Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1988/89:73

om rättsskyddet för kretsmönster i

halvledarprodukter

''P-

1988/89:73

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 12 januari 1989.

På regeringens vägnar

Gertrud[REDACTED_EFTERNAMN]

Laila Freivalds

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att regeringen får föreskriva om tillämpligheten av lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter i för­hållande till EFTA- och EG-länderna utan något krav på ömsesidighet. En ändring i lagen av detta innehåll avses träda i kraft den 1 april 1989.

1    Riksdagen 1988/89. 1 .saml. Nr 73

Förslag till

Prop. 1988/89:73

Lag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter

Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1986:1425) om skydd för krets­mönster i halvledarprodukter skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11§ Denna lag tillämpas på kretsmönster skapade av svenska medborgare eller av dem som har sin vanliga vistelseort i Sverige saml på kretsmönster som först har spritts i Sverige.

Regeringen får, under förutsätt- Regeringen får föreskriva om la-

ning av ömsesidighet, föreskriva all gens tillämplighet även i förhållan-

lagen skall tillämpas även i förhål- de till medlemsländer i den Europe-

lande till eit annat land.

iska    frihandelssammansluiningen

och i den Europeiska ekonomiska gemenskapen saml, under förutsätt­ning av ömsesidighet, i förhållande lill andra länder.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1989.

Justitiedepartementet

Prop. 1988/89:73

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 januari 1989

Närvarande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, Hjelm-[REDACTED_EFTERNAMN], Bodsiröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Freivalds

Proposition om rättsskyddet för kretsmönster i halvledarprodukter

1  Inledning

Genom lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarproduk­ter, som trädde i kraft den 1 april 1987, ges ett skydd åt den söm har skapat mönstret för kretsarna i sådana produkter (s.k. datachips). Genom en samtidig ändring i upphovsrättslagen har kretsmönster av detta slag un­dantagits från upphovsrättsligt skydd (SFS 1986:1426).

Enligt 11 § första stycket lagen om skydd för kretsmönster i halvledar­produkter tillämpas lagen på kretsmönster skapade av svenska medborga­re eller av dem som har sin vanliga vistelseort i Sverige och på kretsmöns­ter som först har spritts i Sverige. Enligt andra stycket i samma paragraf får regeringen under förutsättning av ömsesidighet föreskriva alt lagen skall tillämpas även i förhållande till andra länder. Med stöd av detta bemyndi­gande har regeringen utsträckt lagens tillämpningsområde till att omfatta även kretsmönster skapade av medborgare i Amerikas Förenta Stater eller Japan och av dem som har sin vanliga vistelseort i något av dessa länder saml kretsmönster som först har spritts där. Det skydd som ges ål japanska produkter är permanent (SFS 1987:63). Beträffande amerikanska krets­mönster är skyddet däremot tidsmässigt begränsat och gäller för närvaran­de till och med den 31 maj 1989 (SFS 1988:274). Tidsbegränsningen beror på all skyddet för svenska produkter i USA är tidsbegränsat till denna tidpunkt. En närmare redogörelse för tillkomsten och utformningen av den amerikanska lagen på området finns i prop. 1986/87:49 s. 6.

Genom direktiv den 16 december 1986 förpliktades EG:s medlemsstater att senast den 7 november 1987 införa lagstiftning om skydd för krets­mönster i halvledarprodukter. Sådan lagstiftning finns därför nu i de flesta EG-staterna. Några har emellertid ännu inte uppfyllt sina förpliktelser enligt direktivet.

Genom ett rådsbeslut den 31 maj 1988 har EG:s medlemsländer vidare ålagts att utsträcka sin lagstiftning om skydd för kretsmönster i halvledar­produkter till att omfatta även bl.a. EFTA- länderna. Utsträckningen är

fl    Riksdagen 1988/89. I .saml. Nr 73

tidsbegränsad till den 7 november 1990.1 fråga om fysiska personer gäller     Prop. 1988/89:73 utsträckningen utan krav på ömsesidighel. Vad däremot angår juridiska personer skall utsträckning ske endast i fråga om sådana länder som ger motsvarande skydd. Enligt rådsbeslutet skall EG-kommissionen ange vilka stater som uppfyller detta krav.

EG-beslulel genomförs i medlemsländernas nationella lagstiftning på olika sätt. Beträfi"ande t. ex. Förbundsrepubliken Tyskland innebär råds­beslutet att de länder som avses med beslutet automatiskt omfattas av den västtyska lagen om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter. I andra EG-stater krävs däremot särskilda lagstiftningsåtgärder för att genomföra beslutet.

