Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78:125 Regeringens proposition

1977/78:125

med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret

1977/78;

beslutad den 16 mars 1978.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som fram­går av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget III till stats­budgeten för innevarande budgetår.

De anslag som begärs uppgår till ca 3 942,0 milj. kr., varav ca 3 773,8 milj. kr. på driftbudgeten och ca 168,2 milj. kr. på kapitalbudgeten. De största anslagen för egentliga statsutgifter på driftbudgeten föreslås gå till sysselsättningsskapande åtgärder, byggande av mellanriksvägen Ki­runaNarvik, kapitaltillskott till Statsföretag AB, byggande av statliga vägar samt bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem. Det största anslaget på kapitalbudgeten avser lån för inlösen av fastigheter i samband med naturkatastrofen i Tuve.

Sammanlagt har nu begärts eller anvisats anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår med ca 10 658 milj. kr.

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], UUslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dahl­gren,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Lin­der,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wirlén

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wirlén

Proposition  med  förslag  om tilläggsbudget  III  till  statsbudgeten för budgetåret 1977/78

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m.m. på tilläggsbudget III tiU statsbudgeten för budgetåret 1977/78. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: Riksdagen fastställde under riksmötet 1976/77 statsbudgeten för budgetåret 1977/78. De anslag som därutöver har anvisats vid innevarande riksmöte har uppförts på tilläggsbudget I (prop. 1977/78: 25, FiU 1977/78: 13, rskr 1977/78: 115). Vidare har, samtidigt som förslaget till statsbudget för nästa budgetår avlämnades, också föreslagits vissa anslag på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för innevarande budgetår (prop. 1977/78: 101).

Regeringen har i prop. 1977/78: 1 föreslagit atl 2,8 milj. kr. anslås för lån till europeiska patentorganisationen. I prop. 1977/78: 73 har re­geringen föreslagit att staten skaU lämna ett medelstillskott på 190 milj. kr. tUl Statsförelag AB för samordning av de statliga textil- och konfek­tionsföretagen. I prop. 1977/78: 87 om statligt engagemang i handels­stålindustrin, m. m. föreslås att sammanlagt ca 1 781 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget 

II 

för innevarande budgetår. Regeringen har i prop. 1977/78: 89 föreslagit att 50 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget 

II 

som särskild ersättning till Luleå kommun. Regeringen föreslår vidare i prop. 1977/78: 96 all 200 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget 

II

för sysselsäll-ningsslöd tiU LKAB.

Ytterligare anslagsframställningar på tilläggsbudget under löpande budgetår har nu ansetts behövliga. De bör föreläggas riksdagen i en ge-

Prop. 1977/78:125

3

mensam proposition om tUläggsbudget III till statsbudgeten för budget­året 1977/78.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget III till statsbud­geten för budgetåret 1977/78 i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslu­tar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller det ändamål som föredragandena har hem­ställt om.

Regeringen förordnar att de anföranden som redovisas i underproto­kollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 116,

Prop. 1977/78:125

Bilaga 1

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser justitiedepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[1] 1. Polishus m. m. Under denna rubrik har för innevarande budget­år hittills anvisats ett investeringsanslag av 82,3 milj, kr. Vid budget­årets ingång fanns en behållning av drygl 33 milj. kr. under anslaget.

Från anslaget bestrids utgifter för investeringar i byggnader för i första hand polisen samt kostnader för inlösen av polishus som har uppförts efter kommunala eller enskilda åtaganden. För de enskilda byggnadsobjekten förs separata kostnadsramar upp i den investerings­plan som finns upptagen under anslaget.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) den 22 december 1977 beslutat om vissa sysselsättningsskapande åtgärder under budgetåret 1977/78. Beslutet innebär bl. a. att från förevarande investeringsanslag får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit be­stridas utgifter med högst 19,8 milj. kr.

Regeringen har samma dag uppdragit åt byggnadsstyrelsen att utföra om- och tiUbyggnad av lokaler för statlig förvaltning i kv. Sparven i Bo­den inom en kostnadsram av 19,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977. Projektet omfattar dels ombyggnad av befintUg byggnad som f. n. in­rymmer lokaler för polis och åklagare, dels en tillbyggnad i anslutning därtill. Den befintliga byggnaden kommer efter nybyggnaden atl inne­hålla lokaler för den lokala skattemyndigheten samt kontorslokaler för polis- och åklagarmyndigheterna om sammanlagt 3 000 m totalarea. Tillbyggnaden skall omfatta en totalarea av 6 100 m.

Prop. 1977/78:125

6

Föredraganden

Med hänvisning till vad jag har redovisat i del föregående bör föl­jande nya kostnadsram i 1 000-tal kr. föras upp i investeringsplanen.

Byggnadsobjekt

Kostnads-     Beräknad medels-

Bygg-

Färdig­

ram               förbrukning

start

ställande

1977-04-01----------- 

- 

är-män

år-mån

1977/78     1978/79

Om- och tillbyggnad i kv. Sparven, Boden

19 800

800

1000

78-04      80-06

För att slutligt bestrida kostnadema för ovanslående objekt förordar jag atl 19,8 milj. kr. utöver tidigare anvisat belopp anvisas på tilläggs­budget III för innevarande budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten för po­lisväsendet m. m. i Boden inom den kostnadsram som jag har förordat i det föregående,

2.

till Polishus m. m. på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 19 800 000 kr.

[2] 2. Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 17 milj. kr. Behållningen under anslaget var vid ingången av budget­året ca 4,1 milj. kr.

Från anslaget bestrids utgifter för investeringar i byggnader för dom­stolsväsendet.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) den 16 februari 1978 beslutat om vissa sysselsättningsskapande åtgärder under budgetåret 1977/78. Beslutet innebär bl. a. att anslaget Byggnadsarbeten för dom­stolsväsendet får belastas med 2,7 milj. kr. utöver vad som tidigare medgivils.

Byggnadsstyrelsen har redovisat bygghandlingar för ombyggnad för Ängelholms tingsrätt. Kostnaderna för ombyggnaden har beräknats till 2,7 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977.

I beslut den 2 mars 1978 har regeringen uppdragit åt byggnads­styrelsen att inom en kostnadsram av 2,7 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977 utföra ombyggnad för Angelholms tingsrätt.

Föredragan den

Med hänsyn till vad jag har anfört bör följande kostnadsram i 1 000-tal kr. föras upp i investeringsplanen.

Prop. 1977/78:125

Byggnadsobjekt

Kostnads-      Beräknad medels­

ram

förbrukning

1977-04-01     ------------ 

1977/78   1978/79

Bygg-      Färdig­start       ställande år-mån   år-män

Angelholms tingsrätt Ombyggnad

2 700

600

2 100

78-04      78-12

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen atl

1.        bemyndiga regeringen att besluta om vissa byggnadsarbeten för

domstolsväsendet inom den kostnadsram som jag har förordat

i det föregående,

2.        till Byggnadsarbeten för domstolsväsendet på tilläggsbudget III

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett inveslerings­

anslag av 2 700 000 kr.

[3] 3. Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården. Under denna rabrik har för innevarande budgetår hittills anvisats ett investeringsanslag av 15,3 milj. kr. Behållningen under anslaget var vid ingången av budget­året ca 24,5 milj. kr.

Från anslaget bestrids utgifter för större byggnadsföretag inom krimi­nalvården.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) den 22 december 1977 beslutat om vissa sysselsättningsskapande åtgärder under budgetåret 1977/78. Beslutet innebär bl.a. att anslaget får belastas med 8 715 000 kr. utöver vad som tidigare har medgivits.

I beslut den 22 december 1977 har regeringen vidare uppdragit ål kriminalvårdsstyrelsen att utföra de byggnadsarbeten vid kriminalvårds­anstalterna Gävle, Orretorp, Roxtuna och Tidaholm som anges i nedan­stående tillägg till investeringsplanen.

Föredraganden

Med hänsyn till vad jag har anfört i det föregående bör följande kost­nadsramar i 1 000-tal kr. föras upp i investeringsplanen.

Prop. 1977/78:125

Byggnadsobjekt

Kostnads-

Beräknad medels-

Bygg-

Färdig-

ram

förbrukning

start

ställande

1977-04-01

1977/78

1978/79

år-mån

år-mån

Gävle (fritids- och per-

sonalbyggnad m.m.)

1000

200

600

78-04

79-01

Orretorp (fritidsbygg-

nad, om- och tillbygg-

nad av verkstadsbygg-

nad, maskinhall för

jordbruksdriften m.m.)

3 315

300

2 000

78-04

79-06

Roxtuna (omläggning av

värmekulvertar)

2 800

1 600

1000

78-02

78-08

Tidaholm (ombyggnad

av en administrations-

och en förläggnings-

byggnad)

1600

200

1 100

78-05

79-04

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om vissa byggnadsarbeten för kriminalvården inom de kostnadsramar som jag har för­ordat i det föregående,

2.

till Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården på tilläggsbudget 111 tUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett investe­ringsanslag av 8 715 000 kr.

Prop. 1977/78:125

Bilaga 2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser utrikesdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TREDJE HUVUDTITELN

A. Utrikesdepartementet m. m.

[1] A 3. Inventarier för beskickningar,  delegationer och  konsulat.  I

statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik förts upp ell reservationsanslag av 8 220 000 kr. Medlen är avsedda för anskaffning, projektering, produktion och förvaltning av inredning och inventarier vid kansU- och bostadsfastigheter för utrikesförvaltningen. Sedan anslagsberäkningen för budgetåret 1977/78 gjordes har behov uppkommit av medel för anskaffning av inventarier för chefsbostad och kanslilokaler för ett nyinrättat generalkonsulat i Houston. Denna an­skaffning, som beräknas kosta 400 000 kr., bör komma till stånd redan under innevarande budgetår. Medlen bör således anvisas på tiUäggs-budget. Därvid kommer belastningen på anslaget på statsbudgeten för budgetåret 1978/79 all kunna minskas med motsvarande belopp.

Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen

atl till Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat

på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78

anvisa ett reservationsanslag av 400 000 kr.

E. Diverse

[2] £ 4. Bidrag till Stockholms internationella fredsforskningsinstitut.

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslags­rubrik förts upp ett reservationsanslag av 5 397 000 kr.

Prop. 1977/78:125

10

Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (SIPRl) avser att under våren 1978 arrangera ett internationellt symposium rörande hand­havande oCh kontroll av klyvbart material. Dessa frågor rymmer poli­tiska och vetenskapliga problem av största betydelse och är källan till allvarlig oro, såväl på det internationella planet som inom många län­der. SIPRI har en unik position på detta område såsom ett interna­tionellt institut som samarbetar med forskare i både öst och väst och den s. k. tredje världen. SIPRI bör därför ha mycket goda utsikter att erhålla ett tillräckligt omfattande internationellt deltagande för att göra ett sådant symposium givande. Jag anser det önskvärt att SIPRI be­reds möjlighet all anordna delta symposium. Härför erfordras en sär­skild medelstiUdelning om 250 000 kr.

Med hänsyn till vad jag ovan anfört hemställer jag att regeringen fö­reslår riksdagen

att till Bidrag UU Stockholms internationella fredsforskningsinsti­tut på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/ 78 anvisa ett reservationsanslag av 250 000 kr.

Prop. 1977/78:125

11

BUaga 3

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJÄRDE HUVUDTITELN

H. Övrig verksamhet

[1] H 9. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gången på tilläggsstal till riks­staten för budgetåret 1956/57 (prop. 1956: 198, SU 1956: 179, rskr 1956: 539). Därefter har årligen ytterligare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet. Medel för de årliga utgifterna inom Sverige för att rekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisas sedan budgetåret 1965/66 under förslagsanslaget Bered-skapsslyrka för FN-tjänst. Medel för FN-slyrkornas verksamhet utom Sverige och för viss personal vid Sveriges ständiga representation i FN samt fr. o. m. den I juli 1967 för observatörer i FN-tjänst anvisa­des budgetåren 1965/661971/72 under reservationsanslaget Kostnader för svenska FN-slyrkor m. m. Fr. o. m. budgetåret 1972/73 har medel för FN-slyrkornas verksamhet utom Sverige anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands. Sammanlagt har för svenska FN-styr­ kors verksamhet hittUls anvisats 938 265 000 kr. på tilläggsstat och lill-läggsbudget. Därav har 75,8 milj. kr. anvisats för atl läcka utgifterna för FN-styrkan på Cypern, FN-styrkan i Mellersta Östern och FN-observa-törer under liden julidecember 1977 samt för vissa oförutsedda utgif­ter (prop. 1977/78: 25 bU. 3, FöU 1977/78: 6, rskr 1977/78: 82).

Del av ifrågavarande kostnader avses bli ersatta av FN. Intill den 1 januari 1978 har från FN influtit 471 129 385 kr. Sveriges fordran hos FN enligt hittills framlagda krav uppgår f. n. till 36 326 244 kr. Ersätt-

Prop. 1977/78:125

12

ningar som flyter in från FN tillgodoförs statsbudgetens inkomsttitel Övriga diverse inkomster.

Genom beslut den 3 november 1977 har tiden för den svenska FN-insatsen i Mellersta Östern förlängts t. o. m. den 24 april 1978. Utgifter­na beräknas till ca 7 milj. kr. för månad eller för tiden januarijuni 1978 sammanlagt 42 milj. kr.

Genom beslut den 15 december 1977 har tiden för den svenska FN-insatsen på Cypern förlängts t. o. m. den 15 juni 1978. Utgifterna be­räknats till ca 4,7 milj. kr, för månad eller för tiden januarijuni 1978 sammanlagt 28 milj. kr.

En allmän medelsreserv av 2 milj, kr. bör beräknas med hänsyn till eftersläpande sjukvårdskostnader för tidigare kontingenter samt vissa utgifter som kan bli nödvändiga vid en avveckling av kontingenterna.

Antalet observatörer i FN-tjänst uppgick den 1 januari 1978 till 41. Medelsbehovet för dessa kan beräknas till 600 000 kr, för månad eller för tiden januarijuni 1978 sammanlagt 3,6 milj. kr.

Vid utgången av december 1977 kvarstod en behållning på ca 4 511 000 kr. under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands.

Behovet av ytterligare medel för FN-styrkor i Mellersta Östern och på Cypern och för observatörer uppgår alltså till (42 000 000 -|-28 000 000-1-2 000 000-h 3 600 000-4 511 000) 71 089 000 kr., avrundat 71 milj. kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen tör det militära försvaret.

Med hänsyn till att många osäkra faktorer ligger i anslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningen förskottsvis bestrida ut­gifter för ifrågavarande ändamål från anslaget till oförutsedda utgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhet utom­lands. Frågan om deras täckning bör få tas upp framdeles.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reserva­tionsanslag av 71 000 000 kr.

Prop. 1977/78:125

13

Bilaga 4

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 12 och 4-5, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkt 3

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN

A. Socialdepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisats ett reservationsanslag av 14,5 milj. kr. Den utredningsverksamhet som bekostas från anslaget har under budget­året blivit mera omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen hösten 1976. Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov av 4,4 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten

för   budgetåret    1977/78   anvisa   ett   reservationsanslag   av

4 400 000 kr.

D. Sociala serviceåtgärder

[2] D 2 a. Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem. Några medel för ändamålet har inte anvisats för innevarande budgetår.

Riksdagen beslutade år 1976 om ett nytt statsbidragssystem för barn­omsorgen som bl, a. innebar att bidraget till anordnande av förskolor och fritidshem upphörde och ersattes av ett kraftigt förhöjt driftbidrag till kommunerna. De nya bidragsbestämmelserna gäller fr. o. m. den 1 januari 1977. Övergångsvis höjdes anordningsbidraget kraftigt och utgick med 12 000 kr. per plats för sådana förskolor och fritidshem som bör-

Prop. 1977/78:125

14

jade byggas under tiden den 1 november 1975den 31 december 1976. Genom beslut av regeringen förlängdes sedermera tiden för påbörjandet lill den 28 febmari 1977.

På liUäggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1976/77 anvisade riksdagen 175 milj. kr. för bidragsgivningen under reservationsanslaget D 2. Bidrag lill driften av förskolor och fritidshem. Den kraftiga igång­sättningen av nya förskolor under hösten 1976 och januarifebruari 1977 medförde att ytterligare medel behövde anvisas. På grund av de särskilda svårigheterna att beräkna medelsförbrukningen bemyndigade regeringen den 14 april 1977 socialstyrelsen atl från förslagsanslaget Oförutsedda utgifter förskottsvis bestrida kostnaderna för anordnings­bidrag till kommunerna. Med stöd av delta bemyndigande har social­styrelsen t. o. m. den 10 februari 1978 utbetalat ca 141,3 milj. kr. i bidrag liU kommunerna för anordnande av förskolor och fritidshem. Vidare fanns hos socialstyrelsen vid samma tidpunkt ansökningar om bidrag fÖr ca 44,8 milj. kr. som inte utbetalats. Vissa ytterligare ansök­ningar avseende förskolebyggen som ännu inte slutligt koslnadsredovi-sats kan vidare förväntas inkomma till styrelsen under de närmaste månaderna.

Jag förordar att medel för ifrågavarande ändamål i sedvanlig ordning nu anvisas på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår. Jag beräknar det totala medelsbehovet till 210 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl till Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem på till-läggsbudgel III till statsbudgeten för budgetåret 1911/lli an­visa ett reservationsanslag av 210 000 000 kr.

E. Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård, m. m.

[3] E 16. Bidrag till driften av en WHO-enhet för rapportering av läkemedelsbiverkningar. Riksdagen har genom beslut hösten 1977 dels bemyndigat regeringen att ingå överenskommelse med väridshälsovårds­organisationen (WHO) om överförande till Sverige av WHO:s enhet för rapportering av läkemedelsbiverkningar, dels på tilläggsbudget I till stats­budgeten för budgetåret 1977/78 anvisat ett förslagsanslag av 439 000 kr. för verksamheten i fråga (prop. 1977/78: 25 bil. 4 s. 1517, SoU 1977/78: 19, rskr 1977/78: 107).

WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar drivs i form av en stiftelse kallad Stiftelsen WHO Collaborating Centre on Inter­national Drug Monitoring. Verksamheten skall bedrivas i enlighet med en överenskommelse som den 12 januari 1978 har träffats mellan Sveriges regering och WHO. Regeringen har den 26 januari 1978 fast­ställt stadgar för stiftelsen. När det gäller anställnings- eller arbetsvillkor för den personal hos stiftelsen som är anställd inom ramen för anvisade

Prop. 1977/78:125

15

lönemedel på nyssnämnda förslagsanslag bör siatens avtalsverk få befo­genhet atl föra förhandlingar. Riksdagens beslut krävs för avtalsverkels medverkan i dessa frågor.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att besluta atl anställnings- eller arbetsviUkor för den personal hos Stiftelsen WHO Collaborating Centre on International Drug Monitoring som är anställd inom ramen för anvisade lönemedel skall i den mån villkoren får bestämmas genom avtal, fastställas under medverkan av regeringen eller myndig­het som regeringen bestämmer.

KAPITALBUDGETEN

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[4] 1. Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmiss­brukare m. m. Till ändamålet har för budgetåret 1977/78 anvisats eU investeringsanslag av 5 milj. kr. Den 1 juli 1977 fanns disponibelt för utbetalning av nya lån ca 7,6 milj. kr.

Under budgetåret 1977/78 beräknas merkostnader för redan igång­satta byggnadsobjekt uppgå till 1 milj. kr. Kostnaderna för angelägna byggnadsförelag planerade att påbörjas snarast under budgetåret be­räknas lill 6,8 milj. kr. inkluderat beräknade merkostnader. Byggnads­företagen är samtiiga sådana som måste genomföras för att tillgodose föreskrivna krav i fråga om brandskydd, hygien och arbetarskydd m. m.

Vidare behövs 500 000 kr. för ytterligare lån till visst byggnadsföretag, som bör påbörjas snarast möjligt. För aviserade byggnadsåtgärder och kostnader i arbetsdriften saml merkostnader för övriga pågående pro­jekt beräknas 800 000 kr.

Sammanlagt beräknas alltså för byggnadsåtgärder vid vårdanstalter inom nykterhelsvården 9,1 milj. kr.

På anslaget finns disponibelt för innevarande budgetår 7,6 milj. kr. Jag förordar därför att ytterligare 1,5 milj. kr. anvisas för nämnda ända­mål.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl till Lån tiU nybyggnader vid erkända vårdanstalter för alko­holmissbrukare m. m. på tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret 1911/18 anvisa ett investeringsanslag av 1 500 000 kr.

[5] Lån till anordnande av barnstugor. Lån för nämnda ändamål ut­gick enligt regler i kungörelsen (1966: 173) om statsbidrag och lån till

Prop. 1977/78:125

16

barnstugor. Medel för ändamålet anvisades senast för budgetåret 1973/ 74. Möjligheten att erhålla lån upphörde den 1 juli 1973. Lån för barn­stugor påbörjade före denna tidpunkt kan utgå enligt äldre regler. En­ligt bokföringskungörelsen har myndighet rätt att utnyttja reservations­anslag längst två år efter det anslaget senast uppfördes i riksslaten. Regeringen kan vidare medge att anslaget får disponeras under ytter­ligare ett år. Sådant medgivande har regeringen lämnat för budgetåret 1976/77, Kammarkollegiet har i skrivelse till regeringen anfört att det på anslaget fanns ett outnyttjat belopp av ca 1,9 mUj. kr. vid utgången av budgetåret 1976/77. Fortfarande finns ett antal av socialstyrelsen bevUjade lån som ännu inte utbetalats. Ett sådant lån är f. n. aktuellt för utbetalning. Övriga lån kan bli aktuella för utbetalning när fullstän­diga lånehandlingar inkommer till kammarkollegiet.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att medge att utbetalningar av lån från det i riksstaten för bud­getåret 1973/74 senast uppförda investeringsanslaget Lån till anordnande av barnstugor får göras även under budgetåren 1977/78 och 1978/79.

Prop. 1977/78:125

17

Bilaga 5

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJÄTTE HUVUDTITELN

B. Vägväsendet

[1] B 3. Byggande av statliga vägar, B 10. Byggande av mellanriks­vägen KirunaNarvik. Under rubriken Byggande av statliga vägar har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett reservationsan­slag av sammanlagt 877,4 milj. kr. att avräknas mot aulomobilskatte­medlen. Under rubriken Byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik finns något anslag inle upptaget i statsbudgeten för innevarande bud­getår.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen vid tre tillfällen be­slutat atl siatens vägverk från reservationsanslaget Byggande av statliga vägar får utöver vad i annat sammanhang har föreskrivits bestrida utgifter med sammanlagt högst 213,4 milj. kr. Sålunda har regeringen den 22 december 1977 beslutat att högst 35,2 mUj. kr. skall användas för sysselsättningsskapande brobyggnadsåtgärder. Den 19 januari 1978 före­skrev regeringen vidare att vägverket får bedriva statlig vägbyggnads­verksamhet i Uppsala län för högst 30,7 milj. kr. i syfte att skapa ersätt­ningsarbeten för Forsmarks kraftverksbygge. Slutligen har regeringen genom beslut den 16 februari 1978 föreskrivit atl högst 147,5 milj. kr. får användas för sysselsättningsskapande väg- och brobyggnadsverk­samhet.

Arbetena skaU bedrivas av statens vägverk med arbetskraft som rekryteras i samråd med arbetsförmedlingen. Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas i samråd med arbetsmarknadsstyrelsen.

Byggandet av mellanriksvägen KirunaNarvik har påbörjats under

2   Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

18

hösten 1977. I prop. 1976/77: 100 bil. 9 anmäldes all arbetsplan för vägen faststäUts men atl beslutet inte vunnit laga kraft. Detla skedde genom regeringens beslut den 9 juni 1977 då de besvär som anförts över vägverkets fastställelsebeslut avvisades. I beslut samma dag upp­drog regeringen åt arbetsmarknadsstyrelsen att förskollera medel för ett sammanlagt belopp av 30 milj. kr. från tolfte huvudtitelns anslag B 3. Sysselsättningsskapande åtgärder för att kunna starta vägprojektet. Kostnaderna för byggandet av mellanriksvägen bör redovisas över ett nytt anslag B 36. Byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik. På lill-läggsanslag bör därför anvisas medel under nämnda anslag så att i första hand de förskotterade medlen kan återföras till anslaget Sysselsättnings­skapande åtgärder. Kostnaderna för budgetåret 1977/78 beräknas nu uppgå till 33,7 milj. kr.

I prop. 1977/78: 100 bil. 9 har regeringen anmält sin avsikt atl åter­komma tiU riksdagen med förslag om projektets slutliga finansiering. Med hänsyn till alt medel för vägprojektets fortsättning inte har an­visats i annat sammanhang bör finansieringsfrågan för projektet i sin helhet lösas nu. De sammanlagda kostnaderna för projektet i löpande priser t. o. m. budgetåret 1982/83 har beräknats till 303,1 milj. kr. med följande fördelning på år:

. 1977/78 ca 33,7 milj.

kr.

1978/79 ca 55,8 milj.

kr.

1979/80 ca 85,0 milj.

kr.

1980/81 ca 77,5 milj.

kr.

1981/82 ca 42,4 milj.

kr.

1982/83 ca    8,7 mUj.

kr.

Summa      303,1 milj. kr.

De redovisade kostnaderna för projektet bygger på all den fortsatta utbyggnaden skall ge en hög sysselsättningseffekt under de närmaste åren. Den beräknade sysselsättningseffekten beräknas lill i genomsnitt 160180 anstäUda fram lill hösten 1981 varefter sysselsättningen suc­cessivt går ned under de två sista byggnadsåren. Utöver sysselsättnings­effekter genom anlitande av vägarbetare etc. beräknas även positiva sådana effekter kunna uppnås genom anlitande av inhemska enlrepre-nadmaskiner och fordon.

För att kunna genomföra vägarbetena enligt denna utbyggnadstakt och få den önskade sysselsättningseffekten under vintern 1978/79 måste beslut fattas i frågan under våren 1978.

Enligt min mening bör mot bakgrund av sysselsättningsläget i denna del av Norrbottens län byggandet av mellanriksvägen Kiruna Narvik genomföras i den takt som jag har redovisat i det föregående. Arbetena bör bedrivas av statens vägverk med arbetskraft som rekryle-

Prop. 1977/78:125

19

ras i samråd med arbetsförmedlingen. Medel för vägprojektet bör anvi­sas över ett nytt reservationsanslag Byggande av mellanriksvägen Kiruna Narvik. På tilläggsanslag för budgetåret 1977/78 bör anvisas 303,1 milj. kr. avseende de totala kostnaderna för vägprojektet.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen att

1.

till Byggande av statliga vägar på tilläggsbudgeit 111 till stats­budgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 213 400 000 kr., att avräknas mot aulomobilskattemedlen,

2.

till Byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik på tilläggs­budget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ell reservationsanslag av 303 100 000 kr., atl avräknas mot aulo­mobilskattemedlen.

[2] B 7. Bidrag till byggande av enskilda vägar. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett reserva­tionsanslag av sammanlagt 33 325 000 kr. all avräknas mot aulomobil­skattemedlen.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 22 december 1977 beslutat alt från reservationsanslaget Bidrag till byggande av en­skilda vägar får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit bidrag lämnas till sysselsättningsfrämjande vägbyggnads­verksamhet (broobjekt) för ett belopp av högst 8 951 000 kr.

Arbetena skall administreras av statens vägverk och bedrivas med arbetskraft som rekryteras i samråd med vederbörande arbetsförmed­ling. Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas i samråd med arbetsmarknadsstyrelsen.

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslär riksdagen

att till Bidrag till byggande av enskilda vägar på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reser­vationsanslag av 8 951 000 kr., att avräknas mot aulomobil­skattemedlen.

D. Sjöfart

[3] D 8. Ersättning till viss kanaltrafik. Under anslaget, som är upp­fört med ett formellt belopp av 1 000 kr., redovisas kostnaderna för den ersättning till Trollhälte kanalverk som betingas av den av riksdagen förordade nedsätlningen i kanalavgifterna 

Sjöfartsverket, som förvallar Södertälje kanal, har i skrivelse den 2 november  1977 hemställt om att sammanlagt 1 243 067 kr. anvisas

Prop. 1977/78:125

20

under fonden för Södertälje kanalverk på tilläggsbudget för att täcka underskott i kanalrörelsen för budgetåren 1975/76 och 1976/77. De ackumulerade underskollen har t. v. balanserats i bokslutet.

I prop. 1977/78: 13 om nytt system för de statiiga sjöfartsavgifterna, m. m. föreslogs bl. a. att kanaltaxorna i Södertälje kanal skulle sättas ned och att avgiftsnivån i taxorna t. v. inte skulle påverkas av kapital­kostnaderna. Nedsätlningen av kanalavgifterna trädde i kraft den 1 januari 1978. I prop. 1977/78: 100 bil. 9, anges att fonden för Söder­tälje kanalverk uppgår i Sjöfartsverkets fond fr. o. m. budgetåret 1978/ 79.

Det ackumulerade driftunderskottet i Södertälje kanal för budget­åren 1975/76 och 1976/77 jämte det driftunderskott som kan komma att följa av bl. a. nedsätlningen av kanaltaxorna under innevarande budgetår bör täckas innan fonden för Södertälje kanalverk uppgår i Sjöfartsverkets fond. Jag förordar därför att fonden för Södertälje ka­nalverk tillförs medel som motsvarar summan av underskotten för de tre aktuella budgetåren. Det för budgetåren ackumulerade underskottet bör avräknas mot den gemensamma uppbörden av sjöfartsavgifter. An-slagstekniskt kan detta ske genom anlitande av det på tilläggsbudget I till statsbudgeten 1977/78 under sjätte huvudtiteln inrättade anslaget Ersättning till viss kanaltrafik.

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna de grunder för täckande av underskott under fon­den för Södertälje kanalverk som jag har förordat.

E. Institut m. m.

[4] E 3. Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning

m. m. Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 23 februari 1978 beslutat att Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut från reservationsanslaget Utrustning m. m. får utöver vad regeringen före­skrivit den 9 juni resp. den 27 oktober 1977 bestrida utgifter om högst 1,2 milj. kr. Medlen skall i sysselsätlningsfrämjande syfte använ­das för att bygga mareografer i Kristianstads och Västernorrlands län. Arbetena skall bedrivas med arbetskraft som rekryteras i samråd med arbetsförmedlingen. Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas i samråd med arbetsmarknadsstyrelsen.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

att till Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Utrust­ning m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budget­året 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 1 200 000 kr.

Prop. 1977/78: 125

21

[5] E 8. Bidrag till statens väg- och trafikinstitut. Statens väg- och trafikinstitul (VTI) arbetar med forskning och utveckling (FoU) avseende vägar, vägtrafik och vägtrafiksäkerhet. En stor del av FoU-verksamheten sker på uppdrag mot ersättning som baseras på kravet om full kost­nadsläckning. Under anslaget anvisas de medel som erfordras för VTI:s egen FoU-verksamhet samt för myndighetsuppgifter inom institutets verksamhetsområde.

Det statliga anslaget till siatens väg- och trafikinstitut uppgår för innevarande budgetår tiU 11519 000 kr. (prop. 1976/77:100 bil. 9, TU 1976/77: 11, rskr 1976/77: 177).

Statens väg- och trafikinstitul har i framställning den 30 september 1977 redovisat dels det ekonomiska utfallet för verksamheten under budgetåret 1976/77 dels det beräknade utfallet under budgetåret 1977/ 78. För budgetåret 1976/77 uppgick föriusten till 3 997 000 kr. Insti­tutet har beräknat underskottet i verksamheten för innevarande bud­getår tiU 3,6 milj. kr.

Institutet anger som skäl till underskotten att de kostnadsfördyringar som inträffat i samband med omlokaliseringen inte kunnat mötas med ökade uppdragsintäkter. Även om institutet nu har kommit över inkör­ningsperioden i samband med omlokaliseringen bedömer man det som omöjligt att hämta in det ifrågavarande underskottet.

