Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:134 Regeringens proposition

1979/80:134

med förslag till organisation av verksamheten vid Musikaliska aka­demiens bibliotek. Musikmuseet och Svenskt musikhistoriskt arkiv;

beslulad den 20 mars 1980.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bi­fogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

JAN-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 proposilionen föreslås all verksamhelen vid Musikaliska akademiens bibliotek, Musikmuseel och Svenskl musikhistoriskt arkiv den 1 juli 1981 organiseras som en statlig myndighet under en gemensam styrelse.

1    Riksdagen 1979180. I saml. Nr 134

Prop. 1979/80:134

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1980-03-20

Närvarande: slalsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Sö­der,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Win­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om organisation av verksamheten vid Musikaliska akademiens bibliotek. Musikmuseet och Svenskt musikhistoriskt arkiv.

1    Inledning

Genom beslul den 5 april 1979 tillkallades en kommitté" (U 1979:39) med uppdrag att utreda frågan om hur Musikaliska akademiens bibliotek. Musikhistoriska museet och Svenskt musikhistoriskt arkiv bör organise­ras. Kommittén avlämnade i december 1979 betänkandet (Ds U 1979:17) Musikaliska akademiens bibliotek, Musikmuseel och Svenskt musikhisto­riskt arkiv förslag till organisation och huvudmannaskap.

Kommittén föreslår att de tre institutionema inordnas i en ny statlig myndighet. Styrelsen för den nya myndigheten bör ha ett övergripande ansvar för verksamhelen motsvarande vad som gäller för andra liknande myndigheler på kuliurområdet. uppgiften som chef för myndigheten bör knytas lill styrelsens ordförande.

I fråga om nuvarande förhållanden och den närmare innebörden av kom­mitténs förslag får jag hänvisa till en sammanfattning av betänkandet, vil­ken bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Efler remiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret, byggnadsstyrelsen, riksrevisionsverket (RRV), kungl. biblioteket, statens kulturråd, universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk­ningsrådel, delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörj­ning. Musikaliska akademien. Stiftelsen Musikhistoriska museet. Svenskt

' Departementsrådet Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], organisationsdirektören Olov[REDACTED_EFTERNAMN], studierektor Jan[REDACTED_EFTERNAMN] (1. o. m. den 31 augusti 1979), kanslichefen Carl-Erik Vir-debrant samt departementssekreteraren Ulf[REDACTED_EFTERNAMN] (fr. o. m. den 1 september 1979).

Prop. 1979/80:134

3

musikhistoriskt arkiv. Stiftelsen Nordiska museet, Sveriges orkesterfbre-ningars riksförbund (SOR), Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänste­männens centralorganisation (TCO) saml Centralorganisationen SA­CO/SR (SACO/SR).

En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i det­la ärende som bilaga 2, till vilken jag ber att få hänvisa.

Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor.

2   Föredragandens överväganden

Musikaliska akademien har sedan sluiet av 1700-talet intagit en central position inom svenskl musikliv. Under senare lid har delar av de statliga myndighets- och ansvarsfunktioner som akademin tidigare haft flyttats över på andra samhällsorgan. Detta gäller främst tillsynsansvaret för lan­dets orkesterverksamhet och den högre musikutbildningen. Frågan om att även avlasta akademin ansvaret för dess omfattande biblioteksverksam­het har diskuterats i olika sammanhang. Musikhistoriska museets verk­samhet bedrivs i form av en stiftelse med en nära anknytning till Musikalis­ka akademien. Såväl administrativt som i fråga om verksamheten finns också ett nära samband mellan akademin och Svenskt musikhistoriskt ar­kiv, som bedriver dokumentations- och informationsverksamhet på mu­sikområdet.

De tre institutionerna utgör tillsammans en betydelsefull tillgång i det svenska musiklivet. Den fortsatta utvecklingen av verksamheten är där­med också ett viktigt allmänt intresse. Således är såväl biblioteks- och mu­seiverksamheten som den vid Svenskt musikhistoriskt arkiv bedrivna do­kumentationsverksamheten av stor belydelse för forskningen och den högre undervisningen. Samtidigt är verksamheten av betydelse ur allmänt kulturpolitisk synpunkt, I detla sammanhang finns det anledning att erinra om bibliotekets utlåning av orkesterverk till landets orkesterforeningar, bibliotekets och museets insatser för tidstrogen presentation av musik saml den utåtriktade utställnings- och informationsverksamheten.

Organisationsfrågorna för Musikaliska akademiens bibliotek. Musikhis­toriska museel och Svenskt musikhistoriskt arkiv har diskuterats under lång tid. I en särskild skrivelse till regeringen från Musikaliska akademien i juni 1978 föreslogs att de tre institutionema skulle sammanföras till en ny statlig administrativ enhet. Härigenom skulle akademin kunna avlastas uppgifter av myndighetskaraktär och mera fristående kunna fullfölja sin allmänl musikfrämjande verksamhet. Med anledning av bl.a, denna skri­velse har en särskild kommitté närmare utrett de allmänna fömtsättning­arna för en gemensam organisation för de tre berörda institutionema.

Kommittén har föreslagit att Musikaliska akademiens bibliotek. Musik­historiska museet och Svenskt musikhistoriskt arkiv skall föras samman 

11    Riksdagen 1979180. 1 saml. Nr 134

Prop. 1979/80:134

4

till en gemensam statlig myndighet, Förslagel har genomgående tillstyrkts av remissinstansema, däribland Musikaliska akademien och statens kul­turråd,

Efler den behandling som organisationsfrågorna nu fåll är det tydligt atl väsentliga fördelar står att vinna genom en samordning av de tre berörda institutionerna. Härigenom får man bättre möjligheter såväl att utveckla samarbete i frågor av gemensamt intresse som alt rationalisera verksam­heten, främsl på det administrativa området. Som framhållits av kom­miuén bedrivs bl.a. utbildnings- och kulturverksamhet i många fall i myn­dighetsform. Tillämpning av de regler beiräffande organisation, personal, ekonomi m. m. som gäller för myndigheler har i andra sammanhang visat sig vara väl förenlig med de krav på frihet och självständighet som krävs för kulturinslilutionemas verksamhet.

Jag förordar för egen del att en ny statlig myndighet tar över verksamhe­ten vid Musikaliska akademiens bibliotek. Stiftelsen Musikhistoriska mu­seel och Svenskt musikhistoriskt arkiv. Myndigheten bör, under fömtsätt­ning atl erforderliga avtal kan träffas rörande institutionemas samlingar m. m,, inrättas den 1 juli 1981. Jag avser att senare återkomma till rege­ringen i olika frågor som rör den nya myndighetens organisation m.m. 1 del följande vill jag allmänt beröra de huvudsakliga utgångspunkterna för del fortsalla förberedelsearbetet.

Kommittén har utgått från att de i den blivande myndigheten ingående institutionema utåt i hög grad kommer att framträda under sina egna namn. Musikhistoriska museet använder numera benämningen Musikmu­seel. Något förslag om särskild gemensam benämning på den nya myndig­helen har inte framlagts. Jag utgår ifrån att namnfrågan kommer att be­handlas ytterligare i det fortsatta förberedelsearbetet.

Kommitténs förslag till simktur för den nya myndigheten gäller främst ledningen av verksamheten samt utformningen av det adminsirativa arbe­let. Däremot berörs inte de ingående institutionemas organisation i någon större utsträckning. Den biblioteks-, musei-, arkiv- och dokumentations­verksamhet som bedrivs i resp. institution förutsätts i inledningsskedet ef­ler upprättandet av den nya myndigheten fortsätta i stort setl i oförändrad form. Statskontoret och riksbibliotekarien har påpekat att gränsdragning­en mellan de tre institutionema kan diskuteras, då likartade uppgifter, t. ex, på arkivområdet, finns i mer än en av dessa. Delegationen för veten­skaplig och teknisk informationsförsörjning anser att det ur funktionell synpunkt kunde vara lämpligt att dela upp verksamheten i endast två enhe­ter, nämligen dels i en biblioteksinriktad del, avseende även museets ar­kiv och bibliotek och Svenskt musikhistoriskt arkiv, dels i en museidel. Enligt min mening kan det finnas anledning att i ett senare sammanhang ytterligare pröva frågor om den lämpligaste arbetsfördelningen och orga­nisationen inom myndigheten, I samband härmed bör också de synpunk­ter rörande verksamhetens utveckling som tagits upp i utredningsarbetet och i remissvaren tas upp till fortsatt behandling.

