Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1984/85:164

om samordnad trafiksäkerhet;

beslulad den 21 mars 1985.

Regeringen bereder riksdagen tillfälle alt ta del av vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

ROINE[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen behandlas möjligheterna tUl en förbättrad samordning av trafiksäkerhelsarbelel.

Ansvarei för samordningen på myndighetsnivå bör ligga på trafiksäker­helsverket. Del råd för samordning och planering som riksdagen beslöt om 1982 bör snarast inrätlas vid trafiksäkerhelsverket.

1    Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 164

Skr. 1984/85:164

Skr. 1984/85:164

Uidrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1985-03-21

Närvarande: slalsminislern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och sialsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Anders­son, Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hell­ström, Thunborg, Wickbom.

Föredragande: statsrådet R.[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse om samordnad trafiksäkerhet

1    Trafiksäkerhetsverket

Trafiksäkerhetsarbete utförs av många myndigheter, organisaiioner och enskilda. Endasl ett fåtal av dem har irafiksäkerhetsarbele som sin huvud­sakliga uppgift. Det är en slyrka för trafiksäkerheisarbetet alt det engage­rar många och all del berör många samhällsområden. Detta förhällande gör det dock viktigt att arbetet organiseras och samordnas på ett ändamålsen­ligl sätt.

Frågan om trafiksäkerhelsarbelels organisering och samordning har lidi­gare under en lång följd av år varit föremål för utredning och övervägan­den. År 1965 lämnade bilföramtredningen och körtidsutredningen del ge­mensamma belänkandet (SOU 1965:43) Statens Irafikverk. På grundval av della belänkande lämnades i prop. 1967:55 förslag lill all en särskild trafiksäkerhetsmyndighel för vägtrafiken, slalens Irafiksäkerhelsverk, skulle inrättas. Riksdagen biföll proposilionen och trafiksäkerhelsverket (TSV) inrättades den I januari 1968.

Enligt sin instruktion (SFS 1967:654) är TSV cenlral förvaltningsmyn­dighet för ärenden som rör säkerheten i vägtrafiken när dessa inle hör lill någon annan myndighel. Verkel är även cenlral förvallningsmyndighel för bil-, körkorts- och yrkestrafikregislrering och cenlral körkortsmyndighel. Enligt inslruklionen åligger del TSV särskih att verka för lämplig samordning av trafiksäkerhelsarbelel, att informera allmänheten i irafiksäkerheisfrågor och samverka med andra myndigheler och enskilda organisaiioner i trafiksäkerhetsfrämjande syfle.

Skr. 1984/85:164

3

all följa den fordonsiekniska ulvecklingen och besiktningsverksamheten i fråga om fordon,

all inom sill verksamhetsområde se till att handikappanpassning sker enligt lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik,

all leda verksamheten i fråga om flygande inspektion och inspektion hos försäljare,

alt omhänderha förarprov, ulöva tillsyn över trafikskolorna och ansvara för körkorlstillverkningen,

atl föra bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren,

(/// utfärda anvisningar om Irafiksäkerhelskrav för statens upphandling av bilar.

TSV leds av en styrelse. Chef för verkel är en generaldirektör. Inom verket finns fyra byråer, nämligen Irafik- och informationsbyrän, fordons­byrån, körkortsbyrån och kanslibyrån samt en registeravdelning för bil-och körkortsregislren m.m. För förarprov, fordonsbesiktning, informa­tions- och utbildningsuppgifter samt lillsyn av efterlevnaden av trafikreg­lerande bestämmelser finns en regional organisation med sju distrikt. Till verket är knutet etl råd för registerfrågor.

Verksamhelen finansieras genom dels etl förslagsanslag, dels avgifter knulna till verksamhelen.

Vissa ändringar har gjorts i TSV;s organisation sedan starten 1968. Sålunda inrättades ett analyskontor 1973 direkt under generaldirektören och 1975 tillkom den juridiska enhelen, vilken inrättades som stabsorgan. 1 staben ingick också pressekrelariatet.

1 den nuvarande organisationen finns 606 ijänster inom TSV, varav 105 på centralförvaltningen i Borlänge, 184 på regisleravdelningen i Örebro och 317 i den regionala organisationen.

2    Tidigare utredningsarbete

Både riksrevisionsverket (RRV) och trafiksäkerhetsutredningen (TSU) har behandlat frågan om samordning,

RRV slutförde under 1978 en granskning av TSV och dess roll i trafiksä-kerhetsarbelet. Granskningen hade karaktären av en översiktlig analys.

