ till en skatteutredning om en fordons

ä

gare underl

å

ter att l

ä

mna k

ö

rl

ä

ngdsuppgifter.

Slutligen f

ö

religger brukandef

ö

rbud f

ö

r kilometerskatte­pliktigt fordon enligt 16 

§

 och 21 

§

f

ö

rsta stycket 3 VSL i de fall d

å

 fordonsskatt eller kilometerskatt son har f

ö

r­fallit till betalning inte betalats.  Brukandef

ö

rbud g

ä

ller dock endast om skatten avser det innevarande eller n

ä

rmast f

ö

reg

ä

ende skatte

ä

ret.  F

ö

rbudet g

ä

ller inte om skatten har fastst

ä

llts genom efterbeskattning och 

å

vilar en tidigare 

ä

gare av fordonet.

Drulcandef

ö

rbudet p

å

 grund av obetald v

ä

gtrafikskatt 

ä

r an­knutet till reglerna om kontrollraarke i 28 

§

 bilregister-kung

ö

relsen.  I princip l

ä

ranas kontrollraarke f

ö

r att for­don ut endast ora v

ä

gtrafikskatt f

ö

r fordonet 

ä

r betald. Brukandef

ö

rbudet har bl.a. d

ä

rf

ö

r haft en positiv effek.t p

å 

betalningen av v

ä

gtrafikskatt.  Vissa ol

ä

genheter raed be­st

ä

raraelsen har dock p

å

talats.

Det har f

ö

rekoramit att kronofogdem.yndigheterna i vissa fall haft sv

å

righeter att exekutivt s

ä

lja ett fordon vilket bru­kandef

ö

rbud p

å

 grund av obetald v

ä

gtrafikskatt g

ä

ller, efter­som v

ä

rdet av fordonet har reducerats ned sicatteskulden. Den son k

ö

per fordonet n

ä

ste n

ä

nligen i praktiken betala skatteskulden f

ö

r att f

å

 anv

ä

nda det.  I n

å

got fall uppges skatteskulden t.o.m. ha 

ö

verstigit fordonets varde, varf

ö

r n

å

gon exek.utiv f

ö

rs

ä

ljning inte har kunnat genomf

ö

ras.  I princip sarama problera f

ö

religger n

ä

r 

en  

konkursf

ö

rvaltare s

ä

ljer konkursboets fordon, son 

ä

r belastade ned v

ä

gtrafik.-skatteskuld, p

å

 offentlig auktion eller under hand.  Efter­som k

ö

paren m

å

ste betala skatteskulden f

ö

r att f

å

 brul-ia for­donet, Itan staten fak.tiskt f

å

 full lilivid f

ö

r slcatteford­ringen trots att f

ö

rm

å

nsr

ä

tten i konk.ursen inte motiverar detta.

Enligt v

å

r uppfattning 

ä

r det otillfredsst

ä

llande att det exe.kutiva f

ö

rfarandet i vissa fall kan hindras av ett even-

Prop. 1978/79:94

148

tuellt brukandef

ö

rbud.  Det 

ä

r ocks

ä

 bet

ä

nkligt att f

ö

rm

å

ns­r

ä

ttsordningen i andra fall i praktiken bryts.  Vi anser d

ä

r­f

ö

r att brukandef

ö

rbudet i princip b

ö

r h

ä

vas i dessa fall,

Brukandef

ö

rbudet b

ö

r enligt v

å

r uppfattning kunna h

ä

vas oberoende av om den skatteskuld som medf

ö

rt f

ö

rbudet 

å

-vilar n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende eller tidigare 

ä

gare. Det saknar n

ä

mligen fr

å

n principiell synpunkt vem som 

ä

r skyldig att erl

ä

gga skatt f

ö

r en viss skatteperiod. Avg

ö

rande 

ä

r i st

ä

llet det faktum att ett skattebelopp m

å

ste erl

ä

ggas f

ö

r att fordonet skall f

ä

 brukas, eftersom k

ö

paren v

ä

r­derar fordonet med h

ä

nsyn h

ä

rtill.

Vid exekutiv f

ö

rs

ä

ljning av ett kilometerskattepliktigt fordon kan fordonet vid f

ö

rs

ä

ljningstillf

ä

llet vara belas­tat med viss latent skatteskuld, n

ä

raligen f

ö

r den kilome­terskatt som har upplupit under en skatteperiod, men som 

ä

nnu inte har f

ö

rfallit till betalning.  Vidare kan fordons­skatt vara debiterad men inte betald f

ö

r tid efter f

ö

rs

ä

lj­ningstillf

ä

llet.

Enligt v

å

r uppfattning b

ö

r av praktiska sk

ä

l inte kr

ä

vas att fordonsskatt, som k

ö

paren enligt g

ä

llande best

ä

mmelser inte 

ä

r skattskyldig f

ö

r, betalas f

ö

r att brukandef

ö

rbudet skall h

ä

vas.  Detta inneb

ä

r att k

ö

paren i 

å

tskilliga fall slipper att betala skatt f

ö

r en viss tid som han 

ä

ger for­donet.

Liksom i fr

å

ga om fordonsskatten talar praktiska sk

ä

l f

ö

r att de nuvarande best

ä

mmelserna om skattskyldighet f

ö

r ki­lometerskatt beh

å

lls of

ö

r

ä

ndrade.  K

ö

paren kan h

ä

rigenom f

å

betala kilometerskatt f

ö

r den f

ö

reg

å

ende 

ä

garens k

ö

rning under den senaste skatteperioden.

Efter exekutiv f

ö

rs

ä

ljning kommer allts

å

 obetald v

ä

gtrafik­skatt, f

ö

r vilken en tidigare 

ä

gare till fordonet 

ä

r skatt­skyldig, inte att medf

ö

ra brukandef

ö

rbud f

ö

r fordonet i nye 

ä

garens hand.

Prop. 1978/79:94

'49

Best

ä

mnelserna om h

ä

vande av brulandef

ö

rbud bor g

ä

lla ge­nerellt i sanband ned exekutiva f

ö

rs

ä

ljningar, dvs. b

å

de vid f

ö

rs

ä

ljning p

ä

 oxekutiv aul-;tion och vid exekutiv f

ö

r­s

ä

ljning under hand.  D

ä

reraot anser vi inte att det finns sk

ä

l att l

å

ta best

ä

mnelserna omfatta s

å

dana f

ö

rs

ä

ljningar i samband ned indrivning i s.k. alln

ä

nt n

å

l som kan nedges av k.ronofogdcnyndighet.  Att inf

ö

ra en s

å

dan ordning skulle dessutora leda till adrainistrativa sv

å

righeter. -

M

ö

jligheten att h

ä

va brukandef

ö

rbudet b

ö

r ocks

å

 i konk.urs-fall

é

n vara generell.  Inte heller f

ö

r dessa fall b

ö

r s

ä

r-best

ä

raraelser inf

ö

ras f

ö

r skattebetalning.  M

ö

jligheten b

ö

r enligt v

å

r uppfattning utnyttjas i de fall konkursboet fort­s

ä

tter Iconkursg

ä

lden

ä

rens verksarahet under viss tid och nar konkursboet 

ö

verl

å

ter fordonen till annan 

ä

gare,  liar k.on-kursboet f

ö

rv

ä

rvat fordon b

ö

r d

ä

reraot de vanliga best

ä

ramel­serna om brukandef

ö

rbud g

ä

lla.

Ä

ven i andra fall 

ä

n de nu beskrivna kan det enligt v

ä

r upp­fattning finnas anledning att h

ä

va brukandef

ö

rbud.  .'Ytt 1 f

ö

rfattning ange dessa fall 

ä

r dock inte m

ö

jligt. Det b

ö

r i st

ä

llet i VSL anges att s

ä

rskilda sk

ä

l skall f

ö

religga f

ö

r att f

ö

rbudet skall h

ä

vas.

Som exempel p

å

fall d

å

 f

ö

rbudet b

ö

r kunna h

ä

vas kan f

ö

ljande n

ä

mnas.  N

ä

r skatt har restf

ö

rts och 

ö

verl

ä

mnats f

ö

r indriv­ning, kan den skattskyldige ofta tr

ä

ffa avtal ned k.ronofog-derayndigheten om en avbetalningsplan f

ö

r skatten.  Enligt nuvarande best

ä

mmelser

ä

r det emellertid meningsl

ö

st att g

ö

ra upp en s

å

dan plan, eftersom de fordon sora 

ä

r belastade med skatteskuld 

ä

nd

å

 inte f

å

r brukas f

ö

rr

ä

n hela skatten har betalats.  M

ö

jligheten f

ö

r den skattskyldige att betala skulden kan dock ofta ligga i att han t.ex. kan fullf

ö

lja ett kontrakt om transporter eller i att fordonet allra

ä

nt an­v

ä

nds i r

ö

relsen och d

ä

rigenom ger int

ä

kter.  I ett s

å

dant fall b

ö

r brukandef

ö

rbudet kunna h

ä

vas,

å

tminstone tempor

ä

rt.

D

ä

remot b

ö

r brukandef

ö

rbud enligt v

å

r raening inte f

å

 h

ä

vas av den anledningen att en k

ö

pare inte har varit raedveten ora

Prop. 1978/79:94

150

f

ö

rbudet.  Detta g

ä

ller oavsett skatteskuldens storlek och oberoende av f

ö

rh

å

llandena kring f

ö

rs

ä

ljningen i 

ö

vrigt. H

ä

vdes f

ö

rbudet 1 s

å

dana fall, skulle det finnas risk f

ö

r missbrul och f

ö

rbudet skulle bli mindre effektivt. Det kan ocks

å

s

ä

gas att det f

å

r anses ing

å

i k

ö

parens unders

ö

knings­plikt att ta reda p

å

 ora n

å

gon skatteskuld 

å

vilar fordonet.

I saraband med exekutiva f

ö

rs

ä

ljningar b

ö

r reglerna enligt v

å

r uppfattning utforraas s

å

att brukandef

ö

rbudet p

å

 grund av att skatt som har f

ö

rfallit till betalning inte har er-lagts upph

ä

vs automatiskt.  Kronofogdemyndigheten f

å

r d

å 

s

ä

nda uppgift om f

ö

rs

ä

ljningen till l

ä

nsstyrelse, sora un­danr

ö

jer, f

ö

rbudet i bilregistret.

Samraa ordning torde dock inte kunna tiU

ä

rapas i fr

å

ga ora f

ö

rs

ä

ljningar som g

ö

rs av konkursf

ö

rvaltare.  F

ö

r dessa fall b

ö

r en ans

ö

kan och s

ä

rskilt beslut kr

ä

vas i varje enskilt fall.  Detta g

ä

ller ocks

å

de 

ö

vriga fall d

ä

 brukandef

ö

rbu­det enligt v

å

r uppfattning b

ö

r kunna h

ä

vas.

Fr

å

ga om h

ä

vande av brukandef

ö

rbud b

ö

r pr

ö

vas av en enda myndighet, i de fall f

ö

rbudet inte h

ä

vs automatiskt.  H

ä

ri­genom kan till

ä

mpningen av best

ä

mmelsen bli enhetlig, vil­ket vi bed

ö

raer som mycket viktigt i 

ä

renden av detta slag. Beslutander

ä

tten i s

å

dana

ä

renden b

ö

r l

ä

npligen anf

ö

rtros RSV.

I de fall RSV beslutar om upph

ä

vande av ett brukandef

ö

rbud, f

å

r detta meddelas till l

ä

nsstyrelsen, som utf

ö

r erforder­liga registertransaktioner.

V

å

ra f

ö

rslag betr

ä

ffande ra

ö

jligheterna att undanr

ö

ja bru­kandef

ö

rbud inneb

ä

r 

ä

ndringar i 16 och 21 

§§

 VSL.  Dess­utom f

å

r f

ö

ljd

ä

ndringar g

ö

ras i 28 

§

 bilregisterkung

ö

rel­sen.

En annan fr

ä

ga raed anknytning till vad vi nu har behandlat g

ä

ller fordon son har s

å

lts p

ä

 avbetalning och sora 

å

tertas

Prop. 1978/79:94

151

av s

ä

ljaren.  I dessa fall g

ä

ller nu inga s

ä

rskilda regler om brukandef

ö

rbud.  F

ö

re den 1 januari 1975 g

ä

llde emeller­tid inte brukandef

ö

rbud f

ö

r s

ä

ljaren om en skatteskuld hade uppkommit under den tid avbetalningsk

ö

paren haft fordonet.

Den 1 januari 1979 tr

ä

der vissa nya best

ä

mmelser i kraft, som avser bl.a, 

å

tertagande av fordon med v

ä

gtrafikskatte-slculd. Enligt av riksdagen antagna lagar om avbetalnings­k

ö

p mellan n

ä

ringsidkare m.fl. och om 

ä

ndring i konsument­kreditiagen (1977:931), skall n

ä

mligen viss avr

ä

kning kun­na g

ö

ras i saraband raed 

å

tertagningen (prop. 1977/78:142, LU 1977/78:30, rskr 1977/78:372), iXvr

ä

l-.ning koraraer att f

å 

ske f

ö

r betalning av skuld som 

å

vilar k

ö

paren, men som s

ä

ljaren m

å

ste betala f

ö

r att kunna 

å

terta en vara, eller f

ö

r att efter 

å

tertagningen kunna bruka denna p

å

 avsett s

ä

tt. Son en f

ö

ruts

ä

ttning g

ä

ller att nan vid 

å

tertagningen f

å

r ett positivt restv

ä

rde, dvs, i princip att fordonets v

ä

rde 

ä

r h

ö

gre 

ä

n k

ö

parens 

å

terst

å

ende skuld till s

ä

ljaren. E'idast skillnadsbeloppet kan avr

ä

knas. De nya f

ö

rfatt­ningsbest

ä

mmelserna inneh

å

ller allts

å

 inga regler om den fordran sora s

ä

ljaren kan f

å

p

å

 k

ö

paren f

ö

r att den betal­da skulden .

ä

r st

ö

rre .

ä

n skillnadsbeloppet.

Genom de nya best

ä

mraelserna f

ä

r avbetalningss

ä

ljaren i vissa fall ra

ö

jlighet att f

å

 kostnadst

ä

ckning f

ö

r den betalning han tvingas g

ö

ra f

ö

r att f

å

bruka ett 

å

tertaget fordon.  F

ö

r dessa fall finns det ingen anledning att 

ö

verv

ä

ga 

en  ä

nd­ring av best

ä

ramelserna on brukandef

ö

rbud.  Eraellertid kan fordonets v

ä

rdo vara nindre an s

ä

ljarens fordran n

ä

 It

ö

parcn och skattecliulden tillsararaans.  S

ä

ljaren k.an d

å

inte genora " avr

ä

lcning f

å

 t

ä

clcning f

ö

r kostnaden.

Av stor betydelse f

ö

r m

ö

jligheterna till ott positivt r

ö

st­v

ä

rde 

ä

r t.e.x. vill;en avbetalningsplan son r.

ö

paren och s

ä

l­jare har koramit 

ö

verens om.  On brukand.ef 

ö

rbud et h

ä

vdes autonatislct, fanns enligt v

å

r uppfattning bl.a. d

ä

rf

ö

r viss risk f

ö

r missbruk och d

ä

rraed f

ö

ljande Gliattebortiall.

Prop. 1978/79:94

152

De beskrivna sv

å

righeterna i 

å

tertagningsfallet skiljer sig ocks

ä

 pirincipiellt fr

å

n problemen i samband raed exekutiva f

ö

rs

ä

ljningar och konkurser.  I 

å

tertagningsfallet finns en­dast tv

å

 parter - s

ä

ljare och k

ö

pare - medan det i 

ö

vriga fall kan finnas 

ä

ven andra fordrings

ä

gare.  N

å

gon konflikt med andra r

ä

ttsregler, t.ex. f

ö

rm

å

nsr

ä

ttsordningen uppst

å

r inte heller.

Enligt v

ä

r uppfattning har problemen i samband med 

å

tertag-ningar nu l

ö

sts p

å

 ett tillfredsst

ä

llande s

ä

tt.  Vi anser d

ä

rf

ö

r inte att det finns anledning att f

ö

r dessa fall 

ö

ver­v

ä

ga 

ä

ndringar i brukandef

ö

rbudsbest

ä

mmelsen.

Slutligen vill vi ta upp en fr

å

ga av administrativ karakt

ä

r. Det f

ö

rekoraraer relativt ofta att k

ö

paren av ett fordon inte blir medveten om att brukandef

ö

rbud g

ä

ller f

ö

r det fordon han har k

ö

pt f

ö

rr

ä

n efter l

å

ng tid.  F

ö

r att undvika detta, b

ö

r ett meddelande s

ä

ndas ut till den som har f

ö

rv

ä

rvat ett fordon sora 

ä

r belagt med brukandef

ö

rbud.  Uts

ä

ndningen av meddelandet kan g

ö

ras helt autoraatiskt av TSV f

ö

r l

ä

nsstyrel­sernas r

ä

kning.  VI anser d

ä

rf

ö

r att RSV och TSV b

ö

r utarbeta en rutin f

ö

r uts

ä

ndning av meddelande om brukandef

ö

rbud.

N

å

gon f

ö

rfattnings

ä

ndring kr

ä

vs inte p

å

denna punkt.

4.5      F

ö

rseningsavgift

Av svaren p

å

 den f

ö

rfr

å

gan som vi har gjort hos l

ä

nsstyrel­serna framg

å

r att f

ö

rseningsavgiftsinstitutet v

å

llar stora till

ä

mpningsproblem. De nuvarande best

ä

mmelsema har ocks

å

kritiserats fr

å

n r

ä

ttss

ä

kerhetssynpunkt (se avsnitt 3.1.1).  Det 

ä

r mot denna bakgrund vi har ansett det angel

ä­

get att ta upp denna fr

å

ga.  Vi har d

ä

remot inte funnit an­ledning att nu behandla best

ä

mmelserna om skattetill

ä

gg.

Prop, 1978/79:94

153

4.5.1    P

å

f

ö

ringsgrunder ra.m.

F

ö

rseningsavgift' enligt VSL utg

å

r n

ä

r st

ä

npel!-;ort into har l

ä

ranats i f

ö

reskriven tid.  Avgiften 

ä

r 100 kr. eller, on upijgift f

ö

r ett fordon inte har l

ä

mnats i r

ä

tt tid vid minst ett av de tre n

ä

rraast f

ö

reg

å

tende uppb

ö

rdstillf

ä

llena, 200 kr. (s.k. dubbel avgift).  Dubbel avgift utg

å

r oclcs

å

 on 

ä

garen har anmanats att l

ä

mna uppgift, men inte gjort det inora tid som f

ö

reskrivits i anmaningen.

?vilometerskatten skiljer sig fr

å

n 

ö

vriga skatter bl.a. ge­nora att skatten inte debiteras med ledning av !.ie!;lar.:ationer i vanlig mening.  Uppgiftsskyldlgheten fullg

ö

rs n

ä

nligen ge­nom att ett kort, sora har st

ä

nplats i r

ä

iinaren, G

ä

nds till n'_/ndighet.

Kiloneterr

ä

knaren registrerar fortl

ö

pande fordonets l

ö

r-str

ä

cka.  Om uppgiftsskyldigheten inte full,g

ö

rG, dvs. on stanpelkort f

ö

r en skatteperiod uteblir, f

å

r skatten for den skatteperioden debiteras sk

ö

nsm

ä

ssigt. Det g

ö

rs automatiskt enligt regler sora fastst

ä

lls av RSV. G

ö

rs avst

ä

mpling vid utg

å

ngen av n

ä

sta skatte­period kan inte heller skatten f

ö

r den perioden ber

ä

knas exakt, eftersom ett ing

å

ngsv

ä

rde f

ö

r perioden saknas. En­ligt de rutiner som till

ä

mpas nu, skall skatten f

ö

r denna andra period best

ä

mmas sk

ö

nsm

ä

ssigt som skatten f

ö

r de b

å

da perioderna tillsammans, dvs. f

ö

r tiden mellan de gjorda av­st

ä

mplingarna, med avdrag f

ö

r den sk

ö

nsm

ä

ssigt debiterade skatten f

ö

r den f

ö

rsta perioden. Avdrag g

ö

rs sj

ä

lvfallet l

ä

ngst till noll. Skatten f

ö

r perioderna tillsammans kan p

å

 detta s

ä

tt automatiskt bli r

ä

ttad.

Kilometerr

ä

knarens funktionss

ä

tt tillsammans med beskatt­ningssystemets uppbyggnad och automatisering g

ö

r allts

å

 att en utebliven ordinarie avst

ä

mpling ger mindre negativa verk­ningar - som t.ex. risk f

ö

r skattebortfall och 

ö

kade ad­ministrativa kostnader f

ö

r myndigheterna - 

ä

n en utebliven eller f

ö

rsenad deklaration inom annan beskattning.

Prop. 1978/79:94

154

Problemen blir betydligt st

ö

rre ora mer 

ä

n en avst

ä

mpling uteblir.  Eventuella felber

ä

kningar i den sk

ö

nsm

ä

ssiga p

å­

f

ö

ringen ackumuleras d

å

. M

ö

jligheterna att andra f

ö

r

ä

nd­ringar, t.ex. 

ä

garbyte, har skett 

ö

kar ocks

å

.

En vanlig anledning till att ordinarie avst

ä

mpling inte har gjorts och att p

å

f

ö

ring av f

ö

rseningsavgift d

ä

rf

ö

r ifr

å

ga­satts, 

ä

r enligt uppgift administrativa sv

å

righeter f

ö

r for­dons

ä

garen, som t.ex. att fordonet inte har varit tillg

ä

ng­ligt f

ö

r honom.  Det kan ha funnits p

å

 verkstad eller till­f

ä

lligtvis ha anv

ä

nts i en helt annan del av landet 

ä

n re­gistreringsorten.  F

ö

r fordon som anv

ä

nds i utlandstrafik uppges sv

å

righeterna ofta ligga i att fordonet bara varit i Sverige under en kort tid f

ö

r t.ex. omlastning och att man d

å

inte har n

å

tt det med st

ä

mpelkortet.

Ora de f

ö

rslag till undantag fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra ordi­narie avst

ä

mpling som vi har lagt frara i avsnitt 4.2.4 ge­nomf

ö

rs, kommer antalet f

ö

rseningsavgi.fter som har sin grund i adrainistrativa sv

å

righeter f

ö

r de skattskyldiga att rainska.

Grunderna f

ö

r p

å

f

ö

ring av f

ö

rseningsavgift 

ä

r i stort sett de samma 

ö

ver hela skatte- och avgiftsomr

å

det.  Det 

ä

r ock­s

å

 enligt v

å

r mening en naturlig utg

å

ngspunkt, att best

ä

ra­raelserna b

ö

r vara s

å

 likartade som m

ö

jligt.

