Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj-.ts proposition nr 125 år 1974

Prop. 1974:125

Nr 125

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om avsättning till ar­betsmiljöfond; given den 26 april 1974.

Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av stats­rådsprotokollet över Tmansärenden, föreslå riksdagen att bifalla det förslag om varsavlålande lill riksdagen föredragande departementschefen hemställt.

CARL GUSTAF

G,E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås skyldighet för aktiebolag, ekonomisk förening och sparbank som huvudsakligen driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk all avsätta 20% av årsvinsten för verksamhetsåret 1974 till arbetsmiljöfond. Avsättningen för företag föreslås maximerad lill 70 milj. kr. Företag som har en årsvinst som understiger 100 000 kr. är inle skyldiga att göra av­sättning. För belopp som avsätts lill arbelsmiljöfond fär företaget göra avdrag vid inkomsllaxenngen. Beloppet skall inbetalas till räntelöst konto i riks­banken (arbetsmiljökonlo), senast dä företaget i normalfallet skall avlämna självdeklaration för 1975 års taxering, dvs, vanligen den 31 mars 1975.

Arbetsmiljöfonden fär efter beslut av Kungl. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ls förordnande, arbetsmarknadsstyrelsen tas i anspråk för investeringar för arbetsmiljön liksom för andra investeringar, som är ägnade att förbättra förhållandena för anställda i företagel. Som exempel kan nämnas inves­teringar i olika skyddsanordningar eller sanitära anordningar, omklädnings­rum, klubbrum, fnlidslokaler m. m. För användande av arbelsmiljöfond krävs tillstyrkan av flertalet av arbetstagarsidans ledamöter i företagets skyddskommitté eller förelagsnämnd.

De medel som kvarstår på arbeismiljökoniot i nksbanken fem år efter inbetalningen återbetalas lill förelaget. Beloppet beskattas dä hos företaget.

För att stimulera företagen att göra inbetalningar i förtid till nksbanken föreslås atl etl extra avdrag skall få göras vid taxeringen till statlig in­komstskatt med 11 % av det belopp som inbetalas före den I juli 1974, 7% av det belopp som inbetalas mellan den 1 juli och den 30 september

1  Riksdagen 1974. I saml. Nr 125

Prop. 1974:125

2

1974 och 3% av det belopp som inbetalas mellan den I oktober och den 31 december 1974.

Kungl. Maj:t föreslås få möjlighet att medge dispens från skyldigheten att göra avsättning lill arbetsmiljöfond om det tinns synnerliga skäl.

Prop. 1974:125

3

Förslag till

Lag om avsättning till arbetsmiljöfond

Härigenom förordnas som följer,

1 § Aktiebolag, ekonomisk förening och sparbank som huvudsakligen dri­

ver rörelse, jordbruk eller skogsbruk skall av årsvinst, som hänför sig till

beskattningsår för vilket taxering i första instans sker är 1975 eller, om

företaget då icke skall taxeras för inkomst, år 1976, göra avsättning till

arbetsmiljöfond i enlighet med bestämmelsema i denna lag.

Förelag, som avses i första stycket, får vid beräkning av nettointäkt av rörelse eller jordbruksfastighet enligt kommunalskattelagen (1928:370) och förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt göra avdrag för belopp, som avsattes till arbetsmiljöfond. Avdraget göres vid inkomstberäkningen för den förvärvskälla, till vilken företagets huvudsakliga verksamhet hänför sig.

Denna lag gäller icke företag, som år 1976 lÖrsta gängen taxeras för inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet.

2 § Avsättning till arbelsmiljöfond skall göras med belopp, som motsvarar

tjugo procent av företagets årsvinst, dock med högst 70 miljoner kronor.

Årsvinsten beräknas enligt andra stycket av anvisningarna till 3 >j förord­

ningen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning. Sålunda

beräknad årsvinst skall ökas med belopp, som tagits i anspråk för av- eller

nedskrivningar eller koncernbidrag utöver vad som kan godtas vid in­

komsllaxenngen. Understigerårsvinsten efter nyssnämnda justenng 100 000

kronor, behöver avsättning till arbetsmiljöfond icke ske.

Omfattar beskattningsåret kortare eller längre tid än tolv månader, skall vid tillämpning av första stycket årsvinsten jämkas med hänsyn härtill. Skall företagel laxeras för två beskattningsår, sammanlägges årsvinsten för de båda beskattningsåren varefter den jämkas med hänsyn till de båda be­skattningsårens sammanlagda längd.

