Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1983/84:182

om reglering av priserna på jordbruksprodukter;

beslutad den 29 mars 1984.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen läggs fram förslag om prisregleringen pä jordbrukspro­dukter för regleringsåret 1984/85. Förslagen har på regeringens uppdrag utarbetats av en särskild kommitté efter överläggningar och i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation.

Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 182

Prop. 1983/84:182

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-03-29

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 1.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Feldl,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Anders­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hell­ström, Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter

1    Inledning

Riksdagen fastställde i februari 1984 övergripande mål för en samlad livsmedelspolitik samt riktlinjer för överläggningarna om jordbruksprisreg­leringen för tiden efter den 30juni 1984 (prop. 1983/84:76, JoU 20, rskr 141).

Riksdagens beslut innebär bl.a. att huvudmålet för en samlad livsme­delspolitik och därmed ocksä för jordbrukspolitiken skall vara atl trygga vårt lands livsmedelsförsörjning såväl i fredstid som under avspärrning och krig. Detta skall ske genom en långsiktig och planerad hushållning med de naturresurser som utnyttjas i jordbruket och under hänsynstagande till miljön. Som likställda delmål under det nyss angivna huvudmålet skall gälla att konsumenterna får tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och att jordbrukarna fär en med andra jämförbara grupper likvärdig standard.

Enligt riksdagsbeslutet skall inkomstmålet i första hand avse heltidssys-selsatla vid rationellt drivna jordbruksföretag. Som hittills skall del gälla i alla delar av landet. Det är enligt riksdagsbeslutet angeläget att främja en bättre och mer solidarisk inkomstfördelning mellan olika kategorier jord­brukare. Inte minst gäller detta inkomstfördelningen mellan nyetablerade och äldre jordbrukare. Samtidigt skall en önskvärd rationalisering främjas. Familjejordbruket kommer ocksä framöver atl vara den dominerande före­tagsformen inom ramen för en geografiskt väl differentierad jordbrukspro­duktion. Den roll som jordbruket spelar för sysselsättningen i bygder där del råder brist på andra arbetstillfällen understryks.

1 fråga om prisregleringen på jordbruksprodukter för tiden efter den 30juni 1984 innebär riksdagsbeslutet att kompensationen till jordbruket

Prop. 1983/84:182

3

och viss livsmedelsindustri för ökade kostnader liksom jordbrukarnas in-komstföljsamhet skall bestämmas efter obundna överläggningar.

Med stöd av regeringens bemyndigande den 9februari 1984 tillkallade jag en kommitté' med uppdrag att efter överiäggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation avge förslag rörande den närmare utformningen av prisregleringen för jordbmksprodukler utom sockerbetor och socker efter den30juni 1984.

Kommittén har i skrivelse den 28 mars 1984 efter överläggningar och i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation lagt fram förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukels område för regleringsåret 1984/85. Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation har vid överlägg­ningarna slätt till kommitténs förfogande som referensgrupp. Kommitténs skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

För alt minska en eventuell eftersläpning i kostnadskompensationen föreslär kommittén alt vissa av de pris- och avgiftshöjningar som skulle ha trätt i kraft den Ijuli 1984 i stället får börja tillämpas den I maj 1984. Med hänsyn härtill anhåller jag atl nu få ta upp de frågor rörande prisregleringen som föranleds av kommittéförslaget. Övriga frågor rörande prisregleringen efter den 30 juni 1984 liksom de övriga frågor som kommittén har tagit upp bör behandlas i en särskild proposition till vilken jag ber att få återkomma.

2   Föredragandens överväganden

Kommittén har i sill förslag utgått frän de livsmedelspoliliska målen och de riktlinjer för prisregleringen som gäller enligt nyssnämnda riksdagsbe­slut. En annan utgångspunkt har varit statsmakternas mål att dämpa infia-tionsförvänlningarna i samhället. Kommittén och Lantbrukarnas förhand­lingsdelegation anser del angeläget all gemensamma ansträngningar nu görs för atl begränsa kostnadsökningarna i jordbruket och den del av förädlingsindustrin som ligger inom jordbruksprisregleringen. Därför har en relativt försiktig uppskattning gjorts av den kompensation för kostnads­ökningar som föreslås utgå dels vid ingången av perioden 1984/85, dels den Ijanuari 1985. Som ett skydd för både producenter och konsumenter föreslås en garantiregel som innebär rätt till nya överläggningar vid viss avvikelse mellan den antagna och den faktiska kostnadsutvecklingen. Vi­dare förelås statens pris- och kartellnämnd (SPK) få i uppdrag atl särskilt bevaka prisutvecklingen inom produktion och handel med livsmedel samt för jordbrukets insatsvaror.

Kommittén föreslår en prisregleringsperiod som omfattar tiden den I juli 1984-den 30 juni 1985. För att minska en eventuell eftersläpning i kost-

' Statssekreteraren Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]. ordförande, generaldirektören Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] och budgetchefen Bill[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1983/84:182

4

nadskompensationen föresläs alt de pris- och avgiftshöjningar som skulle ha trätt i kraft den Ijuli 1984 i stället fär börja tillämpas den 1 maj 1984, utom för växtodlingen, för vilken 1984 års skörd avses.

Kommitténs förslag innebär att jordbruket för inkomstföljsamhet samt kostnadskompensalion i primärproduklion och viss förädlingsindustri till­förs 828 milj. kr. den 1 maj 1984.

Kommittén anför att jordbrukarna bör beredas möjlighet till samma inkomst- och standardutveckling som jämförbara grupper. Aktuellt materi­al föreligger inle för andra företagare. I förslaget till inkomstföljsamhet för regleringsåret 1984/85 har därför löneavtalen på det offentliga området varit vägledande.

Den närmare utformningen av produktionsmålet och åtgärder för att åstadkomma balans mellan produktion och konsumtion av jordbrukspro­dukter övervägs av 1983 års livsmedelskommilté. Utvecklingen pä mjölk­området, med tendenser tiU ökat antal kor, föranleder dock enligt kommit­tén och Lantbrukarnas förhandlingsdelegation att statens jordbruksnämnd bör ges i uppdrag alt tillsammans med näringen undersöka de tekniska möjligheterna atl införa ett tväprissyslem för mjölk. Vidare föresläs vissa ändringar av avvecklingsersättningen till äldre mjölkproducenter, som syf­tar till att öka anslutningen.

