Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:175 Regeringens proposition

1983/84:175

om vissa anslag ur kyrkofonden;

beslutad den 22 mars 1984.

Regeringen föreslår riksdagen all anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

Pä regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

BO[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås all regeringen får besluta om anslag till biskopar och kontraktsprostar för porlokostnader och om anslag för alt täcka kost­nader för fackliga förtroendemän för kyrkomusiker. Vidare föreslås att ur kyrkofonden får betalas kostnader för intressebevakning för och service ät svenska kyrkans församlingar och samfälligheler.

1    Riksdagen 1983/84. 1 saml. nr 175

Prop. 1983/84:175

2

Utdrag

CIVILDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-03-22

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bod­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Proposition om vissa anslag ur kyrkofonden

1    Inledning

Kyrkofonden bildades är 1910 av prästlönefonder och andra kapitaltill­gångar för avlöning av präster. Till en början användes fonden uteslutande till kostnader för avlöning och pension ät församlingspräster. Kyrkofon­dens uppgifter har successivt utökats. Dess viktigaste uppgift är numera att svara för en ekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner.

Elt nytt syslem för ekonomisk utjämning mellan de kyrkliga kommuner­na via kyrkofonden har genomförts fr.o.m. år 1983. Systemet ersätter både det tidigare skalleutjämningssyslemel för kyrkliga kommuner och den tidigare inomkyrkliga utjämningen via kyrkofonden av pastoralens kostnader för präst- och kyrkomusikerlöner. Kyrkofonden har samtidigt fåll en särskild styrelse.

Enligt 6 § lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader (omtryckt 1982:379, ändrad senast 1983:401) betalas ur kyrkofonden

1.

sådan kostnad för avlöningsförmåner till präst som regeringen och riksdagen bestämmer,

2.

kostnad för pensionsförmån åt präst eller efterlevande till präst enligt bestämmelser som regeringen meddelar eller enligt avtal samt för försäk­ringsförmån som utgår för präst eller annan kyrkomusiker än skolkantor enligt statlig grupplivförsäkring,

3.

förvaltningskostnad enligt regeringens och riksdagens bestämmande för stiftsnämnd och boställsnämnd saml för departement eller myndighet där kyrkliga frågor handlägges,

4.

annan kostnad för kyrklig verksamhet enligt regeringens och riksda­gens bestämmande,

5.

anslag till extra utgifter med ett av regeringen och riksdagen bestämt belopp för är, vilket efter regeringens bestämmande fär användas till kyrkliga ändamål.

Prop. 1983/84:175

3

Ur kyrkofonden betalas även allmänt, särskilt och extra uljämningsbi-drag till de kyrkliga kommunerna enligt närmare bestämmelser i nämnda lag och beslut av kyrkofondens styrelse. Denna styrelse har också till uppgift atl inom en av regeringen fastställd ekonomisk ram ge bidrag till vissa av riksdagen godkända rikskyrkliga ändamål (pröp. 1981/82: 158, KU 28, rskr 309, prop. 1982/83:66, KrU 16, rskr 93 och prop. 1982/83:160, KrU 28, rskr 330).

I del följande redovisas några förslag om godkännande av nya ändamål som bör få betalas ur kyrkofonden enligt p. 4 ovan.

2   Vissa anslag ur kyrkofonden

2.1      Anslag till portokostnader åt biskopar och kontraktsprostar

Enligt beslut av regeringen den 7 april 1983 har den 1 januari 1984 tjänslebrevsrätten upphört för organ inom svenska kyrkan med undanlag för domkapitlen och stiflsnämnderna samt pastorsämbetena i fråga om ärenden som gäller folkbokföringen.

Domkapitlen i Skara. Strängnäs,[REDACTED_EFTERNAMN] och Härnösand anhåller med anledning härav all ur kyrkofonden skall få utgå anslag till portokostnader för biskopar och kontraktsprostar.

