Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 85 år 1975

Prop. 1975: 85

Nr 85

Regeringens proposition med förslag om tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75;

beslutad den 6 mars 1975.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsaldiga innehåll

I propositionen föreslås utgifter på tilläggsstat III till riksstaten för innevarande budgetår.

De anslag som begärs uppgår till ca 347,2 milj. kr., varav ca 325,2 milj. kr. på driftbudgeten och 22 milj. kr. på kapitalbudgeten. De största anslagen på driftbudgeten föreslås gå till bl. a. sysselsältningsskapande åtgärder med 100 milj. kr. samt vissa energibesparande åtgärder med 50 milj. kr. Vidare föreslås att 44 milj. kr. anslås till FN-styrkors verk­samhet utomlands samt 40,3 milj. kr. till särskilda åtgärder för arbets­anpassning. På kapitalbudgelen föreslås bl. a. 20 milj, kr. i slöd till trädgårdsnäringen i form av lån.

1    Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 85

Prop. 1975: 85

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1975-03-06

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bengts­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asplmg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén

Proposition med förslag om tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret

1974/75

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsstat III till riksstalen för budgetåret 1974/75. Anföran­dena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: De anslag som 1974 års riksdag anvisat se­dan riksstaten för budgetåret 1974/75 fastställts har uppförts på till-läggsstat I (prop. 1974: 170, FiU 1974: 42, rskr 1974: 409). Vidare har vid början av innevarande års riksmöte begärts anslag på tilläggsstat 

II 

till nämnda riksstat (prop. 1975: 2 och prop. 1975: 7). Viss del av prop. 1975: 2 har sedermera återkallats (skr. 1975: 64).

I prop. 1975: 53 har framlagts förslag om finansiering av det stattiga engagemanget i jästtillverkningen. Medel härför har begärts på tilläggs­stat III.

Ytterligare anslagsframställningar på tilläggsstat under löpande bud­gelår har nu ansetts behövliga. De bör föreläggas riksdagen i en gemen­sam proposition om tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75.

Jag hemställer att regermgen föreslår riksdagen

att besluta om anslag m. m. på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 i enlighet med de förslag som föredra­gandena har lagt fram.

Prop. 1975: 85

3.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslu­tar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen förordnar att de anföranden som redovisas i underproto­kollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 115.

Prop. 1975: 85

Bilaga T

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat UI till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt: avser justitiedepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ANDRA HUVUDTITELN

A. Justitiedepartementet m. m.

[1] A 4. Extra utgifter. För budgetåret 1974/75 har till Extra utgifter anvisats ett reservationsanslag av 700 000 kr. Reservationen från före­ gående budgetår uppgick den 1 juli 1974 till 307 933 kr.

Från anslaget bestreds fram till den 1 januari 1975 kostnaderna för de utmärkelser "För nit och redlighet i rikets tjänst" som Kungl. Maj:t tilldelat tjänstemän i myndigheter inom departementets verksamhets­område. På grund av bl. a. ändringar i reglerna om vem som kan till­delas utmärkelsen har kostnadema ökat kraftigt. Den sammanlagda kostnaden för utmärkelsen "För nit och redlighet i rikets tjänst" för budgetåret 1974/75 kommer att uppgå till drygt 400 000 kr. Även andra, kostnader som belastar anslaget har ökat. Ett ytterligare medelsbehov föreligger därför om 400 000 kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Extra utgifter på tilläggsstat III till rilisstaten för budget­ året 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 400 000 kr.

Prop. 1975: 85

Bilaga 2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser utrikesdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TREDJE HUVUDTITELN

E. Diverse

[1] E 6. Gåva till republilien Maltas parlament. Alltsedan republiken Malta blev självständig stat år 1964 har dess regering strävat efter att hävda landets nationella oberoende i ett område som alltmer kommit att dras in i stormaktspolitiken. Som ett led i denna strävan söker den maltesiska regeringen skapa en grundval för en självständig ekonomi främsl genom insalser för att främja landets industriella uppbyggnad. Malta, som till ytan är betydligt mindre än Gotland, räknas till Europas fattigaste länder.

Maltas regering har mot denna bakgrund och med hänsyn till landets samhörighet med den västerländska kulturkretsen vänt sig tiU en rad västeuropeiska stater med begäran om ekonomiskt bistånd. Åtskilliga länder har visat tillmötesgående genom att bidraga med gåvor och krediter. Bland dessa märks Danmark, Frankrike, Förbundsrepubliken Tyskland, Italien, Norge, Schweiz, Spanien, Storbritannien och Öster­rike.

I samband med 400-årsdagen av uppförandet av den byggnad i huvud­staden Vallettas centrum, "Grand Master's Palace", i vilken republi­kens parlament har sitt säte, vände sig Maltas regering i fjol till Sve­rige med önskemål om svenskt bidrag till upprustningen av detta medel­tida kulturminnesmärke i form av möbellnredning för parlamentels plenisal. Utrikesdepartementet har i samråd med byggnadsstyrelsen låtit

Prop. 1975: 85

8

utreda förutsättningarna härför. Den totala kostnaden för en svensk in­sats av tänkt slag har uppskattats till ca 700 000 kr.

Jag finner det angeläget att tillmötesgå det maltesiska önskemålet och att Sverige ansluter sig till de övriga europeiska stater som i olika former lämnat bidrag till Malta. En svensk gåva till landets parlament finner jag ligga i linje med Sveriges traditionella stöd för nationella oberoendesträvanden och för befästandet av en demokratisk samhälls­utveckling.

Med hänvisning till vad jag anfört i det föregående hemsfäller jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Gåva till republiken Maltas parlament på tilläggsstat 111 till riksstaten för budgetåret 1974/75 anVisa ett reservations­anslag av 700 000 kr.

Prop. 1975: 85

Bilaga 3

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tUläggsstat DI till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJÄRDE HUVUDTITELN

H. Övrig verksamhet

[1] H 10. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gången på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret 1956/57 (prop. 1956:198, SU 1956:179, rskr 1956: 359). Därefter har årligen ytterligare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet. Medel för de årliga utgiftema inom Sverige för att rekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisas sedan budgetåret 1965/66 under förslagsanslaget Bered­skapsstyrka för FN-tjänst. Medel för FN-styrkomas verksamhet utom Sverige och för viss personal vid Sveriges ständiga representation i FN samt fr. o. m. den 1 juli 1967 för observatörer i FN-tjänst anvisades budgetåren 1965/661971/72 under reservationsanslaget Kost­nader för svenska FN-styrkor m. m. Fr. o. m. budgetåret 1972/73 har medel för FN-styrkornas verksamhet utom Sverige anvisats under an­slaget FN-styrkors verksamhet utomlands. Sammanlagt har för svenska FN-styrkors verksamhet hittills anvisats 580 965 000 kr. på tilläggsstat. Därav har 30 milj. kr. anvisats för att täcka utgiftema för FN-styrkan på Cypern under tiden den 15 juni 1974den 15 december 1974, för FN-styrkan i Mellersta Östern och för FN-observatörer under tiden julidecember 1974 samt för vissa oförutsedda utgifter (prop. 1974: 170 bil. 2, FÖU 1974: 31, rskr 1974: 390). Del av ifrågavarande kostnader avses bli ersatta av FN. Intill den

Prop. 1975: 85

10

1 januari 1975 har från FN influtit 344 570 617 kr. Sveriges fordran hos FN enligt hittills framlagda krav uppgår f. n. till 42 438 198 kr. Ersättningar som flyter in från FN tillgodoförs riksstatens inkomsttitel Övriga diverse inkomster.

Genom beslut den 13 december 1974 har tiden för den svenska FN-insatsen på Cypern förlängts t. o. m. den 15 juni 1975, Utgifterna beräknas till 3,5 milj. kr. för månad eller sammanlagt 21 milj. kr.

Genom beslut den 18 oktober 1974 har tiden för den svenska FN-insatsen i Mellersta Östern förlängts t. o. m. den 24 april 1975. Ut­giftema för denna beräknas till ca 2,9 milj. kr. för månad eller för tiden januarijuni 1975 sammanlagt 17,4 milj. kr.

En allmän medelsreserv av 4 milj. kr. bör beräknas med hänsyn till eftersläpande sjukvårdskostnader för tidigare kontingenter samt vissa utgifter som kan bli nödvändiga vid en avveckling av kontingenterna.

Antalet observatörer i FN-tjänst uppgick den 1 februari 1975 till 41. Medelsbehovet för dessa kan beräknas till 470 000 kr. för månad eller för tiden januarijuni 1975 sammanlagt ca 2 820 000 kr.

Vid utgången av december 1974 kvarstod en behållning på ca 1 139 000 kr. under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands.

Behovet av ytterligare medel för FN-styrkor på Cypern, i Mellersta Östern och för observatörer uppgår alltså till (21 OOOOOO-l-17 400000-1--f-2 820 0001 139 000) 44 081000 kr., avrundat 44 milj. kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen för det militära för­svaret.

Med hänsyn till att många osäkra faktorer ligger i anslagsberäk­ningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningen förskottsvis bestrida utgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget till oförut­sedda utgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands. Frägan om deras täckning bör få tas upp fram­deles.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsstat III till riksstalen för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 44 000 000 kr.

Prop. 1975:85

11

Bilaga 4

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat ni till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN 

A. Socialdepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m. m. Under denna rubrik har på riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisats ett reservationsanslag av 8,7 milj. kr. Härtill kommer en behållning på anslaget med 660 000 kr. vid ingången av budgetåret. Den utredningsverksamhet som bekostas från anslaget har under budgetåret blivit mera omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen hösten 1974. Jag räknar därför med ett ytterligare medelsbehov av 1,5 milj. kr. under budget­året. Nämnda belopp bör anvisas på tilläggsstat. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsstat III till riksstaten för bud­getåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 1 500 000 kr.

D. Sociala serviceåtgärder

[2] D 2. Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem. Under denna anslagsrubrik har för innevarande budgetår anvisats ett reserva­tionsanslag av 120 milj. kr. Vidare fanns vid ingången av budgetåret en reservation av ca 52 milj. kr.

I årets budgetproposition (prop. 1975: 1 bil. 7) föreslås att gällande statsbidrag för anordnande av förskolor och fritidshem höjs från 6 000 kr. till 7 500 kr. per plats redan fr. o. m. den 1 januari 1975. Denna

Prop. 1975: 85

12

åtgärd i kombination med alt antalet nya daghemsplatser som börjat byggas under senare delen av år 1974 blivit väsentligt högre än tidigare beräknats leder tUl ett ökat medelsbehov för utbetalningar under våren 1975. Jag förordar därför att ytterligare 40 milj. kr. anvisas på tilläggs­stat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 för bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem på till-läggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 40 000 000 kr.

£. Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m.

[3] £ 8. Statens bakteriologiska laboratorium: Driftbidrag. Till ändamå­let har för budgetåret 1974/75 anvisats ett reservationsanslag av 1 000 kr.

I samband med tilläggsstat III för budgetåret 1973/74 (prop. 1974: 85 bil. 4 s. 11) redovisade jag det medelsbehov avseende statens bakteriolo­giska laboratorium som uppkommit till följd av att en del av verksam­heten numera inte betraktas som skattepliktig. Merkostnadema för budgetåret 1974/75 för samma ändamål beräknas uppgå till sammanlagt 1 910 000 kr. Merkostnaden fördelar sig med 1,2 milj. kr. för diagnos­tiska undersökningar och 600 000 kr. för centrallaboratorieuppgifter (program 1), samt 110 000 kr. för försvarsmedicinsk verksamhet (pro­gram 4). Fr. o, m. budgetåret 1975/76 har medel för ifrågavarande mer­kostnader beaktats vid anslagsberäkningen.

När det gäller förslagsanslagen E 9. Statens bakteriologiska labora­torium: Centrallaboratorieuppgifter och E 10. Statens bakteriologiska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet ankommer det på rege­ringen att medge erforderliga överskridanden.

Merkostnaden för diagnostiska undersökningar belastar detta reserva­tionsanslag. Det ytterligare medelsbehovet av 1,2 milj. kr. bör täckas genom att medel anvisas på tilläggsstat.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Statens bakteriologiska laboratorium: Driftbidrag på till-läggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 1 200 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[4] 10. 'Vissa byggnadsarbeten m.m. inom socialdepartementets verk­samhetsområde. Under denna rubrik har för budgetåret 1974/75 anvisats ett investeringsanslag av 9,5 milj. kr.

