Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1987/88:125

med förslag om tilläggsbudget 

II 

till

statsbudgeten för budgetåret 1987/88

1987/88:125

Regeringen förelägger riksdagen vad som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den 10 mars 1988 för de åtgärder och de ändamål som framgär av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbudge­ten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår till 376,5 milj kr. De största anslagen går lill kostnader för sysselsättningsskapande åtgärder för ungdomar samt bidrag för permanent skördeskadeskydd.

1    Riksdagen 1987/88. I saml. Nr 125

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988

Prop. 1987/88: 125

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Feldl,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hul­terström,[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden Feldl,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G. An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför:

Finansutskottet har i sill betänkande 1987/88: 11 angående tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret 1987/88 förtecknat de anslag som riksda­gen har anvisat på tilläggsbudget sedan statsbudgeten för budgetåret 1987/88 fastställdes.

Regeringen har i prop. 1987/88:64 om särkilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra Sveriges inland föreslagit riksdagen alt för detta ändamål anvisa sammanlagt 675 milj. kr. på anslag på tilläggsbudget under sjätte, åttonde, nionde, tionde och tolfte huvudtitlarna.

Regeringen har vidare i prop. 1987/88: 72 om avyttring av statens akfier i Sydgas AB, m. m. föreslagit riksdagen atl staten utträder som aktieägare i Sydgas AB och atl 202,5 milj. kr. anvisas pä tilläggsbudget för atl läcka resullalunderskott i bolaget.

De ytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som nu kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggsbud­get II till statsbudgeten för budgetåret 1987/88. Denna proposition bör föreläggas riksdagen nu. Skulle anslagsframställningar därutöver på tilläggsbudget för innevarande budgetär visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas riksdagen vid en senare lidpunkt.

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] avslutar:

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt besluta om anslag på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för

budgetåret 1987/88 och vidta åtgärder i enlighet med de förslag som

föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om.

Regeringen beslutar vidare att de anföranden som redovisas i underpro-    Prop. 1987/88: 125 tokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen enligt följande:

Justitiedepartementet

Bilaga I

Socialdepartementet

Bilaga 2

Kommunikationsdepartementet

Bilaga 3

Finansdepartementet

Bilaga 4

Utbildningsdepartementet

Bilaga 5

Jordbruksdepartementet

Bilaga 6

Arbetsmarknadsdepartementet

Bilaga 7

Industrideparlementet

Bilaga 8

Anslagsförteckning

Bilaga 9

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1987/88: 125 Bilaga 1

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Andra huvudtiteln

A. Justitiedepartementet m.m.

[1] A 3. Utredningar m. m.

I statsbudgetcn och i tilläggsbudget I för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av sammanlagt 24,4 milj. kr.

I tilläggsbudget I för budgetåret 1987/88 angavs atl justitiedepartemen­tels nuvarande utredningsverksamhet med bl. a. juristkommissionen (Ju 1986:01) och den pariamentariska kommissionen (Ju 1987:02) med anled­ning av mordet pä statsminister Olof[REDACTED_EFTERNAMN] saml medborgarkommissionen (SB 1987:01) för granskning av viss vapenexport är särskilt resurskrävan­de. Med hänsyn till att de tre kommissionernas totala resursbehov är omfattande och därför svårt att bedöma på förhand har det belopp som anvisats under anslaget numera visat sig otillräckligt.

Jag beräknar det ytteriigare medelsbehovet lill 4 milj. kr.

Hemställan

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

alt till anslaget Utredningar m. m. på filläggsbudget 

II 

lill stats­budgeten för budgetåret 1987/88 anvisa etl reservationsanslag av 4000000 kr.

B. Polisväsendet

[2] B 5. Utrustning m. m. för polisväsendet

Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslag av 188786000 kr. Frän anslaget betalas medel för sådan utrustning som bör anskaffas av rikspolisstyrelsen.

Mot bakgrund av omständigheterna kring den för spioneri livstidsdömde Stig Berglings flykt i oktober 1987 uppdrog regeringen den 12 oktober 1987 åt dåvarande länspolismästaren, numera rikspolischefen Nils E. Åhmans-

son att se över polisorganisationen i vissa avseenden. Uppdraget redovisa- Prop. 1987/88: 125 des i slutet av år 1987. Rikspolisstyrelsen har därefter i en skrivelse till Bilaga 1 justitiedepartementet med utgångspunkt i del Åhmanssonska förslaget re­dovisat alt ett omfattande reformarbete pågår inom styrelsen. Det lar sikte på såväl organisatoriska som andra förbättringar av polisens verksamhet vid särskilda händelser. Del grundläggande arbetet vid styrelsen beräknas vara slutfört den I juli 1988. De lokala polismyndigheterna bör därefter underdel kommande budgetåret successivt kunna förbättra sin kompelens att agera vid särskilda händelser.

Rikspolisstyrelsen föreslär alt polisförordningen (1984:730) och förord­ningen (1984:731) med instruktion för rikspolisstyrelsen ändras så all styrelsen inom elt begränsat område ges nya uppgifter och alt styrelseris befogenheter på vissa områden preciseras och kompletteras. I vissa speci­ella situationer bör styrelsen dessutom ges direkta ledningsbefogenheter.

