Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 84 1973

Prop. 1973:84

Nr 84

Kungl. Maj:ts proposition till riksdagen angående särskild studie­gång för grundutbildning till sjuksköterska/sjukskötare m. m.; given Stockholms slott den 30 mars 1973.

Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå riksdagen att bi­falla de förslag om vars aviåtande till riksdagen föredragande departe­mentschefen hemställt,

GUSTAF ADOLF

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen framläggs förslag till en särskild studiegång om tre terminer för grundutbildning tiU sjuksköterska/sjukskötare för de elever som genomgått den tvååriga vårdlinjens gren för hälso- och sjukvård samt åldringsvård eller gren för psykiatrisk vård.

Utformningen m, m, av den särskilda studiegången är provisorisk i avvaktan på stäUningstagandet till aviserat förslag från 1968 års ul­bildningsutredning om bl, a, sjuksköterskeutbildningen.

För antagning till den föreslagna utbildningen ställs ej något absolut krav på yrkespraktik. Dock föreslås att viss yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvård eller åldringsvård skall fullgöras innan utbildningen kan anses vara avslutad. Yrkesverksamheten föreslås omfatta minst tre månader.

Statsbidrag till utbildningen föreslås utgå med samma belopp för ter­min och med tUlämpning i övrigt av samma bestämmelser som för grundutbildning lill sjuksköterska/sjukskötare om fem terminer,

I propositionen framhålls att dimensioneringen av den nu föreslagna utbildningen måste ske under beaktande av redan pågående eller plane­rad sjuksköterskeutbildning av olika längd.

1    Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 84

Prop. 1973: 84

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 30 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], MYR­DAL,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för utbildningsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga an­gående särskild studiegång för grundutbildning till sjuksköterska/sjuk­skötare m. m. och anför.

Prop. 1973: 84

1 Inledning

På gymnasieskolans tvååriga vårdlinje började utbildningen läsåret 1971/72, De första eleverna kommer att ha slutfört denna med utgången av vårtermin 1973 (prop, 1968: 140, SU 1968: 195, rskr 1968: 404),

I skrivelse den 12 februari 1973 har nu skolöverstyrelsen (SÖ) lagt fram ett provisoriskt förslag om särskild studiegång för grundutbild­ning till sjuksköterska/sjukskötare för den som genomgått gymnasie­skolans vårdlinje, grenen för hälso- och sjukvård samt åldringsvård eller grenen för psykiatrisk vård.

Vid ärendets beredning i Kungl, Maj:ts kansli har överläggningar ägt rum med SÖ, socialstyrelsen och de förbund och organisationer som närmast berörs av reformen.

2 Sjuksköterskeutbildningen

2.1 Utbildningens organisation

På grundval av förslag av 1962 års sjuksköterskeutredning i betän­kandet (SOU 1964:45) Sjukskölerskeulbildningen I, Grundutbildning har fr, o, m, den 1 januari 1966 en ny studieordning för blivande sjuk­sköterskor/sjukskötare genomförts enligt beslut av 1965 års riksdag (prop, 1965: 161, SU 1965: 181, rskr 1965: 430),

Grundutbildning lill sjuksköterska/sjukskötare bedrivs f, n, vid 33 skolor, varav 24 är integrerade med gymnasieskolans vårdlinje, I avvak­tan på kommunalisering bedrivs utbildning med statliga bidrag även vid vissa enskilda sjuksköterskeskolor.

Enligt propositionens av riksdagen godtagna riktlinjer, omfattar sjuk­skölerskeulbildningen dels en brett upplagd, för alla sjuksköterskor/ sjukskötare gemensam utbildning, grundutbildning, dels vidareutbild­ning för speciella uppgifter. Grundutbildningen leder på fem terminer fram till legitimation. Läsåret omfattar 42 veckor.

För dem som genomgått utbildning till undersköterska eUer till skö­tare i psykiatrisk vård infördes år 1967 resp, år 1968 avkortade studie­gångar för grundutbUdning till sjuksköterska/sjukskötare. Dessa utbUd­ningar, som kan erhållas vid fjorton skolor, omfattar tre terminer, varvid den första terminen omfattar högst 23 veckor och de två övriga 21 veckor vardera.