De speciella f

ö

rh

å

llanden som g

ä

ller f

ö

r kilometerskatten medf

ö

r enligt v

å

r raening att en enstaka f

ö

rsening kan be­handlas p

ä

 annat s

ä

tt

ä

n inora skatteomr

å

det i 

ö

vrigt.  En enstaka f

ö

rseelse 

ö

kar knappast rislcerna f

ö

r skattebortfall. Den leder inte heller - sett 

ö

ver tv

å

skatteperioder - till att skatt p

å

f

ö

rs med f

ö

r l

å

gt belopp.  Slutligen ger den inte myndigheterna n

å

got egentligt merarbete.  Enligt v

ä

r raening 

ä

r det d

ä

rf

ö

r tillr

ä

ckligt ora f

ö

rseningsavgift ut­g

ä

r i de fall s.k. dubbel avgift nu utg

å

r, dvs. vid uppre­pad f

ö

rseelse och n

ä

r sk.attskyldig inte l

ä

mnar uppgift som s

ä

rskilt har kr

ä

vts av honom.

Prop. 1978/79:94

155

En enstaka f

ö

rseelse b

ö

r enligt v

å

r mening f

ö

ranleda en­dast en skriftlig erinran till den skattskyldige om be­st

ä

mmelserna ora uppgiftsl

ä

mnande och om f

ö

rseningsavgift.

Om den skattskyldige upprepar f

ö

rseelsen f

ö

r samraa fordon inom tre skatteperioder, b

ö

r f

ö

rseningsavgift p

å

f

ö

ras. Den tidigare f

ö

rsummelsen blir s

å

ledes en av f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r p

å

f

ö

ring av avgift.

N

ä

r beslut om avgiften skall fattas, kan den skattskyldige 

å

beropa urs

ä

ktlighetsgrunder f

ö

r b

å

da f

ö

rseelserna. Ora det enligt best

ä

raraelserna i 57 f 

§

 FFL f

å

r anses urs

ä

ktligt att uppgift inte har l

ä

ranats eller har l

ä

ranats f

ö

r sent vid ett av tillf

ä

llena, skall avgiften efterges.  Upprepas f

ö

r­seelsen igen s

å

 att tv

å

ej  urs

ä

ktliga f

ö

rseningar in­tr

ä

ffar inom tre skatteperioder skall avgift p

å

f

ö

ras raed 100 kr.

En nackdel med att beslutet ora f

ö

rseningsavgift koraraer att innefatta tv

ä

 f

ö

rseelser, 

ä

r att tiden mellan den f

ö

rsta f

ö

r­seelsen och beslutstillf

ä

llet kan komma att bli l

å

ng.  Vissa sv

å

righeter kan d

å

 f

ö

religga att avg

ö

ra om eftergiftsgrund finns.  F

ö

r inkomstbeskattningens del 

ä

r tiden mellan f

ö

rse­elsen och beslutet emellertid regelm

ä

ssigt .ninst 8 m

ä

nader. Detta har enligt vad vi har erfarit inte orsakat n

å

gra sv

å­

righeter.  Enligt v

ä

r uppfattning b

ö

r de sv

å

righeter som k.an uppkoraraa f

ö

r kilometerskattens del kunna bem

ä

stras.

Ordningen raed dubbel avgift i vissa fall kan bibeh

å

llas i det f

ö

reslagna systeraet.  F

ö

ruts

ä

ttningen f

ö

r att dubbel av­gift skall utg

å

 b

ö

r d

å

 vara att avgift har p

å

f

ö

rts f

ö

r rainst en av de tre n

ä

rraast f

ö

reg

å

ende skatteperiodema.  Dubbel avgift b

ö

r p

å

 samraa s

ä

tt son nu utg

å

ä

ven n

ä

r skattsk.yldig underl

å

ter att l

ä

mna uppgift som s

ä

rsk.ilt har kr

ä

vts av ho­nom.

Best

ä

mmelserna om f

ö

rseningsavgift enligt VSL g

ä

ller allt uppgiftsl

ä

mnande, dvs. inte endast upp.gift fr

å

n ordinarie

Prop. 1978/79:94

156

avst

ä

mpling.  I praktiken p

å

f

ö

rs avgift dock endast i de sistn

ä

randa fallen.  Vi anser att denna praxis b

ö

r la.gf

ä

stas. Avgift k.oraraer d

ä

rf

ö

r att utg

å

 vid upprepad f

ö

rsening i sam­band med ordinarie uppb

ö

rd och vid f

ö

rsuraraelse att i tid l

ä

rana uppgift som s

ä

rskilt kr

ä

vts av fordons

ä

garen.

Fordons

ä

garens skyldighet i samband raed uppgiftsl

ä

mnande f

ö

r kiloraeterskatt 

ä

r att han skall posta ett st

ä

raplat kort se-nact viss dag.  F

ö

r i stort sett alla andra skatter g

ä

ller att den skattskyldiges uppgift (deklaration) skall ha kommit in till en rayndighet senast viss dag.  Vi anser att sanma princip b

ö

r tiU

ä

rapas f

ö

r kilometerskatten.  I 7 

§

 andra stjcket VSK b

ö

r d

ä

rf

ö

r f

ö

reskrivas att st

ä

mpelkort efter or­dinarie avst

ä

mpling skall ha korarait in till TSV senast viss dag.  Denna dag kan l

ä

mpligen best

ä

mmas till den 4 i m

å

na­den efter avst

ä

mplingsm

å

naden.  Samtidigt b

ö

r best

ä

raraelsen om n

ä

r st

ä

mpelkort senast skall st

ä

mplas upph

ä

vas.

V

å

rt f

ö

rslag inneb

ä

r att vissa nya adrainistrativa rutiner m

ä

ste inf

ö

ras hos rajmdigheterna.  Erinringar om g

ä

llande best

ä

mmelser skall t.ex. s

ä

ndas ut till den som f

ö

rsta g

å

ngen g

ö

r sig skyldig till en f

ö

rseelse.  Detta kan g

ö

ras automatiskt av TSV f

ö

r l

ä

nsstyrelsernas r

ä

kning.  En kopia av skrivelsen b

ö

r g

å

 till l

ä

nsstyrelsen.  L

ä

nsstyrelsens adress m.m. b

ö

r anges i erinran s

å

 att eventuella f

ö

rfr

å

g­ningar g

ö

rs hos r

ä

tt myndighet.

Ora v

å

rt f

ö

rslag genomf

ö

rs kommer antalet 

ä

renden om f

ö

rse­ningsavgift att minska avsev

ä

rt.  Ca 80 

%  

av antalet 

ä

renden om f

ö

rseningsavgift g

ä

ller n

ä

mligen enstaka f

ö

rseelser, som enligt v

å

rt f

ö

rslag inte skall medf

ö

ra avgift.  L

ä

nsstyrel­sernas personalkostnader f

ö

r f

ö

rseningsavgiftsinstitutet kommer s

å

ledes att minska betydligt.  De personalresurser som frig

ö

rs b

ö

r kunna anv

ä

ndas f

ö

r angel

ä

gna uppgifter inom v

ä

gtrafikskatteomr

å

det.

Prop. 1978/79:94

157

4.P.2    Till

ä

mpningen av g

ä

llande bestannelser on efter­gift av avgift n.n.

L

ä

nsstyrelsernas svar p

å

 v

å

r f

ö

rfr

å

gan visar att bcsta.nmel-serna on p

å

f

ö

ring och eftergift av avgift till

ä

mpas mycket olika av l

ä

nsstyrelserna.  L

ä

nsstyrelsen i Stocl-iholns lan t.ex. efterger eller p

å

f

ö

r inte avgift i ca 77 ;

ä

 av antalet ifr

å

gasatta fall, nedan motsvarande siffra f

ö

r l

ä

nsstyrel­sen i Hallands l

ä

n

ä

r ca 2 

Y.     

De anvisningar till ledni.ng f

ö

r l

ä

nsstyrelsernas till

ä

mpning av best

ä

rnnelGorna som RSV utf

ä

rdat (RSV Ip 1975:1) har s

å

ledes, enligt vad vi har kun­nat finna, inte lett till en enhetlig till

ä

mpning.

De uppgifter ora andelen eftergifter ra.m. son vi har fatt fr

å

n l

ä

nsstyrelserna bygger till stor del p

ä

 urjpskattningar. Vissa j

ä

mf

ö

relser kan dock g

ö

ras m.ed material som vi har f

å

tt fr

ä

n TSV.  En j

ä

mf

ö

relse mellan det totala antalet p

å

f

ö

rda f

ö

rse­ningsavgifter f

ö

r 

å

r 1976 och 

å

r 1977 i f

ö

rh

å

llande till an­talet uts

ä

nda meddelanden 

å

 ena sidan och ett raed fordons-best

å

ndet i resp. l

ä

n v

ä

gt medeltal av uppgiven eftergifts­procent

å

 andra sidan visar, att den verkliga eftergifts­procenten b

ö

r ligga n

ä

stan 10 procentenheter 

ö

ver den som l

ä

nsstyrelserna har uppgett i sina svar till oss.

Enligt en utredning som TSV har gjort f

ö

r v

å

r r

ä

kning mot­svarar - med f

å

 undantag - ett l

ä

ns andel av antalet upp­r

ä

ttade meddelanden om ifr

å

gasatt f

ö

rseningsavgift i stort sett l

ä

nets andel av antalet kilometerskattepliktiga fordon. L

ä

nsstyrelsen i Stockliolms l

ä

n har dock en betydligt st

ö

rre andel av antalet uppr

ä

ttade meddelanden om f

ö

rseningsavgift 

ä

n som motsvaras av l

ä

nets andel av det totala antalet kilo­meterskattepliktiga fordon (se tabell 2 1 bilaga 2).  Om h

ä

nsyn tas till detta f

ö

rh

å

llande samt till att l

ä

nsstyrel­sen i Stockholras l

ä

n ocks

å

 har en betydligt h

ö

gre eftergifts­procent 

ä

n 

ö

vriga l

ä

nsstyrelser, blir skillnaderna mellan svaren och totalsiffrorna betydligt mindre, eller knappt 5 procentenheter.

Det 

ä

r enligt v

å

r mening anm

ä

rkningsv

ä

rt och synnerligen otillfredsst

ä

llande att till

ä

mpningen av best

ä

mmelserna

Prop. 1978/79:94

158

varierar s

å

 mycket mellan l

ä

nen. Orsakerna till den olik­formiga till

ä

mpningen torde delvis vara bristen p

å

 kvalifi­cerad personal. Personalen p

å

 bilregistren - d

ä

r v

ä

gtrafik­skatten till stor del handl

ä

ggs - saknade n

ä

r skatten tr

ä

d­de i kraft erfarenhet av det administrativa sanktionssyste­met. En annan anledning kan vara den stora m

ä

ngden 

ä

renden; 

å

r 1977 s

ä

ndes totalt 35 595 meddelanden om Ifr

å

gasatt f

ö

r­seningsavgift ut.

V

å

ra f

ö

rslag koramer att leda till en avsev

ä

rd rainsltning av antalet 

ä

renden om f

ö

rseningsavgift.  M

ö

jligheterna att f

å 

till st

å

nd en tillfredsst

ä

llande behandling av varje 

ä

rende b

ö

r d

ä

rigenom 

ö

ka.

Vi anser det synnerligen angel

ä

get att till

ä

rapningen av be­st

ä

ramelserna 

£im  

eftergift ra.ra. blir s

å

 likformig so.ra ra

ö

jligt. Detta b

ö

r ocks

ä

 kunna 

å

stadkommas inora ramen f

ö

r g

ä

llande lagstiftning. RSV:s anvisningar ora f

ö

rseningsavgift b

ö

r kun­na g

ö

rac ner utf

ö

rliga. RSV:s uppf

ö

ljning av till

ä

rapningen kan troligen ocks

å

 f

ö

rb

ä

ttras.  Uppn

å

s inte f

ö

rb

ä

ttringar av till

ä

rapningen av best

ä

raraelserna ora f

ö

rseningsavgift ge­non s

ä

dana 

å

tg

ä

rder, anser vi att en enhetlig till

ä

npning b

ö

r

å

stadkonnas genom en mer detaljerad l

ä

gst i.ftning.

4.6      

ö

vri.ga fr

å

gor

4.6.1    Funl:tionskontroll m.m.

Enligt 21 

§

 f

ö

rsta stycket VSL f

ä

r ett kilometerskatteplik­tigt fordon inte brukas, om de f

ö

reskrifter i fr

å

ga ora kilo­meterr

ä

knarapparatur sora har raeddelats i lagen eller med sx

ö

d av den, inte har iakttagits.

F

ö

r att fordo.ns

ä

gare.n skall kunna vara f

ö

rvissad om att ap­paraturen 

ä

r i f

ö

reskrivet skick, ra

å

ste han kontrollera den. I 45 i~ VSK stadgas d

ä

rf

ö

r att 

ä

gare av kiloraeterskatteplik-tigt fordon 

ä

r skyldig att kontrollera att r

ä

knarapparatu­ren 

ä

r i f 

ö

reslirivet skick (s.k. funl'.tionskontroll).  D

ä

re­mot finns inga f

ö

reskrifter om hur och hur ofta s

å

dan kon-

Prop. 1978/79:94

159

troll skall g

ö

ras. Uppst

å

r fel p

å

 apparaturen, 

ä

r den som har hand om fordonet n

ä

r felet uppt

ä

cks, enligt 46 

§

VSK, skyldig att g

ö

ra avst

ä

mpling p

å

s

ä

rskilt kort och utan dr

ö

js­m

å

l s

ä

nda kortet till l

ä

nsstyrelse.

Enligt uppgifter fr

ä

n TSV kommer endast omkring 1 500 kort med anm

ä

lan om fel p

å

 apparatur in till l

ä

nsstyrelsema varje 

å

r.  Som framg

å

r n

ä

rraare av avsnitt 4.6.4 kan antalet fel, som borde f

ö

ranleda s

å

dan anm

ä

lan, uppskattas till 45 000 - 50 000.

Av l

ä

nsstyrelsernas svar p

å

 v

å

r f

ö

rfr

å

gan framg

å

r, att de skattskyldiga inte k

ä

nner till best

ä

mmelserna om funktions­kontroll och anm

ä

lan om fel.  Best

ä

mmelserna anses ocks

å 

komplicerade (se avsnitt 3.1.1).  Liknande synpunlter har framf

ö

rts vid de kontakter som vi har haft med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r branschorganisationer m.fl.

Vi har i annat sammanhang konstaterat att kilometerskatten

ä

ven i forts

ä

ttningen b

ö

r ber

ä

knas p

å

 k

ö

rstr

ä

ckor, som registreras 1 s

ä

rskilda kilometerr

ä

knare.  Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r viktigt att kilometerr

ä

knarapparaturen fungerar tillfreds­st

ä

llande.  S

å

ä

r visserligen fallet i allt v

ä

sentligt. Det 

ä

r dock inte ovanligt att fel uppst

å

r p

å

 apparaturen, t.ex. i form av skadad eller brusten vajer.  Om apparaturen inte l

ä

ngre fungerar tillfredsst

ä

llande registrerar den inte k

ö

r­str

ä

ckan p

å

 ett korrekt s

ä

tt.  I det fall fordons

ä

garen inte uppt

ä

cker detta fel kommer den avst

ä

mpling han g

ö

r efter det att felet uppkom att visa felaktig k

ö

rstr

ä

cka.  F

ö

ruts

ä

tt­ningar f

ö

r efterbeskattning f

ö

religger d

å

 enligt 25 

§

 VSL och skattetill

ä

gg kan p

å

f

ö

ras enligt 27 

§

 VSL.

Om fordons

ä

garen genom en funktionskontroll av r

ä

knarappa­raturen uppt

ä

cker felet kan han l

ä

mna uppgift om den rikti­ga k

ö

rstr

ä

ckan, ber

ä

knad p

å

 annat s

ä

tt, till beskattnings­myndigheten och d

ä

rigenom undg

å

skattetill

ä

gg.

Det kan p

å

 nytt framh

å

llas att brukandef

ö

rbud enligt 21 

§

VSL Intr

ä

der om kilometerr

ä

knarapparaturen inte l

ä

ngre funge-

Prop. 1978/79:94

160

rar tillfredsst

ä

llande.

F

ö

r i''.yncii,gheterna 

ä

r dot sj

ä

lvfallet v.LI:ti,gt att don r

ä

;:-narGt

ä

llning son angco p

å

 s t

ä

npelk.ortot 

ä

r Icorrekt.  Vi.-jser-ligon iinns upp.giiter on genomsnittliga k

ö

rstr

ä

ckor f

ö

r fordon av olil'.a slag och i olika viktk.l.assor tillg

ä

n,gli,ga i bilregistret.  Likas

å

 finns d

ä

r uppgift on k.

ö

rstr

ä

c):an f

ö

r viGGt fordon iindor tidigare skatteperioder.  Det finns h

ä

rigenora ra

ö

jligheter att j

å

nf

ö

ra den uppgivna k

ö

rstr

ä

ckan ned andra uppgifter och p

å

 det s

ä

ttet ber

ä

lcna skatt p

å

 ett i normalfallet godtagbart underlag.  Det 

ä

r dock uppenbart att det 

ä

r ner arbetsk.r

ä

vande och mer os

ä

V'.ert att ber

ä

kna s.katten p

å

detta s

ä

itt 

ä

n att ber

ä

kna den p

å

 grundval av 

en 

i'.orrekt l:

ö

rl

ä

ngdsuppgift.

Enli.gt v

å

r uppfattning 

ä

r det av h

ä

nsyn b

å

de till fordons­

ä

gare och rayndigheter n

ö

dv

ä

ndigt att fordons

ä

garna 

ä

ven i forts

ä

ttningen

ä

r skyldiga att kontrollera r

ä

l:narapparatu-ren och dess funk.tion.

Erfarenheterna visar dock att nuvarande best

ä

mraelse on s

å­

dan kontroll inte efterlevs i tillr

ä

cklig omfattning. 

VI 

har d

ä

rf

ö

r 

ö

verv

ä

gt att mer i detalj reglera hur och hur ofta kontrollen skall g

ö

ras.

I det norska kilometerskattesysteraet kr

ä

vs att fordons

ä

ga­ren noterar kilometerr

ä

knarst

ä

llningen en g

å

ng varje m

å

nad. Noteringen sker i en k

ö

rjournal, sora medf

ö

rs 1 fordonet och som i 

ö

vrigt inneh

å

ller uppgifter sora r

ö

r r

ä

knaren och r

ä

l;narst;illningen vid olika tillf

ä

llen.

Om det norska systemet 

ö

verf

ö

rdes till svenska f

ö

rh

å

llanden skulle kr

ä

vas att avst

ä

mpling gjordes med best

ä

mda tidsinter­vall och att st

ä

mpelkorten fr

å

n avst

ä

mplingarna bevarades, helst i fordonet. I och f

ö

r sig skulle ett s

å

dant system, om

Prop. 1978/79:94

161

det iakttogs i praktiken, vara ett kontrollm

ä

ssigt hj

ä

lp­medel f

ö

r myndigheterna. Dessutom skulle fordons

ä

garen sj

ä

lv f

å

 vetskap om att apparaturen inte fungerar tillfredsst

ä

ll­ande, vilket inneb

ä

r att han skulle kunna undg

å

 brukandef

ö

r­bud. Han skulle ocks

å

 kunna undg

å

 skattetill

ä

gg f

ö

r oriktig uppgift genora att l

ä

rana uppgift om den verkliga k

ö

rstr

ä

ckan.

Vi anser dock att en tillfredsst

ä

llande funktionskontroll kan uppn

ä

s utan att fordons

ä

gama skall vara bundna av kon­trollintervaller som anges i f

ö

rfattning. Fordons

ä

gama b

ö

r, som nu 

ä

r fallet, ha en generell skyldighet att fortl

ö

pande l:ontrollera att r

ä

knarapparaturen 

ä

r i f

ö

reskrivet skick och fungerar tillfredsst

ä

llande. Kontrollen b

ö

r 

ä

ven orafatta en avst

ä

mpling. Uppt

ä

cks fel p

å

apparaturen b

ö

r uppgifter om datum f

ö

r uppt

ä

ckten av felet samt felets art antecknas p

å 

kortet.  Detta b

ö

r bevaras i fordonet till dess appara­turen har godk

ä

nts vid besiktning.  D

ä

remot anser vi det inte motiverat att ha kvar best

ä

mmelsen om fordons

ä

garens skyldighet att rapportera ett uppt

ä

ckt fel till l

ä

nsstyrel­sen. Denna rapportering fungerar f.n. inte s

ä

rskilt v

ä

l, vil­ket framg

å

r bl.a. av att endast ca 1 500 anm

ä

lningar g

ö

rs varje 

å

r, medan felens antal kan ber

ä

knas till 45 000 -50 000 per 

å

r.

Vid sidan av denna fortl

ö

pande funktionskontroll b

ö

r fordons­

ä

garna stimuleras att g

ö

ra en funktionskontroll under ordina­rie avst

ä

mplingsm

å

nad. H

ä

rigenom kan fordons

ä

garen p

å

ett enkelt s

ä

tt kontrollera riktigheten av den k

ö

rl

ä

ngdsuppgift han skall l

ä

mna. Uppgifter som beh

ö

vs f

ö

r kontrollen - om­r

ä

kningsfaktor, kilometerr

ä

knarst

ä

llning vid f

ö

reg

å

ende ordinarie avst

ä

mpling m.m. - skulle kunna anges p

å

 korten i samband med att de skrivs ut hos TSV. Fordons

ä

garens kopia av st

ä

mpelkortet b

ö

r dessutom kunna konstrueras s

å

, att den direkt kan anv

ä

ndas vid ber

ä

kningarna i samband med funktions­kontrollen. Fordons

ä

garen beh

ö

ver d

å

 inte g

ö

ra n

å

gon extra

avst

ä

mpling f

ö

r denna funktionskontroll, f

ö

rutsatt att av-

11 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

162

st

ä

mpling g

ö

rs p

å

 ordinarie st

ä

mpelkort. Denna ytterligare funktionskontroll kr

ä

ver inte n

å

gon f

ö

rfattnings

ä

ndring. Det b

ö

r ankomma p

å

 RSV att unders

ö

ka m

ö

jligheterna att utforma st

ä

mpelkorten f

ö

r ordinarie avst

ä

mpling p

å

 det s

ä

tt vi nu har beskrivit.

Det b

ö

r framh

å

llas att det inte finns n

å

got samband mellan funktionskontroll och grundema f

ö

r efterbeskattning. L

ä

mnas en oriktig uppgift om k

ö

rstr

ä

cka f

ö

religger d

ä

rf

ö

r grund f

ö

r efterbeskattning oavsett om funktionskontroll har gjorts eller inte.

