Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1985/86:101

med förslag om tilläggsbudget II till

statsbudgeten för budgetåret 1985/86

1985/86:101

Regeringen föreslår riksdagen all anla de förslag som har upptagits i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 19 december 1985.

På regeringens vägnar

OlofPalme

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposifionen föreslås utgifier m.m. på tilläggsbudgetII lill statsbudge­ten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår lill ca 133 milj. kr. De slörsta anslagen föreslås gå till rörelsekapital för de allmänna advokatbyråerna, kostnader för nya löneavtal för Svenska riksteatern. Dramatiska teatern och Rikskonserler, kostnader för sändningar av fin­ländska televisionsprogram samt till sysselsättningsskapande åtgärder och lokaliseringsbidrag. Dessutom föreslås att SJ får upplåta mark med tomt­rätt i Göteborg saml ändring av regeringens bemyndigande vid försäljning av staten tillhörig fasl egendom.

1    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 101

Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985

Prop. 1985/86: 101

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, statsråden I.Carlsson, Lund­kvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lei­jon,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför:

De anslag som riksdagen har anvisai sedan statsbudgeten för budgelårel 1985/86 fastställdes har uppföris på tilläggsbudget I (FiU 1985/86:9). De ytterligare medelsbehov som nu kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggsbudget II lill statsbudgeten för budgetåret 1985/86. Denna proposition bör föreläggas riksdagen nu. Skulle anslags­framställningar därutöver på tilläggsbudget för innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas riksdagen vid en senare fidpunkl.

Statsråden föredrar förslag lill riksdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] avslutar:

Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagen

att besluta om anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86 och vidta övriga åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandena har lagl fram.

Regeringen ansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt anta de förslag som föredragan­dena lagt fram.

Regeringen beslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 1 -9.

Bilaga I    Prop. 1985/86:101 

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985 Föredragande: statsrådet Wickbom

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

Andra huvudtiteln

F. Rättshjälp m.m.

F 7. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital

Något anslag för delta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår.

Föredragandens överväganden

Vid min anmälan tidigare denna dag av anslaget F 3. Allmänna advokatby­råer: Uppdragsverksamhet harjag redovisal bl.a. den dåliga lönsamheten vid vissa allmänna advokatbyråer och den höjning av den röriiga krediten i riksgäldskonlorei som detta har föranlett.

Domstolsverket har i en skrivelse till regeringen den 9 augusti 1985 överlämnat en promemoria med förslag rörande balanserade vinster och föriuster samt statskapital vid de allmänna advokatbyråerna.

Vid den finansiella rekonstruktionen av de allmänna advokatbyråerna år 1980 Ofr prop. 1979/80:100 bil. 5 s. 97-128, JuU 35, rskr 296 och prop. 1979/80:101 bil. I, JuU 36, rskr 297) tillsköts anslagsmedel (statskapital) för att finansiera byråernas rörelsekapital. Det förutsattes då all väsentliga volymförändringar skulle medföra ytterligare tillskott resp. återbetalning av statskapital. Som en följd av att sådana åtgärder inte har vidtagits sedan dess har vissa byråer fått finansiera en volymökning med den rörliga kredit, som byråerna disponerar hos riksgäldskontoret.

Andra byråer som har skurit ner sin verksamhel har frigjort likvida medel i form av fordringar på riksgäldskontoret. Krediterna och fordring­arna ger upphov till räntekostnader resp. ränteintäkter som påverkar byrå­ernas resultat.

I domstolsverkets promemoria föreslås alt de byråer som har ökat eller minskat sin verksamhetsvolym till en viss nivå skall få etl tillskott av resp. återbetala statskapital. Följande byråer berörs:

Tillskott av statskapital

Östra allmänna advokatbyrån i Slockholm

108900 kr.

Allmänna advokatbyrån i Jönköping

515 700 kr.

Allmänna advokatbyrån i Helsingborg

141 700 kr.

Allmänna advokatbyrån i Örebro

402000 kr.

Allmänna advokatbyrån i Umeå

309800 kr.

Prop. 1985/86: 101

Återbetalning av statskapital

Södra allmänna advokatbyrån i Stockholm

758000 kr.

Allmänna advokatbyrån i Linköping

132400 kr.

Allmänna advokatbyrån i Växjö

234900 kr.

Allmänna advokatbyrån i Karlskrona

29800 kr.

Allmänna advokatbyrån i Malmö

213600 kr.

Allmänna advokatbyrån i Göleborg

534 200 kr.

Allmänna advokatbyrån i Östersund

20700 kr.

