Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86:104

om statlig garanti för anordnande av

olympiska vinterspel i Sverige år 1992

1985/86:104

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 3 april 1986.

På regeringens vägnar

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgitta Dalit

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen bemyndigar regeringen att ställa en ekonomisk garanti för anordnande av olympiska vinterspel år 1992 i Falun och Åre under förutsättningen att Internationella olympiska kommittén i oktober 1986 beslutar förlägga spelen till dessa orter.

I    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 104

Jordbruksdepartementet

Prop. 1985/86:104

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 april 1986

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Si­gurdsen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bod­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om statlig garanti för anordnande av olympiska vinterspel i Sverige år 1992

1 Statliga garantier för olympiska vinterspel år 1992 i Sverige m. m.

1.1   Inledning

Från svensk sida har tidigare, både inför 1984 års och 1988 års tävlingar, gjorts ansökan hos Internationella olympiska kommittén (lOK) om att få arrangera olympiska vinterspel. Enligt lOK: s regler fordras normalt att en arrangör av olympiska spel (OS) av staten tillförsäkras ekonomiska garan­tier för spelens genomförande. Riksdagen har med anledning av bl. a. denna regel vid de tidigare ansökningstillfällena (prop. 1977/78: 146, KrU 23, rskr 275 och prop. 1980/81: 200, KrU 35, rskr 428) lämnat sådana statsgarantier. lOK beslutade i de båda nu nämnda fallen att erbjuda OS till andra sökande arrangörsorter, nämligen Sarajevo i Jugoslavien resp. Cal­gary i Canada.

I en skrivelse till regeringen den 3 februari 1983 anhöll Falu kommun om fullständiga ekonomiska garantier för att tillsammans med Are kommun ansöka om att få arrangera de olympiska vinterspelen i Sverige år 1992. Skrivelsen har remissbehandlats under våren 1983.

1.2   Yttranden över ansökan om olympiska vinterspel år 1992

Följande instanser har anmodats eller beretts tillfälle att yttra sig över Falu kommuns skrivelse den 3 februari 1983, nämligen överbefälhavaren, tele­verket, länsstyrelserna i Kopparbergs och Jämtlands län, Kopparbergs och Jämtlands läns landsting, Sveriges Television AB, Sveriges Riksradio AB, Sveriges riksidrottsförbund och Svenska olympiska kommittén. Till re­missyttrandet från överbefälhavaren har fogats yttranden från de frivilliga försvarsorganisationerna. Kopparbergs läns landsting har meddelat att man inte avser yttra sig i frågan och Jämtlands läns landsting har inte inkommit med svar. Samtliga remissinstanser som yttrat sig i ärendet ställer sig i sak positiva

till ett svenskt OS-arrangemang, dock inte reservationslöst., Flertalet re- Prop. 1985/86: 104 missinstanser har synpunkter på bl. a. de ekonomiska villkoren för med­verkan, utformningen av en statsgaranti eller förutsättningarna för praktisk medverkan. De understryker värdet för svensk idrott och turism liksom för näringsliv och "svensk good-will" av olympiska spel i Sverige. Flertalet av remissinstanserna gör också den bedömningen att arrangerandet av olympiska spel är ett nationellt intresse med hänsyn till arrangemangets omfattning. Detta ställer i sin tur krav på en statlig ekonomisk garanti.

Sveriges Olympiska Kommillé (SOK) och Sveriges riksidrotlsförbund (RF) hänvisar till tidigare ställningstaganden i frågan om olympiska vinter­spel i Sverige år 1984 resp. år 1988. SOK vidhåller således sin tidigare bedömning att det från bl. a. organisatorisk, administrativ och ekonomisk synpunkt finns gynnsamma förutsättningar för anordnandet av sådana tävlingar i Falun och Åre. RF anför liknande synpunkter samt framhåller spelens betydelse för att ge svensk idrott stimulans, utbredning och inter­nationell uppmärksamhet. RF anser vidare att avgörande för om arrange­manget skall komma till stånd torde vara att staten tar det slutliga ekono­miska ansvaret. Detta enligt RF med hänsyn till det allmänna nationella intresse som olympiska spel har. RF tillstyrker bifall till berörda kom-niuners ansökningar "under förutsättning att en eventuell statsgaranti inte avräknas mot de årligen tillkommande statsmedlen till idrotten och dess organisationer".

Länsstyrelserna i Kopparbergs och Jämtlands län framhåller bägge betydelsen av olympiska spel för turistnäringen liksom för övrigt näringsliv och kultur. Länsstyrelserna pekar också på värdet av att nyttja redan uppförda anläggningar för idrott och turism. Länsstyrelsen i Jämtlands län framhåller den regionalpolitiska och sysselsättningsmässiga stimulans som redan gjorda och tillkommande investeringar har särskilt för Åreområdet. Länsstyrelsen anför vidare att olympiska spel har en allmänt positiv bety­delse för landet som ger följder under hela 90-talet och att en koncentration av olika intäktsskapande åtgärder till ett fåtal redan utbyggda turistområ­den som Åre är ett effektivt utnyttjande av redan investerat kapital. Läns­styrelsen i Kopparbergs län anser att staten bör lämna fullständiga ekono­miska garantier.

Sveriges Radio AB anför att radio- och televisionsbevakning av olym­piska spel är ett helt unikt åliggande för ett rundradioföretag. Publikens krav på programmässig och teknisk kvalitet är redan nu höga och förvänt­ningarna i detta avseende stegras från ett spel till nästa. Med utgångspunk­ten att tillräckliga ekonomiska resurser - varav bruttokostnader för tek­niska anskaffningar täcks av en statsgaranti - ställs till förfogande är bolaget övertygat om sina goda förutsättningar för en högklassig bevak­ning. Bolaget ser positivt på ett olympiskt arrangemang.

Televerket anser att det skulle vara värdefullt och stimulerande atl få

medverka i ett så omfattande arrangemang som olympiska vinterspel.

Verket deltar därför gärna i en fortsatt utredning. Verket anger de garan­

tianspråk som kan bli aktuella och jämför därvid sina kostnadsberäkningar

med de som verket gjorde i samband med ansökan om 1988 års vinterspel.

En utgångspunkt är att verkets fasta kunder inte åsamkas kostnader på

3

grund av ett OS-arrangemang.

överbefälhavaren (ÖB) anför att frågan om militär medverkan faller Prop. 1985/86: 104 utanför ramen för myndighetens befogenhet och måste avgöras av rege­ringen i särskild ordning. ÖB kan inte tillstyrka en militär medverkan i arrangemangen i sådan omfattning som sannolikt förutsätts eller förutsatts i t. ex. utredningen inför ansökan om 1984 års vinterspel. Ett beslut om sådan medverkan torde ge som konsekvens ett betydande utbildningsbort­fall och allvarligt begränsa berörda enheters krigsanvändbarhet. ÖB anser vidare att möjligheterna till militär medverkan snarast försämrats mot bakgrund av ett allt kärvare ekonomiskt läge för försvarsmakten. ÖB hänvisar därför till de frivilliga försvarsorganisationerna som under hand redovisat ett principiellt intresse att medverka i ett olympiskt arrange­mang, förutsatt att eventuella kostnader täcks.

Några remissinstanser berör direkt eller indirekt frågan om de intäkter som försäljningen av televisionssändningsrättigheterna kan ge. RF anser att trots att framlagda kalkyler pekar på att det kan bli ett ekonomiskt överskott så måste det avgörande för att arrangemanget skall komma till stånd vara att staten tar det slutliga ekonomiska ansvaret gentemot arran­görskommunerna Falun och Åre enligt lOK: s bestämmelser. Länsslyrel­sen i Kopparbergs län räknar med att kostnaderna för spelen i Falun och Åre skall kunna täckas trots höga kostnader för organisation och massme­dia och för tillgodoseende av kravet på utbyggnad av befintliga anläggning­ar och komplettering med nya. Länsstyrelsens bedömning vilar främst på att de s. k. TV-intäkterna kan beräknas bli avsevärda.

I frågan om utgifter för arrangerandet av vinterspelen redovisar såväl televerket som Sveriges Radio AB att förändrad teknik kan komma att något minska kostnaderna för massmediabevakningen. Detta gäller under förutsättning att man kan räkna med i stort sett samma förutsättningar för kalkylerna som i utredningen inför 1988 års OS-ansökan.

Stockholms kommun förberedde under år 1983 en ansökan till lOK om arrangerandet av sommarolympiaden år 1992. Mot den bakgrunden har RF och SOK i skrivelse till regeringen den 12 december 1983 förordat en prioritering av Falun/Åres ansökan för den händelse regeringen lämnar ekonomiska garantier för endast en ansökan hos lOK.

1.3 Utredning om förutsättningar för olympiska vinlerspei år 1992 i Falun och Are

Falu kommun har efter sin skrivelse den 3 februari 1983, liksom Åre kommun, lämnat kompletterande material angående investeringsbehov och andra förutsättningar för att arrangera de olympiska vinterspelen år 1992. Kommunerna har vidare den 17 oktober 1984 bildat ett gemensamt bolag, Falun Åre Organisation Co, FOC, Aktiebolag, för att förbereda och arrangera spelen. Inom FOC har det gjorts en utredning "Förutsättningar för olympiska vinterspel i Falun/Åre 1992". Utredningen överlämnades den 7 november 1985 till regeringen (jordbruksdepartementet). Utredning­en bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga I.

Den som ansöker om att få arrangera de vinterolympiska spelen år 1992

har att före utgången av mars 1986 redovisa hos lOK villkoren för en sådan

4

ansökan. Ansökan skall därefter béharidlas slutligt vidlOK: s session i Prop. 1985/86: 104 Lausanne den 17 oktober 1986. lOK skall därvid utse värdort bland sanno­likt sju kandidater. Falu och Åre kommuner och andra som har ett uttalat intresse av att de olympiska vinterspelen år 1992 förläggs till Sverige har i olika sammanhang hävdat att beslut om en statlig ekonomisk garanti måste föreligga i god tid före lOK; s session i oktober 1986.

Den av FOC genomförda utredningen av förutsättningarna för att arran­gera de vinterolympiska spelen år 1992 har gjorts efter samråd med SOK och RF. De i utredningen föreslagna investeringarna och utgiftsprogram­men har beräknats i samråd med berörda intressenter, myndigheter och företag samt därefter godkänts av SOK och de olympiska specialförbun­den. Investeringskalkylerna har sedermera granskats av byggnadsstyrel­sen.

FOC redovisar så långt möjligt bruttoförhållanden avseende såväl kost­nader som intäkter. Kostnaderna beräknas i prisläget januari 1985 till 1 539 milj. kr. inkl. oförutsedda kostnader med 272 milj. kr. Intäkterna beräknas i fast pris och under vissa antaganden till 1 724 milj. kr. Bland större investeringar märks om- och nybyggnader av ishockeyhallar, ny bob- och rodelbana samt ombyggnader av skidstadion vid Lugnet i Falun. Dalrege­mentet I 13 föreslås bli OS-förläggning efter om- och tillbyggnadsarbeten beräknade till ca 100 milj. kr. I Åre krävs investeringar huvudsakligen i befintliga alpina anläggningar och ett nytt presscenter. En dominerande kostnadspost är kostnader inkl. investeringar för TV-sändningarna. De uppgår till nära 400 milj. kr.

Utgångspunkten för omfattningen av statsgarantin är att de beräknade kostnaderna uppräknade med index skall täckas av de beräknade intäk­terna. FOC har i en komplettering till utredningen den 11 mars 1986 presenterat en kalkyl som omsluter 1 290 milj. kr. Kalkylen omfattar efter korrigering av kostnader för bl. a. rivning och/eller drift av arenor efter spelen, men exkl. oförutsedda kostnader, ett belopp av I 290 milj. kr.

De huvudsakliga intäkterna i kaikylen uppkommer genom försäljningen av sändningsrätten för TV. Dessa intäkter anges till 1 052 milj. kr. Intäk­terna har beräknats med utgångspunkt i de avtal som värdorten för vinter­spelen år 1988, Calgary, har slutit. Det angivna beloppet motsvarar 65 % av summan av Calgarys avtal räknat efter en dollarkurs av 7 kr. Den totala intäkten av spelen beräknas som nämnts till 1 724 milj. kr. I detta belopp ingår förutom TV-intäkter bl. a sponsor- och försäljningsintäkter, biljettin­täkter samt vissa s. k. restvärden efter spelen.

Kalkylen är en investerings- och driftkalkyl. Den beaktar därför inte bestående investeringsvärden eller andra samhällsekonomiska effekter, såsom ytterligare ianspråktagande av samhällelig service, skatteinkom­ster, valutaintäkter, sysselsättnings- eller regionalekonomiska effekter.

Utredningen har utgjort primärt underlag för de överläggningar som förts mellan företrädare för regeringen och Falu och Åre kommuner om statliga ekonomiska garantier för genomförandet av de olympiska vinter­spelen år 1992. Överläggningarna har resulterat i ett avtal mellan staten och det av kommunerna bildade bolaget FOC. Avtalet, som gäller under

förutsättning av bl. a. regeringens godkännande, bifogas detta protokoll

5

som bilaga 2.

2 Föredragandens överväganden

Prop. 1985/86:104

Den svenska idrottsrörelsen har i flera sammanhang uttryckt önskemål om att olympiska vinterspel föriäggs till Sverige. Idrottsrörelsen har därvid bedömt att ett sådant arrangemang är av stort idrottsligt intresse samtidigt som det skulle ha ett betydande propagandavärde för svensk idrott.

Falu och Åre kommuner har målmedvetet verkat för att olympiska vinterspel förläggs dit. Man har ansett att detta skulle vara av stor betydel­se för orternas utveckling samt ge regional stimulans.

Frågan om OS i Sverige har också fått ett ökat stöd hos näringslivet inte minst mot bakgrund av den betydelse de olympiska spelen skulle få för en positiv utveckling av turismen i vårt land. Det är därför enligt min mening naturligt att även näringslivet deltar i arbetet med att genomföra olympiska spel i Sverige. Staten garanterar enligt det avtal som föreligger varken upplåningsbehov eller ytterligare kalkylerade räntekostnader. Jag ser detta som en naturlig uppgift för näringslivet.

Från regeringens sida har tidigare vid olika tillfällen uttalats en positiv inställning till en ansökan från svenska orter om att få arrangera vinter-OS år 1992. Regeringen gör samma bedömning nu. Den svenska idrottsrörel­sen liksom FOC, och därigenom Falu och Åre kommuner, bör därför ges de ekonomiska garantier som krävs för en ansökan.

Utredningen om de praktiska och ekonomiska förutsättningarna för olympiska vinterspel i Falun och Åre år 1992 visar enligt min mening att spelen kan arrangeras på ett tillfredsställande sätt. Till detta bidrar de satsningar som i tidigare sammanhang gjorts i Falun och Åre, bl. a. riks-skidstadion vid Lugnet och det s. k. Åreprojektet med den nyligen invigda störtloppsbacken för alpin skidåkning.

Även om jag sålunda bedömer förutsättningarna som goda vill jag dock erinra om arrangemangets mycket stora ekonomiska omfattning. Den kal­kylerade omslutningen uppgår till ca 1,3 - 1,5 miljarder kr. Det riskta­gande som är förenat med detta måste därför med nödvändighet begränsas så långt möjligt. Så har också skett i den överenskommelse som har träffats mellan staten och kommunerna.

Överläggningarna har utgått från att kommunerna genom FOC tar an­svar för de olympiska vinterspelens genomförande och ekonomi. Det råder också enighet om att den ekonomiska verksamheten inom OS-budgeten skall bedrivas så att inte onödiga likviditetskostnader eller behov av alltför tidig lånefinansiering uppstår. Investeringsåtaganden på en rimlig nivå bör också bidra till att kommunernas ekonomiska ansvar efter spelen för anläggningar och därtill knutna driftkostnader kan upprätthållas. SOK och berörda specialförbund har godkänt anläggningarnas utformning med avse­ende på tekniska krav och standard. En viktig del i strävan att begränsa driftkostnaderna är den ideella arbetsinsats som idrottsrörelsen bidrar med. Ett ekonomiskt positivt resultat av vinterspelen bör därför tillfalla svensk idrott.

Kalkylerna har granskats i samband med överläggningarna i statsgaran­

tifrågan. I förutsättningarna ingår bl. a. att utnyttja Dalregementet 113 som

en s. k. OS-by. Investeringarna i Falun och Åre, organisation och drift av

6

OS, liksom kostnaderna för massmediabevakning av spelen bedöms kunna     Prop. 1985/86: 104

i sin helhet rymmas inom avtalade utgiftsprogram. Det har förutsatts att

tävlingar i alpin skidåkning i grenen Freestyle inte blir obligatoriska olym­

piska tävlingar.

' '   

' '

Statens garantiåtagande gäller endast mot FOC, som skall vara ekono­miskt ansvarigt för genomförande av OS. FOC skall sålunda om det visar sig nödvändigt genom garantin få intäktsunderskott täckt inom ramen för i avtalet redovisade utgiftsprogram. Som ett villkor för en sådan statlig ekonomisk garanti skall bl. a. gälla att staten ges insyn genom revisorer i verksamheten. Staten kommer som jag tidigare nämnt inte att ställa några garantier för de lån som kommer att behöva tas upp av OS-huvudmannen före spelens genomförande. Lånen behövs i avvaktan på att OS-budgeten får sina slutliga intäkter efter genomförda tävlingar år 1992. Sådana lån förutsätts den ordinarie kreditmarknaden kunna förmedla mot bakgrund bl. a. av det positiva gensvar en svensk ansökan rönt hos bl. a. näringsli­vet.

Avstämning av OS-budgetens utveckling kommer att ske fortlöpande. I ett senare skede skall bestämmas hur hänsyn skall tas till kostnadsutveck­lingen. Tidigast vid årsskiftet 1988/89 avser avtalsparterna ta upp överlägg­ningar om fastställande av index för en justering av garantiåtagandet med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Vid denna tidpunkt har sannolikt, om spelen förlagts till Sverige, avtal om intäkter från försäljningen av rätten till TV-sändningar slutits. Statsgarantins syfte är att täcka eventuella förluster i ett utgiftsprogram om I 290 milj. kr. i prisläget januari 1985, i den mån det saknas finansiering genom intäkter. Statsgarantin är begränsad till det angivna beloppet. Om kostnader härutöver för arrangerande av de olym­piska spelen uppkommer - och dessa inte kunnat påverkas av FOC -medger avtalet att garantiramen efter förhandling kan jämkas. Härvid har förutsatts att oförutsedda kostnader också för verksamhet och investe­ringsobjekt som omfattas av garantiramen skall kunna finansieras genom omprioriteringar.

Av avgörande betydelse för det ekonomiska resultatet av arrangemang­en är storleken av intäkterna och deras periodisering. Med hänsyn främst till att försäljningen av TV-rättigheterna förutsätts svara för huvuddelen av intäkterna bör detta försäljningsavtal underställas regeringen för godkän­nande. Det är också av stor betydelse att OS-budgeten tillförsäkras största möjliga intäkter av försäljningen av rätten att använda OS-symbolen.

En kalkyl som i tiden spänner över nära sju år är naturiigen svårbedöm­bar liksom dess resultat. För egen del vill jag därför framhålla vikten av en sammanhållen och framsynt ekonomisk planering och verksamhet för att nå ett positivt resultat.

De kalkyler över kostnader och intäkter som jag nu har redovisat visar i allt väsentligt att staten bör kunna lämna en ekonomiskt fullgod garanti för en vinterolympiad i Falun och Åre år 1992. Skulle lOK välja att förlägga 1992 års olympiska vinterspel till Falun och Åre ärjag förvissad om att de svenska arrangörerna skall motsvara förtroendet och lägga grunden till tävlingar av högsta kvalitet.

3  Hemställan

Prop. 1985/86: 104

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att ikläda staten ekonomiska åtaganden i överenstämmelse med till denna proposition bifogat avtal.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredragan­den har lagt fram.

Bilaga 1     Prop. 1985/86: 104 

INNEH

Å

LLSF

Ö

RTECKNING

BAKGRUND/ALLM

Ä

NT

flik 1

VINTERSPELENS OMFATTNING

2

ORGANISATION

3

INVESTERINGAR I FALUN

4

INVESTERINGAR I ARE

5

INVESTERINGAR OCH DRIFT TELESERVICE

6

RADIO- OCH TV-BEVAKNINGEN AV OS 92 I

FALUN OCH ARE     7

DRIFTKOSTNADER

8

INT

Ä

KTER

9

TIDPLAN

10

KAPITALKOSTNADER

11

KOSTNADSSAMMANST

Ä

LLNINGAR

12

SAMH

Ä

LLSEKONOMISKA KONSEKVENSER

13

SAMMANFATTNING

14

/!/?

£

INNEH

Å

LLSF

Ö

RTECKNING

Prop. 1985/86: 104

/Detaljerad/

BAKGRUND/ALLM

Ä

NT

Varf

ö

r OS-fr

å

gan aktualiseras igen Internationella relationer Falun - Are FOC, Aktiebolag Utredningsarbetet Tidigare OS-utredning Fortsatt planl

ä

ggning

punkt 1 1 1 1 1 1

flik

VINTERSPELENS OMFATTNING

F

ö

ruts

ä

ttningar och konsekvenser f

ö

r Falun F

ö

ruts

ä

ttningar och konsekvenser f

ö

r Are Tekniska anl

ä

ggningar Falun/Are

2

2.1 2.2 2.3

ORGANISATION

3

Organisation f

ö

r marknadsf

ö

ring av kandidaturen 3.1

Organisation f

ö

r spelens genomf

ö

rande

3.2

INVESTERINGAR I FALUN

4

T

ä

vlings- och tr

ä

ningsarenor

4.1

Parkering, infrastruktur

4.2

ö

vergripande kraftf

ö

rs

ö

rjning

4.3

Press-center m m

4.4

Boende

4.5

Sammanst

ä

llning investeringskostnader Falun   4.6

INVESTERINGAR I ARE

5

T

ä

vlings- och tr

ä

ningsarenor

5.1

Administration

5.2

Presscenter

5.3

Boende

5.4

Service

5.5

Trafik

5.6

Teknisk f

ö

rs

ö

rjning, drift o underh

å

ll

5.7

Infrastruktur

5.8

Sammanst

ä

llning investeringskostnader Are

5.9

INVESTERINGAR OCH DRIFT TELESERVICE

6

Ö

stersunds teleomr

å

de. Are

6.1

Faluns teleomr

å

de, Falun

6.2

Televerket Radio

6.3

Sammanst

ä

llning investeringar och drift

6.4

RADIO OCH TV-BEVAKNINGEN AV OS 92 I FALUN O ARE 7

Policy, f

ö

ruts

ä

ttningar

7.1

Sammanfattning av kostnader

7.2

Lokalbehov

7.3

DRIFTKOSTNADER

Driftkostnader Driftkostnader lokalt Falun Driftkostnader lokalt Are

8.1 8.2 8.3

10

INT

Ä

KTER

pui

ikt

9

flik 9

Biljetter

9.1

9

Sponsors- och f

ö

rs

ä

ljningsint

ä

kter

9.2

9

TV-int

ä

kter

9.3

9

Int

ä

kter totalt

9.4

9

Int

ä

kternas f

ö

rdelning i tiden

9.5

9

Prop. 1985/86: 104

TIDPLAN

10      10

KAPITALKOSTNADER

11       11

12

12

12.1

12

12.2

12

12.3

12

13

13

14

14

KOSTNADSSAMMANST

Ä

LLNINGAR

Kostnader

Int

ä

kter

Netto

SAMH

Ä

LLSEKONOMISKA KONSEKVENSER

SAMMANFATTNING

11

BAKGRUND

Prop. 1985/86: 104

1.1     Varf

ö

r OS-fr

ä

gan aktualieras igen

Sverige har deltagit i samtliga vinter-OS sedan 1924 d

å

 de f

ö

rsta spelen genomf

ö

rdes i Chamonix, Frankrike. Vi tillh

ö

r en av de mest framg

å

ngsrika nationerna, genom tiderna i vinter­spelen. Vi har 

ä

nnu aldrig st

å

tt som v

ä

rd. Sedan 60-talet d

å 

fr

å

gan f

ö

rsta g

å

ngen aktualiserades har flera utredningar gjorts. Dessa har resulterat i tv

å

 ans

ö

kningar. 1978 i Aten s

ö

kte vi 1984 

å

rs spel.

1981 s

ö

kte vi spelen igen vid lOC-kongressen i Baden-Baden. D

å

 hade vi beh

ö

vt ytterligare 9 r

ö

ster av 81 f

ö

r att f

å

 v

ä

rdskapet. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r med en stark k

ä

nsla av att "nu 

ä

r det v

å

r tur" som en tredje ans

ö

kan f

ö

rbereds.

F

ö

rutom det sj

ä

lvklara i att en stor vintersportnation som Sverige n

å

gon g

å

ng m

å

ste "bjuda igen", 

ä

r det ocks

å

h

ö

g tid att vi, p

å

 hemmaplan, f

å

r uppleva ett olympiskt vinterspel. Den stimulans f

ö

r de tusentals m

ä

nniskor som p

å

 ett eller annat s

ä

tt engageras i arbetet, samt det 

ö

kade intresset f

ö

r vintersport som blir f

ö

ljden kan med s

ä

kerhet inte 

ö

verskattas. Det ekonomiska risktagandet, mot bakgrund av senare 

å

rs erfaren­heter, kan nu ocks

å

 bed

ö

mmas vara mycket litet.

1.2     Internationella relationer

Sverige har spelat en betydelsefull roll i det internationella idrottsutbytet under hela 1900-talet. S

å

lunda var en svensk: Viktor Balck, medlem i den f

ö

rsta Internationella Olympiska kommitt

é

n. En rad svenskar har varit och 

ä

r medlemmar: Gustav Dyrssen, Bo[REDACTED_EFTERNAMN], Sven Thofelt, Matts[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] och en, Sigfrid Edstr

ö

m var dess ordf

ö

rande 1947-1951.

12

Prop. 1985/86: 104

M

å

nga svenskar har deltagit och deltar i det internationella arbetet bl a genom att inneha platser i en rad specialf

ö

rbunds och andra organs styrelser. D

ä

rav f

ö

ljer att ett mycket brett kontaktn

ä

t finns etablerat med de organsationer som p

å

verkar beslut om v

ä

rdskapet f

ö

r olympiska spel. Detta utnyttjas sj

ä

lvfallet i st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning i marknadsf

ö

ringen av Sveriges kandidatur.

1.3     Falun - Are FOC, Aktiebolag

Vid ett sammantr

ä

de i Falun, september 1984, med representanter f

ö

r staten, Falu och Are kommuner, samt OS-kommitt

é

n, framf

ö

rdes fr

å

n statens sida att man vid f

ö

rhandlingar i fr

å

gor om de olympiska vinterspelen 1992 g

ä

rna s

å

g en juridisk per

»

son som f

ö

rhandlingspart.

i"led anledning av detta, statens 

ö

nskem

å

l, bildade Falu och Are kommuner, i b

ö

rjan oktober 1984 n

ä

mnda aktiebolag.

Bolagets uppgift har varit att taga fram denna utredning som underlag f

ö

r f

ö

rhandlingar med staten om statsgaranti f

ö

r spelen.

Bolaget 

ä

gs till 50 5 vardera av Falu- och Are kommuner.

Styrelsen best

å

r fn av:

Nils[REDACTED_EFTERNAMN]

ordf

ö

rande (kommunalr

å

d Falu kommun)

John Bruno[REDACTED_EFTERNAMN]    (kommunalr

å

d Are kommun) Bengt Aseng

å

rd        suppleant och tillika verkst

ä

llande

direkt

ö

r

Organisationsnummer:

Adress:

Telefon:

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Box 201, 830 05 J

ä

rpen

0547/108 50, vx Are kommun

Bolagets tidigare firma 

ä

r "Mitt i Are Fastighets Aktiebolag". 

Ä

ndringar anm

ä

lda till Patent- och registreringsverket men 

ä

nnu ej registrerade.

Prop. 1985/86: 104

1.4     Utredningsarbetet

M

å

ls

ä

ttningen med utredningen f

ö

r de olympiska vinterspelen i Falun och Are 1992 har prim

ä

rt varit att ta fram ett bra under­lag f

ö

r f

ö

rhandling med staten om en statsgaranti f

ö

r spelen. Vidare har m

å

ls

ä

ttningen varit att resultatet av utredningen skall bilda underlag f

ö

r den fortsatta planeringen av spelen.

I utredningsarbetet har en f

ö

rdjupad och f

ö

ruts

ä

ttningsl

ö

s in­ventering av program och f

ö

ruts

ä

ttningar gjorts. Tidigare utred­ning f

ö

r 1988-

å

rs vinterspel har h

ä

rvid utgjort ett st

ö

d.

Vad g

ä

ller t

ä

vlingsprogrammet har 12 dagar f

ö

rutsatts. Vinter-OS i Calgary kommer att p

å

 prov f

ö

rl

ä

ngas till 16 dagar. lOC kommer p

å

 bacis av d

å

 gjorda erfarenheter att fatta beslut om vinter-OS l

ä

ngd och antalet grenar p

å

 programmet.

T

ä

vlande inkl. ledare mfl

Massmediapersonal

Officals

Å

sk

å

dare

Falun

Are

1.700 pers

600 pers

3.000 "

1.000 "

500

pers

650.000 pers

150.000 "

Utredningen har f

ö

rutsatt att befintliga arenor i f

ö

rsta hand utnyttjas, d

å

 dessa visat sig v

ä

l motsvara kraven f

ö

r inter­nationella elitt

ä

vlingar. Det kr

ä

vs dock 

å

tskilliga modernise­ringar av arenorna liksom komplettering med nya f

ö

r tillkommande grenar och t

ä

vlingsmoment.

F

ö

r Faluns vidkommande 

ä

r det i f

ö

rsta hand en kombinerad bob-och rodelbana, som m

å

ste byggas, liksom skidskyttestadion och utbyggnad av ishallar.

Programmet f

ö

r Are kan bli ut

ö

kat med Super G och eventuellt Freestyle. Dessutom genomf

ö

rs alpin kombination som separata t

ä

vlingar. Detta skulle ge totalt 18 st t

ä

vlingsdiscipliner mot 6 st i utredning for OS -84. F

ö

r Freestyle erfordras helt nya pister. F

ö

r 

ö

vriga grenar har en omdisponering och komp­lettering av befintliga bansystem visat sig bli n

ö

dv

ä

ndig -dels f

ö

r att tidsm

ä

ssigt klara det 

ö

kade programmet, dels som     14

Prop. 1985/86: 104

en anpassning till h

ö

jda krav p

å

 banornas kvalitet och data. Framf

ö

r allt g

ä

ller detta dameinas st

ö

rtlopp och ett generellt krav p

å

 konstsn

ö

. Nybyggnad erfordas i Are, liksom i tidigare OS-utredningar, f

ö

r administration och press/radio/TV-center.

Synpunkter p

å

 anl

ä

ggningarnas nuvarande och framtida standard har inh

ä

mtats fr

å

n IOC:s tekniska delegater, internationella och nationella special f

ö

rbundens t

ä

vlingsansvariga samt fr

å

n de i OS-organisationen, som arbetar f

ö

r att OS 1992 skall arrangeras i Falun/Are. 

ö

nskem

å

l om f

ö

rb

ä

ttringar av befintliga och krav p

å

 nya arenors utformning har inh

ä

mtats p

å

 alla niv

å

er, vartefter de sammanst

ä

llts, bed

ö

mts, programmerats och kostnads­ber

ä

knats.

I samband med att v

å

r kandidatur marknadsf

ö

rts vid inter­nationella sammankomster och t

ä

vlingar, har ocks

å

 intervjuer gjorts med ansvariga om erfarenheter fr

å

n arrangemangen runt en stor t

ä

vling p

å

 respektive t

ä

vlingsort. S

å

ledes har utred­ningen f

ö

rs

ö

kt att dra erfarenhet fr

å

n s

å

v

ä

l Sarajevo som Los Angeles arrangemang av OS 1984. 

Ä

ven Calgarys organisationsan­svariga har intervjuats f

ö

r att dra nytta av vunna kunskaper i deras planering f

ö

r OS 1988.

Genomf

ö

randet av olympiska spel kr

ä

ver dock insatser l

å

ngt ut­

ö

ver vad sj

ä

lva t

ä

vlingarna betr

ä

ffar. D

ä

rf

ö

r har ocks

å

 olika myndigheter medverkat i utredningen med information och syn­punkter p

å

 kringarrangemangen. S

å

lunda har de b

å

da kommunernas olika organ l

ä

mnat uppgift om f

ö

ruts

ä

ttningar p

å

 respektive ort. Andra samh

ä

llsorgan som medverkat med faktauppgifter 

ä

r Televerket, Polisen, Landstinget, L

ä

nsstyrelserna, F

ö

rsvaret, Sveriges Radio och Sveriges Television liksom representanter f

ö

r 

ö

vriga massmediaorgan. Det har exempelvis gjorts en s

ä

rskild utredning tillsammans med arm

é

ledningen och Dalregementet om f

ö

ruts

ä

ttningarna att utnyttja I 13 som s k olympisk by f

ö

r ledare och aktiva under OS i Falun.

15

Prop. 1985/86: 104

Kostnaderna har i allm

ä

nhet framtagits genom f

ö

renklad referens­kalkyl, samr

å

d med entrepren

ö

rer och prisuppgifter fr

å

n leve­rant

ö

rer/ti 1Iverkare.

Redovisade kostnader avser kostnadsl

ä

ge januari 1985.

I redovisade anl

ä

ggningskostnader, punkt 4 och 5 nedan ing

å

r de kostnader som framg

å

r av bifogade kontoplan, bilaga 1 A (ing

å

ende kostnader inringade).

Investeringskalkyler redovisas som bruttokalkyl med ev. rest­v

ä

rde som int

ä

kt efter genomf

ö

rda spel.

Dokumentationen av de olika objekt och den utrustning som er­fordras f

ö

r att genomf

ö

ra vinterspelen har gjorts detaljerad s

å

 l

å

ngt att l

ä

saren f

å

r en god uppfattning om inneh

å

ll och standard.