Rikspolisstyrelsen hemställer i skrivelsen om medel för personal, lokaler och teknisk utrustning vid rikspolisstyrelsen och i den lokala organisatio­nen med 10 milj. kr.

Pä grundval av en skrivelse den 22 december 1987 från länsstyrelsen i Stockholms län om utökade resurser för polismyndigheten i Stockholm har rikspolisstyrelsen nyligen i en framställning lill regeringen begärt bl. a. atl rikspolisstyrelsen filldelas ytterligare medel för inköp av fordon.

Föredragandens överväganden

Del är utomordentligt viktigt atl den operativa verksamheten inom polisor­ganisationen vid särskilda händelser bedrivs snabbi och effektivt saml all formerna för ledning, ordergivning och samordning är ändamålsenliga. Lämplig kommunikalionsutruslning utgör härvid ett nödvändigt hjälpme­del. Det omedelbara behovet av sådan utrustning bör tillgodoses redan under innevarande budgetår. Jag föreslår all 5 682 000 kr. anvisas för inköp av mobilsökare, mobiltelefoner och telefaxutrustning.

Rikspolisstyrelsens förslag till författningsändringar remissbehandlas för närvarande. Jag återkommer senare lill regeringen med de överväganden som föranleds av förslagen.

I rikspolisstyrelsens framställning angående utökade resurser för polis­myndigheten i Stockholm påtalas alt ett tillskott av nya fordon krävs för atl polisorganisationen skall utnyttjas på etl optimalt sätt. Behovet av fordon för polisväsendet bör tillgodoses redan under innevarande budgetär. Jag föreslår alt 13 072000 kr. anvisas på tilläggsbudget för inköp av bilar med utrustning.

Hemställan

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

alt till Utrustning m. m. för polisväsendet på filläggsbudget

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa etl reservationsanslag av 18 754000 kr.

ti    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 125

Rättelse: S. 6 rad 33 stär: Jag. Rättat till: Statsrädet[REDACTED_EFTERNAMN]. S. 7 rad 3 stär; jag' hösten 1987 tillkallat. Rättat till: under hösten 1987 tillkallats

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Femte huvudtiteln

A. Socialdepartementet m. m.

A 2. Utredningar m. m.

På delta anslag har i slaisbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisats ett reservationsanslag av 26,0 milj. kr. Vid utgången av budgetåret 1986/87 fanns på anslaget en reservation på 8995 191 kr. Dessa medel har tidigare anvisats för all läcka kostnaderna för den av regeringen inrättade bered­ningen för utvärdering av medicinsk metodik.

Regeringen har i propositionen (1987/88:63) om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. redovisat den överenskommelse som har träffats med företrädare för sjukvårdshuvudmännen om vissa ersällningar från sjukförsäkringen för åren 1988 och 1989. Överenskommelsen har utformats mot bakgrund av etl antal utgångspunkter som parterna gemen­samt har formulerat angående den framtida utvecklingen och inriktningen av hälso- och sjukvården i landet.

I överenskommelsen ingår att en gemensam utredning skall tillkallas med syfte atl klarlägga hur etl förbättrat informationssystem för hälso- och sjukvården skall utformas. Det skall bl. a. ge regeringen och sjukvårdshu­vudmännen underiag för atl värdera produktivitets- och effekliviletsut-vecklingen. I uppgiften ingår även all bedöma i vilken mån informationssy­stemet kan bidra med att ge underlag för beskrivningar och analyser av folkhälsan och sjukdomsmönstrel, vårdresursernas utveckling och om­strukturering mdlan skilda verksamhetsområden inom hälso- och sjukvår­den.

Riksdagen har tagit del av vad föredraganden anfört om ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen och inte haft något att erinra (SfU 1987/88: 13, rskr. 1987/88: 110).

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] har för avsikt atl inom kort föreslå regeringen atl en särskild utredare tillkallas för all utreda frågor kring etl gemensamt informationssystem för hälso- och sjukvården. Kostnaderna för denna utredning, som lolali beräknas till högst 3,0 milj. kr., kommer alt belasta detta anslag.

Prop. 1987/88: 125 Bilaga 2

I 1987 års försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, bil. 4, FöU 11, rskr. 310) har Prop. 1987/88: 125 hälso- och sjukvärden i krig prioriterats. Det är särskilt angelägel alt Bilaga 2 åtgärder vidtas för att förbättra hälso- och sjukvårdens försörjningsbered­skap. För att bereda detta har under hösten 1987 lillkallats en särskild utredare med uppgift atl tillsammans med berörda parter klargöra och lägga fast de åtgärder som behövs för att, inom befintliga ramar, förstärka den civila hälso- och sjukvården i krig vad avser lokaler för operalionsän-damäl, sjukvårdsulrustning och sjukvårdsmalerid av förbrukningska­raktär. Kostnaderna för utredningen belastar detta anslag.

Tillgängliga medel under anslaget bedöms inte förslå till att täcka kostna­derna för de nämnda utredningarna. Jag räknar nu med elt ytterligare medelsbehov om 3,3 milj. kr.

Hemställan

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

atl lill Utredningar m. m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa ett reservationsanslag av 3 300 000 kr.

