Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:47

Regeringens proposition

1983/84:47

om vissa naturgasfrågor;

beslutad den 27 oktober 1983.

Regeringen föreslår riksdagen att anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

BIRGITTA[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen begärs bemyndigande att godkänna ett konsortialaviäl mellan staten och de nuvarande delägarna i Sydgas AB, dvs. Malmö kommun, Helsingborgs kommun. Lunds kommun och Sydkraft AB, med syfte all säkra genomförandel av Sydgasprojeklel. Enligt avtalet skall staten träda in som hälftendelägare i Sydgas. Det föresläs att medel för aktieteckning i och lån fill Sydgas anvisas med 50,1 milj. kr.

Vidare begärs i propositionen bemyndigande alt medge statens vatten­fallsverk att förvärva samtliga aktier i Swedegas AB från Svenska Petro­leum AB. Förslag läggs fram om bl.a. medel till vattenfallsverket för finansiering av den fortsatta verksamheten inom Swedegas.

I    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 47

Prop. 1983/84:47

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-10-27

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson. Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Proposition om vissa naturgasfrågor

1    Inledning

Riktlinjer för genomförande av det s. k. Sydgasprojeklel godkändes av riksdagen år 1980 (prop. 1979/80; 170, NU 70, rskr 410). Projektet baseras på import av naturgas från Danmark med början hösten 1985. Gasen skall distribueras i sydvästra Skåne.

I samband med beslutet om Sydgasprojeklel fastställdes den nuvarande organisationen av naturgasverksamhelen i Sverige. Denna innebär i kort­het att Swedegas AB - ett dotterbolag lill del statliga Svenska Petroleum AB - svarar för tillförsel av naturgas och för slamledningar för transport av gas inom landet, medan det regionala gasbolagel Sydgas AB svarar för grenledningar och försäljning av gas inom Sydgasomrädel. Sydgas ägs f. n. av Malmö, Helsingborgs och Lunds kommuner samt Sydkraft AB.

Del beräknade ekonomiska resultatet av Sydgasprojeklel har försämrats betydligt sedan beslut om projektet fattades är 1980. Mot bakgrund härav inleddes våren 1983 förhandlingar mellan företrädare för staten och de nuvarande delägarna i Sydgas. Förhandlingarna har lett fram lill ett kon­sortialaviäl den 26 oktober 1983 med syfle alt säkerställa genomförandet av Sydgasprojeklel. Avtalet innebär bl.a. att staten skall träda in som hälftendelägare i Sydgas. Avtalet, som har godkänts av berörda kommuner och Sydkraft, bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Statens vatlenfallsverk har den 25 oktober 1983 träffat avtal med Svens­ka Petroleum om förvärv av samtliga aktier i Swedegas. Valtenfallsverket har i framställning samma dag redovisat konsekvenserna av förvärvet för bl.a. verkets anslagsbehov.

Prop. 1983/84:47

3

2   Tidigare avtal om Sydgasprojeklel

Från början av 1970-talel har ell omfattande utredningsarbete bedrivits rörande inlroduklion av naturgas i Sverige. År 1976 lades ansvaret för arbetet på ett särskilt bolag, Swedegas AB, som lill en början ägdes av statens vattenfallsverk och en grupp kommunala och enskilda intressenter. Olika tillförselalternaliv studerades, bl.a. import från Sovjetunionen, Nordsjön och Algeriet. Utredningsarbetet gav vid handen attde ekonomis­ka förulsällningarna för inlroduklion i stor skala av gas i Sverige var relalivi ogynnsamma, beroende bl.a. pä höga lillförselkostnader och be­gränsad marknadspotential.

År 1979 angav riksdagen vissa förutsättningar för en introduktion av naturgas i Sverige (NU 1978/79:60, rskr 429). Allmänt uttalades alt natur­gas kan utgöra ell värdefullt komplement till oljan under den omställnings-period som förestår i vår energiförsöijning. En förutsättning fick dock anses vara alt gasen kunde importeras på villkor som innebär en klar förbättring i tillförselsäkerheten jämfört med den oljeimport som ersäits. Vidare borde eftersträvas närförsörjning från sädana leverantörer som kan antas komma att fullgöra sina åtaganden även vid störningar på den inter­nafionella marknaden. TilltVedsslällande garanlier för långsiktig försörj­ning måste uppnäs och utvecklingen av de framlida inköpskostnaderna kunna överblickas.

Mot bakgrund av riksdagens uttalande kom naturgasverksamhelen alt inriktas på all få till stånd import av gas i första hand från Danmark. Det danska beslutet är 1979 att bygga ell inhemskt naturgassyslem baserat på gasfyndigheler pä danskt område i Nordsjön gav Sverige en möjlighet all inlroducera gas i begränsad skala och till måttliga investeringskostnader.

I februari 1980 träffades ell avtal mellan Sveriges regering och Dan­marks regering om naturgassamarbete. Inom ramen för detta avtal träf­fades i mars 1980 avtal mellan Swedegas och del statliga Dansk Olie &font-family:Verdana'>11    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 47

Prop. 1983/84:47

4

vidare lill de lokala distributörerna, dvs. Malmö, Helsingborgs och Lunds kommuner samt Sydkraft AB. Sydkraft skall distribuera gasen i de mindre kommuner som inte önskar bedriva verksamheten i egen regi. Gasen avses ersätta oljeprodukter, i huvudsak eldningsoljor. Huvuddelen av försälj­ningen avses ske till industrin. Ett betydande antal småhus avses dock bli anslutna till gasnätet.

De sammanlagda investeringarna i Sydgasprojeklel beräknas i dag till drygt I miljard kr. i 1982 års penningvärde. Slamledningen, som avses bli dimensionerad för transport av högst 2 miljarder m gas om året, omfattar dels en sjöledning över Öresund dels en landledning från Klagshamn söder om Malmö till Hasslarp nära Helsingborg. Från slamledningen utgår ell antal grenledningar till de tälorler där lokala gasnät byggs upp. För stam­ledningen svarar Swedegas och för grenledningar inkl. mottagningssta­tioner m. m. Sydgas. Sydgas handhar dock pä uppdrag av Swedegas pro­jektering, byggande och drift även av slamledningen. För de lokala gasnä­ten svarar resp. distributör.

I mars 1980 nåddes en överenskommelse mellan staten och de regionala intressenterna i Sydgasprojeklel om vissa riktlinjer för genomförande av projektet. Som en allmän organisatorisk förutsättning gällde att ett klart partsförhållande borde åstadkommas mellan ett helstalligl Swedegas med ansvar för fillförsel av gas och ett av de regionala intressenterna helägl bolag med ansvar för gasförsäljningen inom regionen. Delta innebar bl. a. att de kommunala och enskilda delägarna i Swedegas skulle avveckla sina intressen i bolaget och all Swedegas skulle överlåta sina aklier i Sydgas till de regionala intressenterna.

Enligl riktlinjerna skulle avtal träffas om leverans av gas frän Swedegas lill Sydgas molsvarande hela Sydgas behov av gas för Sydgasprojeklel under 20 år från den I oktober 1985. I princip skulle avtalet innebära samma villkor om priser m. m. för Sydgas som enligl avtalen mellan Swedegas och DONG. Därjämte skulle Swedegas få sina kostnader för transport av gasen på slamledningen m. m. täckta. Riktlinjerna innefattade emellertid ett viktigt undanlag från principen om kostnadstäckning för Swedegas. Del förulsaiies nämligen alt staten skulle begränsa de ekono­miska riskerna för Sydgas så att projektet totalt sett, dvs. vid avtalsperio­dens slut år 2005, inte skulle leda till förlust för intressenterna.

Den närmare innebörden av denna förlustläckningsgaranli var följande. Om det tio år efter leveransernas början bedömdes att projektet skulle komma all ge ett negativt slutresultat skulle priset på den av Swedegas levererade gasen sänkas så atl förlusten successivt eliminerades till leve­ransperiodens slut. Vid inlet lillfälle under de förslå tio åren skulle den ackumulerade förlusten för Sydgasprojeklel översliga 50 milj. kr. Mot denna förlusttäckningsgaranli skulle svara viss rätt för Swedegas all höja gaspriset vid en förmånlig utveckling av Sydgasprojektels resultat.