Enligt beslut av 1968 års riksdag (prop, 1968: 66, SU 1968: 108, rskr 1968: 259) anordnas vidareutbildning av sjuksköterskor/sjukskötare,

1*    Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 84

Prop. 1973: 84

4

2.2      Behörighetsvillkor

SjuksköterskeutbUdningen skall enligt 1965 års beslut tillhöra grund­skolans kompentensområde. För antagning tiU utbildningen fordras utöver betyg från grundskolan att vid lärokursens början ha fyllt 18 år, vara fri från sjukdom och handikapp som medför olämphghet för den verksamhet utbildningen avser samt ha skolkunskaper i vissa ämnen.

För antagning till de avkortade studiegångarna gäller utöver krav pä fullgjord skolplikt och godtagbart friskintyg att sökanden uppfyl­ler de för tillträde tUl den ordinarie studiegången gällande kraven på skolkunskaper i vissa ämnen. För undersköterskor gäller att de före den avkortade studiegången skall ha tjänstgjort såsom undersköterska minst ett halvt år, varav fyra veckor inom psykiatrisk vård och åtta veckor på operationsavdelning om sådan tjänstgöring inte ingått i ut­bildningen. För skötare i psykiatrisk vård gäller att sökanden likaledes före antagning till den avkortade studiegången skall ha tjänstgjort på avdelning av kimrgisk karaktär minst åtta veckor, varav viss tid på kirurgisk mottagning. Efter prövning i varje särskilt fall får SÖ medge sökande rätt att delvis fullgöra den föreskrivna praktiken under ferier meUan terminerna eller efter utbildningen. Avgångsbetyg får dock ej utfärdas förrän praktiken i sin helhet fullgjorts,

2.3      Statsbidrag

I prop, 1965: 161 föreslog dåvarande departementschefen att stats­bidrag skulle utgå till driftkostnaderna för grundutbildningen i form av ett schablonbelopp per gmpp om 15 elever och termin. Beloppet justeras årligen med hänsyn till vissa förändringar i lönenivån. Budget­året 1973/74 beräknas det uppgå till 26 100 kr.

För de avkortade studiegångarna utgår statsbidrag med samma be­lopp för termin som för grundutbUdningen om fem terminer.

Statsbidrag utgår även tUl anskaffande av skollokaler, elevhem och första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel.

Till enskild sjuksköterskeskola utgår statsbidrag med belopp, som Kungl, Maj:t i varje särskilt fall bestämmer.

3 Gymnasieskolans vårdlinje

Utbildningen på gymnasieskolans vårdlinje som bedrivs under primär­kommunalt eller landstingskommunalt huvudmannaskap är tvåårig. Efter viss tid i årskurs 1 delas vårdlinjen på en gren för hälso- och sjuk­vård samt åldringsvård och en gren för barna- och ungdomsvård, I års­kurs 2 tillkommer dessutom en gren för psykiatrisk vård. Inom grenen

Prop. 1973: 84

5

för barna- och ungdomsvård kan i årskurs 2 inrättas en variant för barnsjukvård. Den teoretiska undervisningen varvas med vårdpraklik som i både årskurs 1 och årskurs 2 varar i 21 veckor. Läsåret omfattar 40 veckor.

Sedan höstterminen 1971 har ca 10 000 elever antagils till gymnasie­skolans vårdlinje, varav på gren för hälso- och sjukvård samt åldrings­vård 3 778 budgetåret 1971/72 och 4 072 budgetåret 1972/73,

För budgetåret 1973/74 beräknas ett intag om ca 6 100 elever till vårdlinjen. SÖ räknar med en fortsatt ökning av intagningskapacileten.

4 Skolöverstyrelsens förslag om särskild studiegång för grundutbildning till sjuksköterska/sjukskötare

Av SÖ:s skrivelse framgår alt SÖ först avsett att föreslå en gemen­sam studiegång för dels elever som genomgått vårdlinjens gren för hälso-och sjukvård samt åldringsvård eller gren för psykiatrisk vård, dels undersköterskor, dels skötare i psykiatrisk vård. Utbildningen avsågs omfatta tre terminer. För antagning till utbildningen räknade man med krav på viss yrkeserfarenhet. Remissbehandlingen, varvid yttrande av­gavs av socialstyrelsen. Landstingsförbundet, Svenska kommunförbun­det. Svenska kommunalarbetareförbundet samt Svenska hälso- och sjuk­vårdens tjänstemannaförbund, visade emellertid att det var svårt att vinna anslutning lill förslaget från alla berörda parter,

SÖ har därför begränsat sig till alt framlägga förslag till en pro­visorisk studiegång för enbart elever från vårdlinjens gren för hälso- och sjukvård samt åldringsvård eller gren för psykiatrisk vård. Som skäl anger SÖ bl, a, att 1968 års utbildningsutrednings (U 68:s) aviserade förslag angående eftergymnasiala vårdutbildningar bör av­vaktas.