Domstolsverket föreslår vidare all byråerna i Växjö och Östersund åläggs betala ytterligare 54 746 kr. resp. 5 800 kr. som motsvarar värde­säkring av det återbetalade kapitalet.

Balanserade vinster och förluster snedvrider intäkts- och kostnadsbilden vid byråerna eftersom vinster i huvudsak motsvaras av fordringar på riksgäldskonlorei och förlusler finansieras med den röriiga krediten. Detla förhållande ger upphov till intäkts- resp. kostnadsräntor som påverkar såväl byråernas resullal som deras behov av rörlig kredit.

Domstolsverket föreslår att sådana byråer där rekonstmktionsåtgärder har vidtagits lilldelas anslagsmedel för att täcka äldre förlusler. En sådan ålgärd minskar även behovet av rörlig kredil. Verkel föreslår vidare all balanserade vinstmedel inbetalas till staten från två byråer.

Tilldelning av anslagsmedel

Södra allmänna advokatbyrån i Stockholm

3516360 kr.

Allmänna advokatbyrån i Norrköping

842766 kr.

Allmänna advokatbyrån i Kalmar

713825 kr.

Allmänna advokatbyrån i Vänersborg

1077 346 kr.

Allmänna advokatbyrån i Luleå

309745 kr.

Inbetalning av vinstmedel

Allmänna advokatbyrån i Växjö

317451 kr.

Allmänna advokatbyrån i Östersund

942718 kr.

En hopsummering av de transaktioner som har föreslagits ger elt netto­behov av anslagsmedel på 4694000 kr.

Domstolsverkets promemoria har remissbehandlats. Förslagen har till­styrkts eller lämnats utan erinran av de flesta remissinstanser. Endast två remissinstanser, allmänna advokatbyrån i Växjö och Sveriges advokat­samfund, avstyrker helt.

För egen del är jag, som framgår av min anmälan till 1986 års budgetpro-    Prop, 1985/86:101

position, mycket oroad av den dåliga lönsamheten vid de allmänna advo­katbyråerna. Det är angeläget atl ålgärder vidtas både för atl minska koslnaderna och för atl öka intäkterna. Mot bakgrund av minskningen av samhållets rättshjälp en minskning som inle minsl har drabbat de all­männa advokatbyråerna - ser jag del som naturligt all en viss finansiell rekonstruktion åler aktualiseras. Domstolsverkets förslag, som är ägnat att minska kapitalkostnaderna, har fält etl gynnsamt mottagande. Det är ange­lägel att det kan genomföras så snart som möjligl. Jag förordar därför att elt särskill anslag. Allmänna advokatbyråer: Rörelsekapital, förs upp i statsbudgeten för innevarande budgetår och alt medel anvisas molsvaran­de det netlobehov somjag nyss har redovisat, dvs. 4694000 kr.

Hemställan

Jag hemsläller atl regeringen föreslår riksdagen

all lill Allmänna advokatbyråer: RörelsekapUal på lilläggsbudgel II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisa ell anslag av 4694000 kr.

ti    Riksdagen 1985186. 1 saml. Nr 101

Bilaga 2     Prop. 1985/86:101

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

Sjätte huvudtiteln

D. Järnvägar

[1] Hotell vid Centralstationen i Göteborg

I en skrivelse till regeringen den 7 november 1985 har statens järnvägar (SJ) meddelat all verket, under förulsätlning av regeringens godkännande, träffat en överenskommelse med sitt dotterbolag GDG Biltrafik AB (GDG) om upplåtelse till GDG av viss fasl egendom med tomträtt. Syftet med avtalet är alt GDG skall bygga ett hotell vid Centralstationen i Göteborg.

Enligt överenskommelsen beräknas GDG kunna tillträda fastigheten under år 1987 och hotellet slå färdigt den I mars 1989. För atl SJ skall kunna ställa marken till förfogande fordras alt SJ först river vissa anlägg­ningar och bygger ersättningsanläggningar för bl.a. administration och resgodshantering. Som motprestation för detta arbete skall GDG erlägga till SJ 14,2 milj. kr. Vidare skall GDG för bl.a. tidigareläggning av stan­dard- och miljöförbättrande åtgärder i ersätlningsanläggningarna ge SJ ett lån på 8,8 milj. kr. mol revers. Sammanlagl skall därmed GDG erlägga 23 milj. kr. till SJ. Lånet skall med ränta avräknas mot den årliga tomträttsav-gäld på 2,1 milj. kr. som GDG enligt överenskommelsen skall erlägga från den 1 mars 1989 fram till den I mars 2002.