Prop. 1979/80:134

5

Kommitténs förslag beträffande den nya organisationen innebär atl ar­belel inom myndigheten skall vara fördelat på verksamhetsmässigt fristå­ende institutioner. Myndigheten som helhet skall ledas av en styrelse och en gemensam chef För vissa administrativa uppgifter skall finnas en ge­mensam kanslifunktion. Styrelsen föreslås få högst sju ledamöter med i försia hand samhällelig och kulturpolitisk bakgrund. Styrelsen skall på ungefär samma sätl som gäller för andra kulturmyndigheter ha det övergri­pande ansvaret för verksamheten. Beträffande chefsfunktionen i verks­stadgans mening har kommittén uttalat sig för att denna knyts till såväl en gemensam chef som till institutionscheferna. Den gemensamma chefsupp­giften bör enligt förslaget vara en deltidsuppgift för styrelsens ordförande.

I ett avsnitt om hur institutionema skall fungera inom myndighetens ram anger kommittén att resp, chef principiellt sett har tre huvuduppgif­ler, nämligen att svara för ledningen av verksamheten vid institutionen, atl ansvara för forsknings- och utvecklingsarbete samt att ansvara för in­stitutionens medverkan i myndighetens gemensamma arbete. Med den fö­reslagna konstruktionen har institutionscheferna en viktig uppgift som föredragande i slyrelsen på sina resp. områden. Kommittén betonar bety­delsen av att institutionerna samverkar i arbetsuppgifter som är av lik­artad karaktär och att enskilda medarbetares specialkunskaper vid behov utnyttjas på olika häll i organisationen. Behovet av särskilda rådgivande organ för de olika institutionema berörs också av kommittén.

1 elt särskilt avsnitt behandlar kommittén de uppgifter som bör läggas på den gemensamma kanslifunktionen, i vilken nuvarande administrativa resurser skall samordnas. Den förutses fungera som ett serviceorgan åt styrelsen och institutionerna. I uppgiftema ingår att biträda styrelsen i dess arbete samt att svara för olika förvaltningsfrågor av arbetsrättslig, personaladministrativ, ekonomisk och allmänt arbetsteknisk natur.

Jag anser att kommittén i de här berörda organisationsfrågorna angett hållbara grunder för det fortsatta förberedelsearbetet. Omorganisationen medför att ansvaret för de samlingar av olika slag som finns i Musikaliska akademiens bibliotek. Musikmuseet och Svenskt musikhistoriskt arkiv förs över från nuvarande huvudmän till den nya statliga myndigheten. Därvid aktualiseras vissa frågor som är av den art att de bör lösas genom förhandlingar mellan berörda parter. Jag avser atl ge statens förhandlings­nämnd i uppdrag atl ta upp sådana förhandlingar. I anslutning härtill vill jag i det följande allmänt beröra några frågor som därvid aktualiseras.

Samlingama i Musikaliska akademiens bibliotek har vuxit fram succes­sivt sedan 1770-talet, I stor utsträckning har denna tillväxt berott på att .särskilt musikalier överlämnats till biblioteket som gåva eller deposition från enskilda personer och sammanslutningar. Intresset hos tonsättare och andra för atl överlämna material beror i hög grad på den ställning aka­demin intagit i svenskt musikliv. Omhändertagandet av arkivmaterial m. m. har utgjort en viktig deJ i akademins musikvårdande verksamhet. Även Musikmuseet har en liknande ställning i svenskt musikliv.

Prop. 1979/80:134

6

Under senare lid har de slalliga anslagen spelat en avgörande roll när det gäller ulbyggnaden av samlingama. Vid inrättande av den nya myndig­helen blir det statliga ansvaret för accessionen än mer markerat.

En särställning i samlingama intar vissa större depositioner. Således har Sveriges orkesterföreningars riksförbund i biblioteket deponerat etl bety­dande orkestermaterial som successivt kompletteras genom organisatio­nens försorg. Härigenom kan biblioteket förse orkeslerverksamheten i landel med nolmaterial, I Musikmuseet har bl.a. Nordiska museel och Musikaliska akademien ett par större depositioner.

Vid sin bedömning av hur den nya myndigheten skall förfoga över sam­lingama har kommiitén uttalat atl det är lämpligt att den nya myndigheten i så slor utsträckning som möjUgt kommer att äga dessa. Inrätlandel av den nya myndigheten innebär att staten i princip tar ett samlat ansvar för biblioleks-, musei- och arkivverksamheten. Verksamheten kommer i sin nya form all drivas på de grunder och med den expertis för vård och ut­nyttjande av samlingama som gäller för annan offentlig verksamhet på området. Det är givetvis angeläget att den nya myndigheten från dessa ut­gångspunkter får så stor frihet som möjligt att förfoga över olika delar av samlingama.

För de delar av samlingama, som f. n. är depositioner från enskilda per­soner eller sammanslutningar, behövs särskilda överenskommelser inför överflyttningen till den nya myndigheten. Vad särskilt gäller Sveriges or­kcslerföreningars riksförbunds samlingar utgår jag från att nuvarande verksamhet med stöd av biblioteket skall kunna fortsätta inom ramen för den nya myndigheten i etl nära samarbete med förbundet.

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen

atl godkänna att en myndighet inrättas för verksamheten vid Musi­kaliska akademiens bibliotek. Musikmuseet och Svenskt musik­historiskt arkiv.

4    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen alt antaga det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1979/80:134

7

Bilaga I

Sammanfattning av betänkandet (Ds U 1979:17) Musika­liska akademiens bibliotek. Musikmuseet och Svenskt musikhistoriskt arkiv förslag till organisation och huvud­mannaskap.

Utredningen har enligt direktiven hafl till uppgift att klariägga hur verk­samheten vid Musikaliska akademiens bibliolek, Musikhisloriska museel och Svenskt musikhistoriskt arkiv skall kunna administrativt samordnas inom en gemensam organisation med staten som huvudman samt även pröva den lämpligaste formen för detta huvudmannaskap. En precisering bör göras av vilka tillgångar och vilken verksamhet som skall föras över lill det nya organet. Av särskild betydelse är sistnämnda fråga för Musika­liska akademiens bibliotek som f. n. utgör en integrerad del av akademins verksamhet, I detta sammanhang bör utredningen klarlägga vilka konse­kvenser en sådan förändring medför for akademins verksamhet i övrigt. Utgångspunkt för omorganisationen bör enligt direktiven vara att de tre enheter som förs samman i den gemensamma organisationen skall kunna fungera självständigt under ledning av en gemensam styrelse.

Under 1970-talel har vid flera tillfållen olika utredningar tagit upp dis­kussioner om ändral huvudmannaskap for Musikaliska akademiens biblio­tek och Musikhistoriska museet. När det gäller det projekt som bedrivs vid Svenskl musikhistoriskt arkiv har särskilda framställningar givits in till ut­bildningsdepartementet om åtgärder för att säkra arkivets fortsatta verk­samhet.

Musikaliska akademien har i skrivelse till utbildningsdepartementet iju­ni 1978 föreslagit att de tre institutionerna sammanförs till en administrativ enhet under statligt huvudmannaskap.

Nul

ä

ge

Musikaliska akademien skall enligt sina stadgar främja tonkonsten och vårda musiklivet. Akademin skall även följa utvecklingen på musiklivets olika områden inom och utom landets gränser samt i övrigt ta initiativ som främjar den svenska musikkulturen. En viktig uppgift för akademin är den utåtriktade verksamheten, särskilt att utveckla kontakterna med utländskt musikliv. För detta finns ett särskiU utlandssekretariat vid akademin. Ur särskilda fonder lämnar akademin betydande stöd till musikutbildningen genom sin stipendieverksamhet. Under år 1978 uppgick detta stöd till 900000 kr.