Prop. 1975:85

13

10.7. Vissa byggnadsarbeten för socialstyrelsens läkemedelsavdelning.

Enligt gällande planer skall läkemedelsavdelningen omlokaUseras till Uppsala sommaren 1976. I prop. 1974: 170 (bil. 3 s. 1113) förordade jag med hänsyn till gällande tidsplan att vissa byggnadsarbeten skulle få börjas med anlitande av tillgänghga medel, iiman kostnadsram för hela projektet redovisades för riksdagen. Förslaget godkändes av riks­dagen (SoU 1974: 42, rskr 1974: 346). Vid min anmälan i prop. 1975: 1 (bil. 7 s. 211) av frågan om anslag för budgetåret 1975/76 lill ifråga­varande nybyggnad anmälde jag att jag avsåg att återkomma med en redovisning av kostnadsram för nybyggnaden när tillförlitligt kostnads­underlag förelåg. Byggnadsstyrelsen har nu redovisat förslagshandlingar för en nybyggnad på Artillerifältet i Uppsala med en sammanlagd rums­yta av ca 6 000 m. Styrelsen beräknar kostnaden för nybyggnaden, inkl. försörjningsåtgärder, lill 27 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974. Efter­som det är angeläget att den fastställda tidsplanen hälls har regeringen genom beslut den 6 februari 1975 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att inom en kostnadsram av högst 6 milj. kr. utföra förberedande arbeten för ifrågavarande nybyggnad.

Prövningen av de redovisade förslagshandlingama pågår f. n. Jag räknar med att denna skall leda till en viss minskning av kostnadema för objektet. Jag förordar nu att en kostnadsram av högst 26,2 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974 för nybyggnad på Artillerifältet i Uppsala förs upp i investeringsplanen. Utgifterna under innevarande budgetår för nämnda byggnadsobjekt beräknas till större delen kunna rynmias inom det till vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepartementets verksamheisområde anvisade investeringsanslaget. Jag förordar emeller­tid att ytterligare 2 milj. kr. anvisas på tilläggsstat för innevarande bud­getår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepartementets verksamhetsområde på tilläggsstat III till riksstaten för bud­getåret 1974/75 anvisa ett investeringsanslag av 2 000 000 kr.

Prop. 1975:85

15

Bilaga 5

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJÄTTL HUVUDTITELN

F. Diverse

[1] F 9. Kostnader för stämpelavgift å aktier i Aktiebolaget Aero­transport och Svensk Interkontinental Lufttrafik Aktiebolag. I skrivel­se den 14 maj 1974 har Aktiebolaget Aerotransport (ABA) det svens­ka moderbolaget i det skandinaviska konsortiet Scandinavian Airlines System (SAS) redogjort för beslut den 3 april 1974 att genom fond­emission öka bolagets aktiekapital med 117,5 milj. kr. till sammanlagt 235 milj. kr. genom uppskrivning av byggnadernas bokförda värden med motsvarande belopp. Beslutade åtgärder har motiverats av behovet av alt ernå en bättre balans mellan det verkliga värdet för bolagets anläggningstillgångar och det egna kapitalet, vilket ansetts mycket be­lydelsefullt för SAS' framtida förhandlingar om upptagande av krediter utomlands.

Före fondemissionen bestod aktierna i ABA av dels 587 500 A-aktier å nominellt värde av 100 kr. per aktie eller sammanlagt 58 750 000 kr., dels B-aktier till lika antal och värden. A-aktierna innehas av svenska staten medan B-aktierna 587 492 äges av Svensk Interkontinental Luft­trafik Aktiebolag (SILA) och resterande aktier av privatpersoner. Ge­nom fondemissionen kom svenska staten att tillföras 587 500 nya A-aktier till ett sammanlagt nominellt värde av 58 750 000 kr. och SILA samt övriga innehavare av B-aktier sammanlagt motsvarande antal och värde.

Prop. 1975: 85

16

I skrivelsen erinrar ABA om att bolaget vid tidigare tillfällen inte belastats med kostnader för aktiestämpel. Sålunda förordades i prop. 1948: 176 angående organisation och finansiering av svensk luftfart att de kostnader för aktiestämpel, vilka kimde uppkomma i samband med sammanslagningen av dåvarande ABA och SILA inte skulle falla på de enskilda intressenterna utan gäldas av statsverket (SU 1948: 94, rskr 1948: 188). I enlighet härmed föreslogs i prop. 1949: 126 angående anslag till teckning av aktier i ABA att riksdagen skulle anvisa ett reservationsanslag till stämpelavgift å aktiema i det nya ABA. Riks­dagen biföll propositionens förslag (SU 1949: 153, rskr 1949: 268). I samband med den ekonomiska rekonstruktionen av SAS år 1961 beslöts på liknande sätt med anledning av prop. 1961: 159 angående kapitaltill­skott till SAS att de stämpelkostnader som då uppkom i samband med teckning av nya aktier i ABA och SILA skulle bestridas av staten (SU 1961: 133, rskr 1961: 330).

Bolaget hemställer med hänvisning till det anförda att bolaget på sätt som skett vid liknande tillfällen tidigare inte måtte belastas med stämpelkostnader å de 1 175 000 aktier som utges i anledning av den beslutade fondemissionen.

I skrivelse den 14 maj 1974 har SILA redovisat de åtgärder bolaget vidtagit i anslutning till den fondemission ABA genomfört. Sålunda har SILA beslutat att genom fondemission öka bolagets aktiekapital med 58 750 000 kr. till sammanlagt 117,5 milj. kr. genom uppskrivning av det bokförda värdet av bolagets innehav av ABA-aktier med motsva­rande belopp. SILA framhåller att bolaget, i likhet med ABA inte belastats med stämpelskatt för vid tidigare tillfällen emitterade aktier. SILA hemställer därför att bolaget inte måtte belastas med stämpel­kostnader å de 587 500 aktier som utges i anledning av den beslutade fondemissionen.

Föredraganden

Med hänsyn till att vid ABA:s bildande år 1948, liksom vid senare rekonstmktion av SAS, kostnadema för gäldande av aklieslämpel be­streds av statsmedel bör enhgt min uppfattning ABA och SILA inte belastas med de kostnader för aktiestämpel som nu uppkommer i sam­band med de aktier som utges i anledning av den beslutade fondemis­sionen i de båda bolagen. Stämpelkostnadema för de nyemitterade aktiema uppgår till sammanlagt 1 762 500 kr., vilket belopp sålunda tor­de böra bestridas av staten.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kostnader för stämpelavgift å aktier i Aktiebolaget Aero­transport och Svensk Interkontinental Lufttrafik Aktiebolag pä tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 1 762 500 kr.

Prop. 1975: 85

17

BUaga 6

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser finansdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJUNDE HUVUDTITELN

B. Allmänna centrala ämbetsverk m. m.

[Ij B 14. Inredning av byggnader för statlig förvaltning. I riksstalen för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reser­vationsanslag av 41 milj. kr. Medelsreservationen vid budgetårets början uppgick till ca 8,4 milj. kr. Från anslaget bestrids utgifter bl. a. för in­redning och viss utrustning som behöver anskaffas i samband med om-lokaliseringen av statlig verksamhet. Någon medelsanvisning på till-läggsstat beräknas inte bli erforderlig. Däremot bör följande objekt re­dovisas i detta sammanhang.

Gävle

Inredning av nybyggnad i kv:en Låsman och Vulcanus samt Statens institut för byggnadsforskning: Övrig utrustning. Redogörelse för den ny- och ombyggnad som f. n. utförs för statens institut för byggnads­forskning har lämnats bl. a. i prop. 1974: 85 (bil. 6 s. 20). Ny- och om­byggnaden berör en sammanlagd rumsyta av nära 6 400 m, varav 6 000 m i nybyggnaden. Härav utgörs ca 2 000 m av laboratorier och ca 500 m" av lokaler för informationsverksamhet. Byggnadsarbetena på­börjades i oktober 1974 och beräknas vara avslutade i april 1976. Kost­naderna för inredning av lokalerna har av byggnadsstyrelsen beräknats till 2 350 000 kr.

Vid min anmälan till 1975 års budgetproposition av detta anslag för-

2    Riksdagen 1975.1 saml. Nr 85

Prop. 1975: 85

18

ordade jag att en delram av 860 000 kr. för övrig utmstning för statens institut för byggnadsforskning skulle föras upp i utrustningsplanen (prop. 1975: 1 bil. 9 s. 74). Jag redovisade d'ärvid att Kungl. Maj:t den 20 december 1974 uppdragit åt institutet att redovisa ytterligare under­lag i fråga om planeringen av bl. a. utrustning för den föreslagna verk­samheten vid det luftströmningstekniska laboratoriet, humanlaboratoriet och laboratoriet för byggnadsmätning, inkl. vindtunnel och verkstäder, samt att jag räknade med att senare återkomma med förslag som för­anleddes därav. Institutet har nu lämnat en sådan redovisning.

Institutet föreslår att utrustning för 1 063 000 kr. anskaffas till de nya lokalerna för institutets luftströmningstekniska laboratorium, inom vilket institutet arbetar bl. a. med att utveckla metoder för planering och uppföljning av tekniska installationer som rör inomhusklimatet.

Forskning inom omrädet klimat och bebyggelse fömtsätter enligt insti­tutet bl. a. modellstudier främst av vindklimatet kring byggnader, gmp­per av hus och större delar av bebyggelser. För detta krävs fortsatt till­gång till en vindtunnel. Utbyggnaden av en kvalificerad vindtunnel för detta ändamål kan ske i flera etapper. Institutet uppskattar investerings­kostnaderna för en första etapp till 500 000 kr.

Institutet föreslår vidare att institutet i samband med flyttningen till Gävle får resurser för att inom ett särskilt humanlaboratorium ta upp studier i större skala av människans beteende och funktion i relation till temperatur, ljus, ljud osv. Kostnaderna för utrustning beräknas av institutet till 1 004 000 kr. Samtidigt föreslås utrustning om samman­lagt 306 000 kr. för att institutet skall kunna ta upp verksamhet inom byggnadsmätningsomrädet. Institutet begär vidare 215 000 kr. för komplettering av verkstadsutrustning, m. m.

Huvuddelen av verksamheten vid institutet finansieras av medel som statens råd för byggnadsforskning ställer till förfogande. Vid anmälan av propositionen (1975: 30) om energihushållningen m. m. har cheferna för bostads- och industridepartementen förordat bl. a. att rådet ges kraftigt ökade resurser för stöd till forsknings-, utvecklings- och in­formationsarbete inom energiområdet. Rådet har därvid föreslagits få huvudansvaret för delprogrammet Energianvändning för lokalkom­fort inom det i propositionen redovisade huvudprogrammet Energi­forskning, Chefen för bostadsdepartementet har samtidigt framhållit att rådet bör eftersträva en omfördelning av för rådet redan tillgängliga medel till förmån för insatser inom energiområdet. Mot denna bak­grund finner jag det angeläget för den fortsatta planeringen inom rådet och institutet att statsmakterna redan nu tar ställning till omfattningen av de resurser som tillförs institutet i samband med omlokaliseringen till Gävle.

Institutet har föreslagit att institutet ges utrustning för att i Gävle vidareutveckla det arbete inom området klimat och installationer som

Prop. 1975: 85

19-

institutet har inlett med anlitande av befintliga anläggningar inomi Stockholmsområdet. Jag biträder institutets förslag i denna del. Insti­tutet bör därvid ges möjlighet att anskaffa en vindtunnel speciellt upp­byggd för bebyggelseklimatologiska studier. Jag har beräknat 500 000 kr. som bidrag till basutmstning för sistnämnda ändamål. Det bör ankom­ma på institutet att svara för de senare kompletteringar av vindtimneln som motiveras av de nya forskningsprojekt som institutet kan komma att ta upp inom området. Vidare har jag beräknat 1 140 000 kr. för institutets luftströmningstekniska laboratorium och viss verkstadsutmst- ning m. m.

Jag är inte beredd att tillstyrka att särskilda medel avdelas för de av institutet föreslagna nya forskningsuppgifterna. Jag har därför inte be­räknat medel för utmstnmg för humanlaboratorium och laboratorium för byggnadsmätning.

Sammanlagt inkl. bidraget till vindtunneln och den av mig tidigare-föreslagna delramen av 860 000 kr. bör därmed en definitiv kost­nadsram av 2,5 milj. kr, föras upp i utrustningsplanen för anskaffning av övrig utrustning för institutet. För anskaffning av motsvarande in­ redning bör samtidigt i inredningsplanen föras upp en definitiv kost­nadsram av 2 150 000 kr.

Jag förordar att de utgifter som hänger samman med de redovisade inrednings- och utmstningsobjekten får bestridas av tillgängliga medeli under förevarande reservationsanslag.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss inred­ning och utrustning av byggnader för statlig förvaltning inom: de kostnadsramar som har förordats i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för viss inredning och utrustning av byggnader för statlig förvaltning.

C. Skatte- och kontrollväsen

[2] C 4. Myntverket: Nyanskaffning av vissa maskiner m. m. För bud­getåret 1974/75 har på riksstaten under denna rubrik anvisats ett reser­vationsanslag av 150 000 kr.