Del tillfälliga ränteslödet för jordbrukare, som nyligen tillträtt eller nyin-vesterat, är under avveckling. Enligt en utvärdering av lantbruksslyrelsen kommer detta att medföra problem för ett stort antal jordbrukare, företrä­desvis i norra Sverige. Mot denna bakgrund föreslås att räntestödet bibe­hålls oförändrat i denna del av landet under år 1984.

För egen del konstaterar jag med tillfredsställelse alt kommitténs förslag har lagts fram i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation. Förslaget ligger enligt min bedömning inom den ram som gör det möjligt att nå det av regeringen uppställda målet att pressa ned infiationstaklen. Förslaget har vidare en sådan utformning att del medverkar till att dämpa infiationsförvänlningarna i samhället.

Att inflationen kan dämpas är ett viktigt led i ansträngningarna att föra landet ur den ekonomiska krisen. Endast härigenom kan enligt min mening de problem som drabbat det svenska jordbruket under senare år i form av bl.a. snabbt stigande kostnader och betydande överskott, fä en varaktig lösning.

Jag biträder således kommitténs förslag, som enligt min uppfattning ansluter sig till regeringens ekonomisk-politiska strategi. Jag biträder ock­så kommitténs förslag alt SPK bör fä i uppdrag att särskilt bevaka prisut­vecklingen inom livsmedelsindustri och handel med livsmedel samt för jordbrukets insatsvaror. I denna fråga, som regeringen har att avgöra, har jag samrått med chefen för finansdepartementet.

Jag övergår nu till att närmare behandla kommitténs förslag.

Kommittén föreslär alt 519 milj. kr. tillförs jordbruket som kompensa-

Prop. 1983/84:182

5

tion för kostnadshöjningar i jordbruksproduktionen. Vid överläggningarna har beräkningen av beloppet anknutits till utvecklingen av index för jord-bmkets produktionsmedel (PM-index) från oktober 1983 t.o.m. febmari 1984. Kommittén föreslär all nämnda belopp tillförs jordbmkel genom prishöjningar den 1 maj 1984.

Jordbruket föresläs den Ijanuari 1985 tillföras en kostnadskompensalion av ytterligare 2% motsvarande 355 milj. kr.

Som underlag för förslaget om kostnadskompensation tiU viss föräd­lingsindustri har kommittén använt dels beräkningar enligt tidigare tilläm­pad metod alt mäta kostnaderna, dels beräkningar ufifrån en s. k. icke branschspecifik indexmodell. Kommittén föreslår atl ett belopp av 140 milj. kr. utgår som kompensation till förädlingsindustrin den 1 maj 1984 och ytterligare 110 milj. kr. den Ijanuari 1985.

Kommittén föreslår vidare atl en garantiregel införs som innebär rätt till överläggningar vid vissa avvikelser mellan faktisk och antagen kostnadsut­veckling. Om den totala kostnadsökningen inom jordbruket och förädlings­industrin under perioden oktober 1983-oklober 1984 avviker med mer än 0,3 % av det samlade koslnadsvärdet från den antagna kostnadsökningen föreligger rätt atl inför den Ijanuari 1985 begära nya överläggningar, som dä får gälla hela avvikelsen.

Jag biträder kommitténs förslag i fråga om kostnadskompensation till jordbruket saml viss förädlingsindustri.

I avsaknad av aktuellt material över inkomstutvecklingen för andra företagare än jordbmkare utgår kommitténs förslag om ersättning för in­komstföljsamhet frän löneökningarna under år 1984 på framför allt det stadiga avtalsområdet. Avdrag har på sedvanligt sätt gjorts för produkfivi-letsulvecklingen. Förslaget innebär atl jordbmkel den 1 maj 1984 tillförs ett belopp av 85 milj. kr. Vid första möjliga överläggningslillfålle skall enligt kommittén beaktas utfallet per den Ijanuari 1985 av 1984 års pris-och löneutvecklingsgaranlier inom del statliga avtalsområdet. Eventuella ändringar av arbetsgivaravgifter (egenavgift) föreslås få beaktas ,vid juste-ringslillfället den Ijanuari 1985..

Jag har inget all erinra mot kommitténs förslag angående inkomstfölj­samhet.

Kommittén föreslår att en reglering görs avseende vissa belopp som är en följd av beslut under innevarande prisregleringsperiod. Enligt kommit­tén bör jordbmkel med anledning härav preliminärt tillföras 84 milj. kr. den 1 maj 1984 och 46 milj. kr. den Ijanuari 1985. En definitiv avräkning föreslås ske den Ijanuari 1985.

Jag har inle något att erinra mot denna beräkning.

Kommittén lägger vidare fram förslag till fördelning på olika produkter av det totala beloppet om 828 milj. kr. som föresläs utgå per den 1 maj 1984. Det ankommer på regeringen atl besluta härom. För riksdagens information vill jag nämna all jag har för avsikt atl föreslå regeringen att besluta i enlighet med förslaget. ti    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 182

Prop. 1983/84:182

6

Jordbruket tillfördes den Ijuli 1982 75 milj. kr. för eiableringssiöd och konsumtionsslimulerande åtgärder. Den Ijuli 1983 tillfördes ytterligare 37,5 milj. kr. för samma ändamål. Enligt kommittén bör ett belopp om totalt 112,5 milj. kr. tillföras jordbruket även under regleringsåret 1984/85. Kommittén finner alt etableringsstödei ;ir angeläget och bör utgå iivcn under nästa regleringsår. Utgifterna för etableringsstödei beräknas till ca 32 milj. kr. Återstående belopp om ca 80 milj. kr. föreslås få disponeras av näringen.

Jag biträder kommitténs förslag att medel tillförs jordbruket för nyss­nämnda ändamål.

Kommittén föreslår att de tekniska möjligheterna alt införa ett tväpris­syslem för mjölk, dock tidigast fr.o.m. den Ijanuari 1985, övervägs av statens jordbruksnämnd och näringen. Del bör få ankomma pä regeringen att besluta om ett eventuellt tväprissyslem för mjölk.

Vidare föreslär kommittén all reglerna för avvecklingsersättningen till vissa mjölkproducenter ändras i vissa avseenden samt atl giltighetstiden föriängs t. o. m. år 1985. Kommittén föreslär ocksä att del tillfälliga ränie-stödet bibehålls oförändrat i norra Sverige under år 1984 jämfört med år 1983. Jag biträder förslagen. Det ankommer på regeringen all besluta i dessa frågor.

