Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:114

Regeringens proposition 1978/79:114

med förslag till anslag till centralnämnden för fastighetsdata för budgetåret 1979/80;

beslutad den I mars 1979.

Regeringen föreslär riksdagen att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Propositionen innehåller förslag om anslag till centralnämnden för fastighetsdata för budgetåret 1979/80,1 propositionen behandlas vidare olika frägor beträffande den fortsatta verksamheten inom fastighetsda-taprojeklet.

1 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 114

Prop. 1978/79:114

2

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-03-01

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe, Wahl­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], de[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag till anslag till centralnämnden för fastighetsdata för budgetåret 1979/80

1    Inledning

I proposition 1978/79:100 (bil, 5 s, 80) har regeringen föreslagit riksda­gen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till centralnämnden för fastighetsdata för budgetåret 1979/80 beräkna ett förslagsanslag av 25,5 milj kr. Jag anhåller nu att fä ta upp denna fråga.

D 6.    Centralnämnden för fastighetsdata

1977/78       Utgift

17 874 800

1978/79       Anslag

22 000 000

1979/80       Förslag        25 500 000

Centralnämnden för fastighetsdata (CFD) har till uppgift att bygga upp fastighets- och inskrivningsregister som förs med hjälp av automatisk databehandling (ADB),

Nämnden leds av en styrelse. Till styrelsen är knutet ett råd med uppgift att verka för en samordning av nämndens verksamhet och verk­samheten hos kommunala organ som kan komma att lämna uppgifter till eller utnyttja registren.

Chef för nämnden är en överdirektör. Inom nämnden finns fem enheter, en teknisk enhet, en fastighetsregisterenhet, en inskrivnings-registerenhel, en utvecklingsenhet och en administrativ enhet.

Prop. 1978/79:114

1978/79

Beräknad änd

rinj

!1979/80

CFD

Föredra-

ganden

Personal

Handläggande personal

66

+ 23

+ 1

Övrig personal

19

+   2

0

85

+ 25

+ 1

Anslag

1,  Förberedelser för

genomförandet av

beslutade reformer

5 700 000

-h 4 745 000

2,  Reformgenomförande

6 400 000

+      40 000

3,  Produktion

10 400 000

-    785 000

22 500 000

-1- 4 000 000

-1-

3 500 000

Avgår intäkter

under anslaget

- 500 000 22 000 000

-    500 000 -1- 3 500 000

2 Beslutade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten m.m.

Är 1968 beslutade riksdagen att ett nytt system för fastighetsregistre­ringen skulle införas (prop, 1968:1 bil, 4 s, 10, SU 1968:2, 3LU 1968:5, rskr 1968:80), Två är senare fattades beslut om ett nytt system också för inskrivningsväsendet (prop, 1970:1 bil, 4 s, 44, SU 1970:2, 3LU 1970:8, rskr 1970:96). Besluten innebar bl.a, att fastighetsregister och inskriv­ningsregister skulle föras centralt med hjälp av ADB,

Ar 1973 beslutade riksdagen att ett första driftsystem omfattande fastighetsregister (FR) och inskrivningsregister (IR) - driftsystem 1 -skulle införas för begränsade delar av landet (prop, 1973:1 bil, 4 s, 24, CU 1973:8, rskr 1973:79), I propositionen erinrades om att undersök­ningar av alternativa lösningar för ett rikssystem borde ingå som ett mycket viktigt led i det fortsatta arbetet. Det skulle ankomma på Kungl, Maj:t att bestämma inom vilka områden systemet skulle tillämpas, Sam­ma år antogs ocksä den lagstiftning i fråga om inskrivningsväsendet och fastighetsregistreringen som driftsystem I förutsatte (prop, 1973:13, CU 1973:9, rskr 1973:80, SFS 1973:98-101).

Driftsystem 1 omfattar delar för omläggning till och drift av systemet, I datorn lagras i princip de uppgifter som finns i nuvarande jordregister, stadsregister, fastighetsböcker och tomträttsböcker. Vissa ytterligare

Prop. 1978/79:114

4

uppgifter har tagits in i systemet. Bl,a. redovisas koordinater samt tax­eringsuppgifter för fastigheterna.

Driftsystem 1 som är terminalbaserat har sedan den 1 januari 1976 varit i drift i Uppsala län.

Är 1974 ändrade riksdagen riktlinjerna för den del av fastighetsregis-lerreformen som avsåg fastighetsbeteckningarna (prop, 1974:48, CU 1974:30, rskr 1974:252), Beslutet innebar emellertid inle något ändrat ställningstagande lill hur registreringen skulle anordnas,

Fastighetsdatakommitlén (FADAK), som år 1974 fick i uppdrag att pröva frågan om ett riksomfattande system för faslighetsregistreringen och inskrivningsväsendet, avlämnade i seplember 1976 betänkandet (SOU 1976:56 och 57) Fastighetsdata,

Den 15 februari 1978 beslutade riksdagen om ändrade riktlinjer för faslighelsdataverksamheten (prop, 1977/78:15, CU 1977/78:5, rskr 1977/78:134). Enligt dessa riktlinjer skall under en försia etapp, som omfattar tiden l,o,m, budgetåret 1981 /82, skilda ADB-syslem för FR och IR skapas genom utbrytning ur driftsystem 1, Under etappen skall vidare verksamheten med driftsystem 1 fortsätta i Uppsala län och utvidgas till delar av Gävleborgs och Stockholms län. De överförda uppgifterna avseende dessa områden konverteras efter ombyggnadsarbetet till de nya systemen.

För den första etappen har det samlade medelsbehovet för verksam­heten vid de i fastighelsdataprojeklet deltagande myndigheterna beräknats till 135 milj, kr i 1976 års prisnivå. Inom denna kostnadsram beräknas drygt 600,000 fastigheter kunna bli överförda till de nya systemen.

Regeringen uppdrog den 30 mars 1978 åt CFD, domstolsverket och lantmäteriverket (LMV) att skyndsamt och senast den 31 december 1978 lämna förslag till skilda system för FR och IR under den första etappen i enlighet med riksdagens beslut om ändrade riktlinjer, 1 uppdraget föreskrevs att de nya systemen skulle grundas på följande förutsättningar.

Skilda system för FR och IR skapas genom utbrytning av FR och IR ur driftsystem 1. Övergången till ÄDB sker parallellt för FR och IR, Inskrivningsdag hålls varje arbetsdag. De uppgifter i FR, som behövs i IR, överförs till IR maskinellt. Överföringsprogram m,m, i driftsystem 1 utnyttjas i den utsträckning som detta är möjligl utan att principen om skilda system bryts,

FR och IR ges i slort sett det innehåll som de har i driflsyslem 1 och som FADAK har förutsatt i sitt betänkande. Förslagen bör i fråga om regisierinnehåll, utdata m.m, utformas med ledning av innehållet i en promemoria den 1 mars 1977 (nr 36:5), bilaga 1, som har utarbetats inom justitiedepartementets planerings- och budgetsekretariat.

Systemen skall utformas så att det blir möjligt att utan större kostnader och tidsåtgång ändra verksamhetsområdena för de myndigheter som systemen skall betjäna.

Prop. 1978/79:114

5

FR och IR drivs under den första etappen vid samma datacentral. Systemförslagen skall emellertid utformas så att drift av FR och IR kan ske vid skilda datacentraler eller regionaliseras var för sig under senare etapper, likaväl som att det ena registret kan föras centralt och det andra regionaliseras, allt under förutsättning att i propositionen förutskickad särskild utredning visar att sådana lösningar bör väljas. Nu angivna krav innebär bl,a, att fastighetsbevis och andra handlingar, som tas ut i löpande produktion och innehåller uppgifter ur både FR och IR, inte kan tas fram maskinellt på sätt som nu sker i driftsystem 1,

Systemförslagen skall vara åtföljda av kostnadsberäkningar. Även förslag rill erforderliga författningsändringar bör fogas till systemförslagen.

Systemförslagen skall innehålla förslag rill förfarande för hur de uppgifter, som har lagts in i eller kan komma att läggas in i driftsystem 1, skall föras över till de skilda systemen för FR och IR,

Till fullgörande av uppdraget har myndigheterna den 29 december 1978 avlämnat rapporten "Systemförslag, Skilda system för fastighets-och inskrivningsregister - utbrytning ur driftsystem 1". Rapporten bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Efter remiss har yttranden över rapporten avgivits av domstolsverket, datainspektionen (DI), televerkels ceniralförvaltning, statskontoret, datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA), riks­revisionsverket (RRV), statens planverk, sårbarhetskommittén (SÄRK), Svenska kommunförbundet. Svenska bankföreningen, till vars yttrande Post- och Kreditbanken, PK-banken, har anslutit sig, och Konungariket Sveriges stadshypotekskassa.

Vidare har LMV, Sveriges föreningsbankers förbund. Svenska spar­banksföreningen och Sveriges allmänna hypoleksbank beretts tillfälle att avge yttrande över rapporten.

Lantmätaren Lars Klint har till regeringen givit in promemorior avseende nytt förslag till fastighets- och inskrivningsregister.

Remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

Jag avser atl senare under min föredragning lämna en kortfattad redogörelse för rapporten och remissyttrandena.

3 CFD :s anslagsframställning avseende budgetåret 1979/80

CFD :s framställning om anslag för budgetårel 1979/80 grundar sig på de riktlinjer för fastighetsdataverksamheten som riksdagen lade fast under vären 1978. CFD framhåller att en säker drift av nuvarande system måste tillgodoses i första hand eftersom systemet drivs med rättsverkan. Vid sidan härav prioriterar CFD arbetet med att ta fram de nya ADB-systemen framför annan verksamhet. CFD föreslår därför inte någon ökning av takten för överföring av uppgifter till driftsystem 1. För att

Prop. 1978/79:114

6

göra tiden för ombyggnad till de nya systemen så kort som möjlig kan CFD redan under innevarande budgetår vidta omdisponeringar av resurserna för att anställa ytterligare tio handläggare. Ombyggnads­arbetena måste pågå hela budgetårel 1979/80. Parallelll med ombygg­naden införs fastighetsdatasystemet inom delar av Stockholms och Gävleborgs län. För budgetåret 1979/80 behövs enligt CFD ett anslag om 25,5 milj, kr, och ett tillskott av 15 tjänster utöver de tio nyss nämnda, om CFD:s förslag skall genomföras,

CFD erinrar i sin anslagsframställning om att den ekonomiska ramen för de i projektet deltagande myndigheterna har beräknats till 135 milj, kr. Denna ram är beräknad i 1976 års prisnivå för den första etappen av fastighetsdataprojektet som avser budgetåren 1977/78 - 1981/82, Omräknat enligt konsumentprisindex för juni 1978 uppgår ramen till 164 milj. kr. För budgetåren 1979/80 - 1981/82 återstår därav omkring 112 milj, kr. vilket, fördelat på budgetär, innebär omkring 37 milj, kr, per är. CFD uppger att framställningarna om anslag för fastighetsdataverk­samheten från CFD och övriga berörda myndigheter för budgetåret 1979/80 uppgår till 34,4 milj. kr, CFD framhåller att delta belopp är omkring 2,6 milj. kr. lägre än den fastställda ramen vid en jämn fördel­ning budgetåren emellan. Med utgångspunkt från den fastställda ramen är yrkandena även lägre än det besparingsalternativ som myndigheterna ålagts att redovisa för budgetåret 1979/80,

4 Rapporten med förslag tili skilda system för FR och IR

4.1 Innehållet i FR

Rapporten innehåller tvä alternativa förslag när det gäller innehållet i FR,

Alternativ 1

Enligt huvudalternativet, alternativ 1, föreslås FR, i enlighet med vad som anges i den tidigare nämnda bilagan till promemorian (nr 36:5) från justitiedepartementets planerings- och budgetsekretariat, bestå av huvudregister, koordinatregister, planregister och gemensamhets-anläggningsregister (G A-register).

Dessutom skall enligt alternativ 1 i FR finnas adressregister. När det gäller innehållet i FR har vidare LMV:s förslag till regeringen den 1 november 1978 om ändringar i fastighetsregisterkungörelsen (1974:1059), FRK, beaktats.

Huvudregistret föreslås få samma innehåll i det separata systemet som i driftsystem 1. I huvudregistret ingår enligt förslaget bl,a, uppgifter om avtalsservitut. I FR skall vidare finnas uppgifter om tomträttsupplåtelser

Prop. 1978/79:114

7

och  vissa taxeringsuppgifter.  Övriga  register i   FR  påverkas  ej av delningen.

Alternativ 2

Rapporten innehåller även ett förslag från LMV till ett mer omfattan­de FR, alternativ 2,

FR innehåller enligt detta alternativ samma slag av uppgifter som FR enligt alternativ 1. Därutöver tillförs FR ett antal uppgifter som i alterna­tiv 1 endast finns i IR. Dessa uppgifter avser lagfaren eller taxerad annan ägare, tomträttshavare och inskrivna nyttjanderätter,

4.2      Innehållet i IR

IR skall för levande fastigheter innehålla samma uppgifter som i driftsystem 1, Utöver dessa uppgifter föreslås IR tillföras uppgifter om avregistrerad enhet och vissa uppgifter som ingår i FR i driftsystem 1, Ett av skälen till detta är att IR i driftsystem 1 saknar motsvarighet till fastighetsbokens fastighetsspalt. Ett separat IR förutsätts vidare inne­hålla vissa taxeringsuppgifter,

4.3      Tekniska fr

å

gor

En utbrytning av FR och IR ur driftsystem 1 till två skilda system medför enligt rapporten att de utbrutna systemen kommer att ha samma grundläggande strukturella och funktionella drag som driftsystem 1, Detta medför att de skilda systemen var för sig kommer att till stora delar fungera på samma sätt som driftsystem I, sett frän användarsynpunkt.

Det framhålls vidare att de tekniska förutsättningarna också är desamma som i driftsystem 1, Driften av de båda delade systemen förutsätts ske pä samma typ av dator, Samma styrsystem måste användas i båda systemen. Förutsättningarna ändras inte om FR och IR senare drivs på skilda anläggningar eller regionaliseras, Samma förutsättningar kommer att gälla för varje enskild driftcentral. De system som för drift­system 1 har utvecklats för överföring av uppgifter från de manuellt förda registren till FR och IR kan till stor del användas i oförändrat skick.

I rapporten diskuteras olika tekniska lösningar för kommunikation mellan separata FR och IR, om dessa förläggs till skilda datacentraler. En av lösningarna bygger pä att det allmänna datanätet utnyttjas. En annan lösning utgår frän s.k, fast uppkopplade nät eller s.k, förhyrda ledningar, I rapporten konstateras att några långsiktiga slutsatser beträf­fande valet av teknisk lösning inte kan dras nu och att detta inte heller är nödvändigt, eftersom de båda systemen ätminstone under utbygg­nadsetapp 1 skall drivas pä samma anläggning.

Prop. 1978/79:114

8

I avvaktan pä det allmänna datanätets utveckling fram till mitten av 1980-talet anses i rapporten fasta nät vara alt föredra. Det allmänna datanätet kan knappast komma in som ett alternativ före nämnda tid­punkt. Utvecklingsarbetet mäste därför tills vidare bygga pä fast upp­kopplat nät.

Vid drift pä tvä skilda datacentraler förutsätts FR och IR kommuni­cera pä följande sätt.

Datorer

teLef

ö

rbindelse

Termi­naler

Datorerna har kontakt genom s,k, styrsystem eller genom särskilda s,k. kommunikationsdatorer i de skilda datacentralerna, I båda fallen fungerar datorerna som terminaler gentemot varandra. Frågor kan ställas till IR från terminal ansluten till FR via teleförbindelsen. På samma sätt kan frågor göras i FR frän terminal ansluten till IR, Upp­gifter kan vidare sändas över teleförbindelsen från FR till IR och vice versa. För att möjliggöra kommunikation mellan systemen införs ett s,k, fristående gränssnitt mellan FR och IR,

4.3.1 Aviseringar

FR gör aviseringar till IR och inskrivningsmyndighet (IM) samt till lokal skattemyndighet, pastorsämbete, byggnadsnämnd och fasiighets­bildningsmyndighet (FBM), FR mottar aviseringar från IM, IR och länsstyrelse,

IR aviserar uppgifter till FR, fastighetsregistermyndighet, lokal skat­temyndighet och statistiska centralbyrån (SCB), IR fär aviseringar från FR och länsstyrelse.

Omfattningen av aviseringen redovisas kortfattat i det följande.

Meddelanden från länsstyrelse till FR

Aviseringen från länsstyrelse till FR avser taxeringsuppgifter. Den görs en gång per år och omfattar 3,5 milj, ärenden vart femte år efter allmän fastighetstaxering och 300,000 ärenden andra är, Aviseringen görs via magnetband.

Meddelanden från FR rill IR

Uppgifter ur FR tillförs IR dagligen, I vissa fall underrättas IM om aviseringen,   i   andra   fall   sker  ingen   sädan   underrättelse.   Antalet

Prop. 1978/79:114

9

aviseringar av det senare slaget beräknas till 175,000 per år. De förra avser omkring 93,000 ärenden per år.

Sett från tekniska synpunkter tillgår nämnda aviseringar så atl upp­gifter hämtas en gång varje dag ur den s,k. driftloggen för FR och sänds till IR via teleförbindelsen.

Andra aviseringar från FR

Avisering från FR till lokal skattemyndighet, pastorsämbete, byggnadsnämnd och FBM skrivs ut i datacentralen och sänds per post ull nämnda myndigheter. Antalet ärenden, som skall aviseras till lokal skattemyndighet och pastorsämbete, beräknas till 350,000 per år, övriga till 175,000 per år,

Avisering till lokal skattemyndighet och pastorsämbete kan på sikt göras via riksskatteverkets dator. Denna maskinella avisering förutsätts inte passera över teleförbindelsen mellan FR och IR.

Kommun som utnyttjar adressregistret aviseras ändringar i registret sex - tolv gånger om året.

Meddelanden från länsstyrelse till IR

Aviseringen frän länsstyrelse till IR är av två slag. Taxeringsuppgifter aviseras en gäng per år. Antalet aviseringstillfällen är detsamma som för FR, dvs. 3,5 milj. ärenden vart femte år efter allmän fastighetstaxering och 300,000 ärenden övriga år.

Därutöver aviserar länsstyrelse varannan vecka förändringar i adresser och civilstånd samt beslut om omyndighet för ägare. Dessa aviseringar beräknas omfatta 500,000 ärenden per är,

Aviseringarna från länsstyrelse sker per magnetband.

Meddelanden frän IR rill FR

Om FR får det mera begränsade innehåll som tidigare beskrivits som alternativ I, skall tomträttsupplåtelse dagligen aviseras från IR till FR via teleförbindelsen mellan systemen. Antalet ärenden beräknas till 2,000 per år, Avtalsservitut aviseras till FR på samma sätt. Antalet sådana ärenden beräknas till 15,000 per år.

De aviseringar som har angivits för alternativ I krävs också om FR får ett innehåll enligt alternativ 2, Dessutom tillkommer aviseringar från IR rill FR i fräga om lagfarter och adressändringar m,m, och inskrivna nyttjanderätter. Antalet lagfartsärenden och adressändringar m.m. uppgår till omkring 1,4 milj. och antalet inskrivna nyttjanderätter till ungefär 15.000 per år.

Meddelanden frän IR i andra fall

Sökta lagfarter m,m. aviseras till lokal skattemyndighet en gäng per månad, I driftsystem 1 görs aviseringen med hjälp av en kopia av

Prop. 1978/79:114

10

dagboksbladet.   Pä sikt  kan  avisering  ske  maskinellt  frän  IR till riksskatteverket,

Aviseringen till SCB sker månadsvis och avser rättsstatistik. Under­laget består av uppgifter på magnetband och en lista,

4.4      Systemen från användarsynpunkt m.m.

Det framhålls i rapporten att registermyndigheternas ärendehand­läggning inte förändras vid en övergång till de föreslagna skilda systemen för FR och IR,

Grundprincipen för uttag av information är enligt förslaget att man vänder sig till det system i vars register den sökta uppgiften ingår. Användare som i sin verksamhet behöver bäde FR- och IR-uppgifter får alltså vända sig till båda systemen. Via en och samma terminal kan man ställa en fråga först till det ena systemet och sedan till det andra. Man kan däremot inle genom en enda fråga via terminal få uppgifter ur både FR och IR,

Vill man ha skriftlig information från något register i form av register­utdrag, gravationsbevis eller liknande är principen densamma. Man vänder sig till det system som har uppgiften i fråga. Det nu sagda hindrar emellertid inte att sammanställd information kan tas fram efter bear­betningar i specialprogram som finns för t,ex, upprättande av fastighetsägareförteckningar.

Enligt förslaget kommer av de officiella dokumenten fastighetsbevi­set, samfällighetsbeviset och gravationsbeviset att ändras. Fastighets­beviset, som hittills har tagit upp såväl fastighetsregister- som inskriv­ningsuppgifter, kommer att redovisa enbart fastighetsregisterinforma­tion, uppgift om att tomträtt är upplåten i fastigheten samt vissa taxeringsuppgifter, Gravationsbeviset utökas med uppgift om tidigare registerbeteckning.

Hittills har CFD genom en begränsad uppdragsverksamhet tillgodo­sett vissa behov av uppgifter för samhällsplaneringen. Även i de delade systemen skall enligt rapporten en sådan verksamhet bedrivas för att lillgodose både allmänhetens och myndigheters behov av sådana upp­gifter. Med hjälp av särskilda datorstödda rutiner kan man enligt rap­porten räkna med att de fördelar för samhällsplaneringen m,m, som erhållits med driflsyslem I kan uppnås även vid de nya, delade systemen. Kostnaderna för de produkter som kräver tillgång till information ur bäde FR och IR kommer dock att öka,

4.5     Resurs- och kostnadsberäkningar

Under utredningsarbetet har beräkningar gjorts beträffande behovet av resursinsatser för omläggningsarbetet till de två skilda systemen.

Prop. 1978/79:114

11

Enligt rapporten uppgår de erforderliga resursinsatserna till 54 person­år. De sammanlagda kostnaderna för delningen beräknas till 21,6 milj, kr.

Övergången till de nya systemen beräknas enligt rapporten kunna ske i mitten av år 1981, om man följer de planer och prioriteringar som CFD redovisat i anslagsframställningen för budgetåret 1979/80. Planerna förutsätter emellertid insatser redan tidigt våren 1979. De kräver bl.a. alt personalstyrkan vid CFD ökas med tio tjänsier redan i början av 1979. Ytterligare 15 tjänster behövs under budgetåret 1979/80.

I prop. 1977/78:15 om ändrade riktlinjer för faslighelsdataverksam­heten har medelsbehovet för verksamheten vid de i projektet dellagande myndigheterna under en första femårsetapp beräknats till 135 milj, kr, i 1976 års prisnivå. Enligt rapporten är detta belopp tillräckligt för de åtgärder som planeras under etappen, dvs, delningsarbetet, fortsatt drift och successiv utvidgning av driftsystem 1 i Stockholms och Gävleborgs län, konvertering av driftsystem I till de nya skilda systemen och över­föring av drygt 600,000 fastigheter till dessa.

5 Remissyttrandena

5.1      Integrerade eller separata system

Domstolsverket, DI, statskontoret, RR V och SÅRK uttalar sig för separata system för FR och IR,

Två remissinstanser, planverket och Konungariket Sveriges stadshypo­tekskassa, föredrar driftsystem 1,

Svenska kommunförbundet anser att den aviserade utredningen om regionalisering m.m, bör föreligga, innan regeringen tar ställning till systemförslaget. Under tiden bör driflsyslem 1 utnyttjas vid det pågåen­de reformgenomförandet.

5.2      Synpunkter på de föreslagna separata systemen

Domstolsverket tillstyrker att driftsystem 1 delas i enlighet med systemförslaget.

Planverket anser att FR bör få det innehåll som LMV förordar, om driftsystem 1 skall delas.

Svenska bankföreningen anser att de två föreslagna systemen innebär en i princip väl avpassad uppdelning av driftsystem 1, sett frän användarsynpunkt. Föreningen anför dock vissa synpunkter beträf­fande innehållet i IR.

Övriga remissinstanser, som har uttalat sig för separata system, av­styrker förslaget eller anser att det måste ses över på flera punkter. Till denna grupp hör DI, statskontoret. RRV och SARK.

Prop. 1978/79:114

12

5.3 Hur bör delade system utformas?

5.3.1   InnehåU i FR och IR

Flertalet remissinstanser har i sina yttranden inte gätt in på frågan om innehållet i IR, Bankföreningen har i princip godtagit förslaget men har dock uttalat önskemål om att gatuadress och äldre fastighetsbeteck­ningar bör vara sökbegrepp i IR vid sidan av gällande fastighetsbeteck­ning. Föreningen uttalar vidare önskemål om att bl,a, civilstånd och omyndighet bör anges i gravationsbevis.

Beträffande innehållet i FR uttalar sig planverket för det utvidgade innehåll som LMV har föreslagit. Kommunförbundet anser sigintekunna ta ställning i frågan utan ytterligare utredning.

De remissinstanser som i övrigt har yttrat sig i frägan avstyrker LMV:s förslag till utvidgat innehåll i FR (alternativ 2), SÅRK anser sålunda att FR närmast skulle fä karaktären av ett totalt befolkningsregister i den mening uttrycket har använts i samband med datalagen (1973:289), SÄRK godtar därför inte förslaget frän integritets- och sårbarhets-synpunkter. DI och statskontoret uttalar sig i samma riktning. Stats­kontoret framhäller dessutom att de planerade aviseringarna mellan IR och FR enligt LMV:s förslag leder till ett myckel komplext system. RR V har med liknande motiveringar också avstyrkt förslaget.

När det gäller det föreslagna innehållet i FR enligt alternativ 1 ifråga­sätter statskontoret behovet av taxeringsuppgifter. Statskontoret anser sig inte ha underlag för att uttala sig om behovet av uppgifter om tomträttsupplåtelser och avtalsservitut,

5.3.2   Tekniska frågor

DI, statskontoret, RRV och SÅRK redovisar likartade synpunkter på frågan hur de delade systemen bör utformas och hur de tekniska sam­banden mellan dem skall ordnas. De fyra remissinstanserna diskuterar i sina yttranden särskilt frågan hur separata FR och IR bör fungera, om de placeras i skilda datacentraler. De vänder sig särskilt mot den förordade tekniska lösningen med sammankopplade datorer, mot avi-seringstekniken och mot den valda lösningen för terminalåtkomst. Som skäl åberopas framför allt att den föreslagna aviseringstekniken och lösningen för terminalåtkomst leder till starka bindningar mellan de skilda systemen, vilket medför ökad komplexitet och kraftiga begräns­ningar när det gäller möjigheterna rill regionalisering av systemen var för sig.

När det gäller avisering från FR till IR godtar statskontoret sättet att fånga uppgifter ur den s.k. FR-loggen, Statskontoret tillstyrker ocksä det s,k, fristående gränssnittet. Däremot avstyrker statskontoret bestämt den föreslagna teleförbindelsen och förordar en enklare och billigare avise-ringsmetod än den teknik som systemförslaget förutsätter.

Prop. 1978/79:114

13

Om det s,k. endagsintervallet, dvs. handläggning av inskrivnings­ärenden varje dag, kräver avisering enligt den föreslagna tekniken anser statskontoret och RRV att bestämmelserna om detta intervall bör om­prövas. Statskontoret ifrågasätter om nägon avisering mellan IR och FR behövs. Om behov av sådan avisering bedöms föreligga bör också den enligt statskontorets mening ske på enklast möjliga sätt. Liknande syn­punkter anförs av DAFA, RRV och SARK.

I fråga om terminalåtkomst rill både FR och IR hävdar DI, stats­kontoret, RR[REDACTED_EFTERNAMN]

SARK att de inte kan godtaga del krav som ställts upp om att både FR och IR skall vara åtkomliga från samma terminal, om detta förutsätter den sammankoppling av datorer som den förordade tekniska lösningen innebär, DAFA erinrar om atl uibyggnaden av del allmänna datanätet med största sannolikhet på sikt kommer att innebära tekniska förutsättningar för uppkoppling från en och samma terminal till valfritt dataregister.

Det allmänna datanätet är enligt televerkets centralförvaltning väl lämpat för de föreslagna systemen. Förvaltningen framhåller att nätet ger en mycket god flexibilitet och en bättre service än vad förhyrda ledningar - ett s.k, fast uppkopplat nät - ger. Vitala delar av det allmänna nätet är dubblerade. Allmänna datanätet planeras enligt förvaltningen bli utbyggt sä att det inte bör vara några problem att ta in FR och IR under år 1982,

5.4 Koordinatsättningen

DI och SARK tar upp frågan om koordinatsättningen och användningen av koordinater. Båda remissinstanserna pekar på riskerna med koordinattillämpningarna, sett frän integritets- och sårbar­hetssynpunkt, I det sammanhanget nämns särskilt del s,k, koordinatsatta personbandet. Bandet innehåller personnummer, fastighetsbeteckning och fastighetskoordinater för varje person i länsstyrelses personband.

5.5 Kostnader

Statskontoret utgär från att resursbehovet och kostnaderna för system­utveckling och därmed jämförbara kostnader under etapp I blir avsevärt lägre än beräkningarna i systemförslaget, om de ändringar godtas som statskontoret har förordat. Totalkostnaderna för tiden efter den första etappen kan inte nu beräknas med nägon större grad av säkerhet. Nya kalkyler för etapp 2 och senare etapper bör upprättas, när ställning tagits till frågan om regionalisering och andra frågor som påverkar kalkylerna. Kalkylerna bör enligt statskontoret redovisa FR, IR och system för samhällsplaneringen var för sig. De bör inte bara redovisa kostnader utan även beräknade intäkter. Liknande synpunkter har anförts av RR V.

Prop. 1978/79:114

14

6 Föredraganden

6.1      1978 års principbeslut

Enligt de av riksdagen är 1978 beslutade riktlinjerna för fastighets­dataverksamheten skall under en första etapp, som omfattar tiden t,o,m, budgetåret 1981/82, skilda system för fastighelsregistret (FR) och inskrivningsregistret (IR) skapas genom utbrytning ur driftsystem 1, Verksamheten med driflsyslem 1 skall fortsätta i Uppsala län samt utvidgas till delar av Gävleborgs och Stockholms län, Uppgifier som har förts in i driftsystem 1 konverteras efter ombyggnadsarbetet till de nya skilda systemen. Det samlade medelsbehovet för verksamheten under denna etapp har beräknats till 135 milj, kr, i 1976 års prisnivå. Drygt 600,000 fastigheter beräknas under etappen bli överförda till de nya systemen,

1 den proposition som låg till grund för riksdagens beslul (prop, 1977/78:15) förutsattes atl visst kompletterande utredningsarbete skulle bedrivas under den första etappen. Utredningsarbetet borde enligt propositionen inledas med att centralnämnden för fastighetsdata (CFD), domstolsverket och lantmäteriverket (LMV) fick i uppdrag att skyndsaml lämna systemförslag för de nya skilda systemen. Under loppet av den första etappen borde också visst mera långsiktigt utred­ningsarbete utföras. Detta skulle avse bl,a, lämplig omläggningslakt för senare etapper, frågor om regionalisering och integritet samt organisa­toriska frågor,

6.2      Rapporten med förslag till skilda system för FR och IR

Sedan regeringen genom beslut den 30 mars 1978 uppdragit ål CFD, domstolsverket och LMV att lämna förslag till skilda system för FR och IR under den första etappen i enlighet med de beslutade riktlinjerna, har myndigheterna den 29 december 1978 avlämnat rapporten Systemför­slag, Skilda system för fastighets- och inskrivningsregister - utbrytning ur driftsystem 1, Rapporten har remissbehandlats.

Rapporten behandlar bl.a, frågorna om innehåll i FR och IR saml tekniska frägor om kommunikation mellan separata system för FR och IR, Rapporten innehåller också resurs- och kostnadsberäkningar,

6.3     Skilda system för FR och IR

Under remissbehandlingen av rapporten har flera av remissinstanser­na gått in på frågan om FR och IR skall vara integrerade i tekniskt avseende, liksom i driftsystem 1, eller om de skall utgöra separata system. Härvid har datainspektionen (Dl), statskontoret, riksrevisions-

Prop. 1978/79:114

15

verket (RRV) och sårbarhetskommittén (SÄRK) ansett atl FR och IR skall utgöra separata system så som statsmakterna beslöt år 1978. 1 yttrandena från dessa remissinstanser framhålls bl,a, att driftsystem 1 präglas av hög teknisk ambitionsnivå och stor komplexitet samt att komplexa system medför sämre möjligheter att tillgodose integritets-, säkerhets- och sårbarhetssynpunkter. Separata system innebär klara för­delar sett från dessa utgångspunkter.

Planverket och Konungariket Sveriges stadshypotekskassa föredrar driftsystem 1, Svenska kommunförbundet anser att den aviserade utred­ningen om regionalisering m,m, bör föreligga, innan regeringen tar ställning till systemförslaget.

Spörsmål som har betydelse för frågan om integrerade eller separata system för FR och IR har nyligen behandlats i propositionen (1978/79:121) om användningen av ADB inom statsförvaltningen (data­politiska propositionen), I propositionen anger föredragande departe­mentschefen att en grundläggande utgångspunkt måste vara att ADB är ett hjälpmedel i myndigheternas verksamhet. Det övergripande målet för användning av ADB inom statsförvaltningen måste därför vara att ADB skall bidra till att tillgängliga resurser utnyttjas effektivare eller att verksamheten förbättras i andra avseenden.

Synen pä ADB som ett hjälpmedel medför enligt den datapolitiska propositionen att ansvaret för användningen av ADB normalt bör knytas till den myndighet i vars verksamhet ADB används,

I propositionen förs vidare fram uppfattningen att datordrift, som är av större omfattning, i första hand bör ske för varje verksamhet eller ADB-system för sig, dvs, i form av "dedicerad" eller myndighetsspecifik drift. Som skäl för detta anförs bl,a, att samordnad datordrift medför problem i en rad avseenden. Bl,a, begränsas de för resp. verksamhet ansvariga myndigheternas möjligheter att påverka ADB-systemens utformning och drift. Vidare kan samordning medföra nackdelar i fräga om säkerhet och sårbarhet.

De skäl, som jag i 1978 års proposition om ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten anförde för en uppdelning av driftsystem 1 i skilda system för FR och IR, har vunnit starkt stöd både av innehållet i den datapolitiska propositionen och av vad som har framkommil under remissbehandlingen av rapporten med systemförslag rörande skilda system. Jag utgår härvid från att IR, vid vilket ärendena till allt avgöran­de del är av rent juridisk nalur, i framtiden liksom hittills skall vara knutet till domstolsväsendet likaväl som FR har en given anknytning till lantmäterimyndigheterna. Till vad jag har sagt i del föregående kommer atl innehållet i rapporten visar att man inte behöver hysa några farhågor i fråga om möjligheterna att från driftsystem I bryta ut skilda system för FR och IR, Utvecklingen både inom fastighetsdataprojektet och på det datapolitiska området ger sålunda enligt min mening slöd för 1978 års

Prop. 1978/79:114

16

principbeslut om uppdelning av driftsystem 1 i skilda system för FR och IR, Med hänsyn härtill anserjag att det inle föreligger skäl att ompröva beslutet.

6.4 Innehåll i FR och IR

Flertalet remissinstanser har i sina yttranden inte gått in på frågan om innehållet i IR, Bankföreningen har i princip godtagit förslaget men har dock uttalat önskemål om att vissa ytterligare uppgifier förs in i registret. Jag är för min del inte beredd att i denna del tillstyrka att ambitionsnivån höjs i förhällande till det framlagda förslaget. Jag godtar därför system-förslaget i denna del.

I fräga om innehållet i FR föreligger i rapporten två förslag. Huvud­förslaget, alternativ I, bygger på den ambitioiisnivå som gäller för nuvarande manuella fastighetsregister med tillägg för uppgifter om av­talsservitut, tomträttsupplätelser och vissa taxeringsuppifter. Det andra förslaget, alternativ 2, som utarbetats av LMV, avser ett mera omfattan­de FR. Enligt detta alternativ skall FR också tillföras uppgifier om lagfaren ägare, inskriven tomträttshavare, ägare enligt taxeringslängden samt uppgifter om inskrivna nyttjanderätter.

Vad först gäller förslaget om ett innehåll i FR enligt alternativ 2 har flertalet remissinstanser, som uttalat sig i frägan, avstyrkt en lösning enligt detta förslag.

Planverket har, under förutsättning att driflsyslem I delas, uttalat sig för ett innehåll enligt alternativ 2. Kommunförbundet har inte ansett sig kunna ta ställning utan ytterligare utredning.

LMV och planverket anser att det finns skäl som talar för att FR görs mer omfattande än alternativ I förutsätter. LMV har i rapporten bl.a. framhållit att det alternativ verket förordar gör det möjligt att ulveckla FR bl.a. för att rationalisera fastighetsbildningsproceduren som helhet, dvs. handläggningskedjan fastighetsbildning fastighetsregistrering.

Skälen för ett mer omfattande FR mäste enligt min mening vägas mot kostnaderna för ett sådant FR och mot de olägenheter som är förbundna med den stora mängd maskinella aviseringar som ett sådant register förutsätter. Om man stannar för den lösning som förordas av LMV och planverket är det sannolikt ofrånkomligt att det uppstår datatekniska bindningar mellan FR och IR av den art som man vill undvika genom uppdelningen av driftsystem I i två skilda system. Handlingsfriheten blir också mer begränsad i fråga om val av olika lösningar för FR och IR i en framtid. Det gäller bl,a. valet ay olika regionaliseringsalternativ. Den begränsade handlingsfriheten är vidare en nackdel vid framtida val av lösningar till följd av förändrade behov inom de olika verksamhetsom­råden som de tvä systemen i första hand skall betjäna. Ett starkt skäl mot att i FR föra in uppgifter om ägare eller tomträttshavare är vidare att

Prop. 1978/79:114

17

även FR därigenom skulle bli ett mycket omfattande personregister i datalagens mening.

En lösning efter de linjer som LMV och planverket förordar skulle emellertid fä övervägas trots de olägenheter jag nyss har nämnt, om de som i första hand skall använda FR inte på annat sätt skulle kunna få en snabb och enkel åtkomst till uppgifter också i IR, Under etapp 1 kommer emellertid användare av både FR och IR att fä i stort sett samma service som i driftsystem 1, Detta gäller även om uppgifter om lagfaren ägare, inskriven tomträttshavare, ägare enligt taxeringslängden och uppgifter om inskrivna nyttjanderätter inte förs in i FR utah endast i IR, Utan att tekniska bindningar skapas mellan systemen kan åtkomst till FR och IR ordnas från en och samma terminal under etapp 1, eftersom systemen skall ligga i samma dator under denna tid, Samma förutsättning be­träffande terminalåtkomst bör enligt min mening gälla också för etapp 2 och senare etapper, även om FR och IR dä placeras på skilda data­centraler. Jag behandlar den frägan närmare under avsnittet tekniska frågor (6.5).

När det sedan gäller huvudalternativet, alternativ I, bygger innehållet i FR i princip på en datorisering av nuvarande fastighetsregister med de tillägg som har angetts i det föregående. Statskontoret har i sitt yttrande över förslaget tagit upp frägan om behovet av uppgifter i FR om avtals­servitut, tomträttsupplåtelser och vissa taxeringsuppgifter. Dessa upp­gifter skall enligt vad jag nyss har förordat finnas i IR, Den lösning jag har förespråkat när det gäller terminalätkomst till FR och IR leder enligt min mening fram till att det kan ifrågasättas om det kommer att föreligga ett tillräckligt behov av att anteckna här avsedda uppgifter i både FR och IR.

När det gäller avtalsservitut innehåller IR enligt rapporten endast anteckningar beträffande fastighet som belastas av servitutet. Däremot görs inte nägon anteckning i IR beträffande den eller de fastigheter till vars förmån servitutet gäller. Sådana uppgifter antecknas emellertid i FR.

Med hänsyn till vad jag nu harsagt anserjag att det föreligger skäl för att uppgifter om avtalsservitut även antecknas i FR. Beträffande tomt­rättsupplåtelser och taxeringsuppgifter finns inte något motsvarande skäl för dubbelregistrering,

I rapporten förutsätts att uppgifter ur FR och IR skall kunna ställas samman satsvis för bl.a, samhällsplaneringens behov, även om FR och IR förläggs rill två eller flera datacentraler. Sammanställningar av detta slag görs redan nu i driftsystem 1, om än i begränsad omfattning. Även jag utgår frän att sammanställningar av detta slag skall kunna göras med utgängspunkt från uppgifter i separata FR och IR. Möjligheterna att satsvis ställa samman uppgifter frän separata FR och IR minskar inte om taxeringsuppgifter och uppgifter om tomträttsupplåtelser endast finns i

2 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 114

Prop. 1978/79:114

18

IR, I vilken utsträckning sådana sammanställningar bör göras fär den fortsatta utvecklingen i projektet och pä samhällsplaneringens område utvisa.

Med hänsyn till storleken av systemen, komplexiteten och den långa omläggningstiden är det, som bl,a, statskontoret har framhållit, angeläget att man inte genom olika ätgärder förlänger eller försvårar omläggningen av FR och IR till ADB och därmed utnyttjandet i hela landet av datordriftens obestridliga fördelar jämfört med den nuvarande manuella hanteringen.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört anserjag atl uppgifier om avtalsservitut bör ingå i FR men att FR inte bör tillföras vare sig taxeringsuppgifter, uppgifter om tomträttsupplåtelser eller de ytterligare uppgifter som har föreslagits av LMV,

6.5 Tekniska frågor

1 direktiven för uppdraget att utarbeta förslag till skilda system för FR och IR angavs bl,a, att systemförslagen skulle vara utformade så att drift av FR och IR kunde ske vid skilda dalacentraler eller regionaliseras var för sig under senare etapper likaväl som att det ena registret skulle kunna föras centralt och det andra regionaliseras.

För det fall att FR och IR föriäggs till två skilda datacentraler redo­visas i rapporten en lösning, där datorerna med de båda systemen kopplas samman genom en teleförbindelse, Avisering mellan FR och IR sker över denna förbindelse. Terminaler som är anknutna till FR kan genom teleförbindelsen söka i IR, Motsvarande gäller för terminaler, som är anknutna till IR, när det gäller sökning i FR, Terminalerna förutsätts vara anslutna till s,k, fasl uppkopplade nät.

Den nu angivna lösningen har kritiserats starkt av främst Dl, stats­kontoret, RRV och SÄRK, DI anser att en sådan lösning blir än mer komplex än den som förekommer i driftsystem 1, De övriga instanserna anför liknande synpunkter. Lösningen sägs också leda till minskad handlingsfrihet i fräga om framtida val när det gäller förläggning av dalordriften för de separata systemen.

Det är enligt min mening givet att ett sådant tekniskt beroende mellan FR och IR inte får byggas upp under etapp 1 att drift av FR och IR vid två eller flera datacentraler under etapp 2 och senare etapper försväras. Det tekniska beroendet bör inte tillåtas bli större än som är nödvändigt för den planerade och mycket angelägna rationaliseringen av verksamheten vid fastighetsregistermyndigheterna och inom inskriv­ningsväsendet. Frän dessa utgångspunkter är det viktigt atl tekniken för aviseringar mellan främst FR och IR väljs med omsorg och att frågan om hur FR och IR skall kunna näs från terminaler ägnas särskild uppmärksamhet.

Prop. 1978/79:114

19

Det är enligt min mening klart att den tekniska lösningen för avise­ringar mellan systemen kan ha avgörande betydelse för valfriheten i fråga om systemstruktur och förläggning av datordrift under etapp 2 och senare etapper i projektet.

Jag anser det inte lämpligt att under etapp 1 automatisera aviseringar av avtalsservitut, I driftsystem 1 sänder inskrivningsmyndigheten en kopia av dagboksbladet i ett sådant ärende samt avskrift av avtalet till fastighetsregistermyndigheten för åtgärd. Inte heller i övrigt bör man enligt min mening öka automatiseringsgraden när det gäller aviseringar, om det leder till tekniska bindningar mellan systemen som försvårar förläggning av driften till två eller flera datacentraler.

Jag har inte något all erinra mot att aviseringen från FR till IR görs på maskinläsbart medium. 1 likhel med bl.a. statskontoret finner jag emel­lertid att aviseringen inte behöver göras över fasl uppkopplat nät. Jag förutsätter att aviseringar mellan separata FR och IR under etapp I utformas så att omfattande och kostsamma ombyggnadsarbeten inte blir nödvändiga om FR och IR läggs på två eller flera datacentraler,

I likhet med bl,a, statskontoret anserjag att den i rapporten planerade tekniska lösningen för terminalåtkomst medför bindningar mellan FR och IR som inte är godtagbara. Det s,k, allmänna datanätet har inte dessa nackdelar. Televerket bygger nu ut detta nät som inte kräver någon särskild teleförbindelse mellan FR och IR, om systemen ligger på olika datacentraler. Nätet är nämligen konstruerat sä att det är möjligt atl nå olika datacentraler direkt från en och samma terminal.

Det tekniska beroendet mellan FR och IR kan i det allmänna data­nätet begränsas till ett minimum. Detta nät kommer dessutom att er­bjuda en rad andra fördelar framför fast uppkopplade nät. Det blir tillförlitligare och säkerhetsfrågorna blir bättre tillgodosedda. Terminal­användarna får en bättre service även i andra avseenden. Terminalerna skall t.ex. kunna användas för frägor i säväl FR och IR som andra dataregister i nätet. Med hänsyn härtill och till vad televerket har upplyst i sitt remissyttrande om möjlig tidpunkt för anslutning av FR och IR till det allmänna datanätet anserjag att planeringen för senare etapper bör inriktas på att FR och IR kommer att utnyttja detta nät för dataöverföring.

Under remissbehandlingen har statskontoret och RRV anfört att be­stämmelserna om daglig handläggning av inskrivningsärenden, det s,k, endagsintervallet, bör omprövas om dessa bestämmelser kräver daglig avisering frän FR, I anledning härav vill jag framhålla att reglerna om endagsintervall har tillkommit bl,a. för att skapa en jämn fördelning av arbetet vid inskrivningsmyndigheterna, Detla intresse gör sig alltjämt gällande med oförminskad styrka. Jag är därför inte beredd att förorda någon ändring i aktuellt hänseende. Om antalet aviseringstillfällen kan begränsas inom ramen för ett endagsintervall inom inskrivningsväsen-

Prop. 1978/79:114

20

det utan att detta medför några nämnvärda effekter pä fastighetsregistre-rtngsverksamheten, har jag däremot självfallet inte något atl erinra mot en sädan begränsning. Frågan fär uppmärksammas under senare etapper,

6.6 Det fortsatta arbetet under etapp 1

Sammanfattningsvis förordarjag att arbetet under den första etappen på att verkställa riksdagens principbeslut om skilda system för FR och IR fullföljs med de preciseringar som jag har förordat i det föregående. Jag utgår frän att det fortsatta arbetet i projektet kommer atl läggas upp enligt de riktlinjer för handläggningen av ärenden angående utveckling och drift av ADB-system som har angivits i den datapolitiska propositionen.

Anledning saknas att f,n, frångå målsättningen atl under den första etappen föra över drygt 600,000 fastigheter till de nya systemen.

Det kan senare visa sig nödvändigt att förlänga tiden för etapp 1, om utvecklingen av de nya systemen och överföringen av uppgifter till dessa inte hinns med under den fastlagda tiden för etappen.

Det samlade medelsbehovet för verksamheten under den första etappen beräknades i 1978 ärs principproposition till 135 milj, kr. i 1976 ärs prisnivå. I rapporten har uppgivits att förslagen kan genomföras inom den angivna kostnadsramen. De förändringar i förhällande till de framlagda förslagen som jag har förordat i det föregående torde leda till ett lägre samlat medelsbehov under perioden än om dessa förslag genomförs. Arbetet under etapp 1 bör följaktligen kunna fullföljas inom den beräknade medelsramen.

Det utredningsarbete för etapp 2 och senare etapper som jag förordade i princippropositionen bör sättas igång så snart som riksdagen har tagit ställning till den datapolitiska propositionen och till vad jag har anfört nu.

Jag avser att för detta utredningsarbete senare föreslå regeringen att bemyndiga mig att tillkalla en kommitté med parlamentarisk förankring. Utredningsarbetet bör bedrivas med utgångspunkt frän riksdagens ställ­ningstaganden till den datapolitiska propositionen, till 1978 års princip­beslut om fastighetsdataverksamheten och till vad jag har anfört i det föregående. En huvuduppgift för utredningen blir att föreslå en klart avgränsad andra etapp, som bör avse en period av omkring fem år. Kommittén bör lämna förslag rill omläggningstakt för denna period och organisation för datordriften under perioden. Kommittén bör vidare behandla motsvarande frågor för senare etapper. Andra vikriga frågor som bör utredas gäller olika regionaliseringsalternariv och därmed sam­manhängande spörsmål om integritet och sårbarhet. Kommittén bör ocksä överväga ansvarsfrågorna för FR och IR under uppbyggnadstiden

Prop. 1978/79:114

21

och vid fullt utbyggda system. Kommittén bör vidare fä till uppgift att behandla vissa frägor som gäller koordinatregistrering och olika data­bearbetningar med utgångspunkt från de registrerade koordinaterna.

Mot bakgrund av vad jag nu har anfört beträffande fastighetsdata­verksamheten under de närmaste åren förordarjag att anslaget till CFD för budgetåret 1979/80 beräknas i enlighet med CFD:s förslag. Jag har därvid utgått från att CFD kommer att tas i anspråk för att biträda den förenämnda kommittén i olika frågor. Jag räknar t,v, inte med att antalet tjänster vid CFD behöver utökas med mer än en.

7 HemstäUan

Under hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen

att till Centralnämnden för fastighetsdata för budgetaret 1979/80 anvisa ett förslagsanslag av 25 500 000 kr.

8 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredraganden har lagt fram.

f   L    1 CENTRALN

Ä

MNDEN FOR                                                        Bilaga 7

UU FASTIGHETSDATA

D/

D()ni.st(ils\'crkci

Lantm

ä

teriverket

SYSTEMFORSLAG

Skilda system f

ö

r  fastighets-och

inskrivningsregister

 utbrytning ur driftsystem 1

Prop. 1978/79:114

CENTRALN

Ä

MNDEN

F

Ö

P FASTIGHETSDATA

DOMSTOLSVERKET LANTM

Ä

TERIVERKET

MISSIV 1978-12-29

Dnr

CFD 39/78 Exp 204 DV 1537-1978 LMV 321-514-78

Till REGERINGEN Justitiedepartementet

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata, domstolsverket och lantm

ä

teriverket

ö

verl

ä

mnar h

ä

rmed systemf

ö

r­slag f

ö

r nya fastighetsdatasystern enligt uppdrag 1978-03-30.

Myndigh.eternas beslut i 

ä

rendet bifogas.

Vidare bifogas en s.nrskild skrivelse fr

å

n perso-nalf

ö

rf-Ti nq.irm vid -Ft;.

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

/ :at3 B

ö

rjesBon

:-

 d

sten '.'Jickbom

Prop. 1978/79:114

CENTRALNÄMNDEN FÖR   FASTIGHETSDATA

PROTOKOLLSUTDRAG 1978-12-18

1 (2)

Utdrag ur protokoll fr

å

n CFDs styrelse 1978-12-18

N

ä

rvarande:   Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], ordf

ö

rande B

ö

rje Alpsten Sune[REDACTED_EFTERNAMN] Mats B

ö

rjesson Torsten[REDACTED_EFTERNAMN] Rune[REDACTED_EFTERNAMN] G

ö

sta Pellb

ä

ck

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf Bj

ä

lkefors

Allan Flood

Bo Linden

Nils-G

ö

ran[REDACTED_EFTERNAMN], sekreterare

Olof Wastesson

Ä

rende

Beslut

Systemf

ö

rslag f

ö

r nya fastighetsdatasystem

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

Systemf

ö

rslagen skall 

ö

ver­l

ä

mnas till regeringen.

S

ä

rskilt yttrande av leda­moten Pellb

ä

ck:

Systemf

ö

rslag f

ö

r nya fastig­hets da ta sy steme t

Systemf

ö

rslaget utg

ö

r en i huvudsak teknisk utredning av m

ö

jligheterna att dela drift­system 1 i separata system f

ö

r FR och IR under en f

ö

rsta etapp. Motivet f

ö

r uppdelning­en i skilda ADB-system 

ä

r att de b

å

da registren i en senare etapp skall kunna utvecklas olika vad avser regionalise­ring och datorkraft. Om och hur denna ADB-politiska m

å

l­s

ä

ttning skall f

ö

rverkligas 

ä

r enligt direktiven f

ö

rem

å

l f

ö

r s

ä

rskild utredning. Sys­temf

ö

rslaget p

å

visar de tek­niska m

ö

jligheterna till del­ning av driftsystem 1. D

ä

r­emot kan det starkt ifr

å

ga­s

ä

ttas om det finns ekonomiska f

ö

ruts

ä

ttningar att genomf

ö

ra

Prop. 1978/79:114

CENTRALN

Ä

MNDEN F

Ö

R FASTIGHETSDATA

Krcnde

PROYOKOLLSUTDRAG 197B-12-18

Beslut

de ADB-politiska m

å

ls

ä

ttning­arna i en senare etapp genom delningen enligt systemf

ö

r­slaget. F

ö

rslaget utg

å

r ifr

å

n att denna problematik inte omfattas av utredningsdirek­tiven. Hur denna senare etapp genomf

ö

rs 

ä

r av stort intresse f

ö

r kommunerna och p

å

verkar synpunkterna p

å

 bl a inne­h

å

llet i de b

å

da registren. Kommunerna 

ä

r uppenbarligen den mest betydande kategorin av slutanv

ä

ndare till FR- och IR-uppgifter. Kostnaderna f

ö

r 

å

tkomst till dessa uppgifter via terminal skall betalas av kommunerna, varf

ö

r den kom­munala ekonomin ber

ö

rs av valet av teknisk l

ö

sning.

Slutanv

ä

ndarna till uppgifter ur de b

å

da registren har inte tagit aktiv del i utformning­en av systemf

ö

rslaget. Tiden har inte medgivit en till­r

ä

ckligt intr

ä

ngande behand­ling inom Kommunf

ö

rbundet. Jag f

ö

ruts

ä

tter d

ä

rf

ö

r att systemf

ö

rslaget och den i direktiven 

å

beropade s

ä

rskilda utredningen blir f

ö

rem

å

l f

ö

r en remissbehandling innan regeringen tar st

ä

llning i fr

å

gan.

Vid protokollet

Nils-G

ö

ran[REDACTED_EFTERNAMN] Justeras

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

R

ä

tt utdraget intygas

Prop. 1978/79:114

[ > jPROTOKOLL 1978-12-15

/-'..''\ Liint.m.'it,i?rii.:

;kallelse/furedragningslista

5

«

mm

«

ntr

å

d0 i p)*num

Tid (kiofhan)

10.00

P1SU

Riksdagshuset,  Brunkebergs  torg  9,  H5  21

NArvarand*

Wickbom, ordf

ö

rande

Br

ä

nnstr

ö

m

Ed bom

Gillgren

H

å

kansson

NiIsson

R

å

berg

6.'ig.
[REDACTED_EFTERNAMN] S 

§

 35-39[REDACTED_EFTERNAMN] S 

§

 35-39 Millg

å

rd S 

§

 35-40 Widmark, sekreterare
[REDACTED_EFTERNAMN]

39

Systemf

ö

rslag till nya fastighetsdatasystem. Ut­redningsuppdrag fr

å

n justi­tiedepartementet till LMV, CFD och domstolsverket (dnr 321-514-78). F

ö

redragande: td Millg

å

rd

Styrelsen bemyndigar ordf

ö

randen att f

ö

r LMVs r

ä

kning redovisa regering­ens uppdrag om delning av drift­system 1, varvid som LMVs uppfattning skall redovisas att fastighetsregist­ret b

ö

r tillf

ö

ras 

ä

garuppgifter m m. Styrelsen framh

å

ller att det blivande fastighetsregistersystemet m

å

ste till­godose lantm

ä

terimyndigheternas an-v

ä

ndarintressen.

I 

Justeras

I 1978-12-19

I...... 

j Sten Wicklxsm

35-43

Bestyrkes i tj

ä

nsten

Prop. 1978/79:114

DOMSTOLSVERKET

Utdrag ur PROTOKOLL

r.fneraldireklorsijrt-nden  19 

Beslutande:    generaldirekt

ö

ren M B

ö

rjesson

Dag

Dnr

N

ä

rva­rande

Ärende

Beslut/itg

ä

rd

781219

1537-78

LA, GG

Systeraf

ö

rslag f

ö

r nya fastighetsdatasystem

Utarbetat systemf

ö

rslag skall 

ö

verl

ä

mnas till regeringen gemensamt me CFD och LMV

.  ijansien/, .

Bestyrkes I  tj

ä

nsten.

Prop. 1978/79:114

ersonalföreningarna

id  CFD

1978-12-13

1 (4)

Synpunkter i anslutning till systemf

ö

rslag f

ö

r delade

system i fastiqhetsdatasy.stcmct_______________________ 

Vid CFD har p

å

uppdrag av regeringen utarbetats ett systemf

ö

rslag f

ö

r delning av fastighetsdatasystemet i ett fastighetsregister- och ett inskrivningsregister­system. St-fastighetsdata och SACO/SR-f

ö

reningen vid CFD vill till rapporten foga dessa komrrientarer och f

ö

rtydliganden.

CFD har i samarbete med domstolsverket och lantm

ä

teri­verket utvecklat ett ADB-baserat system f

ö

r fastighets­registrering och inskrivningsv

ä

sende, som ben

ä

mns drift­system 1, Systemet 

ä

r sedan tre 

å

r i drift med r

ä

tts­verkan i Uppsala l

ä

n cch har fungerat helt tillfreds­st

ä

llande. Beslut finns om utvidgning till Stockholms och G

ä

vleborgs l

ä

n. Utvecklingsarbetet har inte skett utan sv

å

righeter bl a beroende p

å

 att f

ö

ruts

ä

ttningarna 

ä

ndrats under arbetets g

å

ng och CFD har under 

å

ren f

å

tt mottaga 

å

tskillig kritik. Denna har framf

ö

r allt skjutit in sig p

ä

 kostnaderna och p

å

 komplexiteten i systsr'.::L. Kritiken har m

å

nga g

å

nger direkt drabbat personalen vid CFD trots att kostnads

ö

kningen berott p

å

 yttre omst

ä

n-digiieter, s

å

som f

ö

rseningar p g c utredningar, f

ö

r

ä

nd­rade f

ö

ruts

ä

ttningar, beteckningsreformen ra m.

Systemet var fr

å

n b

ö

rjan avsett endast fc". fastighets­registrering i ett system utan terminaler. Sedan ytter­ligare utredningar visat att 

ä

ven inskrivningsv

ä

sendets register borde l

ä

ggas 

ö

ver till ADB ut

ö

kades syste-.et till att 

ä

ven omfatta inskrivningsregistret. I samband h

ä

rmed valdes en terminalbaserad l

ö

sning. Genom integra­tionen mellan fastighets- och inskrivningsregister i ett driftsystem har komplexiteten kunna h

å

llas nere.

Dessutom har under tiden f

ö

r FADAK-utredninqen tiden utnyttjas till att byta databashanteringssystem. Detta har medf

ö

rt att 

ör  

ett riksomfattande driftsystem kravet p

å

 datorresurser har sjunkit fr

å

n fera till tv

å 

datorer i storleksordningen IBM 370/158.

N

ä

r nu konsekvenserna av 

åit  

av riksdagen fattade prin­cipbeslutet om uppdelning av fastighetsdatasystemet p

å 

tv

ä

 skilda system finns utredda, finns det anledning f

ö

r personalei. att, f

ö

r undvikande av framtida kritik, framh

å

lla vissa konsekvenser av delningsbeslutet.

Rogistorvolvm

F

ö

r alla son. n

ä

rmare studerat verksamheten vid fastig­hetsregistermyndigheter och inskrivningsmyndigheter 

ä

r det uppenbart att det finns ett mycket starkt samband mellan dossa verksamheter. Inskr ivnimsreMist rct grun­das i stc>r ut st r

ä

cl;ni ng p

å

bar.upjg i f t or .-om h;int.iis fr

å

n f ast ighot.reg i strot. Samh.nndct fr.Trag.'ir klart b.'dr av dot nu fr;riilagda .'-iy:-.tf;iif

ö

rs] .igct och .:;.' den pro7ic.':icr ia

Prop. 1978/79:114

Personalf

ö

reningarna

vid CFD

1978-12-12

fr

å

n justitiedepartementet som utgjort direktiv f

ö

r utredning. Utredningen visar att inskrivningsmyndig­heterna f

ö

r sin verksamhet 

ä

r s

ä

 beroende av infor­mationen i fastighetsregistret att det ur driftsystem 1 utbrutna inskrivningsregistret i det n

ä

rmaste blir lika stort som hela driftsystem 1. M

ä

tt i antal tecken som lagras har ett separat inskrivningsregister be-d

ö

i.its komma att inneh

å

lla ca 90 % av den reqistervolym sora lagras i driftsystem 1. H

ä

rtill skall f

ö

r de delade systemen l

ä

ggas i nform-jtionsm

ä

ngden i dot separata fastighetsregistret som bed

ö

mts omfatta ca 50 % av driftsystem 1. Sammanlagt kominer d

ä

rf

ö

r de b

å

da sy­stemen att bli mer 

ä

n en och en halv g

å

ng s

å

 stora som driftsystem 1.

Systemberoende

Volym

ö

kningen beror framf

ö

rallt p

ä

att merparten av inneh

å

llet i fastighetsregistret m

å

ste kopieras och tillf

ö

ras inskrivningsregistret. De uppgifter ur fas­tighetsregistret som skall kopieras till inskrivnings­registret m

å

ste h

å

llas helt aktuella. Ny teknik som ombes

ö

rjer att varje f

ö

r

ä

ndring av inneh

å

llet i fas­tighetsregistret omg

å

ende kopieras till inskrivnings-registret m

å

ste d

ä

rf

ö

r utec]:las. Skall dessutom fas­tighetsregister och inskrivningsregister drivas p

å 

skilda datacentraler m

å

ste s

ä

rskild kommunikations­teknik byggas upp f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l.

Man b

ö

r ha klart f

ö

r sig att komplexiteten i ett ADB-system 

ä

r beroende p

å

komplexiteten i den uppgift sy­stemet 

ä

r konstruerat att l

ö

sa. Om inte 

ä

ndringar vid­tages i organisationen f

ö

r att f

ö

r

ä

ndra sj

ä

lva upp­giften blir inte ADB-systemet m. ndre komplext genom delning. Varje del i sig kanske blir enklare, men genom de bindningar som trots allt finns mellan del­systemen m

å

ste man se till totalbilden, och denna blir i detta fall mer komplex 

ä

n i det ti'igare inte­grerade systemet.

Vi vill i detta sammanhang ocks

å

 peka p

ä

att drift­system 1 

ä

r konstruerat f

ö

r en geografisk regionali­sering i upp till 15 fysiskt separerade regioner med kommunikationsm

ö

jligheter mellan regionerna.

Skulle man i framtiden vilja dela driften av fastig­hetsdatasystemet p

å

 flera datact.ntraler skall man finna att det 

ä

r v

ä

sentligt mycket enklare och billi­gare att genomf

ö

ra en geografi.jk uppdelning av drift-system 1 

ä

n att g

ö

ra motsvarande uppdelning f

ö

r de skilda systemen. Detta beror p

å

 att datorerna i ett rcgionalisorat dr if tsystca 1 endast beh

ö

ver ha kon­takt med varandra 

fr  afc   

sikerst

ä

lla s k riks

å

tkomst i samband med j nformat ions.-

ö

kni ng . 1 on l

ö

sning mod delade- system kf

ä

vs teknik och rulinrr- f

ö

r don n

ö

d­v

ä

ndiga aviF-.oi-j ngen av upiviiftor fi"

å

n f a.st iglictsrc-gistrot till iii.-.krivninrisvt-g i st vet.

Prop. 1978/79:114

;rsonalf

ö

reningarna .d CFD

1978-12-12

Kostnader

I den nu framlagda rapporten redovisas kostnaderna f

ö

r ett genomf

ö

rande av fastighetsdatareformen i form av skilda system f

ö

r fastighetsregistrerinq och inskrivningsv

ä

sendet. D

å

riksdagen redan fattat ett principbeslut om reformens framtida inriktning har det inte funnits anledning att i rapporten g

ö

ra n

å

gon kostnadsj

ä

mf

ö

relse mellan kostnaderna f

ö

r drift-system 1 och de delade systemen. Mot bakgrund av den kritik som tidigare ri);tats mot fastighetsdataverk-samhoten just p

å

grund av de stora kostnader refor­men niudftr, vill vi peka p

å

 de 

ö

kade kostnader som en uppdelning av systemen kommer att f

ö

ra mod rig. Kalkyler som gjorts under utredningens g

å

ng vitar att driftkostnaden f

ö

r de delade systemen blir ca 33,8 miljoner dyrare under den tio

å

rsperiod som be­r

ä

knas 

å

tg

å

 f

ö

r oml

ä

ggningen. Dessutom tillkommer ut­vecklingskostnader som uppg

å

r till 21,6 miljoner. De delade systemen blir d

ä

rf

ö

r minst 55 miljoner dy­rare 

ä

n fortsatt drift av driftsystem 1.

Till detta skall l

ä

ggas de kostnader som beror p

å

att

ombyggnaden till skilda s'siem kommer att f

ö

rsena

re-

foringenomf

ö

randct msd tv

å

å

r. Dessa kostnader kan

be­

r

ä

knas till 130 miljoner kronor.

V

ä

ljer man sedan att dela driften p

å

 skilda datacen­traler tillkoiiuner 

ö

kade driftkostnader som ber

ä

knas uppg

å

till ca 30 miljoner kronor f

ö

r genomii

ö

rande-perioden.

Serviceniv

å

I alla v

ä

rderingar av fastighetsdataverksamheten har s

ä

rskilt framh

å

llits v

ä

rdet av den samlade och omedel­bara tillg

å

ngen till uppgifter fr

å

n s

å

v

ä

l fastighets­register som inskrivningsregister. Systcnl

ö

rslaget tillgodoser  t

ä

mligen v

ä

l de b(-hov av information som finns hos registcrmvndigheterna f

ö

r deras regis­trerande verksamhet  men inneb

ä

r en v

ä

sentlig s

ä

nk­ning av servictniv

å

n f

ö

r andra anv

ä

ndare av registren. Var och en som har behov av totalinfrmation om en fastighet m

å

ste st

ä

lla on fr

å

ga mot vrrje system.

Ett exempel p

å

 den sankta serviceniv

å

n utg

ö

r adress­registret. Detta 

ä

r  en del av fasighetsrogistret och

ä

r ett hj

ä

lprcgister avsett att anv

ä

ndas i de fall en f 3.': t iglK.'ts adress men into d''ss korrekta beteckning 

ä

r k

ä

nd. I dr i f t .sy s tc-m 1 iinns detta hj

ä

lppiodol om.delbart tillg

ä

ngligt. N

ä

r systemen delats, ko:ir.icr adres.=;re;i: st rct visserligen att finnar. on'.','d(.'l b.irt t i 1 ] g.ing 1 igt i fastighetsregister-

.;ysl t-r.i-t.

Prop. 1978/79:114

10

Personalföreningarna vid  CFD

1978-12-13

Men delningen innebSr att inskrivningsmyndigheter och andra anv

ä

ndare, som vanligen enbart kommer att fr

å

ga mot inskrivningsregistret, m

å

ste st

ä

lla fr

ä

gor mot de b

å

da systemen f

ö

r att kunna utnyttja f

ö

rdel-.-arna med adressregistret. Liknande s

ä

nkningar av ser­viceniv

å

n blir en genomg

å

ende f

ö

ljd av delningen.

Sammanfattning

Personalorganisationerna vid CFD anser att de  fram­lagda systemf

ö

rslagen 

ä

r genomf

ö

rbara och rimligt av­v

ä

gda mot bakgrund av de direktiv som legat till grund f

ö

r utrecfningen.. Om beslut att genomf

ö

ra en delning enligt f

ö

rslaget fattas 

ä

r det viktigt att de resurser i fr

ä

ga om personal och teknisk utrustning som redo­visas i planen f

ö

r genomf

ö

rande verkligen st

ä

lls till CFD:s f

ö

rfogande. Personalen vid CFD anser emellertid att delningen inte b

ö

r genomf

ö

ras med h

ä

nsyn till att de system som i s

å

 fall byggs blir b

ä

de dyrare, tek­niskt mer komplicerade och f

ä

r en l

ä

gre serviceniv

å ä

n vad som 

ä

r fallet i nuvarande system.

F

ö

r ST-fastighetsdata

F

ö

r SACO/SR-f

ö

reningen

">

vid CFD

z,-

X-

/-juy KuJyi

Lennart R

ö

nnkvist

Per-Anders Karlgren

Prop. 1978/79:114

H

Innehållsförteckning

Sid

1

Uppdraget..................................................... 

13

2

Inledning och sammanfattning .......................... 

14

3

Översiktlig beskrivning av fastighetsdatasystemet 

23

3.1

Allmänt.................................................. 

23

3.2

Fastighetsdatasystemets register............... 

24

3.3

Fastighetsdatasystemets olika delsystem ... 

25

3.4

Förfarandet vid FRM................................. 

26

3.5

Förfarandet vid IM................................... 

.... 

27

3.6

Förfarandet hos andra terminalanvändare..... 

.... 

28

3.7

Förfarandet vid CFD................................. 

.... 

28

3.8

System för tillämpningar inom samhällsplaneringen ..

29

3.9

Teknisk utformning  ................................. 

.... 

29

3.10

Aviseringar............................................. 

.... 

34

3.11

Registeromläggning  ................................ 

.... 

37

4  Innehållet i de skilda registersystemen................ 

.... 

39

4.1

Allmänt.................................................. 

.... 

39

4.2

Innehåll i fastighetsregistersystemet............ 

39

4.3

Innehåll i inskrivningsregistersystemet ......... 

43

5  Vissa grundläggande tekniska frågor .................. 

46

5.1

Utbrytningen från driftsystem 1 ................. 

46

5.2

Registerorganisationen för de skilda systemen        

47

5.3

Aviseringen mellan systemen  .................... 

.... 

50

5.4

Linjenät och koppling mellan datorer............ 

.... 

52

5.5

Möjlighet till regionalisering........................ 

.... 

57

6................................................................. Delsystem och program i de skilda systemen. Styrsystem, ope­

rativsystem mm.............................................. 

.... 

59

6.1

Överföringssystem för driftsystem .............. 

.... 

59

6.2

Laddningssystem..................................... 

60

6.3

Fastighetsregistersystemet ....................... 

60

6.4

Inskrivningsregistersystemet...................... 

.... 

67

6.5

Gemensamma frågerutiner ........................ 

.... 

72

6.6

Program för framställning av bevis .............. 

.... 

74

6.7

Uppbörds- och reskontrasystem................. 

.... 

75

6.8

System för avisering från fastighets- till inskrivningsre­gistersystemet       

76

6.9

Generellt urvalssystem.............................. 

.... 

77

6.10

System för tillämpningar inom samhällsplaneringen ..

78

6.11

Operativsystemfrågor............................... 

.... 

80

6.12

Styrsystemet AROS/ROSAM....................... 

.... 

80

6.13

Driftrutiner.............................................. 

.... 

81

7  System från användarsynpunkt, dokument mm .... 

.... 

83

7.1

Registermyndigheternas ärende- och handläggningsruti­ner 

83

7.2

Officiella dokument .................................. 

.... 

83

3 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 114   Bilaga 1

Prop. 1978/79:114

12

7.3

Terminalanslutning............................................ 

88

7.4

Sammanställningar............................................ 

88

8

Plan för genomförande............................................... 

90

9

Kostnadsberäkningar  ............................................... 

..... 

94

9.1

Principer............................................................ 

..... 

94

9.2

Kostnads- och lönenivå..................................... 

..... 

94

9.3

Kostnads-Zinläklsposter   ................................. 

..... 

95

9.4

Sammanslällning av kostnader för skilda syslem för FR

och IR................................................................ 

... 

103

9.5

Kostnader för delningsarbeiel mm .................... 

... 

107

9.6

Anslagsutveckling mm   .................................... 

... 

108

9.7

Kostnader för drift vid skilda datacentraler........ 

109

10 Förfaltningsförslag   ................................................... 

112

10.1

Förordning om ändring i faslighelsdatakungörelsen (1974:1058)          

114

10.2

Förordning om ändring i fastighetsregisterkungörelsen (1974:1059)    

121

10.3

Förordning om ändring i inskrivningskungörelsen (1974:1061) 

127

10.4

Förordning om ändring i kungörelsen (1969:379) om uppläggande av nytt fastighetsregister mm       

133

10.5

Förordning om ändring i instruktionen (1974:491) för centralnämnden för fastighetsdata        

134

10.6

Förordning om ändring i förordningen (1975:1127) om verksamheten vid inskrivningsmyndighet som för in­skrivningsregister   ........................................ 

... 

135

10.7

Förordning om ändring i gravalionsbeviskungörelsen (1971:710)         

136

10.8

Förordning om ändring i förordningen (1975:1129) om expeditionsavgift vid centralnämnden för fastighetsda­ta  ................................................. 

137

10.9

Förordning om ändring i stämpelkungörelsen (1964:619)         

138

11 Uppgifter om ägare m m i FR-syslemel........................ 

... 

139

11.1

Inledning  ......................................................... 

139

11.2

Vissa allmänna synpunkier................................ 

140

11.3

Innehållsfrågor ................................................. 

142

11.4

Lagringsvolymen och aviseringsmängden   ...... 

143

11.5

Tekniska aspekter............................................. 

144

11.6

Kostnadsberäkningar........................................ 

145

11.7

Förfaltningsförslag............................................. 

146

Bilaga 1 Justitiedepartementets planerings- och budgetsekreta­

riats PM 1977/36:5, bilagan 1........................... 

150

Bilaga 2 LMVs motivering för förslaget om ägaruppgift m m i

FR-systemet (bilaga till avsnitt 

II)

...................... 