SJ hemställer mot denna bakgrund att regeringen godkänner överens­kommelsen som SJ träffat med GDG och medger SJ dels utfärda en revers på 8,8 milj. kr. lill bolaget, dels utnytfia 23 milj. kr. i erforderlig utsträck­ning för ersättningsanläggningar och rivningsarbeten.

Föredragandens överväganden

Enligt riktlinjerna i riksdagens järnvägspolitiska beslut våren 1985 bör SJ:s större stationer kunna utvecklas lill centra för andra transportmedel och erbjuda annan service än den rent trafikmedelsanknulna (prop. 1984/85:114, TU 22, rskr 348). SJ:s förslag atl möjliggöra ett hotell med butiker vid Centralstationen i Göteborg kan enligt min mening också ses

som ett led i strävan att göra stationerna trivsainmare både för resenärerna   Prop. 1985/86:101

och för personalen och därmed stärka järnvägens konkurrenskraft.

Jag vill i sammanhanget erinra om atl i 1985 års järnvägspolitiska beslut har en långsiktig strategi lagts fast för del fortsatta samarbetet inom SJ-koncernen mellan SJ och dotterbolagen samt mellan de olika dotterbo­lagen. Ett särskilt förvaltningsbolag - AB Swedcarrier - skall fr.o.m. den I januari 1986 få samordningsansvaret i koncernen.

I SJ-koncernen ingår i dag AB Trafikreslauranger (TR) som bedriver restaurangrörelse på tåg, färjor och järnvägsstationer saml dessulom ho­tellverksamhet vid Stockholms Central. Enligt del järnvägspolitiska beslu­tet bör inte SJ:s dotterbolag utan alt särskilda skäl föreligger bedriva likartad verksamhet. En utgångspunkl bör i stället vara att kompetens och resultatansvar för ell speciellt verksamhetsområde samlas lill ett enda bolag där så är lämpligt.

Frågan om en samordning av holellverksamhelen i koncernen kommer därför alt bli föremål för särskilda överväganden i SJ:s arbeie med atl genomföra den nya koncernstralegin. SJ har emellertid bedömt all arbetet med att uppföra hotellet i Göleborg bör möjliggöras redan nu, och jag anser därför att SJ bör ges erforderliga bemyndiganden för alt den preliminärt tecknade överenskommelsen skall kunna fullföljas.

För atl regeringen skall kunna lämna de begärda bemyndigandena er­fordras riksdagens samtycke dels lill den avsedda tomlrätlsupplålelsen dels till alt SJ får - i enlighel med vad som avtalats - ta upp ett lån hos GDG på 8,8 milj. kr.

Hemställan

Mol denna bakgmnd hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen all

1.

medge att för hotellbyggnad vid Centralstationen i Göleborg får upplåtas fast egendom lill GDG Biltrafik AB med tomträtt,

2.

bemyndiga regeringen all medge alt statens järnvägar hos GDG Biltrafik AB för det angivna ändamålet får ta upp ett lån på 8,8 milj. kr.

K. Övriga ändamål

[2] K 2. Bidrag till Sveriges meteorologiska och jiydrologiska institut

Det meleorologiska observationsnätet tar i anspråk den största delen, ca 25 milj. kr., av anslaget K 2., som för innevarande budgetår uppgår till 97573000 kr. Vid genomgång av budgeten för 1985/86 har SMHI funnit att koslnaderna för de synoptiska meteorologiska observationerna beräknas överskrida budgeterade medel med 900000 kr. Genom en omprioritering av den interna budgeten har SMHI fört över ytterligare 400000 kr. till observafionsnälel. SMHI beräknar således alt ytteriigare 500000 kr. be­hövs till del meteorologiska observalionsnälet och har mol denna bak­gmnd i en skrivelse till regeringen hemställt om dessa medel.

Av SMHLs skrivelse fill regeringen framgår atl medel saknas till bl.a. Prop. 1985/86: 101 Västerås station. Denna ingår i det s. k. synoptiska grundnäiet och har tidigare kostnadsfritt skötts av chefen för flygvapnet (CFV). I samband med att CFV krafligl reducerade sitt observationsprogram har SMHI, med hänsyn till vikten av atl observationerna vid stationerna inle upphör, varil tvunget atl upprätthålla driften. Detta medför en koslnadsfördyring för SMHI med 120000 kr.

Föredragandens överväganden

Jag anser att SMHI bör kompenseras för de ökade kostnaderna i samband med övertagandet av den synoptiska observationsstationen i Västerås. Övriga merkostnader för drift av observationsnätet anserjag atl SMHI bör klara genom ytterligare omprioriteringar. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagen

alt till Bidrag tiU Sveriges meteorologiska och hydrologiska insti­tut på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisa etl reservationsanslag på 120000 kr.

