Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1983/84:44

om höjning av Sveriges allmänna hypoteksbanks grundfond m. m. och om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker;

beslutad den 20 oktober 1983.

Regeringen föreslår riksdagen alt anta de förslag som lagils upp i bifo­gade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att grundfonden för Sveriges allmänna hypo­teksbank höjs från 1400 milj. kr. till 1800 milj. kr. Vidare föreslås alt sparbankernas nuvarande rätt att göra kapitaltillskott till bosladsfinansie-rande kreditaktiebolag även skall omfatta jordbruksfinansierande kredilak-tiebolag.

I    Riksdagen 1983184. I .saml. Nr 44

Prop. 1983/84:44

Prop. 1983/84:44

2

1    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker

Härigenom föreskrivs all 24§ lagen (1955:416) om sparbanker skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

24 §' Sparbank får förvärva

1.

fast egendom, tomträtt och bostadsrätt för atl bereda sparbanken lokaler för dess inrymmande eller tillgodose därmed sammanhängande behov,

2.

aktie i bolag, vilket uteslutande har lill syfle att förvalla fast egendom eller tomträtt som förvärvats för del under 1 angivna ändamålet,

3.

inventarier, vilka anskaffas för rörelsen eller till fastighet, som spar­banken äger, eller lill lokaler, som sparbanken i övrigt innehar,

4.

bostadsrätt för atl bereda bostad ät någon som är anställd i sparban­ken.

Ärende om förvärv enligt första stycket av fast egendom, tomträtt eller aktie avgöres av huvudmännen, om ej annat följer av sparbankens regle­mente. Detsamma gäller ärende om förbättring av byggnad i vilken spar­bankens lokaler äro eller avses bliva inrymda.

Sparbank får lill belopp, som vid varje lidpunkt sammanlagt svarar mol högst tio procent av sparbankens egna fonder, förvärva andel i sådan ekonomisk förening eller aktie i sådant bolag, som med regeringens god­kännande verkar som en sammanslutning av svenska sparbanker för tillgo­doseende av gemensamma intressen, eller garanlifondbevis eller förlagsbe­vis, som utfärdats av föreningen eller bolaget, eller i övrigt tillskjuta medel lill föreningen eller bolaget.

Utöver vad som följer av tredje

Utöver vad som följer av tredje

stycket får sparbank efler tillstånd

stycket får sparbank efter tillstånd

av tillsynsmyndigheten tillskjuta

av tillsynsmyndigheten tillskjuta

medel till förening eller aktiebolag

medel lill förening eller aktiebolag

som avses i nämnda stycke, om an-

som avses i nämnda stycke, om an­

tingen det tillskjutna kapitalet icke

tingen del tillskjutna kapitalet icke

kan grunda upplåningsrätt eller täc-

kan grunda upplåningsrätt eller täc­

ka krav på eget kapital hos för-

ka krav på eget kapital hos för­

eningen, bolaget eller annorstädes

eningen, bolaget eller annorstädes

eller fråga är om kreditaktiebolag

eller fråga är om kredilaktiebolag

som har till huvudsakligt ändamål

som har till huvudsakligt ändamål

att lämna län mot säkerhet i form av

atf lämna lån mot säkerhet i form av

panträtt på grundval av inteckning i

panträtt ijordbruks-, bostads-, kon-

bostads-, kontors- eller affärsfas-

tors- eller affärsfaslighei. Efter till-

tighet. Efter tillstånd av regeringen

stånd av regeringen får sparbank

får sparbank förvärva aktie även i

förvärva aktie även i annat svenskt

annat svenskt aktiebolag, vars än-

aktiebolag, vars ändamål kan anses

damål kan anses gagneligt för bank-

gagneligt för bankväsendet eller det

väsendet eller det allmänna, samt

allmänna, saml garanlifondbevis el-

garantifondbevis eller förlagsbevis

ler förlagsbevis utfärdat av sådant

utfärdat av sådant bolag.

bolag.

