Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 37 år 1972

Prop. 1972:37

Nr 37

Kungl. Maj:ts proposition angående högre teknisk utbildning och forskning i Luleå; given Stockholms slott den 24 mars 1972.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå riksdagen att bi-faUa de förslag om vars avlåtande tiU riksdagen föredraganden hem­stäUt.

GUSTAF ADOLF

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås, på grundval av statsmakternas principbeslut år 1970 (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296), att en utbildnings-och forskningsorganisation med geoteknologisk inriktning byggs upp vid högskolenheten i Luleå under perioden 1972/731976/77 och att samtidigt den gruvinriktade delen av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm avvecklas. I överensstämmelse med vad organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland föreslagit avses den geoteknologiska verksamheten i Luleå bh organiserad inom två institutioner med inriktning mot mineral-och prospekteringsteknik samt berg- och anläggningsteknik. Nio tjänster som professor föresläs inrättade vid högskolenheten i Luleå t. o. m. bud­getåret 1976/77. Vidare avses en tjänst som biträdande professor bli in­rättad vid högskolenheten under samma period.

I propositionen föreslås vidare att utbildningen vid den geoteknolo­giska utbildningslinjen i Luleå inleds med 50 studerande läsåret 1972/73 och att intagningskapaciteten successivt byggs ut till 100 nybörjarplatser läsåret 1975/76.

1    Riksdagen 1972.    1 saml.    Nr 37

Prop. 1972: 37

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 24 mars 1972.

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], CARLS­SON.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler efter gemensam beredning med statsrå­dets övriga ledamöter fråga om högre teknisk utbildning och forskning i Luleå och anför.

1 Inledning

Våren 1970 lades i prop. 88 fram förslag angående utbyggnaden av högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland. I propositionen föreslogs bl. a. att en ny teknisk utbildnings- och forskningsenhet skulle byggas upp i Luleå innehållande en maskinteknisk utbildnings- och forskningsorganisation. Vid planeringen av enheten skulle man utgå från att en del av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm kommer att flyttas till Luleå, I det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet borde vidare prövas om skäl och förutsättningar finns för att senare ytterhgare differentiera den högre tekniska utbildningen i Luleå, För att biträda universitetskanslersämbetet i förberedelsearbe­tet skulle en organisationskommitté tillsättas. Riksdagen beslöt i över­ensstämmelse med de framlagda förslagen (SU 1970: 133, rskr 1970: 296).

Med stöd av Kungl. Mai:ts bemyndigande tUlkallade jag den 21 maj 1970 en organisationskommitté (U 1970: 62) med uppgift att under uni­versitetskanslersämbetet planera den högre tekniska utbildningen och forskningen i Övre Norrland. Organisationskommitténs direktiv redo­visas i 1971 års riksdagsberättelse (s. 303).

Organisationskommittén överlämnade i december 1970 sitt första del-

' Disponenten John Olof[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, direktören Sigvard Ando (t. o. m. 3L12.1971), professorn Gotthard[REDACTED_EFTERNAMN], byråchefen Sixten[REDACTED_EFTERNAMN], teknologen Lars-Ake[REDACTED_EFTERNAMN], landshövdingen Ragnar Lassinantti, kom-munahådet Nils[REDACTED_EFTERNAMN], byråchefen Olof Moll, professorn Lars[REDACTED_EFTERNAMN], professorn Karl-Gustav Paul, byråchefen Hans Poppius, tf byggnadsrådet Nils Arne[REDACTED_EFTERNAMN] och kanslichefen Zolo östlund.

Prop. 1972: 37

3

betänkande Högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland, Maskinteknik i Luleå till universitetskanslersämbetet. Efter remissbe­handling av betänkandet inkom ämbetet i februari 1971 med förslag an­gående anordnande av maskinteknisk utbildning och forskning i Luleå. På grundval härav lades i prop. 1971:59 fram förslag om att en ny högskolenhet skulle inrättas i Luleå den 1 juh 1971. Vid högskolenhe­ten skulle en maskinteknisk utbildnings- och forskningsorganisation byggas upp fr. o. m. budgetåret 1971/72. Intagningskapaciteten på den maskintekniska utbildningslinjen föreslogs uppgå till 50 platser läsåret 1971/72 för att därefter successivt byggas ut till 200 platser läsåret 1975/76. I propositionen föreslogs vidare att den maskintekniska ut­bildnings- och forskningsorganisationen i Luleå skulle inriktas mot ma­skinkonstruktion samt material- och bearbetningsteknik. Fyra tjänster som professor föreslogs bli inrättade vid högskolenheten i Luleå under budgetåren 1972/73 och 1973/74. Vidare kommer tre tjänster som bi­trädande professor att inrättas vid högskolenheten under samma period. Sluthgen föreslogs att ledningen av högskolenheten i Luleå under upp­byggnadsskedet skuUe vila på organisationskommittén för högre tek­nisk utbildning och forskning i övre Norrland. Riksdagen beslöt i över­ensstämmelse med de framlagda förslagen (UbU 1971: 17, rskr 1971: 174).

Organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland överlämnade den 15 november 1971 sitt andra delbe­tänkande Högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland, Geo­teknologi i Luleå till universitetskanslersämbetet. Efter remissbehand­ling av betänkandet har ämbetet den 14 februari 1972 kommit in med förslag angående anordnande av geoteknologisk utbUdning och forsk­ning i Luleå. Ämbetet har samtidigt överlämnat organisationskommit­téns betänkande samt de yttranden som avgivits över betänkandet jäm­te en sammanstäUning av remissyttrandena.

Beträffande åtskilliga av de förslag som lagts fram av organisations­kommittén, remissinstanserna m. fl. och av universitetskanslersämbe­tet fordras inte beslut av riksdagen. För överblickens och samman­hangets skull berörs emellertid även vissa av dessa förslag.

2 Organisationskommittén

I det följande redovisar jag kortfattat organisationskommitténs för­slag. I fråga om närmare motiveringar tillåter jag mig att hänvisa till betänkandet Högre teknisk utbUdning och forskning i övre Norrland, Geoteknologi i Luleå.

Prop. 1972: 37

4

2.1 Bakgrund

Den del av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm studielinjen för grav- och mineralteknik som till följd av 1970 års riksdagsbeslut (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296) bör flyttas tiU Luleå har i huvudsak tillämpad geovetenskapUg karak­tär. Som bakgrimd till denna del av sitt utredningsarbete lämnar därför organisationskommittén en kortfattad redogörelse för vissa utredningar som berör det geovetenskapliga ämnesområdet i syfte att finna möjliga breddningar och differentieringar av utbildnings- och forskningsverk­samheten inom den tekniskt tillämpade delen av området.

Kommittén konstaterar att över hela världen ett stort intresse är fokuserat på geovetenskaperna. Man strävar därvid enligt kommittén att få en helhetssyn på denna sektor, vilken omfattar bl. a. geologi, geo­fysik, geokemi, fysisk geografi, oceanografi, hydrologi, meteorologi och rymdforskning samt de olika disciplinernas tillämpningar. Motiven för dessa strävanden är bl. a. risken för knapphet på betydelsefulla råvaror och faran för en försämring av den fysiska miljön.

Organisationskommittén redogör för de förslag som den av universi­tetskanslersämbetet år 1965 tillkallade geoutredningen överlämnade till ämbetet som resultat av dess översyn av den befintliga utbildningen och forskningen inom geovetenskaperna. Geoutredningen föreslog att utbildningen och forskningen inom detta område skulle samordnas och successivt ges omfattande resursförstärkningar. Utredningen föreslog att de nya resurserna skulle koncentreras till ett geocentrum i Stock-holm/Uppsala-regionen, som bedömdes ha den bäst utbyggda orga­nisationen på det geovetenskaphga ämnesområdet. Geoutredningen föreslog bl. a. att verksamheten vid gruv- och mineraltekniklinjen inom sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm skul­le breddas genom att högre forskartjänster skulle inrättas vid sektio­nen i tillämpad geofysik, teknisk mineralogi samt bergmekanik. Geo­utredningen föreslog också att utbildningen och forskningen inom väg-och vattenbyggnadssektionerna vid de tekniska högskolorna skulle för­stärkas främst inom det geotekniska och byggnadsgeologiska ämnes­området.

Kommittén redogör vidare för 1967 års gruvutrednings analyser och förslag avseende den mellansvenska gravindustrins struktur och status samt dess framtida utvecklingsmöjligheter. Utredningen konstaterade att den hittUlsvarande forskningen inom gruv- och mineraltekniken till stor del varit av empirisk karaktär, främst vad gäller bergtekniken. Gruvutredningen betonade vikten av en på mer vetenskaplig systema­tik grundad forskning i sådana teoretiskt grundläggande ämnen som bergmekanik och teknisk mineralogi.

Organisationskommittén erinrar sluthgen om statsmakternas beslut

Prop. 1972: 37

5

år 1971 (prop. 1971: 29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196) att föriägga en betydande del av Sveriges geologiska undersökning (SGU) till Luleå. I nämnda proposition (s. 131) pekade chefen för finansdepartementet på att den omlokaliserade delen av SGU tillsammans med den utbild­nings- och forskningsverksamhet inom det gruv- och geovetenskapliga området som avses bli förlagd till den nya högskolenheten för högre teknisk utbildning och forskning i Luleå borde kunna bilda en mycket slagkraftig kombination av resurser för forsknings- och utvecklingsar­bete inom ifrågavarande områden. I propositionen 1971: 59 angående högre teknisk utbildning och forskning i Luleå (s. 31) framhöll jag sam­ma förhållande.

2.2 Befintlig utbildning och forskning med anknytning till tillämpad geovetenskap

2.2.1   Definition av geoteknologi

Geoteknik är ett internationellt vedertaget begrepp, som avser en de­finierad del av geovetenskaperna. Vid planeringen av organisationen i Luleå har organisationskommittén valt att betrakta ett väsentligt bre­dare ämnesområde, vilket den gett beteckningen geoteknologi. Med geoteknologisk utbildning och forskning avser kommittén sådan högre teknisk utbildning som i sin inledande del ger en geovetenskaplig grund och som i sin avslutande del innehåller främst tillämpade geovetenskap­liga ämnen samt den forskning som äger rum i dessa ämnen. Till geo­teknologisk utbildning och forskning kan bl. a. hänföras större delen av utbildningen och forskningen vid studielinjen för gruv- och mineralteknik inom sektionen för bergsvetenskap vid tek­niska högskolan i Stockholm,

stora delar av de anläggningstekniska momenten av utbildningen inom sektionerna för väg- och vattenbyggnad vid de tekniska fa­kulteterna,

delar av utbildningen inom sektionen för lantmäteri vid tekniska högskolan i Stockholm.

2.2.2   Sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm

Utbildningen vid sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm är uppdelad på två studielinjer, nämhgen studiehnjen för gruv- och mineralteknik samt studielinjen för metallurgi. De studeran­de väljer hnje redan vid ansökningen till högskolan. Genom val av lämphga fortsättningskurser kan de studerande markera en inriktning mot antingen bergteknik eller mineralteknik. Möjlighet finns även till fördjupande studier i geologi främst inriktade mot prospekteringsteknik. Under det första läsåret gemensamt för de båda studielinjerna 

Prop. 1972: 37

6

studeras främst matematisk-naturvetenskapliga ämnen. Under andra läs­året ingår för studielinjen gruv- och mineralteknik studier i geologi jämte allmäntekniska ämnen såsom hållfasthetslära, maskinelement och elektroteknik. De tillämpade geovetenskaphga ätnnena bergteknik och mineralberedning läses under tredje läsåret. Sluthgen sker under det fjärde läsåret en fördjupning i en ämneskombination, korresponderande med den studerandes intressen.

Fördelningen av högre tjänster som professor och biträdande pro­fessor inom ifrågavarande ämnesområde redovisas i följande sam­manställning. Som jämförelse redovisas motsvarande tjänster vid de tekniska högskolorna i Trondheim och Helsingfors.

Läroanstalt

Ämne

Stockholm

Trondheim

Helsingfors

Mineralogi och geologi Bergteknik Mineralberedning TiUämpad geofysik

1 1 1

2 1

1

1 1 1 1

Ämnet bergteknik omfattar bergmekanik, gruvbrytning och gruvma-skinteknik. Ämnet mineralberedning omfattar, förutom beredning av malmmineral inkl. anrikning beredning av industrimineral samt agglomereringsteknik. Geologiämnet omspänner även geofysikalisk malmletning och teknisk mineralogi.

2.2.3 Sektionerna för väg- och vattenbyggnad

Väg- och vattenbyggnadssektioner finns i Sverige vid tekniska fakul­teten vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], vid tekniska högskolan i Stockholm samt vid Chalmers tekniska högskola i Göteborg. Vid tekniska högskolan i Stockholm är utbildningen inriktad mot de två huvudområdena väg-och vattenbyggnad resp. samhällsbyggnad, medan man i[REDACTED_EFTERNAMN] kan välja mellan en inriktning mot husbyggnads- eller anläggningsteknik. Vid Chalmers tekniska högskola saknas formell uppdelning av utbild­ningen inom sektionen. ProfUering sker där enbart genom val av fort­sättningskurser under fjärde läsåret.

Första läsåret studeras matematisk-naturvetenskapliga och vissa bygg­nadstekniska ämnen. Under andra läsåret läggs tonvikten på byggnads­tekniska och geovetenskapliga ämnen. De tillämpade geovetenskapliga ämnena studeras under tredje läsåret tillsammans med ytterligare bygg­nadstekniska ämnen. Dessutom tillkommer då också ekonomiskt-orga-nisatoriska ämnen. Fjärde läsåret ägnas åt fördjupande studier i en ämneskombination som den studerande väljer.

Fördelningen av högre tjänster som professor och biträdande pro­fessor inom väg- och vattenbyggnadssektionerna redovisas i följande

Prop. 1972: 37

7

sammanställning. Som jämförelse redovisas motsvarande tjänster vid de tekniska högskolorna i Trondheim och Helsingfors.

Läroanstalt

Smne
[REDACTED_EFTERNAMN]

Stock­holm

Göte­borg

Trond-      Helsir.

heim

fors

Byggnadsstatik

2

2

2

Brobyggnad

2

Byggnadsekonomi och bygg-

nadsorganisation

1

1

Byggnadsteknik

5

2

3

Geologi

1

Geoteknik med grundlägg-

ning

1

Kommunikationsteknik

1

1

Konstruktionsteknik

2

Vattenbyggnad

1

1

1

1           1

Vattenförsörjnings- och av-

loppsteknik

1

Vägbyggnad

1

1

10

13

12

Av sammanställningen kan bl. a. utläsas att en tyngdpunkt är förlagd till husbyggnadsprocessen.

