Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 122 år 1973

Prop. 1973:122

Nr 122

Kungl. Maj:ts proposition angående godkännande av överenskommelse om Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsliga ställning, m. m.; given Stockholms slott den 13 april 1973.

Kungl. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag om vars aviåtande tiU riksdagen föredraganden hemställt.

Under Hans Maj:ls

Min allernådigste Konungs och Herres frånvaro,

enligt Dess nådiga beslul:

CARL GUSTAF

CARL[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner en den 12 april 1973 undertecknad överenskommelse mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsliga ställning. Överenskommelsen innehåller bestäraraelser ora imraunitet och privilegier för Nordiska rainisterrådets sekretariat i Oslo, sora be­räknas bli inrättat den 1 juli 1973, och sekretariatet för nordiskt kultu­rellt saraarbele i Köpenharan. Den innehåller dessutora vissa bestära­melser ora sekretariatspersonalens rättsliga ställning.

Propositionen innefattar vidare förslag lill de ändringar i lagen raed vissa bestäramelser ora iraraunilet och privilegier sora föranleds av Sve­riges tillträde tUl överenskoraraelsen.

1    Riksdagen 1973. 1 saml Nr 122

Prop. 1973: 122

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1966: 664) med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier

Härigenora förordnas i fråga om lagen (1966: 664) med vissa bestäm­melser ora iraraunilet och privilegier

dels att nuvarande 5 § skall betecknas 6 §,

dels alt i lagen skall införas en ny paragraf, 5 §, av nedan angivna lydelse.

Föreslagen lydelse

5 §

Nordiska ministerrådets sekreta­riat i Oslo och sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete i Köpenhamn samt personer med anställning vid dessa sekretariat jämte deras familjer åtnjuta, ulan hinder av besiämmelse i annan författning, immunitet och privile­gier enligt den i Oslo den 12 april 1973 undertecknade konventionen orn Nordiska ministerrådets sekre­tariat och deras rättsliga ställning.

Denna lag träder i kraft den dag Konungen förordnar.

Prop. 1973:122

Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet pä Stockholms slott den 13 april 1973.

Närvarande: Statsrainislern[REDACTED_EFTERNAMN], rainistern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LUND­KVIST,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Statsrådet Lidbora anraäler efter geraensara beredning raed statsrådets övriga ledamöter fråga ora godkännande av överenskommelse om Nor­diska ministerrådets sekretariat och deras t-ättsliga ställning, m. m. och anför.

Inledning

Genora överenskoraraelsen den 13 februari 1971 om ändring i 1962 års nordiska samarbetsöverenskoraradse, del s. k. Helsingforsavtalet (prop. 1971: 53, UU 1971: 9, rskr 1971: 154), inrättades ell nordiskt rai­nisterråd, vars kompetens sträcker sig över hela del nordiska samarbels-fältet. Ändringarna i Helsingforsavtalet innebar också alt de nordiska länderna kora överens ora att varje land skulle utse en nordisk sara-arbetsminister med uppgift all med biträde av en ämbetsraan svara för saraordningen av nordiska saraarbelsfrågor.

Enligt artikel 55 i del reviderade Helsingforsavtalet skall minister­rådet fatta beslut i den utsträckning som avses i Helsingforsavtalet och andra överenskoraraelser mellan de nordiska länderna. Detla avtal lägger bara ett fåtal uppgifter på ministerrådet men det förutsattes vid änd­ringsöverenskommelsens tillkomst att avtalet i framtiden skulle komraa att korapletteras med särskilda saraarbetsavtal för olika oraråden. Sådana särskUda saraarbetsavtal har tillkorarait genora de nordiska avtalen den 15 raars 1971 ora kulturellt samarbete (prop. 1971: 54, KrU 1971: 13, rskr 1971: 188) och den 6 november 1972 om samarbete på Iransport-och koraraunikalionsorarådel.