Vid anmälan av frågan i prop. 1979/80:170 framhöll föredragande stals-

Prop. 1983/84:47

5

I 

rådet bl. a. att de redovisade kalkylerna för Sydgasprojeklel pekade pä atl projektet skulle komma atl ge ett ekonomiskt överskoll. Del kunde dock inte uteslutas atl betingelserna för projektet senare skulle komma att försämras så alt det beräknades sluta med förlust totalt sett. I en sådan situation skulle frågan uppkomma om atl omförhandla prisvillkoren för den av Swedegas levererade gasen, vilkel i sin lur skulle kunna leda till all Swedegas inte skulle få täckning för sina kostnader för all anskaffa och leverera gasen. Enligt föredragandens mening var det emellertid ännu inle nödvändigt all ta ställning till frågan om hur etl sådant underskott skulle läckas.

I riktlinjerna berördes även vissa frågor om lagstiftning och andra stäl­liga föreskrifter som påverkar förulsällningarna för en inlroduklion av naturgas. Det förutsattes alt staten skulle ställa lämpliga styrmedel till förfogande för atl underiätta den avsedda introduktionen av naturgas. Vidare förutsattes alt slalen skulle ställa kreditgarantier för Sydgas upplå­ning.

De sålunda överenskomna riktlinjerna för genomförande av Sydgaspro­jeklel godkändes, jämte avlalet om nalurgassamarbele med Danmark, av riksdagen i juni 1980 (NU 1979/80:70, rskr 410).

På grundval av riktlinjerna träffades i juni 1981 avtal mellan Swedegas och Sydgas om leverans av naturgas, uppförande av stamledning för natur­gas och transport av gas i ledningen. I leveransavlalei gavs den statliga föriusttäckningsgarantin en för Swedegas bindande form. I transportavta­let fastställdes bl.a. reglerna för beräkning av den avgift för rällen all nyttja stamledningen som Sydgas skall betala åren 1985-2005 och som skall täcka Swedegas kapitalkostnader för ledningen. Dessa regler bygger på principen att Sydgas skall belastas med samma kostnad som om led­ningen hade byggts enbart för Sydgas behov, dvs. 440 milj. m' om året.

I enlighet med de överenskomna riktlinjerna för organisationen på natur-gasområdel övergick Swedegas hell i statlig ägo den 1 juli 1980, då Svenska Petroleum förvärvade samtliga aklier i bolagel. Parallellt härmed överlät Swedegas sina aktier i Sydgas till de regionala intressenterna.

År 1982 infördes vissa styrmedel för inlroduklion av naturgas genom ändringar i lagstiftningen rörande el och fjärrvärme (prop. 1981/82: 64, CU 8. rskr 81). Härigenom gäller numera i stort sett samma regler för all främja användningen av naturgas som för alt främja användningen av fjärrvärme.

3    Förhandlingar mellan staten och delägarna i Sydgas AB

Beslutet om Sydgasprojeklel grundades som nämnts på antagandel all Sydgasprojeklel skulle ge etl ekonomiskt överskott. De interna kalkyler som utfördes inom Sydgas år 1980 pekade på ett överskott av 540 milj. kr. i nuvärde under 20-ärsperioden.

Prop. 1983/84:47

6

Under är 1982 gjordes inom Sydgas nya beräkningar av investerings­kostnader och ekonomiskt resultat för projektet. I oktober redovisades kalkyler som lydde på en försämring av slutresultatet med I å 1,5 miljarder kr. i nuvärde och myckel stora årliga underskott under de första driftåren. En förutsättning för kalkylerna var liksom tidigare att gasen skulle beskat­tas som eldningsolja, räknat efter energiinnehållet.

Mol bakgrund av kalkylerna inleddes inom Sydgas ett intensivt arbele med alt åstadkomma förbättringar av projektets ekonomi. Detta arbete, i vilkel även bolagels ägare log aktiv del, inriktades bl.a. pä alt minska investeringsbehovet och förenkla den planerade organisationen för drift och underhäll.

Sydgas informerade även Swedegas om de nya kalkylerna med hänsyn till bestämmelserna i gällande avtal mellan Sydgas och Swedegas om ekonomiska garantier vid en negativ ekonomisk utveckling för Sydgaspro­jeklel.

På statlig sida bedömdes del önskvärt med en ingående ekonomisk analys av projektet som underiag för fortsatta ställningstaganden. Svenska Petroleum åtog sig all i samarbete med Swedegas och statens vattenfalls­verk göra en utvärdering av Sydgas projektkalkyl och en riskmässig be-dörhning av projektet. Arbetet uppdrogs ål en särskild utvärderingsgrupp. I samband med redovisningen av gruppens rapport i februari 1983 framhöll Svenska Petroleums styrelse bl. a. följande.

Den mycket kraftiga försämringen av projeklekönomin fick ses som en följd av flera faktorer. Förutom på ökade investeringskostnader pekade styrelsen på energibesparingar och ökad konkurrens från alternativa ener­gislag, främst el och fjärrvärme. Vidare framhölls all de ekonomiska garan­tierna för projektet torde ha försvagat incitamentet för att la tillvara möjlig­helerna all föra projektet i hamn med bästa möjliga ekonomi. Styrelsen framförde som sin uppfattning all ett investeringsprojekt inte bör genomfö­ras som kalkylmässigt uppvisar underskott och där inga överblickbara ålgärder synes kunna åstadkomma godtagbar lönsamhet. Om projektet likväl av energipolifiska eller miljömässiga skäl skulle fullföljas borde sikte las på en radikalt reviderad projektuppläggning.

Mol bakgrund av denna bedömning undersöktes möjlighelerna till en avveckling helt eller delvis av Sydgasprojeklel. Diskussioner fördes pä såväl regerings- som förelagsnivå med Danmark om villkoren för en sådan avveckling. Del visade sig emellertid inle möjligt atl uppnå befrielse från inköpsåtagandena enligt gällande avtal. Från dansk sida framhölls att DONG, för del fall att Swedegas inte fullgjorde sina åtaganden, enligl dansk rätt skulle kunna göra anspråk på full ersättning för den skada som DONG därigenom lidit. Del bedömdes all della skulle kunna få betydande ekonomiska konsekvenser för Swedegas.

De förhandlingar som logs upp mellan företrädare för staten och delägar­na i Sydgas under våren kom därför att inriktas på all säkerställa ett

Prop. 1983/84:47

7

genomförande av projektet i huvudsak i planerad omfallning. Från statlig sida var etl huvudkrav atl slopa den statliga föriusttäckningsgarantin och därmed åstadkomma etl ekonomiskt incitament för delägarna i Sydgas vid deras marknadsföring av gasen. För delägarna var en sådan omfördelning godtagbar endasl om slalen genom olika ålgärder, framför allt på beskatt­ningens område, minskade förlustriskerna för projektet. Från delägarnas sida framfördes krav på att projektet skulle visa etl kalkylmässigt över­skoll vid 20-årsperiodens slut och dessutom atl de första årens ackumule­rade underskott skulle ha avvecklats under första hälften av 1990-lalel.

Det visade sig under förhandlingarnas gång alt statens inträde som hälftendelägare i Sydgas utgjorde en förulsällning för alt båda parternas krav skulle kunna tillgodoses i rimlig omfattning. I juni 1983 redovisade parternas företrädare ell förslag till överenskommelse baserat på en sådan ändring av ägarförhållandena i Sydgas. Överenskommelsen omfattade ell konsortialaviäl med bilagor och tvä prolokollsanteckningar. Under sep­tember 1983 har överenskommelsen godkänts av kommunfullmäktige i Malmö, Helsingborgs och Lunds kommuner saml av Sydkrafts styrelse. Ett konsortialaviäl jämte protokoll i huvudsaklig överensstämmelse med förslagel har därefter undertecknats den 26 oktober 1983.

4    Konsortialavtalet

Efler redovisningen av bakgrunden lill det konsortialaviäl som nu före­ligger skall jag redogöra för de viktigare bestämmelserna i avtalet.

