Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 59 år 1973

Prop. 1973:59

Nr 59

Kungl. Mai:ts proposition angående Vetenskapsakademiens och dess institutioners framtida ställning och verksamhet m. m.; given Stockholms slott den 9 mars 1973.

Kungl, Majit vill härraed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå riksdagen alt bi­falla de förslag ora vars avlåtande till riksdagen föredraganden hera­ställl,

GUSTAF ADOLF

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen betonas Vetenskapsakaderaiens roll som ett betydel­sefullt vetenskapligt kontaktorgan framför allt på det internationella planet, I det statsbidrag sora föreslås utgå till akaderaiens centrala och institutionella verksamhet har beräknats medel för en väsentlig förstärk­ning av bl, a, akademiens forskarutbytesverksarahet,

I propositionen föreslås vidare på grundval av ett betänkande från utredningen rörande Vetenskapsakaderaiens institutioner att akade­raiens institutioner Stockholras observatoriura i Saltsjöbaden och Ki­runa geofysiska observatoriura förstatligas den 1 juli 1973. Stockholras observatoriura inordnas härvid sora en institution vid universitetet i Stockholm, Kiruna geofysiska observalorium föreslås få ställning som ett fristående statligt forskningsinstitut, underställt universitetskanslers­ämbetet och benämnt Kiruna geofysiska institut. Institutet skall, såvitt avser den där bedrivna forskarutbildningsverksamheten, även fungera som en institution vid universitetet i Umeå,

I propositionen föreslås alt överlagandet av de båda institutionerna skall ske efter de riktlinjer sora redovisats i de avtal som utredningen under förbehåll av Kungl, Majrts godkännande träffat med akademien. Enligt avtalen övertar staten de båda anläggningarna Stockholms obser­vatoriura och Kirunas geofysiska observatoriura samt erbjuder den av akademien  anställda  personalen  vid  dessa  institutioner  raotsvarande

1    Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 59

Prop. 1973: 59

2

statlig anställning, I anslutning härtUl har vidare träffats överenskora­raelse om reglering av pensionskostnaderna för ifrågavarande personal, I särskilda avtal har även reglerats viss saraverkan raellan akaderaiens institution Capristationen för solforskning och universitets- och hög­skoleorganisationen särat fråga om deposition hos staten av viss del av akademiens bibliotek.

Prop. 1973: 59

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:! Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], rainistern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], [REDACTED_EFTERNAMN],

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler efter gemensara beredning raed stats­rådets övriga ledaraöter fråga om Vetenskapsakademiens och dess insti­tutioners framlida  ställning och  verksamhet  m. in.   och  anför.

I prop. 1973:1 (bil. 10 s. 430) har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagen all, i avvaktan på särskUd proposition i äranet, tUl Bidrag till Veten-skapsakaderaien för budgetåret 1973/74 beräkna ett förslagsanslag av 3 810 0(X) kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor.

1 Inledning

Ar 1749 beviljade Kungl. Maj:t Vetenskapsakaderaien uteslutande privilegiura att ge ut alraanackor i Sverige. I 1810 och 1812 års tryck­frihetsförordningar förbjöds privilegier på utgivning av skrifter. Kungl. Maj:t fick dock rätt att för högst 20 år åt gången förnya sådana privi­legier som redan getts till allraänna inrättningars understöd. Någon ändring härvidlag har inte gjorts i gällande tryckfrihetsförordning av år 1949. Alraanacksprivilegiet har förnyats senast genora beslut den 15 juni 1945 för tiden den 16 juli 1952den 15 juli 1972. Veten­skapsakaderaien har sedan slutet av 1700-talet arrenderat ut privile­giet. Sedan år 1906 har Alraqvist &font-family:Verdana'>

Prop. 1973: 59

4

(Stencil E 1966:5), Utredningen föreslog sammanfattningsvis att al­manacksprivilegiet borde bibehållas raen utövas på ett sätt sora i högre grad än tidigare frärajade konkurrens på den aktuella raarkna­den. Huvudprincipen i förslaget var all rätten att trycka, ge ut och iraportera almanackor skulle vara tillgänglig för envar raot erläggande av avgift till Vetenskapsakaderaien och grundad på avtal mellan aka­demien och producenten.

Vid reraissbehandlingen av utredningen uppehöU sig flertalet reraiss­instanser inte endast vid utredningens förslag utan också vid den principiella frågan ora privilegiesystemet överhuvudtaget borde bibe­hållas. Det överväldigande flertalet remissinstanser ansåg därvid att privilegiesystemet borde upphöra eller att frågan om dess existens i varje fall borde las under oraprövning.

Kungl. Maj:t tillkännagav år 1969 (prop. 1969: 66) på grundval av näranda utredning sin avsikt att inte förnya Vetenskapsakaderaiens uteslutande privilegiura att ge ut alraanackor vid privilegieperiodens ut­gång den 15 juli 1972, Dåvarande departeraentschefen betonade därvid att ett avskaffande av alraanacksprivilegietraed därav följande bortfall av privilegieinkoraster för Vetenskapsakaderaien aktuaUserade frågan ora akaderaiens fraratida ställning och arbetsuppgifter, Vetenskapsaka­deraien intar frarahöll departeraentschefen ställningen av natio­nellt vetenskapligt organ på det raateraatisk-naturvetenskapliga orarådet med bl, a. betydelsefulla utåtriktade funktioner. Dessa är frärast av in-forraativ och konlaktskapande art både inora landet och på ett interna­tionellt plan. Vetenskapsakademien har i nämnda avseende även i fram­tiden viktiga uppgifter att fylla, I själva verket kunde det finnas skäl an­ta att akaderaiens utåtriktade verksarahet får ökad betydelse i synner­het på det internationella planet. Departementschefen konstaterade vi­dare att Vetenskapsakaderaien f, n, driver ett antal fasta institutioner sora har raycket skiftande karaktär, varför forraerna för deras fortsatta bestånd och verksarahet krävde särskilda överväganden för varje enskild institution. Det var en uppgift i första hand för huvudraannen, dvs, Vetenskapsakaderaien, att överväga på vilket sätt denna fråga lärapligen borde behandlas (prop, 1969: 66 s, 14),

Statsutskottet underströk vad departementschefen anfört ora Veten­skapsakaderaiens betydelsefulla utåtriktade verksarahet, I fråga ora akademiens vetenskapliga institutioner betonade utskottet all, raed hänsyn inte ramst till att flera av institutionerna har nära anknytning till motsvarande verksaraheter vid olika universitet, stalsraakterna hade ett intresse av att erforderliga föratsättningar skapas för fortsättande efter privilegiets upphörande i läraplig organisatorisk förra av den akaderaiverksarahet varav ett klart dokuraenterat behov före­ligger. I likhet raed vad sora anförts i propositionen ansåg utskottet att det var en uppgift i första hand för huvudmannen att penetrera de

Prop. 1973: 59

5

problem sora uppkoramer genora avvecklingen av alraanacksprivilegiet (SU 1969: 115 s, 2), Vad utskottet anfört gav riksdagen sora sin raening till känna för Kungl, Maj:t (rskr 1969:293).

Med utgångspunkt i statsraakternas ställningstagande år 1969 alt avskaffa alraanacksprivilegiet överläranade Vetenskapsakaderaien i april 1971 en anslagsfrarastäUning för budgetåret 1972/73, där akaderaien begärde ökade resurser för bl, a, sin utåtriktade verksarahet. Efter noggrann prövning fann akaderaien alt inga organisatoriska föränd­ringar f. n, synes påkallade i fråga ora huvudraannaskapet för dess institutioner. Akaderaien föreslog vidare att viss personal skulle föras över från forskningsråden till dessa institutioner.

Vid reraissbehandlingen av Vetenskapsakaderaiens anslagsfraraställ­ning frarahölls genomgående betydelsen av att akaderaiens inforraativa och konlaktskapande verksarahet både på det nationella och på det internationella planet säkerställdes och gavs ökade resurser. I fråga om huvudmannaskapet för särat den fortsatta finansieringen och drif­ten av akaderaiens institutioner rådde däreraot delade raeningar bland remissinstanserna (jfr prop. 1972: 1 bil, 10 s, 328331),

Efler berayndigande av Kungl, Maj:t i deceraber 1971 tUlkallade jag en utredningsraan, landshövdingen Sven af Geijerstara, för att utreda huvudraannaskapsfrågan rörande Vetenskapsakaderaiens institutioner. Enligt direktiven skulle utredningsarbetet bedrivas med sikte på att i första hand de institutioner som hade en klar anknytning till ett uni­versitet borde föras över till universitets- och högskoleorganisationen, Utredningsraannen borde analysera verksaraheten vid varje enskild in­stitution och belysa dess anknytning till liknande aktiviteter inora uni­versitets- och högskolesektorn särat föreslå den organisatoriska lösning som skapade de bästa förutsättningarna för institutionernas fortsatta verksamhet. Utredningsmannen borde därvid ägna särskild uppmärk­sarahet åt gällande avtal, donationsbestäramdser, raarkfrågor ra, ra, Utredningsraannen borde bedriva sitt arbete i nära sararåd raed Veten­skapsakademien och i den mån så befanns erforderligt under förbehåll av statsraakternas godkännande träffa överenskoraraelse raed akaderaien ora eventuellt påkallade organisatoriska förändringar, I den raån utredningen ledde fram till att akademien borde kvarstå sora huvudraan för viss institution, borde övervägas ora företrädare för uni­versitetsmyndigheterna skulle ingå i den styrelse (raotsvarande) sora under akaderaien har ansvaret för verksaraheten vid institutionen. Från utredningsuppdraget borde i första hand undantagas dels Makarna Mittag-Lefflers raatematiska stiftelse och Sarekanläggningarna, dels akademiens bibliotek, vars fortsatta verksamhet behandlas sora ett led i statskontorets översyn av biblioteksservicen i stockholrasorarådet. Utredningsraannen borde eraeUertid lägga frara förslag rörande finan­sieringen m, ra, av biblioteket under den tid statskontorets utredning

Prop. 1973: 59

6

pågick. Utredningsarbetet borde bedrivas skyndsarat. Huvudlinjerna i direktiven har tidigare redovisats för riksdagen (prop, 1972:1 bU, 10 s, 331),

Utredningsmannen har den 29 november 1972 överläranat betän­kandet Vetenskapsakademiens institutioner. Betänkande med förslag om institutionernas framtida ställning m. m. avgivet av 1972 års utredning rörande  Vetenskapsakademiens institutioner (Ds U  1972: 13).

Beträffande åtskUliga av de förslag som lagts fram av utredningen och remissinstanserna fordras inte beslut av riksdagen. För överblickens och sararaanhangels skull redovisas även vissa av dessa förslag.

2 Utredningen

2.1 Vetenskapsakademien en presentation

2.1.1   Bakgrund

Vetenskapsakaderaien bildades på privat initiativ år 1739 efter ut­ländska förebilder som en sararaanslulning raellan politiker och natur­vetenskapsmän. Avsikten var att befordra landets ekonorai genora forskning och uppfinningar frärast på jordbrukels, raedicinens och teknikens oraråden. Vetenskapsakaderaien gav fr, o, ra. år 1739 ut en publikation, akademiens Handlingar, där skilda vetenskapliga rön presenterades för allmänheten. Successivt vidgades akaderaiens verk­samhet tUl att orafatta bl, a, driften av vetenskapliga institutioner.

2.1.2   Vetenskapsakademiens uppgifter

Vetenskapsakaderaiens uppgifter anges i 1 § av dess av Kungl, Maj:t fastställda grundstadgar,

Akaderaien, stiftad den 2 juni 1739, har till uppgift alt främja vetenskaperna, företrädesvis maleraatik och naturvetenskap.

För denna sin uppgift verkar akaderaien genora vetenskapliga institu­tioner, genora utgivande av vetenskapliga skrifter, genora utdelande av understöd och belöningar åt förtjänta forskare och författare särat i övrigt genora raedel, sora för ändaraålet står akaderaien till buds,

Akaderaien håUer förbindelse raed utländska akaderaier och lärda samfund och raed internationella vetenskapliga unioner särat verkar även i övrigt för internationellt vetenskapligt samarbete,

2.1.3   Vetenskapsakademiens organisation

Vetenskapsakaderaien  består enligt 2   §   i  grundstadgarna  av  lägst 120 svenska och högst 120 utländska ledaraöter. De svenska ledamöterna skall enligt 3 § i grundsladgarna indelas i

Prop. 1973: 59

7

tolv klasser, vilka representerar olika äranesoraråden, F, n, finns klas­ser för raatematik, astronorai, fysik, kemi, mineralogi, geologi och fysisk geografi, botanik, zoologi, medicinska vetenskaper, tekniska vetenska­per, ekonomiska, statistiska och sociala vetenskaper, geofysik och öv­riga vetenskaper och för frarastående förtjänst inom vetenskaplig forsk­ning,

Vetenskapsakaderaien har vidare bildat ett 20-tal s, k, nationalkom­mittéer vilkas uppgift främst är att fungera sora svenska kontaktorgan raed de internationella vetenskapliga unionerna, Korarailtéerna om­fattar ämnesområdena astronorai, geodesi och geofysik, kerai, radiove­tenskap, fysik, biologi, geografi, kristallografi, raekanik, maleraatik, fysiologi, biokemi, geologi, biofysik, näringsforskning och strålskydds­forskning,

Vetenskapsakaderaien bedriver vidare vetenskaplig verksarahet vid ett antal institutioner för vilka akaderaien är huvudraan. Akaderaiens institutioner är enligt 6 § i grundstadgarna biblioteket, Stockholras observatoriura, Bergianska stiftelsen, Kristinebergs zoologiska station, Makarna Mittag-Lefflers raateraatiska stiftelse, Sareks naturvetenskap­liga anläggningar, Abisko naturvetenskapliga station, Kiruna geofysiska observatoriura särat Capristationen för solforskning.

För Miltag-Lefflerska stiftelsen och akaderaiens forskningsstationer i övre Norrland gäller särskUda stadgar. Akaderaien äger vidare Ber-zdiusrauséet och Museet för de exakta vetenskapernas historia.

Akaderaien utser själv preses och andra befattningshavare.

Den direkta ledningen av akademiens verksamhet handhas av dess ständige sekreterare. Till sitt förfogande har sekreteraren ett sekre­tariat beslående av kansli och räntkamraare, Inora kansliet finns även en utlandssekreterare med uppgift att bereda ärenden rörande aka­demiens  internationella förbindelser och  nationalkomraittéerna,

2.1.4 Vetenskapsakademiens icke-institutionella verksamhet

Alltsedan Vetenskapsakademiens tillkomst har ett viktigt led i dess verksarahet varit att ge ut vetenskaplig litteratur. Akademien ger bl, a, ut följande vetenskapliga lidskrifter inom det naturvetenskapliga ora­rådet: Arkiv för Maleraatik, Physica Scripta, Cheraica Scripla, Zoolo-gica Scripla, Arabio och Docuraenta, Levnadsteckningar över Kungl, Vetenskapsakaderaiens ledaraöter, Bidrag tUl Kungl. Vetenskapsaka­deraiens historia särat Kungl. Vetenskapsakaderaiens Årsbok. Dessutom utger Mitlag-Leffler-slifidsen lidskriften Acta Malheraatica. Vidare ut­ger akademien sedan år 1813 Sveriges statskalender.

Vetenskapsakaderaien delar vidare enligt Alfred Nobels lestaraen-tariska förordnanden ut Nobelprisen i fysik och kerai.

Nobdverksaraheten orafattar eraellertid även andra oraråden. Genom raedel sora slår till förfogande från särskUda fonder inora Nobelstiftelsen

Prop. 1973: 59

8

kan frarastående udändska forskare inbjudas att sora Nobelgästprofessor arbeta på svensk institution. Även Nobelgästföreläsare inbjudes. Se­dan år 1965 har raed stöd av raedel sora erhållits från riksbankens jubileumsfond Nobelsymposier anordnats.

Vidare överläranade Sveriges riksbank i saraband med sitt 300-årsjubileura i raaj 1968 en donation till Nobelstiftelsen sora raöjliggör alt ett »pris i ekonoraisk vetenskap till Alfred Nobels rainne» kan utdelas varje år. Priset är av sararaa storlek som Nobelprisen och skall utdelas på Nobeldagen den 10 deceraber, Vetenskapsakaderaien fun­gerar sora utdelare av detla pris,

Vetenskapsakaderaien har vidare raotlagit ett stort antal stipendie-och understödsfonder av betydelse för svensk forskning. Det saraman­lagda beloppet av utdelade stipendier och understöd uppgick år 1970 till ca 700 000 kr.