2.2.4 Sektionen för lantmäteri vid tekniska högskolan i Stockholm

Utbildning av lantmätare sker i Sverige enbart vid tekniska högsko­lan i Stockholm och är organiserad så att samtliga studerande läser de två första årens grundutbildning gemensamt. För utbildningen under de två senare åren finns 21 ämnesblock av vilka de studerande har att i samråd med lärarna välja 7 till en individuell utbildningsplan. Grund­utbildningen innehåller en relativt stor del geovetenskap. Av de 21 ämnesblocken finns tre direkt geovetenskapliga. Högre tjänster finns i följande ämnen: fastighetsstrukturens ekonomi, fastighetsteknik, foto-grammetri, geodesi och kulturteknik.

2.2.5 GeovetenskapUg utbildning vid filosofisk fakultet

Vid filosofisk fakultet, utbildningslinje 2 b, finns möjlighet till en geologisk speciaUsering. Grundutbildningen består i första avdelningen av matematik, 20 poäng, i andra avdelningen av fysik, 20 poäng, kemi, 20 poäng och geovetenskap, 20 poäng. Kursen i geovetenskap är av blockkaraktär och omfattar kurser i klimatlära, hydrologi och oceano­grafi, fysikalisk och kemisk geologi, prekvartär geologi samt kartografi, geomorfologi och kvartärgeologi. I tredje avdelningen kan de stude­rande välja grundkurser om 40 poäng bland ämnena mineralogi och petrologi, naturgeografi, historisk geologi och paleontologi, kvartärgeo-

Prop. 1972: 37

8

logi  samt hydrologi.   Utbildning  i  blockämnet  geovetenskap ges vid universiteten i Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg, Stockholm och Umeå.

2.2.6 Geoteknologisk utbildning och forskning i Trondheim och Hel­singfors

Vid de bergsvetenskaphga utbildningslinjerna i Norge och Finland har gruvlinjen en något annorlunda uppläggning i jämförelse med i Sverige. Sålunda finns vid tekniska högskolan i Trondheim en separat geologilinje jämte gruvlinjen. Vid tekniska högskolan i Helsingfors finns vid bergsindustriavdelningen, förutom hnjen gruv- och anrik­ningsteknik, även en linje för tiUämpad geofysik.

Utbildningen på geologilinjen vid tekniska högskolan i Trondheim korresponderar under de båda första åren nära med utbildningen på gruvlinjen. Den enda markanta skillnaden är att man på geologilinjen studerar mer petrografi. Under de båda senare åren däremot läses på geologilinjen ytterligare två geologikurser (regional geologi och fält­geologi med strukturgeologi) och en omfattande malmgeologikurs (pro-spektering, ekonomisk malmgeologi och malmmineralogi) i stället för de gruvinriktade ämnena på gruvlinjen. På geologilinjen tiUkommer vi­dare en kurs i tillämpad geofysik.

Grundutbildningen på geofysikUnjen vid tekniska högskolan i Hel-smgfors innefattar under de båda första åren de traditionella momenten. Dock är att observera att studierna i tillämpad geofysik inleds redan det andra läsåret. Avvikelserna från gruvlinjen är små under de båda senare läsåren. Medan tyngdpunkten i de geovetenskaphga ämnena på gruvlinjen läggs på ämnet mineralogi, har den för geofysiklinjen för­skjutits mot ämnet tillämpad geofysik. På geofysiklinjen studeras vi­dare mer elektroteknik och elektrisk mätteknik än på gruvlinjen.

2.3 Geoteknologisk utbildning och forskning i Luleå

2.3.1 Utgångspunkter

Organisationskommittén redovisade i sitt första delbetänkande an­gående den maskintekniska utbildnings- och forskningsorganisationen i Luleå sin principiella syn på den högre tekniska utbildningens och forskningens mål och organisation (jfr prop. 1971:59 s. 4). Kommit­tén framhåller att dessa ställningstaganden även gäller som utgångs­punkt för förslagen rörande den geoteknologiska utbildningen och forsk­ningen i Luleå och hänvisar därför i detta sammanhang till sitt första delbetänkande.

Som inledningsvis framhållits skall kommittén i enlighet med stats­makternas beslut år 1970 (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296) bedriva planeringen av enheten för högre teknisk utbUdning och forsk-

Prop. 1972: 37

9

ning i Luleå med sikte på att delar av verksamheten vid sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm skall flyttas till Lu­leå. I det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet bör vidare prövas om skäl och förutsättningar finns för att senare ytterligare differenti­era den högre tekniska utbildningen i Luleå. Riksdagsbeslutet i frågan om flyttning av de gruvinriktade delarna av sektionens utbildning och forskning till Luleå går tillbaka på vad sektionen för bergsvetenskap resp. rektorsämbetet vid tekniska högskolan i Stockholm anförde i re­missvaren över Norrlandsberedningens betänkande (jfr prop. 1970: 88 s. 16). Kommittén har vidare haft som mål för sina förslag till upp­byggnad av en geoteknologisk utbildnings- och forskningsorganisation i Luleå att i samband med omlokaliseringen av den nuvarande gruv-och mineraltekniska utbildningen och forskningen denna verksamhet bör breddas och förstärkas för att erhålla önskad slagkraft. Kommittén förordar sålunda att utbildningen och forskningen breddas mot dels det anläggningstekniska ämnesområdet, varvid ämnet bergmekanik ges en stark ställning, dels mot det prospekteringstekniska ämnesom­rådet.

2.3.2 Inriktning av geoteknologisk utbildning och forskning i Luleå

Organisationskommittén konstaterar att en breddning av det nuva­rande gruv- och mineraltekniska ämnesområdet mot anläggningstekni­ken resulterar i att området i sin helhet får geoteknologisk-bergteknisk karaktär. Härigenom erhåller man en utbildningsprofil i form av en civilingenjörsutbildning som kännetecknas av en gedigen geovetenskap­lig skolning och som enligt kommittén torde tillgodose ett existerande behov på arbetsmarknaden.

Den geoteknologiska utbildningen och forskningen i Luleå bör en­ligt kommittén ha sin tyngdpunkt inom berg-, jord- och vattenområ­det. Genom att föreslå utbildning och forskning även inom andra mindre geoteknologiskt inriktade ämnesområden avser kommittén att ge den anläggningstekniskt inriktade studeranden en ännu större kon­kurrenskraft på arbetsmarknaden. Härigenom bör den examinerade ingenjören kunna medverka vid planering, projektering och utförande av anläggningar i berg, jord och vatten och därvid kunna ta anställ­ning hos bl. a. kommuner för arbeten med gator, vägar, flygfält, vat­tenförsörjning m. m. Den starka geoteknologiska profilen torde här vara av stort värde. Mot denna bakgrund anser kommittén att utbild­ningen och forskningen inom det anläggningstekniska området i Luleå bör omfatta förutom de mer geoteknologiska områdena geoteknik, vat­tenteknik, bergmekanik och vägbyggnad även

produktionsteknik. Med hänsyn till att detta ämne vid de nuvaran­de väg- och vattenbyggnadssektionerna har en inriktning mot hus-

Prop. 1972: 37

10

byggnadsprocessen, vill kommittén ta till vara möjligheten att pro­filera ämnet mot anlåggningsproduktionsteknik, vUket även inne­fattar ekonomi och organisation, konstruktionsteknik. Utbildningen i detta ämne bör spänna över ett brett område från hållfasthetslära och byggnadsstatik via bäran­de konstruktioner i betong, stål och trä samt materiallära till mer husbyggnadstekniska moment som fukt-, värme- och ljudisolering. Detta stora område inom vilket vid var och en av de befintliga hög­skolorna finns 45 professorer per högskola bör dock enligt kom­mitténs uppfattning ges en mindre plats inom forskningsorganisa­tionen i Luleå med tanke på den geoteknologiska profilen. Kom­mittén föreslår därför att enbart området för tunga konstruktioner grundat främst på »solid mechanics» blir föremål för forskning i Luleå. Denna väsentliga begränsning av forskningsområdet som motiveras av profileringsskäl bör naturligtvis, framhåller kommit­tén, uppvägas av att andra områden ges desto större resurser för att Luleå-enheten skall kunna bli tillräckligt slagkraftig inom det anläggningstekniska området.

Sammanfattningsvis bör enligt kommittén den geoteknologiska ut­bildnings- och forskningsorganisationen i Luleå koncentreras på de båda huvudområdena mineral- och prospekteringsteknik samt berg- och anläggningsteknik. Kommittén föreslår att dessa huvudområden bör omfatta följande ämnesområden.

Mineral- och prospekteringsteknik tillämpad geofysik ekonomisk geologi geokemisk prospektering mineralteknik teknisk mineralogi

Berg- och anläggningsteknik bergteknik

bergmekanik med bergförstärkning geoteknik med grundläggning vattenteknik (vattenbyggnad och va-teknik) anläggningsproduktionsteknik vägbyggnad konstruktionsteknik (tunga konstruktioner)

Förutom den föreslagna breddningen av den geoteknologiska utbild­nings- och forskningsorganisationen anser kommittén det vara önsk­värt med ytterligare differentieringsmöjligheter mot andra delar av samhällsbyggarområdet. Den gedigna geovetenskapliga grunden bör nämligen ge goda möjligheter att skapa en utbildning, genom vilken

Prop. 1972:37

11

den examinerade kan få en väsentligt bättre överblick över problem­området naturresurser-anläggningsmöjligheter-miljöbetingelser än vad nuvarande utbildning ger.

Möjligheten till ett fruktbärande samarbete med universitetet i Umeå i fråga om utbUdning och forskning med anknytning till samhällsbyg-gandet synes föreligga främst på de biovetenskapliga, beteendevetenskap­liga och samhällsvetenskaphga områdena, t. ex. när det gäller regional planering. I anslutning härtill vill kommittén framhålla att samhällets behov av adekvat utbUdning på trafikplaneringsomrädet skulle kunna mötas med ändamålsenliga kombinationer på grundval av här berörda sambruk i fråga om resurser mellan enheten i Luleå och universitetet i Umeå. Kommittén har av tidsskäl inte kunnat analysera hela detta pro­blemområde utan avser att återkomma med förslag i ett senare be­tänkande.

Organisationskommittén föreslår att den geoteknologiska utbildning­en i Luleå skall bestå av två studieinriktningar, nämhgen mineral- och prospekteringsteknik samt berg- och anläggningsteknik. Utbildningen föreslås få samma principiella uppbyggnad som den maskintekniska ci­vilingenjörsutbildningen i Luleå, vilken karaktäriseras av ett successivt val av ämnen men med de båda första läsårens utbildning i huvudsak gemensam. Uppdelningen på studieinriktningar kommer att ske i bör­jan av tredje läsåret. Under första läsåret meddelas undervisning inom ämnesområdena teknikens matematiska hjälpmedel, teknikens natur­vetenskapliga grunder samt orientering om tekniken. Under det andra läsåret ges utbildning inom grundläggande tekniska ämnesområden, bl. a. hållfasthetslära, byggnadsstatik, konstruktionsteknik, geologi och geodesi. Under det tredje läsåret meddelas undervisning i specialise­rade tekniska ämnen vid endera av de nämnda studieinriktningarna. Under det avslutande fjärde året får den studerande välja mellan två huvudämnen resp. huvudämneskombinationer, varefter sista terminen används för fältövningar, studieresor och examensarbete. Under hela utbildningen meddelas undervisning inom olika samhälls- och beteende­vetenskapliga ämnesområden.

2.3.3 Samverkan med andra fakulteter

Organisationskommittén föreslår, som tidigare redovisats samma principiella uppbyggnad av studieorganisationen för den geoteknolo­giska utbildningen i Luleå som för den redan inrättade maskinteknik­utbildningen. Detta innebär att möjligheter skapas tiU individuella stu­diegångar för den enskilde studeranden samtidigt som restriktiviteten vid fastställandet av förkunskapskrav för enskilda kurser öppnar möj­hghet för studerande från andra fakulteter att gå in som specialstude­rande i sådana kurser för vilka de har lämphg bakgrund. Uppbyggna­den av studieorganisationen innebär dessutom att sådana studerande i

Prop. 1972: 37

12

vissa fall kan gå in i en befinthg utbildningslinje och avlägga civilin­genjörsexamen. Organisationskommittén anser att det är lämpligt att sådana möjUgheter skapas vid högskolenheten i Luleå och vill redan nu föreslå en sådan ingång i Luleå från filosofisk fakultet. TiUskapan-det av övergångar mellan fakulteter inom ramen för nuvarande be­stämmelser överensstämmer enligt organisationskommitténs mening med de strävanden mot ett mer integrerat utbUdningssystem som bl. a. för­ordas i direktiven tUl 1968 års utbildningsutredning.

En annan tänkbar samarbetsform mellan fakulteter är att tjänstgö­ringsskyldigheten för innehavarna av vissa tjänster inte knyts enbart till en fakultet eUer en läroanstalt. I den mån en tjänst är av riksunik ka­raktär och av intresse för andra fakulteter än den tekniska är det önsk­värt att en sådan tjänst kan utnyttjas av fler läroanstalter. En sådan samverkan borde vara naturlig i första hand i forskarutbildningen. I det följande ges exempel på en sådan möjlig samordning.

Den av kommittén föreslagna studieinriktningen för mineral- och prospekteringsteknik synes vara en intressant och värdefull specialise­ring även för studerande vid de matematisk-naturvetenskaphga fakul­teterna. Kommittén föreslår därför att 25 studerande, som genomgått utbildningslinje 2 b vid filosofisk fakultet, som innefattar en termins studier i vart och ett av ämnena matematik, fysik, kemi och geoveten­skap ges möjlighet att efter två års studier vid universitet gå över till tredje årskursen vid studieinriktningen för mineral- och prospekterings­teknik i Luleå. En sådan övergång bör kunna ske fr. o. m. läsåret 1975/76. Vid konstruktionen av denna utbildningslinje har utgångs­punkten för kommittén varit att de kunskaper, som de studerande från filosofisk fakultet har skall uppfylla de krav den efterföljande utbild­ningen ställer. En analys av förkunskapskraven under tredje och fjärde studieåren på studieinriktningen för mineral- och prospekteringsteknik ger vid handen att de studerande, som genomgått de båda inledande avdelningarna på linje 2 b, behöver komplettera sina kunskaper med vissa moment inom hållfasthetslära, byggnadsstatik och tillämpad geofysik. De studerande på utbildningslinje 2 b har efter två år i stort sett likvärdiga kunskaper i matematik och fysik som de på den geo­teknologiska utbildningshnjen. De har djupare kunskaper i kemi medan deras kunskaper i geologi är något mindre. Kommittén föreslår därför att studierna vid den geoteknologiska utbildningslinjen föregås av en propedeutisk kurs omfattande hållfasthetslära, byggnadsstatik och till-lämpad geofysik. Denna kurs bör ges på sommartid och pågå under en månad.

I detta sammanhang vill kommittén understryka betydelsen av att de studerande vid filosofisk fakultet som går över till den geotekno­logiska utbildningslinjen har inhämtat matematik- och fysikkurser som i stort hknar studiekurserna teknikens matematiska hjälpmedel resp.

Prop. 1972:37

13

teknikens naturvetenskapliga grunder som ges i första årskursen vid högskolenheten i Luleå.