De skattskyldiga b

ö

r p

å

 ett b

ä

ttre s

ä

tt

ä

n f.n. informeras om att skattetill

ä

gg kan bli en f

ö

ljd av att r

ä

knarapparatu­ren har varit ur funktion. S

å

dan inforraation b

ö

r l

ä

rapligen l

ä

ranas i saraband raed att fel p

å

 r

ä

lmarapparaturen har av­hj

ä

lpts p

ä

 godk

ä

nd verkstad. Vi anser att verkstaden b

ö

r vara skyldig att l

ä

rana en blanlcett till fordons

ä

garen, p

å 

vilken denne ka.n l

ä

rana uppgift om den tid under vilken r

ä

k­naren fungerat otillfredsst

ä

llande, om den k

ö

rstr

ä

cka som d

å

inte har registrerats samt ora det s

ä

tt p

å

 vilket denna str

ä

cka har ber

ä

knats.

Fordons

ä

garen s

ä

nder blanketten till l

ä

nsstyrelse sora - be­roende p

å

vilken tid uppgifterna avser - antingen genom efterbeskattning r

ä

ttar skatten f

ö

r en f

ö

reg

å

ende sk-atteperiod eller i f

ö

rv

ä

g g

ö

r till

ä

gg till den k

ö

rl

ä

ngds­uppgift som koraner att l

ä

mnas senare. I det f

ö

rsta fallet utg

å

r enli.gt 37 d 

§

 tredje stycket Ffl inte sk.attetill

ä

gg, eftersom den skattslvyld: 

ie   

sj

ä

lv har i'

ä

ttat den oril;tiga uppgiften. I den andra ;.'allet b

ö

r skatt p

å

f

ö

ras med r

ä

tt be­lopp vid den ordinarie skattedebiteringe.n.

V

å

rt f

ö

rslag i denna del kr

ä

ver inga 

ä

ndringar i f

ö

rfatt­ningar sora utf

ä

rdas av regeringen. D

ä

remot f

ö

mts

ä

tter de vissa 

ä

ndrin.gar i KSI>I:s f

ö

reskrifter till de godk

ä

nda verk­st

ä

derna.

Genora den f

ö

reslag.na ordningen anser vi att fordons

ä

garens m

ö

jligheter 

ö

l'ar att l

ä

rana korrekta uppgifter och d

ä

rigenora

Prop. 1978/79:94

163

undvika skattetill

ä

gg.

F.n. g

ä

ller att ett fordon f

ä

r brukas l

ä

ngst till tredje dagen efter det att ett fel har uppt

ä

ckts p

å

 kiloraeterr

ä

knar­apparaturen. D

ä

refter m

å

ste felet 

å

tg

ä

rdas p

ä

godk

ä

nd verk­stad innan fordonet p

å

 nytt f

å

r anv

ä

ndas. Sedan felet har reparerats f

å

r fordonet anv

ä

ndas de tro n

ä

rmast f

ö

ljande dag­ama innan apparaturen besiktigas hos ASB. S

ä

rskild ber

ä

kning g

ö

rs av tidsfristen om felet uppst

å

r i utlandet.

Enligt vad vi erfarit har det f

ö

rekorarait att ett fel p

ä

 kilo­meterr

ä

knarapparaturen inte har kunnat 

å

tg

ä

rdas inora tredagars-fristen d

ä

rf

ö

r att reservdelar har saknats.

Ä

ven om situationen 

ä

r ovanlig 

ä

r det dock otillfredsst

ä

llande att en fordons

ä

gare under en obest

ä

md tid inte f

å

r anv

ä

nda sitt fordon av s

å

dant sk

ä

l. Enligt v

å

r mening kan pr'obleraet l

ö

sas genom att l

ä

nsstyrelserna ges r

ä

tt att f

ö

rl

ä

nga fristen f

ö

r reparationen av apparaturen n

ä

r s

å

dant eller annat s

ä

r­skilt sk

ä

l f

ö

religger. M

ö

jligheten till f

ö

rl

ä

ngning av tiden b

ö

r utnyttjas restriktivt. Vidare b

ö

r alla beslut inneb

ä

ra endast en kortare tids f

ö

rl

ä

ngning av tidsfricten. 1 de fall l

ä

ngre tid beh

ö

vs, f

å

r fr

å

gan pr

ö

vas p

å

 nytt n

ä

r fristen g

å

r ut.

Medger l

ä

nsstyrelsen f

ö

rl

ä

ngning av tredagarsfristen f

å

r don fakti.ska k

ö

rstr

ä

ckan l

ä

ggas till grund f

ö

r skattedebitcringon. S

ä

rskild uppgift ora k

ö

rstr

ä

ckan f

ä

r allts

ä

l

ä

ranas i s

å

dana fall. Uppf

ö

ljningen av dispensfallen f

å

r g

ö

ras manuellt p

å

l

ä

nsstyrelserna.

V

ä

rt f

ö

rslag i fr

å

ga om tidsfristen f

ö

r reparation av kilo­meterr

ä

knarapparatur, f

ö

ranleder vissa f

ö

rfattnings

ä

ndringar. 1 VSL b

ö

r anges att regeringe.n eller rayndi.giiet co].-! rogorin.gen best

ä

mmer f

ä

r medge att fordon f

ä

r brui.as utan hinder av att fel f

ö

religger p

å

r

ä

knarapparaturen. I VSK b

ö

r anges att be­skattningsrayndigheten f

ä

r raedge f

ö

rl

ä

ngning av tiasfristen n

ä

r s

ä

rskilda slt

ä

l f

ö

religger och att besv

ä

r 

ö

ver beskattnings­myndighetens beslut f

å

r anf

ö

ras hos RSV. Talan mot RSV:s be­slut b

ö

r inte kunna f

ö

ras.

Prop. 1978/79:94

164

4.6.2    S

ä

rsl-;ilda rutiner f

ö

r vissa skattskyldiga

Vi har tidigare framh

å

llit att kiloneterskattens handhavande st

ä

ller relativt stora krav p

å

 bl.a. fordons

ä

gama. Detta 

ä

r i nycket stor utstr

ä

ckning ofr

å

nlvomligt. Vi l

ä

gger dock i detta bet

ä

nk.ande fram f

ö

rslag till vissa f

ö

renklingar, t.ex. en minskning av antalet avst

ä

mplingar, som ber

ö

r saratliga 

ä

gare till kiloraeterskattepliktiga fordon. Vi har funnit att s

ä

rskild h

ä

nsyn d

ä

rut

ö

ver b

ö

r tas till vissa fordons

ä

gare, vilkas arbete raed kiloraeterskatten

ä

r ovanligt omfattande. S

ä

ä

r fallet betr

ä

ffande f

ö

retag sora har sv

å

r

å

tkomliga for­don, s

ä

rskilt ora fordons

ä

garen ocks

ä

ä

ger ett stort antal fordon.

En fordons

ä

gare raed stor vagnpark, f

ö

rdelad p

å

 flera upp­st

ä

llningsplatser, m

ä

ste ha interna, ofta koraplicerade rutiner f

ö

r att s

ä

nda st

ä

mpelkort till de olika uppst

ä

ll­ningsplatserna, f

ö

r att f

å

korten st

ä

raplade och avs

ä

nda i r

ä

tt tid, f

ö

r att l

ö

sa postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelserna och f

ö

r att distribuera och f

ä

sta kontrollra

ä

rken p

å

 r

ä

tt fordon. Vidare ra

å

ste raan ha interna rutiner f

ö

r kontroll, repara­tion och besiktning av kiloraeterr

ä

knarapparaturen.

Ä

ven fordons

ä

gare med en n

ä

got mindre vagnpark kan ha lik­nande problem, n

ä

raligen om hans fordon inte har n

å

gon fast uppst

ä

llningsplats eller finns p

å

 flera uppst

ä

llningsplatser.

Enligt vad vi har erfarit unders

ö

ker RSV och TSV f.n. ra

ö

j­ligheterna att s

ä

nda ut kvitton p

å

 v

ä

gtrafikskatt f

ö

r flera fordon 1 gemensam postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelse, under f

ö

rut­s

ä

ttning att fordons

ä

garen har ett visst minsta antal for­don. En s

å

dan ordning skulle minska arbetet med kilometer-skatten f

ö

r dessa fordons

ä

gare. Problemen med avst

ä

mpling­ar, kontroll, reparation och besiktning skulle dock kvarst

å

.

1 vissa fall har kunnat godtas att kilometerskattepliktiga fordon inte f

ö

rses med s

ä

dan apparatur. Det har 1 f

ö

rsta hand g

ä

llt fordon som tekniskt inte kan f

ö

rses med r

ä

knar­apparatur. 

Ä

ven i vissa andra fall, t.ex. i fr

å

ga om experi­mentfordon, har detsamma medgetts.

Prop. 1978/79:94

165

Saratidi.gt sora kiloneterr'El',narapparaturen 

ä

r ett i de flonta fall n

ö

dv

ä

ndigt hj

ä

lpraedel f

ö

r att ber

ä

kna k

ö

rGtr'

ä

c;:an l'.nn dock t

ä

nkas att denna i vissa nycket speciella fall kan be­r

ä

knas tillf

ö

rlitligt p

å

 annat s

ä

tt.  Sedan !; i] onetorsk.at-ten nu har varit i lir

ä

ft i ner 

ä

n fyra 

å

r har vunna erfa­renheter visat att detta 

ä

r m

ö

jligt.  Vi har ocl:s

å

 tagit del av de konplicerade interna rutiner som ett f

ö

retag ned nycket stor vagnpark f

å

r till

ä

npa f

ö

r att kunna fullg

ö

ra sina skyldigheter.

Det b

ö

r mot denna bakgrund enligt v

ä

r uppfattning inte i.n

ö

ta n

å

got principiellt hinder att nan, n

ä

r carski.lda sk.

ä

l l

ö

re-ligger, slopar kravet p

ä

 k.iloneterr

ä

knorapparat-.ir.

Att slopa kravet p

ä

l:iloneterr

ä

k.narapparatur' i vissa fordon 

ä

r ett kraftigt ingrepp i kiloneterskattesystenet.  D

ä

rf

ö

r b

ö

r n

ö

jligheten utnyttjas raycket restriktivt.  F

ö

ruts

ä

tt­ningar f

ö

r ett medgivande b

ö

r vara att k.

ö

rstrac]';an k'.an be­r

ä

knas mycket tillf

ö

rlitligt p

ä

 annan grund 

ä

n uppgifter fr

ä

n kiloraeterr

ä

knaren och att den sliattslcyldlge har en Gtor kiloraeterskattepliktig fordonspark son ar Gv

å

r

ä

tlionlig.

Son exerapel p

ä

und.erlag f

ö

r ber

ä

kning av l:

ö

rGtr

ä

ck.an Gon enligt v

ä

r uppfattning kan godtas kan n

ä

mnas f

ö

retagets in­terna uppgifter ora v

ä

gra

ä

tarst

ä

llning, br

ä

nclef

ö

rbrukning, k

ö

rningar eller likv

ä

rdiga f

ö

rh

å

llanden under f

ö

ruts

ä

ttning att dessa uppgifter tillf

ö

rlitligt visar den faktislva k

ö

r­str

ä

ckan.  Vidare b

ö

r tills vidare kr

ä

vas att f

ö

retaget har minst n

å

got hundratal fordon med flera olika uppst

ä

llnings­platser eller son av annan anledning 

ä

r Gv

ä

r

å

tk.onliga.

F

ö

r att s

ä

kerst

ä

lla en enhetlig till

ä

npning av en s

ä

dan un-dantagsbest

ä

raraelse b

ö

r dispensfr

å

gor pr

ö

vas av regeringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer.  Enligt v

å

r me­ning 

ä

r det l

ä

mpligt att beslutander

ä

tten delegeras till RSV.

Det kan f

ö

rekomma att en fordons

ä

gare har dels fordon f

ö

r vilka f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r dispens f

ö

religger, dels andra

Prop. 1978/79:94

166

kilometerskattepliktiga fordon.  Om t.ex. ett bussf

ö

retags bussar omfattas av f

ö

retagets interna statistik och 

ä

r sv

å

r­

å

tkomliga men detta inte g

ä

ller f

ö

r f

ö

retagets reparations­fordon, personbilar eller andra fordon kan dispens medges endast f

ö

r bussarna.

Medges dispens b

ö

r fordons

ä

garen vara skyldig att l

ä

rana de­klaration i vilken k

ö

rstr

ä

ckan och den p

ä

 k

ö

rstr

ä

ckan be­l

ö

pande kiloraeterskatten anges.  Deklaration b

ö

r l

ä

mnas tre g

å

nger varje 

å

r och d

ä

rf

ö

r orafatta fyra kalenderm

å

nader. Av praktiska sk

ä

l b

ö

r f

ö

retagets hela vagnpark, oavsett slutsiffra i registreringsnunret, f

å

 samraa skatteperioder. Deklaration b

ö

r l

ä

ranas till beskattningsmyndigheten, som d

ä

refter p

å

fBr och s

ä

nder ut krav p

å

 skatten.

Genora att kiloneterskatten f

ö

resl

å

s bli uppburen vid tre fasta tillf

ä

llen per 

å

r kan kiloneterskatteuppb

ö

rden inte anknytas till kom;rolln

ä

rket f

ö

r dessa fordon.  Fr

å

n ren­odlad kiloneterskattesynpunkt finns d

ä

rf

ö

r ingen anledning att beh

å

lla kontrollm

ä

rket f

ö

r dessa fordon.  D

ä

remot b

ö

r fordonsskatton fortfarande betalas p

å

 samma .s

ä

tt sora nu och f

ö

r annars g

ä

llande skatte

å

r eller skatteperioder.

Undantag fr

å

n skyldighet att f

ö

rse fordon raed kiloraeter-r

ä

knare b

ö

r kunna nedges tills vidare men skall sj

ä

lvfallet kunna 

å

terkallas om f

ö

ruts

ä

ttningarna 

ä

ndras eller om f

ö

re­taget missbrukar det f

ö

rtroende sora ett medgivande inneb

ä

r.

V

å

rt f

ö

rslag torde inneb

ä

ra avsev

ä

rda f

ö

renklingar och kost-nadsminsk.ningar f

ö

r f

ö

retag som f

å

r dispens.  Eftersom det redan finns rutiner f

ö

r markering i bilregistret av fordon son har befriats fr

å

n kiloraeterskatteplikt torde f

ö

rslaget inneb

ä

ra viss ninsk.ning av TSV:s arbete och kostnader.

Ett s

ä

rsk.ilt problem uppko.ramer n

ä

r ett fordon son omfattas av dispens 

ö

verl

å

ts till n

ä

gon som. inte har dispens.  Kilo-raetersk.att f

ö

r k

ö

rstr

ä

cka f

ö

re 

ö

verl

å

telsen f

å

r ber

ä

knas p

å

Prop. 1978/79:94

167

grundval av intern statistik etc. och f

ö

r k

ö

rstr

ä

ckan efter 

ö

verl

å

telsen raed ledning av kilometerr

ä

knarapparatur.  En­ligt v

å

r uppfattning kr

ä

ver detta en avr

ä

kning av k

ö

rstr

ä

cka och kilometerskatt, vilken b

ö

r vara obligatorisk och leda till s

ä

rskild skattedebitering och uppb

ö

rd.

Ä

ven i det fall ett f

ö

retag med dispens f

ö

rv

ä

rvar ett redan kilometerskattepliktigt fordon f

å

r motsvarande avr

ä

kning g

ö

ras.

V

å

rt f

ö

rslag i detta avsnitt kr

ä

ver f

ö

rfattnings

ä

ndringar p

å

flera punkter.  I 17 

§

 VSL b

ö

r anges att regeringen el­ler rayndighet sora regeringen best

ä

raraer f

ä

r raedge undantag fr

å

n skyldigheten att f

ö

rse kilometerskattepliktigt fordon med kilometerr

ä

knarapparatur.  Vidare b

ö

r i 21 

§

VSL g

ö­

ras undantag fr

ä

n annars g

ä

llande brukandef

ö

rbud i de fall den nya best

ä

mmelsen i 17 

§

har utnyttjats.

Det 

ä

r enligt v

å

r mening l

ä

mpligt att pr

ö

vning av dessa fr

å

gor g

ö

rs av RSV.  I en ny 8 a 

§

 i VSK b

ö

r pr

ö

vnin,gGr

ä

t-ten delegeras till RSV.  D

ä

r b

ö

r ocks

ä

 anges att RSV fast­st

ä

ller skatte

å

r, skatteperioder och uppb

ö

rds.n

å

nader f

ö

r fordon som omfattas av de nya best

ä

mmelserna i 17 

§

VSL.

I st

ä

llet f

ö

r st

ä

mpelkort b

ö

r s

ä

rskild uppgift om k

ö

r­str

ä

ckan f

ö

r fordon m.m. l

ä

mnas i nu avsedda fall. Detta b

ö

r regleras i 9 

§

VSK.

4.6.3    Kilometerskattem

ä

rket m.m.

Kiloneterskattopliktig personbil, som anv

ä

nde utomlands i annat land 

ä

n .Norge, skall vara f

ö

rsedd med ett s

ä

rGJ:ilt m

ä

rke, s.k. kilometerskatten

ä

rke.  Bestannelser h

ä

rora finne i 17 

§

 VSL och 2 a - 2 c 

§§

Å

VK.  Kravet p

ä

 kilometerskatte­n

ä

rke raotiveras av att tullpersonalen l

ä

ttare skall l;unna se till att avst

ä

rapling g

ö

rs vid gr

ä

nspassering ned liilone-terskattepliktig personbil till eller fr

å

n annat land 

ä

n Norge.  Saknas m

ä

rket vid in- eller utresa 

ä

r r

ä

tten till avr

ä

kning av kilometerskatt f

ö

r den resan f

ö

rfallen.

Prop. 1978/79:94

168

Best

ä

raraelserna on kilometerskattem

ä

rket har v

å

llat irrita­tion hos fordons

ä

gare, som inte k

ä

nt till att fordonet .n

ä

ste ha kilometerskatten

ä

rke f

ö

r att skatten f

ö

r k

ö

rnin.gen uton-lands skall avr

ä

knas.  Att m

ä

rket endast kan f

å

s hos l

ä

ns­styrelserna har ocks

ä

 v

å

llat problera.

Sora vi tidigare har anf

ö

rt (avsnitt 3.1.1), anser ett stort antal l

ä

nsstyrelser att kilometerskattem

ä

rket b

ö

r slopas. RRV anger i sin rapport att m

ä

rket, om det inte slopas, b

ö

r tillhandah

å

llas 

ä

ven hos tullmyndighet vid gr

ä

nsen.

Vi avc.er att i v

å

rt fortsatta arbete behandla reglerna om 

å

terbetalning och avr

ä

kning av v

ä

gtrafikskatt f

ö

r k

ö

rning utoralands. Vi har dock funnit det angel

ä

get att redan nu ta upp fr

å

gan om kiloraeterskattem

ä

rket.

En effektiv kontroll av att avst

ä

mpling sker vid gr

ä

nspasse­ring 

ä

r n

ö

dv

ä

ndig f

ö

r att beskattningen skall bli korrekt. Det ligger i fordons

ä

garens intresse att l

ä

mna st

ä

mpelkort vid utresa eftersom k

ö

rstr

ä

ckan i utlandet inte beskattas h

ä

r.  Ora den efterf

ö

ljande inresan kan ske utan avst

ä

mpling kommer 

ä

ven k

ö

rstr

ä

cka h

ä

r i landet att bli obeskattad. Efter ytterligare en utresa, utan avst

ä

rapling, kan fordonet p

ä

 nytt f

ö

ras till Sverige varvid avst

ä

mpling g

ö

rs.  De prak­tiska m

ö

jligheterna att uppt

ä

cka f

ö

rfarandet f

å

r bed

ö

mas som sm

å

.  Det 

ä

r med h

ä

nsyn till vad sora nu har sagts v

ä

sent­ligt att kilometerskattepliktiga fordon l

ä

tt k

ä

nns igen vid gr

ä

nspassering.

GTS har framh

å

llit att erfarenheterna av kilometerskatte­m

ä

rket

ä

r goda.  Enligt GTS 

ä

r det visserligen nu oftast m

ö

jligt att med ledning av bilm

ä

rke och motorljud avg

ö

ra om en personbil 

ä

r dieseldriven och d

ä

rraed kilometerskatteplik­tig.  Detta blir dock allt sv

å

rare allteftersom nya diesel­drivna bilmodeller introduceras och de nya dieselmotorerna blir mer tystg

å

ende.  Enligt GTS 

ö

kar d

ä

rf

ö

r behovet av kilometerskattem

ä

rket.  Kontrollen av att avst

ä

mpling sker kan enligt GTS inte bli tillfredsst

ä

llande om m

ä

rket av­skaffas.

Prop, 1978/79:94

19

Vi delar uppfattningen att I-.iloraoterskattcm

ä

rk.et fyller en viss funktion i kontrollh

ä

nseende.  Med h

ä

.nsini h

ä

rti.ll och till den uppfatt.ning sora GTS har redovisat anser vi oss inte b

ö

ra f

ö

resl

å

 att det slopas.

Det 

ä

r angel

ä

get att det praktiska handhavandet av kilorae­terskattem

ä

rket f

ö

renklas.  Ett s

ä

tt att 

ä

stadkomraa en f

ö

r­enkling

ä

r - vilket har f

ö

reslagits av ett par l

ä

nsstyrel­ser - att m

ä

rket distribueras f

ö

r alla kilonotersk.attepli.k-tiga personbilar.  GTS har i saruna syfte f

ö

reslagit, att nytt n

ä

rke sk.all distribueras varje 

ä

r tillsaramans raed kontrollra

ä

rket.

Enligt uppgifter fr

å

n TSV har fr

å

n det att kilometorsk.atte-m

ä

rket inf

ö

rdes den 1 februari 1975 t.o.m. den 15 maj 1978 m

ä

rken s

ä

nts ut f

ö

r totalt 23 359 fordon.

Den redovisade siffran visar, att det helt 

ö

verv

ä

gande an­talet av de ca 100 000 kilometerskattepli.ktiga personbilar­na inte anv

ä

nds f

ö

r k

ö

ming utoralands i annat land 

ä

n Norge. Att s

ä

nda ut raarke f

ö

r alla kiloraeterskattepliktiga person­bilar 

ä

r d

ä

rf

ö

r - oavsett ora uts

ä

ndningen g

ö

rs en g

å

ng f

ö

r varje fordon eller 

å

rsvis - enligt v

å

r uppfattning en on

ö­

dig admi.nistrativ omg

å

ng.  Dessutom st

ä

ller vi oss tveksam­ma till om raan skulle uppn

å

 det 

ö

nskade resultatet.  Det finns risk f

ö

r att fordons

ä

gare som inte 

ä

ker utomlands f

ö

r­r

ä

n l

å

ng tid efter det att han har f

å

tt m

ä

rket koraner att ha gl

ö

mt eller f

ö

rlagt det.  Ett eller flera mellankonmande 

ä

garbyten kan ytterligare 

ö

ka risken f

ö

r att m

ä

rket saknas n

ä

r utlandsresan skall p

å

b

ö

rjas.