Som en alltmer betydelsefull del i Vetenskapsakademiens verksam­het ingår att etablera och upprätthålla kontakter med utländska forskare och forskningsinstitutioner. Forraerna för den intemationella kontakt-verksaraheten har skiftat under årens lopp. Det ursprungliga systeraet raed korresponderande ledaraöter i andra länder, litleraturulbyle särat deltagande i internationella saraarbetsprojekt används och utvecklas därvid fortfarande tUlsammans med nya saraarbetsforraer, Vetenskaps­akaderaien ingår sålunda sora svensk raedlem i International Council of Scientific Unions (ICSU), som bildades år 1931, De till ICSU an­slutna internationella vetenskapliga unionerna har nationalkomraittéer i vart och ett av de 60 medlemsländerna.

För vissa av nationalkomraittéerna har Kungl, Maj:t fastställt stad­garna. Dessa koraraittéer skall, vid sidan av uppgiften att uppehålla de internationella förbindelserna, fräraja den svenska forskningen och stiraulera de personliga förbindelserna raellan dera sora arbetar inom koramitténs område, exerapelvis genom alt anordna konferenser.

Under senare år har akademien även inlett formaliserat samarbete med motsvarande institutioner i andra länder. Sålunda har akademien tillsararaans raed Ingenjörsvetenskapsakaderaien träffat avtal raed Sov­jetunionens vetenskapsakaderai ora utbyte av forskare och föreläsare. Akaderaien har också slutit sådana avtal raed Sovjetunionens raedi­cinska vetenskapsakademi och, helt nyligen, med vetenskapsakademierna i Ungern, Polen och Tyska Demokratiska Republiken, Genom avtal med Royal Society deltar akaderaien också i ett stipendialutbyle raed Storbritannien,

2.1.5 Den totala omslutningen av Vetenskapsakademiens centrala och institutionella verksamhet är 1971

Driftkostnader

I   följande  sammanställning  redovisas   den   totala  omslutningen   av

Prop. 1973: 59

9

Vetenskapsakademiens centrala och institutionella verksamhet år 1971 fördelad på olika verksamhetområden samt hur dessa kostnader fi­nansierades. SararaanstäUningen ger en bUd av storleksordningen av verksamheten liksom av fördelningen mellan de akaderaifinansierade resp. externt finansierade aktiviteterna vid institutionerna. Alraanacks-raedlen har, sora fraragår av sararaanslällningen, använts för finansiering av den perraanenta verksaraheten vid akaderaien centralt och vid dess institutioner.

Verksamhet etc.

Total

Finansieringskälla (tkr.)

(tkr.)

Almanacks

- Fondav-

Forsk-

övriga

övriga

privile-

kasuiing

nings-

statliga

källor

giet

tid

källor

Centrala sekretariatet

601

453

73

_ .

_ ,

75

Internationell verksamhet

453

57

195

186

15

Statskalendern

139

139

.

Publiceringsverksamhet

258

80

.

103

75

Biblioteket

1750

1 610

.

.

140

Stockholms observalorium

1 414

746

209

434

25

Caprislationen

196

99

-------- r

79

18

Bergianska stiftelsen

671

213

458

Mittag-Leffler-sliftelsen

515

265

200

50

Kristinebergs-stationen

1082

543

10

326

59

144

Kiruna geofysiska observalorium

2 769

380

.

1 995

289

105

Abisko-stationen

258

138

113

7

Sarekanläggningarna

11

11

Fastighetsunderhåll

150

150

Arbetsgivaravgifter, sjukvård, fram-

tida pensionskostnader

634

634

Pensionskostnader

368

368

.

.

Stipendier

700

57

700

SUMMA

Procentuell andel för resp.

finansieringskäUa

11969

4 879

41

1790

15

3 220

27

968

8

1112

9

Fonder

Det totala bokförda värdet av de av Vetenskapsakaderaien förval­tade fonderna uppgick den 1 juU 1972 lill 57 300 000 kr. I fråga om avkastningen av fonderna gäller följande.

Akademien har nyligen genomfört en oraläggning av redovisnings-och budgetperioderna så alt dessa sora tidigare sararaanfallil raed kalenderår orafattar tiden den 1 juli30 juni. I saraband med övergången förlängdes redovisningsperioden år 1971 att totalt orafatta tiden den 1 januari 197130 juni 1972.

Den totala avkastningen var denna period 7 745 000 kr. Det bör dock anraärkas att förläggningen av redovisningsperioden ger en raiss-visande bild av storleken av den årliga fondavkastningén. Då huvudde­len av kapitalet är placerad i aktier och aktieutdelning i flertalet fall sker under våren är den angivna avkastningen i det närraaste dubbelt så stor sora en norraal årsavkastning. Avkastningen fördelas på skilda an-

Prop. 1973: 59

10

vändningsområden; pensionskostnader, fastighetsunderhåll, kursregle­ring, fondering ra. ra. Närraare hälften av avkastningen härrör från stipendiefonder.

2.1.6 Tidigare avsöndringar från Vetenskapsakademien

Från Vetenskapsakaderaiens förvaltning, vård och inseende har staten tidigare övertagit verksaraheter av skiftande slag.

Är 1959 tillkallade dåvarande statsrådet och chefen för ecklesiastik­departeraentel sakkunniga för utredning rörande naturhistoriska riks-rauseets och vissa andra institutioners fraratida stäUning till Stockholras högskola (den s. k. riksrauseiutredningen). Sora ett resultat av utred­ningens överväganden och förslag överfördes naturhistoriska riksrau-séet och statens etnografiska rauseura, vilka båda stått under akaderaiens inseende och vård, helt till statligt huvudraannaskap år 1964.

Vid Nobelinslitutet för fysik och kerai, också under akaderaiens in­seende och vård, hade avdelningen för fysik upplåtits åt vetenskaps­akademiens forskningsinstitut för experiraentdl fysik. Detta orabilda-des fr. o. ra. 1 juli 1964 lill ett fristående statligt institut, benärant forsk­ningsinstitutet för alorafysik, raed uppgift att bedriva forskning och utbildning inora atorafysikens oraråde. Institutet ställdes härvid under universitetskanslersärabetets överinseende. I ledningen för institutet ställdes en särskild styrelse. Saratidigt raed förstatligandet förvärvade staten för 4 railj. kr. den av Nobelinstitutet ägda stadsägan 7 inora stadsdelen Brunnsviken i Stockholra, orafattande ett raarkoraråde på ca 45 000 m-, jämte byggnader för Nobelinstitutets båda avdelningar för fysik och kerai.

På grundval av riksniuselutredningens förslag träffades vidare avtal mellan Vetenskapsakademien och staten, innebärande bl, a,, dels att staten från Bergianska stiftelsen, för vilken akaderaien är fondför­valtare, förvärvade vissa stiftelsen tillhöriga raarkoraråden, dels att den Bergianska donationsprofessuren knöts närraare till universitetet i Stockholra genora alt innehavaren ålades viss undervisnings- och exarainationsskyldighet inora äranesorarådet botanik,

I sararaanhanget bör vidare nämnas den på Vetenskapakaderaiens initiativ bildade Meteorologiska centralanslallen sora år 1919 uppgick i statens raeleorologiska och hydrografiska anstalt.

Härutöver kan nämnas all landets nationalparker fram tUl år 1952 var ställda under Vetenskapsakaderaiens inseende och vård. Genom naturskyddslagen detta år med dess följdförfattningar överfördes denna uppgift lill domänstyrelsen, sora dock skulle sararåda raed akaderaien när regleraenten och ordningsföreskrifter skulle utfärdas för national­park, Akaderaien hade även vissa övriga uppgifter inora det av staien organiserade naturskyddet, Saratliga dessa uppgifter försvann vid ikraft­trädandet av den nu gällande naturvårdslagen den 1 januari 1965,

Prop. 1973: 59

11

2.2 Allmänna utgångspunkter för utredningsarbetet

2.2.1 Vetenskapsakademiens allmänna roll

Vetenskapsakademien är en av de äldsta akaderaierna i landet. Den instiftades redan år 1739 raed uppgift att befordra Sveriges ekonorai genom forskning och uppfinningar men fick efter hand tyngdpunkten i verksaraheten lagd på frärajande av raateraatik och naturvetenskaper. Ända in i vår tid har Vetenskapsakaderaien på olika sätt spelat en viktig roll särskilt inora det angivna orarådet genora att ta initiativ till och ansvaret för driften av oUka institutioner, genora utdelning av stipen­dier och priser, särat genora att delta i internationellt vetenskapligt sara­arbete ra, ra. En särställning intar härvid akaderaiens samverkan raed Nobelstiftelsen, Under 1960-talet har akaderaiens engageraang i flera institutioner, bl, a. naturhistoriska riksrauseet och forskningsinstitutet för alorafysik, avvecklats och de tidigare Nobelinstituten har fått en annan ställning,

Vetenskapsakaderaien har sin centrala verksarahet och sht bibliotek förlagt till egna byggnader och eget oraråde i Frescati i Stockholra, För akaderaiens verksarahet, sora bedrivs enligt av Kungl. Maj:t fastställda grundstadgar, har ända sedan raitten av 1700-talet en väsentlig in­komstkälla varit det privilegiura akaderaien då fick att utge alraanackan. Utarrenderingen av detta privilegiura gav akaderaien år 1971 en in­komst på ca 5 milj, kr. Därutöver har akademien delvis ändamålsbund­na inkomster från olika fonder och donationer.

Den av Vetenskapsakademien genora almanacks- och fondraedel finansierade centrala och institutionella verksaraheten uppgick år 1971 till storleksordningen 6,5 railj. kr. En betydande del av aktiviteterna vid akademiens institutioner bekostas av statsmedel genom bidrag från universitet, forskningsråd ra. ra., varför den totala oraslutningen av akademiens verksamhet centralt och vid institutionerna uppgick till ca 12 railj. kr. år 1971.

Vid utredningens överväganden har en väsentlig utgångspunkt vid sidan av vad sora enligt direktiven skall ligga till grund för be­dömningen av varje institution varit den ökade vikt, som lagts vid akaderaiens uppgifter sora nationellt och internationellt vetenskapligt kontaktorgan på sitt område. Dessa utåtriktade aktiviteter har av exem­pelvis universitetskanslersämbetet betecknats sora akaderaiens huvud­uppgifter. Utredningsförslaget rörande var och en av de berörda institu­tionerna har således inte bara baserats på överväganden hur förutsätt­ningarna för den fortsatta verksaraheten vid institutionerna direkt på­verkas av förslagen, Dessutora har beaktats hur de föreslagna åtgär­derna påverkar akaderaiens raöjUgheter alt fullgöra sina inforraativa och konlaktskapande uppgifter,

Allraänt raå i denna del endast frarahållas alt en förändring av huvud-

Prop. 1973:59

12

raannaskapet för institutionerna synes kunna inverka på dessa raöjlig­heter i båda riktningarna, I så raållo bör en förändring vara positiv, alt den avlastar akaderaien och dess centrala förvaltning ansvaret adrainistrativt och kostnadsraässigt för institutionerna i fråga. Detla måste ge mer tid och resurser för de nämnda utåtriktade funktionerna och innebär därför indirekt en förstärkning av denna dd av akade­miens verksarahet, Ä andra sidan innebär akaderaiens engageraang för en institution, särskilt ora denna exerapelvis arbetar på ett område där internationell saraverkan är betydande och där den fyller en viktig roll, att akaderaien kan verka raed större tyngd, auktoritet och sakkunskap på det internationella planet, I saramanhanget kan anmärkas att i öststa­terna de statliga akademierna ofta fungerar som huvudmän för en ora­fattande vetenskaplig verksarahet, medan för flera akademier i västra Europa huvudraannaskapet för vetenskapliga institutioner spelar ringa eller ingen roll. Synpunkter av detta slag får föras in i den allraänna avvägningen.

2.2.2 Vetenskapsakademiens institutioner

Utredningens uppdrag att presentera underlag och förslag när det gäller särskilt huvudraannaskapet för Vetenskapsakaderaiens institutioner avser inte saratliga akaderaiinslitutioner. Sålunda har undantagits raa­karna Mittag-Lefflers raateraatiska stiftelse och Sarekanläggningarna särat vidare i huvudsak akaderaiens bibliotek, vars fortsatta verksamhet var föremål för utredning inom statskontoret när denna utredning till­sattes. Sistnäranda begränsning är raed hänsyn till verksarahetens om­fattning av viss betydelse.

De institutioner, sora utredningen behandlar, har raed undanlag för Bergianska stiftelsen det geraensararaa att verksaraheten till övervägan­de delen finansierats av almanacksraedd och andra raedel, sora tillförts akaderaien utifrån, Detla gäller Stockholras observatoriura, Caprisla­tionen för solforskning, Kristinebergs zoologiska station, Abisko natur­vetenskapliga station och Kiruna geofysiska observalorium. För dessa institutioner, raed undantag för Kiruna geofysiska observatoriura, har alraanacksraedel varit den huvudsakliga finansieringskällan.

Som fraragår av Vetenskapsakaderaiens anslagsfraraställning för bud­getåret 1972/73, som bUdar utgångspunkten för direktiven, har akade­mien för egen del ansett att huvudraannaskapet för institutionerna skulle ligga kvar hos akaderaien. Akademien borde i stället för de alraanacks­raedel, sora hittUls finansierat väsentliga ddar av verksaraheten vid dessa institutioner och akademiens centrala förvaltning av dera, erhåUa direkta statsbidrag. En sådan ordning skulle, enligt akaderaien, bäst främja verksamheten vid institutionerna saratidigt sora den skuUe stärka akade­raiens utåtriktaae och konlaktskapande verksarahet.

Prop. 1973:59

13

Denna ståndpunkt har eraellertid inle utan vidare godtagits av stats­raakterna såsom utgångspunkt för utredningens direktiv. I linje med 1969 års riksdagsbeslut i frågan utgår raan från att verksamhetens anknytning tUl liknande aktiviteter inom universitetsorganisationen bör vara ett väsentligt skäl för att överföra huvudraannaskapet till staten inora raraen för denna organisation och alt en sådan lösning skall prövas i första hand. För utredningen har detta varit en naturlig utgångspunkt. Det framstår helt allraänt sora uppenbart att en institution av sådan karaktär, som alltså har direkta motsvarigheter inora universitetsorga­nisationen, bäst kan fylla sina uppgifter, ora den integreras raed denna. Först då skapas den önskvärda saraordningen raed verksaraheten vid raotsvarande universitetsinstitutioner och de bästa garantierna uppnås för att från alla relevanta synpunkter en riktig avvägning sker och att en mera samlad bedöraning av ifrågavarande sektor inora den högre utbildningen och forskningen koramer till stånd.

Annorlunda kan del, enligt utredningen, förhålla sig med sådana in­stitutioner, som har en mera unik och riksbetonad karaktär och där an­knytningen lill universitetssektom inte är lika påtaglig och paraUdliteten inle lika klar. Här kan ett inordnande av institutionen i ett universitet i stället skapa bristande balans i verksamheten genom bl. a. risken för att den i alltför hög grad koraraer att präglas av delta universitets spe­ciella förhållanden och för att dess egna forskare rentav kunde koraraa att ges företräde när det gäUer dispositionen av inslitutionsresurserna. Denna synpunkt torde dock inte böra tillraälas alltför stor vikt och i sararaanhanget bör vidare beaktas de nuvarande strävandena alt profilera forskningen vid de olika universiteten i olika riktningar, vilket i varje fall bör påverka organisationen i så raållo alt saraordningen raellan uni­versiteten raåste säkerställas.

För de sistnäranda institutionerna bör sora ett alternativ till den nu­varande ordningen också prövas en organisation sora självständigt stat­ligt institut raed egen styrelse. Sådana institut har sora redovisats i det föregående tidigare bildats genora avsöndringar från Vetenskapsakade­raien, De skäl sora därvid åberopats kan ha giltighet även i nu aktuella fall. Särskilt bör beaktas dels ora akademien svarar endast för en mindre del av kostnaderna raedan huvuddelen av dessa täcks av bidrag från ex­terna anslagsgivare, dels ora institutionen har en stark anknytning till mer än ett universitet.

