Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1988/89:147

med redogörelse för den svenska

c,

®

Skr.

krigsmaterielexporten år 1988

1988/89:147

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 27 april 1989 samt överiämnar en i utdraget angiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1988.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Anita[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1988/89. I saml. Nr 147

Utrikesdepartementet

Skr. 1988/89:147

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 april 1989

Närvarande: statsministern I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Jo­hansson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1988

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av statsmakterna.

Tillverkning och tillhandahållande regleras genom lagen (1983:1034, ändrad senast 1988: 559) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. (tillverkningslagen) och förordningen (1983:1036, ändrad senast 1988:562) i samma ämne. Båda författningarna trädde i kraft den 1 januari 1984.

I tillverkningslagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja, utbju­da mot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigs­materiel och metod för framställning av sådan materiel.

För utövande av kontroll över tillverkning och försäljning av krigsmate­riel inrättades år 1935 krigsmaterielinspektionen (KMI), som numera finns inom utrikesdepartementets handelsavdelning. Berörda företag är skyldiga att till KMI avge deklarationer rörande tillverkning, import och försäljning av krigsmateriel. År 1988 infördes även en rapporteringsskyl­dighet beträflfande uppdrag som lämnats åt någon annan att tillverka krigsmateriel.

Statliga myndigheter som t.ex. aflfärsverket FFV har hittills inte stått under KMI:s kontroll enligt tillverkningslagen, och har därigenom inte haft någon redovisningsskyldighet. Regeringen har i proposition 1988/ 89:133 föreslagit att lagen ändras så att den omfattar även statliga affärs­verk.

På grundval av uppgifterna från de statliga och privata företagen upprät­tar KMI statistik. En sammanställning av materialet görs årsvis. Sedan den 1 januari 1988 sker viss registrering av det statistiska underlaget med automatisk databehandling.

1 Sverige råder sedan länge ett generellt förbud mot export av krigsmate-

rid. Regeringen kan dock medge undantag från förbudet. Att en utförsel    Skr. 1988/89:147

på detta sätt tillåts har sin grund i vår säkerhetspolitik och den därav

betingade nödvändigheten av att kunna upprätthålla en hög självförsörj­

ningsgrad avseende krigsmateriel.

,

Reglerna om krigsmaterielexport finns numera i lagen (1988:558) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. (utförsellagen) och dithörande förordning (1988:561). Båda författningarna trädde i kraft den I juli 1988.

Enligt utförsellagen krävs sålunda tillstånd till utförsel av varor som utgör krigsmateriel. Tillstånd krävs vidare för att till någon utom riket upplåta eller överlåta tillverkningsrätt avseende krigsmateriel. Bestämmel­ser om vad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämnda förord­ningen.

Tillstånd krävs även för att inom riket bedriva militärt inriktad utbild­ning av utländska medborgare. Sedan den 1 juli 1988 krävs därutöver tillstånd för att utveckla krigsmateriel åt någon i utlandet.

Från samma datum är tillverkare av krigsmateriel skyldiga att kvar­talsvis redovisa den marknadsföring de bedriver utomlands. Underrättelse måste även lämnas till regeringen senast fyra veckor innan ett anbud lämnas till, eller ett avtal sluts med, någon i utlandet beträflfande försälj­ning eller annat tillhandahållande av krigsmateriel eller upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt avseende krigsmateriel.

Beslut i ärenden rörande dispens från utförselförbudet fattas av rege­ringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med utrikesdepartementets politiska avdelning, försvarsdepartementet och i vissa fall med industridepartementet. Utrikeshandelsministern har be­myndigats att pröva utförselärenden som inte avser utförsel i större om­fattning eller inte är av större vikt.

Riksdagen fastställde år 1971 (prop. 1971:146, UU 21, rskr. 343) de riktlinjer som skall ligga till grund för tillståndsprövningen. Riktlinjerna har sedermera bekräftats genom godkännandet av proposition med förslag till lagom förbud mot utförsel av krigsmateriel m.m. år 1982 (prop. 1981/ 82:196, UU 26, rskr. 345).

Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell karaktär, och tillståndsprövningen utgör ofta en synnerligen grannlaga uppgift. Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt att prövningen av de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesären-den av större vikt överlägga med utrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärenden rörande krigsmateriel är av den arten att överläggning med nämnden skall äga rum. Även om sådana överläggning­ar inte bedöms erforderliga, har det likväl ansetts önskvärt att prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredare förankring. Riksdagen beslutade år 1984 på grundval av propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport att en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85:5, rskr. 61).

ti    Riksdagen 1988/89. I saml. Nr 147

Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk    Skr. 1988/89:147 grund, inledde sin verksamhet i februari 1985. Den höll år 1986 nio, år

1987   tio och år 1988 elva sammanträden. Nämnden har till uppgift att

lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden sammanträder

på kallelse av krigsmaterielinspektören som också leder sammanträdena.

Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet för det föredragande

statsrådet.

Nämndens tillkomst har inneburit att fler ärenden blir föremål för parlamentariskt samråd. Nämndens månatliga sammanträden ger ledamö­terna en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av krigsmateriel-exportärendena. Nämnden har självfallet inte ersatt utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt regeringsformen har att överlägga med utrikesnämnden om.

För att bistå krigsmaterielinspektören med beredning av ärenden röran­de klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 ett särskilt tekniskt-vetenskapligt råd med företrädare för flera olika institutioner, som äger kunskap om teknologins tillämpning på civila resp. militära områden. Under år 1988 höll rådet sex sammanträden.

1 nyss nämnda proposition uttalade regeringen sin avsikt att varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom skulle riksdagen förses med en samlad information om krigs­materielexporten samtidigt som underlag skulle ges för en bredare allmän debatt.

1 enlighet härmed har regeringen sedan år 1985 förelagt riksdagen en årlig skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Inom KMI har nu utarbetats en redogörelse avseende år 1988. Redogörel­sen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Av redovisningen framgår bl.a. att utförseltillstånd för försåld krigs­materiel lämnats till ett värde av 6405,4 milj: kr. jämfört med 5 383,2 milj. kr. under år 1987. Detta innebär räknat i 1968 års priser en ökning med 14,4%. År 1987 var ökningen 21,8% och år 1986 31,3%.

Svenska tillverkares faktiska krigsmaterielexport under år 1988 uppgick till 6 154,4 milj. kr. mot 4426,6 milj. kr. under år 1987. I 1968 års priser motsvarar detta en ökning med 34,0%. 46% av den totala exporten år

1988   utgjordes av leveranser till Indien.

En hög självförsörjningsgrad i fråga om försvarsmateriel ingår som ett

viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. På flera försvarsområden är

det en avgörande fördel för Sverige att ha en inhemsk produktionskapaci­

tet. Härom råder bred enighet. Det svenska försvaret har emellertid hittills

inte ansetts vara en tillräcklig avnämare för att upprätthålla kapaciteten

hos svensk försvarsindustri. Det svenska försvarets beställningar kommer

med ibland långa och oregelbundna mellanmm. En viss export har därför

bedömts som nödvändig för att svensk försvarsindustri skall kunna behål­

la sin utvecklingskraft och tekniska kompetens. Regeringen tillsatte i juni

1988 en utredning för att närmare belysa dessa förhållanden, utredningen

om krigsmaterielexporten (Dir. 1988:41). Utredningen har i uppdrag att

analysera sambandet mellan den svenska försvarsindustrins förmåga att

tillgodose   kravet   på   en   ur   neutralitetspolitisk   synvinkel   acceptabel

4

självförsörjning av krigsmateriel och denna industris beroende av export-    Skr. 1988/89:147 möjligheter. Den skall även utreda konsekvenserna av och villkoren för försvarsindustriellt samarbete med utlandet samt pröva behovet av änd­ringar i nu gällande riktlinjer för krigsmaterielexporten och i förekomman­de fall formulera förslag till sådana förändringar.

1 juni 1988 fick även en särskild utredare i uppdrag att se över krigsma­terielbegreppet, utredningen om krigsmaterielbegreppet (Dir. 1988:42). Översynen avser dels nuvarande krigsmaterielförteckning, dels principer­na för klassificeringen.

Båda utredningarna beräknas avsluta sitt arbete senast hösten 1989.

Från och med den 1 juli 1988 har genom den tidigare nämnda lagstift­ningen en rad nya regler och kontrollbestämmelser för krigsmaterielexpor­ten införts. I en särskild handbok, utgiven av KMI i december 1988, har nu gällande regelverk och handläggningsordning för tillståndsärenden redovi­sats.