RRV ansåg all TSV genom olika nämnder etc. funnit en form att samver­ka med andra myndigheter och organisationer. Däremoi hade TSV inte tillräckligt kunnat verka för samordning av trafiksäkerhelsarbelel. Enligt RRV:s uppfattning berodde detta på att TSV inte tillräckligt utvecklat medel för alt påverka de intressenter som man samverkar med,

TSU, som tillsattes 1973, hade enligt sina direktiv två huvuduppgifter. Den ena var att överväga ålgärder och planeringsformer i ett samlal trafik-säkerhetsarbete inom ramen för de resurser som totall står lill förfogande för ändamålet. Den andra var att överväga möjligheterna att ytterligare

ti    Riksdagen 1984185. 1 saml. Nr 168

Skr. 1984/85:164

4

effeklivisera organisalionen och samordningen av verksamhelen inom ira­fiksäkerhelsområdel. Utredningen redovisade sina överväganden i dessa frågor i silt slutbetänkande (Ds K 1980:6) Trafiksäkerhet - problem och åtgärder.

TSU konstaterade all man måsle ha en målsättning för alt kunna plan­lägga ell rationellt Irafiksäkerhetsarbele och föreslog också en sådan.

TSU framhöll vidare all samordningen av Irafiksäkerhetsarbetet är en svår uppgift alt lösa på ett tillfredsställande säll, inle minsl med lanke på mångfalden av berörda myndigheler och organisaiioner. De organ som TSV f n. har till förfogande för den sektorövergripande samordningen -rådgivande delegationen och registerrådel - torde ha fungerat väl som kontaktorgan med huvudintressenterna i trafiksäkerhelsarbelel. Som sam­ordningsorgan har de däremot enligt TSU inte kunnat utnyttjas, huvudsak­ligen på gmnd av atl en preciserad målsällning för arbelet har saknats.

För all ge samordningen fasiare former föreslog TSU atl del lill TSV skulle knylas ett råd för samordning och planering med uppgifl all verka för lämplig samordning av trafiksäkerhelsarbelels olika grenar.

Rådets uppgifter skulle enligt TSU vara

att aklivt bidra till att åsladkomma en gemensam plan för myndigheterna och organisationerna,

att följa trafiksäkerhelsulvecklingen mol de uppställda målen och

alt bevaka all effeklerna av insatta åtgärder mäts och alt ulfallet av ålgärderna sammansläUs och redovisas.

Rådel borde enligt TSU bestå av represenlanler från berörda myndighe­ler och organisaiioner. Rådet borde vidare ha lillgång lill kansliresurser i form av en beredande stab i TSV, förslagsvis benämnd analys- och plane­ringsenheten, inom vilken TSV:s nuvarande analyskontor borde ingå.

TSU behandlade också fördelningen av ansvaret för informationsverk­samheten mellan TSV och NTF. TSU föreslog att ansvaret för den s.k. pläderande informalionen skulle anförtros ål NTF. En fördel med denna överflyttning var enligt TSU atl del härigenom i huvudsak gavs del utrym­me inom TSV som behövdes för all bygga upp analys- och planeringsenhe­ien ulan atl ytterligare resurser behövde tillskjutas.

Slutligen diskuterade TSU om rationaliseringsvinster skulle kunna upp­nås genom all överiåla vissa arbelsuppgifter, såsom flygande inspektion och föreskrifier om vägmärken, på polisen respektive vägverkel. TSU ansåg dock att den nuvarande ordningen borde bestå.

Skr. 1984/85:164

5

3    Riksdagsbeslut 1982

Regeringens ställningstaganden lill TSU:s förslag redovisades i proposi­tionen (1981/82:81) om riktiinjer för del framlida trafiksäkerhelsarbelel m.m.

Regeringen anslöt sig lill TSU:s förslag att tillskapa ett råd för samord­ning och planering, att för ändamålet bygga ul TSV:s analyskontor till en analys- och planeringsenhet samt att anförtro ansvaret för den s. k. pläde­rande informalionen åt NTF. I sistnämnda hänseende skulle under en Ireårsperiod medel överföras från TSV lill NTF så att NTF fick någol slörre bidrag för informalion än TSV.