Utredningen har vidare haft som utgångspunkt för sina överväganden vad gäller huvudraannaskapet för de olika institutionerna att vare sig en huvudraannaskapsförändring för institutionen sker eller ej detta förhål­lande inte koramer att raedföra några raera betydande skUlnader i fråga ora orafattningen av den fraratida resurstUldelningen till den berörda in­stitutionen.

Prop. 1973: 59

14

2.2.3 Utredningsarbetets bedrivande m. m.

Enligt direktiven har utredningen haft att bedriva sitt arbete i nära sararåd raed Vetenskapsakaderaien. Utredningen har därför redan i början av sitt arbete tagit kontakt raed företrädare för akaderaien och har under arbetets gång haft flera sådana kontakter. Saratliga av utred­ningsarbetet berörda institutioner har besökts av utredningen, varvid överläggningar raed respektive föreståndare och annan personal korarait till stånd.

På grundval av det raaterial sora sålunda inhäratats och de i föregåen­de avsnitt näranda allraänna övervägandena behandlar utredningen de institutioner, sora orafattas av uppdraget var för sig.

De förslag utredningen korarait fram till vid utredningsarbetet har presenterats för Vetenskapsakademien i saraband raed alt förhandling­arna upptagits ora avtal beträffande de institutioner, där utredningen förordar en överföring till annan huvudraan. Vid dessa förhandlingar har särskilda avtal träffats raed akaderaien under förbehåll av Kungl. Maj:ls godkännande. Dessa avtal avser Stockholras observatoriura och Kiruna geofysiska observalorium samt i anslutning härtill akaderaiens bibliotek vid Stockholras observatoriura, vissa saraverkansfrågor rörande Capristationen för solforskning samt vissa pensionsfrågor.

Utredningen förutsätter att Vetenskapsakademien föreslår de änd­ringar i akademiens grundstadgar, sora ett genomförande av förslagen föranleder.

2.3 Stockholms observatorium

2.3.1 Bakgrund

Några få år efter Vetenskapsakademiens stiftande år 1739 uppstod tanken att akademien skulle låta uppföra ett astronoraiskt observatorium. Akaderaien utverkade år 1746 tUlstånd av raagistraten att få förlägga en observationsbyggnad på högsta punkten av Brunkebergsåsen vid slutet av Drottninggatan i Stockholra. Det för observatoriet erforderliga ora­rådet upplåts till akaderaien raed dispositionsrätt så länge det kunde an­vändas för det angivna ändaraålet. Observatorieverksaraheten säkerställ­des ekonoraiskt, när akaderaien året därpå, i oktober 1747, erhöll ute­slutande privUegiura på utgivande av alraanackor. Är 1748 påbörjades arbetet raed observatoriebyggnaden och år 1753 ägde invigningen rura. Den nya institutionens viktigare instraraent inköptes de närraast följande åren från England.

Under den följande tiden utvidgades observatorieorarådet dels genora att akaderaien åren 1755 och 1771 inköpte två anslutande toratddar, dels genora alt staden åren 1793 och 1799 ytterligare utökade det för observa­toriet utlagda orarådet.

Prop. 1973:59

15

Observatoriet fick tidigt även en uppgift inora undervisningen i änmet astronorai. Alltsedan tiden för Stockholras högskolas tillkorast på 1880-talet har observatoriet svarat för undervisningen i ämnet astronomi vid högskolan, sederraera universitetet. Sedan år 1966 är saraarbetet reglerat i avtal raellan akaderaien och universitetet.

Observatoriets placering på åsen högt över staden och i dess utkant var till en början raycket läraplig för observationer. Genora Stockholras snabba tUlväxt kora observatoriet eraellertid raed tiden att ligga raitt i stadsbebyggelsen, vilket i hög grad försvårade observalionsverksarahelen. Rök och ljussken från bebyggelsen raedförde att observationer av ljus-svagare objekt inte längre kunde ulföras. Moderna fotografiska instru­ment kunde ej komraa tiU god användning på platsen. I raitten av 1920-talet väcktes förslag att Stockholras observatoriura helt skulle raoderni-seras och förläggas till en plats läraplig för tidsenliga observationer.

Efter utredningar kora raan frara till att den lärapligaste platsen för ett hytt observatorium var det s, k, Karlsbaderberget i Saltsjöbaden, Stockholms stad erbjöd sig efter förhandlingar att lösa akaderaiens dis­positionsrätt till observatorieorarådet på Brunkebergsåsen och förvärva de två tidigare nämnda toraterna för sammanlagt 900 000 kr,

I anslutning härtill beslöt Knut och Alice Wallenbergs stiftelse alt anslå 1 milj, kr, till uppförandet av ett modernt observatoriura på Karls­baderberget, under förutsättning att observatoriet benämndes Stock­holms observatoriura, Akaderaien beslöt i detta läge anta Stockholras stads erbjudande. Den slutliga överenskoraraelsen raellan akaderaien och staden i fråga ora överlåtelse av dispositionsrätten ra, ra, träffades i noveraber 1928. Sedan Wallenbergstiftelsen i två donationer anslagit ytterligare 300 000 kr, och sedan det för observatoriet erforderliga raark-orarådet (55 000 m-) förvärvats från Järnvägs AB StockholraSaltsjön för ett belopp ora 100 000 kr, kunde byggnadsarbetena påbörjas i augusti 1929,

De slutiiga kostnaderna för observatoriet kunde hållas inora raraen för beräkningama och stannade vid ca 2 160 000 kr. Den 5 juni 1931 invigdes det nya observatoriet i Saltsjöbaden.

2.3.2 Personella och materiella resurser vid Stockholms observatorium

Personal och driftkostnader

Saraarbetet raed Stockholras högskola, sedan år 1960 universitet, har år 1966 reglerats i ett särskilt avtal, enligt vilket observatoriet vid sidan av sin verksarahet som akademiens forskningsinstitution fungerar sora institution för astronorai vid universitetet raed observatoriets före­ståndare, astronomen, som prefekt. Avtalet, gällande från den 1 mars 1966, löper på 10 år och förlängs, såvida uppsägning inte sker före 1 raars 1975, raed oförändrat innehåll för en period ora 5 år.

Prop. 1973: 59

16

Enligt avtalet raellan universitetet och akaderaien skall äranet astro­norai från universitetet tillföras lärarkrafter, raateridanslag och övriga resurser enligt de norraer som gäller för motsvarande äranen i den sek­tion, till vilken astronoraiäranet hör.

Astronomen har all examination i ämnet astronomi och hälften av den undervisningsskyldlghet, sora åvilar professor vid universitet. Enligt av­talet uppbär astronomen härför särskilt arvode, för närvarande 7 800 kr. för budgetår.

Innehavarna av de båda tjänsterna sora biträdande professor särat öv­riga vid observatoriet av akaderaien anställda vetenskapsraän är enligt avtalet i princip skyldiga att i läraplig utsträckning raedverka vid under­visningen vid universitetet raot ersättning enligt gällande norraer. Avtal ora undervisning skall i varje särskilt fall träffas raellan vederbörande tjänsteraän och universitetet. Avtalet skall vara godkänt av akaderaien. Under läsåret 1971/72 har sålunda de båda biträdande professorerna vardera fullgjort 12 undervisningstiraraar. Härutöver har de utan särskild ersättning handlett studerande Inora forskarutbUdningen.

Den vid Stockholms observatoriura den 1 juli 1972 verksamraa perso­nalen redovisas i följande sararaanställning. Vidare anges varifrån lön eller arvode vid resp. tjänst utgår. (Lönerna angivna i 1972 års löneläge, ortsgrupp 5, inkl. lönekostnadspålägg 24 %),

Prop. 1973: 59

17

Tjänst

Lönegrad/

Veten-

Universi-

Statens

Statens

klass

skaps-

tetet i

naturveten-

delegation

akade-

Stockholm

skapliga

för rymd-

mien

forsknings­råd

verksamhet

1  föreståndare,

professor

C    1

100 000

10 000

2 bitr. professorer

A 30:33

182 000

1 docent

U 20:20

70 000

l'/2 docent

U 18

32 000

64 000

1 forskarassistent

U 19:19

67 000

2 assistenter

A 24:26

128 000

Vi e.univ,-lekt.

U 21

37 000

1 assistent, 6 mån.

U 12

24 000

1 assistent, 5 mån.

U 12

20 000

1  l:e amanuens, 7 mån.

U 12

21000

Vi rådsass., 4 män.

U 11

8 000

1  1: e amanuens

U 12

24 000

Undervisningstimmar

50 prof.lim

11000

86 lekttim

12 000

300 ass,tim

14 000

2 amanuenser

A 20:20

97 000

1 programmerare

A 22:22

53 000

1 laboratorieingenjör

A 21:21

51000

1 institutions-

verkmästare

A 17:18

44 000

1 instrumentmakare

o, maskinist

A 16:16

41000

1  instrumentmakare

A 15:15

39 000

1  registralor 5/6 tid

A 16:18

37 000

2 kansliskrivare

A 13:14

76 000

1 vaktmästare

A 14:14

38 000

1  kontorsskrivare

A 14:14

38 000

Summa lönekostnader

886 000

348 000

40 000

64 000

Anm. Tjänsterna på akademiens stat som assistent och amanuens innehas med treårsförordnande med möjlighet lill omförordnande, I tjänsteåliggande­na ingår allmänt institutionsarbete, observalionsjour och egen forskning samt undervisningsskyldighet enligt avtal.

Anslag från akademien till verksamheten vid Stockholras observato­rium redovisas i följande sararaanställning.

Kalen-

Löner

Instrument

Underhäll

Totalt

derår

o, expenser

av byggna­der m. m.

1931

36 685

14 100

2 606

53 391

1941

43 800

15810

7 992

67 602

1951

92 761

24 000

11 171

127 932

1961

306 729

31 500

43 466

381 695

1966

414 000

35 444

52 556

502 000

1967

486 000

39 400

52 600

578 000

1968

543 000

47 000

51000

641 000

1969

575 000

48 000

70 154

693 154

1970

617 000

64 000

70 154

751154

1971

669 000

77 000

69 900

815 900

2   Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 59

Prop. 1973: 59

18

Av statsraedel har utgått anslag dels på grundval av avtalet, dels från naturvetenskapliga forskningsrådet inkl. anslag från ryradnäranden (lö­ner, instruraent, raaterid och resor) och från universitetskanslersärabetet (dataraaskinlid).

Anslagen redovisas i följande sararaanställning.

Budgetär

Universitetet i

L Stockholm

Statens natur­vetenskapliga forskningsråd

Universitets­kanslers-ämbetet

lärariöne-

driftkostnads-

medel

anslag, materiel m. m.

1967/68

124 094

24 420

205 746

30 190

1968/69

144 092

22 084

205 564

120 192

1969/70

168 544

43 820

166 579

129216

1970/71

207 231

31 096

192 188

165 000

1971/72

255 518

38 000

263 200

165 000

Härutöver har akaderaien från Knut och Alice Wallenbergs stiftelse åren 193968 erhållit ett årligt inslruraentanslag ora 15 000 kr. Fr. o. ra. år 1969 och för en lid av fera år ulgår anslaget raed 25 000 kr. per år,

Mark och byggnader

Observatoriet är beläget på sladsägan 970 i Nacka kommun. Stads­ägans areal är 55 402 m. Lagfaren ägare är Vetenskapsakaderaien,

På stadsägan är uppförda institutions- och bostadsbyggnader enligt följande sararaanställning.

Nr

Byggnad

Byggnadsår

Byggnads­volym m"

1

Verkstadsbyggnad

1937

500

T

Bostad, värmecentral m, m.

1931

1 550

3

Garage, bränsletank

1967

190

4

»Kapellet» Förrådsbyggnad

1950

220

5

Reflektorkupolen

1931

1 100

6

Astrografkupolen

1931

230

7

Schmidtteleskopet

1960

1040

8

Huvudbyggnad

1931

6 800

9

Refraktorn

10

Garage

1957

260

11

Prefeklbostaden

1931

1285

12

Observatorsbosladen

1931

765

13

Nya observatorsbosladen

1947

1 600

14

Meridianhuset

1931

320

Bostadsbyggnaderna nr 11 och 12 innehåller vardera en lägenhet och nr 13 en 6-rums- och två 3-ruraslägenheter,

Byggnadsstyrelsen har på utredningens uppdrag värderat observato­riets raarkoraråde och byggnader. Anläggningen har av styrelsen värde­rats tiU 4,55 railj, kr, varav för raarken angetts ett värde av 1 milj, kr.

Prop. 1973: 59

19

Styrelsen anför att en uppskattning av värdet på fasligheten är syn­nerligen vansklig då något värde i allraänna raarknaden inte firms för huvuddelen av bebyggelsen och toratraarken inte är tillgänglig för nybe­byggelse inora överskådlig tid. En sedvanlig avkastningskalkyl för be­stäraraande av värdet är utesluten. Gränsen raellan byggnad och utrust­ning är dessutora flytande. Med ledning av kända, uppskattade och ge­nora volyrauppgifler beräknade byggnadskostnader har styrelsen sökt få en uppfattning ora byggnadernas nuvärde såsora byggnader,

Akaderaiens egen värdering, verkställd av Lennart Ljungquist, Faslig-hetsvärderingar AB, anger anläggningens saluvärde till 4 250 000 kr.

Instrument och utrustning

Stockholras observatoriuras ursprungliga utrustning av större instru­raent utgjordes av en dubbdrefraktor, ett 102-cra spegelteleskop och en 40-cra astrograf. Dessa instraraent nyinköptes år 1931 och finansierades av de raedel sora totalt stod till akaderaiens förfogande vid uppförandet av anläggningen åren 19291931, Kostnaden för de nya instruraenten uppgick till ca 650 000 kr. En avsevärd besparing kunde härvid eraeller­tid göras genora att stalsraakterna efter fraraställning från akaderaien beviljade tullfrihet för instruraenten (prop, 1929: 120),

Ett betydelsefullt tillskott till observatoriets inslruraentutrastning blev anskaffandet av Schraldttdeskopet, Detta raöjliggjordes genora ett sär­skilt anslag på 526 000 kr, från akaderaien särat genora ett bidrag på 50 000 kr, från Wallenbergsstiftdsen, För teleskopet, sora kunde tas i bruk år 1964, uppfördes en separat kupolbyggnad.

2.3.3 Verksamheten vid Stockholms observatorium

Stockholras observatorium fungerar dels som Vetenskapsakaderaiens forskningsinstitution, dels sora institution för astronorai vid universitetet i Stockholra.

Forskningen vid observatoriet inriktar sig huvudsakligen på vinler-galssysteraels uppbyggnad och dynaraik, fotoraetri och speklralanalys av stjärnor, polarisalionsanalys av galaxer, radiogalaxers struktur, sol­forskning och ryradforskning. Solforskningen är huvudsakligen förlagd till Capristationen,

Sora ett led i akaderaiens förvaltning av alraanacksprivilegiet har vid observatoriet utarbetats raanuskript till kalendarierna till Stockholras, Lunds, Göteborgs, Luleå och Kiruna horisonter raed där ingående astro­nomiska uppgifter..

Vid observatoriet/astronomiska institutionen bedrivs dels undervis­ning i ämnet astronorai på grundutbildningsnivån dels forskarutbildning i astronorai.

Prop. 1973: 59

20

Antalet under senare år vid Stockholms observatoriura registrerade studerande för olika nivåer inora grundutbildningen fraragår av följande sararaanstäUning,

Poäng

Läsär/Antal

studerande

1967/68

1968/69

1969/70

1970/71

1971/72

20

53

38

40

27

37

40

24

30

14

9

10

60

8

8

8

7

11

Totalt

antal

stu-

derande

85

76

62

43

58

Antalet doktorander/avlagd a examina inom forskarutbildningen vid Stockholms observatorium redovisas i följande sammanställning.

Läsår

Doktorander

Fil. lic.

Doktors-

Fil. dr.

(licentiander)

examen

examen

1968/69

15

1

1969/70

17

4

1970/71

19

3

1971/72

19

Summa

70

8

InternationeUt forskningssamarbete

De ryradforskningsprojekt sora bedrivs vid observatoriet har hittills avsett solforskning och har bedrivits i samarbete med National Aero-nautics and Space Adrainistration i USA eller Culhamgruppen i Eng­land,

En stor del av institutionens observationsmaterial insamlas vid obser-vatorier i utlandet, Forskningsverksaraheten vid observatoriet sker myc­ket ofta i en nära internationell saraverkan, vilken i vissa fall vunnit stadga och institutionaliserats.