Kommittén presenterar vidare i en bilaga planer på en anläggnings­teknisk civilingenjörsutbildning i Luleå som kan breddas tUl att inne­fatta delar av samhällsbyggarområdet och pekar därvid på möjlighe­terna till kopplingar mellan högskolenheten i Luleå och universitetet i Umeå. Dessa kopplingar berör t. ex. området regional planering. Dess­utom kan utbildningslinje 2 b vid bl. a. universitetet i Umeå och vissa samhällsvetenskapliga ämneskombinationer eventuellt utgöra en grand för en i naturvetenskaperna förankrad samhällsplanerar- och samhälls-byggarutbildning. Kommittén utreder för närvarande dessa frågor.

1 likhet med 1965 års geoutredning anser kommittén att innehava­ren av den nu föreslagna professuren i tillämpad geofysik även bör kunna ge kurser för studerande från filosofisk fakultet, och då framför aUt inom forskarutbildningen. Kommittén avser att senare återkomma med förslag om hur detta organisatoriskt och praktiskt skall kunna arrangeras.

2.3.4 Institutions- och personalorganisation

Organisationskommittén föreslår att den geoteknologiska utbildningen och forskningen i Luleå bedrivs inom ramen för två storinstitutioner, nämligen institutionen för mineral- och prospekteringsteknik samt in­stitutionen för berg- och anläggningsteknik. Kommitténs utgångspunk­ter för förslaget till institutionsorganisation, som redovisades i dess första delbetänkande rörande maskinteknisk utbUdning och forskning i Luleå (jfr prop. 1971:59 s. 10), är sammanfattningsvis att utbUd-ningen och forskningen bör organiseras inom ett fåtal stora enheter som medger uppbyggnaden av slagkraftiga arbetsgrupper. Kommittén fram­höll vidare i sitt första delbetänkande vikten av att forskningsgrupper­na inom institutionerna innehåller forskare ur meUanskiktet mellan professorer och assistenter, vilket ofta inte är faUet vid de nuvarande tekniska fakulteterna. Kommittén ansåg att i de faU biträdande pro­fessorer, docenter eller forskarassistenter ingått i institutionerna slag­kraften i forsknings- och utvecklingsarbetena syntes ha varit avsevärt större. Som bakgrund tUl förslaget till tjänster på det geoteknologiska området bör följande faktorer beaktas, vUka motiverar ett högre antal kvalificerade tjänster än vad som föreslogs för den maskintekniska ut­bildnings- och forskningsorganisationen i kommitténs förra betänkande nämhgen

det övervägande antalet forskningsområden på det geoteknologiska fältet är av riksunik karaktär och bör därför täckas av kvalificerade tjänster,

- det geoteknologiska fältet är betydligt mer heterogent än det maskin-

Prop. 1972: 37

14

tekniska, vilket nödvändiggör ett större antal kvalificerade forskar­tjänster för att utbildningens kvalitet ej skall åsidosättas.

Mot denna bakgrund föreslår organisationskommittén följande per­sonalorganisation och tidsplan för dess uppbyggnad.

Tidpunkt

för inrät-

Institution/tjänst/ämne

tande

Institutionen för mineral-

och prospekteringsteknik

Professor

Ekonomisk geologi'

1.1.1974

Professor

Mineralteknik'

1.1.1974

Professor

Tillämpad geofysik

1.1.1975

Docent

Ekonomisk geologi

1.7.1974

Docent

Mineralteknik

1.7.1975

Forskarassistent

Tillämpad geofysik

1.7.1975

Forskarassistent

Mineralteknik

1.7.1975

Universitetslektor

Ekonomisk geologi'

1.1.1973

Universitetslektor

Oorganisk kemi

1.1.1973

Universitetslektor

Tillämpad geofysik

1.7.1973

Universitetslektor

Mineralteknik

1.7.1974

Universitetsadjunkt

Oorganisk kemi

1.7.1973

Speciallärare

Geodesi-

Speciallärare

MetallurgP

Speciallärare

Kemisk teknologi"

Speciallärare

ByggnadsgeoIogi°

Institutionen för berg- ocl

! anläggningsteknik

Professor

Bergteknik'

1.1.1974

Professor

Geoteknik

1.7.1974

Professor

Konstruktionsteknik

1.1.1975

Professor

Vattenteknik

1.1.1975

Professor

Anläggningsproduktions­teknik

1.1.1975

Professor

Vägbyggnad

1,1,1975

Biträdande professor

Bergmekanik

1,7,1974

Docent

Konstruktionsteknik

1.7,1975

Docent

Vattenteknik

1,7.1975

Docent

Vägbyggnad

1.7.1975

Forskarassistent

Bergteknik

1.7.1975

Forskarassistent

Bergmekanik

1.7.1975

Forskarassistent

Geoteknik

1.7.1975

Universitetslektor

Konstruktionsteknik

1.1.1973

Universitetslektor

Konstruktionsteknik

1.7.1973

Universitetslektor

Byggnadsekonomi

1.1.1974

Universitetslektor

Geoteknik och bergmekanik

1.7.1974

Universitetslektor

Vattenteknik

1.7.1974

Speciallärare

Kommunal anläggnings-teknik=

Speciallärare

Kommunal ekonomi och organisation''

Speciallärare

Trafikplanering"

Speciallärare

Miljövärdsteknik''

Speciallärare

Grafisk informationsbe-handling'

Institutionen för maskinkonstruktion'

Universitetslektor

Teknikens matematiska

1.7.1972

hjälpmedel

Universitetslektor

Teknikens naturveten­skapliga grunder

1.7.1973

Universitetslektor

Informationsbehandling

1.7.1973

Prop. 1972:37

15

Tidpunlit

för inrät-

Institution/tjänst/ämne

tande

Universitetslektor

Teknikens matematiska hjälpmedel

1.7.1975

Universitetslektor

Teknikens naturveten­skapliga grunder

1.7.1975

Universitetsadjunkt

Teknikens naturveten­skapliga grunder

1.7.1972

Universitetsadjunkt

Teknikens matematiska hjälpmedel

1.7.1975

Universitetsadjunkt

Teknikens matematiska

hjälpmedel

Informationsbehandling

1.7.1975

Universitetsadjunkt

1.7.1975

' Tjänsten föreslås flyttad från tekniska högskolan i Stockholm, jfr avsnitt 2.4.4.

' SpeciaUärare tillsätts av högskolenhetens styrelse inom ramen för kursan­slagen.

 Tjänsterna är avsedda för både den maskintekniska och den geoteknologiska utbildningen.

Organisationskommittén föreslår att ett interimistiskt förfarande skall tiUämpas vid tillsättningen av tjänsterna vid den geoteknologiska ut­bildnings- och forskningsorganisationen i Luleå. Tillsättningen av tjäns­ter i teknikens matematiska hjälpmedel, teknikens naturvetenskapliga grunder, informationsbehandling och kemi föreslås ske under medver­kan av vederbörande vid universitetet i Umeå i samråd med organisa­tionskommittén. Vad gäller övriga tjänster föreslås en motsvarande medverkan av vederbörande vid tekniska högskolan i Stockholm i sam­råd med organisationskommittén. Vid tillsättning av professorstjänst föreslås organisationskommittén äga den rätt som tillkommer röstbe­rättigad ledamot i fakultet eller sektion att väcka förslag om kallelse av viss person till tjänsten jämlikt 117 § universitetsstadgan.

Kommittén stryker under vikten av att en kraftig satsning sker på studievägledningen vid den geoteknologiska utbildningslinjen. Behovet av studievägledning beräknar kommittén uppgå till sammanlagt 400 timmar läsåret 1972/73.

Organisationskommittén föreslår att den nuvarande utbildningsnämn­den för den maskintekniska utbildningslinjen vid högskolenheten i Lu­leå, förstärkt med representanter från geoområdet, under läsåret 1972/73 handhar utbildningsnämndsfunktionen även för den geotekno­logiska utbildningslinjen. Bakgrunden härtill är att det under det första läsåret 1972/73 inte finns lärare knutna speciellt till utbildnmgs-linjen i fråga. Utbildningen är då i huvudsak gemensam med maskin­teknik. Organisationskommittén avser att i annat sammanhang åter­komma med förslag till den framtida organisationen av utbildnings­nämnder på fakultets- och utbildningslinjenivå.

Den föreslagna geoteknologiska utbildningslinjen vid högskolenheten

Prop. 1972:37

16

i Luleå kommer att omfatta stora utbildningsavsnitt, vilka ingår i ut­bildningen vid både sektionen för bergsvetenskap och väg- och vatten­byggnadssektionerna. Den nuvarande grundläggande utbildningen vid sektionen för bergsvetenskap leder fram till bergsingenjörsexamen me­dan motsvarande utbildning vid väg- och vattenbyggnadssektionerna le­der fram tiU civilingenjörsexamen. Som följd av den föreslagna studie­organisationen för den geoteknologiska utbildningshnjen i Luleå bl. a. ett stort antal valfria kurser kommer i vissa fall skillnaderna att bli små mellan de bergtekniska resp. anläggningstekniska utbildningsavslut­ningarna. Kommittén har ansett det mindre lämpligt att redan nu innan bl. a. de olika ingenjörskategoriernas organisationer beretts möj­lighet att yttra sig ange detaljerade kriterier för examensbenäm­ningarna bergsingenjör resp. civilingenjör. Kommittén föreslår därför att samtliga examinerade från den geoteknologiska utbildningshnjen i Luleå erhåller någon av titiarna bergsingenjör eller civilingenjör men att valet mellan dessa båda titlar för de mot olika utbildningsavslut­ningar inriktade studerandena anstår till en senare tidpunkt, då frå­gan beretts ytterligare.

Den föreslagna geoteknologiska utbildningen är ny för Sverige och spänner över flera av de områden som täcks av de befintUga utbild­ningsråden. Närmast ligger utbildningsråden för bergsvetenskap och för väg- och vattenbyggnad. Kommittén föreslår i avvaktan på ett fullstän­digt organisationsförslag att universitetskanslersämbetet tar initiativ till att en samarbetsgrupp bildas mellan de nämnda utbildningsråden vilken interimistiskt bör fungera som utbildningsråd för den geoteknologiska utbildningslinjen.

2.3.5 Utbyggnadstakt

Organisationskommittén föreslår att utbildningen på den geoteknolo­giska utbildningslinjen i Luleå inleds läsåret 1972/73 med en intagning av 50 studerande. Kommittén föreslår vidare att utbildningshnjen byggs ut enligt följande sammanställning.

övergång

frän

filosofislc

fa-

Totalt

Intagnings-

Itultet tiU

antal

Läsär

kapacitet

årskurs 3

studerande

1972/73

50

50

1973/74

100

150

1974/75

100

250

1975/76

125

25

400

1976/77

125

25

500

1977/78

125

25

525

1978/79

125

25

550

Prop. 1972: 37

17

Kommittén anser att fördelningen av studerande mellan de båda före­slagna studieinriktningarna mineral- och prospekteringsteknik samt berg- och anläggningsteknik i huvudsak skall vara flexibel och be­roende av de studerandes intresse. Som utgångspunkt för beräkningen av resursbehov m. m. har dock kommittén förutsatt att de båda studie­inriktningarna skaU ha samma antal studerande.

De föreslagna geoteknologiska studieinriktningarna vid högskolenhe­ten i Luleå avses bl. a. ersätta den nuvarande studielinjen för gruv- och mineralteknik vid sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm. Kommittén föreslår därför att ingen intagning till studie­linjen för gruv- och mineralteknik i Stockholm skall göras höstterminen 1972 och att den geoteknologiska utbildningen i Luleå ersätter först­nämnda utbildning fr. o. m. läsåret 1972/73.

2.4 Inordnande av delar av sektionen för bergsvetenskap vid tek­niska högskolan i Stockholm i högskolenheten i Luleå

2.4.1 Utgångspunkter

Organisationskommittén har, såsom tidigare framgått, haft två ut­gångspunkter för sitt arbete, nämligen dels att utredningsarbetet enligt direktiven skall bedrivas med sikte på att delar av sektionen för bergs­vetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm omlokaliseras till Luleå, dels att från denna utgångspunkt söka åstadkomma en större bredd på detta utbildnings- och forskningsområde. Kommittén har därvid före­slagit uppbyggnaden av en geoteknologisk utbildnings- och forsknings­organisation vid högskolenheten i Luleå, som bl. a. innefattar de gruv-och mineraltekniskt inriktade delarna av sektionen för bergsvetenskap. Kommittén har också ansett det nödvändigt att analysera de nuvaran­de kopplingarna meUan den geovetenskapliga delen av nämnda sektion och övriga delar av tekniska högskolan i Stockholm med särskild ton­vikt lagd på problemet om vilka störningar den ifrågavarande flyttning­en kan få för verksamheten vid de delar av högskolan, som berörs av densamma. I de fall där direkta störningar kan förutses föreslår kom­mittén i samråd med berörda organ lämpliga åtgärder för att minimera dessa. Däremot framhåller kommittén i detta sammanhang att det inte ingår i dess uppdrag att ta ställning till eller föreslå åtgärder som under­lättar en utveckhng mot nya utbUdningslinjer eller forskningsområden vid kvarvarande delar av tekniska högskolan i Stockholm. Dessa upp­gifter bör enligt kommitténs uppfattning handläggas av vederbörande vid högskolan genom normalt petitaförfarande.

Kommittén är väl medveten om att en flyttning av en inom en hög­skola väl etablerad utbildnings- och forskningsorganisation från en ort tUl en annan kan medföra störningar i relationerna till utanför denna högskola  stående  organ,   särskilt  gällande  samarbetet med  industrin

2   Riksdagen 1972.    1 saml.    Nr 37

Prop. 1972:37

18

inom branschen. En av kommittén utförd enkät bland de närmast be­rörda industrierna inom gruvsektorn visar dock att störningarna av en sådan förflyttning kan betraktas som relativt underordnade jämfört med de fördelar som bör kunna uppnås om den avsevärda förstärkning och breddning av utbildnings- och forskningsorganisationen, som kom­mittén föreslår, också förverkligas.

Som underlag för sitt förslag tiU omlokalisering av delar av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm tih Luleå läm­nar kommittén en detaljerad redogörelse för verksamheten vid nämn­da sektion.

2.4.2 Sektionen för bergsvetenskap budgetåret 1970/71

Grundutbildning och forskarutbildning

Utbildningen vid sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högsko­lan i Stockholm är uppdelad på två studielinjer, nämligen studiehnjen för gruv- och mineralteknik samt studiehnjen för metallurgi. Separat in­tagning sker till envar av studielinjerna 30 nybörjare per år vid stu­diehnjen för gruv- och mineralteknik samt 80 nybörjare per år tiU studielinjen för metaUurgi.

Tillströmningen av studerande till forskarutbildningen har varit myc­ket stor under senare år. Således finns för närvarande ett 60-tal dok­torander inskrivna. Flertalet finns inom examensämnena processmetall-lurgi, metallernas bearbetning samt metallografi. I de av utbildnings­nämnden fastställda provisoriska studieplanerna för forskarutbildning finns ett ganska stort inslag av kurser både från andra sektioner och från andra utbildningsenheter och forskningsinstitutioner.