Senast den 31 december 1983 skall aktiekapitalet i Sydgas, som f.n. uppgår till 1 milj. kr., höjas till 41 milj. kr., varjämte reservfonden skall tillföras 9 milj. kr. Förde nytecknade aktierna uppgår alltså betalningen lill sammanlagt 49 mjlj. kr., varav från slalen 25 112500 kr. och från de nuvarande delägarna 23 887500 kr. Efler nyemissionen uppgår statens andel av aktierna lill 50%. De nuvarande delägarnas andelar reduceras lill 24,5% för Sydkraft, 13,5% för Malmö kommun, 6% för Helsingborgs kommun och 6% för Lunds kommun. Vidare skall parterna i proportion lill aktieinnehavet försträcka Sydgas sammanlagt 50 milj, kr. i form av efter-ställda delägarlån. För lånen gäller räntefrihel lill år 1995, varefter full kompensalion härför skall utgå.

Anlalel styrelseledamöter skall vara älta, av vilka fyra väljs pä förslag av staten och fyra på förslag av övriga delägare. En av de ledamöter som väljs på förslag av staten skall utses lill ordförande. För vissa beslut, bl.a. om större investeringar, krävs enighet.

Enligt avlalet skall distributör vara aktieägare i Sydgas. Distributör skall i princip vara skyldig att köpa så stor mängd naturgas från Sydgas som svarar mot hans andel av distributörernas lolala aktieinnehav. Denna princip skall tillämpas också vid omfördelning av aktierna mellan Sydkraft 

t2    Riksdagen 198.V84. 1 saml. Nr 47

Prop. 1983/84:47

8

och de tre kommunerna eller vid överiäielse av aklier från Sydkraft till annan kommun som önskar sköta distributionen i den egna kommunen.

1 avtalet anges vissa allmänna riktlinjer för projektet. Parternas strävan skall vara atl projektet skall genomföras på kommersiella grunder. Del ekonomiska resultatel i projektet skall samlas upp hos Sydgas, dvs. distri­butörerna skall redovisa varken vinst eller föriust. Staten skall verka för en säker och ekonomisk tillförsel av gas lill projektet. Kommunerna och Sydkraft å sin sida skall som distributörer bedriva en aktiv marknadsplane­rings-, försäljnings- och taxepolitik. Sydgas skall fastställa enhetliga prin­ciper för bl. a. distributörernas tariffer.

Om det uppkommer behov av ytterligare medel för all finansiera verk­samheten under driftsskedet skall enligl avtalet behovet läckas i första hand genom extern upplåning mol delägarborgen. Om del uppslår redovis-ningsmässiga föriusler i Sydgas skall delägarna lillföra bolagel ytteriigare kapital genom aklieägartillskolt, eflerslällda delägariån eller driftsbidrag så all bolagel inte tvingas i likvidation.

Konsortialavtalet bygger pä en i princip oförändrad rollfördelning mel­lan Sydgas och Swedegas. Avlalet föranleder dock vissa ändringar i gällan­de avtalsförhållanden. Bl.a. skall de ekonomiska garantier som lämnades av staten enligl överenskommelsen i mars 1980 och som sedan logs in i leveransavlalei mellan Swedegas och Sydgas i juni 1981 upphöra alt gälla när konsorlialavlalet trätt i kraft. Vidare skall bestämmelserna i transport­avtalet mellan bolagen ändras så all Sydgas inle påförs nyitjanderällsav-gifler under de förslå tio åren. Swedegas skall under den älersläende avtalsperioden få full ersättning för sina kapitalkostnader under avtalets hela gilligheislid. Denna senareläggning av avgifterna medför, liksom den tidigare nämnda räniefrihelen för delägarlånen lill Sydgas, all de kalkyle­rade underskollen under projektets inledande skede minskar.

Som allmän förutsättning för konsortialavtalet gäller alt slalen vidtar vissa i bilaga till avtalet förtecknade åtgärder. Bl.a. skall bidrag lämnas med 10% av distributörernas investeringskostnader för lågirycksnäl, för­utsatt att beställningarna görs åren 1983-1985. Stailig avgiftsfri garanti skall ställas för Sydgas upplåning. Såvitt avser försörjningsberedskap skall Sydgasprojeklel belastas med kostnader enbart för vissa beredskapsåt­gärder för uppvärmningskunder. Energiskatten på naturgas skall faststäl­las till 75 % av energiskatten på eldningsolja. Nedsättning av energiskatt på naturgas för industriell förbrukning skall medges i samma omfattning som på eldningsolja. Särskild avgift för oljeprodukter skall inle belasta naturgas i full utsträckning. Skulle någon eller några av de angivna statliga åtgärder­na inle bli vidtagna skall slalen vidta andra ålgärder som sammantagna får samma ekonomiska effekt på projektet.

Skulle den angivna förutsättningen för avtalet brista skall de tidigare nämnda statliga ekonomiska garantierna för Sydgasprojeklel åter gälla.

Avtalet träder i kraft sedan det slutligt godkänts av parterna och gäller därefter lill den I oktober 2005.

Prop. 1983/84:47

9

Vid undertecknandet av konsortialavtalet upprättades ell protokoll med tillhörande två prolokollsanteckningar. Den första av dessa gäller kalkyl­förutsättningarna för projektet. Av anteckningen framgår att den baskalkyl för projektet som har utgjort underiag för avtalet har grundats på antagan­det alt den inhemska prisnivån på oljeprodukter under perioden 1982-1990 vid realt oförändrade inlernalionella oljepriser kommer atl höjas med genomsnittligt 2% om året realt genom höjningar av energiskallen. Om parterna senast år 1991 konstaterar alt ökningen av del inhemska oljepriset under perioden har varit lägre är man från statens sida beredd atl la upp förhandlingar om andra statliga åtgärder i syfle alt kompensera projektet för de negativa effekterna härav. Som ytteriigare kalkylförutsäiining har gällt atl energiskatten på gasol för annan användning än som drivmedel skall vara densamma som energiskallen på naturgas. Skulle skallen på naturgas komma atl översliga gasolskatlen är staten beredd atl vidta åtgär­der för all kompensera den negativa effekten härav på projektets ekonomi. Om inte de i denna protokollsanteckning angivna åtgärderna vidtas skall de tidigare nämnda ekonomiska garantierna äter gälla.

Den andra protokollsanleckningen gäller förhållandet mellan Sydgas och distributörerna och berörs inte närmare här.

Efter denna redogörelse för det huvudsakliga innehållet i konsortialavta­let vill jag framhålla följande. Sydgasprojeklel innebär en första introduk­tion av naturgas i vårt land. När beslut fattades år 1980 om att genomföra projektet bedömdes det vara av betydande värde för svensk energiför­sörjning, bl. a. mot bakgrund av all tillförseln av gas sker från närbelägna källor enligt långsikliga avtal. Utvecklingen på energimarknaden under de senaste åren har försämrat förutsättningarna för projektet i olika avseen­den. De priser till vilka gasen kontrakterades är i dagens läge inte konkur­renskraftiga och innebär en svår ekonomisk belastning för projektet. Den sjunkande energiförbrukningen och utbyggnaden av el och fjärrvärme minskar utrymmet för nya energislag.

Trots dessa för gasen negativa faktorer är motiven för atl genomföra Sydgasprojeklel enligl min mening alltjämt bärkraftiga. Naturgasen svarar för en mycket stor del av energilillgångarna i vår del av världen. I arbeiet med alt diversifiera vår energiförsörjning bör också gasen beaktas. Om naturgas skall kunna ulnyltjas i siörre omfattning i värt land måste praktisk erfarenhet av distribution och användning byggas upp. Vidare ger projek­tet på kort sikt en betydande stimulans åt sysselsättningen inom regionen och möjligheter till leveranser för svensk industri. Sannolikt ger projektet även långsiktigt positiva effekter, bl.a. genom de tekniska fördelar som användningen av naturgas innebär inom flera industribranscher. Jag vill också peka på att projektet leder lill alt drygt en tjärdedel av den nuvaran­de användningen av eldningsoljor inom regionen faller bort, vilkel innebär betydande miljöfördelar.