' Senusle lydelse 1979: 1051.

Prop. 1983/84:44

3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Sparbank får endast efter tillstånd av tillsynsmyndigheten medverka vid emission av aktier eller förlagsbevis på den allmänna marknaden. Sparban­ken får förvärva aktie som ingår i emissionen men skall avyttra den så snart det lämpligen kan ske och senast ett år efter förvärvet. Om synneriiga skäl föreligga, kan tillsynsmyndigheten förlänga denna frist.

Sparbank som har tillstånd att driva fondkommissionsrörelse får, för alt underlätta rörelsen, i samband med denna dessutom förvärva aktie, emis­sionsbevis samt andel i aktiefond och i ekonomisk förening. Sparbank får dock ej inneha sådana värdepapper till högre anskaffningsvärde än som anges i 16 § första stycket fondkommissionslagen (1979:748).

Om synneriiga skäl föreligga, kan tillsynsmyndigheten medgiva atl spar­bank får inneha värdepapper som avses i sjätte stycket i större omfattning än som anges där.

Denna lag träder i kraft den I januari 1984.

Prop. 1983/84:44

4

2   Förslag till

Lag om ändring i lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypoteks­bank och om landshypoteksföreningar

Härigenom föreskrivs atl 13 och 27 §§ lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar', skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13

§

Sammankomst öppnas av den le-

Sammankomst öppnas av den le­

damot i styrelsen som denna utser.

damot i styrelsen som denna utser.

Sammankomsten skall välja ett av

Ordförande   vid   sammankomsten

ombuden att vara ordförande för

utses av denna,

sammankomsten.

Bankens styrelseledamöter och revisorer bör vara närvarande vid sam­mankomst. De har rätt all dellaga i beslut utom i frågor som angår ansvars­frihet för styrelsen, val av styrelseledamöter och revisorer jämte supplean­ter samt arvoden för styrelseledamöter och revisorer. I val som nu nämnts får ej heller riksgäldsfullmäktiges ombud deltaga.

Beslut fattas genom omröstning efter huvudtal med enkel röslövervikt. Vid lika röstetal gäller den mening som sammankomstens ordförande biträder. Val avgöres dock vid lika röstetal genom lotlning.

27 §

Som grundfond för banken ställer

Som grundfond för banken ställer

staten lill förfogande en av riks- staten lill förfogande en av riks-

gäldsfullmäkfige utfärdad garanti- gäldsfullmäktige utfärdad garanti­

förbindelse på ettusenfyrahundra förbindelse på etlusenåttahundra

miljoner kronor.

miljoner kronor.

Denna lag träder i kraft den I januari 1984.

l.agcnomuyckl 1983:588.

Prop. 1983/84:44

5

3   Förslag till

Lag om ändring i lagen (1983:588) om ändring i lagen (1970:65) om

Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar

Härigenom föreskrivs att 58 § lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar, i den lydelse paragrafen har erhållit genom lagen (1983:588) om ändring i nämnda lag, skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

58 § Lånesökande som erhållit statlig lånegaranti kan beviljas lån även om han ej äger fast egendom som avses i 40 §.

I stället för 42-44, 47 och 48 §§

I stället för 42-44 och 48 §§ gäl-

gäller vad den statliga myndigheten

ler vad den statliga myndigheten fö-

föreskriver om garantilåns storlek

reskriver om garantilåns storlek

och om skyldighet alt ställa och un-

och om skyldighet att ställa och un­

derhålla säkerhet för lånet.

derhålla säkerhet för lånet.

Övergår egendom, som avses med garantilän, till ny ägare eller brukare

gäller utöver 53 § att lånet får övertagas av den nye ägaren eller brukaren

endast om den statliga myndigheten medgivit, atl lånegarantin skall avse

den nye ägarens eller brukarens förpliktelser.

I

Prop. 1983/84:44

6

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-10-20

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg.

