Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:82

Regeringens proposition

1979/80: 82

om ledning och administration av sameskolorna m. m.

beslutad den 7 februari 1980.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagils i bifogade ut­drag av regeringsprolokollel för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

BRITT[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att en särskild sameskolstyrelse inrättas. Denna skall vara styrelse för alla sameskolor i landet. Till styrelsen skall knytas elt kansli som förestås av en skolchef En tjänst som sameskolkonsulenl skall inrättas för alt biträda skolchefen med handläggningen av pedagogis­ka frågor. Vid sameskolans högstadium i Gällivare skall finnas en arvo­destjänst som studierektor och vid övriga sameskolenheter arvodestjäns­ter som tillsynslärare.

I propositionen behandlas också frågan om s. k. samiska utbildningsråd. Det föreslås att kommunema själva skall få avgöra om man försöksvis vill inrätta sådana utbildningsråd.

Vidare föreslås att samarbetsnämnder skall finnas vid varje sameskol­enhet.

De nya reglerna föreslås gälla fr. o. m. den I juli 1980.

I    Riksdagen 1979180. I saml. Nr 82

Prop, 1979/80:82

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-02-07

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och statsråden Ullslen.[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]. Sö­der,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Boo. Win­berg.[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN] och Petri.

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ledning och administration av sameskolorna m. m.

1    Inledning

På grundval av sameulredningens förslag (SOU 1975:99) Samerna i Sverige presenterade regeringen våren 1977 en proposition (prop. 1976/77: 80) om insatser för samerna, där bl. a. vissa samiska utbildnings­frågor behandlades. Riksdagen anslöt sig till förslagen i denna del (KrU 1976/77: 43. rskr 1976/77: 289).

För att lägga fram förslag beträffande den administrativa och pedagogis­ka ledningen av en samisk utbildningsväg bildades år 1977 inom utbild­ningsdepartementet en arbetsgrupp med företrädare för departementet, skolöverstyrelsen (SÖ) och utredningen (U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna (SSK) samt representanler för samernas organisationer. Arbetsgruppen överlämnade år 1978 sitt betänkande (Ds U 1978: 5) Admi­nistration och ledning av en samisk utbildningsväg. En sammanfattning av betänkandet bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 1.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgelts av riksrevisions­verket (RRV), socialstyrelsen, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), SO, länsskolnämnderna i Stockholms, Uppsala, Kopparbergs, Jäini­lands, Västernorrlands, Västerbottens och Norrbottens län, statens insti­tut för läromedelsinformation {S\h), statens invandrarverk (SIV) samt av länsstyrelserna i Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län.

Yttranden har vidare avgetis av Stockholms, Härjedalens. Krokoms. Umeå, Vilhelmina, Åsele, Bodens, Gällivare, Jokkmokks, Kiruna, Luleå och Arjeplogs kommuner. Svenska kommunförbundet har avgett yttrande.

Prop. 1979/80: 82

3

Dessutom har yttranden avgetts av Nordiskt samiskt inslilui. Nordiska Sainerådels svenska sektion. Svenska Samernus Riksfiirhiind (SSR). Sa­mernas sainarhelsnänind och dess delarheisgrupper, Norrhollens Saine-förhiind, Vadlejen Saeineh Siejle tSloriiniangriippeii), Kiruna saincre-giongriipp, Umeå sanieförcning, Saineföreningen i Slockholm, Sanuför-cningen i Göteborg samt gemensamt av Stiftelsen Samernas JolkhögskoUi och Samernas folkhögskolas styrelse.

En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lill regeringsprolo­kollel i delta ärende som bilaga 2.

I prop. 1979/80: 100 (bil. 12 s. 274) har regeringen föreslagit riksdagen alt. i avvaklan på särskild proposition i ämnet, till Sameskolor för budget­året 1980/81 beräkna ett förslagsanslag av 9990000kr. Jag anhåller om att nu få ta upp denna fråga.

2    Bakgrund

Sameskolans nuvarande organisation och omfattning grundar sig på riksdagens beslutar 1962 (prop. 1962: 51. SU 1962: 141. rskr 1962: 319) om nomadskolans organisation och omfattning. 1 detta fastslogs att den dåva­rande nomadskolan skulle bestå som en särskild skolform så länge samer­na själva önskade det och vara likställd med den reguljära skolan. Erfor­derliga organisatoriska förändringar, liksom även eventuell minskning av antalet skolor, skulle beslutas av Kungl. Maj;t. Vidare innebar 1962 års riksdagsbeslut att den dåvarande nomadskolan skulle vara öppen för alla som uppgav sig vara samer. Namnet "nomadskola" har ersatts av "sameskola" genom ändring år 1977.

För lillsyn av sameskolan svarar en särskild sameskolinspektion. Dess arbetsuppgifter och funktion har under årens lopp undergått etl antal för­ändringar. Enligt nyssnämnda riksdagsbeslut år 1962 bibehölls den dåva­rande särskilda nomadskolinspektionen. 1967 års riksdag (prop. 1967: I bil. 10 p. D 3, SU 1967: 8, rskr 1967: 8) beslutade dra in den särskilda tjäns­ten som nomadskolinspektör vid länsskolnämnden i Uppsala län vilket skulle ske vid dåvarande innehavarens pensionering (i och med maj må­nads utgång år 1968). Tillsynen av nomadskolväsendet överfördes emel­lertid redan fr.o.m. budgetåret 1967/68 till länsskolnämnden i Norrbot­tens län. Beslutet innebar atl en av de fyra skolinspektörerna vid länsskol­nämnden vid Nortböttens län tillika blev nomadskolinspektör.