Föredraganden

Genom del konstaterade underskottet för budgetåret 1976/77 av 3 997 000 kr. och det beräknande underskottet för budgetåret 1977/78 har VTI fått likviditetsproblem. Genom regeringens beslut den 24 no­vember 1977 höjdes VTI:s rörliga kredit till 4 milj. kr. Därigenom be­räknas likviditeten klaras till maj 1978. En höjning av den rörliga kre­diten utöver 4 milj. kr. innebär att räntekostnaderna ökar och atl VTI:s resultat försämras ytterligare. Jag förordar därför att underskottet för budgetåret 1976/77 av 3 997 000 kr. nu läcks genom ett särskih till-läggsanslag. När det gäller det beräknade underskottet för innevarande budgetår anser jag att ställning bör tas till detta i sambad med be­handlingen av resultatet av den utredning om VTI:s verksamhet som aviserades i prop. 1977/78: 100 bU. 9. En: särskUd utredare har numera tiUkallats och hans förslag beräknas kunna läggas fram vid halvårs­skiftet 1978.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till statens väg- och trafikinslitut på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reser­vationsanslag av 3 997 000 kr., att avräknas mot aulomobil­skattemedlen.

Prop. 1977/78:125

22

F. Diverse

[6] F 8. Kostnader för stämpelavgift å aktier i Aktiebolaget Aero-transport och Svensk Interkontinental Lufttrafik Aktiebolag. I skrivelse den 14 februari 1978 har Aktiebolaget Aerotransport (ABA) det svenska moderbolaget i det skandinaviska konsortiet Scandinavian Air­lines System (SAS) redogjort för beslut den 10 februari 1978 att ge­nom fondemission öka bolagets aktiekapital med 47 milj. kr. till sam­manlagt 282 milj. kr. genom överföring av disponibla vinstmedel med motsvarande belopp. Beslutade åigärder har motiverats av behovet av alt emå en bättre balans mellan det verkliga värdet för bolagels anlägg­ningstillgångar och det egna kapitalet, vilket ansetts mycket betydelse­fullt för SAS framtida förhandlingar om upptagande av krediter utom­lands.

Före fondemissionen består aktierna i ABA av dels 1 175 000 A-aktier i nominellt värde av 100 kr. per aktie eller sammanlagt 117 500 000 kr., dels B-aktier till lika antal och värden. A-aktierna innehas av svenska staten medan B-aktierna 1 174 984 äges av Svensk Interkontinental Luft­trafik Aktiebolag (SILA) och resterande aktier av privatpersoner. Ge­nom fondemissionen kommer svenska staten att lUlföras 235 000 nya A-aktier till ett sammanlagt nominellt värde av 23,5 milj. kr. och SILA samt övriga innehavare av B-aktier sammanlagt motsvarande anlal och värde.

I skrivelsen erinrar ABA om att bolaget vid tidigare tillfällen inte be­lastats med kostnader för aktiestämpel. Således förordades i prop. 1948: 176 angående organisation och finansiering av svensk luftfart att de kostnader för aktiestämpel, vilka kunde uppkomma i samband med sammanslagningen av dåvarande ABA och SILA, inte skulle falla på de enskilda intressenterna utan gäldas av statsverket (SU 1948: 94, rskr 1948: 188). I enlighet härmed föreslogs i prop. 1949: 126 angående an­slag till teckning av aktier i ABA att riksdagen skuUe anvisa ett reserva­tionsanslag till stämpelavgift å aktierna i det nya ABA. Riksdagen bi­föll proposhionens förslag (SU 1949: 153, rskr 1949: 268). I samband med den ekonomiska rekonstruktionen av SAS år 1961 beslöts på lik­nande sätt med anledning av prop. 1961: 159 angående kapitaltillskott till SAS att de stämpelkoslnader som då uppkom i samband med teck­ning av nya aktier i ABA och SILA skulle bestridas av staten (SU 1961: 133, rskr 1961:330).

Genom beslut av riksdagen år 1975 (prop. 1975: 85 bil. 5, TU 1975: 12, rskr 1975: 121) anvisades ett reservationsanslag av 1 762 500 kr. för bestridande av stämpelkostnader i anledning av alt ABA och SILA då genomfört fondemissioner.

Bolaget hemställer med hänvisning lill det anförda att bolaget på sätt som skett vid liknande tiUfäUen tidigare inte måtte belastas med

Prop. 1977/78: 125

23

stämpelkostnader å de 470 000 aklier som utges i anledning av den be­slutade fondemissionen.

1 skrivelse den 14 februari 1978 har SILA redovisat de åtgärder bo­laget vidtagit i anslutning till den fondemission ABA genomfört. Sålunda har SILA beslutat att genom fondemission öka bolagets aktiekapital med 23,5 milj. kr. till sammanlagt 141 milj. kr. genom uppskrivning av det bokförda värdet av bolagets innehav av ABA-aklier med motsvarande belopp. SILA framhåller alt bolaget, i likhet med ABA, inle belastats med stämpelskatt för vid tidigare tillfällen emitterade aktier. SILA hem­stäUer därför alt bolaget inte måtte belastas med stämpelkostnader å de 235 000 aktier som utges i anledning av den beslutade fondemissionen.

Föredraganden

Med hänsyn till att vid ABÄ:s bildande år 1948, liksom vid senare tiUfällen, kostnaderna för gäldande av aktieslämpel bestreds av stats­medel bör enligt min uppfattning ABA och SILA inle belastas med de kostnader för aktiestämpel som nu uppkommer i samband med de aklier som utges i anledning av den beslutade fondemissionen i de båda bolagen. Slämpelkoslnaderna för de nyemitterade aktierna uppgår tUl sammanlagt 705 000 kr., vilket belopp således torde böra bestridas av staten.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl till Kostnader för stämpelavgift å aktier i Aktiebolaget Aero­transport och Svensk Interkontinental Lufttrafik Aktiebolag på tUläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 an­visa ett reservationsanslag av 705 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

I. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

A. Postverket

[7] Ändring av bemyndigandet för postverket att lämna statlig kredit­garanti. Efter medgivande av riksdagen år 1971 (prop. 1971: 145 bil. 4, TU 1971: 25, rskr 1971: 304) har postverket genom Kungl. Maj:ts be­slut, senast den 7 juni 1974, bemyndigats att t. v. bevilja statlig garanti intill ett belopp om 15 milj. kr. för lån avseende anskaffning av motor­fordon atl användas vid lantbrevbäring. Bemyndigandet avser lån i PK-banken. Efter riksdagens medgivande år 1971 har postverket genom Kungl. Maj:ts beslut också bemyndigats att biträda ackord eller på annal sätt efterge statens rätt på grund av fordran som uppkommer i anledning av angivna garantiåtaganden. I skrivelse den 26 januari 1978 har postverket hemställt om bemyn-

Prop. 1977/78:125

24

digande att t. v. bevilja statlig garanti intill ett belopp av 30 milj. kr. för lån i PKbanken avseende anskaffning av motorfordon all användas vid lantbrevbäring. Verket har också hemställt atl eventuellt uppkom­mande förluster för postverket på grund av garantin skall täckas av verkets driftmedel.

Postverket anför att antalet lån med statlig garanti lill lantbrevbarare den 31 december 1977 uppgick till 694. Det utestående lånesaldot upp­gick vid samma tidpunkt till 14,4 mUj. kr. Som jämförelse nämner verket att antalet lån den 30 juni 1971 var 479 och del utestående lånesaldot 2,6 milj. kr.

Den främst bidragande orsaken till den kraftiga ökningen av det ute­stående lånesaldot är den snabba prisökningen på bUar. Inköpspriserna för fordon som används i lantbrevbäringen har mer än fördubblats un­der åren 19681977. Även den fortsalla motoriseringen och utvidg­ningen av lantbrevbäringsnätet har varit en orsak till lånesaldots nu­varande höjd. Av nätet utgörs numera 99,4 % av biUinjer.

F. n. utreder postverket om tjänstebilar bör införas i lantbrevbäringen som ett alternativ tUl nuvarande system och hur ett sådant syslem kan vara organiserat. Verket utreder därvid lämpliga bUtyper samt vUka principer som bör gälla vid val mellan nuvarande system och ett system med tjänstebUar. Utredningen tar också upp frågan om det finns andra alternativ för tillhandahållande av bilar i lantbrevbäring än ijänstebilar. Postverket gör dock den bedömningen att nuvarande system kommer att dominera i framtiden.

Erfarenheterna av systemet med lån med statlig garanti för anskaff­ning av lantbrevbärarbilar har varit mycket goda. Några förluster på grund av sitt åtagande har postverket hittills praktiskt taget inte åsamkats. Verket finner det därför angeläget att den nu gällande beloppsgränsen höjs och föreslår att 30 milj. kr. blir ny beloppsgräns.

Den fortgående rationaliseringen och förbätttingen av postservicen på landsbygden bygger i huvudsak på en utökning av den motoriserade lantbrevbäringen. Den härav föranledda ökningen av antalet bilar samt den höjning av bilpriserna som ägt rum sedan systemet med statlig garanti för lantbrevbärarlån infördes, innebär alt den nuvarande be­loppsgränsen 15 milj. kr. myckel snart kommer att uppnås. Då erfaren­heterna av systemet med den statliga garantin är mycket goda och då man enligt verket inte har anledning att tro all systemet kommer att slopas även om alternativa system börjar tillämpas, förordar jag alt den nuvarande beloppsgränsen höjs enligt postverkets förslag.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1. medge att statlig garanti t. v. får beviljas intill ett belopp av 30 000 000 kr. för lån i PKbanken avseende anskaffning av motorfordon att användas vid lantbrevbäring.

Prop. 1977/78:125

25

2. lämna regeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, fortsatt bemyndigande att biträda ackord eller på annat sätt efterge statens rätt på grund av fordran som uppkommer i anledning av angivna garantiåtaganden.

B. Televerket

[8] 1. Teleanläggningar m. m. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett invesleringsanslag av 870,8 milj. kr.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 22 december 1977 beslutat att televerket från investeringsanslaget Teleanläggningar m. m. får utöver vad regeringen i annat sammanhang föreskrivit bestrida utgifter med högst 35 030 000 kr. Medlen skall i sysselsättnings­främjande syfte användas för tidigareläggning av byggnadsarbeten inom H, K, L, O, P, R, S, U, W, 

X, 

Y och Z län. Byggnadsarbetena har på­börjats innevarande budgetår och avslutas under budgetåret 1978/79.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

alt till Teleanläggningar m. m. på tilläggsbudget III till statsbud­geten för budgetåret 1977/78 anvisa ett invesleringsanslag av 35 030 000 kr.

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

[9] 2. Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett in­vesteringsanslag av sammanlagt 119,5 milj. kr.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil.2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 22 december 1977 beslutat att statens vägverk från investeringsanslaget Statens vägverks för­rådsfond: Vägmaskiner m. m. får utöver vad regeringen i annat sam­manhang har föreskrivit i sysselsättningsfrämjande syfte bedriva om-och nybyggnad av vägstationer i Gistad, Tollarp och Brunflo för ett belopp av högst 9,3 milj. kr. under budgetåren 1977/78 och 1978/79.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

atl lill Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 an­visa ett investeringsanslag av 9 300 000 kr.

Prop. 1977/78:125

27

Bilaga 6

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III tiU statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ÄTTONDE HUVUDTITELN

E. Diverse

[1] E 13. Statlig företagshälsovård. Under denna rubrik har i statsbud­geten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av 1 000 kr.

I prop. 1975/76: 100 (bil. 2 p. 6 ooh bil. 9 s. 136) anmälde föredra­gande statsrådet frågan om den statliga företagshälsovårdens uppbygg­nad och finansiering. Därvid föreslogs att ett nytt anslag benämnt Statlig företagshälsovård, skulle föras upp i statsbudgeten. Från detla anslag borde förskottsvis bestridas kostnader för hälsoråds verksamhet samt kostnader för etablering och drift av företagshälsocentraler för stats­anställda m. fl. enligt en stat som skulle fastställas av regeringen. Kost­naderna skulle slutligt fördelas på de myndigheter, affärsdrivande verk m. fl. som anslöts tUl hälsocentralerna. Vid den slutliga fördelningen borde kostnaderna belasta de anslag eller anslagsposter (motsv.) från vilka kostnaderna för sjukvården hos myndigheterna m. fl. bestrids. Detta skulle komma atl medföra en merbelastning av vissa sådana an­slag. Statsbudgetanslaget Statlig företagshälsovård borde föras upp med ett formeUt belopp av 1 000 kr. Riksdagen lämnade förslaget utan erinran (InU 1975/76: 35, rskr 1975/76: 210).

Föredraganden utgick således ifrån att de förskottsvisa utbetalningar som skulle ske från anslaget Statlig företagshälsovård skulle kunna för­delas på anslagspost för sjukvård eller motsvarande hos myndigheter m. fl. så att någon belastning inte skulle komma att redovisas på ansla­get.

I prop. 1976/77: 125 (bil. 7) anmälde jag all anslaget Statiig företags-

Prop. 1977/78: 125

28

hälsovård för budgetåret 1916/11 skulle komma att uppvisa belastning. Anledningen härtill var att de regionala hälsorådens verksamhet under detla budgetår hade inriktats på bl. a. kartläggning av befintliga före-tagshälsoresurser och planläggning för statliga företagshälsocentraler. Några sådana kunde dock inte inrättas under budgetåret 1976/77. An­givna förhållande föranledde ingen erinran från riksdagen sida (AU 1976/77: 25, rskr 1976/77: 259).

Under innevarande budgetår har fastställts siater för de åtta regionala hälsoråden och tio lokala hälsoråd. Staterna innefattar medel för drift av tre regionala och tio lokala centraler fördelade på sådant sätt all det i varje region finns minst en central. För budgetåret 1977/78 finns alltså formella förutsättningar för fördelning av de totala kostnaderna under anslaget på de myndigheter m. fl. som är anslutna lill hälsocentralerna. En fördelning av kostnaderna för de regionala hälsoråden enligt de an­givna riktiinjerna skulle emellertid få icke avsedda konsekvenser för bl. a. myndigheter som är anslutna lUl lokal hälsocentral i de fem regio­ner som inte inrättar regional central under innevarande budgetår. Dessa myndigheter skulle få svara inte bara för kostnaderna för den lokala hälsocentralen utan också för kostnaderna under budgetåret för kartläggning och planläggning av företagshälsovården på regional nivå. Detta är enligt min mening otillfredsställande. Eftersom det arbele de regionala hälsoråden utför på sikt gagnar samtliga myndigheter i regio­nen anser jag att en kostnadsfördelning enhgt angivna riktlinjer bör ske först då det i regionen har inrättats en regional hälsocentral. Först då kan en rättvisande kostnadsfördelning göras. Jag räknar med att detta skall kunna ske fr. o. m. budgetåret 1978/79. Av de ytterUgare tio före­tagshälsocentraler som avses inrättas under nästa budgetår bör alltså fem vara regionala. I avvaktan på atl varje region får en regional hälso­central bör för budgetåret 1977/78 kostnaderna för de fem regionala hälsoråden utan regional central få belasta förevarande anslag.

De tre regionala hälsocentraler som avses inrättas under innevarande budgetår torde kunna börja fungera tidigast mot slutet av budgetåret. Med hänsyn härtill och till fördelen med en enhetlig behandling av samt­Uga regionala hälsoråd anser jag att jämväl kostnaderna för dessa tre hälsoråd och centraler bör få belasta anslaget Statlig företagshälsovård för innevarande budgetår. Kostnaderna för de lokala hälsocentraler som är verksamma redan under innevarande budgetår bör däremot i samtliga fall fördelas på anslutna myndigheter m. fl.

Med ledning av de stater som har fastställts för de regionala hälso­råden för budgetåret 1977/78 kan anslagsbelastningen beräknas till högst 4,3 milj. kr. Redovisning av utfallet bör lämnas i budgetpropositionen för budgetåret 1979/80.

Jag hemställer atl regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört.

Prop. 1977/78:125

29

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[2] 11. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investerings­anslag av 455 milj. kr. Vid budgetårels ingång fanns vidare en behåll­ning av drygl 63,5 milj. kr. under anslaget.

Från anslaget bestrids utgifter för investeringar i byggnader för statlig förvaltning eller annan statlig verksamhet i den mån medel inte har an­visats under annat investeringsanslag. För byggnadsobjekt som beräknas kosta mer än 2 milj. kr. förs separata kostnadsramar upp i den investe­ringsplan, som finns upptagen under anslaget.

I investeringsplanen är uppförd en uppskattad medelsförbrukning av 45 milj. kr. för tillkommande objekt budgetåret 1977/78 (prop. 1976/77: 100 bU. 11 s. 160, FiU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 169). Som har redo­visats i prop. 1976/77: 100 (bU. 11 s. 158) är utrymmet avsett för in­vesteringar i lokaler för de vid riksmötet 1975/76 beslutade regionala datoranläggningarna för folkbokföring och beskattning (prop. 1975/76: 100 bU. 9, SkU 1975/76: 35, rskr 1975/76: 212). Jag har tidigare, vid min anmälan av anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för inne­varande budgetår, redovisat ett antal tillkommande investeringsobjekt för nämnda ändamål. Medelsförbrukningen för dessa objekt har i prop. 1977/78: 25 (bil. 6 s. 35) beräknats till sammanlagt 15 milj. kr. för budgetåret 1977/78. Av det medelsutrymme som ursprungligen bud­geterats för tillkommande objekt innevarande budgetår återstår därefter ca 30 milj. kr. Jag vUl nu återkomma med en redogörelse för de ytter­ligare byggnadsinvesteringar som med hänsyn till tidplanen för arbetena är aktuella att redovisa för riksdagen.

Stockholm. Ombyggnad för statens provningsanstalt. Stockholmsav­delningen av statens provningsanstalt har ca 100 anställda och dispone­rar f. n. lokaler dels vid Drottning Kristinas väg i Stockholm, dels i kv. Myntet i Stockholm för ädelmetallkontroll och justeringsverksamhel. I samband med omlokaliseringen av statens provningsanstalt till Borås har vissa lokaler vid Drottning Kristinas väg friställts. Byggnadsstyrelsen har i samråd med statens provningsanstalt föreslagit alt de friställda lo­kalerna utnyttjas bl. a. för att sammanföra verksamheten vid Stockholms­avdelningen. Kostnaderna för behövliga ombyggnadsabeten m. m. be­räknas av byggnadsstyrelsen till sammanlagt 2 650 000 kr. i prisläget den 1 april 1977. En stor del av dessa kostnader avser åtgärder som påkallats från arbetarskyddssynpunkt för den del av avdelningen som nu är förlagd tUl lokalerna.

I beslut den 9 mars 1978 har regeringen uppdragit åt byggnads­styrelsen att påbörja ombyggnadsarbetena inom en kostnadsram av 2 650 000 kr. Med stöd av riksdagens bemyndigande har regeringen före-

Prop. 1977/78:125

30

skrivit att kostnaderna för arbetena förskottsvis skall belasta kostnads­ramen Diverse objekt (jfr prop. 1975: 1 bil. 9 s. 143, FiU 1975: 12, rskr 1975: 65 samt prop. 1975/76: 100 bU. 9 s. 147148).

Kristianstad. Om- och tiUbyggnad för länsstyrelsens dataenhet. I be­slut den 22 december 1977 uppdrog regeringen åt byggnadsstyrelsen att projektera om- och tUlbyggnad för dataenheten inom länsstyrelsen i Kristianstads län. Projektet omfattar en våningsarea av 1 750 m, varav 900 m- i en tillbyggnad till landsstatshuset i kv. Södra Kasern i Kris­tianstad. Kostnaderna för om- och tillbyggnaden har preliminärt beräk­nats till 4,5 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977. Byggnadsarbetena av­ses komma att påbörjas i augusti 1978 med beräknat färdigställande i juU 1979.

Västerås. TiUbyggnad för länsstyrelsens dataenhet m. m. Regeringen har genom beslut den 9 mars 1978 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att projektera om- och tillbyggnad av landsstatshuset i kv. Slottsträd­gården i Västerås. Tillbyggnaden beräknas omfatta en sammanlagd rums­area av 1 770 m" och är avsedd för länsstyrelsens data- och uppbörds­enheter. I programmet för tiUbyggnaden ingår även arkiv m. m. som är gemensamma för länsstyrelsen. Kostnaderna för tillbyggnaden har på grundval av redovisade systemhandlingar beräknats till 10 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977. I den beräknade kostnaden ingår förhållande­vis omfattande försörjningsåtgärder. Med utgångspunkt i riksskattever­kets installationstidplan för de nya datoranläggningarna har byggnads­styrelsen planerat ett färdigstäUande av tillbyggnaden i maj 1979. Tid­planen förutsätter alt byggnadsarbetena påbörjas i augusti 1978.

Nämnda projekteringsuppdrag omfattar även vissa ombyggnadsarbe­ten i nuvarande landsstatshus. Enligt redovisat byggnadsprogram upp­skattas kostnaderna för ombyggnadsarbetena till 3,3 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977. En första etapp av dessa arbeten måste enligt byggnads­styrelsen utföras i anslutning till föreslagen tillbyggnad.

Härnösand. Otn- och tillbyggnad för länsstyrelsens dataenhet. Bygg­nadsstyrelsen har redovisat att de nuvarande lokalerna för länsstyrel­sens dataenhet i kv. Adjunkten i Härnösand inte kan inrymma den nya datoranläggning som planeras. Styrelsen har därför upprättat program för en mindre tillbyggnad för datorhall, operatörsrum m. m. Program­met för tillbyggnaden omfattar en lolalarea av ca 550 m. Den planerade ombyggnaden berör lokaler för dataenheten med en lolalarea av ca 1 300 m-. Byggnadsstyrelsen har anmält att kostnaderna för om- och tUlbyggnaden beräknas till 4,9 milj. kr. i prislägel den 1 april 1977. Byggnadsarbetena avses komma att påbörjas i september 1978. Inflytt­ning har planerats tiU sommaren 1979.

Prop. 1977/78:125

31

Föredraganden

Med hänvisning till vad jag har anfört i det föregående förordar jag att följande nya kostnadsramar i 1 000-tal kr. förs upp i investerings­planen.

Byggnadsobjekt

Kostnads-

Medelsförbrukning

Bygg-

Färdig-

ram

start

ställande

77-04-01

Beräknad för 1977/78       1978/79

år-mån

år-mån

Stockholm

Ombyggnad för statens

provningsanstalt

2 650

750              1 900

78-05

79-03

Kristianstad

Om- och tillbyggnad

för länsstyrelsens data-

enhet

4 500

3 500

78-08

79-07

Västerås

Tillbyggnad för läns­

styrelsens dataenhet

m.m.

10 000

Härnösand

Om- och tillbyggnad

för länsstyrelsens data­

enhet

4 900

6 000

4 000

78-08       79-05

78-09       79-07

Preliminärt beräknad kostnadsram.

Jag förordar att de utgifter som hänger samman med de redovisade byggnadsarbetena får bestridas av tillgängliga medel under detta in­vesteringsanslag.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten för statlig förvaltning inom de kostnadsramar som jag har för­ordat i del föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten för statlig förvaltning.

Prop. 1977/78: 125

33

Bilaga 7

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

A. Utbildningsdepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m. m. Till ändamålet har i statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisats ett reservationsanslag av 25,2 milj. kr. Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget en reservation av 2 097 740 kr.

Regeringen har i beslut den 30 juni 1977 föreskrivit alt av nämnda anslag skall 1,6 milj. kr. disponeras av kommundepartemenlet för kost­nader avseende de lUl kommundepartementet genom förordning (1977: 120) överförda kommittéerna.

Under tiden den 1 juliden 31 december 1977 var belastningen på anslaget ca 12 562 000 kr. Det belopp som återstår av anslagsposten kommer inte att förslå att täcka kostnaderna för de utredningar som f. n. pågår. Bidragande orsak tUl den beräknade förhöjda belastningen är att arvoden och ersättningar utgår med högre belopp fr. o. m. den 1 januari 1978.

Ett ytterligare medelsbehov föreligger alltså om 1,5 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av I 500 000 kr.

B. Kulturändamål

[2] B 11. Bidrag till Svenska riksteatern. I statsbudgeten för inneva­rande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservations­anslag av 53 436 000 kr. I tilläggsbudget I för 1977/78 har till Bidrag till Svenska riksteatern anvisats ett reservationsanslag av 6 796 000 kr.

3   Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

34

(prop. 1977/78: 25, KrU 1977/78: 15, rskr 1977/78: 55) med hänsyn tUl kostnadsökningen till följd av 1976 års löneavtal samt beslutade ök­ningar av de sociala avgifterna den 1 januari 1977. Riksteatern har an­hållit om ytterligare medel för budgetåret 1977/78 med hänsyn tUl kost­nadsökningar med anledning av 1977 års löneavtal, beslutade ökningar av de sociala avgifterna från den 1 januari 1978 samt ökade trakta-mentskostnader.

Föredraganden

Då medelsbehovel under detta anslag anmäldes i prop. 1977/78: 25 anförde jag atl jag hade för avsikt att återkomma senare beträffande medelsbehov till följd av 1977 års löneavtal samt höjda traktamenten. Med hänvisning liU det ökade medelsbehovet till följd av 1977 års löne­avtal och till de redovisade kostnadsökningarna för traktamentsersätt-ningar saml ökade sociala avgifter förordar jag att anslaget till riks­teatern höjs med 7 632 000 kr., varav för löner med högst 4 303 000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt till Bidrag till Svenska riksteatern på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservations­anslag av 7 632 000 kr.

[3j B 12. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. I statsbudgeten för innevarande år har under denna anslagsrubrik anvisats ett reserva­tionsanslag av 100 925 000 kr. I tilläggsbudget I för 1977/78 har till bidrag till Operan ooh Dramatiska teatern anvisats ett reservationsan­slag av 13 821 000 kr. (prop. 1977/78: 25, KrU 1977/78: 15, rskr 1977/ 78: 55) med hänsyn lill kostnadsökningar tiU följd av 1976 års löne­avtal, saml beslutade ökningar av de sociala avgiftema från den 1 ja­nuari 1977. Operan och Dramatiska teatern har anhållit om ytterligare medel för budgetåret 1977/78 med hänsyn till kostnadsökningar till följd av 1977 års löneavtal och beslutade ökningar av de sociala avgif­terna från den 1 januari 1978 m. m. Vidare har Operan begärt medel för vissa rehabiliteringsinsatser. Dramatiska teatern har anhåUit om ytterligare 221 000 kr. för ökade lokalhyror budgetåret 1977/78.

Föredraganden

Då medelsbehovet under detta anslag anmäldes i prop. 1977/78: 25 anförde jag att jag hade för avsikt all återkomma senare beträffande medelsbehov till följd av 1977 års löneavtal. Med hänvisning tUl det ökade medelsbehovet till följd av 1977 års löneavtal och till de redo­visade kostnadsökningarna för sociala avgifter m. m, förordar jag att anslaget till Operan och Dramatiska teatern höjs med 9,9 milj. kr. resp. 5 050 000 kr., varav för löner högst 6 817 000 kr. resp. 3 309 000 kr.

Prop. 1977/78:125

35

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Operan och Dramatiska teatern på tilläggs­budget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 14 950 000 kr.

[4j B 13. Rikskonsertverksamhet. I statsbudgeten för innevarande bud­getår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 25 438 000 kr. Institutet för rikskonserler har begärt ytterligare medel för budgetåret 1977/78 för kostnadsökningar som följer av ingångna avtal om löner för år 1977 samt för beslutade ökade sociala avgifter.

Föredraganden

Då medelsbehovet under detta anslag anmäldes i prop. 1976/77: 100 kunde hänsyn inte tas tUl 1977 års löneavtal. Med hänvisning till de redovisade kostnadsökningarna till följd av 1977 års löneavtal och till de ökade sociala avgifterna förordar jag att anslaget till Institutet för rikskonserler för innevarande budgetår höjs med 2 215 000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Rikskonsertverksamhet på tilläggsbudget III till stats­budgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 2 215 000 kr.

[5] B 43. Statens konstmuseer: Förvaimingskostnader. Efler en längre tids förhandlingar har nationalmuseum träffat överenskommelse med Rijksmuseum i Amsterdam om ett depositionsbyte, som innebär att ett grupporlrätt av den holländske 1600-tals målaren Adriaen Backer de­poneras hos nationalmuseum och en bronsskulptur av den holländske skulptören Adriaen de Vries deponeras hos Rijksmuseum. Enligt upp­gift har Rijksmuseum utverkat en ekonomisk garanti av sitt lands rege­ring för bronsskulpturen. Nationalmuseum har värderat skulpturen till 500 000 kr.

Statens konstmuseer har begärt att regeringen ställer en ekonomisk garanti för den målning som nationalmuseum kommer alt få i deposi­tion t. v. Garantin bör i första hand gälla fem år och motsvara det värde som Rijksmuseum har åsätt sin tavla, dvs. 300 000 holländska flo-riner eller 590 000 kr. Kostnaderna för en försäkring av tavlan uppges uppgå till 1 200 kr. för lufttransporten och därefter 1 440 kr. per år under depositionstiden. Enligt statens konstmuseer praktiseras systemet med garantier av många länder, både för utställningsmaterial och lång­lån av enskilda föremål.

Statens kulturråd har tillstyrkt att statens konstmuseer erhåller den begärda statsgarantin. Kulturrådet anser att ett ökat internationellt ut­byte av depositioner museer emellan är en intressant och eftersträvans­värd utveckling. Enligt  kulturrådet behövs ett  gemensamt handlings-

Prop. 1977/78:125

36

program för museerna för atl förhindra en upptrappning av försäkrings­kostnaderna.

Föredraganden

Våren 1976 gav riksdagen sill medgivande till atl staten bestred even­tuell ersättning vid skada på eller förlust av föremål i utländsk ägo som skulle ingå i utställningar, anordnade av statens historiska museum och medelhavsmuseel var för sig under hösten 1976 resp. våren 1977. Sam­tidigt meddelade riksdagen regeringen ett aUmänt bemyndigande att vid behov på motsvarande sätt få ställa garanti för att göra del möjligt för de statiiga museerna att anordna utställningar av värdefulla föremål i ut­ländsk ägo (prop. 1975/76: 125, KrU 1975/76: 39, rskr 1975/76: 305).

Statens konstmuseer har nu anhållit om en ekonomisk garanti från sta­ten motsvarande 590 000 kr. för en målning som Rijksmuseum i Amster­dam kommer att deponera hos nationalmuseum. Depositionen skaU på­gå under minst fem år. Garantin skulle innebära atl tavlan inte behöver försäkras. Nationalmuseum skall för sin del överlämna en skulptur i de­position till Rijksmuseum. För denna har den hoUändska staten ställt en garantisumma på 500 000 kr.

Det allmänna bemyndigande som riksdagen meddelade regeringen år 1976 kan enligt min uppfattning inte anses omfatta depositioner av en­staka föremål under en längre tid. Frågan huruvida ekonomisk garanti bör lämnas för Rijksmuseets deposition hos nationalmuseum bör därför underställas riksdagens prövning. Om ersättning skall utgå för skada på eller förlust av tavlan, bör utgifterna belasta förslagsanslaget Oförutsed­da utgifter.

Regeringen bör vidare föreslå riksdagen alt det aUmänna bemyndi­gande som nu gäller även skall avse depositioner av enstaka konst­föremål under lång lid.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen atl

1.     medge att eventuell ersättning vid skada på eller förlust av den

tavla som Rijksmuseum deponerar hos nationalmuseum be­

strids, med 50 % reduktion vid force majeure, av staten,

2,     medge atl del allmänna bemyndigande som riksdagen tidigare

har meddelat regeringen även skall avse sådana depositioner

som jag har förordat.