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om höjning av Sveriges allmänna hypoteksbanks grund­fond m.m. och om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker

1    Förslaget till lag om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker

l.l Inledning

En sparbank får enligt 24 tredje stycket lagen (1955:416) om sparban­ker (SpL) förvärva andelar i en sådan ekonomisk förening eller aktier i ett sådant bolag, som verkar som en sammanslutning av svenska sparbanker för tillgodoseende av gemensamma intressen. Kapitaltillskottet kan också göras i annan form, l.ex. garanlifondbevis eller förlagsbevis. Föreningen eller bolaget i fråga skall verka för nämnda ändamål med regeringens godkännande. Kapilallillskollet får uppgå till högst tio procent av sparban­kens egna fonder. Enligt 'öri/e' stycket samma paragraf får sparbank efter tillstånd av bankinspektionen tillskjuta medel utöver lioprocentsgränsen till en förening eller ett bolag med angivna ändamål. Som villkor härför gäller antingen atl kapitaltillskottet inle kan grunda någon upplåningsrält eller läcka krav pä eget kapital hos bolaget eller föreningen eller att det är fråga om ett kreditaktiebolag som har till huvudsakligt ändamål att lämna lån mot säkerhet i form av panträtt i bostads-, kontors- eller affärsfas­lighei.

I en skrivelse den 10 februari 1983 har Svenska sparbanksföreningen hemslälll om lagändring så alt sparbankernas nuvarande rätt att göra kapitaltillskott lill bostadsfinansierande kreditaktiebolag kommer atl om­fatta även kredilaktiebolag för jordbruksfinansiering.

Skrivelsen bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga I.

Remissyttranden över skrivelsen har avgelts av bankinspektionen och fullmäktige i Sveriges riksbank. Fullmäktiges yllrande innehåller enbart en förklaring att fullmäktige inle har något all erinra mol bifall lill framställ-

Prop. 1983/84:44

7

ningen. Inspektionen har tillstyrkt framställningen. Bankinspektionens ytt­rande bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 2.

i,2 Föredragandens överväganden

Sparbankernas bank äger samtliga aktier i Sparbankernas jordbrukskre-dilaktiebolag (Jordbrukskredit), som enligt bolagsordningen skall vara verksamt som en sammanslutning av svenska sparbanker för tillgodo­seende av gemensamma intressen. Bolagel har till huvudsakligt ändamål att såvitt avser jordbruksfastigheter och industnfastigheter med anknyt­ning till jordbruksnäringen, lämna och förmedla kredit mot panträtt i fast egendom eller tomträtt eller mol borgen av inhemsk bank.

Sparbanksföreningen framhåller i sin skrivelse att Jordbrukskredit behö­ver kapitaltillskott med 10 milj. kr. dels i början av år 1984, dels i början av år 1985. Sparbankernas bank har lillskjutit aktiekapital till ett flertal före­tag pä kredilmarknaden. Banken har begränsade möjligheter atl tillskjuta ytteriigare kapital till Jordbrukskredit. Del skulle framstå som naturiigt om sparbankerna, som tar Jordbrukskredits tjänster i anspråk, bereds laglig möjlighet att tillskjuta kapital till bolagel, t. ex. genom all förvärva garanli­fondbevis.

Bankinspektionen har tillstyrkt framställningen medan fullmäktige i Sve­riges riksbank inle haft något all erinra mol alt den bifalls.

Även jag anser all sparbankernas möjligheter alt göra kapitaltillskoll lill jordbruksfinansierande kredilaktiebolag som tillgodoser för sparbankerna gemensamma intressen bör underiätlas på det sätt som sparbanksförening­en hemställt. Jag förordar således att 24 § SpL ändras i enlighet med det anförda. I samband därmed bör lagtexten justeras så att den överensstäm­mer med terminologin i jordabalken.

2    Lag om ändring i lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypo­teksbank och om landshypoteksföreningar, m. m.