Bilagas   Prop. 1985/86:101

Finansdepartementet

Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

Ändring av bemyndigande att sälja staten tillhörig fast egendom

Mitt förslag: Gällande högsta beloppsgräns om 5 milj. kr. för rege­ringens av riksdagen givna bemyndigande all sälja fasl egendom, som tillhör staten eller allmänna arvsfonden, slopas. Regeringen skall genom budgetårsvisa redogörelser redovisa för riksdagen de försäljningar som ägt rum 5.

Bakgrunden till och skälen för mitt förslag: Enligt 1809 års regeringsform (77 §) fordrades riksdagens samtycke för försäljning eller annan avhändelse av statens fasta egendom. Sedan år 1942 (prop. 1942:241, JoU 55, rskr 388) lämnades sådant samtycke i form av generella försäljningsbemyndiganden. Dessa var inledningsvis årliga, men sedan år 1967 har regeringen haft bemyndigande lills vidare att sälja fast egendom. Regeringen har befogen­het alt överlämna försäljningsrätten till en central förvaltnings myndighet. År 1967 utverkades också etl speciellt bemyn digande rörande överiålelse lill kommun av mark för samhälls byggnadsändamål (prop. 1967:99 och 100, JoU 23, SU 100, rskr 265, 279).

De sista bemyndigandena på grundval av bestämmelserna i 1809 års regeringsform lämnades av 1971 ärs riksdag (prop. 1971:91, FiU 20, rskr 59 samt prop. 1971:175, FiU 50, rskr 330). Då höjdes värdegränserna för bemyndigandet och godkändes vissa ändringar i riktlinjerna för förfarandet vid försäljning. I prop. 1971:91 (s. 3-4) beskrev chefen för finansdeparte­mentet gällande riktlinjer av huvudprincipen för förfarandet på följande sått:

Allfiämt gäller i väsentliga delar för det allmänna bemyn digandet de Prop. 1985/86: 101 principer beträffande prissättningen som 1942 års riksdag bestämde (prop. 1942:241, JoU 1942: 55, rskr 1942: 388). Enligt dessa skall tillses att försälj­ningarna i prishänseende blir så fördelaktiga för staten som möjligl och under full affärsmässighet. Undantag från denna huvudregel får göras vid avhändelse för särskilda expropriationsändamål, där ersättningen även helt får slopas, saml för egnahemsända mål och för komplettering av ofullständiga jordbruk. Vidare får under vissa förutsättningar avsteg göras från huvudregeln vid försäljning av fastighet för bostadsbyggande (prop. 1946 1946:198, JoU 1946:22, rskr 1946:151) och av krononybyggen i 8vsärskilda fall (prop. 1970:108, SU 1970: 112, rskr 1970:277). Enligt sisl­nämnda riksdagsbeslut har Kungl Maj:t även bemyndigats att under vissa förutsättningar till kommun vederlagsfritt överlåta fast egendom, som kommunen vederlagsfritt överiåtit till slaten. I andra fall får statens fasta egendom inte avyttras under saluvärdet. Vid överlåtelse av mark till kom­mun för samhällsbyggnadsändamål skall priset så långt möjligl bestämmas genom förhandlingar mellan den markförvaltande myndigheten och kom­munen. Enas inte dessa, kan frågan hänskjutas till stats-kommunala mark nämnden. Vid bestämmandet av pris och övriga villkor skall därvid tillses att kommun inte åläggs vidare förpliktelser än sådana som skulle ha kunna komma i fråga, om marken i stället förvärvats genom expropriation.

Efter förslag i proposition 1971: 175 har försäljning genom infordrande av anbud likställts med försäljning genom offentlig auktion. Om tillfreds­ställande pris inte kunnat uppnås genom försäljning på offentlig auktion eller genom anbudsförfarande eller om försäljning i någon av dessa former bedöms som mindre ändamålsenlig, med hänsyn lill det ändamål för vilket egendomen är avsedd att användas, får försäljning ske i annan ordning, exempelvis genom förhandlingar med olika spekulanter.

Riksdagens finansutskott har med anledning av en motion i ämnet uttalat (mot. 1977/78:50, FiU 3) att sociala och humanitära motiv enligt utskottets mening bör tillmätas betydelse, då försäljning av en staten tillhörig fastig­het aktualiseras.