Föredraganden

Ur kyrkofonden betalas bl. a. kostnader för avlöningsförmåner till bisko­par och prostlillägg fill kontraktsprostar. Genom indragningen av ijänste-brevsrällen fär biskopar och kontraktsprostar nu svara för portokoslna-derna för sina brev i tjänsten. I likhet med domkapitlen anser jag att även dessa kostnader bör få bestridas ur kyrkofonden. Jag föreslår alt ur kyrko­fonden får utgå anslag till portokoslnader åt biskopar och kontraktspros­tar. Det bör ankomma pä regeringen att bestämma anslagens storlek och utfärda övriga föreskrifter som behövs.

2.2      Kostnader för fackliga förtroendemän för kyrkomusiker

Svenska kyrkans församlings- och pastoratsförbund har anhållit att av­löningsförmåner för bl. a. kyrkomusiker, när de är tjänstlediga pä grund av uppdrag som fackliga förtroendemän, skall få bestridas ur kyrkofonden. Regeringen har överlämnat handlingarna i detta ärende till kyrkomusiker-utredningen (Kn 1980:04) för alt övervägas i samband med fullgörandet av utredningsuppdraget. Utredningen har kommit in med en skrivelse i äm­net.

Kyrkomusikerutredningen beräknar atl kostnaderna för de ifrågavaran­de fackliga förtroendemännens verksamhet för hela landet uppgår till unge-

Prop. 1983/84:175

4

fär 1 milj. kr. Till allra största delen avser beloppet kostnader för avlö­ningsförmåner åt vikarier. Mindre belopp avser kostnader för lokaler, resor, telefon, porto m.m. Två tredjedelar av totalbeloppet belastar bor-geriiga kommuner samt resten kyrkliga kommuner och Sköndalsinslitutet. Den arbetsgivare som har en facklig förtroendeman anställd får stå för kostnaderna, trots att de fackliga förtroendemännens verksamhet omfattar hela stift. Om en facklig förtroendeman är skolkantor, så belastar kostna­den för den fackliga verksamheten en borgeriig kommun trots att verksam­heten helt avser det kyrkliga området.

Kyrkomusikerutredningen föreslär alt kostnaderna i stället skall förde­las jämnt över samtliga kyrkliga kommuner. Utredningen förklarar att detta enklast kan ske genom att kostnaderna fär tas ut av kyrkofonden.

Föredraganden

Det är otillfredsställande att kostnaderna för en facklig förtroendeman för kyrkomusiker i ett stift helt drabbar den borgerliga kommun eller det pastoral, som är arbetsgivare för den facklige förtroendemannen. Kostna­derna bör i stället delas mellan pastoraten. Ett enkelt sätt att åstadkomma en sådan fördelning mellan landels alla pastorat är atl betala kostnaderna ur kyrkofonden. Jag föreslär därför att ur kyrkofonden fär betalas ersätt­ning till arbetsgivare som haft utgifter för en facklig förtroendeman för kyrkomusiker. Regeringen bör utfärda de bestämmelser som erfordras om sådan ersättning.

2.3 Kostnader för intressebevakning m. m. åt svenska kyrkans församlingar

Kyrkomötet fattade är 1983 principbeslut om en samlad riksorganisation för svenska kyrkan.

Svenska kyrkans församlings- och pastoratsförbund framhåller att kyr­komötets beslut får genomgripande konsekvenser för förbundet. För ett fullständigt förverkligande av den samlade riksorganisationen erfordras enligt förbundet bl. a. atl pastoralsförbundets inlressebevakningsfunktion för församlingarna och vissa serviceuppgifter som förbundet i dag svarar för förs över på andra rikskyrkliga organ. Förbundels tredje huvudfunk­tion - att vara församlingarnas och samfälligheternas arbetsgivarorganisa­tion - förutsätts stanna kvar på förbundet.

Förbundet har det senaste decenniet haft total anslutning från kyrko­kommunernas sida. Medlemsavgiften har sedan är 1980 beräknats efter en avgiftssats av 0,4 öre per skattekrona. De större medlemmarna har åtnjutit en viss avgiftsreducering.