Den överenskommelse mellan staten och Sydgasintressenterna som träf-

Prop. 1983/84:47

10

fades är 1980 innebar alt intressenterna svarade för marknadsföringen av gasen men all staten ensam stod de ekonomiska riskerna. Den översyn av Sydgasprojeklel som har genomförts under del senasle året har lett till betydande förbättringar av projektet. Del nya konsortialavtalet innebär ett ökat ansvar för kommunerna och Sydkraft och därmed också en rimligare riskfördelning. 1 och med statens inträde som delägare i Sydgas slopas de tidigare statliga förlustläckningsgaraniierna, del s.k. skyddsnätet. Del­ägarna har all i fortsättningen svara för täckning av eventuella underskott i bolagel i förhållande lill sina ägarandelar. Staten lår som delägare insyn och inflytande i projektet och dessutom möjlighet till del av framtida vinster.

Statens insats för att inträda som hälftendelägare i Sydgas uppgår enligl konsortialavtalet lill ca 50 milj. kr., varav hälften i form av aktieteckning och hälften i form av efterställl delägarlån. På samma villkor som övriga delägare skall staten också i fortsättningen svara för eventuellt uppkom­mande behov av ytterligare kapital till bolaget. Betalningen för de nya aktierna förutsätts ske redan vid årsskiftet. Delägarlånet skall lämnas ut samtidigt. Medel för båda dessa ändamål bör därför anvisas på tilläggs­budget I för innevarande budgetår under ell nytt reservationsanslag av 50113000 kr. lill teckning av aklier m.m. i Sydgas AB. Jag förordar all regeringen lägger fram förslag härom till riksdagen.

Som har framgått av min redogörelse är del en förulsällning för avtalet att staten, vid sidan av sina insatser som delägare, vidtar en rad åtgärder i syfle att förbättra projektels ekonomi. Några av dessa åtgärder är av engångsnalur och särskilt inriktade på Sydgasprojeklel, medan andra är av mera generell art. Till den förra kategorin hör åtagandet alt lämna investe­ringsbidrag till distributörerna. Etl sådant stöd ansluter nära lill del slöd lill ulbyggnad av dislributionsanläggningar för fjärrvärme som infördes i bör­jan av år 1983 för beställningar som läggs ut under året (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111). Mot bakgrund av en beräknad investeringskostnad för distributörernas gasnäl av ca 500 milj. kr. i 1982 års penningvärde räknar jag med en kostnad för stödet av högst 60 milj, kr. Stödet bör omfatta utrustning eller arbeten som beställs under åren 1983-1985. För ändamålet bör medel kunna användas från det på tilläggsbudget 1 lill slalsbudgelen för budgetåret 1982/83 anvisade anslaget till slöd lill ulbygg­nad av dislributionsanläggningar för fjärrvärme. Jag förordar att riksda­gens bemyndigande härför inhämtas. Del bör ankomma på regeringen all faslslälla de närmare villkor som skall gälla för stödet.

Statens åtagande enligt avtalet atl ställa garanti för Sydgas AB:s upplå­ning ersätter ell liknande åtagande i 1980 års överenskommelse. Sådan garanti kan ställas inom ramen för den år 1975 införda slalsgaranlin för utvinning av olja, naturgas och kol.

När det gäller försörjningsberedskapen innebär statens åtaganden ell avsteg från de principer för beredskapslagring av naturgas som fastställdes

Prop. 1983/84:47

II

av riksdagen år 1982 (prop. 1981/82: 102, FöU 18, rskr 374). Enligt dessa principer skall distributörer och storförbrukare av naturgas vara skyldiga alt fr. o. m. år 1986 hålla beredskapslager av nalurgas eller av ersättnings-bränsle härför motsvarande 40% av den volym som sålts eller förbrukats under närmast föregående är. Mot bakgrund av 1982 års beslut ingick i förutsällningarna för Sydgasprojeklel all ell särskilt beredskapslager för propån skulle uppföras. Investeringskostnaderna härför beräknades lill ca 250 milj. kr., vilkel utgjorde en betydande del av de totala kostnaderna för projektet. Därtill visade sig lagringen vara tekniskt komplicerad. Vid över­synen av Sydgasprojektels ekonomi kom det därför fram önskemål om alt finna en mindre kostnadskrävande lösning under projektets uppbyggnads­skede. Från Sydgas sida föreslogs all elradiatorer eller elkasselter skulle kunna användas för atl klara uppvärmningskundernas behov i ett krisläge. Investeringskostnaderna härför beräknades lill ca 45 milj. kr., inkl. nöd­vändiga förstärkningar av elnätet.

Jag anser all en sådan provisorisk lösning kan godtas t. v. Genom lill-läggsdirekliv den 14 juli 1983 (Dir. 1983:52) har ulredningen (H 1982:04) för prövning av del löpande oljelagringsprogrammet anmodats all lämna förslag till hur försörjningsberedskapen för naturgasanvändarna bör tillgo­doses l.v. Vidare har genom tilläggsdirektiv samma dag (Dir. 1983:53) utredningen (H 1982:03) rörande frågor om beredskapslagring pä ener­giområdet anmodats all lämna förslag lill särskild lagstiftning om bered­skapslagring av naturgas som skall gälla övergångsvis.

Utredningarna väntas komma att lägga fram förslag i början av år 1984, Jag vill framhålla alt det pä något längre sikt kan bli möjligt atl lösa frågan med metoder som inte står lill buds i dag, l.ex. geologisk lagring. Jag återkommer härtill i samband med redovisningen av verksamheten inom Swedegas.

Av de generella statliga åtagandena enligl konsortialavtalet är åtagandet om en fast relation mellan den framlida energiskallen på nalurgas och skallen på eldningsolja av störst betydelse. 1 prop. 1983/84:28 om beskatt­ningen av energi har nyligen uttalats all energiskatten på nalurgas per energienhel bör vara ca tre fjärdedelar av skatten på olja, vilkel beräknas motsvara 308 kr. per I 000 m' gas. Jag har i propositionen närmare utveck­lat motiven härför. Chefen för finansdepartementet avseratt i annat sam­manhang anmäla fråga om lagstiftning rörande beskattningen av nalurgas och av gasol för annat än molordrift.

Till grund för avlalet ligger omfattande ekonomiska kalkyler. Med ell antal anlaganden som har bedömts rimliga av parterna uppvisar Sydgas­projeklel ell positivt ekonomiskt resultat. De ackumulerade underskollen beräknas ha avvecklats år 1995. Jag vill emellertid framhålla att kalkylerav delta slag är myckel osäkra. Svårbedömda och för projektet externa fakto­rer som oljepriser, inflation och ränta påverkar kalkylresultalet slarkt. Av särskild betydelse för gasens konkurrensförmåga är utvecklingen av de

Prop. 1983/84:47

12

inhemska oljepriserna. Jag erinrar om vad jag har anfört i prop. 1983/84: 28 (s. 17) om atl en inte oväsentlig realprisslegring på oljeprodukter bör åstadkommas, vid behov genom skalteändringar, för alt skapa en stabil grund för energianvändarnas planering.

Jag vill understryka all de olika ålgärder som staten i samband med konsortialavtalet har åtagit sig alt vidta kan ersättas med andra åtgärder nu eller senare, förutsatt atl dessa får samma effekt på projeklekönomin. Följden av all staten inte fullgör sina åtaganden blir som nämnts att den statliga föriusttäckningsgarantin ålerinförs, dvs. all den tidigare riskfördel­ningen i projektet åter skall gälla. I övrigt påverkas emellertid konsortial­avtalet inte.

Riksdagens bemyndigande atl godkänna konsortialavtalet bör inhämtas i vad avser de ekonomiska förpliktelser som slalen ikläder sig genom avta­let.

Slutligen vill jag framhålla atl den överenskommelse om Sydgasprojek­lel som nu har ingåtts får ses mot bakgrund av statens särskilda ansvar för projektet sedan år 1980. Överenskommelsen kan inle ulan vidare tillämpas pä eventuella nya naturgasprojekl. Sädana projekt bör. i enlighet med vad som förutsattes vid 1980 års beslut, kunna genomföras på kommersiella grunder utan särskilda stödåtgärder.