F.n. gäller att regeringen i varje särskilt fall får besluta om försäljning eller byte av staten eller allmänna arvsfonden tillhörig fast egendom om taxeringsvärdet eller,om taxeringsvärde inle är åsall, egendomens salu­värde uppgår lill 5 milj. kr. Riksdagen har (FiU 1981/82:26. rskr 281) uttalat att inom regeringskansliet borde en översyn göras av gällande bemyndi­gande och riktlinjer med beaktande av bestämmelserna i nu gällande rege­ringsform. I samband med denna översyn fick också övervägas huruvida etl system med särskilda kalenderårsvisa redogörelser för de försäljningar som har skett med stöd av givna bemyndiganden, skall lämnas om de gamla bemyndigandena upphävs.

Enligt min mening är gällande riktlinjer tillräckliga för att ange ramarna för regeringens förfogande över den slaten tillhöriga fasta egendomen om gäUande beloppsgränser slopas och regeringen får besluta om försäljning eller byte av slaten tillhörig fasl egendom utan regeringens medgivande i varje särskilt fall. Liksom hittills bör regeringen kunna delegera sin beslu­tanderätt inom de värdegränser som regeringen fastställer för varje sär­skild förvaltningsmyndighet. Vid ett slopande av värdegränserna är det

lämpligt att regeringen till varje riksmöte lämnar en redogörelse för de    Prop. 1985/86:101 försäljningar som har skett. Jag föreslår all en sådan redovisning sker budgetårsvis i anslutning till atl budgetpropositionen lämnas till riksdagen och att den avser de försäljningar som har ägl mm under del närmasl avslutade budgetåret.

Vad jag nu har s3gt bör även avse försäljning av sådan fast egendom som ägs av allmänna arvsfonden.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl - med ändring i denna del av tidigare lämnade bemyndiganden - medge att regeringen utan riksdagens samtycke i varje särskill falt beslutar om försäljning eller byte av slaten eller allmänna arvsfon­den tillhörig fast egendom.

II

Bilaga 4    Prop. 1985/86:101

Utbildningsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringens sammanträde den 19 december 1985. Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

Åttonde huvudtiteln

F. Kulturverksamhet m. m.

[1] F 11. Bidrag till svenska riksteatern

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats elt reservationsanslag av 115 158000 kr. Riksteatern har gjort en framställning om ytterligare medel för budgetåren 1984/85 och 1985/86 lill följd av 1985 års avtal. Sedan detta anslag anmäldes i prop. 1984/85: 100 (bil. 10 s. 442) har ytterligare avtal träffats för år 1985. Jag förordar en kompensation som motsvarar löneutvecklingen inom det siafiigl reglerade avtalsområdet. Med hänvisning härtill förordar jag atl anslaget Bidrag fill Svenska riksteatern höjs med 3 151 000 kr. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Svenska riksteatern på tilläggsbudget II lill

statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisa ett reservationsanslag

av 3 151000 kr.

[2] F 14. Bidrag till Dramatiska teatern

I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag av 77239000 kr. Dramatiska teatern har anhållit om ytteriigare medel för budgetåren 1984/85 och 1985/86 med hänsyn lill kostnadsökningar med anledning av 1985 års löneavtal. Jag förordar en kompensation som motsvarar löneutvecklingen inom del stat­ligt reglerade avtalsområdet. Med hänvisning härtill förordar jag att ansla­get Bidrag till Dramatiska teatern höjs med 2658000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag tUl Dramatiska teatern på tilläggsbudget II till

statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisa ett reservalionsanslag

av 2658000 kr.

12

[3] F 15. Rikskonsertverksamhet

Prop. 1985/86:101

För innevarande budgelår har under denna anslagsmbrik anvisats etl re­servafionsanslag av 51 822000 kr. Insfitulet för rikskonserter har nu begärt ytteriigare medel för budgetåren 1984/85 och 1985/86 med hänsyn till 1985 års löneavtal. Jag förordar en kompensation som motsvarar löneutveck­lingen inom del statligt reglerade avtalsområdet. Med hänvisning härtill förordar jag all anslaget Rikskonsertverksamhet höjs med 2264000 kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att till Rikskonsertverksamhet på tilläggsbudget II fill statsbudge­ten för budgelårel 1985/86 anvisa elt reservalionsanslag av 2264000 kr.

G. Massmedier m. m.

[4] G 25. Sändningar av finländska televisionsprogram

De svenska och finländska statsministrarna enades våren 1985 all söka få till stånd sändningar av en finländsk TV-kanal från radiosändare i Slor­stockholmsområdet. Regeringen har därefter framlagt förslag (prop. 1985/86:54) om bl. a. en lag om rundradiosåndning av finländska televi­sionsprogram. Lagen har antagits av riksdagen (KrU 1985/86:12, rskr 86). I propositionen redovisas att mndradiosändningarna avses ske från Nacka-sändaren och täcka samma område som TV 2-sändningarria från denna sändare, dvs. Stockholms län söder om Norrtälje samt vissa delar av Uppsala och Södermanlands län. I propositionen sägs vidare all Sverige har åtagit sig att svara för de tekniska koslnaderna för rundradiosändning­en i Sverige. Riksdagen har inte haft något alt erinra mot della.