3

§ Förelaget skall med angivande av tirma och postadress inbetala medel, som enligt denna lag skall avsättas till arbetsmiljöfond, till riksbankskontor Medlen insattes pä ett särskilt räntelöst konto (arbetsmiljökonlo). Medlen anses inbetalda den dag de kommit riksbanken tillhanda,

4

§ Inbetalning skall ske senast den dag dä företaget enligt 34 >; taxerings­förordningen (1956:623) senast skall avlämna allmän självdeklaration för beskaltningsärel. Skall företaget ej taxeras år 1975, är företaget ändå skyldigt all göra preliminär inbetalning till nksbanken senast den 31 mars 1975 med

Prop. 1974:125

4

belopp, som molsvarar tjugo procent av den årsvinst, beräknad enligt 2 i, som hänför sig till del eller de beskattningsår varför taxering skell år 1974. Finner företaget, vid avlämnandet av sin allmänna självdeklaration till 1976 ärs taxering, att avsättning till arbetsmiljöfond på grund av bestämmelserna i denna lag skall ske med slörre belopp än vad som preliminärt inbetalats, skall företagel inbetala vad som fattas senast den dag dä deklarationen skall avlämnas.

Förelaget skall senast den dag då det skall göra inbetalning enligl första styckel till länsstyrelsen i del län där företaget skall taxeras lill slatlig in­komstskatt lämna skriftlig uppgift om den beräkning som ligger till grund för inbetalningen. Uppgift lämnas på blankett enligt formulär som riks­skatteverket fastställer, Bestämmelsema i 50!; taxeringsförordningen (1956:623) om självdeklaration äger motsvarande tillämpning på uppgift som här avses.

Länsstyrelsen fastställer så snart det kan ske stotieken av det belopp var­med inbetalning skall göras. Meddelas icke beslut innefattande sädan fast-ställelse inom två är efter utgången av det kalenderår då inbetalningen skolat ske, anses skyldigheten att göra inbetalning fastställd i enlighel med uppgift, som företaget lämnat enligt andra styckel.

Är det belopp som företaget inbetalat för lågt beräknat med hänsyn till beslämmelserna i 2 , förelägger länsstyrelsen sä snart det kan ske företaget alt inom den tid länsstyrelsen bestämmer inbetala det belopp som fattas jämte ränta enligt 5 i; första stycket. Är del belopp som företagel inbetalat för högt, och föreligger ej anledning till antagande att ökad inbetalnings­skyldighet skall uppkomma för företaget lill följd av ändring av företagets taxering, förordnar länsstyrelsen om återbetalning av överskjutande belopp från arbeismiljökoniot jämte ränla enligl 5 ?; andra slyckel.

5       § På belopp, som skall inbetalas enligt 4 S fjärde stycket, skall förelaget

eriägga ränla för år räknat med tolv proceni från och med månaden efter

den då inbetalning skolat ske enligt 4 S första stycket till och med den

månad dä inbetalning skall ske enligt länsstyrelsens beslut, dock ej i något

fall för längre lid än två år. Ränlan lillfaller statsverket.

På belopp, som återbetalas enligt 4 >; fjärde stycket, utgår ränta för år räknat med sju procent frän och med månaden efter den då inbetalning skett lill och med den månad då förordnande om ålerbetalning meddelades. Ränta ulgår dock ej för tid före april månad 1975,

Har beslut, som föranlett ränta enligt första styckel, ändrats på sådant sätt atl ränta icke skulle ha utgått eller skulle ha ulgäll med lägre belopp om ähdringsbesluiei beaktats vid ränteberäkningen, skall ny beräkning av ränla göras och för mycket påförd ränta återbetalas,

6       § Riksbanken lämnar förelaget bevis om inbetalning lill arbetsmiljökonlo.

Vidare skall riksbanken lämna uppgift om inbetalningen till länsstyrelsen

Prop. 1974:125

5

och arbetsmarknadsstyreLsen. 1 fråga om sådan uppgift äger bestämmelserna i 7 S förordningen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjäm­ning motsvarande tillämpning. Uppgiften skall innehålla upplysning om tidpunkten för inbetalningen.

Hos riksbankens huvudkontor i Stockholm föres register över samtliga arbetsmiljökonton.

7§ För inbetalning före den 1 juli 1974 får företaget åtnjuta extra avdrag vid närmast påföljande taxering till slatlig inkomstskatt med elva procent av det inbetalda beloppet. Sådani avdrag får åtnjutas även för inbetalning under perioden den 1 juli-den 30 september 1974 med sju proceni och under perioden den I oktober den 31 december 1974 med tre procent av det inbetalda beloppet.

Medges extra avdrag, skall taxeringsnämnden skriftligen underrätta länsstyrelsen härom,

8§ Kungl, Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts förordnande, arbetsmarknads­styrelsen för efter ansökan medge att medel, som inbetalats till arbetsmil­jökonlo under tid och under de villkor i övrigt som därvid bestämmes, får tagas i anspråk för kostnader för investeringar för arbetsmiljö eller som i övrigt är ägnade att förbättra förhållandena för de anställda i företaget. För medgivande kräves atl ansökningen har tillstyrkts av flertalet av ar­betstagarsidans ledamöter i det sökande företagets skyddskommitté eller företagsnämnd. Finnes varken skyddskommitté eller företagsnämnd, skall ansökan vara tillstyrkt av skyddsombudet vid företaget eller, om flera skyddsombud tinnes, huvudskyddsombudei.