5    Den fortsatta verksamheten inom Swedegas AB

Som framgått av den tidigare redogörelsen har Swedegas en betydelse­full roll i Sydgasprojeklel. Bolaget svarar för tillförseln av gas och skall därjämte äga och finansiera slamledningen. Swedegas har även lill uppgift atl bedriva utrednings- och förhandlingsarbete för atl klargöra förutsäll­ningarna för ökad nalurgasanvändning. Arbetet inriktas i första hand pä all undersöka möjligheterna atl bygga upp en naturgasmarknad i västra Sveri­ge på grundval av ökad import söderifrån. Huvuddelen av de investeringar som behövs för tillförseln kommer all ske redan i samband med genomfö­randet av Sydgasprojeklel som följd av alt stamledningen byggs med en betydande överkapacitet. Vidare undersöker Swedegas förulsiillningarna för en naturgasmarknad i östra Sverige baserad på import av nalurgas från Sovjetunionen via Finland. Vid de angivna undersökningarna samarbetar Swedegas nära med olika berörda kommuner och andra intressenter. Swe­degas deltar också i statens valtenfallsverks studie av en rörledning för iransiiering genom Sverige av nordnorsk gas lill kontinenten. Projekt gaslransilering. Swedegas svarar främst för analyser av den framlida marknaden i Sverige för gas från en sådan ledning.

Vid sidan av de nämnda arbetena undersöker Swedegas möjligheterna att anlägga ell underjordiskt naturgaslager, ett s.k. akvifärlager, i västra Skåne. Etl sådant lager skulle göra det möjligt atl utjämna variationer i

Prop. 1983/84:47

13

fillförsel och förbrukning, vilkel innebär stora ekonomiska fördelar. Dess­ulom skulle leveranssäkerhelen och möjlighelerna all uppfylla krav på beredskapslagring förbättras.

Antalet anställda i Swedegas uppgår f.n. lill ca 20. Bolaget är sedan år 1980 helägl dotterbolag till Svenska Petroleum. Verksamheten har dock hittills finansierats nästan helt med statliga anslag i form av villkorslån. Regeringen har bemyndigats alt efterge dessa lån i den mån medlen har använts för verksamhet som inte ger underlag för senare kommersiell naturgasimport.

T.o.m. budgetåret 1982/83 har anvisats sammanlagt 154 milj. kr. över reservationsanslaget Lån lill förprojeklering av naturgasledningar m. m. Medel anvisades senast våren 1983 på tilläggsbudget III för nämnda bud­getär (prop. 1982/83: 125 bil. 9. NU 52. rskr 389) med 74 milj. kr. Till följd av den osäkerhet som vid denna tidpunkt rådde om Sydgasprojektels genomförande beräknades beloppet för att täcka kostnaderna för verksam­heten endasl fram till utgången av kalenderåret 1983. Den del av beloppel som var avsett för anläggningsinvesteringar i stamledningen, nämligen 39 milj. kr., har ännu inle belalals ut.

Utöver länen lill den egna verksamheten beviljades Swedegas budget­året 1980/81 ell lån av ca 168,5 milj. kr. för alt möjliggöra den förskottsbe­talning som förutsattes i transportavtalet mellan bolaget och DONG.

Swedegas har i september 1983 redovisat arbetsprogram och medelsbe­hov för verksamheten under såväl första halvåret 1984 som budgetåret 1984/85.

Beiräffande Sydgasprojeklel beräknas hela anläggningsinvesleringen för Swedegas del av projektet, dvs. stamledningen, infalla under perioden. Upphandling av slålrör m. m. har genomförts och upphandling av enlre-prenadarbetena väntas ske i slutet av är 1983. Det totala medelsbehovet beräknas lill 597 milj. kr., varav 133 milj. kr. antas kunna läckas med tidigare villkorslän och lånegarantier som ännu inle utnyttjats. Det åter­stående medelsbehovel uppgår alltså till 464 milj. kr., varav 301 milj. kr. avser investeringar som motsvarar del nuvarande Sydgasprojektels trans­portbehov och 163 milj. kr. investeringar i överkapacitet för eventuella senare imporlprojekt. Fördelningen är preliminär i avvaktan på ytterligare projektering och förhandling.

Beiräffande akvifärlagringen pågår prospektering vid Kyrkheddinge i sydvästra Skåne. När höstens arbeten avslutats kommer underlag atl föreligga för beslut om projektet skall drivas vidare. Behovel av medel för de ytteriigare arbeten som bör föregå etl definitivt beslut om alt anlägga ett akvifärlager anges av Swedegas till 20 milj. kr.

I övrigt skall verksamheten enligt Swedegas inriktas främst på alt fullföl­ja pågående utredningar om en utvidgning av Sydgasprojeklel till Halm­stad, om ett Västgasprojekt baserat på en lill Göteborg förlängd stamled­ning samt om ell Östgasprojekt baserat pä en sjöledning från Finland.

Prop. 1983/84:47

14

Arbetet bedrivs med sikte pä all la fram underlag för ställningstagande till dessa projekt under år 1984. Medelsbehovet för utredningar och övrig verksamhet anges lill 26 milj. kr. för 18-mänadsperioden. Swedegas fram­håller alt beslut om all genomföra något av de nämnda projekten kommer all medföra behov av ytterligare medel för projektering under perioden.

Del sammanlagda behovel av medel för Swedegas verksamhet under perioden anges alliså lill 510 milj, kr,, varav för investeringar i slamled­ningen 464 milj. kr. Härav föreslås alt 301 milj. kr. motsvarande Sydgas­projektels transportbehov skall lånefinansieras med statlig garanti medan 163 milj. kr. motsvarande överkapaciteten skall finansieras med villkors­lån. För den övriga verksamheten begär Swedegas också villkorslån. Del sammanlagda behovel av anslag uppgår således lill 209 milj. kr., varav 86 milj. kr. beräknas infalla under första halvåret 1984 och 123 milj. kr. under budgetåret 1984/85.

Enligl min uppfattning bör Swedegas förslag till arbetsprogram kunna ligga lill grund för verksamheten under den kommande l8-månadersperio-den. All bolagel bör fullfölja sina uppgifter i Sydgasprojeklel utgör en självklar följd av den överenskommelse om projektet som nu har iräffals. Jag vill i sammanhanget framhålla all statens inträde som delägare i Sydgas inte innebär någon ändring i Swedegas roll som leverantör av gas till projektet och som ägare av slamledningen. Däremot upphör i princip Swedegas risklagande i projektet i och med all den statliga förluslliick-ningsgaranlin genom bolagel slopas.

Vid sidan av arbetet med Sydgasprojeklel bör pågående utredningar om andra imporlprojekt slutföras och redovisas under år 1984. På grundval härav kommer ställning all kunna tas till inriktningen och omfattningen av bolagels forlsatla verksamhet. Utredningsresultaten kommer givelvis ock­så all utgöra en viktig del av undertaget för all bedöma gasens möjliga roll i vår energiförsörjning inför kommande beslut om den långsiktiga energipo­litiken.

Sedan Swedegas redovisat sill arbetsprogram har statens valtcnfallsveik träffat avtal med .Svenska Petroleum om förvärv av samtliga aktier i Swedegas frän den 30 december 1983. Frågan om finansieringen av Swede­gas forlsatla verksamhet har därigenom kommit i etl nyU läge. Vallenfalls-vcrkct har i en särskild framställning den 25 oktober 1983 hegiiri regering­ens godkännande av avlalet. I samband därmed har verket redovisat de anslagsmiissiga konsekvenserna av övertagandet och IVamlort vissa yikan-dcn. Jag skall nu redogöra för denna fråga.

6    Statens valtenfallsverks förvärv av Swedegas AB

Vattenlällsverkcl rramhäller i sin Iramstiillning all 

\erkets

n:UiMt;:isin-trcsse är lånasikligi och knutet hl. a, lill en avvccklinu :iv k;irnki;ir!cii o:.'h

Prop. 1983/84:47

15

eventuell iransiiering av nordnorsk gas. Efter överlagandet av Swedegas avses verksamheten inom bolagel komma alt bedrivas med molsvarande krav på affärsmässighet och lönsamhet som gäller för verket i övrigt. En utvidgning av verksamheten till områden som inle uppfyller dessa krav förutsätts kunna ske pä statens särskilda uppdrag och bekostnad.