Televerket

För all sändningarna skall kunna påbörjas i februari 1986 har en beställd reservsändare för TV 2 omdisponerats till Nacka. För all förbättra mollag-ningsförhållandena i Södertälje bör två s.k. slavsändare installeras där redan från starten.

Investeringskostnaden beräknas till 5,5 milj. kr. Driftskostnaden uppgår till 0,6 milj. kr. under återstoden av budgetåret 1985/86. För budgelårel 1986/87 beräknas driftskostnaden till 1,3 milj. kr. Därvid fömtsätts all Finland till Sverige betalar den svenska delen av kostnaden för alt dispone­ra överföringskapacitet i radiolänknälel mellan Finland och Sverige. Den­na kostnad uppgår lill I milj. kr. per år enligt internationell taxa.

Föredragandens överväganden

Enligt de fömtsättningar som har överenskommits för planeringen av sändningarna av finländska TV-program bör Sverige stå för de tekniska

13

kostnaderna för rundradiosändningen. Koslnaderna bör läckas med stats-     Prop. 1985/86: 101 medel. 1 likhet med televerket beräknar jag kostnaderna för återstoden av innevarande budgetårfill 6,1 milj. kr., varav 5,5 milj. kr. utgör ett engångs­belopp för investeringskostnader. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att till Sändningar av finländska televisionsprogram på tilläggs­budget Il fill statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisa elt reserva­lionsanslag av 6100000 kr.

14

Bilaga 5    Prop. 1985/86:101

Arbetsmarknadsdepartementet

Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

Tionde huvudtiteln

B. Arbetsmarknad m.m.

B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder

Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet

Av medlen under detla anslag disponerar arbetsmarknadsstyrelsen 37 milj. kr. för bidrag till starta-eget-verksamhet för arbetslösa. Delta motsvarar bidrag till drygt 1000 personer. Under hösten 1985 har ca 800 personer beviljats bidrag.

Ett uppdrag om ulvärdering av verksamheten har lämnals lill högskolan i Växjö. Denna utvärdering beräknas vara klar vid årsskiftet 1985-1986. Hämtöver sammanställer AMS för närvarande en enkät, vilken lillslällts samtliga personer som erhållit starta-eget-bidrag sedan starten den I juli 1984.

Med hänsyn fill att bidragel upplevs som positivt såväl av de arbetssö­kande som av länsarbetsnämndema anser jag, trots alt redovisning av utvärderingarna inle föreligger, del motiverat atl ylleriigare 10 milj. kr. anslås för en ökning av antalet bidrag till arbetslösa för all starta egen verksamhet under budgetåret 1985/86.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen

att till Sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisa ett reservalionsanslag av lOOOOOOOkr.

15

Bilaga 6    Prop. 1985/86: 101

Bostadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

Elfte huvudtiteln

D. Lantmäteriet

D 3. Landskapsinformation

Riksdagen har för budgetåret 1985/86 anvisai 126841 000 kr. under reserva­tionsanslaget D 3. Landskapsinformation. Statens lantmäteriverk har i en skrivelse till regeringen hemställt atl verkel kompenseras för den merbe­lastning av engångskaraktär som uppkommer under innevarande budgetår på delta anslag till följd av förordningen (1985:498) om avräkning av utgifter på statsbudgeten.

Föredragandens överväganden

Chefen för finansdepartementet har tidigare denna dag redogjort för de huvudsakliga förändringarna till följd av den nya förordningen om avräk­ning av utgifier på statsbudgeten. En effekt av den nya förordningen är all, i den mån skulder hänförliga till vissl anslag inte har avräknats mol ansla­get för budgetåret 1984/85, dessa måste avräknas mol anslaget för budget­året 1985/86. Därvid kan engångsvis uppstå en bokföringsmässig merbe­lastning på vissa anslag. Jag beräknar merbelastningen för detla ändamål på anslaget D 3. Landskapsinformation till 515000 kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår riksdagen

att till D 3. Landskapsinformation på tilläggsbudget II till stats­budgeten för budgetåret 1985/86 anvisa ell reservalionsanslag av 515000 kr.