Den nu f

ö

religgande utredningen om f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r Falun/ Are att arrangera olympiska spel 1992, skiljer sig i vissa av­seenden fr

å

n den f

ö

rra. De 

å

r som f

ö

rflutit har givetvis medf

ö

rt kostnads

ö

kningar p g a att den allm

ä

nna prisniv

å

 idag 

ä

r h

ö

gre. Kraven och f

ö

rv

ä

ntningarna p

å

 anl

ä

ggningarnas standard och ut­formning 

ä

r idag st

ö

rre 

ä

n tidigare. Inte minst g

ä

ller det ser­vicen till s

å

v

ä

l aktiva som ledare, massmedia och publik. Standardf

ö

rb

ä

ttringen av befintliga anl

ä

ggningar ber

ä

knas vara mera omfattande och d

ä

rmed dyrare 

ä

n f

ö

r fyra 

å

r sedan.

Nya regler har tillkommit inom flera vintersporter, vilket be­aktas i utredningen, och som ocks

å

medf

ö

rt h

ö

gre kostnader.

Alla f

ö

religgande utredningar som den h

ä

r rapporten grundar sig p

å

, har gjorts seri

ö

st och grundligt. S

å

lunda 

ä

r inte utred­ningarna bara en uppdatering av de som gjordes f

ö

r 1988 

å

rs ans

ö

kan, utan nytt material har tagits fram, med avsikt att f

å 

ett underlag som v

ä

l motsvarar vad vi idag vet kommer att kr

ä

vas 

av arrangemangen f

ö

r lyckade olympiska spel i Falun/Are 1992.

Prop. 1985/86:104

Kontaktpersoner:

Falun Are FOC, Aktiebolag

Bengt Aseng

å

rd

0647/110 34

Falu kommun

Per Olof Blad

023/830 00

Are kommun

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

0647/108 50

Sveriges Radio

H

å

kan Fahlberg

08/784 00 00

Riksradion

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m

08/784 00 00

Sveriges Television

Kjell Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

08/784 00 00

K-konsult, 

Ö

stersund (inv. Are)

Hans J

ä

derberg

063/12 45 20

Jack Hanssons Arkitekt­kontor, Falun (inv. Falun)

Kurt Evan Sonehag

023/195 80

AB Jacobson &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:24.25pt'p class=MsoNormal> Roland[REDACTED_EFTERNAMN]

023/184 85

Dala Elkraftkonsult, Falun

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

023/180 55

Skandiaconsult (flygf

ä

lt Are)

Ernst[REDACTED_EFTERNAMN]

063/11 75 40

Televerket, 

Ö

stersund

Bert J

ä

rnbom

063/90 100

Televerket, Falun

Bengt S

ö

derqvist

023/90 200

Televerkets Radio

Sture Strand

08/713 45 00

Marknasf

ö

rings-kommitt

é

n

Lars Eggertz

023/920 00

SOK

C G[REDACTED_EFTERNAMN]

08/63 58 60

RF

Bengt Sevelius

08/713 61 68

OSF Skidor

Ivan Egerst

å

hl

08/713 60 00

Skridskor

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

08/11 54 05

Ishockey

Jan Ake Edvinsson

08/59 01 35

Konst

å

kning

Birger[REDACTED_EFTERNAMN]

é

n

0302/117 88 0302/156 70

Bob-/rodel

Bj

ö

rn Walden

08/34 98 90 08/717 30 58

Skidskytte

G

ö

sta Gardin

08/788 99 42

Stiftelsen

Stig Synnergren

08/789 85 00

Utredningen har utf

ö

rts av Falun Are FOC, Aktiebolag p

å

 uppdrag av Falu och Are kommuner.

17

2   Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104 1.5     Tidigare OS-utredningar

1.51    Olympiska vinterspelen_1984

1977

å

rs OS-utredning lade oktober 1977 fram sitt bet

ä

nkande (Ds Jo 1977:8) "F

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r vinter-OS i Sverige 1984". Utredare var riksdagsman Rolf R

ä

mg

å

rd.

Efter f

ö

rhandlingar med ber

ö

rda parter - bl a de d

å

 aktuella arrang

ö

rskommunerna - f

ö

rslog regeringen i en proposition (1977/78:146) riksdagen att l

ä

mna n

ö

dv

ä

ndiga statsgarantier f

ö

r spelens anordnande. Riksdagen bif

ö

ll propositionen (KrU 1977/78:23, rskr 1977/78:275). Den svenska ans

ö

kan om att 

å

r 1984 f

å

 arrangera de olympiska vinterspelen i G

ö

teborg, Falun, Are och Hammarstrand vann emellertid inte bifall vid Inter­nationella Olympiska kommitt

é

ns (lOK) sammantr

ä

de i maj 1978.

1.52    91y!DPl!!_vi[lterspelen_1988

I slutet av november 1980 

ö

verl

ä

mnades av Falu kommun till regeringen utredningen "F

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r olympiska vinter­spel i Falun/Are 1988". Falu kommun hemst

ä

llde bl a i till utredningen fogad skrivelse att utredningen skulle analyseras av regeringen och ber

ö

rda kommuner tillsammans samt att rege­ringen skulle st

ä

lla f

ö

r 

ä

ndam

å

let l

ä

mplig expertis till f

ö

r­fogande.

Den av Falu kommun 

ö

verl

ä

mnade utredningen hade gjorts av kommitt

é

n f

ö

r vinter-OS i Falun 

å

r 1988. Denna kommitt

é

 var sammansatt av representanter f

ö

r stiftelsen Svenska Skidspel-en, Sveriges Olympiska kommitt

é

 (SOK), Are slalomklubb samt stiftelsen J

ä

mtfj

ä

ll. Kommitt

é

ns syfte var att med utg

å

ngs­punkt i det av 1977 

å

rs OS-utredning framlagda bet

ä

nkandet beskriva de praktiska f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r ett arrangemang av vinter-OS 

å

r 1988. Kommitt

é

n hade d

ä

rvid s

ö

kt analysera de 

å

tg

ä

rder som beh

ö

ver vidtas samt utarbetat kostnadskalkyler f

ö

r dessa. Kommitt

é

n koncentrerade sig p

å

 att utreda konse­kvenserna av de 

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar (2 orter istf. 4 orter) som f

ö

rel

å

g j

ä

mf

ö

rt med 1977-

å

rs OS-utredning. De ekonomiska      18

Prop. 1985/86: 104

kalkylerna grundades till del p

å

 indexuppr

ä

kning av de 1977 gjorda kalkylerna. Nya kalkyler gjordes i de fall de 

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningarna antogs p

å

verka kostnaden. I 

ö

vrigt antog kommitt

é

n f

ö

r vinter-OS i Falun 1988 att slutsatser i Rolf R

ä

mg

å

rds utredning 1977 fortfarande 

ä

gde aktualitet.

Genom beslut april 1981 bemyndigade regeringen chefen f

ö

r jord­bruksdepartementet att tillkalla en s

ä

rskild utredare f

ö

r att behandla fr

å

gan om olympiska vinterspel i Falun och Are 1988. Som utredare tillkallades f

ö

rre landsh

ö

vdingen Carl[REDACTED_EFTERNAMN] samt ett flertal sakkunniga.

Utredningen antog namnet "1981 

å

rs OS-utredning". Dess bet

ä

nk­ande 

ö

verl

ä

mnades till chefen f

ö

r jordbruksdepartementet i april 1981.

"1981 

å

rs OS-utredning" grundades p

å

 de tidigare, av Rolf R

ä

m­g

å

rd 1977 och av kommitt

é

n f

ö

r vinter-OS i Falun 1988, gjorda utredningarna. Pga kort utredningstid, 3 veckor, fanns d

å

ej, annat 

ä

n i undantagsfall, tid f

ö

r n

å

gra mera detaljerade ber

ä

k­ningar av kostnader och int

ä

kter.

Utredaren redovisade i sitt bet

ä

nkande "ett m

ö

jligt underskott i storleksordningen 70 milj kronor", samtidigt som detta var den bed

ö

mda risken f

ö

r f

ö

rlust. Vidare p

å

pekade utredaren att det ekonomiska utfallet av ett vinter-OS i m

å

ngt och mycket var avh

ä

ngigt TV-int

ä

kterna.

Med utg

å

ngspunkt fr

å

n "1981 

å

rs OS-utredning" uppr

ä

ttades regeringen proposition 1980/81:200 vilken beslutades i maj 1981. Fr

å

gan om statens ekonomiska garanti f

ö

r spelens genomf

ö

rande behandlades d

ä

refter av riksdagen (prop. 1980/81:200, kr v 1980/81:35, rskr 1980/81:428).

Riksdagsbeslutet innebar bl a bemyndigande f

ö

r regeringen att ikl

ä

da staten de ekonomiska f

ö

rpliktelser som kan f

ö

lja av att olympiska vinterspel anordnas i Sverige. Vidare innebar riks­dagsbeslutet godk

ä

nnande av i propositionen angivna riktlinjer f

ö

r OS-fr

å

gans fortsatta handl

ä

ggning.

Prop. 1985/86: 104

P

å

 grundval av riksdagsbeslutet undertecknades i september 1981 ett avtal mellan staten (med f

ö

rbeh

å

ll f

ö

r regeringens godk

ä

nnande), Falu kommun, Are kommun samt Sveriges Olympi­ska kommitt

é

.

Enligt detta avtal l

ä

mnade staten ekonomiska garantier f

ö

r ett vinter-OS i Falun/Are 1988 undantaget mindre del, relaterad till biljettint

ä

kterna, f

ö

r vilken de b

å

da kommunerna svarade.

1.6     Fortsatt planl

ä

ggning

Ä

ven om denna utredning haft en h

ö

g m

å

ls

ä

ttning att klara ut de fr

å

gor som sammanh

ä

nger med genomf

ö

rande av ett OS 

å

terst

å

r fr

å

gor att besvara.

Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r av vikt att planeringen f

ö

r vinter OS 1992 fort­s

ä

tter och att tiden fram till IOC:s beslut, den 17 oktober 1986 nyttjas f

ö

r denna planering.

Omedelbart efter IOC:s beslut m

å

ste en m

ä

ngd viktiga beslut tas som p

å

verkar och formar spelens utf

ö

rande.

Detta f

ö

ruts

ä

tter en god planering i ett tidigt skede. H

ä

r redovisad utredning b

ö

r d

ä

rf

ö

r f

ö

rdjupas och kompletteras till en programhandling. S

å

m

å

ste t ex organisationsformen klaras ut.

En detaljerad tidplan fram till juni 1987 b

ö

r uppr

ä

ttas p

å 

basis av framtaget program och utifr

å

n en uppr

ä

ttad grov tid-plan tom 1992. Plan b

ö

r uppr

ä

ttas f

ö

r internationella och nationella kontakter.

20

Prop. 1985/86:104

BILAGA 1A

CS

ö

    '

ii

Ii?

mvi

i3£sl££l

a

Q.

K 8

IS s I

I   ti

.S  a

if

s

53

s 

É

i

ä

 8

ä

3

illlllllll I E

lllll

O

3

a.

©

0_

s s

a

E il

7   7   sr

9i        irv

§

i

é

iiiijfi}!

n S 

£

h.

ö

X 

o o S

u      p

JJ

c rt

XI

C

3

i

c

01

g,

v

c

01

0)

er

e

;

(O

V

Tf

M

u

«

'

bl

1

j=

a

o

ca

.f3

fl

T)

v

1

.3

3

a

a

e

n

X

0)

P

h

C

S

rt

h

3

5

B

t*

M

s

CD

ti

ift

:

§

1

n

O itf

21

Prop. 1985/86: 104 

VINTERSPELENS OMFATTNING

2.1     F

ö

ruts

ä

ttningar och konsekvenser f

ö

r Falun

Falun har l

å

ng erfarenhet som arrang

ö

rsort f

ö

r stora, inter­nationella vintert

ä

vlingar, fr

ä

mst l

ä

ngd

å

kning p

å

 skidor. Aren 1954 och 1974 har VM i nordiska skidgrenar avgjorts p

å

 Lugnet. Vid den senare tidpunkten i ett d

å

 nyanlagt Riksskidstadion. Varje 

å

r arrangeras ocks

å

 p

å

 Lugnet Svenska Skidspelen under n

å

gra intensiva t

ä

vlingsdagar i m

å

nadsskiftet februari-mars.

Ar 1955 h

ö

lls i Falun EM p

å

 skridskor, d

å

 p

å

 naturis p

å

 Koppar-vallen.

Ä

ven om Falun mest f

ö

rknippas med vinteridrott, f

ö

rekommer ocks

å

under sommarhalv

å

ret m

å

nga stora, b

å

de nationella och internationella t

ä

vlingar. N

ä

mnas kan NM p

å

 cykel. O-ringen med 25.000 deltagare etc. Det finns s

å

ledes en v

ä

l grundad tradition for stora t

ä

vlingar, liksom ocks

å

 kunniga och erfarna arrang

ö

rer i Falun. Till yttermera visso har Falun genom 

å

ren skolat m

å

nga idrottstalanger som l

å

tit tala om sig, 

ä

ven i internationella sammanhang.

Falun 

ä

r s

å

ledes v

ä

l rustat ur arrang

ö

rssynpunkt och ocks

å

 vad g

ä

ller arenor f

ö

r att arrangera vinterolympiska spel. Idrotts­omr

å

det Lugnet, med l

å

nga traditioner som t

ä

vlingsplats, har under den senaste 15-

å

rsperioden byggts ut till att bli en an­l

ä

ggning f

ö

r sommar- och vinteridrotter. Lugnet kommer ocks

å 

att utg

ö

ra stommen f

ö

r t

ä

vlingsarenorna under ett vinter-OS i Falun/Are, med merparten av anl

ä

ggningar redan i bruk.

Falun som residensstad 

ä

r ocks

å

 ett centrum f

ö

r handel, service och kultur i ett av landets mest frekventerade turistlandskap. Det ger ytterligare en intressant dimension, v

ä

l v

ä

rd att fram­h

å

lla, som arrang

ö

rsort f

ö

r OS 1992.

22

Prop. 1985/86: 104 2.11    T

ä

vlingsarenor

Hoppbackar

T

ä

vlingarna i backhoppning och i nordiska kombinationens back­moment, kommer att avg

ö

ras i befintliga hoppbackar p

å

 Lugnet. Backarna, 70 och 90 m, byggdes till VM 1974 och 

ä

r fortfarande bland de modernare i v

ä

rlden. Kompletteringar av lokaler och utrustning blir dock n

ö

dv

ä

ndiga till OS. 

Ä

ven publikl

ä

ktare och massmedias lokaler beh

ö

ver byggas ut.

L

ä

ngdskidstadion

L

ä

ngdskidstation f

ä

rdigst

ä

lldes liksom hoppbackarna till VM 1974. H

ä

r saknas en del lokaler f

ö

r t

ä

vlingsorganisationen lik­som uppeh

å

lls- och servicerum f

ö

r aktiva och inbjudna heders­g

ä

ster.

Sedan stadions tillkomst har ocks

å

 FIS, internationella skid-f

ö

rbundet inf

ö

rt regler, dock 

ä

nnu ej obligatoriska, som g

ö

r det n

ö

dv

ä

ndigt att bygga om start- och m

å

lomr

å

det. Omr

å

dets topografiska f

ö

ruts

ä

ttningar 

ä

r s

å

dana att m

å

lg

å

ngen sker i med-lut, vilket FIS numera underk

ä

nner. H

ä

r kr

ä

vs s

å

ledes en om­byggnad.

Sp

å

romr

å

det i Lugnetterr

ä

ngen beh

ö

ver endast i sm

ä

rre omfatt­ning f

ö

r

ä

ndras och kompletteras.

Skidskyttestadion

Skidskyttet kommer att f

ö

rl

ä

ggas till skidstadion med samma sp

å

romr

å

de som f

ö

r l

ä

ngdt

ä

vlingarna. Skjutstation saknas emeller­tid och skall nyanl

ä

ggas i omedelbar n

ä

rhet av start- och m

å

l­omr

å

det. En utredning om skjutstationens utformning har tidigare gjorts i samr

å

d med Sveriges Milit

ä

ra Idrottsf

ö

rbund. Resultatet av den utredningen har varit v

ä

gledande f

ö

r bed

ö

mningen av kost­naderna f

ö

r en ny skjutstation.

23

Prop. 1985/86: 104

Ishockey, konst

å

kning och curling

P

å

 Lugnet finns idag en ishall med konstfryst ishockeyrink och 4 curlingbanor. Hallen 

ä

r dock f

ö

r liten for OS, varf

ö

r en utbyggnad blir aktuell, fr

ä

mst f

ö

r att kunna rymma ca 9 000 

å

sk

å

dare, att j

ä

mf

ö

ras med dagens kapacitet, ca 4 000. Hallen utformas s

å

 att en tempor

ä

r restaurant f

ö

r ca 1 000 personer ryms. Det 

ä

r dock erforderligt att ytterligare 2 hallar kan disponeras f

ö

r s

å

v

ä

l t

ä

vling som tr

ä

ning f

ö

r is­hockey, konst

å

kning och curling, som kan bli olympisk gren till 1992. B-hallen, som efter OS kommer att nyttjas som m

ä

ss­hall och fotbollshall, byggs f

ö

r att ocks

å

 inrymma en provi­sorisk restaurant. Den tredje hallen, C-hallen, uppf

ö

res ocks

å

 p

å

 Lugnet som en p

å

byggnad till befintlig utomhus konst-fryst inhockeyrink.

Skrinnarbana

Grunden till en skrinnarbana finns redan p

å

 Lugnet i form av en konstfryst bandybana. Denna byggs ut ca 40 

%  

och komp­letteras med permanenta 

å

sk

å

darplatser och lokaler f

ö

r arran­g

ö

rer och massmedia.

Bob och rodel

Bob- och rodelbana i kombination och med konstfryst is saknas i Sverige. En ny s

å

dan bana skall s

å

ledes anl

ä

ggas. Utredningar om l

ä

mplig f

ö

rl

ä

ggning har gjorts vid tv

å

 tillf

ä

llen. N

ö

dv

ä

ndiga terrangfbruts

ä

ttningar finns inom Lugnet. Banan f

ö

rl

ä

ggs l

ä

mp­ligen p

å

 plats som medger gemensam transport med backhoppningen av t

ä

vlande och utrustning.

2.12    Administration

Organisationen och genomf

ö

randet av OS kommer att ske med er­farenheter fr

å

n bl a VM p

å

skidor. Upptagningsomr

å

det f

ö

r s

å­

v

ä

l anst

ä

lld personal som frivilliga funktion

ä

rer blir prim

ä

rt Falun-Borl

ä

nge-regionen med visst tillskott av personal fr

å

n Stockholmsregionen.

24

Prop. 1985/86: 104

2.13    Press-center

Falun har goda f

ö

ruts

ä

ttningar att kunna bjuda v

ä

l fungerande presscenter s

å

v

ä

l f

ö

r skrivande press som etermedia. Den ny­byggda Lugnetskolan, endast n

å

gra hundra meter fr

å

n t

ä

vlings­omr

å

dena, kommer att fungera som central f

ö

r skrivande press.

2 Totalt st

å

r 14 000 m till f

ö

rfogande, med bl a restaurant

och aula f

ö

r st

ö

rre presskonferenser.

Som regicentral, intervjustudios etc f

ö

r TV, kommer en d

å

 be-

2 fintlig tennishall om ca 3 000 m golvyta att utnyttjas. Ytan

kan f

ö

rdubblas genom montering av tillf

ä

lligt mellanbj

ä

lklag.

Kommentatorsplatser f

ö

r radio och TV, liksom uppeh

å

lls- och arbetsplatser f

ö

r skrivande press kommer att finnas p

å

 resp t

ä

vlingsarena.

2.14    Boende

T

ä

vlande och ledare, ca 1 700 personer, kommer att bo p

å

 Dal­regementet p

å

 g

å

ngavst

å

nd fr

å

n Lugnet. Regementet st

å

r inf

ö

r en renovering som 

ä

r planerad att genomf

ö

ras under 1986-87. 

 En anpassning av f

ö

rl

ä

ggningen till OS-by med 2-3-personsrum, tempor

ä

ra tillbyggnader f

ö

r service m m kommer att ske under 1991 och finansieras 

ö

ver OS-budgeten.

lOC-ledam

ö

terna kommer att bo p

å

 Grand hotell, medan represen­tanter f

ö

r specialf

ö

rbunden f

ö

rl

ä

ggs till 

ö

vriga hotell i Falun-Borl

ä

nge-regionen, 

ö

vriga tillresande funktion

ä

rer p

å 

olika niv

å

er anvisas bostad inom en region med 10 mils radie fr

å

n Falun. H

ä

r finns ca 40 000 b

ä

ddar att tillg

å

.

Journalister och 

ö

vriga massmediarepresentanter kommer att erbjudas bost

ä

der i dels nyproducerade l

ä

genheter och dels inhyrda l

ä

genheter i befintligt bostadsbest

å

nd, alla centralt bel

ä

gna i Falun.

25

Prop. 1985/86: 104

2.15    Trafik

Dala Airport i Borl

ä

nge svarar f

ö

r s

å

v

ä

l regulj

ä

r- som charter­flygtrafiken. D

ä

rifr

å

n kommer pendelbussar att ombes

ö

rja vidare-transporter.

Helikopterterminal f

ö

r resor till och fr

å

n Are kommer att an­l

ä

ggas vid Dalregementet.

T

å

gtrafiken kommer med extrat

å

g att kunna motsvara efterfr

å

gan utan att extra investeringar blir n

ö

dv

ä

ndiga.

V

ä

gn

ä

tet runt Falun 

ä

r v

ä

l utbyggt med matarleder s

å

v

ä

l in till centrum som f

ö

rbi t

ä

torten. Vid varje infart planeras stora tempor

ä

ra biluppst

ä

llningsplatser. D

ä

rifr

å

n erbjuds bil-burna tillresande busstransport in till t

ä

vlingsplatserna resp centrum, f

ö

r att minimera biltrafiken under t

ä

vlingarna.

Vid Lugnet finns stora omr

å

den f

ö

r vinterparkering, varf

ö

r g

å

ngavst

å

nden fram till t

ä

vlingsomr

å

det blir korta.

Alla kommunens skolmatsalar kommer att anv

ä

ndas som restaurant f

ö

r publik, som komplement till 

ö

vriga n

ä

ringsst

ä

llen. Inom Lugnet kommer ocks

å

 att finnas publika restauranter f

ö

r ca 3 000 g

ä

ster samtidigt.

2.16   

§

f!P!)

ä

]]5service

Samh

ä

llsservicen

ä

r v

ä

l utbyggd i Falun, och kommer med till­f

ä

llig f

ö

rst

ä

rkning att v

ä

l tillgodose efterfr

å

gan.

Polisen

ä

r i stort personellt och materiellt v

ä

l rustad. Till­resande personal kommer att f

ö

rl

ä

ggas i bost

ä

der inom 10-miIs-radien.

Sjukv

å

rden 

ä

r med central!aserattet i Falun v

ä

l utbyggd, och kommer att klara s

å

v

ä

l provtagning f

ö

r dopinganalyser som n

ö

d­v

ä

ndig sjukv

å

rdsservice. P

å

 t

ä

vlingsarenorna kompletteras sjukv

å

rden med insats av frivilligorganisationer. Dopingana­lyser f

ö

ruts

ä

tts organiseras i samarbete med Huddinge sjukhus     26 som har ett av lOC ackrediterat laboratorium.

Prop. 1985/86:104

2.2     F

ö

ruts

ä

ttningar och konsekvenser f

ö

r Are

Are har sedan sekelskiftet f

ö

rknippats med turism och idrott. I samband med j

ä

rnv

ä

gens byggande kom de f

ö

rsta "luftg

ä

sterna" p

å

 bes

ö

k och Are som turistort var f

ö

dd. 

Ä

r 1909 byggdes sedan bergbanan inom ramen f

ö

r det f

ö

rsta Areprojektet initierat av ingenj

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN]. Are utvecklades efter detta b

å

de som kurort och skidort. Sveriges f

ö

rsta sl

ä

plift byggdes vid nuvarande st

ö

rtloppets m

å

lskjuts 

å

r 1939. Are utvecklades allt mer mot en alpin metropol och 1954 fick man 

ä

ran att arrangera v

ä

rlds­m

ä

sterskapen i alpin skidsport.

World Cup-t

ä

vlingarna i utf

ö

rs

å

kning startade p

å

 70-talet och Sverige fick snart framg

å

ngar genom Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]. Det blev d

ä

rf

ö

r naturligt att Sverige tilldelades en delt

ä

vling och lika naturligt var det att Are 1977 valdes som't

ä

vlingsort. Are hade ju med hj

ä

lp av staten byggt upp nya anl

ä

ggningar med en kabin­bana som kronan p

å

 verket.

Dessa v

ä

l arrangerade t

ä

vlingar medf

ö

rde att Are tilldelades ytterligare t

ä

vlingar 

å

r 1979, 1981 och 1984. Disciplinerna var i dessa sammanhang slalom och storslalom f

ö

r herrar. Erfarenheterna fr

å

n dessa t

ä

vlingar har inneburit att arran­g

ö

rerna besitter stora kunskaper i hur man organiserar och genomf

ö

r ett stort arrangemang. N

å

got som naturligtvis 

ä

r ett stort plus vid ett eventuellt OS 1992.

Inf

ö

r s

ä

songen 1984/85, har Are ytterligare f

ö

rst

ä

rkt sin position som Sveriges alpina centrum. Genom ett unikt sam­arbetsprojekt, har en st

ö

rtloppsbana inklusive liftar byggts, med hj

ä

lp av statliga medel. I geng

ä

ld kommer turistn

ä

ringen i Areomr

å

det att investera i storleksordningen 300 miljoner kronor fram till 1988. Vid den f

ö

rsta internationella st

ö

rt­loppst

ä

vlingen i mars 1985, fick banan betyget att vara tek­niskt sv

å

r och fullt j

ä

mf

ö

rbar med de b

ä

sta p

å

 kontinenten.

Den ovan beskrivna utvecklingen har inneburit att Are idag har

mycket av vad som kr

ä

vs f

ö

r att kunna arrangera den alpina de­

len av ett OS. Med tanke p

å

 den framtidstro som f

ö

r n

ä

rvarande

finns i Are, kommer f

ö

ruts

ä

ttningarna att f

ö

rb

ä

ttras ytterliga­

re fram till 1992.

27

Prop. 1985/86:104

2.21    T

ä

vlingsarenor

Spelen kan 1992 omfatta totalt 18 discipliner, f

ö

rdelade p

å

f

ö

ljande s

ä

tt.

Slalom

Are har idag en mycket fin pist f

ö

r slalom. Tanken 

ä

r att in­f

ö

r de olympiska spelen f

ö

rb

ä

ttra den ytterligare genom att f

ö

rl

ä

nga n

å

got i backens 

ö

vre del. H

ä

r avg

ö

rs herrarnas t

ä

v­ling. Damernas t

ä

vling avg

ö

rs i den nedre delen av den nu­varande storslalombanan.

Storslalom

Den nuvarande storslalombanan 

ä

r n

å

got smal. Det inneb

ä

r d

ä

r­f

ö

r sv

å

righeter att l

ä

gga tv

å

 banor. Ist

ä

llet f

ö

r att bredda den nuvarande nedfarten, f

ö

resl

å

s att en ny nedfart byggs 

ö

ster om denna. F

ö

rdelen med detta 

ä

r att det f

ö

rsta 

å

ket g

å

r i nu­varande nedfart och det andra i den nya. Detta g

ä

ller b

å

de herr- och damt

ä

vlingen.

Super-G

T

ä

vlingsformen har nu pr

ö

vats under ett par 

å

rs tid i World-Cup-sammanhang. Disciplinen konrner att finnas med i Calgary f

ö

r f

ö

rsta g

å

ngen och kan komma att permanentas. Herrarna kommer att starta en bit ned i den nya nedfarten 

ö

ster om nu­varande turistnedfarten. Damerna startar vid Hummelstugan och anv

ä

nder l

ä

ngre ned den nya nedfart som 

ä

ven anv

ä

nds i stor­slalom.

St

ö

rtlopp

Herrarna anv

ä

nder sig av den nya st

ö

rtloppsbanan. En ny ned­fart (ca 1 500 m), 

ö

ster om den nuvarande st

ö

rtloppsbanan byggs d

å

 damernas st

ö

rtlopp kr

ä

ver en viss l

ä

ngd och fallh

ö

jd.

Kombinationst

ä

vlingen slalom - st

ö

rtlopp

Oetta

ä

r en ny disciplin i OS-sammanhang. Tidigare kombinerades

den ordinarie slalom- och st

ö

rtloppst

ä

vlingen. I st

ä

llet kan

det bli aktuellt att ordna separata slalom- och st

ö

rtlopps­

t

ä

vlingar som ing

å

r i kombinationen. Dessa t

ä

vlingar st

ä

ller

i s

å

 fall speciella krav p

å

 l

ä

ngd och fallh

ö

jd.

28

Prop. 1985/86:104

Slalom herrar       utnyttjar nedre delen av slalombacken

damer       utnyttjar nedre delen av storslalombacken

Störtlopp herrar startar längre ned i  störtloppsbanan

damer    utnyttjar samma start som herrarnas Super-G i  den nya st

ö

rtloppsbanan f

ö

r damer

Freestyle

Denna t

ä

vlingsform har hittills inte f

ö

rekommit i OS-samman­hang. Den inf

ö

rs dock som uppvisningsgren i Calgary 1988 och kan komma att permanentas. Exakt var dessa t

ä

vlingar ska f

ö

r­l

ä

ggas kommer att utredas senare.

Ambitionen

ä

r att de tre t

ä

vlingsmomenten, hopp, balett och puckelpist ska finnas inom ett och samma omr

å

de.

Sammanfattning t

ä

vlingsgrenar

I huvudsak kan redan befintliga nedfarter och liftar utnyttjas. De nya nedfarter som m

å

ste byggas, 

ä

r f

ö

ljden av att nya discipliner inf

ö

rs i OS-programmet. Varje disciplin st

ä

ller sina krav p

å

 t

ä

vlingspistens l

ä

ngd, tekniska sv

å

righet och fallh

ö

jd.

En ny stol linbana vid st

ö

rtloppets 

ö

vre del kommer att byggas oberoende av OS 1992. I 

ö

vrigt kommer investeringar i start-och m

å

lomr

å

den, skyddsn

ä

t, sn

ö

kanonanl

ä

ggningar m m att kr

ä

vas. Se vidare punkt 5.

2.22    Administration

De kunskaper om organisation och genomf

ö

rande som vunnits genom World-Cup-t

ä

vlingarna, kommer att utnyttjas. Personellt finns resurser som kan anst

ä

llas i Areomr

å

det, liksom en stor del av de frivilliga. I 

ö

vrigt ligger 

Ö

stersund inom pendlings­avst

å

nd.

2.23   ?Ef5

§

S?D5

§

!;

Idag finns inte n

å

gon lokal som kan h

ä

rb

ä

rgera skrivande press,

radio och TV m m, som kommer att verka under ett OS. Vissa

planer p

å

 ett kongresscenter finns i Are, men det 

ä

r idag oklart  29

om detta blir av. Denna byggnad skulle annars passa bra som

presscenter.

Prop. 1985/86: 104

I t

ä

vlingsomr

å

den kommer permanenta och provisoriska kommen­tatorshytter att byggas upp (se vidare punkt 5).

2.24    Boende

OS-byn kommer i Are att inhysa ca 600 personer, aktiva och ledare. Are Fj

ä

llby ligger i direkt anslutning till st

ö

rt­loppets m

å

lomr

å

de och 

ä

r t

ä

nkt att utg

ö

ra OS-by. De rums-och b

ä

ddresurser som kommer att kr

ä

vas 1992, kommer med god marginal att finnas inoi:i Are Fj

ä

llby. Detta g

ä

ller ocks

å

 ett stort 

ö

vriga lokaler som restaurang, servicebyggnader m m.

lOC/NOC-ledam

ö

ter, representanter f

ö

r skidf

ö

rbunden m m kommer att bo p

å

Diplomatkoncernens anl

ä

ggningar (Hotell Diplomat, Hotell Areg

å

rden och Areg

å

rdarna). Enligt de utbyggnadsplaner som finns, kommer dessa anl

ä

ggningar gott och v

ä

l att till­godose de krav som st

ä

lls vid ett OS. Detta g

ä

ller s

å

v

ä

l an­tal 

rum 

som standard.

Massmedia kommer att bo p

å

 Hotell Sunwing liksom under WC-t

ä

vlingarna. Enligt de utbyggnadsplaner som man har, oberoende av OS, kommer anl

ä

ggningen att ha ca 500 rumsenheter 1992. 

ö

vrigt behov av samlingslokaler, restauranger m m kommer att vara t

ä

ckt.

Totalt finns idag ca 10.000 b

ä

ddar i hotell och stugbyar inom Are kommun. En siffra som troligen kommer att ligga p

å

 15.000 b

ä

ddar 1992. Till detta kommer ytterligare b

ä

ddar i 

Ö

stersund, Krokom och Bergs kommuner.

P

å

restaurangsidan finns idag ca 2.500 platser i Are/Duveds-omr

å

det, med en uppskattad 

ö

kning till 4.000 fram till OS.

2.25    Irafik

Are har bra kommunikationer. Europav

ä

g 75 mellan Sundsvall

och Trondheim i Norge passerar Are. J

ä

rnv

ä

gen mellan

Trondheim - 

Ö

stersund - Stockholm medf

ö

r goda f

ö

rbindelser,

vilka kan utvecklas ytterligare med sovt

å

g till och fr

å

n

Falun. SJ planerar att inom de n

ä

rmaste 

å

ren rusta upp ban-      30

Prop. 1985/86:104

delen

Ö

stersund - Storlien. Transfertiden till 

Ö

stersunds

flygplats ber

ä

knas bli ca 1 timme d

å

 f

ä

rja 

ö

ver R

ö

d

ö

sundet

f

ö

rutsattes ers

ä

ttas med bro. Flygplatsen f

å

r under 1985 en

ny huvudbyggnad och f

ö

rb

ä

ttrad teknisk utrustning.

F

ö

r lOC/NOC-representanter mfl planeras dels helikoptertrafik

mellan Falun och Are, dels flygtrafik mellan Falun och J

ä

rpen

(15 km 

ö

ster Are).

Landningsplats f

ö

r helikoptrarna finns vid Ar

é

s fotbollsplan

intill befintlig helikopterterminal.

Befintligt privatflygf

ä

lt (Molanda) kommer att byggas ut och utrustas tempor

ä

rt under OS med erforderliga landningshj

ä

lp­medel. Detta f

ö

r att m

ö

jligg

ö

ra en snabb f

ö

rbindelse mellan Falun och Are med flygplan med en kapacitet p

å

 ca 35 passage­rare.