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1987/88: 125 Bilaga 3

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Sjätte huvudtiteln

J. Övriga ändamål

J 2. Bidrag till Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI)

Jag har i budgetpropositionen för budgetåret 1988/89 föreslagit all SMHI tilldelas ytterligare 400000 kr. med hänsyn till förändringar i beräknings­metodiken för Sveriges deltagande i den världsmeleorologiska organisatio­nen WMO. Förändringen innebär ökade kostnader för SMHI redan inne­varande budgetår. Inslilulel bör därför på tilläggsbudget kompenseras för den merkostnad som uppställ.

Hemställan

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

alt till Bidrag till Sveriges meteorologiska och hydrologiska insti­tut på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa etl reservationsanslag på 400000 kr.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988 Föredragande: statsrådet Feldl

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Sjunde huvudtiteln

A. Finansdepartementet

[1] A 3. Utredningar m. m.

Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisats etl reservationsanslag av 21,3 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en reser­vation på anslaget med 4,1 milj. kr. Sammanlagt slår alltså under inneva­rande budgetår drygt 25,4 milj. kr. lill förfogande under detta anslag.

Den utredningsverksamhet som bekostas från anslaget under budgetåret blir mer omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen hösten 1986. Mot denna bakgrund hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen

alt till Utredningar m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa ett reservationsanslag av 7000000 kr.

Trettonde huvudtiteln

Statlig lokalförsörjning

[2] Cl. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning

På detta reservationsanslag har för innevarande år anvisats 178 500000 kr. för byggnadsarbeten för statlig förvaltning.

Regeringen har i 1988 års budgetproposifion (prop. 1987/88: 100 bil. 9 s 49-50) föreslagit alt investeringar för byggproduklion inom byggnadssty­relsens lokalhållningsomräde fr. o. m. budgetåret 1988/89 skall anvisas un­der ett samlat nytt anslag under sjunde huvudtiteln. Anslagen för motsva­rande ändamål under justitie-, utrikes-, finans-, utbildnings-, jordbmks-och civildepartementens huvudtitlar föreslås utgå. I budgetpropositionen (bil. 9 s 51-52) redovisas vidare atl medelsförbrukningen pä dessa anslag för innevarande år beräknas översliga anvisade medel. Med hänsyn till nämnda anslagsomläggning är del önskvärt alt minimera ingående reserva­tioner för budgetåret 1988/89. Detta kan uppnås genom att tillgängliga

Prop. 1987/88: 125 Bilaga 4

medel omförs mellan berörda anslag för byggnadsarbeten och alt elt netto-    Prop. 1987/88: 125 tillskott av erforderliga anslagsmedel anvisas under anslaget Byggnadsår-    Bilaga 4 belen för statlig förvaltning. Detta är möjligt genom atl riksdagen tidigare har bemyndigat regeringen alt besluta om omfördelning av medel mellan inrednings- resp. investeringsanslag som står till byggnadsstyrelsens förfo­gande (prop. 1976/77: 100 bil. 11 s 69, FiU 13, rskr 169).

Byggnadsstyrelsen har i en skrivelse den 28 januari 1988 anmält behov av ytterligare medel för investeringar inom justitie-, utbildnings- och civil­depariemeniels områden under innevarande budgetår. Vidare beräknas vissa reservationer under andra anslag. Sammanlaget beräknar byggnads­styrelsen ett ytteriigare medelsbehov av 45 milj. kr. enligl följande sam­manställning (tusental kr.).

Huvudtitel/anslag

Anvisat

Beräknat

1987/88           medelsbehov

________________________________________ t.o.m. 88-06

Il         B9 Byggnadsarbeten för polisväsendet

19407

32000

D6 Byggnadsarbeten för domstolsväsendet

43 166

29000

VII

D7 Vissa byggnadsarbeten vid tullverket

20093

7000

VIII

12   Byggnadsarbeten inom utbildningsdeparte-

mentets verksamhetsområde                       276691

333370

VIII    G3 Byggnadsarbeten vid Sveriges lantbruksuni­

versitet m.m.                                                 31390

22700

XIII    Cl Byggnadsarbeten för statlig förvaltning       193323

205000

_______________________________ 584070

629070

Mot denna bakgrund förordar jag alt (629070 000-584070 000=) 45 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

att till Byggnadsarbeten för statlig förvaltning på tilläggsbudget 

II

lill statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa elt reservationsan­slag av 45 000000 kr.

[3] C 2. Inredning av byggnader för statlig förvaltning

På delta reservationsanslag har för innevarande år anvisats 10 197 000 kr. för inredning av byggnader för statlig förvaltning m. m.

Regeringen har givit byggnadsstyrelsen i uppdrag atl ulföra ett säker-helslaboratorium inom statens bakteriologiska laboratoriums område i Sol­na. Kostnaderna för byggnadsarbetena belastar förskottsvis anslaget Byggnadsarbeten för statlig förvaltning under trettonde huvudtiteln. Av­sikten är atl kostnaderna slutligen skall belasta en särskild kostnadsram under det i förslaget till statsbudget för budgetåret 1988/89 under sjunde huvudtiteln uppförda anslaget Investeringar m. m. (prop 1987/88: 100 bil.9 s 51). För utrustning till nämnda laboratorium krävs 5,7 milj. kr., varav störte delen bör beställas och betalas under innevarande budgetår. Mot denna bakgrund föreslår jag en särskild kostnadsram för utrustning lill säkerhelslaboratoriet. Medelsbehovet under innevarande budgetår kan be­räknas till 5 milj. kr.