Vid ett möte den 15 juni 1988 i Tammerfors mellan EFTA:s utrikeshan­delsministrar och den kommissionsledamot från EG som har ansvaret för dessa frågor uttryckte EFTA-ministrarna sin tillfredsställelse över EG:s rådsbeslut om utsträckning av skyddet för kretsmönster i halvledarpro­dukter lill att omfatta EFTA-länderna. De uttalade sin avsikt att så snart som möjligt vidta motsvarande åtgärd i EFTA-länderna till förmån för EG:s medlemsstater.

Bland EFTA-länderna har hittills endast Sverige och Österrike genom­fört lagstiftning på området. Arbete på motsvarande lagstiftning pågår i de övriga EFTA-länderna. Dessa har framfört önskemål att Sverige i förhål­lande till dem skall utsträcka skyddet på samma sätt som EG har beslutat om.

Inom Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten, WIPO, pågår arbete med en internationell konvention om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter. Arbetet har nu nått så långt att en diplomatkonfe­rens för att slutligt anta en konvenlionstext är utsatt till maj 1989. Om Sverige ansluter sig till denna konvention, kan regeringen med stöd av bemyndigandet i 11 § lagen om skydd för kretsmönster i halvledarproduk­ter utsträcka skyddet till att omfatta de andra stater som ansluter sig till konventionen.

Frågan om att sträcka ut skyddet till EFTA- och EG-länderna är dock så angelägen att en konvention på området inte bör avvaktas.

Regeringen beslöt den 15 december 1988 all inhämta lagrådets yttrande över ell inom justitiedepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter. För­slaget är likalydande med det som nu läggs fram. Lagrådet lämnade försla­get utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

2 Allmän motivering 

2.1 Utsträckning av skyddet

Prop. 1988/89:73

Mitt förslag: Lagen om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter ändras på så sätt all regeringen får föreskriva om lagens tillämplig­het i förhållande till EFTA- och EG-länderna utan något krav på ömsesidighet.

Skälen för mitt forslag: Som jag har redovisat inledningsvis har genom EG:s rådsbeslut den 31 maj 1988 medlemsländerna i EG ålagts att ut­sträcka skyddet för kretsmönster i halvledarprodukter lill alt omfatta bl. a. EFTA-länderna. I fråga om fysiska personer skall denna utsträckning ske utan något krav på ömsesidighet. I fråga om juridiska personer krävs däremot att EFTA-länderna ger motsvarande skydd.

Jag delar den tillfredsställelse över detta beslut som EFTA-ländernas utrikeshandelsministrar gav uttryck för när de möttes i juni 1988 i Tam­merfors. Del är angelägel att skyddet för datachips får en så vid internatio­nell omfattning som möjligt och att de förbättringar som kan ske härvidlag inte får anstå i avvaktan på konventionsarbetet inom WIPO. Jag kan därför också ställa mig bakom uppfattningen all EFTA-länderna så snart som möjligt bör genomföra motsvarande utsträckning till förmån för EG:s medlemsländer.

Som jag framhållit har emellertid inte samtliga EG-länder ännu genom­fört den lagstiftning som EG-direktivet av den 16 december 1986 förutsät­ter. Härtill kommer att det även i flertalet av de EG-länder som har genomfört sådan lagstiftning fordras ändringar i denna för att de skall kunna uppfylla sina åligganden enligt det senaste rådsbeslutet.

Del kan således konstateras att det torde dröja ännu någon tid innan EG:s rådsbeslut av i år har genomförts fullt ut. Genom den svenska lagens krav på ömsesidighet skulle det därför inte heller vara möjligt för Sverige alt dessförinnan föreskriva om lagens tillämpning i förhållande till samtli­ga EG-länder. Med hänsyn härtill och till vad jag har anfört om angelägen­heten av ett utvidgat skydd för datachips bör del övervägas om Sverige skall hålla fast vid kravet på ömsesidighet eller i likhet med vad rådsbeslutet föreskriver i fråga om fysiska personer avstå från ell sådant krav.

För min del anser jag att det i denna speciella situation inte är nödvän­digt alt upprätthålla kravet på ömsesidighet i förhållande till EG-länderna. EG:s rådsbeslul torde till stor del grundas på det förtroende som samarbe­tet mellan EG och EFTA vilar på samt på vetskapen om att EFTA-länder­na antingen redan har genomfört lagstiftning som i allt väsentligt motsva­rar direktivet om kretsmönster i halvledarprodukter eller arbetar på sådan lagstiftning. Mot denna bakgmnd är det enligt min mening naturligt att Sverige visar EG-länderna samma förtroende och avstår från att över huvud laget ställa upp något krav på ömsesidighet i förhållande lill dem.