Detta förslag torde enligt SÖ medföra en omarbetning av Sjuksköter­skeutbUdningen i dess helhet,

SÖ:s förslag till läroplan för särskild studiegång innebär att elever­na följer terminerna 3, 4 och 5 i den reguljära femterminsulbildningen av grundutbildning till sjuksköterska/sjukskötare. Förslaget förutsätter ett läsår som omfattar 42 veckor. En viss avvikelse från sistnämnda ut­bildning är dock att totalt 55 timmars undervisning tillkommer i vissa ämnen, vilket medför motsvarande sänkning av antalet timmar i kli­nisk praktik i syfte att bibehålla nuvarande utbildningsmål. Ett utbyte av liknande slag förekommer i gällande läroplan för avkortad studie­gång för grundutbildning till sjuksköterska/sjukskötare.

Till belysning av SÖ:s förslag lämnas här en översikt över fördel­ningen mellan teori och praktik i vårdlinjen och i sjuksköterskeutbild­ningen samt arten av praktik.

Prop. 1973: 84

6

Timantal i kurs för grundutbUdning av sjuksköterskor termin 12 i femterminsutbildningen samt i vårdlinjens tvååriga gren för hälso- och sjukvård samt åldringsvård

Ämne

Timantal

Vårdlinjen

Sjuksköterske­utbildning termin 1 och 2

Teori

Klinisk och socmed, praktik

Gymnastik

Timmar tUl förfogande

Allmänna ämnen

1232 1008

160 40

520

2 960

663

695

30

42

1430

Klinisk och socialmedicinsk praktik

Ämne

Timantal

Vårdlinjen

Sjuksköterske­utbildning termin 1 och 2

Allmän sjukvård Medicinsk sjukvård Kirurgisk sjukvård Psykiatrisk sjukvård

497' 336'

175 1008

140

260

260

35

695

Långtidsvård och åldringsvård Medicinsk oeh/eller kirurgisk sjukvård

Den nu föreslagna studiegången kan enligt SÖ genomföras genom samläsning under hela utbildningstiden med elever i övrig grundutbild­ning eller i för vårdlinjens elever särskilt inrättade kurser.

Som krav för antagning till utbildningen föreslår SÖ förutom slutförd utbildning från vårdlinjen sex månaders yrkeserfarenhet inom hälso-och sjukvård eller åldringsvård,

SÖ förutsätter att utbildningen genomförs utan ändring av gällande statsbidragsregler.

Gällande läroplaner för avkortad studiegång för grundutbildning till sjuksköterska/sjukskötare för undersköterska och för skötare i psy­kiatrisk vård bibehålls t, v.

Inom SÖ pågår f. n, arbetet med utläggande av intagningsklasser en­ligt nu gällande läroplaner för budgetåret 1973/74, Utbyte av klasser som anordnas enligt nu gällande läroplaner mot den nu föreslagna tre-terminsutbildningen bör enligt SÖ kunna medges av SÖ i den mån mer­kostnad ej åsamkas statsverket.

Sedan det provisoriska förslaget tUl studiegång utarbetats, har SÖ

Prop. 1973: 84

7

haft överläggningar med de instanser, som yttrat sig över det tidigare remitterade förslaget, nämligen socialstyrelsen. Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundet. Svenska kommunalarbetareförbundet samt Svenska hälso- och sjukvårdens tjänslemannaförbund.

Därvid har liksom tidigare olika uppfattningar framförts om förslaget om krav på sex månaders yrkeserfarenhet för antagning lill utbild­ningen. Förslaget biträddes av socialstyrelsen och personalorganisatio­nerna. Socialstyrelsen framhöll, att eleverna utan denna praktik inte kunde anses uppnå samma resultat som övriga sjukskölerskeelever och därmed inle heller kunde anses bli behöriga till legitimation. Huvud­mannaorganisationerna ansåg, alt praktik borde få tillgodoräknas som merit, men att sådan inte skulle föreskrivas som ett krav för inträde. Landstingsförbundet har dock framhållit, att det enligt förslaget upp­ställda kravet på 18 års ålder för antagning till utbUdningen måste gäUa,

Utformningen av läroplansförslaget som en studiegång motsvarande terminerna 3, 4 och 5 har dock accepterats av samtliga.