I 1988 års budgetproposition (prop 1987/88: 100 bil. 9 s 52-53) redovisas

10

elt förslag till kostnadsram om 60 milj. kr. för inredning och utrustning till Prop. 1987/88: 125 pågående byggnadsarbeten och omdisposifioner av lokaler för regerings- Bilaga 4 kansliet. Beloppet avser viss gemensam utrustning, försörjningsålgärder för tele- och datanät samt komplettering av tele- och datorutrustning. Regeringen har uppdragit åt byggnadsstyrelsen alt projektera och beställa delar av dessa arbeten, som av tidsskäl bör utföras redan under innevaran­de budgetår. Kostnaderna beräknas till 26,9 milj. kr. och del tillkommande medelsbehovet är 10 milj. kr.

Det tillkommande medelsbehovet för innevarande budgetår uppgår där­med lill (5-1-10=) 15 milj. kr. Medlen bör anvisas på tilläggsbudget.

Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagen

1.

att bemyndiga regeringen all besluta om utrustning i enlighet med vad jag har förordat,

2.

att till Inredning av byggnader för statlig förvaltning på tilläggs­budget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa elt reserva-fionsanslag av 15 000000 kr.

Utbildningsdepartementet

Prop. 1987/88:125

Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988.

Föredragande: slalsrådel G.[REDACTED_EFTERNAMN].

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Åttonde huvudtiteln

B. Skolväsendet

Det obligatoriska skolväsendet m. m.

[1] B 12. Bidrag till driften av grundskolor m. m.

I det följande kommer jag att under avsnittet Sveriges Radio m. m. föreslå all anslagsmedel skall kunna ställas lill Sveriges Radio AB:s förfogande för utbildningsradions medverkan vid särskilt angelägna fortbildningsin­satser för lärare och skolans personal i övrigt. Jag har också motiverat varför jag finner det rimligt all regeringen bör kunna avsätta en mindre del av de medel som är avsedda för fortbildning av skolans personal för produktion av utbildningsprogram avsedda för etersändning.

De fortbildningssatsningar som nu är aktuella är dels den pågående fortbildningen i matematik för klasslärare i grundskolan, dels den i 1988 års budgetproposition föreslagna kompletteringsfortbildningen i samband med reformeringen av grundskollärarutbildningen.

För atl den redan inledda malematikforlbildningen skall kunna förslär­kas med program genom utbildningsradions försorg behöver dock statsbi­drag anvisas redan under innevarande budgetår. Jag föreslår därför all 500000 kr. får bestridas från den under förevarande anslag uppförda an­slagsposten 12. Särskilda åtgärder för undervisning i ämnet matematik. Anslaget bör få merbdastas med detta belopp.

Hemställan

Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagen

all godkänna vad jag anfört om kostnaderna för fortbildning i matematik genom utbildningsradions försorg.

c. Vuxenutbildning

Pop. 1987/88:125

Bilaga 5 [2] C 5. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m.

Från anslaget bestrids kostnader för statsbidrag lill grundläggande svensk­undervisning (grund-sfi) och påbyggnadsundervisning i studieförbund för vuxna invandrare.

Föredragandens överväganden

Regeringen har genom beslut den 28 januari 1988 medgett alt skolöversty­relsen får använda ytterligare 61 150 undervisningstimmar för grund-sfi utöver redan medgivna 612750 under innevarande budgetår. Regeringen har vidare i samma beslut medgett all ytterligare 9500 studietimmar får användas för påbyggnadsundervisning,i studieförbund utöver redan med­givna 102 800 studietimmar. Kostnaderna,härför beräknades lill 21 954000 kr och bör bestridas genom mer belastning av detta anslag.

Genom åtgärden har kommunerna resp. studieförbunden getts ökade möjligheter all ge svenskundervisning för invandrare under innevarande budgetår.

Hemställan

Jag hemställer alt regeringen bereder riksdagen tillfälle

att ta del av vad regeringen beslutat i fråga om ytterligare under­visningstimmar och studielimmar för svenskundervisning för in­vandrare.

[3] C 6. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m.

Såsom har redovisats i prop. 1987/88: 100 bil. 10 under förevarande anslag har regeringen genom beslut den 22 oktober 1987 anvisat särskilda medel lill Samernas folkhögskola i Jokkmokk. De anslagna medlen, 1 milj. kr., avses läcka sameorganisationernas andel av uppkommet och beräknat driftunderskoll t.o.m. budgetåret 1987/88. Utgifterna bör täckas genom merbelastning av detta anslag.

Hemställan

Jag hemställer alt regeringen bereder riksdagen tillfälle

alt la del av vad regeringen beslutat om särskilda medel lill Samer­nas folkhögskola i Jokkmokk.

13

G. Massmedier m. m.

Prop. 1987/88:125

Bilaga 5 [4] Radio och television

Sveriges Radio m. m.