En sådan ordning skulle innebära att Sverige redan från början kan Prop. 1988/89:73 erbjuda samtliga EG-länder det skydd som följer av den svenska lagstift­ningen. Den torde vidare underlätta för EG:s medlemsländer att genomfö­ra rådsbeslutet i vad avser juridiska personer. Sverige ger nämligen då omedelbart det skydd som är en förutsättning för EG-ländernas utsträck­ning i denna del. Härigenom bortfaller behovet av särskilda överenskom­melser med de olika EG-länderna för att få lill stånd en sådan utsträck­ning.

Vad härefter angår EFTA-länderna förstår jag deras önskemål om att den svenska lagen skall utsträckas all gälla även i förhållande till dem. Sett från deras synpunkt skulle det framstå som egendomligt om EG-länderna gav ett skydd för deras produkter medan EFTA-landet Sverige inte gjorde det. Det finns vidare anledning förmoda att de övriga EFTA-länderna kommer att besluta om motsvarande utsträckning i förhållande till Sverige så snart lagstiftning har genomförts i dessa länder. Jag anser därför att det svenska skyddet bör utsträckas till att omfatta även EFTA-länderna utan något krav på ömsesidighet.

Som jag nämnt har Österrike redan genomfört lagstiftning på området. Inledande kontakter har också tagits för en sådan utsträckning söm enligt nuvarande lagstiftning i Sverige och Österrike fömtsätter ömsesidighet. Denna skulle alltså kunna genomföras redan i dag enligt den gällande lagstiftningen, om en överenskommelse kan nås med Österrike om ömsesi­dig utsträckning. Sedan den lagändring jag nu förordat har trätt i kraft, blir emellertid en sådan överenskommelse onödig. Én utsträckning av skyddet med stöd av denna kommer nämligen då all omedelbart gälla i förhållande lill bl. a. Österrike.

En utsträckning av det slag som jag nu har förordat, dvs. utan krav på ömsesidighet, kan visserligen sägas bryta mot hävdvunna principer. Jag anser emellertid att den föreslagna lagändringen utgör ett viktigt inslag i den västeuropeiska integrationen. Förslaget torde också ligga i linje med riksdagens intentioner om ett brett och fördjupat samarbete med EG (jfr UU 1987/88:24). Härtill kommer att det traditionella kravet på ömsesi­dighet inte ges upp helt. Förslaget bygger nämligen på att EG- och EFTA-länderna förväntas genomföra motsvarande utsträckning i förhållande till Sverige så snart delta kan ske. Om denna förmodan inte skulle visa sig riklig i fråga om något land, bör tillämpningen av den svenska lagstiftning­en återigen kunna begränsas i förhållande till detta land.

Med hänsyn till vad jag nu har anfört är det enligt min mening lämpli­gast att regeringen bemyndigas alt besluta om lagens tillämplighet i förhål­lande till EG- och EFTA-länderna. Ett sådant bemyndigande får anses innefatta en rätt alt, under de fömtsättningar som nyss har angetts, åter­igen inskränka lagens tillämpning.

Slutligen vill jag framhålla att jag under beredningen av detta lagstift­ningsärende har haft kontakt under hand med företrädare för den svenska halvledarindustrin. Därifrån har man inte haft något att erinra mot den föreslagna lagändringen.

2.2 Ikraftträdande

Prop. 1988/89:73

Det är angeläget att lagändringen genomförs så snart som möjligt. Den bör lämpligen träda i kraft den 1 april 1989.

3 Upprättat lagförslag

1 enlighet med det anförda har inom justitiedepartementet upprättats

förslag till lag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd för kretsmöns­ter i halvledarprodukter. Förslaget har granskats av lagrådet.

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta det av lagrådet granskade lagförslaget.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredragan­den har lagt fram.

Lagrådet

Prop. 1988/89:73

Bilaga

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1988-12-22

Närvarande: justitierådet Nils Mannerfell, justitierådet Bertil Freyschuss, regeringsrådet Åke[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 15 december 1988 har regeringen på hemställan av statsrådet Laila Freivalds beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1986:1425) om skydd för kretsmönster i halvledarprodukter.

Förslaget har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessor Roland Halvorsen.

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Innehållsförteckning

Prop. 1988/89:73

Sid

Propositionen...................................................... 

... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll ....................... 

... 

1

Propositionens lagförslag....................................... 

... 

2

Utdrag ur regeringsprotokollet den 12 januari 1989 .... 

... 

3

1

Inledning   ...................................................... 

... 

3

2

Allmän motivering ............................................. 

... 

5

2.1

Utsträckning av skyddet................................. 

5

2.2

Ikraftträdande  ............................................ 

7

3

Upprättat lagförslag .......................................... 

7

4

Hemställan....................................................... 

7

5

Beslut   .......................................................... 

7

Bilaga Lagrådets yttrande   ................................... 

8

Norstedts Trycken. Stocktiolm 1989