En annan inv

ä

ndning mot en totaldistribution av m

ä

rket 

ä

r rent kontrollm

ä

ssig.  F

ö

r att f

ö

rsv

å

ra manipulationer av olika slag har man velat begr

ä

nsa antalet m

ä

rken som. finns utdelade.  Varje m

ä

rke 

ä

r av samma sk

ä

l f

ö

rsett med bl.a. fordonets registreringsnummer.  Att m

ä

rke har l

ä

mnats ut f

ö

r ett visst fordon antecknas ocks

å

 i bilregistret.  Om m

ä

rke delades ut f

ö

r alla fordon, skulle riskerna f

ö

r mani-

Prop. 1978/79:94

no

pulationsf

ö

rs

ö

k 

ö

ka, vilket enligt v

å

r mening inte b

ö

r god­tas.

Av administrativa och kontrollm

ä

ssiga sk

ä

l anser vi s

å

ledes att kilometerskattem

ä

rke inte b

ö

r distribueras f

ö

r alla kilo­meterskattepliktiga personbilar.

De nu till

ä

mpade rutinerna b

ö

r i st

ä

llet kunna f

ö

rb

ä

ttras p

ä 

f

ö

ljande s

ä

tt.

Fordons

ä

gare skall fortfarande som en huvudregel best

ä

lla och f

å

 kilometerskattem

ä

rke fr

å

n l

ä

nsstyrelse.  Har n

ä

gon f

ö

rsunmat detta b

ö

r tullanstalt kurjia tillhandah

å

lla m

ä

rke vid gr

ä

nspasseringen.  Detta kr

ä

ver att fordons

ä

garen k

ä

n­ner till att kilometerskatten

ä

rke 

ä

r en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r avr

ä

kning av k

ö

rstr

ä

ckan i utlandet eller i vart fall f

å

r kunskap om detta senast vid utresan. Den som f

ö

rv

ä

rver en kilometerskattepliktig personbil b

ö

r d

ä

rf

ö

r f

å

 s

ä

rskild information om systemet i samband med f

ö

rv

ä

rvet och vid andra l

ä

mpliga tillf

ä

llen.  Dessutom kr

ä

vs att tull­personalen aktivt medverkar till kontrollen och informatio­nen genom att - s

å

 l

å

ngt detta 

ä

r praktiskt m

ö

jligt - se till att fordon inte kan passera gr

ä

nsen utan avst

ä

mpling eller utan kilometerskattera

ä

rke.

Med tanke p

å

 den tidigare n

ä

mnda kontrollen av uti

ä

mningen av m

ä

rke, ra

å

ste rutiner skapas f

ö

r rapportering av att raar­ke har l

ä

ranats ut f

ö

r visst fordon.  En s

å

dan rapportering b

ö

r ske till l

ä

nsstyrelsen, som f

ö

r in uppgiften om utl

ä

m­nandet i bilregistret.

Rutinema f

ö

r rapportering till l

ä

nsstyrelserna kan enligt v

ä

r bed

ö

mning inte v

å

lla n

ä

gra s

ä

rskilda problem.  Tull­tj

ä

nstemannen f

å

r anteckna fordonets registreringsnunmier, n

ä

rhets nuraraer, utl

ä

nningsdag och -plats p

å

 en s

ä

rskild blankett, son undertecknas av den sora svarar f

ö

r fordonet och h

ä

refter av tullmyndigheten s

ä

nds till l

ä

nsstyrelsen f

ö

r notering i registret.  Dessutom f

å

r tulltj

ä

nstemannen an­teckna fordonets registreringsnumm.er p

å

ra

ä

rket.

Prop. 1978/79:94

171

Vi anser s

å

ledes, att kiloraeterskattera

ä

rke b

ö

r kunna till­handah

å

llas 

ä

ven p

ä

 tullanstalter.  D

ä

reraot anser vi inte att det finns sk

ä

l att 

ö

verv

ä

ga andra nya utl

ä

mningsst

ä

llen f

ö

r m

ä

rket.

GTS har ocks

å

tagit upp fr

å

gor om m

ä

rkets placering p

å

for­donet och dess tekniska utformning.  Vissa tullmyndigheter har uttryckt 

ö

nskem

å

l t.ex. om att m

ä

rket skall placeras p

å 

fr

ä

mre registreringsskylten och att det ges en raer i

ö

gonen­fallande utformning och f

ä

rg.

Kilometerskattem

ä

rket

ä

r avsett att sitta p

å

 fordonet under l

å

ng tid.  Det b

ö

r d

ä

rf

ö

r placeras s

å

 att det inte f

ö

rst

ö

rs alltf

ö

r l

ä

tt.  Att placera det utanp

å

 fordonet, t.ex. p

å 

fr

ä

mre registeringsskylten, 

ä

r s

å

ledes enligt v

å

r mening inte l

ä

mpligt.  Mot den nuvarande placeringen p

å

 insidan av vindrutan, i dess 

ö

vre kant och i raitten har endast inv

ä

nts att m

ä

rket syns d

å

ligt, om vindrutan har f

ä

rgad 

ö

verkant. Vi anser dock att 

ö

verv

ä

gande sk

ä

l talar f

ö

r att den nuva­rande placeringen beh

å

lls.

M

ä

rkets utformning best

ä

ms av RSV.  Vi f

ö

ruts

ä

tter att ver­ket i samr

å

d med GTS unders

ö

ker m

ö

jligheterna att f

ö

rb

ä

ttra m

ä

rket.  I samband d

ä

rmed f

ö

rordar vi att best

ä

mmelsen i 2 b 

§

Å

VK om m

ä

rkets storlek slopas.  RSV f

å

r i st

ä

llet be­st

ä

mma storleken s

å

 att m

ä

rket blir v

ä

l synligt utan att in­kr

ä

kta p

å

 trafiks

ä

kerheten.

Enligt best

ä

mmelse i 2 c

§

Å

VK, skall avgiften f

ö

r kilometer­skattem

ä

rke, 10 kr., erl

ä

ggas inom tio dagar fr

ä

n det att m

ä

rket har s

ä

nts ut.  Inbetalning skall g

ö

ras p

å

 s

ä

rskilt postgirokonto.  TSV tillst

ä

ller fordons

ä

garen inbetalnings­kort.  Betalas inte avgiften i r

ä

tt tid, skall restavgift utg

å

.

Ä

ndras best

ä

mmelserna om utl

ä

raning av ra

ä

rke s

å

 att det kan l

ä

ranas ut 

ä

ven av tullmyndighet i samband med att ett for­don f

ö

rs ut ur landet, kan den nuvarande betalningsregeln inte g

ä

lla f

ö

r dessa fall.  Fordons

ä

garen kan ju komraa att

Prop, 1978/79:94

172

befinna sig utoralands under en betydligt l

ä

ngre tid 

ä

n tio dagar.  I de fall m

ä

rket l

ä

ranas ut av tullmyndighet b

ö

r myn­digheten s

ä

ledes ta ut avgiften i saraband med att n

ä

rl:et l

ä

mnas ut.

Som vi tidigare har n

ä

rant, b

ö

r huvudregeln 

ä

ven forts

ä

tt­ningsvis vara att Viiloraeterskattem

ä

rke skall best

ä

llas hos och l

ä

ranas ut av l

ä

nsstyrelse.  I annat fall skulle adra.i-nistrationen hos bl.a. tullrayndigheterna bli alltf

ö

r be­tungande.  I de fall m

ä

rke l

ä

ranas ut av tullrayndighet kr

ä

vs ett raer orafattande inyndighetsarbete

ä

n om m

ä

rket l

ä

ranas ut av l

ä

nsstyrelse.  Mot denna bakgrund anser vi - i likhet med RRV (se avsnitt 3,3.1) - att avgiften f

ö

r m

ä

rket b

ö

r vara h

ö

gre om det l

ä

mnas ut av tullmyndighet 

ä

n om det l

ä

ranas ut av l

ä

nsstyrelse.  Vi f

ö

resl

å

r att den h

ö

gre avgiften best

ä

ras till 25 kr.

I detta sanjiianhang vill vi ta upp en fr

ä

ga som g

ä

ller be­st

ä

raraelserna on avst

ä

mpling vid gr

ä

nspassering.  Enligt 5 

§ Å

VK, sk.all den sora. svarar f

ö

r ett kilomieterskattepliktigt fordon n

ä

r det f

ö

rs ut ur Sverige till annat land 

ä

n Norge, eller in i Sverige fr

å

n s

å

dant land, bl.a. anteckna fordo­nets registreringsnummer p

å

 st

ä

rapelkortet.

N

ä

r 

Å

VK inf

ö

rdes, gjordes automatisk 

å

terbetalning av for­donsskatt vid utlandstrafik.  S

å

dan 

å

terbetalning gjordes f

ö

rutom f

ö

r kilometerskattepliktiga fordon 

ä

ven f

ö

r vissa sl

ä

pvagnar som d

ä

inte var kilometerskattepliktiga och s

å­

ledes inte f

ö

rsedda med kilometerr

ä

knare.  F

ö

r att sl

ä

p­vagnarna skulle kunna identifieras och 

å

terbetalning g

ö

ras, kr

ä

vdes en uppgift om registreringsnuraraer.  Numera g

ö

rs 

å

terbetalning av fordonsskatt endast efter ans

ö

kan.  Kilo­meterskatt avr

ä

knas dock automatiskt utom f

ö

r k

ö

rning i Norge.  Eftersom 

å

terbetalning och avr

ä

kning endast g

ö

rs f

ö

r kilometerskattepliktiga fordon och alla s

å

dana fordon nume­ra har kilorneterr

ä

knare, kan identifiering nu allts

å

 ske med hj

ä

lp av r

ä

knarnumret, som tillsammans med r

ä

knarst

ä

llningen st

ä

mplas vid en avst

ä

mpling.  Best

ä

mmelsen om anteckning av fordonets registreringsnummer kan s

å

ledes enligt v

å

r upp-

Prop. 1978/79:94

'73

fattning nu slopas. 

Ä

ndringen torde kr

ä

va viss ytterligare kontroll hos tullmyndigheten av att avst

ä

rapling har gjorts p

å

 r

ä

tt s

ä

tt s

ä

 att r

ä

knarens nummer 

ä

r tydligt 

å

tergivet.

4.6.4    Plorabering och rayndighetskontroll av kilometer­r

ä

knarapparatur

Hontering, plorabering, brytande av plombering m.m. som r

ö

r kilometerr

ä

knarapparatur, skall enligt 32 

§

 VSK g

ö

ras av godk

ä

nt f

ö

retag.  Det godk

ä

nda f

ö

retaget svarar genom plom­bering av apparaturen och underskrift av rapportkort f

ö

r att apparaturen 

ä

r i f

ö

reskrivet skick.

Enligt 35 

§

 VSK skall kilometerr

ä

knarapparaturen ocks

å

 va­ra godk

ä

nd vid besiktning hos ASB.  N

ä

r apparaturen godk

ä

nns vid besiktningen skall den enligt 40 

§

 andra stycket VSK plomberas (s.k. rayndighetsplorabering).  Bevis om godk

ä

nnande g

ä

ller inte om t.ex. ploraberingen bryts efter godk

ä

nnandet. I s

å

dant fall ra

å

ste fordonet efter ingreppet inst

ä

llas hos ASB f

ö

r ny besiktning av apparaturen 

även  

om Ingreppet h

ä

n­f

ö

r sig till fordonet, t.ex. en v

ä

xell

å

dsreparatlon som kr

ä­

ver att r

ä

knarvajern lossas.

Efter det att fel p

å

apparaturen, en bruten plombering el­ler liknande brist har 

å

tg

ä

rdats f

å

r fordonet anv

ä

ndas un­der de tre n

ä

rmast f

ö

ljande dagama utan att apparaturen har godk

ä

nts vid besiktning.

Å

kerif

ö

retagarnas centralf

ö

rbund har i en skrivelse som 

ö

verl

ä

mntas till utredningen (se bilaga 3) framst

ä

llt 

ö

nske­m

å

l om att s

ä

rskild besiktning hos ASB inte skall beh

ö

va g

ö

ras efter ingrepp i apparaturen som gjorts av godk

ä

nd verkstad.  Motsvarande 

ö

nskem

å

l har framf

ö

rts 

ä

ven fr

å

n an­nat h

å

ll.

Antalet besiktningar efter ingrepp i r

ä

knarapparatur 

ä

r enligt uppgift fr

å

n TSV ca 90 000 per 

å

r.  I genomsnitt g

ö

rs allts

å

 en s

å

dan besiktning f

ö

r ungef

ä

r 40 

%  

av antalet ki­lometerskattepliktiga fordon.

Prop. 1978/79:94

I74

En redog

ö

relse f

ö

r den unders

ö

kning ora orsaker till ingrepp i apparaturen, antal besiktningar efter ingrepp f

ö

r olika fordonsslag m.ra. som ASB har gjort f

ö

r KSN:s r

ä

kning har l

ä

m­nats i avsnitt 3.1.4.  Av unders

ö

kningen framg

å

r att procen­tuellt sett betydligt fler besiktningar g

ö

rs efter ingrepp i apparatur i lastbilar 

ä

n i personbilar och bussar.  N

ä

r det g

ä

ller lastbilar orsakas omkring 50 

%  

av Ingreppen av fel p

å

 fordonet och inte p

å

 r

ä

knarapparaturen. F

ö

r bussar 

ä

r motsvarande siffra omkring 60 

%  

och f

ö

r personbilar om­kring 18 

';(>.

Omkring 2,6 "o av besiktningarna efter ingrepp i apparaturen leder till anm

ä

rkning, vilket g

ö

r att apparaturen inte god­k

ä

nns.

Hed utg

å

ngspunkt bl.a, i de uppgifter son har redovisats i avsnitt 3.1.4 kan man upps';e.tta att ca 35 000 av de ca 90 000 besiktningarna p

å

grund av ingrepp g

ö

rs efter det att fel p

å

 sj

ä

lva fordonet har 

å

tg

ä

rdats och  s

å

ledes utan att fel har uppst

å

tt p

ä

 sj

ä

lva apparaturen.  Sora fel p

å

 for­donet r

ä

knas d

å

 bl.a, v

ä

xell

å

dsfel och kopplingsfel.  En­bart dessa tv

å

 feltyper torde svara f

ö

r ca 29 000 av de 35 000 felen.

I denna fr

ä

ga har vi gjort f

ö

ljande bed

ö

raning.

?Cravet p

ä

 besiktning hos ASB av kilometerr

ä

knarapparaturen efter ingrepp son har p

å

verkat den eller dess plorabering inneb

ä

r att fordons

ä

garna 

å

sarakas visst arbete och vissa di­rekta och indirekta kostnader.  S

å

dana effekter kan, sora vi tidigare har ber

ö

rt, inte undvikas helt i kilometerskatte­systeraet.  De b

ö

r dock v

ä

gas noga mot de sk

ä

l sora talar f

ö

r att s

å

dana krav b

ö

r st

ä

llas upp.

Det 

ä

r sora vi har framh

ä

llit i annat saramanhang av stor be­tydelse att r

ä

knarapparaturen fungerar tillfredsst

ä

llande. F

ö

r att s

ä

 l

å

ngt m

ö

jligt s

ä

kerst

ä

lla att detta 

ä

r fallet har i lagstiftningen st

ä

llts upp krav p

ä

att apparaturen skall vara godk

ä

nd vid besiktning hos ASB och att endast

Prop, 1978/79:94

175

verkst

ä

der som har godk

ä

nts av KSN f

å

r ta befattning med r

ä

knarapparaturen.

Ä

ven om de redovisade siffrorna f

ö

r antalet underk

ä

nnande vid besiktning efter ingrepp inte tyder p

å

 att ingrepp i n

å

gon st

ö

rre utstr

ä

ckning g

ö

rs p

å

 felaktigt s

ä

tt, anser vi det f.n. inte m

ö

jligt att genomf

ö

ra en s

å

 omfattande 

ä

nd­ring sora att helt slopa myndighetskontrollen efter ingrepp. Detta skulle enligt v

å

r uppfattning inneb

ä

ra att ett allt­f

ö

r stort ansvar lades p

å

 de godk

ä

nda verkst

ä

derna.

Vi har 

ä

ven 

ö

verv

ä

gt att slopa skyldigheten att besiktiga r

ä

knarapparaturen efter ingrepp som har gjorts pa grund av fel p

ä

 fordonet (t.ex. v

ä

xell

ä

dsreparationer).  Enligt v

å

r mening skulle detta dock inneb

ä

ra kontrolln

ä

ssiga risker. I och med att en plorabering bryts, finns risk f

ö

r att appa­raturen - avsiktligt eller oavsiktligt - p

å

vericas.  Detta g

ä

ller oavsett om ingreppet g

ö

rs p

ä

 grund av fel p

å

 fordo­net eller fel p

ä

 apparaturen.  Vid reparation av fordonet, sora kr

ä

ver att en plorabering bryts, kan utv

ä

.xlingsf

ö

rh

ä

l-landena koirmia att 

ä

ndras, vilket i s

å

 fall m

å

ste leda till en 

ä

ndring av omr

ä

kningsfaktorn f

ö

r fordonet.

Enligt v

å

r uppfattning 

ä

r det inte ra

ö

jligt att slopa kra­vet p

å

 m\'nd.ighetskontroll efter ingrepp i apparaturen el­ler efter s

å

dant ingrepp i fordonet son p

å

verkar apparatu­ren.

Ä

ven om vissa skillnader i felfrek.vens och i felens art synes f

ö

religga mellan olik.a fordonstyper utg

ö

r detta en­ligt v

å

r raening inte sk

ä

l f

ö

r att inf

ö

ra olik.a best

ä

rarael­ser f

ö

r olika fordonstyper.

Vi har tidigare f

ö

reslagit att tidsfristen f

ö

r reparation efter det att fel har uppt

ä

ckts skall liunna f

ö

rl

ä

ngas av beskattningsrayndigheten i s

ä

rskilda fall.  

Ä

ven n

ä

r det g

ä

ller besikt.aingsfristen k.an en viss f

ö

renkling f

ö

r

ö

c skattslcyldiga uppn

å

s genom att denna f

ö

rl

ä

ngs n

å

got.  H

ä

ri­genom f

å

r ."oi-dons

ä

garna b

ä

ttre m

ö

jligheter att anpassa be-

Prop. 1978/79:94

176

slktningspunkten till t.ex. transportuppdrag och liknande. Den f

ö

rl

ä

ngda tidsfristen kan l

ä

mpligen best

ä

mmas till tio dagar.

I VSL b

ö

r anges att regeringen eller myndighet som rege­ringen best

ä

mmer f

ä

r medge att fordon f

å

r brukas 1 avvaktan p

å

 reparation efter det att fel har uppt

ä

ckts. Den f

ö

reslagna 10-dagarsfristen b

ö

r anges 1 VSK.

Prop. 1978/79:94

'77

5      SPECIAUIGTIVERiriG

I det f

ö

ljande l

ä

mnas en specialmotivering till vissa av de f

ö

reslagna f

ö

rfattnings

ä

ndringarna. Vissa 

ä

ndringar, som kommenterats i samband med 

ö

verv

ä

gandena, eller som inte har ansetts kr

ä

va s

ä

rskilda kommentarer har utel

ä

m­nats.

1     Lag om 

ä

ndring i v

ä

gti'afikskattelagen

12 

§

I paragrafen anges bl.a, att fordonsskatt f

ö

r sk.atte­pericd utg

å

r raed en fj

ä

rdedel av skatten f

ö

r skatte

å

r. Best

ä

mmelsen f

ö

resl

å

s 

ä

ndrad s

ä

att skatt f

ö

r skatte­period i st

ä

llet utg

ä

r med en tredjedel av 

å

rsskatten. D

ä

rut

ö

ver f

ö

resl

å

s att regeringens r

ä

tt att medge undan­tag fr'

ä

n skyldigheten att betala fordonsskatt i f

ö

rsk.ott skall kunna delegeras till myndighet. Detta st

ä

raraer 

ö

ver­ens med vad som g

ä

ller i VSL i 

ö

vrigt.

16

I paragrafen anges att skattepliktigt fordon inte f

å

r anv

ä

ndas, om till betalning f

ö

rfallen fordonsskatt inte har eriagts. Fr

å

n detta brukandef

ö

rbud g

ö

rs f.n. undan­tag f

ö

r viss 

ä

ldre skatt och viss skatt som 

å

vilar tidi­gare 

ä

gare av fordonet.

Enligt f

ö

rslaget skall ytterligare undantag fr

ä

n brukande­f

ö

rbudet inf

ö

ras. Om ett fordon har s

å

lts vid exekutiv f

ö

rs

ä

ljning skall den nye 

ä

garen f

å

 anv

ä

nda fordonet utan hinder av att fordonsskatt f

ö

r vilken tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig inte har eriagts.

F

ö

rslaget inneb

ä

r att den som k

ö

per ett fordon vid exeku­tiv f

ö

rs

ä

ljning f

å

r anv

ä

nda det under f

ö

ruts

ä

ttning att

12    Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Prop. 1978/79:94

178

han betalar den fordonsskatt f

ö

r vilken han blir skatt­skyldig. Om den exekutiva f

ö

rs

ä

ljningen sker p

å

 s

å

dan tid att fordonsskatt har debiterats s

ä

ljaren 

ä

ven f

ö

r tid efter f

ö

rs

ä

ljningen men inte betalats kommer k

ö

paren allts

å ä

nd

å

 att f

å

 anv

ä

nda fordonet. Statens fordran mot s

ä

ljaren kvarst

å

r dock. Om fordonet 

ä

r avst

ä

llt vid f

ö

rs

ä

ljningen debiteras k

ö

paren fordonsskatt f

ö

r fordonet fr

å

n det att avst

ä

llningen upph

ö

r. Derma skatt m

ä

ste betalas f

ö

r att fordonet skall f

å

 anv

ä

ndas. Detsamma g

ä

ller skatt som skall betalas vid ordinarie uppb

ö

rd och som k

ö

paren blir skattskyldig f

ö

r.

Vidare skall enligt f

ö

rslaget riksskatteverket kunna raed­ge att fordon f

ä

r anv

ä

ndas utan hinder av att fordonsskatt inte har betalats. F

ö

r att s

å

dant medgivande skall kunna l

ä

mnas kr

ä

vs att s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger. I den allra

ä

nna raotiveringen har som exempel p

å

 fall d

ä

r s

ä

rskilda sk

ä

l kan f

ö

religga angetts konkursfall och fall d

ä

r kronofogde­myndigheten tr;

ä

ffar avtal med en skattskyldig om viss av­betalning av skatteskuld. Medgivande b

ö

r kunna v

ä

gras eller 

å

terkallas om den skattskyldige inte eriagt eller erl

ä

gger skatt f

ö

r vilken han sj

ä

lv 

ä

r skattskyldig.