Sålunda deltog Sverige åren 19551965 enhgt ett internationeUt sara­arbetsavtal i utnyttjandet av Boydenobservatoriet i Sydafrika, varvid in-saralades ett orafattande raaterial rörande den södra Vintergalan.

Är 1962 undertecknade Belgien, Frankrike, Holland, Sverige och Väst­tyskland en konvention beträffande uppförandet av ett stort astrono­raiskt observatoriura på södra halvklotet och etablerade för detla ända­raål en organisation European Southern Observatory (ESO). År 1967 har även Danraark inträtt i organisationen. Kostnaderna för det svenska deltagandet bestrids av statens naturvetenskapliga forskningsråd (NER), För kontakten svarar Svenska ESO-korarailtén, bestående av sju raedlem­raar utsedda av Nationalkomrailtén för astronorai och NFR. Observa­toriet är beläget i Chile på berget La Silla i Anderna ca 60 raU norr ora Santiago de Chile,

Prop. 1973: 59

21

Övrig verksamhet

Utgångsdata för de astronomiska uppgifterna i almanackorna tages i allraänhet ur »Advanced proofs of the aslronoraical epheraeris» för det aktuella året utgivna av Royal Greenwich Observatory, Hiralakroppar-nas upp- och nedgångar ra. ra. för de olika horisonterna berälcnas för varje år på dataraaskin. Vetenskapsakaderaien har år 1972 träffat avtal raed Gumraessons Alraanacks AB ora viss saraverkan beträffande alraa-nacksulgivning från år 1973, Enligt avtalet skall akaderaien leverera al-raanacksdata och -underlag särat raanuskript till vissa alraanackor sora utges av Gumraessons, Akaderaien skall också granska alraanackor sora trycks hos Guraraessons, Det arbete sora akaderaien enligt avtalet skall göra utförs nu på Stockholms observatoriura. Från den 1 juli 1973 kora­raer särskild personal för detta ändaraål att anställas vid akaderaiens sekretariat och sarabandet raed observatoriet upphör helt.

Vid observatoriet förvaras större delen av akaderaiens biblioteks sara-ling av böcker och tidskrifter i astronorai. Depositionen på observatoriet orafattar för närvarande ca 1 350 hyllraeter.

Vetenskapliga arbeten utförda vid observatoriet trycks huvudsakligen i den europeiska tidskriften »Astronomy &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

2.3.4 Överväganden och förslag

Stockholms observalorium i Saltsjöbaden är landels största astrono­miska institution. Observatoriet är försett raed en raodern och högklas­sig utrustning och har tillgång till raodem bearbetningsapparalur. Obser­vatoriets läge är trots närheten till storstadsbebyggelsen fördelak­tigt för avancerade astronoraiska observationer och kan förväntas så förbli inom överskådlig tid, Observatoriets byggnader är, med någol undanlag, i gott skick.

Vid observatoriet bedrivs en omfattande forskningsverksarahet, ofta i en raycket nära internationell saraverkan.

Observatoriet har vidare garala traditioner som undervisningsinstitu-lion, därigenora alt den akaderaiska undervisningen i astronorai i Stock­holra sedan länge anordnas vid observatoriet. Sedan år 1966 fungerar observatoriet genora ett avtal raellan akaderaien och universitetet i Stock­holra som en institution vid universitetet. Antalet studerande på grund-ulbildningsnivån vid observatoriet är f. n, något raindre än vid landels övriga institutioner för astronorai. Antalet studerande inora forskarat-bildningen är däreraot något större,

Verksaraheten vid Stockholras observatorium kan inte sägas skilja sig från den verksamhet sora bedrivs vid de båda övriga institutionerna för astronomi i landet, frånsett den speciella funktion och de speciella ar-

Prop. 1973: 59

22

betsuppgifler observatoriet haft sora ett led i akaderaiens förvaltning av alraanacksprivilegiet.

Utredningen framhåller vidare att personaluppsättningen vid observa­toriet i princip inte avviker från den som finns vid institutionerna för astronorai vid universiteten i Uppsala och[REDACTED_EFTERNAMN], Vid observatoriet finns liksora vid institutionen i Uppsala en tjänst sora professor och två tjäns­ter sora biträdande professor. Ej heller beträffande resurserna i övrigt finns några principiella skUlnader,

Enligt statsraakternas beslut har akaderaiens alraanacksprivilegiura upphört fr, o. ra. den 16 juli 1972. Den finansiella grundvalen för obser­vatoriets verksarahet har därmed bortfallit. Verksamhetsåret 1971 sva­rade akademien för 68 % av kostnaderna, staten genora universitetet i Stockholm, statens naturvetenskapliga forskningsråd och universitels­kanslersämbetet för 30 % och donationsmedel för 2 %. Budgetåret 1972/ 73 har finansieringen av verksaraheten provisoriskt ordnats genora ett statsbidrag till akaderaien, vilket avpassats så att verksaraheten vid sarat­liga akaderaiens institutioner skall kunna fortsätta i en i huvudsak oför­ändrad orafattning.

Beträffande huvudraannaskapet anser utredningen att det endast finns två alternativa lösningar, näraligen antingen att observatoriet kvarstår under akaderaiens huvudraannaskap och akaderaien erhåller statsbidrag till verksaraheten, eUer att observatoriet överföres till staten och in­ordnas i universitetet i Stockholra, Varken verksamheten vid observa­toriet eller observatoriets roll i den astronomiska forskningen och ut­bildningen i landet kan enligt utredningens uppfattning sägas vara av sådan art att någon särskild organisatorisk förra kan anses raotiverad.

Övervägande skäl talar enligt utredningen för att det senare alterna­tivet, överföring till staien och inordnande i universitetsorganisationen, väljes. Främst bör nämnas del förhållandet all observatoriet redan nu fungerar sora en universitelsinstitution. Det bör här erinras ora att ett flertal av de reraissyttranden som under hösten 1971 avgavs över aka­deraiens anslagsfraraställning för budgetåret 1972/73 innebar förord för ell överförande av observatoriet tiU universitetet i Stockholra. För ett förstatligande talar vidare aUraänna utbildningsorganisatoriska och re­sursskäl. Det raåste, enligt utredningens uppfattning, anses natur­ligt och önskvärt att den astronomiska forskningen och utbildningen i landet, vUken i sin helhet kommer att finansieras av statsraedel, kan saraordnas och saraplaneras. Den astronomiska forskningens och ut­bildningens behov kan vid ett förstatligande vilket inte kan bU fallet vid en slatsbidragslösning övergripande saramanvägas i vederbörande rayndigheters petitaarbete och i budgetarbetet,

Verksarahetens betydelse för akaderaiens uppgifter sora internationellt kontaktorgan en faktor som enligt vad som nämnls i det föregående bör beaktas i sararaanhanget torde vara det viktigaste raotivet för alt

Prop. 1973: 59

23

observatoriet skulle kvarstå under akaderaien. Motivet kan eraellertid inte anses ha sådan styrka all det uppväger de angivna skälen för ett förstatligande, Fastraer kan sägas alt den avlastning av ansvaret för en stor institution sora huvudraannaskapet för observatoriet innebär i stället bör ge akaderaien ökade resurser för dess intemationella kontaktfunktio­ner. Härtill koraraer alt den till verksaraheten knutna solforskningssta-tionen på Capri föreslås bli kvar under akaderaiens huvudraannaskap, Därigenora får akademien även i fortsättningen en institution inora astro-noraiens oraråde raed särskild internationell prägel.

Utredningen anser sålunda övervägande skäl tala för ett förstatligande av Stockholras observatoriura i Saltsjöbaden och föreslår att observato­riet den 1 juli 1973 föres över till staten och inordnas sora en institution vid universitetet i Stockholra, Med detta förslag som utgångspunkt har utredningen i september 1972 inlett förhandlingar med akademien.

Den 7 november 1972 har parterna träffat avtal av innebörd att Stock­holras observatoriura förstatligas den 1 juli 1973, Avtalet ora förstatli­gandet innefattar överlåtelse av raark, byggnader ra, ra, särat reglering av vissa frågor rörande personalen. Härutöver har parterna träffat avtal dels ora deposition av viss del av akaderaiens bibliotek på Stockholms observatoriura efter den 1 juli 1973, dels ora saraverkan i fråga ora forskning och utbildning raellan universitets- och högskoleorganisa­tionen och Capristationen för solforskning, dels ock beträffande regle­ring av pensionskostnaderna för personalen vid de akaderaiinslitutioner sora enligt utredningens förslag skall förstatligas, Saratliga avtal har från utredningens sida träffals under förbehåll av Kungl, Maj:ts god­kännande. Avtalen torde sora bilaga 1, 2, 3 och 5 få fogas till statsråds­protokollet i detla ärende,

1 överlåtelseavtalet stadgas att observatorieorarådet, stadsägan 970 i Nacka kommun, med därå uppförda byggnader jämte all för verksam­heten avsedd utrustning och instrument och alla inventarier övertas av staten, dock att den vid observatoriet placerade saralingen böcker och tidskrifter från akaderaiens bibliotek särat vissa föreraål av kulturhisto­riskt och vetenskapshistoriskt intresse skall undantas från överlåtelsen. Till avtalet fogas en förteckning över dessa föreraål.

Instrument, utrustning och inventarier har anskaffats för verksamhe­ten vid observatoriet och inte avsetts för annat ändaraål och får därraed anses utgöra en integrerad del av anläggningen. I Ukhet raed vad sora varit fallet vid tidigare uppgörelser av detta slag bör, enligt utredningens mening, för verksamheten avsedda instrument, utrustning och inventarier övergå i statens ägo utan vederlag, detta oberoende av ora de bekostats av akaderaien i första hand raed alraanacksraedel eller genora donatio­ner. I fråga ora den senare kategorien, sora är den dorainerande, torde. Om ej särskilda föreskrifier föranleder annat, detta vara tämligen själv­klart. Beträffande vad akaderaien själv nedlagt synes det väsentligt alt

Prop. 1973: 59

24

även se vederlagsfrågan I fråga om instrument och utrustning i samband raed uppgörelsen ora raark och byggnader, vilka senare till en dd upp­förts eller konstruerats raed tanke på de stora instruraenten.

Utredningens uppfattning i denna fråga har under förhandlingarna godtagits av akaderaien.

Värdet av mark och byggnader har av byggnadsstyrelsen uppskattats till 4,5 å 5 railj, kr,, varav 1 railj, kr, för raarkvärdet. I en av akaderaien verkställd värdering har för anläggningen angivits ett saluvärde av 4 250 000 kr.

Beträffande mark och byggnader anför utredningen följande. Kost­naderna för uppförandet av den ursprungliga anläggningen år 1931 uppgick lill i runt tal 2,2 milj, kr,, varav 100 000 kr, betalades för själva markorarådet vid inköp från Järnvägs AB StockholraSaltsjön, ett pris sora raåste betraktas sora lågt, I de övriga kostnaderna ingick även an­skaffande av viss utrustning. Av beloppet 2,2 railj, kr, utgjorde 1,3 milj, kr, donationer från Wallenbergsstiftdsen och 0,9 railj, utbetalades från Stockholras stad dels sora lösen för dispositionsrätten till det garala ob­servatorieorarådet och byggnaden på Brunkebergsåsen, dels för förvärv av två intill orarådet liggande toratddar, sora inköpts av akademien. Ut­redningen finner det klarlagt, att någon ersättning ej kan utgå för dona­tionerna. Beträffande ersättningen från Stockholras stad finner utred­ningen däremot att denna riraligen bör raotivera visst vederlag i detta samraanhang.

Mot bl. a, denna bakgrund har utredningen ansett sig kunna föreslå ell vederlag på 1 milj, kr, för mark och byggnader att erläggas på till­trädesdagen den 1 juli 1973, Förutsällning härför är att instrument och övriga inventarier med de undantag sora ovan angivits övergår till staten utan särskilt vederlag. Utredningens bud och raotiven för vederlagels be­räkning har vid förhandlingarna accepterats av akaderaien. Överenskom­melsen i denna del ligger helt vid sidan av den uppgörelse beträffande personalpensionskostnaderna, som träffats raeUan utredningen och aka­deraien, Forraerna och villkoren för överlåtelsen av anläggningen regle­ras i avtalets 27 §§,

Förstatligandet förutsätter all den vid observatoriet av akaderaien be­kostade personalen bereds statlig anställning fr, o, ra, den 1 juli 1973, Personalen underkastas därmed statstjänstemannalagen och de övriga offentligrättsliga bestämraelser som reglerar anställningsförhållandet rael­lan staien sora arbetsgivare och tjänstemännen sora arbetstagare. Sam­tidigt blir de mellan staten och de slalsanslälldas huvudorganisationer in­gångna kollektivavtalen ora lön ra, ra, gällande, Akaderaien har å sin sida att vidtaga åtgärder för att nuvarande avtal rörande sararaa perso­nals löne- och anställningsvillkor bringas att upphöra.

Utredningen anser det vara självklart att de tjänstemän som I detta samraanhang övergår till statlig anställning skall skyddas raot löneminsk-

Prop. 1973: 59

25

ning enligt den praxis sora gäller vid huvudraannaskapsförändringar av detta slag. Sådan tjänsteraän bör alltså bibehåUa hos akaderaien den 30 juni 1973 innehavd lönegrad och förvärvad rätt alt tillgodoräkna tid för löneklassuppflyttning etc. Även sådana särskilda lönetillägg (raotsvaran­de) som utgår till anställd vid observatoriet bör härvid innefattas i löne­garantin.

8 § i avtalet har till syfte all ge personalen den trygghet tUl fortsatt an­ställning och förraåner av denna som utredningen nu berört. I anslutning till den till avtalet fogade Ijänsteförteckningen har rörande dessa tjänster gjorts anteckningar av följande innebörd. För tiden fram lill förstatligan­det skall akaderaien i fråga ora nyanställningar sararåda raed vederbö­rande universitetsrayndighel. Vidare skall tjänsteraän raed tidsbegränsat förordnande, sora utlöper vid utgången av juni raånad 1973, inte om­fattas av erbjudandet enligt 8 §. Avsikten raed dessa anteckningar är dels all staien redan nu skall få ett inflytande över personalrekryteringen, dels att någon särskUd garanti inte skaU tUlkoraraa personer sora för fortsatt anställning efter den 30 juni 1973 är beroende av nytt förord­nande.

Beträffande astronoraen, professorn P,-0,[REDACTED_EFTERNAMN], föreslår utred­ningen i enlighet härraed, all nuvarande enligt 1966 års avtal utgående arvode skall utgå även efter den 30 juni 1973, Dock skall härvid even­tuellt prefektarvode avräknas från detta arvode, I fråga ora Lindblads undervisningsskyldighet bör oförändrade villkor gälla under dennes återstående tjänstetid.

De båda biträdande professorerna. A, Elvins och U, Sinnerstad, upp­bär enligt 1966 års avtal särskild ersättning för sin raedverkan i under­visningen, för närvarande liraarvode för 12 tiraraar vardera för år. Ut­redningen föreslår för de båda befattningshavarna ett årligt personligt lönetillägg raotsvarande vad sora enligt avtalet tillkoraraer dera vid en undervisningsvolyra ora 12 professorstiraraar per år. Utredningen har efter samråd med akademien kommit frara till att Elvins och Sinner­stad bör åläggas en undervisningsskyldighet i storleksordningen 40 tira­raar per år. Det bör ankoraraa på universitetskanslersärabetet att ut­färda närmare föreskrifter härom. Vid vakans på tjänsten sora pro­fessor eller på någon av de båda tjänsterna sora biträdande professor förutsätter utredningen att prövning enligt 69 § universiletsstadgan göres i vanlig ordning.

På akaderaiens stat finns vidare förtecknade två tjänster sora assistent (i A 24) och två tjänster sora araanuens (i reglerad befordringsgång A 18 22); tjänsterna tillsätts raed treårsförordnande. Utredningen föreslår att innehavare av sådan tjänst skall kvarstå på oförändrade villkor den tid förordnandet gäller, oavsett ora förordnandet löper efter den 1 juli 1973. Del får ankorama på universitetskanslersärabetet alt vid vakans på sådan tjänst pröva om tjänsten skall återbesättas. Tjänsten torde i före-

Prop. 1973: 59

26

kommande fall få ersättas med närmast jämförliga statliga tjänstetyp, tjänst sora forskarassistent resp, tjänst som assistent.