Sveriges Radio-koncernens verksamhet finansieras huvudsakligen med moltagaravgifler. Endast kostnaden för utlandsprogramverksamheten täcks av statsbudgetmedel. De avgiftsmedel som riksdagen anvisar för koncernens verksamhet avser elersändningsverksamheten. Medlen ställs lill moderbolagels, Sveriges Radio AB (SR), förfogande. Moderbolaget fördelar dem sedan vidare inom koncernen.

Den programproduktion för elersändning som bedrivs av Sveriges Ut­bildningsradio AB (UR) har tidigare varit skattefinansierad men bekostas numera i sin helhet av moltagaravgifler. I prop. 1985/86: 99 berördes frågan om möjligheterna att låta utbildningsradions avnämare bidra ekonomiskt lill den reguljära programverksamheten, dvs. den del av UR: s verksamhet som sänds via radio- och TV-kanalerna (s. 65 f.). Formerna för sådana bidrag borde, enligl föredraganden, föreslås av moderbolaget efter närma­re kontakt med de berörda intressenterna. Regering och riksdag skulle sedan ha alt la ställning lill önskemålen.

Riksdagen (KrU 1985/86:21, rskr. 343) hade inget all erinra mot detta. Kulturutskottet påpekade vid sin behandling av propositionens förslag (s. 40) atl särskilda utbildningsinsatser kan behövas med hänsyn till sociala och tekniska förändringar i samhället. I sammanhanget erinrade ulskollel om den omfattande datautbildning som bedrevs i UR: s regi. Vid planering­en av samhällets samlade utbildningsinsatser mäste den särskilda resurs som UR utgör utnyttjas.

Regeringen ingick den 25 september 1986 för statens räkning en överens­kommelse med SR om undersökning av möjligheterna att få avnämarna all bidra ekonomiskt lill den reguljära programverksamheten. I sin anslags­framställning för budgetåret 1988/89 har SR tillstyrkt en bedömning som UR har gjort av dessa möjligheter. Som redovisats i årets budgetproposi­tion (prop. 1987/88: 100 bil. 10 s. 511) har UR därvid sett del som både möjligt och realistiskt alt ulbildningsmyndigheterna bidrar till program­verksamheten med allmänna medel när angelägna utbildningspoliliska be­hov motiverar del. Samfinaniseringsprojekl kan tänkas även med andra uibildningsinstanser under förutsällning atl utbildningsradions styrelse finner dem motiverade och de inte rubbar förelagels integritet eller balan­sen i utbudet. UR framhåller dock att stöd av delta slag mäste vara av engångskaraktär och därför inte heller påverka UR: s ordinarie finansiering genom avgiftsmedel.

För egen del anförde jag i budgetpropositionen att jag räknar med att SR kommer atl redovisa ytterligare överväganden rörande vilka krav som måste ställas för att utbildningsradion skall få ta emot bidrag från avnämar­na.

SR har i en särskild skrivelse den 26 januari 1988 tagit upp den först­

nämnda möjligheten lill ekonomiskt bidrag från avnämarna, nämligen in­

satser av engångskaraktär som är utbildningspolitiskt och ekonomiskt

]4

starkt motiverade. Elt exempel på en sädan är distansundervisning genom Prop. 1987/88: 125 UR: s försorg inom ramen för den omfattande fortbildning av nu verksam- Bilaga 5 ma lärare som är aktuell med anledning av reformeringen av grundskollä­rarutbildningen. Allmänna medel bör enligl SR anvisas för ell sådant projekt. En förutsättning är dock all UR: s programmässiga integritet och självständighet inte beskärs och atl programmen kan produceras inom ramarna för de villkor som gäller för UR: s reguljära verksamhet. Med hänsyn härtill och till innehållet i avtalen mellan staten och resp. företag bör ifrågavarande särskilda medel emellertid ställas lill SR: s förfogande för företagets vidare beslut om användning i angivet syfte.

UR har i en skrivelse den 26 januari 1988 påtalat behovet av allmänna medel för en motsvarande insats vad gäller en del av den redan pågående fortbildningen i matematik av klasslärare. SR har i en skrivelse den 16 februari 1988 yttrat sig över framställningen och därvid tillstyrkt den med samma förbehåll som företaget gjort vad gäller fortbildningen av lärare i samband med gmndskollärarreformen.

Föredragandens överväganden

För egen del harjag kommit till samma uppfattning som Sveriges Radio AB (SR) och Sveriges Utbildningsradio (UR), nämligen all allmänna medel bör kunna ställas lill förfogande för ulbildningsprograminsaiser av engångskaraktär som är utbildningspolitiskt och ekonomiskt motiverade. Den nu aktuella fortbildningen i matematik för klasslärare resp. den plane­rade kompletterande fortbildningen av lärare inför gmndskollärarreformen ser jag som exempel på projekt där särskilda bidrag bör kunna ges.

Jag delar också SR: s uppfattning alt sådana bidrag, i enlighet med de regler som generellt gäller för medel lill Sveriges Radio- koncernens verk­samhet, bör anvisas moderbolaget och atl programmen måste produceras inom ramen för de villkor som gäller för UR: s reguljära programverksam­het. UR måste givetvis ta samma ansvar för specialinsatser av detta slag som förelaget enligt gällande radiolagsliftning och sill avtal med staten annars måste ta. Därav följer alt UR också ensamt måste svara för pro­gramverksamheten inför radionämnden. Del sagda förutsätter naturligtvis all principen om UR: s publicistiska oberoende inte rubbas och alt bidrags­givningen inte åberopas som skäl för all påverka programmens innehåll och utformning. Del bör som hittills ankomma på UR atl fastställa vilka regler som bör gälla för användarnas möjligheter atl framföra synpunkter och önskemål pä programverksamheten.