På tilläggsstat 

II 

till riksstaten för innevarande budgetår har rege­ringen föreslagit ett reservationsanslag av 817 000 kr. (prop. 1975:2 bil. 4). Förslaget hade till bakgrund den under det senaste året ökade efterfrågan på växelmynt inom handeln och de möjligheter till ökad myntproduktion som har tillkommit efter myntverkets förläggning till nya lokaler i Eskilstuna. Av anslaget avsågs ca 680 000 kr. skola an­vändas för inköp av tre myntpräglingspressar och återstoden för mate­rialhanteringsutrustning och mynträkningsmaskiner. Dessa nyanskaff-

Prop. 1975: 85

20

ningar ger en ökning av myntverkets kapacitet, som under budgetåret 1974/75 beräknas uppgå till ca 220 milj. stycken mynt, med 50 ä 60 milj. stycken mynt per år.

Till grund för det yrkade beloppet för inköp av myntpräglingspres­sar låg den senaste leveransen av motsvarande pressar under augusti 1974. Priset utgjorde därvid ca 187 000 kr. för varje maskm, inkl. till­hörande utrustning och mervärdeskatt. Av offerter som myntverket nu har infordrat framgår att prisema på myntpräglingsmaskiner och till­hörande utrustning har ökat kraftigt sedan föregående beställning. Inköp av tre stycken för myntverket lämpliga prägUngspressar kommer att, oberoende av fabrikat, uppgå till ca 875 000 kr. eller 225 000 kr. utr ver vad myntverket tidigare beräknade.

Som jag anförde vid min tidigare armiälan av den ånyo aktualiserade inslagsfrågan är det angeläget att nyproduktionen av mynt kan ökas och att detta kan ske utan onödig tidsutdräkt. För att den avsedda produktionseffekten skall kunna uppnås bör antalet nya myntpräglings-pressar inte begränsas. Jag finner således att de ytterligare anslags­medel som mot bakgrund av den senaste tidens prisutveckling på ifrå­gavarande maskiner behövs för att de avsedda inköpen skall kunna komma till stånd bör begäras på tilläggsstat III till innevarande bud­getår.

Jag förordar att så sker och hemställer att regeringen föreslår riks­dagen

att till Myntverket: Nyanskaffning av vissa maskiner m. m. på

tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett

reservationsanslag av 225 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[3j 11. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Under denna rubrik har i riksstaten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 150 milj. kr. Behållningen under anslaget var vid ingången av budget­året ca 86 milj. kr. Från anslaget bestrids utgifter för investeringar i byggnader för statlig förvaltning eller annan statlig verksamhet för vilka medel inte har anvisats under annat anslag. Någon medelsanvisning på tilläggsstat beräknas inte bli erforderlig. Däremot bör följande objekt redovisas i detta sammanhang.

Örebro. Nybyggnad i kv. Tullen. Som jag redovisade i prop. 1975: 1 (biL 9 s. 144) uppdrog Kungl. Maj:t den 20 december 1974 åt byggnads­styrelsen att projektera en nybyggnad för statistiska centralbyråns pro­duktionsfilial i Örebro t. o. m. bygghandlingar. Regeringen har den 30

Prop. 1975: 85

21

januari 1975 godkänt ett avtal om förvärv av mark för nybyggnaden till en kostnad av ca 9,6 milj. kr. Projekteringsuppdraget avser en första etapp so.m kommer att rymma 400 arbetsplatser och en dataavdelning m.ed en rumsyta av 450 m-. Totalytan beräknas till ca 16 000 m. På grundval av inhämtade anbud för i huvudsak hela etappen beräknar byggnadsstyrelsen byggkostnaden inkl. anslutningsavgifter m. m. till 28,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974. Därav avser 27,5 milj. kr. kostnader som direkt hänför sig till den nu aktuella etappen.

Arbetet forceras f. n. med sikte på att nybyggnaden skall kunna tas i bruk i februari 1976, bl. a. av hänsyn till centralbyråns arbete med 1975 års folk- och bostadsräkning, vilken nyligen har beslutats av riks­dagen (prop. 1975: 5, CU 1975: 1, rskr 1975: 13). Regeringen har den 27 februari 1975 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att utföra förberedande arbeten för nybyggnaden inom en kostnadsram av 6 milj. kr. i prislä­get den 1 april 1974.

Med hänvisning till vad jag har redovisat i det föregående bör föl­jande nya kostnadsram i 1 000-tal kr. föras upp i investeringsplanen.

Byggnadsobjekt

Kostnadsram 1974-04-01

Medelsförbrukning   Byggstart   Färdig-

Beräknad för

år-mån.      ställande

1974/75    1975/76

Örebro

Nybyggnad i kv. Tullen

28 800

13 000       15 000      75-02

76-02

Jag förordar att de utgifter som hänger samman med det nu redo­visade byggnadsobjektet får bestridas av tillgängliga medel under före­varande invesleringsanslag.

Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om vissa byggnadsarbeten för statlig förvaltning inom den kostnadsram som har föror­dats i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten för statlig förvaltning.

Prop. 1975: 85

23

Bilaga 7

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat in till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ÅTTONDE HUVUDTITELN

G. VuxenutbUdning

[1] G 12. Bidrag till särskilda vuxenutbildningsåtgärder. I riksstaten för iimevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag av 701 000 kr. Av dessa medel avser 555 000 kr. försöksverksamhet med tolkutbildning.

Den 1 juli 1974 övertog skolöverstyrelsen (SÖ) de uppgifter inom tolkutbildningen som sedan år 1969 åvilat statens invandrarverk (SIV). Verksamheten bedrivs dels i studiecirklar, dels såsom ämneskurser vid folkhögskolor. Inom verksamheten utbildas bl. a. rättstolkar. Budget­året 1970/71 inledde SIV en försöksverksamhet med examination av rättstolkar. Jag har för budgetåret 1974/75 tidigare inte beräknat medel för sådan examination. Enligt vad jag erfarit kan kostnaderna för exa­minationer av rättstolkar under budgetåret 1974/75 beräknas till ca 100 000 kr.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] har i proposition (1975: 26) om riktiinjer för in­vandrar- och minoritetspolitik m. m, föreslagit att ett statligt auktorisa­tionsförfarande för tolkar och översättare införs vilket kommer att om­fatta även rättstolkarna. I awaktan härpå bör SÖ enligt min mening övergångsvis, under verksamhetsåret 1974/75, handha examinationen av rättstolkar.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till särskilda vuxenutbildningsåtgärder pä tilläggs­stat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reserva­tionsanslag av 100 000 kr.

Prop. 1975: 85

24

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[2] 15. Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementets verksamhets­område. Innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats etl invesleringsanslag av 210 milj. kr. (prop. 1974: 34, KrU 1974: 11, rskr 1974: 251). Under anslaget är uppförda två investeringsplaner, näm­ligen cn plan för utbildning och forskning och en plan för kulturända-m;°il m. m. Medelsreservationen vid budgetårets början uppgick till drygt 31 milj. kr. Någon medelsanvisning på tilläggsstat beräknas f.n. inte bli erforderlig. För att byggnadsarbetena för nybyggnader för hög­skolan i Luleå, etapperna VIII och 

IX, 

skall kunna påbörjas redan inne­varande budgetår bör följande kostnadsramar i 1 000-tal kr. föras upp i investeringsplanen för utbildning och forskning. För dessa objekt har jag lämnat utförlig redogörelse vid min anmälan i prop. 1975: 33 av frågan om anslag för budgetåret 1975/76 till byggnadsarbeten m. m. inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde.

Byggnadsobjekt

Kost­nadsram 1974-04-01

Medelsförbrukning Faktisk Beräknad för

Bygg-       Färdig-slart         ställande

1974-     1974/75 1975/76 06-30

Utbildning och forskning Luleå

Försörjnings­åtgärder : Anslutnings­avgifter

14 200

111    5 000

2 000

successivt

Övriga åtgärder Nybyggnader för högskolan

110 400

3 283j              J 

44 837 28 000

25 000

72-08      7&margin-right:18.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:5.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Jag förordar att de ökade kostnader som hänger samman med nämn­da objekt får bestridas av tillgängliga medel under förevarande anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna vad jag förordat angående bestridande av utgifterna för Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementets verksam­hetsområde.

Prop. 1975: 85

25

Bilaga 8

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser jordbruksdepartementets verltsamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

G. Utbildning och forskning

[1] G 14. Inredning och utrustning av lokaler vid jordbrukets högskolor

m. m. För innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag av 25 milj. kr., varav 7 milj. kr. på tilläggsstat I (prop. 1974: 170, JoU 1974: 49, rskr 1974: 340). Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen 12 milj. kr. enligt en särskild inredningsplan och utrustningsnämnden för universitet och högskolor 13 milj. kr. enligt en särskild utrustningsplan.

Inredning

Byggnadsstyrelsen föreslår atl följande objekt förs upp i gällande in­redningsplan.

Lantbrukshögskolan och veterinärhögskolan Ultuna

Stora institutionsbyggnaden, ombyggnad. Regeringen uppdrog den 30 januari 1975 åt byggnadsstyrelsen att projektera ombyggnad av slora institutionsbyggnaden på Ullunaområdet t. o. m, bygghandlingar. Insti­tutionsbyggnaden har en rumsyta av ca 3 500 m. Inredningskostnadema uppskattas till 1,2 milj. kr. Detta belopp bör föras upp som definitiv

Prop. 1975: 85

26

Distriktsförsöksstation, nybyggnad. Regeringen uppdrog den 30 janu­ari 1975 åt byggnadsstyrelsen att projektera anläggningar för en di­striktsförsöksstation på Ultunaområdet t. o. m. bygghandlingar. Pro­gramytan för institutionslokaler uppgår till 242 m. Byggnadsstyrelsen uppskattar inredningskostnaderna till 375 000 kr.

Central förvaltning, ombyggnad. Byggnadsstyrelsen har den 20 januari 1975 hemsfällt om uppdrag att utföra ombyggnadsarbeten på Ultunaområdet för den för jordbmkets högskolor och statens veterinär­medicinska anstalt gemensamma centrala förvaltnmgen. Lokalprogram­met omfattar kontorslokaler m. m. om sammanlagt 1 760 m primär pro­gramyta. För nyanskaffning av inredning föreslår styrelsen att ett be­lopp av 400 000 kr. förs upp i inredningsplanen.

Skara

Fältstation. I inredningsplanen har för detta objekt förts upp en delram på 400 000 kr. Byggnadsstyrelsen har den 14 januari 1975 redo­visat förslagshandlingar för ny- och ombyggnad för fältstationen. Styrel­sen föreslär att ett belopp av 1 600 000 kr. förs upp i inredningsplanen som definitiv ram.

Skogshögskolan Ultuna

Ny- och ombyggnader. I gällande investeringsplan för byggnadsar­beten vid jordbrukets högskolor m. m. har för ny- och ombyggnader för skogshögskolan på Ultunaområdet förts upp en kostnadsram av 39 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974. Styrelsen beräknar inredningskost­naderna för objektet till 4,3 milj. kr. Objektet bör nu med detta belopp föras upp i inredningsplanen för att föreskrivna tidplaner skall kunna hällas.

Skoglig mykologi med mikrobiologi m. fl., om- och nybyggnader. Byggnadsstyrelsen har den 20 januari 1975 redovisat byggnadsprogram för om- och nybyggnader på Ultunaonu:ådet för skoglig mykologi med mikrobiologi m. fl. Ombyggnadsarbetena avser lokaler om totalt ca 1 100 m rumsyta. För nyanskaffning av itu-edning föreslär styrelsen att ett belopp av 825 000 kr. förs upp i inredningsplanen.

Utrustning

Utrustningsnämnden för universitet och högskolor har i skrivelse den 13 februari 1975 redovisat att medelsförbmkningen innevarande budgetår beräknas uppgå till 20 milj. kr. och hemställt att ett belopp av 7 milj. kr. anvisas på tilläggsstat för bestridande av kostnaderna för an­skaffning av utmstning. Nämnden föreslår vidare att följande objekt förs upp i utrustningsplanen.

Prop. 1975: 85

27

Lantbrukshögskolan och veterinärhögskolan Ultuna

Lcmtbrukets byggnadsteknik. Institutionen har sin verksamhet för­lagd dels till Lund-Alnarp, dels till Ultuna. Ullunaavdelningen dispo­nerar f. n. ca 70 m kontorslokaler. Organisationskommittén för om-lokalisering av veterinärhögskolan och statens veterinärmedicinska an­stalt (OKV) har upprättat lokalprogram för avdelningen. Programmet omfattar 397 m* programyta. Lokalbehovet föreslås bli tillgodosett i befintliga friställda lokaler. För utmstning bör i utmstningsplanen föras upp en definitiv kostnadsram på 300 000 kr.

Central förvaltning, ombyggnad. Utmstningsplaneringen för den för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt gemen­samma centrala förvaltningen är ännu inte slutförd. I avvaktan härpå föreslås att en delram på 150 000 kr. förs upp i utmstningsplanen.