2.1 Inledning

Landshypoteksinslilulionen beslår av Sveriges allmänna hypoteksbank o'ch tio regionala landshypoteksföreningar. Delägare i hypoteksbanken är föreningarna. Genom föreningarna lämnar landshypoteksorganisationen krediter till långfristig finansiering för jordbruksändamäl o. d. mot säkerhet i jordbruksfastigheter. Hypoteksbanken härtill uppgift atl skaffa medel för föreningarnas kreditgivning genom upplåning mot obligationer eller genom annan upplåning. Hypoteksbankens upplåningsrätt bestäms av storleken av den grundfond som staten ställer till hypoteksbankens förfogande. Upplåningen får inte överstiga tio gånger grundfondens belopp. Grundfon­den uppgår f. n. till 1 400 milj. kr. Den består av en garantiförbindelse som

Prop. 1983/84:44

8

fullmäktige i riksgäldskontorel har utfärdat. Den senaste höjningen skedde är 1981 då grundfonden höjdes med 500 milj. kr. (prop. 1980/81: 105, NU 36. rskr 176, SFS 1981: 184).

Hypoteksbanken har i en skrivelse lill regeringen den 9 september 1983 hemställt all bankens grundfond höjs från I 400 milj. kr. lill I 800 milj. kr. Vidare har hypoleksbanken hemställt om lagändring i fråga om val av ordförande vid delägarsammankomst. Skrivelsen bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 3.

Yttranden över hypoteksbankens framställning har avgetls av bankin­spektionen, fullmäktige i Sveriges riksbank och fullmäktige i riksgäldskon­torel.

2.2 Föredragandens överväganden

Bestämmelser om landshypoleksinslitulionens verksamhet finns i lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksför­eningar (omtryckt 1983:588). Enligt 27 § landshypotekslagen ställer staten lill förfogande en av riksgäldsfullmäklige utfärdad garantiförbindelse som grundfond för banken. Efler anmälan lill riksgäldskontoret får banken la grundfonden i anspråk för atl fullgöra bankens förbindelser när den tillfäl­ligtvis saknar medel eller när banken trätt i likvidation. Tas grundfonden i anspråk vid tillfällig medelsbrist skall banken snarast möjligt återbetala del använda beloppet till staten. Banken skall också ersätta slalen den ränta som slalen har ulgelt med anledning av all fonden lagils i anspråk (28 §). Vid likvidation får grundfonden ulnyltjas endasl i den män annan tillgäng saknas som svarar för bankens förbindelser (31 §).

Enligt 18 § andra stycket landshypotekslagen får banken, om grundfon­den genom förluster går ner 10 % eller mera, inle la upp nytt län förrän grundfonden återställts till sitt ursprungliga belopp.

Bankens delägare - landshypoteksföreningarna - skall årligen sam­manträda lill ordinarie sammankomst (10 § landshypotekslagen). Till sam­mankomsten får varje förening sända ombud (12 §). Enligt 13 § öppnas sammankomst av den ledamot i bankens styrelse som styrelsen utsett. Sammankomsten skall därefter välja ell av ombuden atl vara ordförande lör sammankomsten.

Hypoteksbanken framhåller i sin skrivelse alt om banken får medgivan­de av riksbanken till upplåning i samma omfaltning år 1984 som år 1983 gränsen för upplåningsrällen kommer all nås under år 1984 såvida inte griuulfonden höjs. Om grundfonden höjs med 400 milj. kr. kommer ban­kens upplåningsbehov alt läckas under ca två år under förulsällning all nuvarande upplåningslakl får beslå.

Remissinstanserna har lillslyrkl framställningen eller inle haft något alt orinia mot den.

J:m tlclar uppfattningen att hypoteksbankens upplåningsrält bör ökas

Prop. 1983/84:44

9

med hänsyn lill den ulläningsverksamhel som kan förutses under åtminsto­ne de närmaste tvä åren. Jag förordar alt hypoteksbankens grundfond höjs med 400 milj. kr. till I 800 milj. kr. Detta förutsätter att 27 S landshypoteks­lagen ändras och all fullmäktige i riksgäldskontorel utfärdar en ny garanti­förbindelse.

