Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:225 Regeringens proposition

1981/82:225

om ändring i vägtraUkskattelagen (1973:601);

beslutad den 27 maj 1982.

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om att polisman skall omhänderta ett fordons registreringsskyltar om fordonet används trots att brukandeförbud gäller till följd av en minst två månader gammal skatteskuld på fordonet. Vidare föreslås att en möjlighet att döma till fängelse införs, när ett fordon med brukandeförbud används, trots att det har avskyltats.

De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1983.

1    Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 225

Prop. 1981/82:225

2

Propositionens lagförslag

Förslag till

Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601)

Härigenom föreskrivs i fråga om vägtrafikskattelagen (1973:601)'

dels att rubriken närmast före 33 § skall lyda "Straffbestämmelser m.m.,"

dels att 1, 17, 30 och 34 §§ samt bilaga 2 och bilaga 3 skall ha nedan angivna lydelse,

dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 33 a §, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

I §

Vägtrafikskatt utgår till staten enligt denna lag i form av fordonsskatt och kilometerskatt.

Beteckningar som användes i denna lag har samma betydelse som i fordonskungörelsen (1972:595) och i bilregisterkungörelsen (1972:599), om ej annat sägs.

Med bensin och gasol avses i

denna lag de produkter som är

skattepliktiga

enligt        lagen

(1961:372) om bensinskatt.

Som ägare av fordon anses den som är eller bör vara upptagen i bilregist­ret som ägare.

17 § Kilometerskattepliktigt fordon skall vara försett med särskild, godkänd räknare för registrering av fordonets körsträcka och tillhörande anordning­ar för dess funktion (kilometerräknarapparatur). Apparaturen skall vara plomberad. Kilometerskattepliktig personbil som användes utom riket skall vidare vara försedd med särskilt märke, som visar att fordonet är kilometerskattepliktigt. Regeringen eller myndighet som regeringen be­stämmer får medge undantag från skyldighet att förse personbil med så­dant märke.

Regeringen eller myndighet som

Regeringen eller myndighet som

regeringen bestämmer meddelar fö- regeringen bestämmer meddelar fö­

reskrifter om godkännande, monie- reskrifter om godkännande, monte­

ring, plombering, reparation, kon- ring, plombering, renovering, repa­

troll och liknande åtgärd som har ration, kontroll och liknande åtgärd

avseende på kilometerräknarappa- som har avseende på kilometerräk-

ratur samt om märke som avses i narapparatur, beräkning av kör-

första stycket.

sträcka på grundval av registre-

ringar i kilometerräknare samt om märke som avses i första stycket.

' Lagen omtryckt 1979: 280.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 869.

Prop. 1981/82:225

3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får efter ansökan medge att kilometerskattepliktigt fordon inte behöver vara försett med kilometerräknarapparatur.

30

§

I den mån ej annat följer av den-

I den mån ej annat följer av den­

na lag äger 4, 9, 12-15, 22 och

na lag äger 4, 9, 12-15 och 22 §§

49 §§ lagen (1959:92) om förfaran-

lagen (1959:92) om förfarandet vid

det vid viss konsumtionsbeskatt-

viss konsumtionsbeskattning mot-

ning motsvarande tillämpning i frå-

svarande tillämpning i fråga om för­

gå om förfarandet enligt denna lag.

farandet enligt denna lag. Vad be-

Vad bestämmelserna innehåller om

stämmelserna innehåller om dekla-

deklaration gäller i stället uppgift,

ration gäller i stället uppgift, som

som skall lämnas enligt särskilda

skall lämnas enligt särskilda före­

föreskrifter och ligga till grund för

skrifter och ligga till grund för på-

påföring eller fastställelse av skatt.

föring eller fastställelse av skatt.

Vad i uppbördslagen (1953:272) stadgas om indrivning, avkortning och avskrivning av skatt skall i tillämpliga delar gälla fordonsskatt, kilometer­skatt, skattetillägg och förseningsavgift. Vid återbetalning av skatt skall avräknas endast sådan till betalning förfallen fordonsskatt eller kilometer­skatt som ej eriagts, restavgift som belöper på sådan skatt samt sådan avgift enligt bilregisterkungörelsen (1972:599) som uppbäres i samband med uppbörd av vägtrafikskatt. I fråga om avräkning av avgifter som nu har sagts äger 23 och 31 §§ motsvarande tillämpning.

Införsel enligt 15 kap. utsökningsbalken får äga rum vid indrivning av fordonsskatt, kilometerskatt, restavgift, skattetillägg och förseningsavgift.

33 a §

Brukas ett fordon i strid mot 16 § eller 21 § första stycket 2 och har två månader förflutit från den dag då den skatt som har föranlett bru-kandeförbudet förföll till betalning, skall polisman ta hand om fordo­nets registreringsskyltar.

Polisman skall ta hand om regist­reringsskyltarna även på ett av­ställt fordon, om förutsättningarna för en sådan åtgärd skulle ha före­legat enligt första stycket om fordo­net hade varit skattepliktigt.

Den polisman som har tagit hand om fordonets registreringsskyltar får medge att fordonet förs till när­maste lämpliga avlastningsplats el­ler uppställningsplats.

Senaste lydelse 1981:844.

Prop, 1981/82:225

Nuvarande Ivdelse

Förestagen lydelse

34 

§

Brukas fordon i strid mot 16 eller 21 § dömes ägaren till böter.

Brukas ett fordon i strid mot 16 § eller 21 § första stycket 2 sedan for­donets registreringsskyltar har ta­gits om hand enligt 33 a §, döms ägaren till böter eller fängelse i högst sex månader.

Till samma straff döms ägaren till ett avställt fordon som brukas, om fordonets registreringsskyltar har tagits om hand enligt 33 a § och brukandeförbud skulle ha gällt för fordonet enligt 16 § eller 21 § 2 om fordonet hade varit skatteplik­tigt.

Brukas i annat fall ett fordon i strid mot 16 eller 21 §, döms ägaren till böter.

Visar ägaren att han iakttagit vad som ankommit på honom för att hindra att fordonet brukades är han fri från ansvar.

Nuvarande lydelse

Bilaga 2 till vägtrafikskattelagen (1973:601)

Kilometerskatt

Fordonsslag

Skattevikt, kilogram

Skau, öre

; för 10 kilometer

grund­belopp

tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilo-

gram över den lägsta viklen i klassen

1 Personbil

0-    900

100

0

901-

108,5

8,5

2 Buss

0-  1600

119

0

1601-

119,3

0,3

3 Lastbil

0-  1600

119

0

1601-

120

1,03

4 Släpvagnar med skatte­vikt över 3 000 kilogram, som dragés av kilometer­skattepliktigt fordon med en hjulaxel

3001-

62

0,55

med två hjulaxlar

3001-11000 IIOOI-

61 97,8

0,46 0,85

med tre eller flera

3001-11000

59

0,36

hjulaxlar

IIOOl-

87,8

0,68

Är kilometerskattepliktig bil inrättad för drift med annat drivmedel än brännolja utgår skatt med 80 procent av angivna belopp.

' Senaste lydelse 1980:679.

Prop. 1981/82:225

Föreslagen lydelse

Bilaga 2 till vägtrafikskattelagen (1973:601)

Kilometerskatt

Fordonsslag

Skatte vikt, kilogram

Skatt, ört

; för 10 kilometer

grund­belopp

tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilo­gram över den lägsta vikten i klassen

1 Personbil

0-    900 901-

100 108,5

0 8,5

2 Buss

0-  1600 1601-

119 119,3

0 0,3

3 Lastbil

0-  1600 1601-

119

120

0 1,03

4 Släpvagnar med skatte­vikt över 3000 kilogram, som dragés av kilometer­skattepliktigt fordon med en hjulaxel

3001-

62

0,55

med två hjulaxlar

3001-11000 11001-

61 97,8

0,46 0,85

med tre eller flera hjulaxlar

3001-11000 11001-

59 87,8

0,36 0,68

Är kilometerskattepliktig bil inte inrättad för drift med brännolja utgår skatt med 80 procent av angivna belopp.

Nuvarande lydelse

BUaga 3 tUl vägtrafikskattelagen (1973:601)'* Förteckning över kommuner som avses i 12 a §

Värmlands län Torsby

Kopparbergs län Malung Vansbro Älvdalen

Gävleborgs län[REDACTED_EFTERNAMN]

Västernorrlands lån

Sollefteå

Ange

Jämtlands län
[REDACTED_EFTERNAMN]

B räcke

Härjedalen

Krokom

Ragunda

Strömsund

Åre

Västerbottens lån

Dorotea

Lycksele

Norsjö

Sorsele

" Senaste lydelse 1980: 319.

Prop. 1981/82:225

Storuman

Vilhelmina

Vindeln

Vännäs

Åsele

Norrbottens län

Arjeplog

Arvidsjaur

Gällivare

Haparanda

Jokkmokk

Kalix

Kiruna

Pajala

Älvsbyn

Överkalix

Övertorneå

Föreslagen lydelse

Bilaga 3 tUl vägtrafikskattelagen (1973:601)

Förteckning över kommuner som avses i 12 a §

Värmlands län Torsby

Kopparbergs län Malung Vansbro Älvdalen

Gävleborgs län[REDACTED_EFTERNAMN]

Västernorrlands län

Sollefteå

Ange

Jämtlands län
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bräcke

Häijedalen

Krokom

Ragunda

Strömsund

Åre

Västerbottens län

Bjurholm

Dorotea

Lycksele

Mala

Norsjö

Sorsele

Storuman

Vilhelmina

Vindeln

Vännäs

Åsele

Norrbottens län

Arjeplog

Arvidsjaur

Gällivare

Haparanda

Jokkmokk

Kalix

Kiruna

Pajala

Älvsbyn

Överkalix

Övertorneå

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1983.

Prop. 1981/82:225

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTKOLL

vid regeringssammanträde 1982-02-24

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson, Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer, Ahriand,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Lagrådsremiss med förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601).

1    Inledning

Vägtrafikskatt utgår enligt vägtrafikskattelagen (1973:601), VSL, i form av fordonsskatt och kilometerskatt. I lagen stadgas att ett skattepliktigt fordon i allmänhet inte får användas om vägtrafikskatt som är förfallen till betalning inte har betalats. Med skattepliktigt fordon avses fordon som är eller bör vara registrerat i bilregistret och inte är avställt. Straffet för brukande av ett fordon, för vilket brukandeförbud gäller, är böter.

Svenska Åkeriförbundet, Svenska Taxiförbundet och Svenska Busstra­fikförbundet har i en skrivelse i januari 1978 till regeringen hävdat att brukandeförbudet inte är tillräckligt effektivt.

Skrivelsen överlämnades till vägtrafikskatteutredningen (B 1977:05)'. Utredningen har i ett betänkande (Ds B 1981:8) Översyn av vägtrafikbe­skattningen Del 4 Effektivare .brukandeförbud föreslagit åtgärder för att förbättra brukandeförbudets effektivitet. Betänkandet har remissbehand­lats.

Till protokollet i detta ärende bör fogas dels betänkandet, som också innehåller en redogörelse för gällande bestämmelser, som bilaga I, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissytt­randena som bilaga 2.

Utredningsman departementsrådet Leif Lindstam.

Prop. 1981/82:225

8

2    Föredragandens överväganden

2.1 Allmänna utgångspunkter

Regeln att vägtrafikskatten för ett fordon skall vara betald för att fordo­net skall få användas är av gammalt datum. Bestämmelsen har motiverats med att ett fordon inte bör få användas om inte de kostnader ersätts, som trafiken med fordonet förorsakar. Vidare har brukandeförbudet ansetts ha betydelse för att göra skatteuppbörden effektiv.

Det finns omkring 3,8 milj. vägtrafikskattepliktiga fordon i landet. För nästan alla dessa fordon skall fordonsskatt eriäggas, i de fiesta fall en gäng per år. För ca 240000 fordon skall dessutom kilometerskatt erläggas, normalt tre gånger per år.

Under senare år har genomsnittligt omkring 1,8 % av antalet debitering­ar för fordonsskatt lett till att skattebeloppet har restförts. Motsvarande siffra för kilometerskatten är omkring 3,5 %.

Siffrorna visar enligt min mening att uppbörden av vägtrafikskatt funge­rar tillfredsställande. En bidragande orsak härtill kan naturiigtvis vara brukandeförbudet för fordon, för vilka skatt inte har erlagts. Skälen för förbudet anserjag alltjämt väga tungt och det bör därför finnas kvar.

Emellertid har kritik riktats mot att förbudet inte är tillräckligt effektivt. Svenska Åkeriförbundet, Svenska Taxiförbundet och Svenska Busstrafik­förbundet har i den tidigare nämnda skrivelsen framhållit att risken för upptäckt är begränsad och att det dessutom saknas möjlighet att vid upptäckt effektivt förhindra fortsatt användning av fordonet. De lojala yrkestrafikutövarna för enligt förbunden en ojämn kamp på marknaden rned dem som konsekvent undandrar sig sitt kostnadsansvar och därige­nom skaffar sig obehöriga konkurrensfördelar.

Enligt uppgifter från trafiksäkerhetsverket hade vid ett visst tillfälle i mars 1981 1,2 % av de skattepliktiga fordonen, eller drygt 43 000 fordon, brukandeförbud till följd av obetald skatt. Drygt 11 000 av dessa fordon var kilometerskattepliktiga. Av uppgifter ur bilregistret kunde konstateras att i vart fall drygt 3000 av dessa 11000 fordon hade använts efter det att brukandeförbudet inträtt.

Enligt uppgifter från rikspolisstyrelsen rapporterades under år 1978 drygt 9000 överträdelser av brukandeförbudet på grund av obetalda väg­trafikskatter och knappt 2500 överträdelser av förbudet att använda ore­gistrerade eller avställda fordon.

De uppgifter somjag nu har redogjort för visar enligt min mening, vilket utredningen också har funnit, att åtgärder bör vidtas för att göra brukande­förbudet effektivare.

För detta ändamål har utredningen till en början föreslagit att informatio­nen om de gällande bestämmelserna förbättras i olika avseenden. Enligt vad jag har erfarit pågår f. n. arbete härmed. Härigenom bör lindrigare

Prop. 1981/82:225

9

överträdelser av förbudet kunna minska. Någon författningsmässig regle­ring av detta är inte erforderlig.

Vidare har utredningen föreslagit att bestämmelser införs om att en polisman som påträffar ett fordon med restförd vägtrafikskatt skall för­hindra fortsatt användning av fordonet genom att omhänderta dess regi­streringsskyltar. Utredningen har också föreslagit att fängelse skall ingå i straffskalan för överträdelse av förbudet att använda ett avskyltat fordon. Slutligen har utredningen föreslagit att ett avskyltat fordon som brukas skall kunna tas i beslag och förverkas. Mot det sist nämnda förslaget har såväl principiella som praktiska invändningar riktats från flera remissin­stanser. Jag är därför inte beredd att föreslå att det genomförs.

I det följande avser jag att ta upp utredningens övriga förslag till behand-Hng.

2.2 Avskyltning

Utredningen har föreslagit att ett fordons registreringsskyltar skall om­händertas under förutsättning dels att fordonet brukas i strid mot bestäm­melserna om brukandeförbud i VSL, dels att den skatt som har föranlett brukandeförbudet har lämnats till indrivning.

Remissinstanserna har genomgående tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran.

För egen del får jag anföra följande. När det gäller fordonsägare som medvetet och konsekvent underlåter att betala vägtrafikskatt behövs för­bättrade möjligheter till ett effektivt ingripande. Jag delar utredningens uppfattning att åtgärderna i första hand bör inriktas på polisens verksam­het i samband med kontrollen av fordonen i trafiken.

Utredningens förslag om att avskyltning skall få göras endast om den skatt som förorsakat brukandeförbudet har lämnats till indrivning är moti­verat av att ingripandena då kommer att begränsas till de mer allvarliga fallen av överträdelser mot brukandeförbudet. Jag delar utredningens upp­fattning att avskyltning skall kunna göras i de allvarligare fallen. Det är dock tveksamt om det är lämpligt att anknyta till indrivningsförfarandet.

Vid indrivning av vägtrafikskatt skall enligt 30 § andra stycket VSL bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272) gälla i tillämpliga delar. Ge­nom denna hänvisning regleras inte frågan om när en obetald skatt skall lämnas till indrivning. Någon annan bestämmelse härom finns inte heller. Enligt vad jag har erfarit kan tiden från skattens förfallodag till dess fordringen lämnas för indrivning variera. Med hänsyn till dessa omständig­heter anserjag det mindre lämpligt att som en förutsättning för avskyltning ställa upp kravet att skatten skall ha lämnats till indrivning. Jag delar däremot uppfattningen att avskyltning inte bör tillgripas förrän någon tid har förflutit från skattens förfallodag. Denna tid bör inte sättas kortare än att den skattskyldige bör ha lätt möjlighet att ta del av en påminnelse om

Prop. 1981/82:225

10

skatten. Man bör också ta hänsyn till att det ibland tar viss tid innan en skattebetalning noteras i bilregistret, vilket har betydelse för polisens möjligheter att ur registret ta fram uppgifter om huruvida vägtrafikskatt har betalts eller inte.

Jag har inhämtat att en påminnelse om obetald skatt i allmänhet skickas ut omkring 25 dagar efter förfallodagen. Om tiden sätts till två månader räknat från förfallodagen har därför den skattskyldige normalt fått en påminnelse om skattebetalningen i god tid innan en avskyltning kan kom­ma i fråga. I de flesta fall har fordringen också lämnats till indrivning. Jag föreslår därför att avskyltning skall få ske om två månader har förflutit från förfallodagen för den skatt som har föranlett brukandeförbudet. Jag har inhämtat att bilregistret kommer att anordnas så att polisen direkt kan få svar på frågan om förutsättningar för en avskyltning föreligger. Jag vill i detta sammanhang framhålla att kontrollen av de obeskattade fordonen liksom nu är fallet får göras vid s. k. flygande kontroller och liknande.

Bestämmelsen om avskyltning bör tas in i en ny paragraf, 33 a §, i VSL.

Utredningen har påpekat att en fordonsägare skulle kunna undvika ett ingripande mot ett fordon som i och för sig uppfyller förutsättningarna för avskyltning genom att avställa fordonet. Härigenom upphör nämligen for­donet att vara skattepliktigt och brukandeförbudet enligt VSL gäller inte. För att förhindra ett kringgående av avskyltningsregeln föreslår därför utredningen att även ett avställt fordon skall avskyltas, om det används under förhållanden som för ett motsvarande skattepliktigt fordon skulle ha medfört avskyltning.

Jag delar utredningens uppfattning att en kompletterande bestämmelse om avskyltning av avställda fordon bör införas. Bestämmelsen, som bör tas in som ett andra stycke i den föreslagna 33 a §, bör dock utformas så att en polisman skall omhänderta ett avställt fordons registreringsskyltar om förutsättningarna för en sådan åtgärd skulle ha förelegat om fordonet hade varit skattepliktigt.

I ett tredje stycke i paragrafen bör, som utredningen har föreslagit, anges att den polisman som har omhändertagit ett fordons registreringsskyltar får medge att fordonet förs till lämplig plats för uppställning, lossning av lasten e.d.

2.3 Påföljden vid brukande av ett avskyltat fordon

Utredningen har föreslagit att en möjlighet införs att döma till fängelse om ett fordon med brukandeförbud används trots att det har avskyltats.

Remissinstanserna har med något,undantag ställt sig bakom förslaget.

För egen del instämmer jag i utredningens uppfattning att brukande av ett avskyltat fordon måste anses vara ett avsevärt allvarligare brott än att överträda brukandeförbudet i andra fall. Genom att införa en möjlighet att döma till fängelse när ett avskyltat fordon används, markeras betydelsen av att ett fordon verkligen inte används så länge skatten inte är betald.

Prop. 1981/82:225

11

Jag föreslår således att utredningens förslag i denna del genomförs. Detta kräver ändringar i 34 § VSL. Förslaget bör dock förtydligas när det gäller brukande av ett avställt fordon, så att det klart framgår att fängelse skall kunna följa endast när det är fråga om ett avställt fordon som också är avskyltat. Av systematiska skäl anser jag dessutom att paragrafen bör delas upp i fyra stycken.

2.4 Ikraftträdande

Rikspolisstyrelsen har hemställt att minst sex månader skall förflyta från utfärdandet av den föreslagna lagstiftningen till dess den träder i kraft. Jag delar denna uppfattning. Tidpunkten för ikraftträdandet bör därför bestäm­mas till den 1 januari 1983.

3   Upprättat lagförslag

I enlighet med det anförda har inom budgetdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601). Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3.

4   Hemställan

Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas över det upprättade lag­förslaget.

5   Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Prop. 1981/82:225

12

Utdrag

LAGRÅDET

PROTOKOLL

vid sammanträde 1982-05-03

Närvarande: f.d. justitierådel Petrén, regeringsrådet Delin, justitierådel[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt lagrådet den 16 april 1982 lillhandakommel utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 24 februari 1982 har regeringen på hemstäl­lan av statsrådet och chefen för budgetdepartementet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta lagrådels yttrande över förslag till lag om ändring i vägtrafikskat­telagen (1973:601).

Förslaget har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Åke Rehn-ström.

Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet:

34 §

För alt innebörden av straffbestämmelsen i första stycket otvetydigt skall framgå bör stycket lämpligen inledas så:

"Brukas ett fordon i strid mot 16 § eller 21 § första stycket 2 sedan

fordonets registreringsskyltar har tagits om hand  "

Prop. 1981/82:225

13

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid sammanträde 1982-05-27

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Elmstedl, Tilländer, Ahriand,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601)

1   Anmälan av lagrådsyttrande

Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag till lag om änd­ ring i vägtrafikskattelagen (1973:601).

Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför atl han godtar lagrådets förslag till lydelse av 34 §. Han anför vidare.

Vad angår tillämpningen av den nya 33 a § vill jag ytteriigare understryka att de uppgifter som den enskilde polismannen behöver för att avgöra om ett fordons registreringsskyltar skall tas om hand, kommer att kunna inhämtas direkt från bilregistret. Några misstag vid tillämpningen av be­stämmelsen skall därför inte behöva förekomma. Teoretiskt kan emellertid tänkas att bilregistrets uppgifter av ett eller annat skäl är oriktiga. Om så skulle visa sig vara fallet och registreringsskyltarna till följd härav felaktigt har tagits om hand, skall naturiigtvis dessa i enlighet med vanliga förvalt­ningsrättsliga principer återställas, varvid några rättsverkningar av omhän­dertagandet inte uppkommer. Den enskilde bör alltid ha möjlighet att vända sig till polisstyrelsen för att få denna fråga prövad. Avsikten är att frågan om förvaring m. m. av omhändertagna skyltar skall regleras genom verkslällighetsföreskrifter.

2   Vissa andra ändringar i vägtrankskattelagen (1973:601)

Vägtrafikskatteutredningen har i sitt andra delbetänkande (Ds B 1980:13) Slopad fordonsskatt och höjd bensinskatt bl. a. föreslagit vissa ändringar i VSL av närmast redaktionell karaktär. Således har utredningen i förtydligande syfte föreslagit alt i 1 § införs ell nytt stycke, i vilket ensin och gasol definieras genom att en hänvisning görs till skattepliktspfini-lionen i lagen (1961:372) om bensinskatt.

' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde den 24 februari 1982.

Prop. 1981/82:225

14

I bilaga 2 till VSL anges bl. a. all kilometerskatt skall utgå med 80% av fullt skattebelopp om en kilometerskattepliktig bil är inrättad för drift med annat drivmedel än brännolja. För att det otvetydigt skall framgå att det endast är fordon som inte alls drivs med brännolja som omfattas av bestämmelsen har utredningen föreslagit atl bestämmelsen utformas så att den gäller kilomelerskallepliktiga bilar som inte är inrättade för drift med brännolja.

Riksskatteverket har i en skrivelse den 22 oktober 1981 hemställt bl. a. att verket får rätt alt meddela föreskrifter om dels renovering av kilometer­räknarapparatur, dels beräkning av den i 1 § vägtrafikskatlekungörelsen (1973:776) nämnda omräkningsfaktorn. Enligt verket föreligger behov av föreskrifter på dessa områden och verket föreslår därför att ett sådant bemyndigande ges i 17 § 2 st. VSL.

Vidare har riksskatteverket under hand påpekat att 30 § VSL innehåller en hänvisning till 49 § lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsum-tionsbeskatlning. Sistnämnda paragraf upphörde att gälla vid utgången av år 1980 (SFS 1980:186), varför hänvisningen bör slopas.

De av vägtrafikskatteutredningen och riksskatteverket framförda änd­ringsförslagen är välmotiverade och bör enligt min mening genomföras.

Slutligen kräver den av regeringen beslutade delningen den 1 januari 1983 av Vännäs och Norsjö kommuner till Vännäs och Bjurholms kom­muner resp. Norsjö och Mala kommuner en ändring i förteckningen över kommuner i bilaga 3 till VSL.

De nu genomgångna ändringsförslagen bör träda i kraft den I januari 1983.

3   Övriga frågor

Jag utgår från att nu föreslagna reformer kan genomföras inom ramen för befintliga resurser.

Ändringsförslagen under avsnitt 2 är lagtekniskt okomplicerade. Även i övrigt är dessa förslag sådana alt lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta dels det av lagrådet granskade lagförslaget med vidtagen ändring, dels förslaget lill övriga ändringar i vägtrafikskattelagen (1973:601).