I avtalet ora kulturellt samarbete, det s. k. kulturävtalet, kom de nor­diska länderna överens ora att upprätta en ärabetsraannakoraraitté och ett sekretariat för nordiskt kulturellt saraarbete. Detta har till uppgift att bistå rainislerrådet och ämbelsmannakoraraitlén. Sekretariatet för nor­diskt kulturellt saraarbete, sora har säte i Köpenhamn, inledde sin verk­samhet den 1 januari 1972, då kulturavtalet trädde i kraft. Avtalet om samarbete på transport- och koraraunikalionsorarådel har inte någon

It   Riksdagen 1973. 1 saml. Nr 122

Prop. 1973: 122

4

raotsvarande bestäraraelse ora upprättande av ell fast nordiskt sekre­tariat.

Genora inrättandet av kultursekretariatet fick ministerrådet sekretariats­resurser lill sitt förfogande för handläggningen av forsknings-, utbild­nings- och allmänkultureUa frågor. Pä andra saraarbetsoraråden saknas raotsvarande resurser. I slutet av 1971 väcktes därför i rainislerrådet tanken att ett sekretariat skulle inrättas med uppgift alt biträda rådet vid handläggningen av samarbetsfrågor utanför kulturområdet. Vid ett möte i Helsingfors den 18 febraari 1972 beslöt ministerrådet (samar-betsrainistrarna) att ett perraanent sekretariat för nordiska saraarbetsfrå­gor skulle upprättas. Sekretariatet skulle enligt beslutet vara underställt rainislerrådet och beslå av tjänsteraän sora var oavhängiga av de natio­nella förvaltningarna. För att utreda frågan ora sekretariatets organisa­tion och arbetsuppgifter och för att biträda samarbetsrainistrarna be­slöts att varje land oraedelbart skulle tillsätta en ärabelsraan att ingå i ell interiraistiskl sekretariat. Delta skulle fungera intill dess del perraa-menta sekretariatet etablerades. Ministerrådet har sedermera beslutat alt det permanenta sekretariatet skall föriäggas till Oslo och alt det skall in­leda sin verksarahet den 1 juli 1973.

I kulturavtalets art. 12 fömtsätts att rainislerrådet såvitt gäller kultur­sekretariatet skall träffa en särskild överenskommelse med värdlandet angående sekretariatspersonalens ställning. Någol sådant avtal kora emellertid inte till stånd i samband med att sekretariatet inledde sin verksamhet. Erfarenheterna från kultursekretariatet har emellertid visat att det är önskvärt alt genom en särskUd överenskomradse reglera vUka bestäramelser som skall gälla för både sekrelariatets och dess personals rättsliga ställning i värdlandet.

På gmndval av erfarenheterna från kultursekretariatet och en inom det interimistiska minislerrådssekretariatet verkställd utredning beslöt ministerrådet (samarbetsrainistrarna) den 20 noveraber 1972 all rai-nisterrådssekrelariatet i Oslo skulle få status av fristående intemationell organisation och uppdrog åt de biträdande ärabelsraännen att med hjälp av experter utarbeta ett förslag till lösning av de problem som var förenade med etablerandet av ett sådant sekretariat.

Vid sammanträde den 11 december 1972 beslöt ministerrådet (under­visnings- och kulturministrarna) att kultursekretariatet skulle få samraa status som sekretariatet i Oslo.

En av de biträdande ärabelsraännen tUlsatt expertgrupp lade i februari 1973 frara ett förslag till överenskoraraelse raeUan de nordiska ländema för att reglera frågan pra sekretariatens ställning. På grandval av detla förslag har de biträdande ärabetsmännen och en särskUd, av undervis­nings- och kulturrainislrarna tillsatt arbetsgmpp utarbetat en överens­koraraelse ora Nordiska raraisterrådels sekretariat och deras rättsliga StäUning.

Prop. 1973:122

5

Överenskoraraelsen, sora skaU ratificeras, undertecknades i Oslo den 12 april 1973. Den har upprättats på de fera nordiska språken och texterna äger lika vitsord. Den svenska texten lorde få fogas till stats­rådsprotokollet i detta ärende sora bilaga.

Överenskommelsens innehåll

I att. 1 anges avtalets tillämpningsområde. Genora denna art. slås fast att avtalet gäller Nordiska ministerrådets båda sekretariat, dvs. ministerrådssekretariatet i Oslo och kultursekretariatet i Köpenhamn.