Centrala servicefunktioner m. m. OKV har upprättat lokalprogram för centrala servicefunktioner på Ultuna. Programmet omfattar totalt 13 696 m2 programyta. Kommittén har vidare upprättat lokalprogram för lagring av gödsel och urin från djuranläggningarna på Ultuna, Kungsängen och Lövsta. Utrustningsplaneringen är ärmu inte avslutad. I awaktan härpå bör en delram på 1 milj. kr. föras upp i utmstnings­planen.

Föredraganden

För att beställnings- och upphandlingsarbetena i fråga om inredning och utmstning skall kunna ske fortlöpande och för att resp. lokaler skall kuima tas i anspråk utan dröjsmål bör vissa nya kostnadsramar tas upp.

I inredningsplanen bör följande kostnadsramar föras upp i 1 000-tal kr.

Inredningsobjekt

Förordad ram eller ändring av tidigare ram

Kostnadsram

Definitiv ram

Lantbrukshögskolan och Teterinärhögskolan

Ultuna

Stora institutionsbyggnaden,

ombyggnad

Distriktsförsöksstalion, nybyggnad

Central förvaltning, ombyggnad

-1- 1200

-f     375 -f     400

1200 375 400

Skara Fällsiation

-f  1200

1600

Skogshögskolan

UUuna

Ny- och ombyggnader Skoglig mykologi med mikro­biologi m. fl., om- och nybyggnader

-f 4 300 -f     750

4 300 750

Prop. 1975: 85

28

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här be­handlade inredningsobjekt får bestridas av tillgängliga medel.

I utrustningsplanen bör föras upp följande kostnadsramar i 1 000-tal kr.

Utrustningsobjekt

Förordad ram      Kostnadsram

eller ändring av    ------------------ 

tidigare ram

Definitiv ram     Delrani

Lantbrukshögskolan och veteri närhögskolan

UUuna

Lantbrukets byggnadsteknik

Centra! förvaltning, ombyggnad

Ersättningsanskaffningar m. m.

Budgetåret 1974/75

4- 200

200

-\-  150

1200

+ 200

150

Vad gäller objektet Cenirala servicefunktioner m. m. är jag inle nu beredd att förorda att en delram förs upp i utrustningsplanen för delta ändamål. De under objektet upptagna utrustningskostnader som hänger samman med en anläggning för lagring av gödsel och urin från djur­anläggningarna på Ultuna, Kungsängen och Lövsta bör belasta kost­nadsramen Ersättningsanskaffningar m. m. En viss uppräkning av den­na ram erfordras därför.

Med hänsyn till den beräknade anslagsbelastningen in:dgctåret 1974'75 bör 7 milj. kr. anvisas på tilläggsstat.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av inredning och utmstning för lokaler vid jordbrukets högskolor m. m, inom i inrednings- och utmstningsplanerna uppförda kostnads­ramar i enlighet med vad jag förordat i det föregående,

2.

till Inredning och utrustning av lokaler vid jordbrukets hög­skolor m. m. på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 7 000 000 kr.

I. Diverse

[2] I 2. Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof ni. m. På riksstaten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett re­servationsanslag av 1 milj. kr. Medlen står till regeringens disposition för bidrag till följd av naturkatastrof.

De medel som står till regeringens förfogande kommer med hänsyn till beslutade utbetalningar och förväntat medelsbehov inte alt räcka till. Eftersom enligt min mening medel ständigt bör finnas i beredskap för med anslaget avsett ändamål bör 1 milj. kr, anvisas på ti!VäggS3tat.

Prop. 1975: 85

29

Jag hemställer därför att regeringen föreslår riksdagen

alt till Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 1 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

{3] 16. Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. På rikssta­ten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisals elt investeringsanslag av 85 milj. kr., varav 35 milj. kr. på tilläggsstat I (prop. 1974: 170, JoU 1974: 49, rskr 1974: 340). Anslaget disponeras i enlighet med en investeringsplan, som upptar av riksdagen godkända kostnadsramar för de i planen ingående objekten.

Byggnadsstyrelsen hemställer att följande byggnadsobjekt las upp i investeringsplanen.

Lantbrukshögskolan och veterinärhögskolan Ultuna

Stora institutionsbyggnaden, ombyggnad. Regeringen har genom beslut den 30 januari 1975 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att projektera ombyggnad av den stora instilutionsbyggnaden på Ultunaområdet t. o. m. bygghandlingar. Byggnaden disponeras av institutionen för kemi vid lantbrukshögskolan och avdelningen för skoglig marklära vid skogs­högskolan. Planeringen skall enligt regeringens beslut inriklas mot en kostnadsram för ombyggnadsarbetena av högst 5,5 milj. kr. Arbetena beräknas vara avslutade till våren 1977. En kostnadsram av 5,5 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974 bör för ändamålet föras upp i gällande .investeringsplan.

Distriktsförsöksstation, nybyggnad. Regeringen uppdrog den 30 ja­nuari 1975 åt byggnadsstyrelsen att projektera anläggningar pä Ultuna­området för en distriktsförsöksstation i mellersta trädgårdsförsöksdisl-riktet t. o. m. bygghandlingar. Distriktsförsöksstationen omfattar insti­tutionslokaler om 242 re? programyta samt växthus m. m. om 1 280 m programyta. Byggnadskostnaderna beräknas till 4,3 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974. En kostnadsram bör med detta belopp föras upp i investeringsplanen.

Central förvaltning, ombyggnad. Byggnadsstyrelsen har den 20 janu­ari 1975 hemställt om uppdrag att utföra ombyggnadsarbeten på Ultuna­området för den för jordbmkets högskolor och statens veterinärmedi­cinska anstalt gemensamma centrala förvaltningen. Lokalprogrammet för för'allningen omfattar kontorslokaler m. m. om sammanlagt 1 760

Prop. 1975: 85

30

m- primär programyta. Ombyggnadsarbetena avser den nuvarande bib­lioteksbyggnaden samt östra flygeln till administrationsbyggnaden. Lo­kalerna i dessa byggnader omfattar ca 790 m" primär programyta. Bib­lioteksbyggnaden friställs hösten 1975. Ombyggnadsarbetena beräknas starta i september 1975. För ombyggnadsarbetena bör en kostnadsram föras upp i investeringsplanen med ett belopp ay 1,6 milj. kr. i pris­läget den 1 april 1974.

Skara

Fältstation. Kungl. Maj:t uppdrog den 26 april 1974 åt byggnads­styrelsen att projektera ny- och ombyggnader för veterinärinrättningen i Skara, fältstation för veterinärhögskolan och lantbmkshögskolan. Byggnadsstyrelen har den 14 januari 1975 redovisat förslagshandlingar omfattande ombyggnadsätgärder samt nybyggnad för djursjukhus. An­läggningen skall tas i bmk hösten 1976. Kostnadema beräknas till 9 250 000 kr. i prisläget den 1 april 1974. En kostnadsram bör med detta belopp föras upp i investeringsplanen.

Skogshögskolan Ultuna

Skoglig mykologi med mikrobiologi m. fl., om- och nybyggnader. Genom beslut den 22 november 1974 har Kungl. Maj:t föreskrivit att planeringen av lokaler för skoglig mykologi med mikrobiologi vid skogs­högskolan skall iiuiktas mot en primär programyta av högst 500 m. Byggnadsstyrelsen har den 20 januari 1975 redovisat byggnadsprogram för ombyggnad av de lokaler som tidigare disponerats av institutionen för husdjurens utfodring och vård. Lokalerna omfattar en mmsyta av totalt 1 086 m. Skoglig mykologi med milcrobiologi föreslås disponera 532 m rumsyta. Vidare beräknas utrymmen för bl. a. institutionen för lantbrukets byggnadsteknik vid lantbrukshögskolan. Skoglig mykologi med mikrobiologi skall flytta till Ultunaområdet sommaren 1975. Kost­naderna för ombyggnadsarbetena uppskattas till 1,9 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974. För nybyggnad av intilliggande växthus beräknas en kostnad av 425 000 kr. En kostnadsram bör för ifrågavarande ändamål föras upp i gällande investeringsplan.

Föredraganden

Med hänsyn till gällande tidplaner för omlokalisering av veterinär­högskolan och skogshögskolan bör följande nya kostnadsramar i 1 000-tal kr. föras upp i investeringsplanen för innevarande budgetär.

Prop. 1975: 85

31

Byggnadsobjekt

Kostnads-

Beräknad

Bygg-

Färdig-

ram

medelsför-

start

ställande

1974-04-01

brukning för 1974/75

årmån

årmån

75-08

75-05

Lantbrukshögskolan och Teterinärhögskolan

Ultuna

Stora institutionsbyggnaden,

ombyggnad

5 500

Distriktsförsöksstation,

nybyggnad

4 300

Centtal förvaltning,

ombyggnad

1600

Skara

Fältstation

9 250

Skogsbögskolan

Ultuna

Skoglig mykologi med mikro­

biologi m. fl., om- och

nybyggnader

2 325

500

75-11

77-01

75-06

76-03

75-09

76-05

76-06

75-09

Utgifterna under itmevarande budgetär för ovan nämnda byggnads­objekt bör kunna rymmas inom det till byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. anvisade investeringsanslaget. Jag förordar därför att utgiftema fär bestridas av tillgängliga medel under anslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten vid jordbmkets högskolor m. m. inom i investeringsplanen upp­förda kostnadsramar i enlighet med vad jag förordat i det föregående.

V. FONDEN FÖR LÄNEUNDERSTÖD

[4] 5 a. Lån till trädgårdsnäringen. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i riksstaten för innevarande budgetår.

Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade jag den 13 september 1974 fem sakkunniga med uppdrag att utreda trädgårds­näringen. De sakkunniga har antagit benämningen 1974 års trädgärds-näringsutredning.

Genom beslut av Kungl. Maj:t den 18 oktober 1974 överlämnades vissa skrivelser från Sveriges handelsträdgårdsmästareförbund m. fl. med tillhörande handlingar till utredningen. I skrivelserna hemställdes om oli­ka åtgärder för trädgårdsnäringen till följd av inträffade oljeprisstegring­ar m. m. Med utgångspunkt i de nämnda skrivelsema har inom utred­ningen upprättats en promemoria om växthusföretagens likvidilelspro-

' Kanslirådet Rune[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, riksdagsledamoten Jan[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalrådet Villiam[REDACTED_EFTERNAMN] samt riksdagsledamöterna Valdo[REDACTED_EFTERNAMN] och Anna-Lisa[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1975: 85

32

blem. Med överlämnande av promemorian har utredningen i framställ­ning den 28 januari 1975 föreslagit vissa åtg'ärder till stöd för tr'ädgårds-näringen.

Efter remiss har yttranden över utredningens förslag avgetts av kammarkollegiet, riksrevisionsverket (RRV), lantbruksstyrelsen, som bifogat yttranden från lantbmksnämnderna i Stockholms och Malmö­hus län, utredningen (A 1974:10) om arbetskraftsförhållandena inom jordbmks- och trädgårdsnäringen, Sveriges handelsträdgårdsmästareför­bund (SHTF), Svenska lantarbelareförbundet samt Sveriges grossist­förbund.

1974 års trädgårdsnäringsutredning

Principerna för det statliga stödet till trädgårdsnäringens rationali­sering fastlades av riksdagen är 1968 (prop. 1968:1 bil. 11, JoU 1968:1, rskr 1968: 9). Vägledande för stödets utformning var de av 1967 års riksdag fastställda riktlinjerna för det statliga finansiella stödet till jordbrukets rationalisering.

Statligt stöd för att underlätta finansieringen av rationaliseringsåt­gärder inom trädgårdsnäringens område lämnas enligt kungörelsen (,1968: 377) om statligt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering (änd­rad senast 1974: 269). Stöd lämnas också till förvärv av trädgårdsföretag och mventarier till sådant företag samt till tUlskottsförvärv av mark. Statiigt stöd meddelas i form av statlig garanti för lån (lånegaranti) samt i form av statsbidrag.

Enligt beslut av 1972 års riksdag (prop. 1972: 79, JoU 1972: 34, rskr 1972: 219) utgår statsbidrag med högst 25 % av kostnaderna för miljö­vårdande åtgärder som befunnits nödvändiga för befintliga jordbmks-och trädgårdsföretag.

1974 års riksdag beslutade om stöd till energibesparande åtgärder inom bl. a. trädgårdsn'äringen (prop. 1974: 69, JoU 1974: 19, rskr 1974: 196). Enligt kungörelsen (1974: 250) om statsbidrag lill energibespa­rande åtgärder inom trädgårdsföretag utgår bidrag till kostnad för åtgärd som möjliggör användning av andra bränslen än olja eller har bränslebesparande effekt inom Irädgårdsförelag. Bidraget utgår med elt belopp som motsvarar högst 35 % av den kostnad för åtgärden som lantbruksstyrelsen eller, efter styrelsens bemyndigande, lantbmksnämnd-en godkänner. Bidrag får ej överstiga 50 000 kr. per projekt.

Utredningen redovisar sammanfattningsvis även det stöd som i andra länder utgår till trädgårdsföretag.