På observatoriet har akademiens bibliotek för närvarande deponerat större delen av sin samling av böcker och tidskrifter i astronorai. Biblio­teket svarar för vården (katalogisering, bindning ra. ra.) och nyanskaff­ning till saralingen. Nyanskaffning sker i stor utsträckning genom byte av publikationer.

Frågan om huvudraannaskapet för akaderaiens bibliotek utreds i sär­skild ordning. Såvitt nu kan bedöraas kan frågan vara löst tidigast den I juli 1974. Parterna har i avvaktan på en lösning av huvudraannaskaps­frågan för biblioteket träffat ett avtal varigenora ifrågavarande saraling även efler den 30 juni 1973 skaU vara deponerad på observatoriet. Ny­anskaffning av böcker och tidskrifter skall ske på sararaa sätl och i sara­raa omfattning sora för närvarande. Det förutsattes härvid alt akademien ersätts för sina kostnader inora raraen för det statsbidrag lill biblioteket, sora utredningen föreslår skall utgå i avvaktan på en lösning av huvuf' raannaskapsfrågan.

Saraverkan raellan universitets- och högskoleorganisationen oa Ca­pristationen för solforskning har av parterna reglerats i särskilt avtal för vilket närraare redogöres i det följande, I avtalet förutsätts att del nära saraarbetet mellan Stockholras observatoriura och Caprislationen i hu­vudsak skall fortsätta även efter den 30 juni 1973 och i viss utsträckning utökas. Sålunda skall dels den tiU Caprislationen knutna personalen i viss orafattning medverka i undervisnings- och forskningsverksamheten vid den blivande statliga universitetsinstitutionen för astronomi, dels fö­reståndaren för stationen vara ledamot av materaatisk-naturvetenskap-liga fakulteten vid universitetet i Stockholm, dels personalen vid Capri­stationen i sararaa utsträckning sora den vid institutionen anställda per­sonalen få utnyttja dennas resurser.

Utredningen frarahåller i detta sararaanhang att detta resursutnyttjan­de sora även innefattar viss verkstadsservice ra, ra, bör beaktas av vederbörande rayndigheter vid raedelstillddningen lill institutionen för astronorai.

Beträffande raedelstillddningen i övrigt till institutionen efter den 30 juni 1973 torde få förutsättas all de speciella förhållanden (storlek, sär­skild forskningsinriktning, tung och dyrbar utrustning ra. ra.), sora för­anlett att observatoriet i vissa avseenden haft större resurser än raotsva­rande institutioner för astronomi i landet, i tillbörlig grad beaktas.

I detla sammanhang erinrar utredningen ora alt verkstadsulryraraena är otillräckliga och även i övrigt bl, a, från arbetarskyddssynpunkt olill-frvdsstäUande, Utredningen ser del som angeläget att behovet av för­bättrade verkstadsresurser beaktas. Utredningen pekar också på behovet av viss växdslrörasinslallation vid observatoriet. De elektriska installa­tionerna för teleskopet och kupolbyggnaden är föråldrade.

Prop. 1973: 59

27

Slutligen bör nämnas att, enligt vad utredningen inhämtat, akaderaien förvaltar vissa raedel som härrör från en donation för anskaffande av viss utrastning för observatoriet. Enligt uppgift från akaderaien före­kommer härutöver inga till observatoriet knutna donationsmedel. Utred­ningen anser uppenbart att sådana medel även i fortsättningen får an­vändas för del raed donationen avsedda ändaraålet.

2.4 Capristationen för solforskning

2.4.1   Bakgrund

Med anledning av tillkorasten av stiftelsen San Michele år 1950 ak­tualiserades frågan ora stiftelsens raöjligheter alt fräraja svensk forsk­ning. M.n frarahöll därvid bl. a. all kUraatet på ön Capri skulle kunna erbjuda den svenska astronoraiska forskningen frärast solforskningen goda observationsbetingelser. Efter kontakter från Vetenskapsakade­mien och Stockholms observatoriura erbjöd den italienska stiftelsen Cenlro Caprense år 1951 akaderaien att utan annan hyra än direkta un­derhållskostnader för astronoraisk forskning få disponera stiftelsens villa Casa Orlandi i Anacapri stad särat på fördelaktiga villkor förhyra en raindre byggnad belägen ca 500 raeter över havet på berget Monte So-laro. Verksaraheten startade redan i januari 1952 under ledning av pro­fessorn i astrofysik vid akaderaien Y.[REDACTED_EFTERNAMN]. År 1953 inköptes för ringa kostnad en tomt på Monte Solaro, på vilken en raindre observations­byggnad uppfördes.

Är 1959 förvärvade akaderaien väl belägen toratmark i sydvästra delen av Anacapri av tillräcklig storlek för att rymraa en institutionsbyggnad. År 1960 återgick fastigheten Casa Orlandi lill stiftelsen. Genora bidrag från akademien och från Syskonen Wesséns stiftelse om sammanlagt 140 000 kr. uppfördes en institutionsbyggnad och en solvärraeanläggning sora togs i bruk i juni 1961. Dessutora förvärvade akademien tre när­liggande tomter där en mindre viUa den s. k. gästbostaden var uppförd och på sararaa oraråde uppfördes senare ett s. k. spektrografiskt laboratorium. År 1965 sålde akaderaien stationen på Monte Solaro till Unlversitå Navale i Neapel för 50 000 kr. och denna sumraa har senare använts för utbyggnad av gästbostaden. Professorn Öhraan har seder­raera tiU Capristationen donerat en av honora förvärvad raindre tomt och viUa belägen i anslutning till stationen,

2.4.2   Personella och materiella resurser vid Capristationen för solforsk-

nuig

Personal

Caprislationen för solforskning hade den I juli 1972 följande personal­organisation.

Prop. 1973: 59

28

Tjänst

Lönegrad

Lönekostnader 1972i

Föreståndare
[REDACTED_EFTERNAMN] observatorieintendent Andre observatorieintendent Vaktmästare (arvode)

C  1

A 25:25 U 14:14

100 000 64 000= 56 000= = 18 000

Summa lönekostnader

238 000

' Inkl, lönekostnadspålägg,

= I beloppet ingår traktamente med 3 000 kr,/år, bekostat av akademien,

" Tjänsten avlönas med medel från statens naturvetenskapliga forskningsråd.

Innehavaren av tjänsten som föreståndare skall enligt beslut av aka­deraien inneha professorskorapetens i astrofysik raed solforskning. Tjänsteinnehavaren skall leda forskningsarbete såväl vid Capristationen sora vid Stockholras observatoriura och därvid i läraplig utsträckning vistas vid Capristationen, De båda observatorieintendenlerna alternerar raellan tjänstgöring vid Caprislationen och vid observatoriet i Saltsjö­baden,

Driftkostnader

Anslagen till Capristationens driftkostnader under perioden  1967-1972 fraragår av följande sararaanställning.

Kalenderår

Vetenskaps-

National

Budgetär

Statens

akademien

Bureau

ot Standards

naturvetenskapliga forskningsråd

1967

40 000

18 000

1967/68

81600

1968

55 000

18 000

1968/69

54 300

1969

74 000

18 000

1969/70

77 006

1970

83 000

18 000

1970/71

82 306

1971

99 000

18 000

1971/72

78 206

Härutöver har Vetenskapsakaderaien år 1969 fått raottaga saraman­lagt 380 000 kr, i donationer avsedda för ett 60-cm spegelteleskop att placeras vid stationen. För Capristationens del i arbetet raed den konti­nuerliga solövervakningen utgår vidare ett årligt bidrag från National Bureau of Standards f, n, raed 18 000 kr.

Markområde och byggnader

Vetenskapsakaderaiens raarkoraråde sora nyttjas av Caprislationen för solforskning har en yta av 2 265 ra.

Capristationens byggnader utgöres av en huvudbyggnad med korono-grafkupol, ett spektrografiskt laboratoriura, gästbostad, tjänstebostad och en nyuppförd kupolbyggnad för 60-cra spegelteleskop.

Prop. 1973: 59

29

Instrument och utrustning

Bland de solinstruraent stationen förfogar över kan nämnas den stora spektrografanläggningen av hög kvalitet, ansluten till ett 20-cm hori­sontalteleskop. Vidare är på stationen uppställd en raagnetograf, två sararaanbyggda koronografer raed speklrograf, ett övervakningsinslru-raent, ett par raonokromatorer samt ytterligare en spektrograf, I och raed tillkorasten av det nya 60-cra spegelteleskopet koraraer stationens verksamhet att breddas till stellar astronorai.

2.4.3 Verksamheten vid Capristationen för solforskning

Studier av solytans och solrandens fenomen har alltsedan Caprista­tionens tillkorast varit dess viktigaste forskningsoraråde. Genora den instruraenteUa utrustning, sora stationen i dag förfogar över, är den väl utrustad för denna uppgift. Sora ett led i denna verksarahet ingår en raer eller raindre kontinuerlig övervakning av solen, övervakningen kan sä­gas tjäna två huvudsyften. Dels kan härigenora ske ett naturligt urval för speciella vetenskapliga undersökningar av särskilt intressanta feno-raen, dels kan stationen fylla sin uppgift inora den intemationellt organi­serade varningstjänsten avseende sådana störningar av bl. a. radiokora-raunikationerna sora frarakallas av solens aktivitet. Två gånger i veckan levereras exempelvis observationsdata s, k, ursigram till telever­kets soUaboratoriura i Farsta, På grundval av raaterialet utarbetas prognoser för solens väntade påverkan på radiokoraraunikationerna. Delta saraarbete raed televerket kom till stånd år 1958 i samband raed det geofysiska året, Genora det stora antalet observationsdagar på Capri ca 325 per år och den goda bildkvaliteten utgör stationen en bety­delsefull länk i kedjan av observatorier, sora solforskningen i dag be­tjänar sig av,

Föralom den kontinuerliga solövervakningen och därraed sararaan­hängande statistisk bearbetning av data koncentrerar sig den raarkbund-na solforskningen vid Capristationen på två projekt. Det första är stu­dlura av kinematiken hos f lares och relaterade f enoraen, ett problera sora är av hög aktualitet inora internationell solforskning. Arbetet sker i sara­arbete raed institutionen för plasraafysik vid tekniska högskolan i Stock­holra. Det andra projektet avser bestäraningar av leraperatur och optiskt djup hos protuberanser genora observation av deras absorption framför solskivan och emission utanför solranden.

Sora ett led i ett forskningsprojekt vid astronoraiska institutionen i[REDACTED_EFTERNAMN] testar Capristationen en ny typ av raagnetograf för studlura av fin-strukluren hos solens raagnetfält. Saraarbete har under detla projekt in­letts raed ryska forskare. Härvid har planerats att placera raagnetografen i ryska stratosfärballonger.

Prop. 1973: 59

30

Det internationella samarbetet inora orarådet är för övrigt mycket in­tensivt och befinner sig för närvarande i ett betyddsefuUt skede.

Drivna av sararaa raotiv sora ledde till bildandet av European Southern Observatory har representanter för sju europeiska länder startat en verk­sarahet i syfte att bilda en organisation kallad »Joint Organisation for Solar Observations» (JOSO), vars ändamål skall vara att skapa ett stort geraensaral solobservaloriura, I den styrelse sora bildats för detta förbe­redelsearbete ingår en representant för svensk astronoraisk forskning. För närvarande pågår ett täraligen orafattande undersökningsprograra för val av plats raed bästa astronomiska »seeing» för solobservationer,

2.4.4 Överväganden och förslag

Caprislationen för solforskning grundades i början av 1950-lalet på privat initiativ. Såväl historiskt sora personellt har stationen en nära an­knytning till Stockholms observatoriura i Saltsjöbaden, till vUket statio­nen till en början utgjorde en filial. År 1966 erhöll emellertid Caprisla­tionen ställning av självständig institution under akademien.

Stationen fungerar, påpekar utredningen, dels sora raätstation i den internationellt organiserade kontinuerliga solövervakningen, dels sora en fältstalion, vars resurser och utoraordentliga observationsläge kan tas i anspråk för olika solforskningsprojekt.

Stationen är i gott skick och utrustad raed raodem apparatur. Statio­nens resurser har sora fraragår av del föregående på senare år vä­sentligt förstärkts.

Sålunda innebär förvärvet av 60-cra spegelteleskopet våren 1972 att raan koraraer alt kunna bredda verksaraheten även raot stellar astronorai. Vidare har bas- och forskningsorganisationen väsentligen utbyggts ge­nora akaderaiens beslut alt den 1 juli 1972 tillsätta den sedan några år vakanta tjänsten sora föreståndare för stationen.

De personella och materiella resurserna vid stationen är likväl vid en internalionell jämförelse av ganska begränsad orafattning. Det stationen tillhöriga raarkorarådet torde heller inle raedge någon ytterligare utbygg­nad, I detla sararaanhang bör erinras ora planerna på att skapa ett slort intemationellt solobservaloriura (JOSO) i raeddhavsorarådet. Capri­stationens fraratida roll är härigenom något oviss, JOSO är eraellertid ännu inte forraellt etablerat. Efter vad utredningen inhämtat torde den fas i förberedelsearbetet sora består i att finna en läraplig plats för det internationella solobservatoriet pågå ytterligare rainst ett par år.

Utredningen finner det klarlagt att stationen både sora fält-, raät- och övervakningsslation har viktiga uppgifter att fylla. För den svenska forsk­ningen på orarådet är till följd av de begränsade observalionsraöjlig-helerna inora landet en station av detta slag av betydande värde.

Stationen får trots den nära anknytningen lill Stockholras observa-

Prop. 1973:59

31

torium i första hand betraktas sora en fältstalion för svensk astrono­raisk forskning överhuvudlaget. Stationen är alltså tillgänglig för forska­re, oavsett lärosätestillhörighet. Det bör i sararaanhanget erinras ora att stationen även har ett raycket nära forskningssaraarbete raed astrono­raiska institutionen i[REDACTED_EFTERNAMN]. Stationen kan, enligt utredningens raening, härigenora inte sägas ha någon direkt funktionell anknytning till något visst svenskt universitet.

Mot bakgrund av vad sålunda anförts bör, enligt utredningens mening, stationen lärapligen kvarstå sora en särskild institution. Några fördelar för den fraratida verksaraheten kan, enligt utredningens bedömande, inte vinnas genora ett direkt inordnande i verksaraheten vid universitet eller högskola i landet. Utredningen finner därför övervägande skäl tala för att stationen t. v. kvarstår under akademiens huvudmannaskap. Verksam­heten vid stationen finansieras tUl större delen ca 70 % -av aka­demiens egna medel och fondmedel (kostnaderna för föreslåndarbefall-ningen).

Utredningens förslag beträffande Stockholras observatoriura och Cap­ristationen för solforskning innebär skUda huvudmän för de båda insti­tutionerna. Det nära sarabandet raed observatoriet bör enligt utredning­en trots detta kunna bestå och utvecklas. Parterna har sålunda under förhandlingarna sett det sora angeläget att en forsknings- och utbild-ningssaraverkan mellan observatoriet och Capristationen ges en fast form. Då emellertid forskningsresurser raed den speciella inriktning Capristationen erbjuder får anses vara av intresse för den astronoraiska utbildningen och forskningen i hela landet har utredningen i samråd ined akaderaien korarait frara till alt en saraverkan lärapligen bör regle­ras i ett avtal som orafattar saratliga universitet och högskolor i landet. Avtalet raellan parterna är från utredningens sida träffat under förbehåll av Kungl, Maj:ts godkännande.

Som ett led i denna samverkan förutsattes att personalen vid Capri­slationen (en föreståndare och två observatorieinlendenler), som hittills, får tillgång till Stockholras observatoriuras resurser även efter förstatli­gandet. Enligt tjänsteavtalen för resp. befattningshavare vid stationen gäller att viss del av tjänstgöringen skall förläggas till observatoriet. Det kan i sararaanhanget också näranas att stationen i viss utsträckning, vad gäller verkstadsservice ra. m., replierar på observatoriets resurser. Även i fortsättningen bor inom de ramar som anges i avtalets 5 § denna ordning bestå.

