Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens projposition

1978/79:8

om kapitaltillskott till Sveriges Investeringsbank AB

beslutad den 3 augusti 1978

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

BO[REDACTED_EFTERNAMN]

NILS G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås att 300 milj. kr. anvisas för teckning av aktier i Sveriges Investeringsbank AB. Den statliga garantin för bankens förbin­delser föreslås bli höjd från 4000 milj. kr. till 5000 milj. kr.

I Riksdagen 1978179. I saml. Nr 8

Prop. 1978/79:8

Prop. 1978/79:8

2

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-08-03

Närvarande:   statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN],  ordförande,  och  statsråden [REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om kapitaltillskott till Sveriges Investeringsbank AB

Sveriges Investeringsbank AB bildades år 1967 som ett av staten helägt kreditaktiebolag (prop. 1967: 56 och 102, SU l%7: 111, BaU 1967:33, rskr 1967:289). Det främsta syftet var att förbättra möjlighetema att tillgodose de behov av långfristiga krediter som den fortsatta stmkturomvandlingen skulle komma att ställa.

Staten tillsköt vid Investeringsbankens bildande 500 milj. kr., varav 450 milj. kr. i aktiekapital och 50 milj. kr. i reservfond. Vidare ställde staten garanti för bankens förpliktelser till ett belopp av 450 milj. kr. Under de följande två åren anslogs ytterligare 500 milj. kr. till eget kapital och statens garanti för bankens förpliktelser höjdes till 900 milj. kr. (prop. 1968:1, SU 1968:103, rskr 1968:255 och prop. 1969:1 bU. 15, SU 1969:49, rskr 1969:140). År 1975 höjdes statens garanti ytteriigare till 2000 milj. kr. (prop. 1975:90, NU 1975:23, rskr 1975: 151) och år 1977 tiU 4000 milj. kr. (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 80, NU 1976/77:20, rskr 1976/77: 151). År 1977 höjdes vidare den multipel som reglerar bankens rätt att ta upp lån eller ingå garantiförbindelser från högst fem till åtta gånger bankens eget kapital, som f. n. är drygt I 000 milj. kr. Bankens upplåningsrätt uppgår till drygt 8000 milj. kr.

Inom industridepartementet har utarbetats promemorian (Ds I 1978:4) Sveriges Investeringsbank AB:s framtida verksamhet. I promemorian be­handlas bl. a. frågoma om bankens verksamhetsinriktning och kreditkapa­citet. Promemorian har remissbehandlats. Remissbehandlingen av prome­morian anger att några större förändringar inte är erforderiiga nu. Detta gäller bl.a. frågan om ett kursgarantisystem. I samband med kommande näringspolitiska proposition och behandlingen av kapitalmarknadsutred­ningens förslag kommer bankens framtida roll att tas upp. I riksdagsbeslu­tet (prop. 1977/78:155, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379) om exportkre­ditfinansiering har Investeringsbankens exportkreditgivning behandlats. 1

Prop. 1978/79:8

3

det följande gör jag en genomgång av bankens nuvarande uppgifter. Vidare föreslår jag åtgärder för att täcka bankens nu aktuella kapitalbehov.

Bankens inriktning anges i 2§ i bolagsordningen. Enligt denna har ban­ken till föremål för sin verksamhet att bidra till finansiering av sådana investeringar inom näringslivet som inriktas på rationalisering, stmkturan-passning och utveckling samt att medverka vid finansiering av svensk export. Ändamålsbestämningen har medvetet gjorts tämligen vid, eftersom statsmaktema inte i alltför hög grad önskat avgränsa bankens verksamhet till vissa specifika områden. Uppgiften att lämna exportkrediter tillkom år 1971 (prop. 1971:1 bil. I, FiU 1971:1, rskr 1971:25). Investeringsbanken har erhållit ett förhållandevis stort eget kapital, vilket har motiverats av att bankens målsättning bl. a. är att lämna relativt riskfyllda krediter.

Investeringsbankens utlåning skall ske till marknadsanpassade räntor och i huvudsak mot säkerhet. Lån som inte ges mot säkerhet (t.ex. inblancokrediter) och aktieinnehav får högst motsvara hälften av aktieka­pitalet. I prop. om bildande av banken framhöll föredragande statsrådet dock att banken inte skulle ta hänsyn enbart till olika projekts företagseko­nomiska lönsamhet och möjlighetema att ställa säkerheter utan att projek­tens samhällsekonomiska betydelse och angelägenhet också skulle tas med i bedömningen.

I linje med bankens ändamål har sedan år 1973 garantiförbindelser ingåtts i större omfattning och sedan år 1974 lämnar banken mindre lån i samverkan med företagareföreningarna. Banken har sedan starten haft möjlighet att gå in som ägare i företag. Det är dock först under de senaste åren som detta har skett i någon nämnvärd omfattning. Investeringsbanken har även möjlighet att medverka vid emissioner av obligationer och för­lagsbevis, något som hittills inte har skett. Banken bedriver viss utred­nings- och konsultverksamhet.

Omfattningen av Investeringsbankens låneverksamhet och upplåning under senare år framgår av följande sammanställning (milj. kr.)

1971

1972

1973

1974

1975

1976

1977

Under året beviljade krediter

och garantier

706

1159

453

1 158

1900.