Valtenfallsverket påpekar all överlagandel för med sig ansvaret för alt finansiera Swedegas fortsatta verksamhet. Engagemanget i Sydgasprojek­lel innebär kostnader för egna resursinsatser i projektet och för överkapa­citet i ledningssystemen som inle kan läckas från Sydgas. Vidare utgör den lill efter är 1995 senarelagda debiteringen av nyttjanderättsavgifter för slamledningen en tung finansiell belastning för Swedegas. Därlill kommer Swedegas övriga verksamhet i form av ett antal projekt, som skall utvärde­ras under år 1984.

Valtenfallsverket beräknar Swedegas låneskuld till slalen vid utgången av är 1983 till 362,5 milj. kr. inkl. räntor. Av skulden hänför sig 113 milj. kr. till tidigare kostnader för Sydgasprojeklel. Huvuddelen härav beräknas kunna återvinnas genom avgifter m. m. t. o. m. år 2005. Emellertid räknar vatlenfallsverkel med atl Swedegas framtida, ej återvinnbara kostnader för Sydgasprojeklel omräknat till kapitalvärde motsvarar en betydande del av skuldbeloppet. Det framhålls att vattenfallsverket med utnyttjande av sina driflmedel kommer alt överta finansieringsansvaret för den löpande natur­gasverksamhelen i en omfallning som får anses väsentligl översliga ver­kels affärsmässiga ulvecklingsintresse. Mol bakgrund härav föreslår val­tenfallsverket att hela statens fill Sydgasprojeklel hänföriiga fordran på Swedegas efterges i samband med överlagandet och att effekten härav kommer Swedegas tillgodo.

Vidare föreslås all frågan om statens fordran på Swedegas i övrigt prövas efter utvärderingen av de olika projekten är 1984.

Valtenfallsverket redovisar därefter medelsbehovel under budgetåren 1983/84 och 1984/85 för investeringarna i Swedegas del av Sydgasprojek­lel. dvs. slamledningen inkl. överkapacitet för eventuella nya gasprojekl. På grundval av en ny anläggningskosinadskalkyl beräknas nu behovet till ca 500 milj. kr., vilket är ca 100 milj. kr. lägre än del medelsbehov som redovisades av Swedegas i september. Bakgrunden härtill är all upphand­lingen sker i etl för beställaren gynnsamt marknadsläge.

Finansieringen av investeringen i slamledningens överkapacitet förut­sätts ske med anslagsmedel t. v. utan förränlningsplikt. I övrigt förutsätts extern upplåning med vallenfallsverkets borgen. Verket redovisar följande preliminära fördelning (milj. kr.):

1983/84

I9K4/8.S

Simima

IMcrn upplåning

180

UiO

}M)

.Anshiiisnicdcl

85

75

I Ml

Sunini;!

265

2.15

Sm

Prop. 1983/84:47

16

Valtenfallsverket anser att Swedegas nuvarande aktiekapital av 100000 kr. är otillräckligt för atl medge en effektiv upplåning. Mot bakgrund härav begärs bemyndigande alt inom ramen för tillgängliga anslagsmedel för innevarande budgetär teckna aktier och höja aktiekapitalet till 20 milj. kr.

Valtenfallsverket påpekar att den lill är 1996 senarelagda debiteringen av nylljanderätlsavgifler för slamledningen kan komma alt leda till en balansering hos Swedegas av upplupna avgifter som beräknas kulminera år 1995 med ca 1000 milj. kr. inkl. räntor. I den mån finansieringen sker genom extern upplåning kan en statlig garanti för Sydgas fullgörande av sina betalningsförpliktelser med avseende på avgifterna komma atl behö­vas.

Vidare påpekas alt Swedegas, trots all bolagel inle lar del i Sydgaspro­jektels ekonomiska resultat, riskerar betydande affärsförlusler l.ex. för del fall atl DONG eller Sydgas inle kan fullgöra sina åtaganden genlemol Swedegas som leverantör resp. köpare av gas. Det förutsätts att vatlen­fallsverkel i händelse av sådana affärsförluster lämnar föriusltäckningsbi-drag lill Swedegas antingen genom avskrivningsanslag eller med driftme­del.

Valtenfallsverket förutsätter alt föriusltäckningsbidrag skall vara av­dragsgilla vid beskattning av verkels rörelseresultat samt leda till atl för-länlningskravel på verkels kapital i molsvarande mån justeras.

Slutligen framhåller valtenfallsverket all Swedegas som helägl dotterbo­lag skall ges en självständig ställning och inle integreras i verkets organisa­tion.

Enligl min uppfattning är den föreslagna överföringen av Swedegas lill valtenfallsverket ändamålsenlig. Verket har stor erfarenhet av distribution och marknadsföring av ledningsbunden energi. Verket förfogar också över resurser som kan utnyttjas vid projektering, anläggning och drift av natur­gassyslem. Vissa samordningsvinster bör därför kunna nås även om natur­gasverksamheten bedrivs inom ramen för ett särskilt bolag. Jag förordar alliså atl regeringen inhämlar riksdagens bemyndigande alt godkänna för­värvet av aktierna i Swedegas.

Jag delar vidare vallenfallsverkets uppfattning att Swedegas verksamhet bör bedrivas med samma krav på affärsmässighet som gäller för verket i övrigt. Vid avsteg från denna princip bör valtenfallsverket kompenseras på lämpligt säll. I konsekvens härmed bör medel lill investeringen i stamled­ningens överkapacitet enligt vallenfallsverkets förslag anvisas i form av anslag ulan förränlningsplikt 1. v.

För innevarande budgetår beräknar jag i likhet med vatlenfallsverkel medelsbehovet till 85 milj. kr. Motsvarande belopp bör anvisas till verket på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret. Vid anvisning av detta belopp kommer 39 milj. kr. av det för budgelårel 1982/83 anvisade lånet till Swedegas inte atl behöva tas i anspråk.

Den del av slamledningsinvesleringen som svarar mol Sydgasprojektels

Prop. 1983/84:47

17

transportbehov bör i enlighet med vattenfallsverkets förslag finansieras genom upplåning på marknaden mol verkets borgen. I enlighet härmed bör nu gällande totalram av 11 458 milj. kr. för verkels borgensåtaganden räknas upp med 180 milj. kr. för atl möjliggöra upplåning för Sydgasprojek­lel under innevarande budgetår. Jag förordar atl regeringen inhämlar riks­dagens bemyndigande atl teckna borgen för lån intill sammanlagt 11 638 milj. kr., varav högst 295 milj. kr. för lån till eldistributionsförelag.

Jag avser alt i annat sammanhang föreslå regeringen atl bemyndiga valtenfallsverket att använda tillgängliga anslagsmedel för höjning av ak­tiekapitalet i Swedegas till högst 20 milj. kr. Jag avser vidare all äler-komma till frågan om behovet av medel och borgensleckning för Swedegas verksamhet under budgetåret 1984/85 vid min anmälan lill budgetproposi­tionen av anslaget till statens vatlenfallsverk.

Valtenfallsverket har vidare hemställt om nedskrivning av statens ford­ran på Swedegas med 113 milj. kr. Siörre delen av della belopp kan komma att återvinnas av Swedegas under Sydgasprojektels 20-åriga löptid. Med hänsyn bl.a. lill de betydande åtaganden som Swedegas medverkan i Sydgasprojeklel medför anser jag del dock motiverat all statens fordran pä bolagel skrivs ned med nämnda belopp. Härför krävs riksdagens bemyndi­gande.

Vad vatlenfallsverkel har anfört om täckning av eventuella framlida föriusler i Swedegas och om garanti för Sydgas betalningsförpliktelser föranleder ingen erinran frän min sida. Om så behövs får dessa frågor tas upp senare.