Länsskolnämndsulredningen föreslog i sitl belänkande (SOU 1973: 48) Skolans regionala ledning att en särskild nomadskolstyrelse under SÖ skulle utöva den direkta ledningen av nomadskolan med de uppgifter som beträffande grundskolan tillkommer skolstyrelse. Den skolinspektör i Norrbottens län som tillika var nomadskolinspektör skulle under nomad-skolstyrelsen utöva de befogenheter som tillkommer skolchef eller rektor.

11    Rik.sdagen 1979180. I saml. Nr 82

Prop. 1979/80; 82

4

SÖ erhöll år 1974 regeringens uppdrag alt i samband med avgivande av yttrande över länsskolnämndsutredningens betänkande också utvärdera organisationen av den regionala ledningen av skolväsendet i Norrbottens liin med avseende på de speciella krav som länets karaktär av glesbygds­område samt inslagen av samisk och finsktalande befolkning medför. 1 den promemoria som SÖ avgav i äiendet våren 1974 konstaterades bl.a. att de funktioner som blivil mest lidande genom 1967 ärs omorganisation var skolchefs- och rektorslunktionerna för sanieskolorna. den utåtriktade verksamheten i allmänhet samt vuxeiiuihildningen i länet. Det noterades som särskilt anmärkningsvärt att nomadskolcomiådet var så geografiskt omfattande (1 140 km mellan sanieskolorna i Ange och Karesuando) och all "rektorsområdet" (för de samiska låg- och mellanstadieskolorna) inle hade vare sig rektor, stiidieiektoi eller tillsynslärare. Det tillades dock att förändringen av tillsynsorganisationen sannolikt också fått den positiva effekten att samarbetet med det övriga skolväsendet förbättrats.

Sameutredningen framhöll i sitt betänkande Samerna i Sverige att det var en i det närmaste orimlig uppgift för en och samma person att vara bå­de skolinspektör och sameskolinspektöi och dessulom svara för "annan utbildningsverksamhet och kulturell verksamhet bland samerna". Utred­ningen efleriysle den uteblivna pedagogiska förstärkning, som varit ett av skälen till atl sameskolorna knöts lill länsskolnämnden i Norrbottens län och lorordade atl ett av SÖ lidigare framlagt förslag om en konsulent­tjänst med utåtriktad verksamhet för den samiska minoriteten borde ak­lualiseras. Denna tjänst skulle kunna placeras vid antingen någon av läns­skolnämnderna eller SÖ. Vidare framhöll utredningen alt nomadskolfull-mäklige i dess nuvarande form inte medgav samiskt inflytande i önskvärd omfattning.

3    Föredragandens överväganden

Enligt 1962 års nomadskolreforni har barn lill samer rätt att fullgöra skolplikt i sameskolan i stället för i grundskolan. Som samer anses i della sammanhang alla som uppger sig vara samer. Sameskolan är en statlig skola, över vilken SÖ har inseende. Länsskolnämnden i Norrbottens län har tillsyn över landets samtliga sameskolor och skall även främja annan utbildningsverksamhet och kulturell verksamhet bland samerna. För den direkta ledningen av sameskolorna svarar en sårskild skolinspektör vid länsskolnämnden i Norrbottens län (skolinspektör tillika sameskolinspek­tör), som jämte andra uppgifter har ett särskilt ansvar för sameskolväsen­det och för annan utbildningsverksamhet och kulturell verksamhet bland samerna. På länsskolnämnden i Norrbottens län vilar när det gäller same-skolväsendel de uppgifter som i det allmänna skolväsendet ankommer på länsskolnämnd, skolstyrelse, skolchef och rektor.

Prop. 1979/80: 82

5

För varje sameskola finns sameskolfullmäktige. som har till uppgift att med länsskolnämnden överlägga i frågoi som rör sameundei visningen och yttra sig i sådana ärenden. Sameskolfullmäktige utses för vaije skola av föriildrar till eleverna vid skolan.

I propositionen om insatser för samerna anförde chefen lör utbildnings­departementet atl del klart borde uttalas att samerna utgör en etnisk mino­ritet i Sverige, som i egenskap av ursprunglig befolkning i sitt egel land, in­tar en särskild ställning både gentemot majoritetsbefolkningen och andra minoritetsgrupper (prop. 1976/77; 80 s. 107). Inom utbildningssystemet, framhöll föredraganden efler samråd med mig, borde de samiska frågorna få en starkare ställning (s. 133). Man borde för barn till samer eftersträva inslag av samiskt språk och samisk kultur på alla utbildningsstadier och i den omfattning som motsvarade samernas berättigade önskemål. Samer­nas slällning som etnisk minoritet motiverade all särskild hänsyn logs för att säkerställa deras inflyiande över undervisningen. De statliga insatser som kunde bli aktuella måsle fortgående anpassas till utvecklingen. Den Slalliga sameskolan skulle beslå så länge samerna önskade det. 1 de fall då de samiska utbildningsfrågorna inle kunde lösas tillfredsställande inom ramen för det allmänna skolsystemet borde särlösningar kunna prövas. Riksdagen anslöt sig både till den uttalade grundsynen på samernas sär­skilda ställning samt till de förordade riktlinjerna för insatser för samisk utbildning (KrU 1976/77: 43, rskr 1976/77: 289).

Föredraganden utgick i sina överväganden om samernas ställning i det obligatoriska skolväsendet frän alt 1962 års riksdagsbeslut om nomadsko­lans organisatoriska omfallning alltjämt bör ligga till grund för samernas villkor när det gäller undervisningen (s. 134). Samerna skall således, så länge de själva önskar det, ha tillgång till två likvärdiga utbildningsalterna­tiv på det obligaloriska skolstadiet, nämligen statlig sameskola och kom­munal grundskola (prop. 1962: 51 s. 49-50).