F

ö

r publiken kommer det att anordnas 5.000 parkeringsplatser p

å

 Aresj

ö

ns is. I 

ö

vrigt kommer ytterligare ca 1.000 station

ä

ra parkeringsplatser att byggas fram till 1992.

2.26    Samh

ä

llsservice

I samband med Areprojektet satsade staten och kommunen i ett nytt reningsverk i Areomr

å

det. Verket har kapacitet f

ö

r en ytterligare utbyggnad, vilket troligen kommer att ske oberoen­de av ett OS. N

å

gra st

ö

rre investeringar p g a OS beh

ö

vs d

ä

r­f

ö

r inte. De extra resurser som beh

ö

ver s

ä

ttas in, 

ä

r av tempo­r

ä

r karakt

ä

r.

P

å

 sjukv

å

rdssidan finns goda resurser genom Are sjukhus, vilket endast beh

ö

ver f

ö

rst

ä

rkas personellt under spelen. 

Ö

stersunds sjukhus har de resurser som kr

ä

vs vid allvarligare sjukdoms­fall.

Prop. 1985/86: 104

2.3     Tekniska anl

ä

ggningar Falun/Are

F

ö

r genomf

ö

rande av OS-t

ä

vlingar och med dess sammanh

ö

rande verksamheter erfordras betydande tekniska anl

ä

ggningar f

ö

r

elf

ö

rs

ö

rjning telekommunikation, externt telekommunikation, internt tidtagning och resultatber

ä

kning resultatgivning, press och massmedia resultatgivning, publik-t

ä

vlingsarenor information, t

ä

vlande och publik s

ä

kerhet, nationstrupper

I grundplaneringen har motsvarande anl

ä

ggningsomfattning inf

ö

r OS 1988 i Calgary studerats. De anl

ä

ggningar vars omfattning i korta drag beskrivs nedan, uppfyller de krav som kan st

ä

llas p

å

 tekniska utrustningarnas del i en full

ä

ndad t

ä

vlingsapparat med god service till massmedia och publik.

2.31    Elf

ö

rs

ö

rjning

Falun:   Inom Lugnetomr

å

det finns ett internt elf

ö

rs

ö

rjnings­n

ä

t - 10 kV ledningar och transformering 10/0,4 kV -som byggs ut och f

ö

rst

ä

rks f

ö

r leverans till till­kommande och utbyggda anl

ä

ggningar.

Are: R

å

kraftleverant

ö

ren svarar f

ö

r elf

ö

rs

ö

rjningen till de skilda t

ä

vlingsarenorna medan arrang

ö

ren detalj­f

ö

rdelar kraft inom respektive t

ä

vlingsomr

å

de.

2.32    Telekonmunikation, externt

Falun och Are: Televerket svarar f

ö

r telef

ö

rbindelser mellan t

ä

vlingsarenor - presscentra - f

ö

rl

ä

ngningar -mm.

32

Prop. 1985/86:104

2.33    Telekonmunikation, internt

Falun och Are: Internt telen

ä

t byggs upp som m

ö

jligg

ö

r fasta uppkopplingar till funktion

ä

rsstationer med f

ö

r

ä

ndringsm

ö

jlig­heter knutna till respektive t

ä

vling. Interntelefon byggs - tillbyggnad i Falun, nybyggnad i Are - som m

ö

jligg

ö

r externt op

å

verkade f

ö

rbindelser mellan t

ä

vlingsansvariga och 

ö

vriga huvudfunktion

ä

rer.

2.34    i5?9Dl"9 

°

* resultatber

ä

kning

Falun och Are:   Fasta ledningsf

ö

rbindelser anordnas mellan start - t

ä

vlingsbanan - m

å

lplats - resultatber

ä

kning samt till speaker och skrivcentral.

2.35    Resultatgivning, massmedia och press

Falun och Are: Fr

å

n resultatber

ä

kningsdatorerna 

ö

verf

ö

rs videosignaler till TV- och radiocentralerna samt installeras bildsk

ä

rmar och resultatskrivare f

ö

r den skrivande pressen.

2.36    Resultatgivning, publik - t

ä

vlingsarenor

Falun och Are:    Installeras elektroniska resultattavlor f

ö

r direktinformation av t

ä

vlingsl

ä

get samt p

å

 vissa arenor Storbilds TV f

ö

r situationsinformation.

2.37    I"f9n!)?5o"i_Pybli'' och t

ä

vlande

Falun:  H

ö

gtalaranl

ä

ggningarna vid l

ä

ngdstation, hoppbackar och ishall kompletteras, i 

ö

vrigt nybyggnad, allt med om­fattning att ge publik information samt m

ö

jlighet till intern information till t

ä

vlande f

ö

re- och efter t

ä

vlingspass.

Are:    Motsvarande anl

ä

ggningar nybyggs.

33

3    Riksdagen 1985186. 1 saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104

2.38    S

ä

kerhet, nationstrupper

F

ö

r kontroll av inpassering till t

ä

vlingsomr

å

den och OS-by anordnas passerkortsl

ä

sare samt TV-

ö

vervakning av vissa t

ä

vlings- och f

ö

rl

ä

ggningsomr

å

den.

34

Prop. 1985/86:104 

ORGANISATION

3.1     Organisation f

ö

r marknadsf

ö

ring av kandidaturen

Sedan 1981 finns en stiftelse: Stiftelsen f

ö

r vinter OS i Falun/Are vars uppgift 

ä

r att samla in medel till kampanjen f

ö

r marknadsf

ö

ringen av Sverige som Olympisk v

ä

rdnation. Dess ordf

ö

rande 

ä

r f

ö

rre 

Ö

B Stig Synnergren.

F

ö

r marknadsf

ö

ringen av kandidaturen finns en marknadsf

ö

rings­kommitt

é

. Denna best

å

r av f

ö

retr

ä

dare f

ö

r de b

å

da kommunerna, Sveriges Olympiska kommitt

é

. Riksidrottsf

ö

rbundet, de svenska vintersportf

ö

rbunden m fl. Dess ordf

ö

rande 

ä

r talman Ingemund[REDACTED_EFTERNAMN].

Marknadf

ö

ringskommitt

é

n har ett arbetsutskott vars ordf

ö

rande 

ä

r ordf

ö

randen i Sveriges Turistr

å

d Gert[REDACTED_EFTERNAMN], vice ord­f

ö

rande 

ä

r C G[REDACTED_EFTERNAMN] SOK och H[REDACTED_EFTERNAMN], Are.

Kommitt

é

n har ett kansli i Falun och en anst

ä

lld "director" f

ö

rre kommunalr

å

det Lars Eggertz.

Ca 40 personer 

ä

r knutna till kommitt

é

n.

Marknadsf

ö

ringskommitt

é

ns arbete inriktar sig prim

ä

rt p

å

 att

informera Internationella Olympiska Kommitt

é

ns ledam

ö

ter om

Falun - 

Å

res kandidatur. Avsikten 

ä

r att visa att vi i Sverige

ä

r v

ä

l skickade att arrangera olympiska vinterspel under de

mest gynnsamma och sportsligt r

ä

ttvisa f

ö

rh

å

llanden som kan er­

bjudas. Det framh

å

lls ocks

å

, att det 

ä

r en r

ä

ttvisesak, att ge

uppdraget att arrangera OS till ett framst

å

ende vintersportland

som Sverige med m

å

nga v

ä

lk

ä

nda olympier. Vi har visat vid m

å

nga

tillf

ä

llen, att vi kan anordna stora internationella t

ä

vlingar.

Sverige har aldrig varit v

ä

rdland f

ö

r ett vinter-OS.

Marknadsf

ö

ringen riktar sig ocks

å

 till de internationella

specialf

ö

rbundens f

ö

retr

ä

dare och massmediafolk, kort sagt in­

formation till alla de som ut

ö

var inflytande p

å

 eller l

ä

mnar

r

å

d till IOK:s ledam

ö

ter, n

ä

r det skall ta st

ä

llning till valet

av arrang

ö

rsort.

35

Prop. 1985/86: 104

3.2     Organisation f

ö

r spelens genomf

ö

rande

De olympiska vinterspelen i Falun/Are kommer att genomf

ö

ras inom ramen f

ö

r vad som stadgas i Olympic Charter.

P

å

 en organisation f

ö

r olympiska spel m

å

ste kraven st

ä

llas, liksom f

ö

r 

ö

vriga organisationer, att organisationen v

ä

l an­passas f

ö

r sitt 

ä

ndam

å

l, att organisationen f

å

r klara och en­tydiga linjer osv. D

ä

rut

ö

ver, och inte minst viktigt, b

ö

r orga­nisationen ges s

å

dan form att beslut och budgetansvar kan de­centraliseras inom ramen f

ö

r klara ansvarsomr

å

den och ekonomi­ska ramar.

Vidare m

å

ste organisationen kunna anpassas till verksamheten i de olika skedena fr

å

n f

ö

rberedelse till genomf

ö

rande och avveckling av spelen.

Med h

ä

nsyn till f

ö

rv

ä

ntad statlig garanti f

ö

r spelen 

ä

r det rimligt att antaga att staten st

ä

ller krav p

å

 att f

å

 tills

ä

tta statlig revisor.

En lokal organisationskommitt

é

 b

ö

r finnas i Are och ha vissa parallella och med centrala organisationskommitt

é

n underst

ä

llda funktioner.

I ber

ä

kningen av organisationens driftkostnader, punkt 8, redovisas en med den centrala organisationskommitt

é

n intigrerad lokal organisationskommitt

é

 i Falun. Utredningen tar dock ej st

ä

llning till huruvida en lokal organisation i Falun skall byggas upp eller om ansvaret f

ö

r de lokala fr

å

gorna i Falun helt skall 

å

vila den centrala organisationskommitt

é

n.

Det totala ansvaret f

ö

r genomf

ö

randet av olympiska vinter­spelen 

å

vilar den centrala organisationskommitt

é

n i Falun.

36

Prop. 1985/86:104

4               INVESTERINGAR  I FALUN

4.1           T

ä

vlings- och tr

ä

ningsarenor

4.11         Generellt

4.111    Markf

ö

rv

ä

rv

All mark som ianspr

å

ktas f

ö

r bebyggelse 

ä

gs av Falu kommun.

Tomtkostnad har p

å

f

ö

rts f

ö

r ny bebyggelse.

F

ö

r parkering utanf

ö

r Lugnet kommer mark att arrenderas.

4.112      Homologisering

Underlag f

ö

r homologisering tas fram efter f

ä

rdig projekte­ring. H

ä

r ing

å

r handl

ä

ggningskostnader, resor, avgifter m m.

4.113      Ceremoniplats

Permanent plats f

ö

r prisutdelning och 

ö

vriga ceremonier saknas p

å

 Lugnet idag. Omr

å

det s

ö

der om skidstadions start- och m

å

l­omr

å

de utrustas som ceremoniplats i form av ett torg. H

ä

r in­g

å

r podium f

ö

r orkester 100 m2, prispallar, 3 flaggst

ä

nger och ljus- och vindsk

ä

rm bakom orkesterplats.

I anslutning till ceremoniplatsen monteras 50 flaggst

ä

nger

med nationsskyltar.

Vid hoppbackarna monteras flaggspel f

ö

r 50 nationer.

Olympisk eld placeras p

å

 fundament vid 90 m-backens torn.

4.114   Utrustning, f

ö

rvaring

Avsp

ä

rrningar ca 5 000 m inh

ä

gnad med n

ä

tst

ä

ngsel p

å

 stolpar.

Kanalisation av publikstr

ö

mmar (enklare st

ä

ngsel) vid skid-

station och bob- och rodelbana, ca 2 000 m.

Befintligt st

ä

ngsel bed

ö

ms ej vara anv

ä

ndbart vid tiden f

ö

r

OS 1992.

37

4.12    Hogpbackar.m.m.

Prop. 1985/86: 104

Befintliga hoppbackar f

ö

r 70 och 90 m byggdes 1973 och 90 m-backens profil justerades 1983. Vid tiden f

ö

r OS 1992 kan det antas att backarna m

å

ste moderniseras och vissa underh

å

lls­arbeten genomf

ö

ras.

Vatten och avlopp saknas i anslutning till backarna. Det 

ä

r angel

ä

get f

ö

r t

ä

vlande att erh

å

lla st

ö

rre uppeh

å

lls­rum liksom hygieniska installationer.

Å

sk

å

darplatserna beh

ö

ver renoveras och ut

ö

kas, fr

ä

mst i det parti d

ä

r publiken kommer hopparna n

ä

rmast. Domartorn m

å

ste ut

ö

kas f

ö

r att rymma tillkommande elektronisk utrustning m m.

Samlingsrum f

ö

r press och hedersg

ä

ster b

ö

r ocks

å

 finnas i an­slutning till backarna.

Omkl

ä

dningsrum f

ö

r t

ä

vlande kommer att finnas i dalstation f

ö

r ny bergbana.

4.121   Transportanl

ä

ggningar

Transportm

ö

jlighet av t

ä

vlande och utrustning saknas idag. Ny bergbana anl

ä

ggs och blir gemensam med bob- och rodel-banan. Se 4.19.

4.122  

ö

verbackar 70 m:

F

ö

rb

ä

ttring av systemet f

ö

r sn

ö

preparering. Justeringsarbeten i 

å

kbanan. Toalett f

ö

r t

ä

vlande. Komplettering av elinstallation, telen

ä

t.

90 m:

F

ö

rb

ä

ttring av systemet f

ö

r sn

ö

preparering

Justeringsarbeten i 

å

kbanan och tornet.

Toaletter f

ö

r t

ä

vlande.

Uppeh

å

llsrum f

ö

r t

ä

vlande och tr

ä

nare ca 150 m2.

Inredning - utrustning i uppeh

å

llsrum.

Vatten och avlopp samt WC i uppeh

å

llsrum.

38

Komplettering av elinstallation - telen

ä

t.

Nya avsatser f

ö

r att s

ä

nka farten.

Prop. 1985/86:104

4.123   Underbacken

F

ö

rb

ä

ttring av systemet f

ö

r sn

ö

preparering.

Komplettering av telen

ä

tet f

ö

r tr

ä

nare - lagledare.

Arbetsbelysning.

Restaurering av befintlig resultattavla.

Vallningsrum m m ing

å

r i dalstation vid ny bergbana.

4.124  [REDACTED_EFTERNAMN]

ä

darl

ä

ktare

F

ö

rb

ä

ttring av befintlig l

ä

ktare. Nya l

ä

ktare: f

ö

r ca 5 000 personer

f

ö

r ca 2 000 personer p

å

 s

ö

dra sidan

4.125   Domartorn

F

ö

rb

ä

ttring av bef rum och utrustning.

Utbyggnad med juryrum, WC, rum f

ö

r t

ä

vlingsledare,

funktion

ä

rsrum m m, ca 150 m2.

Kanalisation f

ö

r elektronikutrustning.

Avst

ö

rningsanV

ä

ggning f

ö

r elektronikutrustning.

Komplettering av ljudanl

ä

ggning.

Inredning - utrustning.

4.126   Press, radio, TV

F

ö

rb

ä

ttring av bef kommentatorshytter.

Nybyggnad av kommentatorshytter, 5 st ca 100 m2.

Nybyggnad av uppeh

å

llsrum f

ö

r press och hedersg

ä

ster ca 200 m2

Nybyggnad av personalrum ca 50 m2.

Kanalisation f

ö

r media.

Inredning - utrustning.

4.127   VA, el, mark m m

Utv

ä

ndiga belysningar. Markplaneringar.

39

Prop. 1985/86: 104

4.13    L

ä

ncidskJ dstadj on_

L

ä

ngdskidstadion f

ä

rdigst

ä

lldes 1973 och skall anpassas till ny utrustning samt restaureras.

Endast 8 nationslagsrum finns, varf

ö

r tillbyggnad m

å

ste ske.

Press och hedersg

ä

ster har med 

å

ren 

ö

kat i antal, varf

ö

r st

ö

rre uppeh

å

lls- och arbetsrum m

å

ste utf

ö

ras.

Start- och m

å

lomr

å

det m

å

ste byggas om och anpassas till nya regler. Medlut mot m

å

l accepteras inte l

ä

ngre i internatio­nella m

ä

sterskapst

ä

vlingar.

4.131   Administrationsbyggnad

Ombyggnad av befintlig del ca 800 m2 och anpassning till nya funktionskrav.

Tillbyggnad f

ö

r press, radio och TV, resultatservice, heders­g

ä

ster m m, ca 800 m2. Inredning - utrustning kompletteras.

4.132   Servicebyggnad

Ombyggnad och restaurering av befintlig byggnad, ca 400 m2. Inredning - utrustning kompletteras.

4.133   Natlonsby

Nya nationslagsrum, 30

st, anl

ä

ggs i anslutning till start-

och m

å

lomr

å

det, ca 700

m2.

Inredning - utrustning

nyanskaffas.

4.134   Start- och m

å

lomr

å

de

Omdaning av m

å

lomr

å

det f

ö

r att uppfylla nya regler, ca

200 Im.

F

ö

rb

ä

ttring av befintliga 

å

sk

å

darplatser och ut

ö

kning med

ca 5 000 platser.                                                                                   40

Prop. 1985/86:104

4.135        VA, el, mark m m

Komplettering av VA-n

ä

t. Markplanering runt byggnader.

Markarbeten f

ö

r oml

ä

ggning och komplettering av nya t

ä

vlings­sp

å

r.

Kanalisation f

ö

r elektronikutrustningar, media, resultat­service m m.

ö

versyn och komplettering av interna telen

ä

t och svagstr

ö

ms-anl

ä

ggningar.

Installation av Ijud

ö

verf

ö

ringsanl

ä

ggning till nationslagrum. Komplettering av utv

ä

ndiga belysningar. Videobank (storbilds-TV).

F

ö

rvaringstavla, elektronisk, vid m

å

lomr

å

dets b

ö

rjan. Komplettering av elektronisk utrustning s

å

som radio, headset, persons

ö

kare m m.

4.136   Resultatgivning

Resultatgivningssystem i Falun, liksom i Are, f

å

r ny modern utformning baserad p

å

 senaste teletekniska utvecklingen p

å 

omr

å

det.

41

Prop. 1985/86: 104

4 14    Skidskyttestadion

Skidskyttet f

ö

rsigg

å

r till stor del i samma sp

å

r och terr

ä

ng som l

ä

ngd

å

kningen. H

ä

rut

ö

ver skall dock en skjutstation finnas i n

ä

rhet av start- och m

å

lomr

å

det. En s

å

dan permanent station saknas idag p

å

 Lugnet. En tidigare utredning har lagt fast l

ä

mplig utformning och plats. Denna utredning ligger till grund f

ö

r kostnadsber

ä

kningen.

4.141    Skjutstation

Nybyggnad av skjutstation med 30 skjutplatser, kulf

å

ng, m

å

l­tavlor etc.

4.142   Resultatservice, speakertj

ä

nst o d

ä

r gemensamma med l

ä

ngdskidstadion, dock utf

ö

res installa­tion f

ö

r 

ö

verf

ö

ring till videobank.

42

Prop. 1985/86:104

4.15    Ishockey, konst

å

kning, curling

P

å

 Lugnet finns idag en ishall som byggdes 1976, tillsammans med konstfryst bandybana. Hallen 

ä

r dimensionerad f

ö

r ca 4 000 

å

sk

å

dare och inneh

å

ller f

ö

rutom ishockeyrink ocks

å 

4 curlingbanor. Kylmaskineri, ishockeyrink, curlingbanor m m beh

å

lles liksom bef l

ä

ktargradiner. Ny 

ö

verbyggnad utf

ö

res med plats f

ö

r ytterligare ca 5 000 

å

sk

å

dare, uppeh

å

llsrum f

ö

r press, funktion

ä

rer och 

å

sk

å

dare, 

ö

ver curlingbanor utf

ö

res tillf

ä

llig restaurant f

ö

r ca 1 000 g

ä

ster, som efter OS 

ä

ndras till bowlinghall.

4.151    Ishall, A-hall

Om- och tillbyggnad av befintlig ishall, Ny resultattavla f

ö

r ishockey utf

ö

res. Ny videobank (storbilds-TV) utf

ö

res.

4.152   Ishall, B-hall

Ny hall utf

ö

res f

ö

r s

å

v

ä

l ishockey som curling. Hallen 

ö

ver­g

å

r efter OS till att vara m

ä

sshall och fotbollshall, Tillf

ä

llig restaurant f

ö

r ca 1 000 personer f

ö

rl

ä

ggs till B-hallen. Isbanor utf

ö

res demonteringsbara. Publikkapacitet ca 2 500 personer.

Ny resultattavla f

ö

r ishockey utf

ö

res. Ny videobank (storbilds-TV) utf

ö

res.

4.153   Ishall, C-hall

Befintlig, utomhus, konstfryst ishockeybana utnyttjas. Enklare hall med omkl

ä

dningsrum m m monteras 

ö

ver banan, ca 2 600 m2. Hallen utnyttjas i f

ö

rsta hand f

ö

r tr

ä

ning i is­hockey och konst

å

kning.

Befintlig resultattavla fr

å

n nuvarande ishallen flyttas och rustas upp.

4.154   VA, el, mark' m m

Markplaneringar runt byggnader utf

ö

res.

43

Tomtkostnader f

ö

r nybyggnad av B-hall. Nytt VA-n

ä

t till B- och C-hall utf

ö

res.

Prop. 1985/86:104

4.16    Skrinnarbana

Befintliga isbanor f

ä

rdigst

ä

lldes 1976 och m

å

ste kompletteras

s

å

v

ä

l av tekniska som utrymmesm

ä

ssiga sk

ä

l.

Kurvor f

ö

r skrinnarbana saknas.

N

ö

dv

ä

ndiga permanenta byggnader f

ö

r entr

é

funktioner, press,

sekretariat m m saknas idag.

Å

sk

å

darplatsernas antal idag, ca 4 000, 

ä

r f

ö

r litet.

4.161    Skrinnarbana

Utbyggnad av befintlig, konstfryst, bandybana med kurvor f

ö

r

400 m rundbana, ca 5 000 m2.

F

ö

rb

ä

ttring av befintlig frysanl

ä

ggning.

Kanalisation f

ö

r el, tele.

Komplettering av telen

ä

t f

ö

r samband.

Ljudanl

ä

ggning utf

ö

res.

Ny resultattavla utf

ö

res (saknas idag).

4.162  

Å

sk

å

darplatser

Ombyggnad av befintliga gradiner.

Nybyggnad av gradiner f

ö

r ca 7 000 personer.

Tak

ö

ver del av 

å

sk

å

darplatser ing

å

r som del i A-hall,

4.163   Sekretariat etc

Nybyggnad av sekretariat, tidtagning, kommentatorsplatser m m,

ca 400 m2.

Kanalisation f

ö

r media utf

ö

res.

4.154   Biljettkiosker

Nybyggnad av entr

é

er med v

ä

ndkors och biljettexpedition, ca 150 m2.

4.165   St

ä

ngsel

Nybyggnad av st

ä

ngsel och r

ä

cken runt bandy- ock skrinnarbana.

44

Prop. 1985/86:104

4.166   VA, el, mark m m

Markplanering runt anl

ä

ggningen.

Ut

ö

kning av banbelysningen och komplettering av befintlig

belysning.

45

417    Bob-_oc_h_ rodelbana

Prop. 1985/86:104

Kombinerad, konstfryst, bob- och rodelbana saknas i Sverige idag. Efter utredning har det visat sig l

ä

mpligt att f

ö

rl

ä

gga en bana till Lugnet, omedelbart vid sidan av hoppbackarna. F

ö

r transport utnyttjas gemensam bergbana med backhopparna. Banan utf

ö

res av betong ca 1 200 m l

å

ng, med n

ö

dv

ä

ndiga start-och m

å

lhus f

ö

r s

å

v

ä

l bob som rodel.

4.171    Transportanl

ä

ggning

Bergbanan, gemensam med backhoppningens ut

ö

vare. Se 4.19.

4.172   Bana, inkl fundament och startramper

Utf

ö

res av betong i 

ö

verenst

ä

mmelse med FIL:s 1) och FIBT:s 2) best

ä

mmelser.

Ledningar via kontrollstationer f

ö

r indikering, tidtagning

och telef

ö

rbindelse.

Resultatanl

ä

ggning.

4.173   Byggnader

Nybyggnad av starthus  med verkstad och f

ö

rr

å

d f

ö

r bobar och rodlar, personalrum m m, ca 350 m2.

Nybyggnad av starthus 2 (damstart), med omkl

ä

dningsrum, WC, f

ö

rr

å

d, tidtagning, kontrollrum m m, ca 200 m2. Nybyggnad av m

å

lhus med rum f

ö

r t

ä

vlingsledare, jury, tid­tagning, press m m, ca 150 m2. Maskinrum f

ö

r frysanl

ä

ggning, personalrum m m, ca 250 m2.

4.174      VA, el, mark m m

Tomtkostnader.

Markarbeten utmed hela banan.

V

ä

gar,  vatten- och avloppsanl

ä

ggning.

Markplanering runt byggnader,  st

ö

dmurar, 

å

sk

å

darplatser.

Kylanl

ä

ggning,  sol skyddsanordningar.

Utv

ä

ndig belysning.                                                                              46

1)   FIL = FE'de'rATION 

INTERNATIONALE DE LUGE DE COURSE

2)FIBT=        -"-                 -"-            DE BOBSLELEH ET DE TOBOGGANIN

Prop. 1985/86:104

4.18    Entr

é

er-Permanenta entr

é

er till omr

å

det, med biljettexpedition, per­sonalrum m m saknas idag.

4.181      Entr

é

byggnad 1

Nybyggnad av biljettkiosker med v

ä

ndkors, biljettexpedition, personalrum vid ny huvudentr

é

, ca 200 m2.

Entr

é

byggnad 2

Nybyggnad av biljettkiosker vid entr

é

 till skidstadion fr

å

n Lugnetv

ä

gen, ca 100 m2.

4.182      VA, el, mark m m

Tomtkostnader.

Markplanering runt byggnader. Vatten- och avloppsanl

ä

ggning. Utv

ä

ndig belysning.

47

Prop. 1985/86:104

4.19

Bergbana

Transport av t

ä

vlande och utrustning mellan under- och 

ö

ver­backar 

ä

r ej tillfredsst

ä

llande l

ö

st idag. Det finns en gammal sl

ä

plift utmed slalombacken, mot hoppbackarna. Den kan dock ej utnyttjas av hopparna. V

ä

g mellan 

ö

ver- och underbackarna inneb

ä

r l

å

ng biltransport, varf

ö

r hopparna idag g

å

r till fots. N

ä

r bob- och rodelbanan byggs, m

å

ste b

ä

ttre transportv

ä

g ut­f

ö

ras, d

å

utrustningen inte kan b

ä

ras. D

ä

rf

ö

r 

ä

r en bergbana mycket l

ä

mplig f

ö

r s

å

v

ä

l person- som lasttransporter.

4.191    Bergbana

Nybyggnad av bergbana med byggnader f

ö

r dal-, avstignings-och bergstationer.

4.192   VA, el, mark m m

Tomtkostnader.

Markplanering.

Kraftf

ö

rs

ö

rjning fr

å

n bef transformatorstation.

Utv

ä

ndig belysning vid stationer.

48

Prop. 1985/86:104

4.2     Parkering, Infrastruktur

Vid Lugnet finns idag ca 700 parkeringsplatser i anslutning till skidstadion. Vid st

ö

rre t

ä

vlingar utnyttjas tillf

ä

lliga uppst

ä

llningsplatser, bel

ä

gna l

ä

ngre bort fr

å

n Lugnet. Det 

ä

r emellertid angel

ä

get att utvidga den permanenta n

ä

rparkering­en.

Utbyggnad med ca 500 platser vid skidstadion.

Nybyggnad av parkering vid hoppbackarna. Nybyggnad av parkering vid A-hallen. Nybyggnad av parkering vid B-hallen. Belysningar vid parkeringar.

4.21    Itor_v

ä

gar_mellan_t

ä

vlingsEl

ä

tsecaa

K

ö

rytor, entr

é

v

ä

gar m m.

G

å

ng- och cykelv

ä

gar.

Planteringar, markarbeten, sl

ä

nter och f

ä

rdigst

ä

llande av

ytor mellan byggnader-anl

ä

ggningar, ca 150 000 m2.

4.22    Reservkraftanl

ä

ggningar m m

Reservkraftanl

ä

ggning saknas p

å

 Lugnet idag. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r angel

ä

get att s

å

dana installationer g

ö

rs att ett kraftbort­fall inte 

ä

ventyrar all verksamhet. F

ö

ljande anl

ä

ggningar skall reserkraftmatas:

Hoppbackarna med bergbanan 400 KVA. L

ä

ngdskidstadion med skidskytte 400 KVA. Ishall med skrinnarbana 400 KVA.

Anordnande av inkopplingsanordning f

ö

r reservkraftaggregatet samt sektioneringar f

ö

r bortkoppling av oprioriterade be­lastningar utf

ö

res till samtliga ovan uppr

ä

knade arenor.

49

4   Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104

4.3    

ö

vergripande kraftf

ö

rs

ö

rjning

Inom Lugnetomr

å

det finns ett kraftf

ö

rdelningsn

ä

t f

ö

r 10 kV med huvudf

ö

rdelningen f

ö

r 10 kV i Sporthallen och transfor­matorer 10/0,4 kV f

ö

r

Sporthallen

Gymnasiet

Ishallen

Hoppbackar/L

ä

ngdskidstadion

F

ö

r att klara de skisserade utbyggnaderna erfordras

a) f

ö

rst

ä

rkning av

10 kV h

ö

gsp

ä

nningsst

ä

lIverk 10 kV kabeln

ä

t

Transformatorstation, Ishallen Transformatorstation, Hoppbackar

b) nya anl

ä

ggningar:

Transformatorstation vid L

ä

ngdstation Transformatorstation vid B-hallen (M

ä

sshall)

4.4     Press-center m m

F

ö

r skrivande press kommer Lugnetskolan att disponeras under OS. Matsal-samlingssal blir restaurant och lokal f

ö

r press­konferenser. Skrivcentral-fotolab-telexcentral f

ö

rl

ä

ggs till skolans l

ä

rosalar f

ö

r yrkesteknisk undervisning. Det 

ä

r stora sammanh

ä

ngande lokaler som kompletteras med tillf

ä

lliga sk

ä

rm­v

ä

ggar och installationer. Lokalerna ar l

ä

tta att ang

ö

ra med fordon f

ö

r snabba transporter.

TV- och radiocenter f

ö

rl

ä

ggs till ny tennishall, ocks

å

 p

å 

g

å

ngavst

å

nd fr

å

n Lugnetarenorna. H

ä

r kommer en komplettering med mellanv

ä

ggar, mellanbj

ä

lklag och installationer att ske. F

ö

r TV-team fr

å

n USA och Asien kommer lokalerna i f d V

å

rd­skolan p

å

 Lugnet att uppl

å

tas. Byggnaden ligger som granne till Tennishallen (radio- och TV-center). H

ä

r kommer ocks

å

 en anpassning av byggnadens nuvarande lokaler att ske, dvs

50

Prop. 1985/86:104

klassrummen 

ä

ndras till   intervjustudios,  laboratorier,  etc.

4.5     Boende

OS-byn kommer som huvudalternativ att f

ö

rl

ä

ggas till Dal­regementet, som vid tiden f

ö

r OS 

ä

r nyrenoverat. Det kr

ä

vs dock ytterligare f

ö

rb

ä

ttringar f

ö

r att passa till OS-by. S

å

lunda kommer rummen att 

ä

ndras till 2-3-personsrum, f

ö

r­r

å

d, l

ä

karmottagningar, skrivrum etc. Tillf

ä

lliga nybygg­nader f

ö

r post, tele, aff

ä

rer m m utf

ö

res inom omr

å

det, liksom en provisorisk f

ö

rl

ä

ggningsbyggnad f

ö

r att uppn

å

 till­r

ä

ckligt antal b

ä

ddar.

F

ö

r mediafolk kommer l

ä

genheter i Faluns ordinarie bostads­best

å

nd att hyras, vissa anpassningar av l

ä

genheterna, lik­som f

ö

rhyrning av m

ö

bler och utrustning kommer att medf

ö

ra kostnader. 

Å

terst

ä

llningen av l

ä

genheterna efter OS har ocksc bed

ö

mts orsaka kostnader, som kan bli sv

å

ra att finansiera med hyresint

ä

kterna.