Vid akademins kansli finns fyra tjänster. När vakans uppkommer på tjänst vid kansliet skall akademins styrelse till regeringen anmäla detta och 

t2   Riksdagen 1979180. I samt. Nr 134

Prop. 1979/80:134

8

redovisa om fortsatt behov av tjänsten finns. Av akademins statsbudget-anslag för budgetåret 1979/80 avser %6000 kr. akademins verksamhet. Till gemensamma kostnader vid akademin och biblioteket har för samma budgetår anvisats 676000 kr. Från statsbudgetanslaget Bidrag till intema­tionelll kulturutbyte erhöll akademin för samma budgetår 40000 kr, för in­temalionell kontaktverksamhet.

Musikaliska akademiens bibliotek är landets enda offenlliga specialbib­liotek för musiklitteratur och musikalier och har i första hand till uppgift att betjäna forskning och undervisning på musikens område. Dämtöver skall biblioteket i mån av resurser ge service åt enskilda ptersoner och samman­slutningar. Verksamheten vid biblioteket regleras i stadgarna för Musika­liska akademien. Inom akademins styrelse finns ett särskilt arbetsutskott för beredning av biblioteksärenden. Biblioteket är internt organiserat på fyra enheter. Bibliotekets samlingar består f. n. av ca 40000 band musiklit­leralur, 200000 musikalier, 20000 brev och lOOOO handskrifter. Bibliote­ket är intemationelll känt för sina samlingar av äldre musiktryck och handskrifter från 1500-, 1600- och 1700-taIet. 1 samlingama ingår många depositioner bland vilka särskiU märks närmare 2000 orkesterverk, som lillhör Sveriges orkesterföreningars riksförbund (SOR). Biblioteket svarar för katalogisering samt utlåning av orkesterverk till SOR-orkestrama. Lå­neverksamheten omfattade för år 1978 närmare 170000 lån, varav 135000 fjärrlån. Antalet besök kan uppskattas till omkring 22000. Utlåningen till orkesterföreningar uppgick till 115000 (varje orkesterstämma räknas som ett lån).

Tjänstema vid biblioteket är statligt reglerade. Vid biblioteket finns 19 tjänster, varav en överbibliotekarie och nio handläggare. När vakans upp­kommer på Ijänst vid biblioteket skall tjänsten uppehållas med vikarie. Av akademins statsbudgetanslag för budgetåret 1979/80 avser 2008000 kr. bibliotekets verksamhet och 676000 kr. gemensamma kostnader vid aka­demins kansli och bibliotek. Till gemensamma kostnader har därvid förts utgiftsposterna för bl. a. lokaler, sjukvård och reseersättningar.

Musikhistoriska museet är i form av en stiftelse knutet till Musikaliska akademien. Museet är landets enda specialmuseum för musik och ser som sin uppgifl att främja musiken, musikintresset och musikvetenskapen, sär­skilt avseende musikinstrument. Museet bedriver sin verksamhet genom utställningar, konserter och musikpedagogiska program, forskning och dokumentation samt genom utgivning av publikationer. Museets samling­ar omfattar f. n, ca 5000 föremål, framför allt musikinstmmenl men även en samling grammofonskivor och tonband.

Instrumentsamlingens äldsta bestånd utgörs av en värdefull donation av Carl Claudius omfattande 35 instmment. Betydande tillskott har museet på senare år fåu i Daniel Fryklunds samling om 763 instrument och Nordiska museets deposition av en instmmentsamling om ca 1 000 instmment. Mu­seet har det största musikarkivet i landet. Arkivet består bl. a, av ca 23000

Prop. 1979/80:134

9

uppteckningar av svensk folkmusik, spelmansböcker från 1700- och 1800-talel samt en samling musikalier med handskrifter och äldre tryck, Ljudar-kivel innehåller bl, a. ca 18500 bandinspelningar, fonografmilar med folk­musik, pianolarullar och grammofonskivor. Museels konsertverksamhet är elt medel för museet atl sprida kännedom om olika liders uppförande­praxis och om olika musikkulturer. Under år 1979 flyttade museet in i Kronobageriet, där de nya basulstälbiingama nu håller på all arbetas fram. Museet skall enligt gällande planer öppnas för allmänheten under vå­ren 1980, då en första utställningsetapp beräknas vara klar.

Vid museet finns 21 befattningar, varav en museichef och nio handläg­gare. För budgetåret 1979/80 uppgår statsbidraget till sammanlagi 4 165 000 kr. Av bidraget avser 2 136000 kr, lokalhyror och 482000 kr. en­gångsanvisningar.

Svenskt musikhistoriskt arkiv startade sin verksamhet under år 1965, Verksamheten finansieras av medel som slälls till förfogande av humanis-lisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Arkivet har lill uppgifl all be­driva dokumentations- och informationsverksamhet avseende svensk mu­sik och svenskl musikliv bl, a. genom utgivning av musikbibliografier. För della ändamål har arkivet atl bl.a. invenlera och katalogisera maierial om svensk musikhistoria. Beståndet vid arkivet utgörs av kalaloger, ett refe­rensbibliotek om ca 1 500 titlar samt en dokumentsamling i form av en ex-cerplsamling och reproduktionsbank för svåråtkomligt eller spritt materi­al. Arkivet skall inte vara en depå för insamlat material ulan fungerar i förekommande fall som en genomslrömningsstation, där de inkomna handlingama registreras och lämnas vidare till lämplig institution. Vid ar­kivet utförs fortlöpande en systematisk bibliografering av all nyutkommen svensk musiklitteratur samt utländsk litteratur som berör svensk musik. Årligen registreras ca I 100 titlar. Arkivets verksamhet med källinvente-ringar avser främsl alt inventera och registrera sådana bestånd i arkiv, bibliotek och museer som har särskild betydelse för forskningen i svensk musikhistoria.

Vid arkivet är anslällda sex personer. För budgetårel 1979/80 uppgår bi­dragel till arkivet från humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet till sammanlagi 470000 kr.

Utredningens överväganden och förslag

Kommittén konstaterar att frågor om organisationen av verksamheten vid de tre institutionema har diskuterats under lång tid. I diskussionen har olika sätt atl lösa frågoma tagits upp. I en skrivelse till regeringen i juni 1978 har Musikaliska akademiens styrelse sammanfattat den utdragna dis­kussionen i organisationsfrågan och bl.a. föreslagit att Musikaliska aka­demiens bibliotek. Musikhistoriska museet och Svenskt musikhistoriskt

Prop. 1979/80:134

10

arkiv skulle sammanföras till en ny statlig administrativ enhel. I de remiss­yttranden som inkommit över skrivelsen har förslagel i huvudsak fått etl positivt mottagande. I 1979 års budgelproposition (prop. 1978/79:100 bil. 12 s. 13 och 84) uttalades atl den angivna lösningen borde prövas. Kom­miUéns direktiv bygger på förutsättningen att de tre institutionema orga­nisatoriskt skall samordnas under en gemensam slyrelse samlidigt som de tre institutionerna verksamhetsmässigt skall behålla sin frislående karak­tär.

Kommittén framhåller atl institutionerna lillsammans täcker de väsent­ligaste områdena för biblioteks-, musei-. arkiv- och dokumentationsverk-samhet på musikomrädet. Kommiitén undersiryker betydelsen av all de tre institutionerna tillsammans kan bilda en enhet till stöd för musiklivet. Behovel av insalser för forskning och utbildning bör därvid kunna tillgodo­ses i samma utsträckning med den föreslagna samordningen som med and­ra organisaloriska lösningar. Kommiitén utgår ifrån att de ambitioner som hillills präglat verksamhelen vid institutionema fullföljas. Institutioner­nas uppgifler för forskning och utbildning medför alt mål och behov på dessa samhällsområden också måste beaktas i institulionemas verksam­het. Ansvarei för den konkreta utformningen av verksamhelen blir i försia hand en uppgifl för institutionema själva. Den gemensamma organisatio­nen bör Ulformas i syfte att underlätta den fortsalla utvecklingen av insti­tutionernas arbete. Den fortsalla ulvecklingen på det kulturpolitiska fältet kan vänlas medföra ell ökat behov av insatser av de tre musikinstitutioner­na. Kommillén anser all frågor om verksamhetens organisation inom de olika inslitulionema kan på vissa punkter behöva bearbetas såväl i det fortsatla förberedelsearbetet för det nya gemensamma organet som i sena­re sammanhang. Till dessa frågor hör bl. a. de åtgärder som kan föranle­das av alt de f. n. splittrade uppgiftema på arkivområdet kan behöva sam­ordnas. Kommittén föreslår atl de tre berörda institutionema på den grund de nu har i verksamhetsmässigt oberoende former inordnas i en ge­mensam organisalion. Kommittén framhåller att en ytteriigare precisering av mål och inriktning för verksamheten bör ske i det fortsatta förberedel­searbetet för omorganisationen.