I propositionen om insatser för samerna anfördes att man borde disku­tera dels hur sameskolan skulle kunna göras bällre. dels hur man skulle kunna förslärka de samiska inslagen i grundskolan. För sameskolornas del borde man överväga vilka organisatoriska lösningar som kunde behövas för att bibehålla vissa sameskolenheter saml hur lärare med samisk språk­bakgrund skulle kunna få lärarutbildning och hur läromedelssituationen skulle kunna förbättras. När det gällde samiska inslag i den kommunala grundskolan framhölls i propositionen de utvecklingsmöjligheter som skulle kunna öppnas när man förverkligade riksdagens beslut om dels re­formering av skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76:367). dels hemspråksundervisning (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr 1975/76:391; prop. 1976/77:22, UbU 1976/77:10, rskr 1976/77: 111).

Riksdagens beslut om hemspråksundervisning innebär att kommunerna fått skyldighet att aktivt främja och stimulera tvåspråkighet hos invandrar-

Prop. 1979/80: 82

6

ham och barn inom ursprungliga minoriteter i Sverige. Kommuner där samiska barn finns har således skyldighet atl inom ramen för grundskolan anordna undervisning i samiska som hemspråk och tillhandahålla sludie­handledning på hemspråket om en elev behöver det och önskar delta däri.

Riksdagens beslut om ny läroplan för grundskolan (prop. 1978/79: 180. UbU 1978/79: 45. rskr 1978/79: 422) ger sameelever bättre möjligheter till undervisning i samiskt språk och samisk kultur. Genom besluten om re­formering av skolans inre arbete och om hemspråksundervisning kan kommunerna med hjälp av olika lokala lösningar göra särskilda insalser för de samiska barnen. Kommunerna har vidare skyldighet att aktivt informe­ra föräldrama om alla tillgängliga undervisningsalternativ.

Med anledning av riksdagsbeslutet vid 1977 års riksmöte om insatser för samerna har samiska införts vid högskolan i Luleå som tillvalsämne på låg- och mellansladielärarlinjerna. Tillvalskursen i detla ämne vänder sig till studerande med förkunskaper i samiska och står öppen även för för-skollärarstuderande samt redan examinerade lärare. Utbildningen er­bjuds vartannat år. Vidare anordnas f n. vid universitetet i Umeå fortbild­ningskurser för lärare i samiska.

SÖ har sedan år 1972 lett ett forsknings- och utvecklingsprojekt av sa­miska läromedel som kommer atl avslutas under budgetåret 1979/80. Pro­jektet har bedrivits i samarbete med SIL. som bidragit med produktions­stöd för läromedelsframställning. Avsikten är att SÖ och SIL även i fort­sättningen skall avsätta särskilda medel till forsknings- och utvecklings­projekt samt till produktionsstöd för samiska läromedel. Planering pågår för en ny femårsperiod.

En arbetsgrupp inom utbildningsdepartementet lade år 1978 fram ett be­tänkande Administration och ledning av en samisk utbildningsväg. För­slaget har remissbehandlats. Förslaget innebär i korthel att en särskild samisk utbildningsdelegation bildas med företrädare för de samiska intres­sena och för de centrala myndigheter som inom sitt verksamhetsområde har att utveckla den samiska utbildningsvägen. Till delegationen knyts ett kansli. Delegationens uppgift skall vara att genom initiativ utveckla och samordna insatserna för den samiska undervisningen och utarbeta pro­gram för samiska undervisningsinslag både vid sameskolorna och inom det allmänna skolväsendet. Till utbildningsdelegationen knyts pedagogis­ka konsulenter för att ge service till kommuner med samisk befolkning. För ledningen av sameskolorna framläggs två förslag. Det ena utgår från att nuvarande organisatoriska förhållanden kvarstår. Utbildningsdelega­tionen erhåller enbart yttrande- och förslagsrätl. Enligt det andra förslaget skall hela det myndighetsutövande- ansvarel för sameskolorna läggas på utbildningsdelegationen. För atl ge samerna ett inflytande över samiska undervisningsinslag i skolorna i kommunen föreslår arbetsgruppen att lo­kala samiska utbildningsråd inrättas i kommuner med samisk befolkning. Dessutom skall till varje sameskola knytas en sameskolnämnd.

Prop. 1979/80: 82

7

Den nu arbetande skoladministraliva kommittén (U 1978; 17) behandlar frågor som har många beröringspunkter med de förslag som arbetsgrup­pen lagt fram. Jag anser dock inte att detta hindrar elt beslut nu om hur den samiska utbildningen bör administreras och samernas inflyiande över denna tillgodoses.

Jag föreslår, vilket ligger i linje med vad SSR och andra samiska organi­sationer förordat, att en självständig sameskolstyrelse inrättas med upp­gifl i första hand att ulgöra särskild skolstyrelse för sameskolorna. Same­skolstyrelsen skall i vad gäller ledning och administration av sameskolorna överta de uppgifter som inte normalt fullgörs av en länsskolnämnd men som hittills åvilat länsskolnämnden i Norrbottens län. Länsskolnämnder­na i de län där sameskolor finns kommer i fortsättningen att ha samma till­synsansvar för sameskolorna som en länsskolnämnd normalt har för det obligatoriska skolväsendet. Därmed upphör det särskilda tillsynsansvar för sameskolorna i riket som hittills åvilat nämnden i Nortböttens lån. En­ligt min mening finns det därför inte längre anledning att föreskriva alt en av skolinspektörerna vid länsskolnämnden i Norrbottens län skall vara tillika sameskolinspektör.

1 den av mig föreslagna sameskolstyrelsen skall ingå företrädare för samerna och för de myndigheter, som inom sitt verksamhetsområde har kontakt med frågor som rör undervisningen av samer. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma omfattning och sammansättning av styrelsen och all utse ledamöter i densamma.