Enligt art. 2 skall varje sekretariat vara ett självständigt rättssubjekt med sararaa rättsliga handlingsförraåga som andra juridiska personer i del land, där sekretariatet har sitt säte.

Art. 36 innehåller bestämmelser om imraunitet och privilegier för sekretariaten. Sekretariatens egendom och andra tiUgångar saml deras lokaler, arkiv och övriga handlingar skall enhgt dessa bestämmelser åt­njuta rättslig iraraunilet. I fråga ora rällen alt få tillgång tiU handlingar sora ingår i sekretariatens arkiv eller eljesl innehas av sekretariaten skall gälla de regler som rainislerrådet beslutar. Del kan näranas alt frågan ora offentiighelsprincipens tillärapning på nordiska institutioner f. n. är föremål för utredning i en särskild, av ministerrådet tillsatt arbetsgrupp med uppgift alt lägga fram förslag till bestämraelser i detla hänseende. Sekretariatens korrespondens och andra tjänsteraedddanden skall vi­dare vara undantagna från censur och skall i fråga om befordran lik­ställas med diplomatisk representations korrespondens. Sekretariaten skall raed vissa undanlag åtnjuta skalle- och tullfrihet och skall i övrigt vara underkastade samraa skatte- och avgiftsregler sora gäller för diploraalisk representation i tjänstgöringslandet.

Enligt art. 7 skall skatt inte påföras lön och annan ersättning sora sekretariaten utbetalar tiU fast anställd personal. I stället för skatt skall den fast anställda personalen betala en särskild raot skatten svarande avgift till sekretariaten. Det ankoraraer på rainislerrådet all fastställa bestäraraelser ora beräkningen av denna avgift.

Enligt art. 8 skall de anställda vid sekretariaten och deras familjer åtnjuta tullfrihet för egendom sora de raedför i saraband raed inflytt­ningen i tjänstgöringslandet, om egendomen är avsedd för deras per­sonliga bruk.

Art. 9 innehåller en föreskrift om att egendora sora införts tullfritt enligt art. 6 eller 8 får överlåtas i det land där tullfriheten åtnjöts bara på villkor som denna stal godkänner.

Ministerrådet fastställer arbetsordning och löneregulativ för sekreta­riaten. En bestäraraelse av detta innehåll har upptagUs i art. 10.

Art. 11 föreskriver att varje avtalsslutande stat förbinder sig att be­vilja statsanställd personal tjänstledighet i fyra år för tjänstgöring i sek-

Prop. 1973:122

6

relarialen. Vid beräkning av löne- och pensionsförraåner ra. m. skall statsanställd personal sora tjänstgör i sekretariaten få tillgodoräkna sig tiden där sora ora tjänsten utövats i heralandet.

Art. 12 reglerar pensionsförraåner och sociala förraåner för sekreta­riatens personal. I fråga ora pensionsförmånerna skall gälla all det land, i vUket tjänstgöringen vid ett sekretariat sker, förbinder sig alt la in anställda vid sekretariatet sora medlemmar i landets statliga pensions­ordning på sararaa villkor som gäller för raotsvarande statiiga tjänster i detla land. Genora särskilt avtal med den anställde kan emellertid gö­ras undantag från denna regel, t. ex. då den anställde har privat pen­sionsförsäkring och önskar kvarstå i denna. Det förutsätts alt personer med statsanställning i hemlandet och statlig pensionsräll i denna nor­malt kvarstannar i hemlandels pensionsordning under tjänstgöring i sek­retariaten. De anställdas rätt till sociala förmåner skall regleras genora den nordiska konventionen ora social trygghet.

Anställningsförhållandena för sekretariatens personal skall regleras i särskUda anställningsavtal sora ingås raellan sekretariaten och de anställ­da. Del är avsikten att anställningsavtalen skall ingås på gmndval av ell särskilt norraalkontrakt sora skall godkännas av ministerrådet. Art. 13 innehåller, såvitt gäller de anställdas rättsliga ställning i övrigt, en hän­visning till vad som stadgas i anställningsavtal eller beslutas av minister­rådet.