Kommillén har övervägt olika verksamhetsformer för den föreslagna nya myndigheten. Av de tre institutionema som enligt direktiven skall in­ordnas i en ny gemensam organisation är Musikaliska akademiens biblio­tek f. n. en del av akademins verksamhet. Akademin kan i förvaltningshän­seende närmast jämföras med en stiftelse. Musikhistoriska museet är en stiftelse medan Svenskl musikhistoriskt arkiv slutligen är i formelll avse­ende etl vetenskapligt projekt som stöds av humanistisk-samhällsve-tenskapliga forskningsrådet. Dessa olika verksamhetsformer är historiskt betingade. Vid en omorganisation bör man eftersträva en form som på bäsla sätt gör del möjligt all tillgodose de olika krav som numera ställs på verksamhet av delta slag. På den statliga sidan finns etl flertal exempel på

Prop. 1979/80:134

11

all verksamhel vid små sinsemellan fristående institutioner sammanförts lill en gemensam förvaltningsorganisation.

Förutsättningama för verksamhet i stiftelseform eller som statlig myn­dighet har förändrats under senare år. I vissa avseenden har dessa båda as­sociationsformer blivit mera enhetliga genom olika lagstiftningsåtgärder som gäller samhället i dess helhet. Som exempel kan nämnas lagarna om anställningsskydd och lagen om medbestämmande i arbetslivet. De skill­nader som föreligger sammanhänger främsl med att del för verksamhelen i myndighetsform utöver allmänna bestämmelser finns särskilda förvall-ningsbestämmelser, finansieringsregler och avtal genom vilka förulsäll­ningarna för den statliga verksamheten preciseras. Den svenska förvalt­ningen är av tradition uppbyggd enligt myndighetsprincipen. De regler som finns är oftast möjliga att tillämpa på etl smidigl sätt för vitt skilda slag av verksamhel. Del har visal sig fullt möjligt att utforma kulturinstitu-lionernas verksamhet fritt och självständigt inom ramen för del statliga regelsystemet. Enligt kommitténs mening finns det i detta sammanhang inle något behov av att göra särskilda undantag från de allmänna regler som gäller för en statlig myndighet. Kommittén föreslår därför att Musika­liska akademiens bibliotek. Musikhistoriska museet och Svenskt musik­historiskt arkiv organiseras som en statlig myndighet.

Kommittén har övervägt namnfrågan, men inte funnit någon lämplig lösning och anser atl frågan bör belysas såväl inom de berörda institutio­nema som i den fortsatta beredningen av organisationsfrågan. 1 detta sam­manhang kan noteras att Musikhistoriska museet numera använder be­nämningen Musikmuseet. Kommittén anser att i avvaktan på en närmare precisering av namnet kan i förvaltningssammanhang användas benäm­ningen Musikaliska akademiens bibliotek, musikmuseel och svenskl mu­sikhistoriskt arkiv.

Den av kommittén föreslagna omorganisationen påverkar främsl led­ningen av verksamheten samt ulformningen av de förvaltningsmässiga de­lama av myndighetens arbete. Däremot berörs inte institutionernas inter­na organisation och arbetsformer på annat sätt än att vissa administrativa uppgifter kan komma att överföras till en gemensam funktion inom den nya myndighelen. Det allmänna förvaltningsansvar som nu ligger på Musi­kaliska akademiens styrelse beträffande bibhoteket samt på styrelsema för museet och arkivet bör i princip flyttas över på en gemensam statlig slyrel­se. För statliga kulturinstitutioner har - utifrån de allmänna förutsättning­ar som angavs i 1974 års kulturproposition (prop. 1974:28 s. 318-319 och 342-343) - utvecklats regler för styrelsens funktion. Styrelsen har främsl ell övergripande ansvar för frågor om ekonomi, förvaltning och organisa­tion. De nuvarande styrelserna för de tre musikinstituiionerna torde i åt­skilliga avseenden ha etl mera direkt inflytande på verksamhetens utform­ning än vad som blir fallet under en statlig styrelse med ett mer uttalat för­valtningsansvar. Detta kan leda till att institutionemas eget ansvar för

Prop. 1979/80:134

12

verksamhelens utformning blir större än tidigare, vilket kan medföra ett ökat behov av rådgivande kontakter med experter och organ utanför insti­tutionerna. Den Slalliga myndigheten som ersätter nuvarande organisa­tionsstruktur bör beslå av en slyrelse jämte en chefsfunktion för övergri­pande ledning och samordning av verksamhelen, tre institutioner för bib­lioteks-, musei- och dokumenlalionsverksamhet på musikområdet samt en gemensam kanslifunktion.

Ledning och samordning. Kommittén föreslår att den nya myndighelen får cn slyrelse med högsl sju ledamöter. Ledamöterna bör i första hand ha en allmän samhällelig och kulturpolitisk bakgrund. Undervisnings- och forskningsområdena bör också beaklas när ledamöterna utses. Institu­tionscheferna bör som huvudföredragande företräda sina områden inför styrelsen ulan all själva ingå som ledamöter. Styrelsen bör ha ett övergri­pande ansvar för verksamheten motsvarande vad som gäller för andra lik­nande myndigheler på kuliurområdet. Till styrelsens uppgifter hör således bl. a. viktigare frågor om verksamhelens organisation, arbetsformer och ekonomi. Slyrelsen bör vidare besluta om förslag till anslagsframslällning, annan framslällning till regeringen eller viktigare skrivelser till myndighe­ler och organisationer. Frågor om tillsättning av tjänst bör i princip lillhöra styrelsens kompeiensområde. Övergripande principiella frågor om verk­samhelen samt i övrigt ärenden som berör mer än en institution bör också hänföras lill styrelsens uppgifler. Styrelsen bör i verksamhetsplan och in­lem budgel fastställa de allmänna rikllinjema för arbetet hos myndigheten och dess institutioner. 1 instruktionen anges bl.a. hur allmänna verksstad­gan skall lillämpas. I övrigl kommer verksamheten att regleras av statens olika förvallningsbestämmelser och avtal bl, a, med personalorganisatio-nema. Vid den nya myndighelen måsle beslämmelsema om chefsansvaret ulformas med hänsyn lill inslilulionschefemas direkta ansvar för verk­samhelen vid resp, institution. Detla innebär bl. a, att chefsfunkuonen i verksstadgans mening i viss mån knyts till institutionscheferna. På den ge­mensamma chefsfunktionen inom den nya myndigheten kommer dock -utöver ell allmänt ansvar enligt 5 § verksstadgan - att ligga ett ansvar dels för beredande och verkställande åtgärder i de frågor där styrelsen beslu­lar. dels för beslul i gemensamma förvaltningsfrågor. Beslut som enbart gäller verksamheten vid resp, institution bör institutionschefen ha direkt ansvar för. En mera detaljerad precisering av olika ansvars- och gräns­dragningsfrågor bör ske i den arbetsordning och de övriga föreskrifter som en särskild organisationskommitté bör få i uppdrag att utarbeta. Med den föreslagna organisationen av den nya myndigheten synes det inle motive­rat atl inrälla en särskild tjänst som chef för den gemensamma delen av verksamheten. Kommittén anser att uppgiften som chef för myndigheten - med ansvar enligt 5 § verksstadgan och bestämmelser i instmklionen för myndigheten - bör knylas till styrelsens ordförande som ett arvodesupp­drag vid sidan om annan verksamhet. En sådan lösning kräver att till sty-

Prop. 1979/80:134

13

rdseordförande utses en person med goda förvaltningserfarenheter. Ar­belsformer och rutiner inom myndigheten bör utformas med hänsyn till be­hovet av atl begränsa tidsåtgången for ordförandens arbete.