Jag vill erinra om atl en höjning av grundfonden endast formellt ökar möjlighelerna lill upplåning. Den faktiska upplåningen får liksom hittills anpassas lill utvecklingen av den allmänna kreditpolitiken och den emis­sionskontroll som riksbanken kan utöva.

1 likhet med remissinstanserna godtar jag bankstyrelsens förslag till ändring av 13 § landshypotekslagen innebärande atl till ordförande vid delägarsammankomst skall kunna utses annan än ombud. Vidare bör, såsom banken påpekat, hänvisningen i 58 § andra stycket till 47 § utgå. Denna jämkning bör göras i en särskild lag. eftersom 47 S upphör atl gälla vid årsskiftet 1983/84 enligt SFS 1983:588.

De föreslagna ändringarna i sparbankslagen och landshypotekslagen är enligt min mening av så enkel beskaffenhet all lagrädsgranskning inle kan anses påkallad.

3   Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslär riksdagen atl

1.

anta inom finansdeparlemenlel upprältal förslag till lag om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker, '

2.

anla inom finansdepartementet upprätlal förslag lill lag om ändring i lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypo­teksföreningar.

3.

anta inom finansdeparlemenlel upprätlal förslag lill lag om ändring i lagen (1983:588) om ändring i lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypo­teksbank och om landshypoteksföreningar.

4.

bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorel all utfärda en garantiför­bindelse på 1 800 milj. kr. atl utgöra hypoteksbankens grimdfond i stället för den nuvarande förbindelsen på I 400 milj. kr.

4    Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt anta de förslag som föredragan­den lagl fram.

Prop. 1983/84:44

Bilaga 1

Svenska sparbanksföreningens framställning om ändring av 24 § 4 st. 1 punkten Sparbankslagen

I 24 S 4 st. I punkten Sparbankslagen (SpL) stadgas atl sparbank efter tillstånd av bankinspektionen får tillskjuta medel till t. ex. akfiebolag, som avses i 24 § 3 st. SpL, om bl.a. fråga är om kreditaktiebolag som har till huvudsakligt ändamål att lämna lån mot säkerhet i form av panträtt på grundval av inteckning i bostads-, kontors- eller affärsfastighet. Tillstånd kan alltså inte lämnas om fråga är om kredilaktiebolag som har till huvud­sakligt ändamål all lämna lån mot säkerhet i form av panträtt pä grundval av inteckning i jordhruk.sfasUghet. Svenska sparbanksföreningen hem­ställer nu om alt sådan ändring vidtages i stadgandet som innebär all lillsländ kan lämnas i sistnämnda fall av följande skäl.

Sparbankernas Bank äger samtliga aktier i Sparbankernas Jordbrukskre­dit aktiebolag (Jordbrukskredit). Ändamålsbestämmelsen för bolaget är inlagen i 2 § i bilagda bolagsordning. Stadgandena om upplåningsrält samt aktiekapital och garantifond är intagna i 7 § och 10 § bolagsordningen. Jordbrukskredits huvudsakliga verksamhet är alt lämna lån mot säkerhet i jordbruksfastighet. Vidare bedöms Jordbrukskredil ha ell behov av ylterii-gare kapitaltillskott med ca 10 miljoner kr. redan i början av 1984 samt med etl lika stort belopp i början av 1985. Sparbankernas Bank som har lillskju­tit aktiekapital till etl flertal förelag som verkar pä den svenska kapital­marknaden har å ena sidan naturligtvis begränsade möjligheter all tillskjuta ytterligare kapital lill Jordbrukskredil. Å andra sidan skulle del framstå som naturligt att sparbankerna, som tar Jordbrukskredits tjänster i an­språk, beredes laglig möjlighet atl även tillskjuta kapital lill Jordbrukskre­dit l.ex. genom atl förvärva garanlifondbevis utfärdade av Jordbrukskre­dil.