Vid exekutiv f

ö

rs

ä

ljning, som allts

å

autoraatiskt leder till att brukandef

ö

rbudet h

ä

vs, m

å

ste information om f

ö

rs

ä

ljningen l

ä

mnas till l

ä

nsstyrelse. N

å

got beslut om att brukandef

ö

rbudet h

ä

vs meddelas inte. L

ä

nsstyrelsen ser till att uppgifter om f

ö

rs

ä

ljningen f

ö

rs in i bil­registret s

å

 att brukandef

ö

rbudet inte l

ä

ngre st

å

r kvar d

ä

r. I 

ö

vriga fall f

å

r RSV:s beslut om h

ä

vande av brukande­f

ö

rbud meddelas till l

ä

nsstyrelse, som f

ö

r in uppgift om beslutet i bilregistret.

Mot beslut som RSV meddelar enligt 16 

§

 andra stycket b

ö

r talan f

ö

ras genom besv

ä

r hos regeringen. En best

ä

mmelse h

ä

rom f

ö

resl

å

s inf

ö

rd i 51 

§

.

Prop. 1978/79:94

'79

I fr

å

ga om brukandef

ö

rbud p

å

grund av obetald kilometer­skatt h

ä

nvisas till kommentaren till 21 

§

.

17

I paragrafen finns f.n. best

ä

mmelser bl.a. om att kilo­meterskattepliktigt fordon skall vara f

ö

rsett med kilo-merr

ä

lcnarapparatur,

I ett nytt tredje stycke f

ö

resl

å

s att regeringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer f

ä

r efter ans

ö

k.an med­ge att kilometerskattepliktigt fordon inte beh

ö

ver vara f

ö

rsett med kilometerr

ä

knarapparatur.

Den f

ö

reslagna best

ä

raraelsen 

ä

r avsedd i f

ö

rsta hand f

ö

r s

ä

dana fall d

ä

r en fordons

ä

gare, sora har en raycket stor fordonspark som 

ä

r sv

å

rtillg

ä

nglig, har annan godtagbar inforraation om fordonens k

ö

rstr

ä

cka 

ä

n den som frarag

å

r av st

ä

mpelkort. Dessa fall regleras enligt v

ä

rt f

ö

rslag i en ny paragraf, 8 a 

§

, i VSK.

De fordon som omfattas av befrielse enligt 17 

§

 tredje stycket VSL och 8 a 

§

 VSK 

ä

r fortfarande kilometerGk.atte-pliktiga. Best

ä

mmelsema om k

ö

rl

ä

ngdsuppgift, antal skatte­perioder m.m. g

ä

ller d

ä

rf

ö

r 

ä

ven f

ö

r dessa fordon. Dessa fall b

ö

r d

ä

rf

ö

r skiljas fr

å

n dem som g

ä

ller fordon som undantas fr

å

n kilon.eterskatteplikt. S

å

dant undantag med­ges enligt 39 5 VSL och f

ö

rordningen (1973:407) om befri­else fr

å

n eller neds

ä

ttning av viss indirekt skatt, m.m. Enligt 3 

§

n

ä

randa f

ö

rordning skall RSV, sora pr

ö

var fr

ä

ga ora befrielse fr

å

n kilometerskatteplikt, f

ö

rordna att f

ö

r­h

ö

jd fordonsskatt skall utg

ä

 n

ä

r befrielse fr

å

n kilometer­skatteplikt medges. S

å

dan befrielse medges t.ex, n

ä

r ett fordon telmiskt sett inte kan f

ö

rses med kilometerr

ä

lmar­apparatur eller n

ä

r det 

ä

r fr

ä

ga om e:yperiraentfordon med t

ä

ta byten av motorer, v

ä

xell

å

dor eller liluiande.

Prop. 1978/79:94

180

V

ä

rt f

ö

rslag p

å

 denna punkt kr

ä

ver vissa f

ö

ljd

ä

ndringar, I 21 

§

VSK f

å

r anges att bruk.andef

ö

rbud inte skall f

ö

re­ligga d

ä

rf

ö

r att ett fordon sora omfattas av medgivande enligt 17 

§

 tredje stycket salcnar kilometerr

ä

lcnarapparatur.

N

ä

rraare f

ö

reskrifter ora f

ö

rfarandet n

ä

r medgivande enligt 17 

§

 tredje stycket har l

ä

mnats f

ö

resl

ä

s inf

ö

rda i 3 a och 9 

§§

 VSK. Vidare f

ö

resl

å

s i 9 

§

VSK att PV skall f

å

 r

ä

tt att -efter samr

å

d med TSV - meddela f

ö

reskrifter om uppgiftsl

ä

mnande och uppb

ö

rd.

21 

§

I paragrafen anges de situationer i vilka brukandef

ö

rbud intr

ä

der f

ö

r kilometerskattepliktigt fordon. D

ä

rut

ö

ver g

ä

ller att brukandef

ö

rbud f

ö

r ett kilometerskattepliktigt fordon givetvis kan f

ö

religga enligt 16 

§

, d

ä

rf

ö

r att for­donsskatt inte har eriagts.

Enligt den f

ö

reslagna lydelsen skall brukandef

ö

rbud in­tr

ä

da i endast tv

ä

fall. Det ena fallet 

ä

r d

å

 n

å

gon brist f

ö

religger i fr

å

ga om kilometerr

ä

knarapparaturen. Bristen kan vara att fordonet inte 

ä

r f

ö

rsett med apparatur av godk

ä

nt slag,att apparaturen inte 

ä

r plomberad och god­k

ä

nd vid besiktning eller att apparaturen inte fungerar tillfredsst

ä

llande.

I f

ö

rh

å

llande till vad som nu g

ä

ller i detta avseende in­neb

ä

r de nya best

ä

mmelsema en inskr

ä

nloiing i brukande­f

ö

rbudet. F

ö

reskrifter i fr

ä

ga om kilometerr

ä

knarappara­tur har meddelats av regeringen och av KSN. Dessa f

ö

re­skrifter inneb

ä

r bl.a, att godk

ä

nda f

ö

retag skall plom­bera r

ä

knarapparaturen p

ä

 s

ä

rskilt s

ä

tt. Iakttas inte dessa eller andra detaljf

ö

reskrifter intriider f,n, brukan­def

ö

rbud. Enligt de f

ö

reslagna best

ä

mmelsema f

ö

religger brukandef

ö

rbud om plombering inte har gjorts vid besikt­ning eller om s

å

dan plombering fallit bort eller om appa-

Prop. 1978/79:94

'8'

raturen inte har godk

ä

nts vid besilitning.

Vidare g

ä

ller att apparaturen skall fungera tillfredsst

ä

l­lande. G

ö

r den inte det f

å

r fordonet inte anv

ä

ndas. Dot ankomraer p

å

 fordons

ä

garen att kontrollera apparaturens funktion. Vi har f

ö

rordat att 

ä

tg

ä

rder skall vidtas f

ö

r att underl

ä

tta f

ö

r fordons

ä

gama att d

ä

rut

ö

ver kontrolle­ra apparaturen i vart fall en g

å

ng varje skatteperiod. Vi har ocks

å

 betonat att kiloraeterskatten kan koraraa att ber

ä

lmas sk

ö

nsra

ä

ssigt och att sk.attetill

ä

gg kan p

å

f

ö

ras om apparaturen inte fungerar tillfredsst

ä

llande.

Det andra fallet 

ä

r d

å

 kilometerskatt inte har betalats. Det nuvarande brukandef

ö

rbudet p

å

 grund av obetald kilo­meterskatt 

å

terfinns 

ä

ven i den f

ö

reslagna lydelsen av paragrafens f

ö

rsta stycke. I tredje och fj

ä

rde styckena finns inskr

ä

nkningar i brukandef

ö

rbudet, vilka motsvarar de inskr

ä

nlcningar som anges i 16 

§

 andra stycket och som avser fordonsskatt, I detta avseende h

ä

nvisas till kom­mentaren till 16 

§

, Ut

ö

ver vad som s

ä

gs d

ä

r b

ö

r anm

ä

rkas att best

ä

mmelsema om skattskyldighet ra.ra. g

ä

ller 

ä

ven i dessa fall. Den som 

ä

ger ett fordon vid ing

å

ngen av upp­b

ö

rdsm

å

naden 

ä

r normalt skattskyldig. Har ett fordon 

ö

ver­tagits f

ö

re ing

å

ngen av uppb

ö

rd.3m

å

naden 

ä

r det allts

ä

den nye 

ä

garen som p

å

f

ö

rs kilometerskatt f

ö

r den senaste skatteperioden, i den m

å

n skatt skall p

å

f

ö

ras. Denna skatt m

å

ste betalas f

ö

r att brukandef

ö

rbudet skall h

ä

vas.

I sista meningen i paragrafens fj

ä

rde stycke ges RSV r

ä

tt att undanr

ö

ja brukandef

ö

rbudet i andra fall n

ä

r s

ä

rskil­da sk

ä

l f

ö

religger. Betr

ä

ffande de fall som kan komma i fr

å

ga h

ä

nvisas till kommentaren till 16 

§

, Om brukande­f

ö

rbud undanr

ö

js f

ö

r att ge t.ex, ett 

å

kerif

ö

retag m

ö

j­lighet att anv

ä

nda sina fordon och fullf

ö

lja ett avtal med kronofogdemyndigheten om avbetalning av en skatte-

Prop. 1978/79:94

182

skuld b

ö

r allts

å

 kilometerskatt som f

ö

rfaller till betalning efter RSV:s beslut betalas.

I paragrafens andra stycke f

ö

resl

å

s en ny best

ä

mmelse om att brukandef

ö

rbud p

å

grund av brist i fr

å

ga om kilometer­r

ä

knarapparaturen kan h

ä

vas i avvaktan p

å

 reparation eller besiktning. Beslut i s

å

dana fr

å

gor meddelas av regeringen eller myndighet sora regeringen best

ä

mmer. I 48 

§

 VSK regle­ras dessa f

ö

rh

ä

llanden n

ä

rmare.

28

I 28 

§

 regleras f

ö

rseningsavgiften. Enligt det f

ö

reslagna f

ö

rsta stycket sl-all avgift inte p

å

f

ö

ras vid f

ö

rstag

ä

ngs-f

ö

rseelse. I st

ä

llet sliall den skattskyldige erinras om sin uppgiftsskyldighet och om f

ö

rseningsavgiften.

Uppropas f

ö

rseningen under n

å

gon av de n

ä

rraast f

ö

ljande tre ordinarie avst

ä

npligstillf

ä

llena ers

ä

tts erinran enligt f

ö

rsta stycket med f

ö

rseningsavgift,

Avsik.ten 

ä

r att erinran och f

ö

rseningsavgift skall komma i fr

ä

ga n

ä

r k

ö

rl

ä

ngdsuppgift enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 5 VSK inte har l

ä

rajiats. Detta f

ö

ljer av att det skall vara fr

å

ga om uppgift f

ö

r skatteperiod om k

ö

rstr

ä

ckan f

ö

r for­donet.

D

ä

rut

ö

ver b

ö

r f

ö

rseningsavgift alltid p

å

f

ö

ras n

ä

r skattskyl­dig har anmanats att l

ä

rana k:

ö

rl

ä

ngdsuppgift men inte f

ö

ljt anmaningen inom tid som f

ö

reskrivits i denna.

F

ö

rseningsavgift utg

å

r normalt raed 100 kr. Vid upprepad f

ö

rseelse och n

ä

r anmaning inte har f

ö

ljts best

ä

ms avgiften till 200 kr.

N

å

got beslut ora erinran enligt f

ö

rsta stycket raeddelas inte. P

å

 ginindval av ett objektivt konstaterbart falttum, att k

ö

r-

Prop. 1978/79:94

183

l

ä

ngdsuppgift inte kommit in i ratt tid, kan TSV skriva ut erinran och s

ä

nda till fordons

ä

gama. Besv

ä

r kan inte anf

ö

ras mot erinran. Denna salmar sj

ä

lvst

ä

ndig r

ä

ttsverkan. Den utg

ö

r d

ä

reraot en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r p

å

f

ö

ring av f

ö

r­seningsavgift vid efterf

ö

ljande f

ö

rsening. Mot beslut om p

å

f

ö

ring av f

ö

rseningsavgift kan talan d

ä

remot f

ö

ras en­ligt 31 

§

 genom besv

ä

r hos kammarr

ä

tt. I besv

ä

rs

ä

rendet f

å

r pr

ö

vas 

ä

ven den f

ö

rsta f

ö

rseningen. Om denna eller den andra f

ö

rseningen anses urs

ä

ktlig eller om annan be­frielsegrund f

ö

religger skall avgift inte p

å

f

ö

ras.

Ikrafttr

ä

dandebest

ä

mraelser

De nya best

ä

ramelserna b

ö

r i princip tr

ä

da i kraft s

å 

snart som m

ö

jligt. Med h

ä

nsyn till den .f

ö

rberedelsetid som beh

ö

vs t.ex. f

ö

r information, dataprogramjnering och lilcnande b

ö

r ikrafttr

ä

dandet kunna ske ungef

ö

r ett halvt 

å

r efter ri.ksdagens beslut.

S

ä

rskilda best

ä

mmelser beh

ö

vs f

ö

r 

ö

verg

å

ng till ti'e sk.atte-perioder per skatte

å

r. Denna 

ö

verg

ä

ng b

ö

r g

ö

ras f

ö

r de ber

ö

rda fordonen fr,o,m. det skatte

å

r som b

ö

rjar vid ikrafttr

ä

dandet eller n

ä

rmast d

ä

refter. Visserligen f

å

r d

å

ä

ldre best

ä

raraelser till

ä

mpas f

ö

r fordon mod vissa slutsiffror saratidigt som nya best

ä

mmelser tillarapaG f

ö

r fordon raed andra slutsiffror. En annain l

ö

snin.g slaille va­ra att g

å

ö

ver till det nya systeraet f

ö

r samtliga fordon vid en och Gam.raa tidpunkt. Detta skulle docl: kr

ä

va e;-:tr'a uppb

ö

rder och ex.tra avst

ä

mplingar, vilket b

ö

r undvikaG av pralvtislca och adrainistrativa sk.

ä

l.

Prop, 1978/79:94

'84

F

ö

rordning om 

ä

ndring i v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen

I paragrafens f

ö

rsta stycke regleras skyldigheten att l

ä

m­na uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

lming av kilometerskatt. I punkt 4 f

ö

resl

å

s en n

ä

rmast redaktionell 

ä

ndring av texten.

I paragrafens andra stycke f

ö

resl

ä

s inskr

ä

nkningar i skyl­digheten att g

ö

ra ordinarie avst

ä

mpling enligt f

ö

rsta stycket 5. Vi h

ä

nvisar p

å

denna punkt till 

ö

verv

ä

gandena.

5

§

I paragrafens f

ö

rsta stycke f

ö

resl

å

s en 

ä

ndring i fr

å

ga om tillhandah

å

llande av viss blankett m.m. Blankett f

ö

r avst

ä

mpling n

ä

r ett fordon som har anv

ä

nts under avst

ä

ll­ning inte l

ä

ngre skall anv

ä

ndas beh

ö

ver inte vara f

ö

rsedd med datum f

ö

r utl

ä

mnandet och kan ocks

å

 tillhandcLh

å

llas p

å

 enklare s

ä

tt 

ä

n efter anm

ä

lan. Detta h

ä

nger samman med f

ö

rslaget 1 paragrafens andra stycke att avst

ä

mpling som nu n

ä

mnts skall vara en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att avst

ä

llning skall upph

ö

ra.

7

§

I paragrafens andra stycke regleras f.n, fordons

ä

gamas skyldighet att avst

ä

mpla blankett f

ö

r ordinarie avst

ä

mp­ling och att s

ä

nda blanketten till TSV,

Best

ä

mmelsen har enligt f

ö

rslaget 1 st

ä

llet utformats s

å 

att st

ä

mpelkortet skall ha kommit in till TSV senast den 4 i m

å

naden efter avst

ä

mplingsra

å

naden, vilket i stort sett 

ö

verensst

ä

mmer med vad som nu faktiskt till

ä

mpas. N

å

gon anledning att kr

ä

va att avst

ä

mplingen faktiskt har gjorts under avst

ä

mplingsm

å

naden finns inte.

Prop, 1978/79:94

'8?

I paragrafen anges f

ö

ruts

ä

ttningama for undantag fr

å

n skyldigheten att f

ö

rse kilometerskattepliktigt fordon raed kilometerr

ä

kJiarapparatur.

Paragrafen har kommenterats i avsnittet med v

å

ra 

ö

ver­v

ä

ganden. Ut

ö

ver vad som s

ä

gs d

ä

r kan f

ö

ljande framh

å

llas.

Beslut om raedgivande enligt 17 

§

 tredje stycket VSL b

ö

r inneh

å

lla uppgift om de fordon som omfattac av medgivan­det. Till f

ö

ljd h

ä

rav b

ö

r 

ä

ndringar av fordons

ä

garens vagnpark leda till nya beslut i dispensfr

å

gan. Ora for­dons

ä

garen s

ä

ljer ett eller flera fordon sora om.fattas av raedgivandet eller vill att raedgivandet skall utsti'

ä

ckas till att omfatta fler eller andra fordon b

ö

r fordons­

ä

garen anra

ä

la detta till RSV, Verket tar st

ä

llning i fr

å­

gan och raeddelar nytt beslut i fr

å

ga om medgivandets om­fattning.

Enligt andra stycket 1 den f

ö

reslagna paragrafen fast­st

ä

ller RSV skatte

å

r och skatteperioder f

ö

r kilometer­skatt f

ö

r fordon som omfattas av medgivande enligt para­grafens f

ö

rsta stycke.

Avsikten med den f

ö

reslagna best

ä

mmelsen 

ä

r att fordons­

ä

garen skall kunna ber

ä

kna k

ö

rstr

ä

ckan f

ö

r samtliga fordon som omfattas av medgivandet f

ö

r en och samma period. Uppgift l

ä

mnas allts

å

vid endast tre tillf

ä

llen under ett 

ä

r. Fordonsskatt uppb

ä

rs d

ä

remot f

ö

r arjiars g

ä

llande skatte

å

r och skatteperioder. Anknytningen till kontrollm

ä

rke och kontrollbesiktning kommer allts

å

 att firmas kvar n

ä

r det g

ä

ller fordonsskatt men inte n

ä

r det g

ä

ller kilometerskatt.

9 

§

I ett nytt andra stycke 1 paragrafen regleras f

ö

rfarandet

Prop. 1978/79:94

186

n

ä

r undantag har medgivits fr

å

n skyldigheten att f

ö

rse ett kilometerskattepliktigt fordon med kilometerr

ä

knarappara­tur.

I st

ä

llet f

ö

r st

ä

mpelkort skall fordons

ä

garen l

ä

mna s

ä

r­skild uppgift om k

ö

rstr

ä

ckan. F

ö

r s

å

dan s

ä

rskild uppgift g

ä

ller best

ä

mmelserna om uppgift till ledning f

ö

r ber

ä

k­ning av kilometerskatt. Eftersom kilometerskatten kommer att ber

ä

knas med ledning av andra uppgifter om k

ö

rstr

ä

ckan 

ä

n dera som finns 1 en kiloraeterr

ä

knare torde uppgifter som avses i 5 

§

 f

ö

rsta stycket 1-4 VSK knappast fylla n

å

gon funktion. Uppgift enligt 5 

§

 f

ö

rsta stycket 5 VSK skall d

ä

reraot l

ä

ranas.

I den s

ä

rskilda uppgiften skall 

ä

ven anges den skatt som bel

ö

per p

å

 den angivna k

ö

rstr

ä

ckan.

Uppgiftsl

ä

mnandet och uppb

ö

rden b

ö

r s

å

 l

å

ngt m

ö

jligt f

ö

lja de vanliga best

ä

mmelserna i VSK. Skyldigheten att l

ä

mna k

ö

rl

ä

ngdsuppgift senast den 4 i m

å

naden efter skatteperio­den kan dock t

ä

nkas vara sv

å

r att fullg

ö

ra. Vidare f

ä

r s

ä

r­skilda rutiner skapas f

ö

r uppb

ö

rd av skatt. Enligt v

å

r mening b

ö

r RSV - efter samr

ä

d med TSV - f

å

 fastst

ä

lla vad som skall g

ä

lla i detta avseende 

ä

ven om avvikelse d

ä

rvid kan beh

ö

va g

ö

ras fr

å

n VSK:s best

ä

mmelser.

Vissa best

ä

mmelser i VSL, t.ex. 22 och 23 

§§

, bygger p

å 

att skatt p

å

f

ö

rs. Detta b

ö

r g

ä

lla 

ä

ven 1 de fall som regleras i 8 a och 9 

§§

 VSK. Den k

ö

rl

ä

ngdsuppgift som l

ä

mnas b

ö

r d

ä

rf

ö

r leda till att kilometerskatt p

å

f

ö

rs enligt 22

§

 andra meningen VSL.

Ä

ven en s

ä

rskild uppgift om k

ö

rstr

ä

ckan enligt denna para­graf 

ä

r att j

ä

mst

ä

lla raed deklaration, vilket framg

ä

r av 50 

§ 

f

ö

rsta stycket VSL. Felaktig uppgift kan d

ä

rf

ö

r leda till

Prop. 1978/79:94

187

Straff enligt skattebrottslagen. Vidare kan efterbeskatt­ning enligt 24 eller 25 

§

 VSL och skattetill

ä

gg enligt 27 

§

 VSL f

ö

rekomma.

48

I 48 

§

 finns best

ä

mmelser om r

ä

tt att bruka fordon trots att kilometerr

ä

knarapparaturen inte 

ä

r 1 f

ö

reskrivet skick. Best

ä

mmelsen i f

ö

rsta stycket ger tillsammans med best

ä

m­melsen i 46 

§

 till resultat att ett kilometerskatteplik­tigt fordon inte f

å

r brulcas enligt 4S 

§

 om fel p

å

 appara­turen uppkomraer genom 

å

tg

ä

rd sora enligt 32 

§

 vidtas av godlc

ä

nt f

ö

retag, Genora omformuleringen av paragrafens f

ö

rsta stycke avses detta bli till

ä

mpligt 

ä

ven p

å

 de fall som avses i 46 

§

.