1 propositionen förutskickade departementschefen att han senare skulle föreslå regeringen all TSV:s regislerråd avskaffas och anförde avslulnings-

"Trafiksäkerhetsulredningens organisalionsförslag har mer en principi­ell inriktning än en konkret siruklur. Jag finner del nödvändigt all frågan bearbelas mer i delalj. Om riksdagen godkänner atl etl råd för samordning och planering med de angivna uppgiflerna knyts till trafiksäkerhelsverket avser jag föreslå regeringen all uppdra ål trafiksäkerhelsverket all göra en sådan bearbelning. Häri ligger atl föreslå vilka myndigheler och organisa­tioner som skall ingå i rådel, vilka arbelsformer det skall ha och hur uppbyggnaden av analys- och planeringsenheien skall ske. En naturlig fråga i sammanhanget blir därför om den rådgivande delegationen bör beslå."

Trafikulskottel (TU 1981/82:19 och 26) hade inte nägra invändningar mot all registerrådet avskaffades, all ell råd för samordning och planering upprättades saml all medel överfördes från TSV lill NTF för s.k. pläde­rande information.

Riksdagen (rskr 1981/82:231) biföll utskottets hemställan i dessa delar.

Med hänvisning till riksdagens beslut och propositionen gav regeringen 1982 TSV i uppdrag alt överväga sammansällningen och arbetsformerna för rådet och hur kansliresurserna bör anordnas.

TSV har redovisat uppdragel genom alt ange vilka myndigheter och organisaiioner som bör vara representerade i rådet och i övrigl föreslå all rådel självt får närmare beslämma sina arbetsformer.

4    Riksdagens revisorers förslag

Riksdagens revisorer har granskal ansvarsfördelningen i fräga om väg-Irafiksäkerheten. Syflel är bl.a. atl ge en överblick över de olika slatliga myndigheler, kommunala organ och enskilda organisaiioner som är enga­gerade i trafiksäkerhelsarbelel, deras arbetsuppgifier samt de samarbets­former och styrsystem som tillämpas.

Skr. 1984/85:164

6

Riksdagsrevisorernas förslag angående fördelningen av ansvaret för väg-trafiksäkerhelen m.m. föreläs riksdagen den 20 februari 1985.

De av riksdagsrevisorerna framförda förslagen syftar till att förbättra samordning och styrning inom trafiksäkerhetssektorn. Revisorerna före­slår

all TSV:s samordningsfunktion måste slås fast klarare i verkets inslruk­lion. Av denna bör framgå atl det vid verket skall finnas etl råd för samordning och planering,

all detla råd för samordning och planering omgående bör inrättas vid TSV och komma i arbete,

alt etl planeringssystem för trafiksäkerhetsarbetet successivt bör ut­vecklas av rådet,

all förekommande dubbelarbete skall avvecklas i takt med att trafiksä­kerhelsarbelel samordnas,

att rådet bör få tillgång lill erforderiiga kansliresurser,

atl statislikbehovel och statistikproduktionen på Irafiksäkerhelsområdel bör ses över enligt angivna riktlinjer,

all behov av och kostnader för en dokumenlationsrutin närmare bör utredas av statens väg- och trafikinstitut och transporlforskningsbered-ningen,

all kostnader och effekter som är hänförliga till trafiksäkerhelsarbelel bör anges i slörre utsträckning än hittills.

5    Utredning om samordnad trafiksäkerhet

I riksdagsmotion 1982/83:1963 begärdes övervägande och förslag om sammanslagning av TSV:s verksamhet med vägverkets. Uppgifterna borde kunna samordnas i sådan grad att de båda verken kunde bli etl enda. Därmed skulle rationaliseringsvinster kunna göras och - med totall bibe­hållna slatliga budgetinsatser - ännu bättre effekt kunna uppnås i del Irafiksäkerhetsarbele som nuvarande båda verk är engagerade i.

Trafikutskottet konstaterade att så gott som samtliga remissinstanser som yttrat sig över molionen anser att sannolikheten är slor för att en ökad samordning av trafiksäkerhelsarbelel leder till såväl en slagkraftigare orga­nisation som ekonomiska besparingar. Utskottet fann att en ulredning av frågan var angelägen. Riksdagen anslöl sig till utskottels hemställan.

Med anledning av detta fastställde regeringen direktiv för den av riksda­gen önskade studien. En särskild utredningsman tillsattes för detla ända-mal.