Svenska sparbanksföreningen hemställer alltså om att 24 § 4 st. första punkten skall ges följande lydelse:

Utöver vad som följer av tredje stycket får sparbank efler tillstånd av tillsynsmyndigheten tillskjuta medel till förening eller aktiebolag som avses i nämnda stycke, om antingen del tillskjutna kapitalet icke kan grunda upplåningsrält eller täcka krav på eget kapital hos föreningen, bolaget eller annorstädes eller fråga är om kreditaktiebolag som har till huvudsakligt ändamål all lämna lån mot säkerhet i form av panträtt på grundval av inteckning ijordbruks-, bostads-, kontors- eller affärsfasfighet.

Slutligen hemställer Svenska sparbanksföreningen om att framställning­en inte överiämnas lill banklagsulredningen ulan blir föremål för omedel-

Prop. 1983/84:44

11

bar lagstiftning enär Jordbrukskredit som nämnts inom en snar framtid har behov av ytteriigare kapitaltillskott.

Stockholm 1983-02-10

SVENSKA SPARBANKSFÖRENINGEN

Jan Rydh

Staffan Kauttmann

Prop. 1983/84:44

12

Bilaga 2

Bankinspektionens yttrande över sparbanksföreningens framställning

Sparbankernas Jordbrukskreditakliebolag är helägl av Sparbankernas Bank och är enligt sin av regeringen 1982-04-01 godkända bolagsordning sådan sammanslutning av svenska sparbanker för tillgodoseende av ge­mensamma intressen som avses i 24 § sparbankslagen. Kapitaltillskott till bolaget från sparbanker är möjliga enligt 24 § tredje stycket men inte enligt fjärde stycket beroende på att bolaget huvudsakligen har till ändamål att lämna lån mot säkerhet av inteckning i jordbruksfastighet.

Det har visat sig att bolagel för alt kunna fä tillskott i erforderlig omfalt­ning från sparbanker behöver samma möjlighet härtill som kredilaktiebo­lag som lämnar län mol säkerhet i bostads-, kontors- eller affärsfastighet. Framställningen avser därför ändring av 24 § fjärde stycket sparbanksla­gen i syfle alt skapa sådan möjlighet. Säkerhetsmässigt är inteckning i jordbruksfastighet jämförbar med inteckning i bostads-, kontors- eller af-färsfaslighet.

Framställningen lillslyrkes.

Prop. 1983/84:44

13

Bilaga 3

Hypoteksbankens skrivelse

Till Regeringen

I 27 § lagen (1970:65) om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar stadgas efter lagändring (1981:184) alt staten som grundfond för banken ställer till förfogande en av riksgäldsfullmäklige utfärdad garantiförbindelse på ettusenfyrahundra miljoner kronor. Enligt 18 § nämnda lag i lagrummets lydelse efter lagändring (1982: 1257) får sammanlagda beloppet av bankens utelöpande obligationer och andra skuldförbindelser icke uppgå till mera än tio gånger beloppet av den i 27 § angivna grundfonden. Bankens obligationsskuld får med tillämpning av dessa bestämmelser uppgå till högst flortontusen miljoner kronor.

Utvecklingen av bankens obligalionsskuld sedan frågan om grundfon­dens storlek senast behandlades av riksdagen är 1981 framgår av följande sammanställning.

Nettobelopp utelöpande

Nettoökning

Datum

obligationer, Mkr

under året, Mkr

31/12 1981

9775

1540

31/12 1982

11159

1419

För 1983 har Riksbanken medgivit Hypoteksbanken all emittera obliga­tioner lill ett belopp av 1 500 miljoner kronor.

Därjämte har Riksbanken medgivit Hypoteksbanken att mot revers låna upp ytterligare I 500 miljoner kronor. Även om sistnämnda medgivande inte beräknas kunna utnyttjas i sin helhet under 1983 finns det dock anledning att anta alt sammanlagda beloppet av bankens utelöpande obli­gationer och reverser vid årsskiftet 1983/84 kommer atl uppgå lill ca 13 000 miljoner kronor. Under förutsättning atl Riksbanken medger oförändrade belopp för upplåningen kommer gränsen för upplåningsrällen atl uppnås under 1984, såvida grundfonden inte höjs.