Utredningen anför att en genomgripande rationaliseringsverksamhet pågår sedan flera år inom den svenska trädgårdsnäringen. En omfat­tande effektivisering av produktionsförhållandena har framstått som nödvändig för att näringen skall kunna möta ökad utländsk konkurrens. I samband med denna rationaliseringsverksamhet med eller utan

Prop. 1975: 85

33

statligt slöd har de svenska trädgårdsförelagen ådragit sig en bety­dande skuldbörda. Den för näringens stabilitet på längre sikt nödvän­diga rationaliseringen har sålunda enligt utredningen medfört den nack­delen att en betydande del av de svenska trädgårdsförelagen under åt­skillig tid framåt kommer att vara mycket känslig för starka och plöts­ligt uppkommande förändringar i marknadsförhållandena.

Från slutet av år 1973 har trädgårdsnäringen fått vidkännas kraftiga kostnadsökningar på gmnd av höjda bränslekoslnader. Dessa prissteg­ringar kulminerade under första halvåret 1974, då priserna var fyra gånger högre än två år tidigare. Med utgångspunkt i bl. a. de uppgifter om oljeförbrukningen som redovisas i 1972 års trädgårdsräkning upp­skattar utredningen näringens oljekostnader under år 1972 före oljekrisen till närmare 30 milj. kr. För år 1974 beräknas dessa kost­nader ha stigit till ca 105 milj. kr. vilket innebär mer än en tredubbling. Oljekostnadernas andel i omsättningen beräknas totalt ha ökat från mindre än 10 % år 1972 till 2530 % år 1974.

Mot bakgrund av en räntabilitets- och Ukviditetsundersökning av vissa trädgårdsföretag per den 31 december 1973 som visar att företagen hade en otillfredsställande likviditet har utredningen analyserat i vil­ken Ulslräckning de höjda oljekostnaderna senare kunnat kompen­seras genom ökade produktpriser, ökningen av oljekostnaderna för olika produkter har jämförts med uppnådda priser under hösten 1974. Enligt utredningens beräkningar skiljer sig kompensationsgraden avse­värt mellan produkterna. Sålunda är för rosor, nejlikor och krysante-mum priskompensationen låg. Högre kompensation har erhållits för tomater och vissa krukväxter. Genomsnittligt har en priskompensation på 60 % kunnat erhållas. Enligt utredningens beräkningar kan den okompenserade energikoslnadsökningen uppskattas till storleksordning­en 30 milj. kr.

Utredningen understryker att oljeprishöjningarna kommit att drabba växlhusodlarna särskilt hårt. Höjningarna inträffade vid den tidpunkt då växthusen utnyttjades mest intensivt. Odlingen av de ettåriga kultu­rerna, t. ex. tomat och gurka, var redan påbörjad liksom också odlingen av prydnadsväxter såsom krysanlemum och elt stort antal ekonomiskt vikliga krukv'äxter. En omläggning av produktionen var därför omöjlig att genomföra. Från trädgårdsnäringens sida har framhållits all ett fler­tal växlhusföretag mycket snart kan komma att råka i allvarliga svårig­heter till följd av den dåliga likviditeten. Utredningen delar denna upp­fattning.

Statliga lånegarantier kan f. n. ulgå till trädgårdsföretag vid likvidi­tetskris om krisen uppstått till följd av faktorer över vilka förelagaren inte kunnat råda. Utredningen framhåller emellertid att företagarna även med slalHg garanti för lån kan ha svårigheter att erhålla lån i kreditinstitut i en situation med kreditrestriktioner. En sådan situation

3    Riksdagen 1975.1 saml. Nr 85

Prop. 1975: 85

34

råder f. n. Det är synnerligen v'åsenthgt att i förevarande fall lån kan erhållas snabbt och utan väntan i kreditmr'ätlningarna. Lånegaranti-systemet är enligt ulredningens mening därför inte tillfredsställande.

I den krissituation som vissa växthusföretag f. n. befinner sig i och i avvaktan på utredningens kommande, mera långsiktiga överväganden bör enligt utredningens mening temporära stödåtgärder sättas in.

Utredningen föreslår att en statiig länefond inrättas för driftslån tUl växthusförelag och företag med champinjonodling. Utredningen räknar med att fonden till en början bör föras upp med ett belopp av 20 milj, kr. Den nya driftslånemöjligheten bör omfatta samtliga driftslån till v'äxthusföretag med uppvärmning och sålunda för dessa företag ersätta statlig garanti för driftslån.

Stödet som förutsätts vara ett rent krisstöd bör göras temporärt och tidsbegr'änsas till utgången av år 1976.

Fonden bör förvaltas av kammarkollegiet. Lantbruksstyrelsen eller efter styrelsens bemyndigande lantbmksnämnderna föreslås svara för låneverksamheten. Lantbruksnämnderna bör bli låneförvaltande organ.

Endast företag som fyller de allmänna förutsättningarna för statligt stöd enligt kungörelsen (1968:377) om statligt stöd till trädgårds­näringens rationalisering föreslås låneberättigade.

Som villkor för lån föreslås vidare gälla att om tillfredsställande sä­kerhet inte kan lämnas, lån ändå får beviljas om det med hänsyn till lån­tagarens personliga förhåUanden bedöms kunna ske utan oskälig risk.

Lånebeloppen bör fastställas efter utredning av behovet. De bör ej få vara större än att företagen bedöms på sikt kuima förränta och amortera dem. De bör dock ej heller vara mindre än 5 000 kr.

Ränta på länen bör fastställas till bottenlåneränta för bunden fastig­hetskredit. Lånen bör amorteras under tio år.

Utredningen befarar att enbart lånestöd inte innebär en tillräcklig stimulans för näringen med hänsyn till den bristande priskompensatio­nen för ett stort antal produkter och de förluster som företagen med hänsyn härtill fått vidkännas. För att växthusföretag och företag med champinjonodling skall kunna komma till rätta med sina likviditets­svårigheter bör enligt utredningens mening företagen under två år befrias från utiägg för ränta och amortering. Utredningen föreslär därför alt lånen blir räntefria de två första åren och att ränta alltså utgår först från tredje årel. Kostnaderna härför beräknas till 3,6 milj. kr. De båda första åren bör likaså bli amorteringsfria. Amortering bör därefter göras under tio år.

Utredningen föreslår dessutom att lånestödet kombineras med ett be­gränsat bidragssystem. Detta bör administrativt fungera så, alt odlarna snabbt och kanske i väntan på att en låneansökan hinner behandlas får elt mindre belopp för begränsade men för odlingen nödvändiga

Prop. 1975: 85

35

utgifter. Genom denna form av bidrag vinner man också fördelen av att antalet låneärenden minskar.

Målsättningen att snabbt kunna ge en del av odlarna en viss kom­pensation för ökade kostnader skulle delvis uppnås, om belopp upp till 20 000 kr. skulle utanordnas som bidrag. För de företag, som fått lik­viditetsproblem genom mycket stora förluster kanske på gmnd av att priskompensationen för de odlade produkterna varit extremt låg är däremot lånesystemet lämpligare. I detta sammanhang erinras om alt avskrivningslån som ulgår i samband med jordbmkets och träd­gårdsnäringens rationalisering kan utlämnas i form av direkt bidrag, om delta inte överstiger 20 000 kr.

Utredningen föreslår sålunda ett bidragssystem. Bidrag föreslås kun­na ulgå med högst 20 000 kr. Det bör dock inte i något fall få över­stiga 2 kr./m- uppvärmd växlhusyla eller 2 kr./m- odlingsyta vid cham­pinjonodling. Lägsta bidragsbeloppet föreslås vara 500 kr. Då inget växlhusföretag bör få bidrag om det inte alls eller i mycket liten ut­sträckning används i produktionen under eldningssäsongen bör bidrag endast ulgå om förelaget i fråga under år 1974 köpt in minst 15 m eldningsolja. Denna kvantitet skall utgöras av sådan olja som uppfyller bestämmelserna för energiskatlenedsättning för växthusuppvärmning. Genom denna minimibestämmelse beräknas antalet bidragsberättigade växthusföretag minska från 2 800 till ca 2 100.

Bidragssystemet är avsett att ge viss kompensation för ökade och okompenserade kostnader under föregående år. Bidrag bör endast utgå till företag, som är verksamma under är 1975. Kostnadema, som be­räknas till 5 milj. kr., synes helt eller delvis kunna finansieras av fon­derade clearingavgiftsmedel.

Remissyttrandena

Remissinstanserna delar utredningens uppfattning att statligt stöd behövs för att trädgårdsföretag inte skall tvingas upphöra eller skära ned sin verksamhet. Remissinstanserna är också eniga med utredningen om att åtgärder bör kunna sättas in snabbt. Även om vissa remissin­stanser har delade meningar om i vilken utsträckning trädgårdsnäringen genom prisökningar eller på annat sätt under år 1974 kunnat anpassa sig till en situation med ökade produktionskostnader delar de ulred­ningens allmänna bedömning rörande näringens ekonomiska problem.

Vad gäller formerna för det statliga stödet tillstyrker lantbruks­nämnden i Malmöhus län, SHTF, Svenska lantarbetareförbundet och Sveriges grossistförbund utredningens förslag både vad avser inrättan­det av en lånefond och bidragssystemet. Enligt SHTF, Svenska lant­arbelareförbundet och Sveriges grossistförbund bör dock maximigrän­sen för bidragsbeloppet vara 40 000 kr. Lantarbelareförbundet anför vidare att vid prövningen av lån bör för företag med såväl produktion

Prop, 1975: 85

36

som försäljningsorganisation varje produktionsgrens ekonomiska resul­tat bedömas var för sig. Risk finns annars för att odlingsdelen läggs ned och företaget skaffar in produkterna från annat håll. Lantbruks­nämnden i Stockholms län, som avstyrker ulredningsmajoritetens för­slag om stöd i form av bidrag, förordar alt bmkarnas behov av kontant stöd i stället tillgodoses genom atl erlagda clearingavgifter betalas åter. RRV och lantbruksstyrelsen tillstyrker den föreslagna lånefonden men kan på föreliggande material inte biträda förslaget om ett bidrags­system. Lantbruksstyrelsen befarar atl ett genomförande av utrednings-majoritetens förslag i denna del utan att hänsyn tas till i vad mån företagaren kunnat kompensera kostnadsökningarna genom förbättrade priser eller kostnadssänkande åtgärder som bränslebesparing o. d. skulle leda till konsekvenser som i enskilda fall framstår scm oacceptab­la från allmän synpunkt. Styrelsen föreslår alt den lånebeviljande myn­digheten skall ha möjlighet att besluta om förskotlsutbetalning av viss del av lånet förslagsvis högst 20 000 kr. efter preliminär prövning av låneansökan.

Föredraganden

Den svenska trädgårdsnäringen omfattar enligt statistiska central­byråns räkning år 1973 totalt 8 700 företag, varav 2 800 med odlingar i växthus. Odlingen under glas omfattar 425 ha växthus och 55 ha bänkgårdar. Totala produktionsvärdet i näringen beräknas till ca 750 milj. kr., varav 450 milj. kr. avser växthusodlingen.

Kostnadsutvecklingen inom den svenska trädgårdsnäringen har tidi­gare varit relativt gynnsam. Trädgårdsnäringen har dock i likhet med andra näringar under senare tid fält vidkännas kostnadsökningar på grund av bl. a. höjda bränslekoslnader.

Med utgångspunkt i en räntabilitets- och likviditelsundersökning, en­ligt vilken trädgårdsföretagen hade en otillfredsställande likviditet i början av år 1974, har 1974 års trädgårdsnäringsutredning analyserat hur näringens kostnader och inl'äkter utvecklats under senare tid. En­ligt utredningens beräkningar har växthusodlingens oljekoslnadsök-ningar överstigit inläktsökningarna med ca 30 milj. kr. Någon större för­ändring av produktionen i syfte att anpassa denna till den uppkomna situationen har under denna tid inte varit möjlig att genomföra. Enligt utredningens mening befinner sig vissa v'äxthusföretag därför

ru i en besvärlig situation. Utredningen föreslår temporära statliga stödåtgärder dels i form av lån, dels i form av bidrag. Remissinstanserna är positiva lill utredningens förslag vad avser inrättandet av en statlig lånefond. I fråga om utredningens förslag om bidrag har dock remissinstanserna delade meningar.

Jag delar utredningens uppfattning att trädgårdsnäringen befinner sig i en situation där vissa temporära åtgärder behöver vidtas i avvaktan

Prop. 1975: 85

37

pä de förslag lill långsiktiga ålgärder som utredningen kan komma atl föreslå. Av största vikt är emellertid alt produktionen inom näringen snabbt anpassas till rådande förhållanden i fråga om energikostnader cch produktpriser. Jag anser därför att elt statiigt stöd snabbi bör kunna utgå till de växlhusföretag med uppvärmning som har likviditetspro­blem. Jag vill i detta sammanhang också erinra om atl regeringen i prop. 1975:30 om energihushållning m.m. beräknat ytterligare medel till finansieringen av vissa energibesparande åtgärder inom trädgårds­förelag.