Institutions- och personalorganisation m. m.

Sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm uppvisar budgetåret 1970/71 följande institutions- och personalorga­nisation.

Tjiinsteri

Institution

P

BP

UL

s

B

A

Geologi

1

_

1

1

1

3

Bergteknik

I

3

3

Mineralberedning

I

1

2'/2

Metallurgi

3

1

2

3

10

Metallografi

1

I

1

5

2

7

Värme- och ugnsteknik

]

3

Summa

8

1

3

8

10

281/2

 Förkortningar av befintliga tjänster

P    = professor

S = speciallärare

BP = biträdande professor

B = biträdande speciallärare

UL =:: universitetslektor

A =: assistent

Prop. 1972: 37

19

Institutionerna inom studielinjen för gruv- och mineralteknik är in­stitutionerna för geologi, bergteknik och mineralberedning. De övriga institutionerna meddelar huvudsakligen sin undervisning inom studie­linjen för metallurgi.

Kursanslagets fördelning på institutionerna kan sägas vara ett mått på dessas undervisningsvolym. Fördelningen läsåret 1970/71 framgår av följande sammanställning.

Kursanslag kr.

läsåret

Institution

1970/71

Geologi

124 400

Bergteknik

51 100

Mineralberedning

49 200

Metallurgi

145 500

Metallografi

197 900

Värme- och ugnsteknik

27 000

Sektionen gemensamt (inkl, arvoden till tillfälliga lärare)___ 223 900       

Summa kr.

819 000

Kommittén redovisar det utbyte av studiekurser som sker mellan stu-diehnjerna gruv- och mineralteknik resp. metallurgi och konstaterar att det f. n. har relativt blygsam omfattning. Kommittén lämnar dessutom en redogörelse för det utbyte av studiekurser som förekommer mellan sektionen för bergsvetenskap och övriga sektioner inom tekniska hög­skolan i Stockholm.

2.4.3 Avgränsning av de för omlokalisering aktuella delarna av sektionen för bergsvetenskap

Organisationskommittén konstaterar att institutionerna för metallurgi, metallografi samt värme- och ugnsteknik huvudsakligen meddelar un­dervisning på studielinjen för metallurgi medan institutionerna för bergteknik, mineralberedning och geologi huvudsakhgen meddelar undervisning på studiehnjen för gruv- och mineralteknik. Med hänsyn till att intagningen till studiehnjen för gruv- och mineralteknik vid tek­niska högskolan i Stockholm föreslås upphöra koncentrerar kommittén omlokaliseringsanalysen till de tre sistnämnda institutionerna.

Kommittén föreslår att institutionen för bergteknik omlokaliseras till Luleå eftersom den har hela sin utbildning förlagd till studiehnjen för grav- och mineralteknik och denna utbUdning föreslås utgöra en väsentlig del av den geoteknologiska utbildningen i Luleå.

Den geologiska institutionen har mer än 90 % av utbildningen för­lagd till studielinjen för gruv- och mineralteknik men ger dessutom bl. a. två kurser i kristallografi resp. teknisk mineralogi vid den metallur­giska studielinjen. Kommittén anser att ersättningsundervisning bör kunna anordnas vid tekniska högskolan i Stockholm vid en omlokalise-

Prop. 1972: 37

20

ring av den geologiska institutionen till Luleå. Skälen som talar för denna omlokalisering är enligt kommittén dels att geologin utgör en nödvändig bas för den föreslagna geoteknologiska utbildningen och forskningen i Luleå, dels att institutionens olika delar motsvaras av delar av ämnesområdena ekonomisk geologi, tillämpad geofysik och mineralteknik i Luleå och dels slutligen möjligheterna till kontakt och forskningssamverkan med den del av Sveriges geologiska undersökning som kommer att förläggas till Luleå. Mot denna bakgrund föreslår kommittén att den geologiska institutionen omlokaliseras till Luleå.

Institutionen för mineralberedning har ca 80 % av sin utbildning förlagd till studielinjen för gruv- och mineralteknik. Institutionen ger dessutom två studiekurser i mineralberedning för den metallurgiska stu­dielinjen. Kommittén anser även i detta fall att ersättningsundervisning bör kunna anordnas vid högskolan om ifrågavarande institution om­lokaliseras till Luleå. Skälen för en sådan åtgärd anser kommittén vara bl. a. behovet av kvalificerad utbildning i mineralberedning för stude­rande med specialinriktning inom ämnet bergteknik och den stora bety­delse detta ämnesområde får inom den föreslagna studieinriktningen för mineral- och prospekteringsteknik i Luleå. Kommittén hänvisar i detta sammanhang dessutom till de goda möjligheterna tiU forsknings­samverkan dels med den anläggningstekniska resp. maskintekniska verksamheten i Luleå, dels med MetaUurgiska forskningsstationen i Luleå. Mot en omlokalisering av institutionen för mineralberedning talar enligt kommittén förutom institutionens två studiekurser för metallurgilinjen den centrala stäUning institutionen skulle komma att få vid en tidigare planerad omvandling av sektionen för bergsveten­skap till en materialvetenskaplig sektion samt vidare institutionens för­hållandevis betydande storlek och betydelse för den mellansvenska indu­strin inom området. Efter en bedömning av de redovisade för- och nackdelarna föreslår kommittén att institutionen för mineralberedning i sin helhet inordnas i högskolenheten i Luleå.

2.4.4 Omlokaliseringen av institutionerna

Allmänt

Organisationskommittén redovisar de principer, som den anser bör vara vägledande vid genomförandet av omlokaliseringen av institutio­nerna för geologi, bergteknik och mineralberedning vid tekniska hög­skolan i Stockholm till högskolenheten i Luleå. Kommittén vill emeller­tid framhålla betydelsen av att förflyttningen av materiella och perso-neUa resurser detaljplaneras i samråd med berörda organ vid högskolan, berörd personal och deras personalorganisationer, samarbetsnämnden för lokal- och utrustningsprogramkommittéerna, utrustningsnämnden för universitet och högskolor, byggnadsstyrelsen m. fl.  Organisations-

Prop. 1972: 37

21

kommittén avser att sedan erforderliga beslut har fattats och resurser för planeringen av omlokaliseringen skapats, inom sig utse olika arbets­grupper till vilka bör knytas företrädare för ovannämnda kategorier. I samband med statsmaktemas beslut år 1971 (prop. 1971:29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196) angående omlokalisering av viss statlig verk­samhet angavs vissa riktlinjer för handläggningen av personalfrågor i anslutning tih en omlokalisering. Kommittén aktualiserar följande rikt­linjer.

Fyllig information om arbets- och bostadsförhållanden på den nya orten, om planläggningen i fråga om de nya arbetslokalerna samt om de åtgärder för bostadsanskaffning som planeras.

De personer som ej önskar medfölja vid omlokaliseringen bör i möjligaste mån beredas anställning på den gamla orten. Statens per­sonalnämnd förutsattes svara för vissa rekryterings- och omlokaii-seringsfrågor.

I vissa fall kan omskolning till annat yrke underlätta övergång till annan anställning varvid lön i viss omfattning bör kunna utgå under tiden för sådan omskolning.

Om tillräckligt vägande skäl finns bör den anställde garanteras fortsatt anställning i Stockholm. Betydelsefulla skäl härvidlag kan vara makes förvärvsarbete, vård av anhörig, nära förestående pen­sionsavgång och hälsoskäl.

    Vissa möjligheter till bostadsanskaffningslån upp till 20 000 kr.

Kommittén erinrar vidare om att förhandlingar pågår mellan statens

avtalsverk och resp. personalorganisationer om ytterligare frågor som aktualiseras vid en omlokalisering. Kommittén förutsätter att resul­taten av dessa blir tiUämphga även vid den här aktuella omlokalise­ringen. Kommittén understryker också att dessa principer i huvudsak är utformade för omlokalisering av sådana verksamheter som får en identisk eller likartad karaktär på den nya orten. I förevarande fall förutsattes emeUertid en i vissa stycken ny inriktning på forsknings- och utbildningsarbetet, varför personalfrågorna i en del fall kan bli svårare att lösa. Samtidigt elimineras vissa av dessa problem genom pensions­avgångar, fullföljande av viss verksamhet vid tekniska högskolan i Stockholm under ett antal år samt genom att viss personal naturligt slutar sin anställning efter avlagd högre examen.

Fullföljande av grundutbildningen, forskarutbildningen och forskningen vid studielinjen för gruv- och mineralteknik

Den geoteknologiska utbildningen i Luleå skall enligt organisations­kommitténs förslag börja höstterminen 1972, samtidigt som intagningen tUl studielinjen för gruv- och mineralteknik i Stockholm upphör. I lik­het med vad som är fallet i fråga om den tekniska magisterutbild­ningen, som nu avvecklas, anser kommittén att ett års extra utbildnings-

Prop. 1972: 37

22

tid bör ges de studerande som av olika skäl inte avslutat sin utbildning inom den nominella studietiden. Därför bör de studerande som läsåret 1971/72 påbörjat sin utbildning vid nämnda studielinje enUgt kommit­téns uppfattning få tillfälle till att inom fem år fullfölja sin utbildning vid tekniska högskolan i Stockholm. Den som inte gjort detta måste bereda sig på att avsluta utbildningen i Luleå. Utgående från denna synpunkt föreslår därför organisationskommittén att utbildningen vid studielinjen för gruv- och mineralteknik skall pågå till dess att alla stu­derande har avlagt examen, dock längst till den 30 juni 1976.

Organisationskommittén föreslår av samma skäl som tidigare nämnts att de doktorander som påbörjat sin forskarutbildning senast läsåret 1971/72 skall ges möjlighet att fullgöra denna vid tekniska högskolan i Stockholm, dock längst t. o. m. den 30 juni 1976. Möjlighet till över­flyttning av utbildningen till Luleå bör dock finnas. Vidare bör sådana bergsingenjörer eller motsvarande, som avlagt grundexamen innan er­forderliga forskartjänster i Luleå inrättats, kunna erhålla forskarut­bildning utan uppehåll, genom att de får möjlighet att i Luleå fullfölja en forskarutbildning som bedrivits under ett par år vid tekniska hög­skolan i Stockholm. En omfattande information om de delvis nya in­riktningarna i Luleå bör enligt kommitténs mening lämnas.

Det är enhgt kommitténs uppfattning också viktigt att forskningen vid de berörda institutionerna inte avvecklas alltför snabbt. Denna syn­punkt får ytterligare tyngd genom erfarenheten att uppbyggnadsarbetet vid en ny högskoleinstitution tar något eller några år. Inom dessa för landets industri så viktiga forskningsområden kan enligt kommitténs uppfattning inte ett markant avbrott i forskningen tiUåtas. Organisa­tionskommittén föreslår därför att omlokaliseringen av personella och materieUa forskningsresurser sker på ett sådant sätt att forskningens kontinuitet inom berörda områden i huvudsak bibehålles.

Genomförande av omlokaliseringen

Organisationskommittén lämnar en detaljerad redogörelse för den befintliga personalen vid institutionerna för geologi, bergteknik och mineralberedning, vilka föreslås omlokaliseras till högskolenheten i Luleå. Mot denna bakgrund föreslår kommittén de speciella riktlinjer som bör följas vid omlokahseringen av var och en av de nämnda insti­tutionerna.

För att fuUgöra den nuvarande utbildningen och forskningen finns vid den geologiska institutionen följande personal.

1

tf professor

1

tf universitetslektor

1

speciallärare

1

biträdande lärare

Prop. 1972: 37

23

ca 10 assistenter, varav vissa med halvtidstjänstgöring

1

instrumentmakare

2

kansliskrivare med halvtidstjänstgöring 2 tekniska biträden

2 arkivarbetare

Den successiva avvecklingen av institutionens verksamhet i samband med den föreslagna omlokaliseringen gör att vissa undervisningstjänster i första hand biträdande lärare och övningsassistenter bhr över­flödiga redan läsåret 1972/73. Däremot medger inte forskarutbildnings-och forskningsverksamheten en lika snabb avveckling av sådana tjänster, som hänger samman med denna. De tjänster som handledarna för dok­torander tf professorn och specialläraren i geofysikaUsk malmlet­ning innehar bör enligt kommittén förbh vid institutionen t. o. m. läsåret 1975/76. Tf universitetslektorn, som förutsätts hjälpa till vid omlokaliseringen av institutionen till Luleå bör enligt kommittén få kvarstå i tjänsten till dess han avlagt doktorsexamen, dock längst t. o. m. utgången av läsåret 1975/76. Efter läsåret 1975/76 bör om så visar sig erforderligt viss personal kvarstå för undervisning i teknisk mineralogi och kristaUografi. Beträffande utrustning, bibliotek, samlingar m. fl. materiella resurser avser kommittén återkomma. Enhgt vad kommittén erfarit föreligger inga hinder i donationsbestämmelser m. m. mot en flyttning av mineralsamlingarna och biblioteket. Kommittén föreslår sammanfattningsvis att

tjänsterna som professor och universitetslektor vid geologiska institutionen kvarstår till och med den 30 juni 1976, varefter de dras in, beträffande övriga tjänster en avveckling eller omstationering till Luleå sker i samråd mellan högskolenheten i Luleå, teknis­ka högskolan i Stockholm och berörd personal i samband med det årliga petitaarbetet.

Institutionen   för   bergteknik   omfattar   f. n.   följande   personalorga­nisation. 1 professor

3 biträdande lärare

1 forskningsingenjör med halvtidstjänstgöring

ca 5 assistenter, varav flertalet med halvtidstjänstgöring

1  l:e instrumentmakare

1 institutionstekniker

1 kansliskrivare

1 kansliskrivare med 4-tjänstgöring

Den personalreducering som enligt kommittén vid oförändrat kurs­omfång kan göras före utgången av läsåret 1975/76 är att någon eller

Prop. 1972: 37

24

några assistenttjänster upphör fr. o. m. den 1 juh 1974. Övriga lärare och assistenter kommer att bh engagerade i aUmänna kurser och fort­sättningskurser i fjärde årskursen och i eventuell stödundervisning.

Den nuvarande innehavaren av professuren i bergteknik, Ingvar Ja-nehd, kommer vid tidpunkten för institutionens avveckling den 30 juni 1976 att ha endast några år kvar tiU pensionsåldern. Kommittén före­slår därför att en personlig professur inrättas för Janelid den 1 juli 1976 med stationering i Stockholm och med viss tjänstgöringsskyldighet vid högskolenheten i Luleå. Beträffande avvecklingen av övriga tjänster hänvisar kommittén till sina förslag rörande den geologiska institu­tionen.

Laboratorieresurserna tas huvudsakhgen i anspråk för fortsättnings­kurserna. Gruvmaskinlaboratoriet och borrningslaboratoriet kan dock delvis överflyttas redan läsåret 1974/75 eftersom viss hjälp med labo-rationer kan påräknas från industrin.