D. Högre utbildning och forskning

[6] D 54. Bidrag till Handelshögskolan i Stockholm. Finansieringen av verksamheten vid handelshögskolan i Stockholm regleras genom ett av­tal den 23 januari 1954 mellan staten, Stockholms (stad), handelshög­skoleföreningen i Stockholm samt handelshögskolans i Stockholm di­rektion. I avtalet har vidtagits vissa ändringar senast den 28 mars 1974,

Prop. 1977/78:125

37

godkända av Kungl. Maj:t den 20 december 1974 (jfr prop. 1974: 170, UbU 1974: 38, rskr 1974: 338). Siatens bidrag tiU kostnaderna för han­delshögskolans verksamhet budgetåren 1975/761978/79 fastställdes därvid tUl ett belopp som ulgör 39 % av kostnaderna vid en i avtalet angiven personalstat beräknad med tillämpning av för personal vid uni­versiteten gäUande kollektivavtal.

Avtalet förutsätter att bidraget justeras med hänsyn till avtal om stat­liga löner. Någon slutjustering av bidraget har ännu inte gjorts.

För 1975/76 och 1976/77 har till handelshögskolan utbetalats sam­manlagt 6 108 000 kr. En sluljuslering visar att bidraget lill handels­högskolan för dessa budgetår inkl. arvoden till av staten utsedda ledamöter, suppleant och revisor skall uppgå till sammanlagt 6 614 000 kr. eUer 506 000 kr. mer än vad som tidigare erlagts.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen

att lill Bidrag till Handelshögskolan i Stockholm på tilläggs­budget III tUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett anslag av 506 000 kr.

E. Vuxenutbildning

[7] E 10. Undervisning  för invandrare  i  svenska  språket  m. m.  På

statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 59 616 000 kr. Undervisningen, som bedrivs som försöksverksamhet, får omfatta högst 650 000 studielimmar. Av des­sa får 300 000 studietimmar användas till undervisning som ges enligt lagen (1972: 650, ändrad senast 1976: 590) om rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare och 350 000 studie­timmar får användas för övrig ihvandrarundervisning. Undervisningen bedrivs av skolöverstyrelsen i samråd med arbetsmarknadsstyrelsen och statens invandrarverk och anordnas av studieförbunden. Undervisningen skall vara kostnadsfri för eleverna.

Folkbildningsförbundet har inkommit med en skrivelse angående statsbidragen till cirkelledare i svenska med samhällsorientering för in­vandrare inkl. lagstadgad undervisning.

Föredraganden

Regeringen har i särskilt beslut den 10 november 1977 medgivit att utöver tidigare anvisade 350 000 studietimmar får disponeras ytterligare högst 200 000 studietimmar för undervisning i svenska för icke anställ­da invandrare under budgetåret 1977/78.

Per studietimme utgår statsbidrag med högst 91 kr. 50 öre. Den all­männa kostnadsutvecklingen sedan den 1 januari 1977 har, när det gäl­ler svenskundervisning för invandrare, ställt studieförbunden i en svår

Prop. 1977/78:125

38

situation eftersom undervisningen skall vara avgiftsfri för deltagarna. Med hänsyn härtill förordar jag att för perioden januarijuni 1977 statsbidraget per studietimme höjs från nuvarande högst 91 kr. 50 öre tUl högst 93 kr. 50 öre per studietimme. Av detta belopp räknar jag med atl bidrag till ledare och materiel skall utgå med högst 56 kr. 50 öre per studietimme. Fr. o. m. den 1 juli 1977 beräknar jag en ytterligare höjning med 5 kr. tUl högst 98 kr. 50 öre per studietimme, varav högst 61 kr. 50 öre beräknas avse bidrag lill ledare och materiel. De av mig förordade bidragsförändringarna kan beräknas medföra ett ytterligare medelsbehov under detta anslag om ca 6 950 000 kr. för budgetåret 1977/78. Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna vad jag har förordat i fråga om höjning av stats­bidragsbeloppet per studietimme till undervisning för invand­rare i svenska språket m. m.

[8] £ 14. Bidrag till kontakttolkutbildning. I statsbudgeten för inne­varande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslags­anslag av 2 948 000 kr.

Medlen skall fördelas på undervisning, handledarutbildning, studie­material och administration. Enligt prop. 1976/77: 100 bör det få an­komma på regeringen att ändra fördelningen mellan de olika posterna inom det angivna beloppet.

Beträffande frågan om studiesociala kostnader anförs i prop. 1976/77: 100 "I fråga om ersättning för förlorad arbetsförtjänst hänvisar LO till gällande lagar och regler vid ledighet för studier och fackliga förtroen­deuppdrag. I övrigt saknar jag f. n. underlag för att kunna ta ställning till studiestödsfrågan".

Landsorganisationen i Sverige och Arbetarnas bildningsförbund har i skrivelse till regeringen hemställt att regeringen skyndsamt vidtar åt­gärder för att göra det möjligt atl läcka kostnader för förlorad arbets­inkomst, kostnader för inkvartering på folkhögskola samt resor för del­tagarna i kontakttolkutbildning.

Skolöverstyrelsen har i skrivelser den 5 januari och den 18 januari hemställt om bemyndigande all omdisponera under anslaget Bidrag till kontakttolkutbildning tillgängliga medel så att även ersättning för för­lorad arbetsförtjänst och resekostnader i samband med utbildning av handledare inom kontakttolkulbildningen samt ersättning för rese- och inaokorderingskostnader för deltagare i kontakttolkutbildning kan utbe­talas under budgetåret 1977/78.

Föredraganden

Med hänsyn till att möjligheterna att få till stånd planerad utbildning av handledare och kontakttolkar är beroende av att ersättning för för-

Prop. 1977/78:125

39

lorad arbetsförtjänst och resekostnader kan utgå för deltagare i hand­ledarutbildning och att ersättning för rese- och inackorderingskostnader kan utgå för deltagare i kontakllolkulbUdning, förordar jag atl en sådan omdisponering av medlen under anslaget Bidrag till kontakttolkutbild­ning får ske så att även siudiesociala kostnader kan täckas. Det bör få ankomma på regeringen eller myndighet, som regeringen utser, alt med­dela bestämmelser om de olika ersättningsformerna och om administra­tionen därav. Dessa bestämmelser kommer atl avse utbildning under budgetåret 1977/78.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt bemyndiga regeringen att få disponera förevarande anslag i enlighet med vad jag förordat i del föregående.

G. Internationelltkulturellt samarbete

[9] G 3. Bidrag till intemationella kongresser m. m. i Sverige. På in­bjudan av regeringen kommer Unescos internationella kommission för studium av kommunikationsproblem ("International Commission for the Study of Communication Problems") att hålla dels ett seminarium om nyhetsbyråernas roll i det intemationella nyhetsflödet, dels sill näst­kommande ordinarie sammanträde i Stockholm. Tidpunkterna är den 2427 april 1978 för seminariet och den 2829 april för samman­trädel.

Temat för seminariet är "The Infrastructure of News Supplies in the World". Deltagare blir representanter för samtliga stora och medelstora nyhetsbyråer i världen, de regionala samarbelsorganen för nyhetsby­råerna m. fl. Härtill kommer kommissionens medlemmar och sekreta­riat. Sammanlagt rör del sig om ca 80 personer, varav flertalet från u-länderna.

För att avhålla seminariet i Stockholm uppstår kostnader av två slag, dels "arrangemangskostnader" som i sin helhet skall bestridas av rege­ringen, dels övriga kostnader såsom resor, traktamenten m. m. för del­tagarna, som skall fördelas mellan kommissionen dvs. Unesco och Sverige.

Kostnaderna kan för Sveriges del beräknas uppgå till 190 000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till internationella kongresser m. m. i Sverige på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 an­ visa ell reservationsanslag av 190 000 kr.

Prop. 1977/78:125

41

Bilaga 8

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser jordbruksdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TIONDE HUVUDTITELN

A. Jordbruksdepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m. m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik förts upp ell reservationsanslag av 13 963 000 kr. Av anslaget disponerar miljödatanämnden högst 7 428 000 kr.

Efter riksdagens ställningstagande till anslaget under denna rubrik för budgetåret 1977/78 har ett flertal utredningar tillsatis,' vars kostna­der belastar detla anslag. För att bestrida kostnaderna för jordbruks­departementets kommittéverksamhet bör 1,7 milj. kr. anvisas på tilläggs­budget för innevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt till Kommittéer m. m. på liUäggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 1 700 000 kr.

G. Utbildning och forskning

[2] G 14. Inredning och utrustning av lokaler vid jordbrukets högsko­lor m. m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 30 milj. kr. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen 9 milj. kr. enligt en särskild inredningsplan och utrustningsnämnden för universitet och högskolor 21 milj. kr. enligt en särskild utrustningsplan. Byggnadsstyrelsen har redovisat förslag till ändring av tidigare fast-

Prop. 1977/78:125

42

ställd kostnadsram för anskaffande av inredning för skogsbiblioteket m. m. i Umeå.

Regeringen uppdrog den 27 oktober 1977 ål byggnadsstyrelsen atl ul­föra ombyggnad av lokaler för skogsbibliotek m. m. i Umeå inom en kostnadsram av 1,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977.

I inredningsplanen för innevarande budgetår har förts upp en inred­ningsram Skogshögskolan: Nybyggnad i Umeå av 6,8 mUj. kr.

Byggnadsstyrelsen har nu beräknat inredningskostnaderna för om­byggnaden tiU 950 000 kr. Verket har därvid beräknat att befintiig in­redning kan återanvändas till ett nyanskaffningsvärde av ca 400 000 kr.

Föredraganden

Vid min prövning av det förslag till ändring av inredningsplanen för innevarande budgetår som har redovisats av byggnadsstyrelsen har jag funnit det motiverat alt justera inredningsplanen med hänsyn till inred­ningsbehovet för skogsbiblioteket. Jag förordar att kostnadsramen Skogs­högskolan: Nybyggnad i Umeå höjs med 800 000 kr.

Jag förordar alt de ökade utgifter som hänger samman med här be­handlat inredningsobjekt får bestridas av tillgängliga medel.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss in­redning av lokaler vid jordbrukets högskolor m. m. inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för viss inredning av lokaler vid jord­brukets högskolor m. m.

J. Diverse

[3] J 2. Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. På stats­budgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik an­visats ett reservationsanslag av 1 milj. kr. Vid utgången av budgetåret 1976/77 fanns en reservation under anslaget på ca 6,3 milj. kr. Från anslaget utbetalas bidrag såsom ersättning för förluster på grund av naturkatastrof m. m. i enlighet med föreskrifter som regeringen med­delar för varje särskilt fall.

Regeringen har ställt 3,8 milj. kr. till fiskeristyrelsens disposUion för ersättning till följd av stormskador på fiskeredskap samt 1 029 000 kr. till länsstyrelsernas i Örebro, Västmanlands, Kopparbergs och Gävle­borgs län förfogande med anledning av vårflodsöversvämningarna i länen år 1977. Regeringen har vidare beviljat ersättning med anledning av stormskador på växthus, m. m, med ca 295 000 kr.

Med hänsyn till belastningen under anslaget hemställer jag alt rege­ringen föreslår riksdagen

Prop. 1977/78:125

43

att lill Bidrag vid förlust på gnmd av naturkatastrof m. m. på tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret 1977/78 an­visa ett reservationsanslag av 1 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[4] 15. Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. På statsbud­geten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett investeringsanslag av 60 milj. kr. Anslaget disponeras i enlighet med en investeringsplan, som upptar av riksdagen godkända kostnadsramar för de i planen ingående projekten.

Byggnadsstyrelsen har redovisat förslag till ändring av tidigare fast­ställd kostnadsram för ombyggnadsåtgärder avseende ventilationsanlägg­ning vid statens lantbmkskemiska laboratorium. En kostnadsram för Statens lantbrukskemiska laboratorium: Ombyggnad av ventilationsan­läggning av 3,4 milj. kr. har tidigare förts upp i investeringsplanen.

Regeringen har den 9 juni 1977 lämnat byggnadsstyrelsen i uppdrag att utföra ombyggnaden inom en kostnadsram av 3,4 milj. kr. i prisläget den 1 april 1976. Denna ram motsvaras av 3 810 000 kr. i prisläget den 1 april 1977. På grundval av nu färdigställda systemhandlingar har kost­naden för objektet beräknats lill 4 230 000 kr. i prisläget den 1 april 1977.

Föredraganden

Vid min prövning av det förslag till ändring av investeringsplanen som har redovisats av byggnadsstyrelsen har jag funnit det motiverat att justera investeringsplanen. Jag förordar att kostnadsramen Statens lant­brukskemiska laboratorium: Ombyggnad av ventilationsanläggning höjs till 4 230 000 kr. i prisläget den 1 april 1977.

Jag förordar alt de ökade utgifter som hänger samman med här be­handlat byggnadsobjekt får bestridas av tillgängliga medel under an­slaget.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. inom den kostnadsram jag har förordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m.

Prop. 1977/78: 125

45

Bilaga 9

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser handelsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ELFTE HUVUDTITELN

A. Handelsdepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m.m. Till ändamålet har för budgetåret 1977/78 anvisats ett reservationsanslag av 4,7 milj. kr. (prop. 1976/77: 100 bil. 14, NU 1976/77: 44, rskr 1976/77: 349 samt prop. 1976/77: 85, FöU 1976/77: 11, rskr 1976/77:238). Reservationen från föregående budget­år uppgick lill 798 876 kr.

För utredningsverksamheten beräknas för budgetåret 1977/78 en sam­manlagd medelsförbrukning om ca 6 milj. kr. Ett ytterligare medels­behov föreligger således om 500 000 kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 500 000 kr.

F. Ekonomiskt försvar

[2] F 1. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. För detla ändamål dis­ponerar överstyrelsen under innevarande budgetår 180 423 000 kr., varav 170 423 000 kr. har anvisats på statsbudgeten och 10 milj. kr. på tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78.

Avtal mellan överstyrelsen för ekonomiskt för­svar   (ÖEF)   och   Svenska   Rayon   AB

ÖEF har i skrivelse den 9 mars 1978 förelagt regeringen för godkän­nande ett avtal mellan svenska staten genom ÖEF och Svenska Rayon

Prop. 1977/78: 125

46

AB om att företaget skall erhålla ersättning för alt utföra vissa bered-skapsljänsler åt staten. Dessa tjänster innebär upprätthållande under perioden 19781984 av dels vissa lager av försörjningsberedskapsvik­tiga färdigvaror samt insatsvaror för företagels produktion av textil­fibrer (viskosfibrer), dels produktionskapacitet i fråga om textilfibrer och cordgarn som bl. a. utgörs av maskinutrustning som ligger i mal­påse. Ersättningen till företaget föreslås få formen av försörjningsbered­skapslån och skall under den sjuåriga avtalstiden utgå med sammanlagt 54,7 milj. kr.

Vidare skaU enligt avtalet avskrivningslän på 67,3 milj. kr. ulgå för investering under perioden 19781980 i främst maskinutrustning för tillverkning av s. k. modalfiber som är en vidareutveckling av den van­liga viskosfibern.

Avtal   mellan   ÖEF   och   Tretorn   AB

ÖEF har i skrivelse den 9 mars 1978 förelagt regeringen för god­kännande ett avtal mellan svenska staten genom ÖEF och Tretorn AB om upprätthållande av viss försörjningsberedskapsviktig produktions­kapacitet vid företaget i fråga om gummistövlar, läderskor och läder­stövlar under perioden 19791981.

Förelagets åtaganden är enligt avtalsförslaget följande.

Vara

Ärlig produktions-

kapacitet (1 000 par)

Gummistövlar 2 000

Läderskor 450

Läderstövlar_____________ 100_______________________ 

För att Tretorn AB fullgör dessa beredskapstjänsler föreslås företaget få ersättning i huvudsak enligt de riktlinjer som angetts i prop. 1976/77: 85 om åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet och som godkänts av riksdagen (FöU 1976/77:11, rskr 1976/77:238). Sålunda föreslår ÖEF atl Tretorn AB för förvärv av Embla AB:s i konkurs fas­lighet för tillverkning av läderstövlar erhålla ett skostrukturlån mot­svarande hälften av avsedd köpeskilling som förutsätts uppgå till högst 3 milj. kr. samt statlig kreditgaranti motsvarande en fjärdedel av köpe­skillingen för nämnda fastighet. Vidare föreslås Tretorn AB i samband med överlagandet av Embla AB:s i konkurs tillverkning av läderstövlar erhålla en statlig kreditgaranti på 8 milj. kr. för rörelsekapital. Denna kreditgaranti föreslås gälla med fullt belopp under åren 1978 och 1979, med 6 milj. kr. år 1980 och med 4 milj. kr. år 1981. Försörjningsbered­skapslän på sammanlagt 25,5 milj. kr. föreslås för perioden 19791981.

Tretorn AB planerar att genomföra en rationalisering av företagets verksamhet och beräknar alt lönsamhet kommer att uppnås år 1982.

Prop. 1977/78: 125

47

Säsongkrediter   till   skoindustrin   m. m.

ÖEF har i skrivelse till regeringen den 9 december 1977 tillstyrkt ett förslag av den av regeringen den 28 april 1977 tillsalla skodelegationen att särskilda medel för säsongkrediter tUl skoinduslrin skall ställas lill ÖEF:s förfogande för utbetalning efter förslag av delegationen. ÖEF föreslår för ändamålet en ram på 25 milj. kr.

ÖEF tiUstyrker vidare skodelegationens förslag om att skoforsknings-institulets verksamhet skall förslärkas och byggas ul saml alt ÖEF skall erhålla särskilda medel för all stödja design- och modellörverksamheten inom skoindustrin.

Föredraganden

Avtal   mellan   ÖEF   och   Svenska   Rayon   AB

ÖEF:s förslag tUl avtal mellan svenska staten genom ÖEF och Svenska Rayon AB innebär atl företaget inför en avspärrningssituation skall upprätthåUa dels lager av försörjningsberedskapsviktiga insats-och färdigvaror, dels produktionskapacitet i fråga om textil­fibrer (viskosfibrer) och cordgarn. Produktionskapaciteten utgörs av maskinutrustning som delvis ligger i malpåse. Avtalet skall enligl för­slaget gälla under åren 19781984 och ersättning till företagel ulgå i form av försörjningsberedskapslån på totalt 54,7 milj. kr. för sjuårs­perioden. Vidare föreslås atl avskrivningslån på sammanlagt 67,3 milj. kr. skall utgå för investeringar i främst maskinutrustning för tillverkning av s. k. modalfibrer. Modalfiber är en vidareutvecklad typ av viskosfiber som i stort kan ersätta bomull vid textiltillverkning. Investeringen kom­mer atl medföra en förändring av företagets produktsortiment men där­emot ingen ökning av den totala fiberproduktionen.

Jag vill för egen del framhålla följande. Svenska Rayon AB är Sve­riges enda tillverkare av lextilfiber. Fibern tillverkas av inhemskt fram­ställd viskoscellulosa. Företagel representerar, efter det att det nämnda investeringsprogrammet har genomförts, en tillgång i form av varulager, produktionskapacitet i malpåse och övrig produktionskapacitet, som erfordras för att i en krissituation försörjningen i fråga om textilfibrer och sådant cordgarn som behövs vid tillverkning av gummidäck skall tryggas. Riksdagen har beslutat om inriktningen av beredskapsplane­ringen på tekoområdet (prop. 1977/78: 42, FöU 1977/78: 5, rskr 1977/ 78: 81). Om tillgångarna hos Svenska Rayon AB i form av lager och produktionskapacitet saknades skulle mot bakgrund av innebörden i detta riksdagsbeslut, en kraftig ökning av beredskapslagringen erfordras. Denna skulle stäUa sig avsevärt dyrare än den ersättning som enligt för­slaget skall utgå till Svenska Rayon AB. Ett lager av denna storleks­ordning torde också ställa sig mycket svårt att handha bl. a. med hänsyn till möjligheterna att omsätta fibern.

Prop. 1977/78:125

48

Mot bakgrund av vad jag här har anfört tillstyrker jag ÖEF:s förslag lill avtal med Svenska Rayon AB. Regeringen bör föreslå riksdagen att anvisa behövliga medel för alt avtalet mellan svenska staten genom ÖEF och Svenska Rayon AB skall kunna genomföras. Jag återkommer i det följande tiU medelsbehovet för budgetåret 1977/78.

Avtal   mellan   ÖEF   och   Tretorn   AB

Efter förslag av regeringen beslöt riksdagen i december 1976 atl sta­ten skulle ge Tretorn AB ett försönningsberedskapslån på högst 8 milj. kr. mot att företaget under åren 19771978 upprätthöll en produktion av 625 000 par gummistövlar av standardtyp per år och en produktions­kapacitet av 2 milj. par sådana gummistövlar (prop. 1976/77: 16, FöU 1976/77: 4, rskr 1976/77: 31). Ett avtal härom slöts i december 1976 meUan svenska staten genom chefen för handelsdepartementet och Tretorn AB.

En särskUd ulredare fick i september 1976 i uppdrag all utreda frå­gan om försÖriningsulhåUighet och försönningsstandard på beklädnads-området. Utredaren överlämnade i december 1976 promemorian (Ds H 1976: 7) Skor i krislid. Enligt promemorian erfordras för en treårig av­spärrningssituation bl. a. en tillförsel på ca 6,2 milj. par gummistövlar. Vid olika antaganden om bedömd möjlig utrikeshandel i en kris och om möjlig reducering av näringslivets lager bedömde utredaren atl under en sådan tidsperiod en inhemsk produktion på mellan 2,6 och 4,1 milj. par erfordras.

Jag har i samband med de förslag som regeringen tidigare förelagt riksdagen beträffande mål för försörjningsberedskapen på sko- och tekoområdena (prop. 1976/77: 85, FÖU 1976/77: 11, rskr 1976/77: 238 resp. prop. 1977/78: 42, FöU 1977/78: 5, rskr 1977/78: 81) framhållit att det med hänsyn till osäkerheten i beräkningsförutsättningarna kan vara lämpligt att ha en säkerhetsmarginal när del gäller bedömning av den produktion som bör kunna ske inom landet.

Enligl del av ÖEF i mars 1978 inlämnade förslaget lill avtal mel­lan svenska staten genom ÖEF och Tretorn AB skall företaget sex må­nader efter anmodan från ÖEF kunna uppnå en produktionskapacitet motsvarande en årlig produktion av 2 milj. par standardslövlar av gummi.

Mot denna bakgrund bedömer jag att det inom landet bör vara möj­ligt atl under en treårig avspärrningssiluation tillverka mer än 5 milj. par gummistövlar. Enligt min mening är kravet på en tillräcklig säker­hetsmarginal därmed väl tillgodosett.

Med hänsyn till vad jag här har anfört anser jag det vara naturligt att statens avtal med Tretorn AB på gummistövelområdet med vissa justeringar förlängs.

Prop. 1977/78: 125

49

Jag övergår nu till att behandla den del av avtalsförslaget som avser upprätthållande av produktionskapacitet i fråga om läderskor.

Riksdagen godtog i april 1977 regeringens förslag om åtgärder för försörjningsberedskapen på läderskoområdet. Beslutet innebar bl. a. att en årlig fredsproduktion inom landet på ca 2 milj. par läderskor bör säkerställas medan en produktion på 2,5 milj. par är önskvärd (prop. 1976/77: 85, FöU 1976/77: 11, rskr 1976/77: 238).

Regeringen tillsatte den 28 april 1977 en särskild delegation med uppgift att leda arbetet med en effektivisering och omstrukturering av läderskoindustrin.

Efter förslag av delegationen slöt ÖEF i november ett preliminärt avtal med Tretorn AB som bl. a. innebär att företaget upprätthåller viss produktion och produktionskapacitet i fråga om läderstövlar och läder­skor.

Då preliminära förhandlingar om en förlängning av gummistövel­avtalet för perioden 19791981 kort tid därefter inleddes mellan repre­sentanter för handelsdepartementet och Tretorn AB, bedömdes det lämpligt att ett avtal med företaget för nämnda period avsåg hela Tre­torn AB:s försörjningsberedskapsviktiga produktionskapacitet på sko­området, dvs. förutom gummistövlar även läderskor inkl, läderstövlar.

En överenskommelse om principerna för ersättning till Tretorn AB för upprätthållande av försörjningsberedskapsviktig produktionskapaci­tet fattades i februari 1978 mellan representanter för handelsdeparte­mentet och Tretorn AB. Slutiiga förhandlingar om ett avtal har därefter förts mellan ÖEF och Tretorn AB.

Enligt ÖEF:s förslag till avtal mellan svenska staten genom ÖEF och Tretorn AB skall företaget överta Embla AB:s i konkurs fastighet och där fortsätta produktionen av läderstövlar.

I den proposition om åtgärder för försörjningsberedskapen på läder­skoområdet (prop. 1976/77: 85) som jag nyss nämnde, föreslogs ett an­tal olika åtgärder för hur en effektivisering och omslmkturering skulle kunna ske av läderskoindustrin. Ett exempel härpå är de s. k. sk o-slrukturlånen som skall göra del möjligt för lämpliga företag, företagare eller anställda atl förvärva skoföretag eller delar av företag t. ex. en viss produktlinje. ÖEF föreslår nu att Tretorn AB skall erhålla ett skostrukturlån på högst 1,5 milj. kr., motsvarande 50 % av köpe­skillingen, för inköp av Embla AB:s i konkurs fastighet. Vidare föreslås atl statlig kreditgaranti får utgå till Tretorn AB dels för lån motsvarande en fjärdedel av köpeskillingen för den fastighet Tre­torn AB enligt avtalet avser inköpa, dels för lån till rörelsekapital på 8 milj. kr. för åren 1978 och 1979, atl avtrappas lill 6 milj. kr. för år 1980 och 4 milj. kr. för år 1981.

För egen del anser jag att de skostrukturlån som föreslagits till Tre­torn AB för förvärv av fastighet från Embla AB i konkurs kan utgå från

4   Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

50

de medel som ÖEF har tillgängliga på anslaget V: 11 Skostrukturlån.

Jag tiUstyrker att kreditgaranti av föreslagen storlek utgår för fastig­hetsförvärvet.

Mot bakgrund av atl några tillgångar i form av rörelsekapital inte ingår i Tretorn AB:s köp av fastighet från Embla AB i konkurs till­styrker jag även all Tretorn AB erhåller den föreslagna garantin för kredit avsedd att användas för anskaffning av rörelsekapital.

Enligt ÖEF:s avtalsförslag åtar sig Tretorn AB vidare alt vid lältsko-fabrikerna i Helsingborg och Hjärsås upprätthålla en sammanlagd pro­duktionskapacitet av 450 000 par läderskor.

Den produktionskapacitet beträffande läderskor inkl. läderstövlar som tryggas enligt förslaget till avtal utgör enligt min mening ett väsent­ligt bidrag tUl möjligheten att uppfylla de mål som har beslutats i fråga om beredskapen på läderskoområdet.

Tretorn AB avser atl rationalisera den i avtalet behandlade verk­samheten med sikte på atl uppnå lönsamhet år 1982. Rationaliseringen förutsätter en omslmkturering av verksamheten som kommer att för­anleda vissa personalnedskärningar. I syfte att dämpa taklen i dessa nedskärningar kommer chefen för arbetsmarknadsdepartementet att se­nare denna dag lämna förslag till särskilda åtgärder.

Mot bakgrund av vad jag här har anfört tiUstyrker jag ÖEF:s förslag till avtal med Tretorn AB. Regeringen bör därför föreslå riksdagen atl anvisa de medel som erfordras för all avtalet mellan svenska staten genom ÖEF och Tretorn AB, som jag här har redovisat huvuddragen av, skall kunna genomföras.

Enligt avtalsförslaget skall Tretorn AB erhålla försörjningsbered­skapslån på sammanlagt 25,5 milj. kr. under åren 19791981 för att upprätthålla produktionskapacitet på gummistövel- och läderskoom­rådena. Jag avser senare lämna förslag till regeringen i denna fråga.

Säsongkrediter till skoindustrin

ÖEF har i skrivelse den 9 december 1977 tUlstyrkt ett förslag av sko­delegationen att säsongkrediter på 25 milj. kr. skall utgå till lädersko­industrin under våren 1978.

I en tUl ÖEF:s framställning fogad promemoria framhåller skodele­gationen att inköpen för våren 1978 från såväl svensk som utländsk skoindustri har minskat med 2030 % jämfört med våren 1977. Bak­grunden härtill är enligl delegationen en kraftig lageruppbyggnad i de­taljhandeln. Den låga orderingången i fråga om vår- och sommarskor har tvingat de svenska skoföretagen att påbörja tillverkningen av skor för hösten och vintern 19781979 avsevärt tidigare än vanligt. Detta medför större lager än normalt och därmed ett extra likviditetsbehov. Skodelegationen beräknar att det senare uppgår till ca 25 milj. kr. Delegationen framhåller att eftersom skoindustrin har svårt att ens mot

Prop. 1977/78:125

51

statliga lånegarantier genom sina bankförbindelser få utökade säsong­krediter kommer verksamheten vid livskraftiga företag att hotas.

Med hänsyn till den bristande lönsamheten under en följd av år är enligl min mening möjligheterna begränsade för skoindustrin atl möta extra likviditetspåkänningar. Jag anser därför att åtgärder bör vidtas för atl branschens likviditelssvårigheler skall kunna begränsas. Jag vill emellertid inle förorda att statiiga krediter skall ulgå för ända­målet. Enligt min mening bör det vara möjligt för skoföretagen atl inom banksystemet erhålla säsongkrediter om statlig kreditgaranti utställs. Jag avser atl senare återkomma till regeringen med förslag till riktlinjer för hur räntan och långivarens förlustläckningsavgift skall fastställas för lån som lämnas i nu nämnda syfte mot av ÖEF lämnad garanti.

Mot bakgrund av vad jag anfört i det föregående förordar jag att ÖEF bemyndigas att under våren 1978 inom en ram av 22 milj. kr. ge kreditgaranti för lån till läderskoföretag att utnyttjas för atl täcka en temporär ökning av behovet av rörelsekapital för tidigareläggning av produktionen av höst- och vinterskor för hösten 1978 och vintern 1979. Det bör förutsättas att återbetalning av lånen kan ske i samband med att likvid erhålls för försäljning av dessa skor, dvs. i huvudsak under månaderna oktoberdecember 1978. Vid min bedömning av garanti-behovet har jag förutsatt att Tretorn AB:s likviditetsbehov tUlgodoses genom den särskilda kreditgaranti företaget enligt mitt förslag i det föregående skall erhålla.

Jag vill betona atl det av mig föreslagna kreditstödet inte skall möj­liggöra lagerproduktion med de risker i olika avseende detta kan inne­bära. Det är här i stället fråga om att tillgodose behov av rörelsekapital som skall möjliggöra lagerhållning av beställda varor.

Stöd   till   skoforskningsinstitutet   m. m.

ÖEF har efter förslag av skodelegalionen hemställt om särskilda me­del dels för att verksamheten vid skoforskningsinstilulel skall kunna utökas, dels för att en förstärkning skall kunna ske av de svenska sko­företagens design- ooh modellörverksamhel. När det gäller skoforsk­ningsinstilulel föreslås en ökning av de statliga anslagen med 288 000 kr. per år och för design- och modellörverksamheten 1,2 milj. kr. per år under en treårsperiod.

Enligt min mening har den verksamhet som bedrivs vid skoforsk­ningsinstilulel stort värde för de svenska skoföretagen särskilt när det gäller rådgivning på det produktionstekniska området. Jag anser att en förstärkning av institutets verksamhet bör ge god effekt i förhållande till många andra mer selektivt inriktade åtgärder. Jag tillstyrker därför den föreslagna förstärkningen av institutet. Jag avser att senare lämna förslag lill regeringen om hur kostnaderna härför bör täckas.

När det gäller stöd till design- och modellörverksamhel vill jag all-

Prop. 1977/78:125

52

mänt framhålla att det är angeläget att de svenska skoföretagens kon­kurrensförutsättningar förbättras i dessa avseenden. Jag har inlett en undersökning om i vilka former delta bör ske. Efter det att undersök­ningen har slutförts avser jag återkomma tUl regeringen med förslag om hur kostnaderna för verksamheten skall täckas.