5 Departementschefen

Som jag framhållit i prop, 1972: 84 angående gymnasieskolans kom­petensvärde m, m, (s. 85) har det varit en viktig strävan i utbildnings­politiken att undvika att vissa studievägar blir återvändsgränder. Även om den utformning av kompetensreglerna, som kommer att gälla enligt statsmakternas beslut år 1972 (UbU 1972: 31, rskr 1972: 240), under vissa förutsättningar kommer att ge var och en som går igenom en minst tvåårig gymnasieskoleutbildning aUmän behörighet lill högre utbildning, är det angeläget att gymnasieskolans elever ges rimliga möjligheter att gå vidare inom den från början valda utbildningssektorn.

Del finns redan i dag olika vägar för den som vill bli sjuksköterska/ sjukskötare. Den ena möjligheten är alt genomgå en utbildning om fem terminer, som bygger på grundskola. Den andra möjligheten är endast öppen för den som genomgått vederbörande utbUdning tUl underskö­terska eller lill skötare i psykiatrisk vård och som är eller varit anställd som undersköterska resp, som skötare inom psykiatrisk vård. För dessa finns en särskild utbildning om tre terminer. Skolöverstyrelsen (SÖ) har nu föreslagit att man skapar en särskild studiegång om tre terminer för grundutbildning lill sjuksköterska/sjukskötare för dem som fullgjort sin utbildning i gymnasieskolans vårdlinje, grenen för hälso-och sjukvård samt åldringsvård eller grenen för psykiatrisk vård. Det är en enhällig uppfattning bland berörda myndigheter och organisationer att en sådan utbildning bör komma till stånd. Jag delar denna mening.

Enligt vad jag erfarit pågår inom 1968 års utbildningsutredning (U 68) en översyn civ kortare högskoleutbildning med inriktning mot främst

Prop. 1973: 84

8

hälso-, sjuk- och socialvård. Berörda är studiegångar vilka förbereder för yrkesverksamhet som sjuksköterska/sjukskötare, sjukgymnast, arbets­terapeut, ålderdomshemsföreståndare samt medicinsk-teknisk assistent, U 68 väntas lägga fram förslag under innevarande år. Jag vill därför understryka att utformningen m, m, av den nu föreslagna särskilda studiegången får ses som ett provisorium i avvaktan på ställningstagan­det till U 68:s förslag om bl, a. sjuksköterskeutbildningen.

Jag anser att utbildning på gymnasieskolans vårdlinje bör innebära en tids- och ämnesmässig fördel vid fortsatt vårdyrkesutbUdning, I en­lighet med SÖ:s förslag vilket i detta avseende tUlstyrkts av samtliga remissinstanser bör grundutbUdningen lill sjuksköterska/sjukskötare omfatta tre terminer för de elever som genomgått den tvååriga vård­linjens gren för hälso- och sjukvård samt åldringsvård eller gren för psykiatrisk vård.

Jag avser att senare föreslå Kungl, Maj:t att utbUdningen utformas i stort sett enligt föreliggande förslag från SÖ, I den mån en avkortning av läsåret i sjukskölerskeulbildningen i övrigt kan komma att genom­föras (prop. 1973: 1 bU, 10 s, 266, UbU 1973: 5, rskr 1973: 72), bör mot­svarande förändring ske för här aktuell utbildningsverksamhet.

Som framgår av den tidigare lämnade redogörelsen erhåller vårdlin­jens elever en längre praktisk erfarenhet än sjuksköterskeeleverna får under de två första terminerna i femterminsutbildningen. Praktiken inom medicinsk och kirurgisk sjukvård är emellertid kortare i vårdlinjen. Vidare bör erinras om att vårdlinjens praktik är kortare än den som undersköterskorna och skötarna inom psykiatrisk vård erhåller under sin totala utbildningslid. Mot bakgrund av bl, a, delta förhållande har SÖ föreslagit att sex månaders yrkesverksamhet skall krävas för antag­ning tiU utbildningen. Vid remissbehandlingen har det, som tidigare framgått, varit delade meningar härom.