Det torde emeUertid enligt kommittén medföra betydande olägenheter om bergmekaniklaboratoriet avvecklas före utgången av läsåret 1975/76. Överflyttning av viss verkstadsutrustning kan dock påbörjas under läs­året 1975/76. Flyttning av kompressorlaboratoriet torde knappast bli aktuell eftersom en enklare installation förmodligen kan göras till lägre kostnad i Luleå med en modern kompressor. Från Svenska gruvföre­ningen m. fl. har uttryckts starka önskemål om oförändrad eller helst ökad aktivitet även under överflyttningsperioden. Detta innebär att såväl befinUig som utökad laboratorieutrustning skulle kunna utnyttjas till halvårsskiftet 1976 om de personella resurserna vore tillräckliga. Överflyttningen av laboratorieutrustningarna bör därför företas med hänsyn till pågående forskningsprojekt och tillgänglig personal. Kom­mittén framhåUer att den befintliga utrustningen vid institutionen delvis är föråldrad, vilket medför att man i Luleå bör räkna med nyanskaff­ning av basutrustning för att både laborationer och forskning skall kunna bedrivas på hög nivå. Man kan räkna med att instrument och mätteknik kommer att utvecklas betydhgt fram tUl år 1975 och med att man därför bör undvika att en ny institution startar med föråldrad utrustning. Samarbete beträffande nyttjandet av befinUig utrustning under övergångsperioden kan säkerligen etableras.

Vid institutionen för mineralberedning är f. n. följande personer verk­samma. 1 professor 1 biträdande lärare 1  l:e forskningsingenjör 1 forskningsingenjör

ca 12 assistenter, varav flertalet med halvtidstjänstgöring 5 laboratorieingenjörer

Prop. 1972: 37

25

5 institutionstekniker 1 kansliskrivare 4 skrivbiträden

Den personalreduktion som enligt kommittén kan göras tiU följd av det minskade kursomfånget är att ett fåtal assistenttjänster dras in med utgången av juni 1974. Den nuvarande innehavaren av professuren i mineralberedning avgår med pension senast den 30 juni 1976. Kom­mittén föreslår att professuren i mineralberedning bibehålls vid tekniska högskolan i Stockholm till och med utgången av budgetåret 1975/76.

Beträffande avveckhngen av övriga tjänster hänvisar kommittén till sina förslag rörande den geologiska institutionen. Beträffande flyttning av utrustning m. fl. materiella resurser avser kommittén återkomma i annat sammanhang.

Verksamheten vid institutionerna för geologi, bergteknik och mineral­beredning vid tekniska högskolan i Stockholm skall enhgt kommitténs förslag vara avvecklad senast vid utgången av budgetåret 1975/76. Den föreslagna tidsplanen medför enhgt vad kommittén tidigare anfört att en viss parallellverksamhet måste bedrivas. Denna verksamhet kommer att få följande omfattning.

1972/73 ingen parallell verksamhet 1973/74 paralleU verksamhet i geologi

1974/75 I parallell verksamhet i geologi, bergteknik 1975/76 I och mineralberedning

För att den parallellt bedriva verksamheten skaU fungera krävs i vissa fall dels en schemateknisk samordning mellan tekniska högskolan i Stockholm och högskolenheten i Luleå, dels att medel för lärarnas resor ställs tUl förfogande. Kommittén avser att få till stånd en arbetsgrupp bestående av representanter för de båda läroanstalterna för samordning av åtgärder i samband med avvecklingen av verksamheten vid de be­rörda institutionerna och uppbyggnaden av motsvarande organisation i Luleå.

Organisationskommittén framhåUer att ett omfattande detaljplane­ringsarbete erfordras för att omlokaliseringen skall kunna ske utan att forsknings- och utbildningsnivån sjunker i samband med densamma. Medel för detta arbete avser kommittén begära i annan ordning bl. a. i samband med de årliga anslagsframställningarna. Medel för transportkostnader i samband med flyttning av utrustning m. m. avser kommittén begära i samband med den årliga utrustningsprogramme­ringen. Dessutom kan speciella kostnader uppstå för personal som av olika skäl bör erhålla personhga tjänster, flyttningsbidrag m. m. Kom­mittén har inte bedömt det vara möjligt att i dagens läge närmare ange

Prop. 1972: 37

26

storleken av de speciella kostnader som uppstår i samband med om­lokaliseringen.

2.5 Resursbehov 

2.5.1 Driftkostnader

Organisationskommittén redovisar kostnadsberäkningar som avser uppbyggnaden av den föreslagna geoteknologiska utbildnings- och forskningsorganisationen. Kommittén har därvid utgått från att verk­samheten vid högskolenheten i Luleå skall vara likvärdig med övriga högre tekniska läroanstalters. Som tidigare redovisats föreslår kommittén att följande forskar- och lärartjänster inrättas för den geoteknologiska utbildningshnjen.

Tjänst

Antal

Professor

Biirädande professor

Docent

Forskarassistent

Universitetslektor

Universitetsadjunkt

9 1

5 5

14' 4=

38

' Varav 5 gemensamma med den maskintekniska utbildningslinjen - Varav 3 gemensamma med den maskintekniska utbildningshnjen

Beräkning av löpande kostnader för högskolenheten i Luleå, geotek­nologisk utbildningslinje (1 000-tal kr.)

Kostnadsslag

1972/73 50 stud

1973/74 150 stud

1974/75        1975/76        1976/77        1977/78        1978/79 250 stud       400 stud       500 stud       525 stud       550 stud

Avlöningar till lärar­personal Driftkostnader Vetenskapliga bibliotek: avlöningar

Vetenskapliga bibliotek: bokinköp m. m. FörvaUning Gemensamma drift­kostnader

Kostnader för data­maskintid

övrigt (höjning av vissa

gemensamma riksstats­

anslag)_      ____ 

700 300

1 920 960

3 980

2 000

5 630 2 800

5 930 3 000

6 100

3 100

6 340 3 200

1

110

180

300

330

370

400

1 1

250 400

250 600

100

800

100

850

150 950

200 1 100

1

200

2 450

4 950

4 950

4 950

4 950

1

200

500

500

800

1000

1 000

250

250

250

250

250

250

Summa

1000

4 290

10 210      15 130       15 710       16 870       17 440

' Medel har begärts i petita för 1972/73

Prop. 1972: 37

27

2.5.2 Investeringskostnader

Organisationskommittén redovisade i sitt första delbetänkande det totala lokalbehovet för en maskinteknisk och en geoteknologisk utbild­ningslinje i Luleå till 24 00026 000 m för undervisningslokaler, insti­tutionslokaler och gemensamma lokaler, förvaltning, central verkstad m. m. I denna uppskattning ingick inte TV-studio, bespisningslokaler eller bibliotek. Dessutom var uppskattningen grundad på totalt 400 studerande vid den geoteknologiska utbUdningslinjen. Trots den före­slagna ökningen till 550 studerande uppskattar nu kommittén det totala lokalbehovet för båda utbildningslinjerna till storleksordningen 25 000 m, varav ca 10 00012 000 m beräknas falla på geoteknologisk ut­bildning och forskning. Programmering av lokaler pågår. Kommittén avser att senare redovisa detaljerat lokalbehov. Det förutsätts ett så långt möjligt gemensamt utnyttjande från båda utbildningshnjerna av undervisningslokaler, lokaler för förvaltning, central verkstad m. m.

Läsåren 1972/73 och 1973/74 förutsätter kommittén att undervis­ningen bedrivs i de för den maskintekniska utbildningen avsedda loka­lerna. Från och med höstterminen 1974 bör dock en första etapp av de för geoteknologin avsedda lokalerna vara färdigställd, detta inte minst med tanke på vad kommittén anfört om kontinuitet i forskningsverk­samheten vid de institutioner som avses bU omlokahserade från Stock­holm. Dessutom är en stor del av lokalerna för geoteknologin av speciell karaktär, vilket innebär att en tiUfäUig inhysning i andra lokaler allvar­ligt försvårar uppbyggnaden av forskningen.

Organisationskommittén har inte funnit det möjligt att specificera utrustningen för den geoteknologiska utbildningen och forskningen i Luleå. Kommittén anser att olika befattningshavare vid anskaffning av utrustning bör inom en given ram ha inflytande på utrustningsval såvitt det inte är fråga om konventionell grundutrustning; detta mot bakgrund av den inriktning resp. befattningshavare har, vilken i tjänstebeskriv­ningarna tillåter ganska stor variation. Kommittén har uppskattat kost­naden för utrustning för de geoteknologiska institutionerna till storleks­ordningen 15 mUj. kr. Denna grova uppskattning grundas på jämförelser med utrustningskostnaderna i samband med ny- och ombyggnadspro­jekt för motsvarande utbildning och forskning vid andra läroanstalter.

Organisationskommitténs förslag till investeringar för den geotekno­logiska utbildningen och forskningen i Luleå uppgår sammanfattnings­vis till följande belopp.

Byggnader  .............................................. 

30 milj. kr.

Försörjningsåtgärder   ................................ 

... 

3 milj. kr.

Inredning.................................................. 

3 milj. kr.

Utrustning ............................................... 

15 milj. kr.

51 milj, kr.

Prop. 1972: 37

28

2.6 Kontaktade intressenter m. m.

Organisationskommittén har ansett det angeläget att under utrednings­arbetet få synpunkter på aktuella överväganden och förslag genom att ta kontakt med skilda intressenter. Kommittén har haft underhands­kontakter med företrädare för bl, a, tekniska fakulteten vid universi­tetet i[REDACTED_EFTERNAMN], tekniska högskolan i Stockholm, Chalmers tekniska hög­skola, utbildningsråden för bergsvetenskap samt väg- och vattenbyggnad, samarbetsgruppen för de tre väg- och vattenbyggnadssektionerna. Sven­ska teknologföreningen. Svenska gruvföreningen och Jernkontoret, I omlokaliseringsfrågan har kontakt tagits med berörd personal vid tek­niska högskolan i Stockholm, företagsnämnd och rektorsämbete vid nämnda högskola samt med de studerande på studielinjen för gruv- och mineralteknik.

Vid diskussionerna med de olika intressenterna har många värdefuUa synpunkter framförts rörande såväl de allmänna principerna som en­skUda detaljer. Många av dessa synpunkter har beaktats i föreliggande förslag, andra avser kommittén ta hänsyn till i det kommande detalj­planeringsarbetet. Flertalet intressenter har uttalat sig positivt för inte­grationen mellan bergteknik och anläggningsteknik samt den därav be­tingade ökningen av den kemiska/geovetenskapliga basen för anlägg­ningstekniker samt den motsvarande ökningen av hållfasthetslära/kon­struktionsteknikbasen för bergtekniker. Företrädare för bl, a, väg- och vattenbyggnadssektionen vid Chalmers tekniska högskola har hävdat att egentlig forskning ej kan anses berättigad i konstruktionsteknik i Luleå vad avser den direkta husbyggnadsprocessen med tanke på det stora antalet forskare inom detta område vid de övriga väg- och vatten­byggnadssektionerna. Dock föreslår man att forskning skall bedrivas inom området för tunga konstruktioner. Kommittén har i sitt förslag tagit hänsyn härtill.

Ett stort antal intressenter på anläggningssidan har uttryckt farhågor för den framtida arbetsmarknaden. Kommittén vill för sin del stryka under vad den anfört om arbetsmarknadens dynamiska natur. Dimen­sionering av utbildning får alltså inte enbart avpassas till rådande behov utan bidrar i hög grad till att förändra detta. Vidare är det kommitténs ambition att de från den berg- och anläggningstekniska studieinrikt­ningen i Luleå examinerade skall erbjudas bredast möjliga arbetsmark­nad. Bl. a. därför utreder kommittén möjligheterna till ytterligare bredd­ningar inom samhällsbyggnadsområdet.

Genom samråd med av omlokaliseringen berörda intressenter har kommittén erfarit vikten av att den föreslagna omlokaliseringsmodellen, där planering och verkställande förutsätts ske i nära samråd med in­stitutionerna ifråga, realiseras. Farhågor har dock framförts att forsk­ningsverksamheten och den därtill kopplade personalstyrkan minskar

Prop. 1972: 37

29

under omlokaliseringsskedet och den närmast efterföljande tiden. Man föreslår att garantier ges från exempelvis Norrlandsfonden så att en sådan minskning undviks. Från de studerande på sektionen för bergs­vetenskap har framförts att den föreslagna awecklingstiden fem är är för kort bl. a. med tanke på eventuell mihtärtjänstgöring under studietiden. Kommittén avser att genom samråd med centrala militära myndigheter söka lösa problemet med eventueU militärtjänst under stu­dietiden. Kommittén har därför valt att kvarstå vid sitt förslag rörande avvecklingstidens längd.

Som bilagor tiU det andra delbetänkandet har organisationskommittén fogat dels en promemoria angående en samhäUsbyggarutbildning i Luleå, dels förslag till utbildningsplan för den föreslagna geoteknologiska ut­bildningslinjen och slutligen sammanfattningen av svaren på en till gruv­industrin m. fl. stäUd enkät rörande ämnesområdena bergteknik och tillämpad geofysik i Luleå.

3 Remissyttrandena

över organisationskommitténs betänkande har, efter remiss, yttran­den avgetts av rektorsämbetet vid universitetet i Uppsala som överlämnat yttrande från matematisk-naturvetenskapliga fakultetens utbildnings­nämnd, rektorsämbetet vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] som överlämnat yttran­den från matematisk-naturvetenskaphga fakulteten och sektionen för väg- och vattenbyggnad, rektorsämbetet vid universitetet i Göteborg som överlämnat yttrande från matematisk-naturvetenskapliga fakulteten, rektorsämbetet vid universitetet i Stockholm som överlämnat yttrande från matematisk-naturvetenskapliga fakulteten, rektorsämbetet vid uni­versitetet i Umeå som överlämnat yttranden från matematisk-natur­vetenskapliga fakulteten och dess utbildningsnämnd, samhällsvetenskap­liga fakulteten och dess utbildningnämnd samt medicinska fakulteten och dess utbildningsnämnd, rektorsämbetet vid tekniska högskolan i Stockholm som överlämnat yttranden från sektionen för väg- och vatten­byggnad, sektionen för lantmäteri, sektionens för bergsvetenskap studie­linje för metallurgi samt institutionerna för bergteknik och mineral­beredning, rektorsämbetet vid Chalmers tekniska högskola som över­lämnat yttrande från sektionen för väg- och vattenbyggnad och dess utbildningsnämnd samt rektorsämbetet vid högskolenheten i Linköping som överlämnat yttrande från tekniska fakulteten och dess utbildning­nämnd.