Kommittén tar även upp regleringsekonomin för spannmål. Kommittén föreslär att underskottet i spannmålsregleringen den 30juni 1985 inte skall vara större än 500 milj. kr. jämte ränta på detta belopp under 1984/85. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har förklarat sig beredd alt tillskjuta medel så att underskottet vid normal skörd och nu beräknade världsmark­nadspriser inle överstiger nyssnämnda belopp. Om världsmarknadspriser­na faller jämfört med nuvarande prognos för 1984/85 föresläs Lanlbrukar-nas förhandlingsdelegation få rätt att begära överläggningai' i frägan. Blir skörden större än normalt kommer jordbruket liksom tidigare åi alt anting­en få tillskjuta ytterligare medel eller godta en sänkning av de preliminära priserna. Kommittén föreslär vidare alt en grupp tillsätts lör att behandla frågan om spannmälsregleringens finansiering. Till grund för gruppens arbete skall ligga bl.a. den rapport i frågan som uiarbeiais vid statens jordbruksnämnd. När gruppens analys redovisats får enligt kommittén ställning tas till den slutliga finansieringen av underskottet i spannmälsreg-leringen.

Jag har inget atl invända mot vad kommittén har anfört i fråga om spannmälsregleringen.

Prop. 1983/84:182

7

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen

att godkänna de av mig förordade grunderna för reglering av priser­na på jordbmksprodukler utom sockerbetor och socker för regle­ringsåret 1984/85.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte. Regeringen bör föreslå riksdagen att besluta atl förkorta motionstiden tiU sju dagar.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1983/84:182

Bilaga

Till statsr

å

det och chefen f

ö

r j ordbruksde partementet

Regeringen uppdrog den 9 februari 1984 dt en s

ä

rskild konunitt

é 

att efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelega­tion avge f

ö

rslag r

ö

rande den n

ä

rmare utformningen av pris­regleringen f

ö

r jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker efter den 30 juni 1984.

Efter avslutade 

ö

verl

ä

ggningar och i samf

ö

rst

å

nd med Lantbrukar­nas f

ö

rhandlingsdelegation f

ä

r kominitt

é

n h

ä

rmed 

ö

verl

ä

mna sina f

ö

rslag.

Stockholm den 28 mars I984

 /yv..:'f

Bill FransBon

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1983/84:182

Till

Statsrådet  och  chefen  för

jordbruksdepartementet

ySralag till -priBreKlerande fttg'årder dA .lordbrukets område 1964/65

1

Inledning

Regeringen uppdrog den 9 februari 1984 

ä

t en s

ä

rskild kommitt

é

 att efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation avge f

ö

rslag r

ö

rande den n

ä

rmare utformningen av prisregleringen f

ö

r jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker f

ö

r tiden efter den 30 juni 1984. Kommitt

é

n har best

å

tt av statssekreterare Ulf L

ö

nnqvist, jordbruksdepartementet (ordf

ö

rande), generaldirekt

ö

r Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], riksskatteverket och budgetchef Bill[REDACTED_EFTERNAMN], finansdepartementet.

Statens jordbruksn

ä

mnds konsumentdelegation har vid 

ö

verl

ä

ggningarna st

å

tt till kommitt

é

ns f

ö

rfogande som referensgrupp.

Kommitt

é

ns f

ö

rslag skulle utformas med utg

å

ngspunkt i riksdagsbeslutet 1984 om vissa livsmedelspolitiska fr

å

gor (prop. 1983/84: 76, JoU 20, rskr 141).

Prop. 1983/84:182

10

Vidare skulle kommitt

é

n ta upp fr

å

gan om

-

huvudmannaskapet m. m. f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet

-

finansiering av den statliga r

å

dgivningen till jordbruket med utg

å

ngspunkt i att 10 milj. kr. skulle avlastas statsbudgeten

-

finansiering inom ramen av jordbruksprisregleringen av viss del, 15 milj. kr., av kostnaderna f

ö

r djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd.

Kommitt

é

n skulle beakta att r

ä

ntan p

ä

 den r

ö

rliga krediten hos riksg

ä

ldskontoret f

ö

r 

ä

ndam

å

l inom jordbruksprisregleringen inte skall belasta statsbudgeten.

Regeringen har den 1 mars 1984 

ö

verl

ä

mnat statens jordbruksn

ä

mnds skrivelse 1984-02-15 (dnr 402-86/84) "Inf

ö

rselavgifter m. m." f

ö

r 

ö

verv

ä

gande till vissa delar inom ramen f

ö

r kommitt

é

ns uppdrag.

Ett omfattande ekonomiskt-stalistiskt material av det slag, som anv

ä

nts under tidigare 

ö

verl

ä

ggningar, har st

ä

llts till kommitt

é

ns f

ö

rfogande av statens jordbruksn

ä

mnd, lantbruksstyrelsen, lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mnden, statens prisf och kartelln

ä

mnd, statistiska centralbyr

å

n och 1983 

å

rs livsmedelskoimiiitt

é

.

Material har bl. a. lagts fram, som behandlar produktions- och konsumtionsutveckling, jordbrukarnas och andra gruppers levnadsstandard och inkomstf

ö

rh

ä

llanden, kostnadskalkyler f

ö

r olika produktionsgrenar samt utvecklingen av kostnaderna i jordbruket och viss f

ö

r

ä

dlingsindustri.  Vidare kan n

ä

mnas ber

ä

kningar av produktivitetsutvecklingen inom jordbruket och en utv

ä

rdering av r

ä

ntest

ö

det.

Efter avslutade 

ö

verl

ä

ggningar l

ä

gger kommitt

é

n h

ä

rmed i samf

ö

rst

å

nd med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingadelegation fram sina f

ö

rslag till prisreglerande 

å

tg

ä

rder.

Prop. 1983/84:182

II

2     Riktlinjer

En utg

å

ngspunkt f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna skulle vara de

livsmedelspolitiska m

å

len. Enligt riksdagens beslut 1984 

ä

r huvudm

å

let att trygga v

ä

rt lands livsmedelsf

ö

rs

ö

rjning b

å

de i fredstid och under avsp

ä

rrning eller krig. Som delm

å

l under detta huvudm

å

l g

ä

ller att konsumenterna f

å

r tillg

å

ng till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och att jordbrukarna f

å

r en med j

ä

mf

ö

rbara grupper likv

ä

rdig standard.