Art. 14 föreskriver alt en särskild skiljenämnd skall upprättas för handläggning av tvister rörande tolkningen eller tillämpningen av an­ställningsavtal. Varje land skall tUlsätta en ledamot i nämnden.

Art. 15 och 16 innehåller slutbestämmelser. Enligt dessa skall avtalet ratificeras. Ralifikalionsinslmmenten skall deponeras i del norska ut-rikesdeparteraentet. Avtalet skall träda i kraft den dag ministerrådet förordnar. Uppsägningsbeslämmdsen i art. 16 överensstämraer med motsvarande art. i Helsingforsavtalet.

Föredraganden

Enligt beslul av Nordiska rainislerrådet skall ett sekretariat för nor­diska saraarbelsfrågor upprättas i Oslo den 1 juli 1973. Chefen för han­ddsdeparteraentet koraraer senare denna dag alt hemställa all Kungl. Maj:t föreslår riksdagen dels att godkänna upprättandet av sekretaria­tet, dels att anvisa medel för att bestrida Sveriges andel av kostnaderna för sekretariatet för budgetåret 1973/74 (prop. 1973: 121). Sekretariatet koramer att få till uppgift all bistå ministerrådet i dess arbete med nordiska samarbelsfrågor som faUer utanför kultursamarbetets ram. Då det gäller kultursamarbetet komraer rainislerrådet liksora f. n. att bistås av kultursekretariatet i Köpenhamn, vars arbetsuppgifter förblir oför­ändrade. Båda sekretariaten koraraer att få vikliga uppgifter bl. a.  i

Prop. 1973: 122

7

saraband raed genoraförandet av de prograra för del nordiska saraarbe­let på olika oraråden som ministerrådet lade fram vid Nordiska rådels senaste session.

Sora jag inledningsvis berört finns det f. n. inte något avtal som reg­lerar kultursekretariatets ställning i Danmark. Detla har medfört vissa rättsliga och praktiska problera. Sålunda är det t, ex. osäkert vilken ställ­ning sekretariatet skall anses inta då del ingår avtal raed andra rätts­subjekt. Problera har också uppkorarait på grund av alt egendora sora sekretariatet för tjänstebruk inför lill eller utför från värdlandet måste underkastas tuUbehandling. Ovisshet råder vidare om vilka regler sora skall gälla i fråga ora rätlen för utorastående all få tillgång till hand­lingar som ingår i sekretariatets arkiv. Erfarenheterna har sålunda visat all det frän flera synpunkter är önskvärt att reglera sekretariatens rätts­liga ställning.

Ministerrådssekretarialens ställning av saraarbetsoigan sora är direkt knutna till det nordiska regeringssaraarbetel medför att det för deras vidkoraraande finns behov av sådan reglering t. ex. i fråga ora irarau­nilet för sekretariaten sora inle har någon motsvarighet då det gäller andra nordiska institutioner. Överenskommelsen gäller därför bara för ministerrådets båda sekretariat.

I del följande skall jag närmare gå in på några av bestämmelserna i överenskomraelsen.

Bestäraradserna i art. 2 om sekretariatens rättsliga ställning och i art. 36 om imraunitet och privilegier för sekretariaten motsvarar i allt väsentligt vad som vanligen brukar gäUa för internationella organ av järaförbarl slag.

Avtal ora iraraunilet och privilegier för inlernaliondla organisationer innehåller regelraässigl bestäraraelser sora rör organisationens personal. Även då del gäller rainisterrådets sekretariat föreligger det ett behov av sådana bestäraraelser i vissa hänseenden. Ett av de problem sora an­mäler sig i detla samraanhang hänför sig till skyldigheten för sekrela-rialspersonalen att betala skatt. Ora skattskyldigheten inle regleras ge­nora en särskild överenskoraraelse mellan de nordiska länderna, blir sekretariatens personal i allmänhet skattepliktiga i värdländerna för bl. a. lön och annan ersätining sora de uppbär från sekretariaten. Det är avsikten att utgifterna för sekretariatens verksarahet skall fördelas raellan de nordiska länderna i enlighet raed en av rainislerrådet be­slutad fördelningsnyckel för saranordiska utgifter. Fördelningsnyckeln bygger på ländernas bruttonationalprodukter. Ora sekretariatens per­sonal skaU betala skatt i värdländerna innebär det all dessa länder får skatleinkorasler av en sådan storleksordning att grunden för den be­slutade fördelningen av utgifterna rycks undan. Denna effekt uppvägs bara till en viss grad av att sekrelarialspersonalen utnyttjar sig av värd­ländernas  offentliga  service.  För  intemationella  organisationer gäller