Vidare har yttranden avgetts av arbetarskyddsstyrelsen, arbetsmedi­cinska institutet, statens vägverk, statens väg- och trafikinstitut, statens geotekniska institut, byggnadsstyrelsen, statens personalvårdsnämnd, samarbetsnämnden för lokal- och utrustningsprogramkommittéerna för

Prop. 1972: 37

30

universitet och högskolor (LUP-nämnden), arbetsmarknadsstyrelsen, statens råd för byggnadsforskning, statens planverk, Sveriges geologiska undersökning (SGU), statens provningsanstalt, styrelsen för teknisk utveckling, statens naturvetenskapliga forskningsråd, nordiska institutet för samhällsplanering, länsstyrelsen i Norrbottens län. Norrlandsfonden, Statsföretag AB, Jernkontoret, Svenska teknologföreningen, Sveriges industriförbund. Tjänstemännens centralorganisation (TCO), Sveriges akademikers centralorganisation (SACO), Svenska arbetsgivareförening­en, Norrbottens läns landstings förvaltningsutskott, Luleå kommun. Svenska bergsmannaföreningen. Svenska gruvföreningen, Svenska väg-och vattenbyggares riksförbund, Sveriges lantmätareförening, Sveriges förenade studentkårer (SFS) samt teknologorganisationen Reftec.

Den av universitetskanslersämbetet överlämnade sammanställningen över yttrandena har i huvudsak följande lydelse.

3.1 Alhnänt

De flesta remissinstanserna tillstyrker i huvudsak organisationskom­mitténs förslag om geoteknologisk utbildning i Luleå. En förutsättning för att den nya utbildningen skall kunna motsvara förväntningarna anges vara att resurser ställs till förfogande av minst den omfattning som föreslås i betänkandet.

3.2 Utbildningens mål

Liksom för den maskintekniska utbildningen i Luleå har kommittén för den geoteknologiska utbildningen angett som delmål att utbildning i icke-tekniska ämnen skall vidga de studerandes referensramar för den framtida yrkesverksamheten. Detta delmål avspeglar sig i kommitténs förslag till studieplaner där bl. a. kurser i samhällskunskap ingår. De flesta remissinstanser uppfattar detta som något positivt. Arbetsmedi­cinska institutet anser att det är angeläget att obligatoriska kurser inom det arbetsvetenskapUga området införs i civihngenjörsutbildningen. Dessa bör enligt institutets uppfattning finnas på samtliga sektioner vid de tekniska högskolorna. Institutet tror att utbildningen i Luleå från denna synpunkt kan tjäna som mönster för övriga tekniska högskolor.

Statens naturvetenskapliga forskningsråd. Statsföretag AB och Svenska bergsmannaföreningen anser att arbetsmUjön inom de geotek­nologiska områdena ställer krav på utbildning i de arbetsvetenskapliga ämnena såsom sociologi, psykologi, ergonomi och arbetsmedicin. Sek­tionen för väg- och vattenbyggnad och dess utbildningsnämnd vid Chal­mers tekniska högskola, TCO, SACO och teknologorganisationen Reftec hävdar att dessa ämnen måste vara obligatoriska och avslutas

Prop. 1972:37

31

med tentamen för att inte bli betraktade som mindre viktiga i förhål­lande till de tekniska ämnena.

Sektionen för väg- och vattenbyggnad vid tekniska högskolan i Stock­holm är däremot rädd för att dessa ämnen kommer att allvarligt in­kräkta på den mer fackbetonade delen av utbildningen.

3.3 Studieimiktningar

Organisationskommittén föreslår att man inrättar studieinriktningar, mineral- och prospekteringsteknik samt berg- och anläggningsteknik vid den geoteknologiska utbildningslinjen i Luleå. Remissinstanserna tUlstyrker i huvudsak förslaget vad avser den gruv- och mineraltekniska sidan av utbildningen, medan viss tveksamhet råder om behovet av den anläggningstekniska utbildningen, framför allt med tanke på arbets­marknadens behov.

Rektorsämbetet samt sektionen för väg- och vattenbyggnad vid tek­niska högskolan i Stockholm, sektionen för väg- och vattenbyggnad vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], rektorsämbetet vid universitetet i Göteborg samt sektionen för väg- och vattenbyggnad vid Chalmers tekniska högskola kritiserar förslaget att kombinera en anläggningsteknisk studieinriktning med UtbUdning i bergteknik, mineralteknik och prospektering. Utbild­ningen av anläggningstekniker i Luleå bhr dyrbar jämförd med utbild­ningen vid övriga väg- och vattenbyggnadssektioner i landet. Vidare har kommittén inte redovisat någon utredning om att ytterligare behov av ingenjörer med denna utbildning föreligger.

Rektorsämbetet och sektionen för väg- och vattenbyggnad vid tek­niska högskolan i Stockholm anser sig inte kunna tillstyrka att studie­inriktningen för anläggningsteknik kommer till stånd förrän den egna sektionen erhållit erforderliga resurser särskilt inom det geotekniska området. Denna uppfattning delas av Svenska väg- och vattenbyggares riksförbund.

Svenska bergsmannaföreningen anser att inom institutionen för berg-och anläggningsteknik anläggningsdelen har kommit att dominera och mera fått formen av en väg- och vattenbyggarlinje än en berg- och gruv-linje. Föreningen föreslår att den berg- och anläggningstekniska institu­tionen delas i en bergteknisk och en anläggningsteknisk institution.

Statens väg- och trafikinstitut ser emeUertid positivt på att en särskild högskoleutbildning skapas inom området berg- och anläggningsteknik med särskild tonvikt på anläggningsproduktionsteknik. Även teknolog­organisationen Reftec och SFS anför liknande synpunkter och hävdar att den föreslagna utbildningslinjen kan leda till en breddning av både bergsingenjörernas och väg- och vatteningenjörernas arbetsområden.

Institutionen för mineralberedning vid tekniska högskolan i Stock­holm, som tUlhör de institutioner som föresläs flytta tUl Luleå, kon-

Prop. 1972: 37

32

staterar att de geologiskt betonade ämnena föreslås sammanförda med mineraltekniken till en institution för mineral- och prospekteringsteknik som tillsammans med den tidigare institutionen för maskinkonstruktion och den nytillkommande institutionen för berg- och anläggningsteknik avses bilda högskolenheten i Luleå. Denna gruppering anser man vara lyckligt vald och möjliggör en friare utveckhngsform än den hittiUsva­rande sammankopplingen inom studielinjen för berg- och mineralteknik vid tekniska högskolan i Stockholm.

Kommittén föreslår att 25 studerande på utbildningslinje 2 b vid filo­sofisk fakultet skall ges möjlighet att efter två års studier gå över till tredje årskursen inom studieinriktningen för mineral- och prospekte­ringsteknik. Samtliga remissinstanser som berört denna fråga ställer sig i princip positiva till förslaget. Det gäller utbildningsnämnden vid mate­matisk-naturvetenskapliga fakulteten i Uppsala, matematisk-naturve­tenskapliga fakulteterna i[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg, rektorsämbetet vid uni­versitetet i Stockholm, rektorsämbetet och matematisk-naturvetenskap­liga fakulteten vid universitetet i Umeå, arbetsmarknadsstyrelsen, sty­relsen för teknisk utveckling samt SFS. Rektorsämbetet vid universi­tetet i Stockholm påpekar emellertid att förslaget inte kan reahseras om inte antagningen till grundkurs A 1 i kemi vid filosofisk fakultet ökar kraftigt. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i Uppsala anser att det bör övervägas om inte samma möjligheter förehgger beträffande studieinriktningen för berg- och anläggningsteknik.

3.4 Forskningsområden och forskartjänster

Organisationskommittén föreslår att det geoteknologiska forsknings­området skall innefatta dels området mineral- och prospekteringsteknik med tre professorstjänster, dels området berg- och anläggningsteknik med sex professorstjänster och en tjänst som biträdande professor. Sek­tionen för väg- och vattenbyggnad vid teknika högskolan i Stockholm finner det egendomligt att en tiU Norrland förlagd institution för väg­byggnad i så stor utsträckning skall syssla med problem som har sin största vikt i tätbefolkade områden och lägga mindre vikt vid de många svåra vägbyggnadstekniska problem som är speciellt accentuerade i Norrland. Sektionen föreslår att forskningsprogrammet får en huvud­sakhgen vägbyggnadsteknisk inriktning. Liknande synpunkter framförs av statens väg- och trafikinstitut och styrelsen för teknisk utveckling.

Vad avser kommitténs förslag tiU professorstjänster konstaterar Svenska bergsmannaföreningen att man föreslår en ordinarie professur i geoteknik medan den nya och riksunika tjänsten i bergmekanik endast inrättas som biträdande professor. Detta anser föreningen vara helt fel­aktigt och får därvid stöd av rektorsämbetet samt matematisk-natur­vetenskapliga fakulteten och dess utbildningsnämnd vid universitetet i

Prop. 1972: 37

33

Uppsala, statens naturvetenskapliga forskningsråd, styrelsen för teknisk utveckling, SACO, Svenska teknologföreningen. Svenska gruvföreningen samt Svenska väg- och vattenbyggares riksförbund.

Svenska bergsmannaföreningen framhåller att någon högre tjänst i gruvmaskinteknik alternativt bergmaskinteknik över huvud taget inte finns med i betänkandet. Detta är ett område som i dag är föremål för omfattande forskning och utbUdning på nuvarande studielinjen för gruv-och mineralteknik och som enligt föreningen kommer att ytterligare förstärkas i en framtid med hänsyn till nödvändig mekanisering och automatisering inom bergshanteringen. Svenska gruvföreningen anför liknande synpunkter liksom institutionen för bergteknik vid tekniska högskolan i Stockholm. Jernkontoret anser att även om viss del av ut-bUdningen i Luleå och vid tekniska högskolan i Stockholm kommer att överlappa varandra, är det angeläget att en dubblering undvikes vad avser forskningen. Jernkontoret föreslår aUtså att forskningen i Luleå bör profileras mot geoteknik och mot mineralteknik vid den kvarva­rande delen av sektionen för bergsvetenskap i Stockholm. SGU anser det angeläget att professuren i tillämpad geofysik inrättas redan den 1 juli 1973 för att innehavaren av tjänsten skall få möjhghet att med­verka vid planeringen av utbildningen i ämnet.

3.5 Utbildningens dimensionering

Organisationskommittén föreslår att den geoteknologiska utbildningen i Luleå börjar läsåret 1972/73 med en intagning av 50 studerande. Läs­året 1973/74 föreslås en ökning till 100 och läsåret 1975/76 tiU 125 stu­derande. Flera remissinstanser uppfattar dimensioneringen som aUtför kraftigt tilltagen i vad avser den anläggningstekniska delen och man tvivlar på att arbetsmarknaden kan ta emot ett så stort antal nyexami­nerade ingenjörer med en utbildning som är mycket lik den som ges vid de övriga tekniska högskolornas väg- och vattenbyggnadssektioner. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i Göteborg, sektionen för väg- och vattenbyggnad vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] och teknologorganisa­tionen Reftec föreslår att om den föreslagna utbyggnadstakten i Luleå skall genomföras, intagningen tUl befintliga väg- och vattenbyggnads­sektioner bör begränsas. Om detta inte är möjligt föreslår vä- och vattenbyggnadssektionen vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] samt Svenska tekno­logföreningen att starten för den anläggningstekniska delen senareläggs. Även tekniska fakulteten vid högskolenheten i Linköping anser att ut­byggnaden bör ske långsammare. Rektorsämbetet vid universitetet i Uppsala föreslår att dimensioneringen blir föremål för ny prövning.

Statens naturvetenskapliga forskningsråd anser att kommittén borde ha övervägt möjligheterna att rekrytera studerande från Nordnorge och Nordfinland, som geografiskt sett tUlhör utbildningslinjens upptag-

3    Riksdagen 1972.    1 saml.    Nr 37

Prop. 1972: 37

34

ningsområde. Svenska bergsmannaföreningen och länsstyrelsen i Norr­bottens län framför liknande synpunkter, SFS, som med tillfredsställelse hälsar förslaget om den anläggningstekniska delen av utbUdningen, anser atl en del sysselsättningsproblem kan uppstå för de nyexaminerade väg- och vatteningenjörerna, men hävdar att dessa problem blir av över­gående natur och att fördelarna med ett ökat utbud av yrkesinriktad utbildning överväger.

3.6 Flyttnii av delar av sektionen för bergsvetenskap vid tekiuska högskolan i Stockholm till Luleå

Organisationskommittén föreslår att geologiska institutionen, institu­tionen för bergteknik och institutionen för mineralberedning vid tek­niska högskolan i Stockholm skall omlokaliseras tiU Luleå. Rektors­ämbetet och matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Stockholm påpekar att omlokaliseringen av studielinjen för gruv- och mineralteknik vid tekniska högskolan i Stockholm kommer att beröra universitetets verksamhet. En avveckling av högskolans resurser inom tillämpad geofysik liksom den förestående omlokaliseringen av Sveriges geologiska undersökning till Luleå och Uppsala kan enligt rektorsäm­betet allvarhgt komma att påverka universitetets möjligheter att finna kompetenta lärarkrafter såväl i grundutbildningens geofysikaliska kurser som i den högre utbildningens kvalificerade handledning.

Rektorsämbetet vid tekniska högskolan i Stockholm anser sig ännu inte kunna överblicka konsekvenserna av flyttningen för den kvarva­rande delen av sektionen för bergsvetenskap men ser allvarligt på de problem som kan komma att uppstå för väg- och vattenbyggnadssek­tionen. Förutom flyttningen av studielinjen för gruv- och mineralteknik till Luleå kommer även geotekniska institutet och statens väg- och tra­fikinstitut att flytta från Stockholm. Rektorsämbetet konstaterar också att den tidigare planerade integreringen av det nuvarande gruv- och mineraltekniska området och anläggningstekniken inte kan komma tUl stånd. Jernkontoret konstaterar med tillfredsställelse att organisations­kommittén har uppmärksammat de övergångssvårigheter som kommer att uppstå vid gruvlinjens omlokalisering och att kommittén har före­slagit konkreta åtgärder för att ehminera dessa. Särskilt bör då upp­märksammas vikten av att utbildning inom ämnesområdet mineralbe­redning-mineralteknik meddelas vid den kvarvarande delen av sektionen för bergsvetenskap.

Prop. 1972: 37

35

4 Universitetskanslersämbetet

4.1 Betänkandets huvuddrag

Inom universitetskanslersämbetet har betänkandet behandlats i fakul­tetsberedningen för de tekniska vetenskaperna samt i utbildningsråden för bergsvetenskap, väg- och vattenbyggnad, arkitektur och lantmäteri.

Organisationskommittén föreslår att i samband med omlokalisering till Luleå av den gruv- och mineraltekniska delen av sektionen för bergs­vetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm utbildningen och forsk­ningen inom motsvarande område breddas och förstärks. Förstärk­ningen föreslås ske inom prospekteringstekniken och mineraltekniken samt genom en breddning av utbUdningen och forskningen mot det anläggningstekniska området med tonvikt på ämnet bergmekanik. Äm­betet ansluter sig tiU förslaget i dess huvuddrag.