Inkorastra

ä

let avser liksom tidigare i f

ö

rsta hand heltidssysselsatta vid rationellt drivna jordbruksf

ö

retag. Prisregleringen skall utformas s

ä

, att den ger 

ö

kat utrymme f

ö

r en mer solidarisk inkomstf

ö

rdelning mellan olika kategorier av jordbrukare. I riksdagsbeslutet framh

å

lls s

ä

rskilt problemen f

ö

r de jordbrukare som belastas med h

ö

ga r

ä

ntekostnader.

Jordbruksproduktionen b

ö

r vara geografiskt v

ä

l differentierad. Jordbruket spelar en stor roll f

ö

r syssels

ä

ttningen i bygder d

ä

r det r

å

der tirist p

å

 andra arbetstillf

ä

llen.

1984 

å

rs riksdagsbeslut inneb

ä

r i fr

å

ga om prisregleringen p

ä 

jordbruksprodukter efter den JO juni 1984 att kompensationen till jordbruket och viss livsmedelsindustri f

ö

r 

Ö

kade kostnader samt jordbrukarnas inkomstf

ö

ljsamhet skall best

ä

mmas efter obundna 

ö

verl

ä

ggningar. H

ä

nsyn skall d

ä

rvid tas till aktuella f

ö

rh

å

llanden p

ä 

marknaden, i jordbruket och' i samh

ä

llsekonomin i 

ö

vrigt.

Det ankommer p

ä

parterna vid.pris

ö

verl

ä

ggningarna att n

ä

rmare 

ö

verv

ä

ga p

ä

 vilket s

ä

tt kostnadskompensatiohen skall ber

ä

knas. 

Ä

ven vid ett obundet system kan f

ö

r vissa kostnader till

ä

mpas automatiskt vericande regler. Det 

ä

r emellertid angel

ä

get att prisregleringen f

ö

r jordbruksprodukter utformas s

ä

 att den blir ett st

ö

d f

ö

r str

ä

vandena att s

ä

nka produktionskostnaderna och anpassa produktionens inriktning till marknadens efterfr

å

gan.

Prop. 1983/84:182

12

3     Koaaltt

é

ns 

ö

vervSganden och f

ö

rslag

3.1   AllBint

Det 

ä

r statsmakternas m

å

l att inflationsf

ö

rv

ä

ntningarna i samh

ä

llet d

ä

mpas. Parterna anser det angel

ä

get att gemensamma anstr

ä

ngningar nu g

ö

rs f

ö

r att begr

ä

nsa kostnads

ö

kningarna i jordbruket och den del av f

ö

r

ä

dlingsindustrin, som ligger inom jordbruksregleringen. En relativt f

ö

rsiktig uppskattning har d

ä

rf

ö

r gjorts av den kompensation f

ö

r kostnads

ö

kningar som b

ö

r utg

å

 dels vid ing

å

ngen av perioden 1984/85 dels den 1 januari 1985. Som ett skydd f

ö

r b

å

de producenter och konsumenter f

ö

resl

å

s en garantiregel som inneb

ä

r r

ä

tt till nya 

ö

verl

ä

ggningar vid viss avvikelse mellan den antagna och den faktiska kostnadsutvecklingen.

Vidare b

ö

r statens pris- och kartelln

ä

mnd ges i uppdrag att s

ä

rskilt bevaka prisutvecklingen inom produktion och handel med livsmedel samt f

ö

r jordbrukets insatsvaror.

F

ö

r att minska en eventuell eftersl

ä

pning i kostnadskompensationen f

ö

resl

å

s att de pris- och avgiftsh

ö

jningar som skulle ha tr

ä

tt i kraft den 1 juli 1984 i st

ä

llet f

å

r b

ö

rja till

ä

mpas den 1 maj 1984 (f

ö

r v

ä

xtodlingen avses dock 1984 

å

rs sk

ö

rd).

Jordbrukarna b

ö

r beredas m

ö

jlighet till samma inkomst- och standardutvecklin som j

ä

mf

ö

rbara grupper. Aktuellt material f

ö

religger inte f

ö

r andra f

ö

retagare. I f

ö

rslaget till inkomstf

ö

ljsamhet f

ö

r 1984/85 har d

ä

rf

ö

r l

ö

neavtalen p

ä

 det offentliga omr

å

det varit v

ä

gledande.

Prisuppr

ä

kningen den 1 maj har som utg

å

ngspunkt den mittprisniv

å 

m. m. som nu g

ä

ller. Ut

ö

ver vad som f

ö

ljer av f

ö

rslagen om kostnadskompensation och inkomstf

ö

ljsamhet b

ö

r prisniv

å

n justeras med belopp, varom beslut redan fattats under innevarande regleringsperiod. H

ä

rmed avses t. ex. eng

å

ngsbelopp som tillf

ö

rts eller dragits av under perioden och som b

ö

r 

å

terf

ö

ras.

Prop. 1983/84:182

13

Den n

ä

rmare utformningen av produktionsm

å

let och 

å

tg

ä

rder f

ö

r att 

å

stadkomma balans mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter 

ä

r under 

ö

verv

ä

gande av 1983 

å

rs livsmedelskommitt

é

. Utvecklingen p

å

mj

ö

lkomr

å

det, med tendenser till 

ö

kat koantal, f

ö

ranleder dock enligt partema att statens jordbruksn

ä

mnd b

ö

r ges i uppdrag att tillsammans med n

ä

ringen unders

ö

ka de tekniska m

ö

jligheterna att inf

ö

ra tv

å

priasystem 

rår  

mj

ö

lk. Vidare Tdresl

ä

s vissa 

ä

ndringar av avvecklingsers

ä

ttningen till 

ä

ldre mj

ö

lkproduoenter, som syftar till att 

ö

ka anslutningen.

Det tillf

ä

lliga r

ä

ntest

ö

det f

ö

r jordbrukare, som nyetablerat eller nyinvesterat, 

ä

r under avveckling. Enligt en utv

ä

rdering av lantbruksstyrelaen kommer detta att medf

ö

ra problem f

ö

r ett stort antal jordbrukare, f

ö

retr

ä

desvis i norra Sverige. 

Ö

verenskommelsen inneb

ä

r att r

ä

ntest

ö

det bibeh

å

lls of

ö

r

ä

ndrat i denna del av landet under 1984.