I avtalet stadgas vidare att föreståndaren för stationen inom sitt ära-nesområde skall meddela undervisning, förrätta exaraination och hand­leda studerande inora forskarutbildningen. Undervisningsskyldigheten har i avtalet fastställts till hälften av den sora åvilar professor vid univer­sitet. För föreståndarens raedverkan i undervisnings- och forsknings­verksaraheten ulgår ingen särskild ersättning.

Prop. 1973: 59

32

I syfte att ge tjänsten sora föreståndare, och den specialitet inneha­varen representerar, en förankring i universitetsorganisationen har i av­talet stadgats att föreståndaren skall vara ledaraot av raaleraatisk-natur-vetenskapliga fakulteten och raateraallsk-fysiska sektionen vid universi­tetet i Stockholra,

Vid tillsättning av tjänsten sora föreståndare skall akaderaien inhärata yttrande från näranda fakultet över det förslag till innehavare av tjänsten sora avgivits av akaderaiens valutskolt och akaderaiens beslut i frågan skall för stadfästelse understäUas Kungl. Maj:t.

övriga vetenskapliga befattningshavare vid stationen skall, på i stort sett samma vUlkor sora för närvarande enligt 1966 års avtal gäller för andra lärare än astronoraen vid observatoriet, vara skyldiga att raot arvo­de medverka i undervisning inora universitets- och högskoleorganisa­tionen,

Caprislationen för solforskning saknar f, n, styrelse (raotsvarande). Utredningen finner det inte raotiverat att för stationen förorda inrättan­de av en särskild styrelse. Det bör enligt utredningen i första hand an­koraraa på akademien att bedöraa ora en sådan erfordras för stationen. Utredningen förutsätter att, i den raån styrelse skulle inrättas av akade­raien, berörda statliga organ och rayndigheter bereds tillfälle att raedver­ka då ledaraöter i styrelsen skall utses.

2.5 Kristinebergs zoologiska station 2.5.1 Bakgrund

I saraband raed det under 1800-talet ökade intresset inora den zoolo­giska forskningen för raarina organisraer kora svenska zoologer att i stor utsträckning förlägga sina arbeten tiU Gullraarsfjorden, Gullraars-fjorden är Sveriges enda typiska tröskelfjord och den goda valtenorasält-ningen, såväl i fjorden sora i tröskelorarådet, är en utraärkt föratsättning för en raångforraig havsfauna, Kristinebergs zoologiska station belägen i Fiskebäckskil vid Gullraarsfjorden, det första laboratoriet av detta slag i Sverige, invigdes år 1877, Stationen upprättades genora en donation till Vetenskapsakaderaien. Efter sekelskiftet har verksaraheten vid Krisline-berg kännetecknats av en försiktig expansion. Genom tillkorasten av ett vinterlaboratoriura år 1905 och genom en viss oraorganisation kunde verksaraheten utsträckas till alt orafatta hela året.

Krislinebergs-staiionens status sora forskningsstation accentuerades år 1964, då föreståndarens undervisning för universitetens tvåbetygskurser i zoologi slopades. Sedan detta år förekoraraer endast specieU undervis­ning vid Kristineberg såsora repetitionskurser, specialkurser och doklo-randkurser, Vetenskapsakaderaien har svarat för personallöner och hu-

Prop. 1973: 59

33

vuddden av driftanslagen till stationen. Av särskild betydelse för statio­nens möjligheter att erbjuda service ät marinbiologisk forskning har varit de donationer främst i förra av raark och byggnader sora före­korarait från privatpersoner,

2.5.2   Personella och materiella resurser vid Kristinebergs zoologiska

station

Akademiens personal- och driftkostnader vid stationen

Den av Vetenskapsakaderaien avlönade personalen vid Kristinebergs zoologiska station uppgick den 1 januari 1972 lill sararaanlagt 14 perso­ner raed en lönekostnad delta år på 539 000 kr. inkl, lönekoslnadspålägg. Personalen bestod av en biträdande professor sora föreståndare, en araa­nuens, en laboratorieingenjör särat II tekniker och biträden,

Mark, byggnader, utrustning in. in.

Kristinebergs zoologiska station är belägen i Fiskebäckskil som nurae­ra tillhör Lysekils komraun, Vetenskapsakaderaien äger drygt 30 fastig­heter raed en saramanlagd yta av ca 530 000 ra",

Byggnadema vid Kristinebergs-stationen består av bl, a, vinterlabora­toriura, soraraarlaboratoriura, raäss, föreståndarbostad, f, d, prefeklbo-slad särat ett antal raindre bostadshus.

Enligt byggnadsstyrelsens bedöraning är byggnaderna utvändigt väl underhållna och ger intryck av att även invändigt vara i gott skick. Ka­jen, sjöboden och bryggorna inora stationen är däreraot i sämre skick. Utgående från fortsatt användning av fastighetema för nuvarande verk­samhet bedöraer byggnadsstyrelsen all akaderaiens fastigheter vid Kri­stinebergs zoologiska station betingar ell värde av 1 750 000 kr.

Stationen disponerar ett antal bålar bl, a, ett undersökningsfartyg, två fångstbåtar samt motor- och roddbåtar.

Broms fond är den enda av akademiens fonder sora är direkt knuten tUl Kristinebergs zoologiska station. Fonden uppgick år 1970 tUl 183 005 kr, raed en årlig avkastning av 17 700 kr. Avkastningen får användas för inköp av instrument ra, m, tiU stationen,

2.5.3   Verksamheten vid Kristinebergs zoologiska station

I början av 1900-lalet var all utbildning i landet i raarin zoologi förlagd till Kristinebergs zoologiska station. Universitetet i Uppsala erhöll år 1915 genom en donation en biologisk fältstalion i Klubban, belägen vid Gullraarsfjorden, varefter universitetets utbildning i raarin zoologi för­lades dit. Vid stationen i Klubban, sora byggts ut under 1960-lalel, be­drivs i huvudsak grundutbildning under soraraarhalvåret raedan däreraot i allraänhet ingen forskarutbildning eller forskning förekoraraer där,

3    Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 59

Prop. 1973: 59

34

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] nyttjade under flera decennier Kristinebergs-sta­tionen för den obligatoriska tvåbetygskursen i marin zoologi raen nödga­des av utryraesskäl under 1950-talet förlägga denna utbildning lill öre­sundsregionen.

Utbildningen i raarin zoologi vid universitetet i Göteborg var under slutet av 1950-lalet förlagd till Kristinebergs-stationen, Med anledning av statsmakternas beslut år 1964 (prop, 1964: 72, SU 1964: 72, rskr 1964: 191) på grundval av förslag av 1958 och 1963 års fällstationsutredningar upprättades en ny fältstation på Tjärnö inom kosterorarådet i norra Bohuslän, Fr, o, m, år 1966 bedrivs utbildningen i marin zoologi vid uni­versitetet i Göteborg vid denna fältstalion.

Universitetet i Stockholm har t, o. ra, år 1965 förlagt tvåbetygs-utbildningen i raarin zoologi lill Kristinebergs zoologiska station. Med början näranda år bedrivs utbildningen dels vid den nyssnäranda fält­stationen Tjärnö, dels vid universitetels fältstalion på Asko i Trosa skärgärd,

Frara lill raitten av 1960-talet bestod således verksaraheten vid Kri­stinebergs zoologiska station i huvudsak av gästforskning och av studie­kurser i raarin zoologi inora den grundläggande universitetsutbildningen sora förlades dit under soniraarraånaderna. Till följd av riksdagsbeslutet år 1964 baserat på fältstationsutredningarnas förslag har verksamheten vid stationen under senare hälften av 1960-talel ändrat karaktär och korarait att orafatta dels årliga specialkurser inora raraen för Nordiskt Kollegiums för Marin biologi verksamhet, dels till stationen förlagda kortare licentiand- och doklorandkurser särat forskningsprojekt inom fraraför allt del marinbiologiska äranesorarådet. Dessa forskningsprojekt finansieras avi andra institutioner och rayndigheter än Vetenskapsaka­demien och utförs vid Kristinebergs-stationen med hänsyn till de gynn­samraa betingelser för forskning på det raarinbiologiska området som råder vid stationen.

Den forskning sora bedrivs av de vid Kristinebergs zoologiska station perraanent arbetande forskarna, dvs, föreståndaren och araanuensen särat assistenter anställda på forskningskontrakt raed forskningsstöd-jande instanser, har inriktats på främst studier av faunan raeUan sand­partiklarna i olika sediraent, raarin railjöforskning, ekologiska aspekter på vallenförorening samt faunistik.

En betydande del av verksamheten vid Kristinebergs zoologiska sta­tion utgörs av gästforskning och forskarutbildning inom främst skilda marinbiologiska ämnesområden. Enskilda forskare eller raindre grup­per av forskare besöker därvid stationen under kortare tider för att på platsen ulföra specialsludier och samla material för olika forsk­ningsprojekt. Till Kristinebergs-stationen förläggs vidare specialkurser i varierande omfattning för doktorander vid olika universitetsinstitutio­ner.

Prop. 1973: 59

35

Utredningen redovisar att antalet besök av gästforskare och antalet arbetsdagar för gästforskarna vid Kristinebergs zoologiska station har rainskat något under den senaste tioårsperioden. För den gästforsk­ning som bedrivs vid stationen stäUer Vetenskapsakademien kostnads­fritt arbetsplats, instrument, standardkeraikalier, levande organisraer, bibliotek och viss teknisk service till forskarnas förfogande. Under­sökningsfartyget kan forskarna hyra för en kostnad av 700 kr, per dag. Mot en avgift av 30 kr, per dag erhåller forskarna helpension i stationens raäss, eller för 10 kr. per dag rura i gästhem raed raöjlighet till själv­hushåll.  Ett  antal  farailjebosläder upplåtes soraraartid  lill  forskarna.

Av gästforskarbesöken vid Kristinebergs zoologiska station under åren 19611970 kora 170 besök från Stockholra, 95 från Göteborg, 85 från Uppsala, 60 från[REDACTED_EFTERNAMN] och 20 från Uraeå.

2.5.4   Naturvetenskapligt inriktad havsforskning i Göteborg och[REDACTED_EFTERNAMN]

Utredningen har belyst anknytningen raellan verksamheten vid Kri­stinebergs zoologiska station och liknande aktiviteter inom universitets-och högskolesektorn, i första hand den naturvetenskapligt inriktade havsforskningen i västra och södra Sverige, 1 nämnda del av landet be­drivs sådan forskning i huvudsak vid universiteten i Göteborg och[REDACTED_EFTERNAMN] samt vid havsfiskelaboralorierna i Lysekil och Göteborg, Även vid ett par institutioner vid Chalraers tekniska högskola utförs forskning med viss anknytning till forskningen i Kristineberg,

2.5.5   Vissa utredningar med  anknytning till  Kristinebergs zoologiska

station

Vetenskapsakademiens Krislinebergskommitté

Vetenskapsakaderaien tillsatte år 1964 en komraitté beslående av ett antal vetenskapsraän från olika naturvetenskapliga discipliner för att utreda vissa byggnads-, utrustnings- och organisationsfrågor i sara­band raed den framtida verksamheten vid Kristinebergs zoologiska station. Korarailtén överläranade sin utredning lill akaderaien i ok­tober 1969.

Kristinebergskoramitlén ansåg bl, a, att stationens forsknings- och undervisningspotential borde utnyttjas bättre, särskilt under vinterhalv­året. Möjligheterna till ett ökat och perraanent samarbete med frärast universitetet i Göteborg raen även andra universitet när det gäller forskarutbildningen borde snarast utredas, Koramittén behandlade vi­dare vissa byggnads- och utrustningsfrågor vid stationen. Slutligen före­slog koramittén alt en styrelse skulle tillsättas med uppgift att ansvara för stationens allmänna målsättning och leda verksamheten.

Utredningen konstaterar att Kristinebergskommilléns förslag har be-

Prop. 1973: 59

36

handlats av Vetenskapsakaderaiens planeringskoraraillé. Med anledning härav beslutade akademien i deceraber 1971 alt inrätta ett vetenskapligt råd för all leda verksamheten vid Kristinebergs zoologiska station. Detta beslut har emellertid inte effektuerats.

Havsresursulredningen

Genora beslut av Kungl. Maj:t i juni 1968 tiUkallades en utredning raed uppdrag alt analysera uppläggningen av en långsiktig inventering av kontinenlalsockdns naturtillgångar. Utredningen, sora antagit nara­net havsresursulredningen, skulle enligt direktiven genora sitt arbete lägga en grund för näranda inventering. En kartläggning av de befint­liga resursema för havsforskningen skulle genoraföras och saraord-ningsproblemen rörande dessa resurser granskas. Utredningen fick slutligen i uppdrag att utarbeta en långsiktig plan för alt inora raraen för befintliga resurser saraordna forskningsinsatserna mot specieUa projekt sora kan bedöraas ha hög prioritet.

I havsresursutredningens betänkande »Utnyttjande och skydd av havet» (SOU 1972:43), som överlämnades i juni 1972, behandlas en lång rad frågor raed anknytning till havens naturresurser. I utred­ningen redovisas exerapdvis de havsrältsliga reglerna, livsraedds- resp. raineralutvinning ur havet, transporlulnyltjandel av havet, havet såsom frilids- och rekreationsliUgång samt förorenings- och railjökontroll-frågor avseende havet. Havsresursulredningen behandlar vidare in­gående den svenska havsulforskningen. Med havsutforskning avses därvid sådan forsknings-, utvecklings- eller dokumentationsverksamhet, sora är av intresse för utnyttjandet av havsorarådena eller deras natur­resurser. Utredningen finner att det betydande utnyttjandet av havet koraraer att öka i framtiden, vilket leder till att den svenska havs­forskningen fraraför allt vid universitet och högskolor bör ges ökade resurser. Utredningen föreslår också alt tUlgången på forsk­ningsfartyg förbättras  och  att forskningsslalionerna upprastas.

Havsresursulredningen föreslår slutligen alt en delegation för havs­resurser bildas. Delegationen skall vara regeringens rådgivande organ i havsfrågor, föreslå prograra för havels utforskande och exploatering och planera det långsiktiga utnyttjandet av haven. Delegationen, som föreslås bli en självständig enhet lokaliserad i anknytning lill styrelsen för teknisk utveckling (STU), skall även ansvara för genoraförandet av viss havsforskning, vara ett forura för saraarbete raellan rayndigheter och näringsliv särat slutligen saraordna anskaffning och utnyttjande av kostnadskrävande havsforskningsulrustning.

2.5.6 Överväganden och förslag

Utredningen   frarahåller   inledningsvis   alt   Kristinebergs   zoologiska

Prop. 1973: 59

37

station har ett för raarinbiologisk forskning utraärkt geografiskt läge vid Sveriges enda typiska Iröskdfjord, Gullraarsfjorden, Stationen har goda möjligheter att förse forskare inom näranda forskningsoraråde raed arbets- och inkvarteringsplatser samt arbelsraaterial från en rikhaltig och i vissa avseenden unik marin fauna och flora, Kristinebergsstatio-nen har även ett relativt centralt läge för att bedriva havsforskning på större djup i exempelvis Skagerack och Kattegalt, Stationen disponerar dessutora betydande raarkoraråden av varierande beskaffenhet sora ger goda möjligheter att  tillgodose  eventuella fraratida utbyggnadsbehov,

Kristinebergs zoologiska station hade t, o, ra. år 1964 karaktären av fältstalion för den grundläggande universitetsulbUdningen i frärast raa­rin zoologi. Genom statsmakternas beslut år 1964 raed anledning av fältstationsutredningarnas förslag erhöll Kristinebergs-stationen ändrad karaktär från fältstation för lägre universitetsutbildning i raarin zoologi lill raer renodlad forskningsslation.

Fr. o. m. mitten av 1960-talet har verksamheten vid Kristinebergs zoolgiska station huvudsakligen utgjorts av marinbiologisk forskning som utförts dels av den av akademien avlönade fast anställda persona­len på stationen, dels av gästforskare sora för längre eller kortare tid arbetat vid stationen. I raindre utsträckning har vid Kristinebergs-sta­tionen genomförts specialkurser inora skilda raarinbiologiska äranes­områden för högre betyg särat för licentiand- och doklorandutbildningen vid universiteten.