Liksom remissinstanserna finner jag utredningens förslag om statliga lån vara väl motiverade. Jag förordar alt ett anslag av 20 milj. kr. an­visas under fonden för låneunderstöd för lån till trädgårdsnäringen. Lån bör kunna beviljas intill utgången av år 1976 i form av driftslän till växlhusföretag och förelag med champinjonodling, vilka har upp­värmning. Lantbruksstyrelsen eller, efter styrelsens bemyndigande, lant­bruksnämnderna bör svara för låneverksamhelen. Lantbruksnämnderna bör bli låneförvaltande organ. Lånen bör redovisas på lantbruksslyrel­sens delfond under fonden för låneunderstöd. Med stöd av tidigare be­myndigande av riksdagen (prop. 1940: 281, JU 1940: 210, rskr 1940: 237) bör lantbruksstyrelsen bemyndigas att besluta om eftergift av siatens rätt i samband med eventuella förluster i låne verksamheten.

Endast företag som fyller de allmänna förutsättningarna för statligt stöd enligt kungörelsen (1968: 377) om statligt stöd till trädgårdsnäring­ens rationalisering bör vara låneberättigade. Som villkor för lån bör vidare gälla att om tillfredssiällande säkerhet inte kan lämnas, lån ändå får beviljas om det med hänsyn till låntagarens personliga för­hållanden bedöms kunna ske ulan oskälig risk. Lånebeloppen bör fast­ställas efter utredning av behovet. De bör ej få vara större än alt före­tagen bedöms på sikt kunna förränta och amortera dem. De bör dock ej heller vara mindre än 5 000 kr. Jag delar lantbmksstyrelsens upp­fattning att den lånebeviljande myndigheten bör ha möjlighet att efter preliminär prövning av låneansökan besluta om förskoltsutbetalning av viss del av lånet.

Jag har ingen erinran mot utredningens förslag alt lånen blir ränte-och amorteringsfria under de två första åren. Amortering bör därefter ske under tio år. Vidare bör ränta utgå efter bollenlåneränlan för bun­den fastighetskredil.

Utöver det likvidiletsstöd som trädgårdsnäringen får genom de nu nämnda lånemöjlighelerna erhåller den en betydande stimulans genom räntefriheten under två år. Värdet av denna räntebefrielse kan uppskat­tas till ca 3,6 milj. kr. De förordade åtgärdema är enligt min mening tillräckliga för alt lösa de omedelbara ekonomiska problemen i näring­en. Av bl. a. den anledningen kan jag inle biträda utredningens förslag i f råaa om bidra?.

Prop. 1975: 85

38

Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen atl

1.

godkänna de av mig förordade riktUnjerna för lån till träd-gärdsnäringen,

2.

till Lån till trädgårdsnäringen på tilläggsstat III till riksstaten för budgelårel 1974/75 anvisa ett investeringsanslag av 20000 000 kr.

Prop. 1975: 85

39

BUaga 9

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet Hjelm-Wallén

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser handelsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TIONDE HUVUDTITELN

A. Handelsdepartementet m. m.

[1] A 3. Extra utgifter. Till ändamålet har för budgetåret 1974/75 anvisats ett reservationsanslag av 100 000 kr. (prop. 1974: 1 bil. 12, NU 1974: 6, rskr 1974: 62). Reservationen för föregående budgelår uppgick till 34 017 kr.

För budgetåret 1974/75 beräknas gå åt ca 160 000 kr. bl.a. för oför­utsedda utgifter för utmärkelsen För nit och redlighet i rikets tjänst. Ett ytterligare medelsbehov föreligger således om 30 000 kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Extra utgifter på tilläggsstat III till riksstaten för budget­året 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 30 000 kr.

Prop. 1975: 85

41

Bilaga 10

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat 111 till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ELFTE HUVUDTITELN

B. Arbetsmarknad m. m.

[1] B 1. Arbetsmarknadservice. För budgelårel 1974/75 har riksdagen under detta anslag bemyndigat Kungl. Maj:t att påbörja en försöks­verksamhet med utbildning i företag av redan anställda personer som på grund av nödvändig omstrukturering av förelagets verksamhet eller av andra skäl hotas av arbetslöshet. För försöksverksamheten har fast­ställts en bidragsram av 5 milj. kr. Inom denna ram skall bidrag kunna utgå till förelag med 6 kr. per undervisningslimme och anställd. De nuvarande förhållandena inom vissa branscher, främst sågverks- och bil­industrin kan medföra att nuvarande bidragsram blir otillräcklig. Rege­ringen bör därför inhämta riksdagens bemyndigande att om så visar sig erforderligt vidga ramen.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att vid behov vidga bidragsramen för försöksverksamheten med företagsutbildning.

[2] B 2. Sysselsättningsskapande åtgärder. Under denna rubrik har på riksstaten för innevarande budgetår förts upp ett reservationsanslag av 739 431000 kr., varav 320 milj. kr. avser delprogrammet Allmänna beredskapsarbeten.

Prop. 1975:85

42

Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS)

I skrivelse den 25 oktober 1974 har AMS hemställt om bl. a. ytter­ligare medel för beredskapsarbeten. Enligt styrelsens bedömning kom­mer inemot 30 000 personer att behöva beredas sysselsättning i bered­skapsarbete under perioden febmariapril 1975. Detta är en något lägre volym än föregående budgetår. Behovet av beredskapsarbete avser i första hand personer med nedsatt arbetsförmåga, äldre arbetssökande, lokalt bunden arbetskraft samt ungdomar och kvinnor. AMS bedömer att den beräknade sysselsättningsvolymen i beredskapsarbeten skall kunna uppnås, därest styrelsen utöver de i riksstaten upptagna medlen jämte reservationer, får disponera ytterligare 150 milj. kr. för bered­skapsarbeten.

Styrelsen hemställer om tilläggsanslag med detta belopp, varav 50 milj. kr. för vägar.

Föredraganden

Behovet av beredskapsarbeten i främst skogslänen synes i enlighet med AMS' bedömning komma att bli större under vintern och våren 1975 än vad som kunde förutses vid den ursprungliga medelsberäkning­en för budgetåret 1974/75. I prop. 1974: 1 har anvisats 739 431 000 kr. för sysselsältningsskapande ålgärder i form av beredskapsarbete, indu­stribeslällningar och delaljplaneringsbidrag. Vid budgetåret ingående re­servation uppgick till 635 407 749 kr., varav 352 542 000 kr. avsåg redan beslutade åtaganden och 282 865 000 kr. återstod för nya beslut. Behovet av beredskapsarbeten under budgetåret bedömdes till 1,1 milj. dags­verken i allmänna och 2,2 milj. dagsverken i särskilda beredskaps­arbeten. Denna beräkning medgav att ca 14 000 arbetstagare i genom­snitt skulle kunna sysselsättas i beredskapsarbeten. Samtidigt framhöll jag, att behovet av beredskapsarbeten under det kommande året inle kunde bedömas med någon större säkerhet. Enligt den bedömning som nu kan göras kan det genomsnittliga antalet sysselsatta i beredskaps­arbeten under innevarande budgetår beräknas till 16 500 personer eller ca 4,3 milj. dagsverken totalt. Som en jämförelse kan nämnas, atl under budgetåret 1973/74 uppgick det genomsnittiiga antalet sysselsatta till 28 100. Med hänsyn till denna bedömning kan det sammanlagda me­delsbehovet nu beräknas till ett belopp som med 100 milj. kr. överstiger det anvisade anslaget och befintlig reservation. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsstat III till riksstalen för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 100 000 000 kr., varav 35 000 000 kr. för allmänna bered­skapsarbeten och 65 000 000 kr. för särskilda beredskapsarbe­ten. Av anslaget bör högst 50 000 000 kr. få användas för ar­beten på vägar vilket belopp skall avräknas mol automobil-skaltemedlen.

Prop. 1975: 85

43

[3] B 6. Arbetsmarknadsverket: Anskaffning av utrustning. Under den­na rubrik har på riksstaten för innevarande budgetår förts upp elt reservationsanslag av 1 milj. kr.

A rbetsmarknadssty relsen

AMS har i skrivelse den 29 januari 1975 begärt medel under ifråga­varande anslag för uppförande av ny mottagningsförläggning för flyk­tingar i Alvesta. Nuvarande förläggningsbyggnader, som består av ett antal monteringsbara baracker, är illa medfarna och så undermåliga vad avser de sanitära förhållandena att länsläkaren utfärdat föreskrifter om omfattande ändringsarbeten. Kostnaderna härför bedöms bli alltför slora. En ny anläggning behöver därför skyndsamt uppföras och Al­vesta kommun har förklarat sig beredd att upplåta mark för detla ändamål. AMS utgår från att 30 familjebostäder som ägs av AMS och som f, n. finns på andra orter i landet kan överflyttas och användas för den nya förläggningen. Det sammanlagda medelsbehovet för denna ny­etablering beräknar AMS till 4 350 000 kr.

Föredraganden

Enligt Kungl. Maj:ls bemyndigande i regleringsbrev 1967/68 får AMS anordna och driva mottagningsförläggningar för det första omhänder­tagandet av kollektivt överförda flyktingar. AMS förfogar idag över tre permanenta sådana förläggningar, nämligen i Alvesta, Moheda och Flen. Förläggningen i Alvesta uppfördes år 1966. Det antal personer som samtidigt kan inkvarteras där uppgår till mellan 150 och 230 be­roende på familjesammansättning m. m. Förläggningen beslår av ett antal monteringsbara baracker av äldre typ. Byggnaderna är hårt ned­slitna och har brister, särskilt i fråga om hygienisk utrustning m. m. Mot denna bakgrund har AMS föreslagit att nuvarande förläggning ersätts med en ny sådan med plats för 150 personer.

Jag bedömer i samråd med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] att överföringen av flyk­tingar till Sverige i fortsättningen kommer att bli av i stort sett samma omfattning som under senare år. Frågor om formerna för uttagning, överföring och omhändertagande av flyktingar övervägs f. n. inom ar­betsmarknadsdepartementet. I arbetet ingår att bedöma om också andra former för det första omhändertagandet kan komma i fråga. I avvaktan på att ställning tas härtill anser jag i likhet med AMS att en ny mottag­ningsförläggning med plats för 150 personer bör uppföras i Alvesta kommun. Jag beräknar kostnaderna härför till 4,1 milj. kr. Byggnads­arbetena bör med hänsyn till bl. a. de hygieniska bristerna i nuvarande förläggning påbörjas redan under innevarande budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Arbetsmarknadsverket: Anskaffning av utrustning på till-läggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 4 100 000 kr.

Prop. 1975: 85

44

C. Arbetsmiljö m. m.

[4] C 4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. Under denna rubrik har på riksstalen för innevarande budgelår förts upp elt reservations­anslag av 676 milj. kr. Härav har för delprogrammet Arkivarbele ber'äk-nats 344 677 000 kr.

Arbeismnrkuadssiy relsen

AMS har i skrivelse den 29 januari 1975 begärt ytterligare medel på anslagsposten Arkivarbele under ifrågavarande anslag för att kunna lillgodose de kostnadsökningar som följt av 1974 års avtalsförhandling­ar. Behovet av ytterligare medel uppgår till 40,3 milj. kr.

Föredraganden

Utgifterna för arkivarbetarlöner för budgetåret 1974/75 är beräknade i 1973 års löneläge. Till följd av avtalsförhandhngarna år 1974 beräknas utbetalningarna under budgetåret komma att översliga för arkivarbete beräknade medel med 40,3 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till SärskUda åtgärder för arbetsanpassning på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa etl reservations­anslag av 40 300 000 kr.

E. Regional utveckling

[5] E 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsvcrksamhet. Riksdagen beslöt (prop. 1972: 111 bil. 1, InU 1972:28, rskr 1972: 347) hösten 1972 att en försöksverksamhet med industricentra skulle påbörjas i regionala centra i det inre stödområdet. I en första etapp skulle industricenteranlägg­ningar uppföras i Lycksele och Strömsund. Riksdagen beslöt vidare (prop. 1973: 50 InU 1973: 7, rskr 1973: 248) våren 1973 att bemyndiga Kungl. Maj:t att från anslaget Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksam­het för budgetåret 1973/74 avsätta 3 milj. kr till en stiftelse med ända­mål alt äga och förvalta industricenteranläggningar. Genom beslut av Kungl. Mai:t bildades Stiftelsen Industricentra.