F

ö

r kollektiv finansiering av viss del av kostnaderna Tor djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd avs

ä

tts enligt f

ö

rslaget 15 milj. kr.  Avlastningen fr

ä

n statsbudgeten av 10 milj. kr. f

ö

r finansiering av viss statlig r

å

dgivning f

ö

resl

ä

s ske genom avgiftsbel

ä

ggning av vissa tj

ä

nster.

F

ö

rslagen framg

å

r i sin helhet och mera i detalj av Tdljande avsnitt.

I fr

å

gor, som inte r

ö

r reglerna enligt detta f

ö

rslag och som inte heller ber

ö

r beslut enligt prop. 1983/84: 76, b

ö

r till

ä

rapningen bygga p

ä

 hittillsvarande riktlinjer.

3'2        

Prlsregleringspcrlodena l

ä

ngd

Prisregleringsperioden omfattar i princip tiden den 1 juli 1984 

den 30 juni 1985. Pris- och avgiftsh

ö

jningarna f

ö

resl

å

s dock tr

ä

da i kraft redan den 1 maj 1984 utom f

ö

r v

ä

xtodlingen, f

ö

r vilken 1984 

å

rs sk

ö

rd avses.

Prop. 1983/84:182

14

3.3        KoBtnadeutTecklingen

3.3.1  Jordbraket

F

ö

rslaget inneb

ä

r att prisniv

å

n h

ö

js den 1 maj 1984 med 519 milj. kr. som kompensation f

ö

r kostnadsh

ö

jningar i jordbruksproduktionen. F

ö

r att 

å

stadkomma en smidig 

ö

verg

å

ng fr

ä

n det hittills g

ä

llande systemet och den nya 

ö

verl

ä

ggningsordningen med ett obundet system knyter ber

ä

kningen av beloppet an till utvecklingen av index f

ö

r jordbrukets produktionsmedel (PM-index) fr

ä

n oktober 1983. Detta 

ä

r den sista m

ä

tm

ä

naden, som till

ä

mpats under innevarande prisregleringaperiod. Enligt prelimin

ä

ra ber

ä

kningar har PM-index t. o. m. februari 1984 stigit med ca 3 $. I likhet med tidigare till

ä

mpad ber

ä

kningsmetod, har procenttalet multiplicerats med v

ä

rdet av jordbrukets ink

ö

p av produktionsmedel 

 17,3 miljarder kr. 

 enligt lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mndens s. k. normkalkyl (kalkyl 

ö

ver jordbrukets int

ä

kter och kostnader vid normal v

ä

derlek), vilket ger n

ä

mnda 519 milj. kr.

Den 1 januari 1985 f

ö

resl

å

s jordbruket tillf

ö

ras en

kostnadskompensstioh, motsvarande en prisstegring p

ä

 produktionsmedel av ytterligare 2 

%,   

eller 355 milj. kr.

3.3.2   Uppsamling ocb f

ö

r

ä

dling

Som underlag f

ö

r f

ö

rslaget om kostnadskompensation till viss f

ö

r

ä

dlingaindustri har funnits dels prelimin

ä

ra ber

ä

kningar enligt tidigare till

ä

mpad metod att m

ä

ta kostnaderna, dels ber

ä

kningar utifr

å

n en s. k. icke branschspecifik indexmodell. Det har beaktats att prish

ö

jningarna f

ö

resl

ä

s tr

ä

da i kraft redan den 1 maj. F

ö

rslaget inneb

ä

r att ett belopp av 140 milj. kr. f

ä

r utg

å

 fr

ä

n denna tidpunkt och ytterligare ett belopp av 110 milj. kr. den 1 januari 1985.

Prop. 1983/84:182

15

3.3.3 Garantiregel

Som n

ä

mndes inledningsvis irmeb

ä

r f

ö

ralaget en f

ö

raiktig uppakattning av koatnadautvecklingen i syfte att d

ä

mpa f

ö

rv

ä

ntningarna om priah

ö

jningar. F

ö

ralaget kompletteraa med en garantiregel, aom inneb

ä

r r

ä

tt till 

ö

verl

ä

ggningar vid viasa avvikelser mellan faktisk och antagen kostnadsutveckling. En utg

å

ngspunkt vid s

å

dana

ö

verl

ä

ggningar b

ö

r vara att ett syfte med garantiregeln

ä

r att akydda a

ä

v

ä

l jordbrukarna, om m

å

let att h

å

lla tillbaka koatnads

ö

kningarna inte skulle uppn

å

s, som konsumenterna, om kostnadsutvecklingen blir svagare 

ä

n som antagits.

Garantiregeln f

ö

resl

å

s f

ä

 f

ö

ljande utformning:

Om den totala kostnada

ö

kningen inom jordbruket och f

ö

r

ä

dlingainduatrin under perioden oktober 1983 

 oktober 1984 avviker med mer 

ä

n 0,3 

%  

av det samlade kostnadsv

ä

rdet (17,3+4,2=21,5 miljarder kr.) fr

å

n den antagna kostnads

ö

kningen om sammanlagt 1 124 milj. kr., har parterna r

ä

tt att inf

ö

r den 1 januari 1985 beg

ä

ra nya 

ö

verl

ä

ggningar, som d

å

 f

ä

r g

ä

lla hela avvikelsen.

Kostnads

ö

kningen inom jordbruket m

ä

ts med PM-index, ber

ä

knad p

ä 

sedvanligt s

ä

tt. Inom f

ö

r

ä

dlingsindustrin m

ä

ts kostnads

ö

kningen med LRFs s. k. mejeri- och slakteriindex med beaktande av int

ä

kts

ä

ndringar f

ö

r biprodukter.  Utfallet av dessa senare index b

ö

r granskas av statens pris- och kartelln

ä

mnd (SPK).

Vid f

ö

rsta m

ö

jliga 

ö

verl

ä

ggningstillf

ä

lle f

ä

r 

å

beropas det definitiva materialet betr

ä

ffande kostnadsutvecklingen inom uppsamling och f

ö

r

ä

dling, dva.  bokf

ö

ringsmaterial avseende 1984 f

ö

r aniraalier och 1984/85 f

ö

r vegetabilier. Materialet b

ö

r granskas av SPK.