Banken anser att grundfonden med verkan fr.om. 1984 bör höjas med 400 miljoner kronor till 1 800 miljoner kronor, vilket kan beräknas motsva­ra bankens upplåningsbehov under ca två år med nuvarande limit för upplåningen.

Banken vill även ta upp frågan om ytterligare en lagändring. Enligt 13 § I st. förenämnda lag öppnas delägarsammankomst av den ledamot i styrel­sen som denna utser. Sammankomsten skall välja ett av ombuden atl vara ordförande för sammankomsten.

Prop. 1983/84:44

14

Styrelsen har sedan 1970 års lag trädde i kraft alllid utsett sin ordförande alt öppna delägarsammankomsien. På grund av bestämmelsen att ell av ombuden skall utses att vara ordförande för sammankomsten är banksly-relsens ordförande inte valbar atl leda sammankomsten. Della har visat sig medföra vissa praktiska olägenheter.

Enligt 9 kap. 11 § aktiebolagslagen skall ordförande vid bolagsstämman utses av stämman, om ej annat föreskrivs i bolagsordningen. Ingen be­stämmelse finns som utesluter atl bolagsstyrelsens ordförande utses. La­gen om bankrörelse (104 S) hänvisar i detta avseende till aktiebolagslagen. Inte heller i lagen om ekonomiska föreningar finns någon bestämmelse, som diskriminerar föreningsstyrelsens ordförande från all vara ordförande vid föreningsslämma. Enligt 55 § lagen om ekonomiska föreningar öppnas föreningsstämma av styrelsens ordförande eller den styrelsen därtill utsett, där ej genom föreskrift i stadgarna är bestämt vem som skall vara ordföran­de. Utser de närvarande ej enhälligt ordförande, väljs ordförande efter huvudtalet. Till ordförande må utses även den som ej är medlem, om annat icke föreskrivs i stadgarna.

De bestämmelser som gäller för hypoteksföreningarna utgör inte heller något hinder för att föreningssstyrelsens ordförande utses lill ordförande vid föreningsstämma.

Med anledning av det anförda får bankslyrelsen hemställa, all Regering­en mätte föreslå Riksdagen atl antaga följande förslag lill ändrad lydelse av 13 § första stycket och 27 § lagen om Sveriges allmänna hypoteksbank och om landshypoteksföreningar.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 S

13 S

Sammankomsten öppnas av den

Sammankomsten öppnas av den

ledamot   i   styrelsen   som   denna

ledamot   i   styrelsen   som   denna

utser. Sammankomsten skall välja

utser.   OrdJÖrande   vid   summan-

ett av ombuden alt vara ordförande

komsten utses av denna,

för sammankomsten.

Bankens styrelseledamöter ...........................  ombud deltaga.

Beslut fattas .................................................. genom lotlning.

27 §

27 §

Som grundfond för banken ställer

Som grundfond för banken ställer

staten till förfogande en av riks-

staten till förfogande en av riks­

gäldsfullmäklige utfärdad garanti-

gäldsfullmäktige utfärdad garanti­

förbindelse på eltusenfyrahundra

förbindelse på etlusenåttahundra

miljoner kronor.

miljoner kronor.

Slutligen må påpekas, att i 58 S 2 st. förenämnda lag gjorts en hänvisning till 47 §, ehuru denna paragraf upphört all gälla. I handläggningen av delta ärende har deltagit ordföranden och vice

Prop. 1983/84:44

15

ordföranden, ledamöterna Gripensledt, Kennedy och Lilhander, verkstäl­lande direktören samt suppleanten Ahlslen.

Stockholm den 9 september 1983

För Styrelsen över Sveriges Allmänna Hypoteksbank

H H[REDACTED_EFTERNAMN]

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983