Med hänvisning till vad jag här har anfört hemställer jag alt rege­ringen föreslår riksdagen att

1.

medge att statiig kreditgaranti får ingås för lån lill rörelse­kapital till Tretorn AB på 8 000 000 kr.,

2.

medge att statlig kreditgaranti får ingås för säsongkrediter till läderskoförelag inom en ram av 22 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[3] 8. Lån till teko-, sko- och garveriindustrier. Under denna rubrik har regeringen i prop. 1977/78: 100 (bil. 14 s. 155) föreslagit riksdagen att anvisa ett investeringsanslag av 15 milj. kr. saml att medge atl avtal om avskrivningslån till teko-, sko- och garveriindustrier får ingås inom en sammanlagd investeringsram av 225 milj. kr.

Jag har i del föregående förordat alt regeringen föreslår riksdagen att anvisa medel för atl avtal mellan svenska staten genom ÖEF och Svenska Rayon AB skall kunna genomföras. Enligt avtalet skall före­taget i avskrivningslån för investeringar i maskinutrustning erhålla 67,3 milj. kr. för åren 19781980. För budgetåret 1977/78 beräknar jag 21,5 milj. kr.

Med hänvisning tiU vad jag nu har anfört hemställer jag atl rege­ringen föreslår riksdagen alt

1.

lill Lån till teko-, sko- och garveriindustrier på tilläggsbudget III tUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett invesle­ringsanslag av 21 500 000 kr.,

2.

medge att avtal om avskrivningslån till teko-, sko- och gar­veriindustrier får ingås inom en sammanlagd investeringsram av 250 000 000 kr.

[4] 10. Försörjningsberedskapslån. Enligt ÖEF:s förslag lill avtal mel­lan svenska staten genom ÖEF och Svenska Rayon AB skall företaget för år 1978 erhålla ett försörjningsberedskapslån på 14,7 milj. kr.

Genom beslut av riksdagen har för budgetåret 1977/78 särskilda me­del i form av försörjningsberedskapslån på 10 milj. kr. ställts till rege­ringens förfogande för att ge regeringen möjlighet att omedelbart in-

Prop. 1977/78:125

53

gripa då företag eller företagsgrupp med försörjningsberedskapsviktig produktion hotas av nedläggning (prop. 1977/78: 42, FöU 1977/78: 5, rskr 1977/78: 81). Lånen skall främst kunna lämnas till trikåförelag och förelag med grundtextiltillverkning (exkl. bomullsspinnerier) som un­der viss tid upprätthåller produktion och produktionskapacitet. Jag före­slår atl av de till regeringens förfogande stående medlen skall 3 milj. kr. utgå lill Svenska Rayon AB. Med hänvisning till vad jag har anfört i det föregående om försörjningsberedskapslån till Svenska Rayon AB hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

att till Försörjningsberedskapslån på tilläggsbudget III lill stats­budgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett invesleringsanslag av 11 700 000 kr.

Prop. 1977/78:125

55

Bilaga 10

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet Wirlén

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TOLFTE HUVUDTITELN

A. Arbetsmarknadsdepartementet m. m.

|1] A 2. Kommittéer m.m. Under denna rubrik har på statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisats ett reservationsanslag av 13 297 000 kr., varav 8 747 000 kr. till anslagsposten Övrig utredningsverksamhet. Un­der tiden julidecember 1977 har utbetalats 3,7 milj. kr. från anslags­posten. Återstoden beräknas inle räcka till för att täcka kostnaderna för utredningsverksamheten under resten av budgetåret. Jag räknar med ett ytterligare medelsbehov av 1,4 milj. kr. till anslagsposten Övrig utred­ningsverksamhet under innevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att tUl KommUtéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten

för   budgetåret    1977/78   anvisa   ett   reservationsanslag   av

1 400 000 kr.

[2] A 4. InternationeHt samarbete. På statsbudgeten för budgetåret 1977/78 har under denna rubrik anvisats ett förslagsanslag av 5,6 milj. kr. Från anslaget betalas bl. a. kostnaderna för Sveriges deltagande i internationella arbetsorganisationens (ILO) verksamhet. Huvuddelen av medlen tas i anspråk för Sveriges ordinarie bidrag lill ILO:s budget. Detta uppgår år 1978 till 1 035 741 dollar (1,19 % av budgeten) eller ca 4,8 milj. kr.

Som tidigare har anmälts (prop. 1977/78: 100 bil. 15 s. 14) har vUl­koren för ILO:s verksamhet kommit att ändras drastiskt genom Förenta staternas beslut att ISmna organisationen. Beslutet innebär bl. a. att en

Prop. 1977/78:125

56

fjärdedel av budgeterade medel för åren 19781979 faUer bort. TUl följd härav har ILO:s styrelse i november 1977 fattat beslut om en mycket omfattande reduktion av organisationens verksamhet. Samtidigt har ILO:s generaldirektör bemyndigats att hos medlemsländerna söka utverka frivilliga bidrag för att finansiera verksamheten på den nivå som styrelsen har fattat beslut om.

Flera regeringar har redan svarat positivt på generaldirektörens vädjan. Bl. a. har Norges regering underrättat ILO om att den som ett frivilligt bidrag ställer 2 milj. Nkr. till förfogande för genomförande av vissa delar av verksamheten år 1978. Regeringarna i Danmark och Finland har också fattat beslut om frivilliga bidrag.

Regeringen har redan meddelat ILO att Sverige planerar att ge ett frivilligt bidrag som motsvarar en tredjedel av det ordinarie bidraget för år 1978, eller ca 1,5 milj. kr. Styrelsen för intemationeU utveckling (SIDA) har förklarat sig beredd att av de medel som har ställts lill sty­relsens förfogande för innevarande budgetår ge ett frivilligt bidrag om ca 1 milj. kr. för att finansiera delar av ILO:s program enligt överens­kommelse mellan organisationen och styrelsen. Återstoden av ett frivilligt bidrag från Sverige bör belasta anslaget Internationellt samarbete.

Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemstäUer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

att till Internationellt samarbete på tilläggsbudget III till stats­budgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av 500 000 kr.

B. Arbetsmarknad m. m.

[3] B 3. Sysselsättningsskapande åtgärder. Under denna punkt har riks­dagen i statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisat ett reservations­anslag av 1 320,7 milj. kr. På tilläggsbudget 1 för budgetåret har riks­dagen anvisat ytterligare reservationsanslag på sammanlagt 1 403,1 milj. kr. för ändamålet samt på tilläggsbudget 

II 

23,6 milj. kr. Totalt dispo­neras 2 373 milj. kr. för allmänna och särskilda beredskapsarbeten samt tillfälligt sysselsättningsbidrag, 40 milj. kr. för detaljplaneringsbidrag och 313,7 mUj. kr. för industribeställningar.

AMS

I skrivelse den 20 januari 1978 har AMS anhållit om medel för att ytterligare förstärka de sysselsättningsfrämjande åtgärderna.

AMS framhåller i skrivelsen att man under det närmaste året får räkna med en mycket svag utvcikling över praktiskt taget hela arbets­marknaden. Beträffande byggarjetsmarknaden framhåller styrelsen att utvecklingen har försvagats kraftigt under år 1977, särskUt under årets

Prop. 1977/78:125

57

sista del. Det torde enligt styrelsen bli svårt atl undvika en ytterligare ökning av arbetslösheten bland byggnadsarbetare under första kvartalet 1978.

Bostadsbyggandet intar en nyckelställning. AMS har därför i sam­råd med bostadsstyrelsen instruerat länsarbetsnämnderna alt tillsam­mans med övriga berörda länsorgan och kommunerna söka komma till rätta med de hinder som f. n. bromsar ett genomförande av bostads­byggnadsplanerna.

De insatser som hittills har gjorts för att begränsa arbetslösheten har haft betydande effekt. Insatsema bör vidgas och förstärkas i följande avseenden.

Beredskapsarbeten. Vid mitten av december 1977 sysselsattes i be­redskapsarbeten 39 400 personer, varav ca 23 000 ungdomar.

I sin framställning i september 1977 räknade AMS med att sysselsätt­ningen i beredskapsarbeten under tiden november 1977juni 1978 skulle behöva ligga vid i genomsnitt ca 40 000 personer. Med hänsyn till de nu föreliggande bedömningarna av arbetsmarknadsutvecklingen samt en gentemot tidigare förväntningar mera begränsad användning av främst utbildningen av permitteringshotad personal finner styrelsen att volymen av beredskapsarbeten behöver höjas till i genomsnitt 50 000 sysselsatta under den angivna perioden.

I anslutning tUl beslutet om anslagsförstärkning på tilläggsbudget I ålades styrelsen att av beredskapsmedlen fördela sammanlagt 500 milj. kr. att förbrukas för arbeten på vägar under innevarande budgetår. På grund av dels höga dagsverkskostnader för vägarbeten och dels en re­lativt låg andel anvisad arbetskraft vid dessa arbeten medför detta åläg­gande en väsentlig begränsning av möjligheten att använda bered­skapsarbetena för att ge arbete och praktik åt de stora grupperna av arbetslösa ungdomar och kvinnor. Att så är förhållandet inses lätt när man utgår från att åtgången av bidragsmedel räknat per dagsverke är mer än tre gånger så hög för vägarbeten som för övriga arbeten tillsammanlagna. Samtidigt är andelen anvisade sysselsatta endast hälf­ten av andelen vid övriga arbeten.

Genom skilda beslut av regeringen har styrelsen ålagts alt av denna anslagspost ställa medel till förfogande för vissa andra arbeten än be­redskapsarbeten. Det gäller i huvudsak etablering av fredsförband i Arvidsjaur, arbeten på vägen KimnaNarvik, samt vissa linjeomlägg­ningar för statens järnvägars räkning. Sammantaget utgör dessa medel ca 105 milj. kr.

Med utgångspunkt i de hittills beslutade arbetena och länsarbets­nämndernas bedömning av behovet av ytterligare beredskapsarbeten be­räknar AMS att ytterligare 605 milj. kr. kommer att behövas för ända­målet under innevarande budgetår.

Detaljplaneringsbidrag. AMS får f. n. ge statsbidrag med som regel

Prop. 1977/78:125

58

33 % eUer 50 % till projektering av kommunala anläggnings- och hus­byggnadsarbeten som kan användas för att motverka arbetslöshet. Bi­draget kan då avse antingen slutlig projektering som leder fram till start-klara projekt eller mera grundläggande projektering. Dessutom kan bidrag beviljas för projektering av bostadshus som är avsedda att upp­låtas med hyres- eller bostadsrätt.

Ett avgörande hinder för upprätthållandet av en önskvärd bostads­byggnadsvolym är i många fall brister i den grundläggande fysiska pla­neringen. Sådana brister utgör i praktiken oöverkomliga hinder för alt på kortare lid öka bostadsbyggandet. Ibland sker byggandet på områden som med hänsyn till den övergripande samhällsplaneringen är mindre lämpade. Inom konsultbranschen sker f. n. en nedgång i sysselsättningen. Här kommer därför att finnas resurser för ökad planeringsverksamhet.

En försöksverksamhet på detta område bör kunna genomföras som en komplettering tiU nuvarande bidragsgivning tUl projektering för kom­munala byggnads- och anläggningsarbeten för bostadshus. AMS för­utsätter härvid att handläggningen av sådana ärenden skall ske i sam­råd med vederbörande länsbostadsnämnder. Grunderna för bidrags­givningen fömtsatts vara de samma som för projekteringsbidrag i övrigt till kommunerna.

Under hänvisning lill del anförda hemställer styrelsen om bemyn­digande att till kommuner utge bidrag för fysisk planering. En sådan utvidgning av tillämpningen torde medföra en höjning av beslutsramen med 10 milj. kr.

Industribeställningar. För att i rådande konjunkturläge stödja syssel­sättningen inom framför alll verkstads- och teko-industrierna är del enligt AMS mening angeläget att tillvarata de ytterligare möjligheter att påskynda och tidigarelägga statliga och kommunala upphandlingar som står till buds. Styrelsen anhåller därför om vidgat bemyndigande att i samråd med statliga myndigheter och kommuner finansiera tidigare­läggning av induslribeställningar. För att få en snabb sysselsättnings­effekt bör en allmän riktpunkt vara att bestäUningarna kan läggas ut snarast efter erhållet bemyndigande. Leverans bör ske huvudsakligen under år 1978, dock om särskUda skäl föranleder detta senast under förs­ta kvartalet 1979. Styrelsen bedömer under dessa förutsättningar en be­ställningssumma om ca 250 milj. kr. som realistisk, varav ca 150 milj. kr. avseende statiiga och ca 100 milj. kr. kommunala bestäUningar. För finansieringen i övrigt bör gälla i huvudsak samma villkor som i tidigare bemyndiganden. Medelsbehovet för industribeställningarna upp­går till 170 milj. kr.

Föredraganden

Som anfördes i årets budgetproposition präglas arbetsmarknadsul-sikterna för det närmaste året  av  stor osäkerhet.   Man  måste  räkna

Prop. 1977/78:125

59

med en ytterligare minskning av industrisysselsättningen under år 1978. Samtidigt väntas en fortsatt ökning av antalet sysselsatta inom offentliga tjänster.

I regeringens stabiliseringspolitiska program för vinterhalvåret 1977/78 ingick ett arbetsmarknadspolitiskt åigärdsprogram, vars innehåll redo­gjordes för i prop. 1977/78: 32. Programmet innebar i korthet bl. a. en ökning av antalet sysselsatta i beredskapsarbeten från ca 30 000 till ca 40 000 och en ökning av antalet deltagare i AMU-kurser från ca 22 000 tiU ca 38 000. Vidare ingick tidigareläggning av offentliga byggen för 450 milj. kr. och industribeställningar för 380 milj. kr. Det tillfälliga sysselsättningsbidraget för företag som dominerar på orten saml stödet för äldre anstäUda i lekoindustrin förlängdes till den 1 juli 1978. Även den s. k. 25-kronan vid företagsutbildning av permitleringshotade för­längdes, liksom en rad insatser för ungdom m. fl. fick förlängd gUtighet.

De åtgärder som vidtogs i höstas har i huvudsak fått god effekt. An­talet sysselsatta i beredskapsarbeten har som planerat ökat med ca 10 000, och den reguljära arbetsmarknadsutbildningen har ökat i unge­fär den omfattning som jag räknade med i prop. 1977/78: 32. Däremot har företagsulbildningen med stöd av 25-kronan fåll minskad omfatt­ning.

I december 1977 utgick 25-kronan för utbildning av ca 39 000 per­mitleringshotade anställda jämfört med över 50 000 några månader tidi­gare.

Genom beslut den 16 februari 1978 har regeringen med utnytt­jande av sin finansfullmakl beslutat all anvisa ytterligare 655 milj. kr. för sysselsättningsskapande åigärder, varav 535 milj. kr. för beredskaps­arbeten och 120 milj. kr. för industribeslällningar.

Genom sistnämnda regeringsbeslut har AMS bl. a. fått möjlighet att öka antalet sysselsatta i beredskapsarbeten under första halvåret 1978 med ytterligare 10 000 till 50 000. Regeringen har dessutom med stöd av finansfullmaklen beslutat atl statsbidrag till kommunala beredskapsarbe­ten t. v. får utgå med dels 75 % av lönekostnaderna för anvisade arbets­lösa och dels 20 % av återstående kostnader, om det är fråga om investe­ringsarbeten. Detta motsvarar vad regeringen har föreslagit skall gälla från den 1 juli 1978.

Genom beslut den 26 januari 1978 har regeringen likaså med stöd av finansfullmakten föreskrivit att AMS får disponera ytterligare 7 milj. kr. under anslagsposten Allmänna beredskapsarbeten för utförande av vissa beredskapsarbeten i Forsmarksområdel.

Regeringen har också under andra anslag ställt medel lill förfogande för tidigareläggning av offentliga byggen för ca 200 milj. kr.

Regeringen bör nu begära ett anslag av riksdagen med 662 milj. kr. för att täcka de utgifter som regeringen har beslutat om med stöd av finansfuUmakten.

Prop. 1977/78:125

60

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att tUl Sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservations­anslag på 662 000 000 kr.

[4] B 12. Särskilt sysselsättnuigsstöd till Tretorn AB. Chefen för han­delsdepartementet har tidigare denna dag anmält att avtal träffats mel­lan överstyrelsen för ekonomiskt försvar och Tretorn Aktiebolag (Tre­torn) i syfte att trygga försörjningsberedskapen av gummistövlar, läder­skor och läderstövlar. Enligl avtalet åtar sig Tretorn att rationaUsera den med avtalet avsedda verksamheten. Sådan rationalisering förutsätter en viss omstrukturering av verksamheten och en därmed sammanhängan­de minskning av personalen med omkring 250 personer.

En personalminskning av denna storleksordning skuUe på den lokala arbetsmarknaden i nuvarande konjunkturläge medföra allvarliga arbets­marknadsproblem med stor risk för långvarig arbetslöshet för de en­skilda människorna. För att dämpa de sysselsättningsmässiga konsekven­serna av omstruktureringen har efter förhandlingar mellan arbetsmark­nadsdepartementet och Tretorn upprättats ett förslag lill avtal mellan svenska staten och företaget. Förslaget innebär att företaget mot ett sammanlagt belopp av 5,6 milj. kr. förbinder sig att inte säga upp eller permittera arbetstagare med verkan före den 31 december 1978 samt att fr. o. m. den 1 januari t. o. m. den 30 juni 1979 inte avskeda eUer per­mittera mer än 100 arbetstagare. Beloppet skall enligt förslaget utbe­talas med 2,9 milj. kr. den 1 oktober 1978 och med 2,7 milj. kr. den 1 januari 1979 och bör föranleda en motsvarande medelsförstärkning av statsbudgeten.

Med hänvisning tiU vad jag nu har anfört hemstäUer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

att till Särskilt sysselsätiningsstöd till Tretorn AB ipa tilläggs­budget III tiU statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 5 600 000 kr.

C. Arbetsmiljö

[5] C 5. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. Under denna mbrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett reservations­anslag av 1 499,9 milj. kr., varav 284,9 milj. kr. på tilläggsbudget 

II. 

För delprogrammet Arkivarbete har härav beräknats 860 milj. kr., varav 260,5 milj. kr. på tilläggsbudget 

II.

AMS

AMS har i skrivelse den 20 januari 1978 begärt ytterligare medel på anslagsposten Arkivarbete.

Prop. 1977/78:125

61

Genom beslut den 15 december 1977 medgav regeringen alt antalet sysselsatta i arkivarbete fr. o. m. den 1 januari 1978 fick utökas med 500 till sammanlagt 15 500. Det ökade medelsbehovet under anslagsposten Arkivarbete hänför sig till denna ökning av antalet sysselsatta och upp­går till totalt 14 milj. kr.

Föredraganden

Med slöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 15 december 1977 som riktpunkt för AMS fr. o. m. den 1 januari 1978 medgivit en ökning av antalet personer i arkivarbete under budgetåret 1977/78 från 15 000 till 15 500. TiU följd av denna ökning beräknas kostnaderna under inne­varande budgetår komma alt översliga för delprogrammet Arkivarbeie beräknade medel med ytterligare 14 milj. kr.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl rege­ringen föreslår riksdagen

att till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reserva­tionsanslag av 14 000 000 kr.

D. Invandring m. m.

[6] D 3. Åtgärder för invandrare. I statsbudgeten och på tilläggsbud­get I för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett re­servationsanslag av sammanlagt 9 745 000 kr.

Framställning från stiftelsen Invandrartidningen

Stiftelsen Invandrartidningen har i skrivelse den 8 februari 1978 be­gärt att ytterligare 224 000 kr. anvisas för innevarande budgetår. Me­delstillskottet behövs för all stiftelsen i tid under våren 1978 skall kunna betala in oförutsett höga preliminära sociala avgifter för år 1977 och därigenom undvika en särskild avgift av ca 18 000 kr.

Föredraganden

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att tiU Åtgärder för invandrare på tilläggsbudget III till stats­budgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 224 000 kr.

Prop. 1977/78:125

63

Bilaga 11

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande:   statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 17, 9 och 10, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 8 och 11

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJORTONDE HUVUDTITELN

A. Industridepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m.m. I statsbudgeten för budgetåret 1977/78 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av 10 825 000 kr. Vid budgetårets ingång fanns en reservation på anslaget av 18 836 026 kr. På tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 har an-visals ytteriigare 22,8 milj. kr. (prop. 1977/78: 25 s. 80, NU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 108). Härav hade vid utgången av februari 1978 förbru­kats 26 547 475 kr. Återstående medel uppgår aUtså tUl 25 913 551 kr.

I samband med energikommissionens (I 1976: 05) avslutande arbete och arbetet i bl. a. Norrbottendelegationen (I 1976: 04) och Göteborgs-delegationen (I 1977: 03) beräknas en betydande medelsåtgång under återstoden av innevarande budgetår. Härtill kommer vissa åtaganden som medför kostnader under detta anslag och för vilka medel inte tidi­gare har beräknats. Bland dessa kan nämnas kostnaderna för verksam­heten inom den delegation för strukturfrågor inom vissa branscher som har inrättats den 1 januari 1978 för att pröva frågor om lån och garan­tier till specialståUndustrin och stålgjuteriindustrin (jfr prop. 1977/78: 47, NU 1977/78: 30, rskr 1977/78: 84) och kostnaderna för den inter­nationella granskning som avses ske med den rapport från projektet Kärnbränslesäkerhet som rör hantering av avfall från upparbetning. Vidare bestrids från detta anslag även kostnaderna för del utrednings­arbete rörande varvsindustrin som just nu genomförs och för det upp­drag som regeringen har givit Ingenjörsvetenskapsakademien att utreda

Prop. 1977/78:125

64

frågor rörande Sveriges tekniska och internationella kompetens. Mot denna bakgrund beräknar jag efter samråd med stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] ett ytterligare medelsbehov av 6,2 milj. kr. under anslaget för detta budgetår.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att tiU KommUtéer m. m. på tilläggsbudget III  för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 6 200 000 kr.

[2] A 6. Åtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa län. Något anslag för detla ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1977/78.

Den omstrukturering som pågår av stålindustrin samt textil- och kon-feklionsindustrierna bedöms leda till sysselsättningsproblem på vissa orter. I samband med alt förslag om statliga åtgärder för dessa frågor har lagts fram har även sysselsättningsproblemen redovisats (jfr prop. 1977/78: 47 s. 25, prop. 1977/78: 73 s. 23 och prop. 1977/78: 87 s. 45). Såsom redovisats där har regeringen i december 1977 uppdragit åt läns­styrelserna i Södermanlands, Älvsborgs, Örebro, Västmanlands, Kop­parbergs, Gävleborgs, Västernorrlands och Västerbottens län atl till­sätta arbetsgrupper med företrädare för länsstyrelse, länsarbetsnämnd och företagareförening för att samordna de regionalpolitiska och syssel­sättningspolitiska insatserna på orter som drabbas av sysselsättnings­problem till följd av strukturförändringar i de nämnda branscherna. Till grupperna knyts på lämpligt sätt företrädare för berörda kommuner, företag och fackliga organisationer. Grupperna har till uppgift främst att fördjupa förekommande analyser av sysselsättningsproblem som upp­står, att kartlägga expansionsmöjligheter inom företag utanför de an­givna branscherna, att inventera sysselsättningsmöjligheter inom den offentliga sektorn och att föreslå och samordna de åtgärder som kan vidtas på regional nivå samt slutligen att utveckla till konkreta projekt sådana förslag till åtgärder som kräver beslut på central nivå. För att behandla sysselsättningsproblem i norra Upplands län har jag i annan ordning tillsatt en särskild arbetsgrupp.

På central nivå har jag vidare i december 1977 tillsatt en grupp med företrädare för berörda departement och med anknytning lill etable­ringsdelegationen i industridepartementet. Denna grupp har till uppgift att dels utarbeta egna förslag till åtgärder, dels samordna åtgärder på central nivå som rör nämnda län.

Genom olika arbetsmarknadspolitiska insatser från statsmakternas sida (jfr prop. 1977/78: 59, AU 1977/78: 17, rskr 1977/78: 51) bedöms akuta sysselsättningsproblem kunna uppstå först om ett å två år. Under en så kort tid hinner man inle utveckla nya produkter. De främsta in­satserna måste bli nyetablering och omlokalisering av företag samt över­föring av nya färdigutvecklade produkter tUI befintliga företag.  Ny-

Prop. 1977/78:125

65

etablering och omlokalisering av företag kan i nuvarande konjunktur­läge inle påräknas i tillräcklig omfattning. En förhållandevis slor del av de insatser som satts in för att lösa sysselsättningsproblem i nu aktuella områden måste därför ägnas åt ett aktivt sökande efler nya produkter. Ett sådant sökande bör enligt min uppfattning bedrivas både på regional och central nivå.

För arbetet inom såväl länsgrupperna som den centrala gruppen be­hövs särskilda medel bl. a. för konsultinsatser. Jag beräknar medelsbe­hovel liU utgången av juni 1979 till 13 milj. kr. De nu aktuella medlen bör anvisas över ett särskilt reservationsanslag och bör vara tillgängliga redan under innevarande budgetår. Jag förordar vidare att medlen skall belasta ramen för regionalpolitiskt stöd. Jag viU i sammanhanget erinra om att regeringen i budgetpropositionen 1978 föreslagit att den för budgetåren 1973/741977/78 fastställda regionalpolitiska ramen skall föriängas tiU att omfatta även budgetåret 1978/79 (prop. 1977/78: 100 bil. 17 s. 102).

Med hänsyn tiU den begränsade tid som föreligger för åtgärder har verksamheten i grupperna redan inletts. Mot bakgrund härav och mot bakgrund av vad som anförts i näringsulskottets yttrande (NU 1977/78: 41) bör, om så behövs, förskott få bestridas av tillgängliga medel från fjortonde huvudtitelns anslag Kommittéer m. m. lill dess medel under det nu förordade anslaget står till förfogande.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Åtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa län på till-läggsbudget III tiU statsbudgeten för budgetåret 1977/78 an­visa ett reservationsanslag av 13 000 000 kr.

B. Industri m. m.

[3] B 23. Kapitaltillskott till Statsföretag AB. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1977/78.

Statsföretag AB har i skrivelse den 24 januari 1978 hemställt om ett kapitaltillskott på 300 milj. kr. för att finansiera ett investeringspro­gram i Berol Kemi AB. Investeringen finns beskriven i en till skrivelsen fogad promemoria från Berol Kemi.

Användningen av petrokemiskt baserade produkter har ökat snabbt inom det svenska näringslivet. Under år 1976 uppgick förbrukningen av petrokemiska produkter, t. ex. plaster och olika mellanprodukter för kemisk och kemisk/teknisk industri, till ell värde av 6 100 milj. kr. Im­portens införselvärde var ca 5 800 milj. kr. Den petrokemiska varusek-torn har under hela efterkrigstiden visat en snabbare ökning av införseln än av den inhemska petrokemiska industrins tillverkningsvärde. Ar 1976 belastade denna varusektor handelsbalansen med ett underskott av ca 3 000 milj. kr.

5   Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

66

Statsföretag förvärvade år 1973 Berol Kemi från Mo och Domsjö AB. Verksamheten inom Berol Kemi omfattar vidareförädling av petroke­miska råvaror till mer specialiserade produkter. TiUverkningen bedrivs i fabriker i Stenungsund, Mölndal och i Nol, genom dotterbolaget Kata­lys AB, samt i Örnsköldsvik, där anläggningarna arrenderas från Mo och Domsjö AB. Koncernen har ca 1 200 sysselsatta, varav ca 210 i Örnsköldsvik enligt arrendeavtal. Vid förvärvet var omsättningen inom Berol Kemi-koncernen 195 milj. kr. Genom rörelsens expansion och oljeprishöjningarnas inverkan på priserna hade omsättningen år 1977 ökal tUl 518 milj. kr. Större delen av försäljningen går på exportmark­naden.

Utlandsförsäljningen var år 1977 68 % av koncernens försäljning. Resultatutvecklingen var gynnsam under åren 1973 till 1975. Resultatet före dispositioner och skatter uppgick under denna treårsperiod till sam­manlagt ca 130 milj. kr. Ett omfattande investeringsprogram på drygt 350 milj. kr. har genomförts under åren 19741977, varav det s. k. oxo-projektet har svarat för 96 milj. kr.

Som följd av kapital- och inkörningskostnader för investeringar och den samtidigt svaga konjunkturutvecklingen innebar resultatet år 1976 en förlust före dispositioner och skatter av 46 milj. kr. Det rådande marknadsläget har medfört ett betydande försäljningsborlfall under år 1977, varför även detta års resultat för koncernen innebar en myckel slor förlust. I den löpande rörelsen uppgick förlusten tUl 84 milj. kr. Därtill kommer extraordinära intäkter om 3 milj. kr. och extraordinära kostnader om 102 milj. kr. De senare avser extraordinär avskrivning av anläggningstillgångar om 34 milj. kr. och avsättning till ett generellt värderegleringskonto för anläggningstillgångar om 68 milj. kr. Även för år 1978 vänlas med oförändrade marknadsförutsättningar en kännbar förlust. Förlusttäckning kommer att ske från Statsföretag så alt likvida­tionsplikten undanröjs.

Berol Kemi har tillverkat och sålt olika oxo-produkter sedan början av 1950-talel. Begreppet "oxo" syftar på en viss typ av kemisk syntes. Den petrokemiska basprodukten propen och syntesgas omvandlas vid oxo-syntesen lill mellanprodukten bulyraldehyd, med vilken flera olika betydelsefulla kemiska råvaror och halvfabrikat kan tillverkas. De vo­lymmässigt största oxo-produklerna utgörs av oktanol och bulanol, som är industriella insatsvaror inom en rad olika industrigrenar. Oktanol används främst som råvara för mjukningsmedel till PVC-plasl. Bulanol används bl. a. som lösningsmedel inom färgindustrin. Oxo-produkter har de senaste åren svarat för 2530 % av Berol Kemis externa om­sättning. Importen av bulyraldehyd och oxo-produkter är värdemässigt Berol Kemis största råvaruinköp, f. n. ca 55 milj. kr. per år.

Produktionen av oUka oxo-produkter sker i Domsjöanläggningarna

Prop. 1977/78:125

67

utanför Örnsköldsvik. I Mölndal tillverkas mjukningsmedel baserat på oktanol från Domsjö och ftalsyraanhydrid från dotterbolaget Katalys i Nol. Försäljningen sker i huvudsak inom Sverige och övriga Skandina­vien men även i Storbritannien.

Det investeringsprojekt som nu genomförs omfattar nya petrokemiska produktionsanläggningar i Stenungsund för tillverkning av bulyraldehyd. I projektet ingår även anslutande anläggningar för vidareförädling av bulyraldehyd till oktanol och en ny anläggning för tillverkning av olika mjukningsmedel för plastindustrin. En viss del av bulyraldehyden skall även fortsättningsvis transporteras till Domsjöanläggningarna som där­med får en mer långsiktigt säkerställd råvarubas. De nya anläggningarna kommer att förläggas till ett industriområde i närheten av Stenungsund. Detta medför behov av omfattande arbete för att skapa tillfartsvägar och övrig industriell infrastruktur. Projektet har genomgått tillåtlighets-prövning enligt 136 a § byggnadslagen (1947: 385, 136 a § ändrad senast 1976: 213) och lokaliseringstillstånd har meddelats. Villkorsprövning en­ligt miljövårdslagen är genomförd och koncessionsnämnden för miljö­skydd har meddelat villkor för verksamheten.

Huvudråvarorna för projektet utgörs av propen, olja, syrgas, vätgas och ftalsyraanhydrid, som samtliga finns tillgängliga från producenter i Stenungsund eller i närheten. Den viktigaste råvaran, propen, tillverkas i en krackeranläggning i Stenungsund och exporteras f. n. i oförädlat skick.

Anläggningsarbetena för oxo-projektet har igångsatts. Den uppsatta tidplanen innebär att anläggningen skall färdigställas och sättas i drift under andra halvåret 1979.