5   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1981/82:225

15

Bilaga  1

BUDGET­DEPARTEMENTET

ÖVERSYN AV VÄGTRAFIK­BESKATTNINGEN

DEL 4

Effektivare brukandeförbud

Betänkande av vägtrafikskatteutredningen

Ds B 1981:8

Prop. 1981/82:225

16

Till Statsr

å

det och chefen f

ö

r budgetdepartementet

Den 15 april 1977 tillkallade chefen f

ö

r budgetdepartementet numera departementsr

å

det Leif Lindstam att son s

ä

rskild ut­redare g

ö

ra en teknisk 

ö

versyn av v

ä

gtrafikbeskattningen (B 1977:05).

Experter 

å

t utredningen 

ä

r nu hovr

ä

ttsassessorn Hans[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

rste, byr

å

sekreteraren Sven Bornhager, bitr. skattedirekt

»

ren Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], avdelningsdirekt

ö

ren Birger[REDACTED_EFTERNAMN], byr

å

-

 direkt

ö

ren G

ö

ran Guste och departementssekreteraren Gunnar Skarell. Sekreterare 

ä

r kammarr

ä

ttsfiskalen Lennart Hamberg oeh byr

å

direkt

ö

ren Mats Sj

ö

strand.

Utredningen f

å

r h

ä

rmed 

ö

verl

ä

mna delbet

ä

nkandet 

Ö

versyn av v

ä

gtrafikbeskattningen E)el 4 Effektivare brukandef

ö

rbud.

Stockholm i maj 1981

Leif Lindstanv'

Lennart Hamberg   Mats Sj

ö

strand

Prop. 1981/82:225

17

INNEHALL

SAMMANFATTNING PÖRFATTNINGSröRSLAG

1    UTREDNINGENS ARBETE

1.1    Utredningens direktiv och tidigare f

ö

rslag

1.2    Fr

å

gan an ett effektivare brukandef

ö

rbud

1.3    Arbetets uppl

ä

ggning

2    G

Ä

LLANDE BEST

Ä

MMELSER OM V

Ä

GTRAFIKSKATT, M.M.

2.1

P

å

f

ö

ring av skatt, m.m.

2.2

Ordinarie uppb

ö

rd

2.2.1

Fordonsskatt

2.2.2

Kilometerskatt

2.3

Tillf

ä

llig uppb

ö

rd

2.4

Indrivning, m.m.

2.5     Brukandef

ö

rbud

2.5.1

Fordonsskatt

2.5.2

Kilcmeterskatt 2.5  Kontrollm

ä

rkessystemet

3

R

Ä

TTEN TILL INGRIPANDEN ENLIGT V

Ä

GTRAFIKSKATTEIAGEN OCH ANDRA F

Ö

RFATTNINGAR

4

STATISTISKA UPPGIFTER, M.M.

4.1

Debiteringar, p

å

minnelser och restf

ö

ringar

4.2

Andel fordon med brukandef

ö

rbud, m.m.

4.3

Rapporterade 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet, m.m.

4.4

Andra uppgifter om otill

å

tet brukande, m.m.

5    

Ö

VERV

Ä

GANDEN OCH F

Ö

RSLAG

5.1    Behov av 

å

tg

ä

rder f

ö

r att g

ö

ra brukandef

ö

rbudet

effektivare

5.2

Begr

ä

nsning av 

å

tg

ä

rderna till vissa fall

5.3

Å

tg

ä

rder

5.3.1

Avskyltning

5.3.2

Färd till avlastningsplats eller uppställ­ningsplats

2   Riksdagen 1981182. 1 saml. Nr 225

Prop. 1981/82:225

18

5.3.3

Vissa p

å

f

ö

ljdsbest

ä

mmelser

5.3.4

Samarbete mellan myndigheter, informations- 

 insatser

5.3.5

Vissa registerfr

å

gor, m.m.

6  SPECIAIHTIVERING

Bilaga 1 Skatteperioder och uppt

ö

rdsm

å

nader f

ö

r v

ä

gtrafikskatt

Bilaga 2 Tabeller

Prop. 1981/82:225

19

SAMMANFATTNING

I detta fj

ä

rde delbet

ä

nkande redovisar vi v

å

ra 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag om en effektivisering av brukandef

ö

rbudet f

ö

r fordon f

ö

r vilka v

ä

gtrafik­skatten inte har erlagts. Bakgrunden till v

å

rt arbete med fr

å

gan 

ä

r den kritik som i olika sammanhang, bl.a. av Svenska 

å

kerif

ö

rbundet. Svenska taxif

ö

rbundet och Svenska.busstrafikf

ö

rbundet i en gemensam skrivelse son 

ö

verl

ä

mnats till oss, har riktats mot de nuvarande reglerna och m

ö

jlig­heterna att ingripa mot missbruk.

Enligt g

ä

llande regler f

å

r ett skattepliktigt fordon inte anv

ä

ndas om v

ä

g­trafikskatt son f

ö

rfallit till betalning inte har betalats. Detta g

ä

ller dock inte skatt som avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

ret och inte heller skatt som fastst

ä

llts gencm efterbeskattning och son en tidi­gare 

ä

gare till fordonet 

ä

r skattskyldig f

ö

r. Ett brukandef

ö

rbud kan upp­h

ä

vas i vissa fall, bl.a. om fordonet s

ä

ljs vid exekutiv f

ö

rs

ä

ljning.

Den sedan l

ä

nge g

ä

llande principen att ett

fordon inte f

ä

r anv

ä

ndas cm

v

ä

gtrafikskatten f

ö

r det inte har betalats

b

ö

r enligt v

å

r mening uppr

ä

tt­

h

å

llas. N

å

gra sk

ä

l att genomf

ö

ra 

ä

ndringar

i grunderna f

ö

r f

ö

rbudet finns

enligt v

å

r mening inte.

Det 

ä

r mycket sv

å

rt att ange i vilken utstr

ä

ckning fordon med brukandef

ö

r­bud anv

ä

nds i trafik. Vid en kontroll av uppgifter i bilregistret har det visats att 

ö

ver 27 % av bl.a. de kilometerskattepliktiga fordonen med o-betald v

ä

gtrafikskatt har anv

ä

nts n

å

gon g

å

ng efter det att brukandef

ö

rbudet intr

ä

dde.

Ä

ven vid kontroller p

å

 v

ä

gen har uppt

ä

ckts 

å

tskilliga fall av otill

å

ten anv

ä

ndning, ofta i yrkesm

ä

ssig trafik.

Mot bakgrund av vad son nu framkcmmit om anv

ä

ndning av fordon med brukande­f

ö

rbud, har vi funnit att brukandef

ö

rbudet b

ö

r g

ö

ras mer effektivt.

Brott mot brukandef

ö

rbudsbest

ä

mmelserna torde vara vanliga under tiden anedelbart efter det att skatten har f

ö

rfallit till betalning och i sam­band med 

ö

verl

å

telser av fordon. F

ö

r att kaima till r

ä

tta med dessa typer av brott not brukandef

ö

rbudet f

ö

resl

å

r vi att informationen om de g

ä

llande best

ä

mmelserna f

ö

rb

ä

ttras i olika avseenden. Vi f

ö

resl

å

r ocks

å

 bl.a. att man 

ö

verv

ä

ger att genanf

ö

ra regelbundna registerkontroller betr

ä

ffande for­don son anv

ä

nds trots att brukandef

ö

rbud g

ä

ller f

ö

r dem.

Prop. 1981/82:225

20

De hittills redovisade 

å

tg

ä

rderna torde inte f

å

 n

å

gon mer betydande effekt i de fall fotdons

ä

garna mer konsekvent undandrar sig skattebetal­ning f

ö

r sina fordon. Detta kan g

ä

lla s.k. svart

å

kare och andra son konse­kvent undandrar sig allt betalningsansvar. F

ö

r dessa sv

å

rare fall av 

ö

ver­tr

ä

delser kr

ä

vs enligt v

å

r mening 

å

tg

ä

rder f

ö

r att f

ö

rhindra fortsatt anv

ä

ndning av fordonen och, i vissa fall, sk

ä

rpta straffsanktioner. Dessa str

ä

ngare ingripanden b

ö

r begr

ä

nsas till de fall d

å

ö

vertr

ä

delserna av brukandef

ö

rbudet kan antas ske medvetet.

Cti ett fordon anv

ä

nds efter det att skatten har restf

ö

rts, kan man enligt v

å

r mening utg

å

 fr

å

n att brukandef

ö

rbudsbest

ä

mmelserna 

ö

vertr

ä

ds medvetet. En p

å

minnelse an skatteinbetalning har d

å

 s

ä

nts till fordons

ä

garen och krav p

å

 inbetalning s

ä

nds efter restf

ö

ringen ut av kronofogdemyndigheten. D

ä

rvid erinras om att fordonet inte f

å

r anv

ä

ndas f

ö

rr

ä

n skatten 

ä

r betald.

I de nu aktuella fallen 

ä

r det endast vid en poliskontroll p

å

v

ä

gen sar, ett effektivt ingripande kan g

ö

ras. Vi f

ö

resl

å

r att best

ä

nmelser inf

ö

rs an att en polisman san p

å

tr

ä

ffar ett fordon med restf

ö

rd v

ä

gtrafikskatt skall f

ö

rhindra fortsatt anv

ä

ndning av fordonet genan att cmh

ä

nderta dess registreringsskyltar. Nya skyltar skall sedan inte f

å

 l

ä

mnas ut f

ö

rr

ä

n brukandef

ö

rbudet har upph

ö

rt. Av praktiska sk

ä

l b

ö

r polismannen f

å

 medge att fordonet efter avskyltningen f

ö

rs till n

ä

rmaste l

ä

mpliga uppst

ä

llnings-eller avlastningsplats.

Att anv

ä

nda ett avskyltat fordon i trafik innan brukandef

ö

rbudet har h

ä

vts, m

å

ste bed

ö

mas vara ett avsev

ä

rt allvarligare brott 

ä

n 

ö

vertr

ä

delser av bru­kandef

ö

rbudet i 

ö

vriga fall. I straffskalan b

ö

r d

ä

rf

ö

r inf

ö

ras f

ä

ngelse. F

ö

r att f

ö

rhindra att ett avskyltat fordon som har anv

ä

nts olovligen an­v

ä

nds p

å

 nytt b

ö

r enligt v

å

r mening fordonet kunna tas i beslag och f

ö

r­verkas.

Prop. 1981/82:225

21

FORFATININGSFORSIAG

1 F

ö

rslag till

Lag an 

ä

ndring i v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601)

1

H

ä

rigenan f

ö

reskrivs i fr

å

ga om v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601)

dels att rubriken n

ä

rmast f

ö

re 33 

§

skall lyda "Straffbest

ä

nmelser m.m.",

dels att 16, 21 och 34 

§§

 skall ha nedan angivna lydelse,

dels att i lagen skall inf

ö

ras tv

å

 nya paragrafer, 33 a och 34 a 

§§

, av nedan

angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

16 

§

Skattepliktigt fordon f

å

r ej brukas, om till betalning f

ö

rfallen fordonsskatt ej erlagts. Detta g

ä

ller ej i fr

å

ga an skatt son avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

ret och ej heller i fr

å

ga an skatt san 

å

vilar tidigare 

ä

gare av fordonet och son fastst

ä

llts genan beslut cm efterbeskattning enligt 24 

§

.

Har fordon s

å

lts vid exekutiv f

ö

rs

ä

lj­ning f

å

r det brukas av den nye 

ä

garen utan hinder av att fordonsskatt, f

ö

r vilken tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig, inte har erlagts. F

ö

religger annars s

ä

rskilda sk

ä

l f

å

r riksskatteverket medge att visst fordon f

å

r brukas utan hinder av f

ö

rsta stycket.

Har fordonet s

å

lts vid exekutiv f

ö

rs

ä

lj­ning j_eU

£

jiar_det_f

ö

rvJ

£

at

£

_ST] 34 a 

§

, f

å

r det brukas av den nye 

ä

ga­ren utan hinder av att fordonsskatt, f

ö

r vilken en tidigare 

ä

gare 

ä

r skatt­skyldig, inte har erlagts. F

ö

religger annars s

ä

rskilda sk

ä

l f

å

r riksskatte­verket medge att fordonet f

å

r brukas utan hinder av f

ö

rsta stycket.

2.1 

§ 

Kilaneterskattepliktigt fordon f

å

r ej brukas

1.  cm det inte 

ä

r f

ö

rsett med kilometerr

ä

knarapparatur av godk

ä

nt slag som 

ä

r

plcmberad och godk

ä

nd vid besiktning samt fungerar tillfredsst

ä

llande,

2.  an till betalning f

ö

rfallen kilometerskatt ej erlagts.

Regeringen eller myndighet son regeringen best

ä

mmer f

å

r medge att fordon, utan hinder av f

ö

rsta stycket 1, f

å

r brukas i avvaktan p

å

 reparation eller besiktning av kilometerr

ä

knarapparatur.

Lagen omtryckt 1979:290. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:869

Prop. 1981/82:225

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

22

Vad san s

ä

gs i f

ö

rsta stycket 1 g

ä

ller ej i fall som avse; i 17 

§

 tredje stycket.

Vad son s

ä

gs i f

ö

rsta stycket 2 g

ä

ller ej i fr

å

ga om skatt som avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte-

ä

ret och e heller i fr

å

ga cm skatt son 

å

vilar tidigare 

ä

gare av fordonet och scm fastst

ä

llts genom beslut an efterbeskattning enligt 24 eller 25 

§

. Har fordon s

å

lts vid exekutiv f

ö

rs

ä

lj­ning f

å

r det brukas av den nye 

ä

garen utan hinder av att kilometerskatt, f

ö

r vilken tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig, inte har erlagts. F

ö

religger annars s

ä

rskilda sk

ä

l f

å

r riksskatteverket medge att visst fordon f

å

r brukas utan hinder av f

ö

rsta stycket 2.

Vad som s

ä

gs i f

ö

rsta stycket 2 g

ä

ller inte i fr

å

ga an skatt scm avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte­

å

ret och inte heller i fr

å

ga an skatt scm 

å

vilar

&font-family:Verdana'>tidigare 

ä

gare av fordonet och scm har fastst

ä

llts genan beslut an efterbeskattning enligt 24 eller 25 

§

. Har fordonet s

å

lts vid exekutiv f

ö

r­sal jning_j_elj

£

r_2iar_det_f

ö

n7e

£

kat

£

_ai-ligt 34 a 

§

, f

å

r det brukas av den nye 

ä

garen utan hinder av att kilcsneter-skatt, f

ö

r vilken en tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig, inte har erlagts. F

ö

re­ligger annars s

ä

rskilda sk

ä

l f

å

r riks­skatteverket medge att fordonet f

å

r brukas utan hinder av f

ö

rsta stycket 2.

33 a 

§

Brukas ett fordon i strid mot 16 

§

 eller 21 

§

f

ö

rsta stycket 2 och har den skatt san har f

ö

ranlett brukandef

ö

rbudet l

ä

m­nats till indrivning, skall polisman omh

ä

nderta fordonets registreringsskyl­tar. Detsanma g

ä

ller an ett avst

ä

llt fordon brukas, under f

ö

ruts

ä

ttning att brukandef

ö

rbud skulle r

å

da f

ö

r det en­ligt 16 

§

 eller 21 

§

 f

ö

rsta stycket 2 om det var skattepliktigt, och skatten 

 har l

ä

mnats till indrivning.

Den polisman som har onh

ä

ndertagit for­donets registreringsskyltar f

å

r medge att det f

ö

rs till n

ä

rmaste l

ä

mpliga av­lastningsplats eller uppst

ä

llningsplats.

Prop. 1981/82:225

23

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

34 

§

Brukas fordon i strid mot 16 eller 21    Har ett fordons 'registreringsskyltar

§

 dones 

ä

garen till b

ö

ter.

omh

ä

ndertagits enligt 33 a 

§

 f

ö

rsta

stycket, och brukas det i strid mot 16 

§

 eller 21 

§

f

ö

rsta stycket 2, dons 

ä

garen till b

ö

ter eller f

ä

ngelse i h

ö

gst sex m

å

nader. Detsamma g

ä

ller an fordonet 

ä

r avst

ä

llt och brukande­f

ö

rbud skulle r

å

da f

ö

r det enligt 16 

§

 eller 21 

§

 f

ö

rsta stycket 2 om det var skattepliktigt. Brukas i annat fall ett fordon i strid mot 16 eller 21 

§

 d

ö

ms 

ä

garen till b

ö

ter.

Visar 

ä

garen att han iakttagit vad som ankcmmit p

å

 honan f

ö

r att hindra att for­donet brukades 

ä

r han fri fr

å

n ansvar.

34 a 

§

Har ett fordons registreringsskyltar omh

ä

ndertagits enligt 33 a 

§

 f

ö

rsta stycket, och brukas det i strid mot 16 

§

eller 21 

§

 f

ö

rsta stycket 2, f

å

r fordonet f

ö

rklaras f

ö

rverkat an det 

ä

r p

å

kallat f

ö

r att f

ö

rebygga brott eller om annars s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

re­ligger. 

Ä

r fordonet avst

ä

llt f

å

r det f

ö

rklaras f

ö

rverkat, cm brukandef

ö

rbud skulle r

å

da f

ö

r det enligt 16 

§

 eller 21 

§

 f

ö

rsta stycket 2 om det var skatte­pliktigt.

F

ö

rverkande enligt f

ö

rsta stycket f

å

r ske oavsett van fordonet tillh

ö

r. I st

ä

llet f

ö

r fordonet kan dess v

ä

rde f

ö

r-klaras f

ö

rverkat.

Denna lag tr

ä

der i kraft den 1 januari 1982

Prop. 1981/82:225

24

2 Förslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1973:776)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att i v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen (1973:776)  skall inf

ö

ras tv

å

nya paragrafer, 27 a och 27 b 

§§

, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

27 a 

§

Betalas fordonsskatt eller kilometer-

skatt efter skattais f

ö

rfallodag, skall bevis om att skatten har beta­lats medf

ö

ras vid f

ä

rd med fordonet. Dgina skyldighet g

ä

ller till dess att skattekvitto har erh

å

llits.

27 b 

§

¥evls~an" poljnBnsmeägrvaride enligt 33 a § andra stycket vägtrafikskat­telagen  (1973:601)   skall medföras vid färd med ett fordon vars regi­streringsskyltar har omhändertagits enligt första stycket nännda para­graf.

Denna forordning träder i kraft den 1 januari 1982.

Otr.tryckt  1979:396

Prop. 1981/82:225

3 Förslag till

25

F

ö

rordning om 

ä

ndring i bilregisterkung

ö

relsm (1972:599)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 19, 21, 24, 27 och 29 

§§

 bilregisterkung

ö

relsen (1972: 599) skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

Ett registrerat fordon f

å

r, om annat inte f

ö

ljer av 27 

§

 eller 40 

§

andra stycket, brukas endast om det 

ä

r f

ö

rsett med registreringsskylt. P

å 

bil, traktor, motorredskap, terr

ä

ng­vagn, sl

ä

pfordon och terr

ä

ngsl

ä

p anv

ä

nds skylt som avses i 18 

§ 

f

ö

rsta stycket a eller b. P

å

 motor­cykel och tetr

ä

ngskoter anv

ä

nds skylt som avses i 18 

§

 f

ö

rsta styck­et c.

19 

§

Ett registrerat fordon f

ä

r, om annat inte f

ö

ljer av 27 

§

 eller 40 

§

andra stycket denna kung

ö

relse eller av 33 a 

§

 andra stycket v

ä

gtrafikskatte­lagen (1973:601), brukas endast om det 

ä

r f

ö

rsett med registrerings­skylt. P

å

 bil, traktor, notorredskap, terr

ä

ngvagn, sl

ä

pfordon och terr

ä

ng­sl

ä

p anv

ä

nds skylt som avses i 18 

§ 

f

ö

rsta stycket a eller b. P

å

 notor-cykel och terr

ä

ngskoter anv

ä

nds skylt som avses i 18 

§

 f

ö

rsta styck­et c.

Registreringsskylt skall vara anbringad p

å

 bil s

å

v

ä

l framtill som baktill, p

å 

traktor, motorredskap och terr

ä

ngnctorfordcn framtill samt p

å

 motorcykel, sl

ä

p­fordon och terr

ä

ngsl

ä

p baktill. Skylt framtill skall vara v

ä

l synlig framifr

å

n och skylt baktill v

ä

l synlig bakifr

å

n.

Om det medf

ö

r avsev

ä

rd ol

ä

genhet att f

ö

ra skyltai framtill p

å

 traktor, motor-redskap eller terr

ä

ngskoter eller baktill p

å

 sl

ä

pfordon, som drag

é

s av traktor eller motorredskap, f

å

r den anbringas p

å

annan utifr

å

n v

ä

l synlig plats.

21 

§ 

Om en registreringsskylt har f

ö

rst

ö

rts eller f

ö

rkommit eller underg

å

tt s

å

dan f

ö

r

ä

ndring att den inte l

ä

npligai kan anv

ä

ndas eller har givits in till l

ä

ns­styrelse enligt 34 

§

 andra stycket 

ä

r fordonets 

ä

gare efter skriftlig ans

ö

kan ber

ä

ttigad att erh

å

lla en duplett av skylten. I fall som avses i 24 

§

 f

å

r an­s

ö

kan 

ä

ven g

ö

ras av fordonets f

ö

rare.

Kung

ö

relsen omtryckt 1979:640.

Prop. 1981/82:225

Nuvarande lydelse

26

F

ö

reslagen lydelse

Dupletter av registreringsskyltar f

å

r inte l

ä

nnas ut f

ö

r ett fordcn om bru­kandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r det enligt 16 

§ 

eller 21 

§

f

ö

rsta stycket 2 v

ä

gtra­fikskattelagen (1973:601). 

Ä

r fordo­net avst

ä

llt f

å

r dupletter inte l

ä

nt-nas ut om s

å

dant brukandef

ö

rbud skulle r

å

da f

ö

r det om det var skat­tepliktigt enligt v

ä

gtrafikskatte­lagen.

Har ett fordons registreringsskyltar omh

ä

ndertagits enligt 33 a 

§

 f

ö

rsta stycket v

ä

gtrafikskattelagen, l

ä

nnas utan s

ä

rskild ans

ö

kan dupletter av registreringsskyltarna ut till fordo­nets 

ä

gare n

ä

r hinder d

ä

remot inte l

ä

ngre f

ö

religger enligt andra styck­et. 

Ä

r fordonet avst

ä

llt skall dup-letter dock l

ä

imas ut endast efter

ans

ö

kan enligt f

ö

rsta stycket.

24 

§

F

ö

religger omst

ä

ndighet som avses i 21 

§

 tillhandah

å

ller polisnyndighet provisorisk registreringsskylt, om ans

ö

kan samtidigt g

ö

res om duplett av registreringsskylten. P

ö

r provi­sorisk registreringsskylt skall hos polisnyndigheten deponeras femtio kronor. Deponerat belopp betalas tillbaka om skylten 

å

terst

ä

lles inom tv

å

 veckor fr

å

n utl

ä

nnandet. I annat fall tillfaller beloppet staten.

F

ö

religger omst

ä

ndighet som avses-i 21 

§

 f

ö

rsta stycket tillhandah

å

ller polisnyndighet  provisorisk regi­streringsskylt, om ans

ö

kan samtidigt g

ö

rs om ai du5>lett av registrerings­skylten. F

ö

r varje provisorisk regi­streringsskylt skall hos polisnyndig-heten deponeras femtio kronor. Depo­nerat belopp betalas tillbaka om skyltan 

å

terst

ä

lls inom tv

å

 veckor fr

å

n det att den har l

ä

nnats ut. I annat fall tillfaller beloppet staten.

Provisoriska registreringsskyltar f

å

r inte l

ä

imas ut f

ö

r ett fordon om bru-

Prop. 1981/82:225

Nuvarande lydelse

27

F

ö

reslagen lydelse

kandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r det enligt 16 

§

 eller 21 

§

 f

ö

rsta stycket 2 v

ä

g­trafikskattelagen (1973:601). 

Ä

r for­donet avst

ä

llt f

å

r provisoriska re-gistreringsskyltar inte l

ä

nnas ut om s

å

dant brukandef

ö

rbud skulle r

å

da f

ö

r det om det var skattepliktigt enligt v

ä

gtrafikskattelagen.

Har ett fordons registreringsskyltar omh

ä

ndertagits enligt 33 a 

§

 f

ö

rsta stycket v

ä

gtrafikskattelagen, till­handah

å

ller polisnyndighet proviso­riska registreringsskyltar n

ä

r hinder d

ä

remot inte l

ä

ngre f

ö

religcier enligt andra stycket. D

ä

rvid till

ä

npas be­st

ä

mmelserna i f

ö

rsta stycket om de­position av visst belopp. 

Ä

r fordo-net avst

ä

llt f

å

r provisoriska regi­streringsskyltar aidast l

ä

nnas ut om ans

ö

kan samtidigt g

ö

rs om dupletter av registreringsskyltarna.

Kan registreringsskylt _ej_ anv

ä

ndas p

å

grund av f

ö

rh

å

llande som avses i 21 

§

, f

å

r fordonet brukas f

ö

r f

ä

rd kortaste l

ä

npliga v

ä

g till lokal d

ä

r provisorisk registreringsskylt kan l

ä

nnas ut.

27 

§

Kan an registreringsskylt inte anv

ä

n­das p

å

grund av f

ö

rh

å

llande som avses i 21 

§

 f

ö

rsta stycket, eller f

ö

re­ligger omst

ä

ndighet som avses i 21 

§ 

tredje stycket, f

å

r fordonet brukas f

ö

r f

ä

rd kortaste l

ä

npliga v

ä

g till lokal d

ä

r

s 

provisorisk registre­ringsskylt kan l

ä

nnas ut.