159

Prop. 1978/79:114

13

1    Uppdraget

Regeringen har 1978-03-30 uppdragit åt centralnämnden för fastighets­data (CFD), domstolsverket (DV) och lantmäteriverket (LMV) att skyndsamt och senast den 31 december 1978 lämna förslag till skilda ADB-system för fastighetsregister (FR) och inskrivningsregister (IR) under en första etapp i enlighet med de ändrade riktlinjer för fastighets­dataverksamheten, varom riksdagen beslutat våren 1978 (prop 1977/ 78:15, CU 1977/ 78:5 rskr 1977/78:134).

Förslagen skall enligt det lämnade uppdraget grundas på följande förutsättningar.

"Skilda system för FR och IR skapas genom utbrytning av FR och IR ur driftsystem 1. Övergången till ADB sker parallellt för FR och IR. Inskrivningsdag hålls varje arbetsdag. De uppgifter i FR, som behövs i IR, överförs till IR maskinellt. Överföringsprogram m m i driflsyslem 1 utnyttjas i den utsträckning som detta är möjligt utan atl principen om skilda system bryls.

FR och IR ges i stort sett det innehåll som de har i driftsystem 1 och som fastighetsdatakommittén (FADAK) har förutsatt i sitt betänkande. Förslagen bör i fråga om registerinnehåll, utdaia m m utformas med ledning av innehållet i promemoria den 1 mars 1977, bilaga I, som har utarbetats inom justitiedepartementets planerings- och budgetsekreta­riat (bilaga).

Systemen skall utformas så att det blir möjligt att utan siörre koslnader och tidsåtgång ändra verksamhetsområdena för de myndigheter som systemen skall betjäna.

FR och IR drivs under den första etappen vid samma datacentral. Systemförslagen skall emellertid utformas så att drift av FR och IR kan ske vid skilda datacentraler eller regionaliseras var för sig under senare etapper, likaväl som att det ena registret kan föras centralt och det andra regionaliseras, allt under förutsättning att i propositionen förutskickad särskild utredning visar att sådana lösningar bör väljas. Nu angivna krav innebär bl a att fastighetsbevis och andra handlingar, som tas ut i löpande produktion och innehåller uppgifter ur både FR och IR, inte kan tas fram maskinellt på sätt som nu sker i driftsystem 1.

Systemförslagen skall vara åtföljda av kostnadsberäkningar. Även förslag till erforderliga författningsändringar bör fogas till systemförsla­gen.

Systemförslagen skall innehålla förslag till förfarande för hur de upp­gifter, som har lagts in i eller kan komma att läggas in i driftsystem I, skall föras över till de skilda systemen för FR och IR."

Den ovan nämnda bilagan 1 bifogas även här som bilaga 1.

Prop. 1978/79:114

14

2    Inledning och sammanfattning

Uppdraget innebär att systemförslag för ADB-baserade system för fas­tighetsregistrering m m (FR-system) och inskrivningsväsen (IR-system) skall läggas fram. De två systemen skall skapas genom en utbrytning ur driftsystem 1.

Driflsyslem 1, som är ett för fastighetsregistrering och inskrivnings­väsende gemensamt ADB-system, har varit i funktionell drift för verk­samheten i Uppsala län sedan ingången av 1976.

Principen om utbrytning ur driftsystem 1 till två skilda system innebär att dessa utbrutna system kommer att bära samma grundläggande struk­turella och funktionella drag som driftsystem 1.1 de här lämnade system-förslagen ägnas därför relativt liten uppmärksamhet åt frågorna om hur övergången till ADB påverkar manuella rutiner vid myndigheter och organ. I avsnitt 3 lämnas emellertid en översiktlig beskrivning av drift-system 1. Här beskrivs i grova drag hur systemet fungerar i drift och hur systemet används vid registermyndigheterna och vid tillämpningar inom samhällsplaneringen. Vidare ges en översikt av den tekniska utform­ningen, av databasorganisalion, styrsystem och liknande samt av avise­ringsrutiner till och från systemet. Avslutningsvis berörs system och förfaranden för regisleromläggningen, dvs hur övergången från ma­nuella till ADB-syslem görs.

De manuella systemen för fastighetsregistrering och inskrivningsvä­sen finns beskrivna i bl a faslighetsdatakommitténs (FADAK) betänkan­de Fastighetsdata (SOU 1976:56 och 57), vartill här må hänvisas. Vad närmare angår arbetssätt inom och funklionen av driftsystem 1 kan hänvisas till CFDs rapport 1975-09-01 Handläggningsförsök med fastig­hetsdatasystemet samt CFDs, DVs och LMVs gemensamma rapport 1976-08-30 Fastighetsdatasystemet Drift med rättsverkan i Uppsala län.

Arbetet med att ta fram systemförslag har varit relativt snävt begränsat till frågan om hur driftsystem 1 skall delas upp och således till helt övervägande del bestått i tekniskt utredningsarbete. Rapporten täcker därför inte upp alla verksamheter inom fastighetsdataprojektet. T ex behandlas inte frågorna om hur de nya systemen skall tillgodose sam­hällsplaneringens behov av data, i annan mån än vad den tekniska genomgången av olika systemavsnitt föranleder.

En grundläggande fråga för arbetet med de skilda systemen är att lägga fast vilket registerinnehåll som skall finnas i de nya systemen. Denna fräga behandlas i avsnitt 4.

I lämnade direktiv för systemförslagens utformning anges att dessa bör i fråga om registerinnehåll m m utformas med ledning av innehållet i en promemoria 1977-03-01, bilaga 1, som har utarbetats inom justitie­departementets planerings- och budgetsekretariat (Promemoria nr 36:5, bil 1). Den nämnda promemorian, som också legat som ett bakgrunds­material vid statsmakternas ställningstagande till riktlinjerna för fastig-

Prop. 1978/79:114

15

hetsdataverksamheten, ger relativt ingående anvisningar i innehållsfrå­gor, men lämnar på en del punkter utrymme för vidare överväganden.

FR och IR-registren är författningsmässigt redan i driftsystem 1 två skilda register. Grundprincipen vid uppbyggnaden av två ADB-syslem är att såväl FR som IR skall ges i stort sett samma innehåll som de redan har i driftsystem 1.

Fastighetsregistret består i förfatlningsmässig mening av sex delregis­ter, huvudregister, koordinatregister, planregister, adressregister, ge-mensamhetsanläggningsregister och kvartersregister. Av dessa är de fyra förstnämnda i drift. Även gemensamhetsanläggningsregistret är utveck­lat.

De fem register som redan upprättats berörs av utbrytningen av FR-systemet. Kvartersregistret är ännu inte utvecklat och behöver inte behandlas i detta sammanhang.

Efter genomgång av innehållet i fastighetsregistrets delregister be­handlas frägor om vilken ytterligare information som bör ingå i FR-sy­stemet.

1 driftsystem 1 finns genom den tekniska samordningen alla inskriv­ningsuppgifter tillgängliga. Taxeringsuppgifter tillförs driftsystem 1 ge­nom överföring från länsstyrelsernas fastighetstaxeringsband. FR-sidan har därigenom i driftsystem 1 tillgång till såväl inskrivningsuppgifterna som fastighetstaxeringsuppgifterna. Det förslag som nu läggs fram inne­bär att FR-systemet tillförs viss, mycket begränsad information från IR-systemet - uppgift om fastighet upplåtits med tomträtt - och viss information från fastighetstaxeringsbanden - uppgifter om koder för fastighetstyp m m samt taxeringsvärden.

LMV har under utredningsarbetet anmält att LMV anser att FR-syste­met för att fylla en tillfredsställande funktion måste tillföras ytterligare uppgifter, nämligen ägaruppgifter, dvs uppgifter om lagfaren ägare och taxerad annan ägare. Också uppgifter om inskrivna nyttjanderätter är enligt LMVs mening angelägna.

De nu nämnda uppgifterna ingår inte i FR-systemet i det material som legat till underlag för statsmakternas beslut. LMVs bestämda yrkande har emellertid föranlett att de tre berörda myndigheterna ansett att konsekvenserna av ett sådant alternativ bort belysas under utredningens gång. Resultat av denna belysning redovisas i avsnitt 11.

Utöver det sakinnehåll i form av olika registeruppgifter som tidigare berörts måste FR-systemet för sin funktion innehålla en del andra upp­gifter, bl a uppgifter för kontroll av behörighet och liknande.

Inskrivningsregistret består författningsmässigt av sex avdelningar, en för vardera lagfart, tomträttsupplåtelse, tomträttsinnehav, inteckningar m m, anteckningar och äldre förhållanden. Informationsinnehållet i dessa föreslås oförändrat i IR-systemet.

Prop. 1978/79:114

16

Eftersom inskrivningsregistret bygger på fastighetsregistret måsle IR-systemet tillföras en stor mängd FR-uppgifter - fastighetsbeleckning, administrativ tillhörighet, tidigare registerbeteckning m m. 1 den tidigare nämnda promemorian redovisas två ambitionsnivåer en högre, önsk­värd (91 % alternativet) och en lägre, nödvändig (86 % alternativet). Del lämnade förslaget ansluter till den högre ambitionsnivån.

IR-systemet innehåller samma taxeringsuppgifter som driftsystem 1, vilka således aviseras från fastighetstaxeringsbanden. På ett motsvaran­de sätt som i FR-systemet måste i IR-systemet lagras vissa andra uppgif­ter, såsom ingivartabeller, behörighetsuppgifter och liknande.

Som tidigare nämnts är fastighets- och inskrivningsregistren från för­fatlningsmässig synpunkt att betrakta som två skilda register, medan den tekniska lösningen varit gemensam. Den övervägande delen i arbetel alt ta fram systemförslag har därför bestått i tekniska undersökningar och överväganden, såsom om databasorganisation, frågor berörande linje­nätkonstruktion, teknisk lösning för överföring av uppgifter (avisering­ar) från ena systemet till det andra osv. Dessa grundläggande frågor behandlas i avsnitt 5.

Inledningsvis konstateras i avsnittet att principen med utbrytning innebär att de grundläggande karaktärsdragen i driftsystem 1 förs över på de nya systemen. Handläggningsrutiner och liknande delar påverkas därför i relativt liten omfattning vad gäller registermyndigheterna. I tekniskt avseende medför utbrytningen att de skilda systemen ställer samma krav som driftsystem 1 vad gäller sådana frågor som val av maskintyp för datoranläggningen och val av styrsystem för databasad­ministration m m. Denna bundenhet vid viss maskintyp m m kvarstår även om systemen senare tänks delade på skilda datacentraler, eller regionaliseras. Kraven gäller för varje enskild datacentral som används.

Det påpekas också att de systemdelar som används för övergången till ADB-systemen i enlighet med de fastlagda principerna om parallellt genomförande inte delas. En nödvändig förutsättning är att driften av överföringssystemen sker vid en enda datacentral.

Därefter behandlas organisationen av databaser i systemen. Uppgif­terna i driftsystem I är lagrade i tio databaser. Av dessa måste en, fastighetsdatabasen, ingående organiseras om, medan övriga kan ingå mer eller mindre oförändrade i ena eller båda systemen.

FR-systemet kommer att omfatta åtta av de tio baserna och IR-syste­met sex.

För koordinatregistret har utanför online systemet lagts upp tre data­baser, vilka tillförs FR-systemet. Vidare finns fyra särskilda databaser för dokumentation m m (datadictionary). Dessa senare baser måste vid en eventuell uppdelning av driften på två anläggningar tillföras syste­men vid båda anläggningarna.

Prop. 1978/79:114

17

Fördelningen av innehållet i de nya fastighetsdatabaserna samt sam­banden och sökvägar mellan de olika databaserna redovisas.

1 och med alt FR- och IR-systemen skiljs i tekniskt avseende måste aviseringen av uppgifier systemen emellan lösas. Denna fråga har ägnats stor uppmärksamhet under arbetet med systemförslagen.

Den överföring av uppgifter som här avses skall ske maskinellt, utan medverkan av registermyndigheter. Den årliga volymen beräknas uppgå till omkring 175 000 ärenden eller 70 milj tecken från FR till IR och omkring 2 000 ärenden (60 000 tecken) i motsatt riklning.

För att tillgodose nödvändig snabbhet och säkerhet, bibehållen drifts­effektivitet i driftsystemen under dagtid samt största möjliga tekniska oberoende mellan systemen ställs ett antal grundkrav upp.

Kravet på atl undvika låsningar mellan systemen leder fram lill att ett fristående gränssnitt införs mellan systemen. Mot delta snitt kan vardera systemet kommunicera enligt en egen intern regeltabell.

Olika alternativ för att fånga upp och samla den information som skall aviseras diskuteras. Den lösning som valts innebär i FR-systemet att styrsystemet modifieras så atl aviseringar kan las ul ur styrsystemels loggningssystem för driften. På IR-sidan, varifrån aviseringen är liten, skapas möjligheler atl ta ul uppgifterna från det uppdateringsprogram som körs när terminaltrafiken avslutats för dagen.

Som ett grundkrav i arbetet med systemförslagen har gällt atl man frän en användarterminal skall nå båda systemen. Mot denna bakgrund samt på grund av att aviseringar skall ske mellan systemen tilldrar sig frågorna om terminalnät och möjligheterna att sammankoppla datorer vid skilda anläggningar intresse. I avsnittet redovisas synpunkter som kommit fram vid studier av dessa frågor.

De lösningar som studerats är fast uppkopplat nät och del allmänna datanätet. Den principiella, tekniska skillnaden består i att ett fast nät är ständigt uppkopplat frän en punkt till en annan, medan man i det allmänna datanätet genom "uppringning" kopplar upp en linje mellan de punkter och under den tid som man behöver kommunicera. 1 avsnittet diskuteras nätens egenskaper och lillämpningsbarhet. Också vissa kost­nadsfrågor berörs. Några långsiktiga slutsatser kan emellertid inle dras nu och är heller inte nödvändiga, eftersom de båda systemen åtminstone under utbyggnadsetapp 1 skall drivas på samma anläggning. I avvaktan på det allmänna datanätets utveckling fram till mitten av 1980-talet synes emellertid det fasta nätet vara att föredra. Del allmänna datanätet kan knappast komma in som alternativ före den nämnda tidpunkten. Ut­vecklingsarbetet måste alltså tills vidare bygga pä ett fast nät.

En förutsättning för att FR- och IR-systemen skall kunna drivas på olika anläggningar är att dessa kan kopplas samman. Kontakt kan etableras på två sätt, antingen direkt dator till dator via styrsystemet eller via särskilda kommunikationsdalorer. Dessa lösningar diskuteras i av-

Prop. 1978/79:114

18

snittet. Vilken lösning som bör väljas behöver med hänsyn till att syste­men alltjämt tills vidare skall drivas på en anläggning inte avgöras nu. De grundläggande systemdelarna i applikationsprogrammen måste dock från början utformas på ett sätt som möjliggör framtida drift i fiera datorer.

Avslutningsvis berörs i avsnittet vissa frågor som hänger samman med en eventuell senare regionalisering. Det framhålls bl a att, trots alt de här framlagda systemförslagen utformats utifrån kraven att en regionalise­ring skall kunna ske, relativt betydande analys- och utvecklingsarbeten återstår innan regionalisering kan genomföras.

I avsnitt 6 görs en systematisk genomgång av alla delsystem och pro­gram samt av frågor om operativsystem, styrsystem m m. För varje delområde redovisas olika åtgärder som behöver vidlas i samband med att de nya systemen byggs upp.

Först berörs överföringssystemen, d v s de system som används vid övergång från de manuella, till ADB-systemen. Eftersom det redan i förutsättningen för uppdelningen av fastighetsdatasystemet i två skilda system slagits fast att övergången skall ske parallellt för de båda verk­samhetsområdena behöver förändringar införas endast i syslemavsnit-tets slutled, där slutredigeringen av uppgifterna före inladdning i data­baserna sker. Överföringssystemen delas således inte utan är gemensam­ma för FR- och IR-systemen.

Laddningssystemet delas i ett system för laddning av FR-data och ett för laddning av IR-data. Till följd av förändringar av datainnehållet i respektive system måste laddningsprogrammen till stor del byggas om.

Systemen som hanterar ärendehandläggning och ajourföring kräver inte stora förändringar. Ändringarna berör i första hand uppdaterings-delen. Däremot blir ändringarna mer omfattande i system som avser informationsuttag, vare sig dessa sker online från terminal eller i satsvisa bearbetningar. Ändringar behöver vidtas också beträffande dokument­hantering, uppbörds- och reskontrarutiner.

Genom uppdelningen kommer uppgifter att kopieras från ena syste­met till det andra. Huvudsakligen är det FR-uppgifter som skall föras över till IR-systemet. Hela detta system för aviseringar måste nyut-vecklas.

I avsnitt 7 behandlas systemens funktion från användarsynpunkt med tyngdpunkt på utformningen av dokument som lämnar systemet.

Registrering av ärenden vid FRM och ärendehandläggning vid IM kan ske efter nästan helt samma rutiner som används i driftsystem 1. Systemet med daglig inskrivning tillämpas också i det nya IR-systemet.

Grundprincipen för uttag av uppgifter är att man vänder sig till det system i vars register uppgiften ifråga ingår. Användare som i sin verk­samhet behöver både FR- och IR-uppgifter vänder sig alltså till båda systemen. Vid terminal kan man rikta en fråga först till det ena systemet

Prop. 1978/79:114

19

och därefter ställa en fråga till det andra systemet. Någon sammanställd information kan man emellertid inte fä på detta sätt.

Vill man ha skriftlig information från något register i form av register­utdrag, gravationsbevis eller liknande är grundprincipen densamma. Man vänder sig till det system som har registret i fråga. Någon samman­ställd information skall enligt den nämnda principen inte tas ut. Det nu sagda innebär inte hinder för att sammanställd information kan tas fram efter bearbetningar i specialprogram som finns t ex för upprättande av fastighetsägarförteckningar.

Av de officiella dokumenten kommer fastighetsbeviset, samfällighets­beviset och gravationsbeviset att ändras. Fastighetsbeviset, som hittills tagit upp såväl fastighetsregister- som inskrivningsuppgifter, kommer att redovisa fastighetsregisterinformationen, uppgift om att tomträtt är upp­låten i fastigheten samt vissa taxeringsuppgifter.

För gravationsbeviset har i den tidigare nämnda promemorian 36:5 förutsatts ett utökat innehåll av FR- uppgifter mot vad som gäller för närvarande. Det förslag som läggs fram innebär emellertid, av skäl som utvecklas i avsnittet, utökning av innehållet endast på en punkt, nämli­gen att tidigare registerbeteckning tas med.

I avsnitt 8 redovisas en plan för hur övergången till de nya systemen kan ske.

Planen innebär i sina huvuddrag att arbetet efter en mer ingående analys- och planeringsfas först inriktas på detaljutformning av databaser och uppsättning av ett testsystem. Parallellt härmed går man igenom de program som skall konverteras, utvecklar nya systemavsnitt för avise­ringar mellan de skilda systemen, ändrar driftrutiner och procedurer samt inplementerar nya styrparametrar. Tester genomförs successivt.

1 slutet av omläggningsarbelet planeras en parallelldrift av de nya systemen och driftsystem 1. För sådan parallelldrift utnyttjas transak­tionsloggarna i driftsystem I. Den slutliga omläggningen genomförs därefter genom att databaserna konverteras på nytt. Vid detta tillfälle får ingen pågående ärendehandläggning finnas i driftsystem 1 utan måste alla myndigheter ha godkänt samtliga ärenden.

Beräkningar av resursinsatser för omläggningsarbetet har genomförts. Tillsammantaget uppgår dessa till 54 personår.

Övergången till de nya systemen beräknas kunna ske i mitten av år 1981 under förutsättning av att lidigare, i CFDs anslagsframslällning för budgetåret 1979/80 framlagda planer och prioriteringar följs.

Den lagda planen förutsätter insatser redan under våren 1979. Den förutsätter vidare atl personalstyrkan vid CFD kan ökas med tio tjänster redan i början av 1979. Detta kan inte ske utan ändring av bestämmelse i regleringsbrevet. Del är en helt nödvändig förutsättning att ny personal har tillträtt sina tjänster och hunnit lära sig sina respektive arbetsom­råden under våren 1979 om planen skall kunna hållas. Kan rekrytering

Prop. 1978/79:114

20

inte ske förrän sommaren 1979 skall sluttidpunkten i planen förskjutas till årsskiftet 1981/82.

Avsnitt 9 upptar kostnadsberäkningar. För att behålla kontinuiteten i beräkningarna används här samma kalkylmodell som tidigare använts bl a i promemoria 36:5. Kalkylen upptar kostnadsposterna omläggning, investering i teknisk utrustning, hyra och underhåll av teknisk utrust­ning, systemutveckling, systemunderhåll, driftkostnader, personalkost­nader, införande och utvecklingsverksamhet.

Beräkningsgrunderna för de olika kostnadsposterna kommenteras utförligt. I avsnittet ges konkreta uppgifter om teknisk utrustning, per­sonalbehov etc. Beräkningarna omspänner alternativ med olika anta­ganden om ärendeutveckling och rationaliseringseffekter.

En del kostnadsposter påverkas inte av uppdelningen av driftsystemet i två system. En sådan post är registeromläggningen. Kostnadsökningar­na här sammanhänger med förändringar i personallöner samt att re­formgenomförandet genom delningsarbetet skjuts framåt i tiden. Kost­naderna för investering i maskinutrustning är relativt låga jämfört med tidigare beräkningar, trots kraven på betydligt större utrustning. Kostna­den för teknisk utrustning har minskat. Däremot blir kostnaderna för drift och underhåll m m avsevärt högre.

Som nyss nämnts beräknas delningsarbetet kräva 54 personår. De totala kostnaderna för delningen - inklusive åtgärder som måste företas innan det egentliga projektarbetet kan sättas igång samt åtgärder för introduktionen av de nya systemen på fältet - uppgår till 21,6 milj kr. 1 nämnda belopp ingår inte ökade drifts- och underhållskostnader, vilka har beräknats till 33,8 milj kr.

Även anslagsutvecklingen beräknas och jämförs med den ram på 135 milj kr som ställts upp för en femårsperiod. Enligt beräkningarna är ramen tillräcklig för de åtgärder som planeras för perioden, dvs säväl delningsarbete som fortsatt drift och successiv utvidgning av systemet i Stockholms och Gävleborgs län.

De kostnadsberäkningar som genomförts bygger på förutsättningen att driften av de skilda systemen skall ske vid en datacentral. För att ge någon belysning av kostnadsbilden vid drift på skilda anläggningar redovisas beräkningar av olika kostnadsposter för ett alternativ med två datacentraler. Kostnadsposterna uppgår till sammanlagt ca 77 milj kr.

Förslag till författningsändringar har utarbetats och redovisas i avsnitt 10. Mest betydelsefulla förändringar föreslås i fastighetsdatakungörel­sen (1974:1058), fastighetsregisterkungörelsen (1974:1059) samt inskriv­ningsregisterkungörelsen (1974:1061).

Kungörelsen (1974:1063) om fastighetsbevis m m föreslås upphävd. Motsvarande bestämmelser om bevis och andra dokument har förts in i respektive registerkungörelse.

I avsnitt 11 behandlas den fråga om att uppgifter om ägare m m bör

Prop. 1978/79:114

21

ingå i FR-systemet som påyrkats av LMV. Inledningsvis diskuteras vilka riktlinjer som getts genom direktiven för arbetel samt lämnas en del allmänna synpunkter på frågan om regisierinnehåll.

Uppdraget att utforma systemförslag har i första hand varit ett tek­niskt utredningsarbete. De frågor om registerinnehåll som tidigare be­handlats har varit relativt enkla att ta ställning till. Ställningstaganden har kunnat ske utan att systemens syften och användningsområden utanför registermyndigheterna behövt tas i betraktande. Frågan om ägaruppgifter i FR-systemet måste emellertid behandlas utifrån ett så­dant vidare perspektiv.

1 avsnittet pekar man på att det finns en grundläggande skillnad i verksamheterna med inskrivning och fasiighetsregislrering. Inskriv­ningsarbetet innebär reell ärendehandläggning, dvs prövning, beslut, registrering, medan fastighetsregistrering endast innebär registrering, dvs slutledet i en åtgärdskedja som föregått registreringen. Detta åter­speglas i de program för ärendehandläggning och effekter på rationali­sering som man nått hittills på de båda områdena.

Fastighetsregistrering i dess formella bemärkelse kan handläggas utan ägaruppgifter. Vidgas däremot användningsområdet av FR-systemet till att avse fastighetsbildningsmyndigheternas ärendehandläggning kom­mer intresset av ägaruppgifterna in i bilden på ett helt annat sätt. Ägar-uppgifterna tillhör de uppgifter som mest frekvent hämtas utifrån i lantmäteri- och en hel del andra sammanhang.

Det framhålls att frägan om FR-systemets registerinnehåll ytterst är en allmän policyfråga om vilket område systemet skall betjäna och vilken servicenivå systemet skall ge. LMVs bredare motivering för att ägarupp­gifter m m skall finnas i systemet bifogas i bilaga 2.

Därefter sker i avsnittet en mer teknisk genomgång av vad ägarupp­gifter i systemet skulle innebära.

Utöver uppgifter om ägare - varmed närmare avses lagfarna ägare, tomträttsinnehavare och taxerade ägare - har uppgift om inskrivna nytt­janderätter ansetts angelägna i FR-systemet. I samband med driftsystem 1 har man strävat efter att samla rättighetsredovisningen till FR-sidan. Denna anordning kan behållas i ett delat system - aviseringar sker till IR-sidan. De inskrivna nyttjanderätterna redovisas emellertid endast på IR-sidan och hamnar således utanför FR-systemet efter en delning om avisering inte kommer till stånd.

Lagringsvolymen i FR-systemet skulle genom ägaruppgifterna m m öka med ca I 000 milj tecken. Aviseringsvolymen ökar med ca 250 milj tecken, varav ca 105 milj beror på ändringar av fastighetsägares adress m m.

Från tekniska synpunkter innebär en utökad avisering inget princi­piellt nytt. Den avisering från FR till IR som under alla förhållanden måste ske ställer betydligt större krav på driftsäkerhet och liknande.

Prop. 1978/79:114

22

eftersom inskrivningsverksamheten bygger på aktuella fastighetsuppgif­ter. Avisering från IR till FR kan däremot ske med tidsförskjutning. Det framhålls dock att problemen vid dubbellagring i fiéra system hänför sig, inte till själva lagringen, utan till aviseringsproblematiken.

Investeringskostnaderna beräknas uppgå till omkring 0,5 milj kr (en datacentral). De årliga driftskostnaderna beräknas uppgå till samma storleksordning. Hade kostnaderna för drift beräknats såsom marginal­kostnader, torde de ha blivit lägre.

Slutligen läggs fram förslag till ändrade författningar i ett alternativ med ägaruppgifter i FR-systemet.

Prop. 1978/79:114

3    översiktlig beskrivning av fastighetsdatasystemet

23

3.1    Allmänt

Fastighetsdatasystemet omfattar delar för omläggning till och drift av ett informationssystem för fastighetsregistrering och inskrivningsväsende -driftsystem 1. Systemet är ADB-baserat och utrustat med lokala text­skärmsterminaler och skrivare. En central datoranläggning utnyttjas. I denna lagras i princip de uppgifter som finns i dagens manuellt förda jord- och stadsregister samt fastighets- och tomträttsböcker. I driftsystem 1 har tagits in viss ytterligare information, bl a redovisas koordinater samt taxeringsuppgifter för fastigheterna.

Fastighetsdatasystemet innehåller också delar för integration med andra offentliga informationssystem och delar för bearbetning, analys och presentation av sådan information som bedömts vara till nytta i samhällsplanerande verksamhet.

Figuren nedan beskriver översiktligt hur fastighetsdatasystemet fun­gerar i drift.

Fast ighetsregistermyndighet f

ö

r in information och l

ä

ser av respektive 

ä

ndrar redan lagrad information

FRAn 

TERMINAL

Fast ighetsbildningsmyndig-heter, banker m fl kan l

ä

sa av lagrad information fr

ä

n terminal och best

ä

lla skriftliga utdrag ur registren

Systemet framst

ä

ller avise­ringar

OCH ANDRA UPPGIFTER SOM SKALL L

Ä

MNAS TILL ANDRA SYSTEM

Systemet framst

ä

ller underr

ä

ttelser, bevis och andra dokument f

ö

r expediering till allm

ä

nhet, banker m fl

Systemet framst

ä

ller driftstatistik

Systemet framst

ä

ller kartor 

OCH andra underlag f

ö

r samh

ä

llsplanerande verksamhet

Prop. 1978/79:114

24

3.2    Fastighetsdatasystemets register

De uppgifter som lagras i systemet är uppdelade på ett fastighetsregister (FR) och ett inskrivningsregister (IR).

FR består av sex delregister nämligen huvudregistret, koordinatregist­ret, planregistret, kvartersregistret, adressregistret och gemensamhetsan-läggningsregistret. Det sistnämnda införs under första kvartalet 1979. Kvartersregistret har ännu inte upprättats.

IR är uppdelat i sex avdelningar nämligen en för lagfart, en för tomträttsupplåtelse, en för tomträttsinnehav, en för inteckningar m m, en för anteckningar och en för uppgifter om äldre förhållanden.

Figuren nedan visar dels hur registren byggs upp innan systemet går i drift inom ett visst område, dels hur registren hålls ajour under löpande drift.

Peq J stret. byggs upp fr

å

n nedanst

å

ende undcilaq

FASTIGHETSDATASYSTEMETS REGISTER

Den l

ö

pande a jour-h(j 1 In 1 ngen skots av

RcqiBter ove

r nya fas-

tiqhetsbetec

kninqar som 1

tjqits fram

1 samband   i"

med dpn s k

fastiqhets-  i

betecknLnqsreformen     i

FASTIGHETSREGISTRET

iHuvudregister

Fastiqhetsregist.er-niyndiqheter

Jord- och stadsreqister

i Koordin

å

treqLsLrer1ng vid CFD fr

å

n register­kartor

Be st. amme 1 se kartor,       / registerkartor m 

m

Kooidinatreqister

JPlanreqister

Kvartorsreqister (ej upp-r >U t a t )

CHD p

å

 qrundva 1 av upp-gifter fr

å

n fastighets-regi stermynd i q het er

Pastiqhetsreqister myndighet er

F

ö

rteckningar 

ö

ver sam­bandet fastighet - adres

Adiessreqiste

Fastiqhetsreqister­ mynd iqhet er p

å 

grundval av uppgifter fr

å

n kommunen

GA-

f

ö

rtcckninq

cch

b:

hanq

GA

till nord-

resp

st

adE.-

req

ister

Gfmensamhet sanlaqqninqs-r

É

?q 1 ster

Aviseringar i b

å

da rikt ningarna mellan fastig­hets- och inskrivninqs-registren

INSKRIVNINGSREGISTRET

L

ä

nsstyrelsens person-och 5katt.eband

Lagfaren aga res postadress civilst

å

nd samt f

ö

rekom mande omyndighet

CFD med uppqifter fr

å

n ansstyrelsens person- och skatteband, var M :e daq

Fastiqhets- och tomt -rat tsbocker

Ö

vr iqa uppgifter

1 in-

krJvn inqsreqist

ets av-

de 1 n ingar for

Laqf-nrt

Tomt r.it t

ö

uppl 

å

tf

se

Tomt rat t sinnehav

int i'ckni nqar m m

AntPCkn1nqar

lAldrc fnth

å

llandi

n

I nsk ri VII 1 nqsmynd iqheter

L

ä

nsstyrelsens fist t her .s ianqd

TAXER INGiUHPGl I-TER OCH UPPGIFT OM ANNAN 

Ä

GARE

H

CFD mod uppqiftei fr

ä

n lansstyrelsens fastiq­hets I ,inqd 1 q

å

nq/

å

r

Prop. 1978/79:114

25

3.3    Fastighetsdatasystemets olika delsystem

Fastighetsdatasystemet är, med hänsyn till de olika verksamhetsområ­den det betjänar samt informationens lagring i olika register, uppdelat i 5 olika systemavsnitt som vart och ett indelats i ett antal delsystem. Fastighetsdatasystemets indelning i system och delsystem, vilken ligger till grund för systemets dokumentation, är följande

SYSTEM

DELSYSTEM

->

ö

verf

ö

rings­system f

ö

r

driftsystem

(DD)

m

Dataf

å

ngst inskrivningsregister (DIR)

Dataf

å

ngst jordregister (DJR)

Dataf

å

nast stadsregister (DSN)

Dataf

å

ngst namnregister (DNR)

Dataf

å

ngst taxerings- och koordinatuppgifter (DRSV)

Dataf

å

ngst adressregister (DAD)

Avisering (DAV)

Slutredigering (DSL)

-Q-

Laddningssystem f

ö

r driftsystem (LD)

I  I Laddningssystem f

ö

r fastighets-, samf

ä

liighets- och '

gemensamhetsanl

ä

ggningsbeteckningar

_ 

I   

I Laddningssystem f

ö

r fastighets-, samf

ä

llighets- och

I_ I gemensamhetsanl

ä

ggningsdata

Laddningssystem f

ö

r planregister I Laddningssystem f

ö

r adressregister I Laddningssystem f

ö

r systemtabelldata

3

Fastighetsdatasystemet

-O-

Driftsystem (DS)

Ajourf

ö

ringssystem huvudregister (FDSHR) Ajourf

ö

ringssystem f

ö

r planregister (FDSPLR)

System f

ö

r beteckningshantering (FDSBET) System f

ö

r adressajourf

ö

ring (FDSADR) Ajourf

ö

ringssystem inskrivningsregister (FDSIR) Terminalbaserat presentationssystem (FDSONPR) Batchorienterat presentationssystem (FDSBAPR) Dokumentbehandling och distribution (FDSDIS) Reskontra och uppb

ö

rd (FDSUPPB)

D

4d

-£>

Koordinatre-gistersystem (KR)

-O-

System  för tillämpningar inom  sarahälls-planeringen

Digitalisering (KRD) Redigering (KRR)

Laddning (KRL) Ajourf

ö

ring (KRA) Urval (KRU)

Urval, matchning, r

ä

ttning, redigering, generellt delsystem

Adress-standardisering , adress-matchning

Polygonurval

Rddiellt och sektoriellt urval

Allokering till utbudspunkter

Rut-, prick och isaritmarkering

Diagramritning

Skraffering (Kartogram)

Fastighets- och delgivningsf

ö

rteckningar m m

Lokalisering

Automatisk avgr

ä

nsning av bebyggelsekoncentrationer

Prop. 1978/79:114

26

3.4    Förfarandet vid FRM

Fastighetsregistrering i fastighetsdatasystemet kan i grova drag karaktä­riseras på följande sätt.

 Data förs in respektive ändras från terminaler med hjälp av ADB

 Systemet utför automatiskt vissa kontroller som tidigare gjordes ma­

nuellt

 Systemet framställer maskinellt sådana uldrag ur fastighetsregistret

som tidigare framställdes manuellt

 Systemet aviserar maskinellt, bl a vissa uppgifter till IM och lokala

skattemyndigheter som tidigare gjordes manuellt.

Handläggningen av registreringsärenden är olika beroende på bl a typen av ärende och vilket delregister som skall påverkas. Verksamheten följer dock i princip följande mönsier.

Inkomna registreringsärenden dagbokförs och åsatts aktbeteckning manuellt. Därefter upprättas i vissa fall ett särskilt registreringsunderlag varefter ärendet handläggs vid terminal. Härvid beställs ett antal masker. När samtliga masker fyllts i och sänts iväg till datoranläggningen skrivs ett s k kontrollblad ut. Kontrollbladel visar de uppgifier som sänts in till datorn. Dessutom redovisas också sådana tidigare registrerade uppgifter som kommer att förändras genom den gjorda regislreringen.

Den insända informationen får ej direkt påverka lidigare registerin­nehåll utan lagras tillfälligt i ett särskilt minnesutrymme (mellanlagring). När ärendet och kontrollbladet kontrollerats av ansvarig registerförare och när den registrerade åtgärden vunnit laga krafl godkänns registre­ringen av registerföraren och informationen i FR förändras efterföljan­de kväll eller natt. Vid godkännandet måste personlig lösen användas.

Varje dag efter det att registreringsverksamheten avslutals beställs en registreringsrapport som visar bl a vilka ärenden som godkänts. Rappor­ten skrivs ut på myndighetens terminal.

Nästa arbetsdags morgon beställs till terminalens skrivare en ny regis­treringsrapport. Av denna kan utläsas om godkända registreringsären­den har uppdaterat FR eller ej. Har uppdatering skett och efterarbeten såsom arkivering verkställts är ärendena avslutade för FRMs del. Har ingen uppdatering skett måste FRM efter rättelse göra ett nytt dagsgod­kännande, varefter uppdatering av FR kan ske efterföljande kväll eller natt.

Uppgifter som i samband med registreringen skall aviseras från FRM till andra myndigheter - IM, lokal skattemyndighet, byggnadsnämnd och pastorsämbete mellanlagras i samband med den övriga registrering­en av ett ärende. Detta sker med hjälp av speciella aviseringsmasker. Aviseringarna till IM hanteras helt maskinellt och övriga expedieras på papper från den centrala datoranläggningen.

1 samband med såväl det ovan beskrivna registreringsarbetet som den upplysningsverksamhet som förekommer vid FRM används terminaler-

Prop. 1978/79:114

27

na också för läsning av registrens innehåll. Utdrag ur registren beställs också från terminal i form av t ex fastighetsbevis.

3.5    Förfarandet vid'I IM

I systemet kan handläggningen av ärenden m m vid IM i grova drag karaktäriseras på följande sätt.

Data förs in respektive ändras från terminaler med hjälp av ADB

Inskrivningsuppgifterna lagras centralt. Fastighets- och tomträtts-böcker förs vid IM endast för ett fåtal fastigheter (i Uppsala län ca 1 %)

Systemet utför automatiskt omfattande konlroller som lidigare gjor­des manuellt

Systemet är konstruerat så att inskrivningsdag kan erhållas varje dag

Systemet skriver maskinellt och utan särskild beställning ut dagbok, bevis, underrättelser och andra dokument som tidigare framställdes manuellt

Bevis och andra dokument expedieras från den centrala datoranlägg­ningen utan underskrift direkt till ingivare (beställare)

Systemet beräknar maskinellt utgående expeditionsavgifter och, i regel, stämpelskatter.

Beslutanderätten har delegerats till biträdespersonal i vissa typer av inskrivningsärenden.

Handläggningen av ett inskrivningsärende i fastighetsdatasystemet går i princip till på följande sätt.

Inkomna ärenden granskas och klassificeras varefter de terminalbe-handlas av en operatör. Terminalbehandlingen motsvarar dagens pröv­ning av ett ärende och den manuella införingen i fastighetsbok. Den införda informationen lagras tillfälligt i ett separat minnesutrymme i datorn (mellanlagring). Vid terminalbehandlingen beställer operatören masker (formulär) till textskärmen. Dessa fylls i av operatören. I sam­band med terminalbehandlingen utför systemet en mängd kontroller av insända data. Kontrollerna kan bl a resultera i varningar som föranleder manuellt kontrollarbete från operatörens sida.

När terminalbehandlingen av ett ärende avslutas reserverar systemet automatiskt erforderligl antal dagboksnummer för ärendei vilka av ope­ratören antecknas på handlingarna. På myndighetens skrivare skrivs därefter dagboksblad ul i tre exemplar, varav ett behålls vid myndighe­ten, ett utgör renovationsexemplar och ett används om ärendet föranle­der avisering lill annan myndighet.

Efter terminalbehandlingen överlämnas ärendet med dagboksblad till beslutsfattaren (jurist eller inskrivningsassistent) för kontroll. Beslutet bestyrks med signum på dagboksbladet. När samtliga till en inskriv­ningsdag inkomna ärenden behandlats godkänner inskrivningsdomaren inskrivningsdagen. Godkännandet görs från terminal med hjälp av en

4 Riksdagen 1978/79. I saml. Nr 114   Bilaga 1

Prop. 1978/79:114

28

speciell transaktion som kräver lösen. Först härefter kan de terminalbe-handlade ärendena påverka systemets register.

Utöver handläggning av inskrivningsärenden förekommer vid IM också ren informationssökning antingen som ett led i ärendebehandling­en eller som ett led i den utåtriktade upplysningsverksamheten. I fastig­hetsdatasystemet sker informationssökningen från terminal. De uldrag ur IR, t ex gravationsbevis, som IM skall tillhandahålla, beställs från terminal.

3.6    Förfarandet hos andra terminalanvändare

I fastighetsdatasyslemel kan s k presenlationsterminaler (textskärm och skrivare) anslutas till datorn. Dessa terminaler kan användas endast för avläsning av registrens informationsinnehåll och för beställning av olika registerutdrag. Presentalionsterminalerna är avsedda för t ex fasligheis­bildningsmyndigheter (FBM), banker och andra organ som använder information om fastigheter i sin verksamhet. Användarna av presenta­tionsterminaler har tillgång till samma program för att söka information i fastighetsdatasystemet som registermyndigheterna har.

3.7    Förfarandet vid CFD

Under den tid då systemet är tillgängligt för terminalanvändarna, pågår hos dessa en löpande handläggning av ärenden, frågeverksamhet samt beställning av olika dokument. En stor del av denna verksamhet kan ses som instruktioner lill den centrala driftorganisationen att påverka regist­ren på visst sätt, att avisera någon om en förändring, att ta fram och sända iväg ett dokument etc. Under den tid systemet är öppet för ter­minalhandläggning utförs inga sådana instruktioner. Den centrala drift-organisationen övervakar då systemdriften och ser till att systemet fun­gerar på avsett sätt.

När systemet stängts för dagen sker uppdatering och godkänd mellan-lagrad information får påverka systemets olika register. I samband med dessa bearbetningar görs omfattande kontroller av data av såväl formell som logisk art. Kontrollerna kan resultera i fellislor som åtgärdas.

När uppdateringen är genomförd skrivs olika dokument ut maski­nellt. Detta gäller dels sådana dokument som skall tas fram automatiskt på grundval av att ett visst ärende handlagts, t ex olika bevis från inskrivningsväsendet, dels sådana dokument som beställts särskilt, t ex utdrag ur registren. På samma gång tas också aviseringsuppgifter fram, dock inte för de aviseringar som skall gå från FRM till IM. Dessa skrivs i stället ut på IMs terminalskrivare. Andra dokument som skrivs ut är sådana som har att göra med distributions- och uppbördsverksamheten, t ex debileringsuppgifter och betalningshandlingar.

Prop. 1978/79:114

29

Efter utskriften efterbehandlas dokumenten (rycks isär, kanlskärs, sorteras, kuverteras, m m) och lämnas därefter till posten.

3.8  System för tillämpningar inom samhällsplaneringen

Fastighetsdatasystemet innehåller förutom de administrativa delsyste­men för fastighetsregistrering och inskrivningsväsende också ett syslem för bearbetning, analys och presentation av data med anknytning till marken. Dessa delar avses tillgodose sådana ändamål inom samhällspla­nerande verksamhet som inte kan tillgodoses med dagens manuella register.

Utvecklingen av fastighetsdatasystemet i detta avseende, den s k ut­vecklingsverksamheten, är av långsiktig karaktär. Arbetel har inriktats på dels att studera och lösa problem vid integration av fastighetsdatasy­stemet med andra offentliga system, dels atl undersöka behoven av och möjligheterna atl bygga upp nya register i fastighetsdatasyslemel eller komplettera systemets nuvarande registerinnehåll, dels att utveckla och införa metoder för bearbetning, analys och presentation av data som kan knytas till koordinatregistret.

Verksamheten har hittills resulterat i bl a system för integration med riksskatteverkets system för folkbokföring och beskattning. I detta sy­stem ingår faslighetstaxeringsbandens taxerings- och ägaruppgifter. Sy­stemet används bl a för att enligt faslighelsdatakungörelsen ajourhålla driftsystem 1 med taxeringsvärden och taxerade ägare i vissa fall. System har tagits fram för framställning av olika lyper av befolkningskartor. Vidare finns system för rutinmässig produktion av underlag för fastig­hetsförteckningar för valfritt avgränsade områden, dvs utan hänsyn lill indelning i församlingar, kommuner etc. 1 fråga om nya dalatyper har verksamheten resulterat i en promemoria angående husregistrering. Bland nuvarande aktiviteter kan nämnas en studie angående möjlighe­terna att knyla förelagsregisterdata lill koordinaterna så att även syssel­sällningsuppgifter m m skall kunna bearbelas, analyseras och presente­ras.

De olika system och program som lagits fram inom CFD används fortlöpande i en försöksmässig uppdragsverksamhet liksom för bearbet­ningar som inte är av rutinmässig karaktär. Detla sker bl a i samarbets­projeki med andra organ och i samband med sådana specialbeställning­ar som av CFD bedöms vara av principiell och metodologisk belydelse.

3.9  Teknisk utformning

3.9.1     Teknisk uiruslning

Driftsystem 1 är ett s k online-syslem vilkel innebär att åtkomst till

respektive äjourhållning av registren i huvudsak sker via terminaler som

Prop. 1978/79:114

30

är kopplade till datorn via fast uppkopplade telelinjer. Linjerna är av multipunkttyp dvs flera terminaler är anslutna till samma fysiska förbindelse som därmed blir i högre grad utnyttjad. Överföringshastig­heten är 2400/4800 bps.

Terminalerna i systemet utgörs av textskärmar och skrivare. En ter­minalinstallation består antingen av en enskild terminal (textskärm och skrivare) eller av en "clusterenhet" (terminalkonlrollenhet) med ett antal anslutna terminaler. Den terminalutrustning som utnyttjas i systemet är Datasaab Alfaskop 3500.

Den datorutrustning som utnyttjas är av modell IBM 370/155 med 1024 kilobyte (KB) kärnminne. Datorn är utrustad med s k processor speed up feature (PSU) vilket innebär att kapaciteten ungefär motsvarar modell IBM 370/158.

3.9.2    Databas-Zdatakommunikationssystem

För administration av databaser och datakommunikation utnyttjas ett i Sverige utvecklat databas-/datakommunikationssystem benämnt AROS/ROSAM. Som operativsystem används IBM OS/MVT.

I driftsystem I under AROS/ROSAM finns 15 logiska databaser. Av dessa ingår 5 i koordinatregistersystemet. Dessutom finns ett dokumen­tationssystem som består av'4 dalabaser.

Inom varje databas är data strukturerat i poster (fastighet, plan/be­stämmelse, fysisk/juridisk person etc). Varje post består av ett eller fiera segment i ett antal nivåer (hierarkier) och i ett antal segment (datater­mer). I följande tabell redovisas databaserna i driftsystem I samt några av deras kännetecken.

Databas

Inneh

å

ll

S

ö

kbegrepp

Antal

Antal

Maximal

niv

å

er

segment typer

segment­l

ä

ngd

BASBA

Adressregister

Adressupp­gift

1

1

520

BASBF

Tabeller 

ö

ver tidigare och g

ä

llande fastighetsbeteck­ningar

Fastighets-beteckning i klartext

1

1

520

BASF

FR- och IR-data om fastig­heter exv areal, ursprung, lagfaren 

ä

gare etc. S

ö

kning m

å

ste ske via BASBF

L

ö

pnummer som erh

å

lls via BASBF

4

51

282

BASP

Planer och best

ä

mmelser

Aktbeteck­ning

2

7

160

Prop. 1978/79:114

31

Databas

Inneh

å

ll

S

ö

kbegrepp

Antal niv

å

er

Antal

segment

typer

Maximal segment­l

ä

ngd

11

14

BASG

BASS

BASMF BASMI

BASMP

BAST

BAS BK

BASK

BASKB

BASR

BASX

Personreferensregister

Systemtabelldatabas med tabeller f

ö

r bl a kontroll av ajourf

ö

ringsbeh

ö

righet, avisering, ingivartabeller etc

Mellanlagringsutrymme f

ö

r de ajourf

ö

rings-

ä

renden som matas in fr

å

n terminaler under dagtid och som uppda­terar fastighetsre­gistret, inskrivnings­registret resp plan­registret (dvs inne­h

å

ll i BASBF, BASF, BASG resp BASP) efter kontorstid i satsvisa bearbetningar

Transaktionsdatabas som bl a inneh

å

ller under terminaltid inkomna best

ä

llning­ar av dokument

Koordinatdatabaser som inneh

å

ller fastighets­beteckningar, koordinater, kartbladsbeteckningar, fastigheter sorterade p

å

kartblad samt taxerade

ä

gare och v

ä

rden fr

å

n  . ' fastighetsl

ä

ngden

Person-eller orga­nisations­nummer

L

ö

pnummer

L

ö

pnummer som er­h

å

lls ur BASS

L

ä

n trans­aktionstyp

Fastighets­beteckning i klartext och koordi­nater

91

2000

2000 2000

2000

1840

1

520

4

21

4

43

2

11

5

105

BASG och de fem koordinatdatabaserna är inte tillgängliga från ter­minal.

Mellan samtliga databaser finns kopplingar. Dessa kopplingar sker med hjälp av data (beteckningskoder, person-/organisationsnummer, aktbeteckningar, löpnummernycklar och koordinater).

Nedanstående skiss visar sambanden mellan identifikationsbegrepp vid terminalerna och sökvägar mellan databaserna i driftsystem 1. En bas varifrån en pil utgår innehåller ett internt sökbegrepp för den bas dit pilen pekar. Datafiödet mellan baserna är inte ritat.

Prop. 1978/79:114

32

Termina1

Ä

rende/Dagboksnr

Fastighetsbeteckning

Adress

Planaktbetockninq

Varje logisk databas i driftsystemet kan delas upp i fiera fysiska databaser. Databashanteringssystemet medger uppdelning av en logisk databas i högst 16 fysiska databaser. I driftsystem 1 har därför rikel indelats i 15 regioner där varje region består av ett eller fiera län. BASG är inte regionaliserad. Varje regions databaser kan i systemet bearbetas separat och fel i en databas stör ej driften i övriga regioner. Driftsystemet är på detta sätt från teknisk synpunkt ett regionaliserat system med central drift. Den sextonde regionen innehåller test- och utbildningsdata vilket medger att test och utbildning kan bedrivas utan risk att produk­tionsdatabaserna påverkas.

3.9.3   Användarprogram

För informationssökning och registrering av uppgifter i driftsystem 1 finns program för bearbetning såväl satsvis som via terminal. Terminal­bearbetningar sker med särskilda i systemet definierade transaktions­typer. Antalet transaktionstyper fördelar sig enligt följande.

Prop. 1978/79:114

33

Arbetsomr

å

de

Antal

Allm

ä

n informationss

ö

kning (FR och IR)

13

Ajourf

ö

ring av fastighetsregistret

(huvudregister och GA-register)

17

Ajourf

ö

ring av fastighetsregistret

(planregistret)

6

Ajourf

ö

ring av fastighetsregistret

(adressregistret)

3

Informationss

ö

kning i fastighets­

registret

3

Ajourf

ö

ring av inskrivningsregistret

21

Informationss

ö

kning i inskrivnings-

registret

5

Systemunderh

å

ll

34

Summa

102

Antalet program för satsvisa bearbetningar (uppdatering av register, framställning och utskrift av bevis, systemunderhäll och kontroll- och säkerhetsbearbetningar) uppgår likaså till ett hundratal.

3.9.4    KontroU och säkerhet

I driftsystem 1 finns inbyggt fiera funktioner för att garantera hög till­gänglighet och datasäkerhet. Databas-/datakommunikationssystemet innehåller system för logghantering, rekonstruktion och uppstart. Dessa system har visat sig ha mycket goda prestanda. Uppstart av driftsyste­mets terminalverksamhet efter avbrott till följd av fel (i operativsystem eller maskin, strömavbrott etc) tar i de fiesta fall mindre än 10 minuter. Endast om databasrekonstruktion måste tillgripas ökar tidsåtgången men är då oftast mindre än 30 minuter. Uppstartningsförfarandet, som tillämpas bl a efter genomförd rekonstruktion, är automatiserat varför risken för operatörsfel är liten.

Behörighetskontrollerna i systemet kan indelas i terminalbehörighet, programbehörighet och databehörighet. Terminalbehörighet liksom programbehörighet administreras av datakommunikationssystemet. Be­hörigheterna innebär att terminaler som anropar systemet skall vara

Prop. 1978/79:114

34

definierade för datakommunikationssystemet och atl program som ef­terfrågas får användas av anropande terminal. Med denna kontroll kan exempelvis ajourföringsprogram utestängas från presentationstermina­ler. Särskilt stränga regler gäller för program som används för att god­känna ajourföringsärende före uppdatering av registren. Dessa program finns t ex definierade endast för en terminal vid varje IM och för att datasystemet skall ta emot ett godkännandemeddelande krävs att rikligt lösenord har angivits. Byte av lösenord sker vid CFD och meddelas den registeransvarige.

Kontroll av databehörighet sker i två nivåer. Varje program kan endast komma åt de databaser och de informationsslag (segment) inom varje databas som definierats för programmet. Denna definition kan endast ändras centralt. Kontrollen som sköts av databashanteringssyste­met innebär exempelvis att ett ajourföringsprogram för fastighetsregist­ret ej kan komma åt och ändra uppgifter i inskrivningsregistret. Förutom att tillåtna informationsslag definieras per program anges även om pro­grammet äger rätt att ändra informationsslaget eller endast läsa det.

Den andra databehörighetsnivån gäller kontroll vid ajourföring. I driftsystemet finns uppgift om vilka fastigheter som får ajourföras från respektive terminal. Kontrollen sker på registerområdesnivå och i vissa fall även pä traktnivå. Någon möjlighet att från en terminal med ajour­föringsbehörighet ajourföra en fastighet utanför det egna jurisdiktions-området finns alltså icke.

Kontroll av datas kvalitet sker kontinuerligt i systemet. En första kontroll sker vid inmatningstillfället. Ajourföringsprogrammen kontrol­lerar att de data som matas in uppfyller de krav som angivits i program-specifikationen. Eventuella felaktigheter returneras omedelbart till ter­minalen. Riktiga data mellanlagras för senare uppdatering. Vid uppda­tering sker ytterligare kontroller. Påträffas felaktigheter backas ärendet tillbaka till mellanlagringsdatabasen och ajourförande kontor meddelas efterföljande dag. Samtliga program som bearbetar data i driftsystemet kontrollerar datas riktighet vad gäller format och tillåtna värden. Om något datafel påträffas loggas information i transaktionsdatabasen (BAST). Utskrift av loggade fel sker dagligen och kontrolleras vid CFD. Misstänkta programfel meddelas systemfunktionen medan eventuella datafel analyseras och meddelas registerföraren.

3.10    Aviseringar

3.10.1    Fastighetsregister - Lokal skattemyndighet m fl Enligt bl a fastighetsregisterkungörelsen (1974: 1059) och fastighetsbild­ningskungörelsen (1971:762) skall följande myndigheter aviseras om ändringar   i   fastighetsindelningen:   lokal   skattemyndighet,   pastors­ämbete, byggnadsnämnd och fastighetsbildningsmyndighet. Avisering-

Prop. 1978/79:114

35

arna skapas till en del genom FRMs handläggning och till en del auto­matiskt genom regler i de tekniska systemen. Aviseringarna skrivs ut och expedieras från CFD i Gävle i takt med ändringarna i fastighetsregistret.

3.10.2    Fastighetsregister - Inskrivningsregister

De förändringar i fastighetsindelningen som påverkar inskrivningsre­gistret aviseras i driftsystem 1 maskinellt till inskrivningsmyndigheten. Aviseringarna skapas på i huvudsak följande sätt.

Vid uppdateringen av fastighetsregistret markeras alla ärenden som kan vara av intresse för inskrivningsmyndigheten. Ett särskilt aviserings-program gär härefter igenom samtliga fastighetsregisterärenden och be­handlar dem som intressemarkerats. 1 de fall ärende skall aviseras redi­geras de uppgifter som fastighetsregistermyndigheien registrerat och läggs upp i ett särskilt lagringsutrymme, transaktionsdatabasen (BAST). Från inskrivningsregistret hämtas berörda fastigheters inskrivningsre-gisteruppgiftcr, vilka tillförs aviseringen. I fråga om avslyckningar ko­pieras även stamfastighets inskrivningsregisteruppgifter till de nybilda­de fastigheterna. Aviseringarna är härefter klara för utskrift på inskriv­ningsmyndighetens skrivare vilket sker nästa dag. Aviseringsutskrift beställs av inskrivningsmyndigheten med hjälp av en särkild transaktion från en textskärmsterminal. Efter utskrift gås aviseringarna igenom och erforderliga justeringar av inskrivningsregisteruppgifterna görs. Härvid används handläggningsprogrammen i modifierad form, vilket medför att bevis inte kommer att framställas.

3.10.3    Inskrivningsregister - Fastighetsregister

Avtalsservituten redovisas både i inskrivnings- och fastighetsregister. Inskrivning av nya servitutsavtal samt ändring eller upphävande av befintliga inskrivningar handläggs av IM. Till skillnad från i fastighets­böckerna redovisas inte härskande fastighet i IR. IM aviserar alla in­skrivningar som avser avtalsservitut till FRM genom att via posten skicka en kopia av den maskinellt framställda dagboken samt kopia av upplåtelseavtalet. FRM för in avtalsservituten i FR med ordinarie hand­läggningsprogram både på härskande och tjänande enhet. På den härs­kande anges den tjänande enheten och på den tjänande anges den härskande enheten.

3.10.4    CFD - SCB

Underlag till rättsstatistiken lämnas i driftsystem 1 av CFD, för fastig­heter, som förs i, inskrivningsregistret. Aviseringen sker månadsvis och omfattar dels en'lista, dels ett magnetband. Listan innehåller uppgifter om bl a

Prop. 1978/79:114

36

antal använda dagboksnummer fördelade på ärendetyp,

antal nybildade fastigheter som aviserats från FRM,

antal beställda registerutdrag fördelade på olika kategorier (grava­tionsbevis, gemensamt gravationsbevis etc).

Magnetbandet innehåller uppgifter om

inteckningar (antal, belopp, innehav m m)

inskrivningar av nyttjanderätt (inbegripet tomträttsupplåtelse) samt av servitut och rätt till elektrisk krafi (antal, innehåll m m)

anteckningar (antal m m).

3.10.5 Inskrivningsregister - Lokal skattemyndighet

IM skall enligt förordningen (1971:709) om skyldighet för inskrivnings­myndighet att lämna vissa underrättelser om sökta lagfarter m m, senast den 20 varje månad underrätta lokal skattemyndighet om de lagfarter som sökts under den näsl föregående månaden. I driflsyslem 1 sker underrättelsen genom att kopior av berörda dagboksblad översändes till CFD, där de manuellt kompletteras med respektive fastighets försam­lingskod. CFD sänder därefter dagboksbladen lill berörd lokal skatte­myndighet, varvid listor, upptagande de nya ägarnas adresser, bifogas. Dessa listor framställs i samband med uppdateringen av personreferens-registret, dvs var fjortonde dag.

3.10.6 Länsstyrelse - CFD

Vid varje årsskifte skall vissa uppgifter i fastighetslängden (bl a tax­eringsvärden, koder och taxerade ägare) tillföras fastighetsdatasystemet. Detta sker genom att länsstyrelsen sänder en kopia av fastighetstaxeringsbandet. I anslutning till koordinatregistersystemet har skapats rutiner för att fä till stånd integration mellan de officiella fastighetsbeteckningarna och fastighetslängdens registerbeteckningar. 1 samma system finns dessutom delsystem som hanterar urval och redi­gering av den information som skall införas av CFD i samband med årsskiftet.

I fastighetsdatasystemet lagras uppgifter om lagfaren ägares och tom-trättshavares namn, adress, civilstånd och omyndighet samt taxerade ägares namn, person- eller organisationsnummer och adress. För att sköta ajourhållningen av dessa uppgifter samt för att på ett smidigt sätt kunna lämna uppgifter enligt 10 § datalagen har ett särskilt personrefe­rensregister skapats, vari personuppgifter saml hänvisning till ägd fastig­het lagras. De ägare som är lagrade i fastighetsdatasystemet är även vad gäller fysiska personer markerade i samlingsregistret vid Stockholms länsstyrelse och vad gäller juridiska personer i organisationsnummerre­gistret. Vid ägarbyten eller andra förändringar i ägaruppgifterna sänder CFD en anmälan på magnetband. Svar erhålls, likaså på magnetband.

Prop. 1978/79:114

37

om aktuell adress, civilstånd och uppgift om omyndighet för nya ägare samt förändringar i namn, adress, civilstånd och omyndighet för övriga registrerade ägare. CFD lägger in de nya uppgifterna i registret (BASG) frånsett förändringar i lagfarna ägares namn. Dessa skrivs ut på papper och skickas till inskrivningsmyndigheten för handläggning. Avisering­arna till och från Stockholms länsstyrelse sker med fjorton dagars mel­lanrum. Uppgifterna om civilstånd och eventuell omyndighet är endast tillgängliga för IM i samband med handläggning av ärenden.

3.11    Registeromläggning

Huvuddelen av den information som avses ingå i faslighelsdatasysle-mets register återfinns i dag i de manuella systemens jord- och stadsre­gister samt fastighets- och tomträttsböcker. Innan fastighetsdatasystemet kan tas i bruk i ett visst geografiskt område måste en regisleromläggning ske.

I omläggningen ingår ett förberedelseskede som äger rum vid de myndigheter som ansvarar för de manuellt förda regisiren. Förberedel­searbetet syftar till att höja kvalitén på de manuella registren och att underlätta omläggningsarbelet. De manuella registren är inte förda på ett i alla avseenden enhetligt sätt. I förberedelsearbetet ingår därför att analysera de enskilda registren och atl göra erforderliga modifieringar i omläggningssystem m m.

Den kvaliletshöjande delen av förberedelsearbetet består bl a i att jord- och stadsregister kompletteras med t ex vissa areal- och planupp­gifter, att det till stadsregistret hörande bihang C avvecklas, att plan-kompletteringar utförs, m m. Arbetet är således av långsiktig karaktär och är inte i alla delar en nödvändig förutsättning för att det fortsatta omläggningsarbetet skall kunna utföras. Arbetet har redan initierats inom hela landet.

I fastighetsregisterreformen ingår fastighetsbeteckningsreformen som ett led. Som en följd av bl a övergången till kommun som registerområde genomförs vissa ändringar av fastighetsbeteckningarna. I samband här­med skapas namnregister som även används vid den egentliga register­omläggningen.

Nästa fas i förberedelsearbetet innebär att de manuella registren be­reds, i direkt syfte att underlätta det fortsatta omläggningsarbetet. Bered­ningen innebär att innehållet i böckerna struktureras och att vissa koder förs in. Beredningsarbetet börjar ca sex månader innan dataregistrering­en görs.

Vid dataregistreringen överförs innehållet i de manuella registren till ett ADB-läsbart medium.

Registreringen görs med hjälp äv en minidatorutrustning, ett s k key-to-disc-sytsem av typ CMC. Utrustningen består av ett antal arbets-

Prop. 1978/79:114

38

platser med textskärm och tangentbord som är anslutna till en minidator med skivminne i vilket överförda uppgifter lagras. 1 samband med dataregistreringen utförs omfattande kontroller av iegistrerade data ge­nom programmerade kontrollfunktioner i registreringssystemet och ge­nom verifiering, som innebär att dataregistreringen sker två gånger varvid resultaten av de båda registreringarna jämförs med varandra. Uppgifter ur jord- och stadsregistren skrivs dessutom ut på en lista som läses mot de manuella registren. Innan motläsningslistan skrivs ut har det registrerade materialet genomlöpt fiera datorbearbetningssteg som har kontrollerande och komplelterande funktioner. Vid dessa bearbet­ningar förs uppgifter in på fastigheter med ledning av information som är registrerad på andra fastigheter (s k genereringar). Ett exempel på detta är atl uppgift om avskild mark förs frän den avskilda fastigheten till ursprungsfastigheten. Därigenom behöver uppgifter om avskild mark inte regislreras för ursprungsfastigheterna. Ett annat exempel är gemensamma inteckningar som endast behöver registreras fullständigt en gång. Genom detta förfarande behöver ca 30 % av den informations­mängd som skall redovisas i FR och IR inte registreras. I samband med datorbearbetningarna skapas också omregistreringskedjor och data-registrerade koder översätts till klartext.

Som framgår av avsnitt 3.2 läggs fastighetsdatasystemets register upp med data från fiera olika källor. Insamlingen av de olika uppgifterna pågår i princip parallellt och är relativt oberoende av varandra.

När själva datainsamlingen är gjord måste uppgifterna från olika källor stämmas av och kontrolleras mot varandra. Detta görs maskinellt. De olika uppgifterna måste också ställas samman, redigeras och fä den form de skall ha i fastighetsdatasystemets register. När detta arbete är klart kan uppgifterna föras in i systemets register (databaser) via ladd­ningssystemen.

Efter detta genomförs från terminalerna hos registermyndigheterna s k engångsajourföring, vilket innebär att registren kompletteras med sådana förändringar som inträffat under deri tid omläggningsarbete pågår.

Prop. 1978/79:114

39

4    Informationsinnehållet i de skilda registersystemen

4.1  Allmänt

Innehållet i FR och IR i driflsyslem 1 framgår av respektive registerför­fattningar. Enligt fastighetsdatakungörelsen tillför CFD information från fastighetstaxeringslängden en gång om året. Enligt samma författ­ning ajourhålls bl a både lagfarna och taxerade ägares adresser var fjortonde dag. För handläggnings- och utskriftsprogram fordras vissa uppgifter som är knutna till bl a varje registermyndighet. I det följande sker en genomgång av informationssystemens innehåll. Promemoria 36:5 föranleder att vissa innehållsfrågor behandlas mera utförligt än andra.

Delar av fastighetslängdens (fastighetstaxeringsbandens) innehåll till­förs driftsystem 1 samt utnyttjas i systemen för tillämpningar inom samhällsplaneringen. Detta förändras inte genom delningen. Koordi-natregistrets uppbyggnad har föregått och bör föregå de övriga ADB-registren. Som en del i koordinatregistrens uppbyggnad ingår kontroll mot jord- och stadsregister. Kontrollen avser bl a registerbeteckningar­nas utseende samt att endast levande enheter (fastigheter och registrera­de samfälligheter) finns i regisiren. Koordinatregistren är därmed de försia register med officiella registerbeteckningar som kan användas för maskinell kontroll av och matchning mol fastighetstaxeringsbandens uppgift om fastighetsregisterbeleckning. Det har därför varit rationellt att denna kontroll och matchning sker i anslutning till koordinatregister-systemen. Därför finns erforderiiga uppgifter från fastighetstaxerings­banden lagrade i en databas som är fysiskt integrerad med koordinatre-gistersystemen. Databasen för taxeringsinformation betraktas dock - på samma sätt som systemen för dataregistrering m m öch systemen för tillämpningar inom samhällsplaneringen - som odelad.

Förslag till författningsändringar med anledning av delningen fram­går av avsnilt 10.

4.2  Innehåll i FR-systemet

4.2.1    Fastighetsregisterinformation

1 promemorian från departementet anges att FR liksom i driflsyslem 1

skall bestå av

huvudregister,

koordinatregister,

planregister,

gemensamhetsanläggningsregisler (GA-register)

Dessutom finns bestämmelser om kvarters- och adressregister i fastig­hetsregisterkungörelsen (FRK 1974:1059 ändrad 1975:1112). Lantmäte-

Prop. 1978/79:114

40

riverket har den I november till regeringen överlämnat förslag till änd­ringar i FRK. Förslaget innebär få ändringar beträffande registrets in­nehåll.

Huvudregister

Promemorian 36:5 behandlar under avdelningen rättigheter hanieringen av vissa uppgifter som i det manuella systemet redovisas i fastighelsbok men som i driftsystem 1 förs i FR. Utredningsarbetet har visat atl det inte finns några skäl att frångå den hantering som sker i driftsystem 

I. 

Uppgifterna föreslås därför även fortsättningsvis att registreras i FR. Inga ändringar föreslås heller i den nuvarande författningsregleringen. Fram till den tidpunkt då ADB-systemen täcker ett större område bibe­hålls anordningen att IM står som mottagare av aviseringarna, men överlämnar dem utan åtgärd till FRM. Följande uppgifter berörs:

1)

Exproprierade servitut och nyttjanderätter

2)

Vissa anteckningar enligt vattenlagen

3)

Fråga väckt enligt 70 eller 113 §§ byggnadslagen

4)

Anteckning enligt 13 § lagen om byggnadsminnen

5)

Uppgift om fastighets anslutning till gemensamhetsanläggning. Uppgifter enligt pkl 1 redovisas i huvudregistret. Punkterna 2 4 förs

i planregistret och punkt 5 slutligen i GA-registret. Överfiyttning av redovisningen av samtliga dessa uppgifter till huvudregistret pga avi­seringen till IR-systemet, vilket ifrågasätts i promemoria 36:5, är inte rationell sett ur FRMs synpunkt och är inle heller nödvändig för all bygga system för en rationell avisering. Nuvarande redovisning bör därför i princip bibehållas.

Tillvägagångssättet för att föra över information till IR-systemet be­handlas nedan under planregistret och vidare under avsnitt 4.3.2, 6.3.9 och 6.8.

Ingen ändring föreslås beträffande avtalsservitutens redovisning i huvudregistret. Enligt 25 och 27 §§ i FRK skall i huvudregistret redovisas uppgift om härskande respektive tjänande fastighet för servitut som upplåtits enligt 23 kap jordabalken och aviserats till FRM från IM.

Genom ändring i FRK - se SFS 1975:1112 - har information om bl a vissa utredningar uteslutits ur fastighetsregistrets innehåll. Därmed är inte skrivningen i promemoria 36:5 under avdelningen planer, bestäm­melser och under planregistret längre någon fråga i samband med del­ningen.

Huvudregistret föreslås således få samma innehåll i det separata syste­met som i driftsystem I.

Koordinatregister

Koordinatregistret är det enda delregister i fastighetsregistret som inte är

Prop. 1978/79:114

41

tillgängligt från terminal. För varje fastighetsområde ajourhålls central­punkt och kartblads beteckning i huvudregistret och är där tillgängligt på terminal. Registrets tekniska organisation har nyligen förändrats. Omläggningen avslutas inom kort. Den vikligaste förändringen är över­gång frän magnetbandsorienterat system till direktminnesorienterat. Yt­terligare möjlighet att rationalisera hanteringen av registret finns genom terminalajourhållning från FRM. Rationaliseringsvinsterna med en så­dan anordning blir dock av någon betydenhet först när fastighetsregister förs med ADB för större områden än vad som är fallet de närmaste åren.

Planregister

Under rättigheter i huvudregistret ovan avhandlades vissa uppgifter som i driftsystem 1 förs i FR men som tidigare fördes i fastighetsbok. Anord­ningen att uppgifterna skall redovisas även i IR-systemet kommer att innebära att dels måste troligen uppgifterna redan vid registreringen utmärkas särskilt, dels måste en omformning av uppgifterna ske innan de kan lagras i IR-systemet. Detaljerad teknisk lösning kan bestämmas i och med systemeringsarbetet och kommer såvitt det kan bedömas idag inte att påverka sättet för redovisning i registren.

Inga ändringar har föreskrivits, varför detta delregister inte innehålls­mässigt påverkas av delningen.

GA-register

Arbetet med GA-registret har kommit långt. Enligt CFDs och LMVs planer skall registret införas första kvartalet 1979. Av innehållsmässiga och systemtekniska skäl bör uppgifterna i ADB-registret om gemensam­hetsanläggningar i Uppsala län, överföras och kompletteras till GA-register före införande av fastighets- och inskrivningsregister för Gävle kommun som planeras äga rum den 1 maj 1979. CFD har efter samråd med LMV den 13 december gjort framställning till regeringen om att vissa bestämmelser om ga-enheter i bl a fastighetsregisterkungörelsen skall sättas i kraft före den 5 februari 1979.

Adressregister

1 promemoria 36:5 tas inte definitiv ställning till om adressuppgifter

skall redovisas i fastighetsregistret. Adressregistret finns nu utvecklat

och taget i drift inom driftsystem 1.1 adressregistret redovisas uppgift om

vilken fastighet som är belägen på viss adress. Möjligheten att söka

fastighetsregisteruppgifter med ledning av dess adress bör bibehållas i

FR-registret.

Kvartersregister

Kvartersregistret är ännu inte utvecklat och behöver inte behandlas i

detta sammanhang.

Prop. 1978/79:114

42

4.2.2    Uppgifter från inskrivningsregistret

Uppgift om tomträtt erfordras i ett separat fastighetsregister för att det skall vara möjligt att i vissa sammanhang avgöra sakägarkretsen. Vidare erfordras uppgiften för att rätt tolka de uppgifter som redovisas under avdelningen rättigheter. I FR i driftsystem 1 finns uppgift om tomträtt. Uppgiften ajourhålls av inskrivningsmyndigheten, vilket varit möjligt genom de fysiskt integrerade registren. Därigenom har avisering undvi­kits. Antalet aviseringar från IR till FR som uppkommer när driftsystem 1 delas kan uppskattas till 2000 per år. De aviseringsfall som kan före­komma är endast att tomträtt inskrivits eller upphört. Aviseringen kan göras utan stora ändrings- och utvecklingsinsatser. FR-systemet föreslås tillföras uppgifter från IR genom automatisk avisering.

Med hänvisning till FR-användarnas behov av ett användaranpassat och på sikt mer utvecklingsbart FR system har LMV yrkat att FR-systemet även skall tillföras uppgifter under avdelningarna lagfart och tomträttshavare samt nyttjanderätter under avdelningen inteckningar m m. Motivering för och beskrivning av delar av utnyttjandet framgår av avsnittt 11.

4.2.3    Övrigt registerinnehåll

Taxeringsuppgifter

Taxeringsuppgifter behandlas i promemoria 36:5. För FR-systemets del måste skrivningen närmast tolkas så att ägaruppgifter från fastighets­längden inte skall införas i fastighetsregistrets huvudregister. Ett av FRMs handläggningsprogram utnyttjar den del av taxeringsinformatio­nen som avser kod för beskattningsnatur, taxeringsvärde och, såvitt angår annan fastighet, däri ingående byggnadsvärde samt tätortskod och typkod.

Kod för beskattningsnatur och typkod används vid FBM för prövning av köps giltighet. Taxeringsvärdena har en omfattande användning som underlag för värdering och oskadlighetsprövning i samband med fastig­hetsbildningsärenden.

Fastighetsbildningsmyndigheterna skall enligt anvisningar ange tä­tortskoder och typkoder för nybildade fastigheter och i vissa fall även för fastigheter som förändras. Det åligger sedan FRM atl avisera uppgifter­na till lokal skattemyndighet. Vid nybildning av fastigheter kopieras tätortskod från stamfastighet.