Sameskolslyrelsen, i vilken samerna skall ha majoritet, skall vara myn­dighet för sameskolorna. Dessa bör liksom hittills stå under statligt huvud­mannaskap. Sameskolstyrelsen bör ansvara för och leda sameskolorna och de elevhem som är knuina till dem samt för denna statliga skolform huvudsakligen ha de uppgifler som beträffande den kommunala grundsko­lan tillkommer skolstyrelse. Det bör ankomma på regeringen att besluta om lokaliseringen av sameskolstyrelsen och dess kansli efter förslag av ar­betsgruppen (U 1977: 10) för samefrågor.

Sameskolslyrelsen bör dock ges ett vidare ansvar än enbarl samesko­lorna. Det är ett starkt och befogal samiskt intresse att kunna påverka ärenden och beslut som har direkt betydelse för undervisningen av samer i del allmänna skolväsendet. Jag anser därför att det till sameskolslyrelsens uppgifter också bör höra atl genom yttranden och förslag främja och ut­veckla de samiska undervisningsinslagen i det allmänna skolväsendet. Frågoma kan gälla pedagogiska försök eller läroplans- och läromedelsut­veckling. Jag anser vidare att sameskolstyrelsen bör kunna bistå kommu­nerna när det gäller uppsökande verksamhet bland samer samt informera om sameskolan och om samiska ulbildningsinslag i undervisningen i det allmänna skolväsendet.

För att kunna utföra och samordna de uppgifter som läggs på same­skolstyrelsen behövs särskilda pedagogiska och administrativa resurser.

Prop. 1979/80: 82

8

Till sameskolstyrelsen bör därför, i enlighet med arbetsgruppens förslag, knytas elt kansli. Som chef för kansliets verksamhet bör finnas en skol­chef (skoldirektör). Denne bör liksom övriga skolchefer av detta slag ut­ses av regeringen.

Arbetsgruppen ansåg att skolchefen skulle vara samiskspråkig. I remiss­svaren får denna åsikt gehör dels i det gemensamma samiska remissvar som avgetis av bl. a. SSR. dels hos länsskolnämnden i Västerbottens län. Kiruna kommun m. fl. Umeå kommun önskar dock att kravel på kunska­per i samiska modifieras.

Samespråkfrågan kompliceras av att det i Sverige finns tre sinsemellan olika samespråk: sydsamiskan. lulesamiskan och nordsamiskan. För att urvalet inle skall bli allt för begränsat bland för övrigt väl meriterade och kvalificerade kandidater, bör enligt min mening enbart krävas atl skolche­fen har väl vitsordad erfarenhel av samisk ulbildning, samisk kultur och samiska levnadsförhållanden.

Både länsskolnämndsulredningen och sameutredningen har med kraft understrukit behovet av en pedagogisk förstärkning och samordning av den samiska undervisningen. 1 sina remissvar på arbetsgruppens belän­kande har länsskolnämnden och länsstyrelsen i Västerbollens län framhål­lit behovet av att den samiska undervisningen ges ökade pedagogiska re­surser.

Mot bakgrund härav och med hänsyn till de många och stora reformerna inom utbildningsområdet som skall föras ut till sameskolorna och sameun­dervisningen i övrigt föreslår jag att en tjänst som sameskolkonsulenl in­rättas för att under skolchefens ledning handha frågor av pedagogisk natur för samtliga sameskolor och pä det samiska utbildningsområdet i övrigt. Nuvarande arvodestjänst som studierektor vid sameskolans högstadium i Gällivare bör bibehållas. Vidare föreslår jag atl en arvodestjänst som till­synslärare inrättas vid övriga sameskolenheter utan hinder av de bestäm­melser som gäller härför i del kommunala skolväsendet. Dessa tillsynslä­rare bör även kunna ha pedagogiska samordningsuppgifter.

Arbetsgruppen föreslog i sitt belänkande att särskilda pedagogiska kon­sulenter skulle kunna lämna pedagogisk service och bedriva uppsökande verksamhet i kommunerna. De skulle också kunna la initiativ till lärome­delsutveckling och ularbela fortbildningsprogram för lärare inom den samiska utbildningsvägen.

Remissopinionen har varit tämligen splillrad i denna del. Den speglar också de svårigheier som del samiska språkets uppdelning på tre språk­grupper erbjuder. Enligt min mening bör för nämnda uppgifter expertme­del ställas till sameskolstyrelsens förfogande. Det är angeläget atl dessa experter inte isoleras från övriga ämnesföreträdare i skolväsendet ulan får tillfälle atl samarbeta t.ex. med fortbildningskonsulenter i ohka äm­nen.

Som jag inledningsvis nämnde anser jag atl del samiska inflytandet över

Prop. 1979/80:82

9

sameskoLm måste stärkas. Sameföriiklrarna har hittills kunnat göra sitt inflytande gällande ino;n ramen för sameskolfullmäktige. soni består av föräldrar till eleverna vid skolorna. Arbetsgruppen har i stället föi denna institution föreslagit dels att lokala samiska utbildningsråd inrättas i kom­muner med samisk befolkning, dels att till varje sameskola knyts en same­skolnämnd med i huvudsak liknande uppgifter och kompetens som i annat utredningssammanhang föreslagits gälla för skolnäninder i grund- och gymnasieskolan.

Enligt min mening bör det vara möjligt att utveckla och pröva nya for­mer för lokalt samiskt inflyiande i skolan. I likhet med llcrtalet remissin­stanser delar jag de principiella bedömningar som ligger till grund för för­slaget om ett lokalt samiskt utbildningsråd. Jag finner del därför lämpligt att sådana utbildningsråd inrättas i kommunerna. Det bör emellertid få an­komma på vatje kommun atl själv ta ställning i frågan. Varje kommun bör också själv få avgöra vilket antal förelrädare för kommunala myndigheter resp. samer som skall ingå i rådet. Även frågan om rådets uppgifler bör kommunen själv fä la ställning till. Jag utgår emellertid från att sådana råd bl.a. skall kunna syssla med frågor som gäller sameskolan i kommunen saml vara rådgivande organ lill skolslyrelsen i frågor som gäller främjande och utveckling av samiska utbildningsinslag i kommunens skolor. Av vad jag nu har sagt följer att jag inte finner anledning att f n. föreslå regeringen all meddela några bestämmelser om dessa utbildningsråd. Verksamhelen får ses som en försöksverksamhet där olika lösningar kan tänkas i olika kommuner. Jag avser alt senare föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att följa verksamhelen och vid behov till regeringen föreslå de åtgärder som SÖ kan finna lämpliga. Jag föruisätter att SÖ i denna fråga håller nära kontakt med samernas egna organisationer.