Utredarens betänkande Ds K 1985:1 Samordnad trafiksäkerhet har den 17 januari 1985 överiämnats till mig.

Uiredaren definierar samordning av trafiksäkerhelsarbelel som en över­gripande och långsiktig planering av samverkande åtgärder för atl nå de

Skr. 1984/85:164

7

mål som slalsmakterna har .satt upp för trafiksäkerhetsarbetet. Samord­ningen skall vara ett hjälpmedel för att driva på trafiksäkerhetsarbetet och bidra till nya målformuleringar allteftersom (rafiksäkerhetssituafionen för­ändras.

Enligt uiredaren bör inte irafiksäkerhetsfrågorna brytas ut ur sina ftmk-tionella sammanhang och föras samman i en speciell sektor. En sådan älgärd skulle dessutom strida mot strävandena att minska sekioriseringen i samhället, I stället bör man inrikta sig på atl få en så god samordning som möjligt,

Ansvarei för samordningen bör enligt betänkandet ligga på en central förvaltningsmyndighel. Riksdag och regering skall ha del övergripande ansvaret, vari ingår bl. a, atl ange målen för arbetet. Samordningen av den verksamhet som sker på myndighetsnivå skall göras av myndigheterna. Bara om myndigheterna inte kan komma överens i någon mer principiell fråga börden lyftas upp till regeringen. Valet slår mellan TSV och vägver­ket som ansvarig samordningsmyndighet för trafiksäkerhelsarbelel. All bilda en särskild myndighel för samordningen anses inte som en lämplig väg.

Under utredningsarbelel har del inte kommii fram någon opinion för atl låta vägverket ta över TSV:s nuvarande uppgifter. Tvärtom har många uttryckt farhågor för all del skulle kunna innebära en försämring av trafik-säkerhetsarbetet om det integrerades i vägverkets verksamhet, bl.a. där­för att trafiksäkerhelsarbelel som helhet då skulle drivas inom en myndig­het, vars huvudsakliga verksamhet är inrikiad mol delvis andra mål. Det har inte heller gått att finna några belägg för atl cn sådan sammanslagning skulle innebära några egentliga besparingar på statsbudgeten.

Skall TSV finnas kvar med sina nuvarande uppgifter är det enligt betän­kandet närmasl självklart all TSV också skall ha samordningsansvaret. Det behövs emellertid en kursomläggning, som innebär att TSV ägnar slörre kraft ål övergripande och långsiktig planering av trafiksäkerhelsar­belel och mindre åt delaljgranskning och reglering.

För att bättre än i dag framhäva TSV:s funktion som samordnare före­slås vissa ändringar i verkets instruktion.

Genom sitt beslut 1982 har riksdagen tagit ställning för att del lill TSV knyts ett råd för samordning och planering. Utredaren föreslår atl detta råd nu inrättas för all bislå TSV i dess funktion som ansvarig för den sektor­övergripande samordningen av Irafiksäkerhetsarbetet.

Rådel skall enligt förslaget bl.a. verka för

alt samordnade planer för del längsikliga trafiksäkerhetsarbetet kommer till stånd och omsätts i samverkande åtgärder från berörda myndigheter och organisationer,

atl arbetsfördelningen inom irafiksäkerhetsarbetet sker på ell rationellt och ekonomiskl .sätl.

att samordningen av trafiksäkerhetsarbetet på regional och lokal nivå utformas på ett ändamålsenligl sätt samt

Skr. 1984/85:164

8

att insatta åtgärder ulvärderas och redovisas.

Rådet bör vara sammansatt av företrädare för uiöver TSV, rikspolissly­relsen, socialslyrelsen, vägverkel, transporlforskningsberedningen, skol­överslyrelsen saml Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundet och NTF. För vissa ändamål bör förelrädare för ytteriigare myndigheler och organisaiioner kunna adjungeras. Rådet bör sammanträda på chefs- eller ställföreträdarnivå.

Samordningsarbetet bör enligt belänkandet dokumenteras i en program­plan som TSV ger in lill regeringen i samband med sin anslagsframställ­ning. Den senare bör då kunna kortas ned och förenklas. De myndigheter och organisationer som är represenlerade i rådet bör i sina anslagsfram­ställningar med utgångspunki i programplanen redovisa vad man har gjort och länker göra för insatser som rör trafiksäkerheten.