3.4   Inkonstf

ö

ljaainhet

I avsaknad av aktuellt material 

ö

ver inkomstutvecklingen 

för  

andra f

ö

retagare

ä

n jordbrukare utg

å

r f

ö

rslaget om inkomstf

ö

ljsamhet fr

å

n l

ö

ne

ö

kningarna under 1984 p

å

 framf

ö

r allt det statliga avtalsomr

å

det. Avdrag har p

ä

sedvanligt s

ä

tt gjorts f

ö

r produktivitetautvecklingen, som f

ä

r beh

å

llas inom n

ä

ringen.

Prop. 1983/84:182

16

F

ö

ralaget inneb

ä

r att jordbruket den 1 maj 1984 tillf

ö

rs ett belopp av 85 milj. kr. Vidare skall vid f

ö

rsta m

ö

jliga tillf

ä

lle beaktas utfallet per den 1 januari 1985 av 1984 

å

rs pris- och l

ö

neutvecklingagarantier inom det atatliga avtalaomr

å

det.

Eventuella 

ä

ndringar av arbetagivaravgifter (egenavgift) f

ä

r beaktas vid justeringatillf

ä

llet den 1 januari 1985.

3.5   Justeringsposter

En slutreglering b

ö

r a

ä

 l

å

ngt m

ö

jligt nu g

ö

raa avaeende belopp, som f

ö

ljer av beslut under innevarande regleringsperiod. F

ö

ljande belopp tillkommer eller avg

å

r till f

ö

ljd h

ä

rav.

Milj. kr. o Avvikelae mellan prelimin

ä

r och definitiv

PM-index per den 1 januari 1984

-12,1

o Avvikelae mellan utvecklingen av PM-index och

kostnader Tdr lejt arbete o Fodermedelsavgifter

Å

terf

ö

ring av tidigare eng

å

ngsbelopp

(20+40 milj. kr.)

60

Justering f

ö

r inflytande avgifter

1983/84 (prognos)

76,5

o Uppsamling och f

ö

r

ä

dling

Ä

terf

ö

ring av tidigare eng

ä

ngabelopp

15,4

Definitiv juatering av kostnadskompensation

f

ö

r animalier avseende 1983 o Priagarantiregeln i 1982 

å

rs avtal

Iterf

ö

ring av eng

å

ngsbelopp

-15

o Arbetsgivaravgift

H

ö

jd egenavgift 1 januari 1984 (0,2 

%),   

som inte

tidigare beaktats

4,4

o Korrigeringsregeln avseende 

ö

ver- eller

underkompensation i f

ö

rh

ä

llande till mittprisniv

ä

n o Efteral

ä

pningseffekter

Jterf

ö

ring av resterande belopp av totalt

100 milj. kr. i eng

å

ngsbelopp fr

å

n den 1 juli 1981   -25

Prop. 1983/84:182

17

Ovanst

å

ende poster ger tillaammana ett belopp per den 1 juli 1984 av 104 milj. kr., vartill kommer 26 milj. kr. den 1 januari 1985 avseende 

å

terf

ö

ring av eng

å

ngsbelopp inom uppsamling och f

ö

r

ä

dling.

Med h

ä

nsyn till att pris- och avgiftsh

ö

jningarna f

ö

resl

ä

s ske fr

å

n den 1 maj 1984 i st

ä

llet f

ö

r fr

ä

n den 1 juli har n

ä

mnda belopp om 104 milj. kr. r

ä

knats ner till 84 milj. kr. Den 1 januari 1985 b

ö

r niv

å

n 

ä

ter justeras upp med skillnaden, dvs. med 20 milj. kr.

F

ö

r vissa av juateringsposterna f

ö

religger 

ä

nnu inget material eller endast prognoaer. Parterna 

ä

r ense om att definitiv avr

ä

kning f

å

r ske den 1 januari 1985, vid vilken tidpunkt uppgifter b

ö

r ha inkommit.

3.6   Sajuanfattning av belopp och effekter pA KPI

Totalt inneb

ä

r i det f

ö

reg

å

ende redovisade belopp att jordbruket och viss f

ö

r

ä

dlingsindustri tillf

ö

rs 828 milj. kr. i pris- och avgiftsh

ö

jningar den 1 maj 1984 (se tabell 1). Vid of

ö

r

ä

ndrade 

ö

resmarginaler i handeln ber

ä

knas effekten p

ä

 konsumentprisindex (KPI) av detta belopp till 0,28 

%.

Prop. 1983/84:182

Tabell 1.  Sammanfattning av belopp, milj.  kr.

18

1 maj 1984  1 januari 1985

1  Kostnadskompensation

Jordbruket

Uppsamling och f

ö

r

ä

dling

2

Inkomstrdljaamhet

3

Justeringspoater fr

ä

n f

ö

reg

å

ende period, prelimin

ä

r

519

355I.

140

110

85

..2

84

463

Totalt

828

' Kan 

ä

ndraa till f

ö

ljd av garantiregeln (ae texten).

2 Tillkommer ev. pris- och l

ö

neutvecklingsgaranti p

å

 det atatliga

oror

å

det samt ev. 

ä

ndrade egenavgifter.

5 Kan 

ä

ndras till f

ö

ljd av att prelimin

ä

ra uppgifter ers

ä

tts med

definitiva.

Prop. 1983/84:182

19

Hur beloppet f

ö

resl

å

s bli f

ö

rdelat p

ä

 olika produkter framg

å

r av f

ö

ljande tabell.

Tabell 2. Prish

ö

jningar p

ä

 olika produkter fr

ä

n 1 maj 1984

kr.

Vete

R

å

g

Korn

Havre

Matpotatis

Potatisst

ä

rkelse

Olja

Kok

ä

rter

Bruna b

ö

nor

Summa vegetabilier

Dryckesmj

ö

lk

Tetra Brik

Pure Pak Filprodukter

Tetra Brik

Pure Pak Industrimj

ö

lk Gr

ä

dde, tjock Cr

é

me Fraiche Gr

ä

dde, tunn Sm

ö

r H

ä

rdost F

ä

rskost Mj

ö

lkpulver

Summa mejeriprodukter

Ore/k

É

5

Milj. 1

eller

Ö

re

i/1

7(+3

sM

49,47

10

11,73

8

6,24

7

10,22

7

41,44

20

8,80

252

31,50

20

1 ,08

25

0,12

160,60

11,7

113,26

12,2

41,96

15,7

26,22

16,2

7,61

7

0,84

90

38,43

120

1,56

40

7,60

90

50,40

95

95,95

50

3,00

75

18,00

404,83

Agg

20

22,00

K

ö

tt av h

ö

ns

50

20,50

Ö

vrigt fj

ä

derf

ä

k

ö

tt

70

1 ,40

N

ö

t-, kalv-, h

ä

st- samt f

ä

r-

och lammk

ö

tt

75

104,18

Fl

ä

sk

50

114,40

Summa animalier

667.31

Totalt

827,91

Andrad kvalitetsbetalning.