16

Bilagal  Prop. 1985/86:101

Industridepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

Tolfte huvudtiteln

C. Regional utveckling

[1] C 2. Lokaliseringsbidrag m. m.

Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisats etl reservalionsanslag av 362 milj. kr. över della anslag anvisas medel till följande ändamål:

-

lokaliseringsbidrag beviljade av statens industriverk eller av regeringen efter den Ijuli 1984,

-

offertstöd beviljade efler den 1 juli 1985,

-

lån lill privata regionala investmentbolag,

-

kapitahillskott m.m. till Stiftelsen Industricentra,

-

viss administration av regionalpoliliskl slöd,

-

eventuella medel för ombyggnad av outnyttjade bostadslägenheter i Kiruna.

Effekterna av det regionalpolifiska siödet har successivt ökat under de fyra senasle budgetåren. En bidragande orsak härtill år företagens ökade investeringsvilja. Den beräknade sysselsättningsökningen av slöd i sam­band med invesleringar (lokaliseringsstöd, investeringsbidrag och offert­stöd) uppgick således under budgetåret 1984/85 till 3200 nya arbetstillfäl­len. Så höga tal har inte uppnåtts sedan mitten av 1970-talet. Samtidigt har subventionen per nylt arbetstillfälle sjunkit. Detla beror bl.a. på all sub­ventionen i genomsnitt har minskal i de beslut som har fallats av statens industriverk och regeringen. Tillsammans med sysselsättningsstödel be­räknas den sammanlagda sysselsättningseffekten av det regionalpolifiska stödet till drygt 4000 nya arbetstillfällen under budgetåret 1984/85.

Den största andelen stöd lämnas i form av lokaliseringsstöd. Lokali­

seringsstöd består av lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån. Medel för

lokaliseringsbidrag som beviljas av statens industriverk eller regeringen

anvisas över mbricerade anslag tillsammans med bl. a. medel för offert­

stöd. Offertstöd lämnas bl.a. som alternativ lill lokaliseringsbidrag når

stödet ges en annorlunda utformning.

17

Efterfrågan på lokaliseringsbidrag har ökat ytterligare på gmnd av det Prop. 1985/86: 101 goda konjukturlägel. Sålunda har regeringen och statens industriverk fram till den I december 1985 beslutat om lokaliseringsbidrag och offertstöd för tillsammans 211 milj. kr. En bedömning av de ansökningar som f. n. fmns hos myndigheterna och av de ylleriigare ansökningar som erfarenhetsmäs­sigt kan väntas under de närmasle månaderna ger vid handen alt det finns ett betydande fortsatt medelsbehov under innevarande budgetår.

I prop. 1984/85: 115 om regional utveckling och ufiämning anmälde che­fen för industridepartementet atl stödverksamheten, föratt kunna planeras långsiktigt, bör bedrivas med samma inriktning och i samma omfattning under fyraårsperioden 1985/86-1988/89.

Innevarande budgetår är det första i denna fyraåriga ramperiod. Det finns därför inte möjlighet att utnyttja konjunkturläget genom atl ta i anspråk uppbyggda reservationer, vilket är det normala förfarandet. Mot den bakgrunden bör anslaget engångsvis lillföras 100 milj. kr. för inneva­rande budgetår, varav högst 20 milj. kr. bör få användas som offertstöd.

Hemställan

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

alt lill Lokaliseringsbidrag m.m. på tilläggsbudget II lill statsbud­geten för budgelårel 1985/86 anvisa ett reservalionsanslag av lOOOOOOOOkr.

E. Energi

[2] Höjning av kostnadsramen för vissa oljelagringsanläggningar

överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) redovisade i anslagsframställ­ningen för budgetåret 1984/85 en investeringsplan för anläggningar för lagring av råolja och oljeprodukter samt kostnadsramar den I juli 1983 jämfört med den 1 juli 1982 för de olika byggprojekten. Av redogörelsen framgår atl kostnadsramen för anläggning 101:1 för motorbrännolja och eldningsolja 1 med hänsyn till den fakliska kostnadsutvecklingen behöver höjas med 260000 kr. lill 5260000 kr. i prislägel den I juli 1983. ÖEF har vidare i skrivelse den 18 november 1985 hemställt om en höjning av kostnadsramen per den 1 juli 1982 för råoljeanläggning A3 4- B3 i Brofior-den med 3 880000 kr. till 222 milj. kr. i prisläget den I juli 1985. Finansie­ringen av prisökningarna kan ske genom omfördelning av befintliga medel under anslaget E 20. Beredskapslagring och industriella åtgärder, vilka tidigare har anvisats för andra anläggningar.