Jag hemställer att regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört i det föregåen­de,

dels till riksdagen överiämnar redogörelsen för den svenska krigsmate­rielexporten år 1988.

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hennes hemställan.

Bilaga    Skr. 1988/89:147

Svensk krigsmaterielexport år 1988

Allmän bakgrund

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer utvecklingen av den svenska till­verkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel. De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet - för närva­rande omkring 140 stycken, varav ett sjuttiotal är aktiva är skyldiga att lämna uppgifter i olika hänseenden till KMI. Detta material jämte uppgif­ter som inspektionen tar fram på annat sätt analyseras och bearbetas inom KMI. I propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten år 1988.

Utförseltillstånd

I budgetpropositionen lämnar utrikesdepartementet varje år uppgift om värdet av de utförseltillstånd som har utfärdats under föregående kalen­derår. I årets budgetproposition har värdet för år 1988 angivits till 6,4 miljarder kr.

Antalet inkomna utförselärenden har under senare år legat mellan 1 700 och 2 300. Den övervägande delen av dessa har gällt utförsel av enstaka vapen och annan krigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförsel­tillstånd fattas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva frågan om sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades år 1988 regeringsbeslut i utför­selärenden som sammantaget utgjorde 99% av det totala värdet av givna tillstånd.

Tabell 1. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren 19841988

År

Totalt värde

Härav reg.beslut        % av total-

Antal

milj. kr.

milj. kr.

värdet

reg.beslut

1984

2241,1

2 145,4

96

204

1985

3 120,1

3030,4

97

182

1986

4262,1

4150,7

97

226

1987

5 383,2

5319,5

99

285

1988

6405,4

6 332,9

99

380

Av tabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljade utförseltillstånd beräknad i 1968 års priser ökat under år 1988 med 14,4% eller med 172,4 milj. kr. Det bör påpekas att utförseltillstånden ofta täcker en annan och längre tidsperiod än den till vilken tabelluppgifterna hänför sig.

Tabell 2. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren 19841988 i löpande priser och i 1968 års prisnivå' jämte den procentuella volymförändringen

Skr. 1988/89:147

År

Värdet i

löpande

Värde i

1968 års

Volymförändring

priser milj.

kr.

priser milj.

kr.

%

1984

2241,1

570,2

+  5,4

1985

3120,1

746,4

+ 30,9

1986

4 262,1

979,8

+ 31,3

1987

5 383,2

1 193,6

+ 21,8

1988

6405,4

1 366,0

+ 14,4

' Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex for verkstadsprodukter använts.

Faktiska leveranser

Det förekommer olika uppgifter om det årliga värdet av svensk krigsmate­rielexport. KMI:s statistik gmndar sig på de uppgifter som redovisas av exportföretag rörande värdet av levererad materiel.

Tabell 3 visar värdet i miljoner kronor av svensk krigsmaterielexport under den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport. Värdet för år 1988 avser export från samtliga krigsmate-rieltillverkare. Utförsel av jakt- och sportskyttemateriel från vapenhandla­re till enskilda personer liksom till vapenhandlare redovisas separat.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 19791988 i löpande priser och 1968 års prisnivå m.m.

År

Sveriges

Krigsmaterielexport

totala varuexport

löpande

andel av

1968 års

volymför-

milj. kr

priser

totalexporten

priser

ändring

milj. kr

%

milj. kr

%

1979

118030

1671

1,41

677

+ 71,4

1980

130800

2078

1,59

775

+ 14,5

1981

144523

1697

1,17

577

-25,5

1982

167975

1588

0,95

481

-16,6

1983

210310

1658

0,79

444

-  7,7

1984

242 500

2178

0,90

554

+ 24,8

1985

259985

2 137

0,82

511

-  7,8

1986

265 100

3243

1,22

746

+ 46,0

1987

281433

4427

1,57

981

+ 31,5

1988

304 782

6155

2,02

1313

+ 34,0

 Vid prisomräkningen har SCB.s allmänna exportprisindex för verkstadsprodukter använts. Värdet för år 1988 avser svenska tillverkares krigsmaterielexport.

Krigsmaterielens andel av vår totala vamexport för år 1988 uppgår till 2,02%, mot 1,57% för år 1987. Genomsnittssiffran för den senaste tioårs­perioden är 1,24%.