I slutet av år 1977 var ca 150 personer engagerade i olika entrepre-nadarbelen. Under slutet av år 1978 beräknas anläggningsarbetena kul­minera och då sysselsätta mellan 550 och 600 personer. HärtiU kommer sysselsättningseffekter även på andra orter i form av beställningar för projektet av bl. a. apparatur och utrustning. Den nya anläggningen kom­mer också att innebära bibehållen sysselsättningsnivå inom Berol Kemis oxo-beroende verksamhet, som f.n. sysselsätter ca 150 personer. Orga­nisationen för drift och underhåll av den nya anläggningen beräknas totalt omfatta ca 120 personer.

Berol Kemis nuvarande oxo-verksamhet har en positiv inverkan på den svenska handelsbalansen med ca 50 milj. kr. per år. Den integrering bakåt i tillverkningsprocessen och bättre utnyttjande av inhemska råva­ror som projektet innebär kommer att medföra en förbättring av han­delsbalansen. Inkl. den ökade exportverksamhet som samtidigt plane­ras, kan projektets positiva nettoeffekt på den svenska handelsbalansen vid fullt kapacitetsutnyttjande beräknas till ca 200 milj. kr. per år un­der de första driftåren.

Prop. 1977/78:125

68

Kostnaden för anläggningsinvesteringen uppgår till 450 milj. kr. Det totala kapitalbehovet har beräknats till 700 mUj. kr. inkl. rörelsekapital, räntor under byggnadstiden, igångkömingskoslnader m. m. Berol Kemi har inte möjligheter alt självt finansiera delta omfattande projekt. Bo­laget har därför vänt sig till Statsförelag med begäran om stöd.

Statsföretag och Berol Kemi har gjort den bedömningen att resultat­utvecklingen kommer att bli sämre än vad som förutsattes då plane­ringen av projektet inleddes. Framför allt beror detta på en långsam­mare ekonomisk tillväxt främst i Västeuropa. De företagsekonomiska bedömningar som har gjorts visar, att projektet särskUt under de första driflåren med stor sannolikhet inte kommer att uppfylla de lönsamhetskrav som Statsförelaggruppen ställer på sina investe­ringar. Statsföretag har därför förklarat sig berett att ta ansvar för pro­jektet och genomföra investeringen under förutsättning att finansie­ringen kan ske i sådan form att Statsföretaggruppens lönsamhet inle på­verkas negativt.

För att finansiera investeringen har Berol Kemi hos Statsförelag be­gärt ett kapitaltUlskott på 200 milj. kr. och ett lån på 400 milj. kr. med viss ränte- och amorteringsfrihet.

Statsföretag anser sig kunna lämna Berol Kemi den begärda finansi­eringshjälpen under förutsättning att Statsföretag får ett ägartillskott från staten på 300 milj. kr.

Föredraganden

Statsföretag AB förvärvade år 1973 nuvarande Berol Kemi AB från Mo och Domsjö AB. Förvärvet motiverades av den petrokemiska bran­schens starka expansionskraft. Berol Kemis försäljning nådde år 1977 518 milj. kr. Resultatutvecklingen var gynnsam under åren 19731975. För åren 1976 och 1977 redovisas däremot en förlust före extraordinära kostnader och dispositioner och skatter på 46 milj. kr. resp. 84 milj. kr. Orsaken härtill har varit den svaga konjunkturutvecklingen och stora investeringskostnader. Till detta kommer effekten av en extraordinär nedskrivning av anläggningstillgångar. Förlusttäckning kommer att ske från Statsförelag så att likvidationsplikten undanröjs. Berol Kemi har under åren 19741977 genomfört ell omfattande investeringsprogram på ca 350 milj. kr., varav 96 milj. kr. avser oxo-projektet.

Investeringen i en oxo-anläggning innebär att Berol Kemi startar egen tUlverkning av sin värdemässigt största petrokemiska importvara, bulyr­aldehyd. Den väsentligaste råvaran, propen, tUlverkas i dag i en be­fintiig krackeranläggning i Stenungsund och exporteras i oförädlad form.

Uppförandet av oxo-anläggningen har redan påbörjats. Den byggs i ett nytt industriområde nära Stenungsund. Projektet omfattar även an­slutande anläggningar för vidareförädling. En viss del av butyraldehyden

Prop. 1977/78:125

69

kommer även i fortsättningen att transporteras till Berol Kemis fabrik i Domsjö som därmed får en mer långsiktigt säkerställd råvarubas för tillverkningen av oxo-produkter.

Under slutet av år 1978 beräknas anläggningsarbetena kulminera och då sysselsätta mellan 550 och 600 personer. Härtill kommer sysselsätt­ningseffekter även på andra orter i form av beställningar för projektet. Den nya anläggningen kommer i drift att sysselsätta ca 120 personer. Investeringen innebär också en bibehållen sysselsättningsnivå inom Berol Kemis oxo-beroende verksamhet, som f. n. sysselsätter ca 150 personer.

Den nya oxo-anläggningen kommer alt förbättra möjligheterna alt vidareutveckla den oxo-baserade verksamheten inom Berol Kemi och skapa förutsättningar för en vidareförädling och breddning av produkt­programmet. Investeringen får dessutom betydelse för försörjningen av petrokemiska råvaror för de industribranscher som på olika sätt är be­roende av oxo-produkter i sin tUlverkning, däribland plaslbearbetande industri, färg-och lackindustri. Investeringen kommer också att ge positiva effekter på handelsbalansen. Den årliga importen av bulyral­dehyd uppgår f. n. till ca 55 milj. kr. per år. Del bör påpekas alt större delen av Berol Kemis försäljning går på utlandsmarknaderna. Är 1977 utgjorde utlandsförsäljningen 68 % av den totala koncernförsäljningen.

Anläggningsinvesleringen har i löpande priser beräknats lill ca 450 milj. kr. Del totala kapitalbehovet uppgår till ca 700 milj. kr. inkl. rän­tor under byggnadstiden, ökning av rörelsekapital, igångkömingskosl­nader m. m. Lönsamhetsutvecklingen bedöms f. n. som osäker med hän­syn till konjunkturförhållandena. Statsförelag har därför förklarat sig berett att ta ansvaret för investeringen under fömtsättning att finansie­ringen får en sådan form alt Statsföretaggruppens ekonomi inte påver­kas negativt. Statsföretag har begärt att staten skall medverka i finansi­eringen med ett kapilaltillskolt på 300 milj. kr. Återstående del av in­vesteringsbeloppet kommer Statsföretag att svara för.

Jag finner det angelägel att Berol Kemi och Statsföretag får möjlig­het att genomföra del planerade investeringsprogrammet. Projektet inne­bär en fortsatt hög investeringstakt inom Berol Kemi med särskild in­riktning på export. Vidare kommer projektet att medföra ett värdefullt tillskott av arbetstillfällen i regionen både under byggnadstiden och sedan produktionen kommit igång.

Statsföretag saknar ekonomiska förutsättningar att självt svara för hela finansieringen av projektet. Den ogyimsamma resultatutvecklingen under åren 19761977 har medfört stora påfrestningar på Statsföre­taggruppens ekonomi. Jag anser det därför nödvändigt att staten med­verkar i finansieringen av oxo-projektet. I enlighet med Statsföretags beräkning förordar jag att 300 milj. kr. anvisas som ett kapitaltillskott till Statsföretag för att genomföra investeringen i Berol Kemis oxo-an­läggning.

Prop. 1977/78:125

70

Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen

att lill Kapitaltillskott tiU Statsföretag AB på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reserva­tionsanslag av 300 000 000 kr.

C. Regional utveckling

[4j C 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet. Sedan år 1973 på­går en försöksverksamhet med statliga industricentra i vissa orter i det inre stödområdet. Syftet med verksamheten är atl vidga de regional­politiska insatserna genom att tillhandahålla industrilokaler för uthyr­ning. Huvudman för verksamheten är Stiftelsen Industricentra (prop. 1973: 50, InU 1973: 7, rskr 1973: 248).

Riksdagen har bemyndigat regeringen att ta i anspråk medel från detta anslag för att finansiera nya industricenteranläggningar bl. a. i Haparanda (prop. 1975/76: 185, InU 1975/76: 43, rskr 1975/76: 369). Beslutet innebär att det ankommer på regeringen att bestämma när in­vesteringarna skall påbörjas. En riktpunkt för regeringens handlande skall därvid vara att hälfien av den planerade lokalytan bör vara uthyrd innan byggandet påbörjas. Något beslut har ännu inte fattats om igång­sättning av investeringarna i Haparanda, eftersom kravet om förhands­uthyrning av viss del av anläggningen inte har uppfyllts.

Norrbottendelegationen

Norrbottendelegalionen (I 1976: 04) föreslår att Stiftelsen Industri­centra får i uppdrag att våren 1978 börja bygga industricenteranlägg-ningen i Haparanda. Som motiv anför delegationen att förhållandena i Tornedalen är så speciella att ett avsteg bör kunna göras från gällande förhandsuthyrningsregel när det gäller Haparanda. Delegationen bedö­mer atl en, sådan åtgärd avsevärt skulle underlätta ansträngningarna atl finna företag som är intresserade av att etablera sig i Haparanda. Vi­dare skulle sysselsättningen på byggarbetsmarknaden förbättras.

Föredraganden

Norrbottens län är f. n. särskilt hårt drabbat av både lågkonjunktur och strukturförändringar inom näringslivet, samtidigt som det i delar av länet sedan lång tid finns betydande undersysselsättning. Mot denna bakgrund finner jag det befogal att den beslutade industricenteranlägg-ningen i Haparanda uppförs, trots att inte någon del av anläggningen ännu är uthyrd. Jag har dock erfarit alt diskussioner pågår meUan Stif­telsen Industricentra och företag som är intresserade av att hyra lokaler i Haparanda. Vidare har jag erfarit att arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) är beredd att under en övergångstid hyra lokaler i anläggningen om det visar sig atl hyresgäster saknas när den står färdig. AMS, som planerar

Prop. 1977/78: 125

71

att utnyttja lokalerna för arbetsmarknadsutbildning, avser alt lämna anläggningen när utrymmet behöver tas i anspråk av industriförelag. Liksom norrbottendelegalionen anser jag alt ett beslut om att påbörja byggandet skulle underlätta strävandena att intressera företag att starta verksamhet i Haparanda. Jag förordar därför alt regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande att besluta om uppförande av industricenter-anläggningen i Haparanda trots att kravet på förhandsuthyrning av viss del av anläggningen inle är uppfyllt.

Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att besluta om uppförande av industri-centeranläggningen i Haparanda ulan hinder av kravet på för­handsuthyrning av viss del av anläggningen.

D. IVIineralförsörjning m. m.

Verksamheten vid Sveriges geologiska undersökning (SGU) bedrivs inom fyra program, nämligen Kartering, Information och dokumenta­tion, Prospektering samt Speciella undersökningar. Medel för verksam­heten anvisas över anslagen Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation. Sveriges geologiska un­dersökning: Prospektering m. m. och Sveriges geologiska undersökning: Utrustning. Anslagen är reservationsanslag. Under förslagsanslaget Sve­riges geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet redovisas uppdrags­verksamheten vid SGU.

Sveriges geologiska undersökning

SGU har i skrivelse den 14 november 1977 redovisat kostnadsökningar under budgetåret 1977/78 till följd av pris- och löneökningar.

Kostnaderna för höjda löner och traktamenten m. m. till SGU:s perso­nal beräknas av SGU uppgå tiU sammanlagt 10 292 000 kr., varav dock 5 713 000 kr. avser personal som sysselsätts inom uppdragsverksamhet. SGU hemställer atl återstående belopp 4 579 000 kr. anvisas till SGU. Härav bör 3 441000 kr. utgå över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation och 1 138 000 kr. över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Pro­spektering m. m.

Kostnadsökningarna på grund av höjda priser på material och lokaler beräknas av SGU uppgå till 4 204 000 kr., varav 3 099 000 kr. avser upp­dragsverksamhet. Av återstoden 1 105 000 kr. bör 543 000 kr. utgå över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation och 562 000 kr. över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m.

Under åttonde huvudtiteln finns uppfört ett förslagsvis betecknat anslag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. Vissa av

Prop. 1977/78:125

72

de av SGU angivna kostnadsökningarna är av sådant slag alt de bör täckas från detta anslag. Regeringen har den 9 februari 1978 beslutat att över detta anslag anvisa ytterligare 3 909 000 kr. tUl SGU för bud­getåret 1977/78.

[5j D 1. Sveriges geologiska undersöknuig: Geologisk kartering samt information och dokumentation. För detta ändamål har innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslag av 24 047 000 kr.

Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för programmen Kartering och Information och dokumentation.

Föredraganden

Under detla anslag beräknar jag 319 000 kr. för ökade kostnader på gmnd av höjda löner och traktamenten ra. m. för SGU:s personal. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

atl till Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kariering samt information och dokumentation på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reserva­tionsanslag av 319 000 kr.

[6] D 3. Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m. För

detta ändamål har för innevarande budgetår anvisats ett reservations­anslag av 11862 000 kr.

Anslaget avser täcka sådana kostnader för programmen Prospektering och Speciella undersökningar som inte kan finansieras genom uppdrags­intäkter.

Föredraganden

Jag beräknar under detta anslag 351 000 kr. för ökade kostnader på grund av höjda löner och ttaktamenten m. m. för SGU:s personal. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m. på tUläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ell reservationsanslag av 351 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

1. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER E. Förenade fabriksverken

[7] Borgen för lån. Enligt beslut av riksdagen (prop. 1976/77: 125 bU. 12, NU 1976/77: 40, rskr 1976/77: 345), har förenade fabriksverken medgetts att dels delta i bildandet av ett aktiebolag i Förenta staterna.

Prop. 1977/78: 125

73

Stirling Power Syslem Corp., för montering och marknadsföring av vissa system i vilka stirlingmotorn ingår, dels teckna borgen för lån lill bolaget intiU högst 11 milj. kr. jämte ränta.

Bolagets kapitalbehov utöver aktiekapitalet avses bli täckt genom upp­låning i Förenta staterna. Upplåningen förutsätter borgensåtaganden från aktieägarna. För förenade fabriksverkens del krävs alt borgen ställs för högst 2,5 milj. US dollar. Det förut nämnda borgensmedgivandet avsåg att ge förenade fabriksverken möjlighet härtill. Beloppet 11 milj. kr. var helt tillfyllest med dåvarande relation mellan dollar och kronor.

Värderelationen mellan de båda valutorna har emellertid starkt änd­rats efter den genomförda devalveringen av den svenska kronan. Det medgivande som har lämnats fabriksverken att teckna borgen räcker nu inte till för lån på 2,5 milj. dollar. Medgivandet bör därför ändras till att avse högst 2,5 milj. dollar jämte ränta. Riksdagens bemyndigande härom bör inhämtas.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl bemyndiga regeringen alt medge förenade fabriksverken att teckna borgen för lån lill Stirling Power System Corp. intill motvärdet i svenska kronor av högst 2 500 000 US dollar jämte ränta.

F. Statens vattenfaUsverk

[8] 1. Kraftstationer m. m. Regeringen har riksdagens bemyndigande att medge statens vattenfallsverk alt teckna borgen intill sammanlagt 3 403 milj. kr. för lån som förelag i vilka verket förvaltar statens aktier eller andelar tar upp på den allmänna kapitalmarknaden. Högst 110 milj. kr. härav får användas för borgensåtaganden gentemot företag som bedriver eldislribulionsverksamhet (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 346, NU 1976/77: 24, rskr 1976/77: 206).

I skrivelse den 23 januari 1978 har statens vattenfallsverk bl. a, dels hemställt om regeringens medgivande att ingå konsortialavtal med Östersunds Elektriska AB om utbyggnad av Granboforsens kraftverk i Indalsälven m. m., dels anmält behov av borgensåtaganden för lån lill AB Kattstrupeforsen.

I skrivelse den 13 februari 1978 har vatten falls verket bl. a. hemställt om regeringens medgivande att ingå konsortialavtal med Södertörns Fjärrvärmeakliebolag om utbyggnad av ett kraftvärmeverk i Botkyrka kommun och anmält behov av dels borgensteckning för lån till det bolag som enligt avtalet skall bildas (Törnkraft AB), dels investeringsmedel över investeringsanslaget Kraftstationer m. m. för ändamålet.

Vidare har vattenfallsverket anmält behov av nya och utökade bor­gensåtaganden dels i anslagsframställningen för budgetåret 1978/79, dels i skrivelse den 1 november 1977 med bifogad utredning avseende ändrad

Prop. 1977/78:125

74

planering för utbyggnaden av block 3 vid Forsmarks kraftstation, dels i skrivelse den 26 januari 1978 angående borgensteckning för Viskans Kraft AB.

Statens vattenfallsverk

Granboforsens kraftverk i Indalsälven

Statens vattenfallsverk har i skrivelse den 23 januari 1978 hemställt om regeringens godkännande av avtal om utbyggnad av Granboforsens kraftverk i Indalsälven m. m.

Av verkets framställning framgår att Indalsälven närmast nedströms Storsjön är utbyggd med kraftverken Hissmofors och Kattstrupeforsen. Älvsträckan från Kattstrupeforsen till Lilsselet, som är dämningsom-råde för Midskogs kraftstation, är inte utbyggd. Större delen av den outbyggda fallhöjden ägs av AB Kattstrupeforsen. Återstoden tillhör i huvudsak staten.

AB Kattstrupeforsen äger och driver Kattstrupeforsens kraftverk. Bolaget bildades år 1938. Delägare är statens vattenfallsverk med 55 % och Östersunds Elektriska AB med 45 % av aktierna. Till grund för samarbetet ligger ett konsortialavtal av den 26 november 1937 och ett antal tilläggsavtal tiU detta.

AB Kattstrupeforsen ansökte i mars 1975 om tillstånd att anlägga ett kraftverk vid Litsnäset för tillgodogörande av vattenkraften mellan kraftverken Kattstrupeforsen och Midskog. Vattendomstolen överläm­nade ärendet till regeringen i februari 1977 för prövning om hinder möter mot företaget från allmänna planeringssynpunkter.

Utvidgningen av AB Kattstrupeforsens verksamhet till att omfatta även Granboforsens kraftverk har aktualiserat ändringar i konsortialav­talet. Efter förhandlingar har överenskommelse träffats om ett nytt avtal som reglerar partemas rättigheter och skyldigheter vad gäller den fort­satta verksamheten. Till avtalet har fogats två av tUläggsavtalen tUl det tidigare avtalet, vilka skall gälla även i framtiden. Det ena avser för­hållandet mellan AB Kattstrupeforsen och vattenfallsverket till följd av utbyggnaden av Midskogs kraftverk och det andra utvidgning av Katt­strupeforsens kraftverk med ett tredje aggregat.

Det nya konsortialavtalet som från vattenfallsverkets sida har träffats med förbehåll för regeringens godkännande före den 1 juli 1978 innebär i huvudsak följande.

AB Kattstrupeforsen skall framdeles ha till uppgift att dels äga och driva Kattstrupeforsens kraftverk, dels förvärva och bygga ut fallhöjden mellan Kattstrupeforsens kraftverk och Midskogs kraftverk (Granbo­forsen) samt äga och driva ett kraftverk där.

Fördelningen mellan vattenfallsverket och Östersunds Elektriska AB av aktierna i AB Kattstrupeforsen skaU vara oförändrad. Vid bolags-

Prop. 1977/78:125

75

stämma får aktieägarna rösta för fulla antalet aktier de företräder. I bo­lagsordningen har föreskrivits att aktie som har övergått till någon som inte förut är aktieägare skall hembjudas aktieägarna i bolaget. Parterna har dessutom i avtalet förbundit sig alt inte bjuda ut eller anta anbud på aktiepost förrän den andra parten haft tillfälle att ta ställning till om han önskar förvärva aktieposten i fråga.

Antalet ledamöter i AB Kattstrupeforsens styrelse skall även i fort­sättningen vara fem med lika många suppleanter. En ledamot, tillika ordförande, och en suppleant utses av regeringen. Av övriga ledamöter och suppleanter utser VattenfaUsverket och Östersunds Elektriska AB två var.

Aktiekapitalet i AB Kattstrupeforsen skall ökas från 4,5 milj. kr. tUl 6,2 milj. kr. VattenfaUsverkets andel av ökningen 935 000 kr. skall erläggas genom atl verket som apportegendom skjuter tiU statens rätt till vattenkraft och fiske i Granboforsen. Östersunds Elektriska AB skall betala sin andel kontant.

Anläggningskostnaderna för Granboforsens kraftverk och eventuell andel i kostnaderna för vattenregleringar skall bestridas med kapital som finns tillgängligt inom AB Kattstmpeforsen och med lån. Lån skall tas upp av bolaget mot säkerhet av penninginteckningar i bolagets fasta och lösa egendom eller mot säkerhet som parterna ställer i förhållande till sina andelar i aktiekapitalet. Om lån inte kan erhållas på den all­männa kapitalmarknaden är parterna skyldiga att lämna lån till bolaget likaledes i proportion till sina andelar i aktiekapitalet.

Parterna skall äga rätt lill så stor andel av elkraften från AB Katt­strupeforsens kraftverk som svarar mot deras andelar i aktiekapitalet.

Förslaget till utbyggnad av Granboforsens kraftverk innebär i huvud­sak följande.

Anläggningen skall bestå av kraftstation och damm och kommer att placeras ca 400 m uppströms järnvägsbron vid Litsnäset. Stationen kom­mer till en början alt utrustas med två rörturbinaggregal. Förberedelse­arbeten för en framtida utvidgning med ett tredje aggregat kommer ock­så att utföras. Den utnyttjade fallhöjden är 6,5 m. Utbyggnadsvattenfö-ringen blir 450 mVs. Stationen får en effekt av 24 MW och den genom­snittliga energiproduktionen blir 110 GWh. Nettotillskottet blir emeller­tid något lägre 20 MW och 93,5 GWh tiU följd av att anlägg­ningen medför visst intrång i Kattstrupeforsens kraftverk.

Byggnadsarbetena beräknas kunna starta sommaren 1978, varvid an­läggningen kan tas i drift hösten 1980. Anläggningskostnaden har be­räknats till ca 110 milj. kr.

Vattenfallsverket har hemställt att regeringen godkänner konsortialavtalet mellan statens vattenfallsverk och Öster-

1 1 MW (megawatt) = 1 000 kilowatt.

- 1 GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar.

Prop. 1977/78:125

76

sunds Elektriska AB om bl. a. utbyggnad av Granboforsens kraftverk och medger att vattenfallsverket får träffa överenskommelse om smärre ändringar i avtalet,

medger alt siatens rätt till vattenkraft och fiske i Granboforsen får användas som likvid vid ökningen av aktiekapitalet i AB Kattstrupe­forsen,

medger att statens vattenfaUsverk får teckna borgen för lån som AB Kattstrupeforsen tar upp på den allmänna kapitalmarknaden intill 60 milj. kr.,

medger all medel får tas i anspråk från investeringsanslaget Kraft­stationer m. m. för lån till AB Kattstrupeforsen i enlighet med åtagandena i avtalet.

Kraftvärmeverk i Botkyrka kommun (Törnkraft AB)

Statens vattenfallsverk har förhandlat med Botkyrka och Huddinge kommuners fjärrvärmeföretag. Södertörns Fjärrvärmeaktiebolag (SFAB), om samarbete om utbyggnad av ett kraftvärmeverk. Förhandlingama har lett till att partema slutit ett konsortialavtal om att bilda ett aktie­bolag med ändamål atl uppföra, äga och driva ett kraftvärmeverk i an­slutning till SFAB:s befintliga anläggningar i Botkyrka kommun. Kraft­värmeverket skaU utgöras av ett mottrycksblock om ca 210 MW netto eleffekt vid en samtidig värmeproduktion av ca 330 MW. Blocket utförs enbart för eldning med olja. Användning av kol har bedömts vara olämplig med hänsyn till kraftvärmeverkets läge. Blocket planeras bli taget i kommersiell drift den 1 oktober 1983. Tidpunkten är anpassad lill kommunernas värmebehov.

Konsortialavtalet som från vattenfallsverkets sida träffats med för­behåll för regeringens godkännande och från SFAB:s sida med förbehåll för kommunfullmäktiges i Botkyrka och Huddinge godkännande innebär i övrigt i huvudsak följande.

Aktierna i bolaget skall fördelas lika mellan parterna. Vid bolags­stämma får aktieägarna rösta för fulla antalet aktier de företräder. Till skydd för parterna har i bolagsordningen föreskrivits alt aktie som har övergått till någon som inte fömt är aktieägare skall hembjudas aktie­ägarna i bolaget. Parterna har dessutom i avtalet förbundit sig att inte bjuda ut eUer anta anbud på aktiepost förrän den andra parten har haft tillfälle att ta ställning till om han önskar förvärva aktieposten i fråga.

Aktiekapitalet skall vid bolagets bildande utgöra fem miljoner kronor. Likvid för aktierna skall erläggas kontant.

Bolagels styrelse skall bestå av sex ordinarie ledamöter och sex sup­pleanter av vilka parterna utser hälften vardera. Styrelsens ordförande och vice ordförande tillsätts växelvis av SFAB och VattenfaUsverket för en tvåårig mandatlid.

Prop. 1977/78:125

77

Bolagets styrelse skall uppdra ål SFAB att mot självkostnad handha bolagets allmänna administration och räkenskaper, personal- och för­valtningsfrågor, kraftvärmeverkets drift och underhåll samt inköps­frågor med undantag för inköp av eldningsolja. SFAB skall tillhanda­hålla den olja som behövs för produktionen av värme och vattenfalls­verket den olja som behövs därutöver.

Kraftvärmeverkets hela nettoproduktion av elkraft skall disponeras av valienfallsverkel och hela den samtidiga värmeproduktionen av SFAB. För rätten tUl värmeproduktionen skall SFAB erlägga vissa i av­talet angivna avgifter. SFAB erhåUer sin andel av samproduktionsvins-len genom i avtalet angivna avgifter från bolaget tiU SFAB. Bolagels totala kostnader exkl. den olja SFAB tiUhandahåUer och de avgifter SFAB betalar för produktionen skall belasta elproduktionen och be­talas av vattenfallsverket.

Utbyggnaden av kraftvärmeverket skall genomföras av bolaget enligl ett särskilt byggnadsavtal som skall upprättas mellan SFAB, valienfalls­verkel och bolaget. För drift och underhåll av anläggningen skall träffas ett särskilt driftavtal.

Anläggningskostnaderna för kraftvärmeverket skall finansieras med aktiekapital och lån. Lån skall las upp av bolaget mot säkerhet av pen­ninginteckningar i bolagets fasta och lösa egendom eller mot säkerhet som parterna ställer i förhållande till sina andelar i aktiekapitalet. Om lån inle kan erhållas på den allmänna kapitalmarknaden är parterna skyldiga atl lämna lån till bolaget likaledes i proportion tiU sina andelar i aktiekapitalet.

Total anläggningskostnad för kraftvärmeverkel i prisnivå juli 1977 är beräknad till 560 milj. kr. Begynnelseanslag erfordras för vattenfalls-verkets del för budgetåret 1978/79 med 21 milj. kr. varav 2,5 milj. kr. tUl aktiekapital och 18,5 milj. kr. tiU delägarlån.

Det borgensåtagande för lån som det nya bolaget avser upptaga på den allmänna kapitalmarknaden har för vattenfallsverkets del beräknats till ca 280 milj. kr. Byggnadsarbetena beräknas kunna starta sommaren 1979.

Sammanfattningsvis hemställer vattenfallsverket all regeringen dels godkänner konsortialavtalet mellan verket och Södertörns Fjärrvärme­aktiebolag, dels medger att medel får tas i anspråk från investeringsan­slaget Kraftstationer m. m. för teckning av aktier och lån till bolaget enligt åtagande i avtalet, dels medger att verket får teckna borgen för lån som det planerade bolaget lar upp på den allmänna kapitalmark­naden intill 280 milj. kr., dels ock medger att verket under budgetåret 1978/79 får belasta investeringsanslaget med ytterligare 21 milj. kr. utöver vad verket har hemställt om i anslagsskrivelsen.

Prop. 1977/78:125

78

Borgensfrågor

Regeringen har riksdagens bemyndigande atl medge vattenfallsverket att teckna borgen intill sammanlagt 3 403 milj. kr. för lån som företag i vilka verket förvaltar statens aktier eller andelar tar upp på den all­männa kapitalmarknaden. Högst 110 milj. kr. härav får användas för borgensåtaganden gentemot företag som bedriver eldislribulionsverksam­het (prop. 1976/77: 100 bU. 17 s. 346, NU 1976/77: 24, rskr 1976/77: 206).

Större delen 2 930 milj. kr. av den totala borgenssumman har beräknats för Forsmarks Kraftgrupp AB:s upplåning. 1 januari 1978 hade vattenfallsverket för bolagets lån i Sverige och i utlandet tecknat borgen för ca 2 604 milj. kr. varav 150 milj. kr. för lån avseende ut­byggnaden av block 3 vid Forsmarks kraftstation. För lån i utländsk valuta och sedan oktober 1976 för svenska obligationslån har verket tecknat borgen för hela lånen mot underborgen och efterborgen av direkta och indirekta meddelägare i bolaget.

Enligt vad vattenfallsverket har redovisat i sin anslagsframställning för budgetåret 1978/79 beräknas Forsmarks Kraftgrupp AB:s sammanlagda behov av lån på kapitalmarknaden för uppförandet av blocken 1 och 2 t. o. m. budgetåret 1978/79 uppgå tiU 3 494 milj. kr., dvs. 1 040 milj. kr. utöver vad som hittills upplånats för dessa blocks uppförande. För att erforderligt utrymme för borgensleckning för dessa lån skall finnas föreslår verket att borgensramen höjs med 1 000 milj. kr.

Frågan om upplånings- och borgensbehov för block 3 vid Forsmarks kraftstation har vattenfallsverket tagit upp i samband med att verket redovisade en utredning om ändrad placering för blocket den 1 novem­ber 1977. Genomförande av projektet enligt den tidplan som anges i ut­redningen medför enligt verket ett totalt medelsbehov för budgetåret 1978/79 om 550 milj. kr., varav delägarlån beräknas utgöra 150 milj. kr. och 400 milj. kr. förutsätts bli finansierat genom extern upplåning. För att erforderiigt utrymme för denna upplåning skall finnas föreslår verket att borgensramen höjs med 450 milj. kr.

Av gällande borgensram om 110 milj. kr. för eldistributionsförelagens upplåning hade i januari 1978 ca 96 mUj. kr. utnyttjats. För att utrym­me skall finnas för dels nu förutsedda ytterligare lånebehov inom be­fintliga företag, dels nu ej kända lånemöjligheter för befintliga och eventuellt tillkommande distributionsbolag har verket i sin anslags­framställning föreslagit att borgensramen för eldistributionsföretag höjs till 130 milj. kr.

Vattenfallsverket har i särskild framställning därefter också begärt ökad ram med 20 milj. kr. för att möjliggöra för verket att teckna bor­gen för ett obligationslån på detta belopp som Viskans Kraft AB plane­rar ta upp för att dels finansiera utbyggnad av vattenkraftanläggning, dels omplacera andra mindre förmånliga lån.

Prop. 1977/78:125

79

Vidare har vattenfallsverket i de båda tidigare nämnda framställning­arna om godkännande av konsortialavtal m. m. anmält tillkommande behov av borgensåtaganden intill 60 milj. kr. för lån till AB Kattstrupe­forsen och intiU 280 milj. kr. för lån till Törnkraft AB.

Sammanfattningsvis har således vattenfallsverket föreslagit att den totala borgensramen skall höjas från 3 403 milj. kr. tiU (3 403-1-1 000-t- 450H-20-f-20-I-60-I-280 =) 5 233 milj. kr. varav borgensramen för el-dislributionsföretag skall höjas från 110 milj. kr. till (110-1-20-1-20 =) 150 milj. kr.

Föredraganden

Vattenfallsverket har hemställt om regeringens godkännande av kon­sortialavtal mellan verket och Östersunds Elektriska AB m. m. med anledning av planerad utbyggnad av Granboforsens kraftverk.