Kod för beskattningsnatur, taxeringsvärde och såviti angår annan fastighet, däri ingående byggnadsvärde saml tätortskod och typkod fö­reslås därför ingå i FR-systemet och vara tillgängliga från terminal. Uppgifterna införs av CFD efter avisering från länsstyrelsen på samma sätt som sker i driflsyslem I d v s vid årsskiftet.

Prop. 1978/79:114

43

Administrativa uppgifter

För att avgöra inom vilket geografiskt område en myndighet får ändra registeruppgifter krävs information myndighetsvis. Därför finns i sär­skilda tabeller, som inte kan nås från registermyndigheterna, uppgift om vilka registerområden (trakter) som varje myndighet är registerförare för.

Vidare finns tabeller som styr aviseringarna frän FR till IR och avise­ringarna till fastighetsbildningsmyndighet, lokal skattemyndighet och byggnadsnämnd.

I driftsystem 1 anges på aviseringarna till lokal skattemyndighet både församlingsnamn i klartext och motsvarande regionala koder (SCBs). Namn med tillhörande koder lagras i särskilda tabeller.

Ytterligare information såsom adresser för registermyndigheterna finns tillgängliga i systemet.

Samtliga administrativa uppgifter tillförs och ändras av CFD enligt fastställda rutiner.

4.3    Informationsinnehållet i IR-systemet

4.3.1 Inskrivningsregistret

Inskrivningsregistret skall för levande fastigheter innehålla samma upp­gifter som i driflsyslem 1.

Innehållet framgår av inskrivningsregisterkungörelsen 1974:1061 ändrad 1975:1113 och 1977:165).

I driftsystem 1 har IM direkt tillgång till FRs uppgifter på avregistre­rad enhet. I separata system kan IM få tillgång till motsvarande uppgif­ter genom att via terminal hämta informationen från FR-systemet eller genom att behålla vissa uppgifter i IR-systemet utöver ÄLDRE FÖR­HÅLLANDEN vid avregistrering. Den senare lösningen förordas och de ytterligare uppgifter som skall finnas på avregistrerad fastighei är: URSPRUNG, TIDIGARE BETECKNING och AVREGISTRERING SE. På fastighet som avregistrerats före övergången till det ADB-base­rade inskrivningsregistret saknas ÄLDRE FÖRHÄLLANDEN.

4.3.2 Uppgifter från fastighetsregistret

I driftsystem 1 saknar IR motsvarighet till fastighetsbokens fastighets­spalt. Fastighetsregisteruppgifter är tillgängliga genom integreringen med FR. Direktiven anger att de uppgifter i FR, som behövs i IR, överförs till IR maskinellt. Aviseringsfrågorna behandlas i avsnitt 6.4.8 och 6.8.

I promemoria 36:5 anges vilka uppgifter i FRs huvudregister som måste tillföras IR-systemet för att handläggnings- och utskriftsprogram-

SRiksdagen 1978/79. 1 sami Nr 114    Bilaga 1

Prop. 1978/79:114

44

men skall kunna användas. Följande uppräkning hämtas från prome­morian:

"Registerbeteckning

Administrativ tillhörighet

Endast län, församling, kyrkobokföringsdistrikt och socken anges

Tidigare registerbeteckning

Ursprung

Omfång, läge

Endast totalarealen anges

A vskild mark

Rättigheter"

Uppgifterna föreslås tillföras IR-systemet och redovisningssättet behålls oförändrat. Hanteringen av rättigheterna utvecklas ytterligare sist i av­snittet.

En högre ambitionsnivå anges också i promemorian och då ingår även uppgifterna avregistrering, skattetal, åtgärder och övriga förhållanden. Avregistrering, skattetal och åtgärder återfinns i fastighetsbokens fastig-hetsspall. Uppgifterna behövs tillgängliga i IR-systemet för att möjlig­göra utredning av bl a hur inteckningar belastar fastigheten och vilken fastighetsbeteckning visst område erhållit. Övriga förhållanden innehål­ler kompletterande uppgifter till de övriga informationsgrupperna. Då fördelarna med den högre ambitionsnivån inte medför några beräk­ningsbart ökade kostnader och det i övrigt inte kunnat konstateras några nackdelar föreslås IR-systemet tillföras uppgifter enligt den högre am­bitionsnivån.

Rättighetsredovisningen

Med ledning av promemoria 36:5 föreslås följande hantering av rättig­hetsredovisningen.

Beträffande de uppgifter som lagits upp till behandling i avsnitt 4.2.1 under huvudregistret har delningsarbetet lett till att alla ulom uppgiften om andel i ga-enhet bör redovisas under rubriken rättigheter i IR-syste­met. Exproprierade servitut och nyttjanderätter (punkt 

I) 

föreslås såle­des aviserade till IR-syslemet och naturligtvis redovisas som servitut respektive nyttjanderätt på den fastighei som belastas. Övriga upptagna uppgifter (punkt 2 4) redovisas under rubriken övriga rättigheter.

I samband med ga-registrets planerade införande första kvartalet 1979

Prop. 1978/79:114

45

kommer fastighets andel i gemensamhetsanläggning att redovisas under egen rubrik: Andel i gemensamhetsanläggning. Därigenom blir redovis­ningen likformig för andel i marksamfällighet och andel i gemensam­hetsanläggning. Anläggningens ändamål finns redovisat på ga-enheten och inte på berörda fastigheter. I proposition 1973:160 Anläggningslag m m (s 254) förutsätter departementschefen att skyldighet att göra an­teckning i fastighetsboken om gemensamhetsanläggning endast kom­mer att gälla under en kortare övergångsperiod. Uttalandet görs i anslut­ning till att det sägs att både fastighetsregister och inskrivningsregister i framtiden kommer att föras med ADB. Fastighets andel i gemensamhets­anläggning föreslås därför efter delningen redovisat på samma sätt i IR-systemet som i FR.

Utöver de i det föregående omnämnda exproprierade servituten och nyttjanderätterna återfinns under rättigheter i FR övriga servitut, led­ningsrätter och övriga rättigheter. På samma sätt som gäller i driftsystem 1 föreslås att för belastad fastighet skall motsvarande information göras tillgänglig i IR-systemet. Detta görs för att kunna redovisa uppgifterna på gravationsbevis och göra dem tillgängliga vid informationssökning i IR på terminal.

4.3.3    Övrigt registerinnehåll

Taxeringsuppgifter m m

Enligt 4 § fastighetsdatakungörelsen (1974:1058 ändrad 1975:1111) skall i driftsystem I redovisas taxeringsuppgifter. Som framgår av bestämmel­sen hämtas informationen från fastighetslängden. Promemorian uttalar att samma taxeringsuppgifter som enligt driftsystem 1 skall ingå i IR bör ingå också i ett separat IR. Med hänsyn till 8 § stämpelskattelagen bör även fastighetslängdens uppgifter om industritillbehör tillföras I R-syste-met.

Administrativa uppgifter

I det separata IR ingår i princip samma informationsslag som redovisats

för FR under avsnitt 4.2.3. Informationen lagras på samma sätt i tabeller.

För att underlätta för IM och beställare hos IM finns teknik med ingivartabeller utvecklad som gör att stora ingivare endast behöver ange ett ingivarnummer för att erhållla korrekt adressering av sina beställda dokument. Ingivartabellerna har stor omfattning.

Införande och ändring av de administrativa uppgifterna utförs av CFD enligt fastställda rutiner.

Prop. 1978/79:114

46

5    Vissa grundläggande tekniska frågor

5.1    Utbrytningen frän driftsystem 1

De olika systemen för FR och IR skall i all möjlig utsträckning byggas upp som en utbrytning av driftsystem 1. Detta betyder att de lekniska system och rutiner som utvecklats i driftsystem 1 så långt möjligt skall föras över och användas också i de delade systemen.

Metodiken med utbrytning för med sig att de skilda systemen kommer att bära samma karaktärsdrag som driftsystem 1. Systemutformningen blir alltså principiellt sett densamma. Databaser, styrsystem, applika­tionsprogram och andra delar behålls oförändrade i så stor utsträckning som möjligl.

Det nu sagda betyder att de skilda systemen var för sig från användar­synpunkt till stora delar kommer att fungera på samma sätt som driflsy­slem 1. Sättet för ärendehandläggning vid en inskrivningsmyndighet blir t ex i allt väsentligt detsamma i det separata IR-systemet som i driftsy­stem 

I. 

Sättet för fastighetsregistrering blir på motsvarande sätt relativt oförändrat i FR-systemet. För användare med behov av uppgifter ur båda systemen innebär dock delningen en lägre servicenivå.

De tekniska förutsättningarna och karaktärsdragen är också desam­ma. Driften av de båda delade systemen förutsätts ske på samma dator­typ som driftsystem 1 och samma styrsystem för databashantering och datakommunikation måste användas. Datortypen i driftsystem 1 är en IBM 370. Endast datorer ur IBM 370-serien eller med denna typ kom­patibla datorer kan användas i de delade systemen. På samma sätt förutsätts styrsystemet AROS/ROSAM användas i båda systemen. Skul­le således sådana frågor som övergång till annan maskintyp aktualiseras mäste detta övervägas särskilt. Man får emellertid räkna med att en omläggning av sådant slag kommer att bli avsevärt mycket mer arbets­krävande än vad arbetet med utbrytningen av skilda system för FR och IR innebär.

De här nämnda förutsättningarna ändras inte om systemen eventuellt senare delas på skilda anläggningar eller regionaliseras, utan gäller för varje enskild driftcentral.

Omläggning av information från de manuellt förda faslighets- och inskrivningsregistren förutsätts enligt direktiven ske parallellt område för område. Det innebär att de system som utvecklats för denna verksam­het till stor del kan användas i oförändrat skick och att endast mindre justeringar vidtas i systemets avslutande programdelar. Förutsättningen att överföring skall ske parallellt innebär att driften av överföringssyste­men med nödvändighet sker vid samma datacentral och att systemen ej berörs av eventuell framtida regionalisering eller drift vid skilda anlägg­ningar.

Prop. 1978/79:114

47

5.2    Registerorganisation för de skilda systemen

Register som förekommer i de skilda systemen för FR och IR organise­ras liksom i driftsystem 1 i databaser. Av de databaser som förekommer i driftsystem 1 måste en, fastighetsdatabasen BASF, ingående organise­ras om medan övriga databaser i stort sett kommer att dubbleras i oförändrat skick. För att undvika förväxling mellan driftsystem 1 och de skilda systemen under uppbyggnadstiden ges samtliga databaser i det delade systemet nya namn som följande uppställning visar. Delsystemen skiljs åt med bokstäverna F och I i mitten av namnen.

Inneh

å

ll     Namn i dri

ftsystem 1

Namn i delat system!

FR-system

IR-system

Adresser

BASBA

DBFBA

Beteckningar

BASBF

DBFBF

DBIBF

Fastighetsdata

BASF

DBFFA

DB I FA

Mellanlagring

BASMF

DBFMF

fastigheter

BASMI

DBIMF

1 Mellanlagring

BASMP

DBFMP

planer

Plandata

BASP

DBFPL

Personref.

BASG

DBIPE

Systemtab

BASS

DBFSY

DBISY

Transaktioner

BAST

DBFTR

DBITR

Koordinatregistersystern

Fastighetsbeteckningar

BASBK

DBFBK

Koordinatpunkter

BASK

DBFKO

Kartblad och

BASKB

DBFKB

tr

å

nsformations-

konstanter

BASRj BASX''

Ruttillh

ö

righet

Taxeringsupp-

gifter

1)

Databasen   innehåller  endast  beteckningar   för   levande fastigheter  och  samfälligheter  och  är  ej   identisk med   BASBF.

2)

Fysiskt   integrerade med  koordinatdatabaserna.

Förutom ovan angivna databaser finns i driftsystem 1 ett s k data dictionary-system för dokumentation av system, delsystem, program, databaser, m m.

1 följande tablå visas fördelning av informationsinnehållet i BASF vid delning i skilda system. Understrukna markeringar anger att informatio­nen, eller del av denna, erhålles genom avisering från annat system. Denna avisering sker direkt utan inblandning av registermyndigheter. Det system som aviserar informationen anges.

Prop. 1978/79:114

48

Inneh

å

ll

BASF

DBFFA  DBIFA  Aviseras fr

å

n

                                         FR  LST  IR

Beteckning och

x

x     x           

allm

ä

n information

"

F

ö

rsamling

x

x      x    x

Motsvarar tomt

x

x

Tidigare beteckning

x

x     x   x

Ursprung

x

x     x   x

Avregistrering,

x

x     

beteckning och datum

~

Adress

x

x

Areal

x

x     x   x

Ö

vrig omr

å

desinf.,

x

x

koordinater, kartor

Fiskeomr

å

de

x

x

Andel i samf

ä

llighet

x

x

Andel i gemensamhets-

x

x      x    x

anl

ä

ggning

Skattetal och art

x

x     x   x

Del

ä

gande fastigheter,

x

x

andelstal, skifteslag

Å

tg

ä

rder

X

X

X

X

Avskild mark

X

X

X

X

R

ä

ttigheter

X

X

X

X

Planer

X

X

X

Taxeringsuppgj

-fter

X

X

X

Annan 

ä

gare

X

X

Lagfart och andel

X

X

Tomtr

ä

tt, 

ä

ndam

å

l,

x

inskr

ä

nkningar

Tomtr

ä

ttsinnehav, andel

x

Inteckningar, innehav .

x

Anteckningar

x

Ä

ldre f

ö

rh

å

llanden

x

Ajourf

ö

rings

ä

renden

x

Klartextkommentarer

x

till flertalet upp­

giftsslag

Prop. 1978/79:114

49

IR-systemets avisering lill FR under informalionsslaget Beteckning och allmän information avser tomträttsupplåtelse.

Uppgiften planer som aviseras från FR avser fråga väckt enligt 70 eller 113 §§ byggnadslagen, anteckning enligt 13 § lagen om byggnadsminnen samt vissa anteckningar enligt vattenlagen. I inskrivningsregistret läggs dessa uppgifter under rubriken Rättigheter.

Den innehållsmässiga olikheten mellan fastighets- och inskrivnings­registersystemen innebär att information ej kan sökas med samma sök­begrepp i de skilda systemen. Inom fastighetsregistret kan information sökas med hjälp av fastighetsbeteckning, samfällighetsbeteckning, ge-mensamhetsanläggningsbeleckning, fastighets adress, planaktbeteck-ning samt vid ajourföring ärendes dagboksnummer. Vid satsvisa bear­betningar kan information dessutom erhållas med angivande av koor-dinatpunkt eller polygon.

Inom inskrivningsregistret kan information sökas via fastighetsbe­teckning och vid ärendehandläggning ärendes dagboksnummer. Vid satsvisa bearbetningar kan information även sökas utifrån ägares per­son- eller organisationsnummer.

Följande två skisser visar sambanden mellan identifikationsbegrepp vid terminalerna och sökvägar mellan databaserna. En bas varifrån en pil utgär innehåller ett internt sökbegrepp för den bas dit pilen pekar.

Adress

ir::

1---

.H    [

mflj>J

.

ä

f

OoKuiTientaT lons-

' 

Ä

rende/

betecknini

Fastiqtiets-

je---------- [DB   F

BA      I  DBFl.O

ti.oordLndlL-system

DB   F

-DB

IP-systemgt

r.,

Fastinhetsbeteck-                 r   Person-Zorq,

ninq                                         I     tionsnummer

Z-

Personnr/orqanisat !

Ä

rende/dagboks;

PI anaktceteckning

DokuBenta-

tionssystem

-i  

DB

Prop. 1978/79:114

50

5.3    Avisering mellan systemen

Vissa av de uppgifter som finns i FR behövs även i IR-systemet. Enligt direktiven skall dessa uppgifter föras över maskinellt till IR-systemet och dubbellagras. Det innebär att förutom den ärendeavisering som förekommer mellan FRM och IM i dagens system (såväl i manuelh system som i driftsystem 1) skall ske en direkt avisering mellan respek­tive system. På grund av handläggningssystemets krav i IR måste daglig avisering ske från FR efter att detta uppdaterats med godkända ajourfö­ringsärenden. Aviserad information måste tillföras IR-systemet innan nästa dags handläggning startar, dvs all avisering sker under kväll och natt. Från IR-systemet skickas avisering till FR-systemet att fastighet upplåtits med tomträtt. Denna uppgift kan sändas nästa dag och upp­datera FR på kvällen. Schematiskt sker bearbetning vid datacentral enl följande

FR

IR

A

B

E

--------------------------------------------- 1

D

I--- h

->

tj

tj       tid

A = terminalsystemets drift fram till kl t, resp från start kl t2 nästa dag

B =  ärendeuppdatering

C =  framställning av aviseringsinformation i FR

D = sändande (FR) resp mottagande (IR) av aviseringsinformation

E = uppdatering i IR med aviseringsinformation

F = övrig bearbetning (utskrift av bevis etc)

Vid avisering uppdateras respektive system med uppgift om senast verkställda avisering (datum) så att risk att avisering sker i fel ordning eller glöms undanröjs.

Den avisering som resulterar i ärendehandläggning på mottagande registermyndighet har följande omfattning:

Antal ärenden från FRM till IM beräknas uppgå till 93 000 per år och från IM till FRM till 15 000 per år. Den senare aviseringen (som avser avtalsservitut) skickas i driftsystem I per post mellan myndigheterna. System föreslås nu utvecklat som möjliggör att föra över information till mellanlagringsregistret i FR för vidare handläggning från FRM. Avise-ringsinformationen som skapas i IR under kvällen förs över till FR nästa

Prop. 1978/79:114

51

dag och mellanlagras i FR nästa kväll. Informationen är sålunda till­gänglig vid FR 1,5 dygn efter att den tillförts IR.

Aviseringen från FR till IM överförs mellan systemen under kväll (D i ovanstående figur) varefter informationen skrivs ut på skrivare vid IM nästa dag.

Den mängd aviseringar som sker direkt mellan systemen beräknas uppgå till 175 000 ärenden per år från FR till IR vilket motsvarar en teckenmängd om ca 70 milj tecken per år. Tomträttsupplåtelse innebär avisering av ca 2 000 ärenden per år från IR till FR, vilket motsvarar ca 60 000 tecken.

Frågan hur den direkta aviseringen skall lösas har varit föremål för omfattande utredning. Ett antal tekniska krav har därvid ställts upp.

1       Avisering skall ske så fort förändring i aktuell information sker

2

Möjlighet att tappa avisering vid "spontan rättning" får ej föreligga

3

Aviseringsbearbetningar får ej tynga ner systemens bearbetningar un­der terminaltid

4

Aviseringssystemet får ej medföra låsningar mellan systemen

Den sista punkten har från systemteknisk synpunkt lett fram till att ett fristående gränssnitt införs mellan de båda systemen. Detta gränssnitt kommunicerar ät ena sidan med FR-systemet enligt en för detta system intern regeltabell och åt andra sidan med IR-systemet enligt dess regel­tabell.

En sådan lösning behöver inte medföra nägon extra bearbetning så länge systemen har samma databasstruktur. Ändras ett system påverkas dess regeltabell och bearbetning måste ske för att gränssnittet skall vara oförändrat. Däremot påverkas inte alls det andra systemet. Med denna metod för kommunikation mellan systemen har man frihet att på ett relativt lättkontrollerat sätt i framtiden modifiera endera systemet.

De första tre kraven ledde under utredningen fram till tre alternativa lösningar för att fånga aviseringsuppgifter. Ett alternativ är att skapa en särskild aviseringsdatabas i FR som uppdateras så fort information som skall aviseras ändras i FR. Uppdatering av aviseringsdatabasen sker automatiskt via ett särskilt gränssnitt som kopplas till databashantera-ren. Alternativet förkastades dock då det tredje kravet ej skulle bli uppfyllt. Alla databasanrop som medför uppdatering skulle i praktiken bli fördubblade.

Ett annat alternativ är att lägga ut aviseringsinformation på ett sekven-siellt register och att även detta styrs via ett speciellt gränssnitt kopplat till databashanteraren. Alternativet är relativt tillfredsställande eftersom det ej tynger ned systemet ur driftsynpunkt. Men det har en allvarlig brist. Vid fel i maskin- eller programvara med stopp i terminaldrift som följd kan en okontrollerbar situation uppstå då det sekvensiella registret ej enkelt kan återställas till känd status på samma sätt som en databas kan återställas med hjälp av den s k driftloggen.

Prop. 1978/79:114

52

Ett tredje alternativ är att utnyttja den driftlogg som skapas av styrsy­stemet. Denna logg innehåller information om alla databasförändringar som sker under såväl terminalbearbetning som satsvis bearbetning. Ett studium av driftloggens innehåll visade dock att tillräcklig information ej kan erhållas för att särskilja sådan information som skall aviseras. Diskussioner med styrsystemleverantören har dock resulterat i att vissa funktioner tillförs loggningssystemet så att nödvändig information kan erhållas. Modifieringarna utförs av leverantören inom ramen för styrsy­stemets funktioner och kan sedan användas vid alla styrsystemets installationer.

Lösningsalternativet innebär att samtliga krav som ställts kan uppfyl­las. Inga program kan gå vid sidan av driftloggen varför aviseringsinfor­mation ej kan gå förlorad. Aviseringsinformation hämtas från driftlog­gen i satsvis bearbetning varför avisering ej tynger terminalbearbetning­arna. Driftloggens information kan omvandlas enligt reglerna för gräns­funktionen varför systemen ej låses gentemot varandra.

Avisering av tomträttsupplåtelse från IR till FR avser så liten mängd ärenden att behandling av driftlogg i IR blir onödigt tung. Denna avise­ring skapas i stället i handläggningssystemets uppdateringsprogram och sänds till FR nästa dag. Därefter sker uppdatering i FR efterföljande kväll.

5.4    Linjenät och koppling mellan datorer

Separata system för FR och IR samt frågan om driftens förläggning till en eller fiera datacentraler ställer nya krav på datakommunikationssy­stemet. Terminalanvändarna skall kunna nå båda systemen vilka dess­utom skall ha kontakt för att kunna sända och mottaga daglig avisering.

I driftsystem 1 används ett fast uppkopplat privat datanät som hyrs av televerket. Denna lösning är även möjlig för de separata systemen under förutsättning att kontakt mellan systemen etableras via dalor-till-dator-koppling för att möjlighet skall ges att nå båda systemen. Ett andra alternativ är att utnyttja det nordiska allmänna datanätet som är under uppbyggnad och som beräknas tas i begränsad försöksdrift vid årsskiftet 1978/79.

Omfattande utredning har gjorts för att utröna vilket alternativ som är bäst. Några synpunkter på de båda alternativen redovisas i det följande.

Anslutning via fast uppkopplade linjer ger för terminalanvändaren ett enkelt handhavande och snabb access. Förbindelsen ligger klar för omedelbar användning utan uppkoppling. Till nackdelarna med den fasta förbindelsen hör att den är ofiexibel. Överföringen är låst mellan två ändpunkter varför verkningsgraden ofta blir låg. Ett alternativ att få bättre linjeutnyttjande är att ansluta fiera lerminalinstallalioner en s k multi-punkt-konfiguration. Genom att välja lagom många terminal-

Prop. 1978/79:114

53

punkter på förbindelsen kan en avvägning mellan lämpligt linjeutnytl-jande och korta svarstider erhållas.

Kostnaden för ett fast uppkopplat linjenät beror på antalet linjer och linjernas längd. För att minimera kostnaden kompletteras linjenätet med s k koncentratorer vars huvudsakliga uppgift är att administrera ett regionalt linjenät (sekundärlinjer) och att "koncentrera" inkomna med­delanden från det sekundära nätet för vidare befordran via en primär­linje till datacentralen.

Koncentrator

Sekundärlinjer med   terminaler

Principskiss   för   fast   uppkopplat   nät.

kommu-

Dator

nikations-

dator

I det allmänna datanätet är överföringskostnaderna beroende av varje datasamtals längd och den uppkopplade linjens längd varför kostnaden blir lägre för denna anslutningsform än i ett fast uppkopplat nät om transaktionsvolymen ej är för stor. Fullt utbyggt kan det allmänna data­nätet ge vissa fördelar jämfört med ett fast uppkopplat nät. Sålunda blir sannolikt förändringar i kommunikationsnätet väsentligt mycket enkla­re att genomföra än i ett privat nät. Datanätet kan förväntas ha högre driftsäkerhet. Lokalisering och reparation av fel kommer att ta kortare tid.

Det allmänna datanätet kan vara lämpligt för anslutning av externa kunder även om ett privat nät används för registermyndigheterna. De osäkra prognoserna om antalet externa kunder gör att dimensionering av ett privat nät blir svår att genomföra. Vidare är förändringar i nätut­formningen tidskrävande. Från driftsäkerhetssynpunkt kan anslutning av externa kunderna på andra linjer än de för registermyndigheterna vara att föredra.

Uppbyggnaden av det allmänna datanätet sker successivt i geografiskt hänseende och vad beträffar tjänster som datanätet erbjuder. Växlar i datanätet kommer från början att finnas i Stockholm och första anslut­ning av abonnenter beräknas ske i början av år 1979. Till 1985 planeras 45 växlar vara installerade.

Enligt televerkets prognoser beräknas antalet terminalabonnemang år 1980 uppgå till ca 22 500. Av dessa beräknas ca 2 000 vara anslutna till

Prop. 1978/79:114

54

allmänna datanätet. År 1985 beräknas antalet abonnemang vara ca 45 000 av vilka ca 20 000 är anslutna till allmänna datanätet. Under hela uppbyggnadstiden beräknas datanätets kapacitet vara otillräcklig varför ev fördelar i kortare leveranstider jämfört med fast abonnemang ej är att räkna med.

Från kostnadssynpunkt synes ej det ena alternativet ge några avsevär­da fördelar jämfört med det andra. Vissa preliminära beräkningar har genomförts. Dessa beräkningar får ej betraktas som slutgiltiga då linje­näten ej konfigurerats till ett absolut optimum. Dessutom gäller siffrorna för allmänt datanät under förutsättning att den terminalutrustning som används i driftsystem 1 kan användas. Kostnaderna har beräknats ut­ifrån 1976 års ärendevolym i inskrivningsväsendet. Kommunikations­kostnaderna i ett prival nät antas vid en fördubbling av transaktionsvo­lymen från inskrivningsmyndigheterna öka endast på grund av att för­bindelserna mellan koncentratorer och centraldator måste utökas. Den­na kostnadsökning uppskattas till 500 000 kr/år. Om överföringshastig­heten 2 400 bps används i stället för 4 800 bps kan kostnaderna för 1976 års volym minskas med 300 000 kr/år. Dock blir belastningen på vissa linjer för hög då volymen ökas. I nedanstående tabell sammanfattas de årliga kostnaderna för alternativen. Årskostnaden inkluderar inträdesavgifter med avskrivningstid 7 år.

Privat

Allm

ä

nna da

tan

ä

tet

n

ä

t

2400 bps

4800 bps

1976 

å

rs volym

3 550 000

2 020 000

3 350 000

M-volymen f

ö

r-

4 050 000

2 710 000

4 660 000

dubblad

Om de svarstider som uppnäs med 2 400 bps överföring är acceptabla ger det allmänna datanätet klart lägre kommunikationskostnader även om transaktionsvolymen ökar betydligt över den antagna. Om överfö­ringshastigheten 4800 bps krävs blir kommunikationskostnaderna i all­männa datanätet något högre. Ytterligare ökad volym innebär att skill­naden ökar till förmån för ett privat nät.

En bedömning av linjenätets kostnad kan ej göras utan hänsynstagan­de till kostnad för terminalutrustning. Viss del av den utrustning som idag används i driftsystem 1 torde ej vara möjlig att ansluta till det allmänna datanätet utan ombyggnad. Alternativt krävs byte till annan terminalutrustning.

Den ombyggnad av befintlig terminalutrustning som kan bli nödvän­dig avser sådana terminalinstallationer som har fier än en textskärm eller skrivare kopplade till en terminalstyrenhet. En sådan installation betrak-

Prop. 1978/79:114

55

tas som ett abonnemang sett från allmänna datanätet men är från ter­minalinstallationens synpunkt sett fiera installationer. För att kunna använda utrustningen kan terminalstyrenheten förses med en mikroda­tor som fördelar linjeresursen mellan textskärmarna. En sådan lösning ger dock en merkostnad i investering per installationsplats på uppskatt­ningsvis 20 000 kr. Dessutom ökar kostnaden för service. Någon utrust­ning av nämnt slag finns ej i dagsläget. Terminal- och datorleverantörer har ej klart angivit hur anpassning till allmänna datanätet kommer atl ske och vilket pris kunden får betala för utrustning. Utredningen har därför och i avvaktan på beslut om de skilda systemens framtida drift-miljö funnit att val av linjenätsalternativ ej kan göras för närvarande. Det allmänna datanätet byggs successivt ut och i avvaktan på nätets utveckling synes en vidare utveckling av privat nät vara bästa lösning åtminstone fram till 1985. Dessutom bör framtida driftmässiga aspekier vägas in vid bedömning av linjenätsalternativ.

Utbyggnad av ett privat linjenät innebär att datorerna måste vara sammankopplade om drift av systemen sker vid skilda datacentraler. 1 ett sådant alternativ förutsätts FR-användarnas terminaler vara anslutna till FR-datorn och IR-användarna till IR-datorn. Frågor till det andra systemet skickas mellan datorerna via en dator-till-datorkoppling. En sådan koppling blir även nödvändig då systemen successivt tillförs nya områden och fier än en dator under vissa betingelser erfordras för atl klara driften av systemen. Åtkomstmekanismen måste sålunda vara så utformad att frågor och data kan vidarebefordras mellan två datorer oavsett var dessa är placerade i förhållande till varandra.

Datorerna kan antingen ha kontakt via styrsystemet eller direkt via kommunikationsdatorerna. Det förra alternativet innebär att styrsyste­men i de båda datorerna håller kontakt antingen via kanal-till-kanalför­bindelse om datorerna finns vid samma datacentral eller via telenätet om datorerna finns på skilda platser. I båda fallen betraktar datorerna varandra som terminaler och styr frågor till det andra systemet på samma sätt som vid dator-till-terminalanslutning. Om en transaktion kommer till fel dator överförs den till den rätta datorn där bearbetning sker. Val av dator sker utifrän en fastighets geografiska belägenhet och eventuellt vilket system frågan avser. Det innebär att data skall fördelas mellan datorerna pä systemanknytnings- och geografiska grunder. Efter bearbetning går svaret tillbaka samma väg och når frågeställaren.

Denna lösning innebär att vissa delar i styrsystemet måste komplette­ras och modifieras. Utvecklingsarbetet genomförs av leverantören av styrsystemet. Dessutom måste applikationssystemen (fastighets- resp in­skrivningsregistersystemet) tillföras systemdelar för att styra transaktio­ner till rätt system och dator. Dessa systemavsnitt används även vid avisering av data mellan skilda datorer.

Datorkopplingen får följande principiella utseende.

Prop. 1978/79:114

56

Dator 1

Dator 2

H

ö

ghastighetslinje

s s

T ''

el kanal-till-kan

å

l-l

y S

R 

I

f

ö

rbindelse bero-  ''

ende p

å

avst

å

nd

Kommunika­tionsdatorer

Terminaler

Den andra lösningen bygger på användande av ny kommunikations­programvara. Dessutom måste delarav styrsystemet vidareutvecklas och applikationssystemen tillföras samma systemdelar som i det andra alter­nativet. Alternativet innebär att en höghastighetslinje ansluts mellan resp dators kommunikationsdator. Denna linje används på natten för överföring av aviseringsinformation och på dagtid för kommunikation mellan datorerna. En terminal kan via ett s k LOGON-kommando få kommunikationsdatorn att sända till den ena eller andra datorn obe­roende av vilken kommunikationsdator terminalen är ansluten till via telenätet. Detta alternativ är bra ur tillgänglighetssynpunkt i ett centralt alternativ där båda systemen datorer står nära varandra. Om den ena datorn eller kommunikationsdatorn slutar fungera kan man koppla över samtliga linjer och skivminnen till den fungerande datorn och starta båda systemen i denna dator. Hela detta förfarande kan genomföras på några minuter. Systemen kommer visserligen att gå med reducerad ka­pacitet men ärendehandläggningen kan dock genomföras.

Alternativet får följande principiella utseende.

Datorer

Kommunikations datorer

H

ö

ghastighetsiinje

Terminaler

Prop. 1978/79:114

57

Den lösning som slutligen väljs fär avgöras vid fortsatta diskussioner med styrsystemleverantören och om möjligt även med utgångspunkt från de skilda systemens framtida driftmiljö. De grundläggande system­delarna i applikationssystemen måste dock från början utformas på ett sätt som möjliggör framtida drift i fiera datorer.

5.5    Möjlighet till regionalisering

Enligt direktiven skall systemförslagen utformas så att drift av FR och IR i senare etapper kan ske vid skilda datacentraler eller regionaliseras var för sig. De systemförslag som presenteras i denna utredning möjlig­gör drift enligt olika betingelser med skilda driftmiljöer men skapar olika problem som inte alla kan belysas utan noggrann analys.

Som framgår av avsnitt 3.9 finns redan i driftsystem I möjlighet att regionalisera data logiskt i upp till 15 regioner. Varje sådan region är oberoende av data i andra regioner. Regionsuppdelningen är möjlig att genomföra tack vare databashanteringssystemets möjlighet att dela upp logiska databaser i fysiskt oberoende databaser.

Vid delning av driftsystem I i två system, ett för FR och IR, behålls samma databasstruktur och därmed uppdelning av logiska databaser i fiera fysiska databaser. Detta innebär att i varje system data kan indelas i upp till 15 regioner där varje region innehåller fastigheter i ett eller fiera län. Regionindelningen kan för de båda systemen ändras vid behov.

Ett första steg mot fysisk regionalisering är lagd i och med strukture­ring av databaserna. Däremot kvarstår fiera problemområden innan regionalisering kan genomföras. Det linjenät som etablerats i tidigare driftmiljö måste omstruktureras om förbindelse mellan datacentraler skall etableras. För styrning av aviseringsinformation och frågor mellan olika datorer krävs omfattande styrinformation i styrsystemen vilket kan komma att kräva ytterligare systemutvecklingsresurser om regionalise­ring sker på ett sätl som ej kunnat förutses. Dessutom uppstår samord­ningsproblem i vad avser systemunderhåll och vidareutveckling av sy­stemen.

Olika driftmiljöer ställer olika krav på säkerhet och tillgänglighet till systemen vilket kan medföra systemmässiga och kostnadsmässiga kon­sekvenser.

Vissa grundkrav måste ställas upp vid en regionalisering av de system som redovisas i detia systemförslag. Dessa krav hänger samman med systemens konstruktion och fysiska realisering. Sålunda gäller för båda systemen att de är byggda för drift på datorer av modell IBM/370. Använda datorer måste sålunda vara kompatibla med denna dator var­för alternativ med utnyttjande av minidatorer av det slag som förekom­mer idag ej torde vara aktuellt åtminstone inte med här redovisad sy­stemlösning. Vidare förutsätts alt byte ej sker av styrsystem.

Prop. 1978/79:114

58

Skall en framtida regionalisering av FR- resp IR-systemen genomfö­ras bör detta ske till rimlig kostnad varför en uppdelning i alltför många regioner inte kan komma ifråga med hänsyn till storlek på erforderlig datorutrustning och personalbehov vid varje datacentral.

För drift av systemen i regionala lösningar krävs omfattande perso­nella resurser. Redan vid drift av IR-systemet i 5 regioner torde antalet personer för drift uppgå till ca 150 personer och om antalet regioner ökas till 10 växer personalbehovet till ca 225 personer. Dessutom ställs olika krav på personalbehov för vidare systemutveckling och underhåll.

Prop. 1978/79:114

59

6 Delsystem och program i de skilda systemen. Styrsystem, ope­rativsystem m m

I de skilda system för FR och IR som skapas med utgångspunkt från driftsystem 1 kan vissa av de delsystem och program som utvecklats användas utan större ändringar medan i andra fall förändringar i delsy­stem och program blir omfattande. De fiesta förändringarna beror på registrens ändrade innehåll och därmed sammanhängande förändringar av databasernas struktur och innehåll. Dessutom tillkommer delsystem för bl a avisering mellan registren och gemensamma datauttag.

Av fastighetsdatasystemets olika systemavsnitt sker de största föränd­ringarna i driftsystemet. Dessutom måste ändringar genomföras i över­föringssystem för driftsystem, laddningssystem för driftsystem samt sy­stem för tillämpningar inom samhällsplaneringen.

6.1    överföringssystem för driftsystemen

Skilda system för FR och IR skall enligt direktiven skapas genom utbryt­ning av FR och IR ur driftsystem 1. Övergång till ADB skall ske parallellt för FR och IR. Det innebär att överföringsverksamheten kan bedrivas på det sätt som planerats och att systemavsnittet fastighetsdatasystemets överföringssystem för driftsystem endast i viss utsträckning berörs av delningen.

Överföringssystemets olika delsystem utnyttjar dataregistrerad infor­mation ur FR och IR för bl a kontroller av fastighetssamband och generering av data mellan systemen. Därför bör systemavsnittet be­traktas som ett system som ej delas mellan FR och IR till följd av delningen av driftsystemet. Systemavsnittets uppdelning i delsystem blir sålunda oförändrad efter delning och får följande delsystemindelning.

SYSTEM

DELSYSTEM

-O-

ö

verf

ö

ringssystem f

ö

r driftsystem (

Ö

D)

I 1 Dataf

å

ngst inskrivnings­register (DIR)

II Dataf

å

ngst jordregister (DJR)

-\~\  

Dataf

å

ngst stadsregister (DSR)

I I Dataf

å

ngst namnregister (DNR)

[  I Dataf

å

ngst taxerings- och koordinatuppgifter (DRSV)

j  I Dataf

å

ngst adressregister CDAD)

( 

\  

Avisering (DAV)

I     [   Slutredigering   (DSD)

6 Riksdagen 1978/79. 1 sami Nr 114   Bilaga 1

Prop. 1978/79:114

60

Förändringar i systemavsnittet överföringssystem sker inom delsyste­met slutredigering. I detta systemavsnitl skapas indata till laddningssy­stemen och förändringen gentemot driflsyslem 1 består i atl skilda pro­dukter skall skapas för FR och IR.

Systemavsnittet överföringssystem innehåller 449 programmoduler. Inom delsystemet slutredigering finns 56 programmoduler. Antalet pro­grammoduler väntas öka med 20 moduler inom detta delsystem till följd av delningen i FR och IR.

6.2    Laddningssystem

Utdata från överföringssystemets delsystem slutredigering utgör indata i laddningssystemen. Laddningssystemen består av ett antal delsystem vart och ett av dessa avser laddning av en databas.

Vid delning av driftsystemet i skilda system för FR och IR skapas separata laddningssystem för respektive system. Delsystemet för ladd­ning av den databas som innehåller fastighets-, samfällighets- och ga-beteckningar blir i princip detsamma i båda systemen då databaserna DBFBF och DBIBF innehåller samma mängd beteckningar. Detsamma gäller delsystemen för laddning av systemtabellerna i databaserna DBFSY resp DBISY.

Laddningssystemets uppdelning i delsystem inom FR resp IR framgår av avsnitt 6.3 resp 6.4.

Laddningssystemet inom driftsystem 1 består av 63 programmoduler.

6.3    Fastighetsregistersystemet

FR-systemet kan med utgångspunkt från driftsystem I indelas i tre systemavsnitt nämligen laddningssystem, driftsystem och koordinat-registersystem.

FR-systemets uppdelning i systemavsnitt och delsystem blir följande (se vidstående sida).

6.3.1 Fastighetsregistersystemets laddningssystem De förändringar som genomförs i laddningssystemet avser delsystemet för laddning av fastighets-, samfällighets- och gemensamhetsanlägg­ningsdata samt system för årligt underhåll av koordinater och taxeringsuppgifter. Förändringarna gentemot driftsystem 1 förorsakas av det reducerade innehåll databasen får till följd av utelämnade inskriv­ningsuppgifter.

Övriga delsystem genomgår smärre förändringar till följd av modifie­ringar i databasernas organisation. Antalet programmoduler blir i stort oförändrat gentemot laddningssystemet i driftsystem 1 och beräknas uppgå till 60.

Prop. 1978/79:114

61

SYSTEM

DELSYSTEM

Laddningssystera f

ö

r fastighetsregister­systemet (LD)

a

Laddningssystem f

ö

r adress­register

Laddningssystem f

ö

r fastighets-, samf

ä

llighets- och gemensam­hetsan l

ä

ggningsbeteckningar

Laddningssystem f

ö

r fastighets-, samf

ä

llighets- och gemensamhets­anl

ä

ggningsdata

Laddningssystem f

ö

r planregister

Fasitghets-

register-

systemet

Driftsystem (DS)

a

Laddningssystem f

ö

r system­tabelldata

System f

ö

r 

ä

jourh

å

llning av koordinater och taxerings­uppgifter

Ajourf

ö

ringssystem huvud-registel (FDSHR)

Ajourf

ö

ringssystem f

ö

r plan­register (FDSPLR)

System f

ö

r betecknings­hantering (FDSBET)

System f

ö

r adressajourf

ö

ring (FDSADR)

Terminalbaserat presentations-system (FDSONPR)

Batchorienterat presentations­system (FDSBAPR)

Dokumentbehandling och distribution (FDSDIS)

System f

ö

r aviseringar

Urvalssystem

Koordinatregister-systera (KR)

Digitalisering (KRD) Redigering (KRR) Laddning (KRL) I    Ajourf

ö

ring (KRA)

Urval (KRU)

Prop. 1978/79:114

62

6.3.2 Fastighetsregistersystemets ajourföringssystem för huvudregistret Som redovisats i avsnitt 3.2 består FR av sex delregister nämligen huvud­registret, koordinatregistret, planregistret, kvartersregistret, adressre­gistret och GA-registret. Av dessa har kvartersregistret inte upprättats. GA-registret införs under första kvartalet 1979. Samtliga register med undantag av kvartersregistret kan ajourhållas i ovan rubricerade delsy­stem.

Delning av driftsystem 1 innebär inte någon principiell ändring av de ajourföringssystem som tagits fram för FR. Ajourföring av fastigheter, samfälligheter och gaenheter sker via ett gemensamt system, som för terminalanvändaren kan uppfattas som skilda system. Efter införandet av gemensamhetsanläggningsregistrel 1979 sker ajourföringen med hjälp av följande transaktioner

MASK

i 

PEG

initiering kontroll

fastighet  samf

ä

llighet ga-enhet

SMASK

i 

SREG

GMASK

i 

G REG

kontrolIbladsutskrift

godk

ä

nnande

uppdatering

(satsvis bearbetning)

i

KOLL

GODK

uppdatering

Ärenden som skall påverka de skilda registren mellanlagras i databas DBFMF. Uppdatering av de skilda registren sker genom satsvis bearbet­ning utanför kontorstid. De databaser som därvid uppdateras beror på typ av ärende och kan vara DBFBA, DBFBF, DBFFA och DBFPL. Aviseringsinformation till IR m fi läggs i databas DBFSY. Ärende ra­deras efter uppdatering från DBFMF och kontorsinformation i system­databas DBFSY uppdateras.

Ajourföringssystemet blir för användaren praktiskt taget identiskt med motsvarande delsystem i driftsystem 1. Till följd av stora föränd­ringar i databasuppbyggnaden i fastighetsdatabasen (DBFFA) krävs ändringar i delsystemets programvara inför övergång till delade syslem för FR och IR. Den avisering av avtalsservitut som görs från IR till FRM kräver viss utvecklingsinsats. Planerad systemlösning innebär atl avise­ring från IR mellanlagras i DBFMF varifrån FRM kan hämla informa­tion och godkänna för uppdatering i FR.

Antal programmoduler förväntas ej ändras nämnvärt i samband med delning. I driftsystem 1 är antalet moduler 287.

6.3.3    Fastighetsregistersystemets ajourföringssystem för planregister Ajourföring av planregister kan ske utifrän i avsnitt 6.3.2 redovisade

Prop. 1978/79:114

63

system vad gäller förändring av gällande plans fastighetsredovisning. Inläggning av ny plan eller bestämmelse i planregistret sker via ett särskilt ajourföringssystem. Planregistret ajourförs på samma sätt som huvudregistret dvs planärenden mellanlagras. Som mellanlagringsut­rymme används databasen DBFMP. Vid efterföljande satsvisa bearbet­ningar uppdateras databaserna DBFPL och DBFFA.

Planregistret innehåller endast levande planer och bestämmelser. Vid avregistrering av objekt i planregistret genererar systemet en beställning för utskrift av plankort. Efter utskrift raderas avregistrerad enhel från planregistret.

Ajourföringssystemet blir för användaren identiskt med motsvarande delsystem i driftsystem 1. Till följd av vissa förändringar bl a vad gäller beställning av registerutdrag krävs ändringar i delsystemets program­vara inför övergång till delade system för FR och IR.

Ajourföringssystemet för planregistret består av 68 programmoduler. Antalet förändras ej vid delning.

6.3.4 Fastighetsregistersystemets system för beteckningshantering

Delsystemet består av ett omfattande paket med programmoduler för

äjourhållning, underhåll och registeruttag ur den databas som innehåller

fastighets-, samfällighets- och gemensamhetsanläggningsbeteckningar.

Dessa programmoduler utnyttjas i flertalet av delsystemen i såväl FR

som IR-systemen.

Uppdelning av driftsystem I i skilda system för FR och IR påverkar ej organisationen av nämnda databas vad gäller FR. Befintliga moduler kan sålunda vad gäller FR användas i oförändrat skick. Däremot kom­mer systemavsnittet att tillföras ett antal moduler för att klara beteck­ningshanteringen vid avisering mellan FR och IR. Denna hantering är av vital betydelse för de båda systemens möjlighet att genomföra stör-ningsfria aviseringar.

1 driftsystem 1 består delsystemet av 90 programmoduler. I det nya FR-systemet beräknas antalet moduler till 120.

6.3.5 Fastighetsregistersystemets ajourföringssystem för adressregistret

Ajourföring av adressregistret sker till skillnad från huvud- och planre­

gistren direkt utan mellanlagring i särskilt register. I samband med

ärendeinmatning erhålls på terminalskrivaren bekräftelse på genomförd

ajourföring.

Förutom det adressregister som finns tillgängligt från terminal finns ett sekvensiellt adressregister vilket förutom adress och fastighetsbeteck­ning innehåller uppgift om postnummer, ortnamn, adresskarta samt anmärkningar som knyts till adress. Detta register ajourhålls från ter­minal via ajourföringssystem för adressregister.

Prop. 1978/79:114

64

Ajourföringssystemet, som består av 65 programmoduler, berörs ej av delningen.

6.3.6 Fastighetsregistersystemets system för terminalbaserad presenta­tion

I driftsystem 1 finns 13 olika transaktioner för informationssökning i FR. Vissa av dessa transaktioner hämtar data ur såväl FR som IR medan andra hämtar data i endera registret.

Efter delning av driftsystem 1 kommer 12 av de i driftsystem 1 tillgäng­liga transaktionerna för informationssökning att vara tillgängliga i FR-systemet. Av dessa används sju uteslutande i FR-systemet medan fem transaktioner används även i IR-systemet. De senast angivna trans­aktionerna kan ha olika funktion i respektive system och beskrivs sepa­rat i avsnitt 6.5. De tolv transaktioner för informationssökning som är lillgängliga i FR-systemet är följande

transaktions­kod

anv

ä

nds i

funktion

FR

IR

ADR

X

Ger fastighetsbeteck­ning f

ö

r given adress

ADRL

X

Redovisar t ex alla gatu­namn incm angivet omr

å

de

AJOUR

X

X

Anger 

ä

rende f

ö

r fastighet som 

ä

r under ajourf

ö

ring

BESTM

X

X

Best

ä

llning av formul

ä

r till terminal

BESTL

X

X

Best

ä

llning av olika bevistyper

BETL

X

Redovisar t ex alla trakt­namn incm angivet omr

å

de

FNAMN

X

F

ö

rkortning f

ö

r beteck­ningsled

F

Ö

RSL

X

Redovisa f

ö

rsair.lings-namn, l

ä

nskod, kommun­kod och f

ö

rsamlingskod

MEDD

X

X

Ge meddelande till driftgrupp vid CFD

PLAN

X

Redovisa information i planregistret

STAM

X

Redovisa stamtr

ä

d f

ö

r fastighet

VISA

.------------------- 

X

X

Redovisa del av eller totalt inneh

å

ll f

ö

r fastighet

Prop. 1978/79:114

65

Transaktionerna ADR, ADRL, BETL, FNAMN, FÖRSL, PLAN och STAM kommer att ha oförändrad funktion i det nya FR-systemet. Öv­riga transaktioner som beskrivs i avsnitt 6.5 får delvis eller helt nya funktioner. Då de dessutom förekommer både i FR och IR med olika funktioner blir ändring av transaktionskod nödvändig.

Antalet programmoduler uppgår i driftsystem 1 till 65. I fastighetsre­gistersystemet beräknas antal moduler uppgå till 55.

6.3.7 Fastighetsregistersystemets system för batchorienterad presenta­

tion

Inom detta delsystemavsnitt ryms de program som framställer olika former av registerutdrag ur FR nämligen

Fastighetsbevis

Samfällighetsbevis

Anläggningskort

Registerområdeskort

Traktkort

Plankort

Kvarterskort.

Jämfört med motsvarande delsystem i driftsystem 1 kommer fastig­hetsbevis att få ny utformning då inskrivningsuppgifter och annan ägare utgår. Samtliga dokument ändras vad gäller redovisning av beställnings­nummer och reskontranummer dä dessa får ny utformning i FR-syste­met. Uppgift om registeransvarig IM utgår i förekommande fall. I övrigt sker inga förändringar gentemot driftsystem 1.

Antal programmoduler i delsystemet inom driftsystem 1 uppgår till 31. Inom FR beräknas antal moduler till 28.

6.3.8 Fastighetsregistersystemets system för dokumentbehandling och

distribution

Detta delsystemavsnitt omfattar endast manuella rutiner i driftsystem 1.

Delning av systemet innebär separat dokumentbehandling för FR och

IR varför instruktioner för de manuella rutinerna måste revideras (se

vidare avsnitt 6.6 Allmänna synpunkter på hantering av bevis och avsnitt

6.7 Uppbörds- och reskontrasystem).

6.3.9 Fastighetsregistersystemets system för aviseringar

FR-systemet såväl sänder som mottager aviseringar. Uppgifter aviseras

till IR-systemet, IM, lokal skattemyndighet, pastorsämbete, byggnads­

nämnd och FBM. Systemet mottar aviseringar från IM, IR-systemet och

länsstyrelse.

Avisering till IR-systemet sker dagligen. Denna avisering omfattar dels FR-uppgifter som tillförs IR genom direkt avisering utan att redo­visas till IM, dels ärendeavisering som redovisas till IM. Den först nämnda aviseringen omfattar ca 70 milj tecken/år (175 000 ärenden/år).

Prop. 1978/79:114

66

Aviseringen sker via det aviseringssyslem som beskrivs i avsnitt 6.8. Det systemavsnittet nyutvecklas.

Ärendeavisering beräknas ske pä i princip samma sätt som i driftsy­stem 1. Senare förändring och samordning med den ovan nämnda avi­seringen kan dock bli aktuell. Den ärendeavisering som sker till IM omfattar ca 37 milj tecken/år (93 000 ärenden/år). Systemavsnittet mås­te till viss del omarbetas till följd av delningen.

Den direkta aviseringen från IR-systemet avser uppgifi att fastighet upplåtes med tomträtt. Aviseringen som omfattar ca 2 000 ärenden per år aviseras dagligen från IR och tillförs FR-systemet ett dygn efter att uppgiften tillförts IR.

Avisering från länsstyrelse till FR-systemet avser taxeringsuppgifter. Aviseringen sker en gång per år och omfattar 3,5 miljoner ärenden efter allmän fastighetstaxering vart femte år och 300 000 ärenden övriga år. Aviseringsvolymen beräknas till 140 milj tecken resp 12 milj tecken. Systemet för omhändertagande av avisering förändras ej p g a delning i skilda system för FR och IR. Framtida systemändring kan dock bli nödvändig pga förändringar i systemet för folkbokföring och beskatt­ning.

Avisering till lokal skattemyndighet, pastorsämbete, byggnadsnämnd och FBM skrivs ut centralt i systemet och distribueras dagligen från CFD i takt med ändringarna i FR. Aviseringarna till lokal skattemyndighet och pastorsämbete torde dock kunna aviseras centralt till RSVs skatte­dator varifrån aviseringarna distribueras till respektive myndighet via terminalnätet för folkbokföring och beskattning. Systemavsnittet berörs ej av delning i separata system för FR och IR. Årlig volym beräknas till 350 000 ärenden/ år till lokal skattemyndighet och pastorsämbete och 175 000 ärenden/år till övriga. På sikt bör aviseringen läggas om till maskinell avisering när nytt system införts på folkbokföringens och beskattningens område.

För de kommuner som utnyttjar möjligheten med adressregister sker avisering av ändringar i sambandet fastighet adress. Aviseringen sker periodvis till kommunen 612 ggr om året.

6.3.10    Fastighetsregistersystemets koordinatregistersystem Koordinatregistersystemet består av delsystem för digitalisering, redige­ring, laddning, ajourföring och urval.

Digitaliserings- och redigeringssystem används för datafångst av koordinatuppgifter från registerkartor för nya områden som skall tillfö­ras koordinatregistret.

Digitalisering sker från speciella arbetsplatser som är utrustade med digitizer, textskärm och tangentbord. Arbetsplatserna är kopplade till en minidator av typ NORD-10 med skivminne. Uppläggningen av koordi-

Prop. 1978/79:114

67

natregistret föregår den övriga registeromläggningen.

Redigeringssystemet kontrollerar och bearbetar digitaliserade data så att laddning kan ske. Laddningssystemet skapar fyra databaser DBFBK, DBFKO, DBFKB, DBFRU. DBFBK innehåller fastighetsbeteckningar. DBFKO innehåller koordinatuppgifter. DBFKB är ett hjälpregister för ajourföring och innehåller kontrollinformation för kartblad samt upp­gifter för transaktion av koordinater. DBFRU är ett hjälpregister för urval.

Ajourföring av koordinatregistret utförs av FRM som månadsvis sän­der blanketter med uppgifter om förändringar per fastighet. En ajourfö­ring baseras på ett registreringsärende, registerkarta och koordinatlista (en utskrift av innehållet i koordinatregistret).

Ajourföringsblanketternas innehåll registreras vid CFD från speciella arbetsplatser som är utrustade med textskärm och tangentbord. Efter uppdatering skrivs ändringsblad till koordinatlistor ut. Inom områden där FR är omlagt till ADB aviseras förändringar till huvudregistret.

Urval från koordinatregistret kan ske med hjälp av fastighetsbeteck­ning eller med hjälp av koordinater för ett valfritt avgränsat område (polygon).

Hela koordinatregistersystemet består av ca 150 programmoduler. Systemavsnittet berörs ej av delning i separata system för FR och IR.

6.4    Inskrivningsregistersystemet

IR-systemet indelas med utgångspunkt från driftsystem 1 i två systemav­snitt nämligen laddningssystem och driftsystem. Varje systemavsnitt indelas i delsystem enligt följande.

SYSTEM

DELSYSTEM

r-a-

Ch

Inskrivnings-registersystemet

-

LadcLr\i.nqsBystem   CLD)

Driftsystem (DS)

---- (    I Laddningssystem  för   fastighetsdata

j 1 Laddningssystem f

ö

r fastighets-, samf

ä

liiqhets- och gemensamhets-ani

ä

qgningsbeteckningar

~j  I Laddningssystem f

ö

r systemtabell­data

---- Il System f

ö

r

ä

jourh

å

llning av

taxeringsuppgifter

I---- [ j Handl

ä

ggningssystem f

ö

r inskriv-

I      

ningsregistret

--- 1 I System f

ö

r beteckningshantering

   j ] Terminalbaserat presentations­

system

---- 1 I Batchorienterat presentations-

_       system

---- 

[  

Dokumentbeteckning och distribution

--- j  I Reskontra och uppb

ö

rd

--- 1 I Aviseringssystem

--- [_j Urvalssystem

Prop. 1978/79:114

68

6.4.1 Inskrivningsregistersystemets laddningssystem

Införandet av nya områden i fastighetsdatasystemet sker via överfö­ringssystem och laddningssystém. I driftsystem 1 sker laddning av såväl FR-data som IR-data i ett gemensamt laddningssystem, där specifika IR-uppgifter behandlas i ett delsystem. Uppdelning i separata system för FR och IR medför dock att ett separat laddningssystem omfattande tre delsystem måste konstrueras.

Laddning av fastighetsbeteckningar (databas DBIBF) sker på i prin­cip samma sätt som i FR-systemet men databasernas innehåll är ej identiskt. Antal beteckningar är detsamma i båda systemen. Skillnader­na består i att inskrivningsregistret saknar information om samfällighe­ter och gaenheter varför referens till sådana enheter i fastighetsdataba­sen saknas. Laddning av fastighetsdatabasen (DBIFA) med inskrivningsuppgifter sker via ett separat delsystem. I detta ladd­ningssystem sker även laddning av FR-uppgifter som skall finnas i IR-systemet och som erhålls från överföringssystemets redigeringssy­stem. Som ovan nämnts saknar fastighetsdatabasen i IR uppgifter om samfälligheter och gaenheter varför antalet registerenheter blir ca 2 % lägre än i FR vid tidpunkten för laddning.

Systemtabelldata omfattar uppgifter om ajourförande kontor vad gäl­ler registerområdesbehörighet, adresser m m samt ingivartabeller. Dessa data införs via ett separat laddningssystem.

System för underhåll av taxeringsuppgifter används vid årligt under­håll av taxeringsuppgifter. Uppgifterna tillförs systemet via FRs koor­dinatregistersystem.

Laddningssystemet för IR utgör ett nytt systemavsnitt. Vissa delar av laddningssystemet i driftsystem 1 kan dock utnyttjas. Systemet beräknas omfatta 55 programmoduler.

6.4.2 Inskrivningsregistersystemets handläggningssystem

Det separata systemet för IR uppdelas liksom i driftsystem 1 i sex avdel­ningar för lagfart, tomträttsupplåtelse, tomträttsinnehav, inteckningar m m, anteckningar och äldre förhållanden. Detta innebär att det hand­läggningssystem som finns i driftsystem I kommeratt sett från använ­darna användas i oförändrat skick. De förändringar som vidtas beror på delning av databaserna BASF och BASS samt dubblering av BASBF i driftsystem I.

Handläggningssystemet för IR består sålunda av drygt 20 transak­tionstyper (en transaktionstyp kan bestå av fiera typfall). Ärenden mel­lanlagras i databas DBIMF och uppdaterar IR efter dagsgodkännande av inskrivningsdagen. Uppdatering sker efter kontorstid och påverkar databasen DBIFA. Ärenden raderas från DBIMF och systemtabeller i DBISY uppdateras.

Prop. 1978/79:114

69

1 anslutning till uppdatering av IR sker utskrift av olika bevis från inskrivningsväsendet. Dessa är pantbrev, vilandebevis, inskrivningsbe­vis och underrättelser.

Antalet programmoduler förväntas bli oförändrat gentemot motsva­rande i driftsystem 1 och uppgår till 770.

6.4.3 Inskrivningsregistersystemets system för beteckningshantering Detta delsystem omfattar till stor del samma programmoduler som mot­svarande system i FR. Vissa programmoduler måste dock ändras då IR-systemet saknar information om samfälligheter och gaenheter. Dess­utom mäste några moduler tillföras för att möjliggöra inläggning av nya beteckningar i samband med avisering från FR. Antalet programmodu­ler beräknas uppgå till 120.

6.4.4 Inskrivningsregistersystemets system för terminalbaserad presenta­tion

Det nya IR-systemet kommer för informationsuttag att ha tillgång till 6 olika transaktionstyper. Av dessa har en transaktion (VISI) oförändrad funktion medan övriga transaktionerna har nya funktioner. Då dessa transaktioner finns även i FR-systemet kommer transaktionskoderna att förändras (se vidare avsnitt 6.5).

De transaktioner för informationsuttag som är tillgängliga i IR-syste­met är

transaktions­kod

anv

ä

nds

i

funktion

FR

IR

AJOUR

X

X

Anger 

ä

rende f

ö

r fastighet som 

ä

r under

ajourf

ö

ring

BESTM

X

X

Best

ä

llning av formul

ä

r till terminal

BESTL

X

X

Best

ä

llning av olika bevistyper

MEDD

X

X

Ge meddelande till driftgrupp vid CFD

VISA

X

X

Redovisa del av eller totalt inneh

å

ll f

ö

r fastighet

VISI

X

Redovisa intecknings­f

ö

rh

å

llande f

ö

r fastig­het 

ä

ven vad avser be­viljad-i- och g

ä

ller-i-f

ö

rh

å

llanden

Antalet programmoduler inom detta delsystem beräknas uppgå till 50.

Prop. 1978/79:114

70

6.4.5    Inskrivningsregistersystemets system för batchorienterad presenta­tion

Delsystemet inrymmer dé program som framställer olika registerudrag. Inom IR-systemet kan framställas

Gravationsbevis

Gemensamt gravationsbevis.

Program för framställning av pantbrev, vilandebevis, inskrivningsbe­vis och underrättelser tillhör delsystemet IRs handläggningssystem.

Gravationsbeviset och gemensamma gravationsbeviset erhåller ut­ökad information till följd av utökat innehåll i IRsystemet. Den nya uppgiften som tillförs båda bevisen är tidigare registerbeteckning.

Delsystemet beräknas omfatta 25 programmoduler.

6.4.6 Inskrivningsregistersystemets system för dokumentbehandling och distribution

Delsystemet omfattar liksom i driftsystem 1 endast manuella rutiner. De bevis som framställs inom IR-systemet skrivs ut pä olika blankettbanor varför en omfattande manuell hantering är nödvändig vid kuvertering av försändelser. För att förenkla dokumenthanteringen krävs omfattan­de förändringar av de skilda bevisutskrifterna. Dessa förändringar har ej varit möjliga att utreda inom ramen för den tid som avsatts för utredningen då en sådan fråga kräver omfattande kontakter med olika användare främst inom olika kreditorganisationer. En vidare utredning om utformning av olika bevis inom inskrivningsväsendet måste genom­föras för att förenkla dokumentbehandling och distribution. I avvaktan på denna utrednings resultat sker inga omfattande förändringar inom delsystemet.

6.4.7

Inskrivningsregistersystemets system för reskontra och uppbörd En av förutsättningarna vid utformning av driftsystem 1 var att systemet fullt utbyggt skulle omfatta ca en tredjedel av fastighetsbeståndet i riket. Det medför att systemet har vissa begränsningar. En begränsning gäller identitetsbegrepp för utgående expeditioner det s k reskontranumret. Vid delning av driftsystem 1 mäste detta nummer omformas. I detta sammanhang bör övervägas om inte ett helt nytt reskontrasystem skall utformas för inskrivningsregistersystemet då reskontrarutinen i system S som används i driftsystem 1 ej är lämplig med nuvarande utformning. (Se vidare avsnitt 6.7).

6.4.8

Inskrivningsregistersystemets aviseringssyslem

IR-systemet skall innehålla system för såväl mottagande som sändande av aviseringsuppgifter. IR skall avisera uppgifter till FR-systemet, FRM,

Prop. 1978/79:114

71

lokal skattemyndighet och statistiska centralbyrån (SCB). Systemet avi­seras uppgifter från FR och länsstyrelse.

Avisering till FR-systemet planeras ske dagligen. Uppgifterna sam­manställs av uppdateringsprogrammet i IRs handläggningssystem och information struktureras på det sätt som anges för aviseringssystemet från FR till IR vilket beskrivs i avsnitt 6.8. Aviseringarna omfattar tomträttsupplåtelse och volymen beräknas till ca 60 000 tecken/år (2 000 ärenden/år). Detta systemavsnitt nyutvecklas.

Avisering till FRM avser avtalsservitut. Omfattningen beräknas till 15 000 ärenden per år eller ca 6 milj tecken. I driftsystem 1 sker denna avisering per post. Nytt system för denna avisering föreslås utvecklat. Systemet konstrueras så att IR-systemet skapar dagligt aviseringsunder-lag i samband med ärendeuppdatering som sker under kväll och natt. Vid efterföljande terminalarbetstid sänds aviseringsuppgifterna från IR till FR varefter aviseringen tillförs mellanlagringsregistret i FR under kvällen. Denna information är sedan åtkomlig från FRM nästa dag dvs 1,5 dygn efter att informationen tillförts IR.

Avisering från FR vilken bearbetats i aviseringssystemet som beskrivs i avsnitt 6.8 är mer omfattande och beräknas till 70 milj tecken/år (175 000 ärenden/år). Även denna avisering sker dagligen och uppgifter­na tillförs IR-systemet efter att daglig uppdatering med inskrivnings­ärenden skett. Systemavsnittet nyutvecklas.

Avisering till lokal skattemyndighet avser uppgifter om sökta lagfarter m m. Denna avisering sker månadsvis. I driftsystem 1 sker avisering med hjälp av kopia av dagboksblad. Rutiner bör dock utarbetas tillsammans med RSV för att möjliggöra maskinell avisering. Den årliga volymen uppgår till 24 milj tecken/år (400 000 ärenden/år). Eventuellt maskinellt system nyutvecklas.

De uppgifter som aviseras från länsstyrelse till IR-systemet är av två slag. Dels aviserar länsstyrelse nya taxeringsuppgifter en gång per år dels aviserar länsstyrelse förändringar i adresser, civilstånd och ev omyndig­het för ägare varannan vecka.

Beträffande taxeringsuppgifter utförs i dagens system omfattande databehandling med hjälp av en särskild nyckelfil och taxeringsuppgif­ter i FR-systemets koordinatregistersystem. Denna behandling är nöd­vändig då fastighetsdatasystemet och fastighetstaxeringsbandet har oli­ka identifikationsbegrepp. Samordningsdiskussion pågår mellan CFD och RSV inför omläggning av systemen för folkbokföring och beskatt­ning. Löses frågan på det sätt att RSV inför officiell registerbeteckning i alla led kan nyckelfilen i FRs koordinatregistersystem utgå och avise­ringen av taxeringsuppgifter direkt bearbetas i IRsystemet utan att gå via koordinatregistret. Systemet för folkbokföring och beskattning beräknas i denna del vara klart till fastighetstaxeringen 1981 varför avisering från länsstyrelse direkt till IR kan ske från denna tid under förutsättning att

Prop. 1978/79:114

72

samordningsproblemen lösts. Detta förutsätter också kvalitetshöjning hos taxeringsregistrens registerbeteckningar. Avisering av taxeringsupp­gifter omfattar 3,5 milj ärenden vid allmän fastighetstaxering vart femte år och 300 000 ärenden per år åren däremellan. Det innebär i antal tecken 300 milj tecken resp 25 milj tecken. System för förändring av taxeringsuppgifter i IR-systemet kan med hänsyn till vad som ovan redovisats komma att nyutvecklas. Taxeringsuppgifterna tillförs IR­systemet med hjälp av system för underhåll av taxeringsuppgifter.

Avisering från länsstyrelse av förändring i ägaruppgifter sker på sam­ma sätt som i driftsystem 1. Systemet som bygger på användning av personreferensregistret (DBIPE) behöver ej ändras pga uppdelning i skilda system för FR och IR, men den systemlösning som finns i drift­system 1 är icke tillfredsställande ur drifisynpunkt varför systemet måste revideras. Revisionen beräknas genomföras efter delningen. Revisionen kan dessutom bli nödvändig om en framtida övergång att hämta uppgif­ter från SPAR (samordnat person- och adressregister) beslutas.

Aviseringsvolymerna i detla systemavsnitt är omfattande och uppgår till 105 milj tecken/år (500 000 ärenden/är).

Avisering till SCB sker månadsvis och omfattar underlag till rättssta­tistik. Aviseringen sker med hjälp av dels en lista dels ett magnetband. Underlaget erhålls från handläggningssystemet. Systemdelen förändras ej p g a delningen i separata system för FR och IR.

6.5    Gemensamma frågerutiner

Av de 13 olika transaktionerna för informationssökning i driftsystem I används 5 i såväl fastighets- som inskrivningsregistret. Dessa är

transaktions-kod

anv

ä

nds

i

funktion

FR

IR

AJOUR

X

X

Anger 

ä

rende f

ö

r fastighet som 

ä

r under ajourf

ö

ring

BESTM

X

X

Best

ä

llning av formul

ä

r till terminal

BESTL

X

X

Best

ä

llning av olika bevistyper

MEDD

X

X

Ge meddelande till drift­grupp vid CFD

VISA

X   

i

1

X

Redovisa del av eller totalt inneh

å

ll f

ö

r fastighet

Prop. 1978/79:114

73

Dessa transaktioner kommer i ett delat system för FR och IR finnas i båda systemen antingen med samma funktion i respektive system eller med skilda funktioner som konsekvens av systemens olika register­innehåll. Transaktionerna erhåller olika transaktionskoder i resp system.

Transaktionen AJOUR delas upp i två nya transaktioner med skilda funktioner. Den som används i FR och kommer att redovisa dagboks­nummer för FR-ärende som skall påverka innehållet för viss fastighet i FR. Motsvarande IR-transaktion kommer att redovisa dagboksnummer för IR-ärende som skall påverka viss fastighet i IR. Uppgifter om de skilda systemens ajourföringsärenden aviseras ej mellan systemen varför uppgift om pågående ärenderegistrering i det ena systemet ej kan erhål­las i det andra systemet.

Transaktion BESTM är en servicetransaktion som lägger ut önskat formulär på textskärmen. Dessa formulär utgör indata till andra pro­gram i systemen såsom beställningsformulär, formulär för ärendegod­kännande etc. Då resp system har olika uppsättning av program kommer transaktionen BESTM ha olika uppsättning formulär för de skilda syste­men medan funktionen i princip är densamma.

För att erhålla information om innehållet i fastighetsdatasystemet via centralt utskrivna dokument används transaktion BESTL. Då skilda dokument erhålls i FR-systemet resp IR-systemet kommer transaktionen atl ha olika funktion mot FR resp IR. Dessutom kommer transaktionen i FR att sakna möjlighet att använda ingivarnummer då denna funktion saknas i FR.

Följande dokument kommer att kunna beställas från FR:

Fastighetsbevis

Samfällighetsbevis

Anläggningskort

Registerområdeskort

Traktkort

Plankort

Kvarterskort

Från IR kan följande dokument beställas:

Gravationsbevis

Gemensamt gravationsbevis.

Beställning av dokument sker till det system som har möjlighet att expediera beställningen. Sålunda skall fastighetsbevis beställas från FR (transaktion med arbetsnamn FBESTL). Gravationsbevis och gemen­samt gravationsbevis beställs hos IR (transaktion med arbetsnamn IBESTL).

Transaktionen MEDD används för atl sända meddelanden till drift­ledningsgruppen vid CFD. Sådana meddelanden kan avse iakttagna fel eller ofullkomligheter i registerinnehåll eller programfunktioner. Trans­aktionen kommer att ha oförändrad funktion i resp system.

Prop. 1978/79:114

74

Information om fastigheter samfälligheter och gaenheter erhålls med transaktionerna VISA eller VISAS, där den första presenterar informa­tionen på textskärmen och den senare skriver ut densamma på skrivare. Informationen är uppdelad i informationsgrupper, f n 26 olika grupper. Dessa kan väljas helt fritt, antingen genom att ange informationsnumren som är av intresse eller genom att ange speciella gruppinformationsnum-mer eller genom att begära all information om en eller fiera fastigheter. Följande frågenummer (informationsgrupper) finns:

1  GODK

Ä

ND FR, AKTUALITETSDATUM IR   16 AVSKILD MARK

2

Ö

VRIGT

17

3

F

Ö

RSAMLING, MOTSVARAR TOMT

18

4

TIDIGARE BETECKNING

19

5

URSPRUNG

20

6

AVREGISTRERAD SE

21

7

ADRESS

22

8

AREAL

23

9

KOORDINATER, KARTA M M

24

11

S

Ä

RSKILT FISKE

25

12

ANDEL I SAMF

Ä

LLIGHET

26

13

SKATTETAL, SAMF

Ä

LLIGHETS ART

30

14

DEL

Ä

GANDE FASTIGHETER

31

15

Ä

TG

Ä

RDER

R

Ä

TTIGHETER

18

PLANER, BEST

Ä

MMELSER

19

TAXERINGSUPPGIFTER ANNAN 

Ä

GARUPPGIFT LAGFART

tomtr

ä

ttsupplAtelse tomtr

ä

ttsinnehav inteckningar m m anteckningar 

ä

ldre f

ö

rh

å

llanden

=21-26

=1,5,8,16-17,19,21-25 (motsvarar grava­tionsbevis)

I både FR och IR-systemet kommer att finnas följande uppgifter: frågenr 1, 2, 3 (församling) 4, 5, 6, 8,12 (andel i ga),l3,15, 16,17 och 19.

I FR-systemet enbart: frågenr 3 (totalt), 7,9,11,12 (totalt), 14,18 (totalt).

I IR-systemet enbart: frågenr 2026, 30 och 31.

Då IR saknar uppgift om samfälligheter och ga-enheter kan frågor på sådana enheter ej besvaras i IR-systemet.

Det skall ytterligare understrykas att transaktionen VISA i driftsystem 1 kommer att ersättas med två nya transaktioner (arbetsnamn FRVISA resp IRVISA). Dessa transaktioner redovisar efterfrågat data ur FR-resp IR-systemet. Däremot hämtar transaktionerna ej information ur det andra systemet. Någon sammanställd information ur båda registren kan sålunda ej erhållas.

6.6    Program för framställning av bevis

Uppdelningen på separata FR- och IR-system påverkar bevisframställ­ningen på bl a följande sätt.

Nuvarande gravationsbevis och fastighetsbevis (det sistnämnda gäller som gravationsbevis, men innehåller viss ytterligare FR-information), som är integrerade FR- och IR-dokument, ersätts av ett gravationsbevis från IR-systemet resp ett fastighetsbevis från FR-systemet. Nuvarande program för framställning av bevis enligt fastighetsbeviskungörelsen ändras och inordnas i IR- resp FR-systemet.