Fordon som f

ö

rsetts med provisorisk registreringsskylt f

å

r framf

ö

ras med s

å

dan skylt till dess duplett av registreringsskylt tillhandah

å

llits.

I fr

å

ga om provisorisk registreringsskylt 

ä

ger 20 

§

 notsvarande till

ä

mpning.

Prop. 1981/82:225

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

28

29 

§

Utf

ä

rdande av kontrollm

ä

rke f

ö

r ett fordon pr

ö

vas av trafiks

ä

kerhetsverket i sanband med att fordonsskatt enligt v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601) p

å

f

ö

rs f

ö

r fordonet. Pr

ö

vningen skall ske inom de femton f

ö

rsta dagarna av den kalender-n

é

nad under vilken fordonsskatten f

ö

rfaller till betalning. Om det vid er, s

å­

dan kontirollbesiktning som avses i 75, 76, 78 eller 79 

§

 fordonskung

ö

relsen (1972:595) har meddelats f

ö

rel

ä

ggande om ny besiktning eller om n

å

gon av de i 28 

§

 f

ö

rsta stycket angivna f

ö

ruts

ä

ttningarna inte 

ä

r uppfyllda, kan pr

ö

vningen ske 

ä

ven efter det att fordonet eller apparaturen godk

ä

nts vid besiktning el­ler f

ö

ruts

ä

ttningen uppfyllts.

I fall som avses i 17 

§

 f

ö

rsta styck­et andra punkten v

ä

gtrafikskattekun­g

ö

relsen (1973:776) pr

ö

var l

ä

nssty­relsen utf

ä

rdande av kontrollm

ä

rke i sanband med fr

å

gan om upph

ö

rande av avst

ä

llning.

I fall som avses i 17 

§

 f

ö

rsta styck­et andra punkten v

ä

gtrafikskattekun­g

ö

relsen (1973:776) pr

ö

var l

ä

nssty­relsen utf

ä

rdande av kontrollm

ä

rke i sanband med fr

å

gan om att avst

ä

ll-ningen skall upph

ö

ra. L

ä

nsstyrelsen pr

ö

var utf

ä

rdande av kontrollm

ä

rke 

ä

ven n

ä

r enligt uppgifter i registret brukandef

ö

rbud enligt 16 

§

 eller 21 

§ 

f

ö

rsta stycket 2 v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601) inte l

ä

ngre f

ö

religger f

ö

r ett fordan vars registreringsskyltar har omh

ä

ndertagits enligt 33 a 

§ 

f

ö

rsta stycket den lagen.

Utf

ä

rdande av kontrollm

ä

rke f

ö

r fordon som inte 

ä

r skattepliktiga anligt v

ä

g­trafikskattelagen och som inte skall kontrollbesiktigas enligt 75 eller 76 

§ 

fordonskung

ö

relsen pr

ö

vas av trafiks

ä

kerhetsverket. Pr

ö

vningen skall ske inom de femton f

ö

rsta dagarna av den kalenderm

å

nad som motsvaras av sista siffran i fordonets registreringsnummer enligt f

ö

ljande tabell.

Sista siffra i reg.nr

Pr

ö

vning av utf

ä

rdande av kontrollm

ä

rke

Sista siffra i reg.nr

Pr

ö

vning av utf

ä

rdande av kontrollm

ä

rke

1

april

6

2

ma]

7

3

3uni

8

4

augusti

9

5

augusti

0

novenber

decenber

januari

februari

mars

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den 1 januari 1982.

Prop. 1981/82:225

29

1       UTREDNINGENS ARBETE

1.1         Utredningens direktiv och tidigare f

ö

rslag

Utredningen skall enligt sina direktiv (Dir 1977:44) g

ö

ra en teknisk 

ö

ver­syn av v

ä

gtrafikbeskattningens olika delar. Enligt till

ä

ggsdirektiv i februari 1979 (Dir 1979:9) har vi i s

ä

rskilt uppdrag att utv

ä

rdera kilo­meterbeskattningen och att v

ä

rdera alternativa beskattningsformer. Vi har ocks

å

 i enlighet med till

ä

ggsdirektiv i juni 1980 (Dir 1980:51) utrett fr

å

gan cm elfordonens beskattning.

V

å

ra 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag hittills har redovisats i tre delbet

ä

nkanden. 

Ö

versyn av v

ä

gtrafikbeskattningen Del 1 Kilometerskatt (Ds B 1978:5), scm avl

ä

mnades i juli 1978, Del 2 Slopad fordonsskatt och h

ö

jd bensinskatt (Ds B 1980:13), avl

ä

mnat i oktober 1980 och Del 3 Beskattningen av eldriv­na fordon (Ds B 1981:4), avl

ä

mnat i mars 1981.

1.2         Fr

å

gan cm ett effektivare brukandef

ö

rbud

Svenska 

å

kerif

ö

rbundet. Svenska taxif

ö

rbundet och Svenska busstrafikf

ö

r­bundet hemst

ä

llde i en skrivelse till regeringen i januari 1978 cm en 

ö

ver­syn av reglerna om brukandef

ö

rbud f

ö

r fordon till f

ö

ljd av obetald v

ä

g­trafikskatt. Skrivelsen har 

ö

verl

ä

mnats till utredningen f

ö

r att tas under 

ö

verv

ä

gande vid utredningsuppdragets fullg

ö

rande.

I skrivelsen anf

ö

r f

ö

rbunden bl.a. att det f

ö

rekommer att mindre nogr

ä

knade fordons

ä

gare inte respekterar ett brukandef

ö

rbud son intr

ä

tt till f

ö

ljd av att v

ä

gtrafikskatt inte har betalats. Risken f

ö

r uppt

ä

ckt 

ä

r enligt f

ö

r­bunden begr

ä

nsad. Dessutom saknas m

ö

jlighet att vid uppt

ä

ckt effektivt f

ö

r­hindra fortsatt anv

ä

ndning av fordonet. F

ö

rbunden anf

ö

r vidare f

ö

ljande.

Nuvarande l

å

ngsamma system f

ö

r lagf

ö

ring och indrivning av skatt avskr

ä

cker uppenbarligen inte mindre noggranna fordons

ä

gare, scm satt i system att driva trafik bl.a. utan att erl

ä

gga f

ö

reskrivna skatter.

De lojala yrkestirafikut

ö

varna f

ö

r p

å

 marknaden en oj

ä

mn kanp med dem san konsekvent undandrar sig sitt kostnadsansvar och d

ä

rigenom skaffar sig obe­h

ö

riga och skadliga konkurrensf

ö

rdelar.

Vi hemst

ä

ller med h

ä

nvisning till det anf

ö

rda cm en 

ö

versyn, s

å

 att den begr

ä

nsade verkningsgraden, san utm

ä

rker nuvarande sanktionssystem, 

ö

kas. Brukningsf

ö

rbudet i VSL 

§

 16 och 21 m

å

ste g

ö

ras effektivt. Icke obetydliga skattebelopp torde st

å

 att vinna f

ö

r stat:sverket, cm obeskattade fordon p

å

Prop. 1981/82:225

30

ett effektivt s

ä

tt kunde tas ur trafik, inte minst genan att ber

ö

ra trans­porter skulle kaima att 

ö

verf

ö

ras till fordons

ä

gare, som lojalt uppfyller sina skyldigheter.

Vi har funnit sk

ä

l att ta upp fr

å

gan cm en effektivisering av reglerna cm brukandef

ö

rbud separat och redovisar nu v

å

ra 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag i denna del. I detta sanmanhang tar vi dock inte upp fr

å

gan an eventuella brukandef

ö

rbud f

ö

r utl

ä

ndska fordon som anv

ä

nds i Sverige trots att f

ö

re­skrivna skatter inte har erlagts. Vi avser att i v

å

rt fortsatta arbete behandla beskattningen av de utl

ä

ndska fordonen.

1.3      Arbetets uppl

ä

ggning

Under arbetet har vi inh

ä

mtat uppgifter fr

å

n bl,a. rikspolisstyrelsen (RPS) och trafiks

ä

kerhetsverket (TSV).

I januari 1981 tillsatte kommunikationsministern tre arbetsgrupper med upp­drag att behandla fr

å

gor

cm  

s.k. svart

å

kning incm godstrafiksektorn. Vi har haft kontakter med den arbetsgrupp scm haft till uppgift att l

ä

mna f

ö

r­slag till 

å

tg

ä

rder f

ö

r en effektivisering av kontrollen p

å

 v

ä

g och att se

ö

ver sanktionsfr

å

aan.

Prop. 1981/82:225

31

2       G

Ä

LLANDE BEST

Ä

MMELSER CM V

Ä

GTRAFIKSKATT, M.M.

I det f

ö

ljande l

ä

mnas en redog

ö

relse f

ö

r vissa av f

ö

rfattningsbest

ä

nmel-serna i fr

å

ga cm v

ä

gtrafikskatt. I huvudsak inriktas redog

ö

relsen p

å

f

ö

r­farandet vid uppb

ö

rd och indrivning. F

ö

rfarandet beskrivs relativt detal­jerat med h

ä

nsyn till utformningen av de 

å

tg

ä

rder vi f

ö

resl

å

r i kapitel 5. N

ä

rmare redog

ö

relser f

ö

r

ö

vriga delar av v

ä

gtrafikskattelagstiftningen finns i v

å

ra delbet

ä

nkanden

Ö

versyn av v

ä

gtrafikbeskattningen Del 1 Kilo­meterskatt (Ds B 1978:5) och Del 2 Slopad fordonsskatt och h

ö

jd bensin­skatt (Ds B 1980:13) .

I avsnitt 2.6 behandlas kortfattat reglerna cm kontrollm

ä

rke.

2.1          P

å

f

ö

ring av skatt, m.m.

Best

ä

mmelser cm v

ä

gtrafikskatt finns bl.a. i v

ä

gtrafikskattelagen (1973: 601, omtryckt 1979:280, 

ä

ndrad senast 1980:679), VSL, och i v

ä

gtrafikskatte­kung

ö

relsen (1973:776, omtryckt 1979:396, 

ä

ndrad senast 1980:764), VSK.

V

ä

gtrafikskatt p

å

f

ö

rs enligt 22

§

 VSL genom automatisk databehandling och p

å

 grundval av uppgiifter i bilregistret utan att beslut meddelas av be-skattningsmyndighet

é

n (l

ä

nsstyrelsen).' TSV p

å

f

ö

r skatten f

ö

r beskattnings­myndighetens r

ä

kning och verkst

ä

ller uppb

ö

rd av skatten (10 

§

 VSK).

2.2          Ordinarie uppb

ö

rd

2.2.1    Fordonsskatt

Oppb

ö

rdsm

å

naden f

ö

r ordinarie uppb

ö

rd av fordonsskatt best

ä

ms f

ö

r varje fordon av slutsiffran i fordonets registreringsnummer. F

ö

r fordon med en fordonsskatt san inte 

ö

verstiger 1 500 kr. f

ö

r helt 

å

r, g

ö

rs ordinarie uppb

ö

rd en g

å

ng per 

å

r. F

ö

r fordon med h

ö

gre 

å

rlig skatt g

ö

rs tre ordinarie uppb

ö

rder per 

å

r; Varje s

å

dan uppb

ö

rd avser en skatteperiod om fyra m

å

nader och 

ä

r en tredjedel av skatten f

ö

r hela skatte

å

ret. Ordinarie uppb

ö

rd g

ö

rs f

ö

r fordon scm 

ä

r skattepliktigt vid ing

å

ngen av uppb

ö

rdsm

å

naden (9 

§

f

ö

rsta stycket och 12 

§

 f

ö

rsta stycket VSL, 13 

§

 f

ö

rsta stycket VSK).

Fordonsskatt erl

ä

ggs i f

ö

rskott, dvs. f

ö

re ing

å

ngen av det skatte

å

r eller den skatteperiod som skatten avser (12 

§

 tredje stycket VSL). Undantag fr

å

n

Prop. 1981/82:225

32

detta g

ä

ller vid uppb

ö

rd f

ö

r skatteperiod som b

ö

rjar i augusti. Uppb

ö

rden g

ö

rs d

å

 f

ö

rst i augusti, eftersom juli m

å

nad inte 

ä

r ordinarie uppb

ö

rds­m

å

nad f

ö

r n

å

gon v

ä

gtrafikskatt (4 

§

 VSK). Av bilaga 1 framg

å

r vilka skatte­

å

r, skatteperioder och uppb

ö

rdsm

å

nader som g

ä

ller f

ö

r fordon med olika slutsiffror i registreringsnumret.

Skattskyldig vid ordinarie uppb

ö

rd av fordonsskatt 

ä

r den san vid ing

å

ngen av uppb

ö

rdsm

å

naden 

ä

r eller b

ö

r vara upptagen i bilregistret san 

ä

gare till ett fordon (1 

§

 tredje stycket, 7 och 14 

§§

 VSL). TSV s

ä

nder d

ä

rvid van­ligen ut skattekvitto under postf

ö

rskott. Kravet skall s

ä

ndas ut senast den 15 i uppb

ö

rdsm

å

naden (20 

§

 VSK). Postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelsen skall l

ö

sas f

ö

re utg

å

ngen av uppb

ö

rdsm

å

naden (21 

§

 f

ö

rsta stycket VSK). F

ö

rs

ä

ndelsen f

å

r ocks

å

 l

ö

sas h

ö

gst 10 dagar senare, under f

ö

ruts

ä

ttning att restav­gift erl

ä

ggs samtidigt (21a 

§

 VSK). Skall kontrollm

ä

rke utf

ä

rdas f

ö

r for­donet, s

ä

nds detta ut tillsammans med skattekvittot. Om kontrollm

ä

rke d

ä

re­mot inte skall l

ä

mnas ut f

ö

r fordonet, och cm fordonet inte 

ä

r kilometer­skattepliktigt, har riksskatteverket (RSV) medgett att TSV s

ä

nder en avi med ett inbetalningskort till den skattskyldige (RSV:s f

ö

rfattningssamling RSFS 1981:8).

En generell m

ö

jlighet att erl

ä

gga skatten genan girering fr

å

n person- eller postgirokonto har ocks

å

 medgivits (24 

§

VSK och RSV:s anvisningar RSV Ip 1973:10, s. 27). Den skattskyldige skall d

å

 anv

ä

nda inbetalningskortet f

ö

r postf

ö

rskott scm gireringshandling. Skattekvittot och ev. kontrollm

ä

rke 

ö

vers

ä

nds i l

ö

sbrev till den skattskyldige n

ä

r betalningen har bokf

ö

rts p

å 

postgirot.

I vissa fall kan skatten f

å

 erl

ä

ggas genan ins

ä

ttning p

å

ett s

ä

rskilt post­girokonto. Detta kan, efter anvisning fr

å

n l

ä

nsstyrelsen, ske an en for­dons

ä

gare av n

å

gon anledning inte har erh

å

llit postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelsen i tid (22 

§

 VSK och RSV Ip 1973:10, s. 27). Skatten anses erlagd den dag in­betalningen g

ö

rs p

å

 postanstalt eller n

ä

r en f

ö

rs

ä

ndelse med girerings-handlingar avl

ä

mnas f

ö

r postbefordran till postgirot (26 

§

f

ö

rsta stycket VSK) .

Postverket skall enligt 23 

§

 VSK snarast n

ö

jligt redovisa inl

ö

sta postf

ö

r­skottsf

ö

rs

ä

ndelser till TSV. De inl

ö

stia avierna avl

ä

ses maskinellt och redovisas till TSV via magnetband. Redovisningen till TSV har normalt skett tredje dagen efter inbetalningen. Bilregistret kan vara uppdaterat 7-8

Prop. 1981/82:225

33

(senast 10) dagar efter betalningen.

2.2.2      Kilometerskatt

Kilometerskatt utg

å

r i efterhand f

ö

r skatteperioder (18 

§

 tredje stycket VSL). Skatte

å

ret 

ä

r indelat i tre skatteperioder. Samma uppb

ö

rdsm

å

nader g

ä

ller f

ö

r uppb

ö

rd av kilcmeterskatt som f

ö

r uppb

ö

rd av fordonsskatt (4 

§ 

VSK). Skatte

å

r och skatteperioder f

ö

r ett fordon 

ä

r s

å

ledes beroende av slutsiffran i fordonets registreringsnuranver (se bilaga 1).

Sista m

å

naden i varje skatteperiod kallas avst

ä

nplingsm

å

nad. Senast vid utg

å

ngen av denna m

å

nad skall fordons

ä

garen l

ä

mna uppgift f

ö

r ber

ä

kning av kilometerskatt f

ö

r perioden. S

å

dan uppgift l

ä

mnas genan att ett s

ä

r­skilt st

ä

mpelkort st

ä

nplas i fordonets kilometerr

ä

knare och s

ä

nds in till TSV. Uppgift skall l

ä

mnas under f

ö

ruts

ä

ttning att fordonet har varit kilometerskattepliktigt n

å

gon g

å

ng mellan f

ö

reg

å

ende avst

ä

npling och in­g

å

ngen av avst

ä

mplingsm

å

naden (5 

§

VSK). I s

å

dana fall skall ordinarie uppb

ö

rd ske (12 

§

andra stycket VSK).

Best

ä

nmelserna otri vem sotn 

ä

r skattskyldig vid ordinarie ufpb

ö

rd, n

ä

r och hiir krav p

å

 skatten skall s

ä

ndas ut samt n

ä

r och hur skatten skall erl

ä

ggas 

ö

verensst

ä

mmer med vad scm g

ä

ller i fr

å

ga om fordonsskatt. Trots att reg­lerna och tidpunkterna f

ö

r ordinarie uppb

ö

rd av fordonsskatt och kilcmeter­skatt 

ä

r gemensamma, g

ö

rs f.n. inte n

å

gon gemensam uppb

ö

rd (12 

§

 tredje stycket VSK och RSFS 1980:65).

2.3        Tillf

ä

llig uppb

ö

rd

Tillf

ä

llig uppb

ö

rd av fordonsskatt g

ö

rs i fr

å

ga om fordon f

ö

r vilket skatte­plikt intr

ä

der efter ing

å

ngen av uppb

ö

rdsm

å

naden och f

ö

r fordon f

ö

r vilket skatt skall utg

å

 med h

ö

gre belopp 

ä

n tidigare p

å

 grund av 

ä

ndrad beskaffen­het hos fordonet eller 

ä

ndrat anv

ä

ndningss

ä

tt (14 

§

VSK). Tillf

ä

llig upp­b

ö

rd av kilometerskatt g

ö

rs n

ä

r ett fordon upph

ö

rt att vara kilaneterskatte­pliktigt av annan anledning 

ä

n avst

ä

llning (15 

§

VSK).

Fordonsskatt son skall erl

ä

ggas vid tillf

ä

llig uppb

ö

rd f

ö

rfaller till be­talning n

ä

r skatteplikten intr

ä

der (17 

§

VSK) och postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelse skall l

ö

sas inom 15 dagar d

ä

refter (21 

§

andra stycket VSK). F

ö

rklarar for­dons

ä

garen i samband med att avst

ä

llningen upph

ö

r f

ö

r ett fordon att han

3 

Riksdagen 1981/82. I saml. Nr 225

Prop. 1981/82:225

34

ö

nskar ta det i bruk omedelbart, f

ö

rfaller skatten dock till betalning f

ö

rst 15 dagar efter det att avst

ä

llningen har upph

ö

rt (17 

§

f

ö

rsta stycket andra meningen VSK). I detta fall skall postf

ö

rskottet l

ö

sas inom 15 dagar efter skattepliktens intr

ä

de (21 

§

andra stycket VSK).

Vid tillf

ä

llig uppb

ö

rd av fordonsskatt f

ö

r fordon f

ö

r vilket h

ö

gre skatt skall utg

å

 f

ö

rfaller skatten till betalning .15 dagar efter utg

å

ngen av den m

å

nad under vilken registreringsbesiktning till f

ö

ljd av 

ä

ndringen skett eller senast skulle ha skett eller 15 dagar efter utg

å

ngen av den m

å

nad under vilken anv

ä

ndningss

ä

ttet 

ä

ndrades (18 

§

 VSK och RSV Ip 1973:10, s. 26). Postf

ö

rskottet skall l

ö

sas senast p

å

 f

ö

rfallodagen (21 

§

 andra stycket VSK).

Kilcmeterskatt som skall erl

ä

ggas vid tillf

ä

llig uppb

ö

rd f

ö

rfaller till betalning n

ä

r fordonet upph

ö

r att vara kilometerskattepliktigt (17 

§

 andra stycket VSK) och postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelse skall l

ö

sas inom 15 dagar fr

å

n f

ö

rfallodagen (21 

§

 andra stycket VSK).

2.4      Indrivning, m.m.

Cm v

ä

gtrafikskatt san f

ö

rfallit till betalning inte har betalats, s

ä

nder TSV ut en p

å

minnelse till den skattskyldige tillsanmans med ett inbetal­ningskort. Det debiterade beloppet har d

å

 r

ä

knats upp med restavgiften p

å 

4 % (30 

§

 andra stycket VSL j

ä

mf

ö

rd med 58 

§

 f

ö

rsta stycket uppb

ö

rdslagen, 1953:272). P

å

minnelserna s

ä

nds vid ordinarie uppb

ö

rd ut omkring den 25:e i m

å

naden efter den under vilken skatten har f

ö

rfallit till betalning.

Betalas inte skatten trots p

å

minnelsen, restf

ö

rs den ankring den 25:e i m

å

naden efter den d

å

p

å

minnelsen s

ä

ndes ut. Fordons

ä

garen meddelas inte s

ä

rskilt cm att restf

ö

ring har skett. Restf

ö

ringen noteras i bilregistret och indrivningshandlingar s

ä

nds till l

ä

nsstyrelsen (j

ä

mf

ö

r 28 

§

 VSK). L

ä

ns­styrelsen s

ä

nder d

ä

refter indrivningshandlingarna till kronofogdemyndig­heten. Betalningsanmaning och inbetalningskort 

ä

r f

ä

rdigutskrivna redan av TSV. P

ö

r n

å

gra l

ä

n, d

ä

r det s.k. REX-systemet har inf

ö

rts, framst

ä

ller TSV i st

ä

llet f

ö

r vanliga indrivningshandlingar magnetband med motsvarande uppgifter.

N

ä

r kronofogdemyndigheten har drivit in det restf

ö

rda skattebeloppet s

ä

nds ett meddelande till l

ä

nsstyrelsen om fullbetald skatt (d

ä

r REX-systemet 

ä

r

Prop. 1981/82:225

35

i funktion via magnetband till TSV). Bilregistret uppdateras och skatte­kvitto (och kontrollm

ä

rke) s

ä

nds ut.

2.5       Brukandef

ö

rbud

2.5.1     Fordonsskatt

Enligt best

ä

nmelserna i 16 

§

 VSL f

å

r ett skattepliktigt fordon inte bru­kas, cm fordonsskatt som har f

ö

rfallit till betalning inte har betalats. Detta g

ä

ller dock inte skatt san avser tid f

ö

re det n

ä

nnast f

ö

reg

å

ende skatte

å

ret. F

ö

r t.ex. ett fordon med slutsiffran C i registreringsnumret (skatte

å

r april-mars) g

ä

ller s

å

ledes fr

å

n ing

å

ngen av april 1981 inte l

ä

ngre brukandef

ö

rbud om endast skatten f

ö

r skatte

å

ret 1979-1980 (san f

ö

r­f

ö

ll till betalning i mars 1979) eller tidigare 

å

r fortfarande 

ä

r obetald.

Brukandef

ö

rbud g

ä

ller inte f

ö

r ett fordon an den obetalda skatten har fast­st

ä

llts genan efterbeskattning enligt 24 

§

 VSL och en tidigare 

ä

gare till fordonet 

ä

r skyldig att erl

ä

gga den.

Cm ett fordon har s

å

lts vid en exekutiv f

ö

rs

ä

ljning, f

å

r det brukas av den nye 

ä

garen 

ä

ven om fordonsskatt som en tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig f

ö

r, inte har erlagts.

Finns det s

ä

rskilda sk

ä

l till det f

å

r RSV medge undantag fr

å

n brukandef

ö

r­budet. Denna best

ä

mmelse avses till

ä

npas fr

ä

mst i samband med konkurser i de fall konkursboet forts

ä

tter konkursg

ä

lden

ä

rens verksamhet under viss tid och n

ä

r konkursboet 

ö

verl

å

ter fordon till annan 

ä

gare samt n

ä

r en skatt­skyldig tr

ä

ffat avtal med kronofogdemyndigheten om avbetalning av en rest­f

ö

rd skatteskuld (se Ds B 1978:5 

Ö

versyn av v

ä

gtrafikbeskattningen Del 1 Kilcmeterskatt, s. 128-130 och prop. 1978/79:94, s. 14-16).

Cta ett fordon brukas i strid not best

ä

mmelserna i 16 

§

VSL, d

ö

ms fordons­

ä

garen till b

ö

ter. Detsamma g

ä

ller annan f

ö

rare av fordonet 

ä

n

ä

garen, an han k

ä

nt till hindret f

ö

r brukandet. Om fordons

ä

garen visar att han iakttagit vad san ankommer p

å

 honom f

ö

r att hindra att fordonet brukades, 

ä

r han dock fri fr

å

n ansvar (34 och 36 

§§

 VSL, se ocks

å

 vissa inskr

ä

nk­ningar i sistn

ä

mnda paragraf). Om n

å

gon annan 

ä

n

ä

garen utan lov anv

ä

nder ett fordon f

ö

r vilket brukandef

ö

rbud g

ä

ller, d

ö

ms han till b

ö

ter i 

ä

garens, st

ä

lle (35 

§

 VSL). Detta g

ä

ller ocks

å

f

ö

r den som innehar ett fordon med

Prop. 1981/82:225

36

nyttjander

ä

tt och har r

ä

tt att best

ä

mma an f

ö

rare av fordonet eller an­litar annan f

ö

rare 

ä

n den 

ä

garen har utsett. P

ö

r fordon som tillh

ö

r eller brukas av juridiska personer finns i 38 

§

 VSL s

ä

rskilt angivet vem straff­ansvaret drabbar.