En stark ställning för samernas språk och kultur i skolan bidrar inte bara till atl främja de samiska elevernas allmänna utveckling utan oekså till alt skapa förståelse för samernas önskemål och strävanden. Jag anser del därför vara önskvärl att motsvarande försöksverksamhet med utbild­ningsråd som den jag nyss behandlat kommer till stånd också i kommuner med talrik samisk befolkning utan särskild sameskola. Dessa utbildnings­råd bör ha som främsta uppgift att vara rådgivande organ lill skolstyrelsen för främjande och utveckling av samiska ulbildningsinslag i kommunens skolor. Inte heller för dessa utbildningsråd finner jag skäl att föreslå några särskilda bestämmelser. Del uppdrag till SÖ som jag nyss talade om bör också avse delta slag av utbildningsråd.

Samarbetsnämnder bör inrättas vid sameskolorna som ett forum för samverkan vid de lokala skolenheterna och för att tillgodose föräldrarnas och elevernas behov av inflytande.

De förslag som läggs fram i denna proposition bör genomföras den 1 juli 1980. Länsskolnämnden i Norrbottens län bör dock intill dess sameskol­styrelsen trätt i funktion ha ett ansvar för verksamheten vid sameskolor-

Prop. 1979/80: 82

10

na. Det bör ankomma på regeringen att meddela erforderiiga övergångs­bestämmelser.

4    Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen dels föreslår riksdagen att

1.         godkänna vad jag har förordat om ledning och administration av

sameskolorna, dels bereder riksdagen tillfälle att

2.         avge yttrande över vad jag har anfört om samiska utbildningsråd.

5    Anslagsberäkningar för budgetåret 1980/81

DRIFTBUDGETEN

C 13. Sameskolor

1978/79 Utgift

7811741

1979/80 Anslag

8654000

1980/81  Förslag

9990000

Sameskolor finns i Karesuando, Lannavaara, Gällivare, Jokkmokk, .Ar­jeplog, Tärnaby och Ange. Innevarande budgetår förekommer undervis­ning i årskurserna 1-6och vid skolan i Gällivare även i årskurserna 7-9. Sistnämnda årskurser är samordnade med grundskolans högstadium i kommunen. Vid sameskolan i Arjeplog är emellertid driften tillfälligt ned­lagd. Totala antalet elever beräknas läsåret 1979/80 till 167 och läsåret 1980/81 till 187. Verksamheten regleras i sameskolförordningen (1967; 216, omtryckt senast 1977: 472, ändrad 1978: 606 och 1979: 15).

Vid sameskolan sker undervisning på svenska och på samiska språket. Ämnet samiska förekommer i samtliga årskurser.

Prop. 1979/80:82

1979/80

Beräknad ändring 1980/81

Skolöver­styrelsen

Föredra­ganden

Personal

L;ii;ire

Övrig personal

23 29

52

of. of.

of.

of.

+ 3,."

-1-3,5

Anslag

Utfiifler Lönekostnader

Jäniv ersättning lill

expertis högst Sjukvärd Resersattningar Lokalkostnader Expenser Öv] iga utgifter

Inkiimslvr

NeltoUtgift Avrundat

.'>523.'iOO

-f 245 210

+

74.S 700

_-

_

(50000)

4000

of.

of.

30000

+    3000

+

75000

1 500000

-1-206 800

+

231000

234500

+  23400

+

88400

1 434000

-1-143 400

-f

223900

8 726 000

+ 621810

+

1364000

72000

of.

-(-

28000

8654000

+ 6218)0

+

1336000

+ 622000

-

Skolöverstyrelsen

1.

Pris- och löneomräkning 622000kr.

2.

Skolöverstyrelsen (SÖ) föreslår oförändrad organisation för budget­året 1980/81.

SÖ hemställer

att till Sameskolor för budgetåret 1980/81 anvisas etl förslagsanslag av 9 276000 kr.

Föredraganden

Pris- och löneomräkning 649 700 kr.

Jag har i det föregående förordat bl.a. alt en särskild sameskolstyrelse inrättas för ledning och administration av sameskolorna m. m. och att det lill sameskolstyrelsen knyts ett kansli.

Med anledning av mina förslag harjag under anslagsposten Lönekost­nader beräknat medel för en tjänst som skolchef (skoldirektör), en tjänst som sameskolkonsulenl, en tjänst som assistent/byråassistent och en halvtidstjänst som vaktmästare. Vidare harjag under denna anslagspost beräknat medel för inrättande av arvodestjänster som tillsynslärare vid sameskolorna. Därtill harjag beräknat medel för lönetillägg enligt 7 kap. allmänl avlöningsavtal för slatliga och vissa andra tjänstemän (AST). Un-

Prop. 1979/80: 82

12

dei anslagsposten Lönekostnader harjag slutligen beräknat nictlel föt er­sättning av expeitis med högst 50000 kr. samt tnedel för eisåtlning lill sameskolstyrelsens ledamöter.

,lag har iickså med anledning av mina förslag räknat med ett ökal me­delsbehov undev unslagsposlcvna Resecvsättnuigai (+75 000 kr.). Lokal­kostnader ( + 33 300 kr.) och Expenser ( + 75 000 kr.).