Institutionerna. De tre institutionema för biblioteks-, musei- och doku­mentationsverksamhet på musikområdet bör i princip ta över ansvarei för nuvarande samlingar och verksamhet på sina resp. områden. Genom den organisationsstmktur som föreslås för den nya myndigheten blir det möj­ligt atl avlasta inslitulionema uppgifter av förvaltningskaraklär. Sådana uppgifter bör i stället samordnas inom en gemensam kanslifunktion. Häri­genom kan institutionema mera odelat ägna sig ål sina egentliga uppgif­ler.

Institutionschefen kan sägas i princip ha tre huvuduppgifter, nämligen

-

den omedelbara ledningen av verksamheten vid institutionen

-

ansvarei för det forsknings- och utvecklingsarbete som föranleds av målet för institutionens verksamhet

-

ansvar för institutionens medverkan i myndighetens gemensamma ar­bete.

Vid fullgörandet av dessa uppgifter bör institutionschefen ha del i det an­svar som annars mera odelat ligger på myndighetens chef. Institutionsche­fens ställning i detta avseende bör markeras genom särskilda regler i myn­dighetens instruktion om hur verksstadgans bestämmelser skall tillämpas. Institutionschefen har ansvar för att målet för institutionens verksamhet präglar arbelet och att gemensamma bestämmelser och beslut iakttas. Vidare skall denne med stöd av den gemensamma kanslifunktionen ansva­ra för ekonomisk förvaltning och andra administrativa uppgifter som finns vid institutionen. Institutionschefen skall också verka for goda arbetsför­hållanden och gott samarbete inom enheten. Institutionschefens roll i det gemensamma arbetet innebär att denne är direkt ansvarig inför styrelsen. Institutionschefen skall vara huvudföredragande inför styrelsen i sådana ärenden som gäller institutionen samt delta i del gemensamma berednings­arbetet vid myndighelen. Som ansvarig för utvecklingen av verksamheten vid institutionen har dess chef till uppgift att ta initiativ rörande komplet­tering samt vård och bearbetning av samlingama. Innehållet i och former­na för den utåtriktade verksamheten behöver ägnas en fortlöpande upp­märksamhet. Vidare bör kontakt hållas med olika avnämargmpper. Enligt kommitténs mening bör man i det fortsatta förberedelsearbetet överväga om inte institutionema behöver stödjas i detta arbete av ett rådgivande or­gan för varje verksamhetsområde. Att institutionema var för sig hcU" en självständig ställning bör inte hindra att samarbetet utvecklas dem emel­lan. Detta bör kunna gälla såväl större projekt där myndighetens styrelse kan behöva medverka, som ett mera informellt samarbete där t. ex. speci­alkunskaper hos medarbetare inom en institution kan behöva utnyttjas även inom en annan. Det kan också visa sig ändamålsenligt att i vissa sam­manhang inräita fasta samarbetsgmpper med personal från olika instilu-

Prop. 1979/80:134

14

tioner. 1 del gemensamma planeringsarbetet för myndighetens hela verk­samhet kommer institulionemas insalser att spela en viktig roll. Institu­tionerna har att utarbeta det underlag, som skall ligga fill gmnd för bl.a, förslag till anslagsframställning, intern budget och planer för gemensam verksamhel.

Gemensam kanslifunktion. De förvaltningsmässiga delama inom myn­digheten bör organiseras på sådant sätt att institutionschefer och specialis­ter i de frågor som avser institutionemas verksamhet inte i någon större utsträckning belastas med förvaltningsfrågor av teknisk och juridisk karak­tär. Likaså bör handhavandel av de mera mtinmässiga delama av dessa frågor vara så organiserat att det fungerar smidigt och kan avpassas till nya centrala bestämmelser utan att de ansvariga för institutionemas verk­samhet behöver medverka annat än i mera väsentliga bedömningsfrågor. För atl den avsedda rationaliseringen skall kunna genomföras bör viss ar­betskraft som svarar för administrativa frågor vid de olika nuvarande in­stitutionema knylas till en gemensam kanslifunktion inom den nya myn­dighelen. För mer speciella frågor kan det bli erforderligt att anlita utom­stående expertis saml utnyttja andra former av rådgivning från bl. a. sta­tens arbetsgivarverk. Den gemenscunma kanslifunktionen bör i första hand betraktas som ett serviceorgan åt styrelsen och institutionema. Den bör således inte organiseras som en fristående enhet med en särskild chef. Organisatoriskt bör kansliet underställas styrelsen. Vid kansliet bör fin­nas en tjänsteman med samordnande uppgifter och ansvar för ledningen av kansliets löpande arbete. Den närmare utformningen av kansliarbetet bör den kommande organisationskommittén arbeta ut förslag om. Det be­rednings- och servicearbete som kansliet skall svara för blir av mångskif­tande karaklär. Kansliel skall biträda med service åt styrelsen samt med­verka i och samordna arbetet med förslag till anslagsframställning, intem budgel och gemensam verksamhetsplanering. En viktig uppgift för kansli­et blir att fortlöpande bevaka arbetsrättsliga frågor och lönefrågor. På kansliet bör även ligga personaladministrativa ärenden och ekonomiären­den samt dit bör även knytas registratorsuppgifter och kontorsdrift. Med hänsyn lill myndighetens begränsade resurser kommer det allmänt förvalt­ningsrättsliga ansvaret att mera direkt behöva knytas till styrelsens ordfö­rande.

Personalfrågor. Kommittén utgår ifrån att den personal som i dag finns anställd vid Musikaliska akademiens bibliotek och Musikhistoriska muse­et samt Svenskl musikhistoriskt arkiv kommer att erbjudas statlig anställ­ning vid den nya myndigheten. Förslag till intem organisation, befatt­ningsstruktur och befattningsbeskrivningar bör i sedvanlig ordning utarbe­tas av den organisationskommitté, som föreslagits i det föregående. När del gäller den nuvarande personalens pensionsvillkor synes denna fråga redan vara löst genom att statens allmänna tjänstepensionsreglemente till-lämpas vid samtliga institutioner.

Prop. 1979/80:134

15

Anslagskonstruktion m.m. Kommillén föreslår all verksamhelen vid den nya myndigheten finansieras över två siatsbudgetanslag, dels ett re­servationsanslag för bibliotekets och museels behov av medel lill bokin­köp, utställningsverksamhet och underhåll av samlingama, dels ett för­slagsanslag till förvaltningskostnader. Under resp, anslag bör evenluelll finnas särskilda anslagsposter som reglerar medelsdispositionema för var­je institution. Vidare föreslår kommittén att Musikaliska akademiens all­männa verksamhet i fortsättningen finansieras genom etl särskilt statsbi­drag till akademin. Kommitténs förslag innebär även all del nuvarande statsbudgetanslaget till Musikaliska akademien samt delposlen 6. Stiftel­sen Musikhistoriska museet under statsbudgetanslagel Bidrag till vissa museer utgår ur statsbudgeten fr.o.m. budgetårel 1981/82. Kommiitén föreslår att uppdraget att utarbeta förslag till personalorganisation och öv­riga frågor i samband med den föreslagna samordningen av institutionerna till en gemensam organisation överlämnas till den föreslagna organisa­tionskommittén. Denna bör även få till uppgift att avge förslag till anslags­framställning för den nya myndigheten.