Beslut att medel, som inbetalats till arbetsmiljökonto, får tagas i anspråk tillställes företaget, länsstyrelsen och riksbanken. Efter framställning av fö­retaget skall riksbanken utbetala belopp i enlighet med beslutet frän fö­retagets arbetsmiljökonlo. Vid utbetalning skall tidigare gjord inbetalning tas i anspråk före senare gjord inbetalning.

Sedan fem år förflutit frän den dag då inbetalning till arbetsmiljökonto sketl äger företaget efter uppsägning hos riksbanken utfå vad som återstår på kontot av denna inbetalning.

Om utbetalning enligt andra och tredje styckena underrättar riksbanken arbetsmarknadsstyrelsen och länsstyrelsen.

9 § Har medel, som avsatts till arbetsmiljöfond. tagits i anspråk enligt med­givande, utgör medlen icke skattepliktig inkomst lör företaget. Å andra sidan får utgifter, till den del de bestritts med sädana medel, vid taxeringen icke avdragas såsom driftkostnad. Har medlen använts för att anskaffa till­gång för stadigvarande bruk, får vid beräkning av värdeminskningsavdrag såsom anskaffningskostnad for tillgängen anses endast den del av kostnaden som icke täckts av vad som sålunda tagits i anspråk.

Prop. 1974:125

6

Utbetalas belopp,som avsatts till arbetsmiljöfond,enligt 8 ;j tredje stycket, skall beloppet omedelbart tagas upp som skattepliktig intäkt i den förvärvs­källa vari fondavsättningen gjorts.

10      § Har aktiebolag i direkt ägo aktier motsvarande mer än nio tiondelar

av aktiekapitalet i ett eller flera aktiebolag, kan Kungl. Maj:i eller, efter

Kungl, Maj;ts förordnande, arbetsmarknadsstyrelsen medge att arbelsmil­

jöfond hos etl av bolagen vid tillämpningen av denna lag helt eller delvis

överlages av elt annat av bolagen. Därvid anses fondens medel avsatta

i det övertagande bolaget på tid då det överlåtande bolaget avsatte medlen.

Har beslut om övertagande av arbetsmiljöfond meddelats, skall den myn­dighet som meddelat besluiet lämna underrättelse härom till länsstyrelsen och riksbanken. Efter framställning av det överlåtande bolaget skall riks­banken överföra medel som inneslår på arbetsmiljökonlo för bolaget lill ett motsvarande konto för det övertagande bolaget. Därvid skall tidigare av det överlåtande bolaget gjord inbetalning tas i anspråk före senare gjord inbetalning. Om överförandet skall riksbanken underrätta de bolag varom (råga är samt länsstyrelsen och arbetsmarknadsstyrelsen.

11      § Medel, som utbetalats från arbetsmiljökonlo i enlighet med medgi­

vande, skall förelaget återbetala till riksbanken i den mån medlen icke an­

vänts enligt medgivandet eller därmed förenat villkor.

Arbetsmarknadsstyrelsen meddelar beslut om återbetalning och den tid inom vilken återbetalning skall ske. Beslutet tillställes, förutom företaget, länsstyrelsen och riksbanken. För del beskattningsår, varunder beslut om återbetalning meddelas, skall lill beskattning upptas ett belopp motsvarande en tiondel av vad som enligt beslutet skall återbetalas. Föreligger synnerliga skäl, får Kungl, Maj:t medge befrielse från denna beskattningsåtgärd.

12      § Betalar företag icke belopp inom tid eller på sätt som föreskrives i

denna lag, skall länsstyrelsen besluta om indrivning enligt de bestämmelser

som gäller vid indrivning av skatt enligt uppbördsförordningen (1953:272),

Reslavgift enligt 58 i; 1 mom. förordningen utgår på beloppet, varvid 58 ;?

2 mom, samma förordning äger motsvarande tillämpning,

13      § Mot beslut av länsstyrelsen enligl denna lag som icke rör anstånd

med inbetalning föres lalan hos kammarräiien genom besvär. Besvärshand­

lingen skall vara inkommen inom två månader från den dag då klaganden

fick del av beslutet. Mot kammarrättens beslut får talan icke föras. Har

talan föris mol länsstyrelsens beslut, får länsstyrelsen, efier hörande av skat­

techefen, medge anstånd med inbetalningen helt eller delvis, Mol länsstyrel­

sens beslut i fråga om anstånd får lalan icke föras.

