Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:161

Regeringens proposition 1982/83: 161

om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74); beslutad den 24 mars 1983.

- Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag spm har tagits upp i bifpgade utdrag äv regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

CURT[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till ändringar i civilförsvarslagen (1960: 74) som innebär administrativa förenklingar och förbättringar i sys­temet för skyddsmmsbyggande. Kommunema skall bl. a. fä bestämma att det inte behövs någon anmälan för vissa typer av byggnader och inom vissa områden där det inte bedöms vara angeläget att bygga skyddsmm.

Förslaget innehåller vidare en bestämmelse som innebär att skyldighe­ten att bygga skyddsrum även kan gälla vid genomgripande ombyggnad av anläggningar och byggnader.

I propositionen tas också upp förslag om bidrag av statsmedel till dem som på eget initiativ anordnar mindre skyddsrum. Propositionen ger vidare kommunerna rätt att få ersättning för vård och underhåll av de skyddsmm som kommunerna anordnar i befintliga byggnader m, m.

De nya bestämmelserna avses träda i kraft den I juh 1983.

I    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 161

Prop. 1982/83:161

Förslag till

Lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74)

Härigenom föreskrivs i fråga om civilförsvarslagen (1960: 74)'

dels att 32§, 41 § I mpm., 42§, 53 § 1 mpm. pch 83 § skall ha nedan

angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 33 a och 56§§, av nedan

angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

32 

§

Avser någon att uppföra ny an­läggning eller byggnad inom skyddsmmsort, skall han anmäla detta till kommunen. Det åligger kommunen att lämna den som har gjort anmälan besked humvida skyddsmm skall anordnas i anlägg­ningen eller byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal perso­ner som skall beredas plats i detta.

Avser någon att uppföra en ny anläggning eller byggnad inom en skyddsmmsort, skall han anmäla detta till kommunen. Undantag från sådan anmälningsskyldighet får föreskrivas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av kommunen. Det åligger kom­munen att lämna den som har gjort anmälan besked humvida skydds­rum skall anordnas i anläggningen eller byggnaden och, om så är fal­let, uppgift om det antal personer som skall beredas plats i detta.

Avvikelse från besked som avses i första stycket får göras endast om

1.

den spm har gjprt anmälan medgiver det,

2.

byggnadslov eller godkännande enligt 33 § andra stycket icke har sökts inom två år från beskedets dag eller

3.

i fråga om anläggning eller byggnad som tillhör staten uppförandet icke har påböijats inom tid som sägs 12.

Vad i denna paragraf sägs om uppförande av ny anläggning eller byggnad skall även gälla tillbygg­nad av befintlig anläggning eller byggnad.

Vad i denna paragraf sägs om uppförande av en ny anläggning el­ler byggnad skall även gälla

7. tillbyggnad av en befintlig an­läggning eller byggnad,

2. ombyggnad eller någon annan ändring av en anläggnings eller byggnads yttre eller inre utförande som är så genomgripande att änd­ringen kan anses jämförlig med ombyggnad.

' Lagen omtryckt 1975: 712.

Prop. 1982/83:161

3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

33a§

Den som vill anordna ett skydds­rum i en skyddsrumsort utan att vara skyldig att göra det på grund av beslut enligt 27 § kan få bidrag av statsmedel, om kommunen iför-väg godkänner att skyddsrummet anordnas. Kommunens godkän­nande får lämnas endast om skyddsrummet fyller ett angeläget behov och medel finns tillgängliga. 41 §

I mom. I varje kommun skola de kommunen med avseende å civilför­svaret åvilande uppgifterna handhavas av en civilförsvarsnämnd, om ej annat följer av andra stycket eller av sådant beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977: 179).

Kommunfullmäktige äger upp-

Kommunfullmäktige äger upp­

draga åt annan nämnd än civilför-

draga åt annan nämnd än civilför­

svarsnämnden att upprätta skydds-

svarsnämnden att upprätta skydds-

mmsplan och att lämna besked en-

mmsplan och att lämna besked en­

ligt 32 §, Har enligt 23 § överläm-

ligt 32 § och godkännande enligt

näts åt kommunen att antaga

i5 a . Har enligt 23 § överlämnats

skyddsmmsplan, fattas beslutet

åt kommunen att antaga skydds-

härom av kommunfullmäktige.

mmsplan, fattas beslutet härom av

kommunfullmäktige.

Kommun får tillsätta särskild civilförsvarsnämnd eller uppdraga åt an­nan nämnd att vara civilförsvarsnämnd. Har så ej skett är kommunstyrel­sen civilförsvarsnämnd. Under civilförsvarsberedskap får regeringen för­ordna, att särskild civilförsvarsnämnd skall tillsättas.

42§

För kostnad, som kommun fått

För kostnad, som kommun fått

vidkännas på gmnd av åtgärd enligt vidkännas på grund av åtgärd enligt

40 § 1 mom. b) eller c) eller 54 § 40 § 1 mom. b) eller c) eller 54 §

första stycket, äger kommunen er- första stycket eller för vård och un-

hålla ersättning av statsmedel, i den derhåll av de i 40§ 1 mom. c)

mån kostnaden kan anses skälig. nämnda anordningarna, äger kom-

Vid ersättningens bestämmande munen erhålla ersättning av stats­

skall hänsyn i skälig utsträckning medel, i den mån kostnaden kan

tagas till det värde som åtgärden anses skälig. Vid ersättningens be-

kan ha för anläggningens eller bygg- stämmande skall hänsyn i skälig ut-

nadens användning i fred.

sträckning tagas till det värde som

åtgärden kan ha för anläggningens eller byggnadens användning i fred.

Innan medel finns tillgängliga för beräknad ersättning får skyldighet för kommun att vidtaga åtgärd enligt 40 § 1 mom. b) eller c) ej göras gällande mot kommunen.

Senaste lydelse 1979: 162, ' Senaste lydelse 1979: 162.

Prop. 1982/83:161

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Ersättningen bestäms av regeringen eller myndighet som regeringen utser.

Kpmmunen har rätt att erhålla förskptt på ersättningen i enlighet med de närmare föreskrifter spm regeringen meddelar.

53 §

1 mpm.'' Uppföres ny anläggning eller byggnad inpm skyddsmmsprt på mark, som är avsedd för annat ändamål än gata, tprg, park eller annan allmän plats, är anläggningens eller byggnadens ägare skyldig att inrätta och utmsta skyddsmm, som skall anordnas i anläggningen eller byggnaden på gmnd av beslut enligt 27 §.

Den som med nyttjanderätt innehar fastighet eller byggnad eller del därav må ej hindra ägaren att där inrätta skyddsmm.

Den som äger anläggning eller byggnad, i vilken skyddsmm anordnats enligt första stycket, är skyldig att vårda och underhålla skyddsmmmet och dess utmstning.

Den som anordnar skyddsmm enligt första stycket äger rätt att av statsmedel utfå ersättning härför enligt de gmnder som angivas i 55 §. Ersättningen bestämmes av länsstyrelsen och utbetalas när slutbesiktning av skyddsmmmet har ägt mm.

Vad i denna paragraf sägs om uppförande av ny anläggning ell

Vad i denna paragraf sägs om uppförande av ny anläggning eller byggnad skall även gälla sådan till­byggnad eller ombyggnad av an­läggning eller byggnad som avses i 32 §.

56 f

Bidrag för skyddsrum som har anordnats med stöd av 33 a § utgår med ett grundbelopp per plats som motsvarar den genomsnittliga er­sättningen för att anordna, vårda och underhålla en skyddsrumsplats i motsvarande byggnadstyp i riket. Vid bestämmande av bidraget skall grundbeloppet anpassas till kost­nadsläget i skyddsrumsorten vid tidpunkten för skyddsrummets slut­besiktning enligt grunder som rege­ringen bestämmer.

Bidraget bestäms av länsstyrel­sen och utbetalas när skyddsrum­met är slutbesiktat och godkänt.

Den som äger en anläggning el­ler byggnad, i vilken skyddsrum har anordnats med stöd av 33a§, är skyldig att vårda och underhålla skyddsrummet och dess utrustning.

'Senaste lydelse 1978: 782.

' Förutvarande 56 § upphävd genom 1978: 782.

Prop. 1982/83:161

5

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

83 §* Över beslut av civilförsvarschef eller polismyndighet i ärende, som avses i denna lag, må besvär anföras hos länsstyrelsen, om ej annat följer av 69§. Talan mot kommunal myndighets beslut enligt 27 och 32 §§ föres hos länsstyrelsen genom besvär.   .

Mot länsstyrelses beslut om kost-

Mot länsstyrelses beslut om kost­

nadsfördelning enligt 49 eller 54§,

nadsfördelning enligt 49 eller 54§,

om ersättning enligt 53 5 eller om

om ersättning enligt 53 e//er 56 § d-

föreläggande av vite vid underlå-

ler om föreläggande av vite vid un-

tenhet att fullgöra skyldighet enligt

derlåtenhet att fullgöra skyldighet

15 § föres talan hps kammarrätten

enligt 15 § föres talan hps kammar­

genom besvär. I samma ordning

rätten genom besvär. I samma ord­

föres talan mot beslut, som länssty-

ning föres talan mot beslut, som

relse enligt denna lag eller med stöd

länsstyrelse enligt denna lag eller

därav utfärdade bestämmelser i sär-

med stöd därav utfärdade bestäm­

skilt fall meddelat om föreläggande,

melser i särskilt fall meddelat om

föreskrift, tillstånd eller godkän-

föreläggande, föreskrift, tillstånd

nande i vad angår inrättande, ut-

eller godkännande i vad angår inrät-

mstning, vård eller Underhåll av

tände, utmstning, vård eller under-

skyddsmm, dock ej beslut enligt

håll av skyddsmm, dock ej beslut

31 §.

enligt 31 §.

I övrigt föres talan mot länsstyrelses beslut enligt denna lag hos regering­en genom besvär, om ej annat följer av 69 §. Detsamma gäller i fråga om talan mot civilförsvarsstyrelsens beslut enligt lagen.

Talan må icke föras mot beslut.

Talan må icke föras mot beslut,

som meddelats enligt 19, 34, 35, 37     som meddelats enligt 19, 33a, 34,

eller 58§.

35, 37 eller 58 §.

Under högsta civilförsvarsberedskap så ock eljest när särskilda skäl äro därtill må myndighet, som meddelat beslut enligt denna lag, förordna att beslutet omedelbart skall lända till efterrättelse.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1983. Har före lagens ikraftträdande byggnadslov sökts för ombyggnad, som påbörjas efter den 30 juni 1983, skall äldre bestämmelser tillämpas i fråga om skyldighet att bygga skydds-

* Senaste lydelse 1978: 782.

Prop. 1982/83:161

6

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-03-24

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gustafsspn,[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74)

1   Inledning

Med stöd av regeringens bemyndigande den 18 juni 1975 tillkallades samma dag sakkunniga' (Fö 1975: 03) med uppdrag att lämna förslag till bestämmelser för övergång till ett ändrat system för skyddsmmsbyggande och finansiering av detta. De sjikkunniga antog benämningen 1975 års skyddsmmsutredning. Det nya skyddsmmssystemet infördes i sin helhet den 1 juli 1979. I tilläggsdirektiv (Dir. 1980: 1) i januari 1980 uppdrog regeringen åt utredningen bl. a. att fortlöpande följa det nya skyddsmms-systemets tillämpning och vid behov lämna förslag till förenklingar och andra förbättringar av systemet.

Utredningen har i promemorian (Ds Fö 1982: 2) Skyddsmm, förslag till administrativa förenkhngar m.m. föreslagit vissa ändringar i bl.a. civil­försvarslagen som av utredningen bedöms vara ägnade att underlätta ett ändamålsenligt skyddsmmsbyggande och minska det administrativa arbe­tet i samband med detta. Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Promemorian har remissbehandlats. En inom försvarsdepartementet upprättad sammanställning över remissyttrandena bör fpgas till prptpkpllet i detta ärende spm bilaga 2.

' Generaldirektören Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, direktören Gösta[REDACTED_EFTERNAMN], riks­dagsledamoten Svea[REDACTED_EFTERNAMN] och länsrådet Uno Williamsson. Den 25 februari 1980 tillkallades dessutom riksdagsledamoten Olle[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1982/83:161

7

2   Allmän motivering

2.1 Allmänt

Vid 1975 års riksmöte beslutades en genomgripande omarbetning av civilförsvarslagens (1960:74, omtryckt 1975:712, ändrad senast 1980:191) regler om skyddsmm (prop. 1975:21, FöU 17, rskr 174). Anprdnandet av skyddsmm fick en fast anknytning till kpmmunernas planering av bebyg­gelsen och kommunerna fick ansvar för att skyddsmmmen anordnas på ett ändamålsenligt sätt.

Enligt de regler som då antogs skall skyddsmm anordnas i sådana orter som bedöms kunna bh särskilt utsatta vid stridshandhngar. Enligt skydds­rumsförordningen (1979: 90, ändrad senast 1982: 956) berörs tätprter i sammanlagt 205 kommuner av skyddsmmsbyggandet. I andra pmråden skall enklare åtgärder kunna vidtas när det behövs vid beredskap. Skydds­mmmen anpassas mer än tidigare till pch planeras efter de verkliga beho­ven. För detta ändamål sker en särskild skyddsmmsplanering i de kom­muner där skyddsrum skall anordnas. För vaije skyddsmmsort upprättar kommunen en skyddsmmsplan. Kommunens planering utgår från det be­hov av skyddsmm som uppkommer på gmnd av den fortlöpande bygg­nadsproduktionen och det behov som finns i redan bebyggda områden.

Kommunen beslutar med ledning av skyddsrumsplanen var skyddsmm skall inrättas. Skyddsmm anordnas i samband med att nya anläggningar pch byggnader uppförs men inte som tidigare i vaije enskild anläggning eller byggnad. I stället placeras skyddsmmmen i byggnader spm är särskilt lämpliga med hänsyn till möjlighetema att inom rimlig tid nå skyddsmm­men pch till kostnadema för att bygga skyddsmmmen just där. Det är betydelsefullt att skyddsrummen i första hand anordnas i utrymmen som ändå skall finnas i byggnaden så att de Ipkaler som tas i anspråk för skyddsmmmen får en god användning även i fredstid. Den som åläggs att anordna skyddsmm får ersättning för merkostnaderna av statsmedel.

Civilförsvarsstyrelsen har sedan skyddsmmssystemet började tillämpas successivt arbetat med tillämpningsbestämmelser och administrativa mti­ner för detta. Härvid har vissa förenklingar och förbättringar kunnat göras i plika delar av systemet. Vissa önskvärda förenklingar eller förbättringar är emellertid av sådan karaktär att de inte kan genomföras utan ändring av civilförsvarslagen och till denna anknytande, författningar.

1975 års skyddsmmsutredning har, som tidigare berörts, föreslagit vissa ändringar bl.a. i civilförsvarslagen som av utredningen bedöms vara äg­nade att underlätta ett ändamålsenligt skyddsmmsbyggande och minska det administrativa arbetet i samband med detta.

Utredningens förslag har i sina huvuddrag fått ett positivt mottagande av det heU övervägande antalet remissinstanser.

För egen del vill jag understryka angelägenheten av att reglerna för

Prop. 1982/83:161

8

skyddsmmssystemet görs så enkla som möjligt och att kommunerna får bättre möjligheter än nu att genomföra skyddsmmsplanerna, särskih i bristområden. Jag anser i likhet med flertalet remissinstanser att skydds-mmsutredningens förslag i sina huvuddrag är väl ägnade att fylla dessa syften.

Jag övergår härefter till att närmare behandla de olika huvudpunkterna i skyddsmmsutredningens förslag.

2.2 Anmälan om avsikt att uppföra en ny anläggning eller byggnad

Nuvarande ordning

Enligt 32 § civilförsvarslagen skall den som avser att uppföra en ny anläggning eller byggnad eller göra en tillbyggnad av en befintlig anlägg­ning eller byggnad inom skyddsrumsort anmäla detta till kommunen. Den­na anmälningsskyldighet är till for att kommunema skall få en möjlighet att styra produktionen av skyddsmm. Något undantag för små byggnadsob­jekt finns inte i lagen. Kommunen lämnar den som har gjprt anmälan besked humvida skyddsmm skall anordnas i anläggningen eller byggnaden och, om så är fallet, uppgift om det antal personer som skall beredas plats i detta.

Utredningen

Utredningen föreslår att bygguadsobjekt som på gmnd av storlek, utfö­rande e.d. är uppenbart oförenligt med skyddsmmsbyggande inte skall omfattas av anmälningsplikten enligt 32 § civilförsvarslagen. Vidare före­slår utredningen att kpmmunen ges rätt att bestämma att anmälan inte heller behöver göras för byggnadspbjekt som är olämpliga eller onödiga att förse med skyddsmm med hänsyn till riskerna för skadegörelse i krig, kostnadema för att anordna skyddsmm eller behovet av skyddsmms-platser.

Utredningen framhåller att skyldigheten att göra anmälan när det rör sig om mindre byggnadsobjekt, sorn rimligen inte kan medföra skyddsmms-byggnadsskyldighet medför onödigt arbete både för den byggande och för kommunen.

Genom en ändring i byggnadsstadgan (1959: 612, ändrad 1979: 902) genomfördes den I januari 1980 vissa förenkhngar i bestämmelserna om byggnadslov. För en bostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter eller en byggnad av annat slag behövs t. ex. enligt 54 § 2 mom. byggnads­stadgan numera inte byggnadslov för anordnande av skärmtak i anslutning till bostadsbyggnaden om skärmtaket inte är större än 12 m eller för. uppförande av högst två uthus eller andra liknande byggnader med en sammanlagd byggnadsarea som inte är större än 10 m och som inte är avsedda som bostad. Eftersom ett sådant skärmtak är att betrakta som tillbyggnad och sådana byggnader är att betrakta som uppförande av ny

Prop. 1982/83:161

9

byggnad är dessa åtgärder anmälningspliktiga enligt 32 § civilförsvarsla­gen. Ingen av nämnda åtgärder kan dock rimligen medföra att skyddsmm skall anordnas. Enligt utredningen bör ändringen i byggnadsstadgan därför följas upp med en ändring i civilförsvarslagen.

Utredningen ger också exempel på andra byggnadsobjekt som enligt utredningen bör undantas från anmälningsplikt därför 

att.de

på grund av sin storlek, sitt utförande e.d. är uppenbart oförenliga med skyddsmms­byggande.

Utredningen anger vidare att det i vissa områden i en skyddsmmsort kan vara så att risken för att bli utsatt för skadegörelse kan antas vara mindre än i övriga delar av orten samtidigt som kostnaderna för att anordna skyddsrum är betydligt högre. En anmälan orn avsikt att uppföra en ny anläggning eller byggnad i sådana områden leder därför som regel till ett besked att skyddsmm inte behöver anordnas. Det kan då av bl. a. admini­strativa skäl vara lämpligt att ta bort anmälningsplikten genom generella undantag. Utredningen anser också att för byggnadsobjekt inom områden med överskott på skyddsmmsplatser eller inom områden där skyddsrums­byggande inte kan komma i fråga på grund av geotekniska eller andra omständigheter bör kommunen kunna medge generella undantag från an­mälningsplikten. Detsamma kan enligt utredningen t.ex. gälla för exploa­teringsområden där kommunen planerar att uppföra skolor och daghem i vilka skyddsmmmen lämpligen kan anordnas. Här är det inte nödvändigt att andra byggherrar gör anmälan.

Remissinstanserna

Hovrätten för Övre Norrland anser att det inte är rimligt att den som tänker bygga själv skall behöva avgöra om byggandet kan vara, som def sägs i utredningens förslag, uppenbart oförenligt med byggande av skydds­mm. Det bör enligt hovrätten liksom för övriga föreslagna fall vara kom­munens sak att med ledning av vad författningarna föreskriver i skydds-mmsplanen eller på annat lämpligt sätt närmare ange förutsättningarna för att en anmälan inte skall behöva göras. Därför föreslår hovrätten att 32 § civilförsvarslagen formuleras annorlunda än vad utredningen har föresla­git.

Byggherreföreningen anger att förslaget om lättnader och inskränkning­ar i anmälningsplikten enligt 32 § civilförsvarslagen har administrativa fördelar men anser att den särskilda anmälningsplikten helt borde slopas.

Hyresgästernas Riksförbund understryker att ett borttagande av anmäl­ningsplikten inte får innebära att kommunerna i dessa fall inte kan pröva frågan om skyddsrum skall byggas. Kommunen måste kunna ta initiativ till skyddsmmsbyggande, t.ex. vid en byggnadslovsprövning, även.i de fall anmälningsskyldighet inte föreligger.

Prop. 1982/83:161

10

Överväganden

Enligt min mening är det viktigt att systemet för skyddsmmsbyggande fungerar utan onödigt krångel. Jag anser därför att det är olämpligt att behålla en anmälningsplikt i fråga om sådana anläggningar som kommunen på förhand vet att det av olika skäl inte passar att bygga skyddsmm i.

Av 25 § civilförsvarslagen framgår att en skyddsmmsort skall indelas i skyddsmmsområden och att behovet av skyddsmm skall prövas för varje område för sig. Anmälningsskyldigheten enligt 32 § gäller dock inpm hela skyddsmmsprten pch följaktligen också inpm ett skyddsmmspmråde, där behpvet av nya skyddsmm kan ha satts till noll. Som utredningen fram­håller bör kommunen ges möjlighet att göra undantag från anmälningsskyl­digheten i fråga om sådana pmråden eller delar av områdena.

Undantag från skyldigheten att göra anmälan bör i sådana fall ses som ett generellt förhandsbesked från kommunen att skyddsmm inte behöver anordnas. Undantag som här avses från skyldigheten att göra anmälan för vissa delar av skyddsmmsorten bör anges i skyddsmmsplanen. Genom en hänvisning till skyddsmmsplanen i områdesplanen, i beskrivningen till stadsplanen eller på nybyggnadskartan kan de planerade byggnademas ägare få kännedom om dessa undantag. Överallt där undantag från skyl­digheten att göra anmälan inte är klart utsagd föreligger givetvis sådan skyldighet.

Inskränkningen i anmälningsplikten kräver ändring i 32 § civilförsvarsla­gen. Utredningen har lagt fram förslag till en sådan ändring. Jag förordar dock en något annan utfprmning av lagtexten än vad utredningen har föreslagit. Jag återkommer till detta i specialmptiveringen.

Det är viktigt att skilja på skyldigheten att göra anmälan och skyldighe­ten att i vissa fall bygga skyddsmm. Även i områden där anmälningsskyl­digheten tagits bort kan kommunen på olika sätt ta initiativ till att skydds-mmsbesked lämnas och skyddsrum anordnas.

2.3 Anordnande av skyddsrum i samband med genomgripande ombyggnad

Nuvarande ordning

Enligt 53 § civilförsvarslagen är den som uppför en ny anläggning eller byggnad skyldig att inrätta pch utmsta skyddsmm om kommunen har beslutat detta enligt 27 §. I 32§ föreskrivs bl. a. att anmälan skall göras till kommunen om en ny anläggning eller byggnad skall uppföras så att kom­munen kan lämna besked i skyddsmmsfrågan. I 32 och 53 §§ föreskrivs också att vad som gäller pm uppförande av ny anläggning eller byggnad även skall gälla tillbyggnad av befintlig anläggning eller byggnad. Någpn skyddsmmsbyggnadsskyldighet föreligger inte i samband med ombygg­nad.

Prop. 1982/83:161

11

Utredningen

Utredningen föreslår att sådan genomgripande ombyggnad som möjlig­gör skyddsmmsbyggande jämställs med uppförande av ny anläggning eller byggnad i fråga om skyldighet att göra anmälan och att anordna skydds­mm. Enligt utredningen kommer en inte ringa del av byggnadsverksamhe­ten i framtiden att sannolikt bestå av ombyggnad av äldre byggnader. I många fall är det bara skalet efter den gamla byggnaden kvar efter ombygg­naden. I samband med sådana byggnadsföretag kan det enligt utredningen vara möjligt att komplettera byggnaden med skyddsmm. En förutsättning är att ombyggnaden är tillräckligt genomgripande.

I ersättningsfrågan framhåller utredningen att kpstnadéma i allmänhet blir högre för skyddsmm i samband med pmbyggnad än för skyddsrum spm tillkpmmer i samband med uppförande av ny anläggning eller bygg­nad. Enligt utredningen bör därför 55 § sjunde stycket civilförsvarslagen, spm medger högre ersättning än nprmalfallet, kunna tillämpas. Dock bör enligt utredningen en liknande schablonmetod tillämpas som den som används vid ersättningens bestämmande för skyddsmm i nya anläggningar eller byggnader.

Remissinstanserna

Flertalet remissinstanser godtar utredningens förslag i denna del.

Civilförsvarsstyrelsen anser att utredningens förslag i denna del öppnar nya möjligheter att ta tillvara tillfällen då förhållandevis billiga skydds­mmsplatser i beflntliga byggnader kan anordnas.

Riksrevisionsverket betonar vikten av att förslaget genomförs så snart som möjligt. Förslaget kan enligt verket underlätta tillkomsten av skydds­mm i tätortemas innerområden där stor brist råder.

Svenska kommunförbundet framhåller i ersättningsfrågan att varje om­byggnadsprojekts kostnadsfömtsättningar är specifika och svårbedömda och därför bör ett ersättningssystem som är säkrare än det som utredning­en föreslagit övervägas.

Byggherreföreningen har inte något i sak att invända mot förslaget under fömtsättning att den ekonomiska sidan får en tillfredsställande lösning.

Hyresgästemas Riksförbund tillstyrker förslaget men framhåller att kra­vet på skyddsmm vid ombyggnad inte får belasta fastigheten ekonomiskt.-Liknande synpunkter i ersättningsfrågan framförs av Svenska Byggnads­entreprenörsföreningen och Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag.

Sveriges Fastighetsägareförbund anser att kravet på skyddsmm i sam­band med genomgripande ombyggnad måste kopplas till ett ersättningssys­tem som ger full kostnadstäckning.

Överväganden

De flesta skyddsmmmen tillkommer i dag i samband med att nya anlägg­ningar eller byggnader uppförs. Skyddsmm kan visserligen anordnas ge-

Prop. 1982/83:161

12

nom kommunens försorg med stöd av 40§ 1 mom. c) civilförsvarslagen i bl.a. befintliga byggnader, men detta är, om byggnaden inte tillhör kom­munen, såväl tekniskt som juridiskt komplicerat. I många av våra stads­kärnor, där dispens från skyldigheten att anprdna skyddsmm rått under åren 1957- 1975, är bristen på skyddsmm stor. Det är som utredningen framhåller angeläget att ta till vara alla möjligheter som bjuds att bygga skyddsmm i dessa bristområden. Någon större nyproduktion av byggna­der kommer inte till stånd i dessa områden utan den byggnation som sker består i att äldre byggnader byggs om. Det bör därför, som utredningen förprdar, vara lämpligare att inrätta skyddsrummet i anslutning till pm-byggnaden än att kpmmunen i ett senare skede med stöd av 40§ 1 mpm. c) civilförsvarslagen låter anprdna skyddsmm i byggnaden. Ägaren av bygg­naden är redan med dagens bestämmelser skyldig att tåla ett sådant in­grepp. Jag förprdar därför att 32 och 53 §§ civilförsvarslagen kompletteras med en föreskrift som jämställer genomgripande ombyggnad med uppfö­rande av ny anläggning eller byggnad. Med ombyggnad avses härvid det­samma som i byggnadsstadgan. Skyldighet föreligger i dag att söka bygg­nadslov för sådan ombyggnad. Regeringen eller den myndighet regeringen utser får närmare komplettera med de verkställighetsföreskrifter som kan behövas för tillämpningen av vad som nu förordas. Genom förslaget kom­mer kommunerna att få bättre möjligheter att genomföra skyddsmmspla­nerna i den pmfattning som tillgängliga medel och övriga omständigheter medger. Handläggningsgången blir också enklare.

I fråga om ersättningen för dessa skyddsmm delar jag utredningens uppfattning. Skyddsmmmen kommer sannplikt att bli dyrare än de skydds­rum spm uppförs i samband med uppförande av ny anläggning eller bygg­nad. Den ersättningsschablon som används för ersättningens bestämman­de för skyddsmm i nybyggnad kan således inte användas. I stället bör 55 § sjunde stycket civilförsvarslagen kunna tillämpas. Enligt detta lagmm får ersättningen bestämmas till högre belopp om tillämpningen av normala ersättningsregler med hänsyn till skyddsmmmmets utförande leder till att ersättningen blir uppenbart obillig för den ersättningsberättigade. Vissa av remissinstanserna har uttryckt farhågor för att ersättningen inte blir till­räcklig om ersättningens storlek även i dessa fall bestäms med hjälp av schabloner på liknande sätt som ersättningen för skyddsrum som anordnas i samband med uppförande av nya anläggningar eller byggnader. Enligt min mening är dessa farhågor överdrivna. Schablpnema bör nämligen kunna utformas så att de spm åläggs att bygga sådana skyddsmm inte belastas ekonpmiskt. Det får ankpmma på regeringen eller myndighet spm regeringen utser att bestämma hur schablpnema skall beräknas.

Prop. 1982/83:161

13

2.4 Bidrag till anordnande av mindre skyddsrum på enskilt initiativ

Nuvarande ordning

F. n. finns inte någon möjlighet att få ersättning av statiiga medel för mindre skyddsrum som uppförs på enskilt initiativ.

Utredningen

Utredningen framhåller att det finns ett intresse hps allmänheten att kunna skydda sig i händelse av krig. Detta har medfört att det har kpmmit fram ett antal förslag till prefabricerade skyddsmm spm är avsedda för ett hushåll och som i allmänhet rymmer 4-10 personer. Enhgt utredningen får civilförsvarsstyrelsen regelbundet förfrågningar om bidrag kan erhållas för anordnande av sådana skyddsmm. Enligt utredningen är det angeläget att uppmuntra enskilda initiativ för att åstadkpmma skydd. Det bör därför enligt utredningen kunna utgå visst statiigt bidrag till sådana skyddsmm. Bidraget kan lämpligen till storleken motsvara en genomsnittiig kpstnad för att anprdna andra skyddsrum i samma typ av bebyggelse. Enligt utred­ningen uppgår den genpmsnittiiga ersättningen för en skyddsrumsplats i prisläge febmari 1981 till 1600kr. i byggnad med betongstomme och till 2600 kr. i byggnad utan betpngstomme, vilket pfta är alternativet i villaom­råden. Enligt utredningen bör en fömtsättning för att bidrag skall kunna lämnas vara att skyddsrummet behövs enligt skyddsrumsplanen. Det skall således ligga inom en skyddsmmsort, dét skall vara brist på skyddsmm i omgivningen pch det skall även i övrigt bedömas vara angeläget att skyddsrummet kommer till. En annan fömtsättning bör enligt utredningen vara att skyddsmmmet uppfyller skäliga krav på skyddsförmåga.

Remissinstanserna

Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller lämnat förslaget i denna del utan erinran.

Civilförsvarsstyrelsen anser att det bör prövas om det är lämpligt att ge bidrag för anordnande av mindre skyddsrum som här avses även i områden som ligger utanför skyddsmmsorter.

Riksrevisionsverket anser att förslaget medför att statens utgifter ökar, men har inte något att erinra mot att denna bidragsmöjlighet ges inom gällande ramar för plika civilförsvarsåtgärder.

Hyresgästernas Riksförbund är mycket tveksamt till utredningens för­slag och anser att en utveckling mot privata skyddsrum i småhus inte bör stimuleras.

Överväganden

Enligt min mening är det väsentiigt för försvarsviljan att, spm utredning­en har kpnstaterat, det hos allmänheten finns ett intresse av att ta initiativ till att bygga skyddsrum. I många pmråden är det svårt att bygga bprt den

Prop. 1982/83:161

14

brist på skyddsmm spm finns geinpm att endast bygga skyddsmm i sam­band med att nya anläggningar kommer till. Bebyggelsen kan i vissa fall vara så gles att det inte går att nå ekonpmiskt försvarbar stprlek på skyddsmmmen. Det kan pckså vara så att nybyggnadsverksamheten är så låg att lämpliga tillfällen inte ges. I sådana pmråden kan det vara lämpligt med enskilda initiativ för att kunna lösa skyddsfrågan. Jag förprdar således i hkhet med utredningen och de flesta remissinstansema att möjlighet skapas för att ge statsbidrag till skyddsmm som anordnas på enskilt initia­tiv.

De nu nämnda skyddsmmmen bör i allmänhet kunna rymma 4-10 personer. De kan vara prefabricerade och grävas ner eller förses med jprdtäckning pch placeras i anslutning till den egna bpstaden. De kan också anordnas i befinthga källare eller tillkomma i samband med nybyggnad.

En fömtsättning för att kunna få bidrag av statliga medel bör vara att kommunen bedömer att det är angeläget att skyddsrummet anordnas. Jag kan inte dela civilförsvarsstyrelsens uppfattning att skyddsrummen bör kunna anordnas även utanför skyddsmmsorterna. Enligt min mening bör dessa endast ifrågakomma inom skyddsmmsprter pch där det är stpr brist på skyddsmmsplatser i pmgivniiigen. Skyddsrummen bör inte tillåtas i pmråden som skall utrymmas vid krig pch krigsfara, t. ex. i pmråden som ligger nära militära bekämpningsmål. Skyddsmmmen bör också, som ut­redningen framhålht, uppfylla skäliga krav på skyddsförmåga. Det behöver dock enligt min mening inte nöd\'ändigtvis ställas samma krav som gäller för nuvarande skyddsmm. Det får ankpmma på regeringen eller myndighet spm regeringen utser att närmare utfprma vilka tekniska krav som bör ställas på dessa skyddsrum.

Jag delar utredningens förslag i fråga pm beräkningen av statsbidragets storlek. Bidraget bör således uppgå till vad som utgör en genpmsnittlig ersättning för en skyddsrumsplats i motsvarande typ av bebyggelse, I prisläge febmari 1981 utgjorde detta belopp enligt utredningens uppfatt­ning 2600 kr. Beloppet bör sedan anpassas till kostnadsläget i orten vid tiden för slutbesiktningen av skyddsrummet. I beloppet bör ingå ersättning för framtida vård och underhåll. Den spm äger en anläggning eller byggnad spm inrymmer skyddsmm av ifrågavarande art bör enligt min mening vara skyldig att vårda Pch underhålla skyddsrummet.

Den spm önskar att inrätta ett skyddsmm mot bidrag av statliga medel bör således först inhämta kpmmunens gpdkännande i frågan. Kpmmunen bör därvid göra bedömningen pm skyddsrummet är angeläget pch pm den tekniska beskrivningen 

fyller.de

krav som ställts upp. De medel spm kan avsättas för att få till stånd dessa skyddsmm måste tas från det tptala anslag spm statsmakterna anslår till skyddsmmsbyggandet. Det innebär att ett pmfattande skyddsmmsbyggande på enskilt initiativ i mptsvarande mån minskar tillkomsten av andra skyddsmm. En alltför långtgående utveck­ling i denna riktning är givetvis inte önskvärd. Enligt min mening bör

Prop. 1982/83:161

15

därför medlen till de skyddsmm som anprdnas på enskilt initiativ begrän­sas. Jag avser Pckså att föreslå regeringen att uppdra åt civilförsvarsstyrel­sen att noga följa verksamheten och fortlöpande delge regeringen sina erfarenheter.

2.5 Vård och underhåll av skyddsrum som anordnas i befintliga byggnader m.m.

Nuvarande ordning

Enligt 40§ 1 mom. c) civilförsvarslagen åligger det kommunen bl.a. att inrätta och utrusta skyddsmm som skall anordnas i befintlig anläggning eller byggnad utan samband med tillbyggnad. Enligt 54 § andra stycket får länsstyrelsen medge ägaren av sådan anläggning eller byggnad, om denne är annan än kommunen, att i stället för kommunen inrätta ifrågavarande skyddsmm. Enligt 40 § 1 mom. d) åligger det kommunen att vårda och underhålla nu nämnda skyddsmm. Kommunen eller ägaren om denne har inrättat skyddsmmmet har rätt till ersättning av statsmedel. Kommunen får dock inte någon ersättning för den vård och det underhåll av skydds­mmmet som åligger kommunen.

Utredningen

Utredningen framhåller att i våra 14 största tätorters innerpmråden finns ett antal skyddsrum spm aldrig har färdigställts samt ett antal utrymmen som tidigare har varit skyddsrum men spm numera av plika skäl har avförts som skyddsrum. Enligt utredningens mening skulle dessa utrym­men kunna ställas i ordning till fullgoda skydd om den framtida underhålls­frågan löstes på annat sätt än vad spm nu gäller. Utredningen föreslår därför att när skyddsrum anordnas i en befintlig byggnad, byggnadens ägare blir skyldig att vårda Pch underhålla skyddsmmmet och att denna får ersättning av statsmedel för detta.

Remissinstanserna

Av remissinstanserna har endast civiU"örsvarsstyrelsen yttrat sig i denna del av ärendet. Styrelsen anser att samma regel för vård och underhåll bör gälla oberoende av hur skyddsrummet har kommit till. Mot bakgmnd av att det kpmmer att ske en ökad satsning på skyddsmm i befintliga byggna­der under de närmaste åren pch att frågan pm vård och underhåll av dessa skyddsmm betraktas spm ett prpblem av kpmmunerna anser styrelsen att det är mycket angeläget att utredningens förslag genomförs snarast.

Överväganden

Jag viU för min del framhålla att det f.n. inte finns särskilt många skyddsmm spm har anordnats enligt 40 § I mom. c) civilförsvarslagen i andra än av kommunen ägda byggnader. I dessa få fall har frågan om

Prop. 1982/83:161

16

framtida vård och underhåll lösts genom avtal mellan byggnadens ägare och kommunen. Som utredningen framhållit kan i framtiden en ökad aktivitet på detta område förväntas genom ökade möjligheter till särskilda bristtäckningsåtgärder. Jag kan dock f.n. inte se några större svårigheter att genomföra sådana bristtäckningsåtgärder med nuvarande system. Jag har också i det föregående förordat att skyldighet skall föreligga för ägare att inrätta skyddsrum vid genomgripande pmbyggnad av anläggningar och byggnader. Detta torde i viss mån minska behovet för kommunerna att täcka brister med åtgärder i befinfliga anläggningar och byggnader. Med hänsyn till vad jag nu har anfört anser jag att utredningens förslag i denna del inte f. n. bör genomföras. Jag förprdar emellertid att civilförsvarslagen nu ändras på så sätt att kpmmunen får skälig ersättning av statsmedel för framtida vård pch underhåll av skyddsmm spm anprdnas enligt 40 § 1 mom. c) civilförsvarslagen.

3   Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom försvarsdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74).

Lagförslaget är i och för sig av den karaktären att det faller inom området för lagrådets granskning enlig 8 kap. 18 § regeringsformen. De föreslagna ändringarna är emellertid av tekniskt enkel beskaffenhet och har inte den betydelse för enskilda att lagrådets yttrande behöver inhäm­tas.

4 Specialmotivering

Förslaget till lag om ändring i civiiförsvarslagen (1960: 74)

32§

I denna paragraf finns bestämmelser om anmälan till kommun och be­sked av kommunen i skyddsmmsfrågor. Spm framgår av den allmänna motiveringen bör detta förfarande förenklas och möjhghet ges för kpm­munen att bestämma att anmälan inte behöver göras i vissa fall.

Huvudprincipen är alltjämt att den som avser att uppföra en ny anlägg­ning eller byggnad inom en skyddsmmsort skall anmäla detta till kom­munen. Det åligger sedan kommunen att lämna den som har gjort anmälan besked humvida skyddsmm skall anordnas eller inte. Enligt den ändring i paragrafen som nu föreslås bemyndigas regeringen eller, efter regeringens bestämmande, kommunen att föreskriva undantag från anmälningsskyl­digheten. De föreskrifter som reglerar vilka områden och vilka typer av byggnader som kan undantas från anmälningsskyldigheten får meddelas av regeringen.

Prop. 1982/83:161

17

De områden som bör undantas är givetvis sådana där behovet av skyddsrumsplatser redan är tillgodosett. Andra områden kan vara sådana där risken för skadegörelse vid krig bedöms vara relativt liten samtidigt som det är dyrare än inom andra områden att bygga skyddsmm.

Vilka slag av byggnader som skall omfattas av undantaget har exemplifi­erats av utredningen. Jag kan ansluta mig till utredningens överväganden. Följaktligen bör anmälan kunna underlåtas vid uppförandet av mindre byggnader. Utredningen har angett en bmksarea på 40 m som en lägsta gräns.

F.n. föreskrivs i tredje stycket att vad som gäller uppförande av ny anläggning eller byggnad också skall gälla tillbyggnad av befintUg anlägg­ning eller byggnad. Begreppet tillbyggnad används i denna lag i samma betydelse som det har i byggnadslagstiftningen. Enligt vad som framgår av den allmänna motiveringen bör även anmälan göras då en genomgripande ombyggnad sker av en anläggning eller byggnad. En föreskrift om detta har lagts till detta stycke. Föreskriftens utformning anknyter till 75 § c) bygg­nadsstadgan (1959: 612). I övrigt har paragrafen ändrats redaktionellt.

33a§

Som framgår av den allmänna motiveringen förordas att möjlighet bör finnas att få bygga ett skyddsmm med bidrag av statsmedel trots att någon skyldighet att bygga skyddsmm inte finns. I denna paragraf har tagits in bestämmelser om att den som vill bygga ett nu nämnt skyddsrum måste ha kommunens godkännande. Om kommunen således anser att skyddsrum­met bör byggas får kommunen bestämma detta. Kommunen bör därvid i sitt godkännande ange de villkor som skall gälla för skyddsmmmet, exem­pelvis dess storlek och inom vilken tid det skall färdigställas. Kommunen bör också upplysa vederbörande om vilken ungefärlig ersättning han kan räkna med. Ersättningsreglerna finns intagna i en ny 56 §.

41      §

I denna 41 § 1 niom. föreskrivs bl. a. att i varje kommun en civilförsvars­nämnd skall ha hand om kommunens civilförsvarsuppgifter med vissa undantag. Kommun får tillsätta särskild civilförsvarsnämnd eller uppdra åt annan nämnd att vara civilförsvarsnämnd. Kommunfullmäktige får emel­lertid uppdra åt annan nämnd än civilförsvarsnämnd att upprätta skydds­mmsplan och att lämna besked enligt 32 §. Med hänsyn härtill bör också kommunfullmäktige få uppdra åt annan nämnd än civilförsvarsnämnd att lämna godkännande enligt den nya 33a§. Ett tillägg om detta har gjorts i första momentet i denna paragraf.

42      §

I denna paragraf finns bestämmelser om ersättning till kommunen för åtgärder som den vidtar enligt 40 § I mom. b) eller c). Som framhålhts i den 

2   Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 161

Prop. 1982/83:161

18

allmänna motiveringen bör kommunen också få ersättning av staten för den vård och det underhåll som kommunen enligt 40 § 1 mom. d) är skyldig att vidta i fråga om de i 40 § 1 mom. c) nämnda anordningama. Ersättning­ens storlek bör bestämmas av regeringen eller den myndighet som rege­ringen utser. Paragrafen har ändrats i enlighet med det anförda.

53 §

Ändringen i första momentet av denna paragraf är föranledd av ändring­en 132 §.

56§

I denna nya paragraf har tagits in bestämmelser om bidrag till skyddsmm som anordnas med stöd av nya 33a§. I den allmänna motiveringen har bakgmnd och motiv till denna pai-agraf angetts. Ersättningen bör således utges med ett schablonbelopp som beräknas motsvara den genomsnittliga ersättningen för en skyddsmmsplats inkl. ett fast belopp för framtida vård och underhåll. Beloppet bör fasts-tällas av regeringen och tas in i skydds-mmsförordningen (1979: 90). Beloppet bör sedan kunna räknas upp med hänsyn till kostnadsläget i orten och vid tidpunkten för slutbesiktningen av skyddsmmmet enligt samma regli;r som enligt 23 - 25 §§ skyddsrumsför­ordningen gäller för skyddsmm som anordnas och ersätts enligt 53 § 1 mom. civilförsvarslagen. Bidraget bör bestämmas av länsstyrelsen och utbetalas när skyddsmmmet har slutbesiktats och godkänts. Vidare bör den som äger en anläggning eller byggnad med ett skyddsrum som anord­nats med stöd av 33 a § vara skyldig att vårda och underhålla skyddsmm­met. Paragrafen har utformats i enlighet med det anförda.

Av 57 § e) framgår att en ägare av nu nämnda skyddsmm kan vara skyldig att under civitförsvarsberedskap upplåta detta skyddsrum åt be­folkningen enligt vad som föreskrivs av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer.

83§

I denna paragraf finns besvärsbestämmelser.

I andra stycket föreskrivs bl. a. att talan mot länsstyrelsens beslut om ersättning enligt 53 § förs hos kammarrätten. Beslut om bidrag enligt nya 56 § bör kunna överklagas till kammarrätten. Andra stycket har ändrats i enlighet med det anförda.

Beslut av kommunal myndighet att vägra godkännande enligt nya 33 a § bör inte kunna överklagas. I fjärde stycket har därför lagts till beslut enligt 33a§.

Ikraftträdandebestämmelser

Lagändringarna bör träda i kraft den 1 juli 1983. Anmälan som före den I juli 1983 gjorts enligt 32 § bör efter den 30 juni 1983 kunna prövas mot de

Prop. 1982/83:161

19

nya bestämmelsema. Någon särskild övergångsbestämmelse om detta be­hövs inte. I fra om ombyggnad som påbörjats eller för vilken byggnads­lov sökts före den 1 juli 1983 bör däremot äldre bestämmelser gälla, dvs. att någon anmälan inte behöver göras eller att. någon skyddsmmsbygg­nadsskyldighet inte föreligger. Om någon däremot avser att vidta en ge­nomgripande ombyggnad och vid lagens ikraftträdande ännu inte ansökt om byggnadslov måste vederbörande efter den 30 juni 1983 först göra en anmälan enligt 32 § i den nya lydelsen. Eri bestämmelse med innehåll som nu sagts har tagits in i övergångsbestämmelserna till lagen.

5   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att antaga förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74).

6   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1982/83:161

21

Bilaga 1

FORSVARS-DEPARTEMENTET

SKYDDSRUM

Förslag till

administrativa förenklingar m m

Promemoria

avgiven av skyddsrumsutredningen

Ds Fö 1982:2

Prop. 1982/83:161

 22

Ds F

ö

 1982:2

Till statsr

å

det och cheilen f

ö

r f

ö

rsvarsdepartementet

Regeringen bemyndigade den 18 juni 1975 chefen f

ö

r f

ö

r­svarsdepartementet att tillkalla h

ö

gst fyra sakkunniga med uppdrag att l

ä

mna f

ö

rslag till best

ä

mmelser f

ö

r 

ö

verg

å

ng till 

ä

ndrat skyddsrumssystem. Den 24 januari 1980 utvidgade regeringen uppdraget till att omfatta en vidareutveckling av skyddet f

ö

r befolkningen i krig.

Den 18 juni 1975 tillkallades som ledam

ö

ter generaldirekt

ö­

ren Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], tillika ordf

ö

rande, direkt

ö

ren G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN], d

å

varande riksdagsledamoten Svea[REDACTED_EFTERNAMN] och l

ä

ns­r

å

det Uno.Williamsson. Den 25 februari 1980 tillkallades dessutom riksdagsledamoten Olle[REDACTED_EFTERNAMN] att vara ledamot av utredningen.

Till experter uts

å

gs hovr

ä

ttsassessorn Bj

ö

rn Janson, nuvarande departementsr

å

det Peter Lagerblad, d

å

varande kanslir

å

det G

ö

sta Terstad Scunt till sekreterare nuvarande avdelningsche­fen John Tj

ö

rneryd. Sedermera har till experter utsetts avdelningsdirekt

ö

ren Jan-Erik Egnell, f

ö

rsvarsdirekt

ö

ren Lars Edm

é

n, sekreteraren Kurt Krona, nuvarande planeringsdi­rekt

ö

ren Birgitta B

ö

hlin, avdelningsdirekt

ö

ren Sven-Erik Fr

ö

din, departementssekreteraren Aage Frank och docenten Charles Str

ö

mblad. Till bitr

ä

dande sekreterare har f

ö

rordnats nuvarande avdelningsdirekt

ö

ren Sten-Inge[REDACTED_EFTERNAMN].

Departementsr

å

det Peter Lagerblad och planeringsdirekt

ö

ren Birgitta B

ö

hlin har p

å

 egen beg

ä

ran entledigats fr

å

n sina uppdrag.

Utredningen har antagit ben

ä

mningen 1975 

å

rs skyddsrumsutred­ning.

Utredningen har tidigare 

ö

verl

ä

mnat f

ö

rslag till best

ä

mmel­ser f

ö

r kommunal skyddsrumsplanering och bet

ä

nkandet (Ds F

ö

1977:1) "Normalkostnad f

ö

r skyddsrum". Den 26 juni 1979 

ö

verl

ä

mnade utredningen till regeringen f

ö

rslag till best

ä

m­melser f

ö

r produktion av skyddsrum. Vidare har ett f

ö

rslag till system f

ö

r styrning och administration av skyddsrumsbyg­gandet utarbetats. I promenorian (Ds F

ö

 1980:7) "Befolkning­ens skydd i krig" har utredningen redovisat 

é

tt f

ö

rslag till utveckling av ett system som ger en 

ö

vergripande syn p

å 

skyddet f

ö

r befolkningen samt l

ä

mnat vissa synpunkter p

å 

skyddsrumsbyggandets ekonomi.

Prop. 1982/83:161

23

I promemorian (Ds F

ö

 1981:6) "Besiktning, underh

å

ll och f

ö

rb

ä

ttringar av skyddsrum" har utredningen betonat vikten av att befintliga skyddsrum underh

å

lls samt f

ö

reslagit en fast organisation f

ö

r besiktning av 

ä

ldre skyddsrum. Utredningen har vidare f

ö

reslagit att staten skall kunna l

ä

mna ers

ä

ttning f

ö

r att f

å

 vissa brister i skyddsruiomen tillr

ä

ttade.

Utredningen har i promemorian (Ds F

ö

 1981:8) redovisat f

ö

rslag till en modell f

ö

r en kommunal skyddsplan samt f

ö

rslag till vissa erforderliga 

ä

ndringar i civilf

ö

rsvars­lagen. Vidare belyses i n

ä

mnda promemoria kostnaderna f

ö

r att uppr

ä

tta en skyddsplan. I en s

ä

rskild promemo­ria (Ds F

ö

  1981:9) "Redovisning av studier gjorda i samband med skyddsrumsutredningens arbete" redovisas de s

ä

rskilda studier som genomf

ö

rts f

ö

r att ge underlag f

ö

r f

ö

rslag till utformningen av lokala skyddsplaner.

Utredningen

ö

verl

ä

mnar h

ä

rmed promemorian (Ds F

ö

 1982:2) "Skyddsrum, f

ö

rslag till administrativa f

ö

renklingar mm". I denna f

ö

resl

å

r utredningen vissa 

ä

ndringar i civilf

ö

rsvarslagen, skyddsrumsf

ö

rordningen och bostads-finansieringsf

ö

rordningen som bed

ö

ms vara 

ä

gnade att underl

ä

tta ett 

ä

ndam

å

lsenligt skyddsrumsbyggande samt minska det administrativa arbetet i samband med detta.

Med avl

ä

mnandet av denna promemoria anser utredningen att dess utredningsuppdrag 

ä

r slutf

ö

rt.

Stockholm i februari 1982

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Olle[REDACTED_EFTERNAMN]

G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN]

Svea[REDACTED_EFTERNAMN]

Uno Williamsson

/John Tj

ö

rneryd Sten-Inge[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1982/83:161

24

INNEHALLSF

Ö

RTECKNING

SID

F

ö

rslag till lag om 

ä

ndring i civilf

ö

rsvars­

lagen

(1960:74)

F

ö

rslag till f

ö

rordning om 

ä

ndring i skydds­

rumsf

ö

rordningen

(1979:90)

F

ö

rslag till f

ö

rordning om 

ä

ndring i bostads­finansieringsf

ö

rordningen      (1974 :946)

1

INLEDNING............................................ 

2

SKYDDSRUM I SAMBAND MED UPPF

Ö

RANDE AV NY ANL

Ä

GGNING ELLER BYGGNAD    

2.1

Anm

ä

lan om avsikt att uppf

ö

ra ny anl

ä

ggning eller byggnad 

2.2

Anordnande av skyddsrum i sarr

±

)and med genomgripande ombyggnad      

2.3

Schabloner f

ö

r ber

ä

kning av ers

ä

tt­ning f

ö

r anordnande av skyddsrum ..

2.4    Skyddsrum i sm

å

hus ..................... 

2.5    Skyddsrum i statliga byggnader ...

3

BIDRAG TILL ANORDNANDE AV MINDRE SKYDDS­RUM SOM UPPF

Ö

RS PA ENSKILT INITIATIV ...

4

FASTSTRLLELSE av 

SKYDDSRUMSPLANER .. 

5

V

Ä

RD OCH UNDERH

Ä

LL AV SKYDDSRUM SOM ANORDNAS I BEFINTLIGA BYGGNADER 

6

FREDSANV

Ä

NDNING OCH UTFORMNING AV SKYDDSRUM         

BILAGA   Exempel p

å

 sm

å

hus med skyddsrum och ber

ä

knade j

ä

mf

ö

relsebelopp enligt bostadsfinansieringsf

ö

rordningen ...

Prop. 1982/83:161

25

F

ö

rslag till

Lag om 

ä

ndring i civilf

ö

rsvarslagen (1960:74)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs i fr

å

ga om civilf

ö

rsvarslagen (1960:74) dels att 32 och 33 

§§

, 40 

§

 1 mom. samt 53 

§

 1 mom. skall ha

nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall inf

ö

ras ett nytt moment, 53 

§

 3 mom.,

och en ny paragraf, 55 

ä

§

, av nedan angivna lydelse.

HuvtitLandz Zydztiz

föKzitagzn Zydzliz

32  

§

1.

den som har gjort anm

ä

lan medgiver det,

2.

byggnadslov eller godk

ä

nnande enligt 33 

§

 andra stycket icke har s

ö

kts inom tv

ä

ä

r fr

ä

n beskedets dag eller

3.

i fr

å

ga om anl

ä

ggning eller byggnad som tillh

ö

c staten upp­f

ö

randet icke har p

å

b

ö

rjats inom tid som s

ä

gs i 2.

Avser n

å

gon att uppf

ö

ra ny anl

ä

ggning eller byggnad inom skyddsrumsort, skall 

han armäZa. d&margin-right:13.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:3.0pt;margin-bottom:.0001pt'> A-wikelse fr

å

n besked som av­ses i 

iöuta. 

stycket f

å

r g

ö

ras endast om

Avser någon att uppföra ny anläggning eller byggnad  inom skyddsrumsort,   skall armäJLan göfuu tiiZ komrtunon on\ 4.ntz a.yi-täggningzn ziZvi hijggnadzn. öA wppzn-boAt ofön.eJnU.g   med ikyddifmmbyg-gandz.

Konmunzn idA. bzitänma. att an-mäZajri intz kzZZzn. bzhöveA göA/u öK anJUxQgruyig zZJLzA byggnad om åkyddi-fuumibyggandzt äA appenboAt otämptigt zttzÅ. onödigt mzd hämyn tÅJUL

1. bzdömni.ngzyL au liikzfina ö/i ikadz-gd/izlUtZ andzn. kfuig och kodtnadztvna. %ÖK att cinoidm. ikydd&margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:4.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

1.  bzhovet au ikydd&margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Det 

å

ligger kommunen att l

ä

mna den som har gjort anm

ä

lan be­sked huruvida skyddsrum skall anordnas i anl

ä

ggningen eller byggnaden och, om s

å

ä

r fallet, uppgift om det antal personer som skall beredas plats i detta.

Avvikelse fr

å

n besked som av­ses i 

tAzdjz 

stycket f

å

r g

ö

ras endast om

Vad i denna paragraf s

ä

gs om uppf

ö

rande av ny anl

ä

ggning eller byggnad skall 

ä

ven g

ä

lla tillbyggnad av befintlig an­l

ä

ggning eller byggnad.

Lagen omtryckt 1975:712

Vad  i denna paragraf  sägs om uppförande av ny anläggning eller, byggnad  skall  även gälla tillbyggnad av befintlig an­läggning eller byggnad. Vztiamma. göLtZA \)Åd iddan gznomgtu.pandz om­byggnad att 

mojti.gb.zt

gzj> att anoAdna ikydcLiAum -t antäggnÅngzin. ztlzA. byggnadzn.

HäAmoAz ('ölziikAiiteA. om ikylxLighetzn att göna. armäLan mzddeZmi a.v /tee-tvingzn zZlzn. myndighet iom nzgzxingzn

WtiZA..

Prop. 1982/83:161

26

UwoAondz lydeJUz

föKZitagen lydzJUz

33  §

F

ö

religger skyldighet att s

ö

ka byggnadslov f

ö

r anl

ä

ggning eller byggnad inom skyddsrumsort, ankommer det p

ä

 byggnadsn

ä

mnden att vid pr

ö

vning av ans

ö

kan om s

å

dant lov tillse, att byggnadsf

ö

re­taget 

ö

verensst

ä

mmer med besked enligt 32 

§

 samt med best

ä

mmel­serna i 29 och 30 

§§

 och med st

ö

d av dessa meddelade f

ö

re­skrifter.

Vill n

å

gon, d

å

 skyldighet ej f

ö

religger att s

ö

ka byggnadslov, utf

ö

ra s

å

dant byggnadsf

ö

:retag som avses i 32 

§

, 

å

ligger det honom att 1 f

ö

rv

ä

g inh

ä

mta l

ä

nsstyrelsens godk

ä

nnande av byggnadsf

ö

retaget 1 omf

ö

.-rm

ä

lda h

ä

nseenden, dock ej 1 fr

ä

ga om byggnad som tillh

ö

r staten.

föizUjggzA.

ej 

bukzd znlUgt 11  §

,

Byggnadslov eller godk

ä

nnande

må. 

byggnadslov eller godk

ä

n-

enligt andra stycket d/i 

intz

nande enligt andra stycket ej

meddelas 

utan att ttkydd&margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:156.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 40

§

1 mom.  

Ut

ö

ver de uppgifter som ankomma p

ä

 kommun enligt 4 och 7 kap. 

å

ligger det kommun att

a)

genom sina myndiieter l

ä

mna l

ä

nsstyrelsen och civilf

ö

rsvars­chefen bitr

ä

de i s

å

dana fr

å

gor r

ö

rande civilf

ö

rsvaret som hava samband med de s

ä

rskilda myndigheternas verksamhetsomr

å

den, var­vid kommun bland annat har att p

å

 d

ä

rom gjord framst

ä

llning till­handah

å

lla tillg

ä

ngliga, f

ö

r civilf

ö

rsvaret erforderliga bygg­nadsritningar, kartor och dylikt;

b)

i enlighet med g

ä

llande organisationsplan inr

ä

tta och utrusta ledningscentraler och andra skyddade uppeh

å

llsplatser f

ö

r det allm

ä

nna civilf

ö

rsvaret samt vidtaga andra byggnadsanordningar 

ä

vensom reservanordningar som 

ä

ro avsedda uteslutande f

ö

r brand­f

ö

rsvarets f

ö

rs

ö

rjning med vatten s

å

 ock under civilf

ö

rsvarsbe­redskap, i den omfattning civilf

ö

rsvarsstyrelsen eller efter dennas allm

ä

nna anvisningar l

ä

nsstyrelsen best

ä

mmer, utf

ö

ra ledningscentraler och andra skyddade uppeh

å

llsplatser samt vid­taga andra byggnadstekniska 

å

tg

ä

rder avseende det lokala civil­f

ö

rsvaret, oaktat 

å

tg

ä

rderna icke upptagits i organisations­planen;

c)

inr

ä

tta och utrusta skyddsrum som p

å

 grund av beslut enligt 27 

§

 skall anordnas i befintlig anl

ä

ggning eller byggnad utan samband med tillbyggnad eller p

ä

 mark, som 

ä

r avsedd f

ö

r gata, torg, park eller annan allm

ä

n plats, 

ä

vensom vidtaga f

ö

rbere­delser som avses i 22 

§

 andra stycket och, enligt vad regering­en eller myndighet som regeringen utser d

ä

rom f

ö

rordnar, under civilf

ö

rsvarsberedskap iordningst

ä

lla utrymmen som d

ä

r avses till skyddsrum;

d)  v

å

rda och underh

ä

lla de     d) v

ä

rda och underh

å

lla de

under b) 

och  

c) omf

ö

rm

ä

lda      under b) omf

ö

rm

ä

lda anordning­

anordningarna;

arna;

Prop. 1982/83:161

27

NavoAondz lydeJLiz

FöAZ&margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:5.0pt;margin-bottom:.0001pt'> t)  

tillhandah

ä

lla l

ä

mpliga lokaler f

ö

r civilf

ö

rsvarets admini­stration samt, i den m

å

n skyldighet h

ä

rutinnan icke 

å

vilar 

ä

gare eller innehavare av anl

ä

ggning eller byggnad, f

ö

r f

ö

rvaring av materiel och utrustning f

ö

r civilf

ö

rsvaret 

ä

vensom f

ö

r utbild­ningsverksamheten inom civilf

ö

rsvaret;

g) svara f

ö

r avl

ö

ning och annan ers

ä

ttning till personal, vars tj

ä

nstg

ö

ring i civilf

ö

rsvaret enligt 20 

§

 skall anses fullgjord i kommunal anst

ä

llning;

h) under civilf

ö

rsvarsberedskap samt vid utbildning och 

ö

vning, i den omfattning organisationsplanen angiver, till allm

ä

nna civilf

ö

rsvarets f

ö

rfogande st

ä

lla kommunen tillh

ö

rig materiel och annan egendom; samt

i)   ä trafikled eller annan allmän plats    där kommunen ansvarar för gatu- eller väselysning, vidtaga erforderliga anordningar för den väg­ledande belysning,   som enligt organisationsplanen skall finnas där uiKäer mörkläggning."

53  §

2

1 mom.    

Uppf

ö

res ny anl

ä

ggning eller byggnad inom skyddsrumsort p

å

 mark, som 

ä

r avsedd f

ö

r annat 

ä

hdam

å

l 

ä

n gata, torg, park eller annan allm

ä

n plats, 

ä

r anl

ä

ggningens eller byggnadens 

ä

gare skyldig att inr

ä

tta och utrusta skyddsrum, som skall anordnas i anl

ä

gg­ningen eller byggnaden p

å

 grund av beslut enligt 27 

§

.

Den som med nyttjander

ä

tt innehar fastighet eller byggnad eller del d

ä

rav m

å

 ej hindra 

ä

garen att d

ä

r inr

ä

tta skyddsrum.

Den som 

ä

ger anl

ä

ggning eller.byggnad, i vilken skyddsrum anordnats enligt f

ö

rsta stycket, 

ä

r skyldig att v

å

rda och underh

å

lla skydds­rummet och dess utrustning.

Den som anordnar skyddsrum enligt f

ö

rsta stycket 

ä

ger r

ä

tt att av statsmedel utf

å

 ers

ä

ttning h

ä

rf

ö

r enligt de grunder som angivas i 55 

§

. Ers

ä

ttningen best

ä

mmes av l

ä

nsstyrelsen och utbetalas n

ä

r slutbesiktning av skyddsrummet har 

ä

gt rum.

Vad  i denna paragraf  sägs om

Vad i denna paragraf  sägs om

uppförande av ny anläggning

uppförande av ny anläggning

eller byggnad skall  även gälla

eller byggnad skall även gälla  till-

tillbyggnad av befintlig an-

byggnad zttzn. iddan. genorngfvipandz

läggning eller byggnad.

ombyggnad iom avizi .c 32 § av be-

fintlig anläggning eller byggnad.

3 mom. Vzn iom ägzt anlåggntng ztlzti byggnad -i viikzn ikyddiAum han. an-oAdnati zntigt 40 § / tnom. c) eZZzA 54 § andfia itycket äA. ikyldi att vånda och andznhåJUa ikyddi/uvmzt. KgoAzn äA bz/iättigad till ikålig CAiättrUng av itatim&margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:9.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

2 Senaste lydelse  1978:782

Prop. 1982/83:161

Nuvanandz lydzt&font-family:Verdana'>

FäKzilagzn lydzliz

28

Denna lag träder i kraft

55 a  §

Om &font-family:Verdana'>

Prop. 1982/83:161

29

F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i skyddsrumsf

ö

rordningen (1979:90)

Regeringen f

ö

reskriver i fr

å

ga om skyddsrumsf

ö

rordningen (1979:90)

deti  

att 4,6,16, 17., 20, 22, 27 och 30 

§§

 skall ha nedan angivna

lydelse,

deli att  i  förordningen  skall  införas  tre nya paragrafer,  ISa,

26a och  26b  §§,   av nedan angivna  lydelse.

NavoAandz lydzliz

fönzitagzn lydeLiz

4   

§

Skyddsrumsplanen  skäll   innehålla uppgifter om skyddsrumsortens indelning  i  skyddsrumsområden.

Om komnmzn han. bzitåmt att andantag ndn ikytdighzt att göna anmälan zntigt 32 § civiZiön.ivaAilagen {1960:74] ikalZ gälla. ön. vina dztoA av ikyddi-numionten ikall dztta avigzi i ikyddi-numiplanen.

6   §

Skyddsrumsplanen g

ä

ller inte

Skyddsrumsplanen g

ä

ller inte

f

ö

rr

ä

n l

ä

nsstyrelsen fastst

ä

llt f

ö

rr

ä

n l

ä

nsstyrelsen fastst

ä

llt

planen i fr

å

ga om

planen i fr

å

ga om skyddsrums-

ortens gr

ä

nser, /.skyddsrumsortens gr

ä

nser,

2.

indzlning av oKten i ikyddinjuini-omnÅdzn,

3.

dzt totala behovet av ikyddi-numiptatiZA i vouijz ikyddinumi-omnådz.

16  §

N

ä

rmare f

ö

reskrifter om skydds­rummens utrustning meddelas av civilf

ö

rsvarsstyrelsen.

N

ä

rmare f

ö

reskrifter om skydds­rummens 

utionjiming,   

utrustning 

och in.zdianvändning   

meddelas av civil­f

ö

r svarsstyrelsen.

17 

§

Anm

ä

lan enligt 32 

§

 civilf

ö

r­svarslagen (1960:74) skall uoAa 

ikAttlig. Vzn ikall   

inne­h

å

lla de uppgifter som kom­munen beh

ö

ver f

ö

r att kunna bed

ä

ta behovet och l

ä

mpligheten av att anorana skyddsrum i anl

ä

gg­ningen eller byggnaden.

Anm

ä

lan enligt 32 

§

 civilf

ö

r­svarslagen (1960:74) skall inne­h

å

lla de uppgifter som korwnunen beh

ö

ver f

ö

r att kunna bed

ö

ma be­hovet och l

ä

mpligheten att an­ordna skyddsrum i anl

ä

ggningen eller byggnaden. 

Om kommnzn bzgän dzt ikall anmälan vana iknÅ.ittig.

Kommunen skall f

ö

r anm

ä

lan tillhandah

ä

lla blanketter enligt formul

ä

r som fastst

ä

lls av civilf

ö

rsvarsstyrelsen.

Prop. 1982/83:161

30

Nuvanandz lydeliz

fön.zitagzn lydeJLiz

18  a  §

Vzn iom vill bygga ikyddinwn iom avizi i 55 a § civizlönivaAilagzn (1960:74) ikatl aniöka om detta hoi konmi-nzn än ikyldig att lämna den iökandz bz-ikzd hunuvida han kan dbidnag  av itati-mzdzl dön. ikyddinunmet och, om id än fal­let,  kuA itont dztta kan bli.

20  

§

Ans

ö

kan om ers

ä

ttning enligt 53 och 55 

§§

 civilf

ö

rsvars­lagen (1960:74) g

ö

rs hos l

ä

nsstyrelsen. Till ans

ö

kning­en skall slutbesiktningsbe­viset fogas.

Ans

ö

kan om ers

ä

ttning enligt 53 

§

 I mom. och 55 

§

 civilf

ö

r­svarslagen (1960:74) g

ö

rs hos l

ä

nsstyrelsen. Till ans

ö

kning­en skall slutbesiktningsbe­viset fogas.

Ers

ä

ttningen betalas ut av civilf

ö

rsvarsstyrelsen enligt l

ä

ns­styrelsens beslut.

22

§

F

ö

r ett skyddsrum som i sin helhet eller i v

ä

sentliga delar har anordnats p

å

 s

ä

tt som anges i f

ö

ljande tabell utg

å

r till-l

ä

gg till grundbeloppet med belopp enligt tabellen.

Anordningss

ä

tt

Anordnings s

ä

tt

Skyddsrum  i   sådan  lokal   som är  avsedd att  användas  för stadigvarande vistelse och iom utönti zntigt bzåtäimelieA i Svenik Byggnonm, ikolövemtynzl-izni     anviiningan ön. ikolon, iociatitynelÅzm anviiningan ön (tömkola/initidihejn zlZzn anbz-tanikyddiityn.elizni anviiningan -

Skyddsrum  i  sådan   lokal  som på grund av fredsanvändningen är  försedd med en öppning zllen ilena öppningoA dän vanjz öppning hoA en minita yta av 4 m    - - .

Skyddsrum  i  sådan  lokal  som i nzditid    är avsedd att användas för  stadigvarande vistelse och dansön, utöm med leA öppningoA ön öniteA, dönnoA och ventiiationi-iyitem än dem iom behövi ön. ikyddi-nxmiunktionzn zntigt civZlönvam-

ityn.el.izni

tzkniika bzitätrmzLizn. {ön. ikyddinum. öppningan ön. vilka ZA­iättning utgån iÖÄikiit zntigt näita punkt mzdnäkncLi dänvid intz - - -

Skyddsrum  i  sådan  lokal   som på grund av  fredsanvändningen är  försedd med minit en öppning iom än 4 m ztlzA itönAz   - - -

Prop. 1982/83:161

Nuvanandz lydzliz

Fönzilagen lydeJUz 22   §   (forts)

31

Anordningssätt-

Anordningssätt-

Skyddsrum i en anläggning eller en byggnad med flera än  fyra våningar ovanför  skyddsrummet- -

Skyddsrum i en anläggning zllzn. zn byggnad  söin ilite än uppbänd på berg,   sprängbotten,   fyllning av  sprängsten eller på grus zllen fast lagrad iand med större grundläggningsdjup än  1   meter under den marknivå  som omger skyddsrummet, dvs byggnad . som hänförs  till  huvudfall 2-4  enligt civilförsvars­styrelsens  tekniska bestäm­melser för.skyddsrum    -  -  -

Skyddsrum i  en anläggning eller  ei byggnad med  flera  än  fyra -våningar ovanför  skyddsrummet zllen iom av annat ikäl han dimemione-nati lön zn motivanandz nailait enligt civillöKivaniityn.ztizni tzkniika bz-itämmzlieA iön. ikyddinum   - - -

Skyddsrum   mzd en golvkonitiuktion som inte viZan. diAzkt   på berg, på sprängbotten, på fyllning  av sprängsten  eller på grus,   fast lagrad gA.ou- oc/i mzltamand   tllzA på fyllning av dnÅktLonijond med' större grundläggningsdjup än  1 meter un­der den marknivå  som omger  skydds­rummet,    dvs isyggnad-som hänförs till huvudfall   2-4  enligt civil­försvarsstyrelsens  tekniska be­stämmelser för skyddsrum      -  -  -

26  a  §

26  b  §

Aniökan om ZAiättning zntigt 53 § 3 mom. civiliönivamtagen [1960:74] gö/i.4 hoi läniityn.ztien. Till aniök-ningen ikall iljathziiktningibeviizt éogoi.

Emättningen betalai ut av cÅviliön.-ivoAiitynztien zten täniityn.ztieni bzitut.

Aniökan om bidnag enligt 55 a § civil-ömvaAilagen [1960:74] göu hoi läni-ityneZizn. Titt aniökan ikall itutbz-iiktningibzviiet ogai.

Bidnagzt betalai ut av civilfönjivaAi-itynztizn ztzn. läniitynzlizm bzilut.

Bidnagzt utgdn. mzd ett gnundbeZopp om J 600 kncnon. pen ikyddinumiplati.

Beloppet ikall anpanoi till koitnadi-låget   enligt dz gnunden iom angzi .t 23 - 25 §§.

Prop. 1982/83:161

32

Huvanandz lydztiz

Tönzilagen lydeliz

27

§

'

Ans

ö

kan om ers

ä

ttning f

ö

r kostnader som kommunen har haft f

ö

r skyddsrum och andra 

å

tg

ä

rder enligt 40 

§

 1 mom. c) civilf

ö

rsvarslagen (1960:74) g

ö

rs hos l

ä

nsstyrelsen. Till ans

ö

kningen skall slutbesikt­ningsbeviset fogas.

Ansökan om ersättning  för kostnader  som kommunen har haft  för  skyddsrum och andra åtgärder enligt  40  §   1   mom. c)   civilförsvarslagen   (1960:74) görs hos  länsstyrelsen. Vztiamma gäLLzA iön. den iom han vidtagit dt-gänd i itällzt fön. kotmunen enligt 54 § andna ityckzt civitiöuvoAi-loQzn. Till  ansökningen  skall slutbesiktningsbeviset  fogas.

Ersättningen bestäms och betalas  ut av civilförsvarsstyrelsen.

,2

30 

§

Komminzn   

kan f

å

 f

ö

rskott p

å 

ers

ä

ttning som avses i 27 

§ 

om den

Ven eAiättningibznättigadz 

kan f

å 

f

ö

rskott p

å

 ers

ä

ttning som av­ses i 27 

§

om den 

e

A

4a

t

in

.cn

g.4

-

bzAättigadz

1.

p

å

 grund av likviditetssv

å

righeter inte kan utf

ö

ra arbete som 

ä

r l

ä

mpligt med h

ä

nsyn' till konjunktursituationen,

2.

med h

ä

nsyn till s

ä

rskilda omst

ä

ndigheter inte har kunnat planera f

ö

r finansieringen av arbetet.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft.

Senaste lydelse 1980:144 Senaste lydelse 1980:144

Prop. 1982/83:161

33

Förslag till

Förordning om ändring i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)

Regeringen  föreskriver att  8 .joch  17  §§ bostadsfinansi­eringsförordningen   (1974:946)   skall ha nedan angivna lydelse.

Huvanandz tydeZie

fönzilagen lydzliz

8  

§

Bostadsl

ä

n f

ö

r ombyggnad f

å

r, om inte n

å

got annat f

ö

ljer av 9 

§

, l

ä

mnas under f

ö

ruts

ä

ttning att

1.ombyggnaden inte 

ä

r av endast ringa omfattning,

2.ombyggnaden medf

ö

r en v

ä

sentlig 

ö

kning av bostads­v

ä

rdet,

.ombyggnadskostnaden 

ä

r sk

ä

lig med h

ä

nsyn till arbetenas art och omfattning och till husets 

å

terst

å

ende anv

ä

ndnings­tid,

4.bostadsl

ä

genheterna genom ombyggnaden f

å

r en standard som inte 

ä

r l

ä

gre 

ä

n den som f

ö

ljer av best

ä

mmelserna om l

ä

gsta godtagbara standard i 2 b 

§

bostadssaneringslagen (1973:531),

5.bostadsl

ä

genheternas standard efter ombyggnaden inte v

ä

sentligt 

ö

verstiger normal standard i nyproducerade l

ä

genheter.

Om l

å

net avser en s

å

dan ombyggnad av sm

å

hus som inneb

ä

r en 

ö

kning av bostadsutrymmena, skall f

ö

ruts

ä

ttningen enligt f

ö

rsta stycket 2 anses uppfylld endast om 

ö

kningen medf

ö

r att huset kompletteras med s

ä

dana normala bostadsfunktioner som saknas eller som med h

ä

nsyn till att s

ö

kande har stort hush

å

ll eller av andra sk

ä

l 

ä

r uppenbart otillr

ä

ckliga.

Fönutiättningen zntigt iömta ityckzt 

2 

ikalZ amei uppiylld om ombygg­naden innziattoA anondnande av ikyddinum zntigt av kommunen lämnat ik'jddinuy.-Abeikzd iom avizi i 32 i cÄviliönivaAilagzn [1960:74].

F

ö

ruts

ä

ttningen enligt f

ö

rsta stycket 4 skall anses uppfylld, om l

ä

net avser en ombyggnad, f

ö

r vilken byggnadslov har be­viljats, eller en ombyggnad som sker i enlighet med upprust­nings

å

l

ä

ggande enligt 2 

§

 f

ö

rsta stycket bostadssanerings­lagen.

F

ö

rsta stycket 4 g

ä

ller ej om l

ä

net avser ett sm

å

hus och l

ä

neunderlaget

ä

r h

ö

gst 25 000 kronor.

F

ö

r s

ä

dana arbeten som utg

ö

r l

ö

pande underh

å

ll l

ä

mnas l

å

n endast om arbetena 

ä

r direkt f

ö

ranledda av ombyggnaden.

  F

ö

rordningen omtryckt 1980:329

3   Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 161

Prop. 1982/83:161

34

Nuvanandz lydzliz

Fönzitagzn lydztiz

17  §

Bostadsl

å

n f

ö

r nybyggnad av sm

å

hus utg

å

r ej om summan av de belopp som ber

ä

knas enligt 4-6 och 10 

§§

 f

ö

rordningen (1978:384) om ber

ä

kning av l

å

neunderlag och pantv

ä

rde f

ö

r bostadsl

å

n 

ö

verstiger 197 000 kronor f

ö

r enfamiljshus eller f

ö

r n

å

gon av l

ä

genheterna i tv

å

familjshus. Ber

ä

kningen skall dock ej omfatta kostnad f

ö

r

anl

ä

ggning f

ö

r v

ä

rme och varmvatten,

eng

å

ngsavgift f

ö

r elektrisk energi,

annan energibesparande 

å

tg

ä

rd 

ä

n s

å

dan som kan f

ö

reskrivas med st

ö

d av 44 a ,5 byggnadsstadgan (1959:612),

s

å

dan 

å

tg

ä

rd i omr

å

de med samlad 

ä

ldre bebyggelse som beror p

å

 tr

å

ng arbetsplats, f

ö

rst

ä

rkning mot angr

ä

nsande hus eller gata eller s

ä

rskild utformning av hus med h

ä

nsyn till be­byggelsemilj

ö

n.

Vid ber

ä

kning enligt f

ö

rsta stycket skall vidare bortses fr

å

n kostnad ut

ö

ver den som vid ber

ä

kning av l

å

neunderlaget f

ö

r ytterv

ä

gg och yttertcik upptas f

ö

r enklaste utf

ö

rande. I fr

å

ga om v

ä

rmeisolering skall d

ä

rvid till

ä

mpas de v

ä

rden som i Svensk byggnorm anges f

ö

r klimatzon III och 

IV.

H

ö

gre belopp 

ä

n son anges i f

ö

rsta stycket f

å

r godtas om l

å

ne­s

ö

kanden beh

ö

ver s

ä

rskilt stor bostadsyta p

å

 grund av att

1.

s

ö

kanden har stort hush

å

ll,

2.

medlem av nush

å

llet 

ä

r handikappad eller av annan orsak beh

ö

ver s

ä

rskild v

å

rd,

3.

medlem av hush

å

llet beh

ö

ver 3. medlem av hush

å

llet beh

ö

ver s

ä

rskilt arbetsrum i l

ä

gen-   s

ä

rskilt arbetsrum i l

ä

gen­heten f

ö

r f

ö

rv

ä

rvsverksamhet  heten f

ö

r f

ö

rv

ä

rvsverksamhet eller offentligt uppdrag      eller offentligt uppdrag, 

zlZeA

4.

l

ä

genheten

ä

r avsedd till  4. l

ä

genheten

ä

r avsedd till bostad 

å

t lantbrukare.        bostad 

å

t lantbrukare 

etizn

5. 

iökandzn ikall anondna ikyddinum enligt av kormunen lämnat ikyddnimi-bziked  iom aviZi i 32  civllön-ivamlagzn  [1960:74].

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft.

Prop. 1982/83:161

35

1

INLEDNING

Det nuvarande skyddsrumssystemet Inf

ö

rdes med b

ö

rjan den 1 juli 1978. I olika sammanhang har bl a p

å

talats att best

ä

mmelserna i 32 och 33 

§§

 civilf

ö

rsvarslagen (1960:74) medf

ö

r on

ö

dig byr

å

krati vid handl

ä

ggning av skyddsrumsfr

å

gor. Vidare har framf

ö

rts att vissa oklarheter r

å

der i fr

ä

ga om skyddsrumsbyggande i sm

å

husomr

å

den. Av denna anledning har skyddsrumsutred­ningen i till

ä

ggsdirektiv f

å

tt i uppgift att under utredningsarbetet fortl

ö

pande f

ö

lja upp det nya skydds­rumssystemets till

ä

mpning och om s

å

 beh

ö

vs l

ä

mna f

ö

rslag till f

ö

renklingar och andra f

ö

rb

ä

ttringar av systemet.

Civilf

ö

rsvarsstyrelsen har sedan nuvarande skyddsrums­system b

ö

rjade till

ä

mpas haft anledning att successivt arbeta med till

ä

mpningsbest

ä

mmelser, administrativa rutiner och datorsystem i anslutning till detta. Regler om statlig ers

ä

ttning f

ö

r skyddsrumsbyggande fastst

ä

ll­des i mars 1979 och skyddsrumsf

ö

rordningen 

ä

ndrades i maj 1980. En ny utg

å

va av "Skyddsrum - Produktionsbe­st

ä

mmelser" har getts ut i januari 1981. Under detta arbete har vissa f

ö

renklingar och f

ö

rb

ä

ttringar inarbe­tats i olika delar av skyddsrumssystemet.

N

å

gra av de

ö

nskv

ä

rda f

ö

renklingarna eller f

ö

rb

ä

ttring­arna 

ä

r emellertid av s

å

dan principiell karakt

ä

r att de inte kan genomf

ö

ras utan 

ä

ndring i lag eller f

ö

rord­ning. Vissa f

ö

rslag till s

å

dana 

ä

ndringar 

ä

r 

ä

gnade att underl

ä

tta till

ä

mpningen av nuvarande system. Andra f

ö

rslag 

ä

r avsedda att 

ö

ppna m

ö

jligheter f

ö

r nya id

é

er och tanlcar vad avser skyddet f

ö

r befolkningen. F

ö

rslag till s

å

dana f

ö

renklingar och f

ö

rb

ä

ttringar redovisas i det f

ö

ljande. Varje avsnitt med f

ö

rslag till 

ä

ndring inleds med en kort sammanfattning av f

ö

r­slaget.

Prop. 1982/83:161

36

2

SKYDDSRUM I SAMBAND MED UPPF

Ö

RANDE AV NY

ANL

Ä

GGNING ELLER BYGGNAD

2.1      Anm

ä

lan om avsikt att uppf

ö

ra ny anl

ä

ggning eller byggnad

F

ö

rslag_till_

ä

ndring

Byggnadsobjekt, som p

å

 grund av storlek, utf

ö

rande eller dylikt 

ä

r uppenbart of

ö

renligt med skyddsrumsbyg­gande, f

ö

resl

å

s ej omfattas av anm

ä

lningsplikten enligt 32 

§

 civilf

ö

rsvarslagen. Vidare f

ö

resl

å

s kommu­nen f

å

 r

ä

tt att best

ä

mma att anm

ä

lan inte heller beh

ö

ver g

ö

ras f

ö

r' byggnadsobjekt, som med h

ä

nsyn till riskerna f

ö

r skadeg

ö

relse under krig och .kostnaderna f

ö

r att anordna skyddsrum, eller behovet av skydds­rumsplatser

ä

r ol

ä

mpligt eller on

ö

digt att f

ö

rse med skyddsrum.

Det f

ö

resl

å

s ankomma p

å

 civilf

ö

rsvarsstyrelsen att ut­f

ä

rda n

ä

rmare f

ö

reskrifter h

ä

rom.

Bakgrund

Skyddsrumsorter

ä

r s

å

dana t

ä

torter eller platser som bed

ö

ms kunna bli s

ä

rskilt utsatta vid stridshandlingar eller hot om skadeg

ö

relse. Vilka orter som skall vara skyddsrumsorter har fastst

ä

llts av regeringen och kungjorts i skyddsrumsf

ö

rordningen (1979:90). Varje skyddsrumsort har avgr

ä

nsats efter riktlinjer som finns i civilf

ö

rsvarsstyrelsens publikation 6.03-27F "Skyddsrum - Planeringsbest

ä

mmelser".

F

ö

r att ge kommunerna en m

ö

jlighet att styra produk­tionen av skyddsrum inf

ö

rdes 

å

r 1975 i 32 

§

 civilf

ö

r­svarslagen en skyldighet f

ö

r den som avser att uppf

ö

ra en ny anl

ä

ggning eller byggnad inom skyddsrumsort att anm

ä

la detta till kommunen. Skyldigheten g

ä

ller 

ä

ven vid tillbyggnad av befintlig anl

ä

ggning eller byggnad. I 17 

§

 skyddsrumsf

ö

rordningen f

ö

reskrivs att s

å

dan anm

ä

lan skall vara skriftlig. N

å

got undantag f

ö

r t ex mindre nya byggnader eller tillbyggnader finns inte i lagen.

Vid en enk

ä

t som skyddsrumsutredningen l

ä

t g

ö

ra h

ö

sten 1980 frcunkom att kommunerna 

ö

verslagsm

ä

ssigt bed

ö

mde att under 

å

r 1979 anm

ä

lan inte hade inl

ä

mnats f

ö

r ungef

ä

r h

ä

lften av det totala antalet objekt som var anm

ä

lningspliktiga enligt lagen. Orsakerna h

ä

rtill var att dessa nya byggnader eller tillbyggnader var s

å

 sm

å 

att det var uppenbart att skyddsrum inte skulle anord­nas i samband med dessa och att systemet 1979 var s

å 

nytt att kunskap om detta 

ä

nnu inte tr

ä

ngt ut 

ö

verallt. Totalt inl

ä

mnades trots detta ca 10 000 arun

ä

lningar detta 

å

r. Av dessa resulterade ca 9 000 i besked att skyddsrum inte beh

ö

vde anordnas.

Prop. 1982/83:161

37

Av gjorda aniin

ä

lningar ledde allts

å

 endast ca 10 % till besked att skyddsrum skulle byggas. Den huvudsakliga, anledningen till bortfallet var att det ans

å

gs tekniskt eller ekonomiskt orimligt att anordna skyddsrum i bygg­nadsobjekten. Detta framg

å

r av promemorian Ds F

ö

 1980:7 "Befolkningens skydd i krig" (sid 68).

Skyldigheten att g

ö

ra arun

ä

lan vid mindre byggnadsobjekt som rimligen inte kan medf

ö

ra skyddsrumsbyggnadsskyl­dighet medf

ö

r on

ö

digt arbete b

å

de f

ö

r den byggande och kommunen. Det finns d

ä

rf

ö

r anledning att se 

ö

ver reglerna om i vilka fall anm

ä

lan beh

ö

ver g

ö

ras.

Objekt iom pd gnund av iin itonlzk, iitt utiönandz z d än appzn-bant oönentigt mzd ikyddinMmibyggandz.

Genom en 

ä

ndring i byggnadsstadgan genomf

ö

rdes den 1 januari 1980 vissa f

ö

renklingar i best

ä

mmelserna om byggnadslov.

Betr

ä

ffande en bostadsbyggnad med h

ö

gst tv

å

 bostadsl

ä­

genheter eller en byggnad av annat slag som h

ö

r till en s

å

dan bostadsbyggnad beh

ö

vs enligt 54 

§

 2 mom byggnadsstadgan numera inte byggnadslov f

ö

r bl a f

ö

ljande 

å

tg

ä

rder:

Anordnande av sk

ä

rmtak i anslutning till bostads­byggnaden om sk

ä

rmtaket inte 

ä

r st

ö

rre 

ä

n 12 m

Uppf

ö

rande av h

ö

gst tv

å

 uthus eller andra liknan­de frist

å

ende byggnader med en sammanlagd bygg­nadsarea som inte 

ä

r st

ö

rre 

ä

n 10 m2 och som inte 

ä

r avsedda som bostad.

Eftersom anordnandet av s

å

dant sk

ä

rmtak som anges i f

ö

rsta punkten och uppf

ö

rande av s

å

dana byggnader som anges i andra punkten 

ä

r att betrakta som tillbyggnad respektive uppf

ö

rande av ny byggnad 

ä

r dessa 

å

tg

ä

rder anm

ä

lningspliktiga enligt 32 

§

 civilf

ö

rsvarslagen.

Ingen av de n

ä

mnda 

å

tg

ä

rderna kan dock rimligen med­f

ö

ra att skyddsrum skall anordnas. 

Ä

ndringen i bygg­nadsstadgan b

ö

r d

ä

rf

ö

r f

ö

ljas upp genom en 

ä

ndring i civilf

ö

rsvarslagen. -

Det finns 

ä

ven byggnader f

ö

r vilka byggnadslov erfor­dras utan att skyddsrum kan komma i fr

å

ga. Skyddsrum b

ö

r t ex normalt inrymma minst 50 till 60 platser eftersom kostnaden per plats annars blir orimligt h

ö

g.   Ett skyddsrum med 50 platser har en bruksarea av ca 40 m . Det b

ö

r d

ä

rf

ö

r inte st

ä

llas krav p

å

 anln

ä

lan f

ö

r en ny byggnad 

é

ll

é

r tillbyggnad.som har mindre bruksarea 

ä

n 40 m-. Eftersom den tekniska utvecklingen kan m

ö

jlig­g

ö

ra en ekonomisk produktion av mindre skyddsrum

Prop. 1982/83:161

38

i framtiden b

ö

r gr

ä

nsen f

ö

r undantag inte fastst

ä

llas i lag eller f

ö

rordning utan i till

ä

mpningsbest

ä

mmelser av civilf

ö

rsvarsstyrelsen. Genom ett s

å

dant f

ö

rfarande kan reglerna h

ä

rom p

å

 ett smidigt s

ä

tt f

ö

lja den tek­niska utvecklingen.

I vissa fall kan dock b

å

de byggherre och kormnun ha in­tresse av att skyddsrum tillkommer vid en s

å

dan mindre ny- eller tillbyggnad som avses ovan. Man kan t ex inrymma skyddsrum vid nybyggnad av friliggande garage. Anm

ä

lan b

ö

r d

å

 kunna f

å

 g

ö

ras och besked om att skydds­rum skall anordnas l

ä

mnas om kommunen och den byggande 

ä

r 

ö

verens om detta.

Det finns 

ä

ven andra skal f

ö

r att undanta alltf

ö

r sm

å 

nya byggnader eller tillbyggnader fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra anm

ä

lan. Om kostnaden f

ö

r en planerad ny byggnad eller tillbyggnad 

ä

r alltf

ö

r liten kan en skyldighet att bygga skyddsrum d

ä

r inneb

ä

ra ett ekono­miskt risktagande och finansieringsproblem som inte st

å

r i rimlig proportion till kostnaden f

ö

r den ur­sprungligen planerade nya byggnaden eller tillbyggna­den.

Anläggning ztteA byggnad dän ikyddinumibyggandz mzd häniyn tiZi bzdömningan av niikznna {ön ikadzgonztiz anden knig och koit-nadenna iön att anondna ikyddinum elZzn behovet av ikyddinumi-ptatieA ÖA uppznbant olämptigt zllzn onödigt.

Det 

ä

r i princip angel

ä

get att tillgodose det behov av skyddsrum som redovisas i skyddsrumsplanerna. Trots detta kan det av olika sk

ä

l inom en skyddsrumsort finnas nya byggnader 

där  

kommunen av olika sk

ä

l avst

å

r fr

ä

n att beg

ä

ra att skyddsrum skall byggas 

ä

ven om tillf

ä

lle ges. I s

å

dana fall b

ö

r det inte vara n

ö

dv

ä

n­digt att g

ö

ra anm

ä

lan. Undantag fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra anm

ä

lan b

ö

r i s

å

dant fall ses som ett generellt f

ö

rhandsbesked fr

å

n kommunen att skyddsr-um inte beh

ö

ver anordnas. Sk

ä

len f

ö

r en dylik undantagsbest

ä

mmelse belyses i det f

ö

ljande.

I vissa omr

å

den i en skyddsrumsort kan det vara s

å

 att risken f

ö

r att bli utsatt f

ö

r skadeg

ö

relse kan antas vara mindre 

ä

n i 

ö

vriga delar av orten samtidigt som kostnaderna f

ö

r att anordna skyddsrum 

ä

r betydligt h

ö

gre. Detta kan inneb

ä

ra att man b

ö

r 

ö

verv

ä

ga att un­danta s

å

dana omr

å

den fr

å

n skyddsrumsbyggande. Till­g

ä

ngliga medel kan i s

å

dana fall troligen anv

ä

ndas b

ä

ttre genom bristt

ä

ckning i h

ö

griskomr

å

den. En anm

ä­

lan om avsikt att uppf

ö

ra ny anl

ä

ggning eller byggnad i s

å

dana omr

å

den skulle d

ä

rf

ö

r i regel leda till ett besked att skyddsrum inte beh

ö

ver anordnas. D

å

 kan det bl a av administrativa sk

ä

l vara l

ä

mpligt att l

ä

mna ett generellt undantag fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra an­m

ä

lan. Undantagsbest

ä

mmelsen skulle t ex kunna kopplas till sm

å

husbebyggelse inom ett visst omr

å

de men inte g

ä

lla flerbostadshus, skolor eller annan tyngre bebyg­gelse. Det 

ä

r dock inte utredningens mening att sm

å

hus­omr

å

den generellt skall undantas fr

å

n skyddsrumsbyg- . gande.

Prop. 1982/83:161

39

Andra objekt f

ö

r vilka generellt undantag b

ö

r kunna komma i fr

å

ga fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra ifr

å

gavarande anm

ä

lan 

ä

r objekt inom omr

å

den med 

ö

verskott p

å

 skydds­rumsplatser. Ett generellt undantag f

ö

r visst angivet slag av bebyggelse skulle ocks

å

 kunna utnyttjas f

ö

r om­r

å

de d

ä

r behovet av skyddsrum kommer att t

ä

ckas i samband med planerad kommunal eller statlig bebyggelse. Det kan t ex g

ä

lla exploateringsomr

å

de d

ä

r kommunen planerar att uppf

ö

ra skolor och daghem i vilka skydds­rummen l

ä

mpligen kan anordnas. H

ä

r 

ä

r det inte n

ö

dv

ä

n­digt att andra byggherrar g

ö

r anm

ä

lan.

Det kan ocks

å

 vara s

å

 att vissa omr

å

den inte kan komma i fr

å

ga f

ö

r skyddsrumsbyggande p

å

 grund av geotekniska eller andra omst

ä

ndigheter.

Ä

ven f

ö

r objekt i s

å

dana omr

å

den b

ö

r kommunen kunna medge undantag fr

å

n skyldig­heten att g

ö

ra anm

ä

lan.

Undantag som h

ä

r avses fr

å

n skyldigheten att g

ö

ra anm

ä­

lan f

ö

r vissa delar av skyddsrumsorten skall anges i skyddsrumsplanen och kan delges de planerade byggnader­nas 

ä

gare genom h

ä

nvisning till skyddsrumsplanen i omr

å

desplan, i beskrivning till stadsplan eller p

ä 

nybyggnadskarta. 

Ö

verallt d

ä

r undantag fr

å

n skyldighet­en att g

ö

ra anm

ä

lan inte 

ä

r klart utsagd f

ö

religger gi­vetvis s

å

dan skyldighet.

fonmella knav på anmälan

F

ö

r bebyggelse som inte undantagits fr

å

n anm

ä

lnings­skyldighet b

ö

r anm

ä

lan i allm

ä

nhet g

ö

ras skriftligt och inneh

å

lla de uppgifter kommunen beh

ö

ver f

ö

r sin pr

ö

vning. F

ö

r att uppn

å

 en smidig till

ä

mpning av skyddsrumssystemet b

ö

r det emellertid vara m

ö

jligt f

ö

r kommunen att i vissa situationer medge att anm

ä

lan g

ö

rs muntligt. Om det d

ä

rvid 

ä

r uppenbart att skydds­rum beh

ö

ver anordnas i byggnaden eller om det f

ö

re­ligger tveksamhet d

ä

rom skall byggherren anmodas att g

ö

ra en skriftlig anm

ä

lan. I annat fall kan kommunens tj

ä

nsteman ge muntligt besked om att skyddsrum inte beh

ö

ver anordnas i byggnaden. E-tt s

å

dant besked b

ö

r om­g

å

ende bekr

ä

ftas skriftligt f

ö

r att inte missf

ö

rst

å

nd skall uppst

å

 om vilka uppgifter som l

ä

mnats.

Trots den informationsverksamhet som skett kan det dock fortfarande f

ö

rekomma att vissa byggherrar ans

ö

ker om byggnadslov utan att de har gjort erforderlig anm

ä

lan och f

å

tt skyddsrumsbesked. I s

å

dana fall b

ö

r det vara m

ö

jligt f

ö

r kommunen att betrakta ans

ö

kan om byggnads­lov 

ä

ven som en anm

ä

lan och pr

ö

va skyddsrumsfr

ä

gan I samband med pr

ö

vningen av ans

ö

kan om byggnadslov. Om kommunen vid denna pr

ö

vning finner att skyddsrum skall anordnas s

å

 skall skyddsrumsbesked l

ä

mnas vilket kan medf

ö

ra att del av byggnaden m

å

ste projekteras om. D

å 

skyddsrum inte beh

ö

ver anordnas kan byggnadslov ocks

å 

anses utg

ö

ra skyddsrumsbesked.

Prop. 1982/83:161

40

!S9D

§§

lSY

§

D

§§£

_

§

y_f9E

§§

i52D

§

_SD

É

EiD3

§

En viss risk kan finnas f

ö

r att f

ö

rdelaktiga tillf

ä

l­len till skyddsrumsbyggande g

å

r f

ö

rlorade genom be­gr

ä

nsningen i anm

ä

lningsskyldigheten. Denna risk 

ä

r dock liten i f

ö

rh

å

llande till de administrativa f

ö

r­delar som vinns. Kommunerna har i allm

ä

nhet ocks

å

 en s

å

 god 

ö

verblick 

ö

ver byggverksamheten inom skyddsrums­orterna att de vid behov p

å

 ett tillr

ä

ckligt tidigt stadium b

ö

r kunna ta initiativ till att anm

ä

lan g

ö

rs.

De nu f

ö

reslagna 

ä

ndringarna kommer att medf

ö

ra att antalet anm

ä

lningar till kommunerna minskar v

ä

sentligt.

D

é

t 

ä

r viktigt att skilja mellan skyldigheten att g

ö

ra anm

ä

lan och skyldigheten att i vissa fall bygga skydds­rum.

Ä

ven i omr

å

den d

ä

r anm

ä

lningsskyldigheten tagits bort kan kommunen p

å

 olika s

ä

tt ta initiativ till att skyddsrumsbesked l

ä

mnas och skyddsrum anordnas, t ex i samband med uppl

å

telse av mark.

!.Jfi}2Y_

ä

Y_iD

É£

iS2

ä£

_i_l

ä

3_22i}_5E2E

É

DiD3

I 32

§

civilf

ö

rsvarslagen f

ö

resl

å

s' inf

ö

ras en ny best

ä

mmelse med inneb

ö

rden att anm

ä

lan inte beh

ö

ver g

ö

ras f

ö

r anl

ä

ggning eller byggnad, som 

ä

r uppenbart of

ö

renlig med skyddsrumsbyggande. Vidare b

ö

r kommun ges r

ä

tt att befria fr

å

n anm

ä

lningsplikten i vissa fall. Den befogenheten b

ö

r finnas i fr

å

ga om byggnads­f

ö

retag som med h

ä

nsyn till riskerna f

ö

r skadeg

ö

relse under krig, kostnaderna f

ö

r att anordna skyddsrum el­ler behovet av skyddsrumsplatser 

ä

r ol

ä

mpligt eller on

ö

digt att f

ö

rse med skyddsrum. Civilf

ö

rsvarslagens 33 

§

 sista stycket f

ö

resl

å

s ocks

å

ä

ndrad s

å

 att bygg­nadslov inte kan meddelas utan att skyddsrumsfr

å

gan dessf

ö

rinnan pr

ö

vats.

I 4 

§

skyddsrumsf

ö

rordningen f

ö

resl

å

s ett till

ä

gg om att d

å

 kommunen best

ä

mmer att anm

ä

lan inte beh

ö

ver g

ö

ras f

ö

r del av kommunen skall detta anges i skydds­rumsplanen. Kravet i 17 

§

 skyddsrumsf

ö

rordningen p

å

att anm

ä

lan skall vara skriftlig f

ö

resl

å

s utg

å

. Kom­munen b

ö

r dock ha m

ö

jlighet att beg

ä

ra att anm

ä

lan skall g

ö

ras skriftligt.

N

ä

rmare f

ö

reskrifter som reglerar vilka typer av objekt som 

ä

r of

ö

renliga med skyddsrumsbyggande samt regler f

ö

r n

ä

r kommun kan f

å

 medge undantag fr

å

n skyl­digheten att g

ö

ra anm

ä

lan b

ö

r meddelas av civilf

ö

r­svarsstyrelsen. De b

ö

r inarbetas i civilf

ö

rsvarsstyrel­sens publikation "Skyddsrum - Produktionsbest

ä

mmelser". I dessa b

ö

r ocks

å

 tas in en f

ö

reskrift om att skydds­rumsbesked som l

ä

mnaE mu:ntligt skall bekr

ä

ftas skrift­ligt.

Prop. 1982/83:161

41

2.2      Anordnande av skyddsrum i samband med genomgripande ombyggnad

F

ö

rsla2_till_

ä

ndring

S

å

dan genomgripande ombyggnad som m

ö

jligg

ö

r skyddsrums­byggande f

ö

resl

å

s j

ä

mst

ä

llas med uppf

ö

rande av ny an­l

ä

ggning eller byggnad vad betr

ä

ffar skyldighet att g

ö­

ra anm

ä

lan och att anordna skyddsrum.

Bakgrund

Det stora flertalet skyddsrum tillkommer i dag i samband med att nya anl

ä

ggningar eller byggnader upp­f

ö

rs.

Skyddsrum kan ocks

å

 anordnas antingen i befintliga byggnader eller p

å

 gata, torg, park eller annan allm

ä

n plats. Enligt 40 

§

 1 mom..ankommer det p

å

 kommunen att anordna s

å

dana skyddsrum. Enligt 54 

§

 andra stycket f

å

r l

ä

nsstyrelsen medge att byggnadens 

ä

gare f

å

r anordna ett s

å

dant skyddsrum i st

ä

llet f

ö

r kommunen. Ers

ä

tt­ning utg

å

r i b

å

da fallen f

ö

r verkliga, sk

ä

liga kost­nader .

??2

£

iY_f5E_

ä

ndring

I m

å

nga av v

å

ra stadsk

ä

rnor finns det stor brist p

å 

skyddsrumsplatser. I 14 av v

å

ra st

ö

rsta st

ä

ders inner-: 

 omr

å

den har det t ex under perioden 1957 till 1975 ir

å

tt dispens fr

å

n skyldigheten att anordna skyddsrum. I s

å

dana omr

å

den fordras s

ä

rskilda insatser om man inom 

ö

versk

å

dlig tid skall kiinna komma till r

ä

tta med bristen p

å

 skyddsrumsplatser.

Att anordna skyddsrum i befintliga byggnader som inte tillh

ö

r kommunen 

ä

r i dag s

å

v

ä

l tekniskt som juridiskt komplicerat. Ett avtal m

å

ste uppr

ä

ttas i varje s

ä

rskilt fall mellan byggnadens 

ä

gare och kommunen.

En inte ringa del av byggnadsverksamheten under 1980- talet kommer sannolikt att best

å

 av ombyggnad av 

ä

ldre byggnader. I m

å

nga fall 

ä

r bara skalet efter den gamla byggnaden kvar efter ombyggnaden.

I samband med s

å

dana byggnadsf

ö

retag kan det ofta vara m

ö

jligt att komplettera byggnaden med ett skyddsrum. En f

ö

ruts

ä

ttning 

ä

r emellertid att best

ä

mmelserna om an­m

ä

lan och besked g

ö

rs till

ä

mpliga i sammanhanget. Civil­f

ö

rsvarslagens 33, 53 och 55 

§§

 skulle d

å

 bli g

ä

llande ocks

å

 f

ö

r dessa byggnadsprojekt. En annan f

ö

ruts

ä

ttning 

ä

r att ombyggnaden 

ä

r tillr

ä

ckligt omfattande.

Prop. 1982/83:161

42

55

§

inneh

å

ller best

ä

mmelser om ber

ä

kning av ers

ä

tt­ning. Kostnaden f

ö

r att anordna skyddsrum i samband med ombyggnad blir i allm

ä

nhet h

ö

gre 

ä

n kostnaden f

ö

r att anordna skyddsrum i samband med uppf

ö

rande av ny anl

ä

ggning eller byggnad. Sjunde stycket i 55 

§

 torde d

ä

rf

ö

r bli till

ä

mpligt. Enligt detta f

å

r ers

ä

ttningen best

ä

mmas till h

ö

gre belopp om till

ä

mpningen av norma­la ers

ä

ttningsregler med h

ä

nsyn till skyddsrummets ut­f

ö

rande leder till att ers

ä

ttningen blir uppenbart o-billig f

ö

r den ers

ä

ttningsber

ä

ttigade. Emellertid kan det vara sv

å

rt att urskilja vilka kostnader som 

ä

r att h

ä

nf

ö

ra till skyddsrummet och vilka kostnader som avser kringliggande utryiranen. Det torde allts

å

ä

ven i dessa fall vara l

ä

mpligt att best

ä

mma ers

ä

ttningens storlek med hj

ä

lp av schabloner p

å

 liknande s

ä

tt som ers

ä

ttningen f

ö

r skyddsrum som anordnas i samband med uppf

ö

rande av ny byggnad. Schablonerna b

ö

r vara s

å

 ut­formade att de som 

å

l

ä

ggs att anordna skyddsrum inte systematiskt tj

ä

nar p

å

 detta men heller inte belastas. Schablonerna b

ö

r, efter kompletterande kostnadsutred­ningar kunna fastst

ä

llas av civilf

ö

rsvarsstyrelsen med st

ö

d av 26 

§

skyddsrumsf

ö

rordningen.

Konsekvenser_av_f

ö

rslaget

F

ö

rslaget inneb

ä

r att koimnunerna kommer att f

å

 b

ä

ttre m

ö

jligheter 

ä

n nu att ge:nomf

ö

ra skyddsrumspl

ä

nerna i den omfattning som tillg

ä

ngliga medel och 

ö

vriga omst

ä

ndigheter medger.

Handl

ä

ggningsg

å

ngen blir ocks

å

 enklare 

ä

n om man, som nu 

ä

r fallet, m

å

ste till

ä

mpa 40 

§

 1 mom. c) eller 54 

§ 

andra stycket f

ö

r dessa byggnadsf

ö

retag.

§§

hov_ay_

ä

ndring

å

r_i_lag_och_f

ö

rordning

32

§

sista stycket i civilf

ö

rsvarslagen f

ö

resl

å

s kompletterad med en besti

ä

mmelse som j

ä

mst

ä

ller s

å

dan genomgripande ombyggnad att m

ö

jlighet ges att 

å

stad­komma skyddsrum i anl

ä

ggningen eller byggnaden med uppf

ö

rande av ny anl

ä

ggning eller byggnad. I 53 

§ 

f

ö

resl

å

s ett till

ä

gg s

å

 att dess best

ä

mmelser blir till

ä

mpliga.

Skyddsrumsf

ö

rordningen beh

ö

ver inte 

ä

ndras.

Till

ä

mpningsbest

ä

mmelser b

ö

r ges ut av civilf

ö

rsvars­styrelsen i Skyddsrum - Produktionsbest

ä

mmelser. Bl a m

å

ste begreppet "s

å

dan genomgripande ombyggnad att m

ö

jlighet ges att kunna anordna skyddsrum i anl

ä

gg­ningen eller byggnaden" definieras.

Prop. 1982/83:161

43

2.3      Schabloner f

ö

r ber

ä

kning av ers

ä

ttning f

ö

r anordnande av skyddsrum

F

ö

rslag_till_

ä

ndring

Reglerna i 22 

§

 skyddsrumsf

ö

.ordningen f

ö

resl

å

s f

ö

rtyd­ligas s

å

 att tveksamhet inte skall beh

ö

va uppst

å

 om till

ä

gg till grundbeloppet skall utg

å

 eller inte.

Bakgrund

F

ö

r anordnande av skyddsrum utg

å

r ers

ä

ttning av stats­medel enligt 53 och 55 

§

 civilf

ö

rsvarslagen. Ers

ä

tt­ningen 

ä

r ber

ä

knad f

ö

r att t

ä

cka kostnader f

ö

r f

ö

r­st

ä

rkning av byggnadsstomme samt anskaffning och iord­ningst

ä

llande av s

ä

rskilda d

ö

rrar och karmar, luckor och andra tillslutningsanordningar, ventilationssys­tem, gasf

å

ng och annan s

ä

rskild utrustning samt reserv­utg

å

ngar. Ers

ä

ttning utg

å

r 

ä

ven f

ö

r v

å

rd och underh

å

ll av skyddsrummet.

Ers

ä

ttningsschablonerna f

ö

r skyddsrumsbyggande 

ä

r ut­formade med m

å

ls

ä

ttningen att byggherrar inte skall ekonomiskt belastas extra men inte heller systematiskt tj

ä

na- p

å

 skyddsrumsfunktionen om de 

å

l

ä

ggs att anordna skyddsrum. Reglerna skall fr

ä

mja en god fredsanv

ä

nd­ning av skyddsrummet samtidigt som de skall vara enkla att till

ä

mpa.

Dessa grunder 

å

terfinns i prop 1975:21 (sid 127 f) och i 1975 

å

rs skyddsrumsutrednings bet

ä

nkande "Normalkost­nad f

ö

r skyddsriim" Ds F

ö

 1977:1 (sid 62 f) . Riksdagens st

ä

llningstagande 

å

terfinns i prop 1978/79:1 om ers

ä

tt­ning f

ö

r anordnande av skyddsrum m m.

Den utredning d

ä

r ovanst

å

ende riktlinjer har till

ä

mpats och som ligger till grund f

ö

r beloppen i skyddsrumsf

ö

r­ordningen finns redovisad i civilf

ö

rsvarsstyrelsens publikation 6.03-45F "Vad kostar skyddsrummet".

Ers

ä

ttningens storlek ber

ä

knas med hj

ä

lp av ett grund­belopp och till

ä

gg till grundbeloppet.

Till

ä

gg till grundbeloppet kan utg

å

 f

ö

r kostnader som erfordras f

ö

r att skyddsriiinmet under fredstid skall kunna anv

ä

ndas f

ö

r annat 

ä

n skyddsrums

ä

ndam

å

l. S

å

dana kostnader kan avse s

ä

rskilda anordningar f

ö

r att till­sluta d

ö

rrar, f

ö

nster och andra 

ö

ppningar. Till

ä

gg kan ocks

å

 utg

å

 f

ö

r kostnader f

ö

r s

ä

rskilda 

å

tg

ä

rder som vidtas f

ö

r f

ö

rst

ä

rkningar mot ras eller p

å

 grund av s

ä

rskilt besv

ä

rliga grundl

ä

ggningsf

ö

rh

å

llanden.

Prop. 1982/83:161

44

Motiv_f

ö

r_

ä

ndring

Tillägg ön. ikyddansm i lokal iom öa avizdd att användai (,'ån. itadigvanandz viitztiz

Nuvarande skrivning i 22 

§

 skyddsrumsf

ö

rordningen anger att till

ä

gg kan utg

å

 f

ö

r skyddsrum i s

å

dan lokal som 

ä

r avsedd att anv

ä

ndas f

ö

r 

£

;tadigvarande vistelse och som utf

ö

rts enligt best

ä

mmelser i Svensk Byggnorm, skol­

ö

verstyrelsens anvisningar f

ö

r skolor, socialstyrelsens anvisningar f

ö

r f

ö

rskola/fritidshem eller arbetar­skyddsstyrelsens anvisningar.

Skrivningen har lett till att vissa byggherrar anser att de har uppfyllt dessa, krav och kanske 

ä

ven f

å

tt skyddsriammet godk

ä

nt av a.rbetarskyddsstyrelsen som ar­betslokal utan att s

ä

rskilda 

å

tg

ä

rder har vidtagits f

ö

r att lokalen skall anv

ä

ndas f

ö

r stadigvarande vistelse. I dessa fall har man inte: haft n

å

gra extra kostnader f

ö

r att t ex anordna f

ö

nster men likv

ä

l yrkat p

å

 att till

ä

gg skall utg

å

. Det kan 

ä

ven vara s

ä

 att avsev

ä

rda 

å

tg

ä

rder har vidtagits f

ö

r att utrymmet skall f

å

 en god fredsanv

ä

ndning, t ex ins

ä

ttande av mintk

ö

k, sk

å

pinred­ning, akustikplattor i taket. S

å

dana 

å

tg

ä

rder skulle emellertid ha beh

ö

vt vidtagas 

ä

ven om utrymmet inte ha­de varit skyddsrum och kan d

ä

rf

ö

r inte anses orsaka skyddsrumsmerkostnader. De b

ö

r d

ä

rf

ö

r inte ber

ä

ttiga till till

ä

gg.

Texten i 22 

§

 skyddsrumsf

ö

rordningen f

ö

resl

å

s 

ä

ndrad s

å

 att man p

ä

 ett entydigare s

ä

tt kan best

ä

mma n

ä

r till

ä

gg kan utg

å

. Till

ä

gg b

ö

r utg

å

 f

ö

r skyddsrum som i fredstid skall anv

ä

ndas f

ö

r stadigvarande vistelse och d

ä

rf

ö

r utf

ö

rs med fler 

ö

ppningar f

ö

r f

ö

nster, d

ö

rrar och ventilationssystem 

ä

n dem som beh

ö

vs f

ö

r skydds­rumsfunktionen enligt civilf

ö

rsvarsstyrelsens tekniska best

ä

mmelser f

ö

r skyddsrum. Tveksamhet skall inte be­h

ö

va uppst

å

 om till

ä

gget utg

å

r eller inte.

Civiif

ö

rsvarsstyrelsens tekniska beEt

ä

iranelser anger att skyddsrxim skall ha en ing

å

ngsd

ö

rr och en eller tv

ä

 re­servutg

å

ngar. F

ö

r ett skyddsrum p

å

 120 platser ber

ä

knas till

ä

gget r

ä

cka till ungef

ä

r en d

ö

rr och fyra 

ö

ppningar f

ö

r f

ö

nster. F

ö

r att till

ä

gg skall utg

å

 b

ö

r kr

ä

vas att man haft minst halva denna kostnad dvs anordnat en ex­tra d

ö

rr och en extra 

ö

ppning f

ö

r f

ö

nster eller tre extra 

ö

ppningar f

ö

r f

ö

nster ut

ö

ver de 

ö

ppningar som de tekniska best

ä

rranelserna f

ö

reskriver f

ö

r skyddsrumsfunk­tionen. F

ö

r mindre eller st

ö

rre skyddsrum justeras gr

ä

nsen i proportion till antalet skyddsrumsplatser.

D

ö

rr eller f

ö

nster som ber

ä

ttigar till ers

ä

ttning en­ligt nedanst

å

ende punkt "Till

ä

gg f

ö

r stor 

ö

ppning" skall inte medr

ä

knas i antalet 

ö

ppningar enligt ovan.

Prop. 1982/83:161

45

Tillägg iön. iton. öppning

I nuvarande skyddsrumsf

ö

rordning anges att till

ä

gg kan utg

å

 f

ö

r skyddsrum i s

å

dan lokal som p

å

 grund av freds­anv

ä

ndningen 

ä

r f

ö

rsedd med en 

ö

ppning eller flera 

ö

pp­ningar d

ä

r varje 

ö

ppning har en minsta yta av 4 m.

Skyddsrum

ä

r emellertid alltid f

ö

rsedda med n

å

gon 

ö

pp­ning som 

ä

r mindre 

ä

n 4 m, t ex reservutg

å

ngen. F

ö

r­ordningen f

ö

resl

å

s d

ä

rf

ö

r 

ä

ndrad s

å

 att till

ä

gg kan ut­g

å

 om det finns minst en 

ö

ppning i skyddsrummet som har en yta som 

ä

r st

ö

rre 

ä

n 4 m.

2 Kravet p

å

 en 

ö

ppning som 

ä

r st

ö

rre 

ä

n 4 m medf

ö

r att

skyddsrum m

å

ste vara f

ö

rsett med antingen dubbeld

ö

rrar av typ NSDD 191 eller NSDD 24 3 eller skjutbart v

ä

gg­element f

ö

r att ber

ä

ttiga till till

ä

gg. Det finns yt­terligare en typ av dubbeld

ö

rrar, NSDD 190, som inte uppfyller kravet p

å

 4 m och s

å

ledes inte ber

ä

ttigar till till

ä

gg. Den 

ä

r ocks

å

 mindre och billigare 

ä

n de b

å

da tidigare n

ä

mnda.

I prop 1978/79:1 motiveras den st

ö

rre 

ö

ppningen med krav p

å

 framkomlighet med bil eller truck. I skydds­rumsf

ö

rordningen har detta utvidgats till att avse alla de fall d

ä

r stor 

ö

ppning anordnas p

å

 grund av skyddsrummets fredsanv

ä

ndning, 

ö

ppningen f

å

r s

å

ledes under fredstid f

ö

rses med stora f

ö

nster. Huvudsaken 

ä

r att skyddsrummet kan st

ä

llas i ordning p

ä

 48 timmar. S

å

dant f

ö

nsterparti f

å

r naturligtvis inte medr

ä

knas som ers

ä

ttningsgrundande ocks

å

 f

ö

r ovan n

ä

mnda till

ä

gg f

ö

r stadigvarande vistelse.

Till

ä

gg f

ö

r stor 

ö

ppning b

ö

r liksom nu bara kunna utg

å 

en g

å

ng f

ö

r varje skyddsrum.

Tillägg {ön dimemionzAing mot nailait

Till

ä

gg utg

å

r f

ö

r n

ä

rvarande f

ö

r skyddsrum i en bygg­nad med fler 

ä

n fyra v

å

ningar ovanf

ö

r skyddsrummet. Enligt civilf

ö

rsvarsstyrelsens tekniska best

ä

mmelser m

å

ste emellertid skyddsrum dimensioneras f

ö

r att klara stora raslaster 

ä

ven i andra fall, t ex om skydds­rummet ligger bredvid en h

ö

g byggnad eller under traverser e d i en industrihall. 

Ä

ven i dessa fall f

ö

resl

ä

s nu att till

ä

gg skall kunna utg

å

.

Pyra v

å

ningar ovanf

ö

r skyddsrummet inneb

ä

r vanligtvis en raslast av omkring 50 kN/m2 eller dubbelt s

å

 mycket som vapenlasten enligt civilf

ö

rsvarsstyrelsens tek­niska best

ä

mmelser. Raslasten 

ä

r s

å

ledes dimensioneran­de f

ö

r takplattan 

ä

ven vid vissa l

ä

gre byggnader men de 

å

tg

ä

rder som d

ä

 beh

ö

ver vidtagas 

ä

r vanligen s

ä

begr

ä

nsade att de inte b

ö

r ber

ä

ttiga till till

ä

gg.

Prop. 1982/83:161

46

Om inte hela takplattan beh

ö

ver dimensioneras mot ras enligt civilf

ö

rsvarsstyrelsens tekniska best

ä

mmelser b

ö

r kr

ä

vas att 

å

tminstone h

ä

lften av plattan 

ä

r dimen­sionerad f

ö

r att t

å

la minst 50 kN/m f

ö

r att ber

ä

ttiga till till

ä

gg.

Till

ä

gg b

ö

r bara utg

å

 f

ö

r hela skyddsrummet och inte del av detta.

Tillägg ön dynanz gnundläggning

Till

ä

gg f

ö

r grundl

ä

ggning kan utg

å

 i de fall skydds­rummets grundl

ä

ggning h

ä

nf

ö

rs till huvudfall 2-4 en­ligt civilf

ö

rsvarsstyrelsens tekniska best

ä

mmelser.

F

ö

reslagen 

ä

ndring i 22 

§

 skyddsrumsf

ö

rordningen inne­b

ä

r ingen 

ä

ndring i sak utan endast en anpassning av texten till en ny utg

å

va av tekniska best

ä

iranelser f

ö

r skyddsrum.

£

225S!SYiQ5

§

E_iY_f2ES

§

i

ä

22

ä

_

§

QEiD3SE

Genom f

ö

reslagen skrivning i 22 

§

 skyddsrumsf

ö

rordning­en undanr

ö

js en del oklarheter i nuvarande formulering. Den byggande f

å

r h

ä

rigenom redan p

ä

 ett tidigt stadium klarhet om den slutliga ers

ä

ttningens storlek.

Ä

ndringarna bed

ö

ms inte komma att medf

ö

ra 

ö

kade kostna­der f

ö

r staten.

§

6

Ö

2Y_

ä

Y_

§

G

ä

EiS3

ä

E_i_l

å

3__2.'_jf

Ö£

ordn_in2_

Ä

ndringarna ligger inom ramen f

ö

r nuvarande lagtext och prop 1978/79:1 om ers

ä

ttning f

ö

r anordnande av skydds­rum. Civilf

ö

rsvarslagen beh

ö

ver d

ä

rf

ö

r inte 

ä

ndras.

Skyddsrumsf

ö

rordningens 22 

§

 f

ö

resl

å

s 

ä

ndrad i enlighet med ovanst

å

ende.

Motsvarande justering beh

ö

ver d

å

 g

ö

ras i "Skyddsrum -Produktionsbest

ä

mmelser".

2.4      Skyddsrum i sm

å

hus

F

ö

rslag_till_

ä

ndring

Reglerna f

ö

r finansiering av sm

å

hus i bostadsfinansi­eringsf

ö

rordningen (1974:946 omtryckt 1980:329, senast 

ä

ndrad 1981:588), BFF, f

ö

resl

å

s 

ä

ndrade dels s

å

 att g

ä

llande kostnadsgr

ä

ns f

ö

r j

ä

mf

ö

relsebelopp f

å

r 

ö

ver­skridas f

ö

r nybyggnad inrioranande skyddsrum, dels s

å

 att nu g

ä

llande krav p

å

 att ombyggnad skall medf

ö

ra v

ä

sent­lig 

ö

kning av bostadsv

ä

rdet skall anses uppfyllt vid tillbyggnad som inrymmer skyddsrum.

Prop. 1982/83:161

47

Bakgrund

Vid nyproduktion av styckebyggda sm

å

hus eller vid tillbyggnader inom 

ä

ldre villaomr

å

den har skyddsrum hittills anordnats endast i begr

ä

nsad omfattning. Flera faktorer har bidragit till detta f

ö

rh

ä

llande, bl a begr

ä

nsade ekonomiska ramar f

ö

r skyddsrumsbyggande och sv

å

righet att erh

å

lla statliga bostadsl

å

n f

ö

r sm

å

hus som inrymmer skyddsrum.

Motiv

övzAiknidandz av koitnadignäni iön. jämöneZiebelopp vid nybyggnad

1 

BFF fastst

ä

lls krav p

ä

 standard och storlek p

å

 sm

å­

hus f

ö

r att medge statligt bostadsl

å

n. D

ä

rvid ber

ä

knas ett j

ä

mf

ö

relsebelopp f

ö

r varje sm

å

hus vilket, fr

å

nsett vissa undantag, f

ö

r n

ä

rvarande inte f

å

r 

ö

verstiga en i 17 

§

 BFF fastst

ä

lld kostnadsgr

ä

ns p

å

 197 000 kronor.

Ett skyddsrumsbesked inneb

ä

r i vissa fall att st

ö

rre prim

ä

r eller sekund

ä

r bruksarea 

ä

n vad som annars skulle erfordras kan beh

ö

vas i k

ä

llare eller markplan. En viss mindre area tas ocks

å

 i anspr

å

k f

ö

r f

ö

rvaring i fred av skyddsrumsutrustning s

å

som fl

ä

ktaggregat, TC, vattenk

ä

rl m m. I vissa fall kan d

ä

rf

ö

r j

ä

mf

ö

relse­beloppet komma att 

ö

verskrida kostnadsgr

ä

nsen 197 000 kronor varvid den s

ö

kande antingen m

å

ste minska bruks­arean eller s

ö

ka finansiera byggandet utan statligt bostadsl

å

n. Att kr

ä

va skyddsrum under s

ä

dana f

ö

rh

å

llan­den upplevs av kommunen och den byggande som orimligt eftersom statligt bostadsl

å

n inneb

ä

r p

å

tagliga ekono­miska f

ö

rdelar f

ö

r den byggande.

I bilaga visas exempel p

ä

 sm

å

hus med och utan skydds­rum b

å

de n

ä

r skyddsrummet orsakar problem vad betr

ä

f­far kostnadsgr

ä

nsen (ex 3 och 4) och n

ä

r skyddsrummet inte orsakar problem (ex 1).

Genom att till

å

ta den byggande att 

ö

verskrida kostnads­gr

ä

nsen om han 

å

l

ä

ggs anordna skyddsrum genom ett koimnunalt skyddsrumsbesked underl

ä

ttas koimnunens m

ö

j­lighet att genomf

ö

ra skyddsrumsplanens intentioner i sm

å

husomr

å

den.

Boitadildn dön. tillbyggnad

Regler f

ö

r i vilka fall bostadsl

ä

n kan utg

å

 f

ö

r till­byggnad finns i 8 och 9 

§§

 BFF.

Ett stort antal bostadsomr

å

den med sm

å

hus saknar skydds­rumsplatser. M

å

nga 

ä

ldre villaomr

å

den har dock vanligt­vis stora tomter. P

å

 senare tid har d

ä

rf

ö

r genom tomt­delning f

ö

rt

ä

tning i bebyggelsen kunnat ske som till­byggnader eller nybyggnader. Tillbyggnad sker i m

ä

nga fall genom uppf

ö

rande av garage- eller f

ö

rr

å

dsbyggnad.

Prop. 1982/83:161

48

S

å

dan tillbyggnad skulle vid behov enkelt kunna projek­teras med skyddsrum om den 

ä

r tillr

ä

ckligt stor. En 

ä

ndring i BFF s

å

 att statligt bostadsl

å

n kan utg

å

 vid tillbyggnad i vilket skyddsrum skall anordnas enligt kormnunalt skyddsrumsbesked skulle underl

ä

tta att skydds­rum tillkommer i dylika omr

å

den.

Exempel p

å

 garage som 

ä

r skyddsrum finns i exempel 2 i bilagan.

?S2G

§

S!SY

§

D5iE_

ä

Y_l2E

§§

i

ä

31}

ä

_

ä

2EiQ2

ä

E

Kommunala myndigheter kan efter f

ö

reslagen 

ä

ndring l

ä

ttare uppfylla intentionerna i skyddsrumsplanen.

F

ä

rre administrativa f

ö

rvecklingar skulle uppst

å

vid handl

ä

ggningen av bostadsl

å

ne

ä

renden f

ö

r sm

å

hus som

inrymmer skyddsrum.

L

å

neunderlaget kan t

ä

nkas 

ö

ka med i genomsnitt ca 5 000 kronor f

ö

r h

ö

gst 200 sm

å

lius per 

å

r. Sammantaget inneb

ä

r detta att l

å

neunderlaget 

ö

kar med h

ö

gst 1 miljon kronor och d

ä

rmed de statliga bostadsl

å

nen med h

ö

gst 250 000 kronor per 

å

r.

Statens 

ö

kade kostnader beror p

å

 det r

ä

ntebidrag som utg

å

r p

å

 l

å

neunderlaget. Detta blir uppenbarligen t

ä

m­ligen obetydligt.

§§

h2Y_

ä

Y_

ä

Q

ä

EiQ3

ä

E_i_l

ä

3..2_5E2E4Gi29

Civilf

ö

rsvarslagen och skyddsrumsf

ö

rordningen p

å

verkas inte.

BFF f

ö

resl

å

s 

ä

ndras s

å

 att g

ä

llande kostnadsgr

ä

ns i 17 

§

 kan f

å

ö

verskridas n

ä

r skyddsrum skall anordnas i sm

å

hus enligt skyddsrumsbesked samt s

å

 att kravet i 8 

§ 

p

å

 att ombyggnad skall medf

ö

ra v

ä

sentlig 

ö

kning av bostadsv

ä

rdet skall anses uppfyllt vid tillbyggnad som inneh

å

ller skyddsrum.

Civilf

ö

rsvarsstyrelsen b

ö

r utforma s

ä

rskilda anvisning­ar avseende produktion och fredsanv

ä

ndning av skydds­rum i sm

å

hus.

2.5      Skyddsrum i statliga byggnader

F

ö

rslag_till_

ä

ndring

Statlig myndighet f

ö

resl

å

s sj

ä

lv f

å

 avg

ö

ra om finansi­ering av skyddsrum i statlig byggnad skall ske 

ö

ver civilf

ö

rsvarsstyrelsens anslag eller 

ö

ver ordinarie anslag f

ö

r respektive byggnadsf

ö

retag.

Bakgrund

Fortifikationsf

ö

rvaltningen, byggnadsstyrelsen eller i

Prop. 1982/83:161

49

f

ö

rekommande fall ber

ö

rd uppdragsmyndighet (posten, televerket, luftfartsverket etc) skall g

ö

ra en anm

ä

lan till kommunen om avsikt att uppf

ö

ra en ny anl

ä

ggning eller byggnad p

å

 samma s

ä

tt som varje annan byggherre. Kommunen l

ä

mnar d

ä

refter ett skyddsrumsbesked som anger hur m

å

nga skyddsrumsplatser som skall anordnas. Detta antal platser kan 

ö

verstiga behovet f

ö

r det aktuella byggnadsf

ö

retaget och t

ä

cka ett behov 

ä

ven f

ö

r kringliggande byggnader.

Vid uppr

ä

ttande av byggnadsprogram f

ö

r en statlig byggnad och vid projektering tas skyddsrum med enligt skyddsrumsbeskedet. I redovisningen till rege­ringen f

ö

r det aktuella byggnadsf

ö

retaget ing

å

r kostna­den f

ö

r skyddsrummet. Regeringen l

ä

mnar d

ä

refter medel f

ö

r byggnadens uppf

ö

rande. Dessa medel t

ä

cker allts

å ä

ven merkostnaden f

ö

r skyddsrummet. N

ä

r ers

ä

ttningen f

ö

r skyddsrumsbyggande uppburits fr

ä

n civilf

ö

rsvarssty­relsen 

å

terbetalar byggnadsstyrelsen och fortifika­tionsf

ö

rvaltningen beloppet till statskassan. Byggnads­styrelsen har beg

ä

rt att bli befriad fr

å

n att ans

ö

ka om ers

ä

ttning eftersom denna omg

å

ende m

å

ste 

å

terst

ä

llas till statskassan.

Motiv_till_

ä

ndring

Statens kostnader f

ö

r skyddsrummet blir lika stor obe­roende av om finansiering sker 

ö

ver civilf

ö

rsvarssty­relsens anslag eller 

ö

ver ordinarie anslag f

ö

r respek­tive byggnadsf

ö

retag. Genom att fortifikationsf

ö

rvalt­ningen och byggnadsstyrelsen inte beh

ö

ver ans

ö

ka om ers

ä

ttning f

ö

r en kostnad, som de i princip redan f

å

tt medel av regeringen f

ö

r, minskar det administrativa arbetet f

ö

r s

å

v

ä

l byggande myndighet som f

ö

r l

ä

nssty­relse och civilf

ö

rsvarsstyrelsen.

Det faktura att skyddsrum i statliga byggnader i vissa fall dimensioneras f

ö

r att r

ä

cka 

å

t arbetande eller boende i n

ä

raliggande privata eller kommunala byggnad­er som saknar skyddsrum torde vara av marginell bety­delse och 

å

tminstone i viss m

ä

n kompenseras av att i andra fall, skyddsrum i n

ä

raliggande byggnader dimen­sioneras f

ö

r att t

ä

cka s

å

dana brister i statliga bygg­nader.

Byggnadsstyrelsen bygger emellertid ocks

å

 f

ö

r de aff

ä

rsdrivande verkens r

ä

kning. Dessa vill ha ers

ä

tt­ning f

ö

r anordnande av skyddsrum s

ä

 att kostnaden inte beh

ö

ver belasta verkens resultat. Av denna anledning b

ö

r ber

ö

rd statlig myndighet sj

ä

lv f

å

 avg

ö

ra hur finan­sieringen av skyddsrummet b

ö

r ske.

F

ö

r milit

ä

r myndighet g

ä

ller redan idag motsvarande regler. 

Ö

B f

å

r sj

ä

lv avg

ö

ra om civilf

ö

rsvarslagen eller annan f

ö

rfattning som r

ö

r civilf

ö

rsvaret skall g

ä

lla f

ö

r civilf

ö

rsvar vid milit

ä

ranl

ä

ggning.

4    Riksdagen 1982/83. I saml. Nr 161

Prop. 1982/83:161

50

Beslutar

Ö

B att civilf

ö

rsvarslagen inte skall till

ä

mpas inneb

ä

r detta att skyddsrum bara beh

ö

ver anordnas f

ö

r det egna behovet i anl

ä

ggningen samt att f

ö

rsvarsmakten f

å

r bekosta skyddsrummet fr

å

n egna anslag.

52'

§§

!SY

§

D5

®

E_

ä

Y_2.?l~i.'l'l_'Q.i2.3.t

F

ö

rslaget inneb

ä

r att vissa skyddsrum kommer att byggas utan att belasta civilf

ö

rsvarsstyrelsens anslag. Kommun­ernas behov av skyddsrumskvot kommer h

ä

rigenom att min­ska i motsvarande grad. Effekten 

ä

r dock marginell eftersom staten totalt 

ä

r 

ä

gare till nya byggnader med ungef

ä

r 5 % av antalet tillkommande skyddsrumsplatser.

F

ö

rslaget leder till tv

ä

 alternativa handl

ä

ggningss

ä

tt n

ä

r staten bygger.

Ingen

zmättning utgdn {ön anondnandz av ikyddinum

I 

den ber

ä

knade kostnaden f

ö

r byggnadsf

ö

retaget inklude­ras skyddsrumsmerkostnaderna. I respektive investerings­planer f

ö

rs upp ramar f

ö

r byggnadsf

ö

retaget inklusive kostnaderna f

ö

r skyddsrum. Finansiering av skyddsrum sker allts

å

 helt via respektive bygganslag. Fortifika­tionsf

ö

rvaltningen, byggnadsstyrelsen eller annan statlig myndighet meddelar l

ä

nsstyrelsen att ers

ä

ttning inte skall utg

å

.

Skyddsrumsmerkostnaden skall inte ing

å

 i den fastig­hetsf

ö

rvaltande myndighetens f

ö

rm

ö

genhetsredovisning eftersom det inte skall st

ä

llas krav p

å

 f

ö

rr

ä

ntning av denna del.

Emättning utgdn pd nonmalt iätt iSn anondnande av ikyddinum

Byggnadsf

ö

retag som projekteras eller byggs av bygg­nadsstyrelsen p

å

 uppdrag av de aff

ä

rsdrivande verken m fl handl

ä

ggs enligt sairana regler som till

ä

mpas f

ö

r n

ä

rvarande.

I investeringsplanerna f

ö

r byggnadsf

ö

retagen f

ö

rs upp ramar som 

ä

ven omfattar kostnader f

ö

r skyddsrum samt anges att ers

ä

ttning f

ö

r skyddsrumsmerkostnader skall s

ö

kas. N

ä

r ett skyddsrum besiktigats och godk

ä

nts ans

ö

ker vederb

ö

rande myndighet p

å

 vanligt s

ä

tt om ers

ä

ttning. Ers

ä

ttningen tillgodog

ö

rs respektive bygg­nadsf

ö

retag vars byggkostnad h

ä

rigenom minskar.

Behgv_av_

ä

ndringar_i_lag_och_f

ö

rordning

F

ö

rslaget 

ä

r huvudsakligen av budgetteknisk karakt

ä

r och 

ä

ndringen synes inte beh

ö

va p

å

verka civilf

ö

rsvars­lagen eller skyddsrumsf

ö

rordningen. Det torde vara tillfyllest att 

ä

ndra p

ä

 n

å

gra st

ä

llen i "Skyddsrum -Produktionsbest

ä

mmelser" och i fortifikationsf

ö

rvalt­ningens och byggnadsstyrelsens interna anvisningar.

Prop. 1982/83:161

51

3

BIDRAG TILL ANORDNANDE AV MINDRE SKYDDSRUM

SOM UPPF

Ö

RS PA ENSKILT INITIATIV

F

ö

rslag_till_

ä

ndring

En m

ö

jlighet f

ö

resl

å

s inf

ö

ras att l

ä

mna bidrag av statliga medel f

ö

r anordnande av mindre skyddsrum som uppf

ö

rs p

å

 enskilt initiativ.

Bakgrund

Det finns ett intresse hos allm

ä

nheten att kunna skydda sig i h

ä

ndelse av krig. Detta har medf

ö

rt att det kommit fram ett antal f

ö

rslag till prefabricerade skyddsrum avsedda f

ö

r ett hush

å

ll. De rymmer i allm

ä

n­het 4-10 personer. De 

ä

r vanligtvis avsedda att gr

ä

vas ner eller f

ö

rses med jordt

ä

ckning och placeras i an­slutning till den egna bostaden. Ibland kan de anv

ä

ndas under fredstid som matk

ä

llare, annat f

ö

rr

ä

dsutrymme eller liknande. Civilf

ö

rsvarsstyrelsen f

å

r regelbundet f

ö

rfr

å

gningar om bidrag kan erh

å

llas f

ö

r anordnande av s

å

dana skyddsrum.

Enligt nuvarande regler kan ers

ä

ttning endast erh

å

llas under f

ö

ruts

ä

ttning att byggherren f

å

r ett kommunalt skyddsrumsbesked. Ers

ä

ttning ber

ä

knas i s

å

 fall enligt schabloner med ett belopp per skyddsrum och ett belopp per skyddsrumsplats. Denna konstruktion g

ö

r att ers

ä

tt­ningen vid sm

å

 skyddsrum blir h

ö

g per skyddsrumsplats vilket ocks

å

 de verkliga kostnaderna blir. Ett skydds­rum omfattande 10 platser skulle medf

ö

ra en ers

ä

ttning av ca 7 500 kronor per plats och ett skyddsrum med 4 platser ca 16 000 kronor per plats. Eftersom kommunen skall ta samh

ä

llsekonomiska h

ä

nsyn b

ö

r den inte l

ä

mna skyddsrumsbesked som omfattar s

å

 sm

å

skyddsrum. F

ö

r samma belopp kan man f

å

betydligt fler skyddsrumsplat­ser i st

ö

rre skyddsrum.

M2tiY_f

ö

r_

ä

n

ä

ring

I m

å

nga omr

å

den 

ä

r det sv

å

rt att bygga bort bristen p

å

 skyddsrumsplatser i samband med att nya anl

ä

ggningar eller byggnader kommer till. Bebyggelsen 

ä

r s

å

 gles att man inte kan n

å

ekonomisk storlek p

å

 skyddsrummen. Det kan ocks

å

 vara s

å

 att nybyggnadsverksamheten 

ä

r s

å 

l

å

g att l

ä

mpliga tillf

ä

llen helt enkelt inte ges. I s

å

dana omr

å

den kan det vara angel

ä

get att uppmuntra egna initiativ f

ö

r att 

å

stadkomma skydd.

Ett bidrag till dem som anordnar skyddsrum p

å

 eget initiativ b

ö

r vara avpassat s

å

 att samh

ä

llet totalt sett inte f

ö

rlorar skyddsrumsplatser genom att till­g

ä

ngliga resurser anv

ä

nds p

å

 detta s

ä

tt. Det kan d

å

vara l

ä

mpligt att bidraget till storleken motsvarar en genomsnittlig kostnad f

ö

r anordnande av andra skyddsrum i samma typ av bebyggelse. Skyddsrum som anordnas i f

ä

rdigbyggda omr

å

den eller glesa villaomr

å

den blir eljest ofta dyrare 

ä

n genomsnittet.

Prop. 1982/83:161

52

Den genomsnittliga ers

ä

ttningen f

ö

r skyddsrum enligt l

ä

mnade skyddsrumsbesked 1980/81 ber

ä

knas bli ca 1 600 kronor per plats i prisl

ä

ge februari 1981. F

ö

r skydds­rum i byggnad som inte har betongstomme, vilket annars ofta 

ä

r alternativet i villaomr

å

den, kan den genomsnitt­liga ers

ä

ttningen ber

ä

knas till ca 2 600 kronor per plats i samma prisl

ä

ge. F

ö

r att motsvara samma prisl

ä

ge som grundbelopp och till

ä

gg i 21 och 22 

§§

 skyddsrums­f

ö

rordningen skall beloppen justeras till 1 000 kronor respektive 1 600 kronor (prisl

ä

ge november 1976, tidskoefficienten = 1,0),, Bidraget till skyddsrum som anordnas p

å

 eget initiativ f

ö

resl

å

s utg

å

 med det h

ö

gre av dessa belopp dvs ca 2 600 kronor per plats i pris­l

ä

ge februari 1981.

En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att bidrag skall kunna l

ä

mnas b

ö

r vara att skyddsrummet beh

ö

vs enligt skyddsrumspla­nen. Det skall s

å

ledes ligga inom skyddsrumsort, det skall vara brist p

å

 skyddsrumsplatser i omgivningen och det skall 

ä

ven i 

ö

vrigt bed

ö

mas vara angel

ä

get. I vissa omr

å

den kan kommunen ha gjort s

å

dana bed

ö

mningar att skyddsrum inte skall tillkomma eftersom omr

å

det b

ö

r utrymmas vid krig eller krigsfara. Orsaken kan t ex vara n

ä

rhet till milit

ä

rt bek

ä

mpningsm

å

l. I s

å

dana omr

å

den b

ö

r inte heller bidrag utg

å

 till sm

å 

skyddsrum som anordnas p

å

 eget initiativ.

En annan f

ö

ruts

ä

ttning b

ö

r vara att skyddsrummen anordnas och utrustas s

å

 att de uppfyller sk

ä

liga krav p

å

 skyddsf

ö

rm

å

ga. Det 

ä

r inte s

ä

kert att dessa krav m

å

ste 

ö

verensst

ä

mma med civilf

ö

rsvarsstyrelsens tek­niska best

ä

mmelser f

ö

r skyddsrum, TB 78. Eftersom skyddsrummen 

ä

r s

å

 sm

å

 kan andra material eller dimen­sioner bli till

ä

mpliga. Redan idag finns skyddsrum b

å

de av plast och av st

å

l som b

ö

r kunna uppfylla kravet p

å

 skyddsf

ö

rm

å

ga eller kan anpassas f

ö

r att uppfylla detta. P

ä

 sikt kan det komma fram b

ä

ttre l

ö

s­ningar p

ä

 effektiva och lailliga sm

å

skyddsrum.

Det b

ö

r ankomma p

å

 civilf

ö

rsvarsstyrelsen att n

ä

rmare studera vilka krav som b

ö

r st

ä

llas p

ä

 sm

å

 skyddsrum f

ö

r att de skall vara bidragsber

ä

ttigande.

Rutinen vid uppf

ö

randet b

ö

r vara att den som 

ö

nskar anordna ett s

å

dant skyddsrum tar kontakt med kommunen som pr

ö

var om det 

ä

r angel

ä

get enligt kommunens mening och om det finns skyddsrumskvot disponibel. I s

ä

 fall kan kommunen, efter att ha godk

ä

nt den tekniska l

ö

sningen, l

ä

mna ett besked om att bidrag kan utg

å 

och uppgift om storleken av detta. Skillnaden mellan ett vanligt skyddsrumsbesked och detta besked 

ä

r att utf

ö

randet av detta skyddsrum 

ä

r frivilligt och att bidraget inte 

ä

r avsett att t

ä

cka hela kostnaden.

Prop. 1982/83:161

53

N

ä

r skyddsruitunet

ä

r f

ä

rdigt skall det slutbesiktigas av l

ä

nsstyrelsen eller kormnunen. N

ä

r skyddsrummet 

ä

r slutbesiktigat och godk

ä

nt b

ö

r den som uppf

ö

rt det kunna ans

ö

ka om bidrag hos l

ä

nsstyrelsen p

å

 samma s

ä

tt som g

ä

ller f

ö

r ans

ö

kan om ers

ä

ttning f

ö

r skyddsrum som Uppf

ö

rs enligt ett vanligt skyddsrumsbesked.

Den som 

ä

ger en anl

ä

ggning eller byggnad till vilken ett s

å

dant skyddsrum h

ö

r, b

ö

r vara skyldig att v

å

rda och underh

å

lla detsamma. Detta b

ö

r g

ä

lla 

ä

ven om bygg­naden eller anl

ä

ggningen byter 

ä

gare.

Best

ä

mmelserna i 57 

§

 e) om att 

ä

garen 

ä

r skyldig att Uppl

å

ta skyddsrummet 

å

t befolkningen vid civilf

ö

rsvars­beredskap b

ö

r g

ä

lla 

ä

ven f

ö

r dessa skyddsrum.

52D5

§

!SYS2

§§

E_

ä

Y_5E

§§

i

ä

3fG_

ä

OEiG3

F

ö

reslagen 

ä

ndring g

ö

r det m

ö

jligt att uppmuntra egna initiativ och stimulera en produktutveckling i skydds­rumsfr

å

gan. En viss kontroll erh

å

lls p

å

 var dessa skyddsrum kommer till och p

å

 att de har tillfredsst

ä

l­lande skyddsf

ö

rm

å

ga.

Trots bidraget kommer skyddsrum som anordnas p

å

 eget initiativ att bli dyra f

ö

r dem som anordnar s

å

dana var­f

ö

r verksamheten inte kan f

ö

rv

ä

ntas f

å

 n

å

gon st

ö

rre omfattning.

Bidragsm

ö

jligheten inverkar inte p

å

 den totala till­komsten av nya skyddsrumsplatser.

§§

i}2Y_

§

Y_

§

GEiG2

§

E_i_i

§

3_22{l_f

ö

rordning

Civilf

ö

rsvarslagen f

ö

resl

å

s bli kompletterad med en ny paragraf, 55 a 

§

, som medger att bidrag l

ä

mnas f

ö

r skyddsrum som uppf

ö

rs p

å

 enskilt initiativ i s

å

dana fall d

å

 varken 40 eller 53 

§§

ä

r till

ä

mpliga och under f

ö

ruts

ä

ttning att kommunen vid en pr

ö

vning funnit att skyddsrummet 

ä

r angel

ä

get.

I den nya paragrafen f

ö

resl

å

s tas in en best

ä

mmelse som reglerar bidragets storlek samt en skyldighet f

ö

r den som 

ä

ger anl

ä

ggningen eller byggnaden till vilket skyddsrummet h

ö

r att v

å

rda och underh

å

lla detta.

Vidare b

ö

r inf

ö

ras ett stycke om att bidraget skall best

ä

mmas av l

ä

nsstyrelsen och utbetalas n

ä

r skydds-rujmmet 

ä

r slutbesiktigat och godk

ä

nt.

I skyddsrumsf

ö

rordningen f

ö

resl

å

s inf

ö

ras tv

å

 nya paragrafer, 18 a och 26 b 

§§

, som reglerar dels hand­l

ä

ggningen av s

å

dana 

ä

renden, dels bidragets storlek.

Till

ä

mpningsf

ö

reskrifter, med bl a tekniska krav, b

ö

r meddelas av civilf

ö

rsvarsstyrelsen.

5   Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 161

Prop. 1982/83:161

54

4

FASTST

Ä

LLELSE AV SKYDDSRUMSPLANER

F

ö

rslag_till_

ä

ndring

L

ä

nsstyrelsens fastst

ä

llelse av skyddsrumsplan f

ö

re­sl

ä

s slopad n

ä

r det g

ä

ller skyddsrumsortens indelning i skyddsrumsomr

ä

den och det totala behovet av skydds­rumsplatser i varje skyddsrumsomr

å

de.

Bakgrund

Enligt de best

ä

mmelser som g

ä

ller idag skall skydds­rumsplanerna antagas av kommun och fastst

ä

llas av l

ä

nsstyrelse i fr

ä

ga om

1

skyddsrumsortens avgr

ä

nsning

2

indelning av orten i skyddsrumsomr

ä

den

3

det totala behovet av skyddsrumsplatser i varje skyddsrumsomr

ä

de.

Detta f

ö

reskrivs i 3 och 6 

§§

 i skyddsrumsf

ö

rordning­en. I 8 

§

 skyddsrumsf

ö

rordningen anges att best

ä

mmel­serna om antagande och fastst

ä

llande g

ä

ller 

ä

ven 

ä

nd­ring av planen.

Mgtiv_f

ö

r_

ä

ndring

Skyddsrumsplanen skall utg

ö

ra underlag f

ö

r kommunens beslut om skyddsrumsbyggande i fred. F

ö

r att ge ett gott beslutsunderlag m

å

ste planen vara aktuell i f

ö

rh

å

llande till skyddsramsortens utveckling. Vissa marginella justeringar kan g

ö

ras utan att n

å

gon for­mell revidering 

ä

r n

ö

dv

ä

:ndig. Samh

ä

llsutvecklingen och f

ö

r

ä

ndringar i kommunens planering inom andra omr

å

den kan dock leda till att st

ö

rre f

ö

r

ä

ndringar beh

ö

ver g

ö­

ras. Bl a kan det vara praktiskt att kunna f

ö

r

ä

ndra om­r

å

desindelningen och anpassa den till 

ä

ndrade bebyggelse­planer. Detta b

ö

r kunna ske utan en omst

ä

ndig och tids­

ö

dande fastst

ä

llelseprocess som kan bidra till att man underl

å

ter att g

ö

ra 

ä

ndringar i skyddsrumsplanen.

Enligt utredningens meniiig beh

ö

ver endast skyddsrums­ortens gr

ä

ns fastst

ä

llas av l

ä

nsstyrelsen. Den b

ö

r vara best

å

ende under l

å

ng tid och 

ä

r avg

ö

rande f

ö

r skyldigheten att anordna skyddsrum efter kommunalt beslut. I 

ö

vrigt b

ö

r ett kommunalt antagande av skydds­rumsplanen f

ö

reg

å

nget av samr

å

d med l

ä

nsstyrelsen vara tillr

ä

ckligt.

K2G

§£

!

£

Y

§

G5SE_5Y_

£

5Eli

ä

3S'.fe

F

ö

rslaget inneb

ä

r att kommunerna l

ä

ttare kan h

ä

lla skyddsrumsplanerna aktuella och l

ä

mna skyddsrumsbesked som inneb

ä

r b

ä

sta m

ö

jliga utnyttjande av statliga medel.

Prop. 1982/83:161

55

§

Sll2Y_5Y_

§

G

§

EiG3

§

E_i_i

§

3_22l}_

£

2E2EGiG3 Civilf

ö

rsvarslagen beh

ö

ver inte 

ä

ndras.

6

§

skyddsrumsf

ö

rordningen f

ö

resl

ä

s 

ä

ndrad s

ä

 att 2:a och 3:e punkterna utg

å

r. Punkt 2 avser l

ä

nsstyrel­sens fastst

ä

llelse av ortens indelning i skyddsrums­omr

å

den. Punkt 3 avser l

ä

nsstyrelsens fastst

ä

llelse av det totala behovet av skyddsrumsplatser i varje skyddsrumsomr

å

de.

I civilf

ö

rsvarsstyrelsens till

ä

mpningsf

ö

reskrifter f

ö

resl

ä

s ett till

ä

gg g

ö

ras som reglerar kommunens samr

å

dsf

ö

rfarande med l

ä

nsstyrelserna vid uppr

ä

ttande och 

ä

ndring av skyddsrumsplanerna.

Prop. 1982/83:161

56

5

VARD och UNDERJHALL av 

SKYDDSRUM SOM

ANORDNAS I BEFINTLIGA BYGGNADER

F

Ö

rslag_till_

ä

ndring

N

ä

r skyddsrum anordnas i befintlig byggnad med ers

ä

tt­ning av statsmedel f

ö

resl

å

s att byggnadens 

ä

gare blir skyldig att v

å

rda och underh

å

lla skyddsrummet och att han kan ges ers

ä

ttning f

ö

r detta.

Bakgrund

Anordnande av skyddsrum i befintliga byggnader kan f

ö

r n

ä

rvarande g

ö

ras med statliga medel enligt 40 

§

 1 mom. c) civilf

ö

rsvarslagen. Detta medf

ö

r emellertid att kommunen f

å

r en skyldighet att v

ä

rda och underh

ä

lla skyddsrummet enligt 40 

§

 1 mom. d).

I v

å

ra 14 st

ö

rsta t

ä

torters inneromr

å

den f

ö

rekommer ett antal aldrig f

ä

rdigst

ä

llda skyddsrum samt ett antal utrymmen som tidigare har varit skyddsrum men som numera av olika sk

ä

l har avf

ö

rts som skyddsrum. Dessa skulle kunna f

ä

rdigst

ä

llas respektive rustas upp och ge ett f

ö

rh

å

llandevis gott skydd i omr

å

den med brist p

å

 skyddsrumsplatser. Denna verksamhet skulle under­l

ä

ttas om underh

å

llsfr

å

gan l

ö

stes p

å

 annat s

ä

tt 

ä

n i 40 

§

 1 mom d>.

Ä

nnu finns det dock inte s

ä

rskilt m

å

nga skyddsrum som anordnats enligt- 40 

§

 1 rnom. c) i byggnader som inte tillh

ö

r kommunen. I dessa f

å

 fall har fr

å

gan om freun-tida v

å

rd och underh

å

ll l

ö

sts genom avtal mellan byggnadens 

ä

gare och kommunen. I framtiden kan en 

ö

kad aktivitet p

å

 detta omr

å

de f

ö

rv

ä

ntas genom 

ö

kade m

ö

j­ligheter till s

ä

rskilda bristt

ä

cknings

å

tg

ä

rder.

I avsnitt 2.2 f

ö

resl

å

s ocks

å

 en ut

ö

kad skyldighet att g

ö

ra anm

ä

lan och utf

ö

ra skyddsrum vid s

å

dan genomgri­pande ombyggnad att m

ö

jlighet ges att kunna anordna skyddsrum i anl

ä

ggningen och byggnaden.

??2

£

iY_

£

5E_MGEiG3

F

ö

r skyddsrum som avses i 32 och 53 

§§

 civilf

ö

rsvars­lagen 

ä

r byggnadens 

ä

gare ansvarig f

ö

r v

å

rd och under­h

å

ll. Han f

å

r viss ers

ä

ttning av statsmedel f

ö

r detta. Det

ä

r rimligt att l

å

ta samma regler g

ä

lla om skydds­rum anordnas i befintlig anl

ä

ggning eller byggnad.

52G

§§

!SY

§

Q

§§

E_

ä

Y_l2E

§

i53

§

?:

Kommunens m

ö

jligheter att bygga skyddsrum i befintliga byggnader enligt skyddsrumsplanen underl

ä

ttas. Statens kostnad f

ö

r att anordna skyddsrum i befintlig byggnad stiger n

å

got och kommunens kostnader minskar i motsva­rande grad. Ett strikt ansvar f

ö

r byggnadens 

ä

gare att

Prop. 1982/83:161

57

v

å

rda och underh

å

lla skyddsrummet erh

å

lls vilket 

ä

r en klar f

ö

rdel.

§

Sh2Y_

ä

Y_

ä

GEiG3

ä

E_i_i3_iJLJJ?J.?iliP.3

Civilf

ö

rsvarslagen f

ö

resl

å

s 

ä

ndrad s

ä

 att koimnunens skyldigheter enligt 40 

§

1 mom. d) att v

å

rda och under­h

å

lla inte l

ä

ngre omfattar skyddsrum som uppf

ö

rs enligt 40 

§

 1 mom. c) i andra fall 

ä

n n

ä

r kommunen 

ä

r 

ä

gare av byggnaden. Sistn

ä

mnda fall regleras dock av 53 

§

.

53

§

b

ö

r kompletteras med ett nytt moment med inneb

ö

r­den att den som 

ä

ger anl

ä

ggning eller byggnad med skyddsrum som byggts enligt 40 

§

 1 mom. c) eller 54 

§ 

andra stycket 

ä

r skyldig att v

å

rda och underh

å

lla det. Momentet f

ö

resl

å

s 

ä

ven stadga en r

ä

tt f

ö

r 

ä

garen att erh

å

lla sk

ä

lig ers

ä

ttning f

ö

r framtida v

ä

rd och under­h

å

ll enligt f

ö

reskrifter som best

ä

ms av regeringen el­ler myndighet som regeringen best

ä

mmer.

I en ny paragraf, 26a 

§

, i skyddsrumsf

ö

rordningen b

ö

r f

ö

reskrivas att: ans

ö

kan om ers

ä

ttning f

ö

r underh

å

ll av skyddsrum enligt 53 

§

 3 mom., civilf

ö

rsvarslagen, och ers

ä

ttning f

ö

r anordnande av skyddsrum enligt 54 

§ 

andra stycket civilf

ö

rsvarslagen g

ö

rs hos l

ä

nsstyrel­sen. Ers

ä

ttningen best

ä

ms av l

ä

nsstyrelsen och betalas ut av civilf

ö

rsvarsstyrelsen.

Nya till

ä

mpningsbest

ä

mmelser erfordras i civilf

ö

rsvars­styrelsens publikation "Skyddsrum - Produktionsbest

ä

m-melser".

Prop. 1982/83:161

58

6    FREDSANV

Ä

NDNING OCH UTFORMNING AV SKYDDSRUM

F

ö

rslag_till_

ä

ndring

Civilf

ö

rsvarsstyrelsen f

ö

resl

ä

s f

ä

 en uttrycklig r

ä

tt att meddela best

ä

mmelser om utformning och fredsanv

ä

nd­ning av skyddsrum.

Bakgrund

I civilf

ö

rsvarslagen i dess lydelse f

ö

re 1975 

å

rs 

ä

ndring skildes mellan normalskyddsrum och bergfast skyddsrum. I 26 

§

 angavs skyddskraven f

ö

r normalskydds­rum och i 27 

§

bemyndigades civilf

ö

rsvarsstyrelsen att ge ut f

ö

reskrifter om fredsanv

ä

ndning av skyddsrum. I 29 

§

 fanns best

ä

mmelser om ber

ä

kning av det antal personer som skulle kunna hysas i ett enskilt skydds­rum och i 30 

§

 bemyndigades l

ä

nsstyrelsen att medge undantag fr

ä

n best

ä

mmelserna om normalskyddsrum.

I den 

å

r 1975 

ä

ndrade lydelsen (1975:553) har samtliga dessa paragrafer 

ä

ndrats. Tidigare detaljkrav p

ä 

skyddsrum har ersatts med det generella kravet att ett skyddsrum skall utf

ö

ras och utrustas s

ä

 att det ger skydd mot verkningar av stridsmedel som kan antas komma till anv

ä

ndning i krig. N

ä

rmare f

ö

reskrifter medde­las av civilf

ö

rsvarsstyrelsen enligt 30 

§

 civilf

ö

r­svarslagen och 16 och 34 

§§

 skyddsrumsf

ö

rordningen. I 16 

§

 ges civilf

ö

rsvarsstyrelsen en uttrycklig r

ä

tt att meddela best

ä

mmelser om utrustning av skyddsrum. St

ö

d f

ö

r civilf

ö

rsvarsstyrelsen att utf

ä

rda best

ä

mmelser betr

ä

ffande fredsanv

ä

ndning av befintliga skyddsrum fanns i civilf

ö

rsvarslagen enligt den 

ä

ldre lydelsen. Enligt vissa uppfattningar skulle civilf

ö

rsvarsstyrel­sen sakna m

ö

jlighet att f

ö

reskriva om fredsanv

ä

ndning­en av 

ä

ldre skyddsrum en

ä

r 

ö

verg

å

ngsbest

ä

mmelserna till de nya lagbest

ä

mmelserna saknade f

ö

reskrift om detta.

??2tiY_l5E_

§

GEiQ3

Skyddsrum

ä

r unika p

ä

 s

ä

 s

ä

tt att man normalt inte f

å

r g

ö

ra n

å

gra som helst ingrepp i dem i efterhand. Detta framg

å

r bl a av f

ö

reskrifter i civilf

ö

rsvarsstyrelsens tekniska best

ä

mmelser f

ö

r skyddsrum. Emellertid kan fredsanv

ä

ndning eller nya normer och best

ä

mmelser p

ä 

andra omr

å

den st

ä

lla krav p

å

 ingrepp. En 

ä

ndrad freds­anv

ä

ndning kan t ex st

ä

lla krav p

å

 nya 

ö

ppningar. Ny kunskap eller ny materiel p

å

skyddsrumsomr

å

det kan tom g

ö

ra ingrepp 

ö

nskv

ä

rda fr

å

n underh

å

lls- och skyddsteknisk synpunkt. Det kan t ex vara 

ö

nskv

ä

rt att byta ett 

ä

ldre sv

å

rsk

ö

tt ventilationssystem mot ett modernare och effektivare.

Prop. 1982/83:161

59

Det

ä

r emellertid viktigt att skyddsf

ö

rm

å

gan inte f

ö

rs

ä

mras vid s

å

dana ingrepp p

å

 grund av att de utf

ö

rs felaktigt. S

ä

rskild kompetens erfordras f

ö

r att bed

ö

ma hur ingrepp skall utf

ö

ras utan att skyddsf

ö

rm

å

gan f

ö

rs

ä

mras. Det 

ä

r ocks

å

 viktigt att skyddsrummen kan st

ä

llas i ordning f

ö

r skyddsrumsbruk inom 48 timmar. L

ä

nsstyrelserna har personal med erforderlig kompetens. L

ä

nsstyrelserna b

ö

r d

ä

rf

ö

r ha r

ä

tt att medge undantag fr

ä

n 

ä

ldre tekniska best

ä

mmelser f

ö

r skyddsrum om det kan ske utan att skyddsf

ö

rm

å

gan f

ö

rs

ä

mras.

Genom en uttrycklig r

ä

tt att meddela best

ä

mmelser om utformning och fredsanv

ä

ndning av skyddsrum kan civil­f

ö

rsvarsstyrelsen ge l

ä

nsstyrelserna r

ä

tt att ge er­forderliga dispenser samt erforderligt tekniskt under­lag

52G

§

SliY

§

G

§§

E_

§

Y_

£

5E

§

i

§

3

§£

I och med att civilf

ö

rsvarsstyrelsen f

å

r m

ö

jlighet att l

ä

mna f

ö

reskrifter om fredsanv

ä

ndning av

ä

ldre skydds­rum kan vissa ingrepp som inte f

ö

rs

ä

mrar skyddsf

ö

r-m

ä

gan till

å

tas i dessa. Detta kan g

ö

ra det m

ö

jligt att anv

ä

nda 

ä

ldre skyddsrum mer meningsfullt i fredstid och hindra att skyddsf

ö

rm

å

gan on

ö

digtvis f

ö

rs

ä

mras ge­nom att felaktiga ingrepp g

ö

rs i skyddsrum.

§

f!i2Y_2Y_5G

ä

EiG3

ä

E_i_i

ä

3_2

£

l}_

£

2E2EGiG3

N

å

gon 

ä

ndring i civilf

ö

rsvarslagen beh

ö

vs inte.

16 

§

skyddsrumsf

ö

rordningen f

ö

resl

å

s kompletterad s

å 

att civilf

ö

rsvarsstyrelsen f

å

r en uttrycklig r

ä

tt att meddela f

ö

reskrifter om skyddsrums utformning och fredsanv

ä

ndning.

Prop. 1982/83:161

61

BILAGA

Exenpel på småhus med och utan skyddsrum och beräknade

jämförelsebelopp enligt bost3dsfinansieringsförordningen.

6   Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 161

Prop. 1982/83:161 Exempel 1

62

INV NOO

MTTeNn.*N

1-plans typhus med fHliggande skyddsrum

PrioSr bruksarea  BRA,p    106 m

SekundSr bruksarea BRA,s     54 m

jmnjRELSEBELOPP

171.400 kronor

Komnentar:

Denna hustyp uppn

å

r inte 

ö

vre grSns f0r j

ä

mf

ö

relsebelopp, 197 000 kronor, fttrrSn vid en primlir bruksarea av cirka 145 m, motsvarande 6 rum och k

ö

k.

Prop. 1982/83:161

63 Exempel 2

11

PASAO

SEKTrON

OAVELFASAO

INV 6000

Friliggande komplementbygghad

Sekund

ä

r bruksarea  BRA,s      54 m

Byggkostnad

kalkyl prisl

ä

ge 8102 cirka 260 000 kronor

Schabloners

ä

ttning

prisl

ä

ge 8102     180 000 kronor

Komnentar:

Genom att betrakta anordnande av skyddsrum som likv

ä

rdigt med en v

ä

sentlig 

ö

kning av bostadsv

ä

rdet underl

ä

ttas m

ö

jligheterna att f

å

erforderliga l

å

n till den del av kostnaden som 

ö

verstiger er­s

ä

ttningen f

ö

r anordnande av skyddsrum.

Prop. 1982/83:161 Exempel 3a

64

sov 2

, ffi |EHffl

BOTTENPLAN

INV 12920

i____ 

KÄLLARPLAN

1-plans typhus med k

ä

llare, vidbyggt garage-f

ö

rr

é

d

Prim

ä

r bruksarea   BRA.p     103 m2

Sekund

ä

r bruksarea  BRA,s     120 m

J

Ä

MF

Ö

RELSEBELOPP

194 900 kronor

Kommentar:

I k

ä

llarplan inryms inte skyddsrum f

ö

r 60 platser utan omdisponering av utrymmen och funktioner. I det fall typhuset kompletteras med skyddsrum i friliggande byggnad kommer j

ä

mf

ö

relsebeloppet att 

ö

ka till 200.700 kronor.

Prop. 1982/83:161

65 Exempel 3b

T

I

NV 1)700

6ARA0E

»

BOTTENPLAN

1

INV lUSO

K

Ä

LLARPLAN   

k

1-planshus med k

ä

llare, skyddsrum i k

ä

llare, friliggande garage

Prim

ä

r bruksarea    BRA.p     106 m2

Sekund

ä

r bruksarea  BRA.s     126 m

J

Ä

MF

Ö

RELSEBELOPP

197 500 kronor

Kommentar:

Denna planl

ö

sning inrymner enkelt skyddsrumsfunktionen, dock 

ö

verskrids j

ä

mf

ö

relsebeloppet.

Prop. 1982/83:161

Exempel 4a

66

INV 10900

sov 2

ALLRUM      I   SOVJ     .,2

TiMn

I        |l

KLK i DRESS IBAO

_ D

iJ

KL

»

sovi

Ö

VRE PLAN

BOTTENPLAN

Ij-plans typhus utan k

ä

llare,, friliggande garage; f

ö

rrfld

Prim

ä

r bruksarea    BRA.p     155 

tifi

Sekund

ä

r bruksarea  BRA.s      33 m

J

Ä

MF

Ö

RELSEBELOPP

192 700 kronor

Kommentar:

Skyddsrum f

ö

r 60 personer inryms inte inom denna hustyp.

Prop. 1982/83:161

67 Exempel 4b

Ö

VRE   PLAN

INV tooo

B_._.]R]

BOTTENPLAN

U-planshus utan k

ä

llare, friliggande skyddsrum

Prim

ä

r bruksarea   BRA.p      155 m2

Sekund

ä

r bruksarea  BRA.s      54 m

J

Ä

MF

Ö

RELSEBELOPP

198 500 kronor

Kommentar:

Med skyddsrum 

ö

verskrids gr

ä

nsen,197 000 kronor,f

ö

r j

ä

mf

ö

relse­beloppet.

Prop. 1982/83:161

68

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttrandena

Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av överbefälha­varen, fortifikationsförvaltningen, civilförsvarsstyrelsen, byggnadsstyrel­sen, riksrevisionsverket, bostads styrelsen, hovrätten för Övre Norrland, statens planverk, länsstyrelsen i Västerbottens län. Svenska kommunför­bundet. Landstingsförbundet, Centralorganisationen SACO/SR, Byggher­reföreningen, Hyresgästernas Riksförbund, Svenska Byggnadsentrepre­nörföreningen och Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag. Dessutom har yttrande inkommit från Sveriges Fastighetsägarförbund. Länsstyrelsen i Västerbottens län har bifogat yttranden som den har inhämtat från Umeå och Skellefteå kommuner.

1    Allmänt

Skyddsrumsutredningens förslag får i sina huvuddrag ett positivt motta­gande av remissinstanserna. Överbefälhavaren, länsstyrelsen i Västerbot­tens län och Centralorganisationen SACOISR har tillstyrkt förslagen utan erinran. Övriga remissinstanser har också tillstyrkt förslagen men de har haft invändningar mot och synpunkter på främst de delar av skyddsrums­utredningens förslag som avser utformningen av regeringens tillämpnings­föreskrifter. Dessa invändningar och synpunkter kommer att beaktas vid den slutliga utformningen av tillämpningsföreskrifterna och redovisas en­dast översiktligt här.

Hovrätten för Övre Norrland anser att de föreslagna författningsänd­ringarna bör kunna underlätta ett ändamålsenligt skyddsrumsbyggande och minska det administrativa arbetet med detta byggande. Även om man nu inte kan nå de föreslagna förenklingarna utan att samtidigt genomföra detaljändringar i de författningar som reglerar skyddsrumsbyggandet bör det enligt hovrättens mening vara angeläget att se över civilförsvarslag­stiftningen som tillkommit i skilda sammanhang och vid olika tidpunkter och är svåröverskådlig. Därigenom ger man också möjligheter till en mera effektiv och ändamålsenlig användning av samhällets resurser för byggan­de och underhåll av skyddsrum.

Prop. 1982/83:161

69

2   Skyddsrum i samband med uppförände av ny anläggning eller byggnad och vid genomgripande ombyggnad

2.1      Anmälan om avsikt att uppföra ny anläggning eller byggnad

Fortifikationsförvaltningen framhåller att militära anläggningar och byggnader som regel undantas från det ansvar som kommunen har för skyddsrumsplanering inom skyddsrumsorten i övrigt och ifrågasätter där­för om förvaltningen rutinmässigt skall behöva göra anmälan till kom­munen för erhållande av skyddsrumsbesked.

Hovrätten för Övre Norrland anser det inte vara rimligt att den som tänker bygga själv skall behöva avgöra om byggandet kan vara, som det sägs i utredningens förslag, uppenbart oförenligt med byggande av skydds­rum. Det bör liksom i övriga föreslagna fall vara kommunens sak att med ledning av vad författningarna föreskriver i skyddsrumsplanen eller på annat lämpligt sätt närmare ange förutsättningarna för att en anmälan inte skall behöva göras. Därför föreslår hovrätten att 32 § civiiförsvarslagen formuleras annorlunda än vad utredningen har föreslagit.

Byggherreföreningen anser att förslaget om lättnader och inskränkning­ar i anmälningsplikten enligt 32 § civilförsvarslagen har administrativa fördelar men anser att den särskilda anmälningsplikten helt borde slopas. I stället skulle ansökan om byggnadslov betraktas som anmälan enligt 32 § civilförsvarslagen. Samtidigt bör den byggherre som så önskar kunna utverka skyddsrumsbesked. Av denna anledning föreslår Byggherreföre­ningen att möjligheten därtill blir lagfäst i civilförsvarslagen.

Hyresgästernas Riksförbund understryker att ett borttagande av anmäl­ningsplikten inte får innebära att kommunen i dessa fall inte kan pröva om frågan om skyddsrum skall byggas. Kommunen måste kunna ta initiativ till skyddsrumsbyggande, t.ex. vid en byggnadslovsprövning, även i de fall anmälningsskyldighet inte föreligger.

2.2      Anordnande av skyddsrum i samband med genomgripande ombyggnad

Civilförsvarsstyrelsen framhåller att en ökning av möjlighetema att åstadkomma skyddsrumsplatser i redan bebyggda områden är angelägen för att komma till rätta med de allvarligaste bristerna på skyddsrumsplatser i sådana områden. Utredningens förslag öppnar nya möjligheter att ta tillvara tillfällen då förhållandevis billiga skyddsrumsplatser i befintlig byggnad kan anordnas. Styrelsen framhåller vidare att det i samband med ombyggnader kan vara svårare för kommunen att tidigt nå ut med informa­tion om vilka skyldigheter som åligger den byggande, vilket kan leda till att skyddsrumsfrågan kommer in när ombyggnaden redan har projekterats. Detta förhållande bör enligt styrelsen ytteriigare utredas.

Riksrevisionsverket betonar vikten av att förslaget om att sådan genom-

Prop. 1982/83:161

70

gripande ombyggnad som möjliggör skyddsrumsbyggande jämställs med uppförande av ny anläggning eller byggnad vad beträffar skyldighet att göra anmälan och att anordna skyddsrum genomförs så snart som möjligt. Förslaget kan underlätta tillkomsten av skyddsrum i tätorternas innerom­råden där stor brist råder.

Svenska kommunförbundet framhåller att vaije ombyggnadsprojekts kostnadsförutsättningar är specifika och svårbedömda i ett inledande pro­jekteringsskede. Kommunförbundet anser därför att ett ersättningssystem vid genomgripande ombyggnad, som är säkrare än det av utredningen förordade systemet med schabloner och överensstämmer med den faktiska merkostnaden, bör övervägas.

Byggherreföreningen anser att det är mycket eftersträvansvärt att åstad- komma förenklingar avseende såväl olika normer av betydelse för byggna­ders tekniska utformning som normer av betydelse för handläggningen av byggnadsärenden. Utredningens förslag till administrativa förenklingar av­seende skyddsrumsfrågor finner föreningen därför vara vällovliga. Vissa förslag leder emellertid enligt föreningen inte till förenklingar utan snarare till motsatsen. Föreningen syftar då bl.a. på de föreslagna reglerna om anordnande av skyddsrum vid genomgripande ombyggnad. Sakligt har föreningen emellertid intet att erinra mot detta förslag under förutsättning att den ekonomiska sidan får en tillfredsställande lösning.

Hyresgästernas Riksförbund tillstyrker förslaget om anordnande av skyddsrum i samband med genomgripande ombyggnad men framhåller att kravet på skyddsrum vid ombygjjnad inte får belasta fastigheten ekono­miskt.

Svenska Byggnadsentreprenörjöreningen tillstyrker förslaget men är tveksam till om ersättningsfrågorna har diskuterats tillräckligt mycket. Det är enligt föreningen viktigt att dessa frågor utreds ordentligt så att ombygg­nadsverksamheten inte försvåras eller förhindras genom att en skydds-rumsbyggnadsplikt införs vid ombyggnad. Total kostnadstäckning för skyddsrummet måste uppnås. Föreningen anser därför att det är väsentligt att de schablonbelopp som utredningen föreslår ger full kostnadstäckning i de fall de tillämpas, att de inte fastställs av civilförsvarsstyrelsen förrän styrelsen och berörda branschorganisationer är överens om resultatet av de kompletterande kostnadsutredningama och att det skapas enkla rutiner för ersättning i sådana enskilda fall där schablonerna inte bör tillämpas. I dessa fall bör priser angivna i anbudshandlingar tillmätas avgörande bety­delse.

Sveriges Allmännyttiga Bostad.sföretag (SABO) anser att schabloner­sättningar för anordnande av skyddsrum i samband med genomgripande ombyggnad kommer att leda till stora orättvisor för de ersättningsberätti­gade då de fysiska förutsättningarna - och därmed kostnaderna- för att anordna skyddsrum varierar starkt från fall till fall. SABO föreslår därför att skyddsrumskostnaden i ombyjnadssammanhang bestäms vid entré-

Prop. 1982/83:161

71

prenadupphandlingen genom särredovisning i anbudshandlingarna. Vid byggande i egen regi föreslås att den byggandes kostnadskalkyl tillmäts avgörande betydelse för ersättningsbeloppets storlek. Prövning av kostna­demas skälighet får fömtsättas ske. Ombyggnadsverksamheten är enligt SABO redan i dag kringgärdad av en mängd svårbemästrade restriktioner av olika slag. En absolut fömtsättning för att SABO skäll biträda den restriktion som förslaget om skyddsmmsbyggnadsplikt vid genomgripande ombyggnad innebär är att ersättningssystemet ger kostnadstäckning i varje enskilt fall. SABO betonar vikten av en relativt frikostig övergångstid innan skyddsmmsbyggnadsplikten utökas till att omfatta även genomgri­pande ombyggnad, främst därför att tiden för ombyggnadsprojektering inte sällan är 3 - 5 år.

Sveriges Fastighetsägarförbund anser att kravet på att anordna skydds­rum i samband med genomgripande ombyggnad ovillkorligen måste kopp­las till ett ersättningssystem som ger full kostnadstäckning. Schabloner-sättning leder enligt förbundet till orättvisor då fastigheternas olika fysiska fömtsättningar spelar en avgörande roll vid utökade krav på nya aktiviteter inom fastigheterna.

3   Bidrag till anordnande av mindre skyddsrum som uppförs på enskilt initiativ

Civilförsvarsstyrelsen anser att bidrag skall kunna ges till dem som själva vill anordna sitt skyddsrum under de fömtsättningar som anges i utredningens förslag. Styrelsen anser att det bör prövas om det är lämpligt att ge bidrag för anordnande av sådana mindre skyddsmm som här avses även i områden som ligger utanför skyddsmmsort. Styrelsen anser vidare att som gmnd för kommunens prövning av om bidrag kan utgå samt för länsstyrelsens utbetalning av bidraget måste kravet på skyddsegenskaper regleras någonstans i civilförsvarslagen.

Riksrevisionsverket framhåller att utredningens förslag att införa en möj­lighet att lämna bidrag av statliga medel för anordnande av mindre skydds­mm som uppförs på eget initiativ medför att statens utgifter ökar även om verksamheten inte anses få någon större omfattning. Riksrevisionsverket anser i likhet med utredningen att möjligheten att få detta bidrag skulle uppmuntra egna initiativ och stimulera en produktutveckling i skydds­mmsfrågan. Riksrevisionsverket har inget att erinra mot att denna bidrags­möjlighet ges inom gällande ramar för olika civilförsvarsåtgärder.

Hyresgästernas Riksförbund är mycket tveksamt till utredningens för­slag. Förbundet anser inte att en utveckling mot privata skyddsmm i småhusbebyggelse bör stimuleras. I stället måste kommunen ges möjlighet att skapa skyddsmmsplatser även i dessa områden.

Prop. 1982/83:161

72

4   Förslag som enbart avser regeringens tillämpningsföreskrifter m.m.

4.1      Schabloner för beräkning av ersättning för anordnande av skyddsrum

Civilförsvarsstyrelsen anser att förslaget om ändring av reglerna i 22 § skyddsmmsförordningen så att tveksamhet inte skall behöva uppstå om tillägg till gmndbeloppet skall utgå eller inte leder till att större klarhet uppnäs och att ett antal tveksamma bedömningsfall därigenom elimineras.

4.2      Skyddsrum i småhus

Civilförsvarsstyrelsen och bostadsstyrelsen framhåller att utredningens förslag om ändring av reglerna i bostadsfinansieringsförordningen (1974: 946) för finansiering av småhus inte längre är aktuelh sedan förord­ningen numera har ändrats så att några hinder för skyddsmmsbyggande nu inte föreligger.

4.3     Skyddsrum i statliga byggnader

Utredningen har föreslagit att statlig myndighet själv skall få avgöra om finansiering av skyddsmm i statlig byggnad skall ske över civilförsvars­styrelsens anslag eller över ordinarie anslag för resp. byggnadsföretag. Byggnadsstyrelsen föreslår att styrelsen för de projekt där sistnämnda förfaringssätt tillämpas generellt biemyndigas att engångsnedskriva stats­kapitalet, motsvarande skyddsmmsmerkostnaden enligt skyddsmmsbe-skedet. Därigenom skulle administrationen för dessa projekt ytterligare förenklas.

4.4      Fastställelse av skyddsrumsplaner

Civilförsvarsstyrelsen anser i likhet med utredningen att länsstyrelsens fastställelse av skyddsmmsortemas indelning i skyddsmmsområden kan slopas.

4.5      Vård och underhåll av skyddsrum som anordnas i befintliga byggnader

Utredningen föreslår att när skyddsmm anordnas i befintlig byggnad med ersättning av statsmedel så skall byggnadens ägare bli skyldig att vårda och underhålla skyddsmmmet och ges ersättning för detta. Civilför­svarsstyrelsen anser att samma regler för vård och underhåll bör gälla oberoende av hur skyddsmmmet kommit till. Mot bakgmnd av den ökade satsning på skyddsmm i befintlig byggnad som kommer att ske under de närmaste åren och att frågan om vård och underhåll av dessa skyddsmm

Prop. 1982/83:161

73

" betraktas som ett problem av kommunerna anser styrelsen att det är mycket angeläget att utredningens förslag genomförs snarast.

Byggnadsstyrelsen framhåller att i många redan godkända men äldre skyddsmm uppfylls inte nuvarande normer. T.ex. är inte lysrörsarma­turen skak- och rassäkra. Av förslaget framgår inte hur finansieringen av sådana förbättringar skall ske.

4.6 Fredsanvändning och utformning av skyddsrum

Utredningen föreslår att civilförsvarsstyrelsen får en uttrycklig rätt att meddela föreskrifter om utformning och fredsanvändning av skyddsrum. Civilförsvarsstyrelsen framhåller att utredningens förslag medför att styrel­sen kan ge länsstyrelserna möjlighet att ge dispens för vissa ingrepp i befintliga skyddsmm. Detta ökar möjligheterna att utnyttja dessa för an­nan fredsanvändning än den som avsågs när de byggdes. Styrelsen anser att förslaget ger möjligheter till bättre nyttjande av skyddsmmmen och därmed samhällsekonomiska vinster. Enligt styrelsen är det viktigt att styrelsens rätt att ge allmänna råd i form av rekommendationer och exem­pel också regleras i regeringens tillämpningsföreskrifter.

Statens planverk framhåller att föreskrifterna om fredsanvändning av skyddsmm innebär att vissa byggnadstekniska åtgärder kan komma att vidtas i äldre skyddsmm i samband med annan användning av dessa. Eftersom skyddsmmsbyggandet är nära förbundet med övrigt byggande inom en kommun och byggnadsnämnden är ålagd att medverka bl.a. vid besiktning av skyddsrummen anser planverket att det i regeringens till-lämpningsföreskrifter bör anges att föreskrifterna om fredsanvändning bör utfärdas av civilförsvarsstyrelsen efter samråd med planverket.

Svenska kommunförbundet förutsätter att ersättning utgår om medde­lade föreskrifter om fredsanvändning av skyddsrum medför sådana in­skränkningar i användningssättet att intäktsbortfall eller alternativa kost­nader uppkommer för kommunerna.

Landstingsförbundet fömtsätter att civilförsvarsstyrelsens rätt att med­dela föreskrifter om utformning och fredsanvändning av skyddsmm inte får inskränka huvudmännens möjligheter att i fred utnyttja skyddsmmmen för de ändamål som bedöms mest lämpliga under fömtsättning att loka­lerna kan iordningställas för skyddsmmsbmk inom 48 timmar.

Byggherreföreningen har inget att erinra mot utredningens förslag under fömtsättning att den ekonomiska sidan får en tillfredsställande lösning.

SABO framhåller att restriktioner i form av föreskrifter om skyddsrum­mens fredsanvändning skulle kunna allvarligt förändra fömtsättningarna för en fastighetsekonomisk förvaltning av skyddsmm i fredstid. Begränsa ningar av fredsanvändningssätten kan komma att leda till intäktsbortfall för fastighetsägaren och SABO vill understryka att frågan om ersättning för sådant bortfall bör prövas innan ställning tas till utredningens förslag.

Prop. 1982/83:161

74

SABO delar inte utredningens bedömning av behovet av fredsanvänd-ningsrestriktioner.

Sveriges Fastighetsägarförbund framhåller att förslaget om restriktioner i skyddsrummens fredsanvändning kan komma att förändra de ekonomis­ka fömtsättningama för fastighetsförvaltningen. Begränsningen i fredsan­vändning av i första hand befintliga skyddsmm men även nybyggda skyddsmm måste kopplas till en marknadsanpassad ersättning för dessa ytor. Vidare måste stor hänsyn tas till om alternativytor finns inom fastig­heten för att fastighetsförvaltningens fömtsättningar inte skall förändras.

Prop. 1982/83:161

75

Innehåll

Propositionen ..................................................... 

... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll   ..................... 

.... 

I

Lagförslag.......................................................... 

... 

2

Protokoll från regeringssammanträde 1983-03-24   .... 

... 

6

1

Inledning ........................................................ 

... 

6

2

Allmän motivering   ........................................... 

... 

7

2.1

Allmänt   .................................................... 

... 

7

2.2

Anmälan om avsikt att uppföra en ny anläggning eller byggnad

8

2.3

Anordnande av skyddsmm i samband med genomgripande om­byggnad  

10

2.4

Bidrag till anordnande av mindre skyddsrum på enskilt initiativ

13

2.5

Vård och underhåll av skyddsmm som anordnas i befintliga byggnader m. m    

15

3

Upprättade lagförslag ..........    ...    ................... 

16

4

Specialmotivering  ............................................ 

16

5

Hemställan  ..................................................... 

.. 

19

6

Beslut   .......................................................... 

.. 

19

Bilagor

1

1975   års   skyddsmmsutrednings   promemoria   (Ds Fö   1982: 2) Skyddsmm, förslag till administrativa förenkhngar m. m.............................................. 

.. 

21

2

Sammanställning av remissyttrandena   ................ 

.. 

68

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983