51

Prop. 1985/86:104 4.6   Sammanst

ä

llning investeringskostnader Falun

POS   INVESTERINGSDEL     KOSTNAD I 1 OOO-TAL KRONOR    ANM

4.1   T

Ä

VLINGS- OCH

271 900

TR

Ä

NINGSARENOR

4.11  Generellt

4 500

4.111

Markf

ö

rv

ä

rv, har p

å­

f

ö

rts resp nybyggnad

4.112

Homologisering        200

4.113

Ceremoniplats       2 800

4.114

Utrustning,f

ö

rv      1 500

4.12  Hoppbackar mm

17 000

4.121

Transportanl

ä

ggningar

4.122

ö

verbackar

70 m

1 000

90 m

2 600

4.123

Underbacken

2 800

4.124
[REDACTED_EFTERNAMN]

ä

darl

ä

ktare

3 500

4.125

Domartorn

2 500

4.126

Press, radio, TV

3 200

4.127

VA, el, mark mm

1 400

4.13

L

ä

ngdskidstadion

37 200

4.131

Adm byggnad

8 900

4.132

Servicebyggnad

2 700

4.133

Nationsby

5 100

52

POS

INVESTERINGSDEL

4.134

Start- o m

å

lomr

å

de

4.135

VA, el, mark m m

4.136  Resultatgivning

Prop. 1985/86:104

KOSTNAD I 1 OOO-TAL KRONOR    ANM

5 500

1 500 13 500

4.14  Skidskyttestadion

4.141

Skjutstation        2 400

4.142

Resultatservice, speakertj

ä

nst o d     600

3 000

4.15  Ishockey, konst

å

kning curling

4.151  Ishall, A-hall      36 000

Nv resultattavla f

ö

r

ishockey

800

Ny videobank

(storbilds-TV)      13 000

4.152  Ishall, B-hall      49 000

Ny resultattavla 

f

ö

r 

ishockey utf

ö

res      800

Ny vidobank

(storbilds-TV) utf   13 000

4.153  Isahll, C-hall      6 000

Bef resultattavla

fr

å

n nuvarande ishallen

flyttas o rustas upp   100

3 100

4.154 VA, el, mark m m

121 800

53

POS 4.16

INVESTERINGSDEL

Skrinnarbana

4.161  Skrinnarbana

F

ö

rb

ä

ttring av bef frysanl

ä

ggning

El, tele

Ljudanl

ä

ggn utf

ö

res

Ny resultattavla utf (saknas idag)

4.162

Å

sk

å

darplatser

4.163

Sekretariat etc

4.164

Biljettkiosker

4.165

St

ä

ngsel

4.166

VA, el, mark m m

Prop. 1985/86: 104

KOSTNAD  I   1  OOO-TAL KRONOR         ANM

18 600

5 500

1

100

500

200

2

000

3

900

2

700

500

300

1

900

4.17  Bob- och rodelbana

4.171

Transportanl

ä

ggning

4.172

Bana, inkl fundament

och startramper     14 500

Ledningar, tidtag­

ningar o telef

ö

r­

bindelser

400

Resultatanl

ä

ggning   2 200

4.173  Byggnader

4 900

4.174  VA, el, mark mm    33 300

55 300

54

Prop. 1985/86: 104

POS   INVESTERINGSDEL     KOSTNAD I 1 OOO-TAL KRONOR   ANM

4.18  Entr

é

er

3 600

4.181 Entr

é

byggnad 1       1 300

Nybyggnad av biljett­kiosker med v

ä

ndkors, biljettexpedition, personalrum vid ny huvudentr

é

, ca 200 m2

Entr

é

byggnad 2       600

Nybyggnad av biljett­kiosker vid entr

é

 till skidstadion fr

å

n Lugnet-v

ä

gen, ca 100 m2

4.182 VA, el, mark mm     1 700

4.19  Bergbana

10 900

4.191

Bergbana

9 000

4.192

VA, el, mark mm     1 900

4.2   PARKERING; INFRA­

STRUKTUR

14 800

Parkering

4 400

Utbyggnad med ca 500

platser vid skid-

station

2 200

Nybyggnad av parkering

vid hoppbackarna      400

Nybyggnad av parkering

vid A-hallen

700

Nybyggnad av parkering

vid B-hallen

800

Belysningar vid parkering­

ar

300

4.21  Ytor, v

ä

gar mellan

55

t

ä

vlingsplatserna

8 900

Prop. 1985/86: 104

POS

INVESTERINGSDEL

KOSTNAD I 1 OOO-TAL KRONOR    ANM 1 500

4.22  Reservkraftanl

ä

ggning m m

Hoppbackarna med berg­

banan 400 KVA

900

L

ä

ngdskidstadion med skidskytte 400 KVA     300

Ishall med skrinnarbana

400 KVA

300

4.3  

Ö

VERGRIPANDE KRAFT­F

Ö

RS

Ö

RJNING

2 000

a) f

ö

rst

ä

rkningar av

10 kV h

ö

gsp

ä

nnings-

st

ä

llverk

300

10 kV kabeln

ä

t     600

Transformator­station, hoppbacka  300

b) nya anl

ä

ggningar:

Transformator­

station vid L

ä

ngd­

stadion

400

Transformator­station vid B-hallen (m

ä

sshall)    400

4.4   PRESS-CENTER M M

Inredning o utrustning

i Lugnetskolan      1 000

Kompl samt inredning

- utrustning i Tennis­

hallen

4 500

Inredning o utrustning

i 'f d V

å

rdskolan      500

6 000

56

Prop. 1985/86:104

POS   INVESTERINGSDEL     KOSTNAD I 1 OOO-TAL KRONOR    ANM

4.5   BOENDE

85 000

OS-by, Dalrege­

mentet

75 000

Pressby

10 000

4.1-4.5 Summa investeringskostnad Falun      379 700

Bilagor

Dispositionsplan Lugnet Falun   bilaga 4A

Karta centrala Falun

"   48

57

Prop. 1985/86: 104

58

Prop. 1985/86:104

59

Prop. 1985/86:104 5       INVESTERINGAR I ARE

5.1     T

ä

vlings- och tr

ä

ningsarenor

5.11    Generellt

5.111   Markf

ö

rv

ä

rv och arrenden

Markf

ö

rv

ä

rv f

ö

r utvidgning av st

ö

rtloppets m

å

lomr

å

de.

Mark f

ö

r nya banst

ä

ckningar och transportanl

ä

ggningar, som inte 

ä

gs av Are kommun eller AKAB arrenderas. Kostnad f

ö

r f

ö

rsta avtalsperioden redovisas som OS-investering.

5.112   Homologisering

Framtagande av homologiseringsunderlag (efter f

ä

rdig projekte­ring) samt handl

ä

ggningskostnader, resor, avgifter m m.

5.113   Ceremoniplats

Slalom-storslalomsbanornas m

å

lomr

å

de utrustas som ceremoni­plats och prisutdelningsplats - olympisk eld, demonterbart

2

?

ceremonipodium, 40 m + f

ö

r orkester 40 m , prispall, 3 flagg­st

ä

nger, 120 flaggor, nationsskyltar 40 st, utsmyckningsatti­raljer m m.

2

o

F

ö

rberedelserum 40 m och preparerings- och f

ö

rr

å

dsrum 30 m

i nybyggnad s

ö

der om m

å

lomr

å

det redovisas p

å

 pkt 5.124.

B

å

da m

å

lomr

å

dena utrustas med flaggst

ä

nger och flaggor 2 x 40 st. .

5.114   Utrustning, f

ö

rvaring

Avsp

ä

rrningar ca 17 km med n

ä

tst

ä

ngsel p

å

 stolpar c/c 3 m. Kanalisation av publikstr

ö

mmar (enkla st

ä

ngsel) ca 5 km, in-     60 sl

ä

ppsportaler ca 15 st.

Prop. 1985/86:104

T

ä

vlings- och tr

ä

ningsutrustning (nyanskaffningsbehov), exempel­vis portmarkeringar, borrar, sn

ö

skotrar, pulkor, sjukv

å

rdsut­rustning, kommunikationsradio m m.

H

ö

gtalarsystem till samtliga arenor inkl erforderlig komplette­ring med ledningar och stolpar.

H

ö

gtalaranl

ä

ggningar till v

ä

rmestugor/samlingsplatser f

ö

r nationsgrupper vi startplatser.

F

ö

rr

å

d f

ö

r ovanst

å

ende 100 m till respektive m

å

lomr

å

de redo­visas p

å

 pkt 5.124 och 5.144 (h

ä

lften av utrustningen kan s

ä

ljas ut efter spelen).

5.115   Tidtagnings- och sekretariatsutrustning

Tidtagningsinstallationer i starthus 10 st och m

å

l 3 st. Led­ningar till tidgivningstavlor och mellan start- och m

å

lomr

å

den (komplettering).

Tidtagnings- och sekretariatutrustning - gemensamt f

ö

r b

å

da arenorna. (Byggnad redovisas p

å

 pkt 5.22. F

ö

rbindelse med Radio-TV och presscenter ing

å

r i televerkets redovisning).

Tidgivningstavla f

ö

r mellan- och sluttid med placering vid start st

ö

rtlopp H, mellantidsl

ä

gen samtliga banor = 6 st, vid st

ö

rtloppsbanans m

å

lskjuts samt vid rn

å

len. Totalt 10 st.

2 st storbilds-TV, prelimin

ä

rt 7 x 10 m - 1 st p

å

 vardera m

å

lomr

å

det. Nyttjander

ä

tt till TV-bolagets material f

ö

ruts

ä

tts!

61

Prop. 1985/86: 104 5.12    St

ö

rtlopp H och H-komb

5.121   Transportanl

ä

ggningar

F

ö

r mtrl-transporter utnyttjas bef kabinbana till startomr

å

det.

F

ö

r tr

ä

ning och t

ä

vling f

ö

ruts

ä

tts att planerad linbana Olympia 

II 

fr

å

n +820 till startomr

å

det 

ä

r utbyggd f

ö

re 1992 (ej OS-investering) alternativt att stol linbana enligt 5.131 anv

ä

nds i kombination med 1000 :n-linbanan.

5.122   Startomr

ä

de

Ny starttramp byggs f

ö

r att ge tillr

ä

cklig starthastighet.

Nytt startomr

å

de ansluts till banan vid +1155 f

ö

r H-kombination/ tillika reservstart f

ö

r H vid h

å

rt v

ä

der.

2 Nya starthus 25 m byggs till b

å

da startplatserna.

Servering till kabinbanans bergstation f

ö

ruts

ä

tts vara utbyggd f

ö

re 1992 och kan d

å

 fungera som v

ä

rmestuga (ej OS-kostnad).

5.123   T

ä

vlingsbana

Markarbeten i banstr

ä

ckningen 

ä

r klara.

Konstsn

ö

anl

ä

ggning 

ä

r utbyggd.

Skyddsn

ä

t 

ä

r utbyggda i erforderlig omfattning.

F

ö

r 3 st r

ä

ddningsstationer i 

ö

ppen terr

ä

ng byggs vindskydd.

Markberedning f

ö

r helikopterlandningsplatser g

ö

rs p

å

 tv

å 

platser. I 

ö

vrigt sker preparering med pistmaskin.

2

2

10 st TV-plattformar 5m och 4 st fotoplattformar 10 m byggs.

De senare skall vara grundlagda 6 m fr

å

n skyddsn

ä

t och ha

utkragad plattform f

ö

r sikt 

ö

ver skyddsn

ä

t.

62

Prop. 1985/86:104

5.124   M

å

lomr

å

de

Terrassering av mark f

ö

r provisorisk l

ä

ktare ovanf

ö

r E75. Ny g

å

ngv

ä

g och trappor f

ö

r publik mellan E75 och l

ä

ktare.

Terrasserings- och markberedningsarbeten f

ö

r utvidgning av m

å

lomr

å

det, f

ö

r anpassning av uppbromsningsplanet till ny fast byggnad och l

ä

ktare och f

ö

r provisoriska l

ä

ktare, 2 st.

Uppst

ä

llningsyta f

ö

r OB-bussar och TPC-bilar.

G

å

ngv

ä

gar/trappor f

ö

r publik.

Belysningsmaster f

ö

r belysning av hela m

å

lomr

å

det och m

å

l­skjutsen.

2 1 St m

å

lport och nytt mobilt m

å

lhus f

ö

r handtidtagning 10 m .

Permanent l

ä

ktare utf

ö

rs med 200 sittplatser (VIP) och 1000 st

å

platser.

Provisoriska l

ä

ktare byggs med 1500 + 2800 + 2000 st

å

platser.

"Korridorer" f

ö

r press, fotografer, ledare och t

ä

vlande.

18 st permanenta kommentatorshytter 2 x (2+3) m p

å

 permanent l

ä

ktare och 36 st provisoriska p

å

 provisoriska l

ä

ktare. Inkl elf

ö

rs

ö

rjning, belysning och v

ä

rme. - Te1e/radio/TV-installa-tioner ing

å

r i respektive nyttjares kalkyl.

Byggprogram

ö

vriga funktioner (NTA):

2

-    V

ä

rmestuga f

ö

r press och t

ä

vlande                  100 m

2

-   Central f

ö

r olycksfallsberedskan samt       65 m

dopingkontroll (5.26)

-   F

ö

rr

å

dsyta enligt 5.114

100 m

2

-    Serviceutrymme f

ö

r skidfabrikanter                   160 m

8

X 

20 m

2

-   Tekniskt utrymme f

ö

r televerket

125 m

2

(enligt utr 05-84:90 m uppr

ä

knat

63

med 1,4)

Prop. 1985/86:104

2

Tekniskt utrymme radio-TV (enligt

100 m

2 utr OS-84: 70 m uppr

ä

knat med 1,4)

VIP-servering: Bef i Lundsg

å

rden

Sammantr

ä

desrum f

ö

r t

ä

vlingsjury

f

ö

ruts

ä

tts finnas i Lundsg

å

rden alt

i bef m

å

lhus

2

2

Nybyggnadsbehov ca 650 m NTA motsvarande ca 1100 m BTA.

Lokalerna f

ö

ruts

ä

ts byggas som permanent byggnad kombinerad med fast l

ä

ktare.

64

Prop. 1985/86:104

5.13         St

ö

rtlopp D, D-komb och Super G - H

5.131    Transportanl

ä

ggningar

Ny stollinbana (2-stols) byggs fr

å

n Olympia I:s bergstation till plat

å

n s

ö

der om "Konjaksstenen" p

å

 ca + 1100. D

ä

rifr

å

n sker transport p

å

 skidor till respektive startplats.

5.132   Startomr

å

den

Startomr

å

de f

ö

r st

ö

rtlopp D etableras p

å

 + 1035 p

å

 ryggen ovanf

ö

r Svartberget.

2

2

Permanent starthus 25 m och v

ä

rmestuga 50 m . (Skall senare

kunna kompletteras till enklare servering).

Startomr

å

de f

ö

r D-komb - tillika reservstart f

ö

r st

ö

rtlopp D samt f

ö

r Super G - H etableras p

å

 +930 i anslutning till ban­str

ä

ckningen.

2 Permanent starthus pa 25 m .

5.133   T

ä

vlingsbana

Ny banstr

ä

ckning byggs fr

å

n start p

å

 +1035 genom gamla "st

ö

rt­loppsravinen" till turistnedfart parallell med st

ö

rtlopp H samt mellan turistnedfart och m

å

lskjuts.

I turistnedfartsdelen g

ö

rs kompletteringsarbeten.

Vid korsningen med 

Ä

rev

ä

gen, Br

ä

ckev

ä

gen och "R

ö

da Rappet" utf

ö

rs skidtunnlar (lika bef vid st

ö

rtlopp H).

Konstsn

ö

anl

ä

ggning byggs ut i nya bandelar och i bef turistned­fart. L

ä

ngd ca 1850 m.

Transformatorstation byggs och elkablar l

ä

ggs f

ö

r str

ö

mf

ö

rs

ö

rj­ning i banan.

Skyddsn

ä

t byggs till en sammanlagd l

ä

ngd p

å

 ca 400 m.

65

5 

Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104

F

ö

r 2 st r

ä

ddningsstationer i 

ö

ppen terr

ä

ng byggs vindskydd.

Markberedning f

ö

r helikopterlandningsplatser utf

ö

rs p

å

 tv

å 

platser.

5 st TV-plattformar och 2 st fotoplattformar byggs (jfr 5:123).

5.134   M

å

lomr

å

de Se 5.124.

66

Prop. 1985/86:104 5.14    Storslalom H och D samt Super G - D

5.141    Transportanl

ä

ggningar

Befintliga bansystem kan utnyttjas.

5.142   Startomr

å

den

Markberedning f

ö

r 3 st nya startomr

å

den och starthus.

2 3 st nya permanenta starthus 25 m .

Befintlig servering p

å

 Hummeln f

ö

ruts

ä

tts fungera som v

ä

rme­stuga.

5.143   T

ä

vlingsbanor

I nedre delen av befintlig bana f

ö

r storslalom (bana 1) g

ö

rs justeringsarbeten.

Ny bana (bana 2) etableras. L

ä

ngd ca 1350 m. Bredd 45-50 m (inklusive publikutrymmen). Banan planeras ut till j

ä

mn yta f

ö

r att snabbt kunna prepareras med konstsn

ö

.

V

ä

g till Fj

ä

llg

å

rden byggs om f

ö

r att ge plats f

ö

r bana 2. L

ä

ngd ca 500 m, niv

å

skillnad 45 m med tre kurvor. V

ä

gbredd 6 m med m

ö

tesplatser.

Konstsn

ö

anl

ä

ggning byggs ut i banans 

ö

vre del, l

ä

ngd ca 350 m och i bana 2, l

ä

ngd ca 1450 m.

Transfornatorstation byggs och elkablar l

ä

ggs i Super G-banan f

ö

r str

ö

mf

ö

rbrukning.

Skyddsn

ä

t byggs i Super G-banan, l

ä

ngd 200 m.

Helikopterlandningsplatser f

ö

ruts

ä

tts kunna beredas med pist­maskiner.

67

Prop. 1985/86: 104

Utrymningsv

ä

g f

ö

r r

ä

ddningspulkor till Vakth

ö

gen f

ö

rb

ä

ttras, l

ä

ngd ca 50 m.

2 st nya TV-plattformar byggs i banornas 

ö

vre del och 4 st nya i bana 2.

5.144    M

å

lomr

å

de

Utskjutande rygg vid befintligt m

å

lhus schaktas ned helt s

å 

att ett brett samlat m

å

lomr

å

de skapas.

Vall mellan uppbromsningsplan och k

ö

yta till WC-linbanan schaktas om och anpassas till nya l

ä

ktare.

Sl

ä

nt 

ö

ster om Stj

ä

rnlinbanan terrasseras till publikgrad

ä

nger.

Tillfartsv

ä

g f

ö

r tranporter till m

å

lomr

å

det sk

ä

rs in i sl

ä

nten norr om kabinbanans dalstation. V

ä

gen skall ha min 4 m fri h

ö

jd under kabin och stolar.

Gf.ngv

ä

gar och trappor till m

å

lomr

å

det iordningsst

ä

lls (utf

ö

rs i samband med nybyggnad 

ö

ster om dalstationen).

Belysning rustas upp och kompletteras i hela m

å

lomr

å

det.

2

2

Nytt malhus 50 m byggs mitt i m

å

lomr

å

det. Mobilt malhus 10 m

utf

ö

rs f

ö

r handtidtagning storslalom och Super G. 2 st nya m

å

l­portaler byggs.

Permanent l

ä

ktare byggs med 200 sittplatser (VIP, slalom) och 800 st

å

platser.

Provisoriska l

ä

ktare byggs med 200 sittplatser (VIP, storslalom och Super G) och 800 + 500 st

å

platser.

"Korridorer" f

ö

r press, fotografer, ledare och t

ä

vlande till b

å

da sidorna av m

å

lomr

å

det.

68

Prop. 1985/86:104

18 St permanenta kommentatorshytter utf

ö

rs p

å

 permanent l

ä

ktare och 35 st provisoriska p

å

provisoriska l

ä

ktare (jfr 5.124).

Byggprogram 

ö

vriga funktioner (NTA):

V

ä

rmestuga f

ö

r press och t

ä

vlande VIP-servering med k

ö

k Sammantr

ä

desrum f

ö

r t

ä

vlingsjury Ceremoni utrymmen (en1 5.113) Central f

ö

r olycksfallsberedskap samt dopingkontroll F

ö

rr

å

d (enl 5.114) Tekniskt utrymme f

ö

r televerket (enligt utr OS-84: 90 m upp­r

ä

knat med 1.4)

(enligt utr OS-84:  70 m upp-

Tekniska utrymmen radio/TV (enligt utr OS r

ä

knat med 1,4

100

m2

150

m2

25

m2

70

/

50

/

100

m2

125

m2

100

m2

?                                         ?

Nybyggnadsbehov 820 m    NTA motsvarande ca 1400 m    BTA.

Lokalerna f

ö

ruts

ä

tts kunna inrymmas i  en nybyggnad 

ö

ster om kabinbanans dalstation.

69

Prop. 1985/86: 104 5.15    Slalom H och H-komb

5.151    Transportanl

ä

ggningar

Befintlig stollinbana kan utnyttjas.

5.152   Startomr

å

den

Markarbeten g

ö

rs f

ö

r nytt startomr

å

de p

å

 +635 NV om nuvarande start samt f

ö

r skidv

ä

g fr

å

n WC-banans bergstation till starten.

2 Nytt starthus 25 m byggs f

ö

r slalom H.

F

ö

r slalom H-komb utnyttjas befintligt startomr

å

de och start­hus.

5.153   T

ä

vlingsbanor

Befintlig med f

ö

rl

ä

ngning mot NV till ny startplats. L

ä

ngd ca 100 m, bredd ca 50 m.

5.154   M

å

lomr

å

de Se 5.144.

70

Prop. 1985/86:104 

5.16    Slalom D och D-komb

5.161   Transportanl

ä

ggningar

Befintlig stollinbana kan nyttjas.

5.162   Startomr

å

de

R

ö

jning och markarbeten f

ö

r nytt startomr

å

de intill storslalom­banan (bana 1) p

å

 +615.

2 Permanent starthus 25 m byggs.

5.163   T

ä

vlingsbana

Enligt 5.143, bana 1.

5.164   M

å

lomr

å

de Se 5.144.

71

Prop. 1985/86: 104

5-7       l!:lGiQ35!£!s?c_till_LlLz_5il§

Befintliga backsystem f

ö

ruts

ä

tts bli  utnyttjade.

F

ö

r slalom och storslalom:  Tottbacken,  Snobbr

ä

nnan,  Tv

ä

ttbr

ä

dan

och Hamrebacken.

"Schuss-tr

ä

ning" och vallatest f

ö

r st

ö

rtlopp:  R

ö

dkullen och

H

ö

g

å

sensadeln.

5.171      Transportanl

ä

ggningar

Befintliga system kan utnyttjas.

5.172      Startomr

å

den

Inga  investeringskrav.

5.173       Tr

ä

ningsbanor                              ,

Konstsn

ö

anl

ä

ggning i  Snobbr

ä

nnan rustas upp och f

ö

rb

ä

ttras. Ny konstsn

ö

anl

ä

ggning i Tv

ä

ttbr

ä

dan.

5.174      

ö

vrigt

Tidtagningssystem f

ö

ruts

ä

tts h

å

llas av nationstrupperna.  V

ä

rme­stugor p

å

 viss distans f

å

r accepteras. Inga OS-investeringar.

72

Prop. 1985/86:104

5.18         Free-style

Som programf

ö

ruts

ä

ttning g

ä

ller att t

ä

vlingsformen har f

å

tt en etablerad bredd och att kringutrustning och f

ö

rs

ö

rjning skall h

å

lla i princip samma klass som till 

ö

vriga arenor.

Arenornas l

ä

gen har ej best

ä

mts. Kalkyl baseras p

å

 ett id

é­

projekt med 3 st nyetablerade arenor f

ö

r balett, hopp och puckelpist inom samma omr

å

de. Samma arenor f

ö

r H och D f

ö

rut­s

ä

tts.

M

ä

ngderna bygger p

å

 regelkrav vad g

ä

ller arenor. I 

ö

vrigt 

ä

r m

ä

ngder mycket grovt skattade.

5.181   Transportanl

ä

ggningar

Viss spridning av de tre arenorna m

å

ste f

ö

ruts

ä

ttas med h

ä

nsyn till terr

ä

nganpassning. Kalkyl baseras p

å

 att det kr

ä

vs 2 st sl

ä

pliftar med l

ä

ngd 350 m.

5.182   Startomr

å

den

Markberedning av 3 st startomr

å

den.

2 3 st permanenta starthus 

ä

 25 m .

5.183   T

ä

vlingsbanor

Tre banor nyetableras helt. Krav p

å

 j

ä

mn lutning, exakta profi le i hoppbanor, god 

ö

verblick f

ö

r domare m m inneb

ä

r att relativt omfattande omschaktningar blir n

ö

dv

ä

ndiga. Balett: L

ä

ngd 300 m, lutning ca 5 , bredd ca 40 m + utrymme f

ö

r

publik. Hopp:  L

ä

ngd 200 m (totalt), bredd ca 30 m + utrymme f

ö

r publik Puckel- L

ä

ngd 250 m + uppbromsningsplan, lutning 25-35

°

, bredd 

      '      

ca 40 m + utrymme f

ö

r publik

Konstsn

ö

anl

ä

ggning i samtliga tre banor.

Arbetsbelysning i arenorna.

73

Prop. 1985/86: 104

5.184   

ö

vriga arenokostnader

Markf

ö

rv

ä

rv och arrenden.

Homologisering.

Flaggspel, skyltning, utsmyckning.

Avsp

ä

rrning m m, utrustning (jfr 5.114).

Sekretariats- och domarutrustning (jfr 5.115).

Tidtagningsinstallation i puckelpistbanan.

1 st resultattavla (mobil).

"Domartorn", v

ä

rmd yta med l

å

ng glasad fasad mot arenan. 3 st

2 a ca 40 m .

2 3 

X 

3 st TV-plattformar a 5 m .

24 st provisoriska kommentatorshytter per arena. Totalt 72 st.

3 st fasta l

ä

ktare f

ö

r 200 sittande (VIP).

Terassering av mark f

ö

r publik till hopp.

Byggprogram: 

ö

vriga funktioner (NTA):

2

-    V

ä

rmestuga f

ö

r press och t

ä

vlande 2 st      200 m

till 3 arenor f

ö

ruts

ä

tts.

2

-    VIP-servering med k

ö

k

150 m

2

-    T

ä

vlingssekretariet

50 m

2

-    Sammantr

ä

desrum f

ö

r jury

25 m

2

-    Central f

ö

r olycksfallsberedskap och

50 m

dopingkontroll

2

-    F

ö

rr

å

d f

ö

r t

ä

vlingsutrustning mm

50 m

2

-    Tekniska utrymmen f

ö

r televerket (60 

% 

av     75 m

ö

vriga arenors krav)

2

-    Tekniska utrymmen f

ö

r radio-TV (60 % av      60 m

ö

vriga arenors krav)

2

                                          ?

Nybyggnadsbehov 660 m NTA motsvarande ca 1100 m BTA.

5.185   Infrastruktur

Eftersom anl

ä

ggningen nyetableras erfordras en utbyggnad av all service och f

ö

rs

ö

rjning. F

ö

ljande f

ö

ruts

ä

ttningar ligger till grund f

ö

r kalkyl:

74

Prop. 1985/86:104

Helikopterlandningsplats med inh

ä

ngnader.

V

ä

g till arenorna l

ä

ngd 2 km.

Parkeringsyta f

ö

r 500 bilar och 50 bussar (ca 20 000 m)

G

å

ngv

ä

gar inom omr

å

det 2 km.

Skyltning m m.

VA-anslutning 2 km.

El- och telematning 2 km.

75

Prop. 1985/86: 104

5.2           Administration

5.21        Organisationskommitt

é

Kontorslokaler erfordras f

ö

r 10 st l

å

ngtidsanst

ä

llda + 5 st

2

2

tiden kring OS-veckorna: 150 m NTA motsvarande ca 260 m BTA.

5.22        T

ä

vlingskommitt

é

T

ä

vlingssekretariat med 10 arbetsplatser (20 personer i skiftg

å

ng): 100 m NTA motsvarande ca 170 m BTA.

5.23       §ilJ6ttkoniiiitté

Kontorslokaler erfordras f

ö

r sekretariat p

å

 5 personer (intill 5.21): 50 m NTA motsvarande 80 m BTA.

F

ö

r biljettf

ö

rs

ä

ljning uppst

ä

lls 20 st provisoriska biljett-

2 kiosker (Friggebodar) a 10 m ,

5.24    I'"3DE

°

'"i'Dr3l

Trafikledning f

ö

r 100 bilar/minibussar.

Utrustning f

ö

r kommunikationsradio.

2 Kontor (5 pers) 40-50 m NTA + uppeh

å

llsrum f

ö

r de chauff

ö

rer

2 som har transportcentralen som bas 50-60 m NTA.

?                                    

7

Totalt ytbehov 100 m NTA.motsvarande 160 m BTA.

40-50 bilplatser skall finnas i direkt anslutning.

5.25    Ackrediterlng och information

Hallyta pa ca 100 m NTA med tempor

ä

r inredning f

ö

r ackredite-ring och med utrustning f

ö

r fotografering. Verksamheten kan successivt styras 

ö

ver till information. Totalytan bed

ö

ms med entr

é

, kapprum och toaletter uppg

å

 till ca 140 m BTA.

2 bussuppst

ä

llningsplatser och 5-10 bilplatser skall finnas i direkt anslutning.

76

Prop. 1985/86:104

Information i presscenter: 20-25 personer, varav max 12-13

2 samtidigt, kr

ä

ver ca 100 m NTA - redovisas under 5.35.

Information i OS-byn. 20 personer, varav max 10 personer sam-

2 tidigt, kr

ä

ver ca 80 m NTA - redovisas under punkt 5.41.

5.25    ''EDS?!!!?? sjukv

å

rdsorganisation

Byggnadsyta har tagits upp vid respektive arena samt i OS-byn. F

ä

ltutrustning ing

å

r i 5.114.

5.27    Milit

ä

r och polis

Expeditionsyta f

ö

r milit

ä

ren 5-6 personer + kommunikations-

2

2

central: 60 m NTA motsvarande ca 100 m BTA.

2

2

Expeditionsyta f

ö

r polis 80 m NTA motsvarande ca 130 m

BTA + tempor

ä

ra arrestlokaler.

5.28    ''JDBi st

ä

dorganisationm m

Expeditioner och persona lutrymmen f

ö

r ovanst

å

ende och diverse andra servicefunktioner. Ytbehovet bed

ö

ms schablonm

ä

ssigt till 110 

m-  

BTA.

5.29    Totaltytbehov: Administration

Ut

ö

ver lokalytor som redovisas till arenor, i presscenter eller

2 i OS-byn erfordras ca 1150 m BTA kontor. Halva ytan beh

ö

vs

under l

ä

ngre tid f

ö

r planering och avveckling.

Byggnadsyta f

ö

ruts

ä

tts finnas 

å

r 1992. Kalkyl g

ö

rs p

å

 anpass­ningskostnader, inredning och utrustning.

2 Dessutom byggs 20 st tempor

ä

ra biljettkiosker a' 10 m .

77

Prop. 1985/86: 104

5.3           Presscenter

5.31    Press

Skrivande press, fotografer och tele 1150 m NTA.

2 Presskonferenser 200 m NTA.

Summa 1350 m NTA motsvarande 1280 

trr  

BTA.

5.32    Fotolab

Fabrikantlaboratorier som enligt Schladming som referens

2 bed

ö

ms kr

ä

va ca 400 m BTA. Etableringen betalas helt av

fotofabrikanter. Byggnadsyta b

ö

r reserveras. Ingen OS-kostnad.

5.33    Radio-TV

2

?

Programyta 1000 m NTA motsvarande ca 1450 m BTA.

5.34    Personalrestaurang

Programyta 340 m NTA motsvarande ca 500 m BTA.

5.35    Service

2

?

Information enligt 5.25 100 m NTA motsvarande ca 160 m BTA.

2

2

Bank och post 100 m NTA motsvarande ca 160 m BTA.

2

?

Taxfree-shop och bar 160 m NTA motsvarande ca 250 m BTA.

5.36    Totalt behov Presscenter

Totalt ytbehov ca 4500 

nr  

BTA exklusive fotolab (fabrikanter)

1) Arrang

ö

r f

ö

r Alpina VM 1982.

78

Prop. 1985/86:104 5.4     Boende

5.41    OS-byn

Byn skall kunna ta emot 600 pers (t

ä

vlande, ledare och service­personal), huvudsakligen i dubbelrum men med n

å

gra enkelrum per nation.

Are Fj

ä

llby har i dag utbyggnadsplaner som ger h

ö

gre kapacitet 

ä

n kravet. Blandningen av rum och l

ä

genheter med andelsl

ä

gen­heter kan v

å

lla vissa praktiska problem vid inh

ä

gnad av byn eller genom att andelar m

å

ste frik

ö

pas.

Torksk

å

p finns i erforderlig omfattning. Restauranger, shopper, s

ä

llskapsutrymmen, informations- och underh

å

llningslokaler kommer f

ö

re 1992 att vara utbyggda i till­r

ä

cklig omfattning.

Yta kommer att finnas f

ö

r bank, post, tele och information.

2 250 - 300 m beh

ö

ver tempor

ä

rt anpassas f

ö

r dessa funktioner.

Hotellrum/l

ä

genheter anpassas tempor

ä

rt till kontorsrum f

ö

r nationstrupper 35 st.

En allm

ä

n l

ä

karmottagning och ca 19 utrymmen f

ö

r enklare nations­mottagningar anordnas genom tempor

ä

r anpassning av l

ä

genheter,

2 12 l

ä

genheter 

ä

 ca 30 m .

Som anpassningskostnad r

ä

knas 1/3 av nybyggnadskostnad + in­redning och utrustning.

2 Tempor

ä

ra f

ö

rr

å

d uppf

ö

res, 35 st 

ä

 20 m (typ byggf

ö

rr

å

d/

containers).

Omr

å

det skall ha 2 p-platser/nation = 70 bilplatser + uppst

ä

ll­ningsplatser f

ö

r TPC-trafik. Kravet f

ö

ruts

ä

tts vara uppfyllt f

ö

re 1992.

79

Prop. 1985/86: 104

Hela OS-byn inh

ä

ngas med 2100 h

ö

gt staket. Dessutom inh

ä

gnas en yttre zon p

å

 samma s

ä

tt.

2 Inpassage sker genom yttre vaktstuga 20 m BTA till den yttre

zonen. I denna zon uppf

ö

rs tr

ä

ffstuga (typ soldathem) med en-

2

2

kl are servering och k

ö

k 200 m NTA motsvarande 300 m BTA.

Mellan yttre och inre zon uppf

ö

rs ytterligare en vaktstuga p

å

 20 m BTA.

Vaktstugor utf

ö

rs flyttbara f

ö

r att senare kunna nyttjas som 

ö

vernattningsstugor eller dyl. F

ö

r "Soldathem" r

ä

knas anpass­ningskostnad motsvarande 50 % av nybyggnadskostnad + inred, o utrustning.

Transport g

å

r genom separat grind som bevakas fr

ä

n n

å

gon av vaktstugorna.

Grind, yttre zon och entr

é

omr

å

det TV-

ö

vervakas. (Ing

å

r i tele­verkets kalkyl).

5.42    VIP-hoten

Diplomat-

Ä

reg

å

rden reserveras som VIP-hotell.

Efter planerad utbyggnad kommer anl

ä

ggningarna att med god marginal tillgodose behovet av b

ä

ddar och service.

Arrang

ö

ren f

ö

rmedlar tj

ä

nsterna som dock f

ö

ruts

ä

tts betalas av g

ä

sterna eller som central organisationskostnad.

5.43    Journalistbyn

Sun Wing reserveras som journalistby.

Med de utbyggnadsplaner som redovisats kommer ca 500 rums-

enheter/l

ä

genheter att kunna erbjudas 1992. Detta inneb

ä

r att

skrivande press, fotografer, radic-TV-journalister och film­

team m fl totalt 640 personer kan erbjudas rum. Detta f

ö

rut­

satt att max 360 personer st

ä

ller krav p

å

 enkelrum.

80

Prop. 1985/86:104

Hotellet kommer 

ä

ven i 

ö

vrigt att ha en komplett service utbyggd f

ö

r denna bel

ä

ggning.

Arrang

ö

ren f

ö

rmedlar tj

ä

nsterna som dock f

ö

ruts

ä

tts betalas av g

ä

sterna.