. 1348

2105

Beviljade krediter och garantier

vid årets slut

2090

2 921

2867

3613

4865

5676

6250

Under året utbetalade lån

537

515

465

788

1021

823

1337

Utestående lån vid årets slut

961

1389

1653

2 127

2 795

3 286

4086

Nettoupplåning

82

458

710

72

1048

233

467

Investeringsbankens utlåning är en liten del av den totala svenska kredit­marknaden. Bankens beviljade krediter och lämnade garantiutfästelser låg de första åren på ca 500 milj. kr. per år. De har därefter ökat och har under de senaste åren legat på i genomsnitt drygt 1 500 milj. kr. per år. Totalt beviljade krediter och garantier uppgick vid 1977 års utgång till 6 250 milj.

Prop. 1978/79:8

4

kr. Utestående lån var vid slutet av år 1977 ca 4 100 milj. kr. Banken har formell möjlighet att låna ut medel eller ställa garantier för sammanlagt ca 9000 milj. kr.

Den största delen av utlåningen har avsett mycket stora lån. Basindu­strin, framför allt massa- och pappersindustri, oljeraffinaderier samt järn-och stålindustri, har fått en betydande del av de stora lånen. Större ex­portkrediter har främst avsett kraftverk och kraftöverföring. Även varvs-näringen har i betydande utsträckning erhållit stora krediter. Vidare kan noteras att bland de stora lånen utgör delfinansiering av större företags investeringsprogram en stor post.

Lån i samarbete med företagareföreningarna har lämnats sedan år 1974. Lånen har per företag/projekt maximalt uppgått till 500000 kr. från Inves­teringsbankens sida och 300000 kr. från företagareföreningarnas sida. Tidigare i är har banken beslutat höja det högsta beloppet för sin medver­kan i dessa kombinationslån till I milj. kr.

Banken har framför allt tillgodosett ett behov av investeringskrediter för långsiktiga investeringsprogram som inte har kunnat täckas av de vanliga kreditinstituten. Bankens insats har varit kompletterande, eftersom den ytterst sällan har stått för hela finansieringen av investeringsprojektet. Bankens samarbete med företagareföreningarna har haft stor betydelse för de mindre företagens kreditförsöijning.

Banken har även medverkat vid finansiering av svenska offerter på stora investeringsprojekt i Sverige. Svenska företag möter därvid konkurrens från utländska företag som från sina respektive länder kan erbjuda förmån­liga - ofta statligt stödda - exportkrediter. Riksdagen har nyligen beslutat att en viss möjlighet att neutralisera sådan utländsk statsunderstödd kredit­konkurrens skall finnas (prop. 1977/78:155, NU 1977/78:73, rskr 1977/ 78: 379). Enligt riksdagens beslut kommer sådan kreditgivning att efter prövning och beslut av regeringen i varje enskilt fall kunna arrangeras genom Investeringsbanken.

Investeringsbanken har tillförts medel dels genom de statliga insatser som gjordes vid bankens bildande och åren därefter, dels genom extern upplåning. Upplåningen har svarat för ca tre fjärdedelar av bankens finan­siering. Den långfristiga upplåningen har, sedan den startade år 1972, kommit att svara för huvuddelen av bankens upplåning. Den medellånga och långfristiga upplåningen har till lika stora delar skett från inhemska och utländska källor. Den inhemska långfristiga upplåningen har i huvudsak skett från AP-fonden med löptider på mellan 10 och 15 år. Upplåningen utomlands har skett till löptider som varierat mellan 5 och 15 år.

Förutom de ordinära kredit- och ränteriskerna i utlåningen löper banken kursrisker i samband med upplåningen i främmande valutor. Kursriskerna uppkommer genom att banken lånar upp i utländska valutor och lånar ut i svenska kronor. Bankens icke realiserade valutaförluster uppgick vid 1977 års utgång till 425 milj. kr. Den begränsade tillgången på medel på den

Prop. 1978/79:8

5

svenska kapitalmarknaden och de stora valutariskerna vid utlandsupplå­ningen innebär restriktioner på bankens möjligheter att utnyttja den for­mella upplåningsrätten.

Betydande kreditanspråk riktas f. n. mot banken. Åtgärder bör därför nu vidtas för att höja bankens kreditkapacitet.

Jag förordar att staten tecknar aktier i banken för 300 milj. kr. Aktiema bör tecknas till viss överkurs och skillnaden mellan denna och aktiemas nominella värde tillföras reservfonden. Aktiekapitalet bör enligt min me­ning höjas med 270 milj. kr. och reservfonden tillföras 30 milj. kr. Kapital­tillskottet innebären förstärkning av bankens upplåningskapacitet. Medlen bör anvisas på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1978/79. Den statliga garantin för bankens förpliktelser är väsentlig för att banken vid den utländska upplåningen skall kunna erhålla fördelaktiga villkor. Jag förordar därför att den statliga garantin för Investeringsbankens förpliktel­ser ökas från 4000 milj. kr. till 5000 milj. kr.

Bankens insatser i samband med de strukturåtgärder inom bl. a. stål- och skogsindustriema som staten har tagit initiativ till kan bli avsevärda. 1 den mån kraven på kreditkapacitet överstiger bankens förmåga de närmaste åren bör särskilda möjligheter till refinansiering öppnas på den svenska kapitalmarknaden. Därvid bör möjligheten till förlagslån prövas.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.      uppdraga åt fullmäktige i riksgäldskontoret att ikläda staten ga­

ranti för Sveriges Investeringsbank AB:s förpliktelser med ytter­

ligare 1 000000000 kr. till sammanlagt högst [REDACTED_PERSONNUMMER] kr.,

2.      till Teckning av aktier i Sveriges Investeringsbank AB på till-

läggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 under

fonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av

300000000 kr.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1978