Anläggningen kommer, enligl vad som framgår av verkets framställ­ning, att ha en utbyggnadsvattenföring om 450 m-Vs och netto ge effekt-och energitillskott om 20 MW resp. 93,5 GWh/år. Byggnadsarbetena beräknas kunna starta sommaren 1978, varvid anläggningen kan las i dritt hösten 1980.

Anläggningskostnaderna som beräknats till ca 110 milj. kr. skall väsentiigen täckas med kapital som finns tillgängligt inom AB Katt­strupeforsen och med lån i första hand på den allmänna kapitalmarkna­den och i andra hand från delägarna. Upplåningen på kapitalmarknaden kan från vattenfallsverkets sida komma att ställa krav på borgensteck­ning intill 60 milj. kr.

Genom beslut den 9 mars 1978 har regeringen förklarat att hinder mot utbyggnaden av Granboforsen inte föreUgger enligt vallenlagen (1918: 523).

För egen del biträder jag vattenfaUsverkets förslag. Det är angeläget att ta till vara de möjligheter som återstår till ekonomiskt bärkraftig vattenkraftutbyggnad när så kan ske utan allvarliga konflikter med be­varandeintressen. Jag förordar därför att regeringen dels inhämtar riks­dagens bemyndigande att godkänna ifrågavarande avtal mellan vatten­fallsverket och Östersunds Elektriska AB, dels föreslår riksdagen atl regeringens bemyndigande att medge valienfallsverkel att teckna borgen räknas upp så all utrymme för den av Granboforsens utbyggnad aktua­liserade upplåningen finns.

VattenfaUsverket har vidare hemställt om regeringens godkännande av konsortialavtal mellan verket och Södertörns Fjärrvärmeaktiebolag m. m. med anledning av planerat uppförande och drift av ett kraft­värmeverk i Botkyrka kommun (Törnkraft AB).

Anläggningen kommer, enligt vad som framgår av verkets fram­ställning, att utgöras av ett mottrycksblock om ca 210 MW netto el-

Prop. 1977/78:125

80

effekt vid en samtidig värmeproduktion av ca 330 MW. Enligt avtalet skall blocket utföras enbart för eldiung med olja och tas i kommersiell drift i oktober 1983. Kraflvärmeverkets elproduktion skall enligt kon­sortialavtalet disponeras av vattenfallsverket medan värmeproduktionen skall disponeras av Södertöms Fjärrvärmeaktiebolag.

Den totala anläggningskostnaden har beräknats till 560 milj. kr, i prisnivå juli 1977. Begynnelseanslag erfordras för vattenfallsverkets del för budgetåret 1978/79 med 21 milj. kr., varav 2,5 milj. kr. till aktie­teckning och 18,5 milj. kr. tUl delägarlån. Borgensåtaganden för lån som det nya bolaget avser atl ta upp på den allmänna kapitalmarknaden beräknas för verkets del komma att uppgå till högst 280 milj. kr.

Kombinationen av hetvattenproduktion och elkraftproduktion i ett kraftvärmeverk medför att den tUlförda energin utnyttjas effektivt. Jämfört med de alternativ som står tUl buds utgör den därför enligt min uppfattning en tilltalande form för produktion av den elkraft som behövs. Jag anser därför att det aktuella projektet bör komma till stånd.

Som framgår av direktiven till utredningen (I 1977: 11) om omställ­ningsbara eldningsanläggningar m. m. är det angeläget att anläggningar av det slag som det här är fråga om utförs så att de kan eldas också med fasta bränslen. Enligt vad som framgår av vattenfallsverkets fram­ställning har emellertid eldning med fasta bränslen i detta fall, främst på gmnd av den aktuella lokaliseringen, inte bedömts vara genomförbar vare sig från transport- eller miljösynpunkt. Med hänsyn härtUI och med tanke på att frågan ännu inle har utretts bör f. n. inte särskilda krav på alternativa eldningsmöjligheter ställas i detta fall. Det är dock angeläget alt närmare belysa de tekniska, ekonomiska och miljömässiga förutsätt­ningarna för att utföra anläggningen så att en framtida övergång till eld­ning med fasta bränslen underlättas. Jag tänker bl. a. på att den tekniska utvecklingen inom området kan möjliggöra en mer avancerad och miljö­vänlig form av koleldning. Jag avser därför föreslå regeringen att ge vat­tenfallsverket i uppdrag att utreda denna fråga. På grundval av det un­derlag som därigenom erhålls får övervägas om särskilda åtgärder för senare övergång till fasta bränslen bör vidtagas.

Med hänvisning till vad jag här har anfört förordar jag att regeringen dels inhämtar riksdagens bemyndigande att godkänna konsortialavtalet mellan statens vattenfallsverk och Södertörns Fjärrvärmeaktiebolag, dels föreslår riksdagen att regeringens bemyndigande att medge vattenfalls­verket att teckna borgen räknas upp så att utrymme för den av kraft­värmeverkets utbyggnad aktualiserade upplåningen finns. Vad be­träffar frågan om investeringsmedel över anslaget Kraftstationer m. m. avser jag att återkomma vid min anmälan till tilläggsbudget 1 för budget­året 1978/79.

Statens vattenfallsverk har vidare utöver vad jag redan anmält begärt utökade möjligheter till borgensåtaganden gentemot Forsmarks

Prop. 1977/78:125

81

Kraflgrupp AB motsvarande 1 450 milj. kr. mer än vad som tidigare har beräknats för ändamålet samt atl ramen för borgensåtaganden gente­mot eldistributionsföretag skall ökas med 40 milj. kr. tUl 150 milj. kr. Den totala borgensramen föreslås därmed ökas med 1 830 milj. kr. till

5 233 milj. kr.

Av den föreslagna ramökningen för borgensåtaganden gentemot Fors­marks Kraftgrupp AB är 1 000 milj. kr. hänförbara till blocken 1 och 2 vid Forsmarks kraftstation och 450 milj. kr. till block 3.

Av vattenfallsverkets anslagsframstäUning framgår att planerad ytter­ligare upplåning för finansiering av blocken 1 och 2 t. o. m. utgången av nästa budgetår innebär att Forsmarks Kraftgrupp AB:s lånebehov med ca 714 milj. kr. överskrider tidigare beräknad ram. Jag föreslår att bor­gensramen med anledning härav räknas upp med 900 milj. kr.

Finansieringen av de till block 3 vid Forsmarks kraftstation hänför­liga kostnaderna bör fram till höstens energipolitiska beslut ske på det sätt regeringen föreslagit i prop. 1977/78: 116. Det finns f. n. därför inte anledning att räkna upp borgensramen för upplåning hänförbar till detta block.

Borgensramen för lån till eldistributionsföretag anser jag bör räknas upp med 30 milj. kr. tiU 140 milj, kr. Härigenom skapas utrymme för det av VattenfaUsverket anmälda behovet av borgensteckning för nu kända lånebehov, bl. a. till Viskans Kraft AB, och därutöver visst ut­rymme för behov som senare kan aktualiseras.

Jag anser vidare, i enlighet med vad jag tidigare har anfört, att bor­gensramen bör utökas så alt utrymme finns för de av valienfallsverkel anmälda behoven av borgensåtaganden intill 60 milj. kr. för AB Katt­strupeforsens upplåning för finansiering av utbyggnaden av Granbo­forsens kraftverk och intill 280 milj. kr. för Törnkraft AB:s upplåning för finansieringen av uppförandet av ett kraftvärmeverk i Botkyrka kommun.

Sammanfattningsvis förordar jag därför att regeringen inhämtar riks­dagens bemyndigande att medge vattenfallsverket att teckna borgen för lån intUl sammanlagt (3 403-f 9004-30+ 60-f-280) 4 673 milj. kr., varav högst 140 milj. kr. för lån till eldislributionsföretag.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att godkänna konsortialavtal mellan statens vattenfallsverk och Östersunds Elektriska AB om bl. a. utbyggnad av Granboforsens kraftverk i vad staten genom avtalet åtager sig att teckna aktier och i övrigt ikläder sig ekonomiska förpliktelser,

2.

bemyndiga regeringen att godkänna konsortialavtal mellan statens vatlenfallsverks och Södertörns Fjärrvärmeaktiebolag om utbyggnad av ett kraftvärmeverk i Botkyrka kommun i vad

6  Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

82

staten genom avtalet åtager sig att teckna aktier och i övrigt ikläder sig ekonomiska förpliktelser, 3. bemyndiga regeringen att medge statens vattenfaUsverk att teckna borgen för lån intill sammanlagt 4 673 000 000 kr., var­av högst 140 000 000 kr. för lån till eldistributionsföretag.

G. Domänverket

[9] Ökning av rörlig kredh till domänverket. Domänverkets kapital­behov tillgodoses dels genom rörlig kredit i riksgäldskontoret, dels ge­nom att tillgängliga medel på verkets investerings- och dispositionsfon­der används i rörelsen. Verket får inga anslag över statsbudgeten för sina löpande investeringar.

Regeringen har fastställt avkastningskrav för verket för åren 1975 1979. För vart och ett av dessa år skall verket tUl staten inleverera dels en fast del av 20 milj. kr., dels en rörlig del motsvarande 30 % av den redovisade årsvinsten. Den sammanlagda inleveransen får dock inte för något år understiga 35 milj. kr. Under år 1976 inlevererades 63,5 milj. kr. De vinstmedel som blir över skaU verket tillföra dispositionsfonden inom domänverkets fond.

Den rörliga krediten ökades senast år 1977 (prop. 1976/77: 125 bil. 12, NU 1976/77: 40, rskr 1976/77: 345) från 175 milj. kr. till 350 milj. kr.

Domänverket

Domänverket har i skrivelse den 20 januari 1978 hemställt om en höj­ning av sin rörliga kredit i riksgäldskontoret till 700 milj. kr. Till skri­velsen har fogats verkets budget för år 1978. Av skrivelsen och budget­handlingarna framgår i huvudsak följande.

Utnyttjandet av den rörliga krediten vid utgången av år 1978 beräk­nas uppgå till ca 250 milj. kr. Under året beräknas utnyttjandet variera mellan 160 och 300 mUj. kr. Enligt denna prognos skulle alltså den nuvarande låneramen av 350 milj. kr. räcka till.

Omsättningen under år 1978 beräknas uppgå till 1 241 milj. kr., vilket är lägre än de 1 259 milj. kr. som beräknas för år 1977. Budgeten förut­sätter att virkesprisema sjunker och att efterfrågan på massaved blir låg. Kostnadsstegringarna kan inte kompenseras med effektivitetsökning. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter beräknas därför komma att starkt försämras. Sålunda beräknas en vinst uppstå för år 1978 av 50 milj. kr., vilken skall jämföras med 193 milj. kr, för år 1976 och be­räknade 175 milj. kr. för år 1977.

Osäkerheten i prognoserna för år 1978 är mycket stor. Framförallt den ovissa konjunkturen för skogsindustrin innebär osäkerhet om virkes-

Prop. 1977/78:125

83

priser och industrins betalningsförmåga. Verket har gjort en alternativ beräkning som visar effekten av relativt små ändringar i de gjorda prognoserna. Verket utgår därvid ifrån att prissänkningarna på timmer blir större än beräknat, att virkesleveranserna måste ytterligare minskas, att kredittiden ökar på årets virkesleveranser och att den i budgeten beräknade effektivitetsökningen inte kan uppnås. Detta alternativ ut­visar ett behov av rörlig kredit av ca 440 milj. kr. vid 1978 års slut.

Förutsättningarna för år 1979 är likaledes svårbestämda. Under för­utsättning att ingen drastisk förbättring inträder i början av året kan ytterligare Ukviditelspåfrestning förutses.

Av de anförda skälen anser domänverket att dess rörliga kredit i riks­gäldskonlorel bör höjas till 700 milj. kr.

Riksrevisionsverket

I yttrande den 3 februari 1978 över domänverkets framställning har riksrevisionsverket (RRV) anfört i huvudsak följande.

Enligt domänverkets budget för år 1978 kommer behovet av rörlig kredit under detta år att maximalt uppgå till 305 milj. kr. Osäkerheten i budgeten är emellertid med hänsyn till konjunkturläget mycket stor en­ligt domänverket. I sin framställning anger verket speciellt svårigheterna att förutse utvecklingen för vissa variabler, bl. a. virkesbehov och virkes­priser, skogsindustrins allmänna likviditetsutveckUng och den väntade ef­fektivitetsutvecklingen inom domänverket. En pessimistisk prognos för dessa variabler pekar i ett beredskapsalternativ till årets budget på ett behov av rörlig kredit vid årets slut på 440 milj. kr.

RRV har i annat sammanhang framfört att rörlig kredit vid affärs­verken i första hand bör utnyttjas för att läcka kortsiktiga variationer i behov av rörelsemedel. Ett mer stadigvarande medelsbehov bör i första hand finansieras med investeringsmedel som tillförs det förräntnings-pliktiga kapitalet. För domänverkets del är förutsättningarna något an­norlunda. Verket erhåller normalt inga investeringsanslag. Riksdagen har uttalat att verket får använda rörlig kredit förutom att på kort sikt klara verkets behov av likvida medel även för anskaffning av maski­ner och anläggningar m. m. och för att rationalisera driften och för andra ändamål i syfte att begränsa driftskostnaderna. I första hand är emellertid enligt RRV:s uppfattning internfinansieringen det för verket utan jämförelse viktigaste finansieringssättet vad avser det långsikliga kapitalbehovet.

I januari 1977 tillstyrkte RRV en höjning av domänverkets rörliga kredit från 175 milj. kr. till 350 milj. kr. Höjningen motiverades då av verksamhetens expansion. En ökad rörelsekredil bedömdes vara en rim­lig förutsättning för finansiering uv verksamheten med hänsyn till rö­relsens storlek.

Den i år begärda höjningen är förorsakad främst av en väntad resul-

Prop. 1977/78:125

84

tatförsämring. Verksamheten väntas inte minska i omfattning och där­för måste den uteblivna internfinansieringen genom vinstmedel ersättas av rörlig kredit. Arets investeringar överstiger enligl budget tillförda me­del med 93 milj. kr.

Mot bakgrund av domänverkets väntade resultatförsämring under år 1978 och i övrigl osäkra bedömningsgrunder för verksamhetens ut­veckling tillstyrker RRV en höjning av den rörliga krediten från 350 milj. kr. till 500 milj. kr. Denna ram torde enligt RRV:s uppfattning vara tillräcklig för alt möta det bedömbara kapitalbehovet under år 1978.

Emellertid kan RRV inte ta ställning till en ytterligare höjning av ra­men för den rörliga* krediten upp till 700 milj. kr.

Domänverket har inte presenterat ett tillräckligt underlag för bedöm­ning av utvecklingen under år 1979. Sannolikheten för alt några större extraordinära kostnader som drastiskt kan öka kapitalbehovet uppkom­mer under den närmaste perioden har inte heller kunnat bedömas av RRV. Domänverkets begäran om höjning av ramen för den rörliga kre­diten till 700 milj. kr. har av RRV snarast betraktats som ett utslag för verkets allmänna osäkerhet inför framtida finansieringssituationer.

Föredraganden

Domänverkets rörliga kredit i riksgäldskontoret höjdes förra året från 175 milj, kr. till 350 milj. kr. Domänverket har nu hemställt att krediten ökas tUl 700 milj. kr.

Enligt verkets budget för år 1978 bör, under de föralsättningar den­na bygger på, den nuvarande ramen för rörlig kredit räcka till. Verket framhåller emellertid att osäkerheten i prognoserna för året är mycket stor med hänsyn till den ovissa konjunkturen för skogsindustrin. I en alternativ beräkning, som innebär vissa prissänkningar på timmer, mins­kade virkesleveranser, ökad kredittid för virkesköpare m. m., visar ver­ket på all relativt små ändringar i de gjorda prognoserna kan få bety­dande verkningar på verkets likvida ställning.

Den rörliga krediten är domänverkets enda externa finansierings­källa. Till skUlnad från övriga affärsverk får domänverket inga anslag över budgeten för sina löpande investeringar. Jag anser det därför vara av vikt att den rörliga krediten är av sådan omfattning att verket kan möta de likviditetspåfrestningar som kan uppkomma under åren 1978 och 1979. Riksrevisionsverket tillstyrker att domänverkets rörliga kredit höjs till 500 milj. kr. Jag anser detta vara för knappt tilltaget med hänsyn till osäkerheten de närmaste båda åren rörande konjunktur­utvecklingen för skogsindustrin och även till att domänverket i sin budget för år 1978 inte har tagit upp mer än 20 milj. kr. för markköp. Jag förordar därför att domänverkets rörliga kredit i riksgäldskontoret höjs tiU 600 milj. kr. Det ankommer på regeringen att bestämma i vilken utsträckning verket skall få ta krediten i anspråk.

Prop. 1977/78: 125

85

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att domänverket får disponera en från 350 000 000 kr. till 600 000 000 kr. ökad rörlig kredit i riksgäldskonlorel.

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[10] 14. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån. Enligt de riktlinjer an­gående en aktiv lokaliseringspolitik m. m. som har godkänts av riks­dagen (prop. 1964: 185, BaU 1964: 48, rskr 1964: 408) är räntan på lokaliseringslån densamma som för varje tillfälle gäller för industri-garanlilån.

Enligt en överenskommelse från år 1968 mellan Svenska Bankfö­reningen, vissa andra samarbelsorganisalioner för kreditinstituten och staten har räntan på industrigarantilån satts med utgångspunkt i räntan för lån mot bästa inteckningssäkerhet i bostadsfastighet, den s. k. bot­tenlåneräntan. Denna utgör numera inte något enhetligt begrepp och är därför olämpUg som utgångspunkt. Riksdagen har i december 1977 (prop. 1977/78: 40 bil. 1, NU 1977/78: 34, rskr 1977/78: 110) godkänt av regeringen framlagt förslag till riktlinjer för kreditverksamheten vid de regionala utvecklingsfonder som skall inrättas den 1 juli 1978. Riksda­gens beslut innebär bl. a. att regeringen har bemyndigats atl ange rikt­linjer för hur räntenivån för kreditslödet skall fastställas. Inom rege­ringskansliet pågår f. n. övervägande härom. Resultatet av dessa över­väganden kan bli en lösning som innebär att räntan på lokaliseringslån inte entydigt kan härledas från räntan på industrigarantilån.

Enligt min mening bör samtliga lokaUseringslån löpa med samma ränta. Räntan på lokaliseringslån bör därför frikopplas från räntan på industrigarantilån. Räntan på lokaUseringslånen bör liksom hittUls vara marknadsanpassad. Vidare bör räntan följa ändringarna av del of­ficiella diskontot. I likhet med vad som numera gäller i fråga om fast­ställande av räntan på del nyss nämnda statliga kreditstödet bör det ankomma på regeringen att bestämma räntan på lokaliseringslån.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna vad jag har anfört rörande räntan för lokaliserings­lån.

[11] 25. Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m. Något an­slag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budget­året 1977/78.

Swedegas AB bUdades våren 1976 (prop. 1975/76: 124, NU 1975/76: 44, rskr 1975/76: 262) för planering och samordning m. m. av åtgärder syftande till atl främja landets försörjning med naturgas. Verksamheten regleras av ett konsortialavtal mellan statens vattenfaUsverk och Svenska Gasföreningens Service AB (SGFS) som företrädare för ett antal kom-

Prop. 1977/78:125

86

munala och enskUda intressenter. Vattenfallsverket har 51 % och SGFS 49 % av aktierna. Aktiekapitalet uppgår till 100 000 kr. Avtalet gäller t. o. m. utgången av år 1979.

Swedegas är det centrala organet för sådana utredningar, förhand­lingar och projekteringsarbeten som bedrivs med sikte på en eventuell introduktion av naturgas i Sverige. Swedegas innehar 51 % av aktierna i AB Sydgas, som svarar för förberedelserna för distribution och mark­nadsföring av naturgas i Sydsverige. Övriga intressenter i Sydgas är Syd­kraft AB samt Malmö, Helsingborgs och Lunds kommuner. Ett mot­svarande regionall bolag avses skola bildas även för Västsverige.

Enligt konsortialavtalet skall verksamheten inom Swedegas finansieras genom bidrag från aktieägarna i proportion till deras andelar i aktie­kapitalet. Bidragen beräknas tUl 2 milj. kr. för tvåårsperioden 1977 1978. Till bolaget har därjämte lämnats ett statligt lån på 10 milj. kr. för att täcka utrednings- och förprojekteringskostnader under samma period. För ändamålet har riksdagen på tilläggsbudget III till stats­budgeten för budgetåret 1976/77 anvisat ett investeringsanslag Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m. (prop. 1976/77: 125 bil. 12, NU 1976/77: 40, rskr 1976/77: 345).

Lånet skall användas främst för arbeten i samband med projekt av­seende import av naturgas från Norge och Tyskland med rörledning genom Danmark. Lånet avses komma att skrivas av om detta import-projekt inte kommer till stånd.

Under år 1977 har förhandlingar ägt rum mellan Swedegas och det tyska företaget Ruhrgas AG om leveranser av en årlig kvantitet av högst 1,2 miljarder m (Gm) naturgas till Sverige med början hösten 1981. Därjämte har Swedegas förhandlat med det av danska staten helt ägda företaget Dansk Olie &font-family:Verdana'>

Prop. 1977/78:125

87

1977

1978

Prognos

Budget

Förprojektering av rörledning i

Tyslcland

910

2615

Förprojektering av rörledning i

Danmark

2 550

6 700

Utredningar om import av LNG

135

600

Bidrag till AB Sydgas

450

4 450

Bidrag till planerat regionalt bolag i

Västsverige

5

1 050

Övriga projekteringsarbeten och

utredningar

950

4 675

Administration

840

1 350

Reserv

2 720

5 840

24160

Under bidraget till Sydgas redovisas dels Swedegas delägarlillskott, dels ett lån med villkorlig återbetalningsskyldighet på 4 milj. kr. som bidrag till Sydgas kostnader för detaljprojektering av ett distributions­nät i Sydsverige och för marknadsföring inom regionen. Under övriga projekteringsarbeten och utredningar redovisas främst projektering av en rörledning över Öresund och arbetet med tekniska specifikationer m. m. för ledningssystemet.

Föredraganden

Arbetet inom Swedegas har under det senaste året inriktats på ett konkret projekt som avser import av naturgas genom rörledning från Nordtyskland genom Danmark. Förhandlingarna med leverantören gäl­ler en kvantitet av endast ca 1 Gm om året från år 1981 för distribu­tion främst i västra Skåne. Avsikten är emellertid att en sådan anknyt­ning till kontinentens naturgasnät skall skapa förutsättningar för köp av gas även från andra leverantörer, varigenom distributionen av gas efter hand skulle kunna utvidgas tUl slora delar av Syd- och Västsverige. Den potentiella marknaden för naturgas i dessa delar av landet har uppskattats till 6 ä 8 Gm om året omkring år 1990, till övervägande del som ersättning för tjock eldningsolja i kraftvärme- och värmeverk samt industri.

Möjligheterna till import av naturgas med fartyg i kondenserad form, s. k. liquified natural gas (LNG), har också uppmärksammats under det senaste året. Frågan om sådan import till Sverige under 1980-lalet från Algeriet och Nigeria har diskuterats såväl på regeringsnivå som vid kommersiella kontakter mellan Swedegas och de statliga gasbolagen i resp. land. Därjämte har Kockums AB i samarbete med flera andra svenska industriföretag i februari 1977 lagt fram en studie rörande LNG-import i stor skala i första hand från Mellersta Östern.

Inom industridepartementet bildades våren 1977 en arbetsgrupp med

Prop. 1977/78:125

88

uppgift atl studera de aktuella naturgasprojekten. I en lägesrapport i december 1977 har redovisats vissa allmänna bedömningar. Det fram­hålls all StäUning inte bör tas till omfattningen av en eventuell intro­duktion av naturgas i Sverige förrän energikommissionen (I 1976: 05) har redovisat sitt material och de allmänna förutsätlningarna för natur­gas i det svenska energisystemet därigenom har klarlagts. Enligt rap­porten bör beslutsunderlaget i avvaktan härpå kompletteras bl. a. genom fortsatta diskussioner med olika tänkbara naturgasleverantörer. Väg­ledande vid valet av leverantör bör vara atl åstadkomma en ökad för­sörjningstrygghet i förhållande till den oljeimport som gasen skulle er­sätta. Enligt lägesrapporten kan detta uppnås i första hand genom rör-bunden import från t. ex. Nordsjön.

I lägesrapporten pekas vidare på behovet av modellstudier för upp­byggnaden av ett naturgassystem baserat på såväl rörbunden gas som LNG, undersökningar av säkerhetsfrågorna vid hantering av naturgas samt analyser av de industripolitiska och övriga samhällsekonomiska effekterna av en naturgasintroduktion i Sverige.

För egen del anser jag det önskvärt att det angivna beslutsunderlaget tas fram. Viktiga bidrag härtill kommer att lämnas i rapporter från energikommissionen och dess olika expertgrupper. Vidare har rege­ringen den 22 december 1977 uppdragit åt statens industriverk att ut­reda de samhäUsekonomiska effekterna av svensk industris deltagande i naturgasprojekt i Sverige.

Jag vill vidare erinra om att regeringen, mot bakgrund av de aktuella naturgasprojekten, i prop. 1977/78: 86 nyligen har lagt fram förslag tUl lag om vissa rörledningar, m. m. Förslaget innebär att samhället genom en särskUd koncessionslagstiftning skall förbehållas ett avgörande in­flytande över tillkomsten av olje- och naturgasledningar. Del pågår vissa andra förberedelser för en naturgasintroduktion hos berörda myn­digheter och organisationer, bl. a. utarbetandet av normer för naturgas­ledningar.

Inför ett beslut i nalurgasfrågan är det också av vikt att Swedegas fullföljer utrednings- och projekteringsarbetet rörande främst de ak­tuella importprojekten. Endast härigenom kan de ekonomiska villkoren för en eventuell svensk naturgasintroduktion klarläggas.

Swedegas beräknar nu kostnaderna för de nämnda arbetena och för bolagets övriga verksamhet tiU 30 milj. kr. för tvåårsperioden 1977 1978. Bolagels delägare har åtagit sig att bidra med 2 milj. kr. varjämte staten tUl bolaget år 1977 har lämnat ett bidrag med 10 milj. kr. i form av ett lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. Swedegas begär ett lån om ytterligare 18 mUj. kr. för att täcka återstående medelsbehov. Hu­vuddelen av medlen är avsedda för Swedegas andelar av utrednings- och projekteringsarbeten som bedrivs i samarbete med övriga parter i de danska och tyska projekten. Vidare ingår betydande belopp för förbere-

Prop. 1977/78:125

89

delser rörande distribution av gas i Sverige. Bolagets budget ger utrymme även för vissa utredningar om LNG och modellstudier beträffande upp­byggnaden av ett nalurgassystem.

Enligt min mening får arbetet med naturgasfrågorna ses som ett led i förberedelserna för kommande energipolitiska beslut. Mot bakgrund härav anser jag det rimligt alt staten liksom hittills bär huvuddelen av den ekonomiska risk som är förbunden med Swedegas verksamhet ge­nom lån tiU bolaget med villkorlig återbetalningsskyldighel.

Jag vill i detla sammanhang stryka under atl det alltjämt råder oviss­het om möjligheterna att få lill stånd en naturgasimport som uppfyller rimliga krav på försörjningssäkerhel och ekonomi. Dessa möjligheter är beroende av faktorer som man från svensk sida inte nämnvärt kan påverka. Av särskild betydelse är atl transiteringen av naturgas för svensk räkning genom Danmark är nära knuten till frågan om intro­duktion av naturgas i detta land på grundval av gasfyndigheterna i den danska delen av Nordsjön. Det danska beslutet i denna fråga är bero­ende av förhandlingar m. m. vUkas resultat f. n. inle kan förutses. Den situationen kan alltså uppstå att ett svenskt beslut om introduktion av naturgas måste uppskjutas. I ett sådant läge bör givetvis verksamheten inom Swedegas omprövas med sikte på atl så långt möjligt minska kost­naderna.

Jag förordar att ett anslag av 18 milj. kr, anvisas för att lämnas till Swedegas som lån till förprojeklering av naturgasledningar m. m, I lik­het med vad som gäller för tidigare lån till bolaget bör lånet skrivas av i den mån ifrågavarande importprojekl inte kommer lill stånd. Det an­kommer på regeringen alt meddela närmare vUlkor för lånet.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att till Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m. pä tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ell investeringsanslag av 18 000 000 kr.

Prop. 1977/78:125

91

Bilaga 12

Utdrag

KOMMUNDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet Äntonsson

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser kommundepartementets verksamhetsområde

Ersättningar och lån m. m. i samband med naturkatastrofen i Tuve

Inledning

Jordskredet i Tuve inträffade onsdagen den 30 november 1977 strax efter kl. 16.00. Skredområdet omfattar en yta av omkring 300 000 m"' och har formen av en i toppen avskuren triangel med en bas av 600 m och en höjd av 800 m. Skredkanterna är upp till 15 m höga.

Vid skredet omkom åtta personer. Lika många fick ligga kvar på sjukhus. En svårt skadad man avled senare, ytterligare 31 personer skadades vid katastrofen. Den sista saknade personen påträffades på morgonen lördagen den 3 december 1977.

Inom skredområdet låg 67 bostadshus och dessa kan inte användas igen. Ytterligare 84 bostadshus, som ligger inom ett område där det anses föreligga risk för skred (skredriskområdet), är evakuerade. Av dessa har det visat sig nödvändigt att riva fem hus, som ligger intill skredkanten. Ytterligare tio hus inom skredriskområdet kommer möj­ligen att rivas. De övriga husen inom skredriskområdet kan, enligt nu­varande bedömning, åter användas för bostadsändamål, sedan erfor­derliga åtgärder för stabilisering av marken och förstärkningar av byggnadernas grunder har vidtagits. Ett antal bostadshus har tidigare varit evakuerade på grund av säkerhetsskäl.

Inom skredområdet bodde 230 personer, inom skredriskområdet ytterligare 206 personer och inom del tidigare evakuerade området 212 personer.

Räddningstjänsten

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län övertog samma kväll som katastrofen inträffade ledningen av räddningstjänsten. Måndagen den 5

Prop. 1977/78:125

92

december 1977  frånträdde länsstyrelsen  ledningen.  Räddningstjänsten upphörde onsdagen den 28 december 1977.

Brandförsvaret, som fick det första larmet om skredet kl. 16.10, satte in alla tillgängliga resurser. Inom tio minuter var 42 man och 13 ambu­lanser på skadeplatsen. Till dess att den sista saknade personen hade påträffats, deltog kontinuerligt omkring 70 personer ur brandförsvaret i räddningsarbetet. Även militär personal medverkade. I anslutning till skadeplatsen upprättades två ledningsplatser, en norr och en söder om skadeområdet. Brandförsvarets verksamhet samordnades i enlighet med planen för den regionala räddningstjänsten i Göteborgs och Bohus län med övriga kommunala verks och polisens verksamhet. Under räddnings­arbetet rekvirerades hjälp från brandförsvaret i grannkommunerna, i första hand för alt upprätthålla brandberedskapen inom Göteborgs kom­mun.

Larmet nådde polisens ledningscentral kl. 16.12 och kl. 17.40 var tolv polisiära enheter däribland en polishelikopler i verksamhet vid skredområdet. Tjänstefri polispersonal uppmanades i radio att kontakta resp, tjänsteställe. Bemannade vägspärrar upprättades på åtta platser för att förhindra obehörig trafik till området. Med bevakning av området arbetade kontinuerligt 35 polismän och 50 militärer. Denna styrka ut­ökades under lördagen och söndagen med 50 man. Efter framställning till rikspolisstyrelsen förstärktes polispersonalen med ytterligare 50 poUs­män från andra polisdistrikt i länet och angränsande län. En upplys­ningscentral upprättades i Glöstorpsskolan. Där samarbetade polisen med försäkringsbolag och sociala distriktsnämnden. I övrigt omfattade polisarbetet insamling av uppgifter om dem som bodde inom området för att fastställa antalet saknade samt bokföring av personer som om­fattades av beslut om evakuering. Polisen svarade också för omhänder­tagandet av kringspritt gods.