Som alltid gäller att förändringar från ett år till ett annat inte ger underlag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Det kan bl.a. noteras att 46% av den samlade utförseln under år 1988 avsåg export till ett land, nämligen Indien. Denna export dominerades i sin tur av AB Bofors leveranser av falthaubitssystem.

En jämförelse av tabellema 1, 2 och 3 visar att det sammantagna värdet   Skr. 1988/89:147 av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under samma år.

Exportens fördelning på materielslag

Huvudområdet vapen och ammunition dominerar den svenska krigsmate­rielexporten. För år 1988 svarar detta område för 82,5%. Alla fältartilleri-leveranser till Indien har bokförts på detta område, således även i systemet ingående fordon, eldledningsutmstning m. m.

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr under åren 19861988 fördelat på sex olika huvudområden

1986

1987

1988

a) Vapen och ammunition (inkl. för

jakt och sport)

2531,7

3447,2

5078,80

b) Krut och sprängämnen samt vissa

tändmedel (inkl. för civilt bruk)

89,7

81,5

89,70

c) Pansrade fordon jämte utrustning

4,3

76,6

9,53

d) Krigsfartyg jämte utrustning

24,5

1,8

OOOO

e) Militära luftfartyg och delar

därtill samt fallskärmar'

294,2

478,5

455,95

0 Övrig materiel''

298,5

341,0

520,43

Summa

3249,9

4426,6

6 154,44

' Värdet för år 1988 avser svenska tillverkares krigsmaterielexport. * Kategorin övrig materiel omfattar bl.a. övningsmateriel, underhålls- och tillverk­ningsutrustning samt radar och annan elektronik.

Geografisk spridning

Den i föregående tabeller redovisade totala omfattningen av krigsmate­rielexporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i följande sammanställningar av exportens fördelning, dels på skilda regio­ner under den senaste tioårsperioden (tabell 5), dels på enskilda länder under år 1988 (tabell 6).

Tabell 5. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet under åren 1984-1988'

"l

1984

1985

1986

1987

1988

Europa (väst)'

50

50

53

42

33

Nordamerika

7

8

   4

14

11

Sydamerika

8

8

9

4

6

Asien

19

27

31

38

50

Afrika

15

5

0

2

.    0

Oceanien

1

2

3

0

0

Europa (öst)

0

0

0

0

0

Antal länder

42

40

38

40

38

' Värdet för år 1988 avser svenska tillverkares krigsmaterielexport, . ' Västeuropa inkl. Jugoslavien.

Sedd över ett längre tidsavsnitt visar sammanställningen att den svenska krigsmaterielexporten till hälften av sitt värde gått till Västeuropa och till drygt 30 % till Asien.

Tabell 6. Exporten av krigsmateriel år 1988 fördelad på länder (som jämförelse anges även exporten under åren 1986 och 1987)

Exporten anges i tusental kronor

Skr. 1988/89:147

1988

1987

1986

Amerikas Förenta Stater

631339,1

441325

87 447

Argentina

39049,4

15 643

6

Australien

20812,4

14 148

88 154

Belgien

2843,3

2 999

4218

Brasilien

87861,9

92 958

276215

Canada

36686,3

170404

39472

Danmark

135631,7

181593

199253

Egypten

66,5

-

-

Finland

73129,1

296846

514607

Frankrike

6192,4

5 868

3494

Förbundsrepubliken Tyskland

327716,6

153358

59310

Gabon

260,0

_

Grekland

70302,8

2226

780

Hongkong*

187,6

518

861

Indien

2833204,7

1387410

312215

Indonesien

17755,5

51269

104409

Irland

3582,4

10280

16693

Island»

111,0

34

49

Italien

65704,2

86 870

158080

Japan

6818,9

16156

10835

Jugoslavien

80227,4

62 652

68686

Malaysia

29233,8

40621

81771

Mexico

10673,0

-

_

Nederländerna

101370,0

41668

13413

Nigeria

28370,1

28045

10325

Norge

644475,3

519958

457513

Nya Zeeland

8756,3

1060

1518

Pakistan

75922,5

185 762

239418

Portugal

1215,4

125

IOO

Schweiz

113 599,3

69 811

90996

Singapore

82627,6

31 172

251581

Spanien

2043,8

7 269

1424

Storbritannien

11826,1

52955

46 120

Tunisien

866,6

23235

134

Tyska Demokratiska Republiken*

57,8

48

71

Ungern*

13,8

3

Venezuela

210838,9

Österrike

393073,4

367 740

64238

Summa

6154448,3

4426 595'

3 242935'

' Värdet för år 1988 avser svenska tillverkares krigsmaterielexport.