SR har föreslagit att slalsbudgetmedd skall ställas lill förfogande. Ett

sätt atl efterkomma detta önskemål vore alt riksdagen från gång lill gång

anvisar medel härför. Enligl min mening skulle dock delta förfaringssätt

kräva en framförhällning som är svär atl förena med en önskvärd flexiblitel

i planeringen av ell programutbud. En praktiskt sett mer framkomlig väg är

att regeringen får rätt atl ställa mindre belopp avsedda för fortbildning av

skolans personal lill förfogande för ändamålet. Efter särskilda framställ­

ningar från SR kan regeringen sedan anvisa moderbolaget medel för utbild­

ningsradions medverkan vid fortbildningen. Regeringen bör för riksdagen i

15

efterhand redovisa i vilken utsträckning anslagsmedel ställts till förfogande    Prop. 1987/88: 125

för produktion av utbildningsprogram för etersändning.

Bilaga 5

För all redan nu kunna komplettera den pågående malematikforlbild­ningen med etersända program har jag i det föregäende under anslaget B 12. Bidrag till driften av grundskolor m. m. föreslagit all 500000 kr. för innevarande budgetår.

Jag har i dessa frågor samrått med chefen för utbildningsdepartementet.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

atl bemyndiga regeringen atl ställa särskilda medel lill Sveriges

Radio AB: s förfogande för utbildningsradions programverksamhet i

samband med särskilt angelägen fortbildning av skolans personal.

16

Jordbruksdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Nionde huvudtiteln

C. Jordbruksprisreglering

C 7. Bidrag till permanent skördeskadeskydd

Under förevarande anslag anvisas statens bidrag till skördeskadefonden.

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsru­brik anvisats elt obetecknal anslag av I 000 kr. Skördeskadefondens be­hållning uppgick vid kalenderårsskiflel 1987/88 lill ca 322 milj. kr. inkl. upplupna räntor.

Enligt riksdagens beslut våren 1987 (prop. 1986/87: 146, JoU 26, rskr. 346) skall behållningen i skördeskadefonden efter utbetalningarna för 1987 års skörd överföras lill en av Lantbrukarnas riksförbund (LRF) särskilt inrättad stiftelse. Vidare anges i propositionen all om utbetalda ersättning­ar och behovsprövade bidrag lill följd av skördeskador år 1987 överstiger 90 milj. kr. skall staten och jordbruksnäringen vardera tillföra skördeska­defonden hälften av överskjutande belopp. Regeringen har i prop. 1987/88: 74 lagt fram vissa ytterligare förslag i samband med överförandet av huvudmannaskapet för skyddet.

Belastningen på skördeskadefonden till följd av skördeskadorna på 1987 års skörd uppgår redan nu till 321,4 milj. kr. Härtill kan komma kostnader för bl. a. omprövning av ersättningar och behovsprövade ersättningar. Statens jordbruksnämnd uppskattar nu sådana tillkommande poster lill ca 22 milj. kr. Delta medför all skördeskadefonden inte läcker kostnaderna för skadorna. 1 samband med utbetalningen av nämnda 321,4 milj. kr. i februari 1988 tömdes således fonden helt på medel. Enligt nämnda riks­dagsbeslut skall skördeskador år 1987 som överstiger 90 milj. kr. betalas med hälften var av staten resp. jordbruksnäringen. Med hänsyn härtill och lill den osäkerhet som föreligger vad gäller tillkommande utgiftsbehov bör under förevarande anslag anvisas 127 milj. kr. föratt täcka statens andel av kostnaderna. Näringens bidrag får enligl nämnda riksdagsbeslut läckas inom ramen för de prisregleringsmedel som jordbruket tillförs.

Prop. 1987/88: 125 Bilaga 6

17

Hemställan

Prop- 1987/88: 125

Bilaga 6 Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

alt lill Bidrag till permanent skördeskadeskydd på tilläggsbudget

Il lill statsbudgeten för budgetåret  1987/88 anvisa ell anslag av

127000000 kr.

Arbetsmarknadsdepartementet

Prop. 1987/88:125

Bilaga 7 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Tionde huvudtiteln

A. Arbetsmarknadsdepartementet m. m.

[1] A 2. Utredningar m. m.

För budgetåret 1987/88 har under denna anslagsrubrik anvisats 18,8 milj. kr., varav 8,8 milj. kr. för övrig utredningsverksamhet.

Under budgetåret 1987/88 har utredningsverksamheten blivit mer omfat­tande och kostnadskrävande än vad som förutsågs vid anslagsberäkningen hösten 1986. Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov på 6 milj. kr.

Jag räknar samtidigt med att medel som har anslagits för opinionsbildan­de verksamhet i flyktingfrågor m. m. får utnyttjas för den fortsatta översy­nen av utlänningslagstiftningen.

Jag har i denna fråga samrätt med statsrådet Georg[REDACTED_EFTERNAMN].

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl till Utredningar m.m. på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa ett reservationsanslag av 6000000 kr.