Sahlgrenska sjukhuset nåddes av larmet kl. 16.15. På sjukhuset utlöstes katastroflarm. Kontakt togs med Östra sjukhuset samt lasaretten i Kung­älv och Mölndal. En läkare och två sjuksköterskor, utrustade eidigt sjukhusets katastrofplan, sändes till skredområdet tio minuter efter lar­met. Kort därefter sändes ytterligare fem läkare från sjukhuset till skred­området. I närheten av skredområdet upprättades två förbandsplatser, där ett mindre antal lätt skadade togs om hand. Vid det närbelägna Lill­hagens sjukhus för psykiskt sjuka togs ett femtiotal personer om hand. Endast ett fåtal behövde vård och ingen behövde läggas in.

Försvarsområdesstaben samordnade under mililärbefälhavaren hjälp­insatserna från militära förband, hemvärn och frivilliga försvarsorgani­sationer. Redan kl. 17.00 kunde 150 man från KA 4 ställas till för­fogande. Fram till fredagen var 100150 personer kontinuerligt insatta för att tiUsammans med personal ur brandförsvaret sköta räddnings- och röjningsarbetet. Från onsdagen till kl. 08.00 på måndagen biträdde 50

Prop. 1977/78:125

93

personer kontinuerligt polisen med bevakningsuppgifier. Totalt insattes under räddningsaktionen omkring 1 000 personer ur militära förband, hemvärn och frivilligorganisationer.

Civilförsvarets förrådsmän larmades kl. 16.30. Strålkastare, radiout­rustning och annan materiel var vid skredplatsen kl. 20.00. Under natten rekvirerades och utlämnades bl. a. bergborrmaskiner, spett, bultsaxar och domkrafler.

Kommunens olika verk bidrog med sina resurser för atl understödja räddningsarbetet. Sålunda tog gatukontorets geotekniker fram del under­lag som behövdes för att räddningsledningen skulle kunna bestämma om evakuering, besök och inflyttning i området. I gatukontorets regi byggdes på polisens begäran ett fem km långt bevakningsstängsel runt området och sedan också vägar lill och inom skredområdet. Vatten- och avloppsverket stängde snabbi av vattentillförseln och avloppen i områ­det. Energiverken transporterade inom några timmar reservkraflsaggre-gat till platsen och fick mycket snabbt fram belysning till skredområdel. Socialförvaltningen organiserade en hjälpverksamhet i upplysningscen­tralen och bostadsförmedlingen anordnade mottagning på samma ställe.

En särskild informationsbyrå upprättades av stadskansliets informa­tionsavdelning i samverkan med polisen. Den information som rädd­ningsledningen ville sprida till de katastrofdrabbade kunde nå ut mycket snabbt genom bl. a. lokalradions försorg. Under räddningsskedet hölls varje dag presskonferenser som anordnades av den centrala räddnings­ledningen. Därvid medverkade kommunstyrelsen och olika organ som deltog i räddningsarbetet.

Samrådsgrupper m. m.

I början av december 1977 bildades en central samrådsgrupp med statsråd och tjänstemän från berörda departement samt företrädare för länsstyrelsen, Göteborgs kommun, försäkringsgivarna och villaägarför-eningarna. Samrådsgruppen fungerar som ett forum för överläggningar i de ekonomiska och praktiska frågor som föranleds av jordskredet.

I ett svar den 15 december 1977 på en fråga i riksdagen förklarades, att del från allra första stund hade varit regeringens avsikt att medverka till atl de drabbade skulle, så långt det var möjligt, hållas ekonomiskt skadeslösa.

I samband med ett sammanträde den 22 december 1977 i den centrala samrådsgruppen bildades en lokal värderings- och beredningsgrupp. Den­na grupp går genom skadefallen och förtecknar ersättningsanspråken. I gmppen sker överläggningar i frågor rörande värdering och ersättning. Den lokala gruppen består av företrädare för staten, Göteborgs kommun, försäkringsgivarna och villaägarföreningarna.

Prop. 1977/78:125

94

Stabilisering av marken och iordningställande av området

Inom kommunen pågår arbete med upprättande av en ny detaljplan för skredområdet och närmast omkringliggande områden. Själva skred­området kan under överskådlig tid sannolikt inte utnyttjas för bostads­ändamål. Kommunens avsikt är att det skall ställas i ordning som ett grönområde. Vissa vägar behöver emellertid anläggas inom området.

Genom kommunens försorg genomförs geotekniska undersökningar och utredningar för atl klarlägga hur marken skall kunna stabiliseras och området ställas i ordning. Vissa stabiliseringsåtgärder har redan vidta­gits eller påbörjats. Vidare har utöver vad som skedde redan i sam­band med räddningstjänsten vissa åtgärder för områdets iordning­ställande genomförts. Bl. a. har den större allmänna väg som passerar genom skredområdet, Nya Tuvevägen, återställts i farbart skick.

Förvärv och försäljning av fastigheter

Marken inom skredområdet torde, som har nämnts tidigare, komma att användas som ett grönområde i anslutning till bostadsbebyggelse och för vägändamål. Under sådana förhållanden har det ansetts att marken, som torde sakna intresse för de nuvarande ägarna, bör ägas av kom­munen. Vad som har sagts nu gäller också i fråga om de fastigheter inom skredriskområdet där husen rivs.

Flertalet av de bostadsfastigheter inom skredriskområdet som nu är evakuerade blir, sedan erforderliga stabUiserings- och grundförstärk-ningsåtgärder har vidtagits, åter användbara. Ett antal fastighetsägare kan emellertid komma alt motsätta sig att flytta tillbaka. De kan också inträffa att några ägare till fastigheter utanför skredriskområdet anser sig inte kunna bo i sma tidigare hus. Detta gäller i första hand sådana bostadshus som myndighet tidigare har beslutat evakuera. En sådan in­ställning från de skadelidandes sida kan vara grundad på t. ex. starka psykiska skäl. Som framgår av det följande avser kommunen förvärva fastigheterna i de fall de nuvarande ägarna inte kommer atl flytta till­baka.

Innan de fastigheter som inlöses kan försäljas, måste erforderliga sta­biliserings- och grundförstärkningsåtgärder samt reparationer vidtagas. Vid försäljningen bör en ersättning som väl motsvarar fastigheternas marknadsvärde före skredet kunna erhåUas. Tuve är ett attraktivt bo­stadsområde och tillgången på småhus är begränsad. Området är vidare mycket grundligt undersökt ur geologisk synpunkt. Omfattande åtgärder skall vidtagas för att förhindra framtida skred. Själva skredområdet kom­mer att ställas i ordning på ett sådant sätt att de omkringliggande bo­stadsområdenas attraktivitet inle minskar till följd av skredet.

Ansvaret för åtgärder och kostnadsfördelning

Företrädare för staten har fört förhandlingar med företrädare för dels Göteborgs kommun, dels försäkringsgivarna om bl. a. ansvaret för de

Prop. 1977/78:125

95

åtgärder som behöver vidtas i skredområdet och skredriskområdet samt fördelningen av kostnaderna för dessa åigärder. Förhandlingarna har lett till att förslag till överenskommelser mellan staten och kommunen resp. försäkringsgivarna har upprättats. Förslagen bör fogas till rege­ringsprotokollet i detta ämne som bilaga 12:1 och 12: 2.

Kostnaderna med anledning av Tuve-katastrofen har beräknats av kommunen och fördelas enligt förslagen på följande sätt (milj. kr.).

Staten

Försäkrings­givarna

Kommunen

Summa

Förstörda byggnader och

skadat eller förlorat lösöre

35,0

35,0

Merkostnader för de skade-

lidande, flyttningskostnader

m.m.

*

Mark m.m. inom skred-

området

10,0

10,0

Fastigheter varpå husen

'

kan komma att rivas

3,0

4,5

7,5

Grundförstärknings- och

stabiliseringsåtgärder

(inkl. vissa vägar)

16,1

8,1

24,2

Tuvevägen

1,4

1,4

Iordningställande av skred-

området

3,9

3,9

7,8

Ledningar och Kvillebäcken

5,0

5,0

10,0

Kyrkvägen

0,5

0,5

1,0

Övrigl

2,0

2,0

4,0

Administration

*

Diverse ersättningar och

kostnader, oförutsett

15,0

0,4

15,4

Totalt

56,9

48,0

11,4

116,3

* Kostnaderna kan f.n. ej anges.

De belopp som anges i tabellen är preliminära så vitt avser staten och kommunen. Den slutliga fördelningen mellan dessa parter skall enligt förslag till överenskommelse avse verkliga kosmader. De ersättningsbe­lopp som försäkringsgivarna kommer alt få betala för förstörda bygg­nader och skadat eller förlorat lösöre är uppskattade. Uppgift om storle­ken av merkostnader för de skadelidande, flyttningskostnader m. m. sak­nas ännu. Övriga kostnader som enligt förslag till överenskommelse fal­ler på försäkringsgivarna avser fasta belopp. Dock skall en justering ske med hänsyn till de värden som kommer att fastställas för byggnaderna (preliminärt har värdet av varje byggnad upptagits till 300 000 kr. Mer­värdeskatt och prisstegringar beräknas till 5,6 milj. kr. En del av denna kostnad skall enligt förslag till överenskommelse belasta kommunen.

Kommunens kostnader för räddningstjänst, vilka beräknas uppgå till 11 milj. kr., ersätts av staten i enlighet med bestämmelser i brandlagen (1974: 80) och de principer för statsbidrag som gäller vid tUlämpning av 21 § tredje stycket nämnda lag.

Prop. 1977/78:125

96

Det belopp som behövs för atl täcka statens kostnader utöver kost­naderna för räddningstjänst kan avrundas till 65 milj. kr. Hänsyn har då också tagits till mervärdeskatt och prisstegringar samt till behov av viss marginal för osäkerhet i kostnadskalkylerna.

Ersättning till skadelidande

Fastighetsägarna och deras famUjer har beretts tillfälliga bostäder ge­nom bl. a. Göteborgs kommun och AB Volvo. De första återflyttningar­na till bostäderna inom skredriskområdel beräknas kunna ske den 1 juli i år. Kommunen har erbjudit de drabbade förtur till de grupphus, bo­stadsrättslägenheter och kommunala tomter för friliggande småhus som blir färdiga under åren 1978 och 1979.

Försäkringsgivarna svarar gentemot de skadelidande för bl. a. skada på byggnader och lösöre samt för de nödvändiga merkostnader för kost, logi m. m. som uppstår. Det ansvar som Ugger på försäkringsgivarna kan betecknas som primärt. Insatser från staten för att försälta de skade­lidande i samma ekonomiska situation som före katastrofen kan bli ak­tueUa endast i den mån försäkringsskydd inte föreligger. Staten har inte någon formell skyldighet att betala ersättning.

Den ersättning som om de skadelidande skall hållas ekonomiskt skadeslösa kommer att falla på staten hänför sig i första hand till marken på de förstörda fastigheterna inom skredområdet. Staten kan därutöver få finansiera inlösen av fastigheter utanför skredområdel. Vi­dare kan staten få svara för fast och lös egendom som inte täcks av för­säkringsskydd. Övriga kostnader som kan uppstå för staten kan precise­ras först sedan den lokala gruppen har hunnit gå genom skadefallen ooh förteckna ersättningsanspråken.

Värdering av fastigheter

Ett värderingsarbete beträffande fastigheterna har påbörjats genom länsstyrelsens försorg. I arbetet deltar bl. a. värderingsexpertis som villa-ägarföreningen anlitar.

Material beträffande prisnivån i öppna marknaden för fastigheter som är jämförbara med dem som är belägna inom skred- och skredrisk­områdena har samlats in och ställts samman. Resultatet av detta arbele (ortsprisutredningen) har därefter redovisats och diskuterats i den lokala gruppen. F. n. pågår en värdering av varje enskild fastighet med ut­gångspunkt i ortsprisutredningen. Detta arbete beräknas vara klart under senare delen av mars. Därefter kommer värderingsmännen att inhämta varje fastighetsägares synpunkter på värderingsresultatet. Under senare delen av april beräknas ersättningsanspråk och värderingsresultat bli re­dovisade i den lokala gruppen. Länsstyrelsen kommer därefter att med eget yttrande överlämna materialet till regeringen för slutligt ställnings­tagande.

Prop. 1977/78:125

97

Föredraganden

Jordskredet i Tuve inträffade den 30 november 1977. Naturkatastro­fer av detta slag inträffar inte ofta i Sverige och det är naturligt atl göra en jämförelse med jordskredet den 29 september 1950 i Södra Surte vid Göta älv. Detta skred ansågs vara en naturkatastrof av för svenska för­håUanden sällsynt karaktär och med ovanligt omfattande skadeverk­ningar. Skredet i Surte berörde ett omkring 400 m brett och omkring 600 m långt område. Bostadsbebyggelsen bestod av 30 egnahem och hyreshus, innehåUande tillsammans 118 lägenheter. Inom området bodde 304 personer. Katastrofen krävde ett dödsoffer och två personer skada­des svårt. Skadorna vid Surtekatastrofen uppskattades i prop. 1950: 256 till omkring 5 milj. kr.

Även om Surtekatastrofen således var en naturkatastrof med ovanligt omfattande skadeverkningar, kan det konstateras att naturkatastrofen i Tuve har medfört väsentligt större skadeverkningar. Skredområdet i Tu­ve har formen av en i toppen avskuren triangel med en bas av 600 m och en höjd av 800 m. Inom detta område låg 67 bostadshus som kan beteck­nas som totalförstörda. Det har visat sig nödvändigt att därutöver riva fem hus. Ytterligare tio bostadshus kan komma att behöva rivas. Där­utöver ligger 69 bostadshus incmi ett område där omedelbar risk för skred föreligger. Dessa hus är evakuerade och de kan åter användas för bostadsändamål först sedan åtgärder för stabilisering av marken och för­stärkning av byggnadernas gmnder har vidtagits. Inom skredområdet bodde 230 personer, inom skredriskområdet ytterligare 206 personer och inom ett område som tidigare var evakuerat på grund av säkerhetsskäl 212 personer. Vid skredet i Tuve omkom 9 personer. Antalet skadade var begränsat. De materiella skadoma och kostnadema för återställning av området m. m. kan uppskattas till omkring 140 milj. kr.

Länsstyrelsen ämnar göra en utvärdering av räddningstjänstinsatserna vid skredet. För att få underlag för värderingen har länsstyrelsen från de olika myndigheter, företag och organisationer som deltag i eller på annat sätt berördes av räddningsaktionen begärt detaljerade redogörelser för deras insatser och erfarenheter. Sedan dessa redogörelser har ställts sam­man och analyserats inom länsstyrelsen, kommer en rapport att utarbe­tas.

Jag har genom personligt besök på katastrofplatsen kunnat bUda mig en uppfattning om skadornas omfattning. Genom bl. a, fortlöpande rap­porter från länsstyrelsen har jag kunnat följa myndigheternas insatser. Länsstyrelsens rapport kommer att ge en detaljerad redovisning för rädd-ningstjänstinsatsema. Det kan enligt min mening redan nu konstateras att de planer som länsstyrelsen och räddningsorganen hade att arbeta ef­ter visade sig vara i stort sett ändamålsenliga, att samverkan mellan de olika räddningsorganen var effektiv samt att alla enheter snabbt kom på plats och synes ha använts på rätt sätt.

7   Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

98

Vad gäller de enskilda personer som har lidit skada genom katastro­fen anser jag vara angeläget att staten i den mån ersättningsskyldig­het inte ankommer på försäkringsgivarna träder in med hjälp. Här­vid bör enligl min mening eftersträvas att de skadelidande skall försättas i samma ekonomiska situation som före katastrofen.

Ersättning för byggnader inom skredområdet och för de byggnader inom skredriskområdet som måste rivas bekostas av försäkringsgivarna. Försäkringsvillkoren innefattar inte ersättning för skador på marken. Denna kommer sannolikt inte att inom överskådUg tid kunna användas för bebyggelseändamål utan endast ställas i ordning som ett grönområde med vägar tUl kvarvarande bebyggelse. Marken som således saknar in­tresse för de nuvarande ägarna bör lämpligen överföras i kommunens ägo. Ersättningen tUl markägarna bör bekostas av staten.

Bostadsfastigheterna inom skredriskområdet är evakuerade till dess erforderliga stabiliserings- och grundförstärkningsåtgärder har vidtagits. Enligt uppgift vill i en del fall fastighetsägare, innehavare av bostads­rättsradhus och deras familjer av främst psykiska skäl inte flytta tillbaka tUl sina tidigare hem sedan dessa åter blivit beboeliga. Samma förhållan­de råder i några fall utanför skredriskområdet men inom det område som tidigare var evakuerat. Jag anser att dessa fastighetsägare och bo-stadsrällshavare bör kunna få sina fastigheter och bostadsrätter inlösta så att de så snabbt som möjligt kan skaffa nya bostäder. När det gäller fastigheter utanför skredriskområdet bör detta dock ifrågakomma endast när särskilt starka skäl föreligger. Frågan får prövas i varje särskilt fall. Sedan fastigheterna har lösts in bör de så snart som möjligt försäljas.

Fastighetsägarna kan ersättas antingen i den formen att de erhåller nya likvärdiga fastigheter ur den kommunala småhuskön i utbyte mot de gamla fastighetema eller att de får ersättning efter avdrag för vad försäkringsgivarna har att ge ut för fastigheternas marknadsvärde be­räknat som om skredet inte hade inträffat och enligt de principer som tiUämpas vid expropriation. Båda alternativen har studerats. Kom­munen har emeUertid enligt förslaget till överenskommelse med sta­ten ställt som villkor att fastighetsägarna ersätts på annat sätt än genom att kommunen tillhandahåller bytesfastigheter. För detta har kommunen anfört ett flertal skäl, bl. a. att bytesmetoden medför stora praktiska svårigheter och kräver att ett planlagt område med lämpligt läge finns tiUgängligt för omedelbar bebyggelse samt att det inte finns något sådant område. Jag kan ansluta mig till kommunens ståndpunkt och anser det angeläget att man tillämpar en metod som är praktisk och smidig och som kan ge de skadelidande fastighetsägarna besked inom rimlig tid om vilken ersättning de skall få. Ersättningen bör därför be­stämmas efter vanliga expropriationsrättsliga principer och värderings­tidpunkten faststäUas till den 1 juli 1978, då fastighetsägarna med nuva­rande planering kan beräknas komma att få sin ersättning.

Prop. 1977/78:125

99

Såsom framgår av förslaget till överenskommelse meUan staten och Göteborgs kommun har kommunen åtagit sig att svara för i princip alla praktiska åtgärder med anledning av skredet. Det gäller -bl. a. åtgärder för stabilisering av marken, grundförstärkning av byggnader, anläggande av vägar och iordningställande av området. Vidare skall kommunen ha hand om förvärv, förvaltning och försäljning av fasligheter. Statens in­tressen skall enligt förslaget lill överenskommelse tillgodoses genom ett samrådsförfarande mellan kommunen och länsstyrelsen. Finansieringen av kommunens förvärv av det område som skall ställas i ordning till ett grönområde avses ske genom statsbidrag. För kommunens förvärv av de fastigheter som åter skall säljas ställer, enligl förslag till överenskom­melse, staten ett räntefritt lån till kommunens förfogande. Lånet skall återbetalas i den omfattning och den takt som kommunen säljer fastig­heterna. En slutlig avräkning skall äga rum mellan staten och kom­munen sedan förvärv och försäljning av fastigheterna har avslutats, vilket beräknas ske före utgången av år 1979.

Jag anser denna uppläggning ändamålsenlig. Kommunen har resurser och erfarenheter av de ifrågavarande uppgifterna. Om staten skulle sköta dessa uppgifter, skulle det krävas en särskild organisation för ändamålet.

Av förslagen tiU överenskommelser mellan staten och kommunen resp. försäkringsgivarna framgår fördelningen mellan staten, kommunen och försäkringsgivarna av kostnader avseende åtgärder för grundförstärk­ningar, stabilisering av marken, iordningställande av området m. m. Grundförstärkningskostnader skall enligt förslag till överenskommelse belasta försäkringsgivarna i den mån de är att hänföra till byggnader som omfattas av försäkringsskydd, vilket inte är fallet med bl. a. bostads­rättsradhus. Stabiliseringskostnaderna skall fördelas mellan försäkrings­givarna och staten. Försäkringsgivarna skall då svara för stabiliserings­kostnader som kan betecknas som åtgärder för att förhindra ytterligare skredskador på byggnader med försäkringsskydd. Staten svarar således för dels kostnaderna för grundförstärknings- och stabiliseringsåtgärder som avser byggnader som inte omfattas av försäkringsskydd, dels den del av stabiliseringskostnaderna som avser mark. Försäkringsgivarna skall enligt förslaget inte belastas med högre kostnad än som motsvarar värdet av de byggnader som säkras genom åtgärderna inom en viss del av skredkanten. I fördelningen mellan staten och kommunen är huvud­principen att kostnader för iordningställande delas lika, medan staten ensam svarar för övriga kostnader. Jag anser att fördelningen meUan staten, kommunen och försäkringsgivarna är rimlig. Därvid beaktar jag bl. a. att kommunen åtager sig ansvaret för det praktiska genomförandet av åtgärderna och inte avser atl begära ersättning av staten för admini­strativa kostnader eller för den mark som tillhörde kommunen och som skadades genom skredet.

Det är nu för tidigt att närmare ange vilka ytterligare ersättnings-

Prop. 1977/78:125

lOo

belopp som kan komma att bU aktueUa för att de skadelidande skall för­sättas i samma ekonomiska situation som före katastrofen. Jag anser det dock lämpUgt att avsätta ett visst belopp för sådana ersättningar.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna de föreslagna överenskommelserna mellan staten och dels kommunen, dels försäkringsgivarna.

DRIFTBUDGETEN

FEMTONDE HUVUDTITELN

E. Diverse

[1] E 1. Ersättningar m. m. i samband med naturkatastrofen i Tuve.

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1977/78.

Med hänvisning till vad jag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Ersättningar m. m. i samband med naturkatastrofen i Tuve på tilläggsbudget III tiU statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 65 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[2] 26. Lån för inlösen av fastigheter i samband med naturkatastrofen i Tuve. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbud­geten för budgetåret 1977/78.

Med hänvisning tUl vad jag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Lån för inlösen av fastigheter i samband med naturkata­strofen i Tuve på tilläggsbudget III till statsbudgeten för bud-betåret 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 40 000 000 kr.

Prop. 1977/78:125

101

Bilaga 12: 1 Förslag till överenskommelse 1978-02-02

Samhällets åtgärder inom skred- och skredriskområdet i Tuve samt fördehiingen mellan staten och Göteborgs kommun av kostnaderna för åtgärderna

De åtaganden från statens sida som anges i det följande gäller endast i förhållande till Göteborgs kommun. De avser således inte att redovisa statens inställning i fråga om kostnadsfördelningen mellan staten, å ena sidan, och annan intressent än kommunen, å andra sidan.

Det antecknas att den centrala samrådsgruppen vid sammanträde den 22 december 1977 kommit fram till i huvudsak följande.

1.

De drabbade skall inte behöva försättas i en sämre ekonomisk situa­tion än före katastrofen.

2.

Staten är beredd att överta fastigheter inom den gräns som har dra­gits kring skred- och skredriskområdet (se särskild karta upprättad den 9 december 1977 av stadsbyggnadskontoret i Göteborgs kom­mun).

3.

Frågan om Övertagande av fastigheter utanför nyssnämnda gräns skall prövas i varje särskilt fall.

4.

I förhållande till de skadelidande har försäkringsbolagen ett primärt ansvar. Avgränsningen mellan statens och bolagens ansvar får klar­läggas genom överläggningar mellan staten och bolagen.

5.

En lokal värderings- och beredningsgmpp skall tillsättas. Denna lo­kala grupp skall gå igenom skadefallen och anteckna ersättnings­anspråken. 1 gruppen skall överläggningar kunna ske i principfrågor rörande värdering och ersättning.

6.

I fråga om återstäUande av skredområdet bör överläggningar äga rum mellan staten och kommunen.

Det antecknas vidare

atl kommunens kostnader för räddningstjänst ersätts av staten i enlighet med uttryckliga bestämmelser i brandlagen och de prin­ciper för statsbidrag som gäller vid tillämpning av 21 § tredje stycket nämnda lag och

att kommunen har beslutat att de bostadsinnehavare som har för­lorat sina hem vid Tuve-raset skall ges förtur till de grupphus, bostadsrättslägenheter och kommunala tomter för friliggande små­hus som produceras under åren 1978 ooh 1979.

1 § Kommunen åtager sig följande.

1.

Kommunen genomför förvärv av mark i skredområdet och blir ägare tUl den.

2.

Kommunen förvärvar i förekommande fall även fastigheter inom skredriskområdet, iordningställer och förvahar fastigheterna samt försäljer dem.

3.

Kommunen förvärvrr de fastigheter utanför skredriskområdet, vilka staten efter prövning i varje särskilt fall funnit böra övertagas. Dessa fastigheter iordningställs, förvaltas och försäljs av kommunen.

8   Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

102

4.   Kommunen låter utföra grundförstärknings- och stabiliseringsåtgär­der och anlägger gator, ledningar o. s. v. inom skred- och skredrisk­området samt iordningställer området och, i erforderlig omfattning, mark i anslutning tUl området. Kommunen gör inte anspråk på ersättning av staten för de skador som har tillfogals kommunens fastigheter genom skredet.

Kommunen har inga anspråk på staten för kostnader för administra­tion av de åtgärder som anges under 14 ovan. Som administrations­kostnad räknas inte administrationspålägg för arbeten som kommunens affärsdrivande verk utför eller låter utföra och som är direkt hänför­liga till resp. arbetsprojekt.

2 §

Staten åtager sig att genom statsbidrag svara för kommunens kost­nader för markförvärv inom skredområdet.

För kommunens förvärv av fastigheter inom och i förekommande fall utanför skredriskområdet ställer staten ett räntefritt lån eller lånegaran­tier där staten svarar för räntekostnaden till förfogande. Lånet åter­betalas i den omfattning och i den takt som kommunen försäljer fastig­heterna.

Staten och kommunen skall verka för att de åtgärder som avses i 1 § första stycket 1 och 2 genomförs i sådan tid att ett slutligt avräkningsför­farande kan ske före utgången av år 1979. Avräkningsförfärandet skall avse all mark och alla fastigheter som kommunen förvärvat resp. för­värvat och försålt enligt 1 § första stycket 13.

Staten förbinder sig att gentemot kommunen svara för kostnaderna för alla stabiliseringsåtgärder och däri ingående vägbyggnadsarbeten inom skred- och skredriskområdet, inklusive geotekniska under­sökningar, utredningar och programhandlingar (av kommunen uppskattade kostnader: 21,6 milj, kr, vid bevarandet av 78 hus och 19,4 milj. kr. vid bevarandet av 69 hus),

ombyggnaden av Tuvevägen (av kommunen uppskattad kostnad: 1,4 milj. kr.),

rivning och undanskaffande av byggnader inom skredriskområdet (av kommunen uppskattade kostnader: 3 milj. kr. vid bevarandet av 78 hus och 7,5 milj. kr. vid bevarandet av 69 hus), gmndförslärkningar och reparationer av byggnader m. m. inom skredriskområdet (av kommunen uppskattade kostnader: 7,1 milj. kr. vid bevarandet av 78 hus och 5,9 milj. kr. vid bevarandet av 69 hus),

nedtagning och borttransport av byggnader inom skredområdet (av kommunen uppskattade kostnader: 0,5 milj. kr.). Därjämte förbinder sig staten att gentemot kommunen svara för hälf­ten av kostnaderna för

återuppbyggandet av Kyrkvägen eller motsvarande väg (av kom­munen uppskattad kostnad: 1,0 milj. kr.),

dränering, planering, plantering, belysning och gångvägar inom skredområdet (av kommunen uppskattade kostnader: 7,8 milj. kr.), anläggningar för va och el inom skred- och skredriskområdet jäm­te fördjupning av Kvillebäcken (av kommunen uppskattade kost­nader: 10 milj. kr.),

vakttjänst, provisorisk skolpavUjong, platskontor, ofömtsett och diverse (av kommunen uppskattade kostnader: 4 milj. kr.).

Prop. 1977/78: 125

103

Staten svarar alltså gentemot kommunen för hela verkliga kostnaden för de i fjärde stycket upptagna åtgärderna och för halva verkliga kost­naden för de i femte stycket upptagna åtgärderna, beträffande vilka kom­munen svarar för andra hälften av kostnaderna. Kostnadsbedömningar­na tar ej häsyn till moms och prisstegringar, vilka kostnader kommu­nen uppskattar till 1,6 resp. 4 milj. kr. Dessa kostnader skall fördelas på de olika kostnadsposterna.

3 

§

Som förutsättning för att kommimen skall förvärva mark och fastig­heter inom skred- och skredriskområdet gäller att kommunen är befriad från all befattning med förhandlings- och värderingsfrågor, att upp­görelse om ersättning träffas före kommunens förvärv och att fastighets­ägarna ersätts på annat sätt än genom att kommunen tillhandahåller by­tesfastighet.

Staten förutsätts vidare gentemot kommimen påtaga sig de kostnader som kommunen i egenskap av säljare av fastighet förorsakas på grund av omständighet som avses i 4 kap. 19 § jordabalken. Kommunen skall dock i första hand kräva ersättning av föregående fastighetsägare.

4 

§

Staten åtager sig

att utbetala statsbidraget för förvärv av mark i skredområdel vid anfordran,

att utbetala det räntefria lånet eller medge lånegaranti för förvärv av fastigheterna utanför skredområdet vid anfordran och att utbetala ersättningarna för kommunens arbeten i skredområdet ooh skredriskområdet förskottsvis vid resp. arbetes påbörjande ef­ter anfordran från kommunen.

5 

§

Länsstyrelsen skall beredas möjlighet att följa planering, kostnadsbe­räkning och genomförande av de arbeten beträffande vilka staten gent­emot kommunen skall svara för hela eller del av kostnaderna. Igångsät­tandet av större arbeten skall föregås av samråd med länsstyrelsen. Sam­råd skall vidare äga rum i frågor som gäller förvärv och försäljning av fastigheter.

Prop. 1977/78:125

104

Bilaga 12: 2 Förslag till överenskommelse 1978-02-28

Kostnader för stabiliserings- och grundförstärkningsåtgärder m. m. i Tuve

Denna överenskommelse mellan staten och försäkringsgivarna gäller endast de frågor som berörs i det följande. Andra ersättnings- och kost­nadsfrågor som föranleds av Tuvekatastrofen den 30 november 1977 omfattas alltså inte av överenskommelsen. Det förutsätts att staten före den 31 juli 1978 har fastställt vilken ersättning staten är beredd att be­tala till resp. fastighetsägare för den del av fastigheten som inte om­fattas av försäkringsgivares ansvar och har ställt ersättningen till fastig­hetsägarens förfogande.

Försäkringsgivarnas ansvar enligt denna överenskommelse grundas på den ansvarsfördelning mellan staten och försäkringsgivarna som anges i de närmast följande sex styckena.

Försäkringsgivarna svarar för

dels ersättning tUl fastighetsägarna för värdet av de byggnader inom skredriskområdet som bedöms böra rivas,

dels kostnaderna för stabiliserings- och grundförstärkningsåtgärder som kan hänföras till byggnader med försäkringsskydd mot skada på grund av bl. a. jordskred och som vidtas för att avvärja eller begränsa skada på sådana byggnader,

dels de skadelidandes flyttningskostnader.

Försäkringsgivarnas ansvar för kostnader för stabiliserings- och gmnd-förstärkningsåtgärder begränsas inom varje sektion av skredkanten till det sammanlagda marknadsvärdet av de försäkrade byggnader inom sektionen som åtgärderna är avsedda att skydda.

Staten svarar för dels övriga kostnader för stabiliserings- och grund­förstärkningsåtgärder, dels de skador som har uppkommit på fastighe­terna inom skredriskområdet i samband med räddningsarbetet.