Talan mot arbetsmarknadsstyrelsens beslut enligt denna lag föres hos

Prop. 1974:125

7

Kungl. Maj:t genom besvär. Är beslut om ålerbetalning enligt 

II 

S andra stycket föremål för Kungl, Maj:ts prövning, skall arbetsmarknadsstyrelsen medge anstånd med återbetalningen,

14

§ Föreligger synnerliga skäl, för Kungl. Maj:t medge befrielse helt eller delvis frän skyldighet att göra avsättning till arbetsmiljöfond eller att göra preliminär inbetalning. Kungl, Maj:t fär även medge att inbetalning som avses i denna lag för göras vid senare tidpunkt, 1 samband med medgivande i sistnämnda hänseende skall ränta enligt 5 >; första stycket utgå för tid som Kungl. Maj:t bestämmer.

15

§ Har företag i samband med skyldighet att göra avsättning till arbets­miljöfond eller preliminär inbetalning till sådan fond vidtagit åtgärd, som kan antagas ha tillkommit i syfte att undgå eller fä lindring i denna skyl­dighet, fastställer länsstyrelsen det belopp varmed inbetalning skall ske som om åtgärden ej vidtagits,

16

§ Har skriftlig uppgift icke lämnais enligt 4 ;? andra stycket, skall företaget uppmanas alt avge sådan uppgift. I anmaning för vite föreläggas. I fråga om fullgörande av skyldighet alt avge uppgift äger 47 4; laxeringsförord-ningen (1956:623) motsvarande tillämpning. Lämnas ej uppgift eller kan det belopp varmed inbetalning skall göras icke lillförlitligen beräknas med ledning av uppgiften, uppskattar länsstyrelsen inbetalningen till skäligt be­lopp.

17

§ Den som lill ledning för myndighets beslut i fråga om inbetalning enligt denna lag avger handling med oriktig uppgift och därigenom föranleder att sädan inbetalning sker med för lågt belopp dömes lill böter eller fängelse i högst ett år. Delsamma gäller den som med avsikt att inbetalning skall ske med för lågt belopp underlåter att avge handling och dängenom för­anleder att för låg inbetalning sker.

1 ringa fall dömes ej till ansvar enligl första slyckel. Ansvar enligl första stycket inträder ej för den som frivilligt vidtager åtgärd, som leder till atl inbetalningen kan ske med rätt belopp.

18      § Företag, som gjort avsättning till arbetsmiljöfond eller övertagit sådan

fond, är pliktigt att lämna sådana uppgifter som anges i 25 !; förordningen

(1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning.

Beträffande sädana uppgifter äger 26 och 27 SS nämnda förordning mot­svarande tillämpning.

19      § Hos arbetsmarknadsstyrelsen och länsstyrelse skall föras register över

arbetsmiljöfonder

Denna lag träder i kraft en vecka efter den dag, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1974:125

Utdrag av protokollet över finansärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet den 26 april 1974.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena AN­DERSSON, statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], GEUER,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],SIGURDSEN,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LEI-JON,[REDACTED_EFTERNAMN]  [REDACTED_EFTERNAMN],

Chefen för nnansdepartementei, sialsrådei[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemen­sam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om avsättning till ar­belsmiljöfond och anför.

I årets reviderade finansplan (prop, 1974:100) har jag tidigare denna dag anmält regenngens avsikt att föreslå att aktiebolag och ekonomiska för­eningar som för verksamhetsåret 1974 redovisar vinst skall avsätta del av vinsten lill särskilda förelagsanknutna arbetsmiljöfonder.

Bakgrunden till förslaget är den kraftiga vinslkonjunklur, särskilt för ex­portföretagen, som f. n. råder. Den möjliggör för företagen alt konsolidera sig men den kan också befaras fö den konsekvensen att den markerar och förstärker förmögenhetsökningen hos en begränsad grupp av medborgare. Denna extraordinära vinstutveckling inleddes redan under år 1973. Aktie­bolagens skattepliktiga inkomst beräknas således enligl riksrevisionsverket öka från 2 800 milj, kr verksamhetsåret 1971 till 3 500 milj, kr är 1972 och 3 800 milj. kr. verksamhetsåret 1973. För år 1974 har verket beräknat en yttetiigare förbättring av de skattepliktiga inkomsterna med 15% till drygt 4 300 milj. kr.

Förbättringen av förelagens vinster har emellertid gått ännu snabbare. Detla sammanhänger bl. a, med alt företagen kunnat dra fördel av de olika favörer i form av extra avskrivningar som medgetts i konjunkturslimu-lerande syfte. Riksrevisionsverket har beräknat att bolagen på detta sätt kunnat minska sina skattebetalningar åren 1972 och 1973 med sammanlagt ca en miljard kronor.

Den faktiska utvecklingen av förelagens lönsamhet visas av all enligt statistiska centralbyråns statistik de större industriföretagen år 1973 i genom­snitt ökat sin omsättning med 17% och rörelseresultatet före bokslutsdis-posiiioner och skatt med 46%, Bruttomarginalerna har sligil från 9,1 % lill 11,4%.