2.5.2      Kilaneterskatt

I 21 

§

 VSL stadgas att ett kilometerskattepliktigt fordon inte f

å

r brukas cm det inte 

ä

r f

ö

rsett med kilometerr

ä

knarapparatur av godk

ä

nt slag son 

ä

r plcmberad och godk

ä

nd vid besiktning samt fungerar tillfredsst

ä

llande, eller cm kilometerskatt scm har f

ö

rfallit till betalning inte har erlagts.

F

ö

r brukandef

ö

rbud p.g.a. obetald skatt g

ä

ller samma inskr

ä

nkningar som i fr

å

ga cm obetald fordonsskatt, dvs. f

ö

rbudet g

ä

ller inte cm skatten avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

ret (dock blir tidsgr

ä

nserna inte gemensamma, eftersom skatte

å

ren f

ö

r fordonsskatt och kilcmeterskatt inte . 

ö

verensst

ä

mmer). Brukandef

ö

rbudet g

ä

ller inte heller om den obetalda skatten har fastst

ä

llts genom beslut om efterbeskattning enligt 24 eller 25 S VSL och en tidigare 

ä

gare till fordonet 

ä

r skyldig att erl

ä

gga den.

Best

ä

mmelserna cm upph

ä

vande av ett brukandef

ö

rbud 

ä

r identiska f

ö

r for­donsskatt och kilcmeterskatt; Detsamma g

ä

ller straffbest

ä

mmelserna f

ö

r brott not brukandef

ö

rbudsbest

ä

mmelserna.

2.6        Kontrollm

ä

rkessystemet

Polisens 

ö

vervakning av att brukandef

ö

rbudet inte 

ö

vertr

ä

ds 

ä

r i f

ö

rsta hand beroende av kontrollm

ä

rkessystemet. F

ö

r att kontrollm

ä

rke skall ut­f

ä

rdas kr

ä

vs n

ä

mligen bl.a. att f

ö

rbud att bruka fordonet inte g

ä

ller en­ligt 16 eller 21 

§

 VSL (28 

§

bilregisterkung

ö

relsen, 1972:599, omtryckt 1979:640, 

ä

ndrad senast 1981:68, BRK) . Utf

ä

rdande av kontrollm

ä

rke pr

ö

vas i samband med att fordonsskatt p

å

f

ö

rs (29 

§

 BRK). Vid fordonsskatteupp­b

ö

rden s

ä

nds kontrollra

ä

rket tillsammans med skattekvittot under postf

ö

r­skott. M

ä

rket l

ä

mnas inte ut om inte fordonsskatten och registerh

å

llnings­avgiften betalas.

Eftersom kilometerskatt och fordonsskatt f.n. inte debiteras gemensamt utvisar ett giltigt kontrollm

ä

rke inte med s

ä

kerhet att brukandef

ö

rbud inte r

å

der f

ö

r fordonet p

å

 grund av att kilometerskatten inte har betalats.

Prop. 1981/82:225

37

Den kilometerskatt scm f

ö

rfaller till betalning vid utg

å

ngen av uppb

ö

rds­m

å

naden f

ö

r fordonsskatt beh

ö

ver inte betalas f

ö

r att kontrollm

ä

rke skall l

ä

mnas ut. N

ä

r fordonsskatt debiteras en g

å

ng per 

å

r, dvs. n

ä

r skatten 

ä

r h

ö

gst 1 500 kr. per 

å

r, kan giltigt kontrollm

ä

rke finnas trots att for­donet haft brukandef

ö

rbud p

å

 grund av obetald kilometerskatt under upp till ett helt 

å

r I fr

å

ga om kilometerskattepliktiga fordon 

ä

r kontroll­m

ä

rket d

ä

rf

ö

r inte ett lika bra hj

ä

lpmedel f

ö

r kontrollen av att ett brukandef

ö

rbud inte 

ö

vertr

ä

ds som det 

ä

r f

ö

r 

ö

vriga fordon.

Prop. 1981/82:225

38

3        R

Ä

TTEN TILL INGRIPANDEN ENLIGT V

Ä

GTRAFIKSKATTELAGEN OCH ANDRA F

Ö

RFATTNINGAR

Av redog

ö

relsen f

ö

r g

ä

llande best

ä

mmelser har fr

å

ng

å

tt att brukandef

ö

r­bud - med vissa undantag - r

å

der f

ö

r ett fordon n

ä

r v

ä

gtrafikskatt inte har betalats f

ö

r det. 

Ö

vertr

ä

ds f

ö

rbudet kan fordons

ä

garen och f

ö

raren b

ö

tfallas.

P

å

tr

ä

ffas ett fordon i trafik trots att brukandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r det p

å 

grund av obetald v

ä

gtrafikskatt rapporteras f

ö

rseelsen och ett straff­f

ö

rel

ä

ggande meddelas s

å

 sm

å

ningom. P

å

f

ö

ljden best

ä

ms vanligen till om­kring 15 dagsb

ö

ter. Den polispersonal scm uppt

ä

ckt att brukandef

ö

rbudet

ö

vertr

ä

tts vidtar dock normalt ingen annan 

å

tg

ä

rd 

ä

n att rapportera 

ö

ver­tr

ä

delsen. Det oskattade fordonet kan s

å

ledes kcnma att k

ö

ras fr

å

n plat­sen utan att n

å

got ingripande sker, trots att brukande av fordonet inte 

ä

r till

å

tet. Polispersonalen anser sig rrarmalt inte kunna med tv

å

ngs

å

t­g

ä

rder f

ö

rhindra att f

ä

rden forts

ä

tter.

Enligt polisinstruktionen (1972:511) skall polisman bl.a. f

ö

rebygga brott och hindra att den allm

ä

nna ordningen och s

ä

kerheten st

ö

rs genan brott. Redan denna best

ä

nrielse skulle kunna t

ä

nkas inneb

ä

ra en befogenhet f

ö

r polisman att hindra fortsatt f

ä

rd med ett oskattat fordon. Ehiellertid 

ä

r polisen tveksam till m

ö

jligheten att stoppa fordon enbart med st

ö

d av de allm

ä

nna reglerna i polisinstruktionen. Det anses att best

ä

nmelserna m

å

ste tolkas med f

ö

rsiktighet och att de endast undantagsvis f

å

r tas till in­t

ä

kt f

ö

r mer konkreta tv

å

ngs

å

tg

ä

rder, eftersom dessa b

ö

r framg

å

av uttryck­liga f

ö

rfattningsbest

ä

mmelser.

Mot denna bakgrund har ocks

å

 i en rad f

ö

rfattningar inom v

ä

gtrafikens om­r

å

de tagits in uttryckliga best

ä

mmelser san inneb

ä

r en skyldighet f

ö

r polism

ä

nnen att i vissa fall hindra fortsatt f

ä

rd med ett fordon.

I v

ä

gtrafikkung

ö

relsen (1972:603) f

ö

reskrivs s

å

ledes att cm ett fordon fram­f

ö

rs i strid not kung

ö

relsen eller en f

ö

reskrift son meddelats med st

ö

d av den, skall polisman hindra fort:satt f

ä

rd son inte kan ske utan p

å

taglig fara f

ö

r trafiks

ä

kerheten eller annan v

ä

sentlig ol

ä

genhet (168 

§

 f

ö

rsta stycket).

Detta ger polisman n

ö

jlighet och skyldighet att hindra fortatt f

ä

rd exempel-

Prop, 1981/82:225

39

vis om f

ö

raren p

å

 grund av sjukdom eller p

å

verkan av alkoholdrycker inte kan f

ö

ra fordonet p

å

ett betryggande s

ä

tt, om fordonet 

ä

r ol

ä

npligt las­tat, om det kan f

ö

rorsaka skador p

å

 v

ä

gbanan eller om k

ö

rningen 

ä

r on

ö

dig och st

ö

rande vid bostadsbebyggelse.

I andra stycket i den n

ä

mnda paragrafen i v

ä

gtrafikkung

ö

relsen l

ä

mnas s

ä

rskilda f

ö

reskrifter cm ingripande not fordon med 

ö

verlast.

Motsvarande best

ä

mmelser finns 

ä

ven i 114 

§

 fordonskung

ö

relsen (1972:595), 93 

§

 BRK och 79 

§

 terr

ä

ngtrafikkung

ö

relsen (1972:594).

Med st

ö

d av best

ä

mmelsen i fordonskung

ö

relsen skall s

å

ledes polisman hind­ra fortsatt f

ä

rd som inte kan ske utan p

å

taglig fara f

ö

r trafiks

ä

kerheten eller annan v

ä

sentlig ol

ä

genhet av den anledningen att fordonets beskaffen­het eller utrustning inte 

ä

r i f

ö

reskrivet skick. Samma best

ä

nmelse i BRK innet

ä

r n

ö

jlighet att hindra f

ä

rd med ett fordon som inte 

ä

r f

ö

rsett med registreringsskylt eller kontrollm

ä

rke, allt under f

ö

ruts

ä

ttning att detta kan anses inneb

ä

ra v

ä

sentlig ol

ä

genhet. Principiellt synes under samma f

ö

r­uts

ä

ttning f

ä

rd med ett avst

ä

llt fordon kunna hindras.

Ä

ven i k

ö

rkort:slagen (1977:477) finns ett likalydande stadgande (38 

§

), vilket inneb

ä

r att fortsatt f

ä

rd kan hindras an en f

ö

rare t.ex. inte har k

ö

rkort f

ö

r det slag av fordon han framf

ö

r.

Slutligen finns i 17 

§

kung

ö

relsen (1972:602) om arbetstid vid v

ä

gtransport en best

ä

mmelse enligt vilken polisman skall hindra fortsatt f

ä

rd scm inte kan ske utan p

å

taglig fara f

ö

r trafiks

ä

kerheten, cm en f

ö

rare brutit mot vissa i kung

ö

relsen meddelade f

ö

reskrifter an arbetstidens l

ä

ngd och an pauser under arbetet. F

ö

raren skall enligt kung

ö

relsen f

ö

ra arbetstids­bok, d

ä

r arbetstider och pauser antecknas. Boken skall medf

ö

ras under f

ä

rd och p

å

 beg

ä

ran visas upp f

ö

r polisman.

Det kan noteras att det i yrkestrafiklagen (1979:559) inte finns n

å

gon be­st

ä

nmelse scm ger polisman r

ä

tt att hindra fortsatt f

ä

rd om trafiktillst

å

nd saknas vid ut

ö

vande av trafik scm kr

ä

ver s

å

dant tillst

å

nd.

De nu beskrivna reglerna i v

ä

gtrafikf

ö

rfattningarna om att hindra fortsatt f

ä

rd har i f

ö

rsta hand tillkcrmit f

ö

r att ge polisen och allm

ä

nheten klar­het i vilka ingrepp som kan vidtas. 

Ä

ven n

ä

r dessa regler inf

ö

rdes dis-

Prop. 1981/82:225

40

kuterades om de egentligen var n

ö

dv

ä

ndiga eftersom polisens allm

ä

nna be­fogenheter gav visst st

ö

d f

ö

r ingripanden i de angivna fallen. Det har dock ansetts (se bl.a. prop. 1951:30 s. 130 med f

ö

rslag till ny v

ä

gtrafik­f

ö

rordning) att de s

ä

rskilda best

ä

mmelserna i v

ä

gtrafikf

ö

rfattningarna kan utg

ö

ra en erinran om f

ö

reskrifterna i g

ä

llande polisinstruktion och en garanti f

ö

r polismannens befogenheter att vidta n

ö

dv

ä

ndiga 

å

tg

ä

rder.

N

å

gra best

ä

mmelser om hur hindrandet av fortsatt f

ä

rd praktiskt skall ge­nomf

ö

ras finns inte i v

ä

gtrafikf

ö

rfattningarna. 

Å

tg

ä

rderna f

å

r ske med be­aktande av de allm

ä

nna begr

ä

nsningsreglerna i polisinstruktionen. Str

ä

ngare medel 

ä

n f

ö

rh

å

llandena kr

ä

ver f

å

r inte anv

ä

ndas och v

å

ld f

å

r inte till­gripas f

ö

rr

ä

n uppgiften inte kan l

ö

sas p

å

 annat s

ä

tt.

cm en f

ö

rare saknar k

ö

rkort eller 

ä

r p

å

verkad av alkoholdrycker kan hans fortsatta f

ä

rd med ett fordon hindras genan att polismannen tar hand an fordonets nycklar tills vidare. 

Ä

r fordonet beh

ä

ftat med n

å

got fel san inneb

ä

r uppenbar fara f

ö

r trafiks

ä

kerheten meddelas k

ö

rf

ö

rbud f

ö

r fordonet och det f

ö

rses med ett k

ö

rf

ö

rbudsm

ä

rke. Fordonet f

å

r d

å

 i princip inte an­v

ä

ndas f

ö

rr

ä

n det har reparerats och besiktigats. Cm fordonet framf

ö

rs med 

ö

verlast tillses att viss del av lasten lossas innan f

ä

rden fortis

ä

tter. I vissa fall f

ö

rekaimer ist

ä

llet att f

ä

rden till

å

ts forts

ä

tta men s

ä

rskilda f

ö

reskrifter ges om f

ä

rdhastighet m.m.

Prop. 1981/82:225

41

4       STATISTISKA UPPGIFTER M.M.

Med hj

ä

lp av statistiska uppgifter fr

å

n RPS och statistiska centralbyr

å

n (SCB), samt vissa uppgifter som TSV tagit fram s

ä

rskilt f

ö

r v

å

r r

ä

kning, skall vi i det f

ö

ljande f

ö

rs

ö

ka belysa bl.a. i vilken utstr

ä

ckning oskat­tade fordon anv

ä

nds i trafik. De uppgifter som vi redovisar indikerar att antalet brott mot best

ä

mmelserna

ä

r betydande.

4.1     Debiteringar, p

å

minnelser och restf

ö

ringar

Antalet debiteringar vid ordinarie och tillf

ä

llig uppb

ö

rd av fordonsskatt har under 

å

ren 1977-1980 varit mellan 4,65 och 4,86 miljoner per 

å

r. Av dessa har mellan 151 000 och 157 000 per 

å

r - motsvarande 3,1-3,3 % av an­talet debiteringar - lett till betalningsp

å

minnelser. Clnkring 60 % av de debiteringar f

ö

r vilka p

å

minnelser s

ä

nts ut har senare restf

ö

rts.

P

ö

r kiloneterskattens del har antalet debiteringar p

å

 grundval av uppgifter p

å

 avl

ä

mnade st

ä

npelkort under 

å

ren 1977-1980 varit mellan 745 000 och 906 000 per 

å

r och antalet sk

ö

nsm

ä

ssiga debiteringar mellan 23 000 och 27 000 per 

å

r. Av samtliga debiteringar har varje 

å

r 38 000 - 43 000 -motsvarande 4,4-4,9 % - lett till betalningsp

å

minnelser. Cmkring 70 % av dessa debiteringar har senare restf

ö

rts.

1 tabell 1 i bilaga 2 finns n

ä

rmare uppgifter cm antal debiteringar, p

å­

minnelser och restf

ö

ringar, m.m.

Antalet skattedebiteringar minskade under 

å

r 1980 j

ä

mf

ö

rt med f

ö

reg

å

ende 

å

r. Detta var en f

ö

ljd av den minskning av antalet skatteperioder fr

å

n fyra till tre per 

å

r, san genomf

ö

rdes successivt under 

å

ret.

San framg

å

tt ovan, 

ä

r andelen p

å

minnelser och restf

ö

ringar h

ö

gre f

ö

r kilo-meterskatten 

ä

n f

ö

r fordonsskatten. Detta kan bero p

å

de kontrollm

ä

rkes-och uppb

ö

rdsrutiner son till

ä

npas. San framg

å

tt av avsnitt 2.6 kan ett fordon ha ett giltigt kontrollm

ä

rke trots att kilcmeterskatten inte

ä

r betald. Detta kan inneb

ä

ra att en fordons

ä

gare inte alltid uppfattar det san lika n

ö

dv

ä

ndigt att betala kilcmeterskatten scm fordonsskatten.

Uppgifter om antalet p

å

minnelser och restf

ö

ringar ger inte n

å

gon bild av f

ö

r hur m

å

nga fordon brukandef

ö

rbud intr

ä

der varje 

å

r. F

ö

r det f

ö

rsta kan

Prop. 1981/82:225

42

brukandef

ö

rbud ha g

ä

llt f

ö

r ett fordon under viss tid, trots att n

å

gon p

å

minnelse inte s

ä

nts ut. Skatten har d

å

 visserligen betalats f

ö

r sent, men i s

å

dan tid att betalningen hunnit noteras i registret innan n

å

gon p

å

minnelse uppr

ä

ttats. F

ö

r det andra kan flera p

å

mirunelser och restf

ö

r­ingar under ett 

å

r avse samma fordon. Antalet fordon f

ö

r vilka brukande­f

ö

rbud intr

ä

der m

å

ste emellertid vara betydande. Utan tvekan anv

ä

nds ock­s

å

 en del av dem i trafik. Vi kommer i avsnitt 4.4 att redog

ö

ra f

ö

r vad som framkommit om anv

ä

ndningen av kilcmeterskattepliktiga fordon med brukandef

ö

rbud.

4.2      Andel fordon med brukandef

ö

rbud, m.m.

Fr

å

n TSV har vi f

å

tt vissa uppgifter om bl.a. hur m

å

nga fordon som den 7 mars 1981 hade brukandef

ö

rbud p

å

grund av att skatt inte hade betalats.

Av de registrerade, inte avst

ä

llda, fordonen hade 43 552 eller 1,2 % brukandef

ö

rbud p

å

grund av obetald skatt. P

ö

r 26 940 eller drygt 60 % av dessa fanns restf

ö

rd skatt.

Andelen fordon med brukandef

ö

rbud varierade dels mellan kilometerskatte­pliktiga och inte kilcmeterskattepliktiga fordon, dels mellan olika for­donsslag .

P

ö

r de kilcmeterskattepliktiga fordonen g

ä

llde att i genansnitt 3,0 % hade brukandef

ö

rbud p

å

 grund av obetald skatt. 67 % av dessa hade restf

ö

rd skatt. St

ö

rst var andelen fordon med brukandef

ö

rbud p

å

 grund av att skatt inte betalats bland de kilcmeterskattepliktiga personbilarna - 3,9 % - och minst bland bussarna - 0,7 %. Av samtliga kilometerskattepliktiga personbilar hade 2,7 % restf

ö

rd skatt, not 0,4 % f

ö

r bussarna.

F

ö

r andra 

ä

n kilcmeterskattepliktiga fordon g

ä

llde att i genomsnitt 1,0 % hade brukandef

ö

rbud p

å

grund av obetald skatt. Av dessa hade 60 % restf

ö

rd skatt. Den l

ä

gsta andelen fordon med brukandef

ö

rbud p

å

grund av att skatt inte betalats var 0,9 % och g

ä

llde f

ö

r personbilar och traktorer, medan den h

ö

gsta var 5,5 % och redovisades f

ö

r motorcyklar. Andelen fordon med rest­f

ö

rd skatt varierade mellan 0,5 och-3,6 % av totala antalet fordon.

N

ä

rmare uppgifter cm registrerade, ej avst

ä

llda fordon med brukandef

ö

rbud, restf

ö

rd skatt m.m,, redovisas i tabell 2 i bilaga 2.

Prop. 1981/82:225

43

f

ö

rbud '. F

ö

r 148 av dessa hade f

ö

rbudet upph

ä

vts efter beslut av RSV,

I de redovisade uppgifterna cm antal fordon med obetald och restf

ö

rd skatt har h

ä

nsyn tagits till att ett brukandef

ö

rbud i vissa fall upph

ä

vs auto­matiskt eller efter beslut av RSV (se avsnitt 2.5.1 och 2.5.2). D

ä

rvid har det antagandet f

å

tt g

ö

ras att samtliga fordon f

ö

r vilka f

ö

rbudet upp­h

ä

vts belastas av en restf

ö

rd skatt och att de inte 

ä

r avst

ä

llda. Vid kontrolltillf

ä

llet den 7 mars 1981 var 373 fordon untantagna fr

å

n brukande­f

ö

rbud '. F

ö

r 148 av dessa hade f

ö

rbudet medan det i 171 fall upph

ä

vts automatiskt.

F

ö

r avst

ä

llda fordon var andelen fordon med obetald v

ä

gtrafikskatt 2,4 % (6,8 % f

ö

r fordon som 

ä

r kilometerskattepliktiga n

ä

r de inte 

ä

r avst

ä

llda och 2,0 % f

ö

r 

ö

vriga fordon). N

ä

rmare uppgifter om detta finns i tabell 3 i bilaga 2.

F

ö

r de kilcmeterskattepliktiga fordonens del kan skatteskulden ha olika sammans

ä

ttning. F

ö

r 71 % av de kilcmeterskattepliktiga personbilarna med brukandef

ö

rbud berodde f

ö

rbudet enbart p

å

 att kilcmeterskatt inte betalats, medan det f

ö

r 22 % av fordonen berodde p

å

 att s

å

v

ä

l fordonsskatt scm kilo­meterskatt var obetald och f

ö

r 7 % p

å

att enbart fordonsskatt var obetald. De kilometerskattepliktiga lastbilarna med brukandef

ö

rbud hade i 57 % av fallen enbart obetald kilometerskatt och i 31 % s

å

v

ä

l obetald fordonsskatt som obetald kilometerskatt. N

ä

rmare uppgifter cm sammans

ä

ttningen av skatte­skulderna finns i tabell 4 i bilaga 2.

Scm framg

å

tt av uppgifterna i detta avsnitt g

ä

ller brukandef

ö

rbud p

å

 grund av obetald skatt f

ö

r en st

ö

rre andel av de kilcmeterskattepliktiga fordonen 

ä

n f

ö

r 

ö

vriga fordon. I fr

å

ga an de kilcmeterskattepliktiga personbilarna med brukandef

ö

rbud best

å

r skatteskulden i h

ö

gre grad 

ä

n vad scm g

ä

ller f

ö

r andra fordonsslag av enbart kilcmeterskatt. Dessa f

ö

rh

å

llanden antyder -likson sagts i avsnitt 4.1 - att de nuvarande kontrollm

ä

rkes- och uppb

ö

rds­rutinerna p

å

verkar betalningsviljan i fr

å

ga an kilometerskatt. Fr

ä

mst g

ä

ller detta f

ö

r kilaneterskattepliktiga personbilar, f

ö

r vilka kontrollm

ä

rke ut­f

ä

rdas endast en g

å

ng per 

å

r. F

ö

r de flesta kilcmeterskattepliktiga last­bilarna tas fordonsskatt ut f

ö

r skatteperiod, varf

ö

r kontirollm

ä

rke utf

ä

rdas tre g

å

nger per 

å

r. Endast under en skatteperiod kan d

ä

rf

ö

r - scm en f

ö

ljd

1/ 202 av fordonen f

ö

r vilka f

ö

rbudet upph

ä

vts var kilcmeterskatteplikt­iga (38 personbilar, 114 lastbilar och 50 sl

ä

pvagnar) medan 171 var enbart fordonsskattepliktiga (126 personbilar, 11 lastbilar, 25 sl

ä

pvagnar, 5 traktorer och 4 notorcyklar).

Prop. 1981/82:225

44

av s

ä

rdebiteringen av skatterna - en s

å

dan lastbil ha ett giltigt kontroll­m

ä

rke trots att kilcmeterskatten f

ö

r den n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatteperioden 

ä

r obetald.

4.3      RaoDorterade 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet, m.m.

RPS f

ö

r viss statistik 

ö

ver rapporterade f

ö

rseelser not bl.a. brukandef

ö

r­budet. Enligt uppgifter ur denna statistik l

ä

mnades exenpelvis under 

å

r 1978 sammanlagt 9 082 rapporter an anv

ä

ndning av oskattade fordon och 2 484 rapporter an anv

ä

ndning av avst

ä

llda eller oregistrerade fordon.

Antalet rapporterade 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudsbest

ä

mmelserna 

ö

kade markant n

ä

r kontrollm

ä

rket inf

ö

rdes. 

Ä

ven senare har emellertid antalet rapporterade 

ö

vertr

ä

delser 

ö

kat. Det 

ä

r enligt vad vi inh

ä

mtat fr

å

n RPS inte m

ö

jligt att avg

ö

ra cm denna 

ö

kning beror p

å

 f

ö

rb

ä

ttrad 

ö

vervakning eller p

å

 att antalet 

ö

vertr

ä

delser faktiskt har 

ö

kat.

N

ä

rmare uppgifter cm antalet rapporterade f

ö

rseelser finns i tabell 5 i bilaga 2.

Fr

å

n SCB har vi f

å

tt vissa uppgifter cm antalet lagf

ö

ringar till f

ö

ljd av 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet. Uppgifterna innefattar vissa meddelade 

å

talsunderl

å

telser, godk

ä

nda straff

ö

rel

ä

gganden och domar i tingsr

ä

tt. F

ö

r 

å

r 1978 var antalet s

å

dana fall sammanlagt 4 502 och f

ö

r 

å

r 1979 sanman-lagt 4 726. Den helt 

ö

verv

ä

gande delen av dessa - 4 134 resp. 4 362 -g

ä

llde s

å

dana fall som avses i 34 

§

 VSL, dvs. d

ä

r fordons

ä

garen straffas.