Det prelimin

ä

ra inl

ö

senpriset p

ä

 oljev

ä

xtfr

ö

 f

ö

ruts

ä

tts h

ö

jas med 18 

ö

re/kg.

Det b

ö

r ankomma p

ä

 jordbruksn

ä

mnden att med beaktande av de f

ö

reslagna prish

ö

jningarna f

ö

resl

å

 prisgr

ä

naer och buffertzoner m. ra. samt normalinf

ö

rselavgifter fr. o. m. den 1 maj 1984.

Prop. 1983/84:182

20

4         Etablerinsst

ö

d

Under innevarande regleringaperiod har prianiv

å

n h

ö

jts, motsvarande totalt 112,5 milj. kr., f

ö

r finansiering av etableringast

ö

d och konsumtionsatimulerande 

å

tg

ä

rder.

Parterna 

ä

r enae om att etableringsst

ö

det, som syftar till att underl

ä

tta generationsskifte och till att unga jordbrukare i allm

ä

nhet skall kunna etablera sig, 

ä

r angel

ä

get och b

ö

r utg

å

ä

ven under 1984/85. Utgifterna h

ä

rf

ö

r ber

ä

knas av lantbruksstyrelsen till ca 32 milj. kr.

Å

terstoden av beloppet, ca 80 milj. kr., f

ä

r disponeras av n

ä

ringen.

5         EAdgivning samt djurens h

ä

lso- och sjukvArd

Det rdresl

å

s att 10 milj. kr. av kostnaderna f

ö

r den atatliga r

å

dgivningen till jordbruket skall avlastas statsbudgeten genom en 

ö

kad individuell avgiftsfinansiering.

Det b

ö

r ankomma p

å

 lantbruksstyrelsen att utforma f

ö

ralag till f

ö

reskrifter h

ä

rom.

Betr

ä

ffande djurens h

ä

lao- och sjukv

å

rd inneb

ä

r f

ö

rslaget att jordbruket avs

ä

tter 15 milj. kr. f

ö

r kollektiv finansiering av den del av kostnaderna varmed statsbudgeten skall avlastas.

6         Produktionsanpassning

0vtr3'i';tt3situetionen inom mj

ö

lkproduktionen 

ä

r oroande. Parterna 

ä

r ense om att tendenserna till fortsatt uppg

ä

ng av produktionen motiverar atc kraftigare

å

tg

ä

rder 

ä

n hittills vidtas f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra produktioiisbalanaen. Det kan erinras om att inom 1983 

å

rs livsmedelskommi-it

é

 har redovisats ett tv

å

prissyatem f

ö

r mj

ö

lk (Da Jo 1983: 10 och Da Jo 1984: 1). Ut

ö

ver de bemyndiganden som

Prop. 1983/84:182

21

jordbruksn

ä

mnden redan har i fr

å

ga om produktionsanpassning f

ö

resl

å

s att de tekniska m

ö

jligheterna av att inf

ö

ra ett tv

å

prissystem, dock tidigast fr

å

n den 1 januari 1985, 

ö

verv

ä

gs av jordbruksn

ä

mnden och  , n

ä

ringen. Ett eventuellt f

ö

rslag om tv

ä

prissystem b

ö

r underst

ä

llas regeringen.

Reglerna f

ö

r avvecklingsera

ä

ttningen till 

ä

ldre mj

ö

lkproducenter f

ö

resl

ä

s bli 

ä

ndrade i vissa avseenden i syfte att 

ö

ka anslutningen. Kravet att all n

ö

tkreatursproduktion skall upph

ö

ra, som nu g

ä

ller i s

ö

dra och mellersta Sverige, f

ö

resl

ä

s bli slopat. F

ö

rslaget inneb

ä

r ocks

ä

att ers

ä

ttningen h

ö

js fr

å

n 40 till 50

ö

re per kg mj

ö

lk och h

ö

gsta kvantiteten mj

ö

lk, som ers

ä

tts, 

ä

ndras fr

ä

n 75 000 kg till 100 000 kg. Giltighetstiden f

ö

rl

ä

ngs t. o. m. 1985.

Det f

ä

r ankomma p

ä

 jordbruksn

ä

mnden och lantbruksstyrelaen att utf

ä

rda n

ä

rmare best

ä

mmel.ier h

ä

rom.

7         R

ä

ntest

ö

d

Nuvarande r

ä

ntest

ö

d till jordbrukare, som nyinvesterat under 1975-1977 resp. I978-I98O, 

ä

r planenligt under avveckling. Enligt en utv

ä

rdering, som utf

ö

rts av lantbruksstyrelsen, 

ä

r den ekonomiska situationen fortfarande bekym.iiersam f

ö

r m

ä

nga av f

ö

retagen, f

ö

retr

ä

deavis i norra Sverige. Det f

ö

resl

ä

s d

ä

rf

ö

r att r

ä

ntest

ö

det f

å

r beh

ä

llas of

ö

r

ä

ndrat i denna del av landet under 1984 j

ä

mf

ö

rt med 1983. Detta inneb

ä

r att reglerna f

ö

r avtrappning av den st

ö

dber

ä

ttigade r

ä

ntedelen tas bort.

Det b

ö

r ankomma p

ä

 lantbruksstyrelaen att utf

ä

rda n

ä

rmare best

ä

mmelser.

8         Vissa medel 

ö

ver statsbudgeten, inf

ö

rselavgifter b. m.

8.1   L

å

ginkomstsatsning . m.

F

ö

r l

ä

ginkomstsatsning m. ra. inom jordbruket har f

ö

r 1983/84 anvisats 435 milj. kr. 

ö

ver statsbudgeten. F

ö

r 1984/85 f

ö

resl

ä

s samma belopp bli anvisat enligt f

ö

ljande.

Prop. 1983/84:182

22

Milj. kr.