Som jag redovisat i den reviderade finansplanen är del av såväl för­delningspolitiska som arbetsmarknadspolitiska skäl rimligt att förelagen i nuvarande vinstiäge avsätter en del av sin vinst till åtgärder som särskilt kommer de anställda till del. Det är då naturligt att frågan om en bättre

Prop. 1974:125

9

arbetsmiljö i första hand kommer i blickpunkten. Kravel pä en bättre ar­betsmiljö har på senare tid alll starkare framförts i den allmänna debatten. Sädana förbättringar har inle bara en slor belydelse för de anställda ulan kommer pä litet längre sikt också företagen till godo i form av bl. a. minskad omsättning av personalen och minskad frånvaro. Jag kommer i det följande att föreslå en avsättning i förelagen lill särskilda arbetsmiljöfonder för verk­samhetsåret 1974, Frågor rörande stimulansåtgärder för atl förbältra arbets­miljön inom industrin har varil föremål för beslut vid årets riksdag. Chefen för arbetsmarknadsdepartementet har att närmare överväga denna fråga.

När det gäller avsättningar lill särskilda arbetsmiljöfonder tänker jag i första hand på åtgärder som kan syfta till att nedbringa risken för såväl olycksfall som yrkessjukdomar och annan av arbetsmiljön betingad ohälsa. Som exempel på sädana åtgärder kan nämnas skyddsanordningar av olika slag, förbättrad ventilation, Ijusförbätlrande ålgärder, åtgärder för all minska buller m. m. Här åsyftas också andra åtgärder som avser atl förbättra för­hållandena för de anställda, såsom sanitära anordningar av olika slag, ny-och ombyggnad av matsalar, omklädningsrum, sludiehem, klubbrum, fri­tids- och andra lokaler som kommer de anställda till godo.

Mot här angiven bakgrund förordar jag atl aktiebolag, ekonomiska för­eningar och sparbanker som redovisar vinst för verksamhetsåret 1974 skall avsätta medel till särskilda arbetsmiljöfonder. Fondema skall i princip fä användas endasl för sådana arbetsmiljöförbättrande åtgärder som jag ovan skisserat. 1 enlighel med vad jag kommer alt föreslå i det följande avses därvid gälla en lidsram av fem år. I fråga om flertalet av de åtgärder som jag nyss har nämnt har förelagen skyldigheter enligt gällande arbetarskydds­lagstiftning, vars tillämpning övervakas av i första hand yrkesinspektionen. Jag vill här framhålla atl arbetsmiljöfonderna självfallet inte är avsedda atl bekosta sädana ålgärder som yrkesinspektionen som etl led i sin tillsyns­verksamhet ålägger etl förelag att ulföra. Tvärtom är del angelägel alt fö­retagen vidtar ålgärder för alt förbättra arbetsmiljön utan att avvakta in­gripande av yrkesinspektionen.

Genom de ändringar i arbetarskyddslagstiftningen som trätt i kraft vid senaste årsskifte har de anställda tillförsäkrats ell ökat inflytande över ar­betsmiljöfrågorna pä den egna arbetsplatsen. Del är därför naturligt att de anställda för ett avgörande inflytande vid valet av de ålgärder som jag tidigare skisserat. Jag förordar därför att som villkor för att medel från ett företags arbetsmiljöfond skall fä tas i anspråk skall gälla atl ansökan skall ha tillstyrkts av Hertalet av arbetstagarsidans ledamöter i det sökande förelagels skydds­kommitté eller företagsnämnd. Finns ej skyddskommitté eller företags­nämnd skall ansökan ha tillstyrkts av skyddsombud eller, om det finns flera skyddsombud, huvudskyddsombudet vid företagel.

När det gäller atl avgöra hur stor del av företagens årsvinster för år 1974 som bör avsättas lill arbetsmiljöfond vill jag framhålla följande. Den nu föreslagna skyldigheten all göra avsättning till arbetsmiljöfonder bör inle

Prop. 1974:125

10

förhindra företagen alt lämna en normal utdelning till sina aktieägare. Av ett bolags taxerade vinst går i genomsnitt för hela företagssektorn normalt ca 50% till skatt, och återstoden stannar kvar i företagen. Sistnämnda del kananvändas för olika ändamåM, ex. utdelning lill aktieägare, konsolidering och självfinansiering av investeringar. I del uppkomna vinsilägel anser jag del rimligt att 20% av årsvinsten före skatt avsätts till arbetsmiljöfonder. Härigenom bör utrymme finnas trots betydande variationer i fråga om vinster mellan olika bolag för såväl normala utdelningar som en viss fortsatt konsolidering. Enligt min mening bör dock en övre gräns sättas för avsätlningsskyldigheten. Jag föreslår att denna gräns bestäms till 70 inilj, kr. En avsättning av 20% av den taxerade vinsten bör möjliggöra avsättningar under år 1974 på inemot en miljard kronor.