I tabell 6 i bilaga 2 finns ytterligare uppgifter cm antalet lagf

ö

ringar.

Antalet lagf

ö

ringar

ä

r mindre 

ä

n h

ä

lften av antalet rapporterade 

ö

vertir

ä

-delser. Detta kan till en del f

ö

rklaras av att 

ä

garen/f

ö

raren ocks

å

har gjort sig skyldig till annan brottslighet och att 

å

klagaren d

ä

rf

ö

r har beslutat att inte f

ö

ra talan betr

ä

ffande

ö

vertr

ä

delsen av brukandef

ö

rbudet, eftersom detta skulle sakna betydelse f

ö

r p

å

f

ö

ljden (20 kap, 7 

§

 punkt 2 r

ä

tteg

å

ngsbalken). Till en del kan skillnaden ocks

å

 f

ö

rklaras av att en lagf

ö

ring kan avse flera f

ö

rseelser scm en och samma person har gjort sig skyldig till under en viss tid.

Prop. 1981/82:225

45

4.4      Andra uppgifter cm otill

å

tet brukande, m.m.

I samband med den tidigare n

ä

mnda registerkontrollen den 7 mars 1981, unders

ö

ktes bl.a. hur m

å

nga av fordonen med brukandef

ö

rbud scm hade giltig trafikf

ö

rs

ä

kring. Detta visade sig g

ä

lla f

ö

r inte mindre 

ä

n 74 % av de kilaneterskattepliktiga fordonen och 52 % av 

ö

vriga fordon med brukandef

ö

rbud. Mer detaljerade uppgifter finns i tabell 2 i bilaga 2.

Det kan synas anm

ä

rkningsv

ä

rt att det finns giltig trafikf

ö

rs

ä

kring f

ö

r en s

å

stor andel av fordonen med brukandef

ö

rbud.

Ä

ven om det kan ta viss tid innan en avanm

ä

lan av en f

ö

rs

ä

kring noteras i registret, f

ö

refaller det troligt att en stor del av fordonen med giltig trafikf

ö

rs

ä

kring an­v

ä

nds i trafik trots brukandef

ö

rbudet. Man kan dock inte p

å

 grundval av de nu redovisade uppgifterna dra n

å

gra slutsatiser an f

ö

r hur m

å

nga fordon detta g

ä

ller.

F

ö

r kilcmeterskattepliktiga fordon l

ä

mnas k

ö

rl

ä

ngdsuppgifter in i olika sanmanhang. Det g

ä

ller f

ö

rutan vid ordinarie avst

ä

npling t.ex. vid gr

ä

ns-passering och vid kontrollbesiktning. Anv

ä

nds ett fordon trots att det 

ä

r belagt med brukandef

ö

rbud, kan det s

å

ledes redan av registeruppgifter fr

å

ng

å

 att fordonet har brukats olovligen. TSV har tagit fram uppgifter om hur m

å

nga fordon scm dokumenterat har anv

ä

nts trots brukandef

ö

rbudet. Uppgifterna avser kilometerskattepliktiga fordon och avst

ä

llda fordon f

ö

r vilka det finns obetald skatt f

ö

r innevarande eller n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

r och som 

ä

r kilometerskattepliktiga n

ä

r de inte 

ä

r avst

ä

llda. Av uppgifterna fr

å

ng

å

r bl.a. att f

ö

r 

ö

ver 27 % av de angivna fordonen finns i registret dokumenterad k

ö

rstr

ä

cka efter det att brukandef

ö

rbudet in­tr

ä

dde eller skatten f

ö

rf

ö

ll till betalning. Uppgifterna redovisas detal­jerat i tabell 7 i bilaga 2. Det b

ö

r observeras att uppgifterna 

ä

ven g

ä

l­ler vissa avst

ä

llda fordon, vilka kan antas anv

ä

ndas i mindre utstr

ä

ck­ning 

ä

n de skattepliktiga fordonen.

De antalsuppgifter scm redovisats av TSV har tagits fram s

å

 att endast s

å

dan anv

ä

ndning son tvekl

ö

st skett efter det att brukandef

ö

rbudet intr

ä

dde har beaktats. S

å

ledes har ordinarie avst

ä

nplingar beaktats endast cm de avsett perioder som b

ö

rjat efter det att den skatt som medf

ö

rt brukande­f

ö

rbudet har restf

ö

rts. Cm 

ä

ven tidigare ordinarie avst

ä

nplingar beaktats, skulle det finnas en n

ö

jlighet att uppgiften avs

å

g endast k

ö

rning under tid f

ö

re det att brukandef

ö

rbudet intr

ä

dde. Annan konstaterad anv

ä

ndning

Prop. 1981/82:225

46

(t.ex. avst

ä

nplingar vid gr

ä

nspassering) har d

ä

remot beaktats f

ö

r hela tiden efter det att f

ö

rbudet intr

ä

dde.

Den anv

ä

nda kontrollmetoden medf

ö

r s

å

ledes att endast s

ä

kert belagd an­v

ä

ndning under tid d

å

 brukandef

ö

rbud har g

ä

llt har beaktats. Givetvis ger kontrollen inte n

å

got m

å

tt p

å

 den totala otill

å

tna anv

ä

ndningen. Den visar d

ä

remot vilket minsta antal fordon som vid 

å

tminstone n

å

got till­f

ä

lle anv

ä

nts trots brukandef

ö

rbudet.

Prop. 1981/82:225

47

5       

Ö

VERV

Ä

GANDEN OCH F

Ö

RSLAG

Regler om f

ö

rbud att bruka ett fordon n

ä

r fordonsskatten inte har beta­lats fanns redan i 1922 

å

rs automobilskattef

ö

rordning och 

ö

verf

ö

rdes 1974 med vissa justeringar till 16 

§

 VSL. Motsvarande best

ä

nmelser inf

ö

rdes samtidigt i 21 

§

 VSL betr

ä

ffande fordon f

ö

r vilka kilcmeterskatten inte har betalats. Brukandef

ö

rbudet motiveras bl.a. av att ett fordon inte b

ö

r f

å

 anv

ä

ndas cm inte de kostnader som f

ö

rorsakas av trafiken med det er­s

ä

tts. Brukandef

ö

rbudet

ä

r ocks

å

 av betydelse f

ö

r att g

ö

ra ska.tteuppb

ö

r-den effektivare.

Enligt v

å

r mening b

ö

r principen an att v

ä

gtrafikskatten skall vara betald f

ö

r att ett fordon skall f

å

 anv

ä

ndas uppr

ä

tth

å

llas. I v

å

rt f

ö

rsta delbe­t

ä

nkande (Ds B 1978:5, s. 127 - 132) f

ö

reslog vi vissa begr

ä

nsningar i de d

å

g

ä

llande brukandef

ö

rbudsbest

ä

mmelserna. F

ö

rslagen ledde ocks

å

 till lag­stiftning (prop. 1978/79:94, SkU 45, rskr 298, SFS 1979:278). Vi har inte nu funnit sk

ä

l att f

ö

resl

å

 ytterligare generella begr

ä

nsningar i reglerna an brukandef

ö

rbud.

I vissa - mycket s

ä

llan f

ö

rekommande - fall kan de nuvarande best

ä

mmelserna dock leda till att brukandef

ö

rbud intr

ä

der trotis att detta enligt v

å

r me­ning knappast 

ä

r befogat. Det g

ä

ller n

ä

r skatt har p

å

f

ö

rts med f

ö

r l

å

gt be­lopp d

ä

rf

ö

r att en uppgift i registret varit felaktig till f

ö

ljd av ett myn­dighetsfel. Har fordonet i ett s

å

dant fall 

ö

verg

å

tt till ny 

ä

gare innan r

ä

tt skatt har fastst

ä

llts genan beslut enligt 23 

§

andra stycket VSL och beta­lar inte den tidigare 

ä

garen den tillkommande skatten incm den tid som be-skattningsrayndigheten best

ä

mmer, intr

ä

der brukandef

ö

rbud f

ö

r fordonet. Den felaktiga registeruppgiften 

ä

r i dessa fall ofta en felaktig skattvikt eller cmr

ä

kningsfakt

ö

r.

Enligt v

å

r mening 

ä

r det i de nu angivna fallen inte sk

ä

ligt att ett bru­kandef

ö

rbud tr

ä

ffar fordonet i den nye 

ä

garens hand. I dessa fall b

ö

r s

å­

dana s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religga att brukandef

ö

rbudet b

ö

r h

ä

vas enligt 16 

§ 

andra stycket och 21 

§

 fj

ä

rde stycket VSL. N

å

gon 

ä

ndring av g

ä

llande best

ä

m­melser erfordras d

ä

rf

ö

r inte.

5.1     Behov av 

å

tg

ä

rder f

ö

r att g

ö

ra brukandef

ö

rbudet effektivare

Av uppgifterna i kapitel 4 har framg

å

tt att skatten i ett stort antal fall

Prop. 1981/82:225

48

inte betalas i r

ä

tt tid. Det 

ä

r inte m

ö

jligt att ange i vilken utstr

ä

ck­ning fordonen anv

ä

nds innan skatten betalas och brukandef

ö

rbudet d

ä

rmed upph

ö

r. De uppgifter cm anv

ä

ndningen av fr

ä

mst kilcmeterskattepliktiga fordon med brukandef

ö

rbud p

å

 grund av obetalda skatter scm vi har redo­visat tidigare visar dock att situationen 

ä

r otillfredsst

ä

llande. Att redan en registerkontroll visar att minst 27 % av dessa fordon har an­v

ä

nts efter det att f

ö

rbudet intr

ä

dde 

ä

r anm

ä

rkningsv

ä

rt.

Enligt v

å

r mening visar dessa f

ö

rh

å

llanden att 

å

tg

ä

rder m

å

ste vidtas f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra brukandef

ö

rbudets effektivitet.

I 

å

tskilliga fall betalas skatten en kortare tid efter f

ö

rfallodagen. Det 

ä

r ett rimligt antagande att brott not brukandef

ö

rbudsbest

ä

mmelserna

ä

r vanliga i dessa fall. I ganska stor omfattning betalas skatten innan en p

å

mianelse har skickats ut. I andra fall betalas den f

ö

rst efter p

å

minnel­se eller sedan fordonet har stoppats av polis.

Ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet torde ocks

å

 vara vanliga i samband med 

ö

verl

å

telser av fordon. Brukandef

ö

rbudet g

ä

ller ju normalt f

ö

r den nye 

ä

garen oavsett att det 

ä

r en tidigare 

ä

gare san 

ä

r skyldig att betala skat­ten. Fr

å

n Stockholms 

å

klagardistrikt har ocks

å

 uppgetts att den nye 

ä

garen ofta s

ä

ger sig inte ha k

ä

nt till f

ö

rbudet.

F

ö

r att komma till r

ä

tta med de nu redovisade formerna av brott not bru­kandef

ö

rbudsbest

ä

mmelserna fordras enligt v

å

r mening vissa administrativa 

å

tg

ä

rder. Informationen an de g

ä

llande best

ä

mmelserna b

ö

r f

ö

rb

ä

ttras. F.n. l

ä

mnas exenpelvis inga upplysningar cm brukandef

ö

rbudsbest

ä

mmelserna p

å 

p

å

minnelseavierna. Vi 

å

terkanmer i avsnitt 5.3.4 till fr

å

gan om en f

ö

rb

ä

t­trad information.

En annan administrativ 

å

tg

ä

rd som enligt v

å

r mening b

ö

r 

ö

verv

ä

gas 

ä

r en regelbunden registerkontroll av den typ som har beskrivits i avsnitt 4.4. Det 

ä

r inte tillfredsst

ä

llande att den information om brott not brukande­f

ö

rbudsbest

ä

mmelserna san finns i registret inte anv

ä

nds. Vi 

å

terkommer till 

ä

ven detta i avsnitt 5.3.4,

San p

å

pekats i kapitel 4 torde kontrollm

ä

rkesrutinerna i viss utstr

ä

ckning p

å

verka betalningsviljan f

ö

r kilometerskatt negativt. En f

ö

rb

ä

ttring p

å 

denna punkt kan enligt v

å

r mening uppn

å

s cm fordonsskatten och kilemeter-

Prop. 1981/82:225

49

skatten debiteras samtidigt. Denna fr

å

ga 

ö

verv

ä

gs f.n. av RSV och TSV. Vidare b

ö

r 

ö

verv

ä

gas att utf

ä

rda kontrollm

ä

rke f

ö

r varje skatteperiod 

ä

ven n

ä

r det g

ä

ller s

å

dana kilaneterskattepliktiga fordon f

ö

r vilka for­donsskatt debiteras f

ö

r ett helt skatte

å

r. Vi avser att ta upp denna fr

å

ga i v

å

rt fortsatta arbete.

Enligt v

å

r mening ger de hittills behandlade fallen av 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet inte anledning att nu 

ö

verv

ä

ga sk

ä

rpta straffsanktioner e.d.

De ovan n

ä

mnda 

å

tg

ä

rderna torde inte f

å

 n

å

gon st

ö

rre effekt i de fall for­dons

ä

garna mer konsekvent undandrar sig att betala skatterna f

ö

r sina for­don. Ibland saknar dessa fordons

ä

gare trafikf

ö

rs

ä

kring f

ö

r sina fordon och betalar inte heller inkomstskatt, arbetsgivaravgifter eller merv

ä

rdeskatt. H

ä

rigenom uppn

å

r en fordons

ä

gare som bedriver yrkesm

ä

ssig trafik mycket stora konkurrensf

ö

rdelar gentenot en seri

ö

s 

å

kare scm betalar sina skatter och avgifter. Vinsterna av det olagliga f

ö

rfarandet 

ä

r oftast v

ä

sentligt st

ö

rre 

ä

n de sanktioner - h

ö

ter - scm anv

ä

nds. Dessutom 

ä

r det ofta sv

å

rt att n

å

 den ansvarige med ett straffprocessuellt f

ö

rfarande och indrivningen av eventuellt utd

ö

mda b

ö

ter kan m

ö

ta hinder av olika slag. Uppt

ä

cks for­donet 

å

terigen oskattat i trafiken leder detta till nya b

ö

ter scm inte be- . talas. Framf

ö

r allt f

ö

r att komma till r

ä

tta med dessa fall av mer konse­kvent skatteundandragande kr

ä

vs enligt v

å

r mening 

å

tg

ä

rder som mer effek­tivt kan f

ö

rhindra en fortsatt anv

ä

ndning av ett oskattat fordon.

Eftersan den san fullt avsiktligt l

å

ter bli att" betala sin v

ä

gtrafikskatt ofta inte heller fullg

ö

r sina andra skyldigheter - t.ex. betr

ä

ffande tra­fikf

ö

rs

ä

kringen och kontrollbesiktningen - kommer ett effektivt ingripande not oskattade fordon att ha positiva effekter p

å

 efterlevnaden av reglerna 

ä

ven p

å

 dessa omr

å

den.

P

å

 senare tid har ett par olika metoder pr

ö

vats f

ö

r att kcrima till r

ä

tta med f

ö

rsumliga fordons

ä

gare. Stockholms kommun har unders

ö

kt entrepren

ö

rers skattef

ö

rh

å

llanden innan n

å

got uppdrag har l

ä

mnats och inte anlitat den som t.ex. har skatteskulder f

ö

r indrivning. Vidare har personal fr

å

n kronofogde­myndigheterna medverkat i anslutning till bortforsling av felparkerade bilar och vid poliskontroller. Cm en fordons

ä

gare har haft n

å

gon skatteskuld f

ö

r indrivning har kronofogdenyndigheten d

å

 direkt kunnat utm

ä

ta g

ä

lden

ä

rens fordon.

4 

Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 225

Prop. 1981/82:225

50

Enligt lagen (1978:880) om betalningss

ä

kring f

ö

r skatter, tullar och av­gifter f

å

r en g

ä

lden

ä

rs egendom tas i anspr

å

k f

ö

r att s

ä

kerst

ä

lla betal­ning av en fordran p

å

bl.a. skatt.

De mojligheter scm nu har angetts att ingripa mot f

ö

rsumliga skattebetalare 

ä

r, 

ä

ven cm de inte s

ä

rskilt 

ä

r inriktade p

å

v

ä

gtrafikskatt, av betydelse f

ö

r s

å

dan skatt. Samtidigt 

ä

r det klart att dessa n

ö

jligheter inte 

ä

r till­r

ä

ckliga. N

å

gon n

ö

jlighet att utm

ä

ta eller betalningss

ä

kra ett fordon finns inte cm det 

ä

gs av n

å

gon annan 

ä

n den skattskyldige, t.ex. av en avbetal­ningss

ä

ljare, ett .leasingf

ö

retag eller en ny 

ä

gare. Kontrollen av entre­pren

ö

rer kan naturligen kcmma i fr

å

ga endast cm uppdragsgivaren sj

ä

lv v

ä

l­jer att utf

ö

ra en s

å

dan kontroll och den kan inte omfatta den som inte upp­tr

ä

der som entrepren

ö

r.

Vi anser d

ä

rf

ö

r att f

ö

rb

ä

ttrade n

ö

jligheter att ingripa mot f

ö

rsumliga v

ä

g­trafikskattebetalare beh

ö

vs vid sidan av redan till

ä

npade metoder och f

ö

r anv

ä

ndning n

ä

r dessa inte 

ä

r tillr

ä

ckliga.

Ett effektivt ingripande torde kunna ske bara vid en poliskontroll p

å

 v

ä

gen. Visserligen st

å

r endast begr

ä

nsade resurser till f

ö

rfogande f

ö

r s

å

dana kont­roller. Det har dock visat sig att n

ä

r s

ä

rskilda resurser har avsatts f

ö

r kontroll av t.ex. den tunga trafiken, har ett stort antal 

ö

vertr

ä

delser upp­t

ä

ckts. Vid en kontiroll av viss last

±

iilstrafik som genanf

ö

rdes i Stockholm under h

ö

sten 1980 kontrollerades 257 lastbilar. Av dessa anv

ä

ndes 50 trots att v

ä

gtrafikskatt var obetald. 16 av dessa lastbilar anv

ä

ndes trots att v

ä

gtrafikskatt hade restf

ö

rts. Vi anser att m

ö

jligheten till ett effektivt ingripande mot att s

å

dana oskattade fordon anv

ä

nds skulle kunna f

å

 en bety­dande preventiv effekt.

Det kan (se kapitel 3) diskuteras an inte redan polisens allm

ä

nna befogen­heter att ingripa mot brott borde r

ä

cka till i f

ö

revarande sammanhang. FJnellertid ger dessa allm

ä

nna befogenheter otillr

ä

cklig v

ä

gledning f

ö

r polisen an hur ett ingripande praktiskt skall genomf

ö

ras. I vart fall 

ä

r det klart att polisen f

ö

r n

ä

rvarande inte vidtar s

å

dana 

å

tg

ä

rder att de som avser att s

ä

tta sig 

ö

ver g

ä

llande regler effektivt hindras d

ä

rifr

å

n. Vi anser d

ä

rf

ö

r att det erfordras s

ä

rskilda best

ä

mmelser san reglerar polisens befogenheter att hindra fortsatt f

ä

rd med oskattade fordon. S

å

dana regler skulle ocks

å

 f

ö

r fordons

ä

garna klarg

ö

ra vilka ingrepp som kan f

ö

retas.

Prop. 1981/82:225

51

5.2      Begr

ä

nsning av 

å

tg

ä

rderna till vissa fall

Son framg

å

tt av avsnitt 5.1, anser vi att nya regler beh

ö

vs f

ö

r att bru­kandef

ö

rbudet skall bli effektivare. Reglerna b

ö

r i f

ö

rsta hand inriktas p

å

 fall d

ä

r det kan antas att brukandef

ö

rbudet 

ö

vertr

ä

ds systematiskt och fullt avsiktligt.

Det 

ä

r som vi tidigare har framh

å

llit s

ä

rskilt viktigt att man kan hindra fordons

ä

gare att i yrkesm

ä

ssig trafik eller annars f

ö

r f

ö

rv

ä

rvsverksamhet anv

ä

nda oskattade fordon. Att begr

ä

nsa 

å

tg

ä

rderna till fordon i yrkesm

ä

ssig trafik och notsvarande 

ä

r dock mindre l

ä

npligt.

Ä

ven vid allvarligare 

ö

ver­tr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet i andra fall b

ö

r ett ingripande kunna g

ö

ras.

Vi har 

ä

ven 

ö

verv

ä

gt att begr

ä

nsa ingripandena till de fall d

å

 skatteskul­den uppg

å

r till ett visst minsta belopp. S

å

dana regler skulle kunna bli enkla att till

ä

npa. Cm begr

ä

nsningen skall ha n

å

gon betydelse f

å

r beloppet dock s

ä

ttas s

å

 h

ö

gt att fordon med l

å

ga skattesater - bl.a. personbilar -i praktiken inte kanmsr att omfattas av reglerna. Med h

ä

nsyn till att 

ä

ven personbilar anv

ä

nds f

ö

r yrkesm

ä

ssig trafik och till betydelsen av att upp­r

ä

tth

å

lla respekten f

ö

r brukandef

ö

rbudet b

ö

r detta inte accepteras.

Vi anser att en begr

ä

nsning till de allvarligare fallen i st

ä

llet b

ö

r g

ö

ras p

å

 det s

ä

ttet att 

å

tg

ä

rderna f

å

r vidtas f

ö

rst viss tid efter skattens f

ö

r­fallodag. Om den skatt scm f

ö

ranleder brukandef

ö

rbudet har f

ö

rfallit till betalning mycket kort tid innan ett fordon stoppas i trafik kan det antas att 

ö

vertr

ä

delsen av f

ö

rbudet ofta inte sker medvetet. Vidare g

ä

ller att det i dessa fall ofta kan vara sv

å

rt att vid en kontroll ute p

å

 v

ä

gen av­g

ö

ra an skatten 

ä

r betald eller inte. Scm har framg

å

tt av kapitel 2 tar det viss tid innan en skattebetalning hinner noteras i bilregistret. Cm en fordons

ä

gare har girerat skattebeloppet strax f

ö

re f

ö

rfallodagen kan han under de f

ö

rsta dagarna efter f

ö

rfallodagen ha sv

å

rt att omedelbart styrka skattebetalningen.

Dessa sk

ä

l talar f

ö

r att de effektivare 

å

tg

ä

rderna vid 

ö

vertr

ä

delser av bru­kandef

ö

rbudet b

ö

r s

ä

ttas in f

ö

rst sedan viss tid har f

ö

rflutit fr

å

n skattens f

ö

rfallodag. F

ö

r att med stor s

ä

kerhet endast tr

ä

ffa fallen av avsiktligt missbruk b

ö

r enligt v

å

r mening avvaktas att skatten restf

ö

rs. Detta tar scm framg

å

tt av avsnitt 2.4 inte fullt tv

å

 m

å

nader efter skattens f

ö

rfallodag vid ordinarie uppb

ö

rd. Dessf

ö

rinnan har den skattskyldige - ca 25 dagar efter

Prop. 1981/82:225

52

f

ö

rfallodagen - p

å

mints cm skatten. I dessa fall kan 

ö

vertr

ä

delser av bru­kandef

ö

rbudet mycket s

ä

llan skyllas p

å

bristande k

ä

nnedan om att skatten i 

ä

r f

ö

rfallen till betalning och att brukandef

ö

rbud g

ä

ller. I n

å

got fall kan det vara fr

å

ga om att en ny 

ä

gare till fordonet anv

ä

nder det ovetande cm brukandef

ö

rbudet. Gencm den f

ö

rb

ä

ttrade information som vi behandlar n

ä

r­mare i avsnitt 5.3.4 kcniner en s

å

dan ovetskap att undanr

ö

jas. Man kan d

ä

r­f

ö

r utg

å

 fr

å

n att brukandef

ö

rbudet avsiktligt 

ö

vertr

ä

ds n

ä

r ett fordon eunv

ä

nds efter det att skatten har restf

ö

rts. Restf

ö

ringen noteras i bil­registret och fr

å

ng

å

r direkt av de uppgifter polisen norraalt tar fram vid kontroll av fordon. Ett ytterligare sk

ä

l att vidta effektivare 

å

tg

ä

rder mot 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet sedan skatt har restf

ö

rts 

ä

r att 

å

t­g

ä

rderna d

å

 - scm vi senare skall f

ö

resl

å

 - kan kaipletteras med 

å

tg

ä

rder av kronofogdemyndighet.

Vi f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att s

ä

rskilda 

å

tg

ä

rder s

ä

tts in mot fordon som fram­f

ö

rs i trafiken trots att fordran p

å

 v

ä

gtrafikskatt f

ö

r fordonet har l

ä

m­nats till indrivning. Att de s

ä

rskilda 

å

tg

ä

rderna inte skall vidtas f

ö

rr

ä

n restf

ö

ring har skett f

å

r givetvis inte ses som ett uttryck f

ö

r att 

ö

ver­tr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet i andra fall inte l

ä

ngre skall motverkas. Nu­varande p

å

f

ö

ljder skall alltj

ä

mt till

ä

npas i alla fall n

ä

r brukandef

ö

rbudet

ö

vertr

ä

ds.

Om brukandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r ett fordon och den skatt son f

ö

ranleder bru­kandef

ö

rbudet har l

ä

mnats till indrivning skall de effektivare 

å

tg

ä

rderna i princip alltid anv

ä

ndas. 

Å

tg

ä

rderna skall, i likhet med vad som nu g

ä

l­ler enligt de i kapitel 3 n

ä

mnda v

ä

gtrafikf

ö

rfattningarna, obligatoriskt vidtas n

ä

r f

ö

ruts

ä

ttningarna 

ä

r uppfyllda.