I övrigt räknar jag för nästa budgetår inte tned andra förändringar under detta anslag än sådana av automatisk natur.

Med hänvisning lill sammanställningen hemställer jag alt regeringen föteslår riksdagen

all lill Sanieskolor för budgetåret 1980/81 anvisa ett förslagsanslag av 9990000 kr.

6    Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genom propositionen förelägga riksdagen vad som upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll för den åtgärd eller del ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

Prop. 1979/80: 82

13

BiUwa I

Sammanfattning  av   förslag   från   arbetsgruppen   för   samefrågor   (DsU 1978:5) Administration och ledning av en samisk utbildningsväg

1    Utgångspunkter

Arbetsgruppen, som konstaterar att brist pä lärarpersonal och stadican-passade läromedel utgör ett påtagligt hinder för en utökning av samisk un­dervisning, föteslår att produktionsstödet för läromedel på samiska för­stärks, alt läromedelsprojekt för olika stadier kommer till stånd, alt lärar­utbildning anordnas, alt den pedagogiska ledningen för den samiska ul-bildningsvägen förstärks, att den statliga sameskolan skall bestå så länge samerna önskar det och att det samiska inflytandet över sameskolan stärks, att del samiska inflytandet där så är lämpligt och möjligt skall över­ensstämma med andra gängse infiytandeformer som finns eller som häller på att utvecklas inom skolväsendet.

2    En samisk utbildningsdelegation

Ett centralt organ för att planera för och samordna de olika insatserna för en samisk utbildningsväg föreslås i form av en särskild samisk utbild-ningsdelegation som förelräder de samiska intressena. Utbildningsdelega­tionen skall bestå av nio ledamöter med lika många suppleanler. Samiska organisationer lämnar förslag till fem ledamöter och lika många supplean­ter. Myndigheler. som inom silt verksamhelsområde har atl ulveckla den samiska ulbildningsvägen, utser fyra ledamöter och lika många supplean­ter. Delegationen utser inom sig elt arbetsutskott. Regeringen ulser ord­förande och vice ordförande.

Till delegationens arbelsuppgifler skall höra pedagogiska frågor, läro­medelsutveckling, informationsverksamhet, samråd med länsskolnämn­der och kommuner, initiativ till utveckling av en samisk utbildningsväg inom kommuner, kontakt med och samordning av de kommunala samiska utbildningsråden, pedagogiskl ansvar för utbildningsinnehållel vid same­skolorna samt remissuppgifter.

Arbelsgruppen föreslår alt etl kansli knyts till utbildningsdelegalionen. Kansliet föreslås bli förlagt till Jokkmokk. Som chef för kansliets verk­samhet bör utses en skolchef. Skolchefen utses av delegationen och är an­ställd av denna. Skolchefen är föredragande i delegationen. Skolchefen skall vara samiskspråkig, ha väl vitsordad erfarenhet av samisk utbild­ning, samisk kulturoch samiska levnadsförhållanden.

Tiil delegationen bör knytas särskilda pedagogiska konsulenler för att lämna service lill kommunerna och skolorna.

Dessa regionala konsulenter underställs utbildningsdelegalionen samti­digt som de i sin verksamhet ges en nära anknylning lill länsskolnämnder­na. Tjänsterna föreslås vara en heltidstjänst för den nordsamiska språk­gruppen och en deltidstjänst vardera för den lulesamiska och den sydsa­miska språkgruppen.

Prop. 1979/80: 82

14

3    Lokala samiska utbildningsråd

I kommuner med samisk befolkning bör inrättas samiska utbildningsråd om den samiska befolkningen sä önskar. Rådet skall ha till uppgifl atl un­der skolstyrelsen utveckla och samordna den samiska utbildningsvägen i kommunen. Den skall ha viss initiativriUl samt informations- och bered-ningsiippgifter.

4    Sameskolans ledning - två alternativ

Alternativ I

Länsskolnämnden i Norrbotlens län utövar liksom hittills den organisa­toriska tillsynen över sameskolorna, beslular om intagning av elever och tillsättet lärare oeh annan personal.

Utbildningsdelegationen ges yttranderätt i frågor av slörre vikt som rör verksamheten vid sameskolorna. I frågor av praktisk-pedagogisk natur får utbildningsdelegalionen förslagsrätt. Delegationen svarar för den pedago­giska samordningen av undervisningen vid sameskolorna. Vid varje same­skola inrällas en sameskolnämnd med i huvudsak liknande uppgifter och kompetens som de i annat sammanhang föreslagna skolnämnderna för grund- och gymnasieskola.

Alternativ 2

Utbildningsdelegalionen eller annat samiskt organ utgör styrelse för sameskolan och har administrativa och pedagogiska resurser härför. Den har lillsyn över sameskoloma, tillsätter lärare och annan personal, har pe­dagogiskt ansvar för samisk utbildning saml svarar för läromedelsutveck­ling och informationsverksamhet.

Utbildningsdelegationen underställs SÖ. Delegationens skolchef svarar för den direkta ledningen av sameskolorna. En sameskolnämnd inrättas vid varje sameskola.