Med den av mig valda lösningen kan reglerna om avsättning till arbets­miljöfond utformas efter förebild från systemet med investeringsfonder. Be­räkningen av årsvinsten bör anknytas lill den definition av årsvinst som finns i andra stycket av anvisningarna till 3 t; förordningen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturuijämning, dvs, i princip årsvinst före av­sättningar lill reservfond,skuldregleringsfond,dispositionsfond m, fl. fonder och skatter.

Avsättningen skall i sin helhet betalas in till räntelöst konto i riksbanken (arbetsmiljökonto). För varje företag upplägges ett särskilt konto. Inbetal­ningarna skall ske senast då företaget har att lämna allmän självdeklaration för taxering år 1975, dvs. i regel den 31 mars 1975, Sker inte inbetalning i föreskriven tid, bör beloppet kunna indrivas på samma sätt som gäller för skatter i allmänhet. På för sent inbetalt belopp skall reslavgift erläggas i enlighet med de bestämmelser som finns i uppbördsförordningen (1953:272), För alt undvika administrativa besvär skall inbetalningar under 20 000 kr, inte behöva göras. Detta innebär att förelag med årsvinst un­derstigande 100 000 kr. befrias frän skyldighet att göra avsättningar till ar­betsmiljöfond.

Om till riksbanken inbetalade medel helt eller delvis kvarstår fem år efter inbetalningen återbetalas restbeloppet till företagel och tas upp till beskatt­ning. Under denna femårsperiod kan Kungl, Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ls förordnande, arbetsmarknadsstyrelsen efier samråd med arbetarskydds­styrelsen i fall som berördetta verks område efier an.sökan från företaget medge att medlen får användas för investeringar för att förbättra arbetsmiljön m. m, i enlighel med vad jag tidigare anfört. Med hänsyn lill vad jag nyss anfört i fråga om de anställdas inflytande i dessa frågor bör myndighets­prövningen normalt inskränkas till en kontroll av att de anställda tillstyrkt framställningen och atl investeringen ligger inom ramen för de ändamål arbetsmiljöfonderna avser alt tillgodose. Då arbetsmarknadsstyrelsen för­utom frågor om igångsättning av byggnadsarbeten handlägger ärenden rörande ianspråktagande av medel från investeringsfonderna och dä syflet iir att erhålla en enkel administration framstår det som naturligt att styrelsen

Prop.1974:125

11

fär motsvarande funktioner i fråga om de nya fonderna. Vid behov skall, som jag nyss anförde, samråd ske med ärbetarskyddsstyrelsen,

1 likhet med vad som gäller för investeringsfonderna skall företagens investeringar i arbetsmiljöförbättrande syfie anses omedelbart avskrivna genom utnyttjande av medel som avsatts till arbetsmiljöfond. Medel som återbetalas efter femårsperiodens utgång utgör skattepliktig intäkt för fö­retaget.

Som jag lidigare anfört skall avsättningarna till arbelsmiljöfond i regel inbetalas lill riksbanken senast den 31 mars 1975, Med hänsyn till del aktuella konjunkturläget anser jag det påkallat att söka stimulera företagen atl göra inbetalningarna till riksbanken snarast möjligt. De företag som gör inbetalningar i förtid bör kompenseras genom ett extra avdrag vid taxeringen, I första hand bör företagen stimuleras atl göra inbetalningar före den I juli 1974, i andra hand under juli september 1974 och i tredje hand under tiden oktober december 1974, Det extra avdraget bör alltså vara en gott­görelse för alt företaget under tiden den 1/7 1974-den 31/3 1975 avstått från ett kapital som motsvarar inbetalningen. Jag förordar således att vid 1975 års taxering till statlig inkomstskatt skall medges ett extra avdrag som molsvarar 11% av det belopp, som inbetalats före den I juli 1974, 7% av det belopp som inbetalats under tiden den 1/7 1974 den 30/9 1974 och 3% av del belopp, som inbetalats under tiden den 1/10 1974-den 31/12 1974,

I enlighet med det anförda har inom finansdepartementet upprättats för­slag till lag om avsättning till arbelsmiljöfond. Utöver vad jag tidigare anfört vill jag göra följande kommentarer i anslutning till de nedan redovisade paragraferna.

1 § Den krets av företag som är skyldiga atl göra avsättning till arbets­miljöfond är lika med den som enligt förordningen (1955:256) om inves­teringsfonder för konjunkturutjämning har rätt att göra avsättning till in­vesteringsfond. Arbetsmiljöfonder har sin största betydelse för företag som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Skyldigheten att göra sådana av­sättningar har begränsats till företag vars huvud.sakliga verksamhet är av sådan natur. Därmed undantages bl, a, företag som förvaltar värdepapper eller därmed likartad lös egendom, bostadsföretag m, m.