Prop. 1973:122

8

allmänt att personalens löner är undantagna från beskattning i värdlan­det. I enlighet härraed innehåller art. 7 första stycket en bestäraraelse enligt vilken skatt inte får påföras lön och annan ersättning sora sekre­tariaten utbetalar lill personalen. Bestämmelsen gäUer bara fast anställd personal. Personer med kortvariga uppdrag från sekretariaten kommer sålunda att beskattas på vanligt sätt. Sekretariaten är skyldiga att till­ställa myndigheterna i de avtalsslutande länderna en förteckning över de personer som ingår i den fast anstäUda personalen.

De anstäUda kommer emellertid i stället för skatt lUl värdlandet att få betala en avgift som tillfaller sekretariaten. Del ankomraer på mi­nisterrådet alt fastställa storleken av denna avgifi. Ministerrådet har ge­nom särskilda beslut fastställt principema för det löne- och avgifts­system som skall tillämpas på sekretariaten. Detta system bygger på en särskUd löneskala med en gmndlön, på vilken avgift till sekretariaten skall utgå enhgt sarama procentsatser som används vid beräkning av skatt i värdlandet. Därutöver skall utgå bostadstillägg. För anställda från annat land än värdlandet tillkoraraer särskilt ullandstillägg. Des­sa tillägg skall vara avgiftsfria.

Bestämraelserna i art. 8 om tullfrihet för de anställda och deras fa­mUjer i samband med flyttning tUl tjänstgöringslandel är tillkomna för all förhindra att de anställda blir nödsakade att betala eller deponera tullavgifter i samband raed flyttningen.

Art. 11 och 12 innehåUer bestäramelser om de anställdas rätt lill ledighet från statstjänst i hemlandet, pension och sociala förraåner. De bygger på ett förslag till överenskommelse raellan de nordiska länderna om nordiska tjänstemäns rättsställning, som utarbetats av en särskild arbetsgrupp med representanter för ländernas finans- och löneministe­rier. Artiklarna torde komraa alt få direkta motsvarigheter i en blivan­de överenskoraraelse ora rättsställningen för nordiska tjänstemän vid övriga saranordiska institutioner.

Anställning vid sekretariaten skall ske genora skriftliga anställnings­avtal. Dessa skall upprättas på grundval av ett normalkontrakt som godkänts av ministerrådet. Tvister rörande tolkningen eller tillämpning­en av anställningsavtal skall enligt normalavtalet hänskjutas till skilje­dom. Härför skall enligt art. 14 upprättas en särskild skiljenämnd.

Sora framgår av vad jag nu sagt har överenskommelsen ingåtts i syfte att reglera vissa rättsliga och praktiska problem som är förenade med upprättandet av minislerrådssekrelariaten. Vid utforraningen av bestämradserna ora iraraunilet och privilegier för de anställda vid sekretariaten har det varit en vägledande princip att privilegierna inte skall vara raera orafallande än vad sora behövs för alt lösa dessa problem. Bestämraelserna i denna del är därför i flera hänseenden raind­re orafattande än vad som är fallet beträffande andra internationella or­ganisationer. Överenskomraelsen bygger på principer ora vilka enighet

Prop. 1973:122

9

uppnåtts i rainislerrådet. Jag förordar att överenskoraraelsen ratificeras av Sverige.

Ett tillträde tiU överenskoraraelsen förutsätter tUlägg till lagen (1966: 664) med vissa bestämraelser ora iraraunilet och privilegier. Jag före­slår att detta sker genora att en ny paragraf, 5 §, införs i lagen och att nuvarande 5 § betecknas 6 §. I den nya 5 § bör föreskrivas att Nordiska rainisterrådets sekretariat i Oslo och sekretariatet för nordiskt kulturellt saraarbete i Köpenharan särat anställda vid dessa sekretariat och deras faraUjer utan hinder av bestäramdse i annan författning skall åtnjuta iraraunilet och privilegier enligt vad som stadgas i överenskomraelsen.