5.3      

Å

tg

ä

rder

Å

tg

ä

rderna mot de fordon som anges i f

ö

reg

å

ende avsnitt b

ö

r utformas s

å

 att goda n

ö

jligheter skapas f

ö

r att brukandef

ö

rbudet i forts

ä

ttningen koraner att respekteras. Vi har 

ö

verv

ä

gt att f

ö

resl

å

 en s

ä

rskild avgift efter m

ö

ns­ter av 

ö

verlastavgiften (SFS 1972:435). Eftersom 

å

tg

ä

rderna f

ö

r att effek­tivisera brukandef

ö

rbudet i f

ö

rsta hand konmer att inriktas p

å

 s.k. svart­

å

kare och andra scm 

ä

r sv

å

ra att n

å

 med vanliga indrivnings

å

tg

ä

rder finns emellertid sk

ä

l att anta att en avgift endast skulle l

ä

ggas till beloppet av obetalda skatter, b

ö

ter och 

ö

verlastavgifter. Ett s

å

dant system skulle d

ä

rf

ö

r knappast bli effektivt.

Prop. 1981/82:225

53

Ett direkt hindrande av 'fortsatt anv

ä

ndning av fordonet 

ä

r enligt v

å

r me­ning en mer effektiv 

å

tg

ä

rd f

ö

r att uppr

ä

tth

å

lla respekten f

ö

r brukande­f

ö

rbudet. Till dess att skatten har betalats b

ö

r fordonet inte kunna an­v

ä

ndas. N

ä

r ett fordon stoppas vid en kontroll p

å

v

ä

gen b

ö

r d

ä

rf

ö

r omedel­bart vidtas effektiva 

å

tg

ä

rder f

ö

r att f

ö

rhindra fortsatt missbruk. Huvud­principen b

ö

r vara att polisman skall hindra fortsatt anv

ä

ndning av s

å

dana oskattade fordon som h

ä

r 

ä

r i fr

å

ga. En s

å

dan best

ä

mmelse skulle motsvara de i kapitel 3 beskrivna stadgandena i olika v

ä

gtnafikf

ö

rfattningar om po­lismans skyldighet att hindra fortsatt f

ä

rd i vissa fall.

Att inf

ö

ra en best

ä

nmelse enbart cm att polisman i vissa fall skall hindra fortsatt f

ä

rd med fordon med restf

ö

rd skatt anser vi dock inte vara till­r

ä

ckligt. Cm inte ett s

ä

rskilt f

ö

rfarande anvisas kocimer praktiska problem att uppkomna vid ingripandena. Bl.a. kan det bli tveksamt om vilka 

å

tg

ä

rder som skall vidtas med ett fordon san har stoppats ute p

å

 v

ä

gen. Det kan utan en s

ä

rskild reglering ocks

å

 vara sv

å

rt att avv

ä

ga hur l

ä

nge 

å

tg

ä

rderna skall best

å

. S

ä

rskilda problem kan uppkomma om det

ä

r n

å

gon annan 

ä

n fordonets 

ä

gare som anv

ä

nder fordonet, cm fordonet 

ä

r k

ö

pt p

å

 avbetalning med 

å

ter-tagander

ä

tt f

ö

r s

ä

ljaren osv. Cm ett s

ä

rskilt f

ö

rfarande inte anvisas kan f

ö

ljden d

ä

rf

ö

r bli att tillr

ä

ckligt effektiva ingripanden uteblir i m

å

nga fall. Fr

å

n r

ä

ttss

ä

kerhetssynpunkt 

ä

r det ocks

å

av v

ä

rde att uttryckliga be­st

ä

nmelser ges om hur ingripandena skall g

å

 till.

Scm n

ä

mnts i kapitel 3 finns i v

ä

gtrafikf

ö

rfattningarna inte n

å

gra best

ä

m­melser cm p

å

vilket s

ä

tt fortsatt f

ä

rd skall hindras. Detta synes inte v

å

lla n

å

gra st

ö

rre bekymmer vid till

ä

npningen. Enligt v

å

r mening motiverar emeller­tid de s

ä

rskilda f

ö

rh

å

llandena vid ingripanden not fordon med obetald v

ä

g­trafikskatt att s

ä

rskilda regler inf

ö

rs cm f

ö

rfarandet m.m.

F

ö

rfarandet b

ö

r san tidigare har n

ä

mnts utformas s

å

 att det oskattade for­donet kcmmer att tas ur trafik till dess att skatterna har betalats. I 

ö

v­rigt b

ö

r hanteringen bli s

å

 enkel san m

ö

jligt f

ö

r polisen och andra inblan­dade myndigheter. 

Ä

ven de praktiska problem som kan uppkomma f

ö

r en fordons­

ä

gare scm hindras att anv

ä

nda sitt fordon m

å

ste i viss utstr

ä

ckning beaktas. Mot bakgrund av dessa krav p

å

 f

ö

rfarandet har vi funnit det mest l

ä

npligt att inf

ö

ra ett system d

ä

r polisen p

å

v

ä

gen kan avl

ä

gsna registreringsskyl­tarna p

å

 ett oskattat fordon. Ett s

å

dant f

ö

rfarande till

ä

npas f

ö

r n

ä

rvarande i flera l

ä

nder, bl.a. i Norge och i Daamark. Vidare b

ö

r n

ö

jlighet finnas att d

ö

ma till f

ä

ngelse om ett fordon brukas trots att det har avskyltats. En

Prop. 1981/82:225

54

n

ö

jlighet b

ö

r ocks

å

ö

ppnas att f

ö

rverka ett fordon scm anv

ä

nds trots att det har avskyltats.

5.3.1      Avskyltning

Ccn 

ett fordon anv

ä

nds trots att brukandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r det p

å

 grund av att v

ä

gtrafikskatt inte har betalats, och om skatten har restf

ö

rts, skall polisman f

ö

r att hindra fortsatt anv

ä

ndning av fordonet avl

ä

gsna dess regis­treringsskyltar. Avskyltningen skall g

ö

ras omedelbart sedan fordonet har p

å

tr

ä

ffats i trafik.

Snarast efter det att ett fordon har avskyltats b

ö

r detta noteras i bilre­gistret. Uppgiften b

ö

r av polisen tillf

ö

ras registret s

å

 att detta direkt-uppdateras, dvs. s

å

 att uppgiften onedelbart finns tillg

ä

nglig. S

å

dana registreringar g

ö

r polisen f,n. betr

ä

ffande efterlysta fordon.

De omh

ä

ndertagna registreringsskyltarna b

ö

r i princip f

ö

rst

ö

ras. Detta kan antingen utf

ö

ras av polisen, eller ocks

å

 kan skyltarna s

ä

ndas in till l

ä

ns­styrelsen. Cm fordons

ä

garen betalar in skatten omedelbart efter avskylt­ningen b

ö

r dock polisen vara of

ö

rhindrad att 

å

terl

ä

mna skyltarna. Detta f

ö

ruts

ä

tter att skyltarna efter omh

ä

ndertagandet har l

ä

mnats in. p

å

 en po­lisstation och att fordons

ä

garen d

ä

r f

ö

reter bevis cm att den skatt som f

ö

ranleder brukandef

ö

rbudet har betalats. Skyltarna b

ö

r d

ä

rf

ö

r kunna ligga kvar n

å

gon dag p

å

 polisstationen innan de f

ö

rst

ö

rs eller s

ä

nds till l

ä

ns­styrelse.

Vissa inv

ä

ndningar kan resas not att ett fordons registreringsskyltar tas bort p

å

 det s

ä

tt scm h

ä

r har angetts. Det 

ä

r i och f

ö

r sig 

ö

nskv

ä

rt att ett fordon alltid 

ä

r f

ö

rsett med registreringsskyltar s

å

 att det l

ä

tt kan iden­tifieras. Saknas registreringsskyltar kan identifiering endast ske med led­ning av fordonets chassinummer. Vi har d

ä

rf

ö

r 

ö

verv

ä

gt om endast den ena av registreringsskyltarna skall tas bort n

ä

r fordonet 

ä

r f

ö

rsett med tv

å 

skyltar. Detta skulle emellertid inte kunna till

ä

npas f

ö

r fordon med en­dast en skylt (notorcyklar, sl

ä

pvagnar, traktorer m.fl.). Det skulle ocks

å 

i viss m

å

n minska m

ö

jligheterna att uppt

ä

cka ett avskyltat fordon ute i trafiken. Ingen registreringsskylt b

ö

r d

ä

rf

ö

r l

ä

mnas kvar p

å

 ett avskyltat fordon.

Vi har ocks

å

ö

verv

ä

gt n

ö

jligheten att f

ö

rse ett avskyltat fordon med provi-

Prop. 1981/82:225

55

soriska (gula) registreringsskyltar. S

å

dana kan nu l

ä

mnas ut av polis­myndighet bl.a. om en registreringsskylt har f

ö

rst

ö

rts eller f

ö

rkcmmit. Utl

ä

mnande av s

å

dana provisoriska skyltar vid avskyltning av ett fordon ute p

å

 v

ä

gen skulle inneb

ä

ra vissa praktiska problem. Viktigare 

ä

r emel­lertid att utl

ä

mnande av provisoriska skyltar f

ö

r ett avskyltat fordon skulle f

ö

rsv

å

ra kontrollen av att fordonet inte anv

ä

nds. Vi vill d

ä

rf

ö

r inte f

ö

rorda ett s

å

dant system. D

ä

remot kan, cm s

å

 visar sig erforder­ligt, 

ö

verv

ä

gas att f

ö

rse fordonet med n

å

gon s

ä

rskild utm

ä

rkning. Denna kan utformas p

å

 notsvarande s

ä

tt som ett k

ö

rf

ö

rbudsm

ä

rke enligt 95 

§

 for­donskung

ö

relsen (1972:595). Vi l

ä

mnar dock inte nu n

å

got f

ö

rslag om en s

å

dan s

ä

rskild utm

ä

rkning av avskyltade fordon.

Av tidigare (avsnitt 4.3) l

ä

mnade uppgifter fr

å

ng

å

r att antalet uppt

ä

ckta fall av 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet vid obetalda skatter 

ä

r knappt 10 000 om 

å

ret. Hur m

å

nga av dessa fall som avser fordon f

ö

r vilka skatten har restf

ö

rts 

ä

r inte k

ä

nt. De f

ö

reslagna 

å

tg

ä

rderna b

ö

r leda till att an­talet 

ö

vertr

ä

delser av detta slag minskar kraftigt. F

ö

rb

ä

ttrad information till fordons

ä

garna b

ö

r verka i sanma riktning, se vidare avsnitt 5.3.4. An­talet fall d

ä

r avskyltning f

å

r tillgripas b

ö

r d

ä

rf

ö

r blir relativt litet.

N

ä

r den skatt scm har f

ö

ranlett brukandef

ö

rbudet har betalats skall anteck­ningen i bilregistret an brukandef

ö

rbud och avskyltning tas bort eller neut­raliseras. 

Ä

garen skall d

å

ocks

å

 vara ber

ä

ttigad att f

å

ut duplettskyltar f

ö

r fordonet. Duplettskyltarna b

ö

r, cm fordonet inte 

ä

r avst

ä

llt, s

ä

ndas till fordons

ä

garen utan att n

å

gon s

ä

rskild ans

ö

kan g

ö

rs. Eftersom det nor­malt g

å

r tre arbetsdagar efter best

ä

llningen innan de nya skyltarna kan erh

å

llas b

ö

r provisoriska registreringsskyltar kunna l

ä

mnas ut av polis­myndighet.

F

ö

r 

ä

garen till ett avskyltat fordon inneb

ä

r f

ö

rfarandet, an inte skatten omedelbart kan betalas och registreringsskyltarna 

å

terf

å

s, att avgift f

ö

r duplettskyltar m

å

ste betalas. Avgiften 

ä

r f

ö

r n

ä

rvarande 77 kr. f

ö

r bil och 40 kr. f

ö

r andra fordon. Cm fordons

ä

garen sedan skatten har betalats men innan duplettskyltar erh

å

lls skaffar provisoriska skyltar 

ä

r avgiften f

ö

r dessa 28 kr. per styck. D

ä

rtill skall f

ö

r varje provisorisk skylt depo­neras 50 kr. hos polismyndigheten. Detta belcpp 

å

terbetalas cm skylten 

å

ter­l

ä

mnas incm viss tid. I 

ö

vrigt medf

ö

r avskyltningen inte n

å

gra kostnader eller andra direkta konsekvenser f

ö

r fordons

ä

garen eftersom f

ö

rbudet att bruka fordonet g

ä

ller oavsett avskyltningen.

Prop. 1981/82:225

56

5.3.2      F

ä

rd till avlastningsplats eller uppst

ä

llningsplats

Scm tidigare har beskrivits b

ö

r f

ö

rfarandet inriktas p

å

 att fortsatt an­v

ä

ndning av det oskattade fordonet hindras, I princip b

ö

r d

ä

rf

ö

r ett av­skyltat fordon inte till

å

tas k

ö

ra fr

å

n den platis d

ä

r det stoppas. Om for­donet 

ä

nd

å

 m

å

ste flyttas skulle det f

å

 b

ä

rgas.

Ett fordon tx)rde ofta inte kunna l

ä

mnas p

å

den plats d

ä

r avskyltningen har gjorts. Fordonet f

å

r givetvis inte uppst

ä

llas s

å

att trafikfara kan uppkccrma. Det kan ofta vara sv

å

rt att finna en l

ä

nplig uppst

ä

llningsplats. Om skatten inte betalas, kan fotdonet ocks

å

 beh

ö

va st

å

 kvar p

å

 platsen en l

ä

ngre tid. Har fordonet last scm inte kan vara kvar p

å

 det tills vidare (levande djur, kylvaror, m.m.) kan s

ä

rskilda problem uppst

å

 om f

ä

rden avbrytis direkt. F

ö

rfarandet skulle i s

å

dana fall kunna leda till avse­v

ä

rda ekonomiska f

ö

rluster f

ö

r fordons

ä

garen eller annan. Om avskyltningen sker p

å

en plats d

ä

r inga andra kcranunikationsmedel finns tillg

ä

ngliga m

å

ste s

ä

rskilda 

å

tg

ä

rder vidtas f

ö

r att f

ö

rare och passagerare skall kunna fort­s

ä

tta. F

ö

r att avskyltningen inte skall leda till orimliga konsekvenser i fall scm de nu n

ä

mnda b

ö

r det finnas en m

ö

jlighet att k

ö

ra ett fordon fr

å

n den plats d

ä

r avskyltningen har skett. Polisman b

ö

r d

ä

rf

ö

r cm s

å

 erfordras kunna medge att f

ä

rden forts

ä

tts en kortare str

ä

cka.

Medgivande att f

ö

ra fordonet fr

å

n platsen b

ö

r s

å

ledes om s

ä

rskilda sk

ä

l inte talar d

ä

remot ges om fordonet inte l

ä

mpligen kan st

ä

llas upp d

ä

r det har stannats. Medgivandet skall omfatta k

ö

rning till n

ä

rmaste l

ä

npliga plats f

ö

r lossning av lasten eller f

ö

r uppst

ä

llning av fordonet. Tillst

å

nd b

ö

r inte ges att forts

ä

tta f

ä

rden till den ursprungliga destinationsorten om denna 

ä

r avl

ä

gsen. Det kan n

ä

mnas att en liknande best

ä

nmelse f.n. finns i 18 

§

 kung

ö

relsen (1974:681) om internationella v

ä

gtransporter.

Bevis om polismans medgivande att f

ö

ra det avskyltade fordonet fr

å

n plat­sen b

ö

r l

ä

mnas p

å

 en s

ä

rskild blankett. D

ä

r b

ö

r anges till vilken plats fordonet skall f

ö

ras, att fordonet skall f

ö

ras kortast n

ö

jliga v

ä

g till denna plats och att f

ä

rden skall ha avslutats ett angivet klockslag. Be­viset skall medf

ö

ras under den fortsatta f

ä

rden och kunna visas upp vid kontroll.

Prop. 1981/82:225

57

5.3.3      Vissa p

å

f

ö

ljdsbest

ä

ramelser

De f

ö

reslagna 

å

tg

ä

rderna vid vissa allvarligare 

ö

vertr

ä

delser av brukande­f

ö

rbudet b

ö

r f

å

 till f

ö

ljd att respekten

f

ö

r brukandef

ö

rbudet avsev

ä

rt f

ö

rb

ä

ttras. Cm avskyltning har f

å

tt tillgripas 

ä

r det meningen att det avskyltade fordonet inte skall kunna tas i bruk f

ö

rr

ä

n skatten har beta­lats. Det finns enligt v

å

r mening heller inte anledning att befara att av­skyltade fordon i n

å

gon st

ö

rre utistr

ä

ckning karnier att anv

ä

ndas i trafik. Risken f

ö

r uppt

ä

ckt torde vara stor an fordonet framf

ö

rs utan skyltar. Av­skyltade fordon blir n

ä

mligen l

ä

tta att uppt

ä

cka vid polisens trafik

ö

ver­vakning. Cm 

ö

vervakningsresurserna inte 

ä

r tillr

ä

ckliga 

ö

verallt kan det dock inte uteslutas att avskyltade fordon n

å

gon g

å

ng konmer att anv

ä

ndas i trafiken.

Man kan heller inte bortse fr

å

n n

ö

jligheten att ett avskyltat fordon f

ö

r­ses med falska registreringsskyltar. Registreringsskyltar kan t.ex. till­gripas fr

å

n n

å

got annat fordon. Anv

ä

nds falska skyltar 

ä

r givetvis upp­t

ä

cktsrisken betydligt mindre 

ä

n om fordonet anv

ä

nds helt utan skyltar. Uppt

ä

cks f

ö

rfarandet torde den skyldige kunna d

ö

mas till ansvar f

ö

r m

ä

r-kesf

ö

rfalsknihg enligt best

ä

nmelserna i 14 kap. 7 

§

brottsbalken. Det kan emellertid ocks

å

t

ä

nkas f

ö

rekaima att en fordons

ä

gare redan f

ö

re av­skyltningen har skaffat sig en upps

ä

ttning duplett:skyltar, trots att de ursprungliga registreringsskyltarna funnits i beh

å

ll. F

ö

r n

ä

rvarande kan duplettskyltar erh

å

llas 

ä

ven om brukandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r fordonet p

å

 grund av obetalda skatter. Denna m

ö

jlighet b

ö

r enligt v

å

r mening tas bort. D

ä

ri­genom kan riskerna f

ö

r missbruk av duplettskyltar minskas.

Ä

ven om det inte finns anledning att tro att risken 

ä

r stor f

ö

r att ett avskyltat fordon kan korma att anv

ä

ndas i trafik anser vi att s

ä

rskilda och effektiva p

å

f

ö

ljder m

å

ste finnas att tillg

å

 cm s

å

ä

nd

å

 skulle ske. Straffp

å

f

ö

ljden vid anv

ä

ndande av ett avskyltat fordon b

ö

r vara avsev

ä

rt str

ä

ngare 

ä

n den scm nu till

ä

npas vid 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet. Att anv

ä

nda ett avskyltat fordon m

å

ste n

ä

mligen bed

ö

mas vara avsev

ä

rt all­varligare 

ä

n att 

ö

vertr

ä

da brukandef

ö

rbudet i andra fall. tejlighet b

ö

r d

ä

rf

ö

r finnas att d

ö

ma till f

ä

ngelsestraff cm ett fordon med brukandef

ö

r­bud anv

ä

nds trotis att det har avskyltats. D

ä

rigenom insk

ä

rps betydelsen av att avskyltningen inneb

ä

r att fordonet definitivt skall tas ur trafik till dess att skatten 

ä

r betald.

Prop. 1981/82:225

58

F

ö

rutan en kraftigare straffp

å

f

ö

ljd b

ö

r emellertid enligt v

å

r mening 

ö

ver­v

ä

gas att inf

ö

ra n

ö

jligheter att ta cmhand ett avskyltat fordon om det trots avskyltningen anv

ä

nds i trafik. Detta kan n

ä

mligen visa sig vara en n

ö

dv

ä

ndig 

å

tg

ä

rd f

ö

r att f

ö

rhindra att ett oskattat fordon anv

ä

nds. Vad som n

ä

nnast kcmmer i fr

å

ga 

ä

r att ta ett avskyltat fordon i beslag och f

ö

rverka det cm det anv

ä

nds i trafik.

Vid 1968 

å

rs 

ä

ndringar i brottsbalkens allm

ä

nna f

ö

rverkanderegler l

ä

mnades (se prop. 1968:79 s. 58 f) vissa allm

ä

nna riktlinjer f

ö

r anv

ä

ndningen av f

ö

rverkandebest

ä

mmelser i specialstraffr

ä

tten. Enligt riktlinjerna b

ö

r en viss restriktivitet iakttas med inf

ö

rande av f

ö

rverkanderegler i lagstift­ningen. I olika sanmanhang har man d

ä

rf

ö

r senare ocks

å

 avst

å

tt fr

å

n att inf

ö

ra nya f

ö

rverkandebest

ä

nmelser.

Restriktivitet skall framf

ö

r allt iakttas i fr

å

ga cm f

ö

rverkande i f

ö

r-n

ö

genhetsreducerande och bestraffande syfte. F

ö

r s

å

dana 

ä

ndam

å

l b

ö

r i f

ö

rsta hand unders

ö

kas cm inte straffskalorna kan utformas s

å

 att en l

ä

nplig p

å­

f

ö

ljd erh

å

lls,

ä

ven an straffp

å

f

ö

ljderna i flera fall kan beh

ö

va komplet--teras med f

ö

rverkandesanktioner. M

ö

jlighet att f

ö

rverka fordon i f

ö

m

ö

gen-hetsreducerande och bestraffande syfte finns dock exenpelvis enligt 30 

§ 

lagen (1938:74) om r

ä

tt till jakt. Denna f

ö

rverkanden

ö

jlighet inf

ö

rdes 1973.

M

ö

jligheterna att ta i beslag och f

ö

rverka ett fordon som anv

ä

nds trots att det har avskyltats b

ö

r emellertid inte inf

ö

ras f

ö

r att f

ö

rst

ä

rka straff­p

å

f

ö

ljden. F

ö

rfarandet syftar"i st

ä

llet till att n

ä

r s

å

 erfordras defini­tivt f

ö

rhindra att fordonet 

ä

ven i forts

ä

ttningen kcmmer att anv

ä

ndas olov­ligen.' Eftersom anv

ä

ndningen av ett oskattat och avskyltat fordon i sig 

ä

r ett brott kan regler cm f

ö

rverkande av ett s

å

dant fordon n

ä

rmast j

ä

mf

ö

ras med f

ö

rverkandereglerna i 36 kap. 2 

§

 f

ö

rsta stycket brottsbalken. Enligt dessa regler kan egendom vars anv

ä

ndande utg

ö

r brott enligt brottsbalken, eller med vilken annars har tagits befattning som utg

ö

r s

å

dant brott, f

ö

r­klaras f

ö

rverkad. P

å

sanma s

ä

tt som anges i brottsbalksbest

ä

mmelsen b

ö

r f

ö

rverkande kunna ske cm det 

ä

r p

å

kallat till f

ö

rebyggande av brott eller cm annars s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger.

M

ö

jlighet b

ö

r finnas att, liksan enligt motsvarande brottsbalksbest

ä

mmelser, i st

ä

llet f

ö

r fordonet f

ö

rklara dess v

ä

rde f

ö

rverkat. D

ä

rigenom ges bl.a. n

ö

jlighet att, om det skulle vara obilligt att f

ö

rverka fordonet i sin hel­het, f

ö

rverka en del av dess v

ä

rde. I enlighet med vad san uttalats i de

Prop. 1981/82:225

59

tidigare n

ä

mnda riktlinjerna b

ö

r f

ö

rverkandep

å

f

ö

ljden vara fakultativ. Dom­stol b

ö

r s

å

ledes f

å

 n

ö

jlighet att underl

å

ta f

ö

rverkande av billighetsh

ä

n­syn.

Inf

ö

rs en best

ä

mmelse scm ger n

ö

jlighet att f

ö

rverka ett avskyltat fordon san har anv

ä

nts olovligen kan fordonet tas i beslag av polisman eller annan. Detta f

ö

ljer av best

ä

mmelserna i 27 kap. r

ä

tteg

å

ngsbalken. Det kan antas att den skattskyldige d

ä

refter ofta 

ä

r villig att betala den skatt scm f

ö

rorsakar brukandef

ö

rbud f

ö

r fordonet. Om skatten betalas b

ö

r det enligt v

å

r mening vanligen inte'l

ä

ngre finnas sk

ä

l att f

ö

rverka fordonet. Ett f

ö

rverkande 

ä

r ju d

å

inte l

ä

ngre n

ö

dv

ä

ndigt f

ö

r att f

ö

rhindra fort­satt otill

å

ten anv

ä

ndning av fordonet. F

ö

religger inte l

ä

ngre sk

ä

l till f

ö

rverkande p

å

 den grunden att skatten till fullo har betalats kan besla­get h

ä

vas.

I fr

å

ga an hos vem f

ö

rverkande av fordon kan ske g

ä

ller, cm inget annat stadgas, best

ä

mmelserna i 36 kap. 4 

§

 brottsbalken. Dessa inneb

ä

r, med vissa undantag, att f

ö

rverkande inte kcun ske om fordonet inte tillh

ö

r g

ä

r-nirgsmannen. 