Avdraget bör av praktiska skäl vid taxeringen åtnjutas i den förvärvskälla, till vilken bolagets huvudsakliga verksamhet hänför sig. Detta utgör emel­lertid ej hinder för att arbetsiniljöfonden får användas lör sitt ändamål även i andra förvärvskällor. Det bör framhållas att avdragsrätl vid laxeringen föreligger för medel som avsatts till arbelsmiljöfond, även om inbetalning till riksbanken icke skett, Å andra sidan medges icke avdrag med belopp, varmed inbetalningsskyldighelen ökas till följd av länsstyrelsens beslut enligt 4 !; tredje stycket i vidare mån än om företaget ändrar sin avsättning lill arbetsmiljöfond i det bokslut varom fråga är. Här bör emellertid erinras

Prop. 1974:125

12

om atl medel som inbetalats till följd av länsstyrelsens beslut och för vilken inbetalning avdrag icke medgivits, icke skall föranleda beskattning dä de las i anspråk eller slutligen återbetalas.

2§ Med årsvinst i den nu föreslagna lagen skall i princip förslås årsvinsten före bokslulsdisposilioner och skatt. Förelag har emellertid civilrättsligt sett möjlighet att göra av- eller nedskrivningar med slörre belopp än som kan godtas för laxeringsändamäl, Della gäller såväl nedskrivning av lager, kon­trakt eller fordringar som avsknvning på anläggningstillgångar. Har i rä­kenskaperna gjorts av- eller nedskrivningar med slörre belopp än som kan godtas vid inkomsttaxeringen skall därför årsvinsten justeras med hänsyn härtill. Detsamma har föreslagits skola gälla lör koncernbidrag utöver vad som kan godtas vid inkomsttaxeringen. Sistnämnda regel är närmast alt betrakta som en regel atl förhindra kringgående av avsätlningsskyldigheten. Någon motsvarande regel för justering nedåt av årsvinsten för det förelag som mottagit koncernbidraget har sålunda inte ansetts behövlig. Företaget skall självt göra denna justering med ledning av uppgifierna i sin själv­deklaration.

Avsättning lill arbetsmiljöfond skall beräknas på årsvinst, som hänför sig lill en tolvmånadersperiod. Denna regel behövs för del fall att företaget tillämpar ell förkorlat räkenskapsår. Omfattar beskattningsåret längre tid än tolv månader, jämkas årsvinsten med hänsyn härtill. För det undan­tagsfallet att företaget skall taxeras för tvä beskattningsår har föreskrivits att årsvinsterna skall jämkas med hänsyn till de båda beskattningsårens sammanlagda längd. Avdrag för avsättningen får efter förelagets eget val ske vid taxeringen för ettdera av beskattningsåren,

4 § Enligl 3 5; skall företaget belala in medel, som enligt beslämmelserna i 2 S skall avsällas till arbetsmiljöfond, lill riksbanken, 1 likhet med vad som gäller för investeringsfonder anses medlen inbetalade den dag de kom­mit riksbanken tillhanda. Inbetalning skall ske senast den dag dä förelaget har atl avlämna självdeklaration för del beskattningsår, då avsättning lill arbelsmiljöfond skett.

För företag, som på grund av omläggning av räkenskapsår inte skall laxeras år 1975, har lämnats en regel av innebörd atl en preliminär inbetalning skall ske senast den 31 mars 1975, dvs. inom den lid då företaget eljest hafi alt göra inbetalningen. Storleken av den preliminära inbetalningen be­räknas med hänsyn lill den årsvinst som hänför sig till närmast föregående beskattningsår.

Som jag lidigare framhållit medges vid laxeringen avdrag för medel, som avsatts till arbetsmiljöfond, oavsett om medlen inbetalats till riksbanken. Taxeringsmyndigheterna skall således i första hand pröva om avdraget vid inkomsttaxeringen överensstämmer med det belopp som avsatts till arbets­miljöfond. Vidare skall myndigheterna pröva om årsvinsten skall justeras

Prop. 1974:125

13

med hänsyn lill de regler som föreslagits skola gälla om av- och nedskriv­ningar saml koncernbidrag. En kontroll av atl inbetalning skett i räll tid och med rätt belopp erfordras därför. Förelagen har ålagts skyldighet alt till länsstyrelsen i det län där företaget skall taxeras till statlig inkomstskatt insända uppgift på blankett enligt formulär som riksskatteverket fastställer om den beräkning som ligger till grund för inbetalningen. Länsstyrelsen skall sedan så snart det kan ske fastställa storleken av del belopp varmed inbelalning skall göras. Normalt kan della ske först sedan taxeringsnämnden avslutat sill arbele med hänsyn till all taxeringsnämnden har att pröva frågan om av- och nedskrivningar samt storleken av skattemässigt tillåtna koncernbidrag. Lansstyrelsen prövar frågan om fastsiällelse på grundval av taxenngsnämndens beslut och de uppgifler som förelaget självt lämnat. Vidare har länsstyrelsen alt ta hänsyn lill beslämmelserna i 15 och 16 SS.