För atl rådet skall kunna fungera på avsett säll behöver del ell stabsor­gan. I belänkandet föreslås att elt sådanl stabsorgan, benämnt planerings­enheten, inrättas vid TSV. Del kan ske inom ramen för nuvarande resurser genom att personal från andra enheler får ingå i planeringsenheien och genom att ta tillvara delar av de resurser som frigörs på informationssidan sedan NTF från TSV lagil över ansvarei för s. k. pläderande informalion.

1 förhållande till del nuvarande antalet tjänster vid TSV som kan dispo­neras för den nya enheten innebär förslagel en minskning från 30 till 23.

Slutligen föreslär utredaren all TSV:s regislerråd avskaffas.

6   Föredraganden

Såväl riksdagsrevisorerna som den särskilt tillsatta utredningsmannen har kommit till den slutsatsen atl TSV:s samordnande roll när det gäller irafiksäkerhetsarbetet bör stärkas. Så goll som enhälligt har revisorernas rapport tillstyrkts eller lämnals utan erinran av de remissinstanser som har yltrat sig över den. Utredningsmannens belänkande har inle remissbe­handlais men vissa angivna myndigheler och organisaiioner har kontaktats under utredningens gång. Enligt beiänkandei finns del ingen opinion för all låta vägverkel ta över TSV:s nuvarande arbelsuppgifler. Det finns heller inga belägg för all en sammanslagning av de båda verken skulle innebära några egentliga besparingar på statsbudgeten. Skall TSV finnas kvar som egen myndighet är det enligt betänkandet närmast självklarl atl TSV också skall ansvara för samordningen av trafiksäkerheisarbetet.

Mot bakgrund av det utredningsarbete som gjorts finner jag atl TSV ska vara kvar som egen myndighet och ha ansvarei för samordning av trafiksä­kerhelsarbelel. Trots delta kan del finnas skäl atl ytterligare studera hur del samordnade trafiksäkerhelsarbelel kan effekliviseras.

Redan 1982 beslöl riksdagen all del lill TSV skulle knytas ett råd för samordning och planering. Beslutet skall ses som ell led i strävandena atl

Skr. 1984/85:164

9

förstärka samordningen av trafiksäkerhelsarbelel. De båda sludier som nu har gjorts visar atl ell sådant råd snarast bör inrättas. Jag avser därför att la initiativ till att detla sker.

Som framhålls av revisorerna och utredningsmannen är det angeläget att TSV samtidigt får en organisalion som bättre än den nuvarande tillgodoser de krav som samordningsfunktionen släller på TSV. I betänkandet redovi­sas en modell för en ny organisation för TSV.

Registerrådel är föreskrivet i TSV:s instruktion. Det har inle samman­trätt sedan 1978 och del lycks inte heller finnas någon opinion för atl del skall återuppta sin verksamhel. Regislertådet bör därför avskaffas. De övriga förslag som väckls av riksdagsrevisorerna samt den särskilda utred­ningsmannen får övervägas i det fortsatta arbetet inom kommunikations­departementet och TSV.

Även om samordningsansvaret somjag föreslagil ska ligga på TSV bör enligt min mening yllerligare överväganden kunna göras för all effeklivise­ra trafiksäkerhelsarbelel. Jag avser därför föreslå regeringen att ge stats­kontoret i uppdrag all i samråd med TSV överväga vilka åtgärder som bör komma lill slånd i avsikl atl dels uppnå ytterligare ralionaUseringar i verksamheten än de som utredningsmannen redovisal, dels medverka lill alt trafiksäkerhelsarbelel ges yllerligare slagkraft. Uppdragel bör redovi­sas till regeringen senast den I november 1985. Regeringens ställningsla­gande bör redovisas i den kommande budgelpropositionen.

Med hänvisning lill vad jag sagl avser jag atl senare föreslå regeringen en ändring av instruktionen för trafiksäkerhelsverket så atl verkets akliva roll som samordnare i trafiksäkerhelsarbelel slås fast klarare. Av inslruklionen bör vidare framgå alt lill verkel är knulel elt råd för samordning och planering med de uppgifter och den represenlalion som utredningsmannen har föreslagit. Ändringar i instruktionen kan också bli aktuella för genom­förandet av den nya organisationen för TSV.

7   Hemställan

Jag hemsläller

att regeringen bereder riksdagen tiltfäUe alt la del av vad jag har anförl i det föregående.

8   Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar i enlighel med hans hemställan.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1985