* Endast utförsel av finkaliberammunition.

' Slutsumman anger totalvärdet, i vilket också ingår leveranser till länder som ej var

mottagare under år 1988.

Under år 1988 omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport 38 län­der. Till 7 av de 38 länderna understeg exportvärdet 1 milj. kr. 1 fyra av dessa fall har exporten rört sig enbart om finkaliberammunition.

Till deUa skall läggas utförsel av reservdelar, underhållsmateriel m. m. från Försvarets materielverk till ett sammanlagt värde av 68,4 milj. kr. Denna utförsel skedde i allt väsentligt till Finland och Danmark.

Härutöver beviljades under år 1988 tillstånd för utförsel av handeldva­pen till ett sammanlagt värde av ca 9,77 milj. kr. Av denna summa avsåg 9,12 milj. kr. utförsel från företag som hartillståndatt bedriva handel med handeldvapen till motsvarande företag i utlandet. Sådan utförsel bevilja­des förutom till de länder som angivits i tabell 6 även till Tjeckoslovakier,

och Tanzania. Återstoden avsåg utförsel av enstaka vapen för privatperso-    Skr. 1988/89:147 ners räkning.

Försäljning av tillverkningsrättigheter m. m.

Under år 1988 har tre tillstånd lämnats till upplåtelse av tillverkningsrätter utom riket.

Prövningen av ärenden rörande licenser sker på samma sätt som när det gäller export av materielen som sådan. Fömtom den prövning som föregår varje tillstånd till export av krigsmateriel görs en genomgång av relevanta delar av licensavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande licen­sens omfattning, dess utsträckning i tiden, reexportklausuler m. m.

Regeringen har med stöd av 12 § utförsellagen föreskrivit en skyldighet för företag som överlåtit en tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet att årligen redovisa humvida överlåtelserna är i kraft samt, om möjligt, humvida tillverkning skett på basis av dessa överlåtel­ser.

11 företag har för år 1988 lämnat sådan redovisning avseende 71 st licensöverlåtelser i 19 länder.

Militärt inriktad utbildning

Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får inte bedrivas inom landet utan regeringens tillstånd. Inget sådant tillstånd har lämnats under år 1988.

Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt

Enligt 10 § utförsellagen skall företag som har tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel årligen redovisa uppgifter om ägande i ut­ländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsfö­ring eller försäljning av krigsmateriel.

Sex företag har, avseende läget den 31 december 1988, redovisat ägande i 15 utländska rättssubjekt i 12 länder.

De exporterande företagen

Det finns för närvarande ca 60 exportörer av krigsmateriel i Sverige. Av dessa är 25 mindre företag som har tillstånd att handla med jakt- och sportskyttevapen. 35 företag som har tillstånd att tillverka krigsmateriel exporterade sådan materiel under år 1988. 21 av de tillverkande företagen exporterade för mer än 1 milj. kr.

De främsta exportörema är AB Bofors och FFV Ordnance. AB Bofors är

den ojämförligt största. Tillsammans svarade de för nära 83 % av krigsma­

terielexporten år 1988. Efter dessa kommer SAAB Scania AB som exporte­

rade för över 100 milj. kr. Philips Elektronikindustrier AB, FFV Norma

AB, SATT Communications AB, Nobel Kemi AB, SAAB Missiles AB,

Volvo Flygmotor AB och SAAB Instmments AB exporterade vardera för

10

mellan 50 och 100 milj. kr. Tre företag exporterade för mdlan 10 och 50    Skr. 1988/89:147

milj. kr., nämligen Lindesberg Industri AB, Bofors Aerotronics AB och

Contraves Svenska AB. Övriga företag med en export överstigande 1 milj.

kr. är Hägglunds Vehicle AB, FFV Mipro AB, FFV Aerotech, S.A. Marine

AB, ABB Plast AB, Air Target Sweden AB, SAAB Training Systems AB

samt Norabel AB.

Tillsammans svarade dessa 21 företag för 99,8% av hela den svenska krigsmaterilexporlen under år 1988.

Norstedts rryckeri, Stockholm 1989                                                                                                                       ' 1