Prop. 1978/79:114

75

Nuvarande kedjeblankett (CFD 300), som är gemensam för alla bevis enligt fastighetsbeviskungörelsen, kan inte användas efter delningen. Ändring av baksidestexten är ofrånkomlig, men även framsidans ut­formning bör diskuteras. Bl a med hänsyn till förväxlingsrisken bör det övervägas, om inte tryck och färg bör vara olika på de nya gravations-bevisen resp dokumenten från FR-systemet och om det inte av framsi­dans förtryck bör framgå att dokumenten härrör från domstols- resp lantmäteriväsendet. Det kan också ifrågasättas, om båda de nya kedje­blanketterna behöver uppfylla de säkerhetskrav som gällt för den nuva­rande blanketten.

Dokumenten från FR- resp IR-systemen kommer att framställas i separata körningar. Även efterbehandling, sortering och kuvertering kommer att ske separat. För användarna innebär detta att samsortering till en försändelse av samtidigt beställda FR- och IR-dokument inte längre kan ske. Genom att bevisframställningen, i synnerhet framställ­ningen av avgiftsbelagda bevis, kommer att ha mycket liten volym på FR-sidan jämfört med IR-sidan kan närmare undersökningar komma att leda till olika rutiner för utskrift, distribution och uppbörd i fråga om FR- och IR-dokument. Bl a måste beaktas de uppsättnings-, efterbe-handlings- och sorteringskostnader som följer med varje särskild blan­kettbana och därmed uppstår särkoslnader pga delningen.

I samband med framställningen av själva bevisen framställs vissa andra utdata, som ocksä påverkas av delningen. Det gäller dels debite­ringsuppgift/följesedel samt postförskottsblankett, vilka åtföljer försän­delserna, dels olika interna listor och magnetband, vilka hos CFD an­vänds i samband med bokföring, statistik och dokumentation rörande expeditionerna. 1 huvudsak rör det sig här om en uppdelning av mate­rialet i en IR- och en FR-del och en tids- och innehållsmässig anpassning till delningen av sådant systemunderhåll, som hade behövts även i drift­system 1. Det sistnämnda gäller bl a reskontrasystemet, som behandlas i avsnitt 6.7 nedan, och utformningen av debiteringsuppgift/följesedel samt postförskottsadresskort, som i och för sig behöver ses över för att ge mottagarna bättre information, men i och med delningen också kan anpassas till resp användningsområde, dvs IR- resp FR-försändelser.

6.7    Uppbörds- och reskontrasystem

I det totala uppbörds- och reskontrasystem som hanterar de i fastighets­datasystemet debiterade stämpelskatterna och expeditionsavgifterna in­går, förutom vissa avsnitt av fastighetsdatasystemet, även utnyttjande av system S med dess kundreskontrarutin och postgirots OCR-system. Transaktionerna mellan de tre berörda ADB-systemen överförs till stor del i maskinellt läsbar form. I samband med bevisframställningen pro­ducerar fastighetsdatasystemet dels maskinellt läsbara postförskottsin-

7 Riksdagen 1978/79. 1 saml Nr 114   Bilaga 1

Prop. 1978/79:114

76

betalningskort, som efter betalning inläses i postgirots OCR-system, dels magnetband som läses in i system S via dess kundreskontrarutin. Post­girots OCR-system framställer också magnetband som läses in i system S.

Nuvarande uppbörds- och reskontrasystem kan tekniskt sett överföras till de separata FR- och IR-systemen utan andra förändringar än de som krävs för att i bokföringen och i fråga om försändelsernas identitetsbe­grepp kunna hålla FR- och IR-expeditionerna åtskilda.

Att döma av erfarenheterna från driflsyslem 1 i Uppsala län kan det emellertid antas, att FR-systemet efter delningen kommer att svara för knappt 10 % av det totala antalet försändelser och att den alldeles över­vägande delen av FR-försändelserna kommer att vara avgiftsfria. Med hänsyn till särkostnaderna för uppsättning av postförskottsblankettbana och magnetband i de separata FR-körningarna torde det därför vara lämpligare att hantera FR-systemets avgiftsbelagda expeditioner ma­nuellt.

Mot bakgrund av erfarenheterna från driften i Uppsala län och öknin­gen av transaktionsvolymen genom fastighetsdatasystemets införande i nya områden står det vidare klart att uppbörds- och reskontrasystemet redan under de närmaste åren måste underhållas i olika avseenden. Det som främst behövs är fullständig automatisering av betalningspåminnel­ser, ett mer lätthanterligt identitetsbegrepp för utgående expeditioner, minskning av antalet kassabokföringstransaktioner i system S samt åt­gärder för att nedbringa behovet av arkivutrymme. Sannolikt kan dessa behov endast tillgodoses genom framtagande av ett nytt reskontrasystem och övergång till microfiche i stället för de utdatalistor som arkiveras som räkenskapsmaterial.

6.8   System för avisering från fastighets- till inskrivningsregistersystemet

I de föreslagna systemen för FR och IR, ingår vissa uppgifter i båda systemen. Uppgifterna ajourhålls i ett av systemen genom ärendehand­läggning från registermyndighet. Det åligger sedan driftorganisationen att ombesörja avisering av förändringar till det andra systemets driftor­ganisation som ser till att uppgifterna införs i register vid rätt tidpunkt.

Det är av yttersta vikt att avisering sker av alla förändringar som görs av informationsslag som skall aviseras. Den systemlösning som valts för att lösa aviseringsproblematiken bygger på användande av den driftlogg som produceras vid drift av respektive system. Driftlogg skapas vid såväl online- som satsvisa bearbetningar. Driftloggen innehåller uppgifter om alla gjorda databasförändringar varför ingen aviseringsinformation kan gå förlorad. Dessutom innehåller driftloggen aktuell information även om avbrott inträffat i bearbetning till följd av dator- eller programfel.

Nedanstående skiss visar systemlösningen för den del av aviseringar­na mellan systemen som utgör följdverkan av databasuppdateringarna.

Prop. 1978/79:114

77

Driftlogg 

ö

ver 

ä

ndringar som skall aviseras

Urval och redigering till neutralt format (gr

ä

nssnitt)

S

ä

ndning till mottagande system (om systemen 

ä

r geografiskt skilda)

Redigering fr

å

n neutralt format till systemberoende format.

Ajourf

ö

ring av databaser.

De skilda momenten har följande innebörd:

Det system som skall avisera har infört alla ändringar under dygnet i databaserna och loggat dessa på magnetband.

En överenskommelse finns mellan systemen om vilka förändringar, eventuellt kompletterade med identifierande uppgifter, som skall överföras. Detta urval redigeras från det sändande systemet till en överenskommen neutral form och läggs ut på ett aviseringsregister.

Om systemen är geografiskt skilda sänds data över telenätet till ett mottagande aviseringsregister. Detta är inte aktuellt under etapp 1.

Det mottagande systemet hämtar data frän aviseringsregistret, iden­tifierar de databaser och segment som skall förändras och redigerar uppgifterna till systemets interna form.

När alla uppgifter kontrollerats och redigerats uppdateras berörda databaser.

6.9    Generellt urvalssystem

Delning av driftsystem I i separata system för FR och IR innebär atl sammanställning av information som kräver uppgifter ur båda registren försvåras. Dels kan informationen finnas vid olika datacentraler beroen­de på beslutad driftmiljö, dels kan registren på sikt förändras och ha olika struktur.

För att möjliggöra ett likformigt datauttag ur respektive system utfor­mas ett generellt urvalssystem. Data redovisas fastighetsvis och enligt fastställd layout oberoende av hur senare bearbetningar skall ske.

Datauttag kan endast ske med angivande av fastighetsbeteckning och lista över vilka data som önskas enligt fastställd förteckning.

I FR- resp IR-systemet finns ytterligare ingångar till registren. Möjlig-

Prop. 1978/79:114

78

het att söka information med utgångspunkt från koordinatuppgifter, fastighets adress, ägares person- eller organisationsnummer och plan-aktbeteckning resulterar i olika bearbetningssteg där första steget inne­bär att sökbegreppet översätts till fastighetsbeteckning varefter begärt datauttag kan ske. I sådana fall skall beställning av datauttag göras i del system som har tillgång till det angivna sökbegreppet.

6.10    System för tillämpningar inom samhällsplaneringen

Delningen av driftsystem 1 kommer givetvis att påverka även utnyttjan­det för samhällplanering. I de delade systemen kommer utnyttjandet för samhällsplanering och liknande, t ex forskning, att tillgodoses i systemet för tillämningar inom samhällsplaneringen (SP), vars olika delar fram­går av nedanstående figur.

--- 1 ] Urval, matchning, r

ä

ttning,

redigering, generellt delsystem

--- rj Adress-standardisering

Adress-matchning

--- 1 I Polygonurval

-O-

--- 1 I Radiellt och sektoriellt urval

System f

ö

r till

ä

mpningar inom samh

ä

llsplaneringen

--- 1  I Allokering till utbudspunkter

--- 1 [Rut-, prick- och isaritra-

kartering

--- 1 I Diagramritning

--- 1  ISkraffering {Kartogram)

           1 [Fastighets- och delgivnings­

f

ö

rteckningar m m

--- 1  jLokalisering

--- [ I Automatisk avgr

ä

nsning av

bebyggelsekoncentrationer

Sambanden mellan SP-systemet och FR- respektive IR-systemen finns dels via det i avsnitt 6.9 beskrivna urvalssystemet dels via koordinatre-gistersystemets delsystem för urval. SP-systemet består av fiera delsy­stem.

I det generella delsystemet för urval, matchning och redigering görs ett urval och en omformning av de uttag som gjorts från FR och IR för vidare bearbetning i övriga delsystem eller andra ADB-system. För att skapa koordinatsatta data matchas urvalet med uttag ur andra datakäl­lor såsom folkbokföringens personband och fastighetsprisstatistikens

Prop. 1978/79:114

79

lagfartsband. Eftersom matchning på adress är relativt speciell har den förts till ett eget delsystem. Genom redigering kan utdrag efter speciella önskemål presenteras liksom enkla tabelluppställningar.

De övriga delsystemen är alla avsedda för bearbetning av koordinat­satta data. Med polygonurval förstås att man avgör till vilken polygon varje koordinatsatt enhet hör. Vid radiellt och sektoriellt urval utgörs polygonerna av områden som avgränsas av att man från en punkt drar ett antal sektorer och låter samma punkt vara medelpunkt för ett antal cirklar. Exempel på användning är alltifrån bullerzoner för fiygplatser och katastrofplanering kring kärnkraftverk till beräkning av kundunder­lag för dagligvarubutiker i glesbygd.

Med allokering till utbudspunkter menas att varje tänkbar kund till­delas den närmaste utbudspunkten för varje servicekategori. Varje ut­budspunkt har koordinatsatts och kan t ex vara busshållplats eller dag-ligvarubutik. Den kund som har längre än ett visst maximiavstånd till närmaste utbudspunkt kan om så önskas föras till en särskild datamängd för vidarebearbetning till prickkarta. Även i övrigt kan det till polygo-ner, sektorer och utbudspunkter fördelade materialet presenteras gra­fiskt i andra delsystem, men i huvudsak sker presentationen i form av förteckningar och tabeller i det generella delsystemet för redigering.

I SP-systemet har särskilt stor uppmärksamhet ägnats åt grafisk pre­sentation i form av tematiska kartor. Rut-, prick- och isaritmkartering av befolkningsdata har hittills haft relativt stor omfattning men även bebyg­gelsetyper, fastighetsförvärv och taxeringsvärden karteras på detta sätt. Diagramritningen används som ett komplement till den tematiska kar­tan där diagrammet ger en överskådlig presentation av en komplex variabel för ett större område. Med skraffering avses ett yttäckande mönster, t ex linjeraster, som läggs över ett geografiskt område i form av en polygon. Skrafferade kartor kan endasl göras för klassindelade va­riabler på så sätt att ett intervall svarar mot ett visst mönster eller för s k kvalitativa variabler där ett visst mönster svarar mot en egenskap. Dia­gram och skrafferade kartor (även kallade kartogram) kan alltid också redovisas i tabellform. Kartan är endast avsedd att redovisa den rums­liga dimensionen. Fastighets- och delgivningsförteckningar inrymmer ett fiertal olika förteckningstyper som behövs vid åtgärder enligt bygg­nadslagen, naturvårdslagen, vattenlagen osv. Dessa förteckningar är den enda hittills framtagna produkten som kräver information ur både FR och IR och således det enda delsystemet som påverkas av delningen.

Med lokalisering menas en enkel matematisk modell för beräkning av läget för ett antal servicepunkter på så sätt att det sammanlagda förfiytt-ningsavständet för alla kunder för att nå den närmsta servicepunkten minimeras. Kännedom om modellen har ännu inte spridits men den har ändock använts för lokalisering av högstadieskola i Tierps kommun samt låg- och mellanstadieskolor i Lidköpings kommun.

Prop. 1978/79:114

80

Automatisk avgränsning av bebyggelsekoncenlrationer innehåller metoder för lokalisering och avgränsning av mindre bebyggelsekoncen­trationer samt för sammanställning av information för de avgränsade områdena. Denna information är intressant vid byggnadslovsprövning av kompletteringsbebyggelse, bedömning av vatten- och avloppsfrågor samt för markhushållningsplanering m m. Delsystemet är ännu inte produktionsanpassat, men en försöksproduktion har genomförts för Uppsala kommun.

6.11 Operativsystemfrågor

Fastighetsdatasystemets drift genomförs f n på en dator av modell IBM 370/155 och med operativsystem OS/MVT. Samma dator skall använ­das för de nya FR- och IR-systemen under en första etapp.

Operativsystemet OS/MVT uppfyller de funktions- och säkerhets­mässiga krav som bör ställas på ett operativsystem i den miljö driften sker under etapp 1. Det skall då konstateras att miljön i det närmaste är att betrakta som en dedicerad anläggning och att andra system ej kan störa driften på det sätt som är möjligt vid drift vid datacentral som har omfattande servicebyråverksamhet. Byte av operativsystem för att mins­ka risken för manipulation i systemen utifrån andra system torde ej behövas under förutsättning att andra kundsystem ej tillförs anläggning­en.

Operativsystemet OS/MVT har dock ersatts av andra modernare ope­rativsystem varför underhållet av OSV/MVT upphört. Det innebär inte någon nackdel då de operativsystemdelar som används sedan lång tid är uttestade vid fiera datacentraler varför felfrekvensen är praktiskt taget noll. Däremot saknar operativsystemet stöd för ny hårdvara som kan komma att annonseras vilket medför att ny teknologi ej kan utnyttjas.

En övergång till ett modernare operativsystem av det slag som här åsyftats kan beräknas kräva en resursinsats av ett par personår.

Eventuellt byte av operativsystem bör övervägas när ny datorutrust­ning installeras, dvs efter den första etappen. Detta operativsystem bör då bl a bero på datorns storlek och systemets driftmiljö. En övergång till modernare operativsystem kan inte ske på den nuvarande anläggningen (IBM 370/155).

Något alternativt operativsystem till OS/MVT förutses ej under första etappen och beaktas ej i systemomläggningen.

6.12 Styrsystemet AROS/ROSAM

I samband med att IBMs databas/datakommunikationssystem IMS/ 360 utgick ur sortimentet och ersattes av IMS/VS gjorde CFD i samar­bete med DAFA, Statskonsult och KR-konsult en utvärdering av fastig­hetsdatasystemets krav på styrsystem samt en genomgång av tänkbara i

Prop. 1978/79:114

81

marknaden förekommande generella styrsystem.

Utvärderingen har dokumenterats i två rapporter, DB/DC-system för driftsystem 1 som rikssystem 1976-02-09 och jämförande prestandastu­die mellan IMS och AROS/ROSAM i fastighetsdatasystemet 1976-06-02.

Av de system som studerades bedömdes AROS/ROSAM vara bäst lämpat för fastighetsdatasystemet. De främsta motiven för denna be­dömning var framför allt systemets prestanda samt dess säkerhetsfunk­tioner och möjligheten att regionalisera stora databaser i fristående och oberoende deldatabaser. Ett ytterligare skäl var att övergången från IMS till AROS/ROSAM skulle kräva jämförelsevis mycket små resursinsat­ser eftersom systemen är närbesläktade.

Övergången till AROS/ROSAM skedde i januari 1978.

Delningen av fastighetsdatasystemet medför ej några betydande för­ändringar i kraven på styrsystem. De krav som ställs på de skilda syste­men vad gäller drift i fiera datorer med möjlighet att skicka frågor mellan dessa kan erhålla tillfredsställande lösning i styrsystemet. Något system­mässigt hinder mot användande av AROS/ROSAM finns sålunda icke.

Ett byte av styrsystem kräver i allmänhet stora resurser. Vid de under­sökningar som gjordes av CFD i samarbete med två konsultföretag år 1976, beräknades att en övergång från IMS/360 till IMS/VS skulle kräva 15 personår. En övergäng till AROS/ROSAM beräknades ta i anspråk högst 25 personår, medan övergångskostnaderna för övriga studerade system (ADABAS, IDMS, TOTAL och SYSTEM 2000) i betydande grad beräknades överstiga motsvarande kostnader för IMS/ VS och AROS/ROSAM.

Övergången till AROS/ROSAM, som genomfördes, kom att kräva 17 personår.

6.13    Driftrutiner

Delningen av driftsystemet i skilda system för FR och IR innebär för­ändringar av befintliga driftrutiner men även tillskapande av nya ruti­ner.

Förändringar och tillägg blir aktuella framför allt beträffande följan­de systemavsnitt och delsystem:

Överföringssystem delsystem redigering

Laddningssystem anpassning till separata system FR IR

System för batchorienterad presentation i princip en dubblering av nuvarande driftrutiner

Uppbörds- och reskontrasystemförändringar i enlighet med vad som sägs i avsnitt 6.7

Avisering FR IR. Nya rutiner

Generellt urvalssystem. Nya rutiner.

Prop. 1978/79:114

82

Förutom ovanstående måste ny driftdokumentation framställas samt omfattande förändringar göras av innehållet i det data dictonarysystem som idag används för att hålla reda på samband mellan system program moduler databaser/register databassegment/poster m m.

Då det gäller styrsystemet måste samtliga databasdefinitioner, rando-miseringsmoduler samt beskrivningar av samband program databa­ser databassegment arbetas om och genereras.

Även beskrivningen av samband terminaler transaktioner måste förändras och genereras bl a p g a förändrade och tillkommande trans­aktionskoder samt system för sammankoppling av datorer.

Slutligen måste rutiner för konvertering av befintliga databaser fram­ställas.

Prop. 1978/79:114

83

7    Systemen från användarsynpunkt, dokument m m

7.1 Registermyndigheternas ärende- och handläggningsrutiner

Registermyndigheternas hantering av ärenden förändras inte genom skapandet av skilda system. Den skillnad mellan FRM och IM som idag finns när det gäller ärendehandläggningen består. FRM registrerar i princip information om redan fattade beslut under det att IM prövar, beslutar och registrerar.

Delningen får naturligtvis konsekvenser för registermyndigheterna genom att en del funktioner på terminalerna måste ändras. Ändringarna bedöms dock bli få. Genom att IR-systemet ges tillgång till alla de FR-uppgifter som IM behöver för sin handläggning behöver IMs hand­läggningsprogram inte ändras ur handläggningssynpunkt. De system­tekniska ändringarna framgår av avsnitt 5.

Vid registrering i FR införs eller ändras registeruppgifter genom ge­nerella handläggningsprogram. Vid ärendehandläggning i FR ingår ett inledande skede, registerförberedelse, där registerinformation beställs till registermyndighetens skrivare. Delningen medför inga förändringar när det gäller tillgång till FR-uppgifter. Vid åtminstone en ärendetyp måste IR-uppgifter användas. FR skall redovisa avtalsservitut under informationsslaget rättigheter och redovisningen sker både på tjänande-och härskandesidan. På båda sidor anges härskande respektive tjänande fastighet. Nytillkomna, förändrade eller dödade avtalsservitut aviseras från IM till FRM. Maskinell avisering införes i samband med delningen. Efter delningen får FRM tillgång till IRs avtalsservitut genom att ställa en separat fråga till IR-systemet. Antalet ärenden hos FRM avseende avtalsservitut uppgår till ca 15 000 per år.

Registermyndigheternas möjligheter att lämna information från både FR och IR blir desamma som för övriga användare, se avsnitt 7.3

7.2  Officiella dokument

Innehållet i de officiella registerutdragen regleras i driftsystem 1 i en särskild beviskungörelse. Förslag till ändringar av författningsreglering­en presenteras i avsnitt 10.

Delningen innebär säsom framgår av direktiven att fastighetsbevis och andra handlingar, som tas ut i löpande produktion och innehåller uppgifter ur bäde FR och IR, inte kan tas fram maskinellt på sätt som sker i driftsystem 1.

Dokumenten beställs från registermyndigheterna eller från andra an­slutna användare. Utskrift sker sedan vid datacentralen och distribueras till beställaren.

Fastighetsbeviset föreslås efter delningen redovisa fastighetsregistrets uppgifter om en fastighet. Exempel på ett fastighetsbevis finns bifogat sist i detta avsnitt. I samfällighetsbeviset utgår avdelningen annan ägare. Delningen innebär inga ändringar för övriga officiella utdrag ur FR.

Prop. 1978/79:114

84

Detaljerat innehåll framgår av förslaget till ändring av fastighetsregister­kungörelsen, se avsnitt 10.

I det separata FR-systemet kommer följande författningsreglerade

dokument att kunna framställas från fastighetsregistret.

Fastighetsbevis

Plankort

Samfällighetsbevis

Kvarterskort

Traktkort

Anläggningskort

Registerområdeskort

Gravationsbeviset skall i det separata IR-systemet, enligt direktiven, innehålla både FR- och IR-uppgifter. Utökning med FR-uppgifter ut­över dem som finns i gravationsbevis enligt gällande beviskungörelse har diskuterats. Församling, tidigare beteckning, skattetal, fastighets­rättsliga åtgärder och uppgift om annan ägare är de informationsslag som är åtkomliga vid den högre ambitionsnivån (91 % alternativet). Bi­laga 1 i promemoria 36:5 anger en inriktning att gravationsbeviset skall utökas med samtliga här uppräknade informationsslag. Erfarenheterna från drift med rättsverkan i Uppsala län talar emot en sådan utökning. Vid de mycket ingående diskussioner med olika grupper användare som föregick utformningen av nuvarande gravationsbevis (i driftsystem 1) fanns tillgång till alla uppgifter i FR. Sedan ADB-systemen fick rätts­kraft för Uppsala län har på olika sätt framkommit att användarna har funnit att utformningen varit bra. Det gemensamma gravationsbeviset har i något fall utsatts för kritik, dock inte från innehållssynpunkt. Den samtidigt med övergången till ADB verkställda beteckningsreformen har gjort att krav rests på att gravationsbevisen tillförs uppgift om tidigare beteckning. Detta har förklarats med att äldre handlingar redo­visar den tidigare beteckningen varför koppling saknas till de nya regis­terbeteckningarna. Förslag läggs därför att gravationsbeviset i jämförel­se med gällande beviskungörelse utökas med uppgift om tidigare regis­terbeteckning. Redovisningen av andel i gemensamhetsanläggning avses införas i samband med införande av ga-registret. I övrigt blir innehållet oförändrat. Utformningen av gravationsbeviset framgår av författnings­förslaget i avsnitt 10. Exempel på ett gravationsbevis finns bifogat sist i detta avsnitt.

Uppgifterna i gravationsbevis redovisas i avdelningar i följande ord­

ning:

registerbeteckning,

taxering m m,

tidigare registerbeteckning,

lagfart,

ursprung,

tomträttupplåtelse,

totalareal,

tomträttsinnehav,

andel i gemensamhetsanläggning,

inteckningar m m,

avskild mark,

anteckningar,

rättigheter.

Förutom gravationsbevis föreslås att det liksom tidigare skall finnas gemensamt gravationsbevis. Förslag till ändring av författningsreglering presenteras i avsnitt 10.

Prop. 1978/79:114

85

CFD

CEHTItALNAMNDEN FCW

FASTIGHETSDATA

FASTIGHETSDEVIS     1975-09-10    FASTIGHETEN

UprLÅTOl  HD) TOfTTRATT

FO[tSMU.IHG

VALLBY

SXRSKILT   NAMN:LVCKEBO YTTERLIGARE   FÖRSAML: GRYTA SOCKEN:NYSÄTRA

C-Nys;\TRA   EKEBY   3:4

TIDIGARE BETECKNING

URSPRUNG AVREGISTR SB

ADRESS 0HFANG,LXGE

DATUM

AKTBETECKNING

1975-06-12   ?7-72,'3?

ÖVERED   EKEBY   3:1 OVERED   EKEBY   3:8

VlHTmVÄOM p

AREAL      HA

LAND                          VATTEN

SUM."_A

OMRÅDE:         1              1,700

1,57Cö

2             0,9500                        0. 37SO

1,32'.0

TOTALT:                        2,S200                        C,370

2,8950

EJ   AREALREDOVISAT   VATTENOMRÅDE    (AKT    ?Y-75/UJ

FISKE0MRADE:F1,F2,F3   AREAL:7S00   KVM

KOORDINATER

REGriABTA

KM      M

KM      M

PKT

L0013B*6/0O45\80   BC   318» LOU13810/0045i90   C      3184,3185 ANTAL   OMRÅDEN:2

ndrFX  I   5AKJ AKDKL  10/. SKATTCTAL

tJVEKFD EKE3Y  »L:?,Ä:1. ÖVMieU   ErCBY  ilAil lA   M.\NTAL

ATCXROeR

FASTIGHETS RÄTTS LIGA

LAGA   SKIFTE   AC

,

FASTIGHETSREGLERING

\

ANLXGGNINGSFORRATTNING

i

TEKNISKA

UTREDNING   VATTEN   OCH   FISKE

DATUM

AKTBETECKNING

1902-07-18 a7-VAl.23 1971-06-12 »7-71/IZ5 1975-08-18   aj-75Al?

1972-07-01    J7-7J/131

[REDACTED_PERSONNUMMER]

790910  10-4

AKTNP/BESTALLNINCSNR:3120

0                    0

0              0

LrU FASTIGHETSDATA

FASTIGHETSBEVIS    I979.09-IO    FJkSTlOHrrail UPPSALA                                        OVZUD                                         IKEBY   3|4

3

AVSKU) KAM

FORTS

avERED   EKESV   3:6,DEL  AV   3:7

RXTTIGHEnR SEIIVITUT

ronuti

LAST

TILLKOMMA  OENOM  OFFICIELL   ATGARD

VXC   I   OVERCD  EKEBY   1:4 VAG   FOR   OVERED   EKEBY   3:6

AKTBETECKNING

»7-71/1»5 

?7-T'/95

BEROR  OMR

LEDNINGS RXTT

pomcui

LAST

VATTENLEDNING    1   ilVDlEO  BKEBY liU STARKSTROMSLEDNING   POR OvdieD KVOI   1

2

»7-75/J12 »7-75/300

HYTTJ   RATT

TRATIKANLXOGNINC

»7-69/llJ

HXTTIGHETER SERVITUT FORMAN

TILLKOMNA  GENOM   UPPLÅTELSE   ENL   JB VXG   I   OVERED   KVEK   2:12

AKTBETECKNING IM-72/3112

BEROR  OMR

LAST

VAG   FOR  OVERED  EKEBY   1:10

IM-62/1574

PLAMZR, ESTUMZLSER

STADSPLAN

DATUM 1968-09-

AKTBETECKNING 

15   iT-iS/lBl

BEROR OHR BEROR OMR

TAXERI NGSUPPG

ART:A                       SUMMA:              96.000                     DXRAV   BYGCHVXRDE:                   75.000   TAT ART:J   SAMTAX     SUMKA:              90.000                     DXRAV   BYGGNVXRDE:                                     TXT I   TAXERINGSENHETEN   INGÅENDE   FASTIGHETER:OVERED  EKEBY   3 : 4 , 3l S.ENOGLA   1:4 ART:J   SAMTAX   SE   OVERED   EKEBY   2:7

16 99

TYP:11 TYP:

fASTIGHETSRECISTERMyND10HET;LÄNSSTYRELSENS   LAMTUXTERIENaET   I

UPPSALA,DROTTNINGG   4,752   20

UPPSALA

W0310-1010    7S09JO  10-4

AKTNR/BESTXLLNINGSNR:3120

50 KR  SLUT

Prop. 1978/79:114

86

i

g

o

O

(B

(B

:0

 O

s

g

fO

m

E-i 

«

O Ol.

El 

VD I

o

S   I

"* o\ 

PI t-

o 

K

Eh 

t~-

1=1  r-

:

E-i

U

1

dl 

O.

3

W E-

M

ofi

"

DIO Z|-

z

E(/3 

uj

a

W M

o:

w e eh

jr: i-t c/?

M 

«

 ij EH M  U3 

:

«

PS

o

S          

§

 E-

M  M en

o   j

I-I                  (B .4

E   W

E   t/1

:-a!

w 

Se.

K  O

O   M

os

5

o 

1-J

:0

o o

ti-, ta 

pa 0

2: fo

2

s

Eh

-3;

a

E-

M

o o o

Prop. 1978/79:114

87

Eh

,

N

ri

B    1 B     ! g    1

5

tn

1

- H

H             1

CVJ

CVJ-

E-          1

>.B

S

-S:        !

n M

CQ DU

K          1

Sf5

K CJJ

«

 I-I

1          i

W E.

ta eh

tn PI 

O .i

g     !

:0 SVD

W (i.

ill

Cj          i

o           1

CVl                 1

B         1

w           1

:

p

o           1 1             1

i-i tn m

M w m

CO

cg            1

la I-I irv

9""

-a-            1

a;     r-

CO

Ov

i-j 

«

 w

M

M 3 3

s

S

> 1-3 3

fc. hJ 3

PI 

w

U

n u K

W C5 K

3

tn

P>

«

J-

o

SS

CVJ

K

t

irv

CVJ

CVJ

irv

N

t-

U-v

u

*"

OV

t-

CVJ

CVJ

CVJ

vo

t-

o

O  O

o

o

cg

7

1

1

1

n f

vo

VD

vo

X

 o

o

O

o

o

o

Sel

1

o

1

O

CVJ

1

pn

en 

«

S

K

vo

t-

->!

CVJ

n

eS

crv

ov

Ov

O

CTv

s

«

:;

-t       -

tn

g

'n

n     

«

vi

1

tn

s

o

H          )

«

-5

B

n      

.j

ij

i.          K

r*:

ij

_

(1.

:

P.

Eh

E>

CO

vo

W

CO

g

i-t

fS.

1

CTN

;-

9

u

o

o

IS

CD

(e

o

1      o

1      w

r

irv

o

w

«

!

ON

o

o

CD wv

VD

in

g

O

a;

M

B

O O (0

o! P)

CVJ

a

la

U

1        

»

-

O

tn

g

M

1       1

1          r\

g

o

II

a

O

1         

I.-

M

u

S

OV

O

S

g-iS

i    8

8

Cj

[         ""

(C

1

t

»

v? o > en CVl :0

1        fo

CO

1      a 

1      R

1      ;> tn

5

1

§

M

1       lo

1              N

rr\

$

5

vo

g       11

>g

1        :S

ä

CVJ CTV

(&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:4.55pt'p class=MsoNormal>

«

 I-I

1                    3

O

Sd

O        O tn f

tn Q o

1              EH

I      w

CD

a(/>

pt.        1-5-O  

*

1         C3

1     tj

1          M

1          P)

t

21-

1          -

OJ

1              T'

5X

ig

ti/i

CVJ

i

§

Ig

1           

1          

ö

7

1   o 1 a

B

1 u 1  s:

!          M

§

É

crv

1   M

O

1 i-t

1          S.

O

UU.

r 

o!

cn

E-i o 

SS

1  o 1 u

i

en

1 s

i o

1   M

1          > 1           M

!    S

1

0.

C5   T-

1   E-I

1   Eh

1         -.1

O

!5

!   3

i    S

o

Prop. 1978/79:114

88

7.3  Terminalanslutning

Utöver registermyndigheterna som naturligtvis har tillgång till informa­tionsinnehållet i systemen kan andra användare hyra presentationster­minaler. Från dessa kan registerinnehållet inte påverkas. Informationen kan presenteras på textskärm eller skrivas ut på papper hos användaren. Alternativt kan användaren beställa de dokument som redovisas ovan under 7.2.

! de separata systemen kan varje terminalanvändare ställa frågor till båda informationssystemen. Användaren måste själv avgöra vilket sy­stem han vill fråga och gör det genom att använda olika transaktioner (se avsnitt 6.3.5 och 6.4.4). Det kommer inte att fmnas någon transaktion som resulterar i ett sammanställt svar från båda systemen. Se dock nedan under 7.4 när det gäller flera fastigheter. De användare som inte kan få komplett svar i ettdera av systemen måste således ställa frågor till båda systemen.

På samma sätt som dokument kan beställas för olika registerenheter kan olika sökbegrepp användas i FR-systemet. Sökbegreppen vid ter­minalarbete är

fastighetsbeteckning

samfällighetsbeteckning

beteckning för gemensamhetsanläggning

aktbeteckning för plan och bestämmelse

gatuadress.

I IR-systemet kan enbart fastighetsbeteckning användas för att söka information med hjälp av terminal.

7.4  Sammanställningar

Utöver de dokument som handläggningen av ärenden eller beställningar online resulterar i framställs produkter inom ramen för det i avsnitt 6.10 beskrivna delsystemet för tillämpningar inom samhällsplaneringen.

En i delningssammanhanget särskilt intressant utdataprodukt utgörs av fastighetsägarförteckningar. Vid en automatiserad framställning av dessa utnyttjas information ur både FR och IR. Tillvägagångssättet kan grovt beskrivas på följande sätt. Användaren skickar ett underskrivet beställningsunderlag till CFD. På en karta har han avgränsat det eller de områden inom vilket han vill ha förteckning över alla fastigheter och dess ägare. Vid CFD koordinatregistreras brytpunkterna för områdenas begränsningslinjer, varefter ett datorprogram med hjälp av koordinatre-gistrets uppgifter kan avgöra vilka fastigheter som ligger inom det av­gränsade området. Efter komplettering med information om ägarnas namn och adress från IR skrivs förteckningen och eventuellt även adressetiketter ut på radskrivare. Bearbetningen sker offline.

Enligt samma teknik som för framställning av fastighetsförteckningar

Prop. 1978/79:114

89

kan information ur de olika registren väljas ut, sammanställas och pre­senteras till gagn för främst verksamheter inom samhällsplanering. Fas­tighetsdata i form av främst koordinater sammanställt med information ur andra ADB-register har även möjliggjort en automatisering av fram­ställning av befolknings- och bebyggelsekartor vilka använts i t ex läns­planering och kommunplanering. Dessa har dels fått en generell utform­ning, dels speciell utformning för specifika större tillämpningar. Bland speciella tillämpningar kan nämnas sammanställningar för fysisk riks­planering, allmän fastighetstaxering, televerkets prognosverksamhet och underlag till katastrofplan kring kärnkraftverken. Som ovan nämnts pågar f n inom CFD ett projekt att skapa ett register för lägesbestämda arbetsställen. I projektet har utarbetats metoder för påförande av fastig­hetsbeteckning och därmed koordinater till företagsregisteruppgifter på grundval av uppgifter om företagets adress. Materialet skall användas i läns- och trafikplaneringen. Arbetet sker i samarbete med länsstyrelsen i Uppsala län.

Hittills har CFD genom en begränsad uppdragsverksamhet tillgodo­sett vissa användarbehov. Även i de delade systemen måste en sådan verksamhet bedrivas för att tillgodose både allmänhetens och myndig­heters rimliga krav på informationsuttag ur ett offentligt ADB-system. Med hjälp av det tidigare i avsnitt 6.10 skisserade systemet för tillämp­ningar inom samhällsplaneringen kan man räkna med att de fördelar för samhällsplaneringen m m som erhållits med driftsystem 1 kan uppnås även vid de nya, delade systemen fast till ökade kostnader för de pro­dukter som kräver tillgång till information ur både FR och IR.

Prop. 1978/79:114

90

8    Plan för genomförande

Arbetet med delningen av driftsystem 1 till ett FR- och ett IR-system kan delas upp i följande verksamheter.

 Detaljerad systemanalys och tidsplanering

Redan under våren 1979 fortsätter utredningsarbetet med mer detal­jerad systemanalys. Standards för det fortsatta arbetet utformas, och personalinsatserna detaljplaneras. Planering sker av tillskott av skiv­minnesutrustning samt av utökning av internminne för att möjliggö­ra testkörningar parallellt med driften av driftsystem 1.

 Databaskonstruktion samt utveckling av testsystem

Som första aktivitet i själva konverteringsarbetet ligger detaljerad databasutformning samt utveckling av program för konvertering av databaserna i driftsystem 1. När detta är klart konverteras testdata­baser och ett komplett AROS/ROSAMsystem utformas för testverk­samhet.

 Konvertering av program

Samtliga programmoduler för terminal och satsvis bearbetning skall gås igenom och konverteras. Även program för laddning, slutredige­ring och reskontrasystem måste konverteras. Systemprogram för ap­plikationsberoende bufferhantering och beteckningshantering gås igenom.

 Utveckling av nya systemavsnitt

Ett helt nytt systemavsnitt för avisering av information mellan syste­men skall utvecklas. Likaså tillkommer ett systemavsnitt för gemen­samt urval.

Planering och konstruktion av IR och FR-systemen Systemparametrar såsom transaktionsnamn, behörighet, linje och terminalkonfiguration, databasbeskrivningar och kommunikations­system mellan systemen skall konstrueras och implementeras. De nya systemen kan därefter genereras. Planering av skivminnesfördel­ningen utförs och databaserna konverteras.

Produktionssystemet

Under hela konverteringsarbetets gång ändras samtliga driftrutiner och procedurer i takt med att behov uppstår i testverksamheten.

 Systemtest

Förutom så realistiska tester som möjligt i testsystemet bör möjlig­heten av fullständig parallelldrift undersökas. Sedan systemen gene­rerats och databaserna konverterats fortsätter således driften i drift-

Prop. 1978/79:114

91

system 1 ännu en tid. Under denna tid konverteras transaktionslog­garna dag för dag och bearbetas även i det delade systemet. Genom att manuellt jämföra utdata från de tre systemen kan man sedan avgöra om systemet fungerar tillfredsställande.

 Fysisk delning

Den fysiska delningen kan nu genomföras med samma tillväga­gångssätt som vid parallelldriftens igångsättande. Det är av stor vikt att parallelldriften och den slutliga delningen genomförs välplanerat och noggrannt. Efter en tids drift i de delade systemen blir det mycket svårt att backa tillbaka till driftsystem I om felaktigheter skulle upp­stå.

 Införandeaktiviteter

Vid tidpunkten för systemomläggning måste samtliga registermyn­digheter godkänna alla ärenden. Inga ärenden får finnas i mellanlag­ringsregistren.

För ombyggnads- och konverteringsarbetet beräknas samlat för de tre verken åtgå en resursinsats av 54 personår. Dessa resurser fördelas över följande huvudområden som vart och ett kan ses som ett delprojekt inom arbetets ram.

Aktivitet

Antal person

å

r

Databaskonstruktion samt konvertering av programmotiuler i t

ä

riftsystem 1

. Logisk databaskonstruktion       1

. Utveckling av konverterings­

program

1

0.25

. Konvertering av testt

ä

atabaser

. Definition av testsystem

. Definition av protiuktionssystem 0.25

. Genomg

ä

ng av programmoduler i

driftsystem 1

10

. 

Ä

ndringar i terminalhandbok,

anvisningar, f

ö

rfattningar mm  4.5

17        17

Omarbetning av program som i

driftsystem 1 utnyttjar informa­

tion i s

å

v

ä

l FR som IR

3.0

8 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 114   Bilaga 1

Prop. 1978/79:114

92

Ä

ndring i system f

ö

r slutredigering

och laddning

5.0

F

ö

r

ä

ndring av produktionssystem

(driftrutiner inkl fysisk databas­

konstruktion)

6.0

Utveckling av system f

ö

r avisering

mellan FR och IR

5.5

Utveckling av reskontrasystem och

d

ä

rmed tillh

ö

rande f

ö

r

ä

ndringar i

driftsystemet

4.0

Utveckling av system f

ö

r gemensamma

bearbetningar i FR och IR

4.5

F

ö

r

ä

ndring av systemprogram och

linjen

ä

tsfr

å

gor

3.0

System f

ö

r dator-till-dator koppling

4.0

Utbildning, inf

ö

rande och information        2.0

Totalt

54

Av de 54 personåren åtgår 3 år för inledande fördjupad systemutform­ning, 45.5 år för ytterligare systemutformning, programmering och test samt 4.5 år för slutlig systemtest och parallelldrift före omläggning till de separata systemen för FR och IR vidare I år för införandeaktiviteterna.

Förutom personella resursinsatser erfordras maskinella resurser för att kunna genomföra programkonverteringar och tester. Framför allt tester kräver god tillgång till primärminne i datorutrustningen eftersom testaktiviteterna kräver uppstartning av ett separat testsystem parallellt med produktion av driftsystem 1. Den datorutrustning som utnyttjas vid DAFA i Gävle måste därför kompletteras med ytterligare minnesut­rustning såväl primärminne som skivminne för att möjliggöra uttestning av FR- och IR-systemet inom planerad tid. Dessutom erford­ras viss terminalutrustning. Installation av utrustningen måste ske fjärde kvartalet 1979.

Med den prioritering som föreslagits i CFDs anslagsframställning för budgetåret 1979/80 och under de förutsättningar om personella förstärk­ningar som anges där, beräknas övergången till de nya systemen kunna ske i mitten av år 1981. Det är en helt nödvändig förutsättning att perso­nalförstärkningar (tio tjänster) kan ske redan i början av 1979. Skulle så inte bli fallet förskjuts övergången i motsvarande mån. Kan t ex rekry­tering av personal inte ske förrän sommaren 1979, skall sluttidpunkten i planen förskjutas till årsskiftet 1981/82.

Arbetet planeras utföras närmare enligt följande plan.

Prop. 1978/79:114

93

Q)    -u     Q    in    -lj    j.;     4-»    O)    -u

-U        >     tJi     IT3

f\j    (N    rsj

E     (U     +J     T3     TJ

d     \3     i         

Prop. 1978/79:114

94

9    Kostnadsberäkningar

9.1    Principer

Fastighetsdataprojektet har kostnadsberäknats i flera olika samman­hang, i sin helhet eller i olika delar. De senaste ingående beräkningarna utfördes våren 1977 i regeringskansliet inför regeringens och riksdagens ställningstaganden till fastighetsdataverksamhetens fortsatta inriktning. Beräkningarna finns redovisade i den tidigare nämnda promemorian 36:5.

Den kalkylmodell som tillämpas i dessa beräkningar har tidigare använts av fastighetsdatakommittén (FADAK) i dess betänkande och i remissyttranden. För att behälla kontinuiteten används i det följande samma kalkylmetod. Beräkningarna har i huvudsak gjorts som diffe­rensberäkningar gentemot promemoria 36:5.

På ett motsvarande sätt som i promemoria 36:5 beräknas även anslags­utvecklingen. Behovet av anslagsmedel ställs i relation till den ekono­miska ram på 135 milj kr i 1976 års prisnivå som ställts upp för en femårsperiod enligt prop 1977/78:15.

Kostnaderna för att förändra system och för att genomföra delningen redovisas i ett särskilt avsnitt. Vissa mått på driftkostnadernas omfatt­ning i de särskilda systemen redovisas också.

Beräkningarna bygger pä att de skilda systemen drivs vid samma datacentral. Att så skall ske är fastlagt för etappen 1. Drift vid gemensam datacentral innebär bl a att samma styrsystem kan användas för drift­ledning och drift och att aviseringarna mellan systemen kan ske utan linjeöverföringar.

Uppbyggnaden av FR- och IR-systemen skall enligt utredningsdirek­tiven ske på sådant sätt att driften kan ske vid skilda datacentraler eller regionaliseras på olika sätt, under förutsättning att senare utredningar visar att sädana lösningar bör väljas.

Kostnadsbilden vid en regionalisering är i hög grad beroende av hur denna närmare utformas, antalet regioner m m. FADAK har berört dessa frågor i sitt betänkande (3 och 5 regioner för FRA och 5 regioner för IRA). Frågan om regionalisering har inte utretts här. För att ge någon belysning av kostnadsbilden vid drift av FR- och IR-systemen vid två skilda datacentraler redovisas dock vissa kostnadsberäkningar.

9.2   Kostnads- och lönenivå

Användningen av samma kalkylmodell som tidigare innebär att samma kostnadsposter tas upp som i promemoria 36:5 och att beräkningarna grundar sig på samma förutsättningar i fråga om antal myndigheter osv. Däremot har pris- och lönenivån justerats med hänsyn till den utveckling som ägt rum.

Prop. 1978/79:114

95

Personalkostnader beräknas efter lönenivån den Ijanuari 1979 enligt löneavtal 1978-06-22. Personalkostnaderna har ökat med i genomsnitt cirka 20 procent inklusive höjning av lönekostnadstillägg (Ikp) från 1976 till 1979. Förutom ökningen av de direkta lönekostnaderna samt höj­ningen av Ikp har lönenivån påverkats genom uppflyttningar av tjänster till högre lönegrader genom bl a lokala avtal. I beräkningarna har hän­syn tagits till dessa förhandlingar genom att personalkostnaderna räk­nats upp med 2 % frän 1976. Den genomsnittliga personalkostnadsök­ningen uppgår därmed till 22 %.

Enligt samma modell som använts av FADAK och i promemoria 36:5 beräknas kostnaderna för administration, kontorslokaler, telefon, resor och andra liknande omkostnader schablonmässigt till 56 procent av personalkostnaderna, dvs lönekostnaderna inklusive 39 procents på­lägg för sociala kostnader m m.

Kostnaderna för teknisk utrustning, service mm hämtas från gällande prislistor hösten 1978.

9.3    Kostnads-/intäktsposter

9.3.1    Omläggningskostnad m m

9.3.1.1         Omläggningstakt

Vid beräkning av omläggningskostnaderna har förutsatts att omlägg­ningen till ADB sker i den takt som föreslagits i CFDs anslagsframställ­ning för budgetåret 1979/80. Detta innebär att ca 120 000 fastigheter läggs om varje år under budgetåren 1978/791980/81. Detta motsvarar ca en tredjedel av den takt som krävs för ett 10-ärigt reformgenomföran­de. Under budgetåret 1981/82 ökar takten successivt och när budgetåret 1982/83 en nivä som innebär att 10 % av landets fastigheter kan föras över varje år. Omläggning med denna takt krävs sedan i 8,5 år innan alla fastigheter är överförda till ADB. Omläggningen avslutas säledes under budgetåret 1990/91. Koordinatregistreringen föregår omläggningen av de manuella registren och beräknas vara färdig budgetåret 1985/86.

9.3.1.2         Förberedande ätgärder

Enligt kalkylmetoden läggs till omläggningskostnaderna även kostnader för olika förberedande åtgärder som inte är betingade av övergången till ADB men som bedömts angelägna att genomföra före övergängen.

Åtgärderna och kostnaderna för dessa sammanfattades av FADAK enligt följande tabell. De av FADAK beräknade kostnaderna användes också i promemoria 36:5. Kostnaderna har nu beräknats om till 1979 års nivå.

Prop. 1978/79:114

96

Kostnad (mkr)

1976

1979

(FADAK)

2,8

3,4

4,4

5,4

19,1

23,3

15,6

19,0

20,3

24,8

12,5

15,3

74,7

91,2

Åtgärd

1.

Arealkomplettering (steg 1)

2.

Avveckling av bihang C

3.

Sanering av fastighetsböcker

4.

Uppläggande av nya fastighetsböcker

5.

Normalisering av särskilt besvärliga fastig­hetsförhållanden i Kopparbergs län

6.

Fastighetsbeteckningsreformen'

I kalkylen förutsätts att aktiviteterna 1,2,3 och 6 genomförs parallellt med omläggningsarbetet. Kostnaderna för dessa aktiviteter fördelas där­för över hela omläggningsperioden i proportion till takten i omlägg­ningsarbetet. Åtgärderna 4 och 5 genomförs i början av omläggningspe­rioden, åtgärd 4 under de första sex åren och åtgärd 5 under de första tre åren. Kostnaderna för dessa åtgärder fördelas jämnt under respektive är.

Åtgärderna 4 och 5 har inget egentligt samband med fastighetsdatare­formen.

9.3.1.3 Registeromläggning

Kostnaderna för registeromläggningen inklusive överföring av adresser m m beräknades av FADAK till 129,2 mkr. Av detta belopp avsåg 14 mkr kostnader för utnyttjande av central datoranläggning. Detta belopp medräknades inte i omläggningskostnaderna eftersom den centrala da­torkapaciteten dimensionerats även för omläggningsbehoven. Återsto­den 115,2 mkr omfattade personalkostnader samt kostnader för registre­ringsutrustning, lokaler och transporter. Denna kostnad har nu räknats upp till 154,4 mkr. Uppräkningen beror dels pä löneomräkningen, dels pä att omläggningsperioden nu är längre och vissa basresurser därför mäste tas med i kalkylerna under längre tid.

9.3.1.4 Koordinatregistrering

Kostnaderna för koordinatregistreringen beräknades av FADAK till 11,7 mkr. Detta belopp räknas nu upp till 15,6 mkr. Koordinatregistre­ringen omfattar ca 200 000 fastigheter per är fr o m budgetåret 1979/80. Registreringen avslutas budgetåret 1985/86.

9.3.2   Investering i teknisk utrustning

9.3.2.1    Allmänt

1 teknisk utrustning innefattas dels den centrala datorutrustningen med

centralenhet, programvara, skivminnen, bandstationer och radskrivare,

' LMV framhöll i sitt remissyttrande över FADAKs betänkande att kostnaderna blir högre.

Prop. 1978/79:114

97

dels terminalutrustning textskärmar och skrivare vid registermyndig­heterna. Installationsavgifter för kommunikationsutrustning, säsom te­lelinjer, modem och koncentratorer ingår också i kostnadsposten.

I beräkningarna förutsätts drift vid befintlig anläggning i Gävle under etapp 1, dvs fram till och med budgetåret 1981/82. Det innebär att investering i teknisk utrustning under denna period endast omfattar terminal- och kommunikationsutrustning medan kostnaderna för cen­tral datorutrustning ingår i posten Hyra m m. Från och med budgetåret 1982/83 ökas datorkapaciteten successivt med hänsyn till ärendeutveck­lingen vid IM m m.

För att få jämförbarhet med kalkylerna i promemoria 36:5 fördelas kostnaderna för teknisk utrustning jämnt över kalkylperioden frän och med budgetåret 1982/83. I avsnitten 9.3.2.2 och 9.3.2.3 redovisas emel­lertid den verkliga kostnadsutvecklingen för anskaffning av teknisk utrustning.

De kostnader som redovisas förtiden till och med budgetåret 1981/82 utgörs av kostnader för terminaler etc. Dessa är beräknade med hänsyn till myndigheternas planering av omläggningen.

9.3.2.2    Central datautrustning

De resurskrav som tidigare har beräknats för drift av driftsystem  I

utbyggt för hela riket med O % ärendeutveckling vid IM är följande.

Centralenhetsbehov

2 st datorer

av typ IBM

370/158

Primärminnesbehov

2048 KB per

centralenhet

Skivminnesbehov

8 000 milj

tecken

Antalet transaktioner har beräknats till 90 000 per dag och 15 000 per bråd timme. Skivminnesbehovet inrymmer inte koordinatregistret, som beräknas till ca 500 milj tecken. De datorsystem som nu offereras av IBM och som är kompatibla med datorerna i 370-serien har beteckningarna 3031, 3032 och 3033. För att kunna utnyttja de nya pris/prestandamäs­sigt fördelaktiga periferiutrustningar som annonserats erfordras över­gång till annat operativsystem. Därmed uppstår ett ökat primärminnes­behov.

Ovanstående faktorer leder fram till följande reviderade resurskrav.

Centralenhetsbehov

2 st datorer av

typ IBM 3031

Prop. 1978/79:114

98

Primärminnesbehov

4096 KB per

centralenhet

Skivminnesbehov

8 500 milj tecken

Uppdelning av driftsystem 1 i separata system för FR och IR innebär att den totala datavolymen blir större och att skivminnesbehovet därmed ökar. Dessutom blir transaktionsmängden i de delade systemen högre än i driftsystem 

I. 

Beroende pä i vilket system FR-användare hämtar FR-uppgifter beräknas antalet transaktioner per dag i ett fullt utbyggt system vid O % ärendeutveckling enligt följande:

Alternativ

Transaktioner till

Transaktioner

FR

IR

totalt

A

12 500

81500

94 000

B

9 500

82 500

92 000

Alternativ A innebär att FR-användare alltid frågar efter FR-uppgif­ter i FR-systemet medan i alternativ B FR-uppgifter hämtas från IR­systemet i de fall dessa finns där och IR-uppgifter efterfrågas samtidigt. Den ökade transaktionsvolymen leder till att behovet av datorkapacitet blir större. En annan bidragande orsak till detta är också den mer omfattande aviseringsverksamheten i de delade systemen. Behovet blir följande.

Centralenhetsbehov

3 st datorer av

typ IBM 3031

Primärminnesbehov

4096 KB per

centralenhet

Skivminnesbehov

12 500 milj tecken

Skivminnesbehovet i FR-systemet uppgår till 5 000 milj tecken och i IR-systemet 7 500 milj tecken.

Utvecklingen av antalet ärenden vid IM är en mycket betydelsefull faktor vid beräkningen av hur mänga centralenheter som behövs för de skilda systemen. Behovet av teknisk utrustning redovisas för 5 respektive 8 % ärlig ärendeökning vid IM. Följande tabell visar behovet av centra­lenheter samt det beräknade antalet transaktioner (I 000-tal) per dag i de skilda systemen. Som utgångspunkt för beräkningarna har använts ett genomsnitt av antalet transaktioner i alternativ A och B ovan. I tabellen har hänsyn tagits till den planerade omläggningstakten.

Prop. 1978/79:114

99

5   v   arendeuLveckling

ö   %   ärende

UtveckUng

Blidgetår

Transaktioner  per  daq

Centralenheter

Transaktio

ner   per  dag

Centralenheter

FR

IR

3031    3032   3033

FR

IR

3031   3032   3033

1978/79

0.4

2,8

nuvar   utrust.

0,4

2,9

nuvar   utrust.

1979/BO

0,7

6,0

0,7

6,3

1980/81

1 ,1

9,5

1,1

10,3

1981/62

1,7

15,0

1 ,7

16,7

1982/83

2,8

26,2

2,6

30, 1

1

1983/84

3,9

38,5

3,9

45,5

2

1984/85

5,0

51,9

5,0

63,2

2

1985/86

6,1

66,8

6,1

B3,5

2

1966/67

7,7

92,7

'

7.2

106,5

1

'

1967/88

8,3

100,2

6,3

1 32,6

1986/89

9,4

119,2

9.4

162,5

1

1989/90

10,5

139,6

10,5

196,2

1      i    1 

1

1990/91

11,0

154,5

1 1 ,0

j       223,0

1      1    1

1991/92

11,0

162,3

11 ,0

240,8

1      1    1

1992/93

11,0

170,4

1

11 ,0

1       260,1

1

1           1

De olika datortyperna i tabellen beräknas, utifrån inätningar som gjorts i driftsystem 1, ha följande kapacitet:

Dator typ 3031 3032 3033

45 000 transaktioner/dag

90 000 " 180 000"

Kostnaderna för teknisk utrustning är i sammanställningarna i avsnitt 9.4 fördelade jämnt under kalkylperioden frän och med budgetåret 1982/83. För att belysa storleken av investeringarna i datorer samt när de infaller i tiden redovisas kostnader inkl moms vid 5 % och 8 % ären­deutveckling i nedanstående sammanställning. Vid byte från en datortyp till en annan redovisas differensen mellan de båda datorernas inköps­pris.

Investeringskostnad (milj kr)

Budgetår

5 % ärendeutveckling

8 % ärendeutveckling

1978/79'

1979/801

1980/811

-

1981/821

-

1982/83

8,3

1983/84

-

1984/85

8,3

1985/86

8,3 8,3

Befintlig dator i Gävle används.

Prop. 1978/79:114

100

Investeringskostnad (milj kr)

Budgetår

5 % ärendeutveckling        8 % ärendeutveckling

1986/87

78

78

1987/88

-

7,8

1988/89

-

-

1989/90

7,8

7,7

1990/91

-

-

1991/92

-

1992/93

8,3

8,3

Investeringar i skivminnen under kalkylperioden uppgår till 12,9 milj kr vid 5 % ärendeutveckling samt till 18,2 milj kr vid 8 % ärendeutveck­ling. Övriga investeringar i bandstationer, printer, kommunikationsda­torer etc uppgår till 9,8 milj kr.

9.3.2.3    Terminalutrustning

1 fastighetsdatasystemet använder IM och FRM textskärmsterminaler och skrivare för ärendehandläggning och informationsuttag. Till termi­nalutrustningen hör också en s k styrenhet per registermyndighet.

Varje IM behöver av arbetstekniska skäl minst tvä textskärmar och två skrivare. Hos FRM är minimibehovet två textskärmar och en skrivare.

För att få kontinuitet i beräkningarna bygger dessa, liksom beräk­ningarna i FADAKs betänkande och promemorian 1977:36:5, på för­utsättningen att antalet IM genom omorganisation kommer att minska frän nuvarande 95 till 50. Det genomsnittliga behovet av textskärmar bedöms dä uppgå till åtta per IM vid nuvarande ärendevolym. Med reservation för osäkerheten i denna bedömning, liksom i antagandet att terminalbehovet därutöver kommer att öka i direkt proportion till ären­devolymen, redovisas nedan det totala behovet av terminalutrustning när fastighetsdatasystemet är genomfört i hela landet, vilket planeras ske år 1990.

Nuvarande ärendevolym IM vid ärendeökning

FRM

IM

5%

8%

Styrenheter

58

50

50

50

Textskärmar

157

400

720

I 010

Skrivare

68

106

190

265

Totalt anskaffnings-

värde (mkr)

7,1

12,4

21,0

28,

Terminalutrustningen kan genom omplaceringar och kompletteringar relativt snabbt anpassas till förändringar i fråga om organisation och ärendeutveckling. De stora skillnaderna i antalet textskärmar och skri­vare vid olika antaganden om ärendeutvecklingen motsvaras alltså inte av alternativa långsiktiga bindningar i form av investering i terminalut­rustning.

Prop. 1978/79:114

101

Anskaffning av s k presentationsterminaler hos andra än FRM och IM har inte inräknats. Sådan anskaffning förutsätts helt täckas av taxan för terminalanslutning, där utrustningskostnaderna motsvaras av en fast avgift.

9.3.3 Hyra m m

Posten omfattar hyra för linjer och programprodukter samt service- och underhållskostnader för terminaler, datorutrustning och kringutrust-ning som skivminnen, bandstationer, radskrivare etc. Fram t o m bud­getåret 1981/82 ingår ersättningen till DAFA i posten. Huvuddelen av de kostnader som ingår i posten varierar med ärendeutvecklingen inom inskrivningsväsendet. Det sammanlagda beloppet uppgår till 113,0 milj kr vid 5 % ärendeutveckling samt till 136,7 milj kr vid 8 % ärendeutveck­ling.

9.3.4 Systemutvecklingskostnad

1 denna kostnadspost redovisas personalkostnader för systemutveck­ling. 1 förhällande till tidigare redovisningar har personalkostnaden räknats om till 1979 ärs lönenivå.

1 FADAKs betänkande redovisades att det återstående systemutveck­lingsarbetet avsäg tre delregister inom fastighetsregistret, nämligen adressregister, gemensamhetsanläggningsregister och kvartersregister. Adressregistret är färdigutvecklat och taget i drift. Utvecklingen av ge-mensamhetsanläggningsregistret avslutas våren 1979.

Myndigheterna har i sin planering av fastighetsdataprojektet priorite­rat arbetet med att utforma och genomföra övergången till de skilda systemen före annan verksamhet. Pä grund härav återstår utvecklings­arbetet beträffande kvartersregistret. Utvecklingen av detta register för­läggs till tiden omedelbart efter delningen.

Beträffande resursinsatserna för delningsarbetet hänvisas till avsnitt 9.5.

9.3.5 Systemunderhåll

Det sammanlagda resursbehovet för systemunderhåll uppgår till 20 per­soner efter införandet av de skilda systemen. Före införandet beräknas resursbehovet till 14 personer för underhåll av driftsystem 

I. 

Som en genomsnittlig kostnad för systemunderhåll beräknas lön enligt lönegrad F15.

9.3.6 Driftkostnader

I kostnadema för drift ingår personal för i huvudsak för- och efterbe­handling, maskindrift, kontaktfunktion mot registermyndigheter samt driftplanering. 1 driftkostnaderna inkluderas även kostnaderna för per­sonal med ansvar för laddningsaktiviteter samt för lokaler, skivpackar, magnetband o dyl. Fram t o m budgetåret 1981/82 ingår delar av drift­kostnaderna i form av ersättning till DAFA emellertid i posten Hyra m m (avsnitt 9.3.3).

Prop. 1978/79:114

102

9.3.7 Personalkostnader vid FRM

Personalbehovet vid FRM antas, liksom beräkningarna i FADAKs be­tänkande och i promemoria 36:5, vara oförändrat efter reformgenomfö­randet. Kostnaden för FRMs personal har räknats upp till 24,0 milj kr enligt 1979 års lönenivå.

I avsnitt 9.3.2.2 har den genomsnittliga ökningen av antalet frägor till de skilda systemen för FR och IR uppskattats till 3 000 per dag. Det ökade antalet frägor ger upphov till en merintäkt på 1,1 milj kr vid fullt utbyggda system.

9.3.8 Personalkostnader vid IM

Personalkostnaderna vid IM har beräknats med olika antaganden om ärendeutvecklingen, 5 % respektive 8 %, och om reformens rationalise­ringseffekt i fråga om personalbehovet vid IM, 25 % respektive 50 %. Rationaliseringseffekten slår igenom på ett mer markerat sätt när om­läggningstakten ökar fr o m 1982. När omläggningen är genomförd beräknas personalen öka i direkt proportion till ökningen i antalet ärenden vid IM. Personalkostnaderna har räknats upp till 1979 års löne­nivå, vilket innebär 19 milj kr mer än i promemoria 36:5.

9.3.9 Införandeaktiviteter

Införandet av systemen kräver insatser för att informera och utbilda systemens användare, särskilt personalen vid berörda FRM och IM. Under tiden närmast efter driftstart kan viss handledning behövas. In­formation om införandet av systemen mäste ocksä gå ut till en vidare krets av intressenter, som t ex banker och företrädare för fastighetsägare.

För dessa införandeaktiviteter har en särskild organisation byggts upp. Förutom personalkostnader för denna har även kostnader beräk­nats för utbildnings- och informationsmaterial. Hos DV och LMV upp­står vissa personalkostnader i samband med att IMs och FRMs personal frigörs frän sina ordinarie arbetsuppgifter för att genomgå utbildning. Även dessa kostnader ingår. Ökningen i samband med att omläggnings­takten ökar fr o m budgetåret 1981/82 beror främst på att man behöver förstärka fler IM under utbildnings- och engängsajourföringsperioden.

9.3.10         Utvecklingsverksamhet

I beräkningarna har antagits att CFDs utvecklingsverksamhet avseende koordinatutnyttjande m m skall fortsätta i oförändrad omfattning. Kost­naderna består av personalkostnader som i förhållande till promemoria 36:5 har räknats upp till 1979 års lönenivå.

9.3.U Intäkter av frågor från presentationsterminaler Antalet frågor från avgiftsbelagda presentationsterminaler antas succes­sivt växa och för driftsystem I uppgå till 3 milj per år när reformen är helt genomförd. Intäkterna har beräknats enligt gällande taxa. Bland intäk­terna har inte medräknats den fasta avgift som skall täcka CFDs särkost-nader för terminalutrustning m m. Denna utrustning har inte heller medräknats på kostnadssidan.

Prop. 1978/79:114

103

OJ    ut

ri

- 

- 

- 

-------  T------ 

O

SJ

CTi

m

o

r-

r-'

o

cn

CTi

o

o

r-

m

t

O

n

m

ID

o

r-

c

ö

m

in

CO

VO

cn

rH

r-(

m

CN

rH

CN

o

m

CM

rH

m

cr>

o

0

l;'j     4-'

m

CN

f

m

VO

in

kO

Ch

CN

i-H

VD

r-

o

VO

rH

rH

in

m

r>,

cc

r.

m

m

T

LP

CN

O

rH

rH

CN

.

1

CN

CN

-vJ

cn

VO

in

vD

tJ

o

CN

r

VD

in

O

.

c

ö

rH

m

m

r

c

ö

rH

m

m

-

rH

0

T

t-t

rH

CN

.-H

VO

CN

CN

"Z,"

- 

"

CD

r-

CN

o

VO

-

r-

CN

C

KD

r-

O

.

'\.

.

o

rH

m

in

>-

CO

CD

o

rn

m

T-\

0

r~>

i-H

rH

.N

   1

CN

OJ

1---- 

o

m

m

VO

m

m

0

rn

rsi

CO

v

£

)

CN

O

.

\

t

r-

>-i

rH

03

u

m

j

CT

c

ö

ri

m

m

>T

m

X'

--

1

_ 

rH

CN

,-t

rg

CN

.-1

rH

rn

VO

in

CO

r-

,

m

CN

f

\D

r-

O

m

rH

'J*

-

0

."0

o

CD

CD

m

CN

m

rH

0

O

iH

rH

_CN

r-l

CN

CN

CO

rn

CN

V

CN

°

CO

CN

m

ID

,-1

O

CN

CN

VD

r-

Ch

c

ö

("

m

CN

m

rH

0

-

>-{

CN

r-l

CN

CN

-

'

m

on

VO

r-

S)

-{

m

CN

P*-

D

f>-

O

o

-t

rH

vo

r-i

f

-0

a

c

ö

v

ö

m

m

o

0

Ctj

,-i

.-\

CN

,-i

CN

CN

o

--- 1

_

00

m

VD

m

CN

c?

m

CN

m

C\)

O

t

r

rH

rH

m

rH

LO

rH

CO

Li

m

,

t

CN

o

0

CN

fH

CN

r-l

CN

CN

j".

.LH

m

O

VD

in

w-\

m

CN

U3

(

O

\

m

rH

o

CN

CO

CD

CO

*

m

O

CN

O

as

rsi

_ 

>~i

CN

rH

CN

'a' CO

(J

m

vo

m

o

e

in

CN

m

CTi

O

--n ro

CN

rH

rH

c

ö

CN

VO

-'T

OD

m

m

CO

CN

en

a\

CN

CN

-t

rH

r~\

o

m

m

VO

r-

m

CO

m

CN

r

»

O

m

O

o

-t

-{

rH

rn

OJ

CD

CO

CN

m

c

ö

CN

CT\

a\

(N

CN

.-H

rH

>-\

vo

rH

vo

O

CO

CN

y

£

}

CN

m

00

UD

CN

o

r-

rH

rH

CM

o

r-l

( 

CO

CD

.-H

CO

o

m

m

rH

OD

00

rH

CN

.-H

,-{

1

m

C7>

vo

O

vD

\

r-

r-

f

00

un

tX)

O

m

CD

rH

rH

o

0

o

CO

.H

o

r-

CN

m

rH

CD

00

CM

(N

rH

f-\

o

CO

rH

0

VO

CN

CO

r-

U?

rn

m

rH

O

.

cn

o

-K

VO

o

m

rH

o

r

in

CN

rn

TT

o

r

r

CM

CN

,-i

rH

rH

c-

r-

»

vO

00

CN

VD

CO

\o

r-

K

£

l

m

CO

O

'

O

i-H

CO

o

CO

rH

o

IX)

CN

TT

o

vo

VD

CN

CN

rH

c

u

V-J

4J

c

0 rr

»

w

cr

.

W

:3

c

.-t

H

X

.?

Li

H

~-l

u

>

u

4-

»

'

0)

OJ

U-J

3

j

«

;

s:

T3

jj

>

1

o

u

fO

2

X

M

Ul

4J

cn

C

=

tu

0)

c:

l-H

fO

tp

C

j

>

'0

4J

Oj

c

:Cl

r

QJ

G

4J

UJ

-H

"3

rl

C

4J

Z5

0

T

en

E

G

E

J

n

-v:

cn

C

4J

0

O

u

T

0

:rT3

o:

-iJ

u

l4-(

T,

o

OJ

i

--H

>

1-

yi

U)

H

u-,

>

S

T"

S

C

>.

>!

>!

u

D

P

I-H

"

U)

0}

Q

H

'S>

fyi

rf

w

t

r )

-

'T

iD

v:;

o

:::

Prop. 1978/79:114

104

m

1

cn

fN

cn

m

o

VO

O

»

T

r-

o

m

f*l

in

o

o-

O

m

m

VO CN

m

p-

vo

cn

-\

,-i

m

vo

r-

CNJ

«

o

CO    -iJ

r\)

',-t '

(-H

m

 in

S

m

CN

-t

VD

r

o

CN

vo

vO

CO

crv

>

v.

cri

CN

r~\

cn

m

r

»

CN

-i

rH

CN

o

VD

VD

CTi

1

rH

rH

CM

CN

r-

vo

m

o

CN

VO

m

vO

CN

tr

»

>

"\

cn

f-t

'S'

cn

rH

m

un

CO

rH

>-\

CN

CTi

vo

un

cn

>-i

t-

rH

r-

CN

CTi

VO

r-

O

m

r

VD

fTi

kO

rn

0>

t

\

c

ö

cn

o

o

rH

m

un

o

O

rH

rH

CN

cn

vo

vo

cn

rH

rH

o

rn

CN

cn

vo

CN

O

VD

m

VO

vn

m

m

cn

"

cn

U)

CTV

m

m

T

r-A

-i

m

m

o

cn

,~\

rH

CN)

c;

r

r

CO

nA

rH

m

CN

r-

VD

r-

O

vO

m

rn

OJ

tX)

.

\

CTi

cn

00

CN

CO

-i

rH

cn

on

CO

r

rH

CM

fj

r-

r-

CO

r-\

CO

m

CN

-

VD

CN

O

m

VD

r-

CN

un

CO

>

cn

00

p-

CN

rH

n

un

r-

r-{

rH

OJ

o

r

CO

-I

rH

-t

r.

m

CN

r--

VO

r

o

o

m

VO

'T

vo

CO

CO

\

cn

ti)

vt)

m

''a'

,-i

rH

H

m

r-

vO

t

i

Ol

o

CO

r-

CO

.-A

rH

-i

vO

m

OJ

m

iD

CN

o

m

VD

cn

rH

03

03

\

fil

m

f

i-l

r-

rH

rH

m

m

O

m

CN

1

1

CN

o

CO

00

CD

.-H

>-*

rH

in

m

CN

-

VO

r-

O

VO

m

VO

m

CN

CO

t

t

rH

on

Ol

rr

CN

CN

,-1

CN

t-J

cn

CO

CO

rH

m

CN

m

VD

o>

O

T-\

n

VO

in

o

in

CD

\

m

m

m

OD

a*

rH

rH

rH

VD

CN

->*

m

CN

CN

-\

CO

CO

CD

-\

rH

-t

on

m

CN

r-

VD

tn

O

m

rn

VO

r-

m

Xi

.

.

-

ai

CN

rn

CN

rH

rH

ö

r-i

un

Ol

CN

CN

m

00

CO

f-\

rH

rH

CN

VD

OJ

cn

vo

CN

O

O

rH

CD

VO

03

CO

,-i

rn

o

m

1

r

o

VO

rH

Ol

-\

r-

r-

CO

rH

'~*

n~

n-

t--

CO

m

VO

o

vo

cn

VD

vo

un

CO

-

rH

o

r-

fN

rn

"d-

O

o

,

1

CO

o

r~

o

CN

fN

r-

r-

CO

r-\

>-4

o

10

m

un

~\

O

f*1

en

VO

o

(D

\

.-H

O

r~

in

CN

m

''T

r-

o

o

«

T

cn

CN

CN

o

r

r~-

r-\

--t

cr

»

T

VD

r-

VD

in

CO

O

CO

cn

VD

(j\

CN

r-

r~

-~

O

vO

CN

-H

m

o

rH

r-

o

r-

CN

CN

o

VD

VD

~

f-\

rH

.H

C

4J

u

-U

GJ

0

Ul

m

U

n

rr

D

r:

-

a;

o

T

u

4J

-1

H

a 

-C

T

i-J

S

>

1

ti

u

-

X

y.

X

01

tT

c

:

W

0

C

u.

t:

r

0

C

M

>

TI

4->

o

c

:T*

.ij

H

0

H

4J

Ul

rH

T3

H

4J

' '

C

*-i

a

=]

v)

,

_(

cn

H

ri

-bi

C

c

cr>

U

'J

'J

'j

n

(

L

:fC

T

;J

';.j

f.

-1

.0

g

>

u

'-

l

T

»

c

U

'J

o

c

i-j

>

d

r

""*

'..0

'r.

a.

-

/I

t/1

-

r-

lO

C

T

-

Prop. 1978/79:114

105

p-i

a\

\

CTi

m

VO

r

o

CN

m

o

CN

r-

in

CN

(Tj cn

O

VO

O

r

o

un

-

m

un

r-

6

rH

m

-

in

vO

vo

m

>-*

rg

-=*

5  E

f-\

f-

>-\

m

on

in

OJ

m

m

w   -U

o-i

\r\

O

m

vO

m

lO

Ol

cn

\

O

r

rn

m

"TT

r~-

in

OJ

fN

rH

rH

o

cn

CN

m

m

fN

m

o

O

CN

VD

vo

vO

O

cn

\

O

un

on

r

u

rH

r--

u

CN

rH

CN

m

o>

OJ

OJ

CN

-H

i-H

vo

vO

vO

un

cn

t

\

o

m

vo

m

o

-i

cn

ir\

rn

o

r-\

r-\

O]

en

r

Ol

CN

o

m

m

vC

Q\

O

i

m

lO

m

on

o

\

CTi

O

(N

m

un

T

r

rH

rH

vo

m

,-*

cn

rH

.-H

r-

r~

r-

CO

-\

CN

'

0

m

r--

vo

O

O

un

m

VD

rr

ro

\

(Ti

O

c-i

un

Ol

rH

un

o

rH

.-H

OJ

r

vO

VD

CN

CN

CD CD

m

rr

vO

VO

r-t

o

u

cn

vD

CM

CM

CT

»

Ol

TT

r

rH

u-i

CN

r

un

un

CD

r-\

O)

CM

r-

m

TT

o

VO

m

O

vD

m

vD

-t

vO

un

\

cn

nn

m

on

m

.-1

u

m

.-H

T-\

CN

vO

I-H

O]

O

m

in

vo

r

O

rH

m

VD

un

'T

.