Den nya besläramdsen bör träda i kraft saratidigt raed att överens­koraraelsen blir bindande för Sverige. På grund härav bör Kungl. Maj:t berayndigas förordna ora lagens ikraftträdande.

Under åberopande av del anförda herasläller jag alt Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

godkänna överenskoraraelsen,

2.

antaga inora justitiedepartementet upprättat förslag till lag ora änd­ring i lagen (1966: 664) raed vissa bestämraelser ora iraraunilet och pri­vilegier.

Ärendet bör behandlas under riksdagens vårsession.

Med bifall till vad föredraganden sålunda raed instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåias proposition av den lydelse bUaga lill detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1973:122

10

Bilaga

Avtal

om Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsliga ställning

Danmarks, Finlands, Islands, Norges och Sveriges regeringar,

vUka är ense om att främja det nordiska samarbetet,

vilka i detla syfte har beslutat att upprätta ett sekretariat för nordiska samarbetsfrågor raed säte i Oslo och sora tidigare har upprättat ett sek­retariat för nordiskt kulturellt saraarbete raed säte i Köpenharan, raed uppgift att biträda Nordiska ministerrådet,

vilka finner det önskvärt att fastslå dessa sekretariats rättsliga ställ­ning samt förhållanden sora hänför sig till dessa,

har överenskorarait om följande.

Avtalets tillämpningsområde

Artikel 1

Avtalet gäller Nordiska ministerrådets ovannämnda sekretariat.

Sekretariatens rättsliga ställning

Artikel 2

Varje sekretariat är ett självständigt rättssubjekt med samraa rätts­liga handlingsförraåga sora andra juridiska personer i det land, där sekretariatet har sitt säte. I synnerhet kan de förvärva och avhända sig fast egendom och lösöre samt vara part i rättegång.

Sekretariatet i Oslo företräds av sin generalsekreterare eller av den eller de personer sora denne bemyndigar och sekretariatet för nordiskt kulturellt saraarbete av sin direktör eller av den eller de personer sora denne bemyndigar.

Immunitet och privilegier

Artikel 3

Sekretariatens egendom och andra tillgångar kan icke göras till före­raål för något förfarande från adrainistrativ eller judiciell rayndighets sida annat än efler uttryckligt medgivande av ministerrådet i varje särskilt fall.

Artikel 4

Sekretariatens lokaler och arkiv särat övriga handlingar sora tillhör eller innehas av sekretariaten skall vara okränkbara oberoende av var de befinner sig.

I fråga ora sådana handlingars offentiighet skall gälla de regler sora rainislerrådet beslutar.

Artikel 5

Sekretariatens korrespondens och andra tjänsteraedddanden kan icke underkastas censur och skall i fråga ora befordran likställas med diplo­matisk representations korrespondens.

Prop, 1972: 122

11

Artikel 6

Sekretariaten samt deras inkomster och egendom som används för tjänstebruk skall vara fritagna från all direkt beskattning.

Beträffande gods sora införs eller utförs för tjänstebruk skall sek­retariaten vidare vara befriade från alla tuUar och andra avgifter raed sararaa verkan.

Bestämraelserna i föregående stycken gäller icke i fråga ora skatter eller avgifter, vilka endast avser betalning för utförda tjänster.

I övrigt gäller för varje sekretariat samraa skatte- och avgiftsregler som för diplomatisk representation i det land, där sekretariatet har sitt säte.

Artikel 7

Skatt kan icke påföras lön och annan ersättning sora sekretariaten utbetalar till fast anställd personal. Sekretariaten är skyldiga alt till­ställa rayndigheterna i de avtalsslutande staterna en förteckning över den personal sora tiUhör denna kategori.

Ministerrådet fastställer regler ora den fast anställda personalens skyldighet alt betala avgift tiU sekretariaten i stället för skatt.

Avgiftens storlek fastställs av rainislerrådet.