Länsstyrelsen skall sedan med anlitande av de uppgifler som inkommer frän riksbanken enligl 6 S om inbetalningar till arbetsmiljökonlo undersöka om inbetalningsskyldigheten fullgjorts pä rätt sätt. Föreligger felaktigheter i beräkningen av förelagels inbelalningsskyldighet och har lill följd därav företaget inbetalat för lågt belopp, skall länsstyrelsen förelägga företaget att inom tid som länsstyrelsen bestämmer inbetala felande belopp. På della belopp skall också ränla utgå enligl 5 S- Visar del sig alt förelaget beräknat sin inbelalningsskyldighet pä riktigt sätt men försummat att göra inbetal­ningen i rätt tid tillämpas emellerlid 12 S. Har inbelalning av nägon anledning skett med för högt belopp företaget har t. ex. gjort en inbetalning vid lidpunki dä den exakta inbetalningsskyldighelen inle kunde beräknas förordnar länsstyrelsen om återbetalning av vad sålunda erlagts för myckel jämte ränta enligt 5 S andra stycket. Självfallet bör i sådana fall länsstyrelsen undersöka huruvida taxeringen avses skola överklagas i något hänseende som är av intresse för inbetalningsskyldighelen.

Skulle laxenngen ändras genom beslut i högre instans i något hänseende som berör inbetalningsskyldighetens omfattning, ankommer del givelvis pä länsstyrelsen all så snart ske kan meddela däremot svarande beslut om inbetalning eller återbetalning.

5 § Ränta utgår både på belopp som skall betalas in till riksbanken på grund av föreläggande från länsstyrelsen och på belopp som återbetalas från ar­betsmiljökontot. När det gäller återbetalningar utgår ränla ej för lid före apnl månad 1975 med hänsyn lill det extra avdrag som medges vid förlida inbetalningar. I paragrafens tredje stycke finns en regel om återbetalning av för myckel påförd ränta, om inbetalningsskyldighelen senare minskas,

11 § Enligt 8S skall riksbanken efter framställning av företaget betala ut belopp från arbetsmiljökonlo i enlighel med medgivandet. Om företaget inte kan ta i anspråk uttagna medel i enlighet med medgivandet, skall den del som inte lagits i anspråk återbetalas lill riksbanken. Företagel skall.

Prop. 1974:125

14

sedan investeringen slutförts, inom tid som arbetsmarknadsstyrelsen be­stämmer i medgivandet lämna uppgifi om den slutliga investeringskost­naden. Uppfyller företaget inte detta villkor, skall arbetsmarknadsstyrelsen förordna om återbetalning av medlen till riksbanken. Kontroll av alt fö­retagets uppgifler om investeringskostnaden stämmer får arbetsmarknads­styrelsen genom de uppgifler som enligt 18 S skall överlämnas från länsstyrel­se lill arbetsmarknadsstyrelsen. Återbetalning av fondmedel bör i princip medföra sådana konsekvenser all företagen har intresse av alt undvika alt så sker. Ett extra tillägg vid beskattningen med tio proceni av det belopp som skall återbetalas är därför i normalfallet berättigat. Om del finns syn­nerliga skäl. kan Kungl. Maj:t medge att tillägg inte skall göras.

12 S Denna paragraf avser all reglera de fall då enbart betalningsförsummelse föreligger. Ett exempel är att företaget har rätl beräknat sin inbelalnings­skyldighet men inte fullgjort inbetalningen. 1 detta fall är påföljden först och främst resiavgifl, I sista hand är remediet indrivning, 1 det fall som avses i exemplet skall däremot ränta enligl 5 S inte utgå. Sättet all beräkna reslavgift liksom indrivningslörfarandel regleras i uppbördsförfattningarna. Andra exempel när paragrafen skall tillämpas är då förelaget inte inbetalar förelagt belopp jämte ränta inom rätt tid eller underlåter att inom rätt lid göra återbetalning av belopp som återkrävts med stöd av  

II 

S,

14 § Enligt denna paragraf får Kungl. Maj:t medge dispens helt eller delvis från skyldighet att göra avsättning till arbetsmiljöfond eller att göra pre­liminär inbelalning, Dispensmöjligheien är avsedd alt tillämpas restriktivt. Det kan emellertid länkas situationer där avsätlningsskyldigheten kan bli alltför betungande för förelaget, Detla kan gälla förelag där den hell över­vägande delen av årsvinsten måste investeras för annat ändamål än i nu förevarande hänseende och där investeringen är livsviktig för företagets fort­satta existens. Härtill bör komma den omständigheten att investeringen inle kan finansieras på annat sätt, Kungl. Maj:t har även möjlighet att medge all inbelalning för göras vid senare tidpunkt.

Under åberopande av vad jag sålunda har anfört hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

alt antaga förslaget till lag om avsättning till arbetsmiljöfond.

Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen alt till riksdagen skall avlåias proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gvllenslen