1

o

\

£

>

on

CN

.

r-

m

rH

r-\

on

o'

»

rH

Ol

un

fn

-t

VD

rn

O

r

m

*

m

m

ro

\

f-\

O

u

m

_,

ro

n-i

rH

r-

CN

1-\

t-\

CN

-

CN

CN

un

fsi

VD

f>

O

un

m

vO

ro

O

ro

\

o

"T

rn

o

,~i

i

CM

o

»

OJ

rH

OJ

OJ

rH

OJ

OJ

"-1

un

ro

vo

03

O

r

m

VO

r-

m

\

-"S-

o

CN

CO

"

T

rH

rH

-1

o

CN

O)

on

r~l

.-H

CN

fN

VO

CN

un

00

vo

CN

o

o

r

kO

VD

ro

ro

\

00

m

o

m

OD

r

__J

CN

-i

-H

.-H

cn

cn

rH

r-l

3

r-

r

r-

CO

in

VO

o

-A

cn

vo

vD

vD

O

\

.-H

o

t

CN

m

r

o

r-

ro

ro

t-i

.-H

o

r-

vO

m

un

r-K

o

n-i

cn

VD

CM

ro

\

rH

o

r-

m

CN

m

ra

i

cn

O

ro

CN

CM

-i

r-

r-

rH

T

"3"

vo

r

VD

un

ro

O

r

cn

\o

ro

CM

vO

T-\

o

vO

rA

"d"

o

rH

ro

O

ro

VD

VD

rH

I-H

(1)

0

\r\

cn

jj

01

O

a;

"n

u

u

>

j>:

4J

*

"3

1)

GJ

>.

3

X

i;

'n

y

ij

>

i

'j

u

TJ

7-

jii

Ul

jj

c

o

OJ

c

Lt.

>~)

-i

m

jt;

x

1

u

0)

c

jj

U)

t

'T

y

c

4-1

D

a

')

Fl

-i

r

H

cr-

c

x

cr

.H

OJ

CJ

U

't

u

'J

H

4-'

l4-(

'r\

',1

e:

C,

-?

>

r

7;

r

o

r

>

tn

;i

*"*

~

'-1

n

ti.

a.

'-'

Z)

r/1

CJl

     '

r

..

-,

i

z

o

,

'

Prop. 1978/79:114

106

o-i

tn

m

r-

VD

(

r-

o

VD

cn

O

vD

r

cn

Oj

o

r-

vo

un

o

r-

o

un

rn

un

r-

vo

on

rH

un

VU

vo

CN

rH

CN

r-

CM

CN

>-i

->-{

-t

f

cn

o

O

M    O

m

cn

L-:   u

CM

vo

un

o

un

VD

ro

vD

CM

cn

o

r-

m

ro

-"d-

un

-i

o

un

un

rH

rH

rH

CN

un

m

OJ

o

>-i

CM

OJ

OJ

ro

vo

O

O

o

VO

rr

vo

ro

O

in

m

r--

3-

rH

vo

un

o

t-i

rH

O]

I-i

cn

t-l

CN

CN

r

VD

r--

o

cn

r

VD

I-i

vo

in

\

ro

o

-

on

VD

m

o

rH

m

un

r-

rH

rH

CN

m

rH

o

cr.

r~i

CN

CM

o

m

'

ID

vo

cn

O

CN

m

yj

ai

m

un

cn

cn

o

Ol

m

in

cn

>-i

rH

r-'

un

OJ

,-i

rH

rH

rH

CN

CN

CO

CM

CM

0

m

T

r

vfi

(i>

O

m

V

Ö

Ö

S

»

cn

o

o

m

un

rH

rH

rH

VD

'g-

OJ

r-i

rH

CN

cn

>-i

i-l

CO

rH

CN

CN

CO

m

rr

vo

VD

.-H

O

cn

m

VD

ro

CN

VO

ro

o

o

cn

m

f-i

n-\

r~i

u

,-i

r-l

-i

-i

CM

m

.-(

r-{

ro

f-i

CN

Ol

r-

m

o

vo

m

O

cn

m

VD

vO

ro

cn

o

ro

m

m

i-t

rH

rH

m

m

vD

ro

-i

rH

rH

CN

m

o

.-i

CN

CN

rn

un

VD

r

O

Ol

on

vji

VO

rH

un

cc

rH

O

m

CN

rA

-t

rH

OJ

m

Ol

rH

CN

m

o

ro

m

CN

CN

u

'-n

v

ö

O

a

cn

vD

un

o

O

Ul

m

r~4

cn

f~i

rH

ro

OJ

VD

OJ

l-l

rH

CM

OJ

o

o

ro

,-i

CM

CN

un

OJ

vo

r-

O

o

m

VD

cn

o

m

o

m

o

'S'

ro

rH

CN

vo

CN

CN

Ol

o

ro

rH

CM

CN

n

u

rr

ro

VD

ro

O

r-

m

VD

r

V

m

o

CN

m

ro

un

r-i

>-*

CN

rH

-{

Ol

f-i

OJ

O)

o

O

ro

OJ

CN

O)

vo

CN

U

OJ

v

ö

cN

o

ö

r

k

ö

CD

03

c

ö

rH

m

O

n

m

m

r-i

>-{

t

o

vO

f-f

CN

CN

ro

ro

ro

-A

>-i

O

CN

o

~i

rr

O

cn

O)

OJ

r-{

ro

ro

ro

.H

-i

r-i

o

- r-

VD

m

m

-t

o

OJ

cn

VD

m

cn

rH

O

r

un

CN

m

O

o

t~l

f

o

vo

CN

CN

>--l

r

r-

r-

rH

>-i

G

=g

V

Ä

 r-

v

ö

li

"C

ö

Ö

06

ih

S

OJ

r-

P

rH

o

vo

OJ

,-{

m

o

rH

(

o

r

CN

CN

o

VO

vo

-

rH

c:

jj

u

4J

CJ

n

U)

rp

4-1

tn

cn

3

c:

H

H

j

M

i-.

>

u

u

.(J

-H

ffl

tlj

-rJ

OJ

Uh

a;

Ti

.

4J

>

i

o

u

fl

T

j

»

;

y)

jj

cn

c

o

OJ

l:

U.

m

m

JC

X

>

'n

o

H

o

F

4J

tn

r-1

"1

c

4-1

3

t)

TI

-H

c

CP

H

1-

.'.

C

::

ti

.ii

!T

tu

Cj

ij

o

iH

rrj

fd

jJ

4J

VM

L'.

'.n

:0

U

g

g

u

/I

-H

>

cr-

.s

c;

>.

>,

IH

o

j

:;

+J

-t

CO

'/I

a

-.

rH

_J

Cr-l

'.T

-H

'' j

rn

T

,....

o

T

o

Prop. 1978/79:114

107

9.5    Kostnader för delningsarbetet m m

Delningen av driftsystem I i ett system för FR och ett system för IR skall genomföras i projektform. För projektet har följande kostnader beräk­nats.

Budget

ä

ret_1278/29

Milj kr

Utredningskostnader hos CFD, LMV och DV

(0,2 avser budget

å

ret 1977/78)

Personalkostnader inkl Ikp

0,8

Indirekta kostnader

0,4

F

ö

rberedande systemarbete vid CFD

Personalkostnader inkl Ikp

0,4

Indirekta kostnader

0,3

Inskolning av tio tj

ä

nster v

å

ren 1979

Personalkostnader inkl Ikp

0,5

Indirekta kostnader

0,3

Budget

å

ret_1972/80

Projektarbete vid CFD (enligt CFDs petita)

Personalkostnader inkl Ikp

2,7

Konsultkostnader

1,9

ADB-kostnader inkl ut

ö

kad minnes-    1,6

kapacitet (300 tkr) och termi­

naler f

ö

r tester

Indirekta kostnader

1,9

Projektarbete vid LMV och DV

Personalkostnader inkl Ikp

0,5

Indirekta kostnader

0,3

Budget

å

ret_128

£

/81

Projektarbete vid CFD

Personalkostnader inkl Ikp

2,7

Konsultkostnader

1,7

ADB-kostnader inkl 

ö

kad minnes-      2,2

kapacitet (400 tkr) och termi­

naler f

ö

r tester

Indirekta kostnader

1,9

Projektarbete vid LMV och DV

Personalkostnader inkl Ikp

0,5

Indirekta kostnader

0,3

Introduktion av och utbildning i de nya systemen

Personalkostnader inkl Ikp

0,2

9 Riksdagen 1978/79. 1 sami Nr 114   Bilaga I

Prop. 1978/79:114

108

Budgetåret_198j./82

Efterjusteringar   i   systemen

Personalkostnader   inkl

Ikp                            0,2

ADB-kostnader

0,2

Indirekta  kostnader

O , 1

Summa   kostnader   för  projektet

21,6

I ovanstående belopp ingår inte de ökade drifts- och underhållskost­nader jämfört med driftsystem I som uppstår efter delningen. Dessa har för kalkylperioden beräknats till 33,8 milj.

Som angetts i avsnitt 8 har den erforderliga insatsen för delningspro­jektet beräknats till 54 personår. Som en jämförelse kan nämnas att det byte av styrsystem som nyligen genomförts för en effektivisering av fastighetsdatasystemet krävt en resursinsats av 17 personår. Den redo­visade kostnaden för delningen är emellertid proportionellt sett större.

9.6    Anslagsutveckling m m

9.6.1 Ekonomisk ram

I propositionen (1977/78:15) om ändrade riktlinjer för fastighetsdata­verksamheten anges en ekonomisk ram för verksamheten under etapp 1, d v s mellan budgetåren 1977/78 och 1981/82. Ramenär 135 milj kronor uttryckt i 1976 ärs priser och löner.

Konsumentprisindex har mellan 1976 (arsmedeltal) och 1978 Guni) förändrats frän 382 till 468. Ramens värde i juni 1978 är därför 165,4 milj kronor.

9.6.2 Anslagsutveckling

De myndigheter som deltar i reformarbetet förbrukade under budgetåret 1977/78 22,3 milj kronor uttryckt i prisnivån för juni 1978. Anslagen för budgetåret 1978/79 är tillsammans 30,0 milj kronor. För budgetåren 1979/80 1981/82 återstår 113,1 milj kronor av ramen.

I samband med petitaarbetet för år 1979/80 beräknades anslagsbeho­vet för CFD samt för DVs och LMVs insatser i fastighetsdataverksam­heten för äterstoden av etapp I enligt nedanstående tabell. Anslagsbe­hovet för ortnamnsarkivet i Uppsala (OAU) har här uppskattats till 0,2 milj kronor per år.

Anslagsbehov (milj kronor)

Myndighet

1979/80

1980/81

1981/82

Summa

CFD

25,5

26,5

26,5

78,5

DV

2,6

3,0

3,5

9,1

LMV

6.1

7,2

8,6

21,9

OAU

0,2

0,2

0,2

0.6

34,4

36,9

38,8

110,1

Prop. 1978/79:114

109

Kostnaderna för fastighetsdataprojektet under etapp I beräknas alltså hålla sig inom den anvisade ramen. Ramen medger att driftsystem I kan införas inom delar av Gävleborgs och Stockholms län i enlighet med CFDs regleringsbrev.

Anslagsbehoven är uttryckta i 1978 års priser och 1979 års löner. I beräkningarna har inte tagits med resurser för särskilda utredningar om regionalisering, integritetsfrågor m m som kan aktualiseras under perio­den. Det har förutsatts att den ram på 5 milj kronor för särskilda utredningsinsatser som finns i prop 1977/78:15 kan tas i anspråk för sådana ändamål.

9.7    Kostnader för drift vid skilda datacentraler

Enligt utredningsuppdraget skall FR- och IR-systemen drivas vid sam­ma datacentral under den första etappen dvs tom budgetåret 1981 /82. Nägot beslut om driftens förläggning efter denna tidpunkt har inte fattats. De kostnadsberäkningar som redovisats tidigare bygger därför på att en datacentral används för de skilda systemen under hela kalkyl­perioden.

För att ge någon belysning av kostnadsbilden vid drift av FR- och IR-systemen vid tvä skilda datacentraler redovisas i det följande vissa kostnadsberäkningar.

Vissa kostnadsposter i kalkylerna påverkas inte om driften av syste­men sker vid skilda datacentraler. Sådana poster är omläggningskostna­der, personalkostnader vid FRM och IM, kostnader för införande och för utvecklingsverksamhet. En förutsättning för detta är emellertid att allt omläggningsarbete sker vid en av datacentralerna.

Övriga kostnadsposter påverkas på följande sätt.

9.7.1    Investering i teknisk utrustning

Antalet terminaler påverkas inte. Däremot påverkas installationskost­naderna för kommunikationsutrustning. De beror emellertid bl a på lokaliseringen av datacentralerna och några kostnadsberäkningar i den­na del kan därför inte göras nu. Behovet av datorkapacitet ökar med i genomsnitt en centralenhet när systemen drivs vid skilda centraler. Detta framgår av följande tabell. Fram t o m 1981/82 är driften förlagd till en datacentral och nuvarande utrustning används.

Prop. 1978/79:114

110

BudgL'tdret

5   %   arendeutvocklinq

a

1  

ä

rende

utveckling

Skilda  datacentraler

Gemensam  datacentral

Skilda  datacen

raler

Cmensam   datacen

ral

FR

IR

FR

IB

3031

30 31

3032

3033

30 31

3032

3033

30 31

30 31

30 32

30 3 3

3031

30 J.T

30 3 3

1982/83

1

1

19B3/84

1

2

2

19B4/a5

2

2

I9B5/86

1

2

2

1986/87

1

1

I

1   i

1987/88

1

1

2

1988/89

2

i    i

1989/90

1

1

|.    |.

1990/91

1

1

'

1          '1

1991/92

2

1

'

1

1

1992/9 3

'

2

1

I

1

1

1

Storleken av investeringama i datorer samt när de infaller i tiden redovisas inkl moms vid 5 % och 8 % ärendeutveckling i nedanstående sammanställning. Vid byte från en datortyp till en annan redovisas differensen mellan de båda datoremas inköpspris.

Investeringskostnad (milj kr)

Budgetår

16,6

8,3

7,8

7,8 7,7

5% ärendeutveckling        8 % ärendeutveckling

1982/83

16,6

1983/84

1984/85

8,3

1985/86

1986/87

1987/88

7,8

1988/89

1989/90

7,8

1990/91

1991/92

1992/93

Skillnaden i kapitaliserat nuvärde mellan drift av systemen vid en respektive tvä datacentraler vid 5 och 8 % ärendeutveckling uppgår till 3,3 respektive 2,8 milj kr vid en kalkylränta på 8 %. Vid drift vid en datacentral finns dessutom en större överkapacitet som innebär att in­vesteringama under nästa period blir lägre.

Vid drift pä skilda datacentraler behövs större lagringsutrymme i form av skivminne. För FR behövs utrymme för 5 250 milj tecken och för IR 7 750 milj tecken vilket tillsammans är 500 milj tecken mer än vad som behövs vid gemensam datacentral. De ytterligare investeringar som mås-

Prop. 1978/79:114

111

te göras pä grund av detta uppgår till 1,1 milj kronor. Skillnaden i investeringskostnad för övrig utrustning har beräknats till 2,5 milj kro­nor.

En ny datacentral etableras under 1981/82. Kostnaden för detta har uppskattats till S milj kronor.

9.7.2 Hyra m m

Vid drift på skilda datacentraler blir kostnaden för hyror och underhåll av teknisk utrustning m m högre. Merkostnacjen har beräknats till 14,6 milj kronor för kalkylperioden.

9.7.3 Systemunderhåll

Personal för systemunderhåll av sådana delar av systemen som mäste finnas vid båda driftsställena, t ex beteckningshantering har i beräk­ningarna uppskattats till 8 personer. Denna resurs måste dubbleras. För kalkylperioden, fr o m budgetåret 1982/83, uppgår merkostnaden till 14 milj kronor.

Driftkostnader

Vid drift på skilda datacentraler måste delar av driftpersonalen dubble­ras eller utökas.

Förändringen i personalbehov framgår av följande uppställning.

Driftplanering

2 personer

Maskindrift

9 personer

För- och efterbehandling

3 personer

Linjenät- och terminalöverv

3 personer

Systemprogramvara

3 personer

Driftanpassat systemunderhåll

2 personer

Kontaktfunktion

2 personer

Summa

24 personer

Under genomförandeperioden tillkommer två tjänster för laddning. Vid en genomsnittlig lön enligt F 9 blir merkostnaden för kalkylperioden from 1982/83 40,1 milj kronor. Det förändrade personalbehovet är oberoende av ärendeutvecklingen.

De tillsammantagna kostnadema för investering i teknisk utrustning, hyra, systemunderhåll osv uppgår således till ca 77 milj kronor.

Prop. 1978/79:114

112

10    Författningsändringar

I enlighet med det anförda har upprättats förslag till förordningar om ändring i

fastighetsdatakungörelsen (1974:1058)

fastighetsregisterkungörelsen (1974:1059)

inskrivningsregisterkungörelsen (1974:1061)

kungörelsen (1968:379) om uppläggande av nytt fastighetsregister m m

instruktionen (1971:491) för centralnämnden för fastighetsdata

förordningen (1975:1127) om verksamheten vid inskrivningsmyndig­het som för inskrivningsregister

gravationsbeviskungörelsen (1971:710)

förordningen (1975:1129) om expeditionsavgift vid centralnämnden för fastighetsdata

stämpelkungörelsen (1964:619)

Vidare föreslås att kungörelsen (1974:1063) om fastighetsbevis m m upphävs.

De föreslagna ändringarna är i huvudsak följande:

1 fastighetsdatakungörelsen föreslås att 4 § delas i 4, 4 a och 4 b §§. I 4 § redovisas de inskrivningsuppgifter som skall ingå i fastighetsregister-myndigheternas informationssystem, i 4 a § redovisas de fastighetsregis­teruppgifter som skall ingå i inskrivningsmyndigheternas informations­system, och i 4 b § redovisas de uppgifter ur fastighetslängden som skall ingå i respektive informationssystem. I 7 § föreslås att uppdateringsord­ningen mellan registren utgär och att i ett nytt andra stycke införs bestämmelser om de registeruppgifter som automatiskt fiyttas mellan systemen. I 12 § föreslås ett andra stycke av samma innehåll som 2 § andra stycket fastighetsbeviskungörelsen, varav framgår CFDs rätt att framställa andra utdrag och sammanställningar än de officiella register­utdragen. I 13 § föreslås undantag för presentation av lagfaren ägares eller tomträttshavares civilstånd eller förekommande omyndighet. Ut­över angivna paragrafer föresläs redaktionella ändringar i 1, 2, 6, 8 och 14§§.

Bestämmelser om registerutdrag frän informationssystemen föreslås ingå i respektive registerkungörelse. Kungörelsen om fastighetsbevis föresläs därför upphävd och 3, 4, 9 17 och 21 §§ infogade i fastighets­registerkungörelsen, samt 5 8 och 18 21 §§ samt punkt 3 i övergängs­bestämmelserna infogade i inskrivningsregisterkungörelsen. I fråga om bevisens utformning föresläs ändringar i fastighetsbevis, gravationsbevis och samfällighetsbevis.

I fastighetsregisterkungörelsen föresläs utöver nämnda förändringar en redaktionell ändring i 1 § samt att inskrivningsmyndighets anmärk­ning om att tomträtt är inskriven i fastighet (25 §) utgår, då den omfattas av fastighetsdatakungörelsen.

Prop. 1978/79:114

113

1 inskrivningsregisterkungörelsen föreslås utöver nämnda förändring­ar ändring i 37 § med anledning av att avtalsservituten skall aviseras maskinellt. Vidare föreslås i 1 och 3 §§ anpassning till 19 kap 24 § jordabalken, vari stadgas att inskrivningsregister kan föras även för del av inskrivningsmyndighets område. 12 § förslås en redaktioneli ändring.

I förordningen om expeditionsavgift vid centralnämnden för fastig­hetsdata föresläs att 6 § andra stycket ändras på så sätt att nämnden har att göra anmälan till länsstyrelsen i fräga om andra expeditioner än dem som utfärdas efter beslut av inskrivningsmyndighet. Några ändringar i avgiftslistan med anledning av delningen föreslås ej.

Övriga författningsförslag innehåller redaktionella ändringar.

Prop. 1978/79:114

114

10.1     F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i fastighetsdatakung

ö

relsen (1974:1058)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs i fr

å

ga om fastighetsdatakung

ö

relsen

(1974:1058)

dels att 1,2,4,6-8,12-14 samt 16 

§§

 skall ha nedan

angivna lydelse,

dels att ordet "informationssystemet" i rubriken n

ä

rmast

f

ö

re 4 

§

 skall bytas ut mot "informationssystemen",

dels att i kung

ö

relsen skall inf

ö

ras tv

å

 nya paragrafer,

4 a 

§

 och 4 b 

§

, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

1 

§

F

ö

r att insamla, lagra och be­arbeta inneh

å

llet i fastighets­register och inskrivningsre­gister samt f

ö

r att l

ä

mna uppgifter om inneh

å

llet i respektive register och om annat som faller inom fastig­hetsregistermyndighets eller inskrivningsmyndighets verksamhetsomr

å

de skall finnas ett informationssystem grundat pa automatisk databehandling (fastighetsregistermyndigheter­nas och inskrivningsmyndigheter­nas informationssystem). Infor-mationssystemen skall best

å

 av integrerade delsystem.

Fr

ä

gor om uppbyggnad eller f

ö

r­

ä

ndring av informationssystemet beredes av centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata i samr

å

d med ber

ö

rda myndigheter.

F

ö

r att insamla, lagra och be­arbeta inneh

å

llet i fastighets­register och inskrivningsre­gister sctmt f

ö

r att l

ä

mna uppgifter om inneh

å

llet i respektive register och om annat som faller inom fastig­hetsregistermyndighets eller inskrivningsmyndighets verkscimhetsomr

å

de skall finnas informationssystem grundade p

å 

automatisk databehandling (fastighetsregistermyndigheter­nas respektive inskrivnings­myndigheternas informations-system).

Fr

å

gor om uppbyggnad eller f

ö

r­

ä

ndring av informationssystemen beredes av centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata i samr

å

d med ber

ö

rda myndigheter.

2 

§

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets­data ansvarar f

ö

r driften av informationssystemet och f

ö

r det system- och programmerings­arbete som beh

ö

vs. Bygger del­system p

å

 att uppgifter till informationssystemet skall l

ä

mnas med anv

ä

ndande av ter­minal, ansvarar vederb

ö

rande fastighetsregistermyndighet eller inskrivningsmyndighet (registermyndighet) f

ö

r ter­minalbehandlingen .

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets­data ansvarar f

ö

r driften av informationssystemen och f

ö

r det system- och programmerings­arbete som beh

ö

vs. Bygger system p

å

 att uppgifter skall l

ä

mnas med anv

ä

ndande av ter­minal, ansvarar vederb

ö

rande fastighetsregistermyndighet eller inskrivningsmyndighet (register­myndighet) f

ö

r terminalbehand­lingen.

1. Senaste lydelse 1975:1111

Prop. 1978/79:114

115

Nuvarande lydelse

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets­data f

å

r uppdraga 

ä

t data­maskincentralen f

ö

r administra­tiv databehandling att utf

ö

ra databehandlingen inom informa­tionssystemet.

4 

§

2

Informationssystemet skall inne­h

å

lla fastighetsregister och in­skrivningsregister som f

ö

res med anv

ä

ndande av automatisk data­behandling.

I informationssystemet skall 

ä

ven redovisas fastighetsl

ä

ngdens inne­h

å

ll s

å

vitt avser

1.

kod f

ö

r beskattningsnatur, taxeringsv

ä

rde och, s

å

vitt ang

å

r annan fastighet, d

ä

ri in­g

å

ende byggnadsv

ä

rde samt t

ä

t­ortskod och typkod,

2.

fastighets

ä

gare eller tomtr

ä

tts­havare, vars person- eller orga­nisationsnummer saknas i inskriv-ningsregistret, samt 

ä

gare till hus pa ofri grund med uppgift om person- eller organisationsnummer, namn och postadress.

Uppgift enligt andra stycket skall avse f

ö

rh

å

llandena aret n

ä

rmast f

ö

re det 

å

r, d

å

 uppgiften h

å

lls tillg

ä

nglig i informationssyste­met, och skall redovisas till­sammans med 

ö

vrig information r

ö

rande fastighet eller samf

ä

llig­het. Omfattar taxeringsenhet flera fastigheter eller delar av fastig­heter, f

å

r taxeringsv

ä

rdet redo­visas pa v

ä

rdeb

ä

rande fastighet eller v

ä

rdeb

ä

rande del av fastighet och h

ä

nvisning ske till denna fr

ä

n de 

ö

vriga i taxeringsenheten ing

å

ende fastigheterna eller fas­tighetsdelarna. Pa v

ä

rdeb

ä

rande fastighet eller v

ä

rdeb

ä

rande del av fastighet redovisas beteckning­arna f

ö

r de fastigheter som helt eller delvis ingar i taxerings­enheten, dock h

ö

gst tio beteckningar.

F

ö

reslagen lydelse

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets­data f

å

r uppdraga 

å

t data­maskincentralen f

ö

r administra­tiv databehandling att utf

ö

ra databehandlingen inom informa­tionssystemen.

Fastighetsregistermyndigheternas informationssystem skall inne­h

å

lla fastighetsregister som f

ö

res med anv

ä

ndande av auto­matisk databehandling.

I informationssystemet skall 

ä

ven redovisas inskrivningsmyndighets anm

ä

rkning om att tomtr

ä

tt 

ä

r inskriven i fastighet.

2. Senaste lydelse 1975:1111

Prop. 1978/79:114

116

Nuvarande lydelse

Inneh

å

ller informationssystemet upp­gift om lagfaren 

ä

gares och tomtr

ä

tts­havares person- eller organisations-nummer, skall systemet dessutom inne­h

å

lla uppgift om dennes postadress samt, om han 

ä

r fysisk person, uppgift om civilstand och omyndighet, om s

å

dan f

ö

religger. Vad nu sagts g

ä

ller 

ä

ven betr

ä

ffande den som s

ö

kt lagfart eller inskrivning av tomtr

ä

tt.

4 a 

§

F

ö

reslagen lydelse

Inskrivningsmyndigheternas in­formationssystem skall inneh

å

lla inskrivningsregister som f

ö

res med anv

ä

ndande av automatisk databehandling.

I informationssystemet skall 

ä

ven redovisas fastighetsregist­rets uppgifter om registerbeteckning, administrativ tillh

ö

righet, s

å

vitt avser uppgift om l

ä

n, f

ö

rsamling eller kyrkobokf

ö

ringsdistrikt och socken,

tidigare registerbeteckning, ursprung, avregistrering, totalareal,

andel i gemensamhetsanl

ä

ggning, skattetal,

fastighetsr

ä

ttsliga 

å

tg

ä

rder, avskild mark,

r

ä

ttigheter som belastar fastig­heten eller som grundas pa del­aktighet i sammanslutning, 

ö

vriga f

ö

rh

å

llanden.

Under r

ä

ttigheter skall 

ä

ven redovisas s

ä

dana uppgifter som inf

ö

rts i fastighetsregistret enligt punkt 7 i 

ö

verg

å

ngsbe­st

ä

mmelserna till inskrivnings­registerkung

ö

relsen (1974:1061).

F

ö

r avregistrerad fastighet redo­visas fastighetsregistrets upp­gifter endast s

å

vitt avser regis-terbeteckning, tidigare register­beteckning, ursprung och av­registrering .

Prop. 1978/79:114

Nuvarande   lydelse

F

ö

reslagen lydelse

117

4  b 

§

I informationssystemen skall redo­visas fastighetsl

ä

ngdens Inneh

å

ll s

å

vitt avser kod f

ö

r beskattnings­natur, uppgift om f

ö

rekommande industritillbeh

ö

r, taxeringsv

ä

rde och, s

å

vitt ang

å

r annan fastighet, d

ä

ri ing

å

ende byggnadsv

ä

rde samt t

ä

tortskod och typkod.

I inskrivningsmyndigheternas in­formationssystem skall d

ä

rut

ö

ver redovisas fastighetsl

ä

ngdens inne­hall s

å

vitt avser fastighets

ä

gare eller tomtr

ä

ttshavare, vars person-eller organisationsnummer saknas i inskrivningsregistret, samt 

ä

gare till hus p

å

ofri grund med uppgift om person- eller organisa­tionsnummer, namn och postadress.

Uppgift enligt f

ö

rsta och andra styckena skall avse f

ö

rh

å

llandena 

å

ret n

ä

rmast f

ö

re det 

å

r, d

å

 upp­giften h

å

lls tillg

ä

nglig i infor­mationssystemen, och skall redo-visas tillsammans med 

ö

vrig in­formation r

ö

rande fastighet eller samf

ä

llighet. Omfattar taxerings­enhet flera fastigheter eller delar av fastigheter, f

å

r taxe­ringsv

ä

rdet redovisas p

å

 v

ä

rdeb

ä­

rande fastighet eller v

ä

rdeb

ä

rande del av fastighet och h

ä

nvisning ske till denna fr

å

n de 

ö

vriga i taxeringsenheten ing

å

ende fas­tigheterna eller fastighetsdelar­na. Pa v

ä

rdeb

ö

rande fastighet eller v

ä

rdeb

ä

rande del av fastig­het redovisas beteckningarna f

ö

r de fastigheter som helt eller del­vis ing

å

r i taxeringsenheten, dock h

ö

gst tio beteckningar.

Inneh

å

ller informationssystem upp­gift om lagfaren 

ä

gares och tomt­r

ä

ttshavares person- eller orga-nisationsnummer, skall systemet dessutom inneh

å

lla uppgift om dennes postadress samt, om han 

ä

r fysisk person, uppgift om civil­stand och omyndighet, om s

ä

dan f

ö

religger. Vad nu sagts g

ä

ller

ä

ven betr

ä

ffande den som s

ö

kt lag­fart eller inskrivning av tomtr

ä

tt.

Prop. 1978/79:114

118

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

6 

§

Har regeringen beslutat att fastighetsregister och inskrivningsregister skall f

ö

ras med anv

ä

ndande av automatisk databehandling, skall veder­b

ö

rande l

ä

nsstyrelse underr

ä

tta centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata om

1.

fastighetsl

ä

ngdens inneh

å

ll i den utstr

ä

ckning som beh

ö

vs f

ö

r att informationssystemet skall kunna tillf

ö

ras uppgifter enligt 4 

§

 andra stycket,

2.

de uppgifter i l

ä

nsstyrelsens register 

ö

ver befolkningen i l

ä

net (personband) och organisations­nummerregistret som beh

ö

vs f

ö

r att informationssystemet skall kunna tillf

ö

ras uppgifter enligt

4 

§

 fj

ä

rde stycket.

1.

fastighetsl

ä

ngdens inneh

å

ll i den utstr

ä

ckning som beh

ö

vs f

ö

r att informationssystem skall kunna tillf

ö

ras uppgifter enligt 4 b 

§

 f

ö

rsta och andra styckena.

2.

de uppgifter i l

ä

nsstyrelsens register 

ö

ver befolkningen i l

ä

net (personband) och organisations­nummerregistret som beh

ö

vs f

ö

r att informationssystem skall kunna tillf

ö

ras uppgifter enligt

4 b 

§

 fj

ä

rde stycket.

Underr

ä

ttelse enligt f

ö

rsta stycket 1 l

ä

mnas en g

å

ng om 

å

ret p

å

 magnet­band. Underr

ä

ttelse enligt f

ö

rsta stycket 2 l

ä

mnas var fjortonde dag p

å 

magnetband.

7 

§

Sedan uppgift enligt fastighets­registerkung

ö

relsen (1974:1059) eller inskrivningsregisterkun­g

ö

relsen (1974:1061) l

ä

mnats till centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata, ansvarar n

ä

mnden f

ö

r att s

å

dan upp­gift genast registreras i fastig­hetsregistret eller i inskrivnings­registret. Uppgift fr

å

n inskrivnings­myndighet skall d

ä

rvid behandlas f

ö

re uppgift fr

å

n fastighetsregistermyndig­het som l

ä

mnats till n

ä

mnden samma dag.

Sedan uppgift enligt fastighets­registerkung

ö

relsen (1974:1059) eller inskrivningsregisterkun­g

ö

relsen (1974:1061) l

ä

mnats till centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata, ansvarar n

ä

mnden f

ö

r att s

å

dan upp gift genast registreras i fastig­hetsregistret eller i inskrivnings registret.

N

ä

mnden ansvarar 

ä

ven f

ö

r att de inskrivnings- och fastighetsregis­teruppgifter som avses i 4 och 4 a 

§§

 registreras i fastighetsregis- termyndigheternas respektive in­skrivningsmyndigheternas informa­tionssystem.

8 

§

Sedan underr

ä

ttelse som avses i 6 

§

 kommit in, skall centraln

ä

mn­den f

ö

r fastighetsdata snarast m

ö

jligt i informationssystemet

Sedan underr

ä

ttelse som avses i 6 

§

 kommit in, skall centraln

ä

mn­den f

ö

r fastighetsdata snarast m

ö

jligt f

ö

ra in de uppgifter som

3  Senaste lydelse 1975:1111

Prop. 1978/79:114

119

Nuvarande lydelse

f

ö

ra in de uppgifter som avses i 4 

§

 andra och fj

ä

rde styckena. Inf

ö

ringen av uppgifter ur fastig­hetsl

ä

ngden skall med beaktande av 4 

§

 tredje stycket ske i samband med 

å

rsskifte.

F

ö

reslagen lydelse

avses i 4 b 

§

f

ö

rsta, andra och fj

ä

rde styckena. Inf

ö

ringen av uppgifter ur fastighetsl

ä

ngden skall med beaktande av 4 b 

§

tredje stycket ske i samband med 

å

rsskifte.

Framkommer i samband med att upp­gift enligt 4 

§

fj

ä

rde stycket skall f

ö

ras in i informations­systemet att uppgift i inskriv­ningsregistret r

ö

rande lagfaren 

ä

gares eller tomtr

ä

ttshavares person- eller organisationsnummer, namn eller firma 

ä

r felaktig eller ofullst

ä

ndig, skall centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata anm

ä

la detta till vederb

ö

rande inskrivningsmyn­dighet. Motsvarande anm

ä

lan skall g

ö

ras betr

ä

ffande den, vars ans

ö

kan om lagfart eller inskrivning av­slagits, vilandef

ö

rklarats eller f

ö

rklarats f

ö

rfallen eller d

å

 in­skrivnings

ä

rende uppskjutits.

12 

§

Skriftlig uppgift eller uppgift p

å

 maskinl

ä

sbart medium om inne­h

å

llet i fastighetsregister, in­skrivningsregister och informa­tionssystemet i 

ö

vrigt l

ä

mnas en­ligt kung

ö

relsen (1974:1063) om fastighetsbevis m m.

Framkommer i samband med att upp­gift enligt 4 b 

§

fj

ä

rde stycket skall f

ö

ras in i informations­system att uppgift i inskriv­ningsregistret r

ö

rande lagfaren 

ä

gares eller tomtr

ä

ttshavares person- eller organisationsnummer, namn eller firma 

ä

r felaktig eller of (\llst

ä

ndig , skall centraln

ä

mi\den f

ö

r fastighetsdata anm

ä

la detta till vederb

ö

rande inskrivningsmyn­dighet. Motsvarande anm

ä

lan skall g

ö

ras betr

ä

ffande den, vars ans

ö­

kan om lagfart eller inskrivning avslagits, vilandef

ö

rklarats eller f

ö

rklarats f

ö

rfallen eller d

å

 in­skrivnings

ä

rende uppskjutits.

Skriftlig uppgift om inneh

å

llet i fastighetsregister, inskrivnings­register och informationssystemen i 

ö

vrigt l

ä

mnas enligt fastighets­registerkung

ö

relsen (1974:1059) och inskrivningsregisterkunng

ö

relsen (1974:1061).

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata f

å

r, om hinder icke f

ö

religger till f

ö

ljd av beslut eller f

ö

re­skrift enligt datalagen (1973: 269), efter s

ä

rskild framst

ä

ll­ning fr

å

n myndighet eller annan tillhandah

ä

lla de utdrag och sammanst

ä

llningar av inneh

å

llet i systemen som n

ä

mnden best

ä

mmer.

13 

§

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata f

ä

r, om hinder icke f

ö

religger till f

ö

ljd av beslut enligt data­lagen (1973:289), l

ä

mna tillst

å

nd f

ö

r myndighet eller annan att till

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata f

å

r, om hinder icke f

ö

religger till f

ö

ljd av beslut enligt data­lagen (1973:289), l

ä

mna tillst

å

nd f

ö

r myndighet eller annan att till

Prop. 1978/79:114

120

Nuvarande lydelse

informationssystemet ansluta ter­

minal f

ö

r presentation av de upp­

gifter som enligt 4____ 

§

 skall redo­

visas i systemet.

L

ä

mnas tillst

å

nd enligt f

ö

rsta stycket, skall centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata meddela de f

ö

re­skrifter f

ö

r terminalens sk

ö

tsel och anv

ä

ndning som beh

ö

vs f

ö

r att motverka st

ö

rningar i in­formationssystemets drift. F

ö

re­skrifter som beh

ö

vs f

ö

r att f

ö

re­bygga risk f

ö

r otillb

ö

rligt in­tr

ä

ng i personlig integritet meddelas enligt datalagen.

14 

§

F

ö

reslagen lydelse

informationssystemen ansluta ter­minal f

ö

r presentation av de upp­gifter som enligt 4, 4 a och 4b 

§§

, skall redovisas i systemen, dock ej uppgift om lagfaren 

ä

gares eller tomtr

ä

ttshavares civilst

å

nd eller f

ö

rekommande omyndighet.

L

ä

mnas tillst

å

nd enligt f

ö

rsta stycket, skall centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata meddela de f

ö

re­skrifter f

ö

r terminalens sk

ö

tsel och anv

ä

ndning som beh

ö

vs f

ö

r att motverka st

ö

rningar i in­formationssystemens drift. F

ö

re­skrifter som beh

ö

vs f

ö

r att f

ö

re­bygga risk f

ö

r otillb

ö

rligt in­tr

ä

ng i personlig integritet meddelas enligt datalagen.

Finner den som i tj

ä

nsten tar befattning med uppgift som enligt denna kung

ö

relse l

ä

mnats av centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata anledning antaga att uppgiftens inneh

å

ll 

ä

r oriktigt, skall det genast anm

ä

las till n

ä

mnden eller till vederb

ö

rande registermyndighet.

Finner centraln

ä

mnden f

ö

r fastig­hetsdata eller registermyndighet att uppgift i informationssystemet 

ä

r beh

ä

ftad med fel som ej kan r

ä

t­tas omedelbart och som 

ä

ventyrar systemets tillf

ö

rlitlighet eller p

å 

annat s

ä

tt f

ö

ranleder os

ä

kerhet om r

ä

ttsl

ä

get, skall anm

ä

rkning om f

ö

rh

ä

llandet snarast inf

ö

ras i informationssyste­met. S

å

dan anm

ä

rkning skall avf

ö

ras ur systemet s

å

 snart r

ä

ttelse skett.

16 

§

Intr

ä

ffar l

ä

ngre driftsavbrott

som medf

ö

r att inneh

å

llet i informa-

tionssystemet ej kan l

ä

sas eller 

ä

ndras med anv

ä

ndande av terminal, meddelar centraln

ä

mnden f

ö

r fastig­hetsdata i samr

å

d med vederb

ö

r­ande centrala myndighet anvisning­ar om vad f

ö

r s

å

dant fall skall iakttagas f

ö

r att inneh

å

llet skall kunna l

ä

sas och 

ä

ndras p

ä

annat s

ä

tt.

Finner centraln

ä

mnden f

ö

r fastig­hetsdata eller registermyndighet att uppgift i informationssystemen 

ä

r beh

ä

ftad med fel som ej kan r

ä

t­tas omedelbart och som 

ä

ventyrar systemens tillf

ö

rlitlighet eller p

ä

 annat s

ä

tt f

ö

ranleder os

ä

ker­het om r

ä

ttsl

ä

get, skall anm

ä

rkning om f

ö

rh

å

llandet snarast inf

ö

ras i ber

ö

rt informations­system. S

å

dan anm

ä

rkning skall avf

ö

ras ur systemet s

ä

 snart r

ä

ttelse skett.

Intr

ä

ffar l

ä 

som medf

ö

r a formationssy

ngre driftsavbrott tt inneh

å

llet i in-stem ej kan l

ä

sas eller

ä

ndras med a meddelar cen tighetsdata ande central ar om vad f

ö 

iakttagas f

ö 

kunna l

ä

sas s

ä

tt.

nv

ä

ndande av terminal, traln

ä

mnden f

ö

r fas-i samr

å

d med vederb

ö

r-a myndighet anvisning-r s

å

dant fall skall r att inneh

å

llet skall och 

ä

ndras p

å

 annat

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

Prop. 1978/79:114

121

10.2     F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i fastighetsregisterkung

ö

relsen (1974:1059)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs i fr

å

ga om fastighetsregister­kung

ö

relsen (1974:1059)

dels att 1, 25 och 64-66 

§§

 samt rubriken n

ä

rmast f

ö

re 64 

§

 skall ha nedan angivna lydelse, dels att i kung

ö

relsen skall inf

ö

ras tretton nya paragrafer, 67 - 79 

§§

, av nedan angivna lydelse, dels att i kung

ö

relsen skall inf

ö

ras en ny rubrik n

ä

rmast f

ö

re 77 

§

av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

1

§

Denna kung

ö

relse avser fastighetsregister som f

ö

res med anv

ä

ndade av automatisk databehandling.

Beslut om att fastighetsregister skall f

ö

ras med anv

ä

ndande av automatisk databehandling meddelas av regeringen i varje s

ä

rskilt fall.

om lagringen av uppgifter i fas­tighetsregister m m finns be­st

ä

mmelser i fastighetsdatakun­g

ö

relsen (1974:1058). Inneh

å

llet i de delar av registret som lag­ras p

å

 maskinl

ä

sbart medium skall kunna l

ä

sas och 

ä

ndras med anv

ä

n­dande av bildsk

ä

rmsterminal. Dock beh

ö

ver inneh

å

llet i koordinat-registret ej kunna l

ä

sas p

å

 detta s

ä

tt:.

25 

§

Redovisningen av uppgifter inom de olika avdelningarna sker enligt f

ö

ljande.

Om lagringen av uppgifter i fas­tighetsregister m m finns be­st

ä

mmelser i fastighetsdatakun­g

ö

relsen (1974:1058). Inneh

å

llet i de delar av registret som lag­ras p

å

 maskinl

ä

sbart medium skall kunna l

ä

sas och 

ä

ndras med anv

ä

n­dande av textsk

ä

rmsterminal. Dock beh

ö

ver inneh

å

llet i koordinat-registret ej kunna l

ä

sas p

ä

 detta s

ä

tt.

Redovisningen av uppgifter inora de olika avdelningarna sker enligt f

ö

ljande.

Huvudregistrets inneh

å

ll

RE3ISTERBETECKNING registerbeteckning inskrivningsmyndighets anm

ä

rk­ning om att tomtr

ä

tt 

ä

r inskriv­en i fastighet

ADMINISTRATIV TILLH

Ö

RIGHET M M

Huvudregistrets inneh

å

ll

REGISTERBETECKNING registerbeteckning

ADMINISTRATIV TILLH

Ö

RIGHET M M

Ö

VRIGA BESTRMMELSER

FASTIGHETSBEVIS M M

1 Senaste lydelse 1975:1112. Ytterligare 

ä

ndringar f

ö

reslagna enligt skrivelse 1978-11-01 fr

å

n lantm

ä

teriverket.

Prop. 1978/79:114

122

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

64 

§

Registerkartan och de f

ö

r dess upp­r

ä

ttande tillkomna handlingarna samt fastighetsregistermyndighetens akter skall f

ö

rvaras i brandskyddad lokal. Vad som nu sagts skall 

ä

ven g

ä

lla 

ä

ldre fastighetsregister (jordre­gister och stadsregister) med d

ä

rtill h

ö

rande kartor och handlingar.

Det 

å

ligger fastighetsregistermyndig­heten att f

ö

ra f

ö

rteckning 

ö

ver de kartor och handlingar som st

ä

llts under myndighetens v

å

rd.

Uppgift om inneh

å

llet i fastighets registermyndigheternas informa­tionssystem l

ä

mnas i form av

1.

fastighetsbevis,

2.

samf

ä

llighetsbevis,

3.

traktkort,

4.

registeromr

å

deskort,

5.

plankort,

6.

kvarterskort,

7.

anl

ä

ggningskort.

Uppgift som avses i f

ö

rsta stycket framst

ä

lles av centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata med anv

ä

ndande av radskrivare p

å

 blankett en­ligt formul

ä

r som fastst

ä

lles av statens lantm

ä

teriverk i samr

å

d med n

ä

mnden. Uppgiften expedieras genom n

ä

mndens f

ö

rsorg.

65 

§

Mot statens lantm

ä

teriverks eller fastighetsregistermyn­dighets beslut enligt denna kung

ö

relse f

ö

res talan hos kammarr

ä

tten genom besv

ä

r.

Fastighetsbevis utf

ä

rdas s

ä

rskilt f

ö

r varje fastighet. Fastighetsbevis skall inneh

å

lla

1.

de uppgifter om fastighet som enligt 22 - 27 

§§

 skall redovisas i fastighetsregistrets huvudregis­ter,

2.

de uppgifter som enligt 4 och 4 b 

§§

 fastighetsdatakung

ö

relsen (1974:1058) skall redovisas i in­formationssystemet .

66 

§

N

ä

rmare f

ö

reskrifter f

ö

r till

ä

mpningen av denna kun­g

ö

relse meddelas av statens lantm

ä

teriverk efter samrad med centraln

ä

mnden f

ö

r fas­tighetsdata.

Om s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger, far statens lantm

ä

teriverk efter samr

å

d med centraln

ä

mn­den f

ö

r fastighetsdata medge

Uppgifterna i fastighetsbevis redovisas i avdelningar i f

ö

lj­ande ordning:

registerbeteckning j

ä

mte uppgift om att tomtr

ä

tt 

ä

r inskriven i fastighet,

administrativ tillh

ö

righet m m, tidigare registerbeteckning, ursprung, avregistrering, adress, omf

å

ng", l

ä

ge.

Prop. 1978/79:114

123

Nuvarande lydelse

undantag fr

å

n best

ä

mmelse i denna kung

ö

relse.

F

ö

reslagen lydelse

frist

å

ende fiske,

andel i samf

ä

llighet,

andel i gemensamhetsanl

ä

ggning,

skattetal,

å

tg

ä

rder,

avskild mark,

r

ä

ttigheter,

planer, best

ä

mmelser,

taxering m m,

ö

vriga f

ö

rhallanden som anm

ä

rkts i

fastighetsregistrets huvudregister.

Om avdelning icke inneh

å

ller n

å

gon uppgift, utel

ä

mnas avdelningens rubrik.

67 

§

68 

§

10 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 114   Bilaga 1

P

ä

 beviset skall finnas utskrifts-datum.

Samf

ä

llighetsbevis utf

ä

rdas s

ä

r­skilt f

ö

r varje fastighet. Samf

ä

llighetsbevis skall inne­h

å

lla

1.

de uppgifter  om samf

ä

llighet som enligt 22-27 

§§

 skall redo­visas i fastighetsregistrets huvudregister,

2.

de uppgifter som enligt 4 b 

§ 

f

ö

rsta stycket fastighetsdatakun­g

ö

relsen (1974:1058) skall redo­visas i informationssystemet.

Uppgifterna i samf

ä

llighetsbevis redovisas i avdelningar i f

ö

l­jande ordning: registerbeteckning, administrativ tillh

ö

righet m m, tidigare registerbeteckning, ursprung, avregistrering, adress, omf

å

ng, l

ä

ge, 

ä

nd

é

im

å

l,

frist

å

"ende fiske, andel i gemensamhetsanl

ä

ggning, del

ä

gande fastigheter, 

å

tg

ä

rder, avskild mark,

Prop. 1978/79:114

124

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

r

ä

ttigheter, planer, best

ä

mmelser, taxering m m,

ö

vriga f

ö

rh

ä

llanden som anm

ä

rkts i fastighetsregistrets huvud­register.

Om avdelning icke inneh

å

ller n

å

gon uppgift, utel

ä

mnas avdelningens rubrik.

P

å

 beviset skall finnas utskrifts-datum.

69 

§

Traktkort skall inneh

å

lla de upp­gifter som enligt 25 

§

 andra stycket eller 34 

§

 andra stycket redovisats p

å

 trakt i st

ä

llet f

ö

r p

å

 fastighet eller samf

ä

llighet.

70 

§

Uppgifterna i traktkort redovisas i avdelningar i f

ö

ljande ordning:

registerbeteckning (registeromr

å­

dets och traktens namn samt regis­ternumret T: 1) , l

ä

n,

avregistrering, 

å

tg

ä

rder,

planer, best

ä

mmelser, 

ö

vriga f

ö

rh

å

llanden som i fastig­hetsregistrets huvudregister redo­visats p

å

 trakten.

P

ä

 kortet skall finnas utskrifts-datum.

71 

§

Registeromr

å

deskort skall inne­h

å

lla de uppgifter som enligt 25 

§

 andra stycket eller 34 

§ 

andra stycket redovisats p

å

 regis­teromr

å

de i st

ä

llet f

ö

r p

å

 fastig­het eller samf

ä

llighet.

72 

§

Uppgifterna i registeromr

å

deskort redovisas i avdelningar i f

ö

lj­ande ordning:

registerbeteckning(register­omr

å

dets namn, trakten R samt

Prop. 1978/79:114

125

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

registernumret T:l),

l

ä

n,

avregistrering,

å

tg

ä

rder,

r

ä

ttigheter,

planer, best

ä

mmelser,

ö

vriga f

ö

rh

å

llanden som i

f as-

tighetsregistrets huvudregister redovisats p

å

 registeromr

å

det.

P

å

 kortet skall finnas utskrifts-datum.

73 

§

74 

§

75 

§

Plankort skall inneh

å

lla de upp­gifter om plan, best

ä

mmelse eller utredning som skall redovisas i planregistret.

Uppgifterna i plankort redovisas i den ordning som anges i 34 

§ 

f

ö

rsta stycket.

P

ä

 kortet skall finnas utskrifts-datum.

Kvarterskort skall inneh

å

lla de uppgifter om byggnadskvarter som skall redovisas i kvartersregist­ret.

Uppgifterna i kvarterskortet redovisas i den ordning som anges i 37 

§

.

P

ä

 kortet skall finnas utskrifts-datum.

Anl

ä

ggningskort skall inneh

å

lla de uppgifter om gemensamhetsanl

ä

gg­ning som skall redovisas i gemen-samhetsanl

ä

ggningsregistret (GA-registret).

Uppgifterna i anl

ä

ggningskort redovisas i den ordning som anges i 44 

§

.

P

ä

 kortet skall finnas utskrifts-datum.

Prop. 1978/79:114

126

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

76 

§

77 

§

78 

§

79 

§

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

Finner den som i tj

ä

nsten tar be­fattning med uppgift som enligt denna kung

ö

relse l

ä

mnats av cen­traln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata anledning antaga att uppgiftens inneh

å

ll 

ä

r oriktigt, skall det genast anm

ä

las till n

ä

mnden eller till vederb

ö

rande fastighetsregis­termyndighet.

Ö

VRIGA BEST

Ä

MMELSER

Registerkartan och de f

ö

r dess uppr

ä

ttande tillkomna handlingarna samt fastighetsregistermyndig­hetens akter skall f

ö

rvaras i brandskyddad lokal. Vad som nu sagts skall 

ä

ven g

ä

lla 

ä

ldre fas­tighetsregister (jordregister och stadsregister) med d

ä

rtill h

ö

r­ande kartor och handlingar.

Det 

ä

ligger fastighetsregister­myndigheten att f

ö

ra f

ö

rteckning 

ö

ver de kartor och handlingar som st

ä

llts under myndighetens v

å

rd.

Mot statens lantm

ä

teriverks eller fastighetsregistermyndighets be­slut enligt denna kung

ö

relse f

ö

res talan hos kammarr

ä

tten genom besv

ä

r.

N

ä

rmare f

ö

reskrifter f

ö

r till

ä

mp­ningen av denna kung

ö

relse med­delas av statens lantm

ä

teriverk efter samr

ä

d med centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata.

Om s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger, f

å

r statens lantm

ä

teriverk efter samr

å

d med centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata medge undantag fr

å

n best

ä

mmelse i denna kung

ö

relse.

Prop. 1978/79:114

127

10.3      F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i inskrivningsregisterkung

ö

relsen (1974:1061)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs i fr

å

ga om inskrivningsregister­kung

ö

relsen (1974:1061)

dels att 1-3 och 37 

§§

samt rubriken n

ä

rmast f

ö

re 40 

§ 

skall ha nedan angivna lydelse,

dels att i kung

ö

relsen skall inf

ö

ras nio nya para­grafer, 41-49 

§§

, samt en ny punkt i 

ö

verg

ä

ngsbe­st

ä

mmelserna, 9, av nedan angivna lydelse

dels att i kung

ö

relsen skall inf

ö

ras en ny rubrik n

ä

rmast f

ö

re 49 

§

 av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

1 

§

Inskrivningsregister som avses i 2 

§

 lagen (1973:98) om inskriv­ningsregister f

ö

res s

ä

rskilt f

ö

r varje inskrivningsmyndighets om­r

å

de.

Inskrivningsregister som avses i 2 

§

 lagen (1973:98) om inskriv­ningsregister f

ö

res s

ä

rskilt f

ö

r varje inskrivningsmyndighets om­r

å

de eller del av s

å

dant omr

å

de.

Om lagringen av uppgifter i in­skrivningsregister m m finns be­st

ä

mmelser i fastighetsdatakun­g

ö

relsen (1974:1058). Inneh

å

llet i registret skall kunna l

ä

sas och 

ä

ndras med anv

ä

ndande av bildsk

ä

rms-terminal.

Om lagringen av uppgifter i in­skrivningsregister m m finns be­st

ä

mmelser i fastighetsdatakun­g

ö

relsen (1974:1058). Inneh

å

llet i registret skall kunn l

ä

sas och 

ä

ndras med anv

ä

ndande av text-sk

ä

rmsterminal.

2 

§

I inskrivningsregister redovisas inskrivningsf

ö

rh

å

llandena s

ä

r­skilt f

ö

r varje fastighet. I redo-

visningen ing

å

r fastighetsregist­rets uppgift om fastighetens re­gisterbeteckning .

3 

§

I inskrivningsregister redovisas inskrivningsf

ö

rh

å

llandena s

ä

r­skilt f

ö

r varje fastighet.

Redovisningen i inskrivnings­ registret sker i sex avdelningar. De olika avdelningarna inneh

å

ller uppgift om

1.

lagfart,

2.

tomtr

ä

ttsuppl

å

telse,

3.

tomtr

ä

ttsinnehav,

4.

inteckningar m m,

5.

anteckningar,

6.

ä

ldre f

ö

rh

ä

llanden.

Redovisningen i inskrivnings­registret sker i sex avdelningar. De olika avdelningarna inneh

å

ller uppgift om

1.

lagfart,

2.

tomtr

ä

ttsuppl

ä

telse,

3.

tomtr

ä

ttsinnehav,

4.

inteckningar m ra,

5.

anteckningar,

6.

ä

ldre f

ö

rh

å

llanden.

Prop. 1978/79:114

128

Nuvarande lydelse

I inskrivningsregistret skall d

ä

r­ut

ö

ver f

ö

r varje inskrivnings­myndighets omr

å

de redovisas datum f

ö

r den senaste inskrivningsdag, be­tr

ä

ffande vilken samtliga beslut och anteckningar inf

ö

rts i registret (aktualitetsdatum).

F

ö

reslagen lydelse

I inskrivningsregistret skall d

ä

r­

ö

ver f

ö

r varje omr

ä

de f

ö

r vilket registret f

ö

res s

ä

rskilt redovisas datum f

ö

r den senaste inskriv­ningsdag, betr

ä

ffande vilken samt­liga beslut och anteckningar in­f

ö

rts i registret (aktualitets­datum) .

37 

§

S

ö

kes inskrivning av sevitut och avvisas ej ans

ö

kningen, skall fas-

tighets registermyndigheten genast underr

ä

ttas om denna och om inskriv­ningsmyndighetens beslut med anled­ning d

ä

rav. Vid underr

ä

ttelsen skall fogas avskrift av den handling p

å 

vilken r

ä

ttigheten grundas.

S

ö

kes inskrivning av servitut och avvisas ej ans

ö

kningen, skall upp­gift om denna och om inskrivnings­myndighetens beslut med anledning d

ä

rav l

ä

mnas till fastighetsre­gistermyndigheten. S

å

dan uppgift skall pa beg

ä

ran av inskriv­ningsmyndigheten framst

ä

llas av centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata och av n

ä

mnden 

ö

verl

ä

mnas till vederb

ö

rande myndighet. Avskrift av den handling p

å

 vilken r

ä

ttig­heten grundas l

ä

mnas snarast av inskrivningsmyndigheten till fastighetsregistermyndigheten.

Vidtages betr

ä

ffande inskrivet servitut 

å

tg

ä

rd som avses i 23 kap 6 

§ 

jordabalken skall underr

ä

ttelse h

ä

rom l

ä

mnas p

å

 motsvarande s

ä

tt.

Uppgift till fastighetsregister­myndighet l

ä

mnas till fastighets­registermyndighetens terminal samma dag registrering sker i in-skrivningsregistret.

Ö

VRIGA BEST

Ä

MMELSER

GRAVATIONSBEVIS M M

40 

§

N

ä

rmare f

ö

reskrifter f

ö

r till

ä

mp­ningen av denna kung

ö

relse medde­las av domstolsverket efter samr

ä

d med centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets-data.

Uppgift om inneh

å

llet i inskriv­ningsmyndigheternas informations­system l

ä

mnas i form av grava-tionsbevis eller gemensamt gravationsbevis.

Uppgift som avses i f

ö

rsta stycket framst

ä

lles av central­n

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata med anv

ä

ndande av radskrivare p

å 

blankett enligt formul

ä

r som fastst

ä

lles av domstolsverket i samr

å

d med n

ä

mnden. Uppgiften expedieras genom n

ä

mndens f

ö

rsorg.

Prop. 1978/79:114

129

Nuvarande   lydelse

F

ö

reslagen lydelse

41 

§

42 

§

Gravationsbevis utf

ä

rdas f

ö

r varje fastighet.

Gravationsbevis skall inneh

å

lla

1.

de uppgifter som enligt 4-8 

§§ 

skall redovisas i inskrivnings­register

2.

de uppgifter ur fastighets­registret som enligt 4 a 

§

fastig­hetsdatakung

ö

relsen (1974:1058) skall redovisas i informations-

systemet, dock endast i den ut­str

ä

ckning som anges 1 42 

§

,

3. de uppg-ifter som enligt 4 b 

§ 

fastighetsdatakung

ö

relsen (1974: 1058) skall redovisas i informa­tionssystemet, dock ej uppgift om lagfaren 

ä

gares eller tomt­r

ä

ttshavares civilst

å

nd eller f

ö

rekommande omyndighet.

Uppgifterna i gravationsbevis redovisas i avdelningar i f

ö

l­jande ordning: registerbeteckning, tidigare registerbeteckning, ursprung, totalareal,

andel i gemensamhetsanl

ä

ggning, avskild mark, r

ä

ttigheter, taxering m m, lagfart,

tomtr

ä

ttsuppl

å

telse, tomtr

ä

ttsinnehav, inteckningar m m, anteckningar.

Av beviset skall framg

å

aktuali­tetsdatum enligt 3 

§

 andra stycket.

Om avdelning icke inneh

å

ller n

å

gon uppgift, utel

ä

mnas avdel­ningens rubrik.

Prop. 1978/79:114

130

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

43 

§

Gemensamt gravationsbevis ut­f

ä

rdas f

ö

r fastigheter som 

ä

r be­l

ä

gna inom ett och samma omr

å

de f

ö

r vilket inskrivningsregistret f

ö

res s

ä

rskilt. S

å

dant bevis kan avse h

ö

gst 50 fastigheter och inneh

å

lla uppgift om sammanlagt h

ö

gst 200 inteckningar och andra inskrivningar. Fastighet i vilken tomtr

ä

tt inskrivits f

å

r icke om­fattas av gemensamt gravationsbe­vis .

Gemensamt gravationsbevis skall inneh

å

lla samma uppgifter som gravationsbevis med de j

ä

mkningar som f

ö

ljer av 44 

§

.

44 

§

Uppgifterna i gemensamt grava­tionsbevis redovisas betr

ä

ffande samtliga med beviset avsedda fas­tigheter i avdelningar i den ordning som anges i 42 

§

1 till­l

ä

mpliga delar.

Utan hinder av 7 

§

andra styck­et redovisas inteckningar och andra inskrivningar i gemensamt gravationsbevis i kronologisk ordning enligt dagen f

ö

r ans

ö

kan om inskrivning. Deras inb

ö

rdes f

ö

retr

ä

de anges d

ä

refter i en s

ä

rskild avdelning f

ö

r redovis­ning av f

ö

retr

ä

desordning.

Redovisningen av inskriven r

ä

ttighet som g

ä

ller i flera fastigheter f

å

r i gemensamt gravationsbevis inskr

ä

nkas till de uppgifter om inskrivningen som f

ö

rekommer p

å

en av fastig-heterna.

4 5 

§

Kan till f

ö

ljd 

.

av best

ä

mmelserna

i 43 

§

 om att g

emensamt grava-

tionsbevis

icke

f

å

r inneh

å

lla

uppgift om

fler

ä

n 200 inteck-

ningar och

andra inskrivningar

s

å

dant bevis ic

ke utf

ä

rdas.

Prop. 1978/79:114

131

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

skall inskrivningsmyndigheten p

å 

beg

ä

ran utf

ä

rda s

ä

rskilt grava­tionsbevis r

ö

rande de fastigheter som avses. Inskrivningsmyndighet 

ä

r dock icke skyJ.dig att utf

ä

rda s

ä

rskilt gravationsbevis som om­fattar f

ä

rre 

ä

n tre fastigheter-S

ä

rskilt gravationsbevis skall inneh

å

lla de uppgifter som enligt 43 och 44 

§§

skall redovisas i gemensamt gravationsbevis.

46 

§

Beg

ä

res uppgift om fastighets lagfartsf

ö

rh

å

llanden viss dag, skall inskrivningsmyndighet ut-f

ä

rda s

ä

rskilt bevis om det.

47  

§

Bevis som avses i 45 och 46 

§§ 

skall undertecknas av den som svarar f

ö

r bevisets riktighet- Bestar bevis av tv

å

 eller flera blad, dateras och undertecknas varje sida. Sidorna numreras i f

ö

ljd f

ö

r hela beviset. P

å

 bevi­sets sista sida skall f

ö

re under­skriften l

ä

mnas uppgift om det antal sidor som beviset omfattar.

48 

§

Finner den som i tj

ä

nsten tar befattning med uppgift som en­ligt denna kung

ö

relse l

ä

mnats av centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets­data anledning antaga att upp­giftens inneh

å

ll 

ä

r oriktigt, skall det genast anm

ä

las till n

ä

mnden eller till vederb

ö

rande

inskrivningsmyndighet.

49 

§

Ö

VRIGA BEST

Ä

MMELSER

N

ä

rmare f

ö

reskrifter f

ö

r till-l

ä

mpningen av denna kung

ö

relse meddelas av domstolsverket efter samr

å

d med centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata.

Prop. 1978/79:114

Nuvarande   lydelse

F

ö

reslagen lydelse

132

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

R

ö

rande fastighet eller tomtr

ä

tt som enligt 10 

§

lagen (1973: 98) om inskrivningsregister kvar­st

å

r i fastighetsbok eller tomt­r

ä

ttsbok utf

ä

rdas gravationsbevis enligt gravationsbeviskung

ö

relsen (1971:710).

Prop. 1978/79:114

133

10.4        F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i kung

ö

relsen (1969:379) om uppl

ä

ggande av nytt fas­tighetsregister, m m

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 6 

§

kung

ö

relsen (1968:379) om uppl

ä

ggande av nytt fastig­hetsregister, m m skall ha nedan angivna lydelse

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

6 

§

Uppgift om servitut som avses i 27 

§

 f

ö

rsta stycket 2 fastighetsregisterkung

ö

relsen (1974:1059), om servitut eller nyttjander

ä

tt som tillkommit genom expropriation och om anl

ä

ggningsbeslut enligt lagen (1966:700) om vissa gemensamhetsanl

ä

ggningar inf

ö

res i fastighetsre­gistret med ledning av inneh

å

llet i fastighetsbok eller tomtr

ä

ttsbok.

F

ö

rsta stycket 

ä

ger motsvarande till

ä

mpning i fr

å

ga om anteckning i fastighetsbok eller tomtr

ä

ttsbok enligt f

ö

ljande f

ö

rfattningsrum, 2 kap 14, 34 och 62 

§§

 samt 6 kap 28 

§

 vattenlagen (1918:523), 70 eller 113 

§ 

byggnadslagen (1947:385), 13 

§

 lagen (1960:690) om byggnadsminnen.

Det 

å

ligger inskrivningsmyndighet att underr

ä

tta fas­tighetsregistermyndighet om inskrivningar och anteck­ningar som avses i f

ö

rsta och andra styckena. Om det 

ä

r l

ä

mpligt med h

ä

nsyn till f

ö

rfarandet vid uppl

ä

ggandet, f

å

r statens lantm

ä

teriverk f

ö

reskriva att uppgifterna i st

ä

llet skall inf

ö

ras i fastighetsregistret vid maski­nell bearbetning av de uppgifter om inskrivningarna eller anceckningarna som i samband med 

ö

verf

ö

ring av inneh

å

llet i fastighetsbok och tomtr

ä

ttsbok till in­skrivningsregister lagrats p

å

 maskinl

ä

sbart medium.

Ä

r tomtr

ä

tt uppl

å

ten i fastighet, inf

ö

res uppgift om det i fastig-hetsreqistret genom inskrivnings­myndighetens f

ö

rsorg.

Uppgift om f

ö

rsamling eller kyrkobokf

ö

ringsdistrikt in­f

ö

res i fastighetsregistret vid maskinell bearbetning av uppgifterna i l

ä

nets fastighetsband.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

1  Senaste lydelse 1974:1060

Prop. 1978/79:114

134

10.5      F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i instruktionen (1971:491) f

ö

r centraln

ä

mnden f

ö

r fastig­hetsdata

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 2 

§

 instruktionen (1971:491) f

ö

r centraln

ä

mnden f

ö

r fastig­hetsdata skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

2 

§

N

ä

mnden har till uppgift att

1.

fullg

ö

ra vad som enligt fastig­hetsdatakung

ö

relsen (1974:1058), fastighetsregisterkung

ö

relsen (1974:1059), inskrivningsregister­kung

ö

relsen (1974:1061), kung

ö

rel­sen (1974:1063) om fastighetsbevis m m och f

ö

rordningen (1975:1129) om expeditionsavgift vid central­n

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata ankom­mer p

å

 n

ä

mnden,

2.

bygga upp fastighets- och inskriv­ningsregister som f

ö

res med hj

ä

lp

av automatisk databehandling (ADB),

3.

vidareutveckla system och meto­der f

ö

r registrens aktualisering och utnyttjande f

ö

r de 

ä

ndam

å

l som mot­svarande 

ä

ldre register nu har att tillgodose,

4.

driva f

ö

rs

ö

ksverksamhet,

5.

utf

ö

ra koordinatregistrering av fastigheter och samf

ä

lligheter som 

ä

nnu ej redovisas i fastighetsre­gister som f

ö

res med hj

ä

lp av ADB,

6.

fullg

ö

ra vad regeringen i 

ö

vrigt best

ä

mmer.

N

ä

mnden har till uppgift att 1. fullg

ö

ra vad som enligt fastig­hetsdatakung

ö

relsen (1974:1058), fastighetsregisterkung

ö

relsen (1974:1059), inskrivningsregister­kung

ö

relsen (1974:1061) och f

ö

r­ordningen (1975:1129) om expedi­tionsavgift vid centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata ankommer p

ä

 n

ä

mnden.

2.

bygga upp fastighets- och in­skrivningsregister som f

ö

res med hj

ä

lp av automatisk databe­handling (ADB),

3.

vidareutveckla system och meto­der f

ö

r registrens aktualise­ring och utnyttjande f

ö

r de 

ä

n­dam

å

l som motsvarande 

ä

ldre re­gister nu har att tillgodose,

4.

driva f

ö

rs

ö

ksverksamhet,

5.

utf

ö

ra koordinatregistrering av fastigheter och samf

ä

llighe­ter som 

ä

nnu ej redovisas i fas­tighetsregister som f

ö

res med hj

ä

lp av ADB,

6.

fullg

ö

ra vad regeringen i 

ö

vrigt best

ä

mmer.

N

ä

mnden skall i anslutning till sina uppgifter enligt f

ö

rsta stycket 2 och 3 uppm

ä

rkseunma m

ö

jligheterna att komplettera fastighets- och inskrivningsregistren med s

å

dana uppgifter om fastigheter och samf

ä

lligheter som nu inte ing

å

r i motsvarande register eller att bygga upp andra register som inneh

å

ller s

å

dana uppgifter om fastig­heter som 

ä

r av betydelse f

ö

r statliga och andra myndig­heters planerande och f

ö

rvaltande verksamhet.

N

ä

mnden fullg

ö

r i 

ö

vrigt uppdrag mot ers

ä

ttning enligt taxa som n

ä

mnden fastst

ä

ller efter samr

å

d med riksrevi­sionsverket.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

1. Senaste lydelse 1978:539

Prop. 1978/79:114

135

10.6      F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i f

ö

rordningen (1975:1127) om verksamheten vid inskrivningsmyndighet som f

ö

r inskrivningsregister

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 2 

§

 f

ö

rordningen (1975:1127) om verksamheten vid inskrivningsmyndighet som f

ö

r in­ skrivningsregister skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

2 

§

Tingsr

ä

tten f

å

r f

ö

rordna tingsnotarie icke lagfaren tj

ä

nsteman, som vunnit eget ansvar

1.

l

ä

mna upplysning om inneh

å

llet i fastighetsregister och inskriv­ningsregister samt framst

ä

lla ter­minalutskrift,

2.

utf

ö

ra best

ä

llning av bevis som avses i kung

ö

relsen (1974:1063) om fastighetsbevis m m.

3.

g

ö

ra f

ö

rberedande inf

ö

ringar i inskrivningsregistret,

4.

g

ö

ra anteckningar i minneslista om de 

å

tg

ä

rder som har vidtagits med anledning av att beslut i in­skrivnings

ä

rende har f

ö

rts upp p

å 

s

å

dan lista.

samt domstolsbitr

ä

de och annan tillr

ä

cklig erfarenhet, att p

å

1.

l

ä

mna upplysning om inneh

å

llet i inskrivningsregister samt framst

ä

lla terminalutskrift,

2.

utf

ö

ra best

ä

llning av bevis som avses i inskrivningsregister­kung

ö

relsen (1974:1061) ,

3.

g

ö

ra f

ö

rberedande inf

ö

ringar i inskrivningsregistret,

4.   g

ö

ra anteckningar i minnes­

lista om de 

å

tg

ä

rder som har vid­

tagits med anledning av att be­

slut i inskrivnings

ä

rende har

f

ö

rts upp p

å

 s

å

dan lista.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

Prop. 1978/79:114

136

10.7     F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i gravationsbeviskung

ö

relsen (1971:710)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs 6 

§

 gravationsbeviskung

ö

relsen (1971:710) skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

6 

§

Om gravationsbevis och andra bevis r

ö

rande fastighet eller tomtr

ä

tt som redovisas i in­skrivningsregister g

ä

ller be­st

ä

mmelserna i kung

ö

relsen (1974:1063) om fastighetsbevis m m.

Om gravationsbevis och andra bevis r

ö

rande fastighet eller tomtr

ä

tt som redovisas i in­skrivningsregister g

ä

ller be­st

ä

mmelserna i inskrivnings­registerkung

ö

relsen (1974:1061)

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

1  Kung

ö

relsen omtryckt 1977:341

Prop. 1978/79:114

137

10.8      F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i f

ö

rordningen (1975:1129) om expeditionsavgift vid centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 6 

§

 f

ö

rordningen (1975:1129) om expeditionsavgift vid centraln

ä

mnden f

ö

r fastig­hetsdata skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

6 

§

Avgift uttages mot postf

ö

rskott. Best

ä

llare f

å

r icke avkr

ä

vas betalning i f

ö

rskott. S

å

 snart det l

ä

mpligen kan ske och senast p

ä

 femtonde dagen efter uppb

ö

rdsm

å

nadens utg

å

ng skall centraln

ä

mnden s

ä

tta in de under m

å

naden influtna avgifterna p

å

 statsverkets checkr

ä

kning i riks­banken.

Erl

ä

gges avgiften icke inom tre veckor efter det att centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata avs

ä

nt postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelsen, skall n

ä

mnden skriftligen erinra den som har att l

ö

sa expeditionen om hans skyldighet.

Erl

ä

gges avgiften icke inom den i 22 

§

 expeditionskung

ö

relsen (1964:618) f

ö

reskrivna tiden, skall centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets­data 

ö

verl

ä

mna expeditionen och 

ö

vriga handlingar i 

ä

rendet till vederb

ö

rande inskrivningsmyndig­het, som har att g

ö

ra anm

ä

lan till l

ä

nsstyrelsen enligt 25 

§ 

expeditionskung

ö

relsen.