Vissa frågor rörande institutionernas samlingar m.m. Musikaliska akademiens bibliotek

Biblioteket står, såsom namnet antyder, under akademins huvudmanna­skap. Bibliotekets äldre samlingar tillkom i huvudsak genom donationer. Först efter år 1900 började staten i större utsträckning att anvisa direkta medel till komplettering av samlingama. Accessionen sker i dag huvud­sakligen med hjälp av statsbidrag, även om gåvor och testamenlsdisposi-tioner alltjämt utgör en förhållandevis stor del av bibliotekets nyförvärv. I samlingama ingår även ett betydande antal depositioner. Med hänsyn till samlingamas omfattning och rådande katalogiseringsförhållanden i biblio­teket har kommittén funnit del vara ett alltför tids- och kostnadskrävande arbete att nu söka genomföra en ingående inventering och uppdelning av egendomen efter äganderättsförhållanden. Förhandlingar bör enligt kom­mitténs mening snarast inledas med akademin om ett överförande av sam­lingama till den nya myndigheten. Utgångspunkten för ett statligt överta­gande bör lämpligen vara att det skall avse biblioteket i dess helhet eller, om detta inte är genomförbart, att det kommer att omfatta så stora delar av samlingama som möjligt. Det är vidare från flera synpunkter önskvärt att den nya myndigheten i så stor utsträckning som möjligt kommer att äga si­na samlingar.

Musikhistoriska museet

Stiftelsen Musikhisloriska museet står visserligen i enlighet med ett av staten uppställt villkor för statsbidrags utgående under inseende av Musi­kaliska akademien, vilket bl.a. avspeglas i stadgamas bestämmelser om styrelsens sammansättning och räkenskapsredovisningen.  Enligt kom-

Prop. 1979/80:134

16

mittens bedömning är stiftelsen ändå att anse som en självständig juridisk person. Denna uppfattning delas enligt vad kommittén erfarit även av Mu­sikaliska akademien. Förhandlingar om villkoren för etl överförande av museets verksamhet lill statligt huvudmannaskap skall följaktligen ske med stiftelsens styrelse. Sedan avtal träffats lorde detla dock med hänsyn till stiftelsens sladgemässiga anknylning lill akademin lämpligen böra un­derställas akademin för formellt godkännande. Museels verksamhet är, som ovan nämnts, numera i huvudsak statsfinansierad. Samlingama ul­görs dock till mycket väsentlig del av donationer resp. depositioner. Kom­mittén finner det angeläget atl så stor del av egendomen som möjligt kan överföras lill myndigheten.

Svenskt musikhistoriskt arkiv

Arkivet är ell vetenskapligt forskningsprojekt, finansierat av humanis-lisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Bland arkivets tillgångar ingår - om än i väsentligt mindre utsträckning än vid de båda andra institutio­nerna - vissa donationer och depositioner. Enligt kommittén bör huvud­principen även när del gäller arkivet vara att all arkivets egendom förs över till den nya myndigheten.

Musikaliska akademiens framtida uppgifter. Kommitténs förslag att in­rätta en ny statlig myndighel innebär atl akademin avlastas förvaltningen av Musikaliska akademiens bibliotek och Musikhistoriska museet. Akade­min kan därmed odelat koncentrera sin framtida verksamhel till områden där dess insatser bedöms som särskilt värdefulla. Dessa uppgifter är i första hand atl utveckla kontaktema med utländskt musikliv, bedriva forskning inom musikomrädet, bedriva publikationsverksamhet samt fort­sätta arbetet i kommittéer och nämnder. Vidare bör nämnas akademins uppgift att delta i och arrangera musikkonferenser. En annan väsenllig uppgift för akademin blir atl fördela stipendier till musiksluderande, i försia hand för studier utomlands. Musikaliska akademien är genom sin uppbyggnad en viktig remissinstans i olika musikfrågor. Akademin förfo­gar över en bred sakkunskap som kan utnyttjas av statliga och andra organ för råd och bistånd i musikaliska ärenden.

Genomförandet av kommitténs förslag. Kommittén föreslår atl Musika­liska akademiens bibliotek. Musikhistoriska museet och Svenskl musik­historiskt arkiv fr.o.m, den I juli 1981 sammanförs Ull en ny statlig myn­dighet och att ett principförslag om ett ändral huvudmannaskap och en­hetlig verksamhetsform samt kraven på ledningsfunktioner m, m. vid den nya myndigheten föreläggs riksdagen i en proposition till 1979/80 års riks­möte saml att regeringen ger statens förhandlingsnämnd i uppdrag atl för­handla med Musikaliska akademien resp. Stiftelsen Musikhistoriska mu­seet om ett statligt övertagande av biblioteket och museet. Vidare föreslår kommittén att en särskild organisationskommitté får i uppdrag all utarbeta detaljerade förslag om den inre organisationen, personaldimensioneringen

Prop. 1979/80:134

17

och arbetsfördelningen mellan institutionema inom den nya myndighelen. Organisationskommittén bör i detla ulredningsarbele vidare svara för bl.a. följande uppgifter. Ularbela slutligt förslag lill instruktion, förslag lill arbetsordning för verksamheten samt förslag till anslagsframställning för verksamheten avseende budgetåret 1981/82. Organisationskommitténs förslag bör i tillämpliga delar anmälas för riksdagen i 1981 års budgetpro­position. En särskild interimsstyrelse börenligt kommittén tillkallas under våren 1981 för uppgiflen att utlysa och tillsätta ijänster inom den nya orga­nisalionen.

Prop. 1979/80:134

18

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds U 1979:17) Musikaliska akademiens bibliotek, Mu­sikmuseet och Svenskt musikhistoriskt arkiv förslag till organisation och huvudmannaskap.

1    Remissinstanser

Efler remiss har yttranden över beiänkandei avgelts av slalskonlorel, byggnadsslyrelsen. riksrevisionsverkei (RRV), kungl, biblioteket, statens kulturråd, universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk­ningsrådel, delegationen för velenskaplig och teknisk informationsförsörj­ning. Musikaliska akademien. Stiftelsen Musikhistoriska museet. Svenskt musikhistoriskt arkiv. Stiftelsen Nordiska museet, Sveriges orkcslerföre­ningars riksförbund (SOR), Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänste­männens cenlralorganisalion (TCO) saml Centralorganisationen SA­CO/SR (SACO/SR),

Remissammanställning

Samtliga remissinslanser tillstyrker kommitténs förslag atl Musikaliska akademiens bibliotek. Musikhistoriska museet och Svenskt musikhislo­riskl arkiv organiseras som en statlig myndighet. Statskontoret utgår från att myndighelen tillförs statens kulturråds ansvarsområde. Enligt Mws//;a-liska akademien är det en förutsättning för den nya myndigheten alt verk­samheten vid de tre ingående inslitulionema kan fortsätta och expandera med den inriktning som hittills präglat verksamheten samiidigi som möj­ligheterna lill samverkan och klarhet i den administrativa hanteringen förstärks. Statens kulturråd tillstyrker i stort de av kommittén framlagda förslagen och framhåller alt den verksamhel som de tre institutionema be­driver är nära besläktade och delvis överlappande. Att sammanföra dem i en myndighel anser rådel borde underlätta såväl samarbete som samord­ning av frågor av gemensaml intresse. Rådet förutsätter att förslaget inte endast innebär en administrativ konsimktion utan att sammanslagningen på sikt medför en reell integration av de tre institutionemas verksamhet.

Organisation

De flesta remissinstansema bl. a, statskontoret, RRV ochSACOjSR stö­der kommitténs förslag atl myndigheten leds av en gemensam styrelse och att styrelsens ordförande som arvodesuppdrag innehar uppgiften som chef för myndigheten.

RRV framhåller att kommitténs förslag innebär att chefsfunktionen i verksstadgans mening i viss mån knyts till institutionschefema. På den ge­mensamma chefsfunktionen kommer enligt förslaget att ligga ett ansvar

Prop. 1979/80:134

19

bl,a, för beredande och verkställande åtgärder i de frågor där styrelsen be­slutar och för beslut i gemensamma förvaltningsfrågor. Beslut som enbart gäller verksamheten vid resp. institution bör enligt kommitténs förslag in­stitutionschefen ha direkl ansvar för. Enligt RRV:s mening kan kom­mitténs förslag på denna punkt i framliden förorsaka kompetenstvister, RRV framhåller alt verkschefens ansvar bör preciseras och anser det vara mest lämpligl att verkschefen tar fullt ansvar utåt och en obeskuren rätt atl vid behov falla beslul om hela verksamheten. Vidare anser RRV det bl.a, vara tveksamt att institutionschefema själva skall ansvara för viss ekonomisk förvallning. Allt ansvar bör i instruktionen ligga på myndighe­tens chef. Ansvarsförhållanden på underlydande nivåer inklusive eventu­ell delegaiion bör regleras i arbetsordning.