Ikraf ttr

ä

dandebest

ä

mmelsema

De f

ö

reslagna best

ä

mmelserna b

ö

r i princip tr

ä

da i l:raft samtidigt med 

ä

ndringama i VSL, I fr

å

ga om fordon raed slutsiffra 5 f

ö

resl

å

s i 4 

§

 VSK 

ä

ndrat skatte

å

r b

å

de f

ö

r fordonsskatt och kiloraeterskatt. Detta inneb

ä

r att det nya skatte

å

ret b

ö

rjar f

ö

rst en resp, tv

ä

 m

å

nader efter det att det 

ä

ldre skatte

å

ret g

å

tt till 

ä

nda. Denna period b

ö

r l

ä

ggas till det nya skatte

å

ret som blir 15 m

å

nader i fr

ä

ga 

om  

fordonsskatt och 14 m

å

nader i fr

å

ga om kilometerskatt, I den f

ö

reslagna p, 2 av ikrafttr

ä

dande-best

ä

mmelserna l

ä

mnas ett f

ö

rslag till hur 

ö

verg

å

ngen kan utformas. F

ö

rslaget g

ä

ller under f

ö

ruts

ä

ttning att f

ö

rfattnings

ä

ndringama s

ä

tts i kraft senast den 30 juni 1979.

Prop. 1978/79:94

188

S

ä

rskilt yttrande av experten[REDACTED_EFTERNAMN]

Avsnitt 4.4 Brukandef

ö

rbud

Jag ansluter mig till utredningsmannens f

ö

rslag i fr

ä

ga om f

ö

rbud att bruka fordon utom n

ä

r det g

ä

ller en ny 

ä

gares skyldighet att betala v

ä

gtrafikskatt. Som villkor f

ö

r att ett brukandef

ö

rbud skall h

ä

vas n

ä

r ett skattepliktigt fordon 

ö

ver­g

å

r till ny 

ä

gare b

ö

r, enligt min mening, g

ä

lla att fordons­skatt betalas f

ö

r fordonet som om skatteplikten intr

ä

tt vid f

ö

rv

ä

rvet. 

Ä

andra sidan b

ö

r inte kr

ä

vas att kilometerskatt tas ut av den nye 

ä

garen f

ö

r k

ö

rning f

ö

re f

ö

rv

ä

rvsdagen. Detta kan kr

ä

va viss justering av best

ä

mmelserna om vem sora 

ä

r skattskyldig och om avst

ä

mpling.

Avsnitt 4.5 F

ö

rseningsavgift

Jag delar utredningsmannens uppfattning att f

ö

rseningsavgiften vid "f

ö

rstag

å

ngsf

ö

rsummelse" kan ers

ä

ttas raed ett meddelande till den skattskyldige. Genora raeddelandet "fe

ö

r den skattskyldige f

å

 reda p

å

dels att han har f

ö

rsummat att l

ä

mna uppgift om k

ö

r­str

ä

cka i tid, dels vad som h

ä

nder om f

ö

rsummelsen upprepas. En s

å

dan ordning kan antas v

ä

sentligt minska bl.a, myndigheter­nas arbete med f

ö

rseningsavgifter.

D

ä

remot bitr

ä

der jag inte f

ö

rslaget att en senare f

ö

rsummelse inte skall medf

ö

ra f

ö

rseningsavgift om "f

ö

rstag

å

ngsf

ö

rsuramel-sen" varit urs

ä

ktlig. Att genomf

ö

ra det f

ö

rslaget skulle inne­b

ä

ra att vinsten av en angel

ä

gen f

ö

renkling minskade. Myndig­heterna skulle st

ä

llas inf

ö

r problemet att pr

ö

va urs

ä

ktlig­heten vid en f

ö

rsummelse som ligger l

ä

ngt tillbaka i tiden, ibland mer 

ä

n ett 

å

r. De saksk

ä

l som kan 

å

beropas f

ö

r en s

å

dan ordning 

ä

r enligt min mening inte b

ä

rande. Systemet med meddelande i st

ä

llet f

ö

r f

ö

rseningsavgift b

ö

r ses som ett 

å

l

ä

ggande f

ö

r beskattningsrayndigheten att alltid och ex officio efterge f

ö

rseningsavgiften vid f

ö

rstag

å

ngsf

ö

rsuramelse.

Prop. 1978/79:94

I89

Bilaga 1

F

ö

rteckning

ö

ver f

ö

rfattningar p

å

 v

ä

gtrafikbeskattningens

omr

å

de, m.ra________________________________________ 

A.  Nu g

ä

llande f

ö

rfattningar

1.      V

ä

gtrafikskattelagen

SkU

41,

rskr

254

SkU

38,

rskr

295

SkU

59,

rskr

385

SkU

26,

rskr

186

LU ;

5,

rskr

113

SkU

61,

rskr

346

SkU

6,

rskr

28

SkU

22,

rskr

136

SkU

21,

rskr

120

SkU

39,

rskr

192

(1973:601)

prop 1973:94,

ä

ndrad SFS 1974:316     " 1974:98, "   "  1974:869     " 1974:164, (ikrafttr

ä

dande SFS 1974:873) 

ä

ndrad SFS 1975:276   prop 1975:62,

"  1975:1421    "  1975/76:15,

"  1976:337     " 1975/76:181, (ikrafttr

ä

dande SFS 1976:719) 

ä

ndrad SFS 1976:880    prop 1976/77:20,

"  1977:60      " 1976/77:68,

"  1978:72      " 1977/78:78,

"  1978:118     " 1977/78:94,

" 1978:199     " 1977/78:136,  SkU 50,  rskr 263

2.        V

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1973:776)

ä

ndrad SFS 1974:874

"

1975:280

"

1976:341

"   "

1976:770

"   "

1977:948

"

1978:127

" 1978:331 '

Kung

ö

relsen (1973:777) om 

å

terbetalning och avr

ä

kning av v

ä

gtrafikskatt m.m. f

ö

r fordon som anv

ä

nts utom riket

ä

ndrad SFS 1974:876 (omtryckt)

" 1975:281

"  1976:768 (omtryckt)

"   " 1978:128

lagen (1976:338) om v

ä

gtrafikskatt p

å

vissa fordon, som icke 

ä

r registrerade

 iket

prop 1975/76:181,  SkU 61, rskr 346

ä

ndrad SPS 1978:119     " 1977/78:94,  SkU 39,  rskr 192

Prop. 1978/79:94

190

F

ö

rordningen (1976:769) om uppb

ö

rd m.m. av v

ä

g­trafikskatt p

å

 vissa for­don, som icke 

ä

r registre­rade 1 riket

ä

ndrad SFS 1978:408

lagen (1975:278) om ned­s

ä

ttning av fordonsskatt p

å

 traktorer och sl

ä

p­vagnar m.m.

ä

ndrad SFS 1978:121

prop 1977/78:94, SkU 39, rskr 192

Lagen (1976:339) om saluvagnsskatt

ä

ndrad SFSf 1578:122

"  1975/76:181, SkU 61, rskr 346 "  1977/78:94, SkU 39, rskr 192

F

ö

rordningen (1976:767) om uppb

ö

rd av salu­vagnsskatt, m.m.

10.

Kung

ö

relsen (1973:779) om beskattning av mo­torfordon, som 

ä

r in­f

ö

rt i svensk export-vagnsf

ö

rteckning

ändrad SFS  1978:129

Kung

ö

relsen (1973:780) om interimsskatt

11. Kung

ö

relsen (1973:784) om visst undantag fr

å

n v

ä

gtrafikskatt

12. F

ö

rordningen (1978:407) om befrielse fr

å

n eller neds

ä

ttning av viss in­direkt skatt, m.m.

13.  F

ö

rordningen (1978:89) om f

ö

reskrifter i fr

å

ga om v

ä

gtrafikskatt

Prop. 1978/79:94

191

B. 

Ö

vriga f

ö

rfattningar

Lagen (1973:602) om s

ä

r­skild v

ä

gtrafikskatt  prop 1973:94,  SkU 41,  rskr 254

ä

ndrad SFS 1975:277     " 1975:62,  SkU 26,  rskr 186

"    " 1975:1408    " 1975/76:29, SkU 15,  rskr 68

upph

ä

vd " 1978:118     " 1977/78:94, SkU 39,  rskr 192

Kilometerskattekung

ö

relsen (1972:591)

ä

ndrad SPS 1973:77

"    " 1973:682

upph

ä

vd " 1973:776

Kung

ö

relsen (1973:785) om inbetalning av avgift f

ö

r kilometerr

ä

knare m.m.

Lagen (1975:279) om in­drivning av avgift f

ö

r kilometerr

ä

knare m.m.  prop 1975:62,  SkU 26,  rskr 186

F

ö

rordningen (1975:283) om kilometerr

ä

knarappa­ratur till vissa sl

ä

p­vagnar

ä

ndrad SFS 1976:53

Kung

ö

relsen (1973:788) om neds

ä

ttning av eller befrielse fr

å

n v

ä

g­trafikskatt i vissa fall

ä

ndrad SPS 1975:282

" 1978:130

upph

ä

vd "  1978:407

Kung

ö

relsen (1974:875) om s

ä

rskild uppb

ö

rd av viss v

ä

gtrafikskatt, m.m.

F

ö

rordningen (1976:718) om s

ä

rskild uppb

ö

rd av viss v

ä

gtrafikskatt, m.m.

Prop. 1978/79:94

192

9. F

ö

rordningen (1977:62) om s

ä

rskild uppb

ö

rd av viss v

ä

gtrafikskatt, m.m.

.10. F

ö

rordningen (1978:131) om s

ä

rskild uppb

ö

rd av viss v

ä

gtrafikskatt,m.m.

C.  Bet

ä

nkanden

SOU 1968:50

Traktorbeskattning

" 1969:45

Pordonsbeskattningen

" 1970:36

Kilometerbeskattning

"  1972:42

V

ä

gtrafikbeskattningen

"  1977:6        

Ö

versyn av det skatteadministrativa sanktionssystemet 1, Eftergift och besv

ä

r m.m.

D.  Vissa 

ä

ldre propositioner

Prop 1970:138      F

ö

rslag bl.a. till en etappvis oml

ä

gg­ning av automobilskatten f

ö

r tyngre fordon enligt kostnadsansvarighets­principen

" 1971:97 F

ö

rslag till Inf

ö

rande av best

ä

mmelser om 

å

terbetalning av automobilskatt vid utlandsk

ö

rning

"  1971:152      F

ö

rslag bl.a. till "rullande uppb

ö

rd" av automobilskatt

"   1971:153      Principf

ö

rslag om inf

ö

rande av kilo­meterskatt

"  1972:115      F

ö

rslag till andra etappen av oml

ä

gg­ningen av automobilskatten (j

ä

mf

ö

r prop. 1970:138) och till best

ä

mmelser om skyldighet att montera kilometer­r

ä

knarapparatur 1 vissa fordon

Prop. 1978/79:94

193

TABELLER

Tabell 1. (avsnitt 2

Skatte

å

r, skatteperioder och upp-,4) b

ö

rdsm

å

nad f

ö

r v

ä

gtrafikskatt

Bilaga 2

Slut-  Skatte

å

r/ siffra Skatte­perioder

Fordonsskatt

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds­m

å

nad

juni-maj

maj-april

 juni- augusti      februari-april

 Geptember-november raaj-juni

 december-februari  juli-oktober

 mars-maj

november-januari

september-augusti

juli-juni

 september-november maj-juni

 december-februari  juli-oktober

 mars-maj

november-januari

juni-augusti      februari-april

september-november maj-juni

skatte

å

r maj-april

skatte­perioder

maj-juli augusti-oktober november-januari februari-april

skatte

å

r

skatte­perioder

skatte

å

r  juli-juni

skatte­perioder

juli-september oktober-december januari-mars april-juni

4 och skatte

å

r

5

skatte­perioder

skatte

å

r december-november

skatte­perioder

december-februari

mars-maj

juni-augusti

skatte

å

r januari-december

skatte­perioder

."januari-mars april-juni Juli-september oktober-december

skatte

å

r februari-januari

skatte­perioder

februari-april maj-juli augusti-oktober november-januari

april-mars januari-mars april-juni juli-september oktober-december

juni-maj

mars-raa j

juni-augusti

september-november

december-februari

november-oktober juli-oktober november-januari februari-april

december-november september-november de c embe r-februari mars-maj juni-augusti

januari-december oktober-december januari-mars april-juni juli-september

april

april augusti oktober januari

maj

maj

augusti novenber iebruari

juni

juni

september december mars

augusti

augusti november februari maj

noveraber

november februari maj augusti

december

december mars juni september

januari

januari april augusti oktober

13   Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

forts.

Prop. 1978/79:94

194

Slut- Skatte

å

r/ siffra skatte­perioder

Fordonsskatt

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds­m

å

nad

februari

februari maj

augusti november

mars

mars juni september

skatte

å

r  mars-februari

februari-januari

 skatte-   mars-maj

november-januari

perioder  jiini-augusti     februari-april september-november maj-juni december-februari  juli-oktober

skatte

å

r  april-mars

skatte­perioder

april-juni juli-september oktober-december januari-mars

mars-februari december-februari mars-maj juni-augusti september-november december

Prop. 1978/79:94

195

Tabell 2.

Vissa uppgifter om antalet

(avsnitt 3.1.1)  

ä

renden

om  

f

ö

rseningsavgift m.m.

L

ä

n

Antal resp. andel 

(%) 

kiloraeter­skatteplik­tiga fordon den 23 de­cember 1977

andel   

fo

Andel av totala an­talet ut­s

ä

nda med­delanden om f

ö

rsenings­uppgift under f

ö

rsta kvar­talet 1978,

Uppgiven eftergifts-procent

Antal mandagar f

ö

r hand­l

ä

ggning av f

ö

rs. avg.

ä

rende!

Kolumn 2 Kolumn b

n

1

2

3

4

5

6

7

AB

29

809

13,2

20,5

ca

77

510

58

C

5

942

2,6

2,2

4

61

97

D

5

671

2,5

1,9

10

120

47

E

9

243

4,1

3,9

20

100

92

F

8

586

3,8

3,2

15

- 25

260

33

G

5

972

2,P

1,7

10

51

117

H

7

157

3,2

2,8

50

300

24

I

1

557

0,7

0,5

5

16

97

K

3

744

1,7

1,3

20

50

75

L

9

322

4,1

3,5

13

200

47

K

16

112

7,1

6,8

13

450

36

1

7

480

3,3

3,0

2

90

83

0

17

469

7,7

9,4

18

352

50

P

11

950

5,3

4,8

15

510

23

R

9

686

4,3

3,4

10

- 12

72

135

S

10

294

4,5

3,9

15

190

54

T

6

587

2,9

2,8

10

250

26

U

6

143

2,7

3,8

35

100

61

9

430

4,2

3,4

12

91

104

X

7

495

3,3

2,9

15

200

37

Y

9

248

4,1

4,3

15

- 20

210

4-1

2

5

676

2,5

2,2

10

200

28

A C

10

226

4,5

3,6

24

140

73

BlJ

11

477

5,1

5,2

20

55

209

Total

226

276

l

Ö

O

100

-

4 578

-

Genom­snitt

-

-

-

-

-

226 276

4 573

Prop. 1978/79:94

196

Tabell 3,       Relativ frek?>r8ns f

ö

r olika brister som raed-(avsnitt 3,1.4)  f

ö

rt att kilometerr

ä

knarapparatur inte god­k

ä

nts vid s.k. l

ö

pande besiktning (ASB;s unders

ö

kning i september 1977)

Brusten plombering Plombering saknades Plomberingen var bristf

ä

llig R

ä

knarapparaturen var ur funktion Myndighetsplombering var inte gjord R

ä

knare saknades Avst

ä

mplingen var inte l

ä

sbar 

Ö

vrigt

Procent av totala antalet besikti-gade fordon

3,

,1

2,

,6

0,

,4

1,

,8

1,

5

0,

,1

0,

,1

0:

,4

9,9

Prop. 1978/79:94

197

CO

r-t 

«

S P

O -P 4 (U rH > CO CO P rH fl   (U

"rS, CO 

CJ c>J

o o

"3     

S         CO

S      -P

P        fl

to    CO

O

rH        VD CO       C\J

ro

VD

fl      CO

> cu      ra

CO rH 4 ra

cu :o 3

.j tp tH ,Q

VD CTi

o

O

o o

r-i

CTi

o

0>

u

-p

CO

1         

CO      '-

Ph    i

Ph      

r-

co    a

U    rH

CO

S     cu

n  .a

U     E

03

H        P

Ph

Ph     

03

P(    CD

CU

H

ca p 

fl

CO

fl      I   U

>   (D      4J  CO

CO rH   fj   ra rH

CU :o CO -H

, tH tH   rH 

Ä

CO 

+ fl 

CO

00

UA

rH

r-

r

Lr%

O

H

rH

CM

CO

o o

CO CO

fl W) 

rH fl 

H P fl -P     .M

CO :o cn H U 

iH CU 

H TS 

-P     fl

I

fl

fl      O   

> cu      ra CO

CO H      h rH

cu :o 05 -rH

rH

H

CTi C\J

o o

cn

U

cu

CO                  P

m

t/3

U

O

-

tiO CO iH ra ra fl o -

ö

1 

o

(in

CO

-p fl

CO

H H H

-P  Ph

Ph

,t

CO U

S

O-H

m

VD

r

C3>

M

r-\

t

a

U

rH

t

fl

VD

P

H

03

1

fl

f

cu

O

,p

fl   fl 

,y   03

S o

H

O

:cO U

H

03

tp

-p

Ph

tp

»

CO

«

0 CO

«

0

CO

Ph

Ph 

CO

Ph

M 

P

1

H

H    Ph

H

fH

§

03

03   Ph

03

>

P

Ph

fn   CO

[iH

:0

CO

Prop. 1978/79:94

198

«

H

pH   

03

CO=P

-P

O -P

-P   0

H

.

> CO

VD

VD

VD

a>

ro

CO

VD

CVJ

tt

C

ö

COHJ

«

.*

..

t.

..

O

o     -P

fl

r-t

ITv

VD

r-t

O

CTi

OtT

r-i

o

O       Ph

(R CO

C

r-t

H

t-

H       O 

P4

rf

H

S

CO

§

+

»

cJ

VD

O

CM

VD

VD

t

t

CvJ

O

P

fl

m

H

"*

C~

CVl

O

O

sl-

in

H

CO

CO

(>j

CVJ

VD

tn

u

fl 1

fl

03   CO

X

H ra

:cO

03 ra

U

3

VD

H

to

H

CO U

cr,

O

OD

O

ro

O

CVJ

CVJ

tn

O

O

o

Ph

:0

t~

t~

to

o"

r-i

O

m

c

H

Ph

tp

VD

r-t

r-i

H

03

U         

bD   

H

fl   r-

ra

CO

H     C-

ra

P

o

:s

fl

VD

a

CM

o

VD

to

O

CO

H

o

cr

H      rH

pq

CO

K>

to

rH

r-\

H

H      

-P       03

C

rP

03    1

P    s

rHP

+3    cu

03 ra

03      -P

tp CO

H      Ph

rH   U

C\J

r-t

f-

ir\

to

cn

VD

to

VD

03

>          CO

h

»

.

*

m.

..

M

.*

..

O

E     cn

CO Ph rH

O

ir\

CO

tr\

CVJ

o

I

H

O

o

O

o

:o -p

*

r

H

o

f-

rH

rH

rH

ra   -H

rH

'otp  

r-i

rH       M

P

03       fl

.P

rH

tp     -H

-P

CO

fl

ra

HJ

VD

CO

0

r

CO

o

CO

VD

r-t

cn

03      >i

CO

C

r-

m

t

LTN

r-t

to

CvJ

rH

1

1

m

o    :o

i-q

CO

r-t

H

rH

rH

ra

>    U

CO       03

1

TJ

fl  fl

fl       fl

03   O

O     3

rH   ra

P

03   !-l

+=    cn

p   03

CO     

f U

00

H

hn

00

CTl

to

>;    pq

>         CO

..

.

«

*

,

»

O

H    c/

rH

CO   fH rH

vo

H

c-

O

OJ

in

r-t

o

O

tp   

H

:o -P

f

'

1

H

O

00

r-i

rH

P   --'

,Q

tp

r-t

o

fl

(U     fl

O

r-t

Ph     

03

ra

CO

ra    

4

O

r

1

CO

r-

lr

r-

CO

O

r-i

VD

3

03

fl

=J-

m

r-i

rH

i

H

to

(U     -P

(

CO

r-t

Cvl

to

     CO

CO     

B     CO

fH         Ph

:cO      Ph

r-i

a   CO

bfl

p

0

CO

03

X

U

1

rH

rH

fl

:cO

03

Ph

cu

,

ra

O

>

r

eo

X

T

ra

-

ö

r-t

CO

C

fl

:cO

03

.

C

U

03

>

03

>

u

r-\

o

O

rH

H

X

:c5

U

u

Ph

CO

.

TS

Vh

CU

03

CO

to

U

3

03

03

t

1

tp

tp

-

+3

r-t

+5

r-3

ra

r

.

o

=cO

ro

ra

CO

:cO

03

-CO

CO

to

to

'cO

03

tn

-P

Pn

P

Ti ocO

fl

a

P

U 

CO

>

>

'Ph

rH

P

ra

r-t

rH

p

«

0

ocO

CO

r-t

P

OCO

ocO

«

0

to

rH

fl

+>

03

rH

rH

p

PlH

to

03

P

Ph

fin

PlH

fiD

:S

03

ra

03

Pn

CU

Pl.

P

piH

m

H

>

r-l HJ

X

a.

rH

rH

u

%

r-i

iH

rH

u

t3

CO

CO

03   U

   :cO

o

03

03

>

p

,

..