Erl

ä

gges avgift f

ö

r expedition, som utf

ä

rdats efter beslut av inskrivningsmyndighet, icke inom den i 22 

§

 expeditionskung

ö

relsen (1964:618) f

ö

reskrivna tiden, skall centraln

ä

mnden f

ö

r fastig­hetsdata 

ö

verl

ä

mna expeditionen och 

ö

vriga handlingar i 

ä

rendet till vederb

ö

rande inskrivnings­myndighet, som har att g

ö

ra anm

ä

lan till l

ä

nsstyrelsen en­ligt 25 

§

 expeditionskung

ö

relsen. I fr

å

ga om annan expedition skall s

å

dan anm

ä

lan g

ö

ras av central­n

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata, var­vid anm

ä

lan inges till l

ä

nsstyrel-sen i det l

ä

n d

ä

r den terminal­arbetsplats 

ä

r bel

ä

gen, fr

å

n vilken expeditionen beg

ä

rts.

Indriven avgift redovisas till centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

Prop. 1978/79:114

138

10.9      F

ö

rslag till

F

ö

rordning om 

ä

ndring i st

ä

mpelkung

ö

relsen (1964:619)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 33 a 

§

 st

ä

mpelkung

ö

relsen (1964:619) skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

33 a 

§

I fr

å

ga om skatt som enligt 11 

§

 f

ö

rsta stycket fastighetsdatakun­g

ö

relsen (1974:1058) skall betalas till centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets­data 

ä

ger 36 

§

 st

ä

mpelskattelagen (1964:308) motsvarande till

ä

mpning. Annan handling 

ä

n pantbrev eller vilandebevis f

å

r dock utl

ä

mnas av inskrivningsmyndighet utan hinder av fj

ä

rde stycket n

ä

mnda paragraf.

Fastst

ä

lld skatt uttages mot postf

ö

rskott. S

å

 snart det l

ä

mpligen kan ske och senast p

ä

 femtonde dagen efter uppb

ö

rdsm

ä

nadens utg

å

ng skall centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata s

ä

tta in de under m

å

naden influtna st

ä

mpelmedlen p

å

 statsverkets checkr

ä

kning i riksbanken.

Inbetalas skatten icke inom tre veckor efter det att centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata avs

ä

nt postf

ö

rskottsf

ö

rs

ä

ndelsen skall n

ä

mnden skriftligen erinra den som ingett handling, vilken legat till grund f

ö

r skattens fastst

ä

llande, om betalningsskyldigheten.

Inbetalas skatten icke inom f

ö

re- Inbetalas skatten icke inom f

ö

re­

skriven tid, skall centraln

ä

mnden skriven tid, skall centraln

ä

mnden

f

ö

r fastighetsdata 

ö

verl

ä

mna

f

ö

r fastighetsdata 

ö

verl

ä

mna

handlingarna i 

ä

rendet till veder-      handlingarna i 

ä

rendet till veder­

b

ö

rande inskrivningsmyndighet, som     b

ö

rande inskrivningsmyndighet,

har att g

ö

ra anm

ä

lan till l

ä

ns-

som har att g

ö

ra anm

ä

lan till l

ä

ns-

styrelsen enligt 37 

§

1 mom.

styrelsen enligt 37 

§

 1 mom.

st

ä

mpelskattelagen.

st

ä

mpelskattelagen. Indriven

skatt skall redovisas till centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata.

R

ö

rande tillsynen 

ö

ver skattens fastst

ä

llande och uppb

ö

rd samt under­r

ä

ttelser om skattskyldighet m m g

ä

lla i 

ö

vrigt best

ä

mmelserna i 19-25 och 28-33 

§§

 i till

ä

mpliga delar.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

1  Paragrafen inf

ö

rd 1975:1131

Prop. 1978/79:114

139

11    Uppgifter om ägare m m i FR-systemet

ll.l    Inledning

Det lämnade uppdraget har närmare bestått i att utifrån de förutsättning­ar som givits genom statsmakternas beslut våren 1978 lägga fram lösning­ar för skilda ADB-system för FR och IR. En av dessa fömtsättningar är principen om att de nya systemen skall skapas genom utbrytning ur driftsystem 

I.

Det sagda har fått till följd att arbetet med att utforma systemförslag till sin övervägande del bestått i studier av tekniska frägor, såsom om vilka systemdelar som måste byggas om, hur problematiken med avise­ringar mellan systemen skall lösas osv. Däremot har frågorna om t ex systemens funktion i användarkretsar i stor utsträckning lämnats ät sidan.

LMVs begäran om att utredningsarbetet bör innefatta belysning av ett alternativ vari FR-systemet tillförs uppgifter om ägare m m har väckt frägan om ett sådant alternativ kan inrymmas i direktiven för arbetet. Närmare bestämt består det åsyftade alternativet i att FR-systemet, utöver vad som angetts i avsnitt 4, skall tillföras uppgifter om lagfaren ägare, tomträttsinnehavare och inskrivna nyttjanderätter från IR-syste­met samt om taxerade ägare från fastighetstaxeringsbanden.

Vad först angår sådana uppgifter som tillhör IR är en avisering till FR-systemet inte förutsedd i den promemoria 36:5 som legat till under­lag för utredningsarbetet i annan mån än i fråga om uppgift om att fastighet upplåtits med tomträtt. Humvida sädan avisering skall ske eller ej anges som en fråga om ambitionsnivå. På denna gmnd har FR-syste­met vid den prövning som förevarit ansetts kunna tillföras uppgiften i en fråga. Uppgiften behövs bl a för handläggning av vissa FR- ärenden.

I en inom justitiedepartementets planerings- och budgetsekretariat senare upprättad promemoria (promemoria 41:1,1978-03-09), som över­lämnats för kännedom, uttalas mer kategoriskt att ett separat FR inte skall utökas med uppgifter ur IR.

Beträffande taxeringsuppgifter anges i promemoria 36:5 att dessa eller vissa av dem är önskvärda också i FR-systemet. 1 nyssnämnda prome­moria 41:1 återges dessa önskemål, men uttalas att denna fråga dock inte bör övervägas nu.

I avsnitt 4 har föreslagits att uppgifter om typkoder m m för fastighe­ten samt om taxeringsvärden tillförs FR-systemet. Redovisningen av .axerad ägare är i driftsystem 1 upplagd som en form av undantagsredo­visning pä så sätt att uppgiften införs endast i de fall som den taxerade ägaren är en annan än den lagfarne ägaren. Förslaget i avsnitt 4 omfattar inte taxerad ägare.

11 Riksdagen 1978/79. I saml. Nr 114   Bilaga 1

Prop. 1978/79:114

140

Vad som nu sagts om taxeringsuppgifter gäller on-line systemen. Upp­gifterna i fräga finns off-line lagrade i koordinatregistersystemets så kallade nyckelband. Nyckelbahden används bl a för att tillföra driftsystemen taxeringsdata och måste i delade system användas för såväl FR- som IR-sidan. Koordinatregistersystemet omorganiseras just nu i tekniskt avseende. Omorganisationen innebär bl a att uppgifterna lagras i databaser med direktminnesteknik. De är dock alltjämt inte åtkomliga från driftsystemets terminaler. Den databas som innehåller taxeringsuppgifterna har i systemförslagen tillförts varken FR- eller IR-systemet, utan betraktas - liksom systemen för dataregistrering m m och systemen för tillämpningar inom samhällsplaneringen för odelad.

Sammanfattningsvis kan man tolka de lämnade direktiven så att så få uppgifter som möjligt bör föras över från IR till FR-systemet, medan det i fräga om taxeringsvärden finns större utrymme för överväganden. Det i avsnitt 4 lämnade förslaget innebär sammanfattningsvis att en uppgift uppgiften om fastigheten är upplåten med tomträtt förs över från IR- till FR-systemet. Vidare förs vissa taxeringsuppgifter ägaruppgif-ten är det huvudsakliga undantaget in i FR-systemet.

11.2    Vissa allmänna synpunkter

De frägor om registerinnehåll som behandlats i tidigare avsnitt har varit relativt enkla att ta ställning till. Innehållsmässigt har de utgjort margi­nella företeelser, och ställningstagandena har kunnat grundas på relativt begränsade analyser och sammanvägningar. Kraven och fördelarna hos registermyndigheterna har relativt enkelt kunna ställas mot eventuella tekniska komplikationer och kostnadsaspekter.

Med ägamppgifter m m i FR-systemet tangerar man en vidare proble­matik. Frågan om systemens syften och användningsområden mäste då mer ingående penetreras.

Om man jämför verksamheterna med fastighetsregistrering och in­skrivningsväsen företer dessa en grundläggande skillnad. Medan in­skrivningsverksamheten utgör en i sig självständig åtgärdskedja in­nefattande i ett ärende mottagande av ansökan, prövning, beslut och registrering av detta - utgör fastighetsregistreringen endast slutledet i en sådan kedja registreringsmomentet. Åtgärderna som registreras har i allmänhet prövats och beslutats av andra myndigheter, i första hand fastighetsbildningsmyndigheterna, som handlägger alla ärenden som rör ändringar i fastighetsbildningen. Andra ärenden planer, bestämmel­ser m m handläggs emellertid hos andra organ och sänds för registre­ring till registermyndigheten.

Den här nämnda skillnaden i verksamheterna har en motsvarighet i de handläggningsprogram som utformats i driftsystem 1. Systemen på IR-sidan har utformats för reell ärendehandläggning. Detta betyder att

Prop. 1978/79:114

141

datorn används som hjälpmedel genom hela åtgärdskedjan. Kontroller, utskrifter och andra mtinåtgärder har därigenom kunnat automatiseras. Pä FR-sidan har automatiseringen begränsats till den del som register­myndigheten svarar för, registreringsledet. Det är mot denna bakgrund som rationaliseringseffekterna blivit sä avsevärt mycket större hos IM än hos FRM.

Återknyts detta pä de skilda FR- och IR-systemen kan man konstatera att säväl FR- som IR-systemet med det innehåll som behandlats i tidigare avsnitt tillgodoser de krav som ställs vid FRM och IM. FRM behöver för att genomföra sina registreringsåtgärder inte ytterligare uppgifter. Vid­gas däremot bedömningen till att innefatta de myndigheter som hand­lägger ärendena om fastighetsindelningen m m riktas intresset mot ägar­uppgifter och andra IR-uppgifter på ett helt annat sätt.

1 den allmänna diskussion som förs om datasystems uppbyggnad framhålls ibland att systemen bör göras så smä som möjligt och att de bör avgränsas strikt utifrän den verksamhet som de skall betjäna. Detta bl a därför att systemen skall vara lättare anpassningsbara. Säväl i FADAKs betänkande som riksrevisionsverkets remissyttrande, vilka legat till un­derlag för statsmakternas ställningstagande, utvecklas dessa tanke­gångar. Vad som är principiellt intressant i det sammanhang som be­handlas här är hur verksamhetsområdet "fastighetsregistrering m m", och därmed FR-systemet, skall avgränsas. Ser man nämligen en anpass­ning av FR-systemet mot mer integrerad ärendehandläggning som led i en vidare utveckling, blir kraven på IR-uppgifter i systemet framträdan­de. Ägamppgifterna torde tveklöst vara de uppgifter som mest frekvent hämtas utifrån i lantmäterisammanhang. I dagens manuella hantering hämtas regelmässigt skriftliga uppgifter om inskrivningsförhållanden från IM vid fastighetsbildningsärenden (ca 60 000 fastigheter per år). Liknande behov finns i fiera andra sammanhang.

Den tekniska sammankoppling mellan FR- och IR-systemen som fömtsätts, och som systemförslagen bygger på, tillgodoser i och för sig redan utan ägamppgifter i FR-systemet att uppgifterna i fråga kan inhämtas från terminal genom överkoppling till IR-systemel. Ägarupp­gifter i FR-systemet har emellertid bedömts tillgodose FBMs behov i 75 procent av det antal fall där IR-uppgifter behövs. För ett ungefär mot­svarande antal fall kan man på sätt som nyss berörts påverka rutinerna för ärendehandläggning. För att nä längre torde man behöva öka inne­hållet med fler IR-uppgifter.

Därigenom ökar också registervolymerna. Volymen i IR-systemet uppgår till mellan 90 och 95 procent av driftsystem 

I.

Volymen i FR-sy­stemet torde bli av samma storleksordning om man vill nå samma möjligheter till ADB-baserad ärendehandläggning på lantmäterisidan.

De gmndkrav som ställs innebär i många fall krav på sammanställd information frän de båda systemen. Det bör här framhållas att CFD från

Prop. 1978/79:114

142

teknisk synpunkt mycket bestämt har avvisat sådana lösningar som innebär att man i online-miljö genom en fråga till det ena systemet skall kunna få sammanställd information frän båda systemen, d v s att det ena systemet automatiskt skulle gå över i det andra för att hämta data som inte finns i det egna för att därefter redigera samman och presentera uppgifterna i fråga. Detta skulle leda till ett system som var avsevärt mer komplicerat än driftsystem 1. Den lösning som man kan nå är därför att dubbellagra och godta därmed förenad avisering systemen emellan. För uppgifter som inte dubbellagrats, men som man vill ha sammanställda, får man göra utsökningar och bearbetningar med hjälp av särskilda program off-line.

Myndigheterna har med det sagda velat peka på att frågan om FR-systemets registerinnehåll ytterst är en allmän policyfråga om vilket område systemet skall betjäna och på vilket sätt detta skall ske. Bedöm­ningen härom bör göras i ett långsiktigt perspektiv. I annat fall föreligger risk att nedbrytningen av driftsystem I till två system kort efter dess genomförande avlöses av en liknande påbyggnad.

Samtidigt som frägan om registerinnehållet på sätt som berörts tang­erar övergripande mål- och policyfrågor kan naturligtvis det konkret väckta förslaget om visst utökat innehåll i FR-systemet behandlas i samma snävare, mer tekniska perspektiv som andra innehållsfrågor behandlats under utredningens gång. I det följande redovisas en sådan genomgäng av de frägor som aktualiseras. LMVs bredare motivering för förslaget bifogas här som bilaga 2.

11.3    innehållsfrågor

Som nyss berörts gäller innehållsfrågorna uppgifter om lagfarter, tom­trättsinnehav, inskrivna nyttjanderätter samt taxerad (annan) ägare. De närmare detaljerna om vilka uppgifter som avses hämtas från respektive avdelning i IR framgår av författningsförslagen i det följande.

Det övergripande motivet för att föra över dessa uppgifter till FR-sy­stemet är att i detta system i ett sammanhang nå de mest frekventa användaruppgifterna. En överföring av nyttjanderätterna kan motiveras ocksä av att redovisningen av rättigheter blir mer enhetlig och fullstän­dig pä ett ställe.

Registreringen av rättigheter är i dagens manuella system splittrad. Vissa typer förs på I R-sidan, andra på FR-sidan. I driftsystem I har man gjort denna redovisning mer enhetlig. Sålunda förs i driftsystemet alla officialservitut i FR. Officialnyttjanderätter har flyttats från IR till FR. Så har även skett beträffande uppgifter om andelar i gemensamhetsan­läggningar och vissa anteckningar enligt byggnadslagen, vattenlagen m m. Avtalsservituten handläggs alltjämt pä IM vad avser tjänande fastigheter, men lämnas därefter över till FRM för att föras in i FR pä såväl tjänande som härskande fastigheter.

Prop. 1978/79:114

143

Vid delningen av driftsystem I har denna fullständigare redovisning i FR-systemet ansetts böra behållas. För ett sådant arrangemang talar bl a att FR-systemet är det system som i sina delregister (utom huvudre­gistret, planregistret och gemensamhetsanläggningsregistret) innehåller bestämmelser och regleringar av liknande slag. De framlagda förslagen innebär emellertid att uppgifter i stor omfattning maskinellt skall föras över så att de är tillgängliga i IR-systemet.

De inskrivna nyttjanderätterna utgör i driftsystem 1 ett undantag pä så sätt att de alltjämt förs på IR-sidan. De är emellertid tilllgängliga på FR-sidan genom det gemensamma tekniska systemet. I delade system bryts denna omedelbara tillgång pä ett ställe om inte uppgifterna förs över till FR-systemet på samma sätt som rättigheter som redovisas i FR förs över till IR-systemet.

11.4    Lagringsvolymen och aviseringsmängden

Ett utökat innehåll i FR-systemet medför större lagringsvolymer i syste­met på sätt som framgår av följande uppställning.

Driftsystem 1 FR-systemet, utan ägaruppgifter m m FR-systemet, med ägaruppgifter IR-systemet

en data-

tvä data-

central

centraler

8 500

-

milj tecken

5 000

5 250

milj tecken

6 000

6 250

milj tecken

7 500

7 750

milj tecken

Lagringsvolymen ökar säledes med ca 1 000 milj tecken, varav ca 25 milj hänför sig till nyttjanderätter.

Antalet lagfarter och tomträtter uppgår till något över 3 milj. Antalet inskrivna nyttjanderätter kan beräknas till omkring en halv miljon.

Aviseringsvolymerna mellan systemen påverkas ocksä. Dessa kan utläsas ur följande tabell, punkt f.

a)

Automatisk avisering från FR-systemet till IR-systemet (bl a rättighetsredovisning)

b)

Avisering från FR-systemet med handläggning hos IM (bl a nya fastigheter)

c)

Automatisk avisering från IR-systemet till FR-systemet (uppgift om tomträttsupplätelse)

175 000 ärenden 70 milj tecken

93 000 ärenden 37 milj tecken

2 000 ärenden 0,06 milj tecken

Prop. 1978/79:114

144

d)  Avisering frän IR-systemet

med handläggning hos FRM

15 000 ärenden

(bl a avtalsservitut)

6 rnilj tecken

e)  Automatisk avisering till

IR-systemet beträffande

500 000 ärenden

ändringar av adresser mm

105 milj tecken

O     Utökad automatisk avisering

från IR-systemet till FR-

systemet, beräffande

lagfarter m m, inklusive

adressändringar m m enligt

1 400 000 ärenden

punkt e)

250 milj tecken

inskrivna nyttjanderätter

15 000 ärenden

1 milj tecken.

11.5   Tekniska aspekter

Sett från teknisk synpunkt innebär en utökad automatisk överföring frän IR-systemet till FR-systemet inget principiellt nytt. Kontaktvägarna mellan systemen mäste vara etablerade redan genom att information skall kunna nås från det ena i det andra systemet och genom den omfattande avisering som under alla förhällanden måste ske.

Vissa programdelar mäste emellertid byggas om med anledning av att aviseringsvolymen frän IR- till FR-systemet ökar så markant. För att fånga upp och samla den information som skall aviseras bör man utfor­ma ett liknande system med uttag från styrsystemets loggningssystem, som är tänkt för motsvarande ändamål pä FR-sidan. Det totala system­utvecklingsarbetet för sådana åtgärder har beräknats till ca 2 manår.

Kraven pä kontinuerlig driftsäkerhet i den tekniska utrustningen och liknande faktorer är betydligt lägre när det gäller aviseringen frän IR­systemet till FR-systemet än aviseringen i motsatt riktning. FR-uppgifter om ändrade fastighetsförhällanden måste nå IR-systemet utan tidsför­dröjning, eftersom handläggningen av inskrivningsärenden måste bygga på aktuella fastighetsuppgifter. I sin tur innebär detta att aviseringen måste utföras och nya uppgifter föras in i IR-systemet omedelbart efter det FR-registret uppdaterats vid dagens slut. Beträffande aviseringen från IR-systemet kan man däremot tillåta en viss eftersläpning. Överfö­ring av uppgifter kan ske under dagtid följande dag.

Dubbellagringen av uppgifter i de båda systemen är som nyss redo­visats stor och ökar ytterligare i ett alternativ med ägaruppgifter i FR-systemet. Som ofta framhålls är emellertid kostnaden för dubbellag­ring relativt låg. Dubbellagring medför i sig inte heller några tekniska komplikationer. Den komplexitet som uppträder vid dubbellagring hän­för sig nästan alltid till problemen med aviseringarna.

Prop. 1978/79:114

145

Ägamppgifter i FR-systemet påverkar ocksä frågeverksamheten och därmed i viss män transaktionsbelastningen. Det har här inte varit möj­ligt att beräkna påverkans storlek, men belastningen i FR-systemet torde öka och belastningen i IR-systemet minska. Transaktionsbelastningen är av storleksordningen 10 000 transaktioner per dag i FR-systemet och 80 000 transaktioner per dag i IR-systemet.

11.6    Kostnadsberäkningar

1 följande uppställning anges uppskattade kostnader för investeringar och extra driftskostnader i ett alternativ med ägaruppgifter m m i FR-systemet

en data­central

tv

å

 data­centraler

Investering Skivminnen Systemutveckling

315 250

000 000

942

400

000 000

565

000

1 342

000

Ä

rliga driftkostnader Korningskostnader Linje kostnader Back up m m Personalkostnader

315

50 115

000

000 000

395 10 50

115

000 000 000 000

480

000

570

000

Den stora skillnaden i kostnaderna för skivminnen sammanhängande med att beräkningarna utförts som marginalberäkningar utifrån den utmstning som behövs för FR-systemets drift utan ägaruppgifter. Posten körningskostnader har däremot räknats inte som en marginalkostnad utan enligt servicebyräprislista.

Prop. 1978/79:114

146

11.7      F

ö

rfattningar

F

ö

ljande f

ö

rfattningar ber

ö

rs f

ö

r det fall fastighets­registermyndigheternas informationssystem skall inneh

å

lla inskrivningsregistrets uppgifter om lagfarter, tomtr

ä

tts­havare och andra nyttjander

ä

tter 

ä

n tomtr

ä

tter:

-

fastighetsdatakung

ö

relsen (1974:1058)

-

fastighetsregisterkung

ö

relsen (1974:1059)

Fastighetsdatakung

ö

relsen (1974:1058)

I fr

å

ga om fastighetsdatakung

ö

relsen f

ö

resl

å

s f

ö

ljande f

ö

r­

ä

ndringar i st

ä

llet f

ö

r de i avsnitt 10.1 angivna:

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

4 

§

Informationssystemet skall inne­h

å

lla fastighetsregister och in­skrivningsregister som f

ö

res med anv

ä

ndande av automatisk databe­handling.

I informationssystemet skall 

ä

ven redovisas fastighetsl

ä

ngdens inne­h

å

ll s

å

vitt avser

1.

kod f

ö

r beskattningsnatur, taxeringsv

ä

rde och, s

å

vitt ang

å

r annan fastighet, d

ä

ri ing

å

ende bygg­nadsv

ä

rde samt t

ä

tortskod och typ­kod,

2.

fastighets

ä

gare eller tomtr

ä

tts­havare, vars person- eller organisa­tionsnummer saknas i inskrivnings-registret, samt 

ä

gare till hus p

å 

ofri grund med uppgift om person-eller organisationsnummer, namn och postadress.

Uppgift enligt andra stycket skall avse f

ö

rh

å

llandena aret n

ä

rmast f

ö

re det 

å

r, d

å

 uppgiften h

å

lls tillg

ä

ng­lig i informationssystemet, och skall redovisas tillsammans med 

ö

vrig in­formation r

ö

rande fastighet eller sam­f

ä

llighet. Omfattar taxeringsenhet flera fastigheter eller delar av fastigheter, f

å

r taxeringsv

ä

rdet redovisas p

å

 v

ä

rdeb

ä

rande del av fastighet och h

ä

nvisning ske till denna fr

å

n de 

ö

vriga i taxerings­enheten ing

å

ende fastigheterna eller fastighetsdelarna. P

å

 v

ä

rde­b

ä

rande fastighet eller v

ä

rdeb

ä

rande

Fastighetsregistermyndigheternas informationssystem skall inneh

å

lla fastighetsregister som f

ö

res med anv

ä

ndande av automatisk databe­handling.

I informationssystemet skall 

ä

ven redovisas inskrivningsmyndighets anm

ä

rkning om att tomtr

ä

tt 

ä

r in­skriven i fastighet samt inskriv­ningsregistrets uppgifter om lag-farter, tomtr

ä

ttshavare och andra nyttjander

ä

tter 

ä

n tomtr

ä

tter.

Prop, 1978/79:114

147

Nuvarande lydelse

del av fastighet redovisas be­teckningarna f

ö

r de fastigheter som helt eller delvis ingar i taxeringsenheten, dock h

ö

gst tio beteckningar.

Inneh

å

ller informationssystemet uppgift om lagfaren 

ä

gares och tomtr

ä

ttshavares person- eller organisationsnummer, skall sys­temet dessutom inneh

å

lla uppgift om dennes postadress samt, om han 

ä

r fysisk person, uppgift om civil­st

å

nd och omyndighet, om s

ä

dan f

ö

religger. Vad nu sagts g

ä

ller 

ä

ven betr

ä

ffande den som s

ö

kt lag­fart eller inskrivning av tomtr

ä

tt.

4 b 

§

F

ö

reslagen lydelse

I informationssystemen skall redo­visas fastighetsl

ä

ngdens inneh

å

ll s

å

vitt avser

1.

kod f

ö

r beskattningsnatur, upp­gift om f

ö

rekommande industritill­beh

ö

r, taxeringsv

ä

rde och s

å

vitt ang

å

r annan fastighet, d

ä

ri in­g

å

ende byggnadsv

ä

rde samt t

ä

torts­kod och typkod,

2.

fastighets

ä

gare eller tomtr

ä

tts­havare, vars person- eller orga­nisationsnummer saknas i inskriv-ningsregistret, samt 

ä

gare till hus p

ä

ofri grund med uppgift om person- eller organisationsnummer, namn och postadress.

Uppgift enligt f

ö

rsta stycket skall avse f

ö

rh

å

llandena 

å

ret n

ä

rmast f

ö

re det 

å

r, d

å

 uppgiften h

å

lls tillg

ä

nglig i informations­systemen, och skall redovisas till­sammans med 

ö

vrig information r

ö

rande fastighet eller samf

ä

llig­het. Omfattar taxeringsenhet flera fastigheter eller delar av fastig­heter, f

ä

r taxeringsv

ä

rdet redo­visas p

å

 v

ä

rdeb

ä

rande fastighet eller v

ä

rdeb

ä

rande del av fastig­het och h

ä

nvisning ske till denna fr

ä

n de 

ö

vriga i taxeringsenheten ing

å

ende fastigheterna eller fas­tighetsdelarna. Pa v

ä

rdeb

ä

rande fastighet eller v

ä

rdeb

ä

rande del av fastighet redovisas beteck-

Prop. 1978/79:114

148

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

ningarna f

ö

r de fastigheter som helt eller delvis ing

å

r i taxe­ringsenheten, dock h

ö

gst tio be­teckningar.

Inneh

å

ller informationssystem upp­gift om lagfaren 

ä

gares och tomt­r

ä

ttshavares person- eller orga-nisationsnummer, skall systemet dessutom inneh

å

lla uppgift om dennes postadress. I inskrivnings­myndigheternas informationssystem skall d

ä

rut

ö

ver, f

ö

r fysiska per­soner, redovisas uppgift om civil­st

å

nd och omyndighet, om s

å

dan f

ö

religger. Vad nu sagts g

ä

ller 

ä

ven betr

ä

ffande den som s

ö

kt lag­fart eller inskrivning av tomtr

ä

tt.

6 

§

Har regeringen beslutat att fastighetsregister och in­skrivningsregister skall f

ö

ras med anv

ä

ndande av automa­tisk databehandling, skall vederb

ö

rande l

ä

nsstyrelse underr

ä

tta centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata om

1.  fastighetsl

ä

ngdens inneh

å

ll i

den utstr

ä

ckning som beh

ö

vs f

ö

r att

informationssystemet skall kunna

tillf

ö

ras uppgifter enligt 4______ 

§

andra stycket,

2.  de uppgifter i l

ä

nsstyrelsens

register 

ö

ver befolkningen i

l

ä

net (personband) och organisa­

tionsnummerregistret som beh

ö

vs

f

ö

r att informationssystemet skall

kunna tillf

ö

ras uppgifter enligt

4 

§

 fj

ä

rde stycket.

1.

fastighetsl

ä

ngdens inneh

å

ll i den utstr

ä

ckning som beh

ö

vs f

ö

r att informationssystem skall kunna tillf

ö

ras uppgifter enligt 4 b 

§

f

ö

rsta stycket,

2.

de uppgifter i l

ä

nsstyrelsens register 

ö

ver befolkningen i l

ä

net (personband) och organisa­tionsnummerregistret som beh

ö

vs f

ö

r att informationssystem skall kunna tillf

ö

ras uppgifter enligt 4 b 

§

 tredje stycket.

Underr

ä

ttelse enligt f

ö

rsta stycket 1 l

ä

mnas en g

å

ng om 

å

ret p

å

 magnetband. Underr

ä

ttelse enligt f

ö

rsta stycket 2 l

ä

mnas var fjortonde dag p

ä

 magnetband.

8 

§

Sedan under 6 

§

 kommi t n

ä

mnden f

ö

r rast m

ö

jlig temet f

ö

ra

avses i 4__ 

styckena.

ur fastighe beaktande a ske i samba

r

ä

ttelse som avses i in, skall central­fastighetsdata sna-t i informationssys-in de uppgifter som andra och fj

ä

rde

nf

ö

ringen av uppgifter tsl

ä

ngden skall med v 4 

§

 tredje stycket nd med 

å

rsskifte.

Sedan underr

ä

ttelse som avses i 6 

§

 kommit in, skall central­n

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata sna­rast m

ö

jligt f

ö

ra in de upp­gifter som avses i 4 b 

§

f

ö

rsta och tredje styckena. Inf

ö

ringen av uppgifter ur fastighetsl

ä

ngden skall med beaktande av 4 b 

§ 

andra stycket ske i samband med 

å

rsskifte.

Prop. 1978/79:114

149

Nuvarande lydelse

Framkommer i samband med att upp­gift enligt 4 

§

 fj

ä

rde stycket skall f

ö

ras in i informations­systemet att uppgift i inskriv­ningsregistret r

ö

rande lagfaren 

ä

gares eller tomtr

ä

ttshavares person- eller organisationsnum­mer, namn eller firma 

ä

r fel­aktig eller ofullst

ä

ndig, skall centraln

ä

mnden f

ö

r fastighets­data anm

ä

la detta till vederb

ö­

rande inskrivningsmyndighet. Motsvarande anm

ä

lan skall g

ö

ras betr

ä

ffande den, vars ans

ö

kan om lagfart eller inskrivning av­slagits, vilandef

ö

rklarats eller f

ö

rklarats f

ö

rfallen eller d

å 

inskrivnings

ä

rende uppskjutits.

F

ö

reslagen lydelse

Framkommer i samband med att upp­gift enligt 4 b 

§

 tredje stycket skall f

ö

ras in i inskrivningsmyn­digheternas informationssystem att uppgift i inskrivningsregist­ret r

ö

rande lagfaren 

ä

gares eller tomtr

ä

ttshavares person- eller organisationsnummer, namn eller firma 

ä

r felaktig eller ofull­st

ä

ndig, skall centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata anm

ä

la detta till vederb

ö

rande inskrivningsmyndighet. Motsvarande anm

ä

lan skall g

ö

ras betr

ä

ffande den, vars ans

ö

kan om lagfart eller inskrivning av­slagits, vilandef

ö

rklarats eller f

ö

rklarats f

ö

rfallen eller d

å 

inskrivnings

ä

rende uppskjutits.

Fastighetsregisterkung

ö

relsen (1974:1059)

I fr

ä

ga om fastighetsregisterkung

ö

relsen  f

ö

resl

ä

s f

ö

ljande f

ö

r

ä

ndringar i st

ä

llet f

ö

r de i avsnitt 10.2 angivna:

65 

§

Mot statens lantm

ä

teriverks eller fastighetsregistermyndighets be­slut enligt denna kung

ö

relse f

ö

res talan hos kammarr

ä

tten genom be-sv

ä

r.

Fastighetsbevis utf

ä

rdas s

ä

rskilt f

ö

r varje fastighet.

Fastighetsbevis skall inneh

å

lla

1.

de uppgifter om fastighet som enligt 22-27 

§§

 skall redovisas i fastighetsregistrets huvudregister,

2.

de uppgifter som enligt 4 

§ 

och 4 b 

§

 f

ö

rsta stycket 1 och andra stycket fastighetsdatakun­g

ö

relsen (1974:1058) skall redo­visas i informationssystemet, dock ej inskrivningsregistrets uppgifter om lagfarter och tomt­r

ä

ttshavare samt andra nyttjande-r

ä

tter 

ä

n tomtr

ä

tter.

67 

§

Samf

ä

llighetsbevis utf

ä

rdas s

ä

r­skilt f

ö

r varje samf

ä

llighet. Sam­f

ä

llighetsbevis skall inneh

å

lla

1.

de uppgifter om samf

ä

llighet som enligt 22-27 

§§

 skall redo­visas i fastighetsregistrets huvudregister,

2.

de uppgifter som enligt 4 b 

§ 

f

ö

rsta stycket 1 och andra stycket fastighetsdatakung

ö

relsen (1974: 1058) skall redovisas i informa­tionssystemet .

Prop. 1978/79:114

150

CNTRALNÄMNDEN   FÖR   FASTIGHETSDATA

IMSTOLSVERKET

VNTMÄTERIVERKET

JSTITIEDEPARTEMENTET 

istighetsrättsenheten

AVSKRIFT

PROMEMORIA 1977-02-17

Bilaga 1 1(8)

till systemf

ö

rslag f

ö

r utbrytning av skilda system f

ö

r FR och IR

Bilaga 1

till PM 1977:36

Fastighetsdataprojektet. 

Ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar om

driftsystem 1 

ö

verges till f

ö

rm

å

n f

ö

r ett system med

skilda databaser f

ö

r fastighetsregister (FR) och in-

skrivningsregister (IR)_____________________________ 

Vid remissbehandlingen av fastighetsdatakommitt

é

ns be­t

ä

nkande (SOU 1976:56 och 57) Fastighetsdata har v

ä

ckts f

ö

rslag om att fastighetsdatareformen skall genomf

ö

ras parallellt p

å

 FR- och IR-sidan men i skilda system. F

ö

r att analysera vilka 

ä

ndringar i registerinneh

å

llet och vilka 

ä

ndrade systemf

ö

ruts

ä

ttningar i 

ö

vrigt som en s

å

dan l

ö

sning medf

ö

r i f

ö

rh

å

llande till det av centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata (CFD) utarbetade driftsystem 1 har 

ö

verl

ä

ggningar denna dag h

å

llits mellan f

ö

retr

ä

dare f

ö

r justitidepartementet, domstolsverket, CFD och lantm

ä

teri­verket. (Deltagarf

ö

rteckning, se bil A.) Resultatet av 

ö

verl

ä

ggningarna redovisas i denna promemoria.

1         F

Ö

RUTS

Ä

TTNINGAR

Ö

verl

ä

ggningarna har h

å

llits under f

ö

ljande f

ö

ruts

ä

tt­ningar:

-

FR och IR skall brytas ut ur driftsystem 1 och drivas som separata system.

-

FR och IR skall genomf

ö

ras parallellt. Detta hindrar inte en regional uppdelning p

ä

 sikt. Ett framtida genom­f

ö

rande av FR och IR i olika takt ger totalt 

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar och kr

ä

ver f

ö

rnyat st

ä

llningstagande.

-

FR och IR skall till en b

ö

rjan drivas vid samma data­central .

-

N

ä

r st

ä

llning tas till de olika fr

å

gorna har en av ut­g

å

ngspunkterna varit att utnyttja de tekniska systemen i driftsystem 1 i st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning. N

ä

r det g

ä

ller registerinneh

å

llet har st

ä

llning inte tagits i alla detaljfr

å

gor. Dessa fr

å

gor har betydelse f

ö

r hur

de nya systemen skall byggas upp.

2         

Ö

VERL

Ä

GGNINGARNAS OMFATTNING

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna har f

ö

ljande fr

å

gor behandlats:

-

Inneh

å

llet i FR och utdata fr

å

n detta.

-

Fastighetsuppgifter i IR.

-

Inneh

å

llet i IR och utdata fr

å

n detta.

-

Taxeringsuppgifternas placering i FR och IR.

Prop. 1978/79:114

151

-

Samordning mellan fastighetsregistrering och inskriv­ning; inskrivningsintervallet.

-

Uppgifter om civilst

å

nd och omyndighet.

-

De nya systemens inverkan p

å

ö

verf

ö

ringsprogrammen.

-

S

ä

rskilda problem i Uppsala l

ä

n.

3     INNEH

Å

LLET I FR

3.1    Delregister

FR skall liksom i driftsystem 1 .best

å

 av

huvudregister,

koordinatregister,

planregister,

gemensamhetsanl

ä

ggningsregister (GA-register).

I fastighetsregisterkung

ö

relsen (1974:1059; FRK) har med­delats best

ä

mmelser om Itvartersregister och adressregis­ter vilka 

ä

nnu inte satts i kraft. Enligt FADAK b

ö

r dessa b

å

da register inte ing

å

 i FR. Denna st.ndnunkt har ut­satts f

ö

r kritik vid remissbehandlingen. St

ä

llning kan inte tas till huruvida dessa register b

ö

r utg

å

 ur FR. Best

ä

nunelserna om dem b

ö

r d

ä

rf

ö

r finnas kvar i FRK.

Till FR h

ö

r registerkarta.

3.2    Huvudregistret

I FRs huvudregister b

ö

r redovisas fastigheter och sam­f

ä

lligheter. Redovisningen b

ö

r ske i avdelningar i 

ö

ve­rensst

ä

mmelse med 23 och 24 

§§

 FRK.

Betr

ä

ffande redovisningen av uppgifter inom de olika av­delningarna b

ö

r f

ö

ljande 

ä

ndringar g

ö

ras. (Jfr 25 

§

 FRK):

Registerbeteckning

Om uppgift om tomtr

ä

tt skall finnas, fordras s

ä

rskilda program f

ö

r avisering fr

å

n IR till FR. Fr

å

ga om ambiti­onsniv

å

.

Administrativ tillh

ö

righet m m Ingen 

ä

ndring.

Tidigare registerbeteckning Ingen 

ä

ndring.

Ursprung Ingen 

ä

ndring

Avregistrering Ingen 

ä

ndring.

Prop. 1978/79:114

152

Adress

Ingen 

ä

ndring.

Omf

å

ng, l

ä

ge Ingen 

ä

ndring.

Frist

å

ende fiske Ingen 

ä

ndring.

Andel i samf

ä

llighet Ingen 

ä

ndring.

Skattetal Ingen 

ä

ndring.

Samf

ä

llighets art Ingen 

ä

ndring.

Del

ä

gande fastigheter Ingen 

ä

ndring.

Å

tg

ä

rder Ingen 

ä

ndring.

Avskild mark Ingen 

ä

ndring.

R

ä

ttigheter

Genom integreringen mellan FR och IR i driftsystem 1 har vissa uppgifter som i dag skall redovisas i fastighets­bok i st

ä

llet kunnat redovisas i FR. Denna metod b

ö

r kunna bibeh

å

llas ocks

å

 om separata system inr

ä

ttas f

ö

r FR och IR, se avsnittet 6.

Planer, best

ä

mmel.'3er

Uppgift om utredningar utg

ä

r.

Ö

vriga f

ö

rh

å

llanden Ingen 

ä

ndring.

3.3

Avregistrerade fastigheter Ingen 

ä

ndring.

3.4

Koordinatregistret Ingen 

ä

ndring.

3.5

Planregistret

Uppgift om utredningar utg

ä

r.

3.6    GA-registret

Inga 

ä

ndringar b

ö

r g

ö

ras f n. Systemf

ö

ruts

ä

ttningarna 

ä

r f

ö

 inte klara i driftsystem 1.

3.7    Kvartersregister och adressregister

Ang

å

ende dessa register, se avsnittet 3.1. Program f

ö

r adressregistret f

ä

rdigst

ä

lls f n vid CFD.

Prop. 1978/79:114

153

4         UTDATA FR

Ä

N FR

Uppgifter om inneh

å

llet i FR b

ö

r liksom i driftsystem 1 l

ä

mnas i form av:

Fastighetsbevis, ev b

ö

r namnet 

ä

ndras Samf

ä

llighetsbevis, ev b

ö

r namnet 

ä

ndras Traktkort

Registeromr

å

deskort Plankort (Kvarterskort) Anl

ä

ggningskort

F

ö

r att undvika bindningar mellan FR- och IR-systemen b

ö

r emellertid fastighetsbevis i samma mening som avses i driftsystem 1 inte utf

ä

rdas. Det inneb

ä

r att fastig­hetsbevis i det nya systemet endast kommer att inneh

å

lla FR-uppgifter.

5         FASTIGHETSREGISTER UPPGIFTER I IR

I driftsystem 1 saknar IR motsvarighet till fastighets­bokens fastighetsspalt. Fastighetsregisteruppgifter framg

å

r 

ä

nd

å

 av registret genom integreringen med FR. Om tv

å

 skilda system skall anv

ä

ndas f

ö

r FR och IR, m

å

ste fastighetsregisteruppgifter finnas ocks

å

 i IR. Uppgift­erna b

ö

r f

ö

ras in p

å

 maskinell v

ä

g efter avisering fr

å

n FR (se avsnitt 9).

Av uppgifterna i FRs huvudregister b

ö

r f

ö

ljande ing

å

 i IR (Om inget annat s

ä

gs avses samtliga uppgifter i av­delningen) :

Registerbeteckning

Administrativ tillh

ö

righet m m

Endast uppgift om l

ä

n, f

ö

rsamling, kyrkobokf

ö

rings­distrikt och socken tas med.

Tidigare registerbeteckning

Ursprung

Avregistrering

Omf

å

ng, l

ä

ge

Endast fastighets totalareal anges.

Skattetal

Å

tg

ä

rder

Endast fastighetsr

ä

ttsliga

ä

tg

ä

rder redovisas.

Avskild mark

Prop. 1978/79:114

154

R

ä

ttigheter

Endast r

ä

ttigheter som belastar fastigheten samt r

ä

ttig­heter som grundas p

å

 delaktighet i sammanslutning redo­visas .

Ö

vriga f

ö

rh

å

llanden

Redigeringsvolymen i inskrivningsregistret ber

ä

knas upp­g

å

till 91 % av volymen i driftsystem 1 till f

ö

ljd av den dubbla redovisningen av fastighetsdata. Det inneb

ä

r i j

ä

mf

ö

relse med driftsystem 1 att registervolymen f

ö

r FR och IR tillsammans 

ö

kar med 40"50 %.

Av uppgifterna i FRs huvudregister m

å

ste f

ö

ljande ing

å 

i IR f

ö

r att handl

ä

ggnings- och utskriftaprogranmen skall kunna anv

ä

ndas:

Registerbeteckning

Administrativ tillh

ö

righet m m

Endast l

ä

n, f

ö

rsamling, kyrkobokf

ö

ringsdistrikt och

socken anges.

Tidigare registerbeteckning

Ursprung

Omf

å

ng, l

ä

ge

Endast totalarean anges.

Avskild mark

R

ä

ttigheter

Ang

å

ende omfattningen se ovan.

De 

å

terst

å

ende uppgifterna n

ä

mligen avregistrering, skattetal, 

å

tg

ä

rder och 

ö

vriga f

ö

rh

å

llanden m

ä

ste emellertid aviseras till IR.

Registervolymen i inskrivningsregistret ber

ä

knas i denna variant uppg

å

 till 86 % av volymen i driftsystem 1 till f

ö

ljd av den dubbla redovisningen av fastighetsdata. Det inneb

ä

r i j

ä

mf

ö

relse med driftsystem 1 att register­volymen i FR och IR tillsammans 

ö

kar med 35 - 45 %.

6     INNEH

Å

LLET I IR

IR b

ö

r inneh

å

lla samma uppgifter som IR i driftsystem 1. Som tidigare har anf

ö

rts (avsnittet 3.2) har genom inte­greringen i driftsystem 1 vissa uppgifter som i dag skall redovisas i fastighetsboken i st

ä

llet kunnat redovisas i FR. Dessa uppgifter b

ö

r, om tv

å

 skilda system skall an­v

ä

ndas, aviseras fr

å

n FR till IR. F

ö

ljande uppgifter ber

ö

rs:

- Exproprierade servitut och nyttjander

ä

tter 

 Vissa anteckningar enligt vattenlagen

Prop. 1978/79:114

155

-

Anteckningar enligt 70 eller 113 

§§

 byggnadslagen (1947:385)

-

Anteckning enligt 13 

§

 lagen (1960:960) om byggnads­minnen

-

Uppgift om fastighets anslutning till gemensamhetsan­l

ä

ggning enligt 1966 

å

rs lagstiftning

-

Uppgift om fastighets anslutning till gemensamhets­anl

ä

ggning enligt 1973 

ä

rs lagstiftning

Uppgifterna b

ö

r i FR redovisas under rubriken R

ä

ttigheter. Detta inneb

ä

r att 

ö

verf

ö

ringsprogrammen p

å

verkas.

7         UTDATA FR

Ä

N IR

Uppgift om inneh

å

llet i IR b

ö

r liksom i driftsystem 1 l

ä

mnas i form av gravationsbevis och gemensamt gravati­onsbevis.

F

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att gemensamt gravationsbevis skall utf

ä

rdas b

ö

r vara desamma som anges i kung

ö

relsen (1970: 1063) om fastighetspevis m m. Bevisen m

å

ste emellertid utf

ä

rdas med n

å

got ?,ndrat inneh

å

ll i f

ö

rh

å

llande till driftsystem 1.

Eftersom fastighetsbevis i den mening som avses i drift­system 1 inte skall utf

ä

rdas kommer gravationsbevis att utg

ö

ra det enda bevis som kan anv

ä

ndas som gravations­bevis i vedertagen bem

ä

rkelse. Som framg

å

r av avsnittet 5 kommer insltrivningsregistret att inneh

å

lla 

å

tskilliga fastighetsuppgifter. Dessa fastighetsuppgifter m

å

ste givetvis ing

å

 i gravationsbevis. I j

ä

mf

ö

relse med be­st

ä

mmelsen i 6 

§

kung

ö

relsen om fastighetsbevis m m inneb

ä

r detta att gravationsbeviset f

å

r ett ut

ö

kat inne­h

å

ll.

Enligt nyssn

ä

mnda kung

ö

relse skall uppgifterna i gemen­samt gravationsbevis inneh

å

lla samma uppgifter som grava­tionsbevis. Det gemensamma gravationsbeviset b

ö

r inne­h

å

lla samma uppgifter som i driftsystem 1.

Utdata i form av bevis om inskrivningsmyndighets beslut m m p

å

verkas inte av om FR och IR 

ä

r integrerade eller ej.

8         TAXERINGSUPPGIFTERNAS   PLACERING   I   FR   ELLER   IR

Enligt 4 

§

 fastighetsdatakung

ö

relsen (1974:1058; senaste lydelse 1975:1111) skall i driftsystem 1 redovisas taxe­ringsuppgifter. Som framg

å

r av best

ä

mmelsen h

ä

mtas in­formationen fr

ä

n ett annat ADB-register, n

ä

mligen fas­tighetsl

ä

ngden.

12 Riksdagen 1978/79.1 samt. Nr 114   Bilaga I

Prop. 1978/79:114

156

PADAK har i bilaga 8 till sitt bet

ä

nkande (SOU 1976:57 s 132) utg

å

tt fr

å

n att taxeringsuppgifterna skall redo­visas i FR.

Inskrivningsmyndigheterna beh

ö

ver dagligen uppgifter om fastigheternas taxeringsv

ä

rde. Taxeringsv

ä

rdena anv

ä

nds f

ö

i de maskinella rutinerna p

ä

inskrivningsmyndigheten, t ex f

ö

r automatisk utr

ä

kning av st

ä

mpelskatten. En l

ö

s­ning som inneb

ä

r att taxeringsuppgifterna inte ing

å

r i IR 

ä

r d

ä

rf

ö

r ot

ä

nkbar.

Det 

ä

r 

ö

nskv

ä

rt att taxeringsuppgifterna eller vissa av dem ing

å

r ocks

ä

 i FR. Vid ber

ä

kningen kan tas till utg

å

ngspunkt att 

ä

garuppgifter inte beh

ö

ver redovisas i FR.

Samma taxeringsupocifter som enligt driftsystem 1 skall ing

å

 i IR b

ö

r ing

å

 ocks

å

 i ett separat IR.

9     SAMORDNINGEN MELLAN FASTIGHETSREGISTRERING OCH INSKRIVNING; INSKRIVNINGSINTERVALLET

F

ö

rh

å

llandet mellan fastighetsregistrering och inskriv­ning i ett system med skilda databaser har analyserats i en s

ä

rskild promemoria (Fastighetsr

ä

ttsenheten 1977-02-16) . Vid 

ö

verl

ä

ggningar i fr

å

gan har f

ö

ljande slut­satser kunnat dras:

1)

F

ö

r att inte f

ö

rspilla den rationalitet som ligger i att inskrivningsdag h

ä

lls varje dag och att IR upp­dateras med FR-data maskinellt m

å

ste problemet med cmedel-bar avisering av FR-uppgifter till IR l

ö

sas;

2)

Det blir inte l

ä

ttare att l

ö

sa de tekniska problemen vid automatisk 

ö

verf

ö

ring av FR-data till IR, om man 

ö

verger endagsintervall i inskrivningen till f

ö

rm

å

n f

ö

r ett l

ä

ngre intervallI

3)

Om metoden att 

ö

verf

ö

ra FR data till IR p

ä

 maskinell v

ä

g inte kan genomf

ö

ras,

ä

r alternativet en manuell me­tod som f

ö

ruts

ä

tter att inskrivningsdag h

å

lls endast en dag i veckan!

Automatisk avisering mellan FR och IR inneb

ä

r att in­skrivningsmyndigheten inte sj

ä

lv disponerar 

ö

ver vid vilken tidpunkt fastighetsregisteruppgifterna skall f

ö­

ras in i IR. Ett sp

ä

rr- eller varningssystem m

å

ste d

ä

r­f

ö

r byggas in i IR f

ö

r att f

ö

rhindra kollision mellan fastighetsregistrering och inskrivning. Det i driftsy­stem 1 till

ä

mpade systemet kan anv

ä

ndas 

ä

ven h

ä

r.

Prop. 1978/79:114

I57

10     UPPGIFTER OM CIVILST

Å

ND OCH OMYNDIGHET

Uppgifter om civilst

å

nd och omyndighet b

ö

r ing

å

 i IR p

å

 samma s

ä

tt som de ing

å

r i driftsystem 1.

11     DE NYA SYSTEMENS INVERKAN P

Å

Ö

VERF

Ö

RINGSPROGR.AMMEN

I och med att FR- och IR-reformen genomf

ö

rs oarallellt b

ö

r de nu befintliga 

ö

verf

ö

ringssystemen i princip kunna anv

ä

ndas (jfr dock avsnittet 6). Laddningssyste­men m

å

ste g

ö

ras om.

12     S

Ä

RSKILDA PROBLEM I UPPSALA L

Ä

N

1)

Konverteringsprogram m

å

ste skrivas.

2)

Revidering av instruktioner.

3)

Inskolning av personal.

4)

Vissa uppgifter m

ä

ste flyttas fr

ä

n planregistret till huvudregistret. R

ä

ttigheter, jfr avsnitt 6.

5)

Ev kortare stillest

å

nd vid 

ö

verg

å

ngen.

Prop. 1978/79:114

158

1(1) Bilaga A

Deltagare:

Justitiedepartementet

departementsekreteraren Lennart Arnlind hovr

ä

ttsassessorn Hans Corell hovr

ä

ttsfiskalen K G Ekeberg

Domstolsverket

avdelningsdirekt

ö

ren Gunnar G

ä

rdmark

Centraln

ä

mnden f

ö

r fastighetsdata

avdelningsdirekt

ö

ren Ulf Bj

ä

lkefors avdelningsdirekt

ö

ren Allan Flood byr

å

chefen Roy[REDACTED_EFTERNAMN]

Lantm

ä

teriverket byr

å

shefen Torsten[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1978/79:114

159

Bilaga 2

1 (5)

LMVs motivering f

ö

r f

ö

rslaget om 

ä

garuppgift m m i

FR-systemet (bilaga till avsnitt 11)__________________ 

Inledning

Som omn

ä

mnts i avsnitten 2 och A har LtIV f

ö

reslagit att ett alternativ med visst ut

ö

kat inneh

å

ll i FR-systemet skall studeras inom ramen f

ö

r utredninrjs-arbetet. Den 

å

syftade utvidgningen av FR-systemet inneb

ä

r att uppgifter om 

ä

gare och vissa andra upp­gifter (tomtr

ä

tt, nyttjander

ä

tt) skall tillf

ö

ras FR. Avsnitt 11 inneh

å

ller en studie av ett s

å

dant alternativ med avseende pn dess omedelbara system­tekniska effekter.

Till redovisningen i avsnitt 11 fogas h

ä

r LMVs mo­tivering f

ö

r det f

ö

reslagna alternativet med 

ä

gar­uppgifter m m i FR-systemet.

Anv

ä

ndar intressen

Det 

ä

r riktigt - som s

ä

gs i avsnitt 11 - att 

ä

gar­uppgifter m m inte beh

ö

ver finnas i FR-systemet for sj

ä

lva fastighetsregistreringens skull. Det 

ä

r emel­lertid enligt LMVs uppfattning uppenbart att FR-systemet inte b

ö

r utformns med beaktande enbart av fast ighetsregistrer ingens behov. En s.idan avgr

ä

ns­ning kan fr

å

n formella eiynpunkter te sig n

ä

rliggan­de men 

ä

r Fr

å

n rationella uly

å

ngspunkter inte moti­verad. I st

ä

llet blir bed

ö

mningen r

ö

rande register­inneh

å

llet g

ö

ras med beaktande av det utomordent­ligt starka funktionella samhand som fureliijger med Fr

ä

mst fastiqhetsbiIdningsverksamheten men t ex  ock­s

å

 med 

å

tskilliga kommunala verksamhetsomr

å

den. Man b

ö

r d.

ä

rvid delu ta h

ä

nsyn till anv

ä

ndarljehov som redan F

ö

reli(]ger, dels beakta de civerbl ickliara ut­vecklingsm

ö

jligheterna. Fn l

å

ngsiktig bed

ö

mning b

ö

r allts

å

g

ö

ras. I annat Fall missar man on betydande dol av de rat ional i ser ingsm

ö

j I icjheter som reformen ger. Det F

ö

religger d

å

 ocks

å

 - som p

å

pekas i av­snitt 11 - risk att nedbrytningen av driftsystem 1 till tv

å

system kort efter genomF

ö

randet m

å

ste av­l

ö

sas jv en p:iby(jgnad med 

ä

garuppgi Fter m m.

Prop. 1978/79:114

160

Bilaga 2 2

Som belysts av FADAK 

ä

r det ett stort antal verksamheter som anv

ä

nder fastighetsdata. FADAK pekade p

å

 mellan IS och 20 olika verksamheter vilkas krav i f

ö

rsta hand ans

å

gs b

ö

ra ligga till grund F

ö

r Fr

å

gan hur registreringen av fastighetsdata skulle ordnas (SOU 1976:56 s 85). M

å

nga av dessa verksamheter beh

ö

ver b

å

de FR- och IR-uppgifter. Detta g

ä

ller bl a Fastighetsv

ä

rdering, planeringsverksamhet samt Fastighetsbildnings- och annan F

ö

rr

ä

ttningsverksamhet (SOU 1976:57 s 63 och 70). De registeranv

ä

ndare som upp­tr

ä

der inom dessa verksamhetsomr

å

den 

ä

r bl a fastighetsbild­nings- och 

ö

verlantm

ä

tarmyndigheterna, l

ä

nsstyrelserna och olika kommunala myndigheter och f

ö

rvaltningar. Att m

å

nga anv

ä

ndare har behov av uppgifter Fr

å

n b

å

da registren p

å

peka­des ocks

å

 fr

å

n 

å

tskilliga h

ä

lls vid remissbehandlingen av FADAK-bet

ä

nkandet.

Fastighetsbildningsmyndigheterna och kommunerna torde komma att tillh

ö

ra de mest Frekventa fr

å

gest

ä

llarna i FR-systemet. Behovet av fastighetsinformation f

ö

r dessa anv

ä

ndare har bl a belysts genom en unders

ö

kning 

å

r 1976 i G

ä

vle kommun. I unders

ö

kningen gjordes bl a rutinanalyser F

ö

r vissa typer av 

ä

renden hos den kommunala fastighetsbildninqsmyndigheten (stadsingenj

ö

rskontoret), stadsarkitektkontoret, Fastighets­kontoret samt gatukontoret. Av dessa analyser Framg

å

r 

ö

ver­siktligt omfattningen av Fr

å

gebehovet. Det Framg

å

r att en stor m

ä

ngd av Fr

å

gorna kr

ä

ver svar fr

å

n s

å

v

ä

l fastighets­register som inskrivningsregister och Fastighetsl

ä

ngd. Ett oFta f

ö

rekommande behov 

ä

r uppgifter till grund F

ö

r Fastig­hetsf

ö

rteckningar. F

ö

r s

å

dana F

ö

rteckningar beh

ö

vs uppgifter om fastighetskoordinater, samf

ä

lligheter,

ä

gare, adresser, servitut och nyttjander

ä

tter.

SammanFattningsvis kan s

ä

gas att uppgifter om Fastigheter, 

ä

gare, servituts- och nyttjander

ä

ttshavare, adresser samt planer och best

ä

mmelser h

ö

r till de uppqiFter som rutin­m

ä

ssigt beh

ö

vs i de Flesta sammanhang n

ä

r det g

ä

ller Fastig­hetsreglering eller annan fastighetsbildning, f

ö

rr

ä

ttningar ang

å

ende v

ä

gar eller andra gemensamhetsanl

ä

ggningar eller ang

å

ende ledningsr

ä

tt, f

ö

rr

ä

ttningar F

ö

r bildande av jakt-v

ä

rdsomr

å

den eller fiskev

å

rdsomr

ä

den samt vid planl

ä

ggning, expropriation och andra liknande 

å

tg

ä

rder. Vidare fordrar lantm

ä

teriets v

ä

rderingsverksamhet tillg

ä

ng till IR-upp­gifter och taxeringsuppgifter.

Vid 

ö

verv

ä

ganden om FR-systemets inneh

å

ll med h

ä

nsyn till anv

ä

ndarintressen 

ä

r det v

ä

sentligt att man ocks

å

 beaktar vilka utvecklingsm

ö

jligheter som olika l

ö

sningar ger n

ä

r

Prop. 1978/79:114

161

Bilaga 2 3

det g

ä

ller registrets anv

ä

ndning. Detta f

ö

rh

å

llande h

ä

nger samman med att handl

ä

ggningsrutinerna inom m

ä

nga anv

ä

nd­ningsomr

å

den hittills inte har hunnit anpassas i h

ö

gre grad till Fastighetsdatasystemet och naturligtvis 

ä

nnu mindre till det nya FR-systemet. I och med att Fastighets­datareformen genomf

ö

rs kan man r

ä

kna med att system utveck­las p

å

 anv

ä

ndarsidan i syfte att ta till vara de effekti-viseringsm

ö

jligheter som FR-systemet erbjuder.

I detta avseende 

ä

r det alldeles klart att m

ö

jligheterna att rationalisera fastighetsbildningsproceduren som helhet, dvs handl

ä

ggningskedjan fastighetsbildning och fastighets­registrering,

ö

ka

»

" om 

ä

garuppgifter m m ing

ä

r i FR-systemet. I b

ö

rjan kan detta ta sig uttryck i t ex framst

ä

llning avter-minalrutskri-Fter f

ö

rsedda med uppgifter om adressat anpassade till f

ö

nsterkuvert samt framst

ä

llning av program 'som m

ö

j­ligg

ö

r ett f

ö

renklat kallelsef

ö

rfarande hos FBM genom att datorn skriver ut kallelser till sammantr

ä

den, varefter kallelserna distribueras antingen fr

å

n FBM eller fr

å

n data­centralen. Olika former av sammanst

ä

llningar av data an­passade till olika typer av f

ö

rr

ä

ttningar kan ocks

å

 tas fram. Vidare finns m

ö

jlighet f

ö

r FBM p

å

 sikt att mellan-lagra  sina egna 

ä

renden som sedan granskas och godk

ä

nns av FRM.

Om FRM f

ö

rses med 

ä

garuppgifter underl

ä

ttas ocks

ä

 en fram­tida utveckling av koordinatregisteranv

ä

ndningen. Till

ä

mp­ningar som utg

å

r ifr

å

n adresser, koordinater, fastigheter, samf

ä

lligheter, ga-enheter samt planer och best

ä

mmelser kan f

ö

rv

ä

ntas bli s

ä

rskilt betydelsefulla inom den kommunala l

ö

pande verksamheten samt inom samh

ä

llsplaneringen p

å 

s

å

v

ä

l kommunal som regional niv

å

. S

ä

dana bearbetningar m

å

ste ske i FR. I dessa Fall f

ö

ruts

ä

tts kopplingen till 

ä

garuppgifter bli vanlig. Detta g

ä

ller s

å

v

ä

l till

ä

mpningar on-line som vid satsvis bearbetning.

Som exempel p

å

en framtida till

ä

mpning inom kommunal verk­samhet kan n

ä

mnas f

ö

rarbeten inf

ö

r ett VA-anl

ä

ggningsf

ö

re­tag. I samband med den 

ö

versiktliga projekteringen kan man ur kartmaterialet ta fram koordinater f

ö

r ledningsomr

å

dets begr

ä

nsningspunkter. Med hj

ä

lp av koordinaterna kan kommunen (gatukontoret) - sedan FR-systemet utvecklats s

å

 att s

ö

k­ning med hj

ä

lp av koordinater kan ske on-line - genom sin terminal snabbt f

å

 upplysningar ur FR-systemet om ber

ö

rda fastigheter och samf

ä

lligheter, 

ä

gare med adress samt ser­vitut och nyttjander

ä

tter som belastar ledningsomr

å

det. Motsvarande upplysningar om alternativa ledningsstr

ä

ckningar kan ocks

å

 snabbt tas fram och tillsammans med andra fakta ligga till grund f

ö

r beslut om den optimala ledningsstr

ä

ck­ningen.

Prop. 1978/79:114

162

Bilaga 2

Anv

ä

ndning av adressregistret i kombination med 

ä

garupp­gifter m m i FR-registret kan ge goda m

ö

jligheter f

ö

r kommunala och andra organ att p

å

 ett enkelt s

ä

tt F

ä

 k

ä

nne­dom om och vid behov kunna kontakta samtliga fastighets­

ä

gare l

ä

ngs en gata. Som exempel p

ä

 anv

ä

ndningsomr

å

den kan n

ä

mnas underr

ä

ttelser om ombyggnads- eller lednings­arbeten, f

ö

rel

ä

gganden om gaturenh

å

llning eller h

ä

ckklipp­ning, meddelanden om sotning eller brandsyn m m. S

å

dana underr

ä

ttelser kan l

ä

mnas direkt av vederb

ö

rande anv

ä

ndare efter s

ö

kning via terminal eller genom att datacentralen Framst

ä

ller F

ö

rteckningar eller adressetiketter 

ö

ver Fas­tigheterna och deras 

ä

gare.

De h

ä

r ber

ö

rda anv

ä

ndningsbehoven kan inte tillgodoses genom ing

å

ng enbart i IR, inte ens om IR F

ö

rses med FR-data i den utstr

ä

ckning som f

ö

resl

å

s. Flera uppgifter som beh

ö

vs i dessa sammanhang kommer n

ä

mligen inte att vara tillg

ä

ng­liga i IR-systemet, n

ä

mligen uppgifter om samf

ä

lligheter, gemensamhetsanl

ä

ggningar, arealer, planer och best

ä

mmelser, adresser och fastighetskoordinater m m. Det blir d

ä

rF

ö

r n

ö

dv

ä

ndigt f

ö

r de h

ä

r 

å

syftade behoven att anv

ä

ndarna ut­nyttjar FR-systemet.

Avgr

ä

nsning av inneh

å

llet. Bed

ö

mning av ekonomiska effekter f

ö

r anv

ä

ndarna

Mot den nyss ber

ö

rda bakgrunden finns det starka sk

ä

l som talar F

ö

r att inneh

å

llet i FR-systemet avgr

ä

nsas p

å

s

å 

s

ä

tt att ocks

ä

 en del IR-uppgiFter blir till

ä

ngliga i FR-systemet, n

ä

mligen uppgifter om lagfart, tomtr

ä

tt, nyttjande­r

ä

tt samt taxerad 

ä

gare med adress.

Om inneh

å

llet avgr

ä

nsas p

å

detta s

ä

tt kan de mest frek­venta informationsbehoven n

ä

r det g

ä

ller FR-anv

ä

ndarna till­godoses genom Fr

å

gor enbart till FR-systemet. P

å

 grundval av en inom LMV gjord och p

å

 FADAK baserad uppskattning av fr

å

gem

ä

ngder och Fr

å

getyper - d

ä

r det totala antalet Fr

å

gor Fr

å

n FR-anv

ä

ndarna antagits vara 'j miljon per 

å

r - har bed

ö

mts att FR-systemet genom en s

ä

dan l

ö

sning kan klara mer 

ä

n 3/4 av fr

å

gorna. Kompletterande Fr

å

gor till IR beh

ö

ver allts

ä

 st

ä

llas bara betr

ä

ffande mindre 

ä

n 1/4 av fr

å

qe-m

ä

ngden. Dessa kompletterande Fr

å

gor avser i huvudsak upp­lysningar om inteckningar. Om FR d

ä

remot inte kompletteras utan ges det inneh

å

ll som F

ö

reslagits i avsnitt 4 blir proportionerna omv

ä

nda, dvs uppskattningsvis barn 1/4 av Fr

å

gorna kan klaras av FR medan kompletterande fr

å

gor till IR m

å

ste st

ä

llas i 3/4 av fallen.

Ett starkt 

ö

nskem

å

l fr

å

n FR-anv

ä

ndare 

ä

r att den ur de b

å

da registersystemen eFterFr

å

gade inFormationen kan tas fram p

å

 ett hanterintsm

ä

ssigt s

å

 enkelt s

ä

tt som mcijligt och kan redovisas p

å

 ett s

å

dant s

ä

tt att den Fortsntta anv

ä

ndningen av materialet kan ske rationellt. Fietta 

ö

nskem

å

l

Prop. 1978/79:114

163

Bilaga 2 5

tillgodoses om s

å

mycket inFormation snm raujligt kan besvaras genom en Fr

å

ga och redovisas p

å

 ett dokument med en F

ö

r anv

ä

ndarbehovet anpassad uppst

ä

llning. Detta blir Fallet om FR-systemet ut

ö

kas i h

ä

r

å

syFtad omfattning. Kontroll av aktualiteten hos tidigare utskrivna dokument f

ö

renklas och F

ö

rbilligas ocks

å

 om 

ä

garuppgiFter m m Finns i FR-systemet och 

ä

r direkt tillg

ä

ngliga p

å

 textsk

ä

rmen. I st

ä

llet f

ö

r att st

ä

lla tv

å

 fr

å

gor beh

ö

ver man n

ä

mligen vid de Flesta kontroller enbart st

ä

lla en Fr

å

ga.

De 

ö

kade hanteringskostnaderna hos FR-anv

ä

ndare om Fr

å

gor m

å

ste jit

ä

llas till b

å

de FR och IR i st

ä

llot F

ö

r till enbart FR uppg

å

r enligt en kostnadsuppsk.nttnincj till storleksordningen minst 1/2 milj (ler 

å

r. Dessutom upp­kommer besparingar i samband med satsvisa bearbetningar, t ex F

ö

r uppr

ä

ttande av Fastighetsf

ö

rteckningar, med uppskattningsvis minst 0,1 milj kr/

å

r.

Vid uppskattningen av de angivna 

ö

kade hanteringskostnaderna hos FR-ant

ä

ndarna har gjorts en bed

ö

mnin(| av den f

ö

r­l

ä

ngda Fr

å

getiden vid terminalen p

å

 grund av att fr

å

gan m

å

ste st

ä

llas tv

å

g

å

nger. Vidare har uppskattats den fiir-l

ä

ngdn hanteringstiden under 

ä

rendets hela g

å

ng p

å

 grund av att uppgiFtsredovisningen inte sker i sammanst

ä

lld form p

å

 ett dokument. Det sistn

ä

mnda F

ö

rh

å

llandet har s

ä

rskild betydelse vid 

ä

renden med m

å

nga ber

ö

rda Fastig­heter. Ber

ä

kningen av besparingen vid satsvisa bearliet-ningar har skett med utg

å

nijspunkt Fr

å

n av FADAK redo­visad sammanst

ä

llning 

ö

ver

å

rliga indatavolymer Fur planer och best

ä

mmelser.

Uppskattningen av de 

ö

kade hanteringskostnaderna har gjorts med stor F

ö

rsiktighet. De angivna beloppen ligger d

ä

rF

ö

r klart i underkant. Det b

ö

r ocks

å

p

å­

pekas att uppskattningen har gjorts med beaktande enbart av redan existerande behandlinqsruti ner. Det har inte varit m

ö

jligt att i siFFror ber

ä

kna rationaliserings­vinsterna i 

ö

vrigt som ett FR-system med 

ä

garuppgifter erbjuder. Dessa vinster 

ä

r emellertid utan tvivel betydande.

Prop. 1978/79:114

165

Bilaga 2

Remissyttranden

Prop. 1978/79:114

166

Innehåll

Sid

1

Domstolsverket............................................. 

.. 

167

2

Datainspektionen

169

3

Televerkets centralförvaltning.......................... 

179

4

Statskontoret............................................... 

180

5

Datamaskincentralen för administrativ databehandling

(DAFA)........................................................ 

.. 

198

6

Riksrevisionsverket ........................................ 

200

7

Statens planverk........................................... 

205

8

Sårbarbetskommittén (SÄRK)............................ 

206

9

Svenska kommunförbundet.............................. 

216

10

Svenska Bankföreningen  ................................ 

218

11

Konungariket Sveriges Stadshypotekskassa ....... 

.. 

220

12

Lantmätaren Lars Klint  .................................. 

.. 

221

Prop. 1978/79:114

167

1    Domstolsverket

Domstolsverket (DV), liksom tidigare domstolsväsendets organisations­nämnd, har kraftigt engagerat sig för ett snabbt införande av ADB-system pä inskrivningsväsendets område. Det|a har bl. a. framgått av DVs starka kritik mot fastighetsdatakommittéus (FADAK) betänkande SOU 1976:5657.1 valet mellan de alternativ som i det sammanhanget uppställts, ä ena sidan att fortsätta genomförandet av driftsystem I och å andra sidan att helt bryta samordningen med fastighetsregistreringen och skjuta införandet inom inskrivningsväsendet pä framtiden, förorda­de DV sålunda av uppenbara skäl det förstnämnda.

Tanken på en delning av driftsystem 1 i tvä skilda system fördes först fram av riksrevisionsverket (RRV) under remissbehandlingen av FA­DAKs betänkande. RRV förordade en skissad principiell uppdelning av fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet i två skilda system. FADAK bröt ur FR-delen ur driftsystem 1 och fick på kort tid och till låg kostnad ett nytt, till stora delar redan utprovat system. På samma sätt kunde man enligt RRV bryta ur även IR-delen ur driftsystem I till ungefar motsvarande kostnad. Härigenom fick man ett system för fastig­hetsregistreringen och ett för inskrivningsväsendet. Flera av FADAKs mål skulle härigenom nås på kortare tid och till lägre systemutvecklings­kostnader än om man utvecklade nya, skilda system. Förslaget skulle även ge valfrihet i fråga om organisation och förläggning av utvecklings­arbete och drift. Även RRV ansåg reformbehovet stort på inskrivnings­sidan. Intäkterna är nästan helt koncentrerade dit. I RRV-skissen låg således bl. a. en bindning till dagens teknik genom fortsatt delanvänd­ning av systemstrukturen hos driftsystem 1. De eventuella nackdelarna som kunde vara förknippade härmed uppvägdes av minskade kostnader för ny systemutveckling och framför allt snabbt inhämtande av datare­formens rationaliseringsvinster på IR-sidan. En förutsättning för det sistnämnda måste självfallet vara att de funktioner i datasystemet, bl. a. den automatiska tillgången till vissa fastighetsregisteruppgifter vid in­skrivningshandläggningen, som leder till arbetsvinster, bevaras i ett separat IR-system. Man kan också uttrycka det så att härigenom sätts en gräns för hur långt delningen får gå.

Sedan fråga om systemdelningen sålunda kommit upp och den när­mare innebörden av RRVs förslag arbetats fram under den vidare bered­ningen inom justitiedepartementet har DV engagerat sig för en sådan lösning. Utslagsgivande för DVs ställningstagande har varit att två skil­da system för FR och IR i enlighet med RRVs förslag fyller samma krav för inskrivningsväsendets del som driftsystem 1 samtidigt som det är förknippat med andra fördelar.

Till en början,kan sälunda konstateras att systemdelningen inte även­tyrar en önskvärd genomförandetakt vid övergång till ADB-system inom inskrivningsväsendet. Detta följer redan av direktiven genom att

Prop. 1978/79:114

168

delningen skall ske genom utbrytning ur driftsystem 1, vilket inte kan leda till annat än att styrsystem och maskinvara skall vara oförändrade. Delningen enligt det framlagda systemförslaget innebär vidare att för­delarna av de nära funktionella sambanden mellan fastighets- och in­skrivningsregistret bevaras. Till detta kommer att möjligheterna till en önskvärd utveckling av systemet, anpassat till särbehoven för inskriv­ningsväsendet, rimligen torde öka. Väsentligt måste också vara att en delning utöver att den skapar förutsättningar för ett naturligare hu­vudmannaskap för systemen ligger i linje med de allmänna strävan­dena mot mer myndighetsanknutna ADB-system. Den omfattande mo­tivering som kan anföras för en sådan inriktning av den statliga datapo­litiken anser sig DV inte behöva utveckla här.

DV tillstyrker att driftsystem I delas i enlighet med systemförslaget.

Prop. 1978/79:114

169

2    Datainspektionen

Datainspektionen finner att den snävt utmätta remisstiden inte medger utformning av ett så detaljerat remissvar som, med hänsyn till ärendets omfattning och unika situation, skulle kunna anses vara önskvärt. In­spektionen begränsar därför sitt yttrande till att kortfattat behandla de viktigaste av de frågeställningar som är av betydelse för de intressen inspektionen har att företräda.