B. Arbetsmarknad m. m.

[2] B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats 2504,5 milj. kr. varav 350 milj. kr. lill insatser för atl reducera antalet långtidsarbetslösa. Medlen fär användas för rekryteringsstöd, be­redskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning, bidrag till arbetslösa för atl starta eget eller en kombination av dessa åtgärder. En viss del av beloppet får även utnyttjas för andra åtgärder som gör del möjligt för en långtidsar­betslös all få elt varaktigt arbete.

Under januari månad 1988 fanns 16400 ungdomar i ungdomslag. Del är

väsentligt färre ungdomar än tidigare år under motsvarande period. När­

mare 8000 av de ungdomar som i dag befinner sig i ungdomslag har varit

där längre tid än fyra månader. Etl stort antal är invandrarungdomar.

19

De unga kvinnornas andel i ungdomslag har ökat och utgör i dag närmare Prop. 1987/88: 125 70%. Placering i ungdomslag innebär i många fall all unga kvinnor inlrodu- Bilaga 7 ceras på en tradilionelli kvinnlig atbelsmaiknad i offentlig sektor och vänjer sig vid atl arbeta halvtid. Detta är ell mönster som har visat sig vara svårt atl bryta senare i livet. Arbetsmarknadspoliliska åtgärder kan vara ell sätt atl i ökad utsträckning underiätta för dessa unga kvinnorna all fä tillträde till en breddad arbetsmarknad.

Mot bakgrund av dagens gynnsamma arbetsmarknadsläge med stor ef­terfrågan på arbetskraft gör arbetsförmedlingen stora ansträngningar för atl placera ungdomar i industriarbete och föra över ungdomar från ung­domslag till anställning på den reguljära arbetsmarknaden.

Det är min uppfattning all inskolningsplalser är den åtgärd som vid behov i första hand skall användas för atl underiätta för ungdomar atl erhålla anställning på den öppna arbetsmarknaden. Antalet inskolnings­platser har emellertid ännu ej uppnått den nivå som riksdagen avsatt medel för vilkel inneburit all arbetsförmedlingen haft vissa svårigheter med all framför allt placera unga kvinnor i del privata näringslivel.

För atl underlätta för förmedlingen alt i vissa fall placera en ungdom i ungdomslag i reguljärt arbete beslöt regeringen den 25 februari 1988 att arbetsförmedlingen tillfälligt under våren 1988, om den på annat sätt inte kan föra över den unge till reguljärt arbete eller annan arbetsmarknadspoli­tisk åtgärd som t.ex. inskolningsplats, får lämna rekryteringsstöd enligt förordningen (1986:414) om rekryteringsstöd till en arbetsgivare som an­ställer en sådan ungdom. Denna möjlighet skall gälla de ungdomar som sysselsatts sammanhängande fyra månader i ungdomslag. De unga kvin­norna skall särskilt prioriteras i detta arbete. Antalet sådana rekryterings­stöd får uppgå till högst 5000 och anställningen skall ha börjat före maj månads utgång år 1988. Stödet får utgå under högst sex månader.

Denna åtgärd har varit möjlig alt genomföra genom en tillfällig ompriori-lering inom anslaget. För all delta inte skall påverka de långlidsarbetslösäs möjligheter alt få del av åtgärderna föreslår jag atl anslaget tillförs 135 milj. kr. vilkel motsvarar rekryteringsstöd till 5 000 personer under sex måna­der. I den utsträckning ett sådant rekryteringsstöd kommer atl utnyttjas beräknas en minst motsvarande besparing uppkomma under anslaget för ungdomslag. Regeringen har vidare uppdragit ål AMS all utvärdera verk­samheten.

Hemställan

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen alt

1.

godkänna vad regeringen har beslutat om rekryteringsstöd för ungdomar i ungdomslag,

2.

till Sysselsättningsskapande åtgärder på filläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa ett reservationsanslag av 135 000000 kr.

20

Industridepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1988 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1987/88: 125 Bilaga 8

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88

Tolfte huvudtiteln

E. Statsägda företag

[1] E 8. Infriande av förlusttäckningsgaranti för Zenit Shipping AB

Under denna rubrik anvisades för budgetåret 1986/87 etl reservationsan­slag av 18,8 milj. kr. (prop. 1986/87: 25, NU 15, rskr. 99). Av anslaget har ca 18,4 milj. kr. betalats ut. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1987/88.

Riksdagen beslöt våren 1982 (NU 1981/82:53, rskr. 405) bemyndiga regeringen atl i samband med rekonslrukfionen av AB Nya Oskarshamns Varv utfärda garanti för förlusttäckning inom skälig ekonomisk ram. Be­slut om garanti och infriande av garanti skall enligl riksdagens beslut anmälas till riksdagen.

I samband med alt elt skeppsbyggnadskontrakt tecknades mdlan AB Nya Oskarshamns Varv och partrederiet under bildande för nybygge 433 vid varvet ingick Zenit Produktlank AB, ett dotterbolag till Zenit Shipping AB, och partrederiet ett tidsbefraktningsavtal beträffande nämnda nybyg­ge för en period av fem år. Regeringen har genom beslut lämnat utfästelse om att förluster som kan uppkomma för Zenit Produktlank AB på grund av nämnda befraktningsavtal skall täckas genom statliga medel.