Leveranatill

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk

120

Avbytarverksamhet

100

F

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd

13

Socialf

ö

rs

ä

kringaskydd

120

Tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d

44

Produktionsanpassninga

å

tg

ä

rder m.

m.        38

Summa

435

Likaom tidigare b

ö

r eventuella besparingar eller 

ö

verakridanden av beloppet f

ö

r leveranatill

ä

gg tillf

ö

ras resp. avg

å

 fr

ä

n beloppet f

ö

r avbytarverksamhet. Des3_utpm b

ö

r eventuella 

ö

verblivna medel aom avaatts f

ö

r tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d och produktionsanpassninga

å

tg

ä

rder m. m. f

ä 

anv

ä

ndas f

ö

r 

ö

vriga 

ä

ndam

å

l inom l

ä

ginkomstsatsningen.

I avsnitt 6 och 7 har redovisats f

ö

rslag till vissa 

ä

ndrade regler f

ö

r r

ä

ntest

ö

det och avveoklingsers

ä

ttning till 

ä

ldre mj

ö

lkproducenter. Den senare posten belastar "Produktionsanpassnings

ä

tg

ä

rder m. ra." ovan.

8.2   Inf

ö

rselavgiftemedel n. m.

Statens jordbruksn

ä

mnd har i skrivelse den 15 februari 1984 "Inf

ö

raelavgifter m. m." inkommit med f

ö

rslag till 

ä

ndrad finanaiering av viasa 

ä

ndam

å

l, som hittills t

ä

ckts av inf

ö

rselavgiftsmedel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. I samma skrivelse har f

ö

ralag l

ä

mnats till finansiering av r

ä

ntedifferenaer (sammanlagt 10 milj. kr.) som uppkommit f

ö

r krediten f

ö

r lagring av jordbruksprodukter och f

ö

r inl

ö

sen av oljev

ä

xtfr

ö

.

Med anledning av n

ä

mndens framst

ä

llning f

ö

resl

å

s att f

ö

ljande poster avf

ö

rs fr

å

n 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningaplanen.

Prop. 1983/84:182

23

F

ö

rslag 1984/85 Tkr o Medel till Sveriges potatiaodlarea rikaf

ö

rbund

(SPOR) f

ö

r effektiviaering av odlingen

-2 780

Medel tas i st

ä

llet fr

ä

n arealavgifter,

handelsg

ö

dselavgift eller f

ö

rdelningsplanen

o Pris

ä

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare

-4 000

F

ö

resl

å

s belaata apannm

å

lsregleringen resp.

f

ö

ras inom f

ö

rdelnirigsplanen

o St

ö

d till odlingen av vallfr

ö

-6 000 

F

ö

resl

å

s finanaieraa inom f

ö

rdelningaplanen o Kollektiva 

å

tg

ä

rder f

ö

r odlingen av

konaumtionafiak

-300

B

ö

r belasta spannm

å

lsregleringen reap.

inf

ö

raelavgiftsmedel fr

ä

n import av foder

Dessutom kommer enligt f

ö

rslaget vissa r

ä

ntedifferenaer, aom t

ä

ckts av den r

ö

rliga krediten, att med 4 milj. kr. var belasta k

ö

tt- reap. mj

ö

lkregleringen och med 2 milj. kr. fettregleringen under 1984/85. Vidare f

ö

rs inf

ö

rselavgifter f

ö

r majs, som inte anv

ä

nds som foder, inte l

ä

ngre till fodermedelsavgifter. Deaaa medel kan d

ä

rmed anv

ä

ndas f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

F

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk f

ö

real

å

a samma regler som g

ä

ller under innevarande regleringsperiod.

Det b

ö

r ankomma p

ä

 jordbruksn

ä

mnden att i sedvanlig ordning inkomma med f

ö

rslag till f

ö

rdelning av medel inom f

ö

rdelningsplanen.

9     SpannmAlsregleringens ekonomi

Det utg

å

ende underskottet i apannm

å

lsregleringen den 30 juni 1984 skall enligt tidigare bealut inte vara st

ö

rre

ä

n 400 milj. kr. j

ä

mte r

ä

nta p

å

 detta belopp. Parterna har enats om att underskottet i spannm

ä

lsregleringen den 30 juni 1985 inte skall vara st

ö

rre 

ä

n 500 milj. kr. j

ä

mte r

ä

nta p

ä

 detta belopp under 1984/85. LRF har f

ö

rklarat

Prop. 1983/84:182

24

sig berett att tillskjuta belopp s

å

 att underskottet vid normal sk

ö

rd och nu ber

ä

knade v

ä

rldsmarknadspriser inte 

ö

verstiger nyssn

ä

mnda belopp. Om v

ä

rldsmarknadspriserna faller j

ä

mf

ö

rt med nuvarande prognos f

ö

r 1984/85 har LRF r

ä

tt att beg

ä

ra

ö

verl

ä

ggningar i fr

å

gan. Blir sk

ö

rden st

ö

rre

ä

n normalt kommer jordbruket liksom tidigare 

å

r att antingen f

ä

 tillskjuta ytterligare medel eller godta en s

ä

nkning av de prelimin

ä

ra priserna.

Partema f

ö

real

å

r att en grupp tilla

ä

tta f

ö

r behandling av fr

ä

gan om apannm

ä

lsregleringens finansiering. Till grund f

ö

r gruppens arbete skall ligga bl. a. den rapport i fr

ä

gan som utarbetats vid statens jordbruksn

ä

mnd.  N

ä

r gruppens analys redovisats f

å

r st

ä

llning tas till den slutliga finansieringen av underskottet i spannm

å

lsregleringen.

10       Sk

ö

rdeskadeskyddet

Partema 

ä

r ense om att arbetet med fr

ä

gan om sk

ö

rdeskadeskyddet skall forts

ä

tta i en s

ä

rskild grupp i syfte att f

ö

rslag om 

ä

ndrat huvudmannaskap f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet skall f

ö

religga i s

å

dan tid att proposition kan l

ä

ggas fram till 1984/85 

å

rs riksm

ö

te.

11       Avgift p

ä

 handelsg

ö

dsel

Det f

ö

real

å

a att avgiften f

ö

r hanJelsg

ö

dselmedel of

ö

r

ä

ndrat skall uppg

å

till 12 ? av f

ö

rs

ä

ljningspriserna. Det b

ö

r ankomma p

ä 

jordbruksn

ä

mnden att fastst

ä

lla de 

ö

resbelopp f

ö

r avgiften som skall g

ä

lla under 1984/85-

Norstedts Trycken, Stockholm 1984