Utredningen konstaterar att den av Vetenskapsakademien bekostade inslilulionsforskningen vid Kristinebergs zoologiska station undergått en långsam expansion under den senaste tioårsperioden från 8 tjänster år 1962 till 14 tjänster år 1972 raedan gästforskningen vid stationen, mätt såväl i antal gästforskare som antal arbetsdagar, har stagnerat och minskat under samraa tidsryrad. Den totala kostnaden för verksaraheten vid Kristineberg uppgick år 1971 till storleksord­ningen 950 000 kr., varav akaderaiens anslag uppgick tiU ca 600 000 kr., raedan externa uppdragsgivare anslog ca 300 000 kr.

Utredningen redovisar att vid universiteten i Göteborg och[REDACTED_EFTERNAMN] bedrivs naturvetenskaplig forskning raed klar anknytning till verk­saraheten vid Kristinebergs-stationen. Till följd av stalsraaklernas ställ­ningslagande år 1964 med anledning av fältstationsutredningarnas för­slag tUlgodoses emellertid i huvudsak behovet av fältstationsservice för dessa universitet vid stationerna på Tjärnö och i Helsingör. Under sommarhalvåret nyttjas dock Kristinebergs-stationen relativt frekvent av enskUda forskare och mindre forskargrupper från landels sarat­liga universitet. Av de externa nyltjarna av Krislinebergs-staiionens resurser intar dessutora statens naturvårdsverk en fraraträdande plats.

Mol bakgrund av den redovisade utvecklingen av verksamheten vid Kristinebergs zoologiska station och av anknytningarna till främst

Prop. 1973: 59

38

universitetsområdet har utredningen ingående prövat raöjlighelerna att genora huvudmannaskaps- eller organisationsförändringar förbättra förutsätlningarna för aktiviteterna vid stationen. Utredningen har i dessa frågor haft överläggningar med företrädare för bl, a, universi­tetet i Göteborg, statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens na­turvårdsverk särat havsfiskdaboraloriet i Lysekil.

Det första alternativ utredningen prövat har varit ett inordnande av Kristinebergs-stationen i universitetsorganisationen. Anses detta böra ske, ligger det enligt utredningens raening närraast till hands att sta­tionen inordnas i universitetet i Göteborg, Detta universitet är inte bara det raest närbelägna rent geografiskt utan även i vetenskapligt avseende är anknytningarna påtagliga.

Sora tidigare fraragåll bedriver eraellertid de aktuella institutionerna vid universitetet i Göteborg sedan raitten av 1960-lalet huvuddelen av sin fällstationsverksarahet vid den egna stationen på Tjärnö. Detta raedför att näranda universitet f. n. inte nyttjar Krislinebergs-staiionens resurser i nämnvärt högre grad än övriga universitet i landet. I och för sig behövde väl delta förhållande inte vara avgörande; något hinder mot alt ett universitets speciella forskningsresurser utnyttjas av forskare från andra lärosäten föreligger självfallet inte. Större vikt bör då fästas vid det förhållandet att stationen i allt högre grad tagils i anspråk för den raer raålinriklade forskning på det raarina området som bedrivs av vissa statliga organ fraraför allt inora naturvårdsorarådet, en forskning i vilken vetenskapsmän oberoende av lärosäte engageras. Denna forskning, sora har vissa paralleller på bl, a, fiskeristyrdsens oraråde raed stationer förlagda i närheten av Kristineberg, har liksora vissa grenar av den universitetsbaserade havsforskningen ofta behov av speciella resurser av typen forskningsfartyg. Det är enligt utred­ningen angeläget att nyttjandet av sådan tyngre forskningsutrustning saraordnas. Särskilt frarastår det sora angeläget att större forsknings­fartyg anskaffas och utrustas efter en bedöraning sora tar hänsyn till de saralade behoven och sedan ställs lill forskningens förfogande och utnyttjas efter en saralad prövning och enligt någorlunda enhetliga grunder. Så är f. n, knappast fallet. Men även när det gäller de statio­nära resurserna på själva fällslationen krävs en saraordning, sora inte kan uppnås utan någon förra av geraensara ledning. Naturvårds­verkets speciella behov på detla oraråde synes vidare inte ha allsidigt utretts. Dessa oraständigheler talar enligt utredningen för alt innan någon ändring av huvudraannaskapet för Kristinebergs-stationen vidtas, bör utöver vad sora berörts i havsresursulredningen samordnings­frågorna på detta oraråde bli föreraål för en ingående analys.

Mot denna bakgrund och raed hänsyn till att Krislinebergs-staiionens roll i svensk havsforskning koraraer att påverkas av koraraande ställ­ningstagande  tiU  havsresursutredningens  förslag,  föreslår  utredningen

Prop. 1973: 59

39

att Kristinebergs zoologiska station t. v, kvarstår under akaderaiens huvudmannaskap. Utredningen har emellertid som nyss utvecklats blivit övertygad om angelägenheten av alt en ökad samordning och ett effektivare sarautnyttjande av den svenska havsforskningens resurser snarast koraraer tUl stånd, I detta saramanhang föreslår därför ut­redningen att, ora havsresursddegationen inrättas, denna, eller eljest en särskild utredning, ingående prövar dessa saraordningsfrågor,

I avvaktan på att dessa frågor prövas närraare bör således enligt utredningens raening Kristinebergs zoologiska station ej förstatligas. Ut­redningen anser dock alt det är oundgängligt att åtgärder snarast vidtas sora kan fräraja verksaraheten vid Kristinebergs-stationen,

Utredningen föreslår därför alt sådana åtgärder vidtas sora förbättrar kontakterna raellan Kristinebergs zoologiska station och universiteten och därigenora stiraulerar tillflödet av gästforskare från universiteten till stationen. En åtgärd sora dels ökar kontaktytorna raellan Kristine­bergs-stationen och frärast den raarinbiologiska forskningen vid uni­versiteten, dels på ett raera påtagligt sätt än f, n, permanent inlemmar stationen och dess skilda resurser i planeringen och genomförandet av denna universitetsforskning, är att en styrelse inrättas för Kristinebergs-stationen där universitet, forskningsråd ra, fl, är företrädda. Denna styrelse bör fastlägga Krislinebergs-staiionens roll och raålsättning inom den naturvetenskapliga forskningen i landet samt ansvara för dess verksarahet i stort. Styrelsen bör vidare dra upp riktlinjerna för verk­samheten vid stationen, bedöma den lärapliga avvägningen raellan inslilulionsforskningen och gästforskningen, planera erforderlig utbygg­nad i förra av personella och inateridla resurser särat främja Krisline­bergs-staiionens StäUning i svensk och nordisk marinbiologisk forsk­ning och forskarutbildning. Utredningen föreslår därför alt en styrelse inrättas för Kristinebergs zoologiska station och att akademien får i uppdrag att till Kungl, Maj:t inkorama med förslag om dess samman­sättning. I styrelsen bör ingå representanter för akaderaien, universiteten, statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens naturvårdsverk särat eventuellt övriga rayndigheter med anknytning till marinbiologisk forsk­ning.

Utredningen anser vidare en närraare anknytning och ett etablerat saraarbele raellan Kristinebergs zoologiska station och universitetet i Göteborg önskvärda. För att föreståndaren för Kristinebergs zoologiska station skall ges raöjlighet att raera kontinuerligt följa och på olika sätt verka inora den raarina forskningen och forskaratbildningen vid uni­versitetet i Göteborg, föreslår utredningen att föreståndaren för sta­tionen ges säte och stäraraa i den raateraalisk-naturvetenskapliga fakul­teten vid näranda universitet.

De åtgärder sora utredningen föreslagit i del föregående rörande Kristinebergs zoologiska station bör verka sliraulerande på såväl den

Prop. 1973: 59

40

permanenta av akademien finansierade forskningen som den externa gästforskningen vid stationen. Erfarenheterna under den senaste tio­årsperioden visar att den ena av Krislinebergs-stationens huvuduppgifter, gästforskningen, uppvisar betydande säsongraässiga fluktuationer. Ut­redningen delar i denna fråga helt Kristinebergskommitténs bedöm­ning ora angelägenheten av att åtgärder vidtas för att utjämna dessa säsongfluktuationer så att stationens i många avseenden unika resurser utnyttjas optimalt av forskare vid universiteten och andra myndigheter. Utredningen anser att det från bl, a, informations- och marknads­föringssynpunkt är betydelsefullt all Kristinebergs-stationen har en så adekvat benäraning sora raöjligt i förhållande till den verksarahet sora bedrivs där. Utredningen föreslår därför alt Kristinebergs zoologiska station fr, o, ra. den 1 juli 1973 benämns Kristinebergs raarinbiologiska station.

2.6 Kiruna geofysiska observatorium 2.6.1 Bakgrund

År 1944 erhöll Vetenskapsakademien, Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut samt dåvarande sjökarteverket Kungl. Maj:ts upp­drag att utreda frågan ora sararaanförande av de geofysiska observa­tioner sora då utfördes vid särskilda stationer vid Riksgränsen och Abisko till ett observatorium. Med anledning härav tillsattes en utred-ningskorara.itté, benärand Abiskokoraraittén.

Abiskokommitlén föreslog all ett geofysiski observatorium skulle upp­rättas på en plats belägen 8 kra öster om Kiruna. Observatoriet skulle i ökad omfattning överta de jordmagneiiska, seismologiska och meteoro­logiska observationer, som dittills ulförts vid Abisko naturvetenskapliga station samtidigt som forskning inora del geofysiska äranesorarådet skulle bedrivas vid observatoriet, Reraissinstanserna var raycket välvilligt in­ställda till abiskokoramilténs belänkande, raen fraraställningen föran­ledde dock inte någon oraedelbar åtgärd från Kungl, Maj:ts sida.

Inom Vetenskapsakademien fortsatte arbetet på att tUlgodose de oraedelbara behoven för den geofysiska forskningen i norra Sverige, I april 1948 tillsattes en interimsstyrdse för forskningsverksamheten i övre Norrland, Under ledning av denna styrelse uppfördes år 1948 byggnader för ett provisoriskt geofysiski observatoriura och ett raindre bostadshus samt senare även regislreringshus för jordraagnetisra, seis-mologi och kosmisk strålning. För det sistnämnda slaget av mätningar har senare ett förbättrat registreringshus uppförts. Tillkomsten av dessa byggnader möjliggjordes genom bidrag från Kiruna stad.

År 1952 fastställde Kungl. Maj:l ett reglemente för Velenskapsaka-

Prop. 1973: 59

41

demiens forskningsslationer i övre Norrland och inrättade en styrelse sora skulle svara för driften av akaderaiens anläggningar där näraligen Abisko naturvetenskapliga station, Kiruna geofysiska observatorium, Sa­reks naturvetenskapliga anläggningar och Tarfaladalens glaciologiska ob­servatorium.

Styrelsen gjorde år 1954 en förnyad framställning ora uppförande av en huvudbyggnad och ett hus för jonosfärregistreringar vid Kiruna geofysiska observatoriura. Framställningen ledde tiU alt 1956 års riks­dag beviljade större delen av de för ändaraålet erforderliga raedlen. Den nya huvudbyggnaden invigdes i juli 1957.

Kiruna geofysiska observatoriura blev institution vid universitetet i Uraeå den 1 juli 1967 i saraband raed att observatoriets föreståndare erhöll en personlig professur vid universitetet, Genora statsmakternas beslut år 1970 (prop. 1970:1 bU, 10 s, 220, SU 1970:88, rskr 1970:215) fick fysikämnet vid detta universitet en särskild forskningsprofil raot geokosraofysik genom att ytterligare en tjänst inrättades inom äranes­orarådet. Den 1 juli 1970 övertog universitetet i Uraeå jonosfärobserva-toriet i Lycksele från försvarets forskningsanstalt och detta observato­riura fungerar från näranda tidpunkt sora fUial till Kiruna geofysiska observatorium.

2.6.2 Personella och materiella resurser vid Kiruna geofysiska observa­torium

Personal avlönad av Vetenskapsakademien och universitetet i Umeå

Kiruna geofysiska observatoriura hade den 1 oktober 1972 följande personalorganisation avlönad av Vetenskapsakaderaien resp. universi­tetet i Umeå.

Prop. 1973: 59

42

Tjänst*

Lönegrad

Lönekostnader

19721

Vetenskaps-

Universitetet

akademien

i Umeå

Professor, föreståndare=

U 27

7 000

114 000

Forskarassistent

U 19:20

77 000

Assistent

U 14:15

60 000

Assistent

U 14:15

60 000

Driftingenjör

A 24:25

66 000

Verkstadsföreslåndare

A 20:22

57 000

Ingenjör"

A 19:19

46 000

Laboratorietekniker

A 16:18

48 000

Kontorist

A 10:11

36 000

Kontorist

deltid

5 000

Kanslist

A 17:17

46 000

Kontorsskrivare

A 14:14

41000

Kontorsbilräde

1/2-tid

19 000

Vaktmästare

!/2-tid

18 000

Summa lönekostnader

307 000

393 000

' Inkl, lönekostnadspålägg och kallortstillägg,

= Statsmakterna inrättade år 1967 (Prop, 1967: 1 bil, 10 s, 265, SU 1967: 40, rskr 1967: 113) en personlig professur för föreståndaren för Kiruna geofy­siska observatorium, Bengt Hultqvisl, Tjänsten är knuten till universitetet i Umeå, där innehavaren har en av universitetskanslersämbetet fastställd under­visningsskyldlghet om 50 timmar per år, " Tjänsten är placerad vid jonosfärobservatoriet i Lycksele, ' Dessutom är ett antal doktorander från universitetet i Umeå verksamma vid observatoriet.

Personal avlönad av andra myndigheter

Statens naturvetenskapliga forskningsråd hade den 1 oktober 1972 en forskargrupp om sju personer verksara vid Kiruna geofysiska obser­vatoriura. Statens delegatlon för ryradverksamhet avlönade vid samraa tidpunkt 17 personer vid observatoriet raedan försvarets forsknings­anstalt avlönade fyra och arbetsmarknadsstyrelsen en befattningshavare vid observatoriet.

2.6.3 Anslag till Kiruna geofysiska observatorium för löner och drift­kostnader åren 19681971

Kiruna geofysiska observatoriura har under åren 19681971 erhållit anslag från skilda myndigheter ra. ra. enligt följande sararaanställning. Anslagen har i huvudsak avsett avlöningar för personal vid observa­toriet särat driftkostnader för verksamheten, I sararaanslällningen ingår varken anslag för byggnader eller personliga reseanslag för bl, a, delta­gande i vetenskapliga konferenser. Lönekostnadspålägg är ej inklude­rade.

Prop. 1973: 59

43

Anslagsgivare

1968

1969

1970

1971         1

1971 (%)

Vetenskapsakademien

299 616

321 000

353 000

368 000

( 15)

Universitetet i Umeå

86 236

130 956

186 708

219 608

(    9)

Statens naturveten-

skapliga forskningsråd

(NFR)

369 451

365 610

376 574

411 556

( 17)

Styrelsen för teknisk

utveckling (STU)

330 000

145 000

120 000

120 000

(    5)

Rymdnämnden (NFR

-1- STU för raket- och

satellitexperi ment)

1 280 500

1 262 702

1 168 422

1 161 499

(49)

Kiruna stad

30 000

45 000

30 000

30 000

(    1)

Wallenbergsstiftelsen

170 000

Den europeiska rymd-

forskningsorganisa-

tionen ESRO

41500

51920

54 272

(    2)

Övriga anslagsgivare

104 450

54 180

33 374

45 000

(    2)

Summa erhållna anslag

2 500 253

2 535 948

2 319 998

2 409 935

(100)

Av den totala verksaraheten vid Kiruna geofysiska observatoriura år 1971 finansierade således akademien 15 % av kostnaderna raedan statsanslagen över universitet, forskningsråd ra, ra, finansierade 80 % särat övriga anslagsgivare resterande 5 %  av kostnaderna,

Mark, byggnader och utrustning

Är 1953 upplåts ett oraråde kronomark raed en yta av 22,2 kra= åt Vetenskapsakademien, Akaderaien fick samtidigt tUlstånd att på denna raark uppföra för forskningsverksaraheten erforderliga byggnader och andra anläggningar.

De 19 byggnader sora uppförts vid Kiruna geofysiska observatoriura särat uppgift ora dessas byggnadsår, golvyta, byggnadskostnad och finan­siär redovisas i följande sararaanställning.