Ä

garen till ett fordon 

ä

r enligt huvudregeln i nuvarande 34 

§ 

f

ö

rsta stycket VSL ansvarig an brukandef

ö

rbudet 

ö

vertr

ä

ds, 

ä

ven cm for­donet framf

ö

rs av annan person. Fordons

ä

garen b

ö

r p

å

 samma s

ä

tt ansvara f

ö

r olovligt brukande av ett avskyltat fordon. F

ö

rverkande (hos 

ä

garen) skall s

å

ledes vanligen kunna ske 

ä

ven om en annan person har framf

ö

rt for­donet.

I fr

å

ga om fordon som innehas med nyttjander

ä

tt och med r

ä

tt att best

ä

mma om f

ö

rare av fordonet ansvarar innehavaren i 

ä

garens st

ä

lle f

ö

r 

ö

vertr

ä

del­ser av brukandef

ö

rbudet (35 

§

 VSL). F

ö

r fordon, som har s

å

lts p

å

 avbetal­ning med 

å

tertagander

ä

tt f

ö

r s

ä

ljaren, 

ä

r k

ö

paren skattskyldig och ansvarig f

ö

r 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet. En hyresman 

ä

r p

å

 samma s

ä

tt skatt­skyldig och ansvarig cm han.:har hyrt fordonet f

ö

r en period om minst ett 

å

r (leasingfordon). I dessa fall kan enligt best

ä

mmelserna i 36 kap. 4 

§ 

brottsbalken n

å

got f

ö

rverkande av fordonet inte ske hos 

ä

garen, bortsett fr

å

n fall d

ä

r 

ä

garen har medverkat vid brottet eller d

ä

r han beretts vin­ning d

ä

rav. D

ä

remot kan det vara m

ö

jligt att f

ö

rverka avbetalningsk

ö

parens r

ä

ttigheter till fordonet enligt avbetalningskontraktet (jfr.[REDACTED_EFTERNAMN] m.fl. Brottsbalken III, 2 uppl., s. 393).

Det kan dock enligt v

å

r mening finnas sk

ä

l att, i fr

å

ga cm f

ö

rverkande av

Prop. 1981/82:225

60

ett fordon scm har brukandef

ö

rbud och har anv

ä

nts trots avskyltning, ut­

ö

ka n

ö

jligheterna att f

ö

rverka fordonet hos annan 

ä

n g

ä

rningsmannen. Bru­kandef

ö

rbudet f

ö

r ett fordon 

ä

r vanligen inte beroende av vem son 

ä

r skyl­dig att betala den skatt som f

ö

rorsakar f

ö

rbudet. Cm en leasinginnehavare inte har betalat v

ä

gtrafikskatt f

ö

r ett fordon, g

ä

ller brukandef

ö

rbudet 

ä

ven gentenot fordons

ä

garen. Denne m

å

ste cm han 

ö

nskar disponera, 

ö

ver for­donet se till att skatterna betalas. Har fordonet k

ö

pts p

å

 avbetalning med 

å

tertagander

ä

tt f

ö

r s

ä

ljaren, g

ä

ller brukandef

ö

rbudet 

ä

ven cm for­donet 

å

tertas. Det kan d

ä

rf

ö

r enligt v

å

r mening inte resas n

å

gra princip­iella inv

ä

ndningar mot-att ett f

ö

rverkande av fordonet eller en del av dess v

ä

rde kan ske i s

å

dana fall. Vi f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att f

ö

rverkandebes-t

ä

nmelsen utformas s

å

 att f

ö

rverkande kan ske oavsett 

ä

garef

ö

rh

å

llandena. D

ä

remot b

ö

r som tidigare n

ä

mnts ett beslag kunna h

ä

vas och f

ö

rverkande underl

å

tas an skatten betalas. Skulle skatten inte betalas och f

ö

rverkande ske b

ö

r detta kunna begr

ä

nsas till en l

ä

nplig del av fordonets v

ä

rde.

Straffansvaret f

ö

r brukande av avskyltade fordon bor i princip vila p

å 

hyresmannen i fall scm avses i 35 

§

 VSL och vid leasing, "och p

å

 k

ö

paren vid avbetalningsk

ö

p. Enligt vad san f

ö

rut n

ä

mnts b

ö

r straffskalan inkludera f

ä

ngelse.

Ett fordon som 

har  

f

ö

rverkats enligt de f

ö

reslagna best

ä

nmelserna tillfal­ler staten (36 kap. 12 

§

 brottsbalken). I lagen (1974:1066) an f

ö

rfarande med f

ö

rverkad egendon och hittegods m.m. f

ö

reskrivs att f

ö

rverkad egendom i princip skall f

ö

rs

ä

ljas. N

ä

rmare best

ä

mmelser cm f

ö

rfarandet vid f

ö

rs

ä

lj­ningen meddelas i lagen. Ett f

ö

rverkande inneb

ä

r inte att de skatteskulder som h

ä

nf

ö

r sig till fordonet faller bort. F

ö

rbud att bruka fordonet skulle, cm inget annat stadgas, g

ä

lla 

ä

ven efter f

ö

rverkandet till dess att skatterna har betalats. Detta skulle kunna medf

ö

ra sv

å

righeter att s

ä

lja ett fordon som har f

ö

rverkats. P

å

sanma s

ä

tt som nu g

ä

ller vid exekutiv f

ö

rs

ä

ljning av fordon t

ö

r d

ä

rf

ö

r ett fordon som har f

ö

rverkats f

å

 anv

ä

ndas utan hinder av att fordonsskatt eller kilcmeterskatt san en tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig f

ö

r inte har betalats. Detta fordrar vissa till

ä

gg i 16 och 21 

§§

 VSL.

5.3.4      Samarbete mellan myndigheter, informationsinsatser

Problemen med 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet vid obetalda v

ä

gtrafikskatter skulle kunna minska cm indrivningen av skatterna kunde g

ö

ras effektivare. Ett s

ä

tt att f

ö

rb

ä

ttra indrivningen skulle vara att utm

ä

tning omedelbart

Prop. 1981/82:225

61

kunde ske av ett fordon med restf

ö

rd skatt. Personal fr

å

n kronofogde­nyndigheten skulle kunna delta i poliskontroller eller ocks

å

 skulle po­lisen ang

å

ende underr

ä

tta kronofogdemyndigheten cm att ett fordon med restf

ö

rd skatt hade stoppats. Bnellertid torde kronofogdemyndigheterna f

ö

r n

ä

rvarande ytterst s

ä

llan ha resurser att medverka p

å

 detta s

ä

tt. In­gripandena torde f

ö

r 

ö

vrigt ocks

å

 f

å

 begr

ä

nsas till vissa tider och plat­ser. Indrivnings

å

tg

ä

rder av detta slag kan d

ä

rf

ö

r knappast komma till all­m

ä

n anv

ä

ndning, vilket inte hindrar att de b

ö

r anv

ä

ndas n

ä

r det 

ä

r m

ö

j­ligt.

N

ä

r ett fordon har avskyltats b

ö

r kronofogdemyndigheten utan dr

ö

jsm

å

l underr

ä

ttas cm var fordonet har uppst

ä

llts eller vart det har f

ö

rts. Cm polisman har medgett att fordonet f

ö

rs till en viss plats b

ö

r en kcpia av beviset om detta medgivande s

ä

ndas till vederb

ö

rande kronofogdenyndig-het. Uppgift cm r

ä

tt kronofogdemyndighet kan erh

å

llas ur bilregistret. 

Å

tg

ä

rder b

ö

r d

å

 kunna vidtas p

å

 den plats d

ä

r fordonet finns. Det b

ö

r dock anm

ä

rkas att utm

ä

tning av de fordon det 

ä

r fr

å

ga an ofta inte kan ske. Scm vi tidigare har framh

å

llit kan skatteskulden 

å

vila n

å

gon annan 

ä

n fordonets 

ä

gare, t.ex. en avbetalningsk

ö

pare, en hyrestagare eller en f

ö

reg

å

ende 

ä

gare till fordonet. I vissa fall kan g

ä

lden

ä

ren ha gjort upp med krono­fogdenyndigheten an en avbetalningsplan f

ö

r skatterna.

Vi har i avsnitt 4.4 och i tabell 7 i bilaga 2 redovisat resultaten av en kontroll av l

ä

mnade k

ö

rl

ä

ngdsuppgifter f

ö

r kilcmeterskattepliktiga m.fl. fordon med obetald v

ä

gtrafikskatt. Av kontrollen framg

å

r att 

å

tminstone 27 % av fordonen vid unders

ö

kningstillf

ä

llet hade anv

ä

nts trots att skat­ten inte var betald.

Redan av de uppgifter san nu finns i bilregistret kan s

å

ledes konstateras att vissa fordon anv

ä

nds trots brukandef

ö

rbud. Dessa registeruppgifter ut­nyttjas nu inte. Enligt v

å

r mening borde kontroller regelm

ä

ssigt kunna g

ö

ras av s

å

dana registeruppgifter scm kan visa om ett fordon anv

ä

nds olov­ligen. F

ö

rfarandet b

ö

r kunna utformas s

å

 att TSV l

ä

mnar uppgifter till l

ä

ns­styrelserna om fordon f

ö

r vilka k

ö

rl

ä

ngdsuppgifter inkommer trots att de har brukandef

ö

rbud. L

ä

nsstyrelserna b

ö

r sedan unders

ö

ka dessa fall och vid­ta de 

å

tg

ä

rder san kan erfordras, t.ex. f

ö

ranstalta om revision eller an­m

ä

la f

ö

rh

å

llandet f

ö

r

å

tal. Det f

å

r anses ankomma p

å

TSV och RSV att ut­forma rutiner f

ö

r dessa kontroller.

Prop. 1981/82:225

62

F

ö

r att p

å

skynda skattebetalningarna och f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra respekten f

ö

r brukandef

ö

rbudet vid obetalda v

ä

gtrafikskatter anser vi att informationen till fordons

ä

garna beh

ö

ver f

ö

rb

ä

ttras. Detta blir s

ä

rskilt angel

ä

get cm avskyltning m.m, kan f

ö

lja om brukandef

ö

rbudet inte respekteras.

F

ö

r n

ä

rvarande uts

ä

nds scm tidigare n

ä

mnts (avsnitt 2.4) en p

å

minnelse cm skatten inte betalas. Vid ordinarie uppb

ö

rd g

ö

rs detta ca 25 dagar efter skattens f

ö

rfallodag. Denna p

å

minnelse inneh

å

ller ingen information cm att brukandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r fordonet till dess att skatten har betalats. Vi anser att p

å

minnelsen b

ö

r karpletteras med s

å

dan information, san ock­s

å

 b

ö

r omfatta uppgifter cm vilka p

å

f

ö

ljder och ingripanden som kan komma i fr

å

ga vid 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet. Enligt vad vi har erfarit karmer en s

å

dan information incm kort att b

ö

rja l

ä

mnas. Om skatten 

ä

nd

å 

inte betalas k

ö

r derma information enligt v

å

r mening f

ö

rnyas med j

ä

mna mellanrum, l

ä

mpligen var tredje m

å

nad. I inget fall beh

ö

ver dock informa­tion om brukandef

ö

rbud m.m. s

ä

ndas ut an fordonet har avst

ä

llts.

Ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet torde vara vanliga i samband med 

ä

garby­ten (se avsnitt 5.1). Vi p

å

pekade i v

å

rt f

ö

rsta delbet

ä

nkande (Ds B 1978:5) att ett s

ä

rskilt meddelande d

ä

rf

ö

r b

ö

r s

ä

ndas till den som f

ö

rv

ä

rvar ett fordon med brukandef

ö

rbud. N

å

gra s

å

dana rutiner har 

ä

nnu inte hunnit inf

ö

ras. Om de h

ä

r f

ö

reslagna 

å

tg

ä

rderna med avskyltning m.m. av vissa oskattade for­don skall anv

ä

ndas 

ä

r det av stor vikt att ny 

ä

gare till ett fordon med bru­kandef

ö

rbud snabbt informeras cm brukandef

ö

rbudet och g

ä

llande best

ä

nmelser i anknytning d

ä

rtill.

I inledningen av detta kapitel har redogjorts f

ö

r vissa fall n

ä

r v

ä

gtrafik­skatt fastst

ä

lls gencm beslut enligt 23 

§

 andra stycket VSL. Fastst

ä

lls skatt enligt denna best

ä

mmelse intr

ä

der brukandef

ö

rbud f

ö

r fordonet cm even­tuellt tillkanmande skatt inte betalas i r

ä

tt tid. Cm en tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig f

å

r den person som 

ä

ger fordonet vid fastst

ä

llelsen f

ö

r n

ä

r­varande inte omedelbart reda p

å

 att brukandef

ö

rbud r

å

der. Ett s

ä

rskilt med­delande b

ö

r d

ä

rf

ö

r enligt v

å

r mening s

ä

ndas ut till 

ä

garen n

ä

r brukandef

ö

r­bud intr

ä

der i de h

ä

r angivna fallen. 

Ä

garen kan sedan ans

ö

ka hos P!SV cm att brukandef

ö

rbudet skall h

ä

vas.

Vi anser att TSV och RSV b

ö

r utarbeta en rutin f

ö

r uts

ä

ndning av den infor­mation san h

ä

r beskrivits.

Prop. 1981/82:225

63

5.3.5      Vissa registerfr

å

gor m.m.

Cm effektivare 

å

tg

ä

rder vid 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet inf

ö

rs 

ä

r det viktigt att tillse att polispersonalen f

å

r l

ä

ttillg

ä

ngliga och kor­rekta uppgifter ur bilregistret cm skattebetalningar m.m. Polisen har nu tillg

å

ng till vissa standardfr

å

gor till registret. F

ö

r att f

å

fram tillr

ä

ckliga uppgifter f

ö

r att kontrollera an brukandef

ö

rbud r

å

der ut­nyttjas nu oftast mer 

ä

n en fr

å

getyp. Uppgifterna ur registret l

ä

mnas i f

ö

rkortad form. F

ö

r att r

ä

tt tyda de l

ä

mnade uppgifterna kr

ä

vs d

ä

rf

ö

r god vana att arbeta med registret. Det skulle vara 

ö

nskv

ä

rt om n

ö

dv

ä

ndiga uppgifter kunde tas fram p

å

 ett enklare s

ä

tt och i s

å

dan form att missf

ö

r­st

å

nd inte kan uppkomma.

Vid de kontakter vi haft med polispersonal har framf

ö

rts att det skulle vara 

ö

nskv

ä

rt cm det direkt av polisens standardfr

å

ga till registret (den s.k. QP-fr

å

gan) i klartext framgick de uppgifter san beh

ö

vs f

ö

r 

ö

vervak­ningen. Vi f

ö

resl

å

r att registerrutinerna ses 

ö

ver s

å

 att polispersonalens behov av l

ä

ttillg

ä

nglig information ur registret tillgodoses.

I avsnitt 2 har relativt utf

ö

rligt redogjorts f

ö

r betalningsrutiner m.m. f

ö

r v

ä

gtrafikskatten. Av redog

ö

relsen fr

å

ng

å

r att det tar viss tid innan en skattebetalning hinner noteras i registret. F

ö

rdr

ö

jningen varierar bl.a. med betalningss

ä

ttet. Betalas v

ä

gtrafikskatt strax f

ö

re f

ö

rfallodagen, eller efter f

ö

rfallodagen, kan d

ä

rf

ö

r i vissa fall uppgifterna i registret ut­visa att brukandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r ett fordon trots att skatten har beta­lats. Detta f

ö

rh

å

llande kan f

ö

rsv

å

ra polisens kontroll av att brukandef

ö

r­budet inte 

å

sidos

ä

tts.

De h

ä

r n

ä

mnda problemen 

ä

r s

ä

rskilt vanliga de f

ö

rsta dagarna efter f

ö

rfallo­dagen vid ordinarie uppb

ö

rd av v

ä

gtrafikskatt. M

å

nga fordons

ä

gare betalar n

ä

mligen skatten n

å

gon av de sista dagarna i uppb

ö

rdsm

å

naden, och betal­ningen hinner d

å

 inte noteras i registret f

ö

rr

ä

n n

å

gra dagar in i n

ä

sta m

å

nad. Har skatteinbetalningen skett genom girering dr

ö

jer det ocks

å

 n

å

gra dagar innan fordons

ä

garen f

å

r sitt skattekvitto och kontrollm

ä

rke. Dessa betalningar i omedelbar anslutning till skattens f

ö

rfallodag torde dock all­tid ha hunnit noteras i registret h

ö

gst 10 dagar efter f

ö

rfallodagen. Cm effektivare 

å

tg

ä

rder not 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet skall s

ä

ttas in f

ö

rst n

ä

r restf

ö

ring hunnit ske, dvs. tidigast ca 55 dagar efter f

ö

rfallo-

Prop. 1981/82:225

64

dagen, korrmer dessa skattebetalningar i anslutning till f

ö

rfallodagen inte att v

å

lla n

å

gra kontrollproblem.

D

ä

remot kan det f

ö

rekomma att en fordons

ä

gare (f

ö

rare) som anv

ä

nder ett fordon med brukandef

ö

rbud och restf

ö

rd skatt vid en poliskontroll inv

ä

nder att han strax innan har betalat skatten men att detta inte har hunnit note­ras i registret. Enligt uppgifter fr

å

n polisen 

ä

r det f

ö

r n

ä

rvarande inte ovanligt att s

å

dana inv

ä

ndningar g

ö

rs, med r

ä

tt eller or

ä

tt. Vid skatte­betalningar san g

ö

rs l

å

ngt efter f

ö

rfallodagen kan kontrollm

ä

rke inte er­h

å

llas omedelbart vid betalningen. Fordons

ä

garen har heller inte skyldig­het att vid f

ä

rd medf

ö

ra n

å

got bevis om att skatten har betalats. Polisen har d

ä

rf

ö

r vid inv

ä

ndningar fr

å

n fordons

ä

gare cm att skatten nyss har be­talats sv

å

rt att bed

ö

ma cm inv

ä

ndningarna kan vara riktiga eller inte.

Om beslut skall kunna fattas onedelbart ute p

å

 v

ä

gen cm avskyltning av ett oskattat fordon eller beslag av ett avskyltat fordon 

ä

r det givetvis vik­tigt att tvivel inte kan uppkomna om skatten har betalats eller inte. Prob­lem i detta avseende kan uppst

å

 endast i de fall en fordons

ä

gare p

å

st

å

r att skatten nyligen har betalats och att betalningen har skett efter skat­tens f

ö

rfallodag. Vi anser d

ä

rf

ö

r att det b

ö

r f

ö

reskrivas en skyldighet att vid f

ä

rd medf

ö

ra ett bevis cm att skatten har betalats, or. betalningen har skett efter skattens f

ö

rfallodag. Denna skyldighet b

ö

r g

ä

lla till dess att betalningen har hunnit noteras i bilregistret.

Prop. 1981/82:225

65

6       SPECIAIMOrrVERING

I det f

ö

ljande l

ä

mnas en specialnotivering till vissa av de f

ö

reslagna f

ö

rfattnings

ä

ndringarna. Vissa 

ä

ndringar, son kotnmenterat:s p

å

annat st

ä

lle i bet

ä

nkandet eller san inte har ansetts kr

ä

va s

ä

rskilda kommentarer, har utel

ä

mnats.

1       Lag om 

ä

ndring i v

ä

gtrafikskattelagen

16 och 21 

§§

I paragraferna f

ö

resl

å

s undantag fr

å

n brukandef

ö

rbudet f

ö

r fordon med o-betald v

ä

gtrafikskatt cm fordonet har f

ö

rverkats. Motiveringen h

ä

rf

ö

r fram­g

å

r av avsnitt 5.3.3.

33a 

§

I paragrafens f

ö

rsta stycke anges f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att ett fordons registreringsskyltar skall omh

ä

ndertas. Omh

ä

ndertagande skall ske cm bru­kandef

ö

rbud g

ä

ller p

å

 grund av att fordonsskatt eller kilometerskatt inte har betalats. S

å

dant brukandef

ö

rbud g

ä

ller enligt 16 och 21 

§§

 inte cm skatten avser tid f

ö

re det n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

ret och inte heller i fr

å

ga om skatt scm 

å

vilar en tidigare 

ä

gare av fordonet och som har fast­st

ä

llts genom beslut om efterbeskattning. Har ett fordon f

ö

rs

å

lts p

å

 exe­kutiv auktion g

ä

ller inte brukandef

ö

rbudet p

å

 grund av att s

å

dana skatter scm en tidigare 

ä

gare 

ä

r skattskyldig f

ö

r inte har betalats. Brukandef

ö

r­budet kan ocks

å

annars cm s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger h

ä

vas genan beslut av RSV. Notering cm s

å

dana beslut g

ö

rs i bilregistret.

En ytterligare f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att avskyltning skall f

å

 ske 

ä

r att den skatt som har f

ö

rorsakat brukandef

ö

rbudet har restf

ö

rts. D

ä

rigenom avses ingripandena kunna begr

ä

nsas till- mer allvarliga fall av 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet. Restf

ö

ring av v

ä

gtrafikskatt sker enligt reglerna i upp­b

ö

rdslagen (1953:272), scm enligt 30 

§

 andra stycket VSL i till

ä

npliga de­lar g

ä

ller v

ä

gtrafikskatterna. Uppgift cm att restf

ö

ring har skett noteras i bilregistiret.

Fordon som 

ä

r avst

ä

llda 

ä

r inte skattepliktiga enligt VSL (2 

§

 f

ö

rsta stycket), Brukandef

ö

rbud g

ä

ller inte f

ö

r ett avst

ä

llt fordon enligt reglerna i VSL. An-

5 

Riksdagen 1981/82. I saml. Nr 225

Prop. 1981/82:225

66

v

ä

nds fordonet medf

ö

r detta i st

ä

llet straffp

å

f

ö

ljd enligt 87 

§

 BRK (bort­sett fr

å

n vissa speciella fall d

ä

r det 

ä

r till

å

tet att anv

ä

nda- ett av­st

ä

llt fordon, se 37 

§

 BRK). Anv

ä

nds ett avst

ä

llt fordon olovligen b

ö

r av­skyltning kunna ske cm v

ä

gtrafikskatt har restf

ö

rts f

ö

r fordonet och cm brukandef

ö

rbud skulle r

å

da f

ö

r det cm det var skattepliktigt. I annat fall skulle en. fordons

ä

gare genan att avst

ä

lla ett fordon med brukandef

ö

rbud en­ligt 'VSL kunna anv

ä

nda fordonet utan risk f

ö

r avskyltning.

I avsnitt 5.3.1 beskrivs de 

å

tg

ä

rder son b

ö

r vidtas med registreringskyl­tarna f

ö

r det avskyltade fordonet.

I paragrafens andra stycke anges att den polisman scm har omh

ä

ndertagit fordonets registireringsskyltar i vissa fall kan medge att det f

ö

rs till en uppst

ä

llningsplats e.d. De n

ä

rmare f

ö

ruts

ä

ttningarna h

ä

rf

ö

r beskrivs i avsnitt 5.3.2, Bortsett fr

å

n denna anv

ä

ndning f

å

r fordonet naturligtvis inte anv

ä

ndas f

ö

rr

ä

n skatten har betalats eller brukandef

ö

rbudet annars har upph

ö

rt.

34 

§

I paragrafen f

ö

resl

å

s inf

ö

rd en n

ö

jlighet att d

ö

ma till f

ä

ngelse i de fall d

å

 ett avskyltat fordon anv

ä

nds olovligen. Motiveringen h

ä

rf

ö

r fr

å

ng

å

r av avsnitt 5.3,3,

34a 

§

1 paragrafen f

ö

resl

å

s en n

ö

jlighet att f

ö

rverka ett fordon scm har anv

ä

ntis

trots att det har avskyltats. Denna f

ö

rverkandebest

ä

mmelse inneb

ä

r ocks

å

att beslagsbest

ä

nmelserna i 27 kap, r

ä

tteg

å

ngsbalken blir till

ä

npliga. En

n

ä

rmare motivering till best

ä

mmelserna finns i avsnitt 5.3.3.

2               F

ö

rordning om 

ä

ndring i v

ä

gtrafikskattekung

ö

relsen

27b 

§

I paragrafen f

ö

resl

å

s att en skyldighet inf

ö

rs att medf

ö

ra bevis om att skatt har betalats om betalningen gjorts efter skattens f

ö

rfallodag. En s

å

dan skyldighet b

ö

r g

ä

lla till dess att skattebetalningen har noterats i bilregistret. F.n. utf

ä

rdas inte skattekvitto i alla de fall d

å

 ett

Prop. 1981/82:225

67

brukandef

ö

rbud upph

ä

vs genan en inbetalning. Detta b

ö

r enligt v

å

r mening ske, varf

ö

r vissa sm

ä

rre 

ä

ndringar b

ö

r g

ö

ras i TSV:s rutiner. Cm skatte­kvitto alltid utf

ä

rdas-, kan l

ä

npligen stadgas att skyldigheten att medf

ö

ra bevis cm betalningen g

ä

ller till dess att skattekvitto har erh

å

llits.

3       F

ö

rslag till f

ö

rordning om 

ä

ndring i bilreqisterkung

ö

relsen

21 

§

I det f

ö

reslagna andra stycket inf

ö

rs en inskr

ä

nkning i n

ö

jligheten att er­h

å

lla duplettskyltar. Bl.a. f

ö

r att undvika att s

å

dana skyltar anskaffas f

ö

r att anv

ä

ndas om fordonet skulle komma att avskyltas b

ö

r duplettiskyltar inte l

ä

mnas ut an brukandef

ö

rbud r

å

der f

ö

r ett fordon p

å

 grund av obetalda skatter. Cm fordonet 

ä

r avst

ä

llt b

ö

r heller inte duplettskyltar l

ä

mnas ut cm det finns obetald v

ä

gtrafikskatt som skulle ha f

ö

ranlett brukandef

ö

rbud om fordonet hade varit skattepliktigt.