Byggnadskostnaderna för industricenteranläggningarna i Lycksele och Strömsund beräknades till sammanlagt 11,5 milj. kr. i 1972 års prisnivå. Dåvarande inrikesministern förordade vid anmälan av prop. 1973: 50 att de beräknade byggnadskostnaderna skulle täckas genom dels ett statligt lokaliseringsbidrag på 7,5 milj. kr., och dels ett statligt annuitetsiån på 1,5 milj. kr. Resterande belopp, 2:5 milj. kr., skulle läckas ur stiftelseförmögenheten. Annuitelslånel på L5 milj. kr. be­myndigade riksdagen Kungl. Maj:t att ta i anspråk från anslaget Re­gionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån. Förslaget till finansiering av an-

Prop. 1975: 85

45

läggningarna baserades på alt hyran i industricentra borde ligga på en konkurrenskraflig nivå i förhållande lill de kostnader som företagen kan räkna med vid uppförande av egna lokaler med statligt lokaliseringsstöd.

Industricenteranläggningarna är nu färdigställda. Drygt hälften av lokalerna är uthyrda. Förhandhngar pågår med ytterligare etl antal företag som har visat intresse av att etablera verksamhet i anläggning­arna. Stiftelsen Industricentra har i skrivelse till arbetsmarknadsdepar­tementet angivit de slutliga byggnadskostnaderna till 14 117 000 kr. och hemställt om ytterhgare medel för att täcka kostnaderna.

Anledning till fördyringarna är bl. a. de allmänna prisstegringarna. Vidare har vissa tilläggsinvesteringar utförts. Sålunda har t. ex. i Ström­sund ytterligare förråds- och lagerutrymmen färdigställts.

Enligt min mening är de redovisade fördyringarna inte anmärknings­värt stora. Jag vill betona att kostnadsberäkningarna baserades på 1972 års prisnivå. De tillkommande byggnadskostnaderna bör finansieras på samma sätt som de ursprungligt beräknade kostnaderna. Det innebär att jag räknar med ytterligare lokaliseringsbidrag till stiftelsen på 1,7 milj. kr. Vidare bör det beslutade annuitetslånet utökas med 340 000 kr. till totalt 1 840 000 kr. Resterande belopp bör täckas ur stiftelseförmö­genheten. Mot denna bakgrund beräknar jag att stiftelsen behöver till­föras ytterligare 600 000 kr. att läggas till stiftelsens förmögenhet.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att från anslaget Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet för budgetåret 1974/75 avsätta 600 000 kr. som kapitaltillskott till Stiftelsen Industricentra.

2.

godkänna de grunder för finansiering av industricenteranlägg­ningar som jag har förordat.

KAPITALBUDGETEN

V. FONDEN FÖR LÄNEUNDERSTÖD

[6] 9. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån. Med hänvisning till vad jag har anfört under driftbudgeten, anslaget Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet hemställer jag att regeringen förelår riksdagen

att bemyndiga regeringen att från anslaget Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån för budgetåret 1974/75 ta i anspråk 340 000 kr. för lån till Stiftelsen Industricentra.

Prop. 1975: 85

47

Bilaga 11

Utdrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Fiiredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser bostadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TOLFTE HUVUDTITELN

B. Bostadsbyggande m. m.

[1] B 10. Vissa energibesparande åtgärder. Riksdagen har (prop. 1974: 69, CU 1974: 21, FiU 1974: 29, rskr 1974: 180 och 286) på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1973/74 under elfte huvudtiteln till Vissa energibesparande åtgärder anvisat ett reservationsanslag av 248 milj. kr. Riksdagen har (prop. 1974: 170, CU 1974: 37, rskr 1974: 373) vidare på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1974/75 under tolfte huvudtiteln anvisat ytterligare 120 milj. kr. för ändamålet.

Föredraganden

Under åberopande av vad som anförs i prop. 1975: 30 (bil. 2 s. 30) beträffande energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att beslut om särskilda lån och bostadslån, särskilda bidrag samt förbältringslån till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet får meddelas inom en ram av 308 700 000 kr.,

2.

till Vissa energibesparande åtgärder på tilläggstat III till riks-staten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 50 000 000 kr.

Prop. 1975: 85

49

Bilaga 12

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TRETTONDE HUVUDTITELN

A. Industridepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m. m. På riksstaten för budgetåret 1974/75 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av 4 450 000 kronor. Vid mgången av budgetåret faims på anslaget en reservation av 2 863 014 kr. På tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1974/75 har anvisats ytterligare 6 milj. kr. för energisparkommitténs (I 1974: 05) verksamhet. Sammanlagt finns alltså 13,3 milj. kr. disponibelt under anslaget för bud­getåret 1974/75.

Statens vattenfallsverk har, i enlighet med riksdagens beslut (prop. 1973: 205, FöU 1973: 29, rskr 1973: 368) och ämbetsskrivelse den 14 december 1973, med särskild redovisning förskottsvis av verkets drift­medel bestridit utgifterna för statens elransonerlngsnämnds verksam­het.

Enligt en av statens vattenfallsverk lämnad redovisning har kostna­derna för nämndens verksamhet under december 1973 och år 1974 uppgått till sammanlagt 5 432 669 kr., varav 1 066 130 kr. för löner och arvoden till personal vid nämndens kansli, 3 118 749 kr. för annonse­ring och sparpropaganda samt 1 223 280 kr. för trycknings- och repro­duktionskostnader, datorbearbetningar, lokalhyror m. m. Vidare ingår bland kostnaderna ersättning till nämndens ledamöter med 24 510 kr., vilken redan har utbetalats från förevarande anslag. Vattenfallsverkets utlägg för elransoneringsnämndens verksamhet uppgår således till 5 408 159 kr.

4   Riksdagen 1975.1 saml Nr 85

Prop. 1975: 85

50

Jag förordar att kostnaderna för elransoneringsn'åmndens verksamhet, i likhet med vad som skedde beträffande kostnaderna för nämndens verksamhet under budgetåren 1969/70 och 1970/71 (jfr prop. 1972: 130 bil. 10, NU 1972: 67, rskr 1972: 320), helt bestrids från trettonde hu­vudtitelns kommittéanslag.

I prop. 1975: 30 (bil. 1 s. 352) har jag berört frågan om information rörande de beslut som skall fattas om energihushållningen. Avsikten är alt ge ut en informationsbroschyr, som kortfattat redogör för de energipo­litiska besluten. Kostnadema för framställning och spridning av den­na broschyr har jag beräknat till 700 000 kr., vilka såsom anförls i nyssnämnda proposition bör utgå från detta anslag.

I början av år 1974 inledde Statsföretag AB en förstudie beträffande utökad statlig verksamhet på petroindustrins område. I studien har in­gått bl. a. en inledande förprojektering av ett nytt raffinaderi vid Bro­fjorden. En redogörelse härför har lämnats i prop. 1975: 30 (bil. 1 s. 384 och 386). Kostnaderna för det hittillsvarande arbetet uppgår till ca 4 milj. kr., vilka såsom anges i propositionen skall bestridas dels av Statsföretag, dels från detla anslag. Vissa kostnader för undersökningar rörande landets oljeförsörjning har tidigare beräknats under detla an­slag (prop. 1974: 85 bil. 11, NU 1974: 19, rskr 1974: 147). Det ytter­ligare medelsbehovet för ändamålet uppgår till ca 1 milj. kr. Dessa medel bör nu anvisas.

Under tiden den 1 juli 1974den 6 mars 1975 har utbetalats 8 252 400 kr. från detta anslag. Det belopp som återstår när kostnader­na för energisparkommittén och de medel som tidigare har beräknats för raffinaderistudien har dragits från uppgår till 1,2 milj. kr. och be­döms inte föreslå för att täcka kostnaderna för den övriga utrednings­verksamheten under innevarande budgetår. För återstoden av budget­året har belastningen härför beräknats till 4,7 milj. kr. Kostnadsök­ningarna i förhållande till vad som beräknades för anslaget i prop. 1974: 1 (bil. 15 s. 21) beror till stor del på den utredningsverksamhet som har bedrivits rörande den framtida energiförsörjningen. Vidare har ett antal utredningar tillkommit bl. a. mineralpolitiska ulredningen (J 1974: 02), forskningsavgiftskommittén (J 1974: 01) och STU-utred-ningen (J 1974: 06), för vilka medel inte har kunnat budgeteras. Från anslaget bör vidare kostnaderna för den nyUgen tillkallades 1975 års varvskommission bestridas. Det ökade medelsbehovet uppgår alltså till (4,71,2) 3,5 milj. kr.

Med hänvisning till vad jag har anfört bör anslaget räknas upp med (5,4-f 0,7-1-1,0-f 3,5) 10,6 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av 10 600 000 kr.

Prop. 1975: 85

51

KAPITALBUDGETEN

I. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

F. Statens vattenfallsverk

[2] 1. Kraftstationer m.m. Riksdagen har bemyndigat Kungl. Maj:t att medge statens vattenfallsverk att teckna borgen för län till bolag, i vilka verket förvaltar statens aktier, intill ett belopp av samtaanlagt 2 558 milj. kr., varav högst 60 milj. kr. för lån till distributionsbolag (prop. 1974: 1 bil. 15 s. 211, NU 1974:26, rskr 1974:198).

I prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 155) lämnades en redogörelse för vissa vat­tenkraftprojekt som vattenfallsverket enligt Kungl. Maj:ts uppdrag i april 1970 hade tagit fram för att skapa sysselsättningstillfällen i övre Norrland och samtidigt ersätta en del av den energiproduktion som en utbyggnad av Vindelälven skulle ha inneburit. Utöver aktuella ut­byggnadsplaner hade verket redovisat ett antal tänkbara utbyggnads­projekt, bl. a. kraftstationerna Vittjärv och Rebnisluspen. Inget av pro­jekten beräknades ge normal förräntning.

Förslag om utbyggnad av Vittjärvs kraftstation i Lule älv lämnades iprop. 1971: l(bU. 15s. 146).

Chefen för industridepartementet förordade (s. 158) med hänvis­ning till att kraftstationen inte kimde väntas ge den förräntning som normalt krävs för verkets investeringar att verket skulle medges avskrivningsanslag för utbyggnaden. Behovet av avskrivningsanslag vid tidpunkten för idrifttagning beräknades till högst 10 milj. kr. Det slut­liga beloppet borde fastställas senare och utgå vid idrifttagningen av stationen.

Förslag om utbyggnad av Rebnlsluspens kraftstation i Skellefteälven lämnades i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 147). Vattenfallsverket underställde senare Kungl. Maj:t fråga om godkännande av ett konsortialavtal an­gående utbyggnad av kraftstationen Rebnis kraftstation gemen­samt med Skellefteå kommun och Boliden AB. Redogörelse härför läm­nades i prop. 1971: 145 (s. 49). För att uppnå normal förräntning av det kapital som skulle investeras i bolaget krävdes enligt verket att den kraft som producerades i stationen kunde överföras från anläggningen på gynnsammare villkor än vad som betingades av kravet på normal förräntning av investeringen i erforderlig anslutningsledning. Parterna utgick därför från att vattenfallsverket, som skulle bygga och äga led­ningen, skulle medges avskrivningsanslag med 7,5 milj. kr. för investe­ringen i ledningen och att ersättningen till verket för delägarnas kraft-transitering på ledningen skulle bestämmas med hänsyn härtill. Chefen för industridepartementet tillstyrkte verkets framställning om avskriv­ningsanslag för utbyggnad av anslutningsledningen till kraftstationen.

Prop. 1975: 85

52

Anslaget beräknades till högst 7,5 milj. kr. Det slutliga beloppet borde fastställas senare och anvisas vid idrifttagningen av stationen.

Riksdagen hade ingen erinran mot dessa förslag (NU 1971: 15, rskr 1971: 226, NU 1971: 55, rskr 1971: 358).

Statens vattenfallsverk

I sin anslagsframställning för budgetåret 1975/76 framhåller statens vattenfallsverk att sammanlagt 49 285 000 kr. av gällande borgensram på 60 milj. kr. för lån till distributionsföretag var utnyttjade den 30 juni 1974. Enligt tillgängliga prognoser över distributionsföretagens behov av nytt kapital kommer den givna ramen för verkets borgens­åtaganden för län till sädana företag snart att bli otillräcklig.

Distributionsföretagen skall sä långt förhållandena pä kapitalmark­naden medger det finansiera sin verksamhet med lån på den allmänna kapitalmarknaden. Om lån kan erhållas pä rimliga villkor pä denna marknad kan sådana lån komma att izs för att ersätta till företagen tidigare lämnade delägarlån. Finansieringen med lån pä allmänna kapitalmarknaden kan då bli större än vad de aktuella prognoserna utvisar. Prognoserna gäller dessutom endast befintliga företag. För­handlingar pågår emellertid på skilda håll om bildande av nya distri­butionsföretag, vilket kan leda till ytterligare borgensåtaganden.

Det är således svårt att på förhand fastställa en exakt ram för vatten­fallsverkets framtida borgensåtaganden för distributionsföretagens ex­tema upplåning. Ramen bör därför inte sättas alltför snävt utan inriktas på det långsiktiga upplåningsbehovet. I enlighet härmed föreslår vatten­fallsverket att ramen för verkets borgensåtaganden vad gäller lån som tas upp av distributionsföretagen pä den allmänna kapitalmarknaden höjs till 100 milj. kr. och att denna högre ram får gälla redan inne­varande budgetår.