03

03

(U

>

p

EH

-- '

Pn   CO

CO

>

w

Pn

Pn

:0

OQ

.P

Ph

Pn

Pn

-.a

ta

Prop. 1978/79:94

199

CT

r-t

CO rH

rH   03

COH

+>

O HJ

+J   03

r

> to

tfl+

»

c:

-l

Ä

 CO

1

rH

to

§

-P

p

fl

tn

to

fl Ph

03   to

r-i  cn

03 cn

tp PJ

Ä

>

CO Ph

:0

-AH

r

ra

CO

ra

HJ

3

fl

pq

CO

fl

03    1

HHJ

0 tn

 CO

r-t   U

>     to

to  Ph H

:0 -P

Ä

 H .P

r-i

P

,P

rH

-P

to

ra

HJ

CO

fl

i-q

CO

fl

Å

03   O

rH cn

03 Ph

tp   (U

Oh Ph

l>          CO

CO   Ph rH

r-l

:o -rt

p

~;tH .P

,P

fl

O

rH

ra

CO

U

HJ

03

fl

M

CO H

ra

Cfi

fl o

Ti 

U o Pn

m 

HJ 03

rH HJ 03   U

Fn CO

t I

VD

to

CT

VD

tn

CO 

tn 

CvJ

to

Cvl CVJ

O O

t---

-4-

00

o o

H

00

tn

CO

03 

VD

-!j-

*

CvJ CvJ

CTl

o

CvJ CVJ

VD

r-t

to

tn

O

CVJ

1

CvJ

rH

fe.

fl

Ti

p

CO   1

Ph

bo

M

bfl'

M

Ph 

>

01

fl

fl

flrH

fl

Oi :o

x>

P

p

P   03

H

P

e

Ph

U rH

U 

X

Ph

tp.fl

o

03

CO

03   03

03 :cO

03

P o

r

.O Ti

,P   

X

1 >

12

o o

P

E=cO

B :cO

SH

E   03

03

o rH

o >

O 0

O  Ph

Ph 

to

"CT:

rH

H

rH   U

H 

X

r-t   CO

cn fl

P

P,

03

Qi 03

PhCO

PhC

o .p

«

r

»

M

>i

Ph

rH

to

.CO

°

C0   CO

oCO   CO

OCO lOj

ocO   03

CU

P,!>

Ph>

Ph,P

Ph Ph

Ph

fn

E P

rH Tl

rH Ti

Hti

rH -

Ö

rH  o  M

03

P

03 -P

03 -P

03 -H

03 H -P

O

Fn

>

Fn   >

Ph  

>

Pn >

Ph PhPh

o o

00

o o

o o

r-t

CVJ

o

o

r-t

to

CTl

ä

p

CO

Prop. 1978/79:94

200

QO      r-l

CTV    

«

=!-to

to VD

to 

CO

CO   to

rH     r-

tn   to

03 o CO to ro   o

O O O O

r-t

O O O O

r-t

I

r-t

o

CTV O-,

o o

tn

CvJ CvJ

I 

r-t O

-=)-

CVJ C\J

o

CTV

tn

CVJ

fl  a

to      

>       p

:tfl    ,

:tO to H H ra    3       H

S   '"'

5 

(1h

ö

Td

MO

CO

fl

P

tn

;cd

Ph

rH

rH

03

Ph

P

+

:o

03

-

epHJ

4J

to

TS

CO

to

P.i

VD

03

>

ra

r-D

U

CO

1

>

a

Ph

fX

O    

«

0

3

p

span style='text-transform:uppercase'>Ph

U   Ph

.

tn

03

03 Id

fl

c-

ra     Ph

Ph

CO

tp

M     Ph

p   03

M     03

HJ rH

-.cy

-

Ö

CO r-l

r-t

O

. :cO

rl

P-

p

ra tp

1

E

0.

Ph

U r-t

U

03

03 rH

:o

M

r-

P,

4J -P

.X

eo

r-

03

OJ.HJ

.i

Ct

HJ

E ra

tjO O

o

.

4J

O T3

p

:cO

o

cr

S

r-t   U

r-t

Ph

o

.

p :o

U HJ

CvJ

Q

ra

M.P

oeO

ra

cr

03

Ph

Ph    4J

1

Ph

Ph

Tl -

Ö

--

O

rH

Ph

t)D o

r-i

r-t

r-l

3   Ph

fl

P

-

03

-ri

M

:C

Ö

Ph

O

,P

4J

U

r-t

03

03

03     -

u

P

+ 1

4J

SP

Ph 

03

:o

03

'

P

fl

r

ep HJ

S

P

P r-t

HJ

o

>!

u

4J:cO

Ö

CO

to

ra

Ti

CO =P

-riM

r~

fl

.H

>

ra

03

:td

(n r-i

Ti

:p

in -ri fl HJ

>

o ra

CO

Tl t3

.

o

fl

Ph U

fl

to

fl

03

o :o

.

t

03

Fn rO

M

Td

03

P

rH

>

!h

o

Q

03

HJ

O

-P

M

tn

ra

r-t

:tO

P 

/span> 03

rH

«

0

tp

1

P

rH

HJ

rH

rH

-P

O

5

P

to

-t

c

HJ

>!   W

r-i

u

m

tn >i

03

Tl

HJ

U

.

:o

03

;P

tp

fin

h

Ph

pq

:3

CVJ CvJ

PH

.

t>!

r-i

VD

+J HJ

+J 10

H

rH

P

fl

rH

fl

O

eu

tD

T)

CQ

,P

>

u

to

to

o

0)

EH

--'

Fn

W)

fl

P

fl

Td

U

o

fl fl

CO M

CO

fl > to e

ö

?

§

/span> :tfl

H

.Q Ph P

tQ  1

,3S

CvJ   VD          00

O    OJ            O

to   VD            CTV

1-    f               r-i

O     O             a

Cvl  e              CTl

rH    cJ            t-

tn   t

to

O   fr

cr,

a   00       (T\

r-t     tn

o

o

o

o

o

o

o

o

o

-=1-

o

r-t

tn O tn

r-i

O 

+ 1

C\J   o            CO

CvJ     CvJ        to

t-   o                 to

CVJ          to

cg   tn

CvJ     r-t

(  tn

°

 s

o  2

rH       O

to     VD

II

rH       H

o

o

O

crv

to     LO

U

0) Ph H t

«

tPrH

u to

eUrH rH 3 r-t -r-i

P 

fl 

Tl

Ph

O fl

fl bO

to to

>

03 hO 

B_fl

pS

fi   Ph 

HJ CQ Ph

j3S

CTV

crv

vo

VD

CTV

O

CTV         CTV

r-i            CvJ

O        O

g   

°

O       o

"*

tn

CO          t

CvJ         CO

VD           c

m

rH

00

VD

00

rr>

H

CVJ

o

O

o

O

vl-

av

VD

H

r-i 1

CvJ

1

r-i

r

O

O

to

CO

VD

r-t

u

   U

r-i  to

X

u to

03 r-i

0

3    iH

(vJ   ro

CO     CvJ

'd-

o   r~       

r-t           t-

rH      f-            VD

CTV     CO        t

to   VD       cr>

Cvl

ro tn c\j o rH ro cvj    tn        cvj

CVJ

O

o

o

o

o

O

O

tn

o

CVJ  CVJ        CO

VD     to            00

00    to             CO

rH     to            vJ-

ro to to 

'It- to tn t~-   to        

c- o tn tn o VD "   O        

o o o

VD OvJ

crv   crv 

CTV   tn

Ph      

03 Ph

to     H to

P     ep H

X         X

to   Ph to

r-3 H '-'

eu.fl 

to

o   o

ro   CO

CTV    CTV

rH    VO          o       o

Ph

03 Ph

a Ph ;o 

,Q Ph Ph

3 C

03 +J

ra

CO

a 

fl cu

ra Ph :o

ba 

u

o o

tn

CTV    VD        Cvl    Cvl

m   ro       t~- C!v

r-t      ro   to

ro   tn

o   O

ov   CVJ          crv   

oo    o             [--CTV

r-i          CvJ     Cvl

o       O

O      O

O      O

CvJ   

o    't

   ov ro   ro

O     to

m    H   to

rH  tn   Ph

vo  [     

°

ö

to   tn   M)

rH  H    Ph

Ph 

3

r-t     r-t     Oi

OJ    CO      4J

O         H       fl

H         H      -P

Ph 

ocO

O

o

O O Cvl

O O O 

VD CVJ

r-t

O crv tn

CvJ

O       HJ

o        rH

o        03

tn

.fl

r-i

I     Ph

r-i   :o

O 

CTV

crv

fl cu 

HJ

4J

eo

>;

ra ra fl o

Td

Ph 

o 

S o ra

Ph

03 -P 

=P 

W

o    =P

Ph

Ph 

to

03 Ph 

r-t to 

>>! 

Ph 

to tu H

3 

rj   H -r-

Ä      Q3Ä

CvJ    to

Prop. 1978/79:94

201

Tabell 8.        F

ö

rslag till skattc,"ir, skatteperioder och (avsnitt 4.3.1)   uppb

ö

rdsm

å

nader f

ö

r v

ä

gtrafikskatt

(sista m

å

naden i varje skatteperiod f

ö

r kilometerskatt 

ä

r avst

ä

mplingsm

å

nad)

Slut-  Skatte

å

r/

siffra  Skatte-

_______ perioder

Fordonsskatt

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds m

å

nad

Skatte

å

r maj-april

april-rnars Skatte-  maj-augusti       december-mars perioder september-december april-junil) 

-, januari-april     juli-november 

'

september-augusti

juli-juni ,N september-december april-juni 

'     

. januari-april     juli-november2) maj-augusti       december-mars

december-mars april-juli     ,v augusti-november  mars-juni

januari-december

december-november januari-april     juli-november2) maj-augusti       deceraber-mars september-december april-junil)

1)  Skatteperioden 

ä

r tre m

å

nader

2)  Skatteperioden 

ä

r fem m

å

nader

3)  Uppb

ö

rd f

ö

r perloden g

ö

rs 1 dess f

ö

rsta m

å

nad

14 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 94

Skatte

å

r  juni-maj

Skatte­perioder

juni-september oktober-januari februari-maj

Skatteåi'     juli-juni

Skatte­perioder

Skatte

å

r

Skatte­perioder

juli-oktober november-februari mars-juni

Skatte

å

r oktober-september

Skatte­perioder

oktober-januari

februari-maj

juni-september

Skatte

å

r december-november

Skatte­perioder

Skatte

å

r

Skatte­perioder

Skatte

å

r februari-januari

Skatte­perioder

februari-maj juni-september oktober-januari

maj-april januari-april maj-augusti september-december

juni-maj februari-maj juni-september oktober-januari

september-augusti

maj-augusti

september-decembe?

januari-april

november-oktober juli-oktober novembe r-fe brua ri

januari-december september-december januari-april maj-augusti

april

april augusti

december

maj

maj

september

januari

juni

juni

oktober

februari

augusti

augusti

december

april

september

september

januari

maj

november

november

mars

augusti

december

december

april

augusti

januari

januari

maj

september

Prop. 1978/79:94

202

Slut- Skatte

å

r/

siffra Skatte-

______ perioder

Fordonsskatt

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds­m

å

nad

Skatte

å

r  mars-februari

Skatte­perioder

mars-juni

juli-oktober

november-februari

Skatte

å

r  april-mars

Skatte­perioder

april-juli ,v augusti-november " december-mars

februari-januari oktober-januari februari-maj juni-september

mars-februari november-februari mars-juni juli-oktober

februari

februari

juni

oktobtr

mars

mars

augusti

november

Uppb

ö

rd f

ö

r perloden g

ö

rs i dess f

ö

rsta m

å

nad

Prop. 1978/79:94

203

Tabell 9 (avsnitt 4.3.1)

Uppb

ö

rdsm

å

nader och avst

ä

mplingsm

å

nader f

ö

r v

ä

gtrafiksiiatt samt f

ö

rslag till 

ä

ndringar

['I-inad

Uppb

ö

rd av for­donsskatt f

ö

r skatte

å

r f

ö

r fordon med slut­siffra

Uppb

ö

rd av fordons-sl:att f

ö

r skatte­period och uppb

ö

rd av r.ilometerskatt f

ö

r fordon med slutsiffra

Avst

ä

mpling fordon med

sm

å

nad f

ö

r slutsiffra

Enligt g

ä

llan­de best,

Enligt f

ö

rsla­get

Enligt g

ä

llan­de best.

Enligt f

ö

rsla­get

Enligt

g

ä

lande

best.

Enligt f

ö

rsla­get

Januari

8

8

1,8

2,5,8

2,4,5,6,9

3,9

Februari

9

9

2,4,5,6,9

3,9

3,7,0

6,0

Mars

0

0

3,7,0

6,0

1,8

1,4,7

April

1

1

1,8

1,4,7

2,4,5,6,9

2,5,8

Maj

2

2

2,4,5,6,9

2,5,8

3,7,0

3,9

Juni

3

3

3,7,0

3,9

1,2,4,5,6

1,4,6,7,0

Juli

-

-

-

-

-

-

Augusti

4,5

4

1,2,4,5, 

8,9

1,4,6,7,0

3,7,0

2,5,8

September

-

5

3,7,0

2,5,8

1,8

3,9

Oktober

-

-

1,8

3,9

2,4,5,6,9

6,0

November

5

6

2,4,5,6,9

6,0

3,7,0

1,4,7

December

7

7

3,7,0

1,'-*,7

1,8

2,5,8

Prop. 1978/79:94

204

Bilaga 3

AV REGERINGEN 

Ö

VERL

Ä

MNADE 

Ä

RENDEN

1. 1

Ä

renden som behandlas i detta bet

ä

nkande

S

ö

kande

Ang

å

ende

Sten[REDACTED_EFTERNAMN], Uppsala

Å

keri f

ö

retagarnas central­f

ö

rbund, Solna

B

ö

rje Klangestam, Gnesta

Statens trafiks

ä

kerhets­verk, Solna

i-Iotorra

ä

nnens riksf

ö

rbund, Stockholm

ä

ndrade best

ä

mmelser f

ö

r uts

ä

ndning av skattekrav, m.m.

ä

ndrade best

ä

mmelser f

ö

r plombering av kl1oroe t err

ä

knarappara-tur

ä

ndrade regler f

ö

r av-l

ä

mnctnde av ordinarie st

ä

rapelkort, m.m.

vissa 

ä

ndringar i kilometerskattesyste­rne t

ä

ndrade regler om av­r

ä

kning av kilometer­skatt vid utlandsic

ö

r-ning med kilometer­skattepliktig person­bil.

1.2

Ä

renden sora inte behandlas i detta sammanhang

Svenska, 

å

keri f

ö

rbundet och Svenska busstrafik­f

ö

rbundet, Stockholm

r

ä

tt att framf

ö

ra fordon n

ä

r det 

ä

r av-st

ä

llt och skatt d

ä

r­f

ö

r inte har eriagts

Perrymasters AB, G

ö

teborg

ä

ndrad debitering av v

ä

gtrafikskatt p

å

ut­l

ä

ndska n

å

h

ä

ngsvagnar

Prop. 1978/79:94

205

S

ö

kande

Ang

å

ende

Budgetdepartementets r

ä

ttsenhet 5

Frede Predriksen, Udevalla

Ving

å

kers lastbils-central, Ving

å

ker

Svenska 

å

keri f

ö

rbundet, Stockholm

AB Tir-Transport, G

ä

vle

Svenska 

å

kerif

ö

rbundet. Svenska taxif

ö

rbundet och Svenska busstrafikf

ö

r­bundet, Stockholm

Sea-Land Containership AB, G

ö

teborg

Alvar E. Bj

ö

rklund, 

Ä

lvsj

ö

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm

identifiering m.m. av vissa fordon i internationell tra­fik

ä

ndring av best

ä

mmel­serna om 

å

terbetal­ning av fordonsskatt f

ö

r fordon som an­v

ä

nts utom riket

klassificering av traktorer, m.m.

beskattningen av jordbrukets tunga traktort

å

g

å

terbetalning av viss v

ä

gtrafikskatt

effektivare p

å

f

ö

ljd vid brott mot be­st

ä

mmelserna om brukandef

ö

rbud p

å 

grund av obetald v

ä

gtrafikskatt

neds

ä

ttning av viss fordonsskatt

slopande av viss 

å

rlig fordonsskatt , m.m.

slopande av viss 

å

rlig fordonsskatt, m.m.

Prop. 1978/79:94

206

TILL UTREDrllNGEN INKOMNA  SKRIVELSER

2.1

Skrivelser som behandlas i detta bet

ä

nkande.

Fr

å

n

Ang

å

ende

minskning av antalet

Av RSV 

ö

verl

ä

mnad skri-

velse fr

å

n Byggindustrins  avst

ä

mplingstillf

ä

llen stiftelse f

ö

r arbetarskydd och f

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd (Byggh

ä

lsan), Sto ekholm

Av TSV 

ö

verl

ä

mnad skrivel- vissa 

ä

ndringar i be­

se fr

ä

n Postverket,        st

ä

mmelserna om app-

Stockholm

b

ö

rd m.m. av v

ä

g-

trafikskatt

2.2

Skrivelse som inte behandlas i detta sammanhang

Harry Jannessons 

Å

keri AB,  v

ä

gtrafikskatt f

ö

r

Angered

vissa tunga fordon

Prop. 1978/79:94

207

Bilaga 4

Ber

ä

kning av kostnadsminskningar f

ö

r myndigheter till f

ö

ljd av v

å

ra f

ö

rslagl

Kostnaderna

Nuvarande

Ber

ä

knad

avser

kostnad.

kostnads-

Anm.

kr/

å

r

inbesparing, kr/

å

r

A. F

ö

rslag i avsnitt 4.2.2 och 4.3.1

KILOMETERSKATT

1. Blanketter    344 000    86 000

2.

Porto       5 488 000 1 372 000

3.

Registrering  904 000   226 000

4. Debitering

520 000   130 000

R

ö

rlig kostnad. RSV har hittills svarat f

ö

r dessa kostnader. Fr.o.m. den 1 juli 1978 g

ö

r TSV det Ist

ä

llet.

Kostnaden ber

ä

knad med led­ning av g

ä

llande posttaxor.

Avser TSVs kostnader f

ö

r maskinell registrering m.m. Halvfast kostnad. 

Avser TSVs kostnader f

ö

r skattedebitering. Halvfast kostnad.

5.  Diverse

FORDONSSKATT (G

ä

ller fordon f

ö

r vilka skatt erl

ä

ggs f

ö

r skatteperiod)

6.

Blanketter

7.

Porto

5 000

272 000    68 000   Se anm till 1. 412 000   353 000   Se anm till 2.

B. 10.

Se anm till 4.

34 000

3 000

2 277 000

Debitering Diverse

136 000

9 076 000 F

ö

rslag 1 avsnitt 4.2.4. 4.5 och 4.6.2

24 000

Blanketter

19 000

Avser f

ö

rslagen 4.5. och 4.6.2. kostnad.

i avsnitt R

ö

rlig

11. Diverse

75 000

Avser vissa f

ö

rslag i av­snitt 4.2.4 och 4.6.2. Upp­gifterna bygger p

ä

 upp­skattningar. R

ö

rliga och

-,. 

Ht

   halvfasta kostnader. 

94 000 BER

Ä

KNAD TOTAL KOSTNADS INBESPARING = (2 269 000 -I- 94 000) = 2 163 2 363 000 kr./

å

r

' Uppgifterna som ligger till grund f

ö

r ber

ä

kningama har l

ä

mnats 

 av TSV och g

ä

ller per den 1 juni 1978.

De halvfasta kostnaderna, ber

ä

knas.vara helt avvecklade 3-5 

å

r

eiter det att andringen har genomforts.

 j  j  a

Prop. 1978/79:94

208

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttrandena över vägtrafikskatteut-redningens betänkande (Ds B 1978:5) Översyn av vägtrafikbeskatt­ningen Del 1 Kilometerskatt

1 Allmänt

Bland remissinstanserna råder enighet om att det föreligger ett påtagligt behov av att förenkla reglerna om kilometerskatt. Flera remissinstanser uttalar att systemet är krångligt och svårt att tillämpa. Till dem som ger uttryck för denna uppfattning hör DEFU, som med stöd av siffersamman­ställningar och exempel anför att det nuvarande systemet är mycket kom­plicerat att tillämpa för de skattskyldiga och myndigheterna, att det också för bägge parter medför höga kostnader, att det medför ett betungande uppgiftslämnande för de skattskyldiga, att det inte ger möjlighet till effek­tiv kontroll och att det innebär onormala risker för skattebortfall.

Mot denna bakgrund har den överväldigande majoriteten av remissin­stanserna upptagit positivt att åtgärder vidtas för att genomföra förenkling­ar i systemet. De av utredningen lagda förslagen sägs allmänt, t.ex. av länsstyrelsen i Uppsala län. Svenska Taxiförbundet och Svenska Åkeriför­bundel, vara väl ägnade att medföra förenklingar och förbättringar och att kunna läggas till grund för lagstiftning.

Några remissinstanser vill dock beteckna de förbättringar som uppnås genom utredningens förslag som marginella. De menar att ytterligare för­enklingar bör kunna göras i det befintliga systemet. Sådana synpunkter framförs av länsstyrelserna i Kronobergs, Malmöhus och Örebro län samt av DEFU.

Flera remissinstanser har beklagat att utredningen inte haft till uppgift att utreda vilka andra möjligheter än kilometerskatt som står till buds för en beskattning av kilometerskattepliktiga fordon. Vanligen pekar man därvid på en brännoljeskatt i kombination med färgning av eldningsoljan. Ett sådant system praktiseras i Finland med gott resultat, påpekas det från flera häll. Det rekommenderas att utredningen i sitt fortsatta arbete tar upp denna fråga. Företrädare för sådana åsikter är generaltullstyrelsen, läns­styrelserna i Jönköpings, Gotlands, Kronobergs, Älvsborgs och Örebro län, DEFU, byråkratiutredningen och Motormännens riksförbund. Å and­ra sidan anser länsstyrelsen i Stockholms län och Åkeriföretagarnas cen­tralförbund att nuvarande system tills vidare bör bibehållas. Länsstyrelsen anför därvid bl.a. att kilometerskattesystemet tycks ha vunnit en viss förankring hos fordonsägarna.

I stort sett samtliga remissinstanser är, som nämnts, eniga om att utred­ningens förslag, åtminstone i huvudsakliga delar, bör genomföras. Ett undantag är byråkratiutredningen, som befarar att de föreslagna ändring­arna kommer att leda till mera krångel och byråkrati och orsaka svåra tillämpningsproblem. I avvaktan på en genomgripande reform anser byrå­kratiutredningen det ej motiverat att genomföra utredningens förslag annat än på ett fåtal punkter. En minoritet av byråkratiutredningen anser dock att man bör ta tillvara alla de förslag till förenklingar som utredningen föreslagit.

Prop. 1978/79:94

209

2  Kilometerräknare m. m.

KSN, som senare kommer att redovisa resultatet av en av nämnden gjord undersökning rörande de vajerdrivna kilometerräknarnas driftsäker­het, menar att båda de i marknaden förekommande märkena uppvisar god driftsäkerhet. Annorlunda förhåller det sig dock med manipulationssäker­heten, i synnerhet hos viss apparatur av äldre utförande. Det är därför nödvändigt, enligt nämnden, att skapa bättre möjligheter till kontroll och övervakning av systemet. Bl. a. bör den informationsverksamhet som nämnden nu bedriver för närmast berörd polispersonal fortsättas och in­tensifieras. Nämnden pekar också på det förhållandet att straffansvar enligt 56 § 3 VSK sällan eller aldrig inträder om inte fordonsägaren vidgår att han känt till bristerna hos räknaren. Motsvarande gäller i fråga om 33 § VSL, som nästan endast kunnat tillämpas då gärningsmannen erkänt brott, eftersom det föreskrivs att det brottsliga förfarandet skall ha skett uppsåtli­gen. Därför menar nämnden att straffansvar bör kunna inträda även vid vårdslöst förfarande med kilometerräknarapparaturen som medför att den­na inte är i föreskrivet skick.