Förlusten för de fyra första åren av lidsbefraktningsavtalet uppgick till 48,4 milj. kr.

Zenit Shipping AB har i skrivelse den 9 februari 1988 bedömt föriusterna för det sista avtalsåret till ca 11,4 milj. kr. Förutsättningen för bedömning­en är bl. a. att valutaförhållandena inte förändras. Bedömningen är således osäker.

För alt täcka den bedömda förlusten för Zenit Produkttank AB lill följd av lidsbefraktningsavtalet för det sista och femte avtalsåret erfordras allt­så, enligt Zenit Shippings bedömning, ca 11 milj. kr. utöver hittills anvisa­de medel. Med hänsyn till osäkerheten i bedömningen anscrjag alt medels­behovet bör beräknas med viss marginal. Jag förordar därför att 15 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1987/88.

21

Hemställan

Prop. 1987/88: 125

,o    .,   j

Bilagas

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl till Infriande av förlusltäckningsgaranti för Zenit Shipping AB

på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1987/88 anvisa

elt reservationsanslag av 15 000000 kr.

[2] Kostnader för att upprätthålla viss varvskapacitet av beredskapsskäl

Under denna rubrik anvisades för budsgetåret 1986/87 etl reservationsan­slag av 25 milj. kr. (prop. 1985/86: 120, NU 34, rskr. 314).

Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget för budgetåret 1987/88.

När anslaget beslutades angavs i propositionen att statens industriverk (SIND) skulle handha stödet. Regeringen uppdrog den 31 oktober 1986 åt SIND atl i samråd med överbefälhavaren, överstyrelsen för civil bered­skap (ÖCB) och sjöfartsverket inom en totalram av 10 milj. kr. besluta om stödinsatser för atl upprätthålla viss varvskapacitel av beredskapsskäl.

Regeringen har i beslut den 30 april 1986 givit dåvarande nämnden för fartygskreditgarantier (FKN), numera SIND, i uppdrag alt i samråd med överbefälhavaren, dåvarande överstyrelsen för ekonomiskt försvar saml sjöfartsverket utreda den svenska varvsindustrins beredskapspoliliska be­lydelse.

I uppdraget ingick bl. a. att redovisa beståndet av för totalförsvaret intressanta varvsanläggningar saml alt bedöma såväl del civila som militä­ra behovet av varvskapacitel ur beredskapssynpunkl.

SIND överlämnade den 12 oktober 1987 en redovisning av uppdraget.

Av utredningen framgår atl totalförsvaret har behov av civila varvsre­surser under kriser och i krig. För att trygga erforderlig kapacitet föresläs att de anslagna medlen fördelas enligl en i utredningsrapporten redovisad prioritetsordning. Pä längre sikt är del viktigt att varven ges möjlighet alt under fredslid framgångsrikt arbeta pä den internationella marknaden.

Det är angeläget alt de åtgärder som vidtas på varvsområdet av försörj­ningsberedskapsskäl kan avvägas mot motsvarande åtgärder inom andra delar av den civila delen av totalförsvaret. Jag förordar därför atl handlägg­ningen av varvens beredskapsfrågor överförs till ÖCB. ÖCB skall vid beslut i ärenden pä varvsområdel samråda med överbefälhavaren, SIND och sjöfartsverket och därvid i stort beakta vad som anförs i SIND:s utredningsrapport. Vid utformningen av handläggningsordningen skall synpunkter inhämtas från varvsbranschen.

Jag har i denna fråga samrått med chefen för försvarsdepartementet.

Hemställan

Jag hemställer alt regeringen bereder riksdagen tillfälle

alt ta del av vad jag anfört om handläggning m. m. av stödinsatser

för alt upprätthålla viss varvskapacitet av beredskapsskäl.

22

Förteckning

Prop- 1987/88: 125

Bilaga 9

Över anslag som regeringen begär på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1987/88.

Statsutgifter

//.     Justitiedepartementet

A 3   Mtredningar m.m. reservationsanslag

4000000

B 5   Utrustning m. m. för polisväsendet, reservations­

anslag

18 754000

V.    Socialdepartementet

A 2   Utredningar m.m., reservationsanslag

3 300000

VI.   

Kommunikationsdepartementet

J 2    Bidrag lill Sveriges meteorologiska och hydrologiska

Institut, reservationsanslag

400 000

VII.  Finansdepartementet

A 3   Mtrednmgar m.m., reservationsanslag

7000000

IX.   

Jordbruksdepartementet

C 7   Bidrag lill permanent skördeskadeskydd,

127000000

X.    

Arbetsmarknadsdepurtenientet

A 2   Utredningar m.m., reservationsanslag

6000000

B 5   Sysselsättningsskapande åtgärder, reservations-

.   anslag

135 000000

XII.  Industridepartementet

E 8   Infriande av föriustleckningsgaranti för Zenit Ship­

ping AB, reservationsanslag

15 000 000

XIII.     Civildepartementet

C I    Byggnadsarbeten för statlig förvaltning m. m.,

reservationsanslag

45 000000

C 2   Inredning av byggnader för statlig förvaltning m. m.,

reservationsanslag

15 000 000

Summa

376454 000

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1988