4.2      Studieorganisation

Organisationskommitténs förslag att utbildningen organiseras på stu­dieinriktningarna prospekteringsteknik, mineralteknik, bergteknik och anläggningsteknik finner ämbetet ändamålsenligt. Den stora kontakt­ytan mellan bergteknik och anläggningsteknik gör det naturligt att kom­plettera och bredda den gruv- och mineraltekniska utbUdningen med UtbUdning inom anläggningsteknik. Flera remissinstanser, av vilka många har anknytning till väg- och vattenbyggnadsområdet, har emeller­tid varit kritiska mot förslaget om en anläggningsteknisk utbildning mot bakgrund av de nuvarande svårigheterna för nyexaminerade väg-och vatteningenjörer att få anställning. Universitetskanslersämbetet anser att vad som kan vara en tillfällig avmattning på arbetsmarknaden för väg- och vatteningenjörer inte bör utgöra hinder för beslut om en på det föreslagna sättet anläggningstekniskt inriktad utbildning i Luleå. Ämbetet bedömer att det på sikt finns behov av en utbildning inom anläggningsteknik med den föreslagna profilen. Uppläggningen av stu­dierna med successiva val, blockämnen m. m. ansluter nära tUl de idéer som har legat till grund för organisationskommitténs förslag om maskin­teknisk UtbUdning och bör enligt ämbetet genomföras.

Utformningen av studieplaner kommer att behandlas i utbildnings­nämnden och av universitetskanslersämbetet som då har att beakta bland annat de inkomna yttrandena. Ämbetet vill dock redan nu fram­hålla vikten av att arbetsvetenskap får en stark ställning i utbildningen både i form av allmän arbetsvetenskap och som en integrerad del i be­rörda tekniska änmen. Detta anses speciellt viktigt inom den gravtek­niska delen av utbildningen med de mycket speciella och svåra arbets­miljöproblem som är förenade med gruvbrytning.

Prop. 1972:37

36

4.3 Utbildningens dimensionering

Organisationskommittén föreslår en första intagning tiU geoteknisk linje budgetåret 1972/73 med 50 studerande, en ökning tiU 100 budget­året 1973/74, en ökning till 125 budgetåret 1975/76 samt ett intag från filosofisk fakuhet på 25 till det tredje läsåret 1975/76. Universitets­kanslersämbetet anser att förslaget bör genomföras i fråga om både dimensionering och tidsplan. De föreslagna tjänsterna som universitets­lektor, universitetsadjunkt och speciallärare bör inrättas enligt den an­givna tidsplanen.

4.4 Forskningens inriktning och dimensionering

Den föreslagna forskningsorganisationen avses täcka dels området gruv- och mineralteknik, dels det anläggningstekniska området. Inom det förra området skulle forskningen bli av riksunik karaktär. Med hänsyn till gruvindustrins och bergmaskinindustrins betydelse anser äm­betet det mycket angeläget att den gruvtekniska forskningen kraftigt förstärks i samband med omlokaliseringen. I likhet med bl. a. Svenska bergsmannaföreningen. Svenska gruvföreningen och fakultetsbered­ningen för de tekniska vetenskaperna anser ämbetet att gruvforskningen bör få en starkare ställning än vad organisationskommittén föreslår. Detta bör komma tUl stånd genom en förstärkning av det bergmaskin­tekniska området. Universitetskanslersämbetet förordar därför att orga­nisationskommitténs förslag beträffande forskartjänster kompletteras med en tjänst som biträdande professor i bergmaskinteknik i enhghet med nämnda remissinstansers yttranden.

Bergmekaniken har en fundamental och växande betydelse för gruv­industrin, som tvingas bryta malmer på allt större djup. Universitets­kanslersämbetet anser därför i likhet med bl. a. statens naturveten­skapliga forskningsråd. Svenska gruvföreningen. Statsföretag AB och fakultetsberedningen för de tekniska vetenskaperna att ämnet måste ges en självständig ställning och att det sålunda bör inrättas en tjänst som professor i bergmekanik i stäUet för den tjänst som biträdande pro­fessor som organisationskommittén föreslagit. Med ovan nämnda änd­ringar ansluter sig ämbetet till organisationskommitténs förslag vad avser forskningsresursernas inriktning och dimensionering.

4.5 Den institutionella forskningsorganisationen

Organisationskommittén har valt att göra en institutionsindelning efter teknikområden med en institution för mineral- och prospekterings­teknik och en institution för berg- och anläggningsteknik. Detta innebär att speciell uppmärksamhet måste ägnas åt kommunikationerna meUan

Prop. 1972: 37

37

institutionerna. Forskningsområdena på de olika institutionerna har många kontaktpunkter med varandra, t. ex. hållfasthetslära-material­teknik, materialteknik-mineralteknik och bergteknik-maskinteknik. För att genomföra projekt inom ett visst område krävs att verksamheter inom skilda institutioner knyts samman. Ämbetet anser att det är myc­ket viktigt att förlägga institutionerna i nära anslutning till varandra, så att de personliga kontakterna och det personliga samarbetet blir obe­roende av institutionsindelningen.

4.6      Avdelning av statens provningsanstalt

I sitt yttrande över industridepartementets promemoria »Officiell provning och kontroll» har statens planverk framfört tanken att det i anslutning tUl högskolenheten i Luleå byggs en avdelning av statens provningsanstalt. Provningsanstalten anmäler i sitt yttrande över geo-betänkandet sitt principiella intresse för utnyttjandet av tekniskt-veten­skapliga resurser som är avsedda att uppbyggas i Luleå och framför öns­kemålet att redan i planeringsstadiet för tomt- och lokalbehov för hög­skolenheten sådana markarealer reserveras att en framtida möjlighet att inrätta en avdelning av provningsanstalten kan ifrågakomma. Uni­versitetskanslersämbetet ser med tUhredsställelse på provningsanstaltens intresse för förslaget och anser att dess önskemål bör tUlgodoses.

4.7      Kostnader

Universitetskanslersämbetet ansluter sig i huvudsak till de kostnads­beräkningar som gjorts av organisationskommittén. Ämbetet hemställer att medel för budgetåret 1972/73 anvisas i enhghet med förslagen i be­tänkandet. I fråga om medelsbehoven för senare budgetår återkommer ämbetet i sina årliga anslagsframställningar. Eftersom det från plane­ringssynpunkt är viktigt att innehavarna av tjänsterna som professor och biträdande professor kan delta i uppbyggnaden av institutionerna föreslår dock ämbetet att principbeslut nu fattas om inrättande av sådana tjänster budgetåren 1974/75 och 1975/76 enligt organisationskommitténs förslag med de ändringar angående tjänst som biträdande professor i bergmaskinteknik och tjänst som professor i bergmekanik som ämbetet föreslagit.

4.8      Utlokaliseringen från tekniska högskolan i Stockholm

Organisationskommittén har utarbetat en plan för hur utlokalise­ringen av delar av bergssektionen vid tekniska högskolan i Stockholm tiU Luleå skall genomföras. Universitetskanslersämbetet anser att planen är väl genomarbetad och föreslår att den genomförs.

Prop. 1972: 37

38

5 Föredraganden

Statsmakterna fattade år 1970 principbeslut om att högre teknisk ut­bildning och forskning skulle förläggas till övre Norrland (prop. 1970: 88, SU 1970: 133, rskr 1970: 296). Därvid framhölls bl. a. att utbyggnaden av den högre utbildningen är ett viktigt led i strävandena att skapa en allsidig samhällsservice i hela landet och att tillkomsten av högre tek­nisk utbildning och forskning i övre Norrland skulle innebära en be­tydande stimulans för samhällsutvecklingen i landsdelen. Nämnda prin­cipbeslut innebar att en ny teknisk utbildnings- och forskningsenhet skuUe byggas upp i Luleå. Vid planeringen av enheten skulle man utgå från att dels en maskinteknisk utbildningslinje med tillhörande forsk­ningsorganisation skulle byggas upp, dels en del av sektionen för bergs­vetenskap vid tekniska högskolan i Stockholm skulle flyttas till Luleå. Vidare borde prövas om skäl och förutsättningar fanns för att senare ytterligare differentiera den högre tekniska utbildningen i Luleå. Slut­ligen skulle det fortsatta utredningsarbetet inriktas på att högre tek­nisk utbildning skulle anordnas även i Skellefteå/Umeå-området.

Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade jag i maj 1970 en organisationskommitté med uppgift att under universitetskanslers­ämbetet planera den i propositionen föreslagna uppbyggnaden av högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland. Kommittén avslutade i december 1970 den första etappen av sitt utredningsuppdrag och lade fram förslag om uppbyggnad av en maskinteknisk utbildnings- och forskningsorganisation i Luleå.

Statsmakterna beslutade år 1971 (prop. 1971:59, UbU 1971: 17, rskr 1971: 174), på grundval av organisationskommitténs och universitets­kanslersämbetets förslag, att inrätta en högskolenhet i Luleå den 1 juli 1971. Vid enheten skulle en maskinteknisk utbildnings- och forsknings­organisation byggas upp med början budgetåret 1971/72. 50 studeran­de påbörjade civilingenjörsutbildning i Luleå höstterminen 1971 och intagningskapaciteten vid nämnda utbUdningslinje skall successivt byg­gas ut till 200 nybörjarplatser läsåret 1975/76. Riksdagsbeslutet inne­bar vidare att fyra professurer skulle inrättas vid högskolenheten i Lu­leå imder budgetåren 1972/73 och 1973/74. Dessutom skulle tre tjänster som biträdande professor komma att inrättas vid högskolenheten under samma period. Slutligen skulle ledningen av högskolenheten i Luleå under uppbyggnadsskedet vila på organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland.

Som jag redovisat i det föregående har organisationskommittén i no­vember 1971 avslutat den andra etappen av sitt utredningsuppdrag och lagt fram förslag om uppbyggnad av en geoteknologisk utbildnings- och forskningsorganisation vid högskolenheten i Luleå. Samtidigt föreslås att den gruvinriktade delen av sektionen för bergsvetenskap vid tek-

Prop. 1972: 37

39

niska högskolan i Stockholm avvecklas och att bl. a. motsvarande verk­samhet i stället byggs upp i Luleå.

Organisationskommitténs förslag har fått ett positivt mottagande vid remissbehandhngen och tillstyrks av universitetskanslersämbetet. Även jag anser kommitténs förslag väl underbyggt och förordar därför att en geoteknologisk utbildnings- och forskningsorganisation byggs upp i Luleå i huvudsak enligt förslaget.

Organisationskommittén betonar att målet för dess planering av en geoteknologisk utbildning i Luleå är att dels skapa en högre teknisk utbildning i övre Norrland som är likvärdig med motsvarande utbild­ning vid andra läroanstalter, dels ge ingenjören en vidgad referensram genom att infoga samhälls- och beteendevetenskapliga kurser i den högre tekniska utbildningen. Till dessa riktlinjer för utbildningsplane­ringen, som låg till grund även för kommitténs förslag rörande den maskintekniska utbildningen i Luleå, anslöt jag mig liksom univcrsi-tetskanslersämbetet och majoriteten av remissinstanserna i prop, 1971:59 (s, 28), Ämbetet har i sitt ställningstagande till organisations­kommitténs förslag vidare framhållit vikten av att arbetsvetenskapen får en stark ställning i den högre tekniska utbildningen både i form av all­män arbetsvetenskap och som en integrerad del i olika tekniska ämnen. Jag delar ämbetets uppfattning att detta är särskilt betydelsefullt i fråga om den gruvtekniska utbildningen med hänsyn till arbetsmiljöproble­men inom gruvindustrin. När det gäller genomförandet av utbildningen inom det arbetsvetenskapliga ämnesområdet är det enhgt min mening angeläget att, såsom kommittén föreslagit, en samverkan kommer till stånd mellan högskolenheten i Luleå och den filial av arbetsmedicinska institutet, som skall byggas upp i Umeå (jfr prop. 1971: 29, UbU 1971: 15, rskr 1971: 196).

Organisationskommittén föreslår, som jag tidigare redovisat, att in­tagningen till studielinjen för gruv- och mineralteknik vid tekniska hög­skolan i Stockholm upphör med den intagning som skett höstterminen 1971 och att verksamheten vid institutionerna för geologi, bergteknik och mineralberedning successivt avvecklas t. o. m. budgetåret 1975/76. Kommittén föreslår vidare att högre teknisk utbildning med geotekno­logisk inriktning, som ersätter bl. a. utbildningen vid den nämnda stu­dielinjen i Stockholm, påbörjas vid högskolenheten i Luleå hösttermi­nen 1972. Den geoteknologiska utbildningslinjen skall enligt kommit­téns förslag omfatta studieinriktningarna mineral- och prospekterings­teknik samt berg- och anläggningsteknik. Kommittén föreslår att in­tagningskapaciteten på den geoteknologiska utbildningslinjen ökas suc­cessivt från 50 nybörjarplatser läsåret 1972/73 till 125 platser vid full utbyggnad läsåret 1975/76. Kommittén föreslår dessutom att årligen 25 studerande som följt utbildningslinje 2 b vid filosofisk fakultet om­fattande en termins studier inom vart och ett av ämnesområdena mate-

Prop. 1972: 37

40

matik, fysik, kemi och geovetenskap skall ges möjlighet att gå över till tredje årskursen inom den föreslagna studieinriktningen för mine­ral- och prospekteringsteknik i Luleå.

Den av kommittén föreslagna utbildningslinjen innebär enligt min mening en värdefull breddning av den nuvarande bergsvetenskaphga utbildningen mot både det prospekteringstekniska och det anläggnings­tekniska ämnesområdet samtidigt som studerande från matematisk-na-turvetenskaplig fakultet får möjhghet att erhålla en teknisk inriktning av utbildningen. Jag vill i detta sammanhang erinra om att jag i prop. 1971: 1 bil. 10 (s. 251) anförde att utbildningskombinationer över de nu­varande fakultetsgränserna bör komma till stånd i större utsträckning än f. n. så att utbUdningsresurserna inom skilda ämnesområden kan ut­nyttjas av studerande från flera fakulteter. Enligt vad jag erfarit har planeringen rörande lokaler, utrustning m. m. framskridit så långt att uppbyggnaden av utbildningslinjen bör kunna genomföras i huvudsak enligt kommitténs förslag. För att möjliggöra en något lugnare upp-byggnadstakt förordar jag emellertid att den anläggningstekniska in­riktningen inrättas två år senare än vad kommittén föreslagit. Detta innebär att ifrågavarande inriktning kan väljas först av studerande som påbörjar studierna vid den geoteknologiska utbildningslinjen läsåret 1974/75.