7   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen atl

1.

bemyndiga regeringen att godkänna konsortialavtalet jämte pro­tokoll mellan staten, Malmö kommun, Helsingborgs kommun. Lunds kommun och Sydkraft AB i vad staten genom avtalet ikläder sig ekonomiska förpliktelser,

2.

medge all medel frän del på lilläggsbudgel I lill slalsbudgelen för budgetåret 1982/83 under fjortonde huvudtiteln anvisade reser-vationsanslaget Stöd till utbyggnad av dislributionsanläggningar för fjärrvärme får användas för stöd lill dislributionsanläggningar för naturgas i enlighet med vad jag har förordat,

3.

bemyndiga regeringen att medge statens vattenfallsverk att för­värva samtliga aklier i Swedegas AB,

4.

bemyndiga regeringen all teckna borgen för län till bolag i vilka statens vatlenfallsverk förvaltar statens aklier intill sammanlagt

Prop. 1983/84:47

18

11 638000000 kr., varav högst 295000000 kr. för lån fill eidislri-butionsföretag,

5.

bemyndiga regeringen atl efterge statens fordran på Swedegas AB i enlighet med vad jag har förordat,

6.

till Statens vatlenfallsverk: Kraftstationer m.m. på tilläggsbud­get 1 till statsbudgeten för budgetåret 1983/84 under tolfte huvud­titeln anvisa etl reservationsanslag av 85000000 kr.,

7.

lill Teckning av aklier m. m. i Sydgas AB på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1983/84 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 50 113000 kr.

8    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen alt anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1983/84:47

19

Bilaga

Konsortialavtal

mellan staten, Malmö kommun, Helsingborgs kommun. Lunds kom­mun och Sydkraft Aktiebolag.

1    Bakgrund och syfte

Den 13 mars 1980 träffade företrädare för staten överenskommelse med Malmö kommun, Helsingborgs kommun. Lunds kommun och Sydkraft AB (nedan kallat Sydkraft) om genomförande av det s. k. Sydgasprojeklel enligl ell av parterna godkänt dokument betecknat "Riktlinjer och förut­sättningar för genomförande av Sydgasprojektet" genom Sydgas AB (ne­dan kallat Sydgas). Riksdagen godkände senare under våren 1980 nämnda riktlinjer och förutsättningar för genomförande av Sydgasprojektet. Till grund för parternas överenskommelse och riksdagens godkännande låg avtal den 3 mars 1980 mellan Swedegas AB (nedan kallat Swedegas) och Dansk Olie &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Malmö kommun, Helsingborgs kommun. Lunds kommun och Sydkraft har i november 1980 träffat konsortialaviäl om samarbete beträffande Sydgasprojeklel genom Sydgas.

Som resultat av Swedegas och D.O.N.G.;s avtal den 3 mars 1980 samt ovannämnda riktlinjer den 13 mars 1980 träffades den 18 juni 1981 ett antal avtal mellan Swedegas och Sydgas angående leverans av naturgas, uppfö­rande av stamledning för naturgas samt transport av naturgas pä stamled­ningen. Den 8 juli 1982 träffade Swedegas och D.O.N.G. tilläggsavtal beträffande leveranser av naturgas. I anledning härav ingick Swedegas och Sydgas etl tilläggsavtal den 6 december 1982.

Ovannämnda överenskommelse och avtal har byggt på vissa anlaganden om det ekonomiska utfallet av Sydgasprojeklel sett över såväl hela avtals­tiden som delar därav. Sedan 1980 har de ekonomiska förutsättningarna för projektet försämrats.

I syfte atl säkerställa genomförandet av Sydgasprojektet i huvudsak i planerad omfallning och enligt gällande ansvarsfördelning mellan Swede­gas, Sydgas och distributörerna har parterna i della konsortialavtal över­enskommit om följande.

Prop. 1983/84:47

20

2    Aktiekapitalökning i och aktieägarlån till Sydgas

2.1 Sydgas aktiekapital uppgår f.n. lill 1000000 kr. fördelat på 20000 aklier, en var aktie å nom. 50 kr. Antalet aktier skall nedbringas lill 10000, en var aktie å nom. 100 kr. Därefter kommer de 10000 aktierna atl ägas enligt följande:

Sydkraft Malmö kommun Helsingborgs kommun Lunds kommun

Summa aklier

4 900 2 700 1200 1200

10000

2.2 Aktiekapitalet skall därefter snarast ökas med 40000000 lill samman­lagt 41 000000kr. genom utgivande av 400000 nya aklier, envar ä nom. 100 kr. Parterna skall med företrädesrätt teckna och betala de nya aktierna med 122:50 kr. per aktie enligt följande:

Pari

Antal nya

aktier

Staten

205 000

Sydkraft

95 550

Malmö kommun

52650

Helsingborgs kommun

23 400

Lunds kommun

23 400

400000

Att betala för teck­nade aktier, kr.

25 112 500 11704 875 6449625 2 866500 2 866500

49000000

Av de 49000000 kr. skall 40000000 kr. föras lill aktiekapitalet och 9000000 kr. lill reservfonden.

2.3 Efter genomförande av nyemissionen enligl pkt 2.2 ovan uppgår aktiekapitalet lill 41000000 kr. fördelat pä 410000 aklier, en var aktie å nom. 100 kr., enligl följande:

Part

Antal aktier

Staten

205000

Sydkraft

100450
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

 kommun

55 350

Helsingborgs kommun

24600

Lunds kommun

24 600

410000

Procentuell andel

50,0

24,5

13,5

6,0

6,0

1U0,0

2.4 Det åligger de nuvarande aktieägarna i Sydgas atl snarast och senast den 31 december 1983 hålla bolagsslämma för beslut om i pkt 2.1 angivna ändring och i pkt 2.2 angivna ökning av aktiekapitalet saml för nedan angivna val av styrelse och revisorer m. m.

Prop. 1983/84:47

21

2.5

Betalning för de 400000 nya aktierna skall vara eriagd inom en månad efter del all detta avtal trätt i kraft enligt pkt 10.

2.6

Parterna skall eftersträva en utdelning så all av dem lill Sydgas tillskjutet eget kapital erhåller minst bankmässig förräntning.

2.7

Parterna skall i proportion lill det i pkt 2.3 angivna aktieinnehavet försträcka Sydgas sammanlagt 50000000 kr. i form av eflerslällda delägar­lån. Mot erhållande av sädana delägariån skall Sydgas lämna revers till resp. längivare enligt bifogade formulär, bilaga /.' Länemedlen skall utbe­talas lill Sydgas samtidigt med betalningen av de nya aktierna enligl pkt 2.5.

3   Styrelse

3.1

Sydgas styrelse skall beslå av alla ledamöter med fyra suppleanter. Av dessa skall fyra ledamöter jämte två suppleanter för dem väljas pä förslag av staten och de övriga på förslag av Sydkraft och kommunerna. Bolagels verkställande direktör får inte väljas lill ledamot eller suppleant i bolagets styrelse.

3.2

Till ordförande i styrelsen skall utses en av de på förslag av slalen valda ledamöterna.

4    Revision

Till revisorer i Sydgas skall, om pa,rlerna inte annat beslämmer, utses tvä auktoriserade revisionsbolag, varav del ena på förslag av staten och del andra på förslag av övriga aktieägare.

5    Beslutförhet i vissa frågor m. m.

5.1 För beslut i nedanstående frågor av bolagsstämma resp. styrelse i Sydgas krävs all samtliga aktieägare resp. samtliga av dem utsedda styrel­seledamöter är ense om besluten;

a)

Ändring av bolagsordningen för Sydgas;

b)

Ökning eller nedsättning av akliekapitalel;

c)

Tillsättande av verkställande direktör;

d) Väsentlig förändring av Sydgasprojektet;

e) Beslut om siörre investeringar;

' Bilagan har uteslutits här.

Prop. 1983/84:47

22

5.2    Vid den i pkt 2.4 omförmälda bolagsstämman skall antagas bolags­ordning enligt bilaga 2.'

6   Sydgas verksamhet samt distributörs rättigheter och skyldigheter

6.1  Sydgas skall ha lill uppgift alt

a)

introducera nalurgas inom sill försörjningsområde sådant delta defi­nierats i leveransavlalei den 18 juni 1981 mellan Swedegas och Sydgas;

b)

inköpa naturgas, gasol m, m,, regionall distribuera och försälja gas lill distributörer för distribution inom respektive distributörs distributionsom­råde;

c)

enligl särskilt avtal med Swedegas bygga och driva av Swedegas ägd stamledning;

d) projektera, uppföra, äga och driva regionaU gasnäl;

e)    pä uppdrag av distributörerna förmedla gasaffärer och åtaga sig andra

med naturgasverksamheten sammanhängande uppdrag.