Kungl. biblioteket anser det väsenlligl alt den nybildade myndighelen får en effektiv ledning, som kan svara för erforderlig samordning och fin­ner det önskvärt att man prövar altemativ till den av kommiuén skissera­de ledningsfunktionen, där styrelsens ordförande samlidigt fungerar som arvoderad chef för myndigheten. Kungl. biblioteket kan inte finna att ut­redningen anfört bärande skäl mot att en av de tre institutionscheferna också utses till myndighetens chef.

LO släller sig iveksam till kommitténs förslag atl chefsfunktionen knyts till en arvodesansiälld ordförande och anser att styrelse- och chefsfunktio­ner så långl som möjligt bör hållas i sär. Vidare framhåller LO att i styrelsen bör, förutom facklig representation, ingå representanter för folkbildning och musikområdet. Från det sistnämnda området föreslår LO en representation från Svenska musikerförbundet. Den av LO föreslagna representationen från folkbildningssektom kan väl motiveras från bl.a, amatörmusikalisk synpunkt.

Myndighelen bör enligt kommitténs förslag bestå av institutioner for biblioleks-, musei- resp. dokumentationsverksamhet samt en gemen­sam kanslifunktion. Statskontoret finner atl de tre verksamheter som före­slås bilda institutioner i den nya myndigheten f.n. har arbetsuppgifter som i viss utsträckning tangerar eller delvis överlappar varandra. En huvud­uppgift för den av kommittén föreslagna organisationskommittén bör där­för bli att se över arbetsfördelningen inom myndigheten. Först därefter bör enligt statskontoret avgöras om Svenskt musikhisloriskl arkiv bör ut­göra en självständig institution eller inordnas i endera bibliolekel eller mu­seet. Även kungl. biblioteket anser att det mellan Musikaliska akademiens bibliotek och arkivet finns gränsdragningsprobiem som inte tagits upp till diskussion av kommittén.

Flera remissinstanser, bl.a. humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk­ningsrådet. Musikmuseet och Svenskt musikhistoriskt arkiv framhåller vikten av att de tre institutionema inom den nya myndigheten får behålla sin självständiga och fria verksamhetsform.

Prop. 1979/80:134

20

Delegationen för velenskaplig och teknisk informationsförsörjning an­ser all ur funktionell synpunkt kan andra organisaloriska lösningar vara länkbara än de kommittén föreslagit. Verksamheten vid de tre institutio­nema kan i stort sell delas upp i en biblioteksinriktad del (vid biblioteket, arkivet saml museels arkiv och bibliotek) och en museiverksamhet. Ett sammanförande av de tre biblioleksdelama under en gemensam ledning kunde innebära större möjligheter till samordning än den av utredningen föreslagna. Under den gemensamma styrelsen skulle då finnas två enheter: ett musikbibliotek under ledning av en överbibliotekarie och ett musik­museum under ledning av en erfaren museiman, Delegalionen föreslår att en organisation av nämnda slag diskuteras inom den planerade organisa­tionskommittén. Följer man däremoi utredningsförslaget, fömlsälter dele­gationen all i direkliven för organisationsarbetet klart uttalas alt syftet är en samordning av de tre institutionemas information till forskning och ut­bildning. Enligt regeringens uppdrag skall delegationen utreda frågan om ett system med ansvarsbibliotek. Delegationen understryker därför bety­delsen av all man i det fortsatta utredningsarbetet beaklar institulionemas nationella ansvar vad gäller informationsförsörjningen inom musikområ­det,

SOR framhåller bl.a, all det hittills inte varit självklart att nyutgiven (till Stim levererad) musik i något exemplar överlämnats till Musikaliska aka­demiens bibliotek på det sätt kungl. biblioteket får litteratur i övrigt. Den nya organisalionen kan säkert genomföra dokumeniation, men bör samrå­da med Stim om referensexemplar. Enligt SOR har biblioteket visat sitt in­lresse för ulökning och bevakning men har hitlills hämmats av brist på re­surser. Detta hoppas SOR inte skall gälla i den nya organisationen. Samti­digt anser SOR att Musikmuseel bör erhålla resurser att anordna utställ­ningar i aktuella musikhisloriska ämnen och även för att anordna mindre vandringsutställningar, som kunde ställas till orkesterföreningamas förfo­gande vid jubileumskonserter eller liknande.

Detgemensamma kansliel föreslås av kommittén svara för servi­ce åt styrelsen, arbetsrättsliga frågor och lönefrågor, personal- och ekono­miadministrativa ärenden samt registratorsuppgifter och kontorsdrift. Statskontoret finner att den föreslagna organisationskommittén vid upp­byggnaden och dimensioneringen av kansliet särskilt bör pröva möjlighe­terna alt på uppdragsbasis anlita en värdmyndighet för ekonomi- och per­sonaladministrativa uppgifter. Statens kulturråd tillstyrker ett gemensamt kansli under föruisättning atl det administrativa arbetet därmed kan ratio­naliseras och effekliviseras.

Samlingama

Statskontoret och Musikaliska akademien framhåller i sina yttranden all ett förstatligande förutsätter beträffande biblioteket att en uppgörelse iräffas med akademin om elt övertagande av samlingama på motsvarande

Prop. 1979/80:134

21

villkor som gälll vid förstatligandet av Vetenskapsakademiens och Vitter­hetsakademiens bibliotek, Slalskonlorel anser att överenskommelser vidare måste nås med berörda huvudmän och deponenter - bl.a. Nordis­ka museet - när del gäller Musikmuseets samlingar,

Delegalionen för velenskaplig och teknisk informationsförsörjning delar kommitténs uppfattning om önskvärdheten av atl biblioteket i sin helhet eller åtminslone så stora delar av samlingama som möjligt överförs till den nya myndighelen och att denna i så stor utsträckning som möjligt kommer all äga sina samlingar. Det vore olyckligt om samlingama endast skulle bli deponerade av akademin hos den nya myndigheten. Ett sådant arrange­mang skulle kunna befaras innebära viss inskränkning av bibliotekets fri­het all disponera över samlingama för utlåning och service till andra insti­tutioner och enskilda.

Nordiska museet framhåller atl vid överförandet av kuhurföremål mel­lan museema intar depositionsförfarandet en hell dominerande ställning och har i dag en mycket slor omfattning. Som exempel nämner museet att museel ensamt har deponerat ca 40000 inventarienummer på andra muse­er och självt lagit emot i deposition ca 12000 inventarienummer. Deposi­tioner sker mellan alla typer av museer, oavsett huvudman. Fasthållandet vid depositionen som instrument för överforande av kulturföremål har sin gmnd i kullurinstitutionemas tidsperspektiv, som i allmänhet är avsevärt längre än samhällels politiska och ideologiska perspektiv. Kulturinstitutio-nema är vanligen mycket gamla institutioner som genomlevt åtskilliga för­ändringar i åsikter och attityder till sina samlingar och även stmkturella förändringar i institutionsväsendets uppbyggnad, som förändrat fbmtsätt-ningama för samlingamas vård och utnyttjande. Ett fullföljande av kom­milléns tankegångar att överföra äganderätten till samlingama till den nya myndighelen skulle således enligt Nordiska museet leda till ett ständigt på­gående överförande av äganderätten till delar av samlingama med åtföl­jande splittring av ansvaret för dessas vård och nyttjandemöjligheter. En sådan splittring av ansvaret för samlingama skulle komma att äventyra samlingamas fortbestånd. I sammanhanget erinrar museel om att bevaran­det av kullurarvet är en förutsättning för kommande generationers möjlig­heter att tillägna sig äldre liders kultur och erfarenhet.