Jag vill erinra om vad statsmakterna beslutat i anledning av prop, 1972; 84 om allmän behörighet och om tUlgodoräknande av arbetslivs­erfarenhet i samband med urval till spärrad utbUdning, Det är givetvis av värde, vilket jag understrukit i många sammanhang, att den som avslutat sina studier i t, ex, gymnasieskolan under en period går ut i en praktisk yrkesverksamhet för att senare återvända for kortare eller längre tider till studier. Ett sådant synsätt är tillämpligt också på den nu aktuella utbildningen. Man bör dock inte enligt min mening uppställa ett absolut krav på yrkespraktik av viss längd som villkor för antagning tiU utbildningen. Enligt min mening bör man i stället kunna nå det syfte som SÖ angett genom ett krav att viss yrkesverksamhet inom hälso- och sjukvård eller åldringsvård skall fullgöras innan den nu föreslagna utbildningen kan anses avslutad. Yrkesverksamheten bör omfatta minst tre månader och kunna fullgöras helt eUer delvis före inträdet till utbildningen, mellan terminerna eller efter genom-

Prop. 1973: 84

9

gången sjuksköterskeutbildning. Avgångsbetyg bör ej få utfärdas förrän yrkesverksamheten i sin helhet fuUgjorts, Kortare arbetsperiod än en månad bör inte få tillgodoräknas,

TUl sjuksköterskeutbildning antas f, n, ca 3 000 studerande årligen. Det är angeläget att man inom denna totalram strävar efter att öka den del av utbildningskapaciteten som avser kurser för undersköterskor och för skötare inom psykiatrisk vård med lång yrkesverksamhet. Jag har i prop, 1973: 1 (bil, 10 s, 266) beräknat medel för grundutbildningen av sjuksköterskor/sjukskötare (UbU 1973: 5, rskr 1973: 72), Den här föreslagna särskilda studiegången skall rymmas inom den beräknade ramen.

När det gäller antalet inlagningsplatser under nästa budgetår för den nu aktuella studiegången, måste dimensioneringen ske under beaktande av redan pågående eller planerad sjuksköterskeutbUdning av olika längd. En jämn examination av gmndutbildade sjuksköterskor/sjukskötare bör självfallet eftersträvas.

Statsbidrag till den nu föreslagna särskilda studiegången bör utgå med samma belopp för termin och med tillämpning i övrigt av samma bestämmelser som för grundutbildning om fem terminer.

Den föreslagna studiegången innebär att av de fem terminer som sjuksköterskeutbildningen normalt omfattar de två första anses i allt väsentligt fullgjorda genom utbildningen på den tvååriga vårdUnjen av gymnasieskolan. Det är då rimligt att de som är behöriga till denna studiegång bör få intas först i andra hand till femterminsutbildningen. Jag ämnar framdeles föreslå att Kungl, Maj:t meddelar bestämmelser härom.

Vid de överläggningar som ägt rum i Kungl, Maj:ts kansli har SÖ, socialstyrelsen. Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundet och Svenska kommunalarbetareförbundet bilrätt vad jag förordat beträffan­de den särskilda studiegången.

6 Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

a)

godkänna de av mig förordade riktlinjerna för särskild stu­diegång för grundutbildning tUl sjuksköterska/sjukskötare för dem som genomgått vissa grenar av gymnasieskolans tvååriga vårdlinje,

b)

godkänna de av mig förordade grunderna för statsbidrag tiU nämnda utbUdning,

Prop. 1973:84

10

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUl riksdagen skall avlåias proposition av   den   lydelse   bilaga   till   detta   protokoll   utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1973:84

11

Innehåll

Sid,

1

Inledning

3

2

Sjuksköterskeutbildningen

3

2.1

Utbildningens organisation

3

2.2

BehörighetsvUlkor

4

2.3

Statsbidrag

4

3

Gymnasieskolans vårdlinje

4

4

Skolöverstyrelsens förslag om särskild studiegång för grund­utbildning tiU sjuksköterska/sjukskötare

5

5

Departementschefen

7

6

Hemställan

9

TRYCKERIBOLAGET   IVAR   H/EGGSTROM   AB,   STOCKHOLM    1973