Staten tillser att samtiiga stabiliserings- och grundförstärkningsåtgärder genomförs och svarar för de skador som kan uppkomma på fastighe­terna inom skredriskområdet på grund av dessa åtgärder.

I fråga om de bostadsfastigheter inom skredriskområdet som inte blir inlösta övertar staten försäkringsgivarnas ansvar gentemot fastighets­ägarna för de skador på byggnader till följd av jordskredet den 30 no­vember 1977 som har inträffat före den 1 juli 1978 och som vid denna tidpunkt inte var kända för berörd försäkringsgivare eller länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län. Detta gäller endast i den mån rätt till ersätt­ning för skadorna följer av försäkringsavtal som den 30 november 1977 gällde för fastigheten.

Staten har inga anspråk på försäkringsgivarna för kostnader för be­vakning av skredriskområdet.

Denna överenskommelse innebär att försäkringsgivarna skall svara för nedan angivna belopp i milj. kr. Värdet av byggnaderna har i av­vaktan på det pågående värderingsarbetet beräknats till 300 000 kr. för varje byggnad. Beträffande de poster som i följande uppställning anges avse byggnader skall de slutliga beloppen anpassas efter resultatet av

Prop. 1977/78:125

105

värderingsarbetet och baseras på värdet den 1 juli 1978. Försäkrings­

givarna betalar senast den 1 juni 1978 till

Göteborgs kommun de er­

sättningsbelopp som anges i uppställningen.

Sektion 1      Almhöjdsområdet

fem byggnader som rivs

1,5

stabiliseringsåtgärder

2,2

grundförstärkningsåtgärder

0,9        4,6

Sektion 2     Tångenvägen

värdet av fem byggnader

1,5

bostadsrättshus som rivs

0,3        1,8

Sektion 3     Snarberget

stabiliserings- och grundförstärkningsåtgärder

0,5

Sektion 4    Tångelund

värdet av tio byggnader

3,0

(en byggnad står på säker grund)

Sektion 5    Uddeni

nio byggnader som rivs

2,7

Oförutsedda utgifter för åtgärder på sektion 1 och 3

0,4

Summa

13,0

 Kostnaderna för stabiliserings- och grundförstärkningsåtgärder beträffande Udden överstiger byggnademas marknadsvärde.

Prop. 1977/78:125

107

Bilaga 13

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser stat för statens allmänna fastighetsfond

STAT FÖR STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

Reparations- och underhållskosmader m. m. under slottsbyggnader­nas delfond av statens allmänna fastighetsfond. Under posten Repara­tions- och underhållskostnader m. m. har för denna delfond i staten för statens allmänna fastighetsfond för budgetåret 1977/78 beräknats 9,9 milj. kr. Därav har beräknats 6,3 milj. kr. under delposten fastighets­underhåll (prop. 1976/77: 100 bil. 24 s. 3, FiU 1976/77: 28, rskr 1976/ 77: 300).

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/ 77: 100 bU. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) den 16 februari 1978 beslutat om vissa sysselsättningsskapande åtgärder under budgetåret 1977/78. Beslutet innebär bl. a. att från den i staten för statens allmänna fastighetsfond, slottsbyggnadernas delfond, uppförda posten Reparations-och underhållskostnader m. m. får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit tas i anspråk högst 1,5 milj. kr. Rege­ringen har den 23 februari 1978 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att utföra fastighetsunderhåll i fastigheter som redovisas på slottsbyggnadernas del­fond av statens allmänna fastighetsfond med inriktning på en medels­förbrukning budgetåret 1977/78 av högst 1,5 milj. kr. utöver vad som kan rymmas inom i annat sammanhang anvisade medel till reparations-och underhållskostnader m. m.

Reparations- och underhållskostnader m. m. under byggnadsstyrel­sens delfond av statens allmänna fastighetsfond. Under posten Repara­tions- och underhållskostnader m. m. har för denna delfond i staten för statens allmänna fastighetsfond för budgetåret 1977/78 beräknats 313,6 milj, kr. Därav har beräknats 68 milj. kr. under delposten fastighetsun­derhåll samt 55 milj. kr. under delposten ombyggnad och komplettering

Prop. 1977/78:125

108

(prop. 1976/77: 100 bil. 24 s. 78, FiU 1976/77: 28, rskr 1976/77: 300).

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bU. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) den 27 oktober 1977 beslutat om vissa sysselsättningsskapande åtgärder under budgetåret 1977/78. Beslutet iimebär bl. a. att från den i staten för statens allmänna fastighetsfond, byggnadsstyrelsens delfond, uppförda posten Repara­tions- och underhållskostnader m. m. får utöver vad regeringen i an­nat sammaidiang har föreskrivit tas i anspråk högst 5 milj. kr. Re­geringen har samma dag uppdragit åt byggnadsstyrelsen att i sysselsätt­ningsskapande syfte efter samråd med arbetsmarknadsstyrelsen tUl bud­getåret 1977/78 tidigarelägga reparations- och underhållsarbeten m. m. i fastigheter som redovisas på byggnadsstyrelsens delfond av statens all­männa fastighetsfond. Uppdraget avser arbeten till en kostnad av högst 5 mUj. kr. utöver vad som kan rymmas inom i annat sammanhang anvisade medel till reparations- och underhållskostnader m. m. budget­året 1977/78.

Byggnadsstyrelsen har aimiält att reparations- och underhållsarbeten m. m. till en sammanlagd kostnad av 5 milj. kr. har tidigarelagts med anledning av nämnda beslut den 27 oktober 1977. Av detta belopp bör 1 975 000 kr. belasta delposten fastighetsunderhåll och 3 025 000 kr. delposten ombyggnad och komplettering.

I framställning därefter har byggnadsstyrelsen redovisat behov av ytterligare medel till reparations- och underhållskostnader m. m. för budgetåret 1977/78. Byggnadsstyrelsen beräknar ytterUgare 5 milj. kr. för fastighetsunderhåll och ytterligare 2,5 milj. kr. för ombyggnad och komplettering.

Regeringen har den 16 februari 1978 beslutat om vissa sysselsättnings­skapande åtgärder. Beslutet, som har fattats med stöd av tidigare nämn­da bemyndigande, innebär bl. a. att från den i staten för statens allmän­na fastighetsfond, byggnadsstyrelsens delfond, uppförda posten Repara­tions- och underhållskostnader m. m. får utöver vad regeringen i an­nat sammanhang har föreskrivit tas i anspråk högst 7,5 milj. kr. Re­geringen har den 23 februari 1978 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att ut­föra reparations- och underhåUsarbeten i fastigheter som redovisas på byggnadsstyrelsens delfond av statens allmänna fastighetsfond med in­riktning på en medelsförbrukning budgetåret 1977/78 av högst 5 milj. kr. för fastighetsunderhåll och högst 2,5 milj. kr. för ombyggnad och kom­plettering utöver vad som kan rymmas inom i annat sammanhang anvi­sade medel till reparations- och underhållskostnader m. m.

Föredraganden

Med hänvisning till de beslut för vilka jag har redogjort i det före­gående bör i staten för statens allmänna fastighetsfond för budget-

Prop. 1977/78:125

109

året 1977/78 beräknas ytterligare medel i 1 000-tal kr. enligt följande sammanställning.

Reparations- och underhållskostnader m.m.:

Slottsbyggnademas delfond

4-  ] 500

Fastietsunderhåll

(-f  1 500)

Reparations- och underhållskostnader m.m.:

Byggnadsstyrelsens delfond

-1-12 500

Fastighetsunderhåll

(+ 7 000)

Ombyggnad och komplettering

(-1-5 500)

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att i staten för statens allmänna fastighetsfond

1,      till Reparations- och underhållskostnader m. m. under slotts­

byggnadernas delfond för budgetåret 1977/78 beräkna ett be­

lopp av ytteriigare 1 500 000 kr.,

2.      till Reparations- och underhållskostnader m. m. under bygg­

nadsstyrelsens delfond för budgetåret 1977/78 beräkna ett be­

lopp av ytteriigare 12 500 000 kr.

9    Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 125

Prop. 1977/78:125

111

Bilaga 14

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser avskrivning av nya kapitalinvesteringar

Under innevarande budgetår har begärts investeringsanslag på till-läggsbudgetarna IIII till gällande statsbudget. I enlighet med de principer som hittills har tillämpats bör nu, när avskrivningsbehovet för de olika investeringarna kan överblickas, förslag om erforderliga avskrivningsanslag föreläggas riksdagen. Skulle nya avskrivningsbehov uppkomma eller ändring ske i de till grund för här beräknade avskriv­ningar liggande förhållandena förutsätter jag att vederbörliga tillägg och jämkningar vidtas av riksdagen.

DRIFTBUDGETEN

UTGIFTER FÖR STATENS KAPITALFONDER

II. 

Avskrivning av nya kapitalinvesteringar

Statens affärsverksfonder. För att trygga Gotiands elförsörjning har särskilda insatser befunnits nödvändiga enligl den redogörelse som lämnades i prop. 1977/78: 25. Den föreslagna lösningen som har god­tagits av riksdagen (NU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 108), innebär bl. a. att medel i form av avskrivningsanslag skall ställas till statens vatten­fallsverks förfogande för förvärv av aktier i AB Gotlands kraftverk och av elproduklionsanläggningar, för anskaffning av en gasturbin av ny typ samt för att uppföra ett dieselkraftverk på Gotland. 276 milj. kr. av kostnaderna för dessa investeringar faller på budgetåret 1977/78. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 276 milj. kr.

Jag vill i detla sammanhang också anmäla att regeringen i samband med beslut den 29 september 1977 om att fullfölja utbyggnaden av kraft­stationen Ligga med ett tredje aggregat har medgett vattenfallsverket

Prop. 1977/78:125

112

att som kompensation för merkostnaderna få belasta det i statsbudgeten för budgetåret 1977/78 till avskrivning av nya kapitalinvesteringar i sta­tens vattenfallsverks fond anvisade förslagsanslaget Kraftstationer m. m. med 25 milj. kr.

Statens allmänna fastighetsfond. Enligt gällande regler för avskriv­ning av investeringar i allmänna fastighetsfonden utgör grundavskriv­ning för förvaltningsbyggnader 25 % av anläggningskostnaden och för byggnader för kriminalvården, sjukhus, forskningsinstitut och skolor 50 %. Investeringar i mark avskrivs inte.

Med tillämpning av dessa grunder bör avskrivningsanslag på tilläggs­budget uppföras i enlighet med följande sammanställning.

Investering kr.

Avskrivning kr.

41 100 000 2 700 000

20 550 000 675 000

18 775 000

9 388 000

7 500 000

1 875 000

1 800 000

900 000

Anslag

Justitiedepartementet: Polishus m.m.

Byggnadsarbeten för domstolsväsendet Vissa byggnadsarbeten för kriminal­vården

Utrikesdepartementet: Inköp, uppförande och iståndsät­lande av fastighetei för utrikesrepre-sentationen

Budgetdepartementet: Byggnadsarbeten för statlig för­valtning

Industridepartementet:

Byggnadsarbeten för teknisk

utveckling m.m.

150 000

75 000

Statens utlåningsfonder. På tilläggsbudget I har anvisats 135 milj. kr. till studiemedelsfonden. Anslaget bör skrivas av helt. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 135 milj, kr.

Till statens hantverks- och industrilånefond har på tilläggsbudget I anvisats ett investeringsanslag av 30 milj. kr. Genom riksdagens beslut (prop. 1977/78: 40, NU 1977/78: 34, rskr 1977/78: 110) skaU tillgång­arna på fonden överföras tUl de nybildade regionala ulvecklingsfon­dema. Med hänsyn härtiU bör i huvudsak hela förmögenhetsberäkning­en på fonden skrivas av. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 607 124 000 kr.

Fonden för låneunderstöd. På tilläggsbudget III föreslås ett anslag av 1,5 milj. kr. till lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m. m. Avskrivningsanslaget bör tas upp med 1,5 mUj. kr.

Prop. 1977/78:125

113

Anslag till Pressens lånefond bör med hänsyn till gällande regler för amorteringstider och räntebefrielser skrivas av med 4,5 milj. kr. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 4,5 milj. kr.

På tiUäggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisades till lån tUl trädgårdsnäringen ett investeringsanslag av 20 milj. kr. Hittills har lån beviljats från anslaget med sammanlagt 8 milj. kr. På tUläggs­budget 

II 

tiU statsbudgeten för innevarande budgetår har föreslagits att ett särskilt stöd till trädgårdsnäringen skall kunna utgå från denna lånefond i form av avskrivningslån. Avskrivningslån föreslås kunna ut­gå intill ett sammanlagt belopp av 3 milj. kr. Med anledning härav tar jag upp ett avskrivningsanslag om 3 milj. kr.

På tilläggsbudget I har anvisats 34,1 milj. kr. till lån till teko-, sko-och garveriindustrier och på tilläggsbudget III har till samma anslag fö­reslagits 21,5 milj. kr. Lånen avses bli ränte- och amorteringsfria, varför jag tar upp ett avskrivningsanslag av 55,6 mUj. kr. På tUläggsbudget I har anvisats 37 850 000 kr. till försörjningsberedskapslån. På tilläggsbud­get III föreslås ett försörjningsberedskapslån till Svenska Rayon AB av 11,7 mUj. kr. Lånen är ränte- och amorteringsfria under avtalstiden och skrivs av vid avtalstidens slut förutsatt att företaget har uppfyllt sina åtaganden, varför anslaget bör skrivas av helt. Jag tar upp ett avskriv­ningsanslag av 49 550 000 kr.

På tilläggsbudget III föreslås ett anslag av 40 milj. kr. till lån för in­lösen av fastigheter i samband med naturkatastrofen i Tuve. Lånet skall ges till Göteborgs kommun och t. v. vara ränte- och amorteringsfritt. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 40 milj. kr.

Fonden för statens aktier. På tUläggsbudget I har anvisats ett anslag av 35 milj. kr. till förvärv av aktier i Stansaab Elektronik Aktiebolag. Med hänvisning till vad som har anförts i prop. 1977/78: 17 bör ak­tierna skrivas ned tUI sitt nominella värde. Jag tar upp ett avskrivnings­anslag av 5 milj. kr.

På tilläggsbudget 

II 

har föreslagits ett anslag av 420 000 kr. tUl för­värv av aktier i AB Vin- och spritcentralen. Det i förhållande till ak­tiemas nominella värde överskjutande beloppet bör skrivas av, varför jag tar upp ett avskrivningsanslag av 20 000 kr.

Regeringen har föreslagit (prop. 1977/78: 73) att statens aktier i AB Eiser överlåts tUl Statsföretag AB utan vederlag. Aktierna är på fonden för statens aktier bokförda till 56 404 583 kr. Detta belopp bör skrivas av, varför jag tar upp ett avskrivningsanslag av 56 405 000 kr.

På grund av statsmakternas beslut (prop. 1976/77: 139, NU 1976/77: 53, rskr 1976/77: 343) har staten tecknat aktier för 600 milj. kr. i ett aktiebolag som skall vara moderbolag för de statsägda varven. Aktierna har tecknats till viss överkurs. Staten har såsom betalning för aktiema

Prop. 1977/78:125

114

dels erlagt kontant 399 975 050 kr., dels överlåtit siatens innehav av aktier i AB Götaverken, Karlskronavarvet AB och Uddevallavarvet AB. De överlåtna aktierna var på fonden för statens aktier bokförda tiU 290 450 000 kr. Staten har aUtså i förhållande tUl aktiemas nomi­nella värde betalat ett övervärde av 90 425 050 kr. Det överskjutande beloppet bör skrivas av, varför jag tar upp ett avskrivningsanslag av 90 426 000 kr.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen att

1.      till Avskrivning av nya kapitalinvesteringar i härefter angivna

fonder på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret

1977/78 anvisa följande förslagsanslag, nämligen

Statens affärsverksfonder

Industridepartementet

Kraftstationer på Gotiand m. m.

276 000 000

2.      till Avskrivning av nya kapitalinvesteringar i härefter angivna

fonder på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret

1977/78 anvisa följande reservationsanslag, nämligen

Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet

Polishus m. m.

20 550 000

Byggnadsarbeten för domstolsväsendet

675 000

Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården

9 388 000

Utrikesdepartementet

Inköp, uppförande och iståndsätlande av fas­

tigheter för utrikesrepresentationen

1 875 000

Budgetdepartementet

Byggnadsarbeten för statiig förvaltning

900 000

Industridepartementet

Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m.

75 000

Statens utlåningsfonder

Utbildningsdepartementet

Studiemedelsfonden

135 000 000

Industridepartementet

Siatens hantverks- och industrilånefond

607 124 000

Prop. 1977/78: 125

115

Fonden för låneunderstöd

Socialdepartementet

Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter

för alkoholmissbrukare m. m.

1 500 000

Budgetdepartementet

Pressens lånefond

4 500 000

Jordbruksdepartementet

Lån till trädgårdsnäringen

3 000 000

Handelsdepartementet

Lån till teko-, sko- och garveriindustrier

55 600 000

Försörjningsberedskapslån

49 550 000

Kommundepartementet

Lån för inlösen av fastigheter i samband med

naturkatastrofen i Tuve

40 000 000

Fonden för statens aktier

Budgetdepartementet

Förvärv av aktier i AB Vin- och spritcenlralen

20 000

Industridepartementet

Förvärv av aktier i Stansaab Elektronik Aktie­

bolag

5 000 000

Förvärv av aktier i AB Eiser                                   56 405 000

Förvärv av aktier i moderbolaget i den statliga

varvskoncemen                                                        90 426 000

Prop. 1977/78:125

117

Bilaga 15

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster

DRIFTBUDGETEN

UTGIFTER FÖR STATENS KAPITALFONDER

Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster. På fonden för oreg­lerade kapitalmedelsförluster, vilken förvaltas av riksgäldskontoret, redo­visas förluster som har uppkommit på statens kapitalfonder och över­förts till fonden i den ordning regeringen har bestämt i varje särskilt fall.

I statsbudgeten för budgetåret 1977/78 finns uppfört ett anslag av 1 milj. kr. för reglering av uppkommande kapitalmedelsförluster.

Avskrivning mot fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster görs vanligen per den 30 juni varje år. Enligt en skrivelse från riksgäldskon­toret, som har redovisats i prop. 1977/78: 100 bil. 23, utgjorde behåU-ningen på fonden per den 30 juni 1977 drygl 389 milj. kr.

Regeringen har i beslut den 10 mars 1977 med fastställande av sta­tens järnvägars driftstat för budgetåret 1976/77, medgivit att avsätt­ningarna till värdeminskningskontot för budgetåret 1976/77 får minskas med det belopp som kan erfordras för att det inte skall uppstå under­skott för budgetåret.

Statens järnvägar har i skrivelse den 23 september 1977 anmält att underskottet för budgetåret 1976/77 uppgår tUl 89 964 000 kr., varmed avskrivningarna har minskats enligt regeringens medgivande.

Regeringen medgav med stöd av riksdagens beslut (prop. 1976/77: 125 bil. 15, FiU 1976/77: 21, rskr 1976/77: 263) att statens järnvägar per den 1 juli 1977 från fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster får föra över 89 964 000 kr. till värdeminskningskontot för statens järnvägars fond.

Prop. 1977/78:125

118

Enligt riksdagens beslut (prop. 1975: 30 bil. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202 och prop. 1975/76: 100 bil. 15, NU 1975/76: 42, rskr 1975/ 76: 260) har under Fonden för låneunderstöd investeringsanslag Lån till projektering av Ranstadsverket av 15 milj. kr. resp. 26 milj. kr. lämnats till Luossavaara-Kirunavaara AB (LKAB). Lånen skulle ha en löptid av tio år och t. v. vara ränte- och amorteringsfria.

Med hänvisning till all projektet Ranstad -75 inte kommit till stånd beslöt regeringen den 29 december 1977 att 36 milj. kr. av ifrågavarande lån inte skall återbetalas av bolaget utan täckas med anlitande av fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster.

I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1976/77: 155, NU 1977/78: 11, rskr 1977/78: 38) kommer 13 av de tvätterier som drivs av förenade fabriksverken (FFV) att överlåtas till kommunala huvudmän. För vissa av tvätterierna kommer de nya huvudmännen att betala sammanlagt 43 860 000 kr. jämte ränta fr. o. m. den 1 januari 1978 och tUl dess betalning erläggs. För andra tvätterier har staten åtagit sig att i samband med överlåtelsen tiU de nya huvudmännen betala sammanlagt 40 930 000 kr. jämte ränta fr. o. m. den 1 januari 1978 och till dess betalning erläggs. Ett medelstillskott har för detta ändamål beviljats av riksdagen (prop. 1977/78: 25 bil. 11, NU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 108). Vad som på detta sätt erhålls för tvätterierna understiger väsentligt det hos FFV bokförda värdet för motsvarande tillgångar. Skälen härtill är att de nya huvudmännen övertar pensionsansvaret för personalen och att de kompenseras för att gällande tvättavtal upphör i förtid.

De beräknade bokförda värdena på tvätterirörelsens tillgångar i form av mark, byggnader, maskiner och persedlar samt fordringar per den 31 december 1977 uppgick till 138,6 milj. kr. Dessa har till 100 milj. kr. finansierats med investeringsanslag och till 38,6 milj. kr. med FFV:s rörelsemedel. Den sammanlagda försäljningsintäkten beräknas uppgå till 44,9 milj. kr. inkl. ränta. Ett nedskrivningsbehov uppkommer därigenom hos FFV med 93,7 milj. kr.

På uppdrag av regeringen har riksrevisionsverkel (RRV) lämnat för­slag till redovisningsåtgärder hos FFV. RRV har därvid presenterat ett alternativ som innebär att statsverket täcker hela förlusten och ett alter­nativ att FFV läcker hela förlusten samt flera alternativ mellan dessa ytterligheter. RRV har vidare utrett om FFV har tillgångsposter inom övriga sektorer som kan skrivas upp för att kompensera nedskrivnings­behovet inom tvätteriseklorn. RRV har bedömt att vissa markvärden vid FFV:s anläggningar kan skrivas upp med 5 milj. kr. och FFV:s kontors­fastighet i Eskilstuna kan skrivas upp med 10 milj. kr. utan att det bok­förda värdet efter uppskrivningarna kommer att överstiga taxerings­värdet.

För egen del anser jag det rimligt att staten till viss del medverkar till att täcka det nedskrivningsbehov som uppstår vid överföringen av

Prop, 1977/78:125

119

tvätterierna lill nya huvudmän. Efter samråd med chefen för induslri­deparlementet föreslår jag att den nedskrivning som är hänförlig till tillgångar som har anskaffats med rörelsemedel belastar FFV:s rörelse och atl den nedskrivning som är hänförlig till tiUgångar som anskaffats med investeringsmedel täcks genom dels uppskrivning av värdet på vissa fastigheter med 15 milj. kr., dels anlitande av fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster. De medel som erhålls vid försäljningen (44,9 milj. kr.) skall användas för nedskrivning av de med investeringsmedel anskaffade tillgångarna och därmed enligt gällande regler inlevereras lill statsverket. Av det ytteriigare nedskrivningsbehovet på (138,6 44,9 =) 93,7 milj. kr. kommer FFV att med tillämpning av ovanstående princip svara för 38,6 milj. kr. genom ianspråktagande av disponibla medel inom verket under verksamhetsåren 1977/78 och därefter. Genom att förlusten täcks av uppkommande överskott bedöms FFV att vid utgången av i varje fall verksamhetsåret 1977/78 uppvisa en balanserad förlust. Åter­stående del av nedskrivningsbehovet (93,7 38,615,0 =) 40,1 milj. kr. bör täckas med anlitande av fonden för oreglerade kapitalmedelsförlus­ter. Jag föreslår därför att 40,1 milj. kr. anvisas för detta ändamål som en avsättning till fonden.

Jag övergår nu till frågan om SJ:s rörelseresultat för innevarande bud­getår.

Såsom tidigare meddelats i prop. 1977/78: 100 bU. 9 beräknas SJ inte kunna uppnå fuH kostnadstäckning i sin verksamhet under innevarande budgetår. Detta beror bl. a. på konjunkturutvecklingen. Hur slor bristen blir beror på hur kostnader och trafikeflerfrågan utvecklas fram till budgetårets slut.

För att det inte skall uppstå underskott i resultaträkningen för statens järnvägar för budgetåret 1977/78 har regeringen den 16 februari 1978 medgivit att avsättningarna till värdeminskningskontot får minskas med det belopp som kan behövas. Enligt samma beslut skall SJ, sedan bok­slutet för budgetåret har färdigställts, anmäla lill regeringen med vilket belopp avsättningarna till värdeminskningskontot minskats.

Med minskade avskrivningar ökar det förräntningspliktiga statskapi­talet. För att kompensera SJ för detta förordar jag, efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementet, att det statskapital som SJ skall förränta i förekommande fall får skrivas ned med det belopp med vilket avskrivningarna minskas för budgetåret 1977/78. Regeringen bör få besluta om nedskrivningen sedan SJ har anmält med vilket belopp man har minskat avskrivningarna. Nedskrivningen bör ske per den 1 juli 1978 genom anlitande av fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster.

Av min redogörelse för fondens utnyttjande framgår atl behov av ytterligare avskrivningsmedel föreligger. En viss reserv är härutöver nöd­vändig för att täcka kommande avskrivningsbehov.

Prop. 1977/78:125

120

Jag förordar därför att 500 milj,  kr. anvisas för ytterligare regle­ringar av oreglerade kapitalmedelsförluster.

Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

att till Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster på till-läggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 an­visa ett anslag av 500 000 000 kr.

Prop. 1977/78:125

121

Bilaga 16 Förteckning

över av regeringen hos riksdagen I prop. 1977/78:125 begärda an­slag på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

///. Utrikesdepartementet

400 000

250 000

71 000 000

4 400 000

210 000 000

213 400 000

8 951 000

303 100 000

1 200 000

3 997 000

A 3 Inventarier för beskickningar, delegationer och konsulat, reservationsanslag

E 4 Bidrag till Stockholms internationella freds­forskningsinstitut, reservationsanslag

IV.               

Försvarsdepartementet

H   9        FN-styrkors   verksamhet   utomlands,   reserva­

tionsanslag

V. Socialdepartementet

A   2        Kommittéer m. m., reservationsanslag D   2a      Bidrag till anordnande av förskolor och fritids­hem, reservationsanslag

VI.               

Kommunikationsdepartementet

B    3        Byggande av statliga vägar, reservationsanslag

B   7        Bidrag till byggande av enskilda vägar, reserva­

tionsanslag

B 10 Byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik, reservationsanslag

E 3 Sveriges meteorologiska och hydrologiska in­stitut: Utrustning m. m,, reservationsanslag

E   8

Bidrag till statens väg- och trafikinstitut, reser-

vationsanslag

F 8 Kostnader för stämpelavgift å aklier i Aktiebo­

laget Aerotransport och Svensk Interkontinen­

tal Lufttrafik Aktiebolag, reservationsanslag

705 000

IX. 

Utbildningsdepartementet

A 2 Kommittéer m. m., reservationsanslag

1 500 000

B 11 Bidrag till Svenska riksteatern, reservationsan­

slag

1 632 000

B 12 Bidrag till Operan och Dramatiska teatern, re­

servationsanslag

14 950 000

B 13 Rikskonsertverksamhet, reservationsanslag

2 215 000

D 54 Bidrag till Handelshögskolan i Stockholm

506 000

G   3        Bidrag till  internationella kongresser  m. m.  i

Sverige, reservationsanslag

190 000

Prop. 1977/78:125

122

X. 

1 ordbruksdepartementet

A   3       Kommittéer m. m., reservationsanslag

1 700 000

J   2       Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof

m. m., reservationsanslag

1 000 000

XL Handelsdepartementet

A   2       Kommittéer m. m., reservationsanslag

500 000

XII. Arbetsmarknadsdepartementet

1 400 000

500 000

662 000 000

5 600 000

14 000 000

224 000

6 200 000

13 000 000

300 000 000

319 000

351 000

A   2       Kommittéer m. m., reservationsanslag

A   4       Internationellt samarbete, förslagsanslag

B 3 Sysselsättningsskapande åigärder, reservations­anslag

B 12 Särskilt sysselsätiningsstöd till Tretorn AB, re­servationsanslag

C 5 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning, reser­vationsanslag

D   3       Åtgärder för invandrare, reservationsanslag

XIV.               Industridepartementet

A   3       Kommittéer m. m., reservationsanslag

A   6       Åtgärder  i  etableringsfrämjande  syfte   i   vissa

län, reservationsanslag

B 23 Kapitaltillskott till Statsföretag AB, reserva­tionsanslag

D 1 Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumenta­tion, reservationsanslag

D 3 Sveriges geologiska undersökning: Prospekte­ring m, m., reservationsanslag

XV.  

Kommundepartementet

E 1 Ersättningar m. m. i samband med naturkata­

strofen i Tuve, reservationsanslag

65 000 000

Summa egentliga statsutgifter   1 916 190 000

B. Utgifter för statens kapitalfonder 

II. 

Avskrivning av nya kapitalinvesteringar

A. Statens affärsverksfonder

Industridepartementet

Kraftstationer på Gotiand m. m.

276 000 000

B. Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet

1

Polishus m. m.

20 550 000

2

Byggnadsarbeten för domstolsväsendet

675 000

3

Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården

9 388 000

Prop. 1977/78:125

123

Utrikesdepartementet

5                                                         Inköp, uppförande och iståndsätlande av fastig­

heter för utrikesrepresentationen

1 875 000

Budgetdepartementet

11        Byggnadsarbeten för statlig förvaltning

900 000

Industridepartementet

15       Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m.m.

75 000

D. Statens utlåningsfonder

Utbildningsdepartementet

1        Studiemédelsfonden

135 000 000

Industridepartementet

3        Statens hantverks- och industrilånefond

607 124 000

E. Fonden för låneunderstöd

Socialdepartementet

1     Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter

för alkoholmissbrukare m. m.

1 500 000

Budgetdepartementet

2                                                               b     Pressens lånefond

4 500 000

Jordbruksdepartementet

3                                                               a     Lån till trädgårdsnäringen

3 000 000

Handelsdepartementet

4     Lån tUl teko-, sko- och garveriindustrier

55 600 000

6     Försörjningsberedskapslån

49 550 000

Kommundepartementet

Lån för inlösen av fastigheter i samband med

naturkatastrofen i Tuve

40 000 000

F. Fonden för statens aktier

Budgetdepartementet

2     Förvärv av aktier i AB Vin- och spritcentralen

20 000

Industridepartementet

3

Förvärv av aktier i moderbolaget i den statliga varvskoncernen

90 426 000

4

Förvärv av aktier i Stansaab Elektronik Aktie­bolag

5 000 000

5

Förvärv av aktier i AB Eiser

56 405 000

III. Avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster

1        Avskrivning   av   oreglerade   kapitalmedelsför­

luster

500 000 000

Summa utgifter för statens kapitalfonder   1 857 588 000

Summa för driftbudgeten   3 773 778 000

Prop. 1977/78:125

,24

KAPITALBUDGETEN

Kapitalinvestering

I. Statens affärsverksfonder B. Televerket

1       Teleanläggningar m. m.

35 030 000

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet

1

Polishus m.m.

19 800 000

2

Byggnadsarbeten för domstolsväsendet

2 700 000

3

Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården

8 715 000

V. Fonden för låneunderstöd

Socialdepartementet 1       Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter

för alkoholmissbrukare m. m.

1 500 000

Handelsdepartementet

8        Lån till teko-, sko- och garveriindustrier

21 500 000

10       Försörjningsberedskapslån

11700 000

Industridepartementet

25    Län  till  förprojektering av  naturgasledningar

m. m.

18 000 000

Kommundepartementet

26                                                      Lån för inlösen av fastigheter i samband med

naturkatastrofen i Tuve

40 000 000

IX. 

Diverse kapitalfonder

Kommunikationsdepartementet

Statens   vägverks   förrådsfond:    Vägmaskiner

m. m.

9 300 000

Summa för kapitalbudgelen      168 245 000

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978 7S0ig

«