Prop. 1979/80:82

15

Bilagn 2

Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (DsU 1978:5) Ad­ministration och ledning av en samisk utbildningsväg

1    Utgångspunkter

Remissinstanserna inslämmer med innehållet i arbetsgruppens utgångs­punkter. Riksrevisionsverkei (RRV) stryker särskilt under vikten av insat­ser för samiska läromedel och ökad rekrytering av samisktalande lärar­kandidater. Skolöverslyrelsen (SÖ) påpekar att samerna måste kunna "välja samiskt" alltifrån förskola till vuxenutbildning. Länsstyrelsen i Norrbotlens län menar alt bedömningen av behovet av samisk utbildning och samiskt kulturliv, som det kommer lill utlryck i belänkandet, bygger på åsikler som bärs upp av rennäringslagen. Denna lag reglerade emeller­tid helt andra förhållanden än de som gäller för merparten av samerna i dag och i framtiden. Om man inte är uppmärksam på detta förhållande riskerar ulvecklingen alt länkas in på felaktiga banor. Åven om de från de samiska kärnområdena utflyttade samerna kan ha svårt att hävda sin egenart inför trycket från det s. k. storsamhällels olika kulturyttringar varnar både läns­styrelsen och länsskolnämnden i Nortböttens län för alt en avskärmning ekonomiskt, socialt och kulturellt av samerna från det övriga samhället kan leda till stagnation och sluilig utarmning av den samiska kulturen. .S/r/-tens Invandrarverk (SIV) erinrar om de möjligheter som hemspräksrefor-men ger för samiska barn att erhålla undervisning i silt hemspråk oavsett om de är boende i eller utanför de egentliga sameområdena.

2   En samisk utbildningsdelegation

Flertalet remissinstanser tillstyrker inrättandet av en samisk uibild-ningsdelegation. SÖ ansluter sig i princip till förslaget men anser dock att frågan om delegationens närmare uppgifter och ansvar i förhållande till länsskolnämnden i Norrbottens län liksom resursfrågan bör prövas av den skoladministrativa kommittén (U 1978: 17). RRV å sin sida avstyrker för­slaget om atl inrätta en samisk utbildningsdelegation med hänsyn till att den statliga skoladministrationens framtida organisation och uppgifter är föremål för utredning.

2.1 Sammansättning

Remissvaren innehåller i denna del i huvudsak påpekanden om önskad representation i utbildningsdelegationen. Från myndigheternas sida ulta­lar i/ä/f/zi institut för läromedelsinformalion (SIL) önskemål om repre­sentation i delegationen. Svenska kommunförbundel föreslår att en före­trädare för primärkommunerna ingår i delegationen. Kiruna sanieregion-grupp och Siorumangruppen hävdar bestämt alt Samernas Samarbels­nämnd, riksorganet för i första hand icke renskölande samer. bör i vad gäller utbildningsfrågor för samer erhålla en mycket framträdande roll. Saineföreningen i Stockholm menar att även samiska representanter för samisk utbildning för samebarn utanför sameskolan bör finnas med. Umeå kommun föreslår att minst hälften av delegaiionens ledamöler skall vara föräldrar lill barn som dellar i sameundervisning. Samernas folkhögskola

Prop. 1979/80: 82

16

anser alt det år viktigi att någon representant för vuxenutbildningen blir tillkallad som adjungerad ledamot i utbildningsdelegalionen.

2.2 Arbetsuppgifter

(Jm viss enighel råder i fråga om tillskapandet av en utbildningsdelega­tion är meningarna desto mer delade vad beträffar dess uppgifter och befo­genheter.

RRV. som önskar hänskjula prövningen av delegaiionens arbetsuppgif­ter till den skoladministrativa kommittén (U 1978: 17). hävdar atl ett flertal av de uppgifter som föreslås åligga uthildningsdelegationen ärav sådan be­skaffenhet atl det instruklionsmässigt ankommer på SÖ att handlägga dem. Liiiisskidnånindrrna i Våslcrbollens och Norrhollens län menaratt delegationens huvuduppgift bör vara att skapa ett samiskt utbildningsal­ternativ genom konslruklivi samarbete med övriga svenska utbildnings-myndigheter. Bodens kommun anser alt vissa övergripande frågor rörande den samiska utbildningen inte kan handläggas av andra än av de centrala ämbetsverken och att dessa organ även i fortsättningen måste ha etl an­svar för den samiska ulbildningen. Ltinsskoliiäiniideii i Jämtlands lån be­farar alt man för grundskolan och gymnasieskolan skapar konkurrens på länsnivå mellan två sidoordnade myndigheler, länsskolnämnd och delega­tion. Ej heller bör enligl denna nämnd delegationen ha skolstyrelseuppgif­ter. Länsskoliiäinnden i Väslerboltens län pekar på delegationens myn­dighetsutövande funktioner och menar att genomförandet av etl samiskt utbildningsalternativ inle är beroende av alt en nylillskapad organisation lar över myndighetsfunktioner. Detla skulle vidaie innebära all den kor-porativt sammansalla delegationen skulle få en skolstyrelsefunktion utan föregäende politiskt val. 1 dessa synpunkter instämmer både länsskol­iiäinnden i Norrbottens län och Vilhelmina komniun.

SIV. länsskolnämnden i Stockholms län. Svenska samernas riksför­bund (SSR), Umeå saineförening. Nordiska sainerådels svenska sektion, Norrbotlens saineförhund. Siorumangruppen och Saineföreningen anslu­ler sig i huvudsak till förslagen i belänkandet när det gäller delegationens arbetsuppgifter. SSR vill särskilt påpeka belydelsen av att administratio­nen för sameskolan och den samiska ulbildningsvägen i det övriga skolvä­sendel hålls samman. Sameföreningen i Slockholm anser all förslaget om en samisk utbildningsdelegation ligger i linje med samernas egna önskemål men att delegationens arbets- och inflytandeformer bör kunna diskuteras och definieras yiteriigaie.