KSN förordar att statsmakterna snarast beslutar att en utredning sker av förutsättningarna för införande av beskattning via navräknare inte bara pä sådana skattepliktiga tyngre fordon som i dag inte kan utrustas med nav­räknare utan också på dieseldrivna personbilar.

En sådan åtgärd kan enligt KSN ocksä få betydelse i det fall aktuella planer på övergång till elektronisk hastighets- och vägmätare i vissa per­sonbilar leder (ill att räknare av nu befintliga typer inte kan användas.

3  Uppgifter till ledning för beräkning av kilometerskatl m. m.

RRV anser att utredningens förslag att minska antalet ordinarie avstämplingar och uppbördstilltallen till tre per år medför vissa besparing­ar och förenklingar. Verket vill emellertid inte avfärda tanken på att detta system kombineras med ett av verket föreslaget system med preliminära förskottsinbetalningar. Verket delar inte utredningens farhågor om att alltför stora skattebelopp skulle kunna komma att få erläggas vid den årliga avräkningen.

Länssiyrelserna i Kronobergs och Västmanlands län år inne på samma tankegångar som RRV men stöder dock utredningens förslag som ett steg i rätt riktning. Även länsstyrelsen i Gotlands län uttalar sig till förmän för ett system med preliminära inbetalningar tvä gånger om året före den årliga avläsningen. Denna länsstyrelse jämte länsstyrelsen i Södermanlands län tillstyrker dock i och för sig också förslaget men ifrågasätter om inte ytterligare minskning av antalet ordinarie avstämplingar bör övervägas. Å andra sidan instämmer länsstyrelsen i Uppsala tån, som även den tillstyr­ker utredningens förslag, i utredningens bedömning av de olägenheter som skulle vidlåda ett system med endast en årlig avstämpling och i övrigt debitering efter schablon.

Motormännens riksförbund avstyrker en ändring av antalet skattepe­rioder från fyra till tre, enär systemet med fyra betalningsperioder f.n. är väl inarbetat och då en minskning av periodernas antal och därav föranledd ökning av deras längd kan leda till besvärande betalningsproblem. I stället förordar förbundet den modell som RRV har skisserat.

Lånsslyrelsen i Malmöhus län finner utredningens förslag vara ett steg i

Prop. 1978/79:94

210

rätt riktning om än otillräckligt. Länsstyrelsen i Örebro län tillstyrker förslaget men varnar för en ökad reslföring av skatter, ätminstone i inled­ningsskedet. Det är däjför viktigt, menar denna länsstyrelse, att ägare av kilometerskattepliktiga fordon underrättas via datasystemet om föränd­ringarna. KSN tillstyrker förslaget men understryker vikten av att kon­trollmöjligheterna samtidigt förstärks.

Övriga remissinstanser, utom byråkratiutredningen, tillstyrker utred­ningsförslaget i denna del eller lämnar det utan erinran.

Utredningens ställningstagande att avstämpling vid ägarbyte inte bör ske kritiseras av några remissinstanser. Förespråkare för ett system med av­stämpling vid ägarbyte är länsstyrelsen i Västmanlands tån, Sveriges bilindustri- och bilgrossisiförcning, Motorbranschens riksförbund och Sveriges bilskrolares riksförbund. Dessa framhäller bl. a. att principen bör vara att varje fordonsägare skall ansvara för skatten som belöper på den vägsträcka som körts under hans innehav. Övriga remissinstanser godtar utredningens bedömning i denna fråga eller lämnar den utan erinran.

4    Brukandeförbud m. m.

De flesta remissinstanserna ser positivt pä att en uppmjukning av regler­na om brukandeförbud kommer till ständ. Det framhålls bl.a. att brukan­deförbud inte bör tillgripas i andra fall än när allmänheten ser det som berättigat och att ett förbud, för att få avsedd effekt, bör komma i fråga en­dast i de fall då det kan kopplas till systemet med kontrollmärke.

Att brukandeförbudet bör hävas vid försäljning på exekutiv auktion och i de av utredningen angivna konkursfallen är en tanke som vinner allmänt stöd. RSV och Föreningen Sveriges kronofogdar är av den uppfattningen att ett hävande i konkursfallen bör kunna ske automatiskt i samma ordning som vid exekutiv auktion. Länssiyrelsen i Stockholms lån, som också tillstyrker förslaget, varnar dock för att ett genomförande kan öppna vägen för vissa skatteundandragande åtgärder. Länsstyrelsen pekar på den situa­tionen att en rörelseidkare i ekonomiskt trångmål kan lata ett exekutivt förfarande inledas. Ingenting hindrar honom från att själv eller genom bulvan köpa sitt eget fordon på exekutiv auktion och därefter fortsätta sin rörelse som förut eller i annan juridisk form med sitt skattetyngda fordon.

När det gäller villkoren för ny ägare till ett fordon att få ett brukandeför­bud hävt har några remissinstanser anslutit sig till den mening som exper­ten[REDACTED_EFTERNAMN] gett uttryck ät i särskilt yttrande. Dit hör RSV, dock endast i princip och med reservation för att verket ej hunnit med att utreda de tagtekniska konsekvenserna, samt länsstyrelserna i Ålvsl)orgs, Koppar­bergs och Gävleborgs län.

Utredningens uppfattning att problemen i samband med återtagningar av fordon som sålts på avbetalning numera är tillfredsställande lösta från vägtrafikskattesynpunkt kritiseras av Sveriges bilindustri- och bilgrossist­förening och Motorbranschens riksförbund. Sistnämnda förbund pekar på att säljaren kan få medge köparen anstånd med avtalade amorteringar. Om köparen äntlå inte kan fullfölja köpet, tvingas säljaren att återta fordonet. Denne kan sällan fä kostnadstäckning för skatteskuld som han nödgas betala i köparens ställe. Vidare kan det ofta vara förenat med betydande svärigheter att finna det fordon som skall återtas på grund av att köparen medvetet håller detta utom räckhåll för säljaren eller kronofogdemyndig­heten. När det väl har påträffats kan förfallen skatteskuld uppgå till bety­dande belopp.

Prop. 1978/79:94

211

Förslaget att ett brukandeförbud på grund av obetalda skatter efter myndighetsprövning skall kunna hävas i andra fall än vid försäljning exe­kutivt eller från konkursbo tillstyrks allmänt. Ett par remissinstanser anser dock att denna prövning inte bör ligga på RSV utan anförtros åt länsstyrel­serna. RSV, Föreningen Sveriges kronofogdar och länssiyrelsen i Skara­borgs län ger uttryck åt denna uppfattning. Sistnämnda länsstyrelse åbero­par bl.a. de regionala myndigheternas lokal- och personkännedom och samhällets allmänna decentraliseringssträvanden.

När det gäller att slopa brukandeförbudet vid försummelse att lämna uppgift råder allmän enighet om det lämpliga och önskvärda i en sådan reform. Lånsslyrelsen i Gotlands län menar dock att förbudet bör kvarstå och eventuellt följas av polisanmälan, då en skönsmässig höjning av skat­ten måsle anses olämplig för att få den skattskyldige att fullgöra vissa uppgifter. 1 övrigt tillstyrker länsstyrelsen förslaget.

Slutligen har också förslagen i fråga om brukandeförbud när kilometer­räknarapparatur saknas eller är bristfällig godtagits eller lämnats utan erinran av remissinstanserna.

5    Förseningsavgift

Av remissyttrandena framgår att det är ett allmänt önskemål att syste­met med förseningsavgift förenklas. Det ses som angeläget att sädana regler tillskapas att tidsåtgången för denna typ av ärenden för den handläg­gande personalen reduceras sä mycket som möjligt.

Den av utredningen föreslagna konstruktionen med ett varningsförfa­rande vid enstaka försummelse och påförande av förseningsavgift först vid upprepad försummelse under någon av de tre närmast följande skatteperio­derna eller vid underlåtenhet att efterkomma anmaning har godtagits av den allt övervägande delen av remissinstanserna. Undantag är RSV och länsstyrelen i Gotlands tån. RSV framhåller att den föreslagna konstruk­tionen strider mot tanken bakom förseningsavgiften och att man inte kan utesluta att i stort sett samma personer på sikt är inblandade i dessa ärenden. Länsstyrelsen anför att förslaget lätt torde leda till att fordons­ägaren finner att var tjärde avstämpling kan underlåtas utan påföljd. Läns­styrelsen menar dock att nybliven ägare till kilometerskattepliktigt fordon automatiskt skall befrias från förseningsavgift om försummelse sker vid hans första avstämplingstillfälle.

Länsstyrelsen i Gävleborgs lån anser att förseningsavgiften bör höjas till i vart fall det dubbla. Länsstyrelsen i Kristianstads lån anser också att avgiften bör höjas, så att den vid upprepad försening inom tre skattepe­rioder uppgår till 200 kr. och vid ännu en förseelse inom samma tidrymd, 300 kr. Å andra sidan menar länsstyrelsen I Stockholms län att den dubbla förseningsavgiften skall tas bort, eftersom den inte har avsedd effekt och medför onödiga registerkontroller. Dubbel avgift påförs nämligen oftast för fordon som redan är belastade med skatt och vars ägare inte reagerar för den högre avgiften.

Flera remissinstanser tar upp frågan om ursäktlighetsprövningen vid ifrägasatt eftergift skall omfatta även en tidigare försummelse som föran­lett erinran eller endast det sista tillfället. Länsstyrelserna i Söderman­lands, Blekinge, Malmöhus, Haltands, Göteborgs och Bohus, Värmtands, Gävleborgs, Väsiernorriands, Västerbottens och Norrbollens lån anser i likhet med experten[REDACTED_EFTERNAMN] att den sistnämnda lösningen är att föredra.

Prop. 1978/79:94

212

R.SV kritiserar utredningens förslag främst med hänsyn till den långa tid som kan komma att förflyta mellan försummelserna.

Kammarrätten i Göleborg och skattetilläggsutredningen, vilka båda i och för sig tillstyrker den av utredningen föreslagna konstruktionen, riktar också kritik mot den föreslagna ordningen vid ifrågasatt eftergift samt mot den föreslagna lydelsen av 28§. Härom anför skattetilläggsutredningen bJ. a. följande.

En nackdel med utredningsförslaget är att yrkanden om eftergift på grund av ursäktlighet vid den första försummelsen blir svåra att bedöma därför atl tiden mellan den första försummelsen och beslutslillfällel kan komma att bli lång. Det anges vara sannolikt att den föreslagna ordningen kommer att ge upphov till ett stort antal ärenden och besvärsmål. De administrativa vinsterna med förslaget skulle därmed komma alt minskas avsevärt. Av nu anförda skäl bör bestämmelserna om förseningsavgift utformas så att ursäktlighetsprövningen avser endast den senaste försum­melsen. Detta system bör dock inte uppfattas så, att beskattningsmyndig­heten skall anses alltid och ex officio ha eftergett förseningsavgiften vid förstagångsförsummelse. Bestämmelsens innebörd bör vara den att förse­ningsavgift inle skall påföras för enstaka försummelse av uppgiftsskyldig­heten utom i det fall då den skattskyldige har underlåtit alt efterkomma en anmaning alt lämna uppgift om körsträcka. Vissa invändningar kan enligt skattelilläggsutredningen riktas mot detta förslag. Den som hade kunnat åberopa ursäktlighel för den första försummelsen kommer i ett sämre läge genom att denna ursäktlighet inte kan beaktas när den nya försummelsen inträffar. Föratt tillgodose en sådan invändning kan den ordningen införas atl även en erinran skall kunna omprövas om detta yrkas inom kortare tid, t.ex. tio dagar. Den skattskyldige kan beredas tillfälle atl inom denna tid åberopa vad han vill anföra för att erinran skall upphävas. En sådan ordning skulle dock medföra administrativt merarbete och därigenom mot­verka den effekt som vägtrafikskatteutredningen vill uppnå med förslaget. Å andra sidan kan man nog räkna med att antalet yrkanden om att erinran skall omprövas kommer att bli tämligen fåtaliga.

Skattetilläggsutredningen uttalar vidare att 28§ VSL f.n. innehåller materiella bestämmelser om förseningsavgift. I utredningförslaget inleds paragrafen med ett stycke som reglerar administrativa rutiner för atl erinra försumlig skaltskyldig om hans uppgiftsskyldighet och om atl försenings­avgift kan komma att påföras om försummelsen upprepas. De materiella reglerna om påföring av förseningsavgift och reglerna om administrativa rutiner för att erinra försumlig skattskyldig bör enligt skaitelilläggsulred-ningens uppfattning behandlas i olika paragrafer i VSL.

Kammarrättens resonemang överensstämmer i huvudsak med skattetill-läggsutredningens men omfattar inte dess förslag om rätt till omprövning av erinran.

Övriga remissinstanser har godtagit eller i vart fall inle riktat några väsentliga invändningar mot den av utredningen föreslagna ordningen vid prövning av ifrågasatt eftergift av förseningsavgift.

Flera remissinstanser har framhållit att 37 g § andra stycket lagen (1959:92) om förfarandel vid viss konsumtionsbeskattning, lill vilken 28 § VSL hänvisar, inte tar tillräcklig hänsyn till de speciella reglerna i VSL. Vägtrafikskatt påförs nämligen enligt 22 § VSL regelmässigt genom auto­matisk databehandling ulan att särskilt beslut meddelas. Endast i de fall länsstyrelse fastställer skatten meddelas beslut. Det finns säledes i regel inte något beslut som vunnit laga kraft. Detta skulle innebära att den

Prop. 1978/79:94

213

skattskyldiges möjligheter att yrka omprövning av beslutet om försenings­avgift blir obegränsade i tiden. Dessa påpekanden görs av RSV saml länsstyrelserna i Kalmar, Malmöhus och Kopparbergs län.

Behovet av att RSV utfärdar anvisningar om eftergift av förseningsav­gift, som är mera detaljerade och utförliga än de nuvarande, för att komma tillrätta med den olikartade lillämpningen på länsstyrelsenivå, understryks av flera länsstyrelser. Bl. a. länssiyrelsen i Älvsborgs län efterlyser sådana anvisningar och menar också alt ytterligare bestämmelser bör tas in i VSL, eftersom reglerna i föifarandelagen syns i huvudsak anpassade till annan lagstiftning än den som gäller för vägtrafikskalt.

6    Åtgärder vid fel på kilometerräknarapparatur

Allmän enighel råder bland remissinsianserna om behovet av en upp­mjukning av bestämmelserna om tredagarsfrister för dels reparation av räknaren, räknat frän dagen för upptäckt av felet, dels besiktning, räknat frän reparaiionsdagen. Däremot är samstämmigheten inte lika klar när det gäller hur långt en sådan uppmjukning bör sträcka sig.

Den föreslagna förlängningen av lidsfristen för besiktning tillslyrks av KSN och byråkratiutredningen. Andra som yttrar sig diskuterar förslaget tillsammans med den föreslagna rätten för beskattningsmyndigheten att förlänga reparalionsfrislen. Att en sådan möjlighet bör föreligga tillstyrks av länsstyrelserna i Siockholms och Älvsborgs län, vilka dock föreslår andra frister. Länsstyrelsen i Kopparbergs län anser att en gemensam tid om sammanlagt femton dagar skall gälla utan uppdelning av tiden på reparation och besiktning och alt länsstyrelserna bör ges möjlighet att medge förlängning av denna tid.

Länssiyrelsen i Södermanlands län avstyrker att en dispensordning införs, främst med hänsyn till befarad ökad arbetsbelastning för länsstyrel­serna och till atl det inte lorde kunna undvikas att brukningsförbud ändock hinner inträda. I stället bör en reparationsfrist på tio dagar införas. Läns­styrelsen i Göleborgs och Bohus län och DEFU föreslår en generell för­längning av besiktningsfrislen. Motormännens riksförbund föreslår atl tidsfristerna för reparation och besiktning bestäms till vardera tio dagar och att denna tid vid fel pä personbil som används för resa i Norge skall räknas från dagen för återkomsten till Sverige.

En viss osäkerhet syns råda beträffande inriktningen av den prövning beskattningsmyndigheten skall göra, om förslaget om dispens för repara­lionsfrislen genomförs. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län har tagit fasta på den av utredningen förutsatta restriktiviteten i tillämpningen och menar att härav följer att skälen för förlängning måste prövas noga. Något annat exempel än bristande tillgång till reservdelar har inte anförts av ulredningen. Om detta skäl åberopas måste vid prövningen den som nor­malt lagerför den saknade reservdelen kontaktas av länsstyrelsen. Enligt vad länsstyrelsen i Stockholms län erfaril föreligger från verkstädernas sida i allmänhet ej problem att utföra reparationer på kilometerräknare inom tre dagars varsel. Frän flera håll har vitsordats att fordonsägarna själva har svårt att avvara tid för verkstadsbesök och kontrollbesiktning. Länsstyrelsen menar därför att möjligheten till förlängning inte behöver tas i anspråk annat än i undantagsfall såvida inte fordonsägarnas personliga förhållanden kommer att anses uigöra särskilda skäl.

Prop. 1978/79:94

214

När del gäller den föreslagna besvärsordningen anser länsstyrelsen i Gotlands län att besvär i fråga om förlängd tidsfrist för reparation lämpli­gen bör föras hos förvallningsdomstol och inte hos RSV som utredningen föreslagit.

7    Särskilda rutiner för vissa skattskyldiga

Utredningens förslag att införa en möjlighet att ge dispens från skyldig­het alt ha kilomelerräknare i fordon som ägs av fordonsägare med stor fordonspark fördelad på ett flertal olika uppställningsplatser har rönt kritik från en del remissinstansers sida. Betänkligheterna går i allmänhet ut på att förslaget medför orättvisor och bristande konkurrensneutralitet mellan olika företag, att avgörandena kan bli svära atl träffa när del gäller gräns­dragningsproblem och alt länsstyrelsernas arbete med kontroll m.m. kan förväntas öka avsevärt.

Sädana synpunkier framförs av TSV, KSN, länsstyrelserna i Söderman­lands, Ösiergöllands, Gotlands, Örebro, Väslmanlands och Kopparbergs län samt Svenska Åkerijörbundet. KSN har därjämle påtalat att personella insatser kommer all fordras vid de berörda företagen även med det före­slagna systemet, eftersom det, vilket underlag man än väljer för skattebe­räkningen, måsle krävas atl körsträckan kan beräknas för varje enskilt fordon inom företaget. Därtill kommer enligt KSN den risk för felavläs-ningar och felskrivningar som oundvikligen följer av förslaget och som medför en belydande minskning av tillförlitligheten i de sålunda lämnade uppgifterna.

En del remissinstanser har i samband med sin krilik också lagl fram förslag till andra förenklingar för berörda fordonsägares del. KSN förordar en mera allmän övergång till navräknare, som har större driftsäkerhet och i mindre män berörs av fel i fordonet, t.ex. i växellådan, än vajerdrivna räknare. Härigenom kan antalet ingrepp i räknarapparaturen minskas och det administrativa arbetet med kilometerskatten förenklas för dessa skatt­skyldiga. Vidare ifrågasätter KSN om inle de företag del skulle gälla i stället kunde befrias från kravet på besiklning efter sådant ingrepp i fordo­net som berör apparaturen (t.ex. växellådsreparatlon). En vid förelaget särskilt ansvarig person kunde utföra nödvändig kontroll. Vidare kunde en skönsdebitering göras beiräffande varje fordon med justering en gång om aret på grund av de uppgifter som framkommer vid avstämplingen i sam­band med löpande kontroll.

Länsstyrelsen i Kopparbergs lån föreslår att avstämplingstiderna för de fordonsägare som har stor fordonspark efter medgivande av RSV utsträcks till t. ex. 45 dagar före skatteperiodens utgång.

Övriga remissinstanser har, i den mån förslaget kommenterats, tillstyrkt förslaget, i vissa fall med reservationer.

8    Kilometerskattemärke m.m.

Remissinstanserna är allmänt av den uppfattningen att systemet med kilometerskattemärke för personbilar i trafik i annat land än Norge är förenat rned vissa nackdelar. Till dessa hör att skatt inte avräknas om märket saknas vid utlandsresan, trots att vederbörliga avstämplingar gjorls

Prop. 1978/79:94

215

vid gränspasseringarna. Nästan alla remissinstanser som yttrar sig i frågan välkomnar den av ulredningen föreslagna ordningen att märket skall till­handahållas även av tullmyndighet och menar alt problemen härmed kom­mer att minska. GeneraltuUstyrelsen, som anser att kilometerskattemärket skall behållas, anser sig dock inte utan förstärkta personalresurser kunna medverka till utlämning av märket på det sätt utredningen föreslår.

I första hand förordar länsstyrelserna i Södermanlands, Blekinge, Öre­bro och Kopparbergs län samt byråkratiinredningen och Motormännens riksförbund att kilometerskattemärket helt skall slopas. RSV motsätter sig inte att märket avskaffas. Å andra sidan finner länsstyrelserna i Uppsala och Östergötlands län övervägande skäl tala för att systemet med kilome­terskattemärke bör behållas.

Under förutsättning att kilometerskattemärket blir kvar förordar bl.a. lånsstyrelserna i Värmlands och Örebro län att ett sådant skall distribue­ras för samtliga kilometerskattepliktiga personbilar. Generallullstyrelsen anför att samtliga kilometerskattepliktiga personbilar bör förses med kilo­meterskattemärke, som anbringas på främre registreringsskylten. Denna märkning bör vara obligatorisk och föreskrifterna därom bör kompletteras med bestämmelse om påföljd. Slyrelsen gör gällande att en sådan märk­ning bör vara av intresse även för polisen vid kontroll av kilometerräkna­rens funktion.

Länsstyrelsen i Västmanlands län och Molormännens riksförbund före­slår en speciell märkning av konlrollmärkena som visar att fordonet är kilometerskattepliktigt. RSV framför tanken att alla kilometerskatteplik­tiga fordon skall ha ett registreringsnummer som skiljer dem från andra fordon.

Prop. 1978/79:94

216

Inneh

å

ll

Propositionen...................................................... 

... 

1

Proposilionens huvudsakliga innehåll......................... 

1

Lagförslag........................................................... 

2

1

Förslag lill lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601)      

2

2

Förslag till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon    

8

Uldrag av prolokoll vid regeringssammanträde 1979-02-08  

9

1

Inledning.......................................................... 

9

2

Föredragandens överväganden............................. 

. 

10

3

Hemställan....................................................... 

. 

23

4

Beslut  ............................................................ 

24

Bilaga 1 Betänkande avgivet av vägtrafikskatteutredningen (Ds B

1978: 5) Översyn av vägtrafikbeskattningen Del I Kilometer­

skalt ....................................................... 

25

Bilaga 2 Sammanställning av remissyttrandena över vägtrafikskatle-

utredningens belänkande (Ds B 1978:5) Översyn av vägtra­

fikbeskattningen Del 1 Kilometerskatt............. 

208

Norstedts Try;keri, Stockholm 1979