6.2

Distributör skall vara kommun eller Sydkraft. Sydkraft må låta sin distribulionsverksamhel, helt eller delvis, omhänderhas av etl helägl dot­terbolag eller bolag i vilket Sydkraft och kommun är aktieägare och Syd­kraft har etl sådant bestämmande inflytande atl åtagandena i delta konsor­tialavtal kommer att uppfyllas.

6.3

Distributör skall vara aktieägare i Sydgas. Akiiefördelningen distri­butörerna emellan skall återspegla den beräknade gasmarknaden för varje distributör. Av den gasmängd som gäller för Sydgasprojeklel är distribu­tör, såvida inle parterna överenskommer annat, skyldig köpa så stor mängd som svarar mol dennes andel av distributörernas totala aktieinne­hav.

7    Riktlinjer för genomförande av Sydgasprojektet

7.1

Parternas strävan skall vara att Sydgasprojektet skall genomföras pä kommersiella grunder. Del ekonomiska resultatet i Sydgasprojektet skall uppsamlas hos Sydgas. Med beaktande härav skall parterna dock överväga lämpliga åtgärder ägnade alt hos distributörerna skapa ekonomiska incita­ment.

7.2

Slalen skall verka för en säker och ekonomisk tillförsel av nalurgas till Sydgasprojeklel. Kommunerna och Sydkraft skall såsom distributörer

' Bilagan har uteslutits här.

Prop. 1983/84:47

23

bedriva en aktiv marknadsplanerings-, försäljnings- och laxepolitik saml i övrigt bedriva sin verksamhet pä ell rationellt sätt. Därvid förutsattes att distributörerna frän sina kunder lar ut ett marknadsmässigt pris. Sydgas skall faslslälla för distributörerna enhetliga principer för resultatmätning, tariffer och dylikt, varvid förutsattes all distributörerna får bankmässig förräntning pä av dem i distribulionsrörelsen tillskjutet kapital.

7.3

Uppkommer under driftskedet behov av ytterligare finansieringsme­del skall detta i första hand läckas genom extern upplåning mol delägarbor­gen. Uppstår i Sydgas redovisningsmässiga förluster skall delägarna lillfö­ra bolaget ytterligare kapital sä alt del ej tvingas i likvidation. Sådan tillförsel kan ske genom aktieägartillskoll. efterställda delägarlån eller driflbidrag.

7.4

Som förulsällning för della konsortialavtal gäller att de ålgärder som anges i bilaga 3 blir vidtagna.

8    Ändringar i gällande avtal m. m.

8.1

Konsorlialavlalet mellan kommunerna och Sydkraft i november 1980 upphör att gälla när nu förevarande konsortialavtal träder i kraft enligl pkt 10.

8.2

Överenskommelsen den 13 mars 1980 om Riktlinjer och förutsätt­ningar för Sydgasprojektet upphör atl gälla när detta konsortialavtal trätt i kraft enligl pkt 10.

8.3

De mellan Swedegas och Sydgas ingångna avtalen angående Sydgas­projektet skall överses och ändras i den utsträckning som föranleds av nu förevarande konsortialavtal. Därvid skall bestämmelserna i leveransavla­lei den 18 juni 1981 om särskilda ekonomiska garanlier i pkt 

II 

utgå.

Transportavtalets bestämmelser om betalning av ersättningen för nytt-janderällen till stamledningen skall ändras så all under de förslatio avtals­åren - räknat fr. o. m. det avtalsår varunder Sydgas tillträder nyltjanderät-len - nyltjanderättsersättningar inte skall påföras Sydgas. För resterande avtalsperiod skall utgå äriiga nyttjanderättsersättningar lill Swedegas, så anpassade att Swedegas i form av lika stora åriiga annuiteter erhåller full ersättning för sina kapitalkostnader under alla de avtalsår som transportav­talet gäller.

Översynen av avlalskomplexel mellan Swedegas och Sydgas skall ge­nomföras snarast efler undertecknandet av delta konsortialavtal.

Prop. 1983/84:47

24

8.4 Skulle den i pkt 7.4 angivna förutsättningen brista skall, såvida inte parterna överenskommer om annat och om kommunerna och Sydkraft så begär, de i den i pkt 8.2 angivna överenskommelsen intagna ekonomiska garantierna äter gälla och de i pkt 11 i leveransavtalet mellan Swedegas och Sydgas intagna ekonomiska garantierna återintagas i nämnda leveransav­tal.

9    Skiljedom

Tvist rörande giltigheten av detta avtal, dess tillkomst, tolkning eller tillämpning, så ock varje annan tvist härflytande ur rättsförhållande på grund av avtalet får inle hänskjulas till domstol ulan skall avgöras av skiljemän på säll vid liden för skiljeavtalels påkallande gällande lag om skiljeförfarande må stadga.

10    Avtalets giltighetstid

Della avtal träder i kraft sedan det slutligt godkänts av dels regeringen -under förutsättning alt riksdagen fattar de beslut som behövs härför - dels respektive kommuns kommunfullmäktige genom beslut som vinner laga kraft och dels Sydkrafts styrelse. Därefter gäller avtalet till den I oktober 2005.

11    Övriga bestämmelser

11.1 Parterna äger rätt att med nedan angivna undantag överiåla sina aktier i Sydgas endasl om särskild överenskommelse därom träffas. Part äger ej motsätta sig sådan överlåtelse därest inte särskild olägenhet skulle uppstå som inte kan undanröjas. Överenskommelse som här åsyftas er­fordras inle ifråga om följande överiåtelser eller omfördelning av aklier under förulsällning alt de genomföres före gasleveransens början;

a)

Vid överlåtelse från Sydkraft av aktier lill annan kommun än Malmö, Helsingborgs och Lunds kommuner under förutsättning att sådan kommun själv önskar omhänderha naturgasdistributionen i den egna kommunen och övertager en på den beräknade gasmarknaden i kommunen belöpande aktieandel saml atl nämnda gasmarknad utgör en icke obetydlig del av den för Sydgasprojeklel totala beräknade gasmarknaden. Ny aktieägare skall tillförbindas biträda nu förevarande konsortialavtal.

b)

Vid omfördelning av aktier mellan kommunerna och Sydkraft eller kommunerna inbördes, i avsikt att aktieinnehavet skall återspegla envars andel av gasmarknaden.

Prop. 1983/84:47

25

11.2   Tillägg till eller ändringar i detta avtal skall vara skriftliga och uttryckligen anges såsom tillägg eller ändringar till avlalet.

Detta avtal har upprättats i fem exemplar, varav vardera parten tagit etl exemplar.

Malmö den 26 oktober 1983

STATEN Ulf Dahlsten

HELSINGBORGS KOMMUN

Birger[REDACTED_EFTERNAMN],

,   .   ,.

/Anne-Marie[REDACTED_EFTERNAMN]

SYDKRAFT AKTIEBOLAG Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

MALMÖ KOMMUN Nils Yngvesson

/Lennart Nanne

LUNDS KOMMUN Gun[REDACTED_EFTERNAMN]

/Åke[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1983/84:47

26

Bilaga 3 Vissa statliga åtgärder för genomförande av Sydgasprojektet

1,

Bidrag lämnas med 10% av distributörernas investeringskostnader för lågirycksnäl, förutsatt all beställningarna görs åren 1983- 1985.

2,

Statlig avgiftsfri garanti ställs för upplåning av medel till finansiering av Sydgas AB:s investeringar för Sydgasprojeklel,

3,

Såvitt avser försörjningsberedskap belastas Sydgasprojeklel med kostnader enbart för vissa beredskapsålgärder för uppvärmnings­kunder,

4,

Energiskalt pä naturgas fastställs lill 75% av energiskatten pä eld­ningsolja, räknat efter energiinnehållet,

5,

Nedsättning av energiskatt pä nalurgas för industriell förbrukning medges i samma omfattning som nedsättning av skatt pä eldningsolja,

6,

Särskild avgift för oljeprodukter belastar inte naturgas lill den del avgiften används för all finansiera oljeersällningsfonden, kolmiljölbn-den och åtgärder mol försurningen,

7,

Skulle någon eller några av de ovan förtecknade åtgärderna inte bli vidtagna eller skulle de, sedan de vidtagits, komma att ändras vidtas andra statliga ålgärder som sammantagna får samma ekonomiska ef­fekt pä Sydgasprojeklel,

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983