2.3 Kansli

Många remissinsianser ullrycker tveksamhet om atl kanslichefen skall handlägga så många och sinsemellan olika arbetsuppgifter. Det hävdas att skolchefsskapel för sameskolorna inle torde kunna kombineras med den administrativa ledningen av kansliet. Man menar vidare alt en av huvud­uppgifterna för utbildningsdelegalionen och dess kanslichef är atl brett föra ul ett samiskt utbildningsalternativ i de av landets 227 kommuner som har inslag av samisk befolkning och bislå lokala samiska utbildnings­råd med aktuell pedagogisk information och hjälp, vilket är en tung och svår uppgift. Det föreslagna alternativet I anses av somliga innebära viss 1 isk för ell dubbelt chefsskap för sameskolorna, nämligen delegaiionens skolchef och den skolinspektör som tillika är länsskolnämndens sameskol-

Prop. 1979/80: 82

17

inspektör. Om kanslichefen utöver de föreslagna arbetsuppgifterna inom kansliel även åläggs skolchefsskapel för sameskolorna vill SSR atl kans­liel förstärks med en utbildningssekreterare till vilken delegeras de arbels­uppgifter som kanslichefen har föreslagils få i egenskap av skolchef Läns­skolnämnden och länsstyrelsen i Väslerhottens län betonar behovel av atl sameskolorna och ett samiskt studieallernativ ges ökade pedagogiska re­surser. Umeå koniiiuin föreslår att skolchefsljänsten ersätts med en skol-konsulentljänst med inriktning på del pedagogiska innehållet i sameunder­visningen som helhet. Länsskolnämnden i Väslerbollens län och SSR framhåller vikten av alt åtminstone kanslichefen är samiskspråkig. Kiru­na kommun och Kiruna saineregioiigriipp anser att det klart bör utsägas vilken samiska som avses.

2.4 Särskilda pedagogiska konsulenter

Vad gäller de regionala pedagogiska konsulenterna föreslår .SÖ och iini-versiiels- och höoskoleämbetet (UHÄ) en resurs som delegationen kan ut­nyttja på ell flexibelt säll. Länsskolnämnden i Väslerhottens län finner det i hög grad nödvändigl alt med konsulenter förstärka det pedagogiska utvecklingsarbetet i sameskolorna men också för uppbyggandet av etl samiskt utbildningsalternativ. Samiskspråkighel anser de flesta remiss­instanser bör vara ett krav för innehav av konsulenttjänst.

3    Lokala samiska utbildningsråd

Utbildningsrådens ställning behandlas av flertalel remissinsianser och spännvidden på förslagen omfaltar allt från etl obligatorium lill total frihet för kommuner med samisk befolkning. En nedre gräns för samiskt befolk­ningstal diskuteras också. De remissinstanser som avstyrker menar till en del att de redan existerande sameskolfullmäktige fyller de föreslagna funktionerna. Länsskolnämnden i Uppsala län pekar på den prejudiceran­de verkan som inrättandet av samiska utbildningsråd kan innebära och önskar föreskrifier om att dessa utbildningsråd begränsas till alt gälla för enbart de urgamla svenska minoriteterna med samiskt eller finskt spräk. Svenska kommunförbundel anser att det finns skäl alt godla förslaget om elt utbildningsråd som en specialanordning för samerna men menar all en elevanlalsgräns bör sällas när sådanl råd skall inrällas. Del vore enligl kommunförbundets mening olyckligl om kommunen tvingades inrätta rå­det så fort det bland ensiaka föräldrar och elever uttalas önskemål därom. Kommunförbundet förutsätter all frågan blir föremål för samråd innan be­slul fattas. Härjedalens kommun anser alt det bör finnas ett samiskt ut­bildningsråd om det går minst lio samebarn i kommunens skolor. SIV och länsskolnäinndenui i Väslernorrlands. Jämtlands och Norrbottens lån föreslår att kommuner med elevområden med samisk befolkning skall åläggas skyldighet att inrälta samiska utbildningsråd. Vilhelmina komniun framför däremot uppfattningen att förslagel om utbildningsråd ej är lill­räckligl genomarbetat. Hänsyn måste även tas till rådets organisation, dess sammanträdesfrekvens och inle minst till hur dess verksamhet skall finansieras. Före slutligt ställningslagande lill föreslagen organisation, bör enligt kommunens uppfattning berörda kommuner få inkomma med syn­punkter på frägan.

Länsslyrelsen i Norrbotlens län är snarast böjd att avvisa förslaget om

Prop. 1979/80: 82

18

samiska utbildningsråd bl. a. av det skälet att arbetsgruppen inle har angi­vit något minimikrav på storleken av en samisk befolkning där råden bör inrättas. I.änsstytelsen föreslår i stället atl en samerepresentant adjunge­ras till vederbörande skolstyrelse i förekommande fall. Dessutom skulle de redan nu exislerande sameskolfullmäktige kunna fullgöra vissa uppgif­ter som nu föreslås läggas på ulbildningsråden. Arjeplogs skolstyrelse för fram etl förslag om samiska samarbetsnämnder med elevrepresentation. En samaibelsnätTindsledamot skulle kunna adjungeras till skolslyrelsen.

4    Sameskolans ledning - två alternativ

Såsom redovisats i elt föregående avsnitt har 5(9 i princip ej någol all in­vända mol alt en samisk utbildningsdelegation inrättas. Däremol anser verket atl frågan om delegaiionens närmare arbetsuppgifter och ansvar i förhallande till nämnden liksom resursfrågan bör överlämnas till den skol­administrativa kommittén. SÖ:s reservanter menar emellertid att det inte finns några formella hinder all ge delegationen den slällning som förordas i alternativ 2 och alt samernas ansvar för utbildningen ökar, när delta en­ligt alternativ 2 övergår lill samerna själva. Länsskolnämnden i Stock­holms län anser alt alternativ 2 skall väljas. Även om undervisningens or­ganisation underställs den föreslagna utbildningsdelegalionen, kan och bör enligt nämnden den tillsyn av eleverna, som i dag enligt instruktionen åvilar länsskolnämnderna. kvarstå även vad gäller de samiska eleverna, oavsett om dessa går i sameskola eller har vall den samiska ulbildningsvä­gen i det allmänna skolväsendet.

De samiska remissinstanserna önskar all länsskolnämndens i Norrbot­tens län tillsyn över sanieskolorna skall gå över till utbildningsdelegalio­nen. De flesta remissinsianser ansluter sig lill förslagel om sameskol-nämnder.