1    Bakgrund

Fastighetsregistreringen utgör bl. a. underlag för lantmäteriväsendet, dvs. för fastighetsbildningsverksamheten. Verksamheterna hänger sam­man inte bara funktionellt utan även organisatoriskt. Fastighetsregistret har även till ändamål att bringa ordning och reda i de invecklade jordförhållandena och fyller även andra från det allmännas synpunkt viktiga uppgifter, särskilt när det gäller fastighetskrediter, beskattnings­väsende och jordbruksstatistik.

Inskrivningsväsendet är sedan gammalt knutet till tingsrätterna. Med några få undantag finns vid varje tingsrätt en inskrivningsavdelning, som organisatoriskt utgör en del av domstolskansliet. Inskrivningsvä­sendet har för närvarande som främsta uppgift att bereda publicitet och rättsligt skydd åt rättsförvärv.

Förslag om övergång till ADB inom fastighetsregistreringen och in­skrivningsväsendet lades ursprungligen fram av fastighetsregisterutred­ningen år 1966 (SOU 1966:63) samt av inskrivningskommittén år 1969 (SOU 1969:9).

Centralnämnden för fastighetsdata (CFD) inrättades 1968. Pä grund­val av fastighetsregisterutredningens förslag, som godtogs av statsmak­terna 1968, och inskrivningskommitténs förslag, som godtogs av stats­makterna 1970, samt vissa kompletterande undersökningar ansågs att ett centralt fastighetsregister och ett centralt inskrivningsregister borde kun­na samordnas i tekniskt avseende. CFDs verksamhet inriktades mot att utveckla en databank för såväl fastighetsregister som inskrivningsregis­ter samt mot utveckling av ett gemensamt system för båda registren. Systemet, som fick beteckningen Driftsystem I (Ds 

I), 

är ett terminal­baserat ADB-system. Verksamheten vid de olika registermyndigheterna avses bygga på kommunikation med en central dator via terminaler. Även andra intressenter, t. ex. fastighetsbildningsmyndigheter och ban­ker kan få terminalanslutning till datorn. Innehållet i registren motsva­rar nuvarande innehåll i jordregister, stadsregister och fastighetsböcker. Efter viss, geografiskt avgränsad, försöksverksamhet borde enligt CFD Ds 1 avlösas av ett rikssystem. Driftsystem 2 (Ds 2).

Samtidigt med arbetet med Ds 1 inleddes under 1973 vissa undersök­ningar om alternativa lösningar för Ds 2. Chefen för justitiedepartemen-

Prop. 1978/79:114

170

tet konstaterade under våren 1974 att de frågor som rör ett rikssystem är mycket komplexa, säväl när det gäller de rent tekniska och ekonomiska aspekterna som i övrigt. Det uppdrogs åt fastighetsdatakommitlén (FA­DAK) att undersöka hur ett fastighetsdatasystem för hela landet borde vara utformat.

FADAKs förslag i betänkandet (SOU 1976:56-57) innebar ett ge­nomförande i hela landet av den del av Ds I, som är uppbyggd för att betjäna fastighetsregistreringen, och ett anstånd några år med valet av ADB-teknisk lösning för inskrivningsväsendet. Genom en sådan etapp­indelning kan erfarenheterna, dels av omläggning till och drift av fastig­hetsregistersystemet och dels av den tekniska utvecklingen, avvaktas. FADAKs förslag omfattade inga förändringar i fastighetsregistreringens och inskrivningsväsendets organisation. Den maskinella driften av ADB-systemet borde däremot enligt FADAK överflyttas från datama­skincentralen för administrativ databehandling (DAFA) till CFD.

I proposition (1977/78:15) föreslog regeringen vissa ändringar i rikt­linjerna för fastighetsdataverksamheten. Ingen ändring görs i planerna att ADB skall införas på båda verksamhetsfälten. Däremot föreslås att man, i stället för det nuvarande integrerade systemet Ds I, skapar två skilda ADB-system, ett för fastighetsregistreringen och ett för inskriv­ningsväsendet. De skilda systemen skall i all möjlig utsträckning byggas upp genom en utbrytning ur Ds 

I. 

Övergången från manuell registrering till ADB-teknik skall även i fortsättningen ske parallellt på båda verk­samhetsområdena. I propositionen dras en anslagsmässig och geografisk ram upp för verksamheten under en första etapp omfattande budgetåren 1977/78-1981/82.

Regeringens ställningstagande baseras i stor utsträckning på ett för­slag som framfördes vid remissbehandlingen av FADAKs betänkande (SOU 1976:56-57), den s. k. RRV-modellen (se avsnitt 3). Enligt pro­positionen (1977/78:15) bör ett visst kompletterande utredningsarbete bedrivas under den första etappen. Detta bör inledas med att CFD, domstolsverket och lantmäteriverket (LMV) utarbetar ett systemförslag för RRV-modellen under den första etappen.

Under loppet av den första etappen bör också ett mera långsiktigt utredningsarbete utföras. Formerna, tidpunkten m. m. för detta utred­ningsarbete skall, enligt propositionen, övervägas inom den av regering­en tillsatta samrådsgruppen i datafrågor. Bland de frågor som särskilt bör beaktas i detta långsiktiga utredningsarbete nämns lämplig omlägg­ningstakt för senare etapper, eventuell framtida regionalisering av data­systemdriften, organisatoriska frågor och personalpolitiska konsekven­ser. Det systemförslag som CFD, domstolsverket och LMV skall lägga fram måste därför utformas så att det medger handlingsfrihet i fråga om regionalisering under senare etapper. I detta skall även förekommande integritetsfrågor beaktas.    Riksdagen beslöt i februari 1978 (CU 1977/

Prop. 1978/79:114

171

78:5, rskr 1977/78:134) godkänna de ändrade riktlinjerna samt de för­slag i övrigt som framfördes i propositionen (1977/78:15).

2    Datainspektionens tidigare befattning med ärendet

2.1    CFDs ursprungliga systemutformning

CFD anmälde den 11 december 1973 till datainspektionen ett personre­gister benämnt fastighetsregistermyndigheternas och inskrivningsmyn­digheternas informationssystem. Anmälningen, som av CFD komplet­terades den 9 september 1974, avsåg dels den registrering som regleras i de författningar som på detta område utfärdades den 13 december 1974 (1974:10581063) men ännu ej trätt i kraft, dels ett koordinatsatt per­sonband, bildat av det i 2031 §§ fastighetsregisterkungörelsen (1974:1059) nämnda koordinatregistret och länsstyrelsernas personband över totalbefolkningen.

Datainspektionen meddelade den 23 oktober 1974 delbeslut i ärendet. Datainspektionen beslutade att handlägga CFDs anmälan av fastighets-och inskrivningsregistret utom den del som består av det koordinat­satta personbandet och utvecklingen av detta som ett anmälnings­ärende enligt 2 § andra stycket datalagen (1973:289) samt att handlägga övriga delar av registret, såvitt nu är i fråga, som ett tillståndsärende enligt 2 § första stycket nämnda lag.

För de delar av registret som behandlades enligt 2 § andra stycket datalagen och som nu är reglerade i nyssnämnda författningar medde­lade datainspektionen ej några föreskrifter.

1 fråga om den del av registret, som avses med utvidgningen till det koordinatsatta personbandet m. m. och för vilken krävs tillstånd enligt datalagen, beredde datainspektionen CFD tillfälle till ytterligare kom­plettering.

CFD ingav den 21 mars 1975 till datainspektionen en kompletterande anmälan samt PM innehållande kompletterande upplysningar.

Enligt CFD kan det koordinatsatta personbandet användas som källa för olika slag av bearbetningar och karteringar av befolkningsdata. Det kan användas för t. ex. utritning av rutkartor, s. k. isaritmkartor och prickkartor avseende totalbefolkning och ett antal åldersgrupper kom­munvis samt för vissa specialbearbetningar, t. ex. urval på valfria områ­den. Vidare avses det koordinatsatta personbandet användas för egna bearbetningar genom samkörningar inom fastighetsdatasystemet. CFD avser ocksä att på beställning koordinatsatta andra personregister och bearbeta dessa. För de register CFD bearbetar på beställning ankommer det pä den myndighet som är registeransvarig för det register som skall samköras med det koordinatsatta personbandet att ansöka om tillstånd hos datainspektionen till samkörningen.

13 Riksdagen 1978/79.1 saml. Nr 114   Bilaga 2

Prop. 1978/79:114

172

Utnyttjande av koordinater tillsammans med andra uppgifter kan även om presentationen sker i form av kartor o. dyl. möjliggöra identifiering av enskilda individer. Redan en redovisning av statistiska uppgifter inom sjuk- och hälsovård, socialvård, kriminalvård etc. kan, särskilt beträffande glesbefolkade områden, leda till att enskild persons identitet och personliga förhållanden röjs. Från integritetssynpunkt bör det koordinatsatta personbandet bedömas med hänsyn dels till att det blir ett centralt personregister, dels till de tilltänkta samkörningarna.

Samköming med andra register är inte i sig ett personregisterändamål i datalagens mening. Det koordinatsatta personbandet är ett basregister som skall samköras med andra register för olika uppkommande sam­hällsplaneringsändamål. Det är uppenbart att vissa sådana samkörning­ar i sin tur kan ge upphov till personregister med innehåll som är känsligt med hänsyn till de registrerades personliga integritet.

Vid sin behandling 1975 av det av CFD då delvis inrättade och delvis planerade koordinatsatta personbandet, som skulle bli ett centralt totalt personregister, fann datainspektionen att det rådde ett särskilt samband mellan å ena sidan integritetsfrågor och å andra sidan den då rådande utredningssituationen som kännetecknades av olösta frågor om under­laget för samhällsplaneringen och fastighetsdatabankens organisation. Inspektionen ansäg för sin del starka skäl tala för att det koordinatsatta personregistret prövades i ett större sammanhang och med beaktande av omständigheter som inte ankommer pä datainspektionen.

För att en sådan prövning skulle bli möjlig och för att tillfälle skulle ges att underställa registret riksdagens prövning överlämnade datain­spektionen genom skrivelse den 11 september 1975 (dnr 106-73) frågan om registret till regeringen och hemställde att regeringen beslutade om frågans vidare handläggning.

Beträffande det närmare innehållet i datainspektionens beslut den 23 oktober 1974 och den 11 september 1975 hänvisas till besluten.

2.2    FADAKs betänkande

Genom remiss anmodades datainspektionen yttra sig över betänkandet "Fastighetsdata" (SOU 1976:5657). Inspektionen upptog remissen så­som avseende sådant yttrande som erfordras enligt 2 § datalagen, andra stycket.

FADAKs förslag innebar att tills vidare endast fastighetsregistrering­en, inte inskrivningsväsendet, skulle datoriseras. Fastighetsregistret skulle då bli ett personregister enligt datalagen, eftersom ägares namn och personnummer avsågs ingå. Datainspektionen fann det med hänsyn till fastighetsregistrets ändamål uppenbart att de uppgifter som föreslogs ingå i registret mäste finnas där. Inte någon av dessa uppgifter är hemlig enligt sekretesslagen. Tvärtom är syftet med registreringen att ge offent-

Prop. 1978/79:114

173

lighet åt fastighetsförhållandena, i fastighetsomsättningens och fastig­hetskreditens intresse. Datainspektionen konstaterade att datoriseringen av fastighetsregistreringen, för dess egentliga ändamål, inte innebar risk för otillbörligt inträng i personlig integritet.

För frägor om personlig integritet är samordningen mellan fastighets­registreringen och andra ADB-register av stor betydelse. FADAK anser, i betänkandets avsnitt 6.4, att sådan samordning bör ske inte genom teknisk samordning utan genom utbyte av information mellan system, i princip på maskinellt läsbart medium. FADAK förordade således sam­köming av ADB-register framför tekniskt samutnyttjande.

Från integritetssynpunkt är, enligt datainspektionens mening, en så­dan lösning också klart att föredra framför systemmässig integration, eftersom den underlättar möjligheterna att pröva varje tillämnad sam­köming enligt datalagen.

3    RRV-modellen

I sitt remissyttrande över FADAKs betänkande förordade RRV en principiell uppdelning av FR och IR i två skilda system. FADAKs förslag innebar en utbrytning av FR-delen ur Ds 1. RRVs modell innebär en utbrytning, på i princip motsvarande sätt, av även IR-delen ur Ds 1. Härigenom får man ett system för fastighetsregistreringen och ett för inskrivningsväsendet.

Den fortsatta beredningen inom regeringskansliet ledde till följande grundläggande förutsättningar för det nya systemmönstret:

FR och IR bryts ur Ds I och drivs som separata system

FR och IR byggs upp parallellt

FR och IR drivs till en början vid samma datacentral

de tekniska systemen i Ds 1 bör utnyttjas om detta inte strider mot principen om separata system för FR och IR

FR och IR bör ha i stort sett samma innehåll som i Ds 1

systemlösningen skall medge olika regionaliseringsalternativ.

Det sista av de uppräknade kraven innebär att systemen skall utformas så att drift av FR och IR skall kunna ske vid skilda datacentraler eller regionaliseras var för sig under senare etapper, likväl som att det ena registret skall kunna föras centralt och det andra regionaliseras, allt under förutsättning att i propositionen (1977/78:15) förutskickad sär­skild utredning visar att sådana lösningar bör väljas.

4    Den framlagda rapporten med systemförslag

I den av CFD, domstolsverket och LMV den 29 december 1978 gemen­samt framlagda rapporten konstateras att arbetet med att ta fram system­förslag har varit relativt snävt begränsat till frågan om hur Ds I skall

Prop. 1978/79:114

174

delas upp. Rapporten täcker därför inte upp alla verksamheter inom fastighetsdataprojektet. T. ex. behandlas inte frågorna om hur de nya, åtskilda systemen skall tillgodose samhällsplaneringens behov av data i annan mån än vad den tekniska genomgången av olika systemavsnitt föranleder. Den övervägande delen av arbetet har därför bestått i tek­niska undersökningar och överväganden, såsom om databasorganisa­tion, frågor berörande linjenätkonstruktion, teknisk lösning för överfö­ring av uppgifter (aviseringar) från det ena systemet till det andra osv.

Fastighets- (FR) och inskrivnings- (IR) registren är från förfaltnings­mässiga utgångspunkter att betrakta som två skilda register, medan den tekniska lösningen i Ds 1 varit gemensam. Enligt rapporten innebär principen med utbrytning att de grundläggande karaktärsdragen hos Ds 1 överförs på de nya systemen. I tekniskt avseende skulle detta medföra att de skilda systemen ställer samma krav som Ds 1 vad gäller sådana frågor som val av maskintyp för datoranläggningen och val av styrsy­stem för databasadministration m. m. Denna bundenhet vid viss maskin­typ m. m. kvarstår även om systemen senare tänks delade på skilda datacentraler eller regionaliseras. Kraven gäller för varje enskild data­central som används. Sålunda kommer att gälla för båda systemen att de är byggda för drift på datorer av modell IBM/370.1 framtiden använda datorer måste, enligt rapporten, vara kompatibla med denna dator var­för alternativ med utnyttjande av minidatorer av det slag som förekom­mer i dag ej torde bli aktuellt. Vidare förutsätts att byte ej sker av styrsystem.

Systemförslaget baseras på ett antal s. k. grundkrav. Ett sådant som ställts upp är bindningen till en viss datortyp, IBM/370 eller därmed kompatibel utrustning, samt till nuvarande styrsystem. Ett annat att man från en användarterminal skall nå båda systemen. Som en förutsättning för att FR- och IR-systemen skall kunna drivas på olika anläggningar anges att dessa skall kunna kopplas samman. Kontakt kan etableras på två sätt, antingen dator till dator direkt via styrsystemet eller via särskil­da kommunikationsdatorer.

Beträffande frågor om drift i fiera datorer och en eventuell senare regionalisering framhålls bl. a. att, trots att de framlagda systemförsla­gen utgått från kraven att en regionalisering skall kunna ske, betydande analys- och utvecklingsarbeten återstår innan regionalisering kan ge­nomföras. De lösningar som slutligen kan väljas blir i stor utsträckning beroende av fortsatta diskussioner med styrsystemleverantören.

I promemorian med systemförslag tas inte integritetsfrågorna upp till särskild behandling.

Prop. 1978/79:114

175

5    Datainspektionens överväganden med anledning av den nu ak­tuella remissen

S.l    Integritetsfrågor

FADAK behandlade inte närmare frågan om vilka verkningar som ADB-system inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet kan fä för den enskildes integritet. Frågan uppmärksammades däremot av en del remissinstanser såsom statens institut för byggnadsforskning, Stockholms kommun, TCO-S, SAF/Industriförbundet och datainspek­tionen.

I sitt remissvar åberopade datainspektionen, beträffande koordinat­satta personband och samkörningar av fastighetsregistret mot andra ADB-register som kan bli aktuella för samhällsplaneringsändamål, sin skrivelse den 11 september 1975 till regeringen. Regeringen har ännu icke tagit ställning till inspektionens hemställan. Datainspektionen kan därför i detta sammanhang endast ånyo hänvisa til! vad som framställ­des i skrivelsen.

Datainspektionen har i skilda sammanhang framfört att olika system­lösningar kan innebära större eller mindre risker för den personliga integriteten. Risken för integritetsintrång blir otvivelaktigt större ju fier uppgifter som finns samlade i ett och samma system. Från integritetssyn­punkt är det därför en fördel om uppgifterna fördelas på skilda system. Det är också väsentligt lättare att kontrollera skilda system från integri­tetsskyddssynpunkt än det är att behandla systemmässigt integrerade lösningar. Ännu svårare blir det när fiera system är tekniskt starkt sammankopplade, använder gemensam utrustning och/eller medger åt­komst till författningsmässigt och vad gäller ändamålet skilda register från samma terminaler.

Datainspektionen har behandlat frågan om dator-till-dator-förbindel­se bl. a. i anslutning till trafiksäkerhetsverkets (TSV) begäran om till­stånd att i samarbete med vissa försäkringsbolag genomföra en sådan förbindelse mellan dessa och TSVs registeravdelning. En sådan anslut­ning möjliggör för försäkringsbolagen att via sina egna terminaler få tillgång till uppgifter i bil- och körkortsregistren. I sina överväganden i detta tillståndsärende (dnr 859-78) anför inspektionen bl. a.

Antalet ansökningar om tillstånd att sammankoppla datorer pä sätt som denna ansökan avser kan väntas öka kraftigt under de kommande åren, bl. a. som en följd av det allmänna datanätets tillkomst. Denna tekniska utveckling aktualiserar behovet av säkerhetsanordningar som på ett godtagbart sätt i ett komplicerat nätverk kontrollerar att olika personregister hålls åtskilda och förhindrar obehörig användning.

Den dator/datorförbindelse som TSV nu önskar upprätta är sedd i detta perspektiv relativt okomplicerad och innefattar likväl många av de säkerhets- och kontrollproblem för vilka en generell lösning bör sökas.

Prop. 1978/79:114

176

Ur datainspektionens synpunkt är det därför positivt att tillfälle nu erbjuds att praktiskt pröva hur säkerhetsproblemen kan lösas.

TSV bör sålunda meddelas ett tidsbegränsat tillstånd att försöksvis upprätta dator/datorförbindelse mellan TSVs dator och de angivna försäkringsbolagens datorer enligt TSVs förslag och i samband med tillståndstidens utgång ges tillfälle att redovisa erfarenheterna av driften. Dessa erfarenheter kan sedan utgöra underlag för datainspektionens föreskrifter för dator/datorförbindelser av här avsett slag.

TSV meddelades tillstånd att i samarbete med fem namngivna försäk­ringsbolag försöksvis upprätta och till och med den 30 juni 1980 utnyttja den i ansökan redovisade dator-till-dator-förbindelsen. Oaktat försöks­verksamheten fann datainspektionen, bl. a. på grund av den avsedda förbindelsen, att vissa föreskrifter borde meddelas TSV och de berörda försäkringsbolagen.

Det systemförslag som nu framförs i den remitterade rapporten inne­bär i realiteten inte att skilda FR- och IR-system byggs upp. Lösningen innebär i stället t. o. m. väsentligt starkare tekniska bindningar mellan systemen än som fanns i Ds 

I. 

De grundkrav som ställts upp för system­förslagets utformning medför dessutom närmast ofrånkomliga låsningar för framtiden när det gäller beroendet av maskin- och programvaror med bestämda egenskaper. Systemlösningen förutsätter dator-till-da­tor-förbindelser vid fullt utbyggt system i en omfattning som hittills icke prövats, eller ens på allvar föreslagits tidigare i Sverige. Från samma terminal avses finnas tillgång till såväl FR- som IR-data oavsett var registren kan komma att vara fysiskt lokaliserade.

Datainspektionen finner att den töreslagna systemlösningen innebär en betydande ökning av riskerna för integritetsintrång i förhållande till den s. k. RRV-modellen, vilken enligt regeringens direktiv skulle utfor­mas systemmässigt enligt principen två skilda system.

5.2    Säkerhets- och sårbarhetsfrågor

Datainspektionen har i skilda sammanhang påpekat de samband som finns mellan integritetsskydds-, säkerhets- och sårbarhetsaspekter. Det ankommer närmast på sårbarhetskommittén (SÅRK) att i sitt remissytt­rande framföra synpunkter på systemförslagets sårbarhet. Datainspek­tionen finner det dock nödvändigt att kortfattat beröra dessa frågor.

SÅRK har i lägesrapporten (Ds Fö 1978:4) "ADB och samhällets sårbarhet" inventerat förekommande sårbarhetsfaktorer. Datainspek­tionen har i allt väsentligt anslutit sig till SÅRKs bedömningar angående faktorerna och deras inverkan på driftsäkerhet och sårbarhet hos dator­baserade system. Inspektionen finner att det framlagda systemförslaget, i klar motsats till intentionerna med den av riksdagen beslutade RRV-modellen, skapar sambandsproblem och beroendeförhållanden mellan olika systemdelar som gör totalsystemet tekniskt och funktions-

Prop. 1978/79:114

177

mässigt oerhört komplicerat och sårbart. Systemlösningen innebär käns­lighet för i stort sett alla de sårbarhetsfaktorer som SÅRK behandlat och varnat för. Som framgår av datainspektionens remissyttrande över läges­rapporten anser inspektionen till skillnad mot SÅRK att integri­tets- och sårbarhetsfrägorna faktiskt i stor utsträckning sammanfaller och att det inte alltid är möjligt att klart skilja den enskildes behov av skydd från samhällets intresse.

Några av de sårbarhetsrisker som framstår som tydliga i det remitte­rade systemförslaget kan exemplifieras genom följande uppräkning:

koordinatangivelser skall användas i stor utsträckning, vilket fram­för allt inger försvarsmässiga betänkligheter,

systemets funktion blir starkt beroende av ett relativt litet antal personer som får nyckelpositioner,

en utbyggnad av systemet till att omfatta hela landet förutsätter, enligt rapporten, bindning till en datortyp (IBM/370) och ett styrsy­stem (AROS/ROSAM) in på 1990-talet och omöjliggör att man drar nytta av den teknologiska utvecklingen utanför dessa kretsar under all överskådlig tid framöver,

utlandsberoendet blir därigenom stärkt,

rutiner för rekonstruktion av databaser och idriftsättning efter drift­störningar synes, med anledning av de komplicerade sambanden, vara svåra att åstadkomma,

frågor om reservrutiner har icke berörts i rapporten; fungerande och meningsfulla sådana till den föreslagna systemlösningen synes knap­past kunna konstrueras.

6    Datainspektionens sammanfattande bedömning

Såvitt datainspektionen kan se torde det remitterade systemförslaget inte överensstämma med statsmakternas intentioner beträffande ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten, på det sätt som dessa anges i propositionen (1977/78:15) och i riksdagens beslut. Det fattade beslutet innebär att en delning mellan FR och IR skall ske och att skilda system skapas för dessa verksamheter. Statsmakternas främsta motiv för denna avsikt synes vara att man vill undvika komplexa och svårbemästrade systemstrukturer. En sådan delning av det tekniskt komplicerade Ds 1 har enligt datainspektionens mening stora fördelar också från integri­tetsskyddssynpunkt.

Datainspektionens erfarenheter visar klart att komplexa system med­för sämre möjligheter att tillgodose integritets-, säkerhets- och sårbar­hetsaspekterna. Mot den bakgrunden finner inspektionen att även Ds I som systemmodell för FR- och IR-systemen kan medföra problem i dessa avseenden. Det remitterade förslaget till systemlösning är än mera komplicerad och medför ännu större svårigheter att bemästra proble-

Prop. 1978/79:114

178

men. Med de samband och beroendeförhållanden systemförslaget inne­håller går man miste om de fördelar frän integritetsskyddssynpunkt som skilda system medför. Frågan är om man inte, tvärt emot intentionerna bakom RRV-modellen, lyckats öka komplexiteten. Komplexitetsnivån i systemförslaget kan överstiga vad som är hanterbart.

Med utgångspunkter i de intressen som datainspektionen har att fö­reträda anser inspektionen, att den i rubricerade rapport föreslagna systemlösningen icke bör ligga till grund för det fortsatta utvecklingsar­betet med skilda system för fastighetsregistrering respektive inskriv­ningsväsende.

Enligt datainspektionens mening bör utvecklingsarbetet för såväl den första etappen som senare etapper inriktas mot tekniskt mindre kompli­cerade lösningar, mindre ömsesidiga systemberoenden och mindre lås­ning till dagens teknik. Med en sådan inriktning, som mera överensstäm­mer med RRV-modellen än med det remitterade systemförslaget, kan uppnås fördelar från bl. a. integritetsskyddssynpunkt. RRV-modellen framstår därför som en lämpligare lösning än Ds 

I.

Datainspektionen vill avslutningsvis även framhålla betydelsen av att helt skilda författningar utarbetas för FR respektive för IR.

Prop. 1978/79:114

179

3    Televerkets centralförvaltning

I utredningsarbetet angående utbrytning av fastighetsregistret (FR) och inskrivningsregistret (IR) har två olika lösningar på linjenät diskuterats.

Det allmänna datanätet är väl lämpat för det system som skissas i utredningen. Datanätet ger en mycket god flexibilitet vilket ju också nämns i utredningen. Vidare ger datanätet även en bättre service än vad förhyrda ledningar ger, t. ex. väl definierad driftskvalitet och tillförlitlig­het, automatiskt felutpekningssystem. Vitala delar av nätet är dubblera­de. Dessutom finns ett antal tilläggstjänster som underlättar kommuni­kationen samt tjänster som medför ett gott sekretesskydd åt kunden.

Allmänna datanätet planeras kapacitetsmässigt byggas ut så att det inte bör vara några problem att ta in FR/IR-systemet under år 1982. Om m. a. o. systemtester för inkoppling i allmänna datanätet inte behöver ske före mitten av 1981 bör allmänna datanätet väljas. Om tidigare tidpunkt är aktuell kan vi dessvärre inte f. n. utlova anslutning.

Det vore i vilket fall som helst värdefullt om diskussioner mellan CFD och televerket snarast kunde föras för planering av teledelen.

Den lösning som återstår om allmänna datanätet ej avses användas vid starten är ett linjenät uppbyggt med förhyrda ledningar eventuellt i kombination med uppringda förbindelser (för låghastighetsterminaler).

Vid planering av ett system av det slag som skissats i utredningen bör man slutligen också känna till de internationella rekommendationer för hyrda ledningar vilka tillämpas av svenska televerket. Rekommendatio­nerna innebär (CClTT:s rek Dl):

Privata datanät dvs nät uppbyggda med fast förhyrda förbindelser är tillåtna så länge de endast förmedlar trafik inom egna organisationen. Man inskränker dock nätens funktion till trafik uppåt och/eller nedåt i hierarkin. En indirekt kommunikation mellan terminaler är dock tillå­ten. Sålunda ska den information som lämnas in av en eller flera termi­naler bli föremål för bearbetning i den (de) gemensamma datorn (dato­rerna) innan den får förmedlas till andra terminaler (datorer).

Prop. 1978/79:114

180

4    Statskontoret

Statskontoret utgår i detta yttrande från att den s k RRV-modellen, som bygger på skilda ADB-system för fastighetsregistreringen respektive för inskrtvningsväsendet, i enlighet med riksdagens beslut våren 1978 skall genomföras i hela landet. Statskontoret, som också förordar skilda sy­stem för respektive verksamhet, tar därför i yttrandet inte upp frågan om lämpligheten av andra systemmodeller.

1    Innebörden av RRV-modellen m m

RRV-modellen innebär enligt civilutskottets av riksdagen godkända utlåtande CU 1977/78:5 (sida 5) att skilda ADB-system för fastighetsre­gister och inskrivningsregister skapas genom att de båda registren bryts ut ur driftsystem 1. I propositionen 1977/78:15 med förslag till ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten, som ligger till grund för ut­skottets utlåtande, belyser föredragande departementschefen (sida 46) detta närmare. Enligt departementschefen går det en viktig skiljelinje mellan å ena sidan driftsystem I samt å andra sidan RRV-modellen. I driftsystem 1 tillgodoses sambandet mellan FR och IR genom att de båda registren systemmässigt byggts samman med varandra. Denna tekniska integration finns enligt departementschefen inte i RRV-modellen, som innebär att två skilda system för FR och IR tas fram genom en klyvning av driftsystem 

I.

Centralnämnden för fastighetsdata (CFD), domstolsverket (DV) och lantmäteriverket (LMV) har haft regeringens uppdrag att lämna förslag till skilda ADB-system i enlighet med riktlinjerna i propositionen och utskottsutlåtandet och att därvid utforma systemförslaget så, att det medger handlingsfrihet i fråga om regionalisering. Riktlinjerna innebär vidare bl a att överföringen av FR- och IR-uppgifter skall ske parallellt, att projektet skall delas in i etapper och att den första etappen skall omfatta budgetåren 1977/78 -1981/82. De innebär också att 135 miljoner kronor i 1976 års prisnivå anslås till projektet under den första etappen, att drygt 600 000 fastigheter under denna förs över till de nya ADB-systemen och att DAFAs anläggning i Gävle utnyttjas.

I riktlinjerna förutsätts att visst mera långsiktigt utredningsarbete utförs under den första etappen i särskild ordning (prop 1977/78:15 sida 50 och 51). Det gäller här lämplig omläggningstakt för senare etapper, lämpligheten av att i framtiden genomföra en regionalisering av dator­driften och, om så visar sig vara fallet, vilket regionaliseringsalternativ som är mest lämpligt, uppmärksammande av förekommande integritets­frågor, olika organisatoriska frågor samt studier av hur det nuvarande avgiftssystemet inom inskrivningsväsendet skall anpassas till det nya ADB-systemet.

Prop. 1978/79:114

181

2    Syftet med RRV-modellen

I prop 1977/78:15 (sida 44) uttalar föredragande departementschefen att ADB måste användas för att man på sikt skall komma till rätta med de olägenheter som är förknippade med den nuvarande ordningen. Såsom skäl för detta pekar departementschefen på att de nuvarande registerfö-ringsmetoderna är ålderdomliga och personalkrävande, att utvecklingen inom närliggande områden, såsom t ex bank- och kreditväsendet, snabbt har gått mot en ökad användning av ADB och att stort avseende bör fästas vid de möjligheter som föreligger att med hjälp av ADB-tekniken förbättra arbetsmiljön och arbetstillfredsställelsen för de anställda.

Mot denna bakgmnd är det primära målet med övergången till ADB enligt statskontorets mening att införa moderna och mindre personal­krävande arbetsmetoder inom fastighetsregistreringen och inskrivnings­väsendet samt att förbättra arbetsmiljön och arbetstillfredsställelsen för dem som arbetar inom dessa verksamhetsområden. Den fastlagda meto­den att nå detta mål är, med hänsyn till de överväganden som legat till gmnd för riksdagens beslut våren 1978, att införa två skilda ADB-system med utnyttjande av det systemutvecklingsarbete som lagts ned på drift­system 1 men utan den systemmässiga sammanbyggning som är utmär­kande för driftsystem 

I. 

Statskontoret instämmer, som redan nämnts, i de överväganden som ligger bakom valet av mål och metoder.

3 Sambandet mellan fastighetsregistreringen och inskrivnings­väsendet

I det remitterade förslaget betonas på flera ställen sambandet mellan fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet. Personalföreningar­na vid CFD pekar t ex i sitt yttrande (sida 

I) 

på att inskrivningsregistret i stor utsträckning gmndas på basuppgifter som hämtas från fastighets­registret.

Det nyss nämnda sambandet, som funnits sedan årtionden tillbaka, har vid övergång till ADB betydelse för frågan om likartade uppgifter skall dubbellagras eller inte också i fortsättningen. Däremot har dubbel­lagringen inte någon betydelse för den långt viktigare frågan hur den löpande aviseringen av uppgifter mellan registren skall ordnas. Till undvikande av missförstånd bör alltsä enligt statskontorets mening framhållas att dubbellagringen inte innebär att större delen av innehållet i fastighetsregistret kontinuerligt måste föras över till och registreras även i inskrivningsregistret. Det är endast sådana förändringar i fastig­hetsregistret som påverkar innehållet i inskrivningsregistret, i huvudsak nybildning eller ombildning av fastigheter genom olika lantmäteriför­rättningar, som skall aviseras, så att fastighetsredovisningen i inskriv­ningsregistret hålls aktuell. Volymmässigt rör det sig här enligt det re­mitterade förslaget (sida 6) om 175 000 ärenden om året. Av de ungefär

Prop. 1978/79:114

182

tre miljoner levande fastigheter som finns i inskrivningsregistret berörs alltså omkring sex procent årligen av aviseringar från fastighetsregistret.

4   Handläggningsrutiner och omläggningssystem

Enligt det remitterade förslaget (sida 5 och 39) påverkas, i de skilda ADB-system som beskrivs i förslaget, redan utprovade handläggnings-mtiner och liknande delar av driftsystem I i relativt jiten omfattning vad gäller registermyndigheterna. Enligt förslaget (sida 39) kan även de system som utvecklats för omläggning av information från de manuellt förda fastighets- och inskrivningsregistren användas i oförändrat skick efter mindre justeringar i systemets avslutande programdelar. I nu an­givna delar har statskontoret inte anledning till erinran mot förslaget.

5   Den tekniska samordningen

5.1    Aviseringen FR - IR

Det samband som finns mellan fastighetsregistreringen och inskriv­ningsväsendet och som berörts under 3 ovan måste givetvis beaktas även inom ramen för två skilda ADB-system. Det gäller här i första hand hur aviseringen mellan fastighetsregister och inskrivningsregister skall ord­nas. 1 propositionen 1977/78:15 och det därpå gmndade utlåtandet av civilutskottet sägs inte mer om detta än vad som ligger i beslutet att skilda ADB-system för fastighetsregister och inskrivningsregister skall skapas genom att de båda registren bryts ut ur driftsystem 1 enligt RRV-model­len. 1 regeringens direktiv (sida 1 i det remitterade förslaget) sägs därut­över att inskrivningsdag skall hållas varje arbetsdag, att de uppgifter i FR, som behövs i IR, skall överföras maskinellt och att överföringspro­gram m m i driftsystem I skall utnyttjas i den utsträckning som detta är möjligt utan att principen om skilda system bryts. Det remitterade för­slaget (t ex sida 5) visar att en av de faktorer, som är av störst betydelse för komplexiteten i de skilda ADB-systemen och för graden av beroende dem emellan, är vilka krav man måste ställa upp när det gäller avisering­en mellan systemen och hur man tillgodoser dessa krav.

1 dagens manuella system är kravet att alla ändringar i fastighetsregist­ret som berör inskrivningsregistret skall vara inskrivningsmyndigheten till hända före nästa inskrivningsdag, som alltid är en onsdag. Registre­ring i fastighetsregistret görs därför i princip på torsdagar varefter upp­gifter om ändringarna (s k Hb-uppgifter och formulär 14) sänds till inskrivningsmyndigheten per post och införs i inskrivningsregistret föl­jande onsdag. 1 driftsystem 1 innebär motsvarande förfarande, såvitt kan utläsas ur det remitterade förslaget (sida 26), att uppgifter som enligt

Prop. 1978/79:114

183

fastighetsregistermyndighetens terminalinstruktioner skall aviseras till inskrivningsmyndigheten mellanlagras i systemet, varvid inskriv­ningsuppgifter påförs. Följande morgon skrivs uppgifterna ut på in­skrivningsmyndighetens terminalskrivare. Därefter godkänner inskriv­ningsmyndigheten efter olika kontroller och kompletteringar via sin terminal att aviseringen får förändra inskrivningsregistret.

Enligt det remitterade förslaget (sida 44) måste i de skilda ADB-systemen för FR och IR daglig avisering ske från FR sedan FR upp­daterats med godkända ajourföringsärenden. Aviserad information måste tillföras IR-systemet innan nästa dags handläggning startar, dvs all avisering skall ske under kväll eller natt. Ytterligare krav har under fyra punkter ställts upp på sida 45.

Aviseringsvolymen är enligt förslaget (sida 45) 175 000 ärenden per år i hela landet. Vid full drift av de skilda ADB-systemen i hela landet innebär detta, om man utgår från daglig inskrivningsdag och 250 in­skrivningsdagar om året, att ungefär 700 ärenden dagligen skall aviseras från FR-systemet till IR-systemet. Fördelat på nuvarande antal fastig­hetsregister- och inskrivningsmyndigheter betyder det att varje fastig­hetsregistermyndighet dagligen skall registrera i genomsnitt tolv ären­den i FR, som därefter skall aviseras till IR, och att varje inskrivnings­myndighet dagligen skall registrera i genomsnitt sju sådana ärenden i IR. Som jämförelse kan nämnas att antalet lagfartsärenden per dag och inskrivningsmyndighet i genomsnitt är ungefär 12, antalet inteck­ningsärenden mer än 50 och antalet ärenden om gravationsbevis m m mellan 25 och 30.

För att tillgodose kravet, att det aviseringssyslem som behövs för att lösa det nyss nämnda aviseringsbehovet inte får innebära låsningar mellan systemen, föreslås (sida 45) att ett fristående gränssnitt införs mellan de båda systemen. Statskontoret har i den delen inte anledning till erinran mot förslaget.

För att tillgodose kraven i övrigt diskuteras i det remitterade förslaget (sida 46 - 51) olika tekniska lösningar som gäller dels hur aviseringsupp­gifter skall fångas upp, dels hur kontakt skall etableras mellan FR-syste­met och IR-systemet för att daglig avisering skall kunna sändas och mottagas. När det gäller den första frågan har statskontoret inte anled­ning att motsätta sig föreslagen lösning (sida 46), som innebär att drift­loggen i FR-systemet utnyttjas.

När det gäller den andra frågan, kontakten mellan FR-systemet och IR-systemet, diskuteras linjenät och koppling mellan datorer. Här vill statskontoret inledningsvis erinra om att denna fråga inte är aktuell under den första etappen av RRV-modellens genomförande, eftersom driften av ADB-systemen under denna etapp skall ske på en gemensam dator. Detta innebär enligt det remitterade förslaget (sida 95) att avise­ring mellan systemen kan ske utan linjeöverföringar.

Prop. 1978/79:114

184

När det gäller utformningen av följande etapper, som enligt stats­makternas beslut skall föregås av särskild utredning, är enligt det remit­terade förslaget utgångspunkten att de datorer som skall utnyttjas måste vara sammankopplade, om drift av systemen sker vid skilda datacentra­ler. Statskontoret vill erinra om att sammankoppling av datorer skapar beroendeförhållanden mellan systemen av delvis liknande art som gäller för stora integrerade datasystem och som beskrivits av chefen för justi­tiedepartementet i propositionen 1977/78:15 (sida 47). Dessutom ökar kraven på datorkapacitet, liksom känsligheten för driftstörningar. Här­till kommer betydande komplikationer vid förändringar i den driftsmäs­siga organisationen i form av t ex regionalisering av datordriften.

Mot bakgrund av det anförda och de syften som legat bakom beslutet om delning av driftsystem 1 vill statskontoret från tekniska och ekono­miska utgångspunkter bestämt avråda från att man, med aviseringsbe­hovet mellan FR och IR som motiv, nu för kommande etapper binder sig för den komplicerade tekniska lösning som beskrivs i det remitterade förslaget.

I RRV-modellen förutsätts att varje arbetsdag skall vara inskriv­ningsdag. Om det är denna förutsättning som leder till de beskrivna konsekvenserna, bör man enligt statskontorets mening ompröva förut­sättningen. En möjlig lösning, som diskuterades i propositionen 1973:13 med förslag till lag om inskrivningsregister, (t ex sida 18) synes då vara att inte låta endagsintervallet omfatta fredagar och att utnyttja fredagar­na för registrering i fastighetsregistret. Man får då varje veckoslut till­gängligt för överföringen till IR-systemet, vilket minskar tidspressen och känsligheten för driftstörningar, varefter inskrivningsmyndigheten en­ligt samma modell som gäller för driftsystem I varje måndag kan kon­trollera, komplettera och beordra registrering i IR.

Statskontoret saknar möjlighet att inom den korta tid som stått till buds överblicka alla konsekvenser av den nu beskrivna lösningen. De fördelar som ligger i att varje arbetsdag är inskrivningsdag, t ex en snabb ärendehandläggning och en något så när jämn belastning på ADB-syste­met för IR, synes dock i allt väsentligt kvarstå, samtidigt som man når driftsmässiga fördelar, inte minst genom att man kan samla ihop de små dagliga aviseringsvolymerna till ett bearbetningstillfälle i veckan.

Andra alternativ till endagsintervallet än det nu skisserade diskutera­des också i propositionen 1973:13 och är troligen tänkbara. Under alla förhållanden är det dock enligt statskontorets mening angeläget att man strävar efter en aviseringsmetod som kräver enklast möjliga tekniska lösning, som inte skapar större beroendeförhållanden mellan systemen är nödvändigt och som inte mer än nödvändigt binder förutsättningarna vid den kommande utredningen om regionalisering.

Prop. 1978/79:114

185

5.2    Aviseringen IR - FR

Enligt det remitterade förslaget (sida 6 och 45) skall tomträttsupplåtelse aviseras från IR till FR. Ärendevolymen ärenligt förslaget 2 000 ärenden per år i fullt utbyggda system.

Vidare föreslås att system nu utvecklas som gör det möjligt att maski­nellt frän IR till FR avisera avtalsservitut. Denna avisering, som enligt förslaget inte är automatiserad i driftystem I, sker i dag i detta system genom att uppgifter sänds mellan inskrivningsmyndighet och fastighets­registermyndighet per post. Ärendevolymen anges i fullt utbyggda sy­stem vara 15 000 ärenden per år.

När det gäller avisering av uppgift om tomträtt sägs i bilaga I till det remitterade förslaget (sida 2) att uppgift om tomträtt i FR fordrar särskil­da program för avisering från IR till FR och att det här är en fräga om ambitionsnivå. Aviseringsvolymen är ytterst liten. För den händelse uppgiften anses böra ingå i FR vill statskontoret därför sätta i fråga om det, med hänsyn till den systemutveckling och det systemunderhåll m m som trots detta skulle krävas, finns anledning att utnyttja ett maskinellt förfarande i sammanhanget. Om sådana insatser trots allt anses motive­rade förordar statskontoret enklast möjliga tekniska lösning.

Beträffande avtalsservitut är det svårt att ur det remitterade förslaget med därtill hörande bilagor läsa ut humvida det är en förutsättning i RRV-modellen att uppgift om sådana servitut överhuvudtaget skall ingå i FR. Statskontoret saknar för egen del underlag för en bedömning huruvida detta bör vara fallet. Om uppgiften skall ingå i FR genom maskinell avisering från dator till dator krävs resurser för systemutveck­ling och skapas beroendeförhållanden. Med hänsyn till detta och till den även här begränsade aviseringsvolymen, bör enligt statskontorets me­ning nuvarande rutiner enligt driftsystem I med postförsändelse mellan berörda myndigheter i första hand bibehållas.

Det kan tilläggas att båda de former av aviseringar som berörts nu innebär höjningar av ambitionsnivån jämfört med driftsystem 1 i nuva­rande utformning.

5.3   Terminalåtkomst till FR och IR

Enligt det remitterade förslaget (t ex sida 7 och 50) har som ett grundkrav i arbetet med förslaget gällt att man från en användarterminal skall nå bäde FR-systemet och IR-systemet. Mot denna bakgrund samt på grund av att aviseringar skall ske mellan systemen tilldrar sig enligt förslaget (sida 7) frågorna om terminalnät och möjligheterna att sammankoppla datorer vid skilda anläggningar intresse. Den övervägande delen av arbetet har enligt förslaget (sida 5) bestått i tekniska överväganden i dessa frågor. Av förslaget framgår också att den enligt statskontorets mening tekniskt mycket komplicerade lösning, som diskuteras i avsnitt

Prop. 1978/79:114

186

5, framför allt är betingad av kravet att från en användarterminal nå båda systemen. Såvitt kan utläsas av förslaget synes förslaget dessutom utgä frän att man från valfri terminal skall kunna riå uppgifterna om varje fastighet i riket i FR och IR, oberoende av var fastigheten är belägen, s k riksåtkomst.

Statskontoret är ense med CFD, domstolsverket och lantmäteriverket om att dessa mycket högt ställda krav fömtsätter tekniskt sett komplice­rade samband mellan systemen. Statskontoret är också ense med de tre nämnda myndigheterna om att komplikationerna ökar än mer om kravet på valfrihet när det gäller förläggningen av driften för de skilda systemen samtidigt skall tillgodoses. Olika uttalanden i förslaget (sida 50 och 51) innebär att man i dagsläget inte har någon lösning på problemen.

Det är inte någon tvekan om att det krav på terminalåtkomst som ställts upp i det remitterade förslaget erbjuder externa användare av fastighetsregister - och inskrivningsuppgifter, såsom t ex fastighetsbild­ningsmyndigheter samt banker och andra kreditinrättningar, utomor­dentliga åtkomstmöjligheter jämfört med de nuvarande manuella och mycket ålderdomliga metoderna för fastighetsregistreringen och inskriv­ningsväsendet. Ett av de mest utmärkande och mest betonade dragen i driftsystem 1 är också att genom teknisk integration av register och system åstadkomma sådana åtkomstmöjligheter.

Mot bakgmnd av det nyss anförda är det krav på terminalåtkomst, som ställts upp i det remitterade förslaget och konsekvenserna av detta krav, vid sidan av aviseringsfrågan, den mest betydelsefulla delen i förslaget. Vilka överväganden som ligger bakom kravet redovisas dock inte i förslaget och kan därför inte bli föremål för prövning vid remiss­behandlingen av detta. Denna prövning måste därför ske från de ut­gångspunkter som finns i övrigt.

Den beskrivning av RRV-modellen som finns i propositionen 1977/ 78:15 (sida 31) talar, såvitt kan utläsas, inte alls för den form av bindning­ar mellan skilda ADB-system och den komplicerade systemstruktur som nu diskuterade åtkomstmöjligheter även enligt det remitterade förslaget skulle innebära. Inte heller propositionens innehåll i övrigt, civilutskot­tets utlåtande över propositionen eller regeringens uppdrag till CFD, domstolsverket och lantmäteriverket i de delar som återfinns i förslaget innehåller ens antydningar i sådan riktning. Av uppenbara skäl, som framgår än tydligare av avsnitt 5 i det remitterade förslaget, går de flesta av de mål, som man velat uppnå genom delningen av driftsystem I och som närmare angetts av föredragande departementschefen i propositio­nen 1977/78:15 (sida 47), till spillo vid den lösning som skisserats i det remitterade förslaget.

Oavsett vilken innebörd man anser sig kunna lägga in i RRV-model­len och statsmakternas beslut avstyrker statskontoret från tekniska och ekonomiska utgångspunkter att man vid genomförandet av modellen nu

Prop. 1978/79:114

187

ställer upp kravet på sådan terminalåtkomst som diskuterats. Den tek­niskt mindre avancerade lösning som statskontoret förordar torde, såvitt statskontoret kan bedöma, inte nämnvärt påverka fördelarna av över­gången till ADB för fastighetsregister- och inskrivningsmyndigheterna. För externa användare av registren blir fördelarna ändå, jämfört med nuvarande manuella ordning, betydande.

5.4    Uppgift om ägare m m i FR-systemet (LMVs begäran)

1 avsnitt 

II 

i det remitterade förslaget (sida 142 -148) och i bilaga 2 till förslaget väcks frågan humvida FR-systemet skall tillföras uppgifter om lagfaren ägare, tomträttsinnehavare och inskrivna nyttjanderätter från IR-systemet samt om taxerad ägare från fastighetstaxeringsbanden. Det­ta skall dock, såvitt kan utläsas av sida 4, inte tolkas som något förslag om en sådan utvidgning av FR. Såsom anges i förslaget ligger denna fråga också utom ramen för den av riksdagen beslutade RRV-modellen.

Innebörden av förslaget synes vara att man, främst för att uppnå fördelar inom lantmäteriverksamheten, skall bygga upp ett FR- system som innehåller så gott som all information i IR-systemet utom penning­inteckningar och anteckningar. Såsom anges i förslaget (sida 148) skulle dubbellagringen av uppgifter öka väsentligt jämfört med RRV-model­len. Siffran en miljard tecken anges. I nu före varande sammanhang betonas dock att kostnaderna för dubbellagring är relativt låga och att dubbellagring i och för sig inte medför några tekniska komplikationer. Statskontoret delar denna uppfattning och ansluter sig även till uttalan­det i förslaget att den komplexitet som uppträder vid dubbellagring nästan alltid hänför sig till problemen med aviseringarna.

Statskontoret vill errinra om att fastighetsdataprojektet hittills varit ett av de mest komplicerade ADB-projekt som diskuterats inom statsför­valtningen. Inte minst den tid och de kostnader som redan lagts ned i projektet visar detta. Huvudsyftet med riksdagens beslut våren 1978 att genomföra ett ADB-system för fastighetsregistreringen och ett för in­skrivningsväsendet var att minska komplexiteten. Statskontoret instäm­mer i de överväganden som ligger till grund för beslutet. Beslutet är enligt statskontorets mening väl ägnat att leda till ett sådant resultat. Om fördelarna skall uppnås är det dock av avgörande betydelse att de skilda ADBsystemen inte byggs upp på sådant sätt att man på nytt skapar de problem som man strävat efter att komma ifrån.

Det är i och för sig naturligt att man önskar uppnå största möjliga positiva effekt av en övergång till ADB inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet. Erfarenheterna har dock här, som på motsva­rande sätt inom flera andra områden, visat att det inte är praktiskt möjligt att inom rimlig tid och till rimliga kostnader gå över från mycket ålderdomliga arbetsmetoder till det teoretiskt sett mest rationella utnytt-

14 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 114   Bilaga 2

Prop. 1978/79:114

188

jandet av ADB-tekniken för alla som berörs av fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet, som man i och för sig kan skissera upp.

Man måste i stället, särskilt inom fastighetsdataprojektet som har samband med en mängd olika områden vid sidan av registermyndighe­ternas verksamhet, t ex fastighetsbildning, folkbokföring och fastighets­beskattning, kreditgivning, försäkring, miljö- och naturvård, olika kom­munala verksamheter och samhällsplanering, bestämma sig för ett lägre och mera realistiskt mål. En sådan tankegång måste också ha legat bakom beslutet om RRV-modellen. Målet för denna modell måste vara att inom ramen för de två ADB- systemen - som redan i och för sig tekniskt sett är avancerade system - åstadkomma rationella arbetsmeto­der inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet, vilket i sin tur ger olika positiva effekter även för andra berörda verksamhetsområ­den. Exempel på sådana effekter är en jämfört med tidigare mycket snabb ärendehandläggning vid inskrivningsmyndigheterna och mycket goda åtkomstmöjligheter till innehållet i vart och ett av registren genom terminal. Som ytterligare ett exempel kan nämnas de helt nya möjlighe­ter för samhällsplaneringen som en övergång till ADB innebär, alldeles oavsett hur de tekniska systemen konstrueras.

Om man inte håller fast vid det nu beskrivna målet under i princip hela genomförandet av den mycket komplicerade reform, som övergången till ADB här innebär, talar betydande erfarenhet för att man riskerar komplikationer av olika slag som är ytterst svåra att överblicka och förutse konsekvenserna av. Man kommer med säkerhet under hela ge­nomförandetiden att mötas av olika nya förslag om ändringar och tillägg i syfte att öka rationaliteten. Sådana förslag bör dock enligt statskonto­rets mening hänföras till en etapp som måste anstå till dess den grund­läggande ADB-reformen genomförts. Man brukar i dessa sammanhang tala om en fryspunkt, efter vilken inga ändringar tillåts påverka genom­förandet av en beslutad reform. Enligt statskontorets mening har denna fryspunkt med rätta redan fastställts. Om detta inte är riktigt bör det ske nu.

I det remitterade förslaget (sida 147) läggs tekniska aspekter på lant­mäteriverkets begäran om ägaruppgifter m m i FR. I förslaget framhålls att en utökad automatisk överföring från IR-systemet till FR-systemet inte innebär något principiellt nytt. Kontaktvägarna mellan systemen måste enligt dessa uttalanden vara etablerade redan genom att informa­tion skall kunna nås från det ena i det andra systemet och genom den omfattande avisering som under alla förhållanden måste ske.

Enligt statskontorets mening bör man, av skäl som utvecklats i det föregående, överhuvudtaget sträva efter att begränsa det beroende­förhållande och de tekniska komplikationer som avisering mellan olika ADB-system alltid innebär. Bl a mot denna bakgrund har statskontoret avstyrkt att man ökar aviseringsvolymen jämfört med driftsystem I och

Prop. 1978/79:114

189

alltså nu skapar avancerade maskinella aviseringsrutiner från IR-till FR-systemet. Likaså har statskontoret avrått från den form av termina­låtkomst som skisserats i förslaget. Vad som återstår, om statskontorets mening godtas, är aviseringen från FR till IR av ändringar i fastighets­indelningen, dvs en förhållandevis renodlad aviseringsrutin, som i vart fall räknat i antal ärenden inte kan sägas vara särskilt omfattande. Det är tydligt att en sådan ordning mer knyter an till RRV-modellen än ett i olika hänseenden utvidgat aviseringsförfarande.

Det bör framhållas att den nu diskuterade aviseringsmtinen från IR till FR är betydligt mer omfattande, både när det gäller ärendevolymen och teckenvolymen, än de aviseringar man i övrigt diskuterat i det remitterade förslaget. Från denna utgångspunkt förefaller resursbehovet och kostnaderna för att genomföra lantmäteriverkets begäran alltför lågt beräknade i förslaget (sida 148). Om denna begäran tillgodoses skapas dessutom ökade bindningar och beroendeförhållanden som man särskilt måste ta hänsyn till och som inte minst begränsar valfriheten vid över­vägandena av den slutliga strukturen för FR- respektive för IR-systemet. Ju fler bindningar man skapar mellan systemen desto mer begränsar man handlingsfriheten vid dessa överväganden.

Under hänvisning till det anförda avstyrker statskontoret förslaget om att uppgifter om ägare m m i IR-systemet införs i FR-systemet.

Frågan om registreringen av uppgift om taxerad ägare och andra taxeringsuppgifter m m behandlas i det följande.

6    Registerinnehållet i övrigt i FR och IR

Enligt det remitterade förslaget (sida 4) ges i bilaga I till förslaget relativt ingående anvisningar i innehållsfrågor. På en del punkter ges dock utrymme för vidare överväganden. Enligt bilaga I (sida 2 och 3) gäller detta i fråga om det nya FR-systemet i huvudsak kvartersregister och adressregister, uppgift om tomträtt och GA-registret. I fråga om det nya IR-systemet gäller enligt bilaga 1 (sida 5) att IR bör innehålla samma uppgifter som IR i driftsystem 1. Beträffande taxeringsuppgifter uttalas i bilagan (sida 7) att det är önskvärt att taxeringsuppgifterna eller vissa av dem ingår också i FR samt att man kan ta till utgångspunkt att ägamppgifter inte behöver redovisas i FR.

Vad först gäller kvartersregister har registret enligt förslaget (sida 34) ännu inte utvecklats. Kvartersregistret behöver därför enligt förslaget inte behandlas i nu aktuellt sammanhang. När detta register i stället bör tas upp till behandling framgår inte. Såsom utvecklats i det föregående bör man emellertid enligt statskontorets mening nu så långt möjligt ta ställning till alla frågor rörande FR och IR, som inte hänskjutits till utredning i särskild ordning och därefter följa den linje som bestämts. Med hänsyn till den mycket långa genomförandetiden kommer man

Prop. 1978/79:114

190

i '.

ändå att få ett omfattande systemunderhåll, bl a på grund av att de administrativa verksamheter ADB-systemen skall betjäna med största sannolikhet kommer att förändras i olika hänseenden under den kom­mande tioårsperioden.

Man bör därför enligt statskontorets synsätt nu bestämma om kvar­tersregistret skall ingå i FR eller inte. Statskontoret kan inte närmare bedöma behovet av ett sådant register på grundval av det remitterade förslaget. Den omständigheten att registret i dag inte ingår i driftsystem I torde dock tala för att behovet är mindre uttalat än när det gäller övriga register som skall ingå i FR. Med hänsyn härtill och till att tillgängliga resurser för systemutveckling och systemunderhåll med stor sannolikhet ändå kommer att bli hårt utnyttjade, ligger det enligt statskontorets mening närmast till hands att nu bestämma att kvartersregister inte skall ingå i FR.

Adressregistret har enligt förslaget (sida 37) nu utvecklats och tagits i drift inom drifsystem

I. 

Möjligheten att söka fastighetsregisteruppgifter med ledning av fastighetens adress bör enligt förslaget bibehållas i FR-registret. Behovet av adressregistret eller hur detta är närmare utfor­mat berörs inte i förslaget i vidare mån än vad som framgår av sida 59. För statskontorets vidkommande saknas därför underlag för ett ställ­ningstagande rörande registret.

Beträffande uppgift om tomträtt i FR har statskontoret i det före­gående avstyrkt att uppgiften, om den bedöms böra ingå i FR, aviseras maskinellt mellan IR och FR. Statskontoret kan inte heller här ta ställ­ning till behovet. Om detta anses motivera att uppgiften registreras i FR synes aviseringen från IR till FR kunna ske per post, på samma sätt som andra aviseringar mellan berörda myndigheter vilka i driftsystem I inte ordnats genom ADB-systemen.

GA-registret, som berörs på sida 33 i förslaget, föranleder inte några synpunkter från statskontorets sida.

Enligt förslaget (sida 35) skall kod för beskattningsnatur, taxerings­värde och i förekommande fall byggnadsvärde samt tätortskod och typkod ingå i FR-systemet och vara tillgängliga från terminal. Avisering-ens omfattning enligt förslaget redovisas närmare på sida 62. Statskon­toret kan inte heller här närmare bedöma behovet av den föreslagna registreringen ställt i relation till resursinsatser m m. Statskontoret vill dock peka på att det här rör sig om en betydande registervolym och, särskilt efter allmän fastighetstaxering, även om en betydande avise-ringsvolym. Det är alltså inte fråga om någon mer eller mindre obetydlig dei i FR- systemet. Statskontoret utgår därför från att uppgifterna inte införs med mindre behovet av uppgifterna bedöms vara så betydande atl det klart motiverar de resursinsatser och kostnader som krävs. Underlag för en sådan bedömning saknas i förslaget.

Enligt förslaget (sida 62) förändras systemet för omhändertagande av

Prop. 1978/79:114

191

avisering inte på grund av delning i skilda system för FR och IR. Om förändringar behövs i övrigt och vilka dessa i så fall är framgår inte. Framtida systemändring kan enligt förslaget dock bli nödvändig på gmnd av förändringar i systemet för folkbokföring och beskattning. Om man för att tillgodose förslaget nu måste göra mera betydande insatser för systemutveckling, talar det sist nämnda uttalandet för att man efter kort tid måste göra om i vart fall en del av detta arbete. Någon uppskatt­ning av den resursinsats som skulle krävas finns inte i förslaget.

Statskontoret kan under hänvisning till det anförda inte, på det under­lag som finns i det remitterade förslaget, bedöma om taxeringsuppgifter m m bör ingå i FR-systemet.

7    Möjligheter till regionalisering

Enligt det remitterade förslaget (sida 52) skapar drift av FR och IR vid skilda datacentraler eller en regionalisering var för sig olika problem som inte alla kan belysas utan noggrann analys. Innebörden av vad som sägs i uppdraget (sida 

I) 

i denna del är också att genom särskild utredning pröva sådana lösningar.

I förslaget utgår man från att förbindelse mellan datacentralerna via linjenätet blir nödvändig oavsett formerna för en regionalisering. Detta torde också vara riktigt med de förutsättningar för terminalåtkomst till registerinnehållet i både FR och IR som lagts fast i förslaget. Därmed uppstår också, särskilt vid olikformad regionalisering, sambandspro­blem och beroendeförhållanden som vid en närmare analys förmodligen visar sig vara både tekniskt och underhållsmässigt ytterst komplicerade. Erfarenheter av sådana stmkturer saknas såvitt statskontoret känner till i dag i Sverige.

I det remitterade förslaget (sida 52) pekar man särskilt på sam­ordningsproblem i vad avser systemunderhåll och vidareutveckling av systemen. När det gäller olika regionaliseringsalternativ bör dock enligt hittillsvarande erfarenheter systemunderhåll och vidareutveckling ske centralt, bl a i syfte att eliminera risker för samordningsproblem och olikheter mellan systemen.

Statskontoret vill hämtöver peka på att möjligheterna till regionalise­ring av RRV-modellen, enligt de diskussioner som hittills förts, i viss mån begränsas av tekniska och ekonomiska skäl med hänsyn till förut­sättningen att RRV-modellen skall bygga på en utbrytning ur driftsystem 1. Enligt dessa diskussioner kan det vara rimligt att överväga fier regioner för IR än för FR. Det torde dock inte i RRV-modellen kunna bli fråga om mer än ett fåtal regioner. Ett liknande resonemang återfinns i det remitterade förslaget (sida 53).

Prop. 1978/79:114

192

8    Maskin- och leverantörsberoende

Enligt det remitterade förslaget (sida 5) ställer de skilda systemen för FR och IR samma krav som driftsystem 1 vad gäller sådana frågor som val av maskintyp för datoranläggningen och val av styrsystem för databas­administration m m. Denna bundenhet vid viss maskintyp m m kvarstår enligt förslaget även om systemen senare tänks delade på skilda datacen­traler eller regionaliseras. Bundenheten till IBMs nuvarande 370-serie eller med denna typ kompatibla datorer samt till styrsystemet AROS-ROSAM tas också upp på sida 39 samt på sidorna 80 och 81 i förslaget.

Det remitterade förslaget innebär inte bara att man för lång tid är hänvisad till datorer av den typ som nu används eller med denna typ kompatibla datorer. Liknande bindningar förutsätts, såvitt kan utläsas ur förslaget (sida 50), också till AROS-ROSAM, som tagits fram på enskilt initiativ av annan än maskinleverantören. Det förutsätts enligt förslaget att leverantören av AROS-ROSAM skall utföra det utveck­lingsarbete som behövs för att möjliggöra den dator till dator-förbindel­se som man tänkt sig enligt förslaget. För den systemlösning som före­slagits - och som tekniskt sett är mycket avancerad - är man alltså i avsevärd grad beroende av att detta arbete också visar sig kunna genom­föras med avsett resultat.

Med de förutsättningar som nu gäller får enligt statskontorets mening godtas att man under den första etappen av reformen binder sig vid en viss bestämd typ av datorer. Detta är också innebörden av statsmakter­nas beslut. Den tekniska utvecklingen kommer emellertid sannolikt att gå mycket snabbt också under den närmaste tioårsperioden. Man kan utgå från att dagens datorer och styrsystem om tio år kommer att te sig nära nog lika ålderdomliga som de produkter, vilka utnyttjades i slutet av 1960-talet.

Mot denna bakgmnd kan man inte nu med rimlig grad av säkerhet överblicka vilka datorer och styrsystem m m som kommer att vara aktuella för FR- och IR-systemen omkring år 1990. Inom ramen för de fömtsättningar som gäller för RRV-modellen måste man därför så långt möjligt söka begränsa bindningarna till dagens teknik. Ett sätt att tillgo­dose detta krav är att, såsom riksdagen beslutat, genomföra reformen i etapper. Ett annat - och enligt statskontorets mening lika viktigt - sätt är att, såsom förordats i det föregående, inte skapa flera bindningar och beroendeförhållanden mellan de skilda systemen än nödvändigt.

Med hänsyn till det anförda bör man inte nu fatta beslut om datorer och styrsystem för längre tid än den första etappen innebär. Ytterligare ett skäl till detta är att fömtsättningama för regionalisering i annat fall begränsas avsevärt. Den särskilda utredning som skall dra upp riktlinjer­na för kommande etapper bör därför enligt statskontorets mening få i uppdrag att också lägga fram förslag rörande datorer och styrsystem för nästa etapp, som sannolikt också måste begränsas till de närmaste fyra

Prop. 1978/79:114

193

eller fem åren efter 1982. Ett viktigt underlag bör därvid vara de erfaren­heter av reformgenomförandet som kan dras under den första etappen. Till dess frågan i denna ordning utretts närmare bör man i oförändrade former utnyttja det datorfabrikat och det styrsystem som man nu har tillgång till och som enligt förslaget tillgodoser behovet under etappen.

Vid en sådan utredning som statskontoret nu förordat kan också finnas anledning att pröva närmare i vad mån man inom ramen för RRV-modellen kan och bör ta hänsyn till den omständigheten att ett särskilt FR-system egentligen ställer andra krav på datorkapacitet och styrsystem än ett särskilt IR-system, med dess avsevärt högre transak­tionsvolymer och känslighet för driftstörningar. Det kan också finnas anledning att närmare pröva i vad mån det planerade allmänna datanä­tet, som man hittills inte har några praktiska erfarenheter av, kan ha betydelse för fastighetsdataprojektet.

9    Kostnadsberäkningar

I avsnitt 9 i det remitterade förslaget (sida 95 -114) finns kostnadsberäk­ningar. Statskontoret vill i denna del inledningsvis framhålla att total­kostnaderna för projektet för den första etappen beräknats till 135 mil­joner kronor i 1976 års penningvärde. För denna kostnad skall enligt statsmakternas riktlinjer skilda ADB-system för FR och IR utvecklas, 600 000 fastigheter föras över till de nya systemen och DAFAs datoran­läggning i Gävle utnyttjas. Statskontoret utgår från att resursbehovet och kostnaderna för systemutveckling och därmed jämförbara kostnader under etappen blir avsevärt lägre än beräkningarna i förslaget (sida 92 och 93 samt 109 och 110) om de ändringar jämfört med det remitterade förslaget, som statskontoret i det föregående förordat, godtas.

Beräkningar om kostnaderna fram till budgetårsskiftet 1981/82 har alltså redan gjorts och lämnats utan erinran av riksdagen. Det ytterligare beslutsunderlag i form av kalkyler, som behövs för den första etappen, torde därför främst gälla fördelningen av beräknade kostnader på re­spektive budgetår.

1 det remitterade förslaget (sida 105 -108) redovisas kalkyler som om­fattar genomförandet av skilda FR- och IR-system i hela landet. Under­laget för kalkyler avseende senare tidpunkt än budgetårsskiftet 1981/82 är emellertid för närvarande osäkert. Sålunda påverkas underlaget i betydande grad av vilket beslut man nu fattar om den närmare innebör­den av RRV-modellen. Godtas statskontorets uppfattning om innebör­den innebär det andra förutsättningar för kalkylerna än de som man utgått från i det remitterade förslaget. Nya kalkyler måste då göras för de etapper som skall följa efter den första etappen. Härutöver beror förutsättningarna för sådana kalkyler också i hög grad på resultatet av

Prop. 1978/79:114

194

det ytterligare utredningsarbete om kommande etapper, som enligt stats­makternas beslut skall göras i särskild ordning.

Med hänsyn till det anförda kan totalkostnaderna för tiden efter den första etappen, inte nu beräknas med någon större grad av säkerhet. De totalkalkyler som redovisas i det remitterade förslaget måste därför bedömas med stor försiktighet.

Personalföreningarna vid CFD har i den skrivelse, som inleder det remitterade förslaget (sida 3), jämfört totalkostnaderna för två skilda system enligt riksdagens beslut med driftsystem 

I. 

Dessa beräkningar anger ökade driftskostnader för de delade systemen med cirka 33,8 miljoner kronor under en tioårsperiod, ökade utvecklingskostnader med 21,6 miljoner kronor, kostnader för försenat reformgenomförande med 130 miljoner kronor och ökade kostnader för eventuellt delad drift på skilda datacentraler med cirka 80 miljoner kronor. Något underlag för beräkningarna redovisas inte.

Såsom statskontoret nyss berört saknas för närvarande underlag för något så när säkra kalkyler om totalkostnaderna för FR- och IR-syste­men när det gäller tidpunkten efter budgelårsskiftet 1981/82. De total­kostnader som nu kan beräknas är sådana som inte är betingade av ADB-systemens slutliga utformning, t ex kostnaderna för registerom­läggningen. Redan med hänsyn härtill är det enligt statskontorets me­ning svårt att uttala sig om riktigheten av de beräkningar som redovisas i skrivelsen från personalföreningarna.

Vid en bedömning av dessa beräkningar måste man således beakta att det för närvarande inte föreligger något slutligt ställningstagande till hur de skilda FR- och IR-systemen skall vara utformade. Man måste dess­utom beakta att driftsystem I enligt statsmakternas tidigare beslut är avsett för högst en tredjedel av landets fastighetsbestånd. Verksamheten har hittills varit begränsad till ett län, som omfattar endast cirka tre procent av landets fastighetsbestånd. Driften har skett under speciellt gynnsamma betingelser i den meningen, att datorresurser och CFDs personella resurser under flera år nästan helt kunnat koncentreras till länet.

Det finns av naturliga skäl när det gäller driftsystem 1 inte något ställningstagande till hur detta system bör vara utformat såsom ett riks­omfattande system. Man kan därför inte med säkerhet bedöma hur omfattande systemutvecklingsarbete som behövs för att utveckla drift­system I till ett system för hela landet. Såvitt kan utläsas av det nu remitterade förslaget (sida 68 och 74) skulle resursinsatser bl a behöva sättas in för att utveckla ett helt nytt reskontrasystem. Andra oklarheter beträffande ett riksomfattande driftsystem I gäller registerinnehållet, t ex om kvartersregister skall ingå, om datordriften skall ske centralt eller vara regionaliserad och om man i det senare fallet skall ha förbindelse dator till dator eller på annat sätt mellan regionerna.

Prop. 1978/79:114

195

Också med hänsyn till det nu anförda går det enligt statskontorets mening inte att med rimlig grad av säkerhet göra en sådan jämförelse mellan kostnaderna för driftsystem I och skilda ADB-system för FR och IR som redovisats i skrivelsen. Statskontoret kan därför inte godta dessa beräkningar.

Jämförelser mellan kostnader för driftsystem I och kostnader för två skilda ADB-system finns också på flera ställen i det remitterade förslaget (t ex sida 10). Av samma skäl som nämnts nyss kan man enligt statskon­torets mening inte heller dra några säkra slutsatser av dessa jämförelser.

Hämtöver vill statskontoret anföra följande när det gäller kalkylerna i det remitterade förslaget.

Kalkylerna är avsedda att visa kostnaderna för RRV-modellen. Det hade enligt statskontorets mening därför varit naturligt att göra särskilda kalkyler för FR-systemet respektive för IR-systemet, inte minst med tanke på den kommande utredningen om förutsättningarna för en fristå­ende regionalisering var för sig.

Utöver de cirka 75 fast anställda personer som nu finns vid CFD mäste enligt det remitterade förslaget (sida 109) ytterligare tio personer snarast anställas. Därutöver krävs för de närmaste två åren konsultinsatser till en kostnad av 3,6 miljoner kronor. Statskontoret utgår, som nämnts förut, från att detta resursbehov har sin grund i det remitterade förslaget och från att resursbehovet minskar avsevärt om RRV-modellen i stället utvecklas på det sätt som statskontoret föreslagit.

Såvitt kan utläsas innefattar kalkylerna åtgärder som enligt det remit­terade förslaget måste vidtas oberoende av delningen i ett FR-system och ett IR-system eller som innebär en ren vidareutveckling jämfört med driftsystem 

I. 

Sådana ätgärder synes i huvudsak vara utformningen av ett helt nytt reskontrasystem (sida 68 och 74), maskinell avisering från IR till FR av tomträttsupplåtelse och avtalsservitut (sida 68 och 69), maskinell avisering till RRV om sökta lagfarter (sida 69), nytt system för avisering av taxeringsuppgifter till IR (sida 69) samt revidering av systemlös­ningen i driftsystem 1 för avisering från länsstyrelse av förändring i ägaruppgifter.

På samma sätt som det borde ligga närmast till hands att vid kost­nadsberäkningen ta hänsyn till att FR- och IR-systemen är två skilda system borde det vara naturligt att även behandla kostnaderna för sy­stem för tillämpningar inom samhällsplaneringen som ett särskilt pro­jekt.

Såsom intäkt har man i kalkylerna redovisat intäkter av frågor från presentationsterminaler men inte, såsom i promemoria 36:5, kostnader­na för det s k nollalternativet eller andra intäkter.

Med hänsyn till den förut redovisade osäkerheten när det gäller un­derlaget för kalkylerna och till vad som anförts i övrigt rörande dessa

Prop. 1978/79:114

196

anser sig statskontoret inte närmare böra ta ställning till innehållet i kalkylerna.

10 Författningsförslaget

I avsnitt 10 i det remitterade förslaget (sida 115 -141) finns förslag till författningsändringar. Statskontoret har inte gjort någon närmare ge­nomgång av förslaget i denna del. Med hänsyn till att FR- och IR-syste­men enligt RRV-modellen är två skilda system ligger det dock närmast till hands att även arbeta ut helt skilda författningar för respektive system. Detta torde dels öka överskådligheten, dels underlätta ändringar som med säkerhet blir aktuella under den långa genomförandetiden.

11 Reservrutiner

Erfarenheterna från de första driftsåren av stora terminalsystem visar att dataregistren ofta inte är åtkomliga i erforderlig utsträckning pä grund av olika felaktigheter och att reservrutiner därför måste utvecklas och trimmas in till driftstarten av terminalsystem. Statskontoret har i tidigare yttranden angående fastighetsdataprojektet pekat på detta. Avbrott i driftsystemet är speciellt känsligt när det gäller IR-systemet. Frågan om reservrutiner berörs inte i det nu remitterade förslaget. Statskontoret vill därför på nytt särskilt peka på behovet och betydelsen av sådana rutiner.