Myndighetema i avtalsslulande stat har rätt alt taga den fast an­ställda personalens lön och annan ersätining i betraktande vid beräkning av skatt som enligt statens lag eller gällande dubbelbeskattningsavtal påförs intäkter från annan inkomstkäUa än sekretariaten.

Artikd 8

De anställda vid sekretariaten och deras familjer skall i tjänstgörings-landet vara fritagna från tull och andra avgifter för egendom, inbe­gripet motorfordon, avsedd för deras personliga bruk, som de medför i anledning av tillträde av tjänst vid ett av sekretariaten.

Artikel 9

Egendora sora införts tullfritt enligt artikel 6 eller 8 får i det land där friheten åtnjöts överlåtas endast på vUlkor som delta lands rege­ring godkänt.

Personalens rättsliga ställning

Artikd 10

Ministerrådet faststäUer arbetsordning och löneregulativ för sekre­tariaten.

Artikel 11

Varje avtalsslutande stat förbinder sig att bevilja statsanställd per­sonal tjänstledighet i fyra år för tjänstgöring i sekretariaten och att låta sådan personal tUlgodoräkna sig tjänstgöringstiden där sora tjänst ut­övad i heralandet.

Artikel 12

Varje Ijänstgöringsland förbinder sig att taga in anstäUda vid sekre­tariaten som raedlemraar i tjänslgöringslandets statliga pensionsord­ning på samma villkor sora gäller för motsvarande statliga tjänster i detta land såvida icke annat fastslällts genom avtal med den anställde.

Prop. 1973: 122

12

Överenskomradse, sora ingåtts eller sora kommer att ingås mellan de nordiska länderna om samordning av rättigheter intjänade i stat­liga pensionsordningar, skall även gälla för de anställda vid sekretaria­ten som har pensionsrättigheter i de nordiska länder, vilka tUlträtt Överenskommelsen.

De anställdas rätt till sociala förraåner regleras genora konventionen den 15 september 1955, med senare ändringar, raellan Danraark, Fin­land, Island, Norge och Sverige om social trygghet.

Artikel 13

I fråga ora de anställdas rättsliga ställning gäller i övrigt vad sora stadgas i anställningsavtal eller beslutas av rainislerrådet.

Artikel 14

För handläggning av tvister rörande tolkningen eUer tillärapningen av anställningsavtal upprättas en skiljenärand beslående av fera leda­möter, av vilka varje land utser en.

Ministerrådet fastställer arvoden till nämndens ledamöter.

Skiljenämnden antar själv sin arbetsordning.

Slutbestämmelser

Artikd 15

Denna överenskomradse skall ratificeras och ratifikationsinstrumen­ten snarast raöjligt deponeras i det norska utrikesdeparleraentel.

Överenskommelsen skall vara deponerad i del norska utrikesdeparte­mentet och bestyrkta avskrifter skall av det norska utrikesdepartemen­tet tillställas de övriga ländernas regeringar.

Avtalet träder i kraft den dag ministerrådet förordnar.

Artikel 16

Önskar någon av de avtalsslutande staterna uppsäga överenskorarael­sen skall skriftligt meddelande härom tillställas den norska regeringen, som har att oraedelbart underrätta övriga avtalsslutande stater härom och om dagen då meddelandet mottogs.

Uppsägningen gäller endast den stat, som verkställt densararaa, och äger giltighet från och raed första dagen i den månad som inträffar sex månader från det den norska regeringen mottagit meddelande om uppsägningen.

Till bekräftelse härav har undertecknade befullmäktigade ombud un­dertecknat denna överenskoraraelse.

Sora skedde i Oslo den 12 april 1973 i ett exeraplar på danska, finska, isländska, norska och svenska språken, vilka saratliga texter äger lika vitsord.

For Danraarks Regering:

Suoraen Hallituksen puolesta:

Jörgen Trier Jacobsen

Olavi Munkki

Fyrir Rikisstjörn Islands:

For Norges Regjering:

Agnar Kl.[REDACTED_EFTERNAMN]

Hallvard Eika

För Sveriges Regering: Richard Hichens-Bergslröm

MARCUSBOKTR.STOCKHOLM 1973     730285