Jag förordar att utbildningen vid den geoteknologiska utbildningslin­jen i Luleå påbörjas höstterminen 1972 och att samtidigt ingen ytter­ligare intagning sker vid studielinjen för gruv- och mineralteknik vid tekniska högskolan i Stockholm. Jag räknar vidare med att intagnings­kapaciteten på utbildningslinjen i Luleå skall kunna byggas ut enligt följande sammanställning,

övergång frän filo-

Totalt

Antal intag-

sofisk fakultet till

antal

LSsir

mngsplatser

årskurs 3

studerande

1972/73

50

1973/74

50

1974/75

75

1975/76

100

50

100

175

25

300

Mot organisationskommitténs förslag till uppläggning av studieorga­nisationen har jag ingen erinran. Jag ansluter mig vidare till kommit­téns förslag att den geoteknologiska utbildningslinjen skall omfatta stu­dieinriktningarna mineral- och prospekteringsteknik samt berg- och an­läggningsteknik. I överensstämmelse härmed räknar jag med att utbild­nings- och forskningsresurserna inom det geoteknologiska området vid högskolenheten i Luleå skall byggas upp inom ramen för två institu­tioner som svarar mot de nyssnämnda studieinriktningarna.

Organisationskommittén föreslår att personalorganisationen vid de nämnda institutionerna vid högskolenheten i Luleå byggs upp under

Prop. 1972: 37

41

perioden 1972/731975/76 samtidigt som tjänsterna vid institutioner­na för geologi, bergteknik och mineralberedning vid tekniska högsko­lan i Stockholm successivt dras in. Universitetskanslersämbetet till­styrker kommitténs förslag. Jag förordar att kommitténs förslag i hu­vudsak läggs tUl grund för uppbyggnaden av den nu aktuella utbildnings-och forskningsorganisationen i Luleå. Med hänsyn till vad jag tidigare anfört rörande den anläggningstekniska inriktningen av utbildningen bör de för nämnda inriktning avsedda tjänsterna inrättas två år senare än en­ligt kommitténs förslag. Eftersom det från planeringssynpunkt är an­geläget att statsmakterna redan nu beslutar om tidsprogram för inrät­tande av högre tjänster inom ifrågavarande organisation, förordar jag att Kungl. Maj:t inhämtar riksdagens bemyndigande att inrätta nio tjänster som professor vid högskolenheten i Luleå i de ämnen och vid de tidpunkter som anges i följande sammanställning. Jag avser vidare att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att därutöver inrätta en tjänst som biträdande professor vid högskolenheten. Även denna tjänst har tagits upp i sammanställningen.

Tidpiinkt för

tjänstens in-

Institutlon/tjänst/ämne

rättande

Institutionen för mineral- och prospekteringsteknik

Professor                              Ekonomisk geologi

1.1.1974

Professor                              Mineralteknik

1.1.1974

Professor                            Tillämpad geofysik

1.1.1975

Institutionen för berg- och anläggningsteknik

Professor                              Bergteknik

1.1.1974

Professor                            Geoteknik

1.7.1974 .

Professor                            Konstruktionsteknik

1.1.1977

Professor                              Vattenteknik

1.1.1977

Professor                              Anläggningsproduktionsteknik

1.1.1977

Professor                              Vägbyggnad

1.1.1977

Bitr. professor                     Bergmekanik

1.7.1974

Av de nämnda tjänsterna motsvaras professurerna i ekonomisk geologi, mineralteknik och bergteknik av befintiiga professurer vid tekniska högskolan i Stockholm. Frågan om avvecklingen av bl. a. des­sa tjänster kommer jag att behandla i det följande. Vidare bör utbild­ningen och forskningen inom det vägbyggnadstekniska ämnesområdet vid högskolenheten i Luleå, i likhet med verksamheten vid institutio­nerna för vägbyggnad vid tekniska högskolan i Stockholm och Chal­mers tekniska högskola, bekostas av automobilskattemedel.

När det gäller frågan om inriktningen av den högre tekniska utbild­ningen och forskningen vill jag erinra om att jag i prop. 1970: 88 (s. 22) betonade vikten av att man beaktar förutsättningarna i fråga om dels befintliga och planerade forsknings- och utveckhngsenheter, dels indu­strins inriktning och omfattning i regionen. Som följd av statsmakternas

Prop. 1972: 37

42

beslut år 1971 (prop. 1971:29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196) skaU en betydande enhet av Sveriges geologiska undersökning förläggas till Lu­leå. Denna enhet bör tillsammans med den nu föreslagna utbildnings-och forskningsorganisationen inom det geoteknologiska området kunna utgöra en slagkraftig kombination av resurser för forskning och utveck­lingsarbete inom ifrågavarande område. Jag har vidare erfarit att inom Norrlandsfonden pågår en kartläggning av befintliga och planerade resurser för produktutveckling ur industrimineral.

Jag övergår nu till att närmare behandla den föreslagna omlokalise­ringen av delar av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högsko­lan i Stockholm. Organisationskommittén föreslår, som jag tidigare re­dovisat, att utbildningen vid studielinjen för gruv- och mineralteknik inom denna sektion successivt avvecklas samtidigt som den geotekno­logiska utbildnings- och forskningsorganisationen byggs upp vid hög­skolenheten i Luleå. Efter den intagning till studielinjen för gruv- och mineralteknik som skett höstterminen 1971 skall ingen ytterligare in­tagning till hnjen äga rum. Kommittén föreslår i konsekvens härmed att institutionerna för geologi, bergteknik och mineralberedning vid tekniska högskolan i Stockholm, vilka i huvudsak svarar för utbild­ning och forskning med anknytning till studielinjen för gruv- och mi­neralteknik, efter hand avvecklas och inordnas i ifrågavarande utbild­nings- och forskningsorganisation i Luleå. Kommittén betonar vikten av att omlokaliseringen av institutionerna genomförs i samråd med be­rörda organ vid tekniska högskolan, berörd personal och dennas organi­sationer, byggnadsstyrelsen, utrustningsnämnden för universitet och hög­skolor m. fl. myndigheter. För att de studerande som redan påbörjat grundutbildning eller forskarutbildning inom den aktuella studielinjen skall få rimlig tid att avsluta sin utbildning i Stockholm bör enligt kom­mittén dessa studerande ges möjlighet att avlägga examen vid tekniska högskolan i Stockholm intill utgången av budgetåret 1975/76. Kommit­tén föreslär därför att avvecklingen av verksamheten vid de berörda institutionerna skall ske successivt och vara helt genomförd först vid utgången av nyssnämnda budgetår.

Tjänsterna som resp. professor och universitetslektor i mineralogi och geologi vid tekniska högskolan i Stockholm, vilka f. n. saknar ordinarie innehavare, bör enligt kommittén dras in vid utgången av budgetåret 1975/76. Innehavaren av professuren i mineralberedning vid högsko­lan avgår med pension senast den 30 juni 1976, varför kommittén före­slår att även denna tjänst dras in senast vid utgången av samma budget­år. Innehavaren av professuren i bergteknik, Ingvar Janelid, kommer vid tidpunkten för avvecklingen av institutionen att ha endast ett fåtal år kvar till pensionsåldern. Kommittén föreslår därför att en personlig professur inrättas för Janelid den 1 juli 1976 med placering vid tek­niska högskolan i Stockholm men med viss tjänstgöringsskyldighet vid

Prop. 1972: 37

43

högskolenheten i Luleå. När det gäller avvecklingen eller flyttningen av övriga tjänster vid de tre institutionerna föreslår kommittén att för­slag tiU åtgärder utarbetas i samband med det årliga petitaarbetet i sam­råd mellan högskolenheten i Luleå, tekniska högskolan i Stockholm och den berörda personalen.

Universitetskanslersämbetet anser att den av kommittén utarbetade planen för omlokahsering av de tre institutionerna vid tekniska hög­skolan i Stockholm är väl genomarbetad och föreslår att den genom­förs. Jag delar ämbetets uppfattning och vill särskilt framhålla be­tydelsen av att, som kommittén angett, omlokaliseringen genomförs i nära samråd med berörd personal samt berörda myndigheter och or­ganisationer i enlighet med de av statsmakterna beslutade riktlinjerna rörande handläggningen av personalfrågor i samband med omlokalise­ring (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971:196). Mot denna bak­grund förordar jag att beslut nu fattas, i enlighet med kommitténs för­slag om att professurerna i mineralogi och geologi samt i mineralbered­ning samt tjänsten som universitetslektor i mineralogi och geologi vid tekniska högskolan i Stockholm dras in vid utgången av juni 1976. Jag avser att senare föreslå inrättande av en personlig professur för Ingvar Janelid vid den av kommittén angivna tidpunkten. Till avvecklingen av övriga tjänster vid de berörda institutionerna avser jag att återkomma i samband med det årliga budgetarbetet.

Organisationskommittén föreslår vidare att för den geoteknologiska utbildningen vid högskolenhcten i Luleå under de närmaste budgetåren inrättas universitetslektorat inom tekniska och matematisk-naturveten­skapliga ämnesområden samt tjänster som universitetsadjunkt inom matematisk-naturvetenskapliga ämnesområden. Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att inrätta de av kommittén för bud­getåret 1972/73 föreslagna tjänsterna som universitetslektor och univer­sitetsadjunkt. Kostnaderna för bl. a. nämnda tjänster, som beräknas uppgå till 600 000 kr., bör bestridas från förslagsanslaget Tekniska fakul­teterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal som därigenom i motsva­rande mån kommer att belastas med högre belopp budgetåret 1972/73 än som beräknats i riksstatförslaget. Till frågor om inrättande av tjäns­ter av nyssnämnda slag senare budgetår samt till frågan om inrättande av tjänster som docent och forskarassistent avser jag att återkomma i samband med det årliga budgetarbetet. Jag avser vidare att senare hem­ställa att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att för den geoteknologiska utbildningen i Luleå på tilläggsstat I till riksstaten för budetäret 1972/73 anvisa ytterligare 300 000 kr. under reservationsanslaget Tekniska fakul­teterna m. m,: Driftkostnader,

Kommittén föreslår ett interimistiskt förfarande vid tillsättningen av vissa tjänster inom den geoteknologiska utbildnings- och forskningsor­ganisationen i Luleå, I enlighet med detta förslag kommer jag att senare

Prop. 1972:37

44

föreslå Kungl, Maj:t att det vid tillsättning av ordinarie tjänster som universitetslektor inom matematisk-naturvetenskapliga ämnesområden t, v, skall ankomma på vederbörande vid universitetet i Umeå att i sam­råd med organisationskommittén fullgöra de uppgifter som åvilar lokal universitetsmyndighet, medan vid tillsättning av tjänster som professor, biträdande professor och universitetslektor inom tekniska ämnesområ­den motsvarande uppgifter skall fullgöras av vederbörande vid tekniska högskolan i Stockholm i samråd med kommittén. Det ankommer på Kungl. Maj:t att utfärda bestämmelser i hithörande frågor.

Statsmakterna beslutade år 1971 (prop. 1971:59, UbU 1971: 17, rskr 1971: 174) i enhghet med organisationskommitténs och universitets­kanslersämbetets förslag att den högre tekniska utbildningen och forsk­ningen i Luleå skall ha en provisorisk organisation under uppbyggnads­skedet. Ledningen av högskolenheten handhas av organisationskom­mittén som, med undantag för vissa tillsättningsärenden, fullgör de uppgifter som vilar på lokal universitetsmyndighet samt dessutom funge­rar som lokal- och utrustningsprogramkommitté. Vid högskolenheten har en utbildningsnämnd inrättats för den maskintekniska utbildnings­linjen. Organisationskommittén föreslår att denna utbUdningsnämnd, förstärkt med representanter för det geovetenskapliga ämnesområdet, skall ansvara även för utbildningen på den geoteknologiska utbildnings­linjen läsåret 1972/73. Jag delar kommitténs uppfattning och avser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att meddela erforderliga be­stämmelser.

Organisationskommittén framhåller att de berg-, mineral- och pro­spekteringstekniska inriktningarna inom den geoteknologiska utbild­ningslinjen i huvudsak motsvarar utbildningen vid studielinjen för gruv-och mineralteknik vid tekniska högskolan i Stockholm, vUken leder fram till bergsingenjörsexamen, medan den anläggningstekniska inrikt­ningen närmast motsvarar utbildningen vid sektionerna för väg- och vattenbyggnad, vilken leder fram tUl civilingenjörsexamen. Kommittén föreslår att de studerande som slutför utbildningen på den geotekno­logiska UtbUdningslinjen i Luleå skall få antingen bergsingenjörsexamen eller civilingenjörsexamen men att valet mellan dessa båda examensbe­nämningar får anstå tills frågan beretts ytterligare. Jag avser i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att bemyndiga universitetskanslers­ämbetet att besluta i denna fråga.

Under åberopande av vad jag anfört hemställer jag, att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1)

godkänna de av mig förordade rikthnjerna för en utbyggnad av utbildnings- och forskningsorganisationen vid högskolenhe­ten i Luleå,

2)

bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta professurer enligt vad jag förordat i det föregående.

Prop. 1972: 37

45

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1972: 37

46

INNEHÅLL

sid.

1

Inledning

2

2

Organisationskommittén

3

2.1

Bakgrund

4

2.2

Befintlig utbildning och forskning med anknytning till till-

5 lämpad geovetenskap

2.2.1

Definition av geoteknologi

5

2.2.2

Sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan

5 i Stockholm

2.2.3

Sektionerna för väg- och vattenbyggnad

6

2.2.4

Sektionen   för  lantmäteri   vid   tekniska  högskolan

i       7 Stockholm

2.2.5

Geovetenskaplig utbildning vid filosofisk fakultet

7

2.2.6

Geoteknologisk utbildning och forskning i Trondheim

8 och Helsingfors

2.3 Geoteknologisk utbildning och forskning i Luleå

8

2.3.1

Utgångspunkter

8

2.3.2

Inriktning av geoteknologisk utbildning och forskning

9 i Luleå

2.3.3

Samverkan med andra fakulteter

11

2.3.4

Institutions- och personalorganisation

13

2.3.5

Utbyggnadstakt

16

2.4 Inordnande av delar av sektionen för bergsvetenskap vid tek-

17

niska högskolan i Stockholm i högskolenheten i Luleå

2.4.1

Utgångspunkter

17

2.4.2

Sektionen för bergsvetenskap budgetåret 1970/71

18

2.4.3

Avgränsning av de för omlokalisering aktuella delarna

19 av sektionen för bergsvetenskap

2.4.4

Omlokaliseringen av institutionerna

20

2.5 Resursbehov

26

2.5.1

Driftkostnader

26

2.5.2

Investeringskostnader

27

2.6 Kontaktade intressenter m. m.

28

3 Remissyttrandena

29

3.1

AUmänt

30

3.2

Utbildningens mål

30

3.3

Studieinriktningar

31

3.4

Forskningsområden och forskartjänster

32

3.5

Utbildningens dimensionering

33

3.6

Flyttning av delar av sektionen för bergsvetenskap vid tek-

34 niska högskolan i Stockholm till Luleå

4 Universitetskanslersämbetet

35

4.1

Betänkandets huvuddrag

35

4.2

Studieorganisation

35

4.3

Utbildningens dimensionering

36

4.4

Forskningens inriktning och dimensionering

36

4.5

Den institutionella forskningsorganisationen

36

4.6

Avdelning av statens provningsanstalt

37

4.7

Kostnader

37

4.8

Utlokaliseringen från tekniska högskolan i Stockholm

37

5 Föredraganden

38