Vid biblioteket finns ca 2000 orkesterverk deponerade av SOR. Enligt SÖR är delta notmaterial grunden for landets hela konsertverksamhet med orkestermusik och solokonserter med orkester. Även om SOR bekostar inköp, bindning och information betyder den service Musikaliska akade­miens bibliolek ger orkesterföreningama mycket för förbundet och musik­livet. Att SOR och orkesterföreningama även i fortsättningen kommer att ha det helt dominerande inflytandet över bibliotekets bestånd av orkester­material, nyanskaffning och skötsel av materialet är så betydelsefullt, att det inle kan förbigås i förhandlingama om elt statligt övertagande av bib­liotekets bestånd, SOR anser att garanti måste ges för att beståndet konti-

Prop. 1979/80:134

22

nuerligt restaureras och lillförs nya verk. Utan garantier för atl material­hanteringen också fortsättningsvis möter orkestrarnas önskemål, torde SOR inle kunna ställa sig bakom elt överförande till ny huvudman. Vård, inköp och bindning drar slora kosinader och de personalkostnader som biblioteket f, n. svarar för är en fömtsättning för denna service till orkes­tersverige,

Kungl. biblioteket ifrågasätter om en omprövning bör ske mellan de tre institulionemas samlingar. Enligt kommitténs förslag bör den blivande myndigheten bestå av tre institutioner för resp, biblioteks-, musei- och do­kumentationsverksamhet på musikområdet. Enligt kungl. biblioteket torde delta logiskt leda lill vissa överföringar av material. Ell uppdrag atl lägga fram förslag i denna fråga bör ges åt den föreslagna organisationskom­mittén. Det synes I,ex. knappast finnas någon naturlig gräns mellan Musi­kaliska akademiens biblioteks handskriftsamling och Musikmuseets arkiv.

Namnfrågan

Kommillén har inle funnit någon lämplig benämning på den nya övergri­pande myndigheten utan hänskjuter frågan till vidare belysning såväl inom de berörda institutionema som i den fortsatta beredningen av omorganisa­tionen. Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning anser atl en benämning bestående av alla tre inslitutionsnamnen upprada­de blir alltför lång och svår att uppfatta. Ett sammanfaitande namn bör ef­lerslrävas, Elt möjligt altemativ skulle kunna vara svensk musikdokumen-tationV När biblioteket skiljs från akademin bör institutionen givetvis fä en mer adekvat benämning som klarare anger att det är fråga om ett offentligt bibliotek, l.ex. statens musikbibliotek. Svenskt musikhistoriskt arkiv bör enligt delegationens mening också ändra namn i samband med omorgani­sationen. Benämningen ärkivär knappast adekvat i sammanhanget.

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] föreslår alt den nya myndigheten kallas statens mu-sikcenirum med avdelningama musikbiblioteket (alt. statens musikbiblio­tek), musikmuseel (alt. statens musikmuseum) och musikarkivet (alt. sta­tens musikarkiv).

Musikaliska akademien hävdar att Musikaliska akademiens bibliotek också i fortsättningen bör heta Musikaliska akademiens bibliotek, som fal­let är beträffande l.ex. Vetenskapsakademiens bibliotek inom Stockholms universitetsbibliotek eller Vitterhetsakademiens bibliotek inom riksantik­varieämbetet.

Musikhistoriska museet förutsätter att den vid museet sedan några år tillämpade namnformen Musikmuseet även fortsätiningsvis kan gälla, LO anser att statens musikbibliotek bör kunna övervägas som namn för bib­lioteket.

Personalfrågor

Musikaliska akademien konstaterar att ingenting nämnts i kommitténs förslag om personalen vid akademins kansli. Det är enligt akademin skä-

Prop. 1979/80:134

23

ligt att dessa personer behandlas ur etl helhetsperspektiv och atl så sker innan den nya myndighelen skapas.

SACOISR framhåller att personalens nuvarande anställningsförhållan­den framslår som helt oacceptabla. Del är därför vikligl atl den föreslagna organisationskommittén snarast kan komma igång med sitt arbete. Vidare anser SACO/SR all den föreslagna organisationen med en gemensam kanslifunktion skapar behov av förstärkning med en kvalificerad handläg­gare för bl. a, personaladministraliva frågor och beredning åt slyrelsen.

Lokalfrågor

Av de remissinstanser som har uttalar sig om institutionemas lokalpro­blem kan nämnas bl,a, byggnadsstyrelsen, statens kulturråd. Musikaliska akademien och Musikhistoriska museet. Byggnadsstyrelsen anser all ex­pansionsmöjligheter saknas i nuvarande lokaler för Svenskt musikhisto­riskt arkiv och för Musikmuseel, Musikaliska akademiens bibliotek kan genom omdisposiiion eventuellt få etl visst lokaltillskott i utrikesminister-hotellet eller i Kjellbergska fastigheten. En samförläggning av de tre insti­tutionema kan inle åstadkommas på kort sikt. För alt närmare kunna ta ställning lill lokalbehovel krävs en grundlig utredning av lokaliseringsför­utsättningar, kontaktbehov m.m, i den nya organisationen. Statens kultur­råd framhåller att det är viktigt att bibliotekets lokalbehov kan tillgodoses på elt sätl som är lillfredsställande för såväl personalen som för allmänhe­ten och anser alt del är lämpligt atl kulturrådets LUP-delegation ges i uppdrag ularbela elt lokalprogram för myndigheten. Musikaliska akademi­en vill slarki understryka vikten av att lokalsituationen både vid akademin och de berörda institutionerna snarast fär sin lösning. Musikhistoriska mu­seet anser bl.a. atl del bör ankomma på den nya organisationskommittén att söka en lösning för de otillfredsställande lokalförhållanden som råder både vid biblioteket och vid institutionema i Kronobageriet.

Resurser och anslagskonstruklion

Enligt kommitténs förslag beräknas Musikaliska akademiens verksam­hel i fortsättningen finansieras genom ett särskilt statsbidrag till akademin. Musikaliska akademien ulgår ifrån att formen och storleken på della stats­budgetanslag blir föremål för särskilda överläggningar med akademin.

RRV har inget att erinra mot kommitténs förslag till anslagskonstmklion och förutsälter att organisationskommittén får i uppdrag att beräkna me­delsbehovet och utarbeta förslag till personalorganisation.

Musikaliska akademiens framtida uppgifter

Statens kulturråd framhåller beiräffande akademins framtida uppgifter att del är viktigt att ansvarsfördelningen gentemot andra myndigheter och institutioner med liknande uppgifter klarläggs. Detta gäller l.ex. ullands-verksamheten, där också Rikskonserter har viktiga uppgifter, och forsk­ningen, där universitet och högskolor är verksamma.

Prop. 1979/80:134

24

Musikaliska akademien framhåller att det inte finns anledning alt ifråga­sätta huvuddragen av utredningens förslag. Däremot anser akademin atl det på särskilda punkler för akademins egen del kvarstår en lång rad frå­gor att lösa i samråd med utbildningsdepartementet och andra berörda in­stanser. Akademin måste tillförsäkras garantier att den nya musikmyndig-heten ges en sådan organisation att musiklivets intressen tillgodoses och all akademins framlida verksamhet tryggas. Inte minst gäller delta ekono­mi och personal vid akademins kansli,

LO konstaterar alt om kommilléns förslag genomförs leder det till atl Musikaliska akademiens framlida uppgifter till en del blir annorlunda än lidigare, LO betonar atl valet av uppgifler och den roll som akademin vill spela skall akademin själv fastställa. Det vore dock av värde om akademin i analysen av de framlida insalsema log hänsyn till de insatser som andra organ och organisaiioner gör på området. Därmed kan eventuella kollisio­ner undvikas. Elt sådanl hänsynslagande skulle troligen också ha positiva effekler och stärka akademins ställning i musiklivel.

Prop. 1979/80:134

25

Innehåll

Propositionen....................................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll......................... 

... 

1

Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 20 mars 1980 ....

2

1

Inledning........................................................... 

2

2

Föredragandens överväganden ............................. 

3

3

Hemställan  ...................................................... 

6

4

Beslul............................................................... 

6

Bilagor

1

Sammanfattning av betänkandet (Ds U 1979:17)  ....      7

2

Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds U

1979:17)............................................................     18

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1980