I skrivelse den 28 januari 1975 hemställer vattenfallsverket om av­skrivningsanslag med 10.milj. kr. för Vittjärvs kraftstation och 7,5 milj. kr. för anslutningsledningen till Rebnis kraftstation. De två stationerna har tagits i drift under senare delen av år 1974.

Investeringskostnaden för Vittjärvs kraftstation beräknas i prisläge juli 1974 till 137 milj. kr. efter avdrag för den minskning av kostnadema för reglering i älven som kraftverksbygget medfört. Investeringskost­naden för Rebnis kraftstation beräknas i prisläge juli 1974 till 74,5 milj. kr.

Verket redovisar kostnader för och värdet på den i stationerna produ­cerade elkraften. Kraftens värde har beräknats utifrån altemativa möjligheter att öka kraftsystemets produktionsförmåga på billigaste sätt. Med utgångspunkt från dessa uppgifter beräknar verket den del av investeringarna som inte förräntas med för verket gällande för-räntningskrav till 16,1 milj. kr. för Vittjärvs kraftstation och 7,7 milj. kr. för Rebnis kraftstation.

Prop. 1975: 85

53

Föredraganden

Regeringen har bemyndigande att medge statens vattenfallsverk att teckna borgen för lån till bolag, i vilka verket förvaltar statens aktier, intill ett belopp av 2 558 milj. kr., varav högst 60 milj. kr. för lån till distributionsbolag.

Den 20 februari 1975 var 53 485 000 kr. av den senare ramen ut­nyttjade.

Vattenfallsverket har anmält att den nuvarande borgensramen för lån till distributionsbolag snart kommer att bli otillräcklig. Verket föreslår därför att ramen höjs redan innevarande budgetär.

Enligt gällande ordning (prop. 1972:1 bil. 15 s. 126, NU 1972:15, rskr 1972: 90) skall erforderliga borgensengagemang för lån till verkets distributionsbolag räknas av mot en för vattenfallsverkets samtliga distributionsbolag gemensam borgensram. En sådan ram bör fastställas med viss marginal för framtida borgensbehov.

Jag förordar att borgensramen för lån till distributionsbolag räknas upp med 10 milj. kr. till 70 milj. kr.

Regeringen bör således inhämta riksdagens bemyndigande att medge vattenfallsverket att teckna borgen för lån intill sammanlagt 2 568 milj. kr., varav högst 70 milj. kr. för lån till distributionsbolag.

Riksdagen har år 1971 tagit ställning till statens vattenfallsverks ut­byggnad av Vittjärvs kraftstation i Lule älv och till den utbyggnad av Rebnis kraftstation som verket har genomfört tillsammans med Skel­lefteå kommun och Boliden AB genom Rebnis kraft AB.

Kraftstationerna tillhör de vattenkraftobjekt som verket i syfte alt bl. a. skapa sysselsättning i övre Norrland har tagit fram som ersättning för tidigare planerade utbyggnader i Vindelälven.

Med hänsyn tiU att kraftstationema inte väntades ge den förräntning som normalt krävs för verkets investeringar förordade chefen för indu­stridepartementet är 1971 att vattenfallsverket skulle medges avskriv­ningsanslag för utbyggnad av Vittjärvs kraftstation och för utbyggnad av anslutningsledningen till Rebnis kraftstation. Behovet av avskriv­ningsanslag beräknades till högst 10 milj. kr. för Vittjärvs kraftstation och till högst 7,5 milj. kr. för ledningen till Rebnis kraftstation. De slut­liga beloppen skulle fastställas senare och anvisas vid idrifttagningen av stationerna.

Vattenfallsverket har anmält att de två kraftstationerna har tagits i drift under senare delen av år 1974. Kalkylerna visar att behov av av­skrivningsanslag fortfarande föreligger. Sålunda bör frågan om avskriv­ningsanslag tas upp imder innevarande budgetår. Jag tillstyrker att vattenfallsverket anvisas avskrivningsanslag för de aktuella objekten och beräknar medelsbehovet till 10 milj. kr. för Vittjärvs kraftstation och 7,5 milj. kr. för anslutningsledningen till Rebnis kraftstation.

Prop. 1975: 85

54

Chefen för finansdepartementet kommer senare i dag att ta upp frå­gan om avskrivningsanslag för ändamålet. Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen

att bemyndiga regeringen att medge statens vattenfallsverk att teckna borgen för lån intill sammanlagt 2 568 000000 kr., varav högst 70 000 000 kr. för lån till distributionsbolag.

Prop. 1975:85

55

Bilaga 13

Utdrag

KOMMUNDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser kommundepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJORTONDE HUVUDTITELN

A. Kommundepartementet m. m.

[1] A 3. Extra utgifter. Pä riksstaten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 100 000 kr. Med beaktande av en reservation pä anslaget vid ingången av budget­året om 22 568 kr. fanns vid budgetårets början totalt 122 568 kr. dis­ponibelt.

Behov av medel under anslaget efter departementets nybildning den 1 januari 1974 har först efter hand kunnat preciseras närmare. Enligt de kostnadsberäkningar som nu föreligger är det anvisade beloppet otill­räckligt. Belastningen på anslaget kan för hela budgetåret förväntas uppgå till 155 000 kr. Ett ytterligare medelsbehov föreligger således om 33 000 kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Extra utgifter på tilläggsstat III till riksstaten för budget­året 1974/75 anvisa ett reservationsanslag om 33 000 kr.

Prop. 1975: 85

57

Bilaga 14

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-06

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 såvitt avser avskrivning av nya kapitalinvesteringar

Under innevarande budgetår har begärts investeringsanslag dels på tilläggsstat I till gällande riksstat, dels på tilläggsstat 

II, 

dels på till-läggsstat III. I enlighet med de principer som hittills tillämpats bör nu, när avskrivningsbehovet för de olika investeringarna kan överblickas, förslag om erforderliga avskrivningsanslag föreläggas riksdagen. Skulle nya avskrivningsbehov uppkomma eller ändring ske i de till gmnd för här beräknade avskrivningar liggande förhållandena förutsätter jag, att vederbörliga tillägg och jämkningar vidtas av riksdagen.

Statens affärsverksfonder. I överensstämmelse med vad chefen för industridepartementet förordar bör avskrivning ske med sammanlagt 17,5 milj. kr. under statens vatlenfallsverks fond avseende utbyggnad av Vittjärvs kraftstation och anslutningsledning till Rebnis kraftstation. Några medel för detta behöver dock ej anvisas då riksdagen för inne­varande budgetår redan anvisat ett förslagsvis beräknat avskrivnings-anslag till Kraftstationer m. m.

Statens allmänna fastighetsfond. Enligt gällande regler för avskriv­ning av investeringar i allmäima fastighetsfonden utgör grundavskriv­ning för förvaltningsbyggnader 25 % av anläggningskostnaden och för byggnader för krhninalvården, sjukhus, forskningsinstitut och skolor 50 %. Investeringar i mark avskrivs inte.

Med tillämpning av dessa grunder bör avskrivningsanslag på tilläggs­stat uppföras i enlighet med följande sammanställning.

Prop. 1975: 85

58

Investering kr.

Avskrivning kr.

4 000 000

1 000 000

2 000 000

500 000

35 000 000

17 500 000

Anslag

Justitiedepartementet: Polishus m. m.

Socialdepartementet: Vissa byggnadsarbeten m. m. inom so­cialdepartementets verksamhetsområde

Jordbruksdepartementet:

Byggnadsarbeten  vid  jordbrukets  hög­skolor m. m.

Fonden lör statens aktier. På tilläggsstat I har anvisats ett anslag av 104 000 kr. för teckning av aktier i Aktiebolaget Svensk laboratorie­tjänst. Aktier nytecknas för sammanlagt 624 000 kr., varav 104 000 kr. utgör överkurs. Resterande 520 000 kr. finansieras genom att ett tidi­gare aktieägartlllskott i form av lån används till förvärv av aktier.

Det i förhållande till aktiernas nominella värde överskjutande belop­pet bör skrivas av, varför jag tar upp ett avskrivningsanslag av 104 000 kr.

På tilläggsstat I har vidare anvisats ett anslag av 17 800 000 kr. för förvärv av aktier i Eiser Invest AB. Av anslaget avser 2 800 000 kr. viss räntekostnad. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 2 800 000 kr.

På tilläggsstat

II 

har anvisats ett anslag av 2 220 000 kir. för teckning av aktier i Crownair AB. Av anslaget avser 370 000 kr. ett i förhållan­de till aktiernas nominella värde överskjutande belopp. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 370 000 kr.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen

att till Avskrivning av nya kapitalinvesteringar i härefter angivna fonder på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 anvisa följande reservationsanslag, nämligen

Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet:

Polishus m. m.

1 000 000

Socialdepartementet:

Vissa byggnadsarbeten m.m. inom socialde­

partementets verksamhetsområde

500 000

Jordbruksdepartementet:

Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor

m. m.

17 500 000

Prop. 1975: 85

59

Fonden för statens aktier

Försvarsdepartementet:

Teckning av aktier i Crownair AB

370 000

Jordbruksdepartementet:

Teckning av aktier i Aktiebolaget Svensk la­

boratorietjänst

104 000

Industridepartementet:

Förvärv av aktier i Eiser Invest AB

2 800 000

Prop. 1975: 85

61

Bilaga 15

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1975: 85 begärda anslag på

tilläggsstat UI till riksstaten för budgetåret 1974/75.

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

//. Justitiedepartementet

A  4       Extra utgifter, reservationsanslag

400 000

///. Utrikesdepartementet

E  6       Gåva till republiken Maltas parlament, reserva­

tionsanslag

700 000

IV. 

Försvarsdepartementet

H10 FN-styrkors verksamhet utomlands, reserva­

tionsanslag

44 000 000

V. Socialdepartementet

A   2       Kommittéer m. m., reservationsanslag

1 500 000

D   2       Bidrag till anordnande av förskolor och fritids­

hem, reservationsanslag

40 000 000

E   8       Statens   bakteriologiska   laboratorium:   Driftbi­

drag, reservationsanslag

1 200 000

VI. 

Kommunikationsdepartementet

F 9 Kostnader för stämpelavgift å aktier i Aktiebola­

get Aerotransport och Svensk Interkontinental

Lufttrafik Aktiebolag, reservationsanslag

1 762 500

VII. Finansdepartementet

C  4       Myntverket:  Nyanskaffning av vissa maskiner

m. m., reservationsanslag

225 000

VIII. Utbildningsdepartementet

G 12       Bidrag  till  särskilda vuxenutbildningsåtgärder,

reservationsanslag

100 000

IX. 

Jordbruksdepartementet

G 14 Inredning och utrustning av lokaler vid jord­

brukets högskolor m. m., reservationsanslag

1 000 000

I   2       Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof

m. m., reservationsanslag

1 000 000

Prop. 1975: 85

62

X. 

Handelsdepartementet

A   3        Extra utgifter, reservationsanslag

30 000

XI. 

Arbetsmarknadsdepartementet

B 2 Sysselsättningsskapande åtgärder, reservations­

anslag

100 000 000

B 6 Arbetsmarknadsverket: Anskaffning av utrust­

ning, reservationsanslag

4 100 000

C 4 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning, reser­

vationsanslag

40 300 000

XII. Bostadsdepartementet

B 10 Vissa energibesparande åtgärder, reservations­

anslag

50 000 000

XIII. Industridepartementet

A   3        Kommittéer m, m., reservationsanslag

10 600 000

XIV. Kommundepartementet

A   3        Extra utgifter, reservationsanslag

33 000

Summa egentiiga statsutgifter   302 950 500

B. Utgifter för statens kapitalfonder 

II. 

Avskrivning av nya kapitalinvesteringar

B. Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet:

1        Polishus m. m.

1000 000

Socialdepartementet:

10        Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepar­

tementels verksamhetsområde

500 000

Jordbruksdepartementet: 16        Byggnadsarbeten    vid    jordbrukets    högskolor

m. m.

17 500 000

F. Fonden för statens aktier

Försvarsdepartementet:

a     Teckning av aktier i Crownair AB

370 000

Jordbruksdepartementet:

aa   Teckning av aktier i Aktiebolaget Svensk labo­

ratorietjänst

104 000

Industridepartementet:

4       Förvärv av aktier i Eiser Invest AB

2 800 000

Summa utgifter för statens kapitalfonder     22 274 000'

Summa för driftbudgeten   325 224 500

Prop. 1975: 85

63

KAPITALBUDGETEN

Kapitalinvestering

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

Socialdepartementet:

10       Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialdepar­

tementets verksamhetsområde

2 000 000

V. Fonden för låneunderstöd

Jordbruksdepartementet:

5a     Lån lill trädgårdsnäringen

20 000 000

Summa för kapitalbudgeten     22 000 000

MARCUS80KTR. STOCKHOLM 1975     750167