Prop. 1973: 59

44

Byggnad (år)

Golvyta m~

Byggnads­kostnad

Finansiär

1,   Huvudbyggnad

1 343

1 350 000

Staten

(1957)

KVA Kiruna stad

2,   Jonosfiirobserva-

42

70 000

toriet (1957)

3,   Lågbrushus (1963)

118

180 000

Wallenbergsstiftelsen

4,   7 mätpaviljonger

202

194 009

Huvudsakligen Kiruna

(19501961)

stad

5,   Radarhus (1961)

15

9 000

KVA

6,   Gamla jonosfär-

214

Tillhör Kiruna stad

obser\'atoriet (1948)

7,   Förrådsskjul och

102

nooo

KVA

kaUgarage

(19601962)

8,   2 familjebostäder

 (1957)

9,   1 familjebostad

 (1950)

10,   Tillbyggnad av hu-

182

160 000

KVA

66

Tillhör Kiruna stad

1 162

1 605 000

Staten

vudbyggnaden

(1968)

11,   Ballonglaborato-

205

145 000

Staten

rium (1969)

12,   Ny kosmisk strål-

121

60 000

Wallenbergsstiftelsen

ningspaviljong

Summa 19 byggnader

3 772

3 785 000

Staten               2 600 000

KVA                   501 000

Kiruna stad       444 000

Donationer

m, m,                   240 000

3 785 000

Sora tidigare redovisats övertog universitetet i Uraeå den 1 juli 1970 Lycksele jonosfärobservatorium från försvarets forskningsanstalt (FOA),

De byggnader sora uppförts vid Lycksele jonosfärobservaloriura samt golvyta, nybyggnadsvärde och ägare redovisas i följande sammanställ­ning.

Byggnad  m. m.

Golvyta m-

Nybyggnads-viirde

Ägare

1,

Huvudbyggnad

65

100 000

Lycksele stad

2,

Gäststuga

12

6 000

lonosfärobs.

3,

Husvagn

10

3 000

FOA

4,

Magnethus

3

2 000

Jonosfärobs,

5,

Radiakhus

4

2 000

FOA

6,

Förråd

5

300

Jonosfärobs.

7,

Garage

9

3 000

Jonosfärobs.

Summa 7 byggnader

108

16 300

Prop. 1973: 59

45

Utredningen redovisar i följande sararaanställning de olika anslags­givare sora sedan verksarahetens början i slutet av 1940-talet finansierat anskaffningen av såväl den allmänna laboratorieutruslningen sora raera speciell utrustning vid Kiruna geofysiska observalorium. De angivna kostnaderna, sora delvis är uppskattningar, är anskaffningskostnader och ej kostnader i dagens penningvärde.

Utrustning

Kostnad

Anslagsgivare

1.

Allmän laboratorieutrustning

1 300 000

NFR/TFR/STU/Rymd-nämnden"

2,

Instrument för mätning av

kosmisk strålning m, m.

450 000

NFR

3,

Vacuumanläggning

100 000

Rymdnämnden

4.

Variabel Mu-magnetometer

120 000

Malmfonden

5,

Allmän laboratorieutrustning

250 000

Vetenskapsakademien

6,

Dalamaskin m, m.

603 000

Wallenbergsstiftelsen

7,

Antennmatta och riometer

54 000

Anér-stiftelsen

8,

Roterande antennbom m, m.

50 000

Kempes stiftelse

9,

Allmän laboratorieutrustning

130 000

National Science Founda­tion, USA

Summa

3 057 000=

' NFR = Statens naturvetenskapliga forskningsråd, TFR = Statens tekniska

forskningsråd (t, o, m, 30,6,1968), STU = Styrelsen för teknisk utveckling,

Rymdnämnden = samarbetsnämnd mellan NFR och STU.

'' Varav statliga anslag/fonder

1 970 000

Vetenskapsakademien

250 000

privata fonder

707 000

övriga

130 000

3 057 000

2.6.4 Verksamheten vid Kiruna geofysiska observatorium

Kiruna geofysiska observatorium är en ren grundforskningsinstitu­tion. Arbetsuppgifterna består i alt bedriva geokosmofysisk forskning samt att i egenskap av institution vid universitetet i Umeå tillhandahålla forskarutbildning i ämnet vid universitetet. Vidare bedrivs kontinuerlig mät- och registreringsverksarahet vid observatoriet. Observatoriet är för­lagt tiU Kiruna p. g, a, dess närhet till norrskenszonen. Läget är en väsentlig tiUgång för bedrivande av experimentella undersökningar av de fysikaliska processerna i den övre atmosfären i denna del av världen, där intressanta fysikaliska fenoraen uppträder oftare och raed en in­tensitet sora i allmänhet är betydligt större än på lägre latituder. Det är därför naturligt alt verksaraheten vid Kiruna-observatoriel helt kon­centrerats till forskning rörande fenoraen, sora är karaktäristiska för den övre atraosfären i norrskenszonen och därraed via de jordmagnetiska fältlinjerna förknippade med processer i de yttre delarna av den av det jordmagneiiska fältet dorainerade omgivningen av jorden (raagne-losfären).

Den forskning sora bedrivs vid Kiruna geofysiska observatoriura be­står till huvuddelen av experiraentdl grundforskning och i raindre ut-

Prop. 1973: 59

46

sträckning av teoretiska undersökningar. Forskningsprojekten avser i första hand fysikaliska processer i jonosfären och raagnelosfären raen även infraakustiska vågor i atraosfären och fördelningen av elektriska och raagnetiska egenskaper i jordskorpan på stora djup har undersökts. För raälningar från markytan utnyttjas stora delar av det elektro-raagnetiska spektret särat vissa raekaniska vågor. Röntgenstrålning från norrskenselektroner raäts raed ballongburna instruraent och di­rekta raälningar av norrskensparliklar görs raed raket- och satellit-burna instruraent,

Kiruna geofysiska observatoriura har ställning som en särskild institution vid universitetet i Umeå, Observatoriet och dess personal svarar I denna funktion för forskarulbUdning varvid doktoranderna deltar i någol av de forskningsprojekt sora redovisats i det föregående.

En väsentiig del av Kiruna-observaloriels uppgifter består i alt in-sarala och distribuera grundläggande dala till forskare sora utnyttjar sådana fakta i sina vetenskapliga undersökningar. En speciell publikation, »Kiruna Geophysical Data», distribueras varje kvartal tUl ca 200 veten­skapliga grupper och enskilda forskare både inom och utom landet. En betydande del av observatoriets personal är i huvudsak sysselsatt med denna mät- och registreringsverksarahet av baskaraktär. Tre forskare svarar för ohka delar av densararaa, och huvuddelen av arbetet utförs av teknisk och adrainistrativ personal, 1 det arbetet ingår även driften av ett världsdalacentrura för norrskensfilmer.

2.6.5 Reglementet för Vetenskapsakademiens forskningsstationer i övre Norrland m. m.

Som närants i det föregående fastställde Kungl. Maj:t år 1952 ett regleraente för Vetenskapsakaderaiens forskningsstationer i övre Norr­land och inrättade en styrelse för att handha ledningen av dera.

Styrelsen  för  forskningsstationerna  skall  bestå  av  högst   11   leda­raöter utsedda för högst tre år, näraligen en ordförande utsedd av Kungl. Maj:t, fera av akaderaien utsedda ledaraöter, varav tre skall representera fysiska

och geofysiska särat två biologiska vetenskaper, en av Sveriges raeleorologiska och hydrologiska institut utsedd leda­raot, en av Sveriges geologiska undersökning utsedd ledaraot, en av statens naturvetenskapliga forskningsråd utsedd ledaraot, högst två ledaraöter, vilka utses av styrelsen raed hänsyn till det behov av ytterligare sakkunskap sora föreligger.

Styrelsen för forskningsstationerna skall enligt reglementet leda verk­samheten vid stationerna och ha tUlsyn över dem, förvalla de raedel sora ställs till dessas förfogande av akaderaien, upprätta inkorast- och

Prop. 1973: 59

47

utgiftsslat särat personalförteckning, handha personalärenden särat år­ligen utarbeta en verksarahetsberättelse.

2,6.6 1970 års riksdagsbeslut angående den geokosraofysiska forskningen I Sverige

Vetenskapsakaderaien överlänmade i oktober 1968 till Kungl, Maj:t ett förslag till ny organisation av den observatoriebaserade geokosrao­fysiska forskningen i Sverige. Förslaget reraissbehandlades under våren 1969.

Inora Vetenskapsakaderaien tillsattes på initiativ av styrelsen för akaderaiens forskningsstationer i övre Norrland en särskUd korarailté för all utreda organisationen av den observatoriebaserade geokosrao­fysiska forskningen i Sverige. Korarailtén föreslog, att den geokosrao­fysiska forskningen skulle koncentreras i huvudsak lill Stockholra Uppsala-området och till övre Norrland.

Kommittén föreslog att Kiruna-observaloriet skulle drivas geraen­saral av Vetenskapsakaderaien och universitetet i Umeå samt att Lyck­sele jonosfärobservatorium skulle föras över från FOA till näranda universitet. Med hänsyn till att det i Norrland finns goda förutsättningar att bedriva observatoriebaserad geokosraofysisk forskning föreslog kora­railtén att geokosraofysiken etableras sora en huvudinrikning inora fysikäranet vid universitetet i Uraeå genora att en professur i teoretisk plasraafysik inrättades. Vetenskapsakaderaien ansåg att koraraitténs förslag ora ändrad organisation av den observatoriebaserade geokosrao­fysiska forskningen var väl underbyggt och tillstyrkte att förslaget genorafördes.

Flertalet av de reraissinstanser sora yttrade sig över förslaget för­ordade att den geokosraofysiska forskningen koncentrerades till universi­tetet i Umeå i ännu högre grad än vad Vetenskapsakademien föreslagit.

I 1970 års statsverksproposition (bil, 10 s, 220) framhölls att tungt vägande skäl talade för alt resurserna för den observatoriebaserade geokosraofysiska forskningen i Sverige koncentrerades i huvudsak till universitetet i Uraeå, Med hänsyn härtill borde fysikäranet i Uraeå ges en särskild forskningsprofil genora att den befintliga professuren i geokosraofysik korapletterades med en teoretiskt inriktad tjänst inom samma forskningsoraråde. Därför förordades alt Kungl, Maj:t inhämtade riksdagens bemyndigande alt inrätta en professur i teoretisk plasmafysik vid universitetet i Umeå den 1 juli 1971, Orafattningen av forskningsorganisationen i geokosraofysik skulle i övrigt prövas av berörda rayndigheter inora raraen för de raedel sora anvisas för högre utbildning och forskning. Vidare borde försvarets forskningsanstalt alltjämt ha ansvaret för jonosfärobservationema i Uppsala och Lyck­sele, Riksdagen beslöt i enlighet med Kungl. Maj:ts förslag (SU 1970: 88, rskr 1970: 215).

Prop. 1973: 59

48

Efter överläggningar under våren 1970 raellan företrädare för FOA och universitetet i Umeå övertogs eraellertid, sora tidigare redovisats, Lycksele jonosfärobservatorium av universitetet från den 1 juli 1970. Jonosfärobservatoriet fungerar därvid sora en filial till Kiruna geo­fysiska observalorium.

2.6.7 Överväganden och förslag

Kiruna geofysiska observatoriura har enligt utredningen ett för geo­kosraofysisk forskning utraärkt geografiskt läge på den höga latituden vid norrskenszonen. Under den senaste l5-årsperioden har närraare sju railj. kr. investerats i byggnader och utrustning vid observatoriet. Un­der sararaa tidsperiod har antalet verksararaa vid observatoriet i det närraaste fyrfaldigats. Den geokosraofysiska forskningen vid observa­toriet är unik i Sverige och ger genora anknytningen lill universitetet i Uraeå fysikäranet vid denna läroanstalt en särskild forskningsprofil, Verksaraheten vid observatoriet intar eraellertid inle bara en enaståen­de ställning inora den svenska geokosraofysiska forskningen utan funge­rar även som en betydelsefull mätstation i ett intemationellt nät av observationsstationer.

Med hänsyn till den dorainerande ställning sora Kiruna geofysiska observatoriura intar inora den svenska geokosraofysiska forskningen särat de orafattande investeringar sora skett vid observatoriet i förra av byggnader och utrustning raåste verksaraheten vid Kiruna-observa­loriet enligt utredningen betraktas som en riksangelägenhet. Detta för­hållande får väsentlig betydelse för utredningens överväganden. Utred­ningens allmänna synpunkter när det gäller de organisatoriska frågorna har redovisats i det föregående. Ett speciellt förhållande sora råder beträffande Kiruna-observatoriet är den betydande del av dess forsk­ningsverksarahet ca 50 % sora finansieras raed för rymdforskning anvisade medel.

Enligt utredningens raening finns tre huvudalternativ beträffande Kiruna geofysiska observatoriuras framtida organisatoriska ställning. Det första alternativet innebär alt observatoriet kvarstår sora en forsk­ningsinstitution under Vetenskapsakademiens huvudmannaskap. Det andra alternativet är all observatoriet förstatligas och inordnas sora en institution i universitetet i Uraeå, Det Iredje alternativet innebär ock­så att observatoriet försladigas, raen organisatoriskt får stäUning som ett frislående forskningsinstitut.

När det gäUer frågan ora ett eventuellt förstatligande av Kiruna geofysiska observatoriura anser utredningen att följande faktorer bör tUlraälas betydelse, Sora tidigare redovisats raotsvarar de statliga ansla­gen f, n, orakring fyra feraledelar av de årliga driftkostnaderna för verksaraheten vid observatoriet, raedan akademien bidrar raed ca 15

Prop. 1973:59

49

%. Av den vid observatoriet verksararaa personalen avlönar akaderaien endast ett mindre antal av baspersonalen, raedan forskar- och tekniker-personalen avlönas med statsmedel. Staten har vidare svarat för drygt två tredjedelar av investeringarna i byggnader och utrustning vid ob­servatoriet medan akademiens andel uppgår tUl ca 10 %, Observa­toriet disponerar dessutom 22,2 kra- av statens raark genora ell upp­rättat arrendeavtal.

Med hänsyn till att staien till övervägande delen svarat för både investerings- och driftkostnaderna vid Kiruna geofysiska observatoriura finner utredningen det naturligt all staten även i rättsligt avseende blir observatoriets huvudraan. En sådan lösning bör riraligen också skapa bättre förutsättningar för den fortsatta verksamheten än ora observa­toriet kvarstår under akaderaiens huvudmannaskap. Utredningen före­slår därför alt Kiruna geofysiska observatoriura förstatligas den 1 juli 1973 och att staien därvid vederlagsfrilt övertar byggnader och utrust­ning och annan för verksaraheten erforderlig egendom, Efler över­läggningar med företrädare för Vetenskapsakademien har utredningen under förbehåll av Kungl, Maj:ls godkännande raed akademien träffat avtal av bl, a, nämnda innebörd. Avtalet torde som bilaga 4 få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende.

Valet mellan de båda återstående organisationsalternativen rörande Kiruna geofysiska observatoriura en institution vid universitetet i Uraeå resp. ett särskUt forskningsinstitut framstår för utredningen sora betydligt raer vanskligt. För ett fullständigt inordnande av observa­toriet såsora en institution vid universitetet i Uraeå talar att observa­toriets föreståndare innehar en personlig professur vid denna läroanstalt och järate vissa andra befattningshavare vid observatoriet avlönas av universitetet. Vidare fungerar Kiruna-observatoriet redan delvis som en reguljär universitelsinslitution men med uppgifterna begränsade lill forskning och forskarutbildning. För den aktuella organisatoriska lös­ningen talar dessutom statsmakternas beslut år 1970 om koncentrering och profilering av den geokosraofysiska forskningen i landet i huvudsak till universitetet i Umeå, varvid den befintliga professuren/föresländar-Ijänsten kompletterades med en teoretiskt inriktad professur, raed be­näraningen teoretisk plasraafysik, vid universitetet.

För det tredje alternativet inrättande av ett fristående statligt forskningsinstitut talar det stora geografiska avståndet raellan Ki­runa och Uraeå, ca 60 rail, vilket givetvis skulle försvåra saraarbelet raellan observatoriet och universitetet och raedföra betydande rese­kostnader, I raotsats tUl vad sora norraalt