Tredje stycket avser fall d

ä

r ett fordon har blivit avs'K:i'ltat. N

ä

r hinder not att bruka ett avskyltat fordon inte l

ä

ngre f

ö

religger skall duplett­skyltar l

ä

mnas ut utan n

å

gra s

ä

rskilda 

å

tg

ä

rder fr

å

n 

ä

garens sida.

Ä

r for­donet avst

ä

llt b

ö

r dock duplettskyltar l

ä

mnas ut f

ö

rst efter s

ä

rskild an­s

ö

kan, efterson det utg

å

r avgift f

ö

r skyltarna och det kan finnas fall d

ä

r

ä

garen inte mer 

ö

nskar ta det avst

ä

llda fordonet i trafik. I vissa fall blir det on

ö

digt att l

ä

mna ut duplettskyltar. De ursprungliga registrerings­skyltarna kan 

å

terl

ä

mnas om de inte har hunnit f

ö

rst

ö

ras n

ä

r skatten har betalats och fordonet 

å

ter f

å

r anv

ä

ndas.

24 

§

I andra stycket f

ö

resl

å

s vissa begr

ä

nsningar i m

ö

jligheterna att l

ä

mna ut provisoriska registreringsskyltar. Begr

ä

nsningarna 

ä

r desamma san enligt det f

ö

reslagna andra stycket till 21 

§

, och motiveras p

å

samma s

ä

tt san enligt detta f

ö

rslag. Begr

ä

nsningarna inneb

ä

r att polismyndigheten inte f

å

r l

ä

mna ut provisoriska registreringsskyltar utan att ha kontirollerat om brukandef

ö

rbud m.m. f

ö

religger. Kontrollen f

å

r g

ö

ras genom uppgifterna i bilregistret.

Tredje stycket avser fall d

å

 ett fordon har blivit avskyltat. N

ä

r f

ö

rut­s

ä

ttningar f

ö

religger f

ö

r att l

ä

mna ut duplettskyltar f

ö

r det avskyltade

Prop, 1981/82:225

68

fordonet skall 

ä

ven provisoriska registreringsskyltar kunna l

ä

mnas ut p

å 

beg

ä

ran d

ä

rom. Att f

ö

ruts

ä

ttningarna 

ä

r uppfyllda f

å

r kontrolleras i bilregistret. Eftersom det tar en viss tid innan skattebetalningen hinner noteras i registret b

ö

r emellertid provisoriska registreringsskyltar l

ä

m­nas ut om fordons

ä

garen p

å

 annat s

ä

tt kan visa att skatten har betalats och att fordonet 

å

terigen f

å

r brukas. Kan fordons

ä

garen visa ett kvitto varav framg

å

r att skatten 

ä

r betald, b

ö

r skyltar l

ä

mnas ut.

Prop. 1981/82:225

69

Bilaaa 1

Skatte

å

r, skatteperioder och uppb

ö

rdsm

å

nader f

ö

r v

ä

gtrafikskatt

Skatte

å

r, skatteperioder och uppb

ö

rdsm

å

nader f

ö

r visst fordon best

ä

ms efter slutsiffran i fordonets registreringsnummer enligt f

ö

ljande uppst

ä

llning.

Slut-

Skatte

å

r/

Fordonsskatt

Kilcmeterskatt

Uppt

ö

rds-

siffra

skatteperioder

m

å

nad

1

skatte

å

r:

maj-april

april-mars

april

skatteperioder:

maj-augusti

decenber-mars

april

september-december

april-juni

augusti

januari-april

juli-november

december

2

skatte

å

r:

juni-maj

maj-april

maj

skatteperioder:

juni-september

januari-april

maj

oktober-januari

maj-augusti

september

februari-maj

september-december

januari

3

skatte

å

r:

juli-juni

juni-maj

juni

skatteperioder:

juli-oktober

februari-maj

juni

november-februari

juni-september

oktober

mars-juni

oktober-januari

februari

4

skatte

å

r:

september-augusti

juli-juni

augusti

skatteperioder:

september-december

april-juni

augusti

januari-april

juli-novenber

december

maj-augusti

december-mars

april

5

skatte

å

r:

ok tober-september

september-augusti

september

skatteperioder:

oktober-januari

maj-augusti

september

februari-maj

september-december

januari

juni-september

januari-april

maj

6

skatte

å

r:

december-november

november-ok tober

november

skatteperioder:

december-mars

juli-oktnber

november

april-juli

november-februari

mars

augusti-november

mars-juni

augusti

7

skatte

å

r:

j anuar i-december

december-november

december

skatteperioder:

januari-april

juli-november

december

maj-augusti

december-mars

april

september-december

april-juni

augusti

8

skatte

å

r:

februar i-j anuar i

j anuar i-december

januari

skatteperioder:

februari-maj

september-december

januari

juni-september

januari-april

maj

oktober-januari

maj-augusti

september

6 

Riksdagen 1981/82. I saml. Nr 225

Prop. 1981/82:225

70

Slut-

Skatte

å

r/

Fordonsskatt

Kilometerskatt

Uppb

ö

rds-

siffra

skatteperioder

m

å

nad

9

skatte

å

r:

mars-februari

februari-januari

februari

skatteperioder:

mars-juni

juli-oktober

november-februari

oktober-januari februari-maj j uni-september

februari

juni

oktober

0

skatte

å

r:

april-mars

mars-februari

mars

skatteperioder:

april-juli

augusti-november

december-mars

november-februari mars-juni juli-oktober

mars

augusti

november

Sista m

å

naden i varje skatteperiod f

ö

r kilcmeterskatt betecknas avst

ä

nplingsm

å

nad.

Prop. 1981/82:225

71 Bilaga 2

Tabell 1   Antal debiteringar, p

å

minnelser och restf

ö

ringar avseeride v

ä

gtrafikskatt

å

ren 1977 - 1980.

Fordonsskatt

Ar

Antal debiteringar (ordinarie och tillf

ä

llig

uppb

ö

rd)

P

å

minnelser antal   %

Ftestf

ö

ringar antal  %

1977

4 650

000

151 000

,2

89

000

1,9

1978

4 715

000

156 000

3,3

88

000

1,9

1979

4 858

000

152 000

3,1

88

000

1,8

1980

4 833

000

157 000

3,2

91

000

1,9

Kilcmeterskatt

Ar

Anta], debite­ringar p

å

 grund­val av uppgift p

å

 avl

ä

mnade st

ä

npelkort

Antal sk

ö

nsm

ä

s­siga debite­ringar

P

å

minnelser antal   % av

totala antalet debite-rinaar

Restf

ö

r antal

ingar % av totala antalet debite­ringar

1977

870

000

27

000

40 000

4,5

30

000

3,3

1978

906

000

25

000

43 000

4,6

30

000

3,2

1979

889

000

27

000

40 000

4,4

30

000

3,3

1980

745

000

23

000

38 000

4,9

26

000

3,4

Prop. 1981/82:225

72

Tabell 2   Antal fordon f

ö

r vilka brukandef

ö

rbud p

å

 grund av obetald v

ä

gtrafikskatt g

ä

llde den 7 mars 1981 , m.m.

1

2

3

4

5

Pordonsslag

Antal

regi-

Fordon med

Fordon med

Fordon med brukan-|

strerade ej

brukandef

ö

r-

restf

ö

rd

def

ö

rbud

p.g.a. o-

avst

ä

llda

bud p.g

.a.

skatt

betald skatt scm

fordon

obetald

skatt

hade giltig tra-

fikf

ö

rs

ä

kring

antal

%

antal

% av

antal %

av

anta-

anta-

let i

let i

koluran

kolumn

2

3

A. Kilcmeterskattepliktiga

fordor

1 

384

3,9

2

995

2,7

3

211

' 73

Personbil

112

791

4

Lastbil

89

244

2

385

2,7

1

453

1,6

1

818

76

Buss

11

836

87

0,7

44

0,4

69_2,

'b)

Sl

ä

pvagn

25

203

387

1,5

225

0,9

Summa f

ö

r A.

239

074

7

243

3,0

4

717

2,0

5

098

743>

B. Andra fordo

n

2 753

102

25

977

0,9

15

530

0,6

13

005

50

Personbil

Motorcykel

14

609

805

5,5

519

3,6

335

42

Lastbil

90

550

1

265

1,4

826

0,9

680

54

Buss

1

038

17

1,6

11

1,1

9

53

Traktor klass

I och reg.

motorredskap

4

799

41

0,9

25

0,5

29

71

Traktor

klass 

II

294

007

2

646

0,9

1

635

0,6

1

"!2)

69_3,

Sl

ä

pvagn

372

150

5

558

1,5

3

677

1,0

Sunina f

ö

r B.

3 530

255

36

309

1,0

22

223

0,6

15

893

52)

., ..

Sunma A + B

3 769

329

43

552

1,2

26

940

0,7

20

991-

56)

1)

Vid kontiroUen borts

å

gs fr

å

n debiteringar som f

ö

rf

ö

ll till betalning vid utg

å

ngen av februari 1981, eftersom alla betalningar enligt denna debi­tering 

ä

nnu inte inf

ö

rts i registret.

2)

Sl

ä

pvagnar omfattas inte av trafikf

ö

rs

ä

kringsplikten.

3)

Ber

ä

knat p

å

summan av antalet i kolumn 3 minus antalet sl

ä

pvagnar.

Prop. 1981/82:225

73

Tabell 3   Antal fordon som var avst

ä

llda den 7 mars 1981   och f

ö

r vilka till betalnirg f

ö

rfallen v

ä

gtrafikskatt f

ö

r tid notsvarande inne­varande och n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende skatte

å

r inte hade betalats.

Pordonsslag

Antal av­st

ä

llda fordon (exkl. f

ö

rreg.)

DHrav med 1-ni betal­ning f

ö

r­fallen v

ä

g­trafikskatt san inte er­lagts

antal

%

A. Pordon son 

ä

r

kilometerskattepliktiga

8,3

n

ä

r de inte 

ä

r

avst

ä

llda

1 952

Personbil

23 390

Lastbil

28 590

1 946

6,8

Buss

1 777

62

3,5

Sl

ä

pvagn

9 508

334

3,5

Summa f

ö

r A

63 265

4 294

6,8

B. 

Ö

vriga fordon

474 936

10 799

2,3

Personbil

Motorcykel

87 463

694

0,8

lastbil

24 328

593

2,4

Buss

545

13

2,4

Traktor klass I och reg. motorredskap

897

15

1,7

Traktor klass 

II

24 745

221

0,9

Sl

ä

pvagn

34 849

626

1,8

Summa f

ö

r B.

647 763

12 961

2,0

Summa A-+-B

711 028

17 255

2,4

1)

Vid kontrollen borts

å

gs fr

å

n debiteringar scm f

ö

rf

ö

ll till betalning vid utg

å

ngen av februari 1981, eftersom alla betalningar enligt denna debitering 

ä

nnu inte inf

ö

rts i registret.

Prop. 1981/82:225

74

Tabell 4   Skatteskuldens sanmans

ä

ttnirg f

ö

r vissa fordon

Fordonsslag

Skatteskuldens art

Antal fordon

S

å

v

ä

l fordonsskatt som kilcmeterskatt

antal

fordon        %

Enbart fordonsskatt

ant.a1 fordon   %

Enbart kilcmeterskatt

antal

fordon     %

med

obetald

skatt

A. Kilcmeterskattepliktiga

fordon

Personbil

955

22

319

7

3 110

71

4 384

Lastbil

733

31

289

12

1 363

57

2 385

Buss

13

15

14

16

60

69

87

Sl

ä

pvagn

116

30

65

17

206

53_

:  387

Summa f

ö

r A

1 817

25

687

10

4 739

65

7 243

b; 

Avst

ä

llda

fordan, scm 

ä

r kiloneterskatteoliktiga

n

ä

r de inte

ä

r avst

ä

llda

Personbil

434

22

195

10

1 323

68

1 952

lastbil

575

30

273

14

1 098

56

1 946

Buss

11

18

15

24

36

58

62

Sl

ä

pvagn

128

38

61

18

145

44

334

Summa f

ö

r B

1 148

27

544

13

2 602

60

4 294

Prop. 1981/82:225

75

Tabell 5 Rapporterade 

ö

vertr

ä

delser not brukandef

ö

rbud p

å

 grund av obetald v

ä

g­trafikskatt och mot f

ö

rbudet att anv

ä

nda oregistrerade eller avst

ä

llda fordon

Ar

Antal rapporter cm anv

ä

ndning av fordon med brukandef

ö

rbud p.g.a. obetald skatt

Antal rapporter cm anv

ä

ndning av oregistrerade eller avst

ä

l).-da fordon                |

1970

2 159

3 668

1971

2 715

3 423

1972

2 962

3 193

1973

4 144

3 437

1974

7 396

2 500

1975

8 083

 2 125

1976

8 052

.2 379

1977

9 484

2 351

1978

9 082

2 484

'Till f

ö

ljd av 

ä

ndrade statistikrutiner finns inte motsvarande uppgifter f

ö

r 

å

ren 1979 och 1980.

'fabell 6  Antal lagf

ö

ringar till f

ö

ljd av 

ö

vertr

ä

delser av brukandef

ö

rbudet p

å

 grund av obetald skatt under 

å

ren 1974-1979

N. Lagrum 

Ä

r   \

     1) 34 

§

VSl''

(

ä

garen)

II    

2) 35 

§

 VSL' (nyttjande­r

ä

ttshavare)

III

36 

§

 VSL''

(f

ö

rare)

1974

1 391  (3)

1

133

1975

3 404  (64)

-

270

1976

3 336 (126)

4

263

1977

3 455 (210)

5'

296

1978

4 134 (270)

6

362

1979

4 362 (233)

9

355

1)

Siffror incm parentes anger det antal fall d

ä

r det s

ä

rskilt noterats att brottet avser 21 

§

 f

ö

rsta stycket 2 VSL - dvs. n

ä

r kilometerskatt inte betalats.

2)

Fallen i kolumn

II 

(person som utan lov brukat annans fordon) och III (f

ö­

rare som k

ä

nt till hindret f

ö

r fordonets brukande) kan redan ha blivit in­r

ä

knade i kolumn I, n

ä

mligen cm i straff

ö

rel

ä

ggandet/domen

ä

ven h

ä

nvisats till VSL 

§

 34. H

ä

nvisas till tv

å

lagrum g

ö

rs n

ä

mligen notering p

å

 b

å

da st

ä

llena.

Prop. 1981/82:225

76

Tabell 7 Av registeruppgifter dokumenterad anv

ä

ndning av fordon med brukande­f

ö

rbud p

å

grund av obetald v

ä

gtrafikskatt  . Kontrollen gjordes den 7 mars 1981 och avs

å

g kilometerskattepliktiga fordon och fordon som 

ä

r kilometerskattepliktiga n

ä

r de inte 

ä

r avst

ä

llda (exkl. f

ö

rregistrerade),

Fordonsslag

Antal fordon i registuret (exkl. f

ö

rreg.)

Fordon, med obetald skatt

Pordon med i registret dokumenterad k

ö

r­str

ä

cka efter det att skatten f

ö

rfallit till betalning

antal

%

antal

% av an­tal et for­don med obetald skatt

Personbil

136 181

6 336

4-7

1 679

26,5

Lastbil

117 834

4 331

3,7

1 206

27,8

Buss

13 613

149

1,1

26

17,4

Sl

ä

pvagn

34 711

721

2,1

213

29,5

Summa

302 339

11 537

3,8

3 124

27,1

)

Beträffande vilka uppgifter scm loeaktats vid kontrollen, se s. 35.

Prop. 1981/82:225

77

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttrandena över vägtrafik-skatteutredningens betänkande (Ds B 1981:8) Översyn av vägtrafikbeskattningen Del 4 Effektivare brukandeför­bud

1    Remissinstanserna

Yttranden över betänkandet har avgetts av riksåklagaren (RA), hovrät­ten för Nedre Norrland, kammarrätten i Sundsvalt, rikspolisstyrelsen (RPS), brottsförebyggande rådet (BRÅ), traflksäkerhetsverket (TSV), transportrådet (TPR), riksskatteverket (RSV), generaltullstyrelsen, läns­styrelserna i Stockholms län, Jönköpings län, Kristianstads län, Göte­borgs och Bohus län, Västmanlands län och Norrbottens län. Landsor­ganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens centralorganisation (TCO), Centralorganisationen SACO/SR, Svenska busstraflkförbundet. Svenska taxiförbundet och Svenska åkeriförbundet.

Dessutom har RÅ överlämnat yttranden av överåklagarna i Stockholms, Göteborgs och Malmö åklagardistrikt samt cheferna för länsåklagarmyn­digheterna i Malmöhus lån och Kopparbergs län. Vidare har länsstyrelsen i Jönköpings län bifogat ett yttrande av länspolischefen i länet, som i sin tur har åberopat ett yttrande av länstrafikgruppen i Jönköpings polis­distrikt. Slutligen har LO översänt ett yttrande av Svenska transportarbe­tareförbundet.

2   Avskyltning m. m.

Utredningens förslag om avskyltning av fordon som används i trafiken trots restförd vägtrafikskatt, har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av samtliga remissinstanser utom länsstyrelsen i Kristianstads län och åkla­garmyndigheten i Malmö åklagardistrikt. Enligt länsstyrelsens förmen­ande skulle systemet medföra ett icke obetydligt merarbete för polisen på bekostnad av det normala trafiksäkerhetsarbetet.

När det gäller detaljerna och delförslagen i anslutning till den föreslagna avskyltningen har följande påpekanden gjorts.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län menar att åtgärderna bör kunna sättas in före restföringen av skatten.

TSV anser att befogenheten att omhänderta ett fordons registrerings­skyltar bör tillkomma, förutom polisman, även bilinspektör och de s.k. VTK-inspektörerna och yrkesinspektörerna hos yrkesinspektionen.

Kammarrätten i Sundsvall har betonat att lagtexten bör utformas så att avskyltningen skall göras omedelbart sedan ett fordon påträffats i trafik.

Prop. 1981/82:225

78

möjligen genom att det som en förutsättning för avskyltning anges att ett fordon "framförs" i strid mot brukandeförbud.

Den föreslagna skyldigheten att medföra bevis om att skatteinbetalning har skett, om betalningen har gjorts efter förfallodagen, bör enligt RÅ och överåklagaren i Stockholms åklagardistrikt på något vis förenas med en sanktionsbestämmelse för att inte bli verkningslös.

Enligt RSV, kammarrätten i Sundsvall och länsstyrelsen i Stockholms län bör avskyltade fordon utmärkas på lämpligt sätt.

Vad gäller förslaget att skyltarna skall förstöras har RSV betonat att, för att få en likformig tillämpning, en viss tid för skyltarnas kvariiggande bör bestämmas, förslagsvis tre arbetsdagar. RPS, hovrätten för Nedre Norr­land och länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län menar däremot att en bättre ordning vore att skyltarna behölls en längre tid än vad utredningen har föreslagit länsstyrelsen har föreslagit en månad - och lämnades tillbaka till fordonsägaren, om denne visade att han hade betalt skatten.

RPS har motsatt sig förslaget att provisoriska registreringsskyltar skall lämnas ut av polisen i avvaktan på att fordonsägaren skall erhålla duplett­skyltar. RSV anser inte att ett avskyltat fordon skall få användas för att hos polisen hämta provisoriska registreringsskyltar då skatten har blivit betald.

RPS har beräknat tiden för att ta fram en lämplig blankett för medgivan­de av färd till lämplig uppställnings- eller avlastningsplats och för att meddela anvisningar till sex månader. RPS vill därför att detta tidsut­rymme lämnas innan lagstiftnigen träder i kraft.

3   Fängelse

Utredningens förslag att fängelse skall införas i straffskalan om ett avskyltat fordon används innan brukandeförbudet har hävts, har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av de flesta remissinstanserna. Till undantagen hör länsstyrelsen i Kristianstads län, som har redovisat en allmänt negativ inställning till utredningförslaget, och åklagarmyndigheten i Malmö åkla­gardistrikt, som har ansett att straffskärpningen med nuvarande kriminal­politiska strömningar och därmed sammanhängande syn på fängelsestraf­fets betydelse kan bli obsolet.

Hovrätten för Nedre Norrland har tillstyrkt att brukande av avskyltat fordon skall kunna bestraffas med fängelse men avstyrkt att fängelse skall kunna följa även när fråga är om avställt fordon som inte har avskyltats.

4    Förverkande

Även när det gäller förverkande av avskyltat fordon som används olovli­gen, har de flesta remissinstanserna tillstyrkt förslaget eller lämnat det

Prop. 1981/82:225

79

utan erinran. Länsstyrelsen i Kristianstads lån utgör även i denna fråga ett undantag. Vidare är RÅ och vissa åklagarmyndigheter negativa till försla­get. Från dessa myndigheter har framförts bl. a. följande.

RÅ: Frågan om förverkande av fordon som ett medel att avhålla från fortsatt brottslighet bör övervägas i ett större sammanhang och inte be­handlas enbart avseende området för vägtrafikskattelagstiftningen. Ej hel­ler finner jag skäl att på förevarande rättsområde frångå de riktlinjer som lämnades i samband med 1968 års ändringar i brottsbalkens allmänna förverkanderegler och som innebär att en viss restriktivitet bör iakttas med införande av förverkanderegler på specialstraffrättens område.

Överåklagaren i Stockholms åklagardistrikt: Förslaget om möjligheten att förverka fordon avstyrker jag. Jag finner det alltför drastiskt. Det torde även uppstå stora svårigheter att enhetligt tillämpa bestämmelsen p.g.a. de aktuella fordonens mycket skilda värden. Förslaget att förverkande får ske oavsett vem fordonet tillhör kan knappast komma att omfattas av det allmänna rättsmedvetandet.

Överåklagaren i Göteborgs åklagardistrikt: Jag befarar också att ett resursödande utredningsarbete i fråga om särskilda skäl för förverkande föreligger samt en större kostnad för staten i att ta hand om dåliga fordon än vad en ökad inbetalning av skatt kommer att ge.

Åklagarmyndigheten i Malmö åklagardistrikt: För fordon där nuvarande ägare är betalningsansvarig för den restförda skatten, bör ett utmätnings­förfarande vara avsevärt enklare. Vidare kan för polismyndigheterna upp­stå problem av såväl praktisk som ekonomisk natur vid förvaringen av beslagtagna fordon, i avbidan på beslut i förverkandefrågan. Möjligheter till värdeförverkande är med hänsyn till det uttalade syftet med förverk­andet oklart. - Till detta bör, vid upprepade förseelser, införas en förverkandemöjlighet, som dock bör göras vidare än den utredningen förordar.

Hovrätten för Nedre Norrland har motsatt sig att en möjlighet till beslag och förverkande införs när det gäller avställt fordon sorn inte har avskyl­tats. Vidare har hovrätten förklarat sig icke kunna biträda utredningens uppfattning att förverkande skall kunna drabba fordonsägare som inte tillhör den i 36 kap. 4 § brottsbalken angivna personkretsen. I övrigt har hovrätten inte gjort någon invändning mot utredningsförslaget i denna del.

Även kammarrätten i Sundsvall, som inte heller har motsatt sig att förverkanderegler införs, avstyrker att för er ande skall få ske oberoende av ägarförhållandena.

5   Administrativa åtgärder

Utredningens förslag till åtgärder av administrativ karaktär - förbättrad information om bestämmelserna om brukandeförbund, regelbundna regis­terkontroller, samtidig uppbörd av kilometerskatt och fordonsskatt, under­rättelse till kronofogden om vart avskyltade fordon har förts, översyn av

Prop. 1981/82:225

80

registerrutinerna - har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av samtliga remissinstanser. TSV har dock påpekat att en del åtgärder redan är vid­tagna eller avses bli vidtagna inom kort.

Prop. 1981/82:225

81

Bilaga 3

Förslag till

Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601)

Härigenom föreskrivs i fråga om vägtrafikskattelagen (1973:601)'

dels att rubriken närmast före 33 § skall lyda "Straffbestämmelser m.m.",

dels att 34 § skall ha nedan angivna lydelse,

dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 33 a § , av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

33 a §

Brukas ett fordon i strid mot 16 § eller 21 § första stycket 2 och har två månader förflutit från den dag då den skatt som har föranlett bru­kandeförbudet förföll till betalning, skall polisman ta hand om fordo­nets registreringsskyltar.

Polisman skall ta hand om regi­streringsskyltarna även på ett av­ställt fordon, om förutsättningarna för en sådan åtgärd skulle ha före­legat enligt första stycket om fordo­net hade varit skattepliktigt.

Den polisman som har tagit hand om fordonets registreringsskyltar får medge att fordonet förs till när­maste lämpliga avlastningsplats el­ler uppställningsplats.

34 §

Brukas fordon i strid mot 16 eller

Brukas ett fordon i strid mot 16 §

21 § dömes ägaren till böter.

eller 21 § första stycket 2. och har

fordonets registreringsskyltar ta­gits om hand enligt 33 a §, döms ägaren till böter eller fängelse i högst sex månader.

Till samma straff döms ägaren till ett avstållt fordon som brukas, om fordonets registreringsskyltar har tagits om hand enligt 33 a § och brukandeförbud skulle ha gällt för fordonet enligt 16 § eller 21 § 2

Lagen omtryckt 1979:280.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 869.

Prop. 1981/82:225

82

om fordonet hade varit skatteplik­tigt.

Brukas i annat fall ett fordon i strid mot 16 eller 21 §. döms ägaren till böter.

Visar ägaren att han iakttagit vad som ankommit på honom för att hindra att fordonet brukades är han fri från ansvar.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1983.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982