12    Sammanfattning

Statskontoret har, såsom angetts i det föregående, inte anledning till erinran mot att i driftsystem I utprovade handläggningsrutiner för fastig­hetsregister- och inskrivningsmyndigheterna används även i de skilda systemen för FR och IR och att utprovat system för registeromläggning­en används efter mindre justeringar i systemets avslutande programde­lar. Statskontoret har inte heller anledning till erinran mot att man, när det gäller aviseringen från FR till IR om ändringar i fastighetsindelning­en, inför ett fristående gränssnitt mellan systemen eller att driftloggen i FR-systemet utnyttjas för att fånga upp aviseringsuppgifterna.

När det gäller det remitterade förslaget i övriga delar anser statskon­toret, till skillnad mot vad som angetts i förslaget, att utvecklingen av RRV-modellen bör grundas på följande förutsättningar.

Kontakten mellan FR och IR för att överföra aviseringsuppgifterna bör inte utformas så att de datorer, som kan komma att utnyttjas för FR respektive för IR i senare etapper, måste vara sammankopplade. Om en förutsättning för detta är att man inte helt kan genomföra kravet på daglig inskrivningsdag bör detta krav modifieras. Om uppgift om tom­trättsupplåtelse och avtalsservitut skall ingå i FR-systemet bör avisering­en mellan IR och FR inte bygga på förbindelse dator till dator. FR-sy-

Prop. 1978/79:114

197

stemet bör inte utökas med ägaruppgifter m m från IR-systemet.

Gmndkravet i det remitterade förslaget att man från samma använ­darterminal skall nå både FR-systemet och IR-systemet bör frängås, liksom kravet på s k riksåtkomst.

Stmkturen av FR- respektive av IR-systemet för etapp 2 och senare etapper bör beslutas efter särskild utredning. Arbetet under etapp 1 bör därför genomföras så, att lämplig struktur för FR kan prövas i princip utan att hänsyn måste tas till IR och vice versa.

Man bör nu bestämma om kvartersregister och adressregister skall ingå i FR eller inte. Vid bedömningen av om taxeringsuppgifter m m skall ingå i FR bör behovet vägas mot kravet på resursinsatser och kostnader. Även behovet av systemändringar på grund av det nya syste­met för folkbokföring och beskattning bör beaktas.

Under etapp I bör nuvarande datortyp och styrsystem användas oför­ändrade. Man bör nu inte binda sig för typ av datorer och styrsystem under etapp 2 och senare. Denna fråga bör utredas särskilt.

Reservmtiner bör arbetas ut.

Nya kalkyler för etapp 2 och senare etapper bör upprättas. Kalkylerna bör redovisa FR respektive IR och system för samhällsplaneringen var för sig. De bör inte bara redovisa kostnader utan även beräknade intäk­ter.

Skilda författningar bör arbetas ut för FR respektive för IR.

Prop. 1978/79:114

198

5 Datamaskincentralen för administrativ databehand­ling (DAFA)

DAFA utgår i sitt yttrande från att man under etapp 1 till 1 juli 1982 utvecklar den s. k. RRV-modellen, som innebär skilda ADB-system för FR och IR, och att driften av RRV-modellen, liksom tills vidare av driftsystem I, sker vid DAFAs anläggning i Gävle.

Teknisk samordning

Såvitt DAFA kan finna innebär det remitterade förslaget hård bindning mellan de två delsystemen. Från systemteknisk utgångspunkt innebär de föreslagna delsystemen ett enda system, även om driften av detta system kan ske i en eller fiera datoranläggningar, medan RRV-modellen förut­sätter två skilda system.

Om nuvarande regler beträffande inskrivningsdagar m. m. omöjliggör enklare lösningar får man enligt DAFAs mening ompröva dessa regler om man vill skapa fömtsättningar för ett uppdelat system. Enligt DAFAs mening borde det dock vara möjligt att även inom ramen för endagsin­tervallet skapa ett system som överensstämmer med RRV-modellen genom att använda off-line-telekommunikation i stället för dator-dator­förbindelse.

Terminalutnyttjande

Såvitt DAFA kan utläsa av förslaget innebär detta att man från alla terminaler som ingår i systemen skall kunna nå uppgifter om alla fastig­heter i FR och IR.

En sådan lösning ställer mycket höga krav på utformningen av syste­met. DAFA anser därför att denna lösning bör anstå inom ramen för IR och FR-systemet. DAFA vill samtidigt erinra om att utbyggnaden av det allmänna datanätet med största sannolikhet på sikt kommer att innebära tekniska fömtsättningar för uppkoppling till valfritt register.

Maskin- och programvara

Nuvarande system använder databas/datakommunikationssystem (DB/DC) AROS/ROSAM. DAFA har tidigare redovisat sin syn i denna fråga och anser fortfarande att programvara av denna typ skall tillhan­dahållas av den organisation som har ansvaret för datordriften.

Med hänsyn till de fömtsättningar som nu gäller får dock accepteras att man under etapp I använder nuvarande DB/DC-system. Under denna tid bör man inte heller göra några förändringar i maskinutrust­ning som ställer nya krav på applikationsprogramvaran.

Det är dock självfallet av största vikt att man under hela etappen I kan garantera tillräcklig tillgänglighet och datasäkerhet. Erfarenheterna av nuvarande datorutmstning i Gävle är här inte positiva.

Dessutom medger den nuvarande datorutrustningen inte rationellt

Prop. 1978/79:114

199

programmeringsarbete i form av s. k. interaktiv programmering, som blir mer och mer vanligt förekommande. Här finns enligt DAFAs me­ning betydande rationaliseringsvinster att hämta. Enligt gjorda erfaren­heter kan programmeringseffektiviteten öka med cirka 30 procent. Detta skulle således innebära en avsevärd reducering av det resursbehov på ca 50 manår som redovisas i systemförslaget och minska behovet av ytter­ligare personal.

Bl. a. mot bakgrund av det nu anförda har DAFA tidigare vid två tillfällen förordat ett utbyte av nuvarande datorutrustning i Gävle.

DAFA refererar i detta sammanhang till tidigare skrivelser i frågan, vilka bifogas'.

Enligt DAFAs uppfattning bör det fortsatta utredningsarbetet bedri­vas så att det nya systemet inte mer än nödvändigt låses till nuvarande teknisk nivå, vilken i allt väsentligt baserar sig på lösningar utvecklade under 1960-talet.

Det föreliggande förslaget synes innebära en stark bindning till såväl nuvarande datortyp som leverantör av DB/DC-system. Med häsyn till den mycket snabba tekniska utvecklingen torde detta vara olämpligt.

Kostnadsberäkningar

Enligt DAFAs uppfattning har gjorda kostnadsberäkningar inte genom­förts med hänsynstagande till den förändrade relationen mellan maskin-och personalkostnader i form av ökade personalkostnader och förbätt­rade pris/prestanda-relationer för datorutrustning, som kännetecknas av den senaste tidens utveckling och som med största säkerhet kan antas fortsätta i minst samma takt.

Detta förhällande understryker ytterligare vikten av att man för fram­tiden väljer lösningar som syftar till att minimera personalkostnaden snarare än maskinkostnaden. Dessutom torde ett delat system med de ändringar som DAFA ovan förordat avsevärt minska utvecklingskost­naderna.

Övriga synpunkter

Det är väsentligt att innebörden av RRV-modellen snarast så långt

möjligt fastställs så att alla berörda parter ges möjlighet till nödvändig

planering.

Statsmakternas beslut innebär att DAFAs anläggning i Gävle under den första etappen utnyttjas för både FR och IR. DAFA anser att det från tekniska, ekonomiska och driftmässiga synpunkter är mest ratio­nellt att utnyttja servicebyrå under hela genomförandetiden. Man får då större möjlighet att anpassa driften till de nya tekniska förutsättningar som med hänsyn till den långa genomförandetiden med stor sannolikhet kommer att bli aktuella.

' Här utelämnade.

Prop. 1978/79:114

200

6    Riksrevisionsverket

Med hänvisning till den korta remisstiden och ärendets omfattning har verket varit nödsakat att begränsa yttrandet till de delar av systemförsla­gen som har avgörande betydelse för ett principiellt ställningstagande.

RRVs yttrande över fastighetsdatakommitténs (FA DA K) betänkande I sitt yttrande över FADAKs betänkande "Fastighetsdata" (SOU 1976:56) föreslog RRV en principiell uppdelning av fastighetsregistre­ringen och inskrivningsväsendet i två skilda system i stället fördel under utveckling varande driftsystemet (ds 1) som präglas av hög teknisk ambitionsnivå, stor komplexitet och synnerligen omfattande resurskrav.

Grundtanken som RRV förde fram var att skapa två individuella system, dels anpassade till resp. administrativ verksamhet, dels till de förutsättningar och prioriteringar som sammanlagt och lokalt kunde skapas. De båda systemen fastighetsregister (FR) och inskrivningsregis­ter (IR) skulle sedan var för sig kunna utvecklas vidare, fä olika tekniska ambitionsnivåer i sin tur anpassade till olika resurser, skilda krav på användning och olika krav på bearbetningstider m m. Det nödvändiga informationsutbytet mellan de båda systemen skulle lösas på enklaste datatekniska sätt för att skapa en systemtekniskt låg komplexitet vilket minskar riskerna för långsiktiga bindningar i regelverk och administra­tion. Vidare skulle en delning av ds I skapa nya förutsättningar för bl. a. en kortare installationstid och till ett naturligt systemägarskap, dvs. där lantmäteriverket (LMV) och domstolsverket (DV) utan behov av tredje part skulle ta ansvaret för utveckling och drift av system, något som naturligen ligger inom verkens resp. ansvarsområden.

RRV framhöll också i sitt yttrande, i motsats till FADAKs uppfatt­ning, att man borde överväga att införa de båda systemen samtidigt. Detta skulle medge att rationaliseringsvinsterna, som finns att hämta framför allt inom inskrivningsväsendet, kombinerades med stora behov av förbättringar inom fastighetsregistreringen.

Riksdagens beslut

Riksdagen fattade 1978-02-15 beslut om ändrade riktlinjer för fastighets­dataverksamheten (rskr 1977/78:134). Enligt de nya riktlinjerna skulle en första etapp, som omfattar tiden t. o. m. budgetåret 1981/82, skilda ADB-system för FR och IR skapas genom en utbrytning av dessa båda delar ur ds 1 (den s. k. RRV-modellen). Riksdagens beslut grundade sig på proposition 1977/78:15 samt på civilutskottets betänkande 1977/ 78:5.

Regeringens uppdrag

Regeringen uppdrog 1978-03-30 åt centralnämnden för fastighetsdata

Prop. 1978/79:114

201

(CFD), DV och LMV att skyndsamt och senast 1978-12-31 lämna förslag till skilda system för FR och IR under den första etappen i enlighet med de ändrade riktlinjerna.

Statsmaktemas ställningstagande

Sammanfattat innebär statsmakternas ställningstagande, såsom RRV tolkar det, en enklare men samtidig datorisering av fastighetsregistret och inskrivningsväsendet. Med tanke på de stora resurser som ds 1 hittills krävt synes statsmakternas intentioner dock dessutom vara att så stora delar som möjligt av det redan gjorda utvecklingsarbetet i ds I bör tas tillvara. Detta leder till svåra avvägningsproblem. Å ena sidan har ds 1 en hög komplexitet, är behäftad med höga kostnader, har en lång installationstid och därmed en hög investeringsrisk. Å andra sidan kan konstateras att avsevärda resurser, tid och utredningsarbete lagts ner på fastighetsdataprojektet vilka till del skulle vara förlorade vid en annan inriktning/teknisk lösning på projektet.

Systemförslagen

1 sin rapport 1978-12-18 redovisar CFD, DV och LMV det utrednings­arbete som har utförts på regeringens uppdrag. Systemförslagen har inte kostnadsberäknats vart för sig, vilket försvårar möjligheterna att analy­sera varje systems kostnadskonsekvenser. Eftersom rapporten koncen­trerats till rent ADB-tekniska konsekvenser framgår inte vad delningen betyder när det gäller eventuella intäkter i form av handlingsfrihet, rationaliseringsvinster, minskad sårbarhet m. m. Detta ger systemförsla­gen ett begränsat värde från beslutssynpunkt.

RRV anser nu liksom tidigare att det är kraven på avisering mellan systemen som, tillsammans med kraven pä att med hjälp av terminaler (i verklig tid) få åtkomst till uppgifter i de båda systemen, i första hand styr den utformning systemen fått i de nu redovisade förslagen.

Sambandet mellan FR- och IR-systemen har tidigare betraktats som så starkt att hittillsvarande tekniska lösningar förutsatt en teknisk integ­rering mellan systemen. Sambandet kommer till uttryck bl. a. i den ökade registervolymen vid delade system. Detta har också nu bildat utgångspunkten för de föreslagna komplicerade tekniska bindningarna mellan registren även efter delningen.

Sambandet mellan registren kan man inte bortse ifrån. Frågan är närmast hur aviseringen tekniskt skall gå till. Detta berör i första hand aviseringen från FR till IR. Statsmakterna har förutsatt att inskrivnings­dag skall hållas varje arbetsdag och att aviseringen skall ske "maskinellt" samt att överföringsprogrammen i ds I skall utnyttjas så långt möjligt inom ramen för två system. Statsmakternas direktiv har därför medfört krav på daglig avisering. Med tanke på aviseringens betydelse för kom-

Prop. 1978/79:114

202

plexiteten i systemen är kravet på aviseringen i hög grad resurs- och teknikstyrande. Att detta krav i alla avseenden inte är tillräckligt belyst anser RRV vara otillfredsställande med hänsyn till de omständigheter som nu gäller.

RRVs erfarenheter av förvaltningsrevision inom inskrivningsväsen­det visar att det nuvarande manuella systemet med inskrivningsdag en dag per vecka ger en godtagbar servicenivå under förutsättning att föreskriven expeditionstid i huvudsak hålls. Fördröjningen i handlägg­ningen beror ofta på brister i ansökningarna, något som inte förbättras av ett ADB-system. RRV har tidigare bedömt att rimliga expeditionsti­der kan uppnås genom det manuella systemet. Detta gör att verket ifrågasätter om de krav på systemen som systemförslagen ger uttryck för står i rimligt förhållande till de kostnader som kraven genererar.

Mot bakgmnd av vad som nu sagts samt med hänsyn till det nyutveck-lingsarbete som enligt rapporten behövs, ställer sig RRV avvisande till att aviseringen får utgöra motiv för att utforma en tekniskt komplicerad och kostsam lösning. Om önskemålet att varje arbetsdag skall vara inskrivningsdag ger de konsekvenser förslaget redovisar anser RRV att detta krav bör omprövas. Av proposition 1973:13 med förslag till lagom inskrivningsregister synes framgå att endagsintervallet bedömts vara mest rationellt med den ADB-tekniska lösning som ds 1 utgör men att andra alternativ också är möjliga.

1 fråga om aviseringen från IR till FR uppvisar förslaget i rapporten en högre ambitionsnivå än den i ds I genom att än fler rutiner har datoriserats. Aviseringsvolymen är dessutom ringa men föranleder en­ligt rapporten betydande nytt utvecklingsarbete vilket orsakar ytterligare kostnader ooh högre komplexitet. RRV anser att det inte finns skäl att gå utöver vad som i dag tillämpas i ds 

I.

En annan styrande faktor för komplexiteten i de delade systemen är åtkomst till uppgifter i FR och IR via terminal. Systemförslagen är baserade på kravet att man från valfri terminal skall ha åtkomst till varje fastighet i båda registren oavsett var fastigheten är belägen. Något stöd för detta krav kan inte RRV finna vare sig i statsmakternas direktiv eller i förarbetena till riksdagens beslut. RRV finner det därför anmärknings­värt att nya åtkomstkrav har byggts in i systemförslagen utan särskild diskussion. För övrigt avvisade redan FADAK kraven på åtkomstmöj­ligheter av detta slag.

Resonemangen beträffande regionalisering hör till senare etapper och bör därför kostnadsmässigt inte ha större betydelse redan på detta sta­dium. Det redan nu starka maskin- och leverantörsberoendet inte minst vad gäller programvara liksom de komplexa systemlösningarna försvå­rar sannolikt en längre gående regionalisering. Krav på regionalisering kommer sannolikt ytterligare att öka behoven av resurser.

Slutligen anser RRV att förslaget att införa uppgifter om ägare m. m.

Prop. 1978/79:114

203

i FR är ytterligare en klar höjning av ambitionsnivån som ökar komplex­iteten i systemet. Detta strider mot syftet med delningen. För att inte fördröja införandet av fastighetsreformen måste man någon gång fast­ställa vad som skall vara med och vad som får vänta. Nya önskemål kommer sannolikt om de tillgodoses att följas av ytterligare önskemål. Nya möjligheter kommer alltid att kunna införas till vad som förefaller vara marginalkostnad och därmed omedelbart ge god lönsamhet. Vad man inte kan förutse är hur den totala komplexiteten påverkar införan­det av reformen och investeringsvolymen. Endast en blygsam tidsför­skjutning av systeminstallationen kan uppväga en marginell lönsamhet som framstått som avsevärd. Tillägg av denna art innan systemen stabiliserats underlättar inte heller systemunderhållet.

RR Vs sammanfattande ställningstagande

Sammanfattningsvis anser RRV att de remitterade systemförslagen, trots delningen av ds I, inte överensstämmer med verkets grundtankar i frågan så som de redovisas i tidigare yttrande. RRV har vid förnyad prövning inte heller funnit skäl att ändra sin tidigare redovisade uppfatt­ning. Systemförslagen uppvisar en högre ambitionsnivå än den i ds 1. 1 förslagen har ytterligare rutiner datoriserats. Komplexiteten har ökat genom att egenskaperna i ds I har behållits trots delningen. Detta saknar enligt verkets mening stöd både i propositionen och det därpå grundade betänkandet från civilutskottet. Emellertid synes statsmakternas inten­tioner enligt den s. k. RRV-modellen inte vara otvetydigt angivna i direktiven till uppdraget, vilket lämnat utrymme för tolkningar. Vidare har CFD, DV och LMV gjort en snäv datateknisk tolkning med hög ambitionsnivå.

RRV anser det olyckligt att skilda tolkningar av direktiv och intentio­ner sålunda synes ha förelegat eftersom detta sannolikt inverkat menligt på möjligheterna att rationellt driva det fortsatta utvecklingsarbetet.

Med hänsyn till tillförlitligheten i tidigare gjorda planer, den långa genomförandetiden, förhållandena inom sakområdet, betydelsen av re­gistren m m., anser verket att de remitterade systemförslagen inte är godtagbara. Förslagen följer inte i annat avseende än när det gäller den formella ADB-tekniska delningen den s. k. RRV-modellen.

RRV anser att de nu redovisade systemförslagen skapar en ny situa­tion för fastighetsdataprojektet där det kan finnas anledning att totalt ompröva både projektets verkliga förutsättningar för ett rationellt för­verkligande av de bakomliggande syftena med reformarbetet och orga­nisationen för projektarbetet.

Om avsikten med statsmakternas beslut om delning av ds I var att åstadkomma en principiell förändring i enlighet med RRVs uppfattning i tidigare remissvar, bör nya systemförslag utarbetas som tillgodoser

»5 Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 114   Bilaga2

Prop. 1978/79:114

204

denna uppfattning. Mot bakgrund av den redan långa genomförandeti­den och de risker som är förenade med projekt av den här storleken anser RRV det nödvändigt att realistiska tekniska ambitionsnivåer nu formu­leras samt att realistiska investeringsvolymer fastställs.

Om de nu framlagda systemförslagen speglar statsmakternas intentio­ner med fastighetsdatareformen anser RRV, mot bakgrund av vad RRV har anfört, att man bör överväga att lägga ned det nuvarande reformar­betet och börja om från grunden med en traditionell översyn som täcker administration, organisation och regelverk. Den antagna ringa investe­ringsvolymen var sannolikt orsaken till att man vid projektets start i mitten av 1960-talet inte då tog initiativ till någon organisatorisk/juri­disk översyn av hela FR/lR-området.

En sådan översyn bör utgöra utgångspunkt för ställningstaganden till ambitionsnivåer när det gäller en datorisering med beaktande av de synpunkter som framkommer i denna remissomgång.

RRV vill avslutningsvis påpeka att den överblickbara perioden för det här slaget av tekniska investeringar inte sträcker sig längre än 5 7 år. Med tanke på utvecklings- och implementeringstiden för fastighetsrefor­men, 15 20 år, är frågor om totalkostnader, framtida organisation, regionalisering m. m. behäftade med avsevärd osäkerhet. Det måste också framhållas att beroendeförhållandet dels mellan systemen, dels till maskin- och programleverantören kan, om komplexa och integrerade lösningar väljs, orsaka bindningar som avsevärt inskränker beslutsfrihe­ten i framtiden. Beroendeförhållandet mellan systemen har illustrerats tidigare. Här finns dessutom ett beroendeförhållande både till datortyp och till programsystem, framför allt till styrsystemet AROS/ROSAM. Detta har mindre betydelse under etapp 1, dvs. fram till 1981/82 men kommer att få avgörande betydelse för utvecklingen under etapp 2. Även om man i dag inte radikalt kan ändra dessa förutsättningar anser RRV att man måste vara ytterligt uppmärksam på effekter av detta slag och i möjligaste mån motverka dem.

Prop. 1978/79:114

205

7    Statens planverk

Planverket har i tidigare yttrande 1976-12-21 över Fastighetsdatakom­mitténs betänkande förordat en vidareutveckling av driftsystem 1 med gemensam teknisk och organisatorisk ram för fastighets- och inskriv­ningsregistren. Det nu framlagda förslaget att separera detta registerar­bete i två skilda system föranleder ingen ändring i planverkets principiel­la uppfattning.

Systemförslaget innebär att FR-systemet tillförs viss mycket begrän­sad information från IR-systemet. Mot detta står lantmäteriverkets yr­kande att innehållet i FR-systemet avgränsas på så sätt att också en del IR-uppgifter blir tillgängliga, nämligen uppgifter om lagfart, tomträtt, nyttjanderätt samt taxerad ägare med adress. Planverket anser att lant­mäteriverkets yrkande är starkt motiverat och förordar att det föreslagna FR-systemet kompletteras i varje fall i nu nämnda avseenden.

Prop. 1978/79:114

206

8    Sårbarhetskommittén (SÅRK)

Sårbarhetskommittén (SÅRK) har i lägesrapporten ADB och samhällets sårbarhet, som den 21 juni 1978 överlämnats till chefen för försvarsde­partementet, gjort en första kartläggning och en kort summering av kommitténs slutsatser när det gäller ADB och sårbarhet. Lägesrapporten har remissbehandlats. SÅRK baserar bedömningen av det nu remittera­de förslaget på de överväganden och slutsatser som kommittén gjort i lägesrapporten.

1    Driftsystem 1 och RRV-modellen

I fastighetsdatakommitténs (FADAK) betänkande (SOU 1976:56) Fas­tighetsdata finns (kapitel 11) en beskrivning av driftsystem 1 utvecklat till ett riksomfattande ADB-system för fastighetsregistreringen och in­skrivningsväsendet. Enligt FADAKs bedömning (sida 204) skulle en sådan lösning innefatta osäkerhetsfaktorer. Dessa är enligt FADAK bl. a. förknippade med systemets komplexitet, den tekniska lösningen, som innebär påtagliga beroendeförhållanden mellan skilda administra­tiva verksamheter, svårigheterna att dimensionera den tekniska utrust­ningen samt de höga kraven på tillgänglighet och säkerhet. Enligt beräk­ningarna i betänkandet (sida 173 och 174) skulle vid tidpunkten för detta krävas 60 manårs systemarbete för att forma om driftsystem I till ett rikssystem. FADAK förordade i stället en utbrytning av den s. k. FR-delen (fastighetsregisterdelen) ur driftsystem I.

Vid remissbehandlingen av FADAKs betänkande delade bl. a. riksre­visionsverket (RRV) i väsentliga hänseenden den bedömning FADAK gjort rörande driftsystem I såsom ett riksomfattande system. RRV för­ordade, liksom FADAK, en principiell uppdelning av fastighetsregistre­ringen och inskrivningsväsendet i två skilda system men ansåg att man borde bryta ut även IR-delen (inskrivningsregisterdelen) ur driftsystem 1 och på så sätt skapa ett system för fastighetsregistreringen och ett för inskrivningsväsendet.

Denna modell, den s. k. RRV-modellen, har närmare belysts i propo­sitionen 1977/78:15 med förslag till ändrade riktlinjer för fastighetsda­taverksamheten (sida 31). 1 propositionen tog föredragande departe­mentschefen (sida 47) också upp olika aspekter på stora integrerade datasystem. Enligt vad denne uttalade (sida 49) visade en genomgång av de systemtekniska och ekonomiska faktorerna att ett integrerat system av den typ som driftsystem I representerar inte borde genomföras. I stället förordade departementschefen att RRV-modellen lades till grund för den fortsatta fastighetsdataverksamheten. Civilutskottet tillstyrkte i betänkandet 1977/78:5 (sida 5) departementschefens förslag som också godkändes av riksdagen.

SÅRK ansluter sig till de överväganden som sålunda ligger bakom

Prop. 1978/79:114

207

riksdagens beslut om delning av driftsystem 1 i två skilda system. Från sårbarhetssynpunkt är enligt SÅRKs uppfattning RRV-modellen, utfor­mad enligt de riktlinjer statsmakterna dragit upp, betydligt gynnsam­mare än driftsystem 1, utvecklat till ett rikssystem. Detta gäller i än högre grad om den särskilda utredning, som enligt propositionen 1977/78:15 (sida 50 och 51) skall pröva lämpligheten av en regionalisering av dator­driften, visar att en regionalisering bör ske.

Även från integritetssynpunkt, som ofta har ett samband med sårbar­hetsaspekterna, torde det, såsom uttalas i propositionen 1977/78:15 (sida 47), vara en fördel med skilda system.

2    Det remitterade förslaget

2.1  Inledning

Enligt statsmakternas beslut (prop. 1977/78:15 sida 50) skall övergången till RRV-modellen ske under en första etapp, som omfattar budgetåren 1977/78-1981/82. Under denna etapp skall cirka 600 000 fastigheter föras över till de nya ADB-systemen. DAFAs datoranläggning i Gävle skall utnyttjas för både FR och IR. Under denna etapp skall genom särskild utredning, utöver förutsättningarna för regionalisering av da­tordriften, bl. a. också en lämplig omläggningstakt för senare etapper prövas.

Redan i det nu remitterade förslaget läggs fast ett antal förutsättningar för kommande etapper av projektet, fömtsättningar som har stor bety­delse från sårbarhetssynpunkt. Det gäller framför allt den tekniska sam­ordningen av de skilda ADB-systemen, möjligheterna till regionalisering och den tekniska utmstningen. Därutöver är även registerinnehållet av intresse, särskilt när det gäller koordinatregistreringen. SÅRK behand­lar i det följande nu nämnda frågor var för sig.

2.2  Den tekniska samordningen

Det remitterade förslaget (sida 4651) innebär att det samband som enligt förslaget måste finnas mellan skilda system för FR och IR ordnas genom förbindelse dator till dator. Sambandet är först och främst beting­at av att registrerade förändringar i fastighetsindelningen skall aviseras från FR till IR.

Hämtöver föreslås (sida 6 och 45 samt 142148) ett, jämfört med driftsystem 1 i nuvarande utformning, utvidgat maskinellt aviseringsför­farande från IR till FR, nämligen när det gäller tomträttsupplåtelse, avtalsservitut och uppgift om lagfaren ägare m. m. Aviseringen av ägar­uppgifter m. m. ligger, såsom framhålls i förslaget, helt utom ramen för den av riksdagen beslutade RRV-modellen och regeringens direktiv rörande fömtsättningama för förslaget.

Prop. 1978/79:114

208

Sambandet är dessutom också betingat av det grundkrav, som enligt förslaget (sida 7 och 50) gällt för arbetet med detta och som innebär att man från en användarterminal skall nå både FR-systemet och IR-syste­met. Det framgår inte klart om man dämtöver även tänkt sig s. k. riksåt­komst.

För att lösa de krav på samband, som sålunda ställts upp, diskuteras i förslaget (sida 46 51) användningen av linjenät och koppling mellan datorer. Utgångspunkten är att de datorer som skall utnyttjas måste vara sammankopplade om drift av systemen sker vid skilda datacentraler. Det råder inte någon tvekan om att denna utgångspunkt medför en tekniskt sett mycket komplicerad och dyrbar lösning, avsevärda bind­ningar och beroendeförhållanden mellan systemen, känslighet för drift­störningar och, inte minst, betydande komplikationer om man närmare vill överväga en regionalisering av datordriften.

När det gäller IR-systemet har SÅRK i lägesrapporten (sida 179) pekat på att detta ställer höga krav på tillgänglighet och är mycket känsligt för driftstörningar. SÅRK har också (sida 195) närmare berört innebörden av systemmässig samordning mellan ADB-system och utta­lat att långtgående sådan samordning kan vara ett från sårbarhetssyn­punkt mindre lämpligt alternativ. Den i förslaget skisserade lösningen har enligt SÅRKs mening, till skillnad från den tidigare beskrivna RRV-modellen, flera av de drag som är utmärkande för långtgående systemmässig samordning.

SÅRK har vidare i lägesrapporten (sida 202 och 253) pekat på att den framtida tekniska utvecklingen, främst på kommunikationssidan, kan komma att öka det beroende mellan olika system som redan i dag finns i betydande grad. Detta innebär från sårbarhetssynpunkt att skador, störningar eller felaktigheter i ett system får negativa återverkningar i andra system. Enligt SÅRKs mening, som kommittén utvecklat närmare i lägesrapporten (sida 261 och 265), bör man för framtiden begränsa fortsatt koncentration och integration och i stället pröva bl. a. lösningar med utspridning av databehandlingen och en begränsning av systemens inbördes beroende till ett minimum.

Den systemmodell, som beskrivs i det remitterade förslaget, känne­tecknas av de negativa effekter från sårbarhetssynpunkt som SÅRK nu pekat på. Man måste därför utgå från att modellen byggts upp utan något hänsynstagande till sårbarhetsaspekten. Denna aspekt berörs inte heller i förslaget.

Från sårbarhetssynpunkt avstyrker SÅRK att man nu binder sig för den i förslaget skisserade lösningen. Lösningen är inte bara oacceptabel från denna synpunkt. Den skiljer sig också såvitt SÅRK kan finna, i från sårbarhetssynpunkt mycket viktiga delar, från RRV-modellen på det sätt som SÅRK uppfattat modellen. Detta gäller framför allt i fråga om aviseringen IR FR, särskilt då när det gäller ägaruppgifter, och i fråga

Prop. 1978/79:114

209

om kravet på terminalåtkomst till systemens registerinnehåll.

Vid bedömningen av dessa frågor mäste man enligt SÅRKs mening ta hänsyn till sårbarhetsaspekten. I den mån avisering mellan inskrivnings­myndighet och fastighetsregistermyndighet behövs bör den därför så långt möjligt ordnas utan att beroendeförhållanden skapas mellan ADB-systemen, t. ex. per post såsom i nuvarande manuella system och i driftsystem 

I. 

Om det mycket högt ställda kravet på terminalåtkomst, som förs fram i det remitterade förslaget men som inte kan återfinnas i de överväganden vilka ligger bakom beslutet av RRV-modellen, förut­sätter sådan komplexitet och sådana bindningar som anges i förslaget, bör från sårbarhetssynpunkt kravet på terminalåtkomst frångås.

2.3    Möjlighet till regionalisering

Enligt det remitterade förslaget (sida 52) skapar drift av FR och IR vid skilda datacentraler eller en regionalisering var för sig olika problem som inte alla kan belysas utan noggrann analys. Statsmakternas beslut är också att genom särskild utredning pröva sådana lösningar.

I förslaget utgår man från att förbindelsen mellan datacentralerna via telenätet blir nödvändig oavsett formerna för en regionalisering. Detta torde också vara riktigt med de förutsättningar för terminalåtkomst till registerinnehållet i både FR och IR som lagts fast i förslaget. Därmed uppstår också, särskilt vid olikformad regionalisering, sambandspro­blem och beroendeförhållanden som vid en närmare analys förmodligen visar sig vara både tekniskt och underhållsmässigt ytterst komplicerade.

SÅRK har i lägesrapporten (sida 188) pekat på att det inom dataom­rådet finns en stark tendens till geografisk koncentration. SÅRK har också tagit upp frågan om funktionell koncentration, vilket innebär att stora vitala delar av datordriften inom en viktig sektor eller viktiga sektorer är koncentrerad till ett och samma ställe. Såväl när det gäller geografisk som funktionell koncentration har SÅRK konstaterat (sida 193 och 194) att sådan koncentration är en allvarlig sårbarhetsfaktor. SÄRK har förordat (sida 261) att man för framtiden begränsar fortsatt koncentration och i stället prövar bl. a. lösningar med en utspridning av databehandlingen.

Mot den nu angivna bakgrunden är möjligheterna att regionalisera driften av FR- och IR-systemen av stort intresse från sårbarhetssyn­punkt. Från denna synpunkt bör en regionalisering eftersträvas. I tidi­gare diskussioner har man nämnt som tänkbara lösningar att FR-syste­met delas upp på två eller tre driftställen och IR-systemet på fem eller sex. Förmodligen har man då inte tänkt sig något annat samband mellan de olika driftställena än det som behövs för att förändringar i fastighets­indelningen pä ett tekniskt rationellt sätt skall kunna aviseras från de delade FR-systemen till berörd del eller berörda delar av IR-systemet.

Prop. 1978/79:114

210

Frågan om regionalisering skall prövas genom särskild utredning. Det är då av stor betydelse att denna utredning kan göras så förutsättnings­löst som möjligt och så långt möjligt utan att hänsyn vid överväganden rörande FR-systemet behöver tas till det separata IR-systemet och tvärt­om.

Den systemmodell som förordas i det remitterade förslaget skapar dock utan tvekan bindningar mellan de skilda systemen som avsevärt begränsar möjligheterna till en mer förutsättningslös bedömning av regionaliseringsfrågan. Inte minst gäller detta om man vill överväga olikformad regionalisering av respektive system.

Enligt SÅRKs mening finns från sårbarhetssynpunkt betydande för­delar att vinna vid regionalisering. Under den första etappen har man dock beslutat att utnyttja DAFAs anläggning i Gävle för drift av båda systemen. Sådana bindningar och beroendeförhållanden som skisseras i den remitterade rapporten är således inte aktuella under den första etappen.

Man bör därför inte genom att nu binda sig för en systemstruktur, som på sikt medför stora svårigheter vid en regionalisering, kraftigt begränsa möjligheterna till regionalisering.

Från sårbarhetssynpunkt avråder SÅRK från den i förslaget förorda­de systemstrukturen även på längre sikt. Vid en eventuell regionalisering bör man enligt SÅRKs mening sträva efter minsta möjliga bindningar och beroendeförhållanden också mellan regionerna.

2.4    Den tekniska utrustningen

Under den första etappen av RRV-modellens genomförande har stats­makterna, som redan berörts, beslutat att den även nu utnyttjade dator­utrustningen hos DAFA i Gävle skall användas.

Enligt det remitterade förslaget (sida 5) är man bunden vid val av maskintyp för datoranläggningar och styrsystem för databasadministra­tion m. m. även om systemen senare tänks delade på skilda datacentraler eller regionaliseras. Bundenheten till IBMs nuvarande 370-serie eller med denna typ kompatibla datorer samt till det specialutvecklade styr­systemet AROS-ROSAM diskuteras också på andra ställen i förslaget (sida 39 samt 80 och 81). Här kommer man från sårbarhetssynpunkt in på frågor om beroendet av nyckelpersoner och utlandsberoende. SÅRK har tagit upp dessa frågor i lägesrapporten (bl. a. sida 219 samt 252 och 254).

FR- och IR-systemen är redan var för sig, utan några närmare beroen­deförhållanden, stora administrativa ADB-system. När det gäller valet av datorer är man därför, såvitt nu kan bedömas, hänvisad till leverantör från utlandet. Det är dock i dag mycket svårt att förutsäga hur datorerna och datormarknaden kommer att se ut i början av 1990-talet. Man bör

Prop. 1978/79:114

211

därför enligt SÅRKs mening inte utforma dagens ADB-system på så­dant sätt, att utformningen innebär större låsning än absolut nödvän­digt, när det gäller möjligheterna att tillgodogöra sig den tekniska ut­vecklingen. Detta gäller inte minst de nya FR- och 1 R-systemen med dess egentligen skilda krav på datorer och prestanda. Också från denna utgångspunkt förordar SÅRK att man vid genomförandet av RRV-mo­dellen så långt möjligt begränsar de tekniska sambanden mellan syste­men, vilket torde ha varit en av grundtankarna vid riksdagens beslut om denna modell. Med en sådan utformning begränsar man även, jämfört med det remitterade förslaget, avsevärt beroendet av personer med nyc­kelposition för datordriften, vilket också är en stor fördel från sårbar­hetssynpunkt.

Om man nu väljer den struktur som förordas i det remitterade försla­get återstår enligt detta (sida 50 och 51) åtskilliga mycket betydelsefulla frågor att lösa. Det utvecklingsarbete som behövs skall enligt förslaget genomföras av leverantören av styrsystemet. Huruvida man härvid me­nar leverantören av AROS-ROSAM eller IBM framgår inte. Oavsett detta blir man dock i avsevärd grad beroende av ett fåtal utomstående personers medverkan. Generellt sett utgör detta enligt SÅRKs mening en betydande sårbarhetsfaktor. SÅRK avstyrker därför att RRV-modellen utvecklas på ett sätt som innebär att sådant beroendeförhållande upp­står.

2.5    Registerinnehållet

Enligt det remitterade förslaget (sida 142148) bör man, såsom berörts tidigare, överväga att införa uppgift om lagfaren ägare m. m. i FR. Enligt förslaget (sida 35) skall vidare taxeringsvärde och vissa andra uppgifter från länsstyrelsernas fastighetstaxeringsband ingå i FR och vara till­gängliga via terminal. Det fömtsätts enligt förslaget (sida 31) att koor­dinatregistreringen av landets fastigheter fortsätter och att denna regis­trering föregår de övriga ADB-registren.

Vad till en början gäller det föreslagna innehållet i FR vill SÅRK erinra om att det manuellt förda fastighetsregistret i dag inte innehåller några ägamppgifter eller andra personuppgifter. Om man i det nya FR-systemet inför uppgift om ägarna till landets cirka tre miljoner levande fastigheter får FR närmast karaktären av ett totalt befolknings­register i den mening uttrycket har använts i samband med datalagen (1973:289). Härmed uppkommer inte bara integritetsskyddsaspekter utan även sårbarhetsaspekter. Dessa aspekter har SÅRK behandlat i kommitténs lägesrapport (sida 151,152,169,170,178,179,255 och 256).

Såvitt gäller sårbarhetsaspekter vill SÅRK särskilt peka på att ADB-teknikens möjligheter till lagring och bearbetning av information kan underlätta för främmande makt att tillvarata, utvälja och sammanställa

16 Riksdagen 1978/79. I saml. Nr 114   Bilaga 2

Prop. 1978/79:114

212

information av sådan art som är av intresse för underrättelseverksam­heten. Från nu nämnda utgångspunkter avstyrker därför SÅRK att ägaruppgifter registreras i FR.

Vad härefter gäller koordinatregistreringen har SÅRK tämligen ingå­ende tagit upp denna fråga, som enligt SÅRKs mening har stor betydelse från sårbarhetssynpunkt, i lägesrapporten (sida 166171, 200 och 255). Enligt SÅRKs mening är särskilda faror frän sårbarhetssynpunkt för­knippade med de s. k. koordinatsatta personbanden. Koordinaterna innebär visserligen sannolikt stora fördelar för samhällsplanerarna. Koordinatregistreringen synes också, enligt det remitterade förslaget (sida 31), vara en förutsättning för att registeromläggningen till ADB skall kunna göras på planerat sätt och även för att taxeringsuppgifter skall kunna tillföras IR. Trots detta anser SÅRK att man även måste beakta de möjligheter som erbjuds en angripare, som vill skaffa sig kontroll över befolkningen i landet. Möjligheterna att genom underrät­telseverksamhet, vid terroraktioner eller i krig använda koordinaterna som hjälpmedel måste man också ta hänsyn till.

I remissyttrande över SÅRKs lägesrapport har CFD uttalat att SÅRKs diskussion om de koordinatsatta personbanden synes vara grun­dad på bristfällig eller felaktig information. CFD har bl. a. pekat på att det koordinatsatta personbandet uppdateras en gång per år och inte är tillgängligt frän terminal, utan att magnetband används som lagrings­medium. CFD kan inte dela SÅRKs uppfattning att det koordinatsatta personbandet skulle vara något särskilt bra hjälpmedel för främmande makt i ett krigs- eller krisläge. Från denna synpunkt finner CFD därför inga skäl för att samhällsplaneringen skall avstå från det planeringsun­derlag som kan framställas med hjälp av koordinatsatta data.

CFD har även pekat på att de koordinatsatta personbanden kan behandlas fristående från systemen för fastighetsregister respektive in­skrivningsregister. Om man från sårbarhetssynpunkt finner att man inte kan tillåta ett ytterligare personregister hos ytterligare en myndighet kan de koordinatsatta personbanden och registeransvaret för dem enligt CFD läggas regionalt eller på annat lämpligt sätt.

I anslutning till CFDs nu redovisade uttalanden vill SÅRK framhålla att koordinatregistrets tekniska organisation enligt det nu remitterade förslaget (sida 33) nyligen har förändrats. Den viktigaste förändringen är enligt förslaget övergång från magnetbandsorienterat system till di­rektminnesorienterat. Enligt förslaget finns ytterligare möjlighet att ra­tionalisera hanteringen av registret genom äjourhållning via terminal från fastighetsregistermyndigheterna. SÅRK vill också peka på att andra myndigheter, som yttrat sig över lägesrapporten, delar SÅRKs synsätt när det gäller koordinatregistreringen.

En närmare beskrivning av det planerade koordinatutnyttjandet för samhällsplanering m. m. finns på sida 88 och 89 i det remitterade försla­get.

Prop. 1978/79:114

213

SÅRK har inte i lägesrapporten gjort några slutliga ställningstagan­den, varken när det gäller koordinatregistreringen eller i övrigt. Kom­mittén avser att under detta år redovisa sådana ställningstaganden i ett slutbetänkande. SÅRK vill emellertid redan nu framhålla att CFDs system för samhällsplanering, såsom också framgår av det remitterade förslaget, öppnar möjligheter till samkörningar och sambearbetningar av en mängd olika slag. Det gäller här bearbetningar som ligger helt vid sidan av den administrativa delen av fastighetsregistreringen och in­skrivningsväsendet och som förutsätter utveckling av speciella ADB-tillämpningar. Möjligheterna kan dock inte utnyttjas fullt ut förrän hela fastighetsbeståndet i landet lagts om till ADB, vilket enligt planerna dröjer till början av 1990-talet.

I den mån koordinatregistreringen av landets fastigheter skall fortsät­ta gäller det att noga överväga på vilket sätt man bör utnyttja koordina­terna i samhällsplaneringen och i övrigt. Med hänsyn till de enligt SÅRKs mening berättigade farhågorna från säväl sårbarhets- som integ­ritetsskyddssynpunkt vill SÅRK väcka frågan om inte detta bör avgöras på annat sätt än hittills. Därvid bör enligt SÅRKs mening först prövas vilket behov av koordinatutnyttjande som föreligger inom samhällspla­neringen, varefter detta behov bör vägas mot andra aspekter. I det sammanhanget bör också prövas vem som bör ha registeransvaret och vilka former av regionalisering som är lämpliga.

De överväganden som angetts nu bör enligt SÅRKs mening inte göras av CFD utan, med hänsyn till frågans betydelse, genom en särskild utredning med företrädare inte bara för samhällsplaneringen utan även för integritets- och sårbarhetsaspekterna. Först därefter har man under­lag för en samlad bedömning av hur koordinatutnyttjandet bör ske. Till dess anser SÅRK att detta utnyttjande i möjligaste mån bör begränsas till vad som är nödvändigt för att RRV-modellen, på det sätt som SÅRK uppfattat modellen, skall kunna genomföras.

3    Dokumentation

SÅRK häri lägesrapporten (sida 226 230)tagit upp frågan om system­dokumentationens betydelse för sårbarheten. Kommittén vill peka på att FR- och IR-systemen med hänsyn till den långa genomförandetiden torde komma att kräva ett betydande systemunderhåll, inte minst med tanke på att ADB-tekniken och de administrativa verksamheter, som är i fråga, med största sannolikhet kommer att förändras under den kom­mande tioårsperioden. Det gäller då att anpassa ADB-systemen för såväl genomförda som återstående delar av landet till sådana förändringar. Detta medför särskilt högt ställda krav på dokumentation om driftstör­ningar och andra olägenheter skall undvikas. Man måste också med hänsyn till den långa genomförandetiden räkna med omsättning bland

Prop. 1978/79:114

214

personalen. Även med hänsyn härtill och för att minska beroendet av nyckelpersoner ställs särskilda krav på dokumentation.

Ytterligare en faktor som ställer sådana krav är den kommande utred­ningen om regionalisering. Dels krävs noggrann dokumentation för att konsekvenserna av olika regionaliseringsalternativ skall kunna prövas. Dels krävs sådan dokumentation vid genomförandet av en eventuell regionalisering.

4    Reservrutiner m. m.

SÅRK har i lägesrapporten (sida 231 235) bl. a. också behandlat beho­vet av katastrofi)eredskap och reservrutiner. Dessa frågor berörs inte i det remitterade förslaget. SÅRK vill dock peka på att särskilt inskriv­ningsväsendet kommer att vara mycket beroende av ett väl fungerande terminalsystem och att driftavbrott också innebär stopp i ärendehand­läggningen vilket, bortsett från andra olägenheter, mycket fort kan leda till betydande s. k. ikappkörningsproblem.

Det bör också tilläggas att ett av syftena med inskrivningsregistret är att ge offentlighet åt fastighetsomsättningen och fastighetsbelåningen m. m. Från denna utgångspunkt har tillgängligheten till uppgifterna för allmänheten stor betydelse. Vid längre driftsavbrott behövs även med hänsyn härtill troligen någon form av reservrutiner.

De driftstörningar i Uppsala, som påpekats i en skrivelse 18.9.1978 från borgmästaren vid Uppsala tingsrätt till justitiedepartementet, ger ytterligare belägg för att inskrivningsmyndigheterna i sitt arbete kommer att vara beroende av mycket hög tillgänglighet.

FR- och IR-systemen är av stor betydelse för olika funktioner i sam­hället. SÅRK vill därför särskilt peka på behovet av kontroller, som i möjlig mån förhindrar obehöriga ingrepp i systemen, och av att datacen­tralerna byggs upp enligt de säkerhetskrav som måste ställas på sådana anläggningar. SÅRK vill i detta sammanhang också peka på att säker­hetsskyddskungörelsen (1966:273) endast gäller för statsmyndigheterna, däremot inte för övriga berörda, främst kommunerna.

SÅRK vill på nytt framhålla beroendet av nyckelpersoner för dator­driften. Man bör även beakta de problem och svårigheter som kan finnas, att få kunnig personal i tillräckligt stor omfattning för att system av den storleksordningen det nu gäller skall kunna byggas ut och sedan hållas i drift. Här kommer även utbildningsfrågor samt tidigare nämnda dokumentationsfrågor in i bilden.

5    Sammanfattning

Fastighetsdataprojektet har nu varit aktuellt i mer än tio år. En beskriv­ning av olika planer i projektet, beräkningar och faktiska kostnader m. m. finns i FADAKs betänkande (SOU 1976:56 sida 37-42). Stats-

Prop. 1978/79:114

215

makterna har ansett att driftsystem 1, som byggts upp av och förordats av CFD, domstolsverket och lantmäteriverket, inte bör genomföras. Fackmyndigheterna på ADB-området inom den statliga förvaltningen har gjort samma bedömning. SÅRK delar uppfattningen.

SÅRK delar också den uppfattning som personalorganisationerna vid CFD fört fram i det remitterade förslaget (sida 1 4), dvs. att ett genom­förande av skilda ADB-system för fastighetsregistreringen och inskriv­ningsväsendet enligt den modell som de tre ansvariga myndigheterna tänkt sig, ger anledning till ännu större betänkligheter sett från sår­barhetssynpunkt och andra synpunkter än driftsystem I utvecklat till ett rikssystem. SÅRK anser att den förordade modellen inte bör genom­föras. I stället bör man enligt SÅRKs mening genomföra RRV-modellen enligt de riktlinjer som ligger till grund för riksdagens beslut våren 1978. Man vinner då väsentliga fördelar jämfört med driftsystem 1, inte minst från sårbarhetssynpunkt.

Prop. 1978/79:114

216

9    Svenska kommunförbundet

Kommunförbundet har i sitt yttrande 1976-12-17 över Fastighetsdata­kommitténs (FADAK) betänkande "Fastighetsdata" (SOU 1976:56) ställt sig bakom principen att samhällets ADB-system begränsas så långt möjligt till omfattning och komplexitet. Möjligheterna att anpassa syste­men efterhand tiil användarnas krav och den tekniska utvecklingen på datorsidan är väsentliga motiv för en sådan huvudprincip. Det kan ocksä finnas anledning att beakta behovet att anpassa sådana system vad avser ambitionsnivån till de regionala olikheter som råder i landet.

Den av riksdagen 1978 beslutade ändringen av riktlinjerna för fastig­hetsdataverksamheten får primärt ses som ett uttryck för en allmän målsättning överensstämmande med den grundsyn som Kommunför­bundet m. fl. remissinstanser gav uttryck åt i sina yttranden över FA­DAKs betänkande. Medlet att nå denna målsättning för fastighetsdata­projektet blev den s. k. RRV-modellen, som bygger på Riksrevisionsver­kets yttrande Över FADAKs betänkande. Detta alternativ har således inte varit föremål för någon remissbehandling hos användarna, vilket är en brist när förbundet skall lämna synpunkter på den tekniska lösning som myndigheterna nu presenterar.

Systemförslaget omfattar en i huvudsak teknisk utredning av hur driftsystem 1 kan delas i befintlig stordator för att betjäna dels fastighets­registreringen, dels inskrivningsväsendet. Hur dessa förbättrade men fortfarande teoretiska möjligheter till individuell utveckling av de båda registren avseende regionalisering m. m. skall utnyttjas har inte ingått i utredningsdirektiven. Av direktiven framgår att en särskild utredning skall visa om resultatet av delningen utnyttjas, dvs. om RRV-modellen leder till förverkligande av den övergripande målsättningen med åtgär­derna. Styrelsen anser det vara oförsvarbart att fatta beslut om delningen av driftsystem 1 utan tillgång till denna särskilda utredning. Systemför­slaget bör enligt styrelsens mening betraktas som ett tekniskt underlag för att genomföra denna utredning. Styrelsen förutsätter att ett samlat förslag till lösning för fastighetsdataverksamheten blir föremål för re­miss bl. a. till slutanvändarna av fastighetsdata.

Fastighetsdataprojektet är redan starkt försenat. Kommunerna har ett stort behov av en förbättrad informationsförsörjning avseende fastighe­ter. Dessa behov kan till viss del tillgodoses via fastighets- och inskriv­ningsregistren, I övrigt hänvisas kommunerna till att bygga upp egna informationssystem. Hur dessa skall utformas är till viss del beroende av tids- och kostnadsaspekterna för de statliga systemen. Med hänsyn till den redan etablerade verksamheten med reformgenomförandet i Stock­holms, Uppsala och Gävleborgs län anser styrelsen att driftsystem I tills vidare får användas. Styrelsen fömtsätter att den kompletterande utred­ningen genomförs med så stor skyndsamhet att ställning kan tas till den slutgiltiga lösningen under den pågående etappen.

Prop. 1978/79:114

217

De olika uppfattningarna om innehållet i fastighetsregistret som fram­kommit i utredningen ser styrelsen som tecken på den osäkerhet som LMV känner inför utvecklingen med delningen av driftsystem 1. Denna osäkerhet framstår som berättigad och synes bero på ovan påtalade brister i beslutsunderlaget för delningen. Enligt styrelsens mening är det i princip en fördel att dubbellagra uppgifter, i stället för att användarna skall behöva vända sig till olika system för att få svar på de mest frekventa frågorna. Styrelsen vill understryka betydelsen av att i det fortsatta utredningsarbetet inhämta synpunkter från slutanvändarna av uppgifter ur fastighetsdatabanken.

Sammanfattningsvis avstyrker styrelsen att systemförslaget läggs till grund för beslut om delning av driftsystem 1 och föreslår

a» systemförslaget kompletteras med den särskilda utredningen avseen­de regionalisering m. m. innan regeringen tar ställning till förslaget och

att driftsystem I under tiden utnyttjas vid det pågående reformgenom­förandet.

Prop. 1978/79:114

218

10    Svenska Bankföreningen

Ett för fastighetsregistrering och inskrivningsväsende gemensamt ADB-system, driftsystem 1, har varit i funktionell drift i Uppsala län sedan ingången av år 1976. Det remitterade systemförslaget innebär att två olika system, ett för fastighetsregistrering (FR-systemet) och ett för in­skrivningsväsende (IR-systemet), bryts ut ur driftsystem 1. Förslaget har utarbetats på gmndval av riksdagens beslut i febmari 1978 om ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten.

I driftsystem I saknar IR motsvarighet till fastighetsbokens fastighets­spalt. Fastighetsregistemppgifter är tillgängliga genom integreringen med FR. Vissa uppgifter ur FR måste vid en uppdelning i två olika system tillföras IR-systemet för att handläggnings- och utskriftspro­grammen skall kunna användas. Bankföreningen anser att de två före­slagna systemen ur användarsynpunkt innebär en i princip väl avpassad uppdelning av driftsystem 1. Beträffande innehållet i IR-systemet vill bankföreningen göra följande kommentar.

Enligt förslaget skall i de skilda systemen varje terminalanvändare kunna göra frågor till båda informationssystemen. Enligt förslaget skall bl. a. såväl fastighetsbeteckningen som fastighetens gatuadress kunna användas som sökbegrepp i FR-systemet medan i IR-systemet endast fastighetsbeteckningen skall kunna användas som sökbegrepp. Det är relativt vanligt, att fastighetsägare inte känner till fastighetsbeteckningen eller lämnar felaktig uppgift därom. Bankföreningen anser det därför angeläget att man även i IR-systemet skall kunna använda gatuadressen som sökbegrepp.

Skulle bankföreningens önskemål tillgodoses i detta hänseende är det naturligt, att uppgift om gatuadressen också framgår av gravationsbevi­set.

Av promemorian framgår inte huruvida man i IR-systemet skall kun­na använda äldre fastighetsbeteckningar som sökbegrepp. Behovet av att kunna använda äldre registerbeteckningar kommer att öka efter fastig-hetsbeteckningsreformens genomförande. Bankföreningen utgår därför ifrån att såväl äldre som aktuella registerbeteckningar skall kunna an­vändas som sökbegrepp i IR-systemet.

Beträffande utformningen av gravationsbevis och dess innehåll finner bankföreningen det angeläget att någon större skillnad inte kommer att finnas vare sig gravationsbeviset utfärdas med tillämpning av driftsy­stem I eller det föreslagna IR-systemet.

Bankföreningen har tidigare uttalat önskemål om att uppgift om såväl civilstånd som omyndighet skall framgå av gravationsbeviset. Bankför­eningen är medveten om att kraven på skydd för den personliga integ­riteten kan innebära hinder mot att i gravationsbeviset ange omyndighet. Den invändningen bör inte kunna göras gällande med samma styrka då det gäller uppgiften om civilstånd. Bankföreningen upprepar därför

Prop. 1978/79:114

219

önskemålet att fastighetsägarens civilstånd skall framgå av gravations­beviset.

Fastighetsbeviset, som erhålls ur driftssystem I, innehåller en fastig­hetsregisterdel och en inskrivningsregisterdel. 1 fastighetsbeviset anges bl. a. fastighetsregistermyndighetens och inskrivningsmyndighetens namn och adress. I exemplet på gravationsbevis i promemorian (sid 87) har endast angetts inskrivningsmyndighetens namn och adress. Uppgif­terna i gravationsbeviset avser utdata ur IR-systemet. Användaren kan ha behov av att kontrollera eller komplettera gravationsbeviset med uppgifter ur FR-systemet. Det är därför önskvärt att även fastighetsre-gistreringsmyndighetens namn och adress anges i gravationsbeviset.

Av taxeringsuppgiften i gravationsbeviset bör framgå om på fastighe­ten finns uppförd byggnad på ofri gmnd. Denna uppgift är särskilt angelägen eftersom nyttjanderätter inte alltid är inskrivna.

Driftsystem 1 planeras enligt vad bankföreningen erfarit att införas i Gävle och Norrtälje under 1979 och i Stockholm den 1 april 1980. Övergången till de nya systemen beräknas enligt promemorian kunna ske i mitten av år 1981. Bankföreningen har i olika sammanhang, bl. a. skrivelse till justitiedepartementet den 20 oktober 1975, redovisat sina synpunkter på nackdelarna av att ha olika registersystem igång parallellt. De synpunkter som därvid framförts äger alltjämt giltighet. Bankföreningen fömtsätter att driftsystem 1 inte kommer att drivas parallellt med de två nu föreslagna systemen, och att de föreslagna systemen inte drivs parallellt med manuell registrering.

Bankföreningen har inte från sina utgångspunkter funnit skäl till kommentarer rörande de kostnadsberäkningar som finns intagna i pro­memorian.

I behandlingen av detta ärende har Post- och Kreditbanken, PKban-ken, deltagit. Banken har förklarat att den ansluter sig till innehållet i bankföreningens yttrande.

Prop. 1978/79:114

220

11    Konungariket Sveriges stadshypotekskassa

Med hänsyn till att den korta remisstiden inte medgett någon genom­gång av systemförslaget i detalj ser sig kassan nödsakad att endast beröra förslaget från principiell synpunkt.

I kassans remissyttrande den 15 december 1976 över FADAKs betän­kande: Fastighetsdata, framhölls att det är den samtidiga åtkomstmöjlig­heten till data inom fastighets- och inskrivningsregistren som är betydel­sefull för fastighetskreditgivarnas del. Mot bakgmnd härav och även av andra skäl är ett fastighetsdatasystem motsvarande nuvarande driftsy­stem I att föredra från användarsynpunkt. En delning av driftsystem 1 i två system synes medföra risker för en sänkt servicenivå för register­myndigheter och för användare samt risker för ökade datalagrings- och aviseringskostnader. Det synes även sannolikt att en delning kommer att medföra att överförandet av inskrivnings- och fastighetsregistren till ADB-system fördröjs.

Om driftsystem 1 skall delas upp, synes det väsentligt att alla data av betydelse för kreditgivarna tas in i inskrivningsregistret. Det kan inte anses rationellt att kreditgivarna, såsom den mest betydande kategorin av användare, regelmässigt nödgas söka uppgifter i två olika datasystem.

Kassan utgår ifrån att kreditgivarna kommer att beredas tillfälle att lämna synpunkter under det fortsatta utredningsarbetet.

Prop. 1978/79:114

221

12    Lantmätaren Lars Klint

Nytt förslag tiil fastighets- och inskrivningsregister

(PM 1978-01-02)'

Regeringen har i proposition 1977/78:15 föreslagit ändrade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten. Fastighets- och inskrivningsregister läggs upp i separata ADB-system i huvudsaklig överensstämmelse men med paralleUt genomförande av FRA och IRA enligt FADAK:s förslag. Förslaget innebär en klyvning av driftsystem I så att fastighetsregister­delen kommer att omfatta, förutom vad som nu ingår i jord- och stads­register, även bl. a. taxeringsvärden och koordinater, medan inskriv­ningsdelen kommer att innehålla uppgifter om fastighetsägare, inteck­ningar, tomträtt och annat som inskrivningsmyndigheterna har att svara för.

Reformarbetet indelas i etapper. Under den första etappen, som om­fattar budgetåren 1977/78- 1981/82, beräknas ca en sjättedel av landets fastigheter bli överförda till de nya datasystemen för en kostnad av 135 milj. kronor och 5 milj. kronor för kompletterande utredningsarbete.

De totala omläggningskostnaderna för nya fastighets- och inskriv­ningsregister beräknades av FADAK till ca 340 milj. kronor förutom till år 1976 redan nedlagda kostnader om ca 75 milj. kronor. Enligt FA­DAKs kalkyler blir kostnaderna för såväl driftsystem 1 som för FRA och IRA högre än för det s. k. nollalternativet, vari nuvarande manuella system behålls efter omskrivning av uppläggen för hälften av antalet registerband samt komplettering och sanering av fastighetsböckerna.

Enligt regeringsförslaget kan en övergång till ADB för fastighets- och inskrivningsregister sammantaget bli lönsam, om vissa förutsättningar beträffande ärendeutveckling och rationaliseringseffekter inom inskriv­ningsväsendet blir uppfyllda. Det råder enligt propositionen enighet om, att de gripbara vinsterna helt och hållet finns på inskrivningssidan. Som motiv för en övergång till ADB, som beträffande fastighetsregistreringen torde vara direkt förlustbringande, anförs bl. a. att de nuvarande regis­termetoderna är ålderdomliga och personalkrävande och att stort av­seende bör fästas vid de möjligheter som föreligger och som har under-stmkits från arbetstagarhåll att med hjälp av ADB-tekniken förbättra arbetsmiljön och arbetstillfredsställelsen för de anställda. I propositio­nen hänvisas också till en rapport från CFD, domstolsverket och lant­mäteriverket den 30 augusti 1976: "Fastighetsdatasystemet. Drift med rättsverkan i Uppsala län". 1 denna anges erfarenheterna från Uppsala­försöket vara mycket positiva.

Uppsala lantmäteridistrikt har medverkat i försöket med driftsystem 

I. 

De erfarenheter som redovisas i distriktslantmätarens yttrande över FADAK :s betänkande stöder inte de generellt mycket positiva omdö-

' Dessutom finns tre promemorior som utelämnats här.

Prop. 1978/79:114

222

men, som redovisas i ovannämnda rapport. Dessa grundas på intervjuer med personer som använder fastighetsdatasystemet, men det framgår ej hur dessa personer valts ut och antalet intervjuade är för litet för att slutsatser skall kunna dras om inställningen t. ex. inom fastighetsbild­ningsmyndigheterna.

Fastighetsregistrets viktigaste funktion är att med sin redovisning av förrättningar och arkivaktnummer för alla fastigheter fungera som nyc­kel till de kartor och handlingar, som visar hur fastighetsindelningen är beskaffad. Vid arkivutredning, som förekommer i samband med alla lantmäteriförrättningar, har bildskärmsterminal visat sig vara mindre ändamålsenlig än manuellt register. Denna negativa erfarenhet av Upp­salaförsöket, som redovisas i distriktslantmätarens yttrande, har också gjorts av kulturgeografiska institutionen i Uppsala universitet beträffan­de det forskningsarbete för vilket institutionen använder lantmäteriets arkiv. I en skrivelse till samarbetsdelegationen för långtidsmotiverad forskning framhåller prof. Gunnar Arpi, prof. em. Gerd Enequist och univ.adj. Göran[REDACTED_EFTERNAMN] bl. a. att frånvaron av en motsvarighet till det manuella jordregistret är mycket kännbar för en forskare, som inte längre kan skaffa sig en överblick över det material som för äldre tider finns tillgängligt. "Visserligen kan man få uppgifterna fastighet för fas­tighet på bildskärmar på lantmäterikontor och hos inskrivningsmyndig­het, men det är en övermäktig uppgift att på så sätt skaffa fram data för mer än några få fastigheter", påpekar dessa forskare. Sådana utomor­dentligt viktiga iakttagelser finns inte med i rapporten den 30 augusti 1976 om fastighetsdatasystemet. En noggrann tidsstudie avseende tele­fonförfrågningar hos inskrivningsmyndigheten har också entydigt visat, att det gick fortare att ge svar med hjälp av det gamla manuella registret än med bildskärmsterminalen.

Datateknikens fördelar är åtminstone beträffande fastighetsregistret inte tillräckliga för att väga upp dess kostnader och andra nackdelar. På inskrivningssidan torde möjligheterna att dra nytta av datatekniken vara större, bl. a. på gmnd av att uppgifterna där ändras och efterfrågas med stor frekvens och att ett mycket stort antal bevis och registemtdrag skall levereras från systemet.

Erfarenheterna av beteckningsreformen i försökslänet är inte positiva. Traktnamn som nu bildas av socken- och bynamn, Härkeberga-Ekeby, Litslena-Hummelsta, Teda-Valla etc, är ohanterliga och vållar ofta missförstånd. Antalet traktnamn är sä stort inom länets kommuner, att de inte ens för tjänstemän med mångårig praktisk verksamhet bakom sig inom lantmäteri och byggnadsnämnder är tillräckligt väl lokaliserande. Enköpings kommun har i en skrivelse till bostadsdepartementet nyligen påpekat denna olägenhet och anser att det gamla beteckningssystemet gmndat på sockenindelningen var klart överlägset och bör återinföras i Uppsala län när ny ekonomisk karta ges ut om några år. Länsstyrelsen

Prop. 1978/79:114

223

i Gotlands län, där hälften av alla traktnamn blir dubbelnamn, har också reagerat mot beteckningsreformen och i en skrivelse till bostadsdeparte­mentet den 2 maj 1977 föreslagit att socken/församling bibehålls som registerområde. En sådan lösning skulle sannolikt välkomnas av en stor och växande opinion, framhåller länsstyrelsen på Gotland. Inom lant-mäteriet har inställningen till beteckningsreformen hela tiden varit ne­gativ. Den blir av allt att döma en tung sten på den börda, som fastig­hetsdatareformen nu utvecklas till för en liten offentlig sektor med redan fömt stora bekymmer i fråga om kostnaderna.

De praktiska erfarenheterna av Uppsalaförsöket, de höga kostnaderna för datorisering och drift, den diskutabla lönsamheten för inskrivnings­väsendet och den med visshet förlustbringande omläggningen till data av fastighetsregistret, gör det önskvärt att överväga något annat alterna­tiv. 1 "Fastighets- och inskrivningsregister försökssystem och nytt förslag" harjag redovisat en systemskiss, vari fördelarna av driftsystem 1 tagits tillvara och de negativa erfarenheterna av bildskärmsmetodiken i framförallt utredningsarbete och av beteckningsreformen beaktats. Detta förslag "Uppsalaförslaget" innebär att det egentliga fastig­hetsregistret läggs upp som ett manuellt lösbladssystem (FRP). Av drift­system I behålls inskrivningsdelen jämte bl. a. taxeringsvärden och koordinater. Det blir ett informationssystem för inskrivnings- och fastig­hetsdata med terminaler (IFT). Uppdelningen av innehållet i driftsystem 1 på FRP och I FT är funktionellt betingad. Sådana uppgifter som främst behövs vid utredningsarbete i lantmäteriets arkiv förrättningsåtgär­der, arkivaktnummer, ursprungsfastighet, mantal o. dyl. hänförs till FRP och uppgifter som är av stort intresse för fastighetsmarknad och samhällsplanering hänförs till IFT. Vissa uppgifter redovisas både i FRP och IFT, t. ex. om arealer och fastställda planer.

FRP måste omfatta alla levande och döda fastigheter, ca 4 miljoner. IFT behöver bara omfatta levande fastigheter, ca 3 miljoner.

Vid uppläggning av FRP och IFT används ett inom CFD utvecklat system för uttag av data ur koordinat- och fastighetstaxeringsregister på magnetband. På FRP-blanketterna införs fastighetsbeteckningar och lägesuppgifter m. m. maskinellt i radskrivare, varefter de överlämnas till registerförarna, som manuellt för in övriga uppgifter från jord- och stadsregister. Tidsstudier har gjorts, som visar att denna manuella kom­plettering med kontroller och rättelser tar 225 manår för landets 4 milj. levande och döda fastigheter. Den mycket komplicerade och dyra över­föringen av innehållet i dessa register till maskinläsbart medium, som enligt tabell 20 i FADAK:s betänkande tar 519 manår, utgår enligt Uppsalaförslaget.

Beteckningsreformen bör genomföras endast för stadsägor och bihang-C-områden. Om beteckningsreformen genomförs enligt nuva-

Prop. 1978/79:114

224

rande planer blir uppläggning av FRP och IFT mer komplicerad. IFT bör i så fall läggas upp först och datasystemet utnyttjas på samma sätt som vid beteckningsbyten i samband med uppläggning av driftsystem 

I. 

FRP-blanketterna skrivs därefter ut med nya beteckningar och måste innehålla även uppgifter om gamla beteckningar. Den manuella kom­pletteringen blir något mer tidskrävande.

Enligt Uppsalaförslaget kommer vad koordinatregistreringen beträf­far redovisningen av byggnads- och fornlämningspunkter att utgå ur systemet. Dessa utgör en belastning. Den koordinatredovisning som nu finns för varje fastighetsområde i direktminnesregistret för driftsystem 1 blir kvar och kompletteras eventuellt med adresskoordinater för fastig­heter med mer än ett bebyggt område. Om byggnads- och fornlämnings­punkter utgår kan man helt slopa den särskilda koordinatlistan hos registerförarna och koordinatregistret på magnetband. Efter denna ope­ration kan man också samordna och synkronisera ajourföring av koor­dinater med ajourföring av andra uppgifter från fastighetsregistret till IFT. Det blir också enklare att utnyttja t. ex. koordinaterna för olika tillämpningar, dels på grund av att fastighetsposterna får en enklare uppbyggnad om fornlämnings- och byggnadspunkter tas undan och dels på grund av att sorteringsordningen blir densamma som i ADB-systemet för folkbokföring och beskattning (socken/församling).

Uppdatering av IFT från fastighetsregistret förutsätts ske vid central behandling av skrivna avier. Fastighetsregistermyndigheterna behöver således inte ha bildskärmsterminaler. Ajourföringen blir mindre resurs­krävande än i driftsystem 

I. 

Av ett exempel i "Fastighets- och inskriv­ningsregister försökssystem och nytt förslag" rörande avslyckning från Skeke 1:6 framgår att ajourföring av fastighetsregistret vid bild­skärmsterminal är mycket komplicerad. Den förutsätter också mer spe­cialutbildning och högre lön än för motsvarande arbete i det manuella registret.

Den skisserade ajourhållningsmetoden innebär att kravet på datorka­pacitet minskar, eftersom ajourhållningstransaktionerna inte kommer att belasta systemet under daglig arbetstid och eftersom datorns interna minne under samma tid inte behöver inrymma ett stort ajourhållnings-program för fastighetsregisterdata.

I "Fastighets- och inskrivningsregister försökssystem och nytt för­slag" har de besparingar förslaget kan medföra ej närmare preciserats. Sedan nu ytterligare tidsstudier gjorts har kostnadsfrågorna undersökts och redovisats särskilt. Utan att på något sätt minska nyttan av register­systemen för användarna, kan enligt Uppsalaförslaget de sammanlagda omläggningskostnaderna för fastighets- och inskrivningsregister reduce­ras med 100 milj. kronor. Driftkostnaderna kan reduceras med omkring 7 milj. kronor årligen. Utöver dessa besparingar jämfört med regerings­förslaget kan Uppsalaförslaget medföra positiva effekter, som inte kan

Prop. 1978/79:114

225

uttryckas i kronor. Reformarbetet kan i mycket stor utsträckning decen­traliseras till registermyndigheterna och pågå inom flera län parallellt. Genomförandetiden kan förkortas avsevärt. Betecknirtgsreformens slo­pande medför bortfall av stora indirekta kostnader och att reformen blir administrativt avsevärt mer lätthanterlig. Datasystemets säkerhetspro­blem finns inte i det manuella fastighetsregistret. Detta blir också betyd­ligt enklare att använda såväl för lantmäteriets personal som för studerande och andra under mer tillfälligt forskande i lantmäteriets arkiv.

Framlagda förslag till nya fastighets- och inskrivningsregister

Driftsystem 1

Ett integrerat datasystem

Fastighets- och inskrivningsregister

FAD AK :s förslag Skilda datasystem

Fastighetsregister (FRA)

Reformstart 1978

Inskrivningsregister (IRA) Reformstart omkring 1985

R egeringsförslaget Skilda datasystem

Fastighetsregister

Inskrivningsregister

Parallell uppläggning

Uppsalaförslaget Skilda system

Manuellt fastighets­register (FRP)

Reducerat driftsystem I (IFT)

Decentraliserat genomförande för fastighetsregistret på kortare tid och till lägre kostnad. Beteckningsreformen slopas.

Prop. 1978/79:114

226

Innehåll

Proposition  ....................................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll  ..................... 

.... 

1

Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 1 mars 1979   .

2

1

Inledning ....................................................... 

2

2

Beslutade riktlinjer för fastighetsdataverksamheten mm          

3

3

CFD:s anslagsframställning avseende budgetåret 1979/80      

5

4

Rapporten med förslag till skilda system för FR och IR     

6

4.1

Innehållet i FR ........................................... 

.... 

6

4.2

Innehållet i IR............................................. 

7

4.3

Tekniska frågor.......................................... 

.... 

7

4.3.1 Aviseringar  ....................................... 

8

4.4

Systemen från användarsynpunkt mm............. 

10

4.5

Resurs- och kostnadsberäkningar .................. 

... 

10

5  Remissyttrandena............................................. 

11

5.1

Integrerade eller separata system  .............. 

11

5.2

Synpunkter på de föreslagna separata systemen      

11

5.3

Hur bör delade system utformas?................. 

.... 

12

5.3.1

Innehåll i FR och IR............................. 

.... 

12

5.3.2

Tekniska frågor  ................................ 

.... 

12

5.4

Koordinatsättningen.................................. 

.... 

13

5.5

Kostnader................................................ 

.... 

13

6  Föredraganden  .............................................. 

.. 

14

6.1

1978 års principbeslut  ............................... 

.. 

14

6.2

Rapporten med förslag till skilda system för FR och IR ..

14

6.3

Skildasystemför FRoch IR  ........................... 

14

6.4

Innehåll i FR och IR..................................... 

.. 

16

6.5

Tekniska frågor.......................................... 

.. 

18

6.6

Det fortsatta arbetet under etapp I  ............. 

.. 

20

7

Hemställan..................................................... 

.. 

21

8

Beslut  .......................................................... 

21

Bilaga 1  Systemförslag. Skilda system för fastighets- och inskriv­ningsregister utbrytning ur driftsystem 1

Bilaga 2 Remissyttranden