Förbundet hemställer att regeringen mätte föreslå riksdagen alt ur kyr­kofonden får bestridas kostnader för intressebevakning för och service åt svenska kyrkans församlingar och samfälligheler. Kostnaderna härför be­räknas till knappt 10 milj. kr. per är.

Prop. 1983/84:175

5

Föredraganden

Regeringen beslutar varje år om anslag ur kyrkofonden till kyrkomötet och svenska kyrkans centralstyrelse i deras egenskap av offentliga organ.

Kyrkomötet har år 1984 fattat beslut om den närmare utformningen av en riksorganisation för svenska kyrkan. Beslutet innebär atl en stiftelse för rikskyrklig verksamhet och ett antal nämnder inrättas som huvudsakligen skall svara för arbetsuppgifter inom kyrkans s. k. fria sektor. I den besluta­de nämndorganisationen ingår bl. a. en nämnd för församlings- och pasto-ratsförvalining. Nämnden skall planera, leda och vidareutveckla den cen­trala serviceverksamhet i församlings- och pastoratsförvallningsfrågor som församlingar och samfälligheler har behov av. Arbetsuppgifterna inom kyrkans fria sektor har tidigare till större delen finansierats dels genom gåvor och kollekter, dels genom bidrag ur kyrkofonden enligt beslut av kyrkofondens styrelse. Jag räknar med att kyrkans fria verksamhet i den nya organisafionen i samma utsträckning som hittills skall finansieras genom gåvor och kollekter. Delta är nödvändigt med hänsyn till de kost­nadsökningar och det inkomstbortfall som kyrkan fåll vidkännas eller som väntas uppkomma under 1980-talel. Som exempel kan nämnas att bidraget till kyrkofonden pä grund av indragna skatteutjämningsmedel liksom kyr­kokommunernas inkomster av den kommunala beskattningen av juridiska personer avses upphöra fr.o.m. år 1985. Åven om viss kompensation kommer atl lämnas för bortfallet av skatt från juridiska personer blir inkomstbortfallet för svenska kyrkan betydande. Av ekonomiska skäl torde möjligheterna alt inom överskådlig lid genomföra reformer som medför en ökad belastning på kyrkofonden vara mycket begränsade.

För sådan verksamhet som tidigare godkänts för bidrag ur kyrkofonden kan kyrkofondens styrelse ge bidrag även om en ny huvudman övertar ansvaret för verksamheten.

Kostnaderna för intressebevakning för och service åt svenska kyrkans församlingar har hittills betalats av kyrkokommunerna genom medlemsav­giften till Svenska kyrkans församlings- och pastoratsförbund. När dessa arbetsuppgifter förs över pä nya organ inom den kyrkliga riksorganisatio­nen är del naturligt att kostnaderna för denna verksamhet i likhet med annan rikskyrklig verksamhet får finansieras genom kyrkofonden. Jag biträder därför förbundets förslag all ur kyrkofonden skall få bestridas kostnader för intressebevakning för och service ät svenska kyrkans för­samlingar och samfälligheler. Kyrkofondens styrelse bör få besluta om bidrag för detta ändamål inom den ekonomiska ram som regeringen varje år fastställer. Det rambelopp som anvisas för bidrag till rikskyrkliga ända­mål bör dock inle med anledning härav räknas upp med högre belopp än vad som motsvarar sänkningen av församlingarnas avgift till Svenska kyrkans församlings- och pastoralsförbund.

Prop. 1983/84:175

6

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslär riksdagen alt

1.

medge atl ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 januari 1984 t. v. får bestri­das portokostnader för biskopar och kontraktsprostar,

2.

medge atl ur kyrkofonden fr.o.m. den I juli 1984 t. v. får bestridas kostnader för fackliga förtroendemän för kyrkomusiker,

3.

medge all ur kyrkofonden fr.o.m. den 1 juli 1984 t. v. får bestridas kostnader för centralt bedriven intressebevakning för och service åt svens­ka kyrkans församlingar och samfälligheler.

4    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositon föreslå riksdagen all anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Noriitedts Tryckeri, Stockholm 1984