5.44   

ö

vrigpersonal

F

ö

r massmediatekniker 360 pers, spelcialister, t

ä

vlingsfunk­tion

ä

rer, servicepersonal, polis, milit

ä

ra bef

ä

l m fl, som ej har bostad inom regionen, g

ö

rs inbokning p

å

 hotell och stug­byar inom Bj

ö

rn

ä

nge-Are-Duvedomr

å

det.

Enligt J

ä

mtfj

ä

lls statistik fanns 

å

r 1984 ca 4000 turistb

ä

ddar inom detta omr

å

de. D

ä

rtill kommer en stor volym planerad ut­byggnad.

Milit

ä

ra v

ä

rnpliktiga f

ö

ruts

ä

tts bo i t

ä

lt i Unders

å

ker.

5.45    Pyblik

Inom Are kommun finns i dag ca 10 000 turistb

ä

ddar. Inom en 10-mils radie/2 timmars resavst

å

nd finns dessutom turistan­l

ä

ggningar i Krokoms och Bergs kommuner samt 

Ö

stersunds hotell-kapacitet.

N

å

gra speciella OS-pengar f

ö

r investering i hotell eller stug­byar bed

ö

ms ej komma att kr

ä

vas.

81

6   Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104 5.5     Service

F

ö

rs

ä

ljningsr

ä

tter f

ö

r korv, hamburgare, varm och kall dryck m m fr

å

n tempor

ä

ra st

å

nd och vagnar f

ö

rmedlas av OS-arrang

ö

ren

Inga investeringar med OS-pengar.

5.52    Shoppar ochtidningsf

ö

rs

ä

ljning

Hanteras 1ika 5.51.

5.53    Bank ochpost

Den utbyggnad som planeras f

ö

re 1992 och den komplettering som g

ö

rs i OS-byn och presscenter bed

ö

ms t

ä

cka behoven.

5.54    Dagligvaruhandel

Inga extra investeringar pga OS.

5.55    Sjukv

å

rd

Ut

ö

ver redovisat lokalbehov till arenor och i OS-byn erfordas inget tillskott av lokalyta. H

ö

jd beredskap och 

ö

kad drift­kostnader kalkyleras av landstinget.

5.56    Religion och kultur

Are gamla och nya kyrka st

å

r till f

ö

rfogande.

F

ö

rsamlingsg

å

rd ber

ä

knas vara utbyggd f

ö

re 1992.

Speciella kulturarrangemang f

ö

ruts

ä

tts komma att h

å

llas. Lokal­fr

å

gan 

ä

r ej utredd.

82

Prop. 1985/86:104

5.6     Trafik

Investeringar till Free-style-arenor redovisas p

å

 pkt 5.185.

5.61    Landningsbana p

ä

 Aresj

ö

n

Landningsbana 800 x 50 m f

ö

r sportflygplan prepareras p

å

 Are­sj

ö

ns is.

Taxibana och uppst

ä

llningsplats f

ö

r flygplan samt v

ä

ganslut-ning ti 11 Are Strand.

Kostnaden redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

5.62    Helikopterterminal

Fotbollsplanen p

å

 Are Strand sn

ö

r

ö

js och prepareras som land­ningsplats f

ö

r stor helikopter (40 passagerare).

Befintlig hangarbyggnad f

ö

ruts

ä

tts kunna nyttjas som terminal byggnad.

Kostnaden redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

5.53    V

ä

gar

Ringleden f

ö

ruts

ä

tts vara fullt utbyggd f

ö

re 1992. Ingen OS-kostnad.

Ny v

ä

g byggs mellan E75 och v

ä

g 638. V

ä

gen ers

ä

tter den v

ä

g vid Lundsg

å

rden som blivit avskuren av st

ö

rtloppsm

å

let. Niv

å

 skillnad 40 m, ber

ä

knad l

ä

ngd ca 550 m. Bredd 7,5 + 2,25 m g

å

ngbana p

å

 en sida. - OS-investering.

Befintlig v

ä

g norr om E75 mellan m

å

lomr

å

dena kompletteras till huvudg

å

ngstr

å

k - OS-investering.

Ombyggnad av v

ä

g till Fj

ä

llg

å

rden redovisas p

å

 pkt 5,143.

83

Prop. 1985/86:104

5.64    Bussterminal

Uppst

ä

llning f

ö

r ca 25 bussar byggs ut vid Ringleden f

ö

re 1992.

Planerad parkeringsyta 

ö

ster om kyrkog

å

rden reserveras f

ö

r buss­parkering. Dessutom anordnas tempor

ä

r faussparkering p

å

 sn

ö

r

ö

jda

tj

ä

lade 

ä

ngsytor norr och 

ö

ster om planerad bilparkering.

2 Detta kan ge en total yta p

å

 ca 9000 m med plats f

ö

r ca 80

bussar.

Parkeringsplats v

ä

ster om kyrkog

å

rden har studerats men ej lagts fast i plan. Prelimin

ä

rt bed

ö

ms 20-30 bussar kunna beredas plats d

ä

r.

Ytterligare 100 bussar bereds uppst

ä

llningsplats genom sn

ö

r

ö

j­ning och preparering av 

ä

ngsmark i utkanten av samh

ä

llet.

2 Tempor

ä

r bussterminal (-er) 100 m BTA utf

ö

rs. Hyrda bodar/

baracker f

ö

ruts

ä

tts.

Kostnaderna redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

5.65    Parkering o uppst

ä

ll ni ngsor

Parkering f

ö

r publik anordnas p

å

 Aresj

ö

n f

ö

r 3000 + 2000 bilar, 2 st tillfarter prepareras fr

å

n Vik respektive v

ä

ster om st

ö

rt­loppsm

å

let. F

ö

r tillfart fr

å

n 

ö

ster breddas E75 med nytt av-fartskbrf

ä

lt. Anslutningsv

ä

g mot sj

ö

n ses 

ö

ver och kompletteras (v

ä

stra sidan).

S

ö

der om st

ö

rtloppsm

å

let bereds en parkerings- och uppst

ä

ll-

2 ningsyta p

å

ca 1000 m mellan j

ä

rnv

ä

gen och sj

ö

n.

De b

å

da utfarterna utf

ö

rs med manuellt bevakade plankorsningar med j

ä

rnv

ä

gen. G

å

ngv

ä

gar bereds till Are Strand respektive st

ö

rtloppsm

å

let.

Kostnader redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

Allm

ä

nna parkeringsplatser i centrala Are och intill arenorna    34 reserveras f

ö

r t

ä

vlingsarrang

ö

ren.

Prop. 1985/86:104

5.66    Tillf

ä

lliga trafik

å

tg

ä

rder o dyl

Skyltning, orienteringstavlor, avsp

ä

rrningar, avk

ö

rnings- och m

ö

tesramper, breddad plogning f

ö

r parkeringsplatser m m.

Extraordin

ä

ra v

ä

gh

å

llningskostnader: s

ä

ndningar, saltningar, bortforsling av sn

ö

, obekv

ä

ma arbetstider, f

ö

rh

ö

jd beredskap, v

ä

gbevakning, extra maskininlejningar.

Kostnader redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

5.67    Planering, projektledning m m

Extra personal p

å

 kommunens tekniska avdelning med successivt 

ö

kad arbetsvolym 1986-1992.

Kostnaden redovisas som driftkostnad unaer pkt 8.3.

85

Prop. 1985/86: 104

5.7      Teknisk f

ö

rs

ö

rjning, drift o underh

å

ll

Investeringar till Free-style-arenor redovisas p

å

 pkt 5.185.

5.71    VA-f

ö

rs

ö

rjning

Tempor

ä

ra f

ö

rst

ä

rknings

å

tg

ä

rder f

ö

r VA-verk och ledningar, extra personal, extra leasad maskinutrustning m m.

Kostnaden redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

5.72    Publiktoaletter ochrenh

å

llning

Tempor

ä

ra toaletter f

ö

r 

å

sk

å

dare och t

ä

vlande, 100 st.

Extra lejd renh

å

llningskapacitet som ej t

ä

cks av taxeint

ä

kter. Kostnader redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

5.73       ?!:2D!!y

F

ö

rst

ä

rkning av r

ä

ddningstj

ä

nsten till motsvarande en kommun med 40 000 inv

å

nare.

Heldygnsbemanning med 1 brandf

ö

rman + 3 brandm

ä

n. Nuvarande styrka beh

å

lles som f

ö

rst

ä

rkningsstyrka.

Kostnaden redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

Inga kompletterande investeringar f

ö

ruts

ä

tts.

5.74    Planering, projektledning m m

Extra personal p

å

kommunens tekniska avdelning med successivt 

ö

kad arbetsvolym 1986-1992.

Kostnaden redovisas som driftkostnad under pkt 8.3.

86

Prop. 1985/86:104

5.75    El-f

ö

rs

ö

rjning

Befintligt n

ä

t och planerad effektutbyggnad f

ö

re 1992 bed

ö

ms enligt JKAB t

ä

cka OS-behoven.

Anordningar f

ö

r inkoppling av kraft till radio/TV och tele­verket, reservkraft m m f

ö

ruts

ä

tts ing

å

 i deras respektive kalkyler under pkt 6 och 7.

5.76    Tele-f

ö

rs

ö

rjning

Erforderliga investeringar och driftkostnader redovisas av tele­verket - se pkt 6.

87

Prop. 1985/86: 104 5.8     Infrastruktur

5.81    Bro R

ö

d

ö

sundet

Bro

ö

ver R

ö

d

ö

sundet enligt utredning av statens v

ä

gverk.

5.82    [lygPlts Molanda

Flygplats Molanda, J

ä

rpen. Utbyggnad av befintligt privatflyg­f

ä

lt med bana 1.700 m i kod 3C. Tempor

ä

rt under OS utrustas flygplatsen f

ö

r precisionsinflygning kategori I (ILS). Flyg­platsen kommer under OS att trafikeras med flygplantypen SAAB-FAIRCHILD SS-340 f

ö

r 34 passagerare.

88

Prop. 1985/86:104 5.9     Sammanst

ä

llning investeringskostnader Are

POS.  INVESTERINGSDEL  . KOSTNAD I 1.OOO-TAL KRONOR    ANM.

5.1   T

Ä

VLINGSARENOR OCH

100 000   Exkl free-style

TR

Ä

NINGSBACKAR

inkl free-style

tot 136 milj kr

5.11  Generellt (exkl

36 160

free-style)

5.111

Markf

ö

rv

ä

rv och       600 arrenden

5.112

Homologisering        100

5.113

Ceremoniplats       1 760

5.114

Utrustning

6 170

Restv

ä

rde 1 000

5.115

Tidtagning- och     27 530 sekret

ä

r.utrustn.

5.12  St

ö

rtlopp H och

18 210

H-komb

5.121

Transportanl

ä

ggn

5.122

Startomr

å

den

800

5.123

T

ä

vlingsbana

1 210

5.124

M

å

lomr

å

de

16 200

5.13  St

ö

rtlopp D, D-komb

17 860

och Super G-H

5.131

Transportanl

ä

ggn     5 680

5.132

Startomr

å

den

630

5.133

T

ä

vlingsbana       11 550

5.134

M

å

lomr

å

de

(enl 5.124, se nedan) -

89

POS.

INVESTERINGSDEL

5.14  Storslalom H och D samt super G-D

5.141

Transportanl

ä

ggn.

5.142

Startomr

å

den

5.143

T

ä

vlingsbanor

5.144 M

å

lomr

å

de

KOSTNAD I 1.OOO-TAL KRONOR 25 830

520

7 800

17 510

Prop. 1985/86: 104

ANM.

5.15  Slalom H och H-komb

5.151

Transportanl

ä

ggn.

5.152

Startomr

å

den

5.153

T

ä

vlingsbanor

5.154

M

å

lomr

å

de

(enl. 5.144 se do)

710 180

890

5.16  Slalom D och D-komb

5.151 Transportanl

ä

ggn.

5.162 Startomr

å

de

5.163   T

ä

vlingsbana

bana 1 enl 5.143

5.164   M

å

lomr

å

de,

enl 5.144

220

220

90

Prop. 1985/86:104

POS.  INVESTERINGSDEl    KOSTNAD I 1 .OOO-TAL KRONOR    ANM

5.17  Tr

ä

ningsbackar

830

till 5.12-5.16

5.171

Transportanl

ä

ggn.

5.172

Startomr

å

den

5.173 Tr

ä

ningsbanor        830

5.174 

ö

vrigt

5.18

Free-style

(36 000)

5.181 Transportanl

ä

ggn.

2 270

5.182 Startomr

å

den

520

5.183

T

ä

vlingsbanor

5 590

5.184

ö

vriga arenakost-

19 190 n

å

der

5.185

Infrastruktur

8 430

5.2   ADMINISTRATION

4 500

5.21

Organisations­kommitt

é

n

5.22

T

ä

vlingskommitt

é

5.23

Biljettkommitt

é

5.24

Transportcentral

5.25

Ackrediterlng

5.26

Arr. sjukv

å

rdsorg.

5.27

Milit

ä

r och polis

5.28

Vakttj. st

ä

dorg. m m

5.29

Totalt ytbehov

4 500 administration

91

POS.

INVESTERINGSDEL

5.3

PRESSCENTER

5.31

Press

5.32

Fotolab.

5.33

Radio-TV

5.34

Personalrest.

5.35

Service

5.36

Totalt ytbehov presscenter

Prop. 1985/86:104

KOSTNAD I 1.OOO-TAL KRONOR     ANM. 37 000

37 000

5.4

BOENDE

5.41

OS-byn

5.42

VIP-hotell

5.43

Journalistbyn

5.44

ö

vrig personal

5.45

Publik

5 000

5 000

5.5

SERVICE

Ingen OS-kostn

5.6

TRAFIK

2 600

5.61

Landningsbana p

å

 Aresj

ö

n

5.62

Helikopterland. plats

5.63

V

ä

gar

5.64

Bussterminal

2 600

Ing

å

r pkt 8.38

Ing

ä

r pkt 8.38

92

Prop. 1985/86:104

POS.  INVESTERINGSDEL    KOSTNAD I 1.OOO-TAL KRONOR    ANM.

5.65

Parkering och      -

Ing

å

r pkt 8.38 uppst

ä

llningsytor

5.66

Tillf

ä

lliga trafik- -

- " -

å

tg

ä

rder

5.67

Planering, projekt- -

- " -ledning m m

5.7   TEKNISK F

Ö

RS

Ö

RJ­NING, DRIFT O UNDERHALL

5.71

VA-f

ö

rs

ö

rjning

5.72

Publiktoaletter och renh

å

llning

5.73

Brandskydd

5.74

Planering, projekt­ledning m m

5.8   INFRASTRUKTUR

69.500

5.81

Bro R

ö

d

ö

sundet     -        38.500

5.82

Flygplats Molanda   -        31.000

Restv

ä

rde 2.500 5.1-5.7  Sunria investeringskostnad Are       218.600  Exkl free-style

OBS

Free-style redovisas vad avser investeringskostnad f

ö

r att ge en uppfatt­ning om vad denna gren skulle dra i investeringskostnad i de fall den blir olympisk gren 1992.

I

ö

vrigt har ev merkostnader f

ö

r free-style ej beaktas.

Fortsattt ing

å

r ej free-style i kostnadssammanst

ä

llningar, r

ä

nteber

ä

kningar etc.

B i 1 

ä

gor

bi

laga 5 A

"      5 B

"      5 C

"      5 D

"      5 E

ö

versiktskarta trafik

ö

versiktskarta centrala Are

T

ä

vlingsarenor

"  5 C

2

M

å

lomr

å

de st

ö

rtlopp, Super G-H

"  "" "

M

å

lomr

å

de slalom, storslalom. Super G-D

Prop. 1985/86: 104

Bilaga 5a

-c/P-

OVERSIKTSKARTA   TRAFIK

o                         boo                        1000 m

*---------------------------- 1-------------- .------------- 1

K-Konsult   Froson   1985

94

Prop. 1985/86:104

95

Prop. 1985/86: 104

Bilaga  5c

96

Prop. 1985/86:104

/Bilaga 5d

M

Å

LOMR

Å

DE  ST

Ö

RTLOPP o   SUPER Q-H

o                            50                         100                         ISO                       200 tn

I-- 1-- 1-- *-

K-Konsult   Fr

ö

s

ö

n 1985

"'MM/i/ie

7   Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 104

97

Prop. 1985/86: 104

Bilaga   5e

M

Å

LOMR

Å

DE SLALOM, STORSLALOM o   SUPER G-Q

4----------- 1---------- 1-

Kl                                                         100 m

-I------- 1------ 1------ 1------ 1------ 1------ ,------- .

K-Konsult-   Fr

ö

son 1985

1

98

Prop. 1985/86:104 

INVESTERINGAR OCH DRIFT TELESERVICE

6.1    

Ö

stersunds teleomr

å

de. Are

Utredningen har gjorts p

å

 Telekontoret i 

Ö

stersund, huvud­sakligen av Verner Sj

ö

lander och Bert Jernbom i samr

å

d med

Telekontoret i Falun

Televerket Radio, Farsta

Tele Larm AB, 

Ö

stersund

Erfarenheter fr

å

n tre tidigare utredningar 1968, 1976 och 1980 samt World Cup t

ä

vlingar som genomf

ö

rts i Are har varit till hj

ä

lp vid bed

ö

mning av vilka krav som kommer att st

ä

llas p

å

 telen

ä

tet. Vi har ocks

å

 f

ö

rs

ö

kt att v

ä

ga in effekter som den nya tekniken kan f

ö

rv

ä

ntas ge b

å

de ifr

å

ga om n

ä

tstruktur och nya anv

ä

ndarkrav.

Utvecklingen inom telekommunikationsomr

å

det 

ä

r ju oerh

ö

rt expansiv just nu och detta f

ö

rh

å

llande g

ö

r att man kan t

ä

nka sig flera alternativa l

ö

sningar i de enskilda fallen. Givetvis har utg

å

ngspunkten genomg

å

ende varit att man skall anv

ä

nda den teknik som idag 

ä

r tillg

ä

nglig och kommersiellt g

å

ngbar. I vissa avsnitt bygger dock utredningen p

å

 n

ä

tdelar som 

ä

nnu bara finns i l

å

ngsiktiga planer som kan komma att 

ä

ndras. Det ligger d

ä

rf

ö

r en viss os

ä

kerhet i ber

ä

kningarna som kan sl

å

å

t b

å

da h

å

llen vad betr

ä

ffar kostnaderna.

99

Prop. 1985/86: 104

Om OS-92 skulle komma att f

ö

rl

ä

ggas till Are skulle n

ä

tut­vecklingen i v

ä

stra J

ä

mtland p

å

verkas mot tidigare digitalise-ring dels genom att kraven p

å

 nya n

ä

ttj

ä

nster 

ö

kar, men vikti­gaste genom att underlaget f

ö

r finansieringen st

ä

rks p

å

 l

ä

ngre sikt genom 

ö

kade int

ä

kter fr

å

n internationell trafik.

I utredningen ing

å

r inte kostnaderna f

ö

r trafik fr

å

n termina­lerna och abonnentv

ä

xeln ut i det publika n

ä

tet. D

ä

remot ing

å

r kostnader f

ö

r trafik mellan Are och Falun inom abonnentv

ä

xel-system.

6.11    F

ö

rst

ä

rkning av trafikapparaten

Telestationen i Are ut

ö

kas med 400 nr. F

ö

rbindelseledningarna inom J

ä

rpen n

ä

rf

ö

rmedlingsomr

å

de samt fr

å

n 

Ö

stersunds fj

ä

rr-f

ö

rmedlingsstation till 

ö

vriga FS ut

ö

kas.

DATEX- och TELEX-n

ä

tet f

ö

rst

ä

rks. OPTO-kabeln

ä

tet byggs ut fr

å

n N

ä

lden till Are. Det f

ö

ruts

ä

tts att opton

ä

tet 

Ö

stersund -N

ä

lden redan 

ä

r utbyggt. Manuella avdelningar i 

Ö

stersund (och/eller annan betj

ä

ningsort inom landet) ut

ö

kas med 8 expeditionsplatser. NMT-basstationer i v

ä

stra J

ä

mtland och NMT-v

ä

xeln i Sundsvall ut

ö

kas.

6.12    Abonnentv

ä

xe1

-

Subv

ä

xel, 400 nr, till huvudv

ä

xel i Falun. Ansluts 

ä

ven till 0647-omr

å

det f

ö

r avg

å

ende trafik och f

ö

r ankommande nationell trafik till Are-spelen.

-

Datakommunikation fr

å

n 50 anknytningar.

-

H

ä

nvisningsdator.

6.13    Terminaler

-

Terminaler f

ö

r TELEFEX, TELEFAX och TELEX.

-

DATEX-anslutningar innefattar DCE (inte DTE abonnentut-      jqo rustning).

Prop. 1985/86: 104

Samtalsautomater i hytter 50 st, i kiosker 30 st.

Mobila terminaler, NMT 20 st. MBS 50 st och MINICALL 160 st.

6.14    Interna n

ä

t

Subcenter (Sporthallen) blir centralpunkt f

ö

r internt n

ä

t.

SUBC-m

å

lomr

å

den, st

ö

rtlopp och slalom samt OS-byn. Kanalisa­tion och kabling f

ö

r telefon, data och video. Kablarna av­slutas med kopplingsf

ä

lt.

SUBC-Free-style-arenor. Ledningsl

ä

ngd 2 km fr

å

n m

å

lomr

å

de st

ö

rtlopp.

Videof

ö

rbindelser i t

ä

vlingsbanor f

ö

r st

ö

rtlopp och slalom f

ö

r kameraplatser som ej kan n

å

s med radiol

ä

nk.

6.15    F

ö

rhyrda 1edn i ngar

Are - Falun, se pkt 6.25.

6.16    Videof

ö

rbindelse

Are - Falun se pkt 6.31 (Televerket Radio)

6.17    Dr1ftkostnader

F

ö

r driftservice och beredskapsjour 

å

tg

å

r sammanlagt 10 man­m

å

nader, testt

ä

vlingar inr

ä

knat.

6.18    Restv

ä

rden,_merv

ä

rdeskatt

F

ö

r installationer i trafikapparaten 

ä

r restv

ä

rdet v

ä

rdet vid tiden d

å

 installationen normalt erfordas minskat med r

ä

nte­kostnaden. F

ö

r tillf

ä

lliga installationer (terminaler o dyl) 

ä

r restv

ä

rdet v

ä

rdet p

å

 materielen efter nedmonteringen min-     iq] skad med nedtagningskostnaden.

Prop. 1985/86: 104

Moms tas ut p

å

 vissa produktioner som levereras av televerket. Televerket betalar moms p

å

 viss material och entrepren

ö

rsarbe­ten i trafikapparaten, ej p

å

 egna arbeten.

Uppskattningsvis

ä

r 5 % av totalkostnaden moms.

6.19    Larm- och bevakningsanl

ä

ggningar i Are

Fasta larmanl

ä

ggningar:

inbrottslarm

-

passagekontroll

-

TV-bevakning

102

Prop. 1985/86: 104

6.2     Faluns teleomr

å

de, Falun

Telekommunikationsomr

å

det utvecklas mycket snabbt. Nya och f

ö

r n

å

got 

å

r sedan ok

ä

nda faciliteter introduceras i en j

ä

mn str

ö

m. Detta medf

ö

r givetvis att kraven fr

å

n anv

ä

ndarna av de olika tj

ä

nsterna ocks

å

utvecklas och sk

ä

rps i motsvarande grad. J

ä

mf

ö

r man den nu aktuella utredningen ang OS 1992 med exempel­vis den utredning som gjordes inf

ö

r olympiska spel i Falun/ Are 1988 finner man f

ö

ljaktligen de mest markanta skillnaderna i de sk

ä

rpta kraven fr

å

n anv

ä

ndarna. Som ett exempel, som inte alls fanns med i tidigare utredning, kan n

ä

mnas ett separat Kabel-TV-n

ä

t med en kapacitet av 20 kanaler inom omr

å

det Olympia­byn - t

ä

vlingsarenorna i Falun.

N

å

gra principiella skillnader n

ä

r det g

ä

ller uppl

ä

ggningen i 

ö

vrigt finns egentligen inte, utan skillnaderna f

å

r h

ä

nf

ö

ras till den tekniska utvecklingen och de 

ö

kade kraven fr

å

n an­v

ä

ndarna.

6.21    F

ö

rst

ä

rkning av trafikapparaten

F

ö

r att klara f

ö

rv

ä

ntad 

ö

kning av telefon-, text- och data­trafik erfordras f

ö

rst

ä

rkning av f

ö

ljande n

ä

tdelar.

Telefonstationer i Falu-regionen ut

ö

kas vad g

ä

ller kapaci­tet f

ö

r lokal-, n

ä

r-, riks- och utlandstrafik samt f

ö

r anslutning av vanliga telefonapparater, automater och abonnentv

ä

xel.

Lands- och rikslinjen

ä

tet tillf

ö

rs flera f

ö

rbindelser, s

å 

att teletrafiken till, fr

å

n och inom Falu-omr

å

det kan flyta med normal framkomlighet.

103

Prop. 1985/86: 104

lokal linjen

ä

tet i Falun byggs ut f

ö

r att ge erforderlig kapacitet f

ö

r anslutning av Lugnet-omr

å

det, OS-byn samt de bostadsomr

å

den som planeras bli tagna i anspr

å

k f

ö

r inkvartering.

telefonautomater uppsattes till ett antal av ca 300 st f

ö

r att tillgodose i f

ö

rsta hand publikens behov av till­g

å

ng till telefon.

text- och datastationer i Falun ut

ö

kas f

ö

r att ge anslut­ningsm

ö

jlighet f

ö

r de text- och dataterminaler, vilka i f

ö

rsta hand arrang

ö

rer och massmedia beh

ö

ver.

mobiltelefonn

ä

tet (NMT) ges ut

ö

kad kapacitet.

datavisionsn

ä

tet ges s

å

dan kapacitet att det blir m

ö

jligt att i databasen lagra t ex start- och resultatlistor, perso,nuppgifter om de aktiva m m. Uppgifterna kan sedan enkelt och snabbt s

ö

kas via terminal av arrang

ö

rer och massmedia.

6.22    5

°

""SDY5*fI

En abonnentv

ä

xel med ca 1.000 anknytningar inom Lugnetomr

å

det samt ca 400 anknytningar i OS-byn uppsattes. V

ä

xeln anslutes med ca 200 ledningar till telefonstation i Falun och f

ö

rses med utrustning f

ö

r betj

ä

ning av 10 telefonister. F

ö

r att under-V

ä

tt telefonisternas arbete f

ö

rses v

ä

xeln med s k h

ä

nvisnings­dator. Mellan v

ä

xlarna i Falun och Are anordnas direktledningar. Detta inneb

ä

r att trafik mellan en anknytning i Falun och en anknytning i Are ej beh

ö

ver g

å

 via allm

ä

nna telefonn

ä

tet.

6.23    Terminaler

F

ö

r att utnyttja de olika teletj

ä

nsterna har r

ä

knats med f

ö

lj­ande olika typer av terminaler. Uppskattat antal av resp anges inom parantes - telex (105), teletex (30), telefax (55), modem f datavision (250), modem f datex (55), mobils

ö

kare (310), vanlig telefonapparat (1.000), mobil telefonapparat, typ NMT     104 (20) samt diverse tillsatsutrustningar t ex telefonsvarare.

Prop. 1985/86:104

nummers

ä

ndare, h

ö

gtalarunderst

ä

l1 m fl.

Telefonapparater, som anslutes till abonnentv

ä

xeln, ing

å

r i 6.22.

Terminaler (TV-apparat + ev tangentbord) f

ö

r anslutning till datavisions-n

ä

t och kiibel-TV-n

ä

t 

ä

r ej inr

ä

knade i angiven kostnad.

6.24    lD*?![Dt "

ä

t

F

ö

r radio/TV:s behov av ljud- och videof

ö

rbindelser byggs ett kabel-n

ä

t mellan resp t

ä

vlingsarena och "broadcasting centre" (IBC). Erforderliga videof

ö

rbindelser fr

å

n l

ä

ngdskid

å

kningen ute p

å

 sp

å

rslingan ing

å

r dock i 6.31.

F

ö

r att ge arrang

ö

rer, massmedia och aktiva m

ö

jlighet att f

ö

lja aktiviteterna vid de olika arenorna, byggs ett n

ä

t f

ö

r kabel-TV med en kapacitet av 20 kanaler. Uttag f

ö

r anslutning anordnas bl a i varje rum i OS-byn och vid kommentatorsplatserna p

å 

resp t

ä

vlingsarena.

Behovet av f

ö

rbindelser f

ö

r radio/TV-s

ä

ndningar till/fr

å

n Falun 

ä

r inr

ä

knade under 6.25 vad g

ä

ller ljud och under 6.31 vad g

ä

ller video.

6.25    [

ö

rhyrda ledningar (ljudf

ö

rbindelser)

F

ö

r radio/TV:s behov av programf

ö

rbindelser m m till/fr

å

n Falun anordnas fasta f

ö

rbindelser mellan huvudcentralen i Falun (IBC) och undercentralen i Are (SUB-IBC). F

ö

r anslutning till natio­nella/internationella n

ä

t f

ö

r radio- och TV-uts

ä

ndning anordnas fasta f

ö

rbindelser mellan IBC i Falun och central i Stockholm. Kostnad f

ö

r video-f

ö

rbindelser till/fr

å

n Falun anges dock under 6.31.

105

Prop. 1985/86:104

6.26    Vi deof

ö

rb1nde1ser

Kostnad f

ö

r anordnande av erforderliga video-f

ö

rbindelser Falun-Are och Falun-Stockholm anges under 6.31.

6.27    Driftkostnader

Funktionen hos anl

ä

ggningarna f

ö

r telekommunikation m

å

ste i m

ö

jligaste m

å

n s

ä

kerst

ä

llas. Vid behov ska fels

ö

kning/felav-hj

ä

lpning eller annan t

ä

nkbar 

å

tg

ä

rd, t ex omkoppling, snabbt kunna p

å

b

ö

rjas. F

ö

r detta kr

ä

vs ut

ö

kade personella insatser motsvarande ca 30 manm

å

nader (inkl testt

ä

vlingar) i form av jourtj

ä

nstg

ö

ring eller liknande, samt ut

ö

kad reservdelsh

å

ll­ning.

F

ö

r installationer i trafikapparaten 

ä

r restv

ä

rdet v

ä

rdet vid tiden d

å

 installationen normalt erfordras minskat med r

ä

nte­kostnaden. F

ö

r tillf

ä

lliga installationer (terminaler och dylikt) 

ä

r restv

ä

rdet v

ä

rdet p

å

 materielen efter nedmonte-ringen minskad med nedtagningskostnaden.

De produkter och tj

ä

nster, som televerket tillhandah

å

ller, 

ä

r endast delvis moms-belagda. I princip betalas ingen moms p

å 

det f

ö

r

ä

dlade v

ä

rdet av t ex telefonstationsutrustning utan enbart p

å

 de ing

å

ende komponenter, som k

ö

pes p

å

ö

ppna markna­den.

Ing

å

ende moms uppskattas d

ä

rf

ö

r utg

ö

ra 5 % av totalt angivet belopp.

6.29    l:

ä

r!?.2ch_beyakningsanl

ä

ggn1ngar

Anl

ä

ggningar anordnas f

ö

r:

-

inbrottslarm

-

passagekontroll

-

TV-

ö

vervakning

106

Prop. 1985/86: 104

6.3     Televerket Radio

Televerket Radio har i samarbete med Faluns och 

Ö

stersunds teleomr

å

de samt Sveriges Radio utarbetat en mycket prelimin

ä

r kalkyl utvisande televerkets kostnader f

ö

r ljudradio- och TV-distribution mellan t

ä

vlingsplatserna och till utlandet vid ett svenskt vinter-OS 1992.

Kalkylen

ä

r baserad p

å

 tillsammans med Sveriges Radio bed

ö

mda 

ö

verf

ö

ringsbehov mellan t

ä

vlingsplatserna och till utlandet. Kostnaderna anges i 1985 (januari) 

å

rs prisniv

å

 och baseras p

å

grova uppskattningar. Vi f

ö

ruts

ä

tter att rundradiofonden inte ska belastas med kostnader f

ö

r radio- och TV-verksamheten.

Om spelen skulle f

ö

rl

ä

ngas t ex tre dagar p

å

verkas kostnaderna marginellt s

å

vida inte fler TV-f

ö

rbindelser mellan Are och Falun eller Falun och utlandet skulle erfordras. S

å

dana extra­kostnader har ej medtagits.

Ut

ö

ver nedan angivna behov kan det bli aktuellt att utl

ä

ndska programf

ö

retag kommer med egna transportabla jordstationer. Om­kostnaderna h

ä

rf

ö

r brukar betalas av resp land och har ej med­tagits i kalkylen.

6.31    l"

É

Si?r2"95!595iD3?r

F

ö

r att m

ö

ta de f

ö

rv

ä

ntade kraven beh

ö

vs en avsev

ä

rd utbyggnad av televerkets anl

ä

ggningar. I viss utstr

ä

ckning kan detta ske genom tidigarel

ä

ggning av planerade ut

ö

kningar/moderniseringar. En stor del av utrustningen kan emellertid senare nyttjas i televerkets normala verksamhet. D

ä

rvid m

å

ste dock flyttning av utrustning ske till andra orter.

Efterf

ö

ljande sammanst

ä

llning visar hur den uppskattade totala bruttoinvesteringskostnaden (materiel och d

ä

rmed f

ö

renade arbetskostnader) p

å

 ca 92 milj kr kan h

ä

rledas ur olika investe­rings

ä

ndam

å

l .

107

Prop. 1985/86:104

Bruttoin-    Restv

ä

rde vestering Lokala f

ö

rbindelser f

ö

r bild och ljud samt kontroll- och kopplings­utrustning p

å

 t

ä

vlingsplatser och masterkontroll

-

Are

6,5

-

Falun

8,5

TT"

10

F

ö

rbindelser f

ö

r bild och ljud

mellan Are och Falun

20

13

Aterg

å

ngsf

ö

rbindelser (6 st TV-

tittar) fr

å

n Falun till Are        30

18

F

ö

rbindelser fr

å

n Falun till

utlandet

27

17

SUMMA       92

58

Netto speciellt f

ö

r OS 34 milj kr

Kostnader f

ö

r lokala kabelbundna f

ö

rbindelser inkl kabel-TV-n

ä

t i Are och Falun samt ljudf

ö

rbindelser huvudsakligen kommenta­torf

ö

rbindelser fr

å

n Are till Falun och Falun till utlandet ing

å

r i den separat l

ä

mnade teleomr

å

deskalkylen. Detta g

ä

ller 

ä

ven telefontj

ä

nster (v

ä

xlar o dyl).

De angivna kostnaderna 

ä

r ber

ä

knade p

å

 i huvudsak nu k

ä

nd tek­nik och utrustning. I vilken omfattning den tekniska utveck­lingen p

å

verkar angivna kostnader beror inte enbart p

å

 utrust­ningens pris och kapacitet utan 

ä

ven p

å

 de krav och f

ö

rv

ä

nt­ningar anv

ä

ndarna st

ä

ller p

å

 ny teknik och utrustning.

Den f

ö

r OS beh

ö

vliga investeringen ryms inte inom televerkets normala investeringsramar, varf

ö

r televerket ej kan finansiera dessa med egna medel utan vi f

ö

ruts

ä

tter att medel h

ä

rf

ö

r erh

å

lls fr

å

n OS-kommitt

é

n.

F

ö

r genomf

ö

randet av bruttoinvesteringen erfordras under 1990 ca 35 milj kr och 1991 ca 57 milj kr. Restv

ä

rdet ca 58 milj kr ber

ä

knas kunna utnyttjas f

ö

r televerkets investeringar med 32 milj kr 1993 och 26 milj kr 1994. N

å

gra r

ä

ntekostnader har inte inr

ä

knats.

108

Prop. 1985/86:104

5.32    Driftkostnader

F

ö

ljande sammanst

ä

llning f

å

r betraktas som prelimin

ä

r avsedd att belysa storleksordningen av de kostnader som skall belasta OS-kommitt

é

n och inkludera ett begr

ä

nsat f

ö

r-OS 1991. Mer­parten av kostnaderna utfaller till betalning i samband med spelen varf

ö

r behov av f

ö

rskottsmedel f

ö

r detta ej beaktas i denna kalkyl.

F

ö

rplanering och projektering

5

Utbildning och bemaning f

ö

r distribution, 

ö

vervakning och| service

F

ö

rbindelsebest

ä

lIningskontor| Frekvensplanering

Hyra av jordstation, satellittran-sponder, helikopter, reportagel

ä

nk, terminalvagnar m m

Avg

å

r int

ä

kter fr

å

n utl

ä

ndska programf

ö

retag

Netto   11 milj kr

6.33    Lokaer

Televerket f

ö

ruts

ä

tter att arrang

ö

ren utan kostnad f

ö

r tele­verket tillhandah

å

ller 

ä

ndam

å

lsenliga lokaler f

ö

r tillf

ä

llig uppst

ä

llning av teknisk utrustning, expeditioner, personalrum och f

ö

r andra motsvarande 

ä

ndam

å

l liksom erforderlig v

ä

rme, elektrisk energi inkl reservkraft, VVS och s

ä

kerhetsbevakning.

Vidare f

ö

ruts

ä

tts att arrang

ö

ren tillf

ö

rs

ä

krar televerket logi­m

ö

jligheter f

ö

r tj

ä

nstg

ö

rande driftpersonal (ca 25 personer i Falun och ca 15 i Are) under t

ä

vlingsperioden i n

ä

ra anslutning till masterkontrollerna.

Lokalbehov i direkt anslutning till Sveriges Radio:

St

ö

rtloppsm

å

l

20 m

5 kVA

Slalomm

å

l

20 "

5 "

IBC Are

100 "

10 "

IBC Falun

200 "

15 "

L

ä

nkterminal vid

hoppbacken Falun

20 "

10 "

109

Prop. 1985/86: 104

Bilparkering i anslutning till IBC Are       10 platser Bilparkering i anslutning till IBC Falun     15 platser

Uppst

ä

llningsplatser utomhus (inh

ä

gnad) f

ö

r transportabla satellitstationer med fri sikt mot s

ö

der

-

Are 60 m    15 kVA

-

Falun 120 m 30 kVa

Tillg

å

ng till lokalerna ca 4 m

å

nader f

ö

re och 1 m

å

nad efter OS.

6.34    Sanmanf attning

F

ö

r radio- och TV-distributionen 

ä

r det uppskattade kostnaderna f

ö

ljande (1985 (januari) 

å

rs prisniv

å

).

Totalinvestering

92 milj kr

- avg

å

r restv

ä

rde

-58 "

Driftkostnad

+13 "

- avg

å

r int

ä

kter fr

å

n ut-

l

ä

ndska programf

ö

retag

-2 "   "

Budgetreserv 15 

%

7 ri      

II

Nettokostnad (exkl r

ä

nta)

att belasta OS-budgeten

52 milj kr

Radio- och TV-

ö

verf

ö

ringar klassas f

ö

r n

ä

rvarande som tele­tj

ä

nst, varf

ö

r moms ej tillkommer. D

ä

remot ing

å

r i ovann

ä

mnda kostnader moms p

å

 den materiel televerket m

å

ste k

ö

pa in.

Bilagor

Are f

ö

rbindelsebehov

bilaga 6A

Falun f

ö

rbindelsebehov

"   6B

F

ö

rbindelser utlandet

"  6C

110

Prop. 1985/86:104 Samnanst

ä

llnlng investeringar och drift

POS.

INVESTERINGSDEL

KOSTNAD I

1.OOO-TAL KRONOR

ANM.

6

INVESTERINGAR OCH DRIFT TELESERVICE

233 000

Restv.tot 93 000

6.1

Ö

STERSUNDS TELEOMR.

52 500

Restv tot 16 400

6.11

F

ö

rst

ä

kning trafik apparaten

28 800

Restv 10 700

6.12

Abonnentv

ä

xel

6 100

Restv 1 900

6.13

Terminaler

8 600

Restv 2 100

6.14

Interna n

ä

t

2 300

Restv 300

6.15

F

ö

rhyrda ledningar

Ing

å

r 6.25

6.'16

Videof

ö

rbindelser

Ing

å

r 6.31

6.17

Driftkostnader

700

6.19

Larm och bevakning

6 000

Restv 1 400

anm

F

ö

r Free-Style tillkommer kostnad om ca 1 milj kr f

ö

r interna n

ä

t.

6.2

FALUNS TELEOMR

Å

DE

77 800

Restv tot 18 600

9

200

10

000

4

000

13

000

2

300

6

000

6.21

F

ö

rst

ä

rkning av

33 300

Restv 11 400 trafikapparaten

6.22

Abonnentv

ä

xel

9 200

Restv 2 800

6.23

Terminaler

10 000

Restv 3 000

6.24

Interna n

ä

t

4 000

Restv 200

5.21

F

ö

rhyrda ledningar

6.21

Videof

ö

rbindelser

Ing

å

r 6.31

6.27   Driftkostnader

6.29

Larm och bevakning

6 000

Restv 1 200

111

Prop. 1985/86: 104

OOO-TAL KRONOR

ANM.

103 000

92 000

Restv tot 58 000

Restv 10 000

Restv 13 000

Restv 18 000

POS.  INVESTERINGSDEL

6.3   TELEVERKET RADIO

6.31   Investeringskostnader

Lokala f

ö

rbindelser  15 000 f

ö

r bild och ljud

F

ö

rbindelser bild   20 000 och ljud Are-Falun

Ä

terg

å

ngsf

ö

rbind-    30 000 elser fr

å

n Falun till Are

F

ö

rbindelser       27 000

Restv 17 000

Falu-utland

6.32   Driftkostnader

11 000

112

Prop. 1985/86: 104

TELEVERKET RADIO Rundradio, Rrt A

BILAGA 6A

1935-03-28 1985-04-10 Rev.

Å

RE, VINTER-OS 1992

H K

Q

O

O

Transportabla jordstationer f

ö

r 

ö

verf

ö

ring via satellit

v 

"

il  t t

\

v

St

ö

rtlo

PP

Slalom

Free-style

os-byn

CZ)

»

»

10 TV-kanaler i kabel-TV-n

ä

t, f

ö

r "tittar"

SUB - IBC

Teknik

Bokning

Radiol

ä

nkcent ra 1

Ifn-

-v

ä

xel

os

50

ankn

+

15

HL

(IBC = International Broadcasting Centre)

5 st telex, telefax etc,

FALUN

113

8   Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104

TELEVERKET RADIO Rund radio, Rrt 4

FALUN

VINTER-OS    1992

BILAGA 6B

1 985-03-28 1985-04-10     Rev.

Kabel-TV

n

ä

t 20 kanaler

tittar"

Tfn Vx

os

150 ankn 50 HL

Tfn vx RR

250 ankn

(lokalt)

Telex Telefax 10 st

SP

Ä

R-SLINGA

video

video

stereopar

120 lokalpar

I

Back­hoppning

lob

v ideo

video

stereopar

1 34 lokalpar

video

v ideo

stereopar

3t

TERMINERING

Video             UTLANDET

10     st

Stereopar 1 5     st

7   kHz 

lo     st

Skr ids-sko

9b  lokalpar

video

video

stereopar

122 lokalpar

Xt

tt

4-t r

å

da r 240 st

Ishockey A

video

video

s tereopar

158 lokalpar

xn

>

Ishockey

os-byn

PRESS

video

video

stereopar

120 lokalpar

video

video

stereopar

lokalpar

1

v idee o

1   stereopar

lokalpar

20  lokalpar

Xjr

tt

ir

U

J

CU

H

z

UJ

u

ai

O

:

Z

.J

M

1-4

O

7.

2

i-i

:>:i

Q

U  O

H   tQ

C

£

~ir

"nr

Transportabla jord-stationer f

ö

r 

ö

ver­f

ö

ring via satellit.

Ä

UE -FALUN- Are

video

4 

 6

sr"

st Storaopar 6 st

 6 st 

4 - t r 

å

da r

75st 7 kHz

20 st

114

Prop. 1985/86:104

TELEVERKET RADIO Rundradio, Rrt M

VINTER-OS 1992

BILAGA 6C

1985-04-10

Bildf

ö

rbindelser

SVT EBU

115

Prop. 1985/86:104 RADIO- OCH TV-BEVAKNINGEN AV OS 92 I FALUN OCH ARE

7.1     Policy. f

ö

ruts

ä

ttningar

En absolut f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att moderna olympiska spel blivit internationella storh

ä

ndelser och d

ä

rmed av stort PR-v

ä

rde f

ö

r v

ä

rdnationen

ä

r en val fungerande massmediabevakning. Radio och TV ger m

ö

jligheter f

ö

r i stort sett hela jordens befolk­ning att f

ö

lja spelen och ett stort ansvar 

å

vilar arrangerande lands rundradiobolag.

Insatserna fr

å

n de ansvariga radio- och TV-bolagen vid de olympiska spelen under 60-, 70- och 80-talen har varit betyd­ande och absolut senaste "state-of-the-art" hos teknisk ut­rustning har utnyttjas.

En utg

å

ngspunkt f

ö

r Sveriges Radio-bolagens planering inf

ö

r OS 92 i Falun/Are 

ä

r att h

å

lla samma h

ö

ga standard och s

ä

kerhet som under tidigare spel.

Det direkta underlaget f

ö

r denna rapport 

ä

r erfarenheter och uppgifter fr

å

n tidigare olympiska spel fr

ä

mst vinter-OS i Sarajevo.

Radio- och TV-bevakningen av OS 92 i Falun och Are har ur RR's och SVT's synpunkt tv

å

 syften

att bevaka samtliga t

ä

vlingsevenemang inkl invigning och avslutning och erbjuda alla nationer som s

å

ö

nskar multina­tionella oredigerade tv-program. Tre multilaterala kanaler planeras. Radiobevakningen inneb

ä

r produktion av internationellt ljud.

att mot betalning erbjuda resurser f

ö

r unilateralt riktat material. I f

ö

rsta hand avses resurser f

ö

r produktion av egna radio- och TV-program och inslag f

ö

r 

ö

verf

ö

ring till hemlandet.

116

Prop. 1985/86: 104

Vissa nationer, t ex USA och Japan fordrar vanligen avsev

ä

rda resurser och arrangemang ut

ö

ver denna service. Man tar med sig stora m

ä

ngder egna tekniska resurser som kr

ä

ver lokaler, kamera­platser, parkeringsytor, kraftf

ö

rs

ö

rjning, f

ö

rbindelser etc. Detta har ej beaktats i kalkylen.

Riksradions och Televisionens egen programverksamhet i samband med OS ligger utanf

ö

r denna kalkyl.

Televerket Radio/Rundradio svarar f

ö

r alla f

ö

rbindelser enligt det ordinarie avtalet mellan bolagen. Normalt avses d

å

 all 

ö

ver­f

ö

ring av programmaterial med tillh

ö

rande kommandof

ö

rbindelser till och fr

å

n samt mellan produktionsplatserna. Inom produk­tionsplatserna svarar normalt programbolag sj

ä

lva f

ö

r erforder­liga f

ö

rbindelser. P

å

 grund av den stora omfattningen och komp­lexiteten hos vissa arrangemang (utf

ö

rs

å

kning o l

ä

ngd

å

kning p

å 

skidor) kommer Televerket att svara 

ä

ven f

ö

r vissa 

ö

verf

ö

ringar mellan enskilda kameror och OB-enheterna.

RR och SVT har f

ö

rsett Televerket med uppgifter om de aktuella f

ö

rb i ndelsebehoven.

Radions och TVs behov av teletj

ä

nster 

ä

r omfattande. Uppgifter om dessa behov har 

ö

verl

ä

mnats till Televerket. Kostnader f

ö

r detta har inte medtagits i kalkylen.

T

ä

vlingsprogrammet som redovisas i bilaga 7A utg

ö

r den prim

ä

ra planeringsbasen som direkt best

ä

mmer omfattningen av insatser i form av tekniska resurser och personal. Programmet 

ä

r utarbetat inom SVT i avsikt att minimera resursbehoven. 

Ä

ndringar i f

ö

r­h

å

llande till bilaga 7A medf

ö

r sannolikt kostnads

ö

kningar.

Policyn vid kalkylering av kostnader f

ö

r tekniska resurser har varit att i m

ö

jligaste m

å

n undvika investeringar. RR's och SVT's egna resurser r

ä

cker bara till att t

ä

cka en br

å

kdel av resursbehoven. Planeringen f

ö

ruts

ä

tter att avsev

ä

rda resurser i b

å

de apparatur och personal kan 'hyras fr

å

n fr

ä

mmande l

ä

nders rundradioorganisationer, fr

ä

mst inom Norden.

117

Prop. 1985/86:104

Radio- och TV-centra i Falun och Are kr

ä

ver emellertid om­fattande installationer och specialutrustningar som inte 

ä

r m

ö

jliga att hyra eller 

å

tervinna.

Alla priser 

ä

r ber

ä

knade i prisl

ä

ge januari -85 och inkluderar merv

ä

rdeskatt.

I allt 

ö

kande grad har det blivit regel vid olympiska spel att v

ä

rdlandet tar betalt av g

ä

stande radiobolag f

ö

r exklusiva tj

ä

nster s

å

som redaktionsrum med inredning och utrustning, studioutnyttjning, reportageteam, videobandredigering etc.

Det

ä

r allts

å

 rimligt att r

ä

kna med int

ä

kter som inte 

ä

r f

ö

r­sumbara.

Samtliga lokaler anskaffas, byggs och grundinredes av arrang

ö­

ren utan kostnad f

ö

r Sveriges Radio-koncernen. Programbolagen svarar f

ö

r installation av teknisk utrustning.

Arrang

ö

ren svarar f

ö

r kraftf

ö

rs

ö

rjning enligt specifikationer

fr

å

n Sveriges Radio.

Arrang

ö

ren svarar ocks

å

 f

ö

r reservkraft f

ö

r fasta anl

ä

ggningar

s

å

som Radio- och TV-center i Falun och Are.

SVT svarar f

ö

r reservkraft p

å

 OB-platser.

Arrang

ö

ren svarar f

ö

r att elektriska signaler representerande tidtagning och resultatredovisning 

ö

verf

ö

res kostnadsfritt till SVT's utrustning.

Den tid som st

å

tt till f

ö

rfogande f

ö

r SR-bolagen f

ö

r att fram­st

ä

lla kalkylen har varit anm

ä

rkningsv

ä

rt kort. Felbed

ö

m­ningar och gl

ö

mda kostnader kan s

å

ledes f

ö

rekomma.

SR f

ö

ruts

ä

tter att koncernens kostnader f

ö

r bevakning av olym­piaden enligt ovan inte belastar rundradiofonden. Kostnaderna f

ö

r produktion enligt h

ä

r angivna f

ö

ruts

ä

ttningar betalas av OS-kommitt

é

n enligt s

ä

rskilt avtal mellan kommitt

é

n och SR-koncernen.

118

Prop. 1985/86: 104

7.2     Sammanfattning av kostnader

Sammanst

ä

llning av ing

å

ende kostnader redovisas i bilagorna 7A - 7H.

7.21    Driftkostnader

Tekniska resurser p

å

 arenor (bil 78) Tekniska resurser i radio- och TV-centra (bil 7C)

-

Falun

-

Are

Personalkostnader (bil 7D) Planeringskostnader (bil 7G) 

ö

vriga driftkostnader (bil 7E)

SUMMA DRIFTKOSTNADER

14,3 milj kr

3.2

1,0

27,1

24,0

7,8

77,4

milj kr

7.22    Anskaffningskostnader

P

å

 arenorna (bil 7B)

I radio- och TV-centra (bil 7C)

-

Falun

-

Are

3,4 milj kr

11,2 "  " 2,7 "  "

SUMMA ANSKAFFNINGSKOSTNADER  17,3 milj kr

7.23    Totala kostnader

Driftkostnader

7.21

Anskaffningskostnader    7.22

77,4 milj kr 17,3 

"

SUMMA KOSTNADER

94,7 milj kr

7.24    I[!*'?5S![

Enligt kalkyl (bil 7H)

10,0 milj kr

119

Prop. 1985/86:104

7.25    Nettokostnader

t Totala kostnaden 

 Int

ä

kter

7.23 7.24

94,7 milj kr 10,0 "

SUMMA NETTOKOSTNADER

84,7 "

7.26    LilSYlltetsbehov

Merparten av kostnaderna s

å

som teknikhyror och personalkostnader utfaller till betalning i samband med spelen. Eventuella behov av f

ö

rskottsmedel f

ö

r detta har ej beaktas.

F

ö

r anskaffning av teknisk material och planering kr

ä

vs en tidigare tillg

ä

nglighet.

F

ö

r anskaffningar:

1:a kvartalet

1990

5,0 Mkr

3:e

1990

3,4 "

4:e

1990

8,9 "

F

ö

r planering

1:a kvartalet

1987

0,9 Mkr

1:a

1988

3,7 "

1:a

1989

2,6 "

1 -. a

1990

3,3 "

1: a

1991

10,7 "

1:a

1992

2,8 "

7.3     Lokalbehov

Behoven redovisas i detalj i bilaga 7F.

Sammanlagt beh

ö

vs uppskattningsvis:

I radio- och TV-centret i Falun I radio- och TV-centret i Are Kommentatorhytter o dyl p

å

 arenorna

6.025 kvadratmeter

655 1.700

I angivna ytor ej erforderliga ytor f

ö

r utl

ä

ndska TV-bolag.

120

Prop. 1985/86:104

Radio- och TV-verksamhet st

ä

ller s

ä

rskilda krav p

å

 lokaler. Det g

ä

ller en stabil kraftf

ö

rs

ö

rjning till elektroniken, v

ä

l tilltagna ventilationsanl

ä

ggningar f

ö

r att leda bort f

ö

rlust­v

ä

rme samt god ljudisolering for studiolokalerna.

Lokalerna skall vara v

ä

l samlade, huvuddelen m

å

ste vara i samma byggnad.

Ber

ä

kningen har tagit h

ä

nsyn till Televerkets behov av utrymme f

ö

r termineringsutrustning och f

ö

rst

ä

rkaranl

ä

ggningar i radio-och TV-centra.

S

ä

rskilt viktigt 

ä

r att erforderliga uppst

ä

llningsytor f

ö

r OB-bussar st

ä

lls till f

ö

rfogande vid arenorna.

I anslutning till TV-centra erfordas parkeringspaltser f

ö

r 150 bilar i Falun och 50 i Are.

H

ä

nsyn m

å

ste tagas till behoven av kameraplatser p

å

 arenorna.

BILAGOR

Bilaga 7A

T

ä

vlingsschema

7B

Behov av tekniska resurser f

ö

r arenabevakning

7C

Behov av tekniska resurser i radio-och TV-centra

i Falun och Are

"  7D

Driftpersonal - behov och kostnader

"  7E

ö

vriga driftkostnader

"  7F

Lokalbehov f

ö

r radio och TV

"  7G

F

ö

rplanering

7H

Int

ä

ktskalkyl

121

Prop. 1985/86:104

BILAGA 7A

I9P.5-03-IO

*ke   Iwarison/Hu

ö

ppningsceremont Backhoppning

70 m 90 m

31 ti

1 on

2

to

3 fr

4 lo

5 

S

Ö

6

7 ti

8 01

9 to

10

fr

11 lo

S3

14-16

13-16

13-16

Ldngddkning

komb

15 km                 H

30  km                   H

9-12

12-14 9-11

Stafett

50  km                     H ll

«

10                    ,  H 15   km  koi* 5 km                     D 10   km                     0 ?0  km                   D

9-11

9-11 12-13

9-n

9-1?

Q-:,

Stafett Skidskytte

4x5                      0 10 km ;0  km

9-n

9-11

- 9-11

Stafett Alpint (*rt) -

fl

«

7.5 km Slalom               H Storslalom       B

Super G              H St

ö

rtlopp            H

Slalom              D

11-13

11-13

11-13

10-14

9-12 10-15

10-16

Skridsko

Storslalom        0 Super f,              0

St

ö

rtlopp          D 500 m                 H 1.000m             H

1.500 m             H 5.000 m             H 10.000 m           H

SOO m                  D 1.000 m             D

11-13

11-13

10-11 12-13

10-13

10-12

11-13 10-12

10-14

10-12

9-13

Rodel

1.500 m              0 3.000 m              B 1-mans                H/O 2-mans                H

10-12 8-10

e-10

13-15

10-12 13-15

13-15

Bob

2-mans                H 4-mans                 H

13-15

13-15

13-15

13-15

Konstikning

Obl.                      H Kort progr        H Fria                      H

Obl.                      D Kort progr         0 Fria                      D

Isd. obl.  1 Isd. obl. 2 Fri   dans

12-17

14-17

8-12

15-17 19-22

8-12

19-22 17-20

19-22

Ishockey

Par kort progr Par fria Uppvisning

A S

13-20 13-20

13-20

19-22 13-20

13-20

19-22

13-20

13-20

1 

13-20

13-20

13-20

13-20

13-20

17-li l3-!7

Avslutning

15.3C

OBS

Detta tävlingsschema framtaget endast som underlag förteräkning SR:5 insatser

vid OS 92.

122

Prop. 1985/86:104

BILAGA 78

BEHOV AV TEKNISKA RESURSER F

Ö

R ARENABEVAKNING.

Samtliga arenor tv-bevakas med konventionell OB-teknik, egna eller inhyrda enheter. Evenemangens art, storlek och vikt kr

ä

ver att OB-bussarna m

å

ste kompletteras med ett st

ö

rre antal l

ö

sa kameror och annan tv-teknisk utrustning.

S

ä

rskilda l

ä

nkar eller speciella fiberkabel system m

å

ste arrangeras f

ö

r 

ö

verf

ö

ring av kamerasignaler fr

å

n otillg

ä

ngliga platser till OB-bussarna.

Radions behov av teknik p

ä

 arenorna inskr

ä

nker sig i stort sett till kommentatorsystem.

Sammanst

ä

llningen nedan redovisar behoven av tekniska resurser are­navis.

1. TEKNISK PRODUKTIONSUTRUSTNING.

PLATS/GREN   OB

KAMEROR

VB

SLO-MO

TEXTG

DVE

KOMM-ENH

FALUN/LUGNET:

Ishockey A Konst

å

kning  1

10

2

3

2

52

Ishockey B   1

10

2

3

2

40

Skridsko    1

10

2

2

2

41

Skidor Skidskytte   1

20

2 ,

2

2

40

Backe      1

7

2

2

2

46

Bob/Rodel    1

20

2

3

2

32

Å

RE:

Slalom etc   1

10

2

2

2

49

St

ö

rtlopp etc 1

15

2

2

2

49

SUMMA:       8

102

16

19

16

8

349

Kalkylen f

ö

ruts

ä

tter att OB-enheterna inhyres kompletta med ovan­st

å

ende utrustning.

Programbolagen r

ä

knar med att sj

ä

lva svara f

ö

r reservkraft med mobila aggregat p

ä

 samtliga arenor. Om kollisioner mel lan t

ä

vlingar kan undvikas i rimlig grad torde visst sambruk kunna 

å

stadkommas.

123

Prop. 1985/86:104

Sammanlagt 5 st aggregat beh

ö

vs:

-

Are/slalom och st

ö

rtloppsbackarna gemensamt

-

Backe och bob/rodel gemensamt

-

Ishockey A och konst

å

kning

-

Ishockey B och skridsko gemensamt

-

Skidor och skidskytte

2. EKONOMISK ANALYS.

Hyrestiden f

ö

r OB-enheter 

ä

r i genomsnitt 20 dagar per enhet inkl riggning, produktionstid samt rivning.

Kostnader:

a) OB-bussar.

Kostnad kkr

{H=hyra, A=an-skaffning)

Marknadspriset p

ä

 dagshyra f

ö

r en modern

OB-buss kompletterad till erforderlig niv

å

(10 kameror, extra slow-motion, vb, textge­

nerator och digitala videoeffekter) 

ä

r

68 kkr

8 st bussar i 20 dagar blir

H =10.880

b) Extra kamerakedjor.

10 st i 17 dagar f

ö

r 3.1 kkr/dag

H =  527

c) Kommentatorenheter (inkl monitorer).

Hyreskostnaden ber

ä

knas till ca 5 kkr/enhet.

F

ö

r erforderliga 349 enheter blir kostnaden

ca

H = 2.160

Ink

ö

p av kommentatormonitorer, 3 st till

varje hytt f

ö

r 2.8 kkr/st.

A = 2.932

d) Gemensamt HF-kommandosystem.

Sambandssystem via HF inklusive person-

s

ö

karsystem.

A =  400

d) Reservkraftaggregat.

Hyrestid 20 dagar, 7.4 kkr/dag och 5 enheter

ger

H =  740

e) Sammanst

ä

llning av kostnader.

SUMMA HYRESKOSTNADER:    14.307 kkr Kostnaderna utfaller till betalning under l:a kvartalet 1992.

SUMMA ANSKAFFNINGSKOSTNADER:     3.332 kkr Likvida medel beh

ö

vs 3:e kvartalet 1990.

124

Prop. 1985/86: 104 BILAGA 7C

BEHOV AV TEKNISKA RESURSER I RADIO- OCH TV-CENTRA I FALUN OCH ARE 1. TEKNISK PRODUKTIONSUTRUSTNING.

a) FALUN/LUGNET.

Radio- och tv-centret i Falun/Lugnet 

ä

r knutpunkten f

ö

r all verk­samhet, s

ä

v

ä

l tekniskt som administrativt. Alla inkommande signaler fr

å

n arenorna p

å

 Lugnet och 

Å

re termineras h

ä

r. Signalerna bearbe­tas vid behov och sammanst

ä

lls till tre parallella utg

å

ende multi­laterala tv-kanaler. En unilateral kanal produceras i centret.

Samtliga 349 kommentatorledningar termineras och rangeras till r

ä

tt mottagarland i RR/SVT-centret.

Faciliteter f

ö

r kommentering fr

ä

n tv-monitoer, sk off-tube kommen-tering erbjudes.

Registrering och bearbetning f

ö

r unilateralt bruk av materialet SDm

ö

verf

ö

rts fr

å

n t

ä

vlingsarenorna sker i vb-centralen med sina 8 vb-block.

Anl

ä

ggningen

ä

r tekniskt komplex och kr

ä

ver avsev

ä

rda tekniska in­stallationer.

Vidare inneh

å

ller centret tv- och radiostudior f

ö

r g

ä

stande rundra­diobolag, redaktionslokaler f

ö

r dessa, central administration, bok-ningskontor, f

ö

rr

å

d och underh

ä

llsverkst

ä

der.

Teknisk apparatur:

25

st outrustade radiostudior 6 st utrustade

26

st tv-redaktioner med f

ö

rbindelser och grundutrustning

2 st tv-studior utrustade med

-

3 kameror

-

bildmixer

-

ljudmixer

-

textgenerator

-

ljusreglering

-

installationsmateriel

(Planeringen utg

å

r fr

ä

n att f

ö

rs

ö

rjning sker med mindre OB-bussar.)

VB-central

-

16 vb-maskiner grupperade i 2-maskinsblock

-

underv

ä

xel

2 st ENG-block 2 st ENG-team

125

Prop. 1985/86:104

15 st kommentatorenheter f

ö

r off-tube

Masterkontroll fr

å

n EBU

-

4 st PK'n

-

dispatch

-

kommentatorv

ä

xel

Central v

ä

xel, gr

ä

nssnitt mot Televerket

HF-system f

ö

r distribution av  20  videokanaler  ("kabel-tv"l

b)

Å

RE.

Centret

ä

r en sambandscentral f

ö

r aktiviteterna i backarna i 

Å

re. Viss teknik f

ö

r vb-bearbetning erfordras samt terminering och rang-ering av inkommande ledningar. N

å

gra f

å

 radio- och tv-studior f

ö

r segerintervjuer och uppf

ö

ljningar f

ö

r uthyrning till g

ä

stande bolag beh

ö

vs.

1 

ö

vrigt inneh

å

ller centret lokaler f

ö

r ledning och administration,

f

ö

rr

å

d och underh

å

llsverkst

ä

der.

Teknisk apparatur:

2 st komplett utrustade radiostudior

15 st mindre tv-redaktioner med f

ö

rbindelser och grundutrustning

1 st TV-studio med

-

3 kameror

-

bildmixer

-

ljudmixer

-

textgenerator

-

ljusreglering

(Planeringen utg

å

r fr

ä

n att f

ö

rs

ö

rjning sker med mindre OB-buss.)

VB-central med

-  8 vb-maskiner grupperade i

2-maskinsblock

Central v

ä

xel, gr

ä

nssnitt mot Televerket

HF-system f

ö

r distribution av  10  videokanaler  ("kabel-tv")

2. EKONOMISK ANALYS.

Grundutrustning s

å

som OB-bussar, videobandmaskiner, ljudblock etc f

ö

rutsattes kunna hyras. Den stora masterkontrollen l

å

nas av EBU till vissa,i sammanhanget l

å

ga, driftskostnader.

Installationerna

ä

r emellertid omfattande och kr

ä

ver avsev

ä

rda m

ä

ngder kabel och v

ä

xel system.

126

Prop. 1985/86: 104

a) FALUN/LUGNET.

Hyreskostnad kkr

5 st ljudbussar f

ö

r radiostudior

315

2 st OB-bussar f

ö

r tv-studior

840

16 vb-maskiner

740

2 st ENG-block

185

2 st ENG-team

247

15 st off-tube kommentatorsyst.

241

Masterkontroll EBU

494

Frame stores f

ö

r Master Control

123

SUMMA:

3185 kkr

Anskaffningskostnad kkr

Grundutrustning till 30 st radiostudior

700

HF-kommando inkl persons

ö

kare

250

HF-s

ä

ndare RR

275

Monitorer, VHS

2759

B

ä

rbara bandspelare RR

330

Radiomottagare

45

"Kabel-TV system"

500

Kabelutj

ä

mning

480

V

ä

xel

100

VB-v

ä

ljare, kringutrustning

400

M

ä

tutrustning

100

ENG-block. kringutrustning

100

kabel, installationsmateriel RR+TV

1360

ö

vrigt          _

420

projektering (inkl 

Å

re) RR-t-TV

1850

installation RR+TV

1535

SUMMA:

11204 kkr

b) ARE.

Hyreskostnad kkr

-

2 st ljudbussar f

ö

r radiostudior

126

-

1 st OB-buss f

ö

r tv-studio

420

-

8 st vb-maskiner

370

SUMMA:

916

Anskaffningskostnad kkr

-

"Kabel-TV system"                                             300

-

HF-s

ä

ndare RR          110 ' B

ä

rbara bandspelare RR   130

-

Monitorer,  VHS                                                  480

-

Kabelutj

ä

mning                                                  180

-

V

ä

xel                                                                    50

- VB-v

ä

ljare, kringutrustning

200

' M

ä

tutrustning

100

127

Prop. 1985/86: 104

-

kabel,   installationsmateriel                            300

-

ö

vrigt                                                               210

-

installation RR+TV

500

SUMMA:

2670 kkr

c) Sammanst

ä

llning av kostnader.

Summa hyreskostnader

4 100 kkr

Kostnaderna utfaller till betalning l:a  kvartalet  1992.

Summa investeringskostnader

13 874 kkr

Behov av likvida medel:

1990 l:a kvartalet   5.0 Mkr 1990 4:e   "       8.9  "

128

Prop. 1985/86: 104 BILAGA 7D

DRIFTSPERSONAL - BEHOV OCH KOSTNADER.

Bevakning av en olympiad 

ä

r en personalkr

ä

vande operation. Ett stort antal specialister inom tekniska och programm

ä

ssiga yrken beh

ö

vs f

ö

r att uts

ä

ndningarna skall kunna ske p

å

 ett professionellt och s

ä

kert s

ä

tt. Ett stort serviceansvar gentemot g

ä

stande radio-och tv-bolag fr

å

n hela v

ä

rlden 

å

vilar arrangerande nation. Exempel p

å

 erforderliga personalkategorier

-

TOM

-

Ljudtekniker

-

Bildingenj

ö

rer

-

Mixertekniker

-

TV-fotografer

-

Ljudassistenter

-

Elektriker

-

OB-assistenter

-

Servicetekniker

-

Kommentatortekniker

-

Videobandtekniker

-

Slow-motion tekniker

-

Grafiker

-

Atelj

é

personal

-

Producenter

-

Scriptor

-

Bandredakt

ö

rer

-

F

ö

rr

å

dspersonal

-

Ekonomer

-

Sekreterare

-

Bokare

-

Tolkar

-

Ledning

-

V

ä

xelpersonal

-

Studiom

ä

n

-

Liason officers

Utg

å

ngspunkten f

ö

r personalplaneringen 

ä

r det antagna t

ä

vlingsprog­rammet enligt bilaga 1. H

ä

nsyn m

å

ste ocks

å

 tas till tid f

ö

r rigg­ning, genrep och rivning/avveckling.

Maximalt beh

ö

ver ca 630 personer vara i tj

ä

nst samtidigt.

Riksradion och Televisionen kan inte f

ö

rs

ö

rja OS-bevakningen med egen personal. Stora andelar m

ä

ste inhyras "externt" i Sverige och fr

ä

n i f

ö

rsta hand de 

ö

vriga nordiska l

ä

nderna.

Viss nyckel personal i TV-centret i Falun samt merparten av kommen­tatorteknikerna tas fr

ä

n 

ö

vriga Europa.

RESURSBEHOV OCH KOSTNADER.

1.  L

ö

ner.

Totalt 

å

tg

å

r ca 60 000 arbetstimmar till

en kostnad p

ä

 ca 275 kr/tim

16 500 kkr

2.  OB-till

ä

gg.

Tids

å

tg

å

ngen f

ö

r sj

ä

lva produktionen  (dvs

exkl   riggning och rivning)   

ä

r ca 50 000 tim.

Ca 50% av denna tid  

ä

r OB-grundande till   en

kostnad av ca  35 kr/tim                                                  875 kkr                   129

9   Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104

3. Traktamenten.

Nuvarande dygnstraktamente f

ö

r svensk personal-

ä

r 196 kr. Antag 40% utl

ä

ndsk personal med

350 kr/dag.

3 100 kkr

4.  Hotellkostnader.

Normala hotell kostnader dvs ca 400 kr

natten f

ö

rutsattes

4 100 kkr

5.  Resor.

Normalfallet 

ä

r resa mellan Stockholm och Falun/

Å

re. l:a klass t

å

g har f

ö

rut­satts.

Ca 40% ber

ä

knas tas fr

ä

n 

ö

vriga Norden samt Europa.

Viss h

ä

nsyn har tagits till resbehov moll an

Falun och 

Å

re.

Totalt

1 100 kkr

6.  Utbildning.

1 viss begr

ä

nsad utstr

ä

ckning beh

ö

ver

extrainsatt personal utbildning. 50

personer i 10 dagar a 2000 kr. Totalt

inklusive l

ä

rarkostnader

1 400 kkr

SUMMA TOT:     27 075 kkr

130

BILAGA 7E

Ö

VRIGA DRIFTSKOSTNADER.

1.  Transporter.

kkr

-

Materieltransporter (hyrd utrustning fr

å

n Stockholm och utlandet)

250

-

Hyrbilar, tot 15 st i en m

å

nad

90

-

Hyra sn

ö

skotrar f

ö

r riggning o dyl

45

-

Buss f

ö

r personal transporter

50

-

Helikopter f

ö

r riggning och produktion

140

-

Skyliftar som kamerakranar

108

2.  Datasystem f

ö

r resursbokning/planering.

-  hyra 8 m

å

nader inkl systemutveckling

600

3.

Bevakningskostnader.

1000

4.

Administrativ materiel (kopiering, papper etc)

600

5.

Magnetband.

-

1-tums videoband, 200 tim a 1000 kr

200

-

ENG-kassetter

10

-

ljudband

10

6.  Reservdelar.

-batterier, VB-huvuden, plumbikoner etc etc

500

7.  Kl

ä

der

-  Special jackor, k

ä

ngor etc f

ö

r personal

2000

8.

Kontorsm

ö

bler

1000

9.

Representation.

400 10.F

ö

rbrukningsmateriel, 

ö

vrigt

800

SUMMA:

7803 kkr

Prop. 1985/86: 104

131

Prop. 1985/86: 104

BILAGA 7F

LOKALBEHOV F

Ö

R  RADIO OCH  TV.

1. Radio- och tv-center i Fa

un/Lt

jgnet

(kvm).

SVT

Antal

a

RR

Gemens

Studioblock f

ö

r g

ä

stande

bolag(kontor+k-rum+studio)

30

54

1620

St

ö

rre radiostudio

1

100

100

TV-studior f

ö

r g

ä

stande bo-

lag (k-rum+studio)

2

100

200

Masterkontrol1+vb-rum

400

400

CAR (apparatrum, stativ)

300

300

ENG-redigering

15

30

Off-tube kommentering

15

6

90

Kontrollrum f

ö

r off-tube

20

20

Uppeh

å

llsrum f

ö

r tekniker

50

50

Sammantr

ä

desrum

25

100

Briefingrum

200

200

Kontor f

ö

r adm, RR + SVT

20

20

200

200

Teknikbokning

100

100

"Rental service"

50

50

Tekniskt varmf

ö

rr

ä

d

100

75

125

Tekniskt kallf

ö

rr

å

d (Barra-

200

200

cudat

ä

lt?)

Teknikst underh

å

ll

100

100

Redaktion f

ö

r g

ä

stande tv-

bolag, normal storlek

21

65

1365

Dito f

ö

r st

ö

rre tv-bolag

100

500

SUMMA:

1995

2420

1510

TOTALT:

6025

kvm

Samtliga lokaler f

ö

rutsattes ligga i  samma byggnad. F

ö

rr

å

d    i    n

ä

ra

anslutning till  tv-centret.

D

ä

rut

ö

ver beh

ö

vs parkeringsplats f

ö

r ca 150 bilar.

2. Radio- och tv-center i 

Å

re (kvm")

RR

SVT

Gemens

25

50

Antal

Radiostudio f

ö

r g

ä

stande bolag

1

100

100

1

20

20

1

30

30

1

30

30

1

30

30

5

20

40

60

1

50

50

5

15

225

TV-studio f

ö

r g

ä

stande bo­lag

Bokningskontor Uppeh

å

llsrum f

ö

r tekniker Tekniskt f

ö

rr

å

d Tekniskt underh

ä

ll Kontor f

ö

r adm RR+SVT VB-rum, CAR Redaktioner f

ö

r g

ä

stande bol 15

TRT

'W

SUMMA:

TOTALT:                   555 kvm

D

ä

rut

ö

ver beh

ö

vs  parkeringsplats  f

ö

r ca  50 bilar.

"355"

132

Prop. 1985/86:104

3. Arenorna.

Vid varje arena kr

ä

vs uppst

ä

llningsplats f

ö

r OB-bussar med f

ö

lje­fordon p

å

 ca 300 kvm.

D

ä

rut

ö

ver beh

ö

vs p

å

 varje arena lokaler inomhus f

ö

r kommentatorer samt kontrollrum f

ö

r kommentatoranl

ä

ggningen.

a) [REDACTED_EFTERNAMN] f

ö

r ishockey A och konst

å

kning.

L

ä

ktarplatser f

ö

r 52 kommentatorer

-  kvm

Kontrollrum 20 kvm

20

b) [REDACTED_EFTERNAMN] f

ö

r ishockey B.

L

ä

ktarplatser f

ö

r 40 komroentatorei-

Kontrollrum 20 kvm

20

c)  Skridskoarena.

41  st kommentatorhytter a 6 kvm                      246

Kontrollrum 20 kvm                                               20

d)  Skidor, skidskytte

40 st kommentatorhytter a 6 kvm

240

Kontrollrum 20 kvm

20

e)  Backhoppning

46 st kommentatorhytter a 6 kvm                       276

Kontrollrum 20 kvm                                               20

f)   Bob/Rodel

32 st kommentatorhytter a 6 kvm

192

Kontrollrum 20 kvm

20

g)  Slalom etc (

Å

re)

49 st kommentatorhytter a 6 kvm

294

Kontrollrum 20 kvm

20

h) St

ö

rtlopp etc (

Å

re)

49 st komraentatorhytter a 6 kvm

294

Totalbehov t

ö

r kommentatorer

1702 kvm

4. os-byarna.

En mindre, outrustad tv-studio a ca 20 kvm 

ä

r 

ö

nskv

ä

rd i vardera OS-byn i Falun och 

Å

re.

Kontrollrum 20 kvm

20

133

Prop. 1985/86: 104

BILAGA 7G

F

Ö

RPLANERING.

Efter ett eventuellt beslut i oktober 1986 startar planeringsarbe­tet. F

ö

r RR's och SVT's del inneb

ä

r den f

ö

rsta tiden att en m

ä

ngd uppgifter m

å

ste l

ä

mnas till arrang

ö

rerna i framf

ö

r allt byggfr

ä

gor. Man kan allts

å

 r

ä

kna med att resurser m

å

ste st

ä

llas till f

ö

rfogande redan fr

å

n 

å

rsskiftet 1986/87.

N

ä

sta viktiga aktivitet intr

ä

ffar i samband med OS och S

ö

ul.

Calgary

Å

tagande v

ä

xer sedan succesivt f

ö

r att fr

å

n mitten av 1990 upp­skattningsvis 16 personer m

å

ste arbeta heltid.

Totalt uppskattas en planeringskapacitet p

å

 ca 50 man

å

r till en kostnad av 15 Mkr. Omkostnaderna f

ö

r planeringsarbetet ber

ä

knas till 5 Mkr.

Ett n

ö

dv

ä

ndigt moment i OS-f

ö

rberedelser 

ä

r att genomf

ö

ra ett sk "F

Ö

R-OS" ett 

ä

r f

ö

re de egentliga spelen. Dessa b

ö

r TV-produceras i begr

ä

nsad omfattning. Uppskattad produktionskostnad 4  Mkr.

Behov av likvida medel f

ö

r l

ö

n och omkostnader f

ö

rdelas enligt:

0.9  Mkr l:a kvartalet 1987

3.7

II

1 :a

1988

2.6

II

1 :a

1989

3.3

II

1 :a

1990

10.7

II

l:a

1991

2.8

II

1 :a   '

1992 f

ö

r avveckling

i tiden

SUMMA KOSTNADER 24 Mkr.

134

Prop. 1985/86: 104 BILAGA 7H

INTAKTER.

Den del av radio- och tv-produktionen som avser unilateral produk­tion och d

ä

r RR och SVT ger service till g

ä

stande bolag som ej med­tagit egen teknisk utrustning, f

ö

rutsattes bli avgiftsbelagd. Detta f

ö

rfaringss

ä

tt har i st

ö

rre eller mindre utstr

ä

ckning till

ä

mpats vid de Senare olympiaderna. Vid OS i Los Angeles erbj

ö

ds teknisk service till mycket h

ö

ga kostnader f

ö

r anv

ä

ndarna.

Det 

ä

r alltid sv

å

rt att bed

ö

ma vilka int

ä

kter som kan komma att uppst

å

. Den tekniska dimensioneringen i bilagorna 7B och 7C baseras p

å

 erfarenheter fr

å

n Sarajevo och vad som d

å

 kunde "s

ä

ljas".

Den tekniska utvecklingen kan dock leda till att det blir enklare att ta med egen utrustning varf

ö

r hyrbehoven minskar och d

ä

rmed int

ä

kterna.

Normalt skickar arrangerande land f

ö

rfr

å

gningar tv

ä

 och ett 

ä

r f

ö

re spelen d

ä

r deltagande l

ä

nder f

ä

r uppge sina behov. Den tekniska kapaciteten kan d

ä

 dimensioneras mer exakt efter behoven.

En grov uppskattning av m

ö

jliga int

ä

kter 

ä

r 10 Mkr inkl moms.

135

Prop. 1985/86: 104 DRIFTKOSTNADER

Nedan redovisas bed

ö

mda driftkostnader f

ö

r den organisation som m

å

ste s

ä

ttas upp f

ö

r att planera och genomf

ö

ra spelen.

Kostnaderna har bed

ö

mts med utg

å

ngspunkt fr

å

n en organisa­tion med en central organisationskommitt

é

 i Falun och med lokala organisationskommitt

é

er i Falun respektive Are.

Den lokala organisationskommitt

é

en i Falun f

ö

rutsattes vara integrerad med den centrala organisationskommitt

é

n.

Den lokala organisationskommitt

é

n i Are f

ö

rutsattes f

å

 vissa para! lellfunktioner till den centrala organisationskommitt

é

n i Falun.

I h

ä

r redovisade driftkostnader ing

å

r ej driftkostnader f

ö

r Sveriges Radio TV och Televerket. Dessa driftkostnader redo­visas under punkt 6 och 7.

Totalt bed

ö

ms driftkostnaderna f

ö

r OS-organisationen som helhet uppg

å

 till 361 milj kr inkl. till

ä

gg f

ö

r 30 

%  

of

ö

rut­sett.

Avs

ä

ttning f

ö

r t

ä

ckande av drift- och underh

å

llskostnader etc f

ö

r anl

ä

ggningarna efter spelen redovisas under punkt 12,

Driftkostnader centralt

Driftkostnader f

ö

r den centrala organisationskommitt

é

n inkl. kostnader och faciliteter som denna kommitt

é

 har att ansvara f

ö

r.

136

Prop. 1985/86:104

J.11

Anst

ä

lld personal

1986

1 personer

1 m

å

n

1 man m

å

n

1987

15

12 '

=

180 '

1988

25

12 '

=

300 '

1989

35

12

=

420 '

1990

40

6

'

240 '

1990

80

6

'

480 '

1991

100

12

'

1200

1992

100

3

'

300 '

1992

20

3

'

60

1992

5

5

Totalt

30

3211

L

ö

nekostnad inkl. sociala avgifter = 200.000 kr/

å

r.

L

ö

nekostnad totalt = 53,5 milj kronor.

8.12    ['"ivilljg.personal

Det antages att dessa i antal personer uppg

å

r till 20 

% 

av antalet anst

ä

lld personal vid varje tillf

ä

lle.

F

ö

r denna personalkategori utg

å

r ej l

ö

n men ers

ä

ttning f

ö

r uppeh

ä

lle och utl

ä

gg som ber

ä

knas uppg

å

 till 20.000 kr/person och 

å

r.

Kostnad = 1,3 milj kronor.

S.13    Resekostnader

Avser resekostnader f

ö

r fast anst

ä

lld personal som vardera be­r

ä

knas g

ö

ra 1 resa/m

å

nad inom landet och 0,5 resa/m

å

nad inter­nationellt. Det f

ö

rutsattes att maximalt 15 personer i orga­nisationen har behov av dessa resor.

Varje inrikesresa ber

ä

knas kosta totalt 2.000 kr/resa och internationellt 10.000 kr/resa (f

ö

r internationella resor har fri flygbiljett f

ö

rutsattes).

137

Prop. 1985/86: 104

Kostnad inrikesresor

2,5 milj kr

"   internationella resor

6,3 "

Kostnad totalt 8,8 "

M       

II

8.14    Kontorshyror

Avser kontorslokaler f

ö

r personal (fast anst

ä

lld och frivillig personal) i den centrala organisationskommitt

é

n.

2 Erforderlig yta ber

ä

knas som 30 m per fast anst

ä

lld och be­r

ä

knas d

å

inkludera erforderlig yta f

ö

r den frivilliga perso­nalen.

2 o 

Bed

ö

md hyreskostnad = 1.000 kr/m ar. I ber

ä

kningen f

ö

rutsattes

att kontorslokalerna successivt ut

ö

kas i takt med behovet. Kostnad 8 mi1j kronor.

8.15        A21m

ä

nna omkostnader

Allm

ä

nna omkostnader f

ö

r drift av kontoret ber

ä

knas som 15 % av total l

ö

nekostnad.

Kostnad 8 milj kronor.

8.16        Expenser

Marknadsf

ö

ring, material, v

ä

rdskap vid lOC och    15 milj kr vintersportf

ö

rbundens sammantr

ä

den, resor Falun-Are f

ö

r g

ä

ster, m m.

lOK-session, medaljer, mm

10 milj kr

Invigning, avslutning, prisceremonier, mm       20 milj kr

Film och videodokumentation, resor till lOC-      25 milj kr sessioner, specialf

ö

rbundskongresser m m, samt n

å

gon anst

ä

lld under n

å

got 

å

r efter 1992. Sammanst

ä

llning och tryckning av avrapportering.

Kostnad totalt:    70 milj kr    138

Prop. 1985/86:104

8.17    K

ö

pta tj

ä

nster

Data, resultatgivning, dokumentation m m. Bed

ö

md kostnad med utg

å

ngspunkt fr

å

n k

ä

nda motsvarande kostnader f

ö

r Sarajevo, budget Calgary samt viss erfarenhet fr

å

n Falun/Are.

Kostnad 20 milj kronor.

S

ä

kerhet

Kostnad f

ö

r s

ä

kerhetstj

ä

nst enligt erfarenheter fr

å

n Sarajevo och 

ö

verl

ä

ggningar med organisationen i Calgary.

Kostnad 10 milj kronor.

8.19    

§

!:5?*5D2"9-

§

9!

Ers

ä

ttning till SOK f

ö

r r

ä

tten till de olympiska ringarna.

Kostnad 25 milj kronor.

8.20

Total driftkostnad centrala organisationskonmltt

é

n

Anst

ä

lld personal

8.11

53,5

milj kr

Frivillig personal

8.12

1,3

i  

II

Resekostnader

8.13

8,8

1  Ii

Kontorshyror

8.14

8,0

1  

II

Allm

ä

nna omkostnader

8.15

8,0

1  

II

Expenser

8.16

70,0

r    

II

K

ö

pta tj

ä

nster

8.17

20,0

,

S

ä

kerhet

8.18

10,0

1        

II

Ers

ä

ttning SOK

8.19

25,0

1        

II

Kostn

ad_

tot;

ä

lt:

_2046_

m

ilj_kr

Driftkostnader lokalt Falun

Lokala organisationskommitt

é

n i Falun f

ö

rutsattes vara in­tegrerad med den centrala organisationskommitt

é

n varf

ö

r del av kostnaderna f

ö

r denna lokala organisationskommitt

é

 ing

å

r i kostnader enligt punkt 8.1 ovan.

139

Prop. 1985/86:104

.21

Anst

ä

lld personal

1985

1 personer

1

1987

2

12

1988

2

12

1989

2

12

1990

3

12

1991

5

12

1992

5

6

1 man man 24 24 24 36 60 30

Totalt:

199

L

ö

nekostnad inkl. sociala avgifter = 150.000 kr/

å

r.

L

ö

nekostnad totalt 2,5 milj kr.

.22    Frivillig personal

F

ö

r denna personalkategori utg

å

r ej l

ö

n men ers

ä

ttning f

ö

r uppe­h

ä

lle och utl

ä

gg som ber

ä

knas uppg

å

till 4.000 kr/person under testt

ä

vlingar 1991 och 6.000 kr/person under spelen 1992.

1991

1.000 personer

1992

1.500 personer

Kostnad 13 milj kronor.

.23    Resekostnader

Antages en resefrekvens som 

ä

r 1/3 av motsvarande f

ö

r den centrala organisationskommitt

é

n.

Ber

ä

kningsgrund se punkt 8.13.

Kostnad inrikesresor

"   internationella resor

0,152 milj kr 0,380 "  "

Kostnad totalt: 0,5

140

Prop. 1985/86:104

.24    Kontorshjfror

Kontor f

ö

r den lokala organisationen f

ö

rutsattes integrerat med kontoret f

ö

r den centrala organisationen.

Ber

ä

kningsgrund se punkt 8.14.

Kostnad 0,5 milj kronor.

.25    Aljm

ä

nna omkostnader

Ber

ä

kningsgrund se punkt 8.15.

Kostnad 0,4 milj kronor.

.26    K

ö

ptatj

ä

nster

Avser teknisk personal f

ö

r svagstr

ö

m data, tele m m.

Denna personalkategori ber

ä

knas kosta 20.000 kr/person 1991 under testt

ä

vlingar och 30.000 kr/person under spelen 1992.

1991

25 personer

1992

25 personer

Kostnad 1,3 milj kronor.

.27    Polisbevakning av spelen

Kostnader enligt utredning av l

ä

nspolischefsexpeditionen hos L

ä

nsstyrelsen i Kopparbergs l

ä

n.

Ber

ä

kningen bygger p

å

 en insats av 300 polism

ä

n. Av dessa kommenderas 250 polism

ä

n till Falun fr

å

n andra polisdistrikt inom och utom Kopparbergs l

ä

n. 200 polism

ä

n tas i anspr

å

k under ca 2 veckors tid och 100 polism

ä

n under en tid av 3 veckor.

141

Prop. 1985/86: 104

L

ö

nekostnader  inkl.   sociala avgifter

2 milj kr

ö

vertidstil V

ä

gg,  ob-tilT

ä

gg,  beredskaps­ers

ä

ttning,  tj

ä

nsteresetill

ä

gg,   inkl. sociala avgifter

1,2 " "

Resekostnader, trak tamentsers

ä

ttning, helikoptrar, expenser

2,2 "    "

Kostnad Totalt    5,4 "    "

.28         Landstingets och Falukommuns kostnader

Falu kommuns merkostnader f

ö

r den kommunaltekniska verksamheten, brandf

ö

rsvar m m.   I bed

ö

mnd merkostnad ing

å

r merkostnad f

ö

r Kopparbergs  l

ä

ns  landstings sjukv

å

rd och ambulansverksamhet.

Kostnad 10 milj  kronor.

.29

Total driftkostnad lokalt Falun

 Anst

ä

lld personal

8.21

2,5

milj kr

 FriviH ig personal

8.22

13,0

11  11

0 Resekostnader

8.23

0,5

II  II

 Kontorskostnader

8.24

0,5

II  II

 Allm

ä

nna omkostnader

8.25

0,4

II  II

0 K

ö

pta tj

ä

nster

8.26

1,3

II

 Polisbevakning

8.27

5,4

ri    

II

0 Landstinget/Falu kommun

8.28 Kostn

ad

totalt:

10,0

II    II

33,6

milj kr

Driftkostnader lokalt Are

Lokala organisationskommitt

é

n  i Are kommer att ha vissa parallella funktioner till  den centrala organisationskommitt

é

n.

142

Prop. 1985/86:104

1 man m

å

n 24 36 48 60 120 60

8.31    Anst

ä

lld personal

1986

1 personer

1 m

å

n

1987

2

12 "

1988

3

12 "

1989

4

12 "

1990

5

12 "

1991

10

12 "

1992

10

6 "

Totalt: 349_ L

ö

nekostnad inkl sociala avgifter = 150 000 kr/

å

r. L

ö

nekostnad totalt 4,4 milj kronor.

8.32    Frivillig personal

Ber

ä

kningsgrund se punkt 8.22.

1991  670 personer

1992            1000 personer

Kostnad 8,7 milj kronor.

8.33    Resekostnader

Ber

ä

kningsgrund se punkt 8.23.

Kostnad inrikesresor

"   internationella resor

0,28 milj kr 0,7

II      II

Kostnad totalt: 1

8.34    Kontorshyror

F

ö

rutsattes ett kontor f

ö

r 5 personer 1987-1990 och f

ö

r 10 personer 1991, 1992.

Ber

ä

kningsgrund i 

ö

vrigt se punkt 8.14.

Kostnad 1,2 milj kronor.

143

Prop. 1985/86: 104

8.35    A21m

ä

nna omkostnader

Ber

ä

kningsgrund se punkt 8.15.

Kostnad 0,7 milj kronor.

.36    K

ö

pta tj

ä

nster

Ber

ä

kningsgrund se punkt 8.26.

1991

15 personer

1992

15 personer

Kostnad 0,8 milj kronor.

.37    Polisbevakningav spelen

Kostnader enligt utredning av polismyndigheten i 

Ö

stersund.

Ber

ä

kningen bygger en insats av f

ö

ljande personal:

5 vakthavande bef

ä

l

5 radioexpedit

ö

rer

20 polism

ä

n f

ö

rst

ä

rkt med ytterligare 20 polism

ä

n f

ö

r yttre 

ö

vervakningstj

ä

nst i 15 dagar

Ordningsh

å

llning och trafik

ö

vervakning i samband med t

ä

v­lingarna i 15 dagar

2 poliskommiss

ä

rier/polisinspekt

ö

rer som ledning

4   polisinspekt

ö

rer

36 polism

ä

n

kriminalpolispersonal f

ö

r utrednings- och spaningstj

ä

nst

5   kriminalinspekt

ö

rer i 30 dagar

Behovet av personal fr

å

n andra polisdistrikt ber

ä

knas till 80 polism

ä

n.

144

Prop. 1985/86:104

L

ö

nekostnader inkl. sociala avgifter

0,77 milj kr

Ö

vertidstill

ä

gg, Ob-till

ä

gg, beredskaps-      0,53 " ers

ä

ttning, tj

ä

nsteresetill

ä

gg, inkl. sociala avgifter

Resekostnader, traktamentsers

ä

ttningar        1,6  "  " fordon inkl. drivmedel, utrustning helikoptrar, expenser

Kostnad totalt: 2,9

.38    Landstingets och Are konmuns kostnad

Are kommuns merkostnader f

ö

r den kommunaltekniska verksamheten, brandf

ö

rsvar m m. I bed

ö

md merkostnad ing

å

r merkostnad f

ö

r J

ä

mtlands l

ä

ns landstings sjukv

å

rd och ambulans verksamhet.

Kostnad 10 milj kronor.

39       yyr5-95:

Hyra f

ö

r OS-by i Are f

ö

r 600 aktiva ledare m fl Kostnad 8,5 milj kronor.

.40    Drift arenor

Drift arenor i Are, sn

ö

kanoner, pistning m m.

Kostnad 1 milj kronor.

145 

10 

Riksdagen 1985186. I saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104

.41    Total driftkostnad lokaltAre

0 Anst

ä

lld personel 8.31

0 Frivillig personal 8.32

0 Resekostnader 8.33

0 Kontorshyror

8.34

0 Allm

ä

nna omkostnader 8.35

0 K

ö

pta tj

ä

nster 8.36

0 Polisbevakning av spelen 8.37

0 Landstinget/kommun 8.38

0 Hyra OS-by

8.39

0 Drift arenor

8.40

Kostnad totalt:

4,4

milj  kr

8,7

II       II

1,0

II       II

1,2

11       11

0,7

0,8

M                ti

2,9

11                >l

10,0

II                

"

8,5

II                II

1,0

11                

II

39,2

milj kr

146

Prop. 1985/86:104

INT

Ä

KTER

Liksom i de tidigare utredningarna f

ö

r vinterspelen till Falun 1984 resp 1988 f

ö

religger i denna utredning sv

å

righet i att bed

ö

ma de totala int

ä

kter som vinterspel f

ö

rlagda till Falun och Are 1992 genererar.

D

å

 n

ä

rmare 7 

å

r 

ä

nnu 

å

terst

å

r till spelen m

å

ste int

ä

ktskalkyl­en g

ö

ras f

ö

rsiktig.

En allm

ä

n trend 

ä

r dock att int

ä

kterna fr

å

n fr

ä

mst TV-bolagen, men 

ä

ven fr

å

n sponsorer stigit i en allt snabbare takt under senare 

å

r.

Int

ä

kterna ber

ä

knas h

ä

r med ledning av k

ä

nda int

ä

kter fr

å

n Sarajevo och Calgary. Vad g

ä

ller de nu k

ä

nda int

ä

kterna f

ö

r vinter-OS 1988 i Calgary har h

ä

nsyn tagits till att m

ö

jliga int

ä

kter p

å

 den Nordamerikanska kontinenten 

ä

r st

ö

rre 

ä

n i Europa, bl a med h

ä

nsyn till tidsskillnad m m.

Int

ä

kter fr

å

n f

ö

rs

ä

ljning av utrustning etc efter spelen redo­visas i f

ö

rekommande fall under punkt 4-7.

Totalt bed

ö

ms int

ä

kterna uppg

å

till 1.617 milj kr.

9.1     Biljetter

Int

ä

kter fr

å

n f

ö

rs

ä

ljning av biljetter till de olika t

ä

vlingarna och evenemangen har ber

ä

knats med utg

å

ngspunkt fr

å

n en f

ö

rsiktig uppskattning av publik och m

ö

jligt biljettpris. Int

ä

kter fr

å

n testt

ä

vlingar 1991 och andra evenemang och t

ä

vlingar har av f

ö

r-siktigthetssk

ä

l ej upptagits.

Totala publikantalet i Falun bed

ö

ms uppg

å

till totalt 650.000 personer under vinterspelen. Motsvarande publiksiffra f

ö

r Are bed

ö

ms till 150.000 personer.

147

Prop. 1985/86: 104

Int

ä

kter ber

ä

knas med utg

å

ngspunkt fr

å

n ett genomsnittligt biljettpris av 50 kr/person.

Int

ä

kter 40 milj kronor.

9.2          Sponsors- och f

ö

rs

ä

ljningsint

ä

kter

Enligt uppgift uppg

å

r sponsors-int

ä

kterna f

ö

r Calgary fn (feb 1985) till 115 milj USS. Man kan f

ö

rv

ä

nta sig att denna summa fram till 1988 kommer att 

ö

ka till minst 150 milj USJ genom ytterligare sponsors och f

ö

rs

ä

ljningsint

ä

kter.

Med ledning av Calgarys int

ä

kter fram til! dags dato och f

ö

r­v

ä

ntade int

ä

kter kan det vara rimligt att anta att ett OS f

ö

r­lagt till Sverige 1992 med en mycket f

ö

rsiktig bed

ö

mning b

ö

r kunna ge en int

ä

kt av 75 milj USJ i form av sponsors och f

ö

r­s

ä

ljning. I beloppet ing

å

r int

ä

kter av OS-mynt och OS-frim

ä

rken

USJ omr

ä

knas efter en kurs av 7 skr (fn 8:90).

Int

ä

kt 525 milj kronor.

Belopp mostsvarande int

ä

kter f

ö

r Sarajevo 

ä

r ej k

ä

nt.

9.3          TV-int

ä

kter

Enligt uppgift uppg

å

r de f

ö

rv

ä

ntade TV-int

ä

kterna f

ö

r Calgary till 341 milj USJ, varav 309 milj USJ f

ö

r ABC (kontrakt).

Med ledning av Calgarys int

ä

kter fr

å

n TV-bolagen kan det vara rimligt att anta att TV-int

ä

kterna f

ö

r ett vinter-OS i Sverige 1992, f

ö

rsiktigt bed

ö

mt, ger en int

ä

kt av 205 milj USJ.

Av detta belopp tillfaller 20 

%  

oavkortat organisations­kommitt

é

n i v

ä

rdlandet f

ö

r bekostande av faciliteter f

ö

r massmedia och resterande 80 % delas mellan lOC 1/3 och organisationskommitt

é

n i v

ä

rdlandet 2/3.

USJ omr

ä

knas efter en kurs av 7 skr (fn 8:90).

I[!t

ä

ktJi952_milj_ysS.

148

Prop. 1985/86:104

9.4     Int

ä

kter totalt

0 Biljetter 9.1

40 milj kr

0 Sponsors/f

ö

rs

ä

ljningsint

ä

kter 9.2

525 "  "

0 TV-r

ä

ttigheter 9.3

1.052 "

Totala int

ä

kter:

1.617 "

Int

ä

kterna har h

ä

r ber

ä

knats bl a med ledning av de belopp som Calgary erh

å

ller fram till 1988, och lagts in i kalkylen som en int

ä

kt i prisniv

å

 januari 1985. En betydande del av int

ä

kt­erna b

ö

r f

ö

r Falun/Ares del kunna lyftas kring 1988-1989.

Kalkylen f

ö

ruts

ä

tter att 

ö

kningen av int

ä

kterna, fr

ä

mst d

å 

fr

å

n sponsors och TV-r

ä

ttigheter, motsvarar int

ä

kternas upp­r

ä

kning med index fram till utbetalningstillf

ä

llet.

9.5     Int

ä

kternas f

ö

rdelning i tiden

F

ö

ljande f

ö

rdelning av int

ä

kterna i tiden har f

ö

rutsatts vid ber

ä

kning av kapitalkostnader, punkt 11.

0 Biljetter:

-   1:a kV 1992

0 Sponsors/f

ö

rs

ä

ljningsint

ä

kter, TV-r

ä

ttigheter

-    1:a kV  1988    22 %

-   "    "     1989 5       %

"   "    1990     5 %

"   "    1991   20 %

"   "    1992   48 %

f

ö

rdelning enligt Calgarys utbetalningsplan f

ö

r TV-r

ä

ttig­heterna.

149

Prop. 1985/86:104 10      TIDPLAN

Som underlag f

ö

r ber

ä

kning kapitalkostnader, punkt 11, har en 

ö

versiktliga tidplaner uppr

ä

ttats, bilaga 10 A - C.

F

ö

r tidplanerna har f

ö

ljande f

ö

ruts

ä

ttningar g

ä

llt:

0 Utredningar och projektering p

å

b

ö

rjas omedelbart efter lOC beslut dvs tidplanen f

ö

ruts

ä

tter f

ö

rplanering p

å

 s

ä

tt som anges i punkt 1.5.

0 Anl

ä

ggnings- och byggnadsarbeten p

å

b

ö

rjades efter ca 1 

å

r - under senare delen av 1987.

0 Projekten har f

ö

rdelats med h

ä

nsyn till 

å

rstiden, anl

ä

gg­ningarnas m

ö

jliga tidigare anv

ä

ndning samt l

ä

mplig f

ö

rdel­ning av arbetena med h

ä

nsyn till j

ä

mn syssels

ä

ttnings­effekt.

0 T

ä

vlingsarenor klara f

ö

r testt

ä

vlingar 1:a kvartalet 1991.

0 Tunga investeringar som har liten p

å

verkan p

å

 syssels

ä

tt­ningseffekten f

ä

rdigst

ä

lls s

å

 sent som m

ö

jligt.

H

ä

r redovisad tidplan 

ä

r ej samordnad och tar ej heller h

ä

nsyn till alla de komplexa kopplingar och restriktioner som natur­ligtvis kommer att finnas i en tidplan f

ö

r ett OS.

Bilagor

Investeringar i Falun

bilaga 10 A

Investeringar i Are

"   10 B

Teleservice, Radio/TV

"   10 C

150

BILAGA lOA    Prop. 1985/86: 104

Tidplan

OLYMPISKA VINTERSPEL  1992

Datum

april  1985

INVESTERINGAR  I  FALUN

C\J CTi Ol

!

3di

a3.

Nli

\ v

ISI(

JWA-

0

Ol CTi

1

1

O O. Ol

1

1

1

1

Ot CO Ol

1

1

1

1

1 1

I

CO CO Ol

1

1

I

1

CO

en

s

1

ns

IS

)0I

o c 

1

1

Ll_

a

c

s.

OJ 

+->

OJ

o

Q

C

c

c 

o

OJ

-O (TJ

'o.

O

i>

4->

fd 

-

-l-J

1

E O

ro

i 

m 

1

C-

»

-C

1

CO

rtj

c

-Q (O

c c

LO

OJ

a o

o

CO

(0

c

(O .Q

CTI

s-

01 CX3

+-/span>

(/)

fO

C

1-

3 O '

i

-C

o o

o

1- 

TD

ra

C D O

>

ro O

1- 

>

en

CJl

;ro

c

ro ro 

VI

o

/span>

o

C

a> ;ro

c

ro 

(O

c a;

4-)

UJ

en

c

u

OJ

> >

JBABUV

151

BILAGA 10B    Prop. 1985/86: 104

Tidplan

OLYMPISKA VINTERSPEL  1992

Dalum

april  1985

INVESTERINGAR   I  ARE

CVJ Ol Ol

1 1

13d:

y3.

NI

'l

>1SI

mk 10

Ol

o.

1

o

Ol CTI

I

Ol

CO Ol

-

CO

CO Ol

1

1

CO Ol

1

1

CO

1

 i

US

19

)0I

O

m c

.0

2

>

LU

O

c 

t.

CU

+-/span> J

QJ

O

i-CL

CT

C

C

-o 

<>-

Z3

O

c 

f

ö

JD i/i CL O. O

*->

i-

:o 

j-j

i-

o

c

ro JD

e o

ro

1

ro

s- o

-M

01

s.

ro

:fi3 

c

O)

a

6IT5

s- E 

O

oro

s.

u

ro -Q 

i/)

cn

c

c :ro

1

i- OJ

C QJ U 1/1 1/1 CU i-

Q_

Z5 

*-/span>

-

rs s 

-t-> t/1

ro

S- M-

C

i-QJ O 

(0

c 

>)

ra CT

S-

>

c

CT

cr

.ro

1

»

yi

s- O

t/1

/span>

o

c 

cn cn

'.(O

'c

ro 

fO i/l

C

o

»

UJ

c: u

OJ

> /span> "=0:

lOAtUV

152

BILAGA 10C    Prop. 1985/86:104

Tidplan

Datum

OLYMPISKA VINTERSPEL                                                      april   1985

TELESERVICE,  RADIO OCH TV

Ol Ol

i3d'

~a3

.NI

1 M

t

JWA

1

10

t

Ol CJl

1

1

1

I

I

1

1

I

1

1

i

O Ol Ol

1

Ol CO Ol

!

1

I

1

CO CO Ol

1

I

!

I

CO Ol

I

1

1

1

s

in

IS 3

3 3

31

O

1

2

>

UJ

a:

UJ

1

UJ

t

-t-J ra

s-

ro Q. Q.

jk:

ro

1_ 1

QJ 

X

:ro

>

c

OJ

c c o 

J3

OJ

ro

C

'i

OJ

-

4-

»

:(0

c

4-)

C

i-

OJ

C

E

O

oro

E

O

ca

o

c ra 

-Q

l/l

f

/span>

:ra

E 

i.

___ t

u_

LU

_l UJ

t

dt 

+-> ro 

S- ro CL CL ra 

.

4-

ra

s-

1

OJ 

X

/span>

c

O)

c:

o 

J3

i-

Ol

C

i

1

:ro

c

4_J

c: a> c

(U

t/1

OJ

o

c:

S-

.o

14-

rO O

>i

:o

Li_

i-

rO

O

et

LU

_l LU

1-

«

J

O

c:i 

Cd

c

c

a

c

rz CL

i- ro

cr

c 

n   .-

c

4-ro

o;

JBACUy

153

Prop. 1985/86: 104 11      KAPITALKOSTNADER

Kapitalkostnaderna har ber

ä

knats med utg

å

ngspunkt dels utifr

å

n den tidplan som redovisas under punkt 10 dels mht vad som i 

ö

vrigt i text anges betr

ä

ffande likviditetsbehov i tiden. Be­r

ä

kningen 

ä

r gjord f

ö

r att f

å

 en uppfattning om nettor

ä

ntans storlek. Os

ä

kerheten i denna ber

ä

kning ligger dels i sv

å

rig­heten i att p

å

 detta stadium uppr

ä

tta en relevant tidplan dels i sv

å

righeten i att r

ä

tt bed

ö

ma kostnadernas f

ö

rdelning i tid­en.

Kostnadsr

ä

ntor har ber

ä

knats efter en r

ä

ntesats om 13,5 % in­klusive kreditivkostnader (fn 4 

%  

ö

ver diskonto).

Int

ä

ktsr

ä

ntor har ber

ä

knats efter en r

ä

ntesats om 11 

% 

(fn 1,5 

%  

ö

ver diskonto).

R

ä

ntorna l

ä

ggs till kapitalet 

å

rsvis, och har ber

ä

knats kvar­talsvis, tom f

ö

rsta kvartalet 1992. R

ä

ntorna 

ä

r ber

ä

knade fr

å

n b

ö

rjan av resp. kvartal.

R

ä

ntekostnader map Televerket Radios uppgift (punkt 6.31) om att restv

ä

rdet 58 milj kronor faller ut f

ö

rst under 

å

ren 1993 och 1994 har beaktats.

0 R

ä

nteint

ä

kt 0 R

ä

ntekostnad Nettor

ä

nta

/.

32 milj kr 94 "  "

/

62 milj kr

Bilaga 11 A  Grafisk redovisning av int

ä

kter och kostnader i tiden.

Bilaga 11 B  Grafisk redovisning av likviditet.

154

os  1992

Prop. 1985/86:104

BILAGA IIA

H

\

\

\

\

\

\

\

\

\

\

n

u.Z._

v

y

N

\

s

\  _

v

\

*1

i\

I  \

!     \,

1---- \ .-

\

\

\ \

\

T

I

\

r

o

o

o

o

o

o

o

o

o

o

o

o

o

t)

o

o

o

o

o

o

o

o

o

o

o

m

C\J

o

Ol

CO

r

VO

LTJ

ro

C\J

155

os  1992

Prop. 1985/86: 104

BILAGA  116

156

Prop. 1985/86:104

12

KOSTNADSSAMMANST

Ä

LLNINGAR

Angivna belopp i milj kronor. Prisniv

å

 januari 1985. Exkl Free-style i Are.

12.1

Kostnader

12.11

Investeringskostnader

0 Anl

ä

ggningar i Falun

4

379,7 Mkr

0 Anl

ä

ggningar i Are

5

218,6 "

0 Televerket 

Ö

stersund

6.1

51,8 "

0 Televerket Falun

6.2

75,5 "

0 Televerket Radio

6.3

92,0 "

0 Radio/TV

7

17,3 "

0 Of

ö

rutsett

15 

%

125,2 "

Tota

It

960  Mkr

12.12   DrlftliOSDSi;

Centralt Lokalt Falun Lokalt Are Televerket Televerket Falun Televerket Radio Radio/TV Of

ö

rutsett

8.1

204,6 Mkr

8.2

33,6 "

8.3

39,2 "

6.1

{ij    "

6.2

2,3 "

6.3

11,0 "

7

77,4 "

30 

%

110,6 "

Totalt

479  Mkr

12.13   Kapitalkostnader

0 R

ä

ntekostnader 0 Of

ö

rutsett

11       62,0 Mkr

38,0 " Totalt   100  Mkr

157

Prop. 1985/86:104

12.14   lotaakostnader

0 Investeringskostnader 0 Driftkostnader 0 Kapitalkostnader

12.11

960 Mkr

12.12

479 "

12.13

100 "

Total kostnad

1 539 Mkr

I ovan redovisad total kostnad ing

å

r of

ö

rutsett med 274 Mkr.

12.2    Int

ä

kter

12.21

Id52!55?'"_3v_9'"1JD"9

0 Biljetter

9.1

40,0 Mkr

0 Sponsors/f

ö

rs

ä

ljning

9.2

525,0 "

0 TV-r

ä

ttigheter

9.3

1 052,0 "

0 Radio/TV

7

10,0 "

Totalt 1 627  Mkr

12.22   Rfstv

ä

rde

0 Utrustning Are 0 Televerket 

Ö

stersund 0 Televerket Falun 0 Televerket Radio

5

3,5 Mkr

6.1

16,4 "

6.2

18,6 "

6.3

58,0 "

Totalt

97  Mkr

12.23

Totala int

ä

kter

0 Int

ä

kter av f

ö

rs

ä

ljning

12.21

1 627 Mkr

0 Restv

ä

rden

12.22 Total int

ä

kt

97 "

1 724 Mkr

158

Prop. 1985/86:104

12.3    Netto

0 Totala int

ä

kter

12.1   1 724 Mkr

0  Totala kostnader

12.2   1 539 "

Netto_totalt.... 185_Mkr

Ovan redovisat nettoresultat har belastats med 274 Mkr f

ö

r of

ö

rutsett.

1 utredningen har ej merkostnader upptagits f

ö

r drift och

underh

å

ll av anl

ä

ggningar etc som 

ö

verdimensionerats f

ö

r spel­

en eller anl

ä

ggningar som av andra sk

ä

l drar stora framtida

driftkostnader. Att ber

ä

kna n

ä

mnda kostnader 

ä

r i nul

ä

get

sv

å

rt d

å

 ett mera detaljerat OS-program erfordras h

ä

rf

ö

r. Det

ä

r dock rimligt att, likt Calgary, medel avs

ä

tts till en fond

f

ö

r t

ä

cknande av dessa framtida kostnader. I budget f

ö

r OS 92

b

ö

r d

ä

rf

ö

r avs

ä

ttning till fond betraktas och redovisas som

OS-kostnad.

Olympiska vinterspelen i Falun/Are 1992 ger, med utg

å

ngspunkt fr

å

n denna utredning, ett "O-resultat" om t ex endera av f

ö

lj­ande intr

ä

ffar:

0 Totala beloppet f

ö

r of

ö

rutsett 

ö

kar fr

å

n 274 Mkr till 459 Mkr, f

ö

r att d

å

 utg

ö

ra 36 

%  

av totalt ber

ä

knad kostnad f

ö

r investering och drift inkl. kapitalkostnader.

0 Of

ö

rutsett map investeringskostnader 

ö

kar fr

å

n 15 % till 37 % (125 Mkr till 310 Mkr).

0 Of

ö

rutsett map driftkostnader 

ö

kar fr

å

n 30 % till 80 

% 

(111 Mkr till 296 Mkr).

0 Of

ö

rutsett map kapitalkostnader 

ö

kar fr

å

n 38 milj kr till 223 milj kr.

0 Int

ä

kterna uppg

å

r till 89 % av ber

ä

knade.

0 Dollarkursen s

ä

ttes till 6,20 Skr/US$ mot i ber

ä

kningarna

f

ö

rutsatt kurs om 7 Skr/USJ.

j5

Prop. 1985/86: 104

I utredning har f

ö

rutsatts att utbyggnad av b

ä

ddkapacitet, med undantag f

ö

r OS-byar, ej belastar OS-budgeten. Byggkostnaderna har dock stigit kraftigt de senaste 

å

ren. Detta kan komma att negativt p

å

verka utbyggnaden av b

ä

ddkapaciteten. A andra sidan medf

ö

r den reklam, som olympiska spel i Falun/Are sk

ä

nker om­r

å

dena, s

ä

kerligen en avsev

ä

rd h

ö

jning av efterfr

å

gan p

å

 b

ä

ddar under l

å

ng period. D

ä

rf

ö

r torde en utbyggnad av erforderligt antal b

ä

ddar vara mer en fr

å

ga om finansiering 

ä

n om l

ö

nsam­het p

å

 sikt. Extra subventioner har d

ä

rf

ö

r ej bed

ö

mts aktuella.

Som tidigare framg

å

tt av utredningen har ej framtida f

ö

r

ä

nd­ringar av kostnader och int

ä

kter map index medtagits i redo­visade kostnads- och int

ä

ktskalkyler.

160

Prop. 1985/86:104

13      SAMH

Ä

LLSEKONOMISKA KONSEKVENSER

Konkurrensen mellan v

ä

rldens l

ä

nder att f

å

 arrangera de olympiska spelen har 

ö

kat under de senaste decennierna. Den fr

ä

msta orsaken 

ä

r den 

ö

kade massmediat

ä

ckningen. Denna ger dels ett b

ä

ttre ekonomiskt utbyte av spelen och dels en fan­tastisk m

ö

jlighet f

ö

r v

ä

rdlandet att marknadsf

ö

ra sig som turistland. Turismen anses i dag av m

å

nga som den enskilda n

ä

ring som f

ö

rv

ä

ntas ha den kraftigaste tillv

ä

xten, 

ö

kad fritid och f

ö

rb

ä

ttrade kommunikationer bidrar till att fler m

ä

nniskor bes

ö

ker allt fler l

ä

nder.

0 Sverige har f

ö

ruts

ä

ttningar att utvecklas betydligt vad g

ä

ller den internationella turismen. Hittills har dock inte Turistr

å

dets anst

ä

ngningar gett det resultat som borde kunna uppn

å

s. Det kostar stora resurser att kon­kurrera om kunderna p

å

 den internationella marknaden. Ett OS skulle ge Sverige fantastiska m

ö

jligheter att n

å 

nya l

ä

nder och grupper av m

ä

nniskor med v

å

rt budskap. Intresset f

ö

r v

å

rt land f

å

r en skjuts fram

å

t i samband med att Sverige tilldelas spelen i Lausanne 1986. Sedan kommer intresset att 

ö

ka och n

å

 sin kulmen i samband med spelen 1992. Det 

ä

r viktigt att utnyttja detta till fullo.

0 F

ö

rutom alla turister som kommer att bes

ö

ka Sverige visar erfarenheterna fr

å

n andra OS-orter att internationella idrottsorganisationer g

ä

rna l

ä

gger sina kongresser och sessioner till v

ä

rdlandet. Tillsammans med sj

ä

lva genom­f

ö

randet av spelen kommer denna 

ö

kande turiststr

ö

m att mef

ö

ra ett betydligt b

ä

ttre "turistnetto" med utlandet.

0 Ett OS betyder ocks

å

 en ny gemensam n

ä

mnare f

ö

r Sveriges exportindustri. Utomordentliga m

ö

jligheter kommer att finnas att knyta internationella kontakter med OS 1992 som en naturlig utg

å

ngspunkt. N

ä

ringslivets stora intresse av att ett OS f

ö

rl

ä

ggs till Sverige har ocks

å

 visat sig i de sponsorinsatser som gjorts f

ö

r att marknadsf

ö

ra Falun/ 

Å

res kandidatur

161

11    Riksdagen 1985186. I saml. Nr 104

Prop. 1985/86: 104

0 Svenska f

ö

retag f

å

r m

ö

jlighet att visa upp utnyttjande av den senaste tekniken p

å

 omr

å

den exempelvis tele, tele­vision, informations

ö

verf

ö

ringar och databearbetning. Detta ger ny kunskap och kompetens inom dessa v

ä

xande branscher som kan ge svensk teknologi ett f

ö

rspr

å

ng in­ternationellt.

0 Sverige f

å

r visa upp sin erk

ä

nt goda f

ö

rm

å

ga att organi­sera och genomf

ö

ra ett stort idrottsarrangemang. Detta ger fin goodwill b

å

de idrottsligt och i andra sammanhang.

0 De pengar som oms

ä

tts via ett OS 

ä

r direkta pengar fr

ä

n utlandet, framf

ö

rallt genom TV-int

ä

kter, vilket i sig har stor betydelse f

ö

r samh

ä

llsekonomin.

0 Staten f

å

r stora extra skatteinkomster i form av inkomst­merv

ä

rdes- och punktskatter genom den oms

ä

ttning som spe­len genererar.

0 Spelens f

ö

rv

ä

ntade 

ö

verskott 

ö

verl

ä

mnas till idrottsr

ö

rel­sen som d

ä

rigenom f

å

r v

ä

sentligt 

ö

kade resurser att driva den verksamhet som 

ä

r grunden f

ö

r de olympiska spelen.

0 Investeringsskedet 1987-1991 kommer att ge stora regional­politiska effekter i Falu- och Are regionerna. En 

ö

kad syssels

ä

ttning kan f

ö

rv

ä

ntas inom byggindustrin, service­sektorn och turismen. Detta ger 

ö

kade skatteinkomster f

ö

r kommunerna och landstingen.

0 Falun och Are f

å

r l

å

nesiktiga effekter vad g

ä

ller turismen och ett 

ö

kat utnyttjande av befintliga anl

ä

ggningar.

0 Kommunerna och idrottsr

ö

relsen erh

å

ller best

å

ende v

ä

rden i form av uppf

ö

rda anl

ä

ggningar och byggnader, som kan ut­nyttjas f

ö

r olika 

ä

ndam

å

l efter spelen.

162

Prop. 1985/86:104

14      SAftlANFAHNING

Efter att de XVIth Olympiska vinterspelen 1992 genomf

ö

rts i Falun och Are skulle man d

å

, 1992, i korthet kunna samman­fatta planering, utbyggnad m m s

å

lunda:

Allt sedan 1924 har Sverige deltagit i samtliga vinter-OS och har d

ä

rvid tillh

ö

rt de mest framg

å

ngsrika nationerna. P

å

 60-talet aktualiserades fr

å

gan om Sverige som v

ä

rdnation. Flera utredningar gjordes. Dessa resulterade i tv

å

 ans

ö

kningar. 1978 i Aten f

ö

r 1984-

å

rs spel och 1981 vid lOC-kongressen i Baden-Baden f

ö

r 1988-

å

rs spel. I Baden-Baden hade Sverige beh

ö

vt ytter­ligare 9 r

ö

ster, varf

ö

r det fortsatta arbetet med att marknads­f

ö

ra kandidaturen f

ö

r 1992-

å

rs spel gjordes med en siark k

ä

nsla av att "nu 

ä

r det v

å

r tur".

I september 1984 bildade de b

å

da kommunerna Falun och Are det gemensamma bolaget "Falun-Are FOC, Aktiebolag.

I april 1985 presenterade FOC utredningen F

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r olympiska vinterspel i Falun/Are 1992. Utredningen var en f

ö

r­djupad och f

ö

ruts

ä

ttningsl

ö

s inventering av program och f

ö

rut­s

ä

ttningar f

ö

r ett OS f

ö

rlagt till Falun/Are. S

å

lunda 

var  

inte denna utredning bara en uppdatering av de tidigare utredningar som gjorts, f

ö

r bl a 1988-

å

rs ans

ö

kan, utan nytt material hade tagits fram, med avsikt att f

ä

 ett underlag som v

ä

l motsvarade vad man d

å

 visste skulle komma att kr

ä

vas av arrangemangen f

ö

r lyckade olympiska vinterspel 1992. I prisl

ä

get januari 1985 ber

ä

knade utredningen den totala kostnaden f

ö

r investering och drift inkl. kapitalkostnader till 1 539 Mkr och de totala int

ä

kterna till 1 724 Mkr. Utredningens int

ä

ktskalkyl grunda­des p

å

 en f

ö

rsiktig uppskattning med ledning av vad bl a Calgary f

ö

r OS 1988 skulle f

å

.

I maj 1985 

ö

verl

ä

mnade FOC utredningen till regeringen med beg

ä

ran om att staten till fullo skulle st

ä

lla de ekonomiska

163

Prop. 1985/86: 104

garantierna f

ö

r spelen. F

ö

r Falun och Are kommuner var det en ofr

å

nkomlig f

ö

ruts

ä

ttning att staten tog de ekonomiska garanti­erna f

ö

r att spelen skulle arrangeras.

Regeringens granskning av utredningen, som p

å

b

ö

rjades snarast efter 

ö

verl

ä

mnandet, gjordes utifr

å

n en helhetsbed

ö

mning av ber

ä

knade kostnader och int

ä

kter med h

ä

nsyn till de positiva samh

ä

llseffekter som skulle bli f

ö

ljden av om 1992-

å

rs vinter­spel f

ö

rlades till Sverige.

Under h

ö

striksdagen 1985 bif

ö

lls s

å

 regeringens proposition, varefter ett avtal om ekonomiska garantier f

ö

r spelen tecknades mellan staten och FOC huvudsakligen i 

ö

verensst

ä

mmelse med de f

ö

ruts

ä

ttningar som Falun och Are kommuner tidigare st

ä

llt som villkor f

ö

r att kunna 

å

ta sig v

ä

rdskapet f

ö

r spelen.

Parallellt p

å

gick marknadsf

ö

ringskommitt

é

ns arbete med att f

ö

ra ut information om Faluns kandidatur. Kommitt

é

ns avsikt var att visa att Sverige var v

ä

l skickad att arrangera olympi­ska vinterspel under de mest gynnsamma och sportsligt r

ä

tt­visa f

ö

rh

å

llanden som kan erbjudas. Marknadsf

ö

ringskommitt

é

ns idoga arbete kr

ö

ntes s

å

 slutligen med framg

å

ng d

å

 lOC vid sin session i Lausanne 17 oktober 1986 beslutade tilldela Falun de XVI Olympiska vinterspelen 1992.

Tack vare regeringens positiva inst

ä

llning till m

ö

jligheten att f

å

arrangera olympiska vinterspel i Sverige 1992 hade FOC redan h

ö

sten 1985 kunnat p

å

b

ö

rja planeringen f

ö

r spelens genom­f

ö

rande - en planering som innebar att man vid tidpunkten f

ö

r IOC:s beslut d

å

var v

ä

l framme med olika programfr

å

gor, orga­nisation m m.

Denna tidigare och v

ä

l genomarbetade planering innebar att arbetet med att organisera och f

ö

rbereda spelen var i full g

å

ng redan vid 

å

rsskiftet 1986/1987. F

ö

rhandlingarna om TV-r

ä

ttigheterna kom snabbt ig

å

ng vilket senare skulle visa sig oerh

ö

rt v

ä

rdefullt ur bl a likviditetssynpunkt.

164

Prop. 1985/86:104

I s

å

v

ä

l Falun och i Are kom utbyggnaden av olika arenor och anl

ä

ggningar i g

å

ng redan under h

ö

sten 1987, med huvuddelen f

ä

rdigst

ä

lld till "testt

ä

vlingarna 1991". All utbyggnad hade planerats mht j

ä

mn syssels

ä

ttning och mht m

å

ls

ä

ttningen att h

å

lla r

ä

ntekostnaderna nere. Tunga investeringar, som ej n

ä

mnv

ä

rt p

å

verkade syssels

ä

ttningen, hade s

å

lunda f

ö

rlagts till 

å

ren 1990 och 1991.

Investeringsprogrammet hade fortl

ö

pande pr

ö

vats och f

ö

ljts upp p

å

 s

ä

tt att en god balans mellan int

ä

kter och kostnader kunde uppn

å

s.

Beroende p

å

 att Radio och TV till mesta del hyrde in teknisk utrustning kunde kostnaderna f

ö

r Radio och TV bevakningen h

å

llas nere. Samtliga t

ä

vlingsevenemang inkl invigning och avslutning bevakades. Alla nationer som s

å

ö

nskade erbj

ö

ds av RR och SVT multinationella oredigerade TV-program. Radio­bevakningen innebar produktion av internationellt ljud. Mot betalning erbj

ö

ds 

ä

ven resurser f

ö

r unilateralt bruk, i f

ö

rsta hand d

å

 resurser f

ö

r produktion av egna radio- och TV-program och inslag f

ö

r 

ö

verf

ö

ring till hemlandet.

F

ö

r att m

ö

ta de f

ö

rv

ä

ntade kraven kr

ä

vdes av Televerket en avsev

ä

rd utbyggnad. Stor del av denna utbyggnad kunde.dock g

ö

ras som tidigarelagda investeringar f

ö

r vilka OS-budgeten i praktiken d

å

 endast kom att belastas med kapitalkostnader.

Det faktum att Sverige nu f

å

tt m

ö

jligheten att genomf

ö

ra de olympiska vinterspelen 1992 har inneburit att Sverige som internationellt turistland utvecklats p

å

 ett s

ä

tt som aldrig skulle varit m

ö

jligt utan OS som draghj

ä

lp. Svensk export­industri har genom OS getts unika m

ö

jligheter att knyta inter­nationella kontakter.

De regionalpolitiska effekterna f

ö

r Falun- och Areregionerna har inneburit 

ö

kad syssels

ä

ttning, inte bara i uppbyggnads­skedet, utan 

ä

ven nu efter att spelen h

å

llits.

165

Prop. 1985/86:104

Genom spelens 

ö

verskott, 185 Mkr, har idrottsr

ö

relsen f

å

tt 

ö

kade resurser f

ö

r att driva den verksamhet som 

ä

r grunden f

ö

r fortsatt framg

å

ngsrikt Svenskt deltagande i olympiska spel.

F

ö

r de b

å

da kommunerna Falun, Are och idrottsr

ö

relsen finns i dag best

å

ende v

ä

rden i, de f

ö

r OS, uppf

ö

rda anl

ä

ggningarna och byggnaderna.

Hur det gick f

ö

r v

å

ra Svenska idrottstalanger -- ja det vet Ni ju redan.

J

ä

rpen april 1985

FALUN - ARE FOC, AKTIEBOLAG

Bengt Aseng

å

rd

166

1986-03-11

Prop. 1985/86: 104

KQHPLEnERING OCH XNORING I UTREDNING "FDRUTSXmilNGAR FOR OLYMPISKA VINTERSPEL I FALUN/ARE 1992". april 198S

Investeringskostnader enligt utredning

960 Mkr

i'

Belopp of

ö

rutsett Investering

            '(.          

125 Mkr

Driftkostnader enligt utredning

479 Mkr

1.

Belopp of

ö

rutsett drift

                           i          

111 Mkr

Kapitalkostnader enligt utredning

100 Mkr

i'

Belopp of

ö

rutsett kapitalkostnader

     t           

38 Mkr

Tillkonner bed

ö

md kostnad f

ö

r rivning

25 Mkr

alternativt drift och underh

å

ll av anl

ä

gg­

ningar etc sotn 

ö

verdimensionerats f

ö

r

spelen eller kostnad f

ö

r anl

ä

ggningar som

av andra sk

ä

l drar stora framtida drlft-

och underh

å

llskostnader

Totalt exkl kostnader f

ö

r Index

1.290 Nkr

167

Bilaga 2     Prop. 1985/86: 104

Avtal

träffat mellan svenska staten och Falun Åre Organisation Co, FOC, Aktie­bolag, nedan kallat FOC, om statsgaranti för genomförande av olympiska vinterspel år 1992 i Falun och Åre.

Bakgrund

Falu kommun har i samförstånd med Are kommun, nedan kallade kommu­nerna, ansökt om att i Sverige få anordna 1992 års olympiska vinterspel. Ansökan har från Falu kommun gjorts under förutsättning av att staten lämnar ekonomisk garanti för spelens genomförande. Kommunerna har gemensamt gjort en utredning om förutsättningarna för dessa olympiska vinterspel. Utredningen är benämnd Förutsättningar för olympiska vinter-spel i Falun/Åre 1992, daterad april 1985 jämte komplettering 1986-03-11. Utredningen anger kostnader, standard och omfattning vad beträffar de investeringar och den verksamhet som bedöms krävas för att spelen skall kunna genomföras. Anordnandet av spelen förutsätter att de alpina grenar­na genomförs i Åre. Sveriges olympiska kommitté jämte de olympiska specialidrottsförbunden har godkänt de anläggningar som behövs för att genomföra spelen i det utförande och i den standard som beskrivs i utred­ningen. Kommunerna har gemensamt bildat FOC för förberedelse, genom­förande och avveckling av spelen.

Efter förhandlingar har parterna enats om under vilka villkor en statsga­ranti för genomförandet av spelen skall kunna göras gällande. Den träffade överenskommelsen redovisas i detta avtal.

Statsgarantin och villkor för att garantin skall gälla

1§

Staten åtar sig att på de villkor som anges i detta avtal ställa medel till förfogande för att täcka den förlust som kan uppstå om kostnaderna för den verksamhet och de investeringsobjekt som finns redovisade i bilaga till detta avtal inte skulle komma att vid en slutlig avstämning täckas av intäkterna av de olympiska spelen.

Garantin för denna verksamhet och dessa investeringsobjekt lämnas dock med ett belopp om sammanlagt och högst 1 290 milj. kr. i prisläget januari 1985.

De sammanlagda kostnaderna för den verksamhet och de investerings­objekt som redovisas i avtalsbilagan beräknas till högst I 290 milj. kr. (garantiramen). Det förutsätts att samtliga kostnader för massmediabe­vakning och telekommunikationer m. m. (punkt C i bilagan) täcks av garantiramen.

168

2 §

Prop. 1985/86: 104

Statens garantiåtagande omfattar kostnader under en sexårsperiod räknat fr. o. m. den dag Falu kommun tilldelas de olympiska spelen. Spelens ekonomiska resultat skall slutredovisas före utgången av år 1992.

Statens garantiåtagande gäller endast gentemot FOC och under förut­sättning att kommunernas gemensamma aktieinnehav i FOC representerar minst två tredjedelar av röstvärdet i bolaget. För beslut i FOC:s styrelse krävs att beslutet biträds av kommunernas valda ledamöter. Staten utser revisorer i verksamheten.

Detta avtal innebär inte att staten åtar sig något ansvar att medverka i FOC:s verksamhet.

3

§

Det ankommer pä FOC att vidta nödvändiga åtgärder för de olympiska spelens genomförande och finansiering.

4

§

Intäkter av spelen skall i första hand räknas av mot statens garantiåta­gande.

Som intäkter räknas alla intäkter som är en följd av att spelen arrange­ras, vilka intäkter annars inte skulle ha uppkommit. Till intäkter av spelen hänförs sålunda bl. a. intäkter av försäljningen av televisionssändningsrät-tigheter och av s. k. OS-emblem samt direkta bidrag liksom intäkter av sponsoring, entreintäkter och intäkter av försäljning av visst materiel m. m. efter spelen (restvärden).

5§

Om kostnader för arrangerande av de olympiska spelen uppkommer sedan detta avtal slutits och dessa kostnader inte kunnat påverkas av FOC, skall förhandlingar upptas mellan parterna om med vilket belopp garantiramen skall höjas.

Det åligger FOC att försäkra arrangemanget för omständigheter över vilka FOC ej råder såsom krig, bojkott etc.

6§

Om statliga bidrag i form av exempelvis arbetsmarknadsmedel kommer att lämnas för ändamål som har samband med de olympiska spelen, skall förhandlingar upptas mellan parterna om med vilket belopp garantiramen skall jämkas.

Index för korrigering av garantiramen med hänsyn till förändringar i kost­

nadsnivån från januari 1985 skall fastställas efter överläggningar mellan

169

parterna.

8 §

Prop. 1985/86: 104

I förhandlingar om försäljning av rätten till televisionssändningar från de olympiska spelen har staten rätt att delta och avtal om sådan försäljning skall underställas staten för godkännande.

9§

Statsgarantin förutsätter att FOC i avtal med Sveriges olympiska kommitté och Sveriges riksidrottsförbund kan tillförsäkra sig rätten att i emblem för de olympiska vinterspelen använda de fem olympiska ringarna.

10 §

Ett eventuellt överskott av spelen skall användas för ändamål som är angelägna för svensk idrottsrörelse. Beslut om disposition av ett eventuellt överskott skall godkännas av regeringen.

Godkännande av avtal

11§

Detta avtal gäller under förutsättning av regeringens samt kommunfullmäktiges i Falu och Are kommuner godkännande.

Detta avtal har upprättats i fyra likalydande exemplar varav parterna samt Falu och Are kommun tagit var sitt.

Stockholm den 3 april 1986 Falun den 3 april 1986 Åre den 3 april 1986.

För staten

För FOC

Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]

NUs[REDACTED_EFTERNAMN]       John-Bruno[REDACTED_EFTERNAMN]

170

Bilaga till avlal    Prop. 1985/86:104

A. Investeringar i Falun

Ändamål

Hoppbackar. Tillbyggnad

Längdskidstadion. Om- och tillbyggnad

Skidskyttestadion. Nybyggnad

Ishockey A-hall. Utbyggnad befintlig hall

Ishockey B-hall. Nybyggnad

Ishockey C-hall. Överbyggnad befintlig bana

Skrinnarbana. Om- och tillbyggnad

Bob o Rodelbana. Nybyggnad

Entréer, personalrum, ceremoniplats etc. Nybyggnad

Bergbana vid hoppbacke och bob/rodelbana. Nybyggnad

Parkering, infrastruktur, friytor, reservkraftanläggning

samt kraftförsörjning m. m.

Press-center; anpassningskostnader m. m.

Press-by; förhyrning i befintliga lägenheter

Os-by vid Dalregementet 113. Om- och tillbyggnad

B. Investeringar i Åre exkl. Freestylearrangemang

Ändamål

Störtlopp H. Tillbyggnad samt utvidgning målområde. Återstående linba­nedel utbyggd utanför OS-budget, liksom servering vid bergsstation. Störtlopp D-l-Super G-H. Nybyggnad Storslalom m. m. Ombyggnad inkl. nytt målområde Slalom H och D samt träningsbackar. Ombyggnader Presscenter inkl. personalrestaurang samt viss yta för TV Förläggningar för deltagande, press m. fi. Anpassningskostnader Administrationslokaler Trafik: Ombyggnader.

Tidtagningsutrustning, högtalaranläggning, ceremoniplatser etc. Flygplats i Järpen, Molanda Bro vid Rödösundet

C. Investeringar i och drift av Tele/TV m.m.

Kalkylerna är till delar - särskilt avseende televerket - nettoberäkningar eftersom investeringsprogram t. ex. tidigareläggs eller av att investering­ar undviks och ersätts av hyror, leasing eller restvärden.

Investeringar inkl. restvärden. Driftkostnader

171

D. Driftkostnader för organisation av OS m. m.

Prop. 1985/86:104

Central organisationskommitté i Falun samt lokal kommitté i Falun (sam­ordnad) jämte lokal kommitté i Åre inkl. avveckling år 1992.

Löner inkl. sociala avgifter

Frivillig personal, vissa ersättningar

Hyror, resor. Allmänna omkostnader

Marknadsföring, värdskapskostnader, gäster m. m. lOK-session, medaljer

Invigning, ceremonier, avslutning, film och video. Avrapportering

Data, resultatgivning

Säkerhetstjänst, polisbevakning, militärbevakning

Ersättningar till W- och Z- landsting, Falu och Åre kommuner för kom-munaUeknisk verksamhei, brandförsvar, sjukvård m. m.

Hyra för OS-by i Åre. Intäktsbortfall i företag

Ersättning till SOK för OS-ringar. Intäktsgenererande utgift

Likviditetskostnader

Avsättning för rivningskostnader efter spelen, för drift av arenor m. m.

Försäkringspremier för force majeure (krig, bojkott etc.)

172