Föredragandens överväganden

Kostnadsramarna för vissa lagringsanläggningar fastställdes i reglerings­brevet för ÖEF för budgetåret 1983/84 och avsåg prisläget den 1 juli 1982. För att slutligt kunna ställa i ordning anläggning lOI: I för motorbrännolja

och eldningsolja 1 behöver kostnadsramen höjas till 5 260000 kr. i prisläget    Prop. 1985/86:101

den I juli 1983. Ramen för anläggning A3 -I- B3 för råolja behöver av samma skäl höjas lill 222 milj. kr. i prisläget den 1 juli 1985. Några ytteriigare medel behöver inle anvisas, då ÖEF kan finansiera prisökning­arna genom omfördelning av befintliga medel för anläggningar.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen atl beslula om byggnadsarbeten för lagringsanläggningar inom de kostnadsramar somjag har förordal i det föregående.

19

Bilagas    Prop. 1985/86:101

Civildepartemenet

Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

Trettonde huvudtiteln

StatUg rationalisering och revision, statistik m. m.

B 9. Folk- och bostadsräkningar

Under denna mbrik har på statsbudgeten för budgetåret 1985/86 anvisats ett förslagsanslag av 36317000 kr.

Statistiska cenlralbyrån har i anslagsframställningen för 1986/87 och i en särskild skrivelse redovisat att verksamheten med FoB 85 inte kan rymmas inom det anvisade anslaget för budgetåret 1985/86. Statistiska centralbyrån har därför hemställt att anslaget B 9. Folk- och bostadsräkningar ökas med 3,0 milj. kr. Motsvarande besparing beräknas kunna ske under anslaget B 7. Statistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser.

Föredragandens överväganden

I årets budgetproposition (1984/85:100, bil. 15, s. 51) bedömdes det, med utgångspunkt i vad som framkom under budgetarbetet, som möjligt att skjuta på vissa kostnader för FoB 85 till senare budgetår.

Därför reducerades anslaget för FoB 85 för budgetåret 1985/86 med 4,0 milj. kr. i förhållande lill kalkylen i statisfiska centralbyråns anslagsfram­ställning för detta budgetår. Åtgärden syftade till alt minska risken för sådana sysselsättningsproblem vid statistiska centralbyrån, som kan kom­ma att föranledas av den nedgång i intermittenta undersökningar, som beräknas ske under senare hälften av 1980-lalel.

Statistiska centralbyrån har vid en närmare genomgång av verksamhe­

ten för budgetåret 1985/86 bedömt all en anpassning av verksamheten till

den nuvarande anslagsnivån skulle innebära att registreringen och bearbet­

ningen av inkomna svarsblanketter skulle behöva förskjutas knappl ett år.

Statistiska centralbyrån har därför genom tillfälliga neddragningar m.m. i

den löpande statistiken skapat ett utrymme på 3,0 milj. kr. som kan

utnyttjas för verksamheten med FoB 85.

20

Mot denna bakgrund avser jag senare denna dag föreslå regeringen att    Prop. 1985/86:101 sätta 3,0 milj. kr. av anvisade medel under anslaget B 7. Statisfiska central­byrån: Statistik, register och prognoser till regeringens disposition.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att lill Folk- och bostadsräkningar på tilläggsbudget II lill stats­budgeten för budgelårel 1985/86 anvisa ell förslagsanslag av 3000000 kr.

21

Bilaga 9     Prop. 1985/86:101

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop 1985/86:101 begärda anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1985/86

statsutgifter

//. Justitiedepartementet F7      Allmännna advokatbyråer: Rörelsekapital

4694000

VI. Kommunikationsdepartementet

K2     Bidrag lill Sveriges meleorologiska och hydrologis­ka institut, reservationsanslag

120000

VIII. Utbildningsdepartementet

Fl I     Bidrag till Svenska riksteatern, reservafionsans/ag

3151000

FI4    Bidrag fill Dramatiska teatern, resfva/ZonsaMi/ag

2658000

FI5    Rikskonsertverksamhet, reservationsanslag

2264000

G25    Sändningar av finländska televi sionsprogram,

reservationsanslag

6100000

X. Arbetsmarknadsdepartementet

B5      Sysselsättningsskapande ålgärder, reservationsan­slag

lOOOOOOO

XI. Bostadsdepartementet D3      Landskapsinformation, reservationsanslag

515000

XII. Industridepartementet C2      Lokaliseringsbidrag m.m., reservationsanslag

lOOOOOOOO

XIII. Civildepartementet B9      Folk- och bostadsräkningar, förslagsanslag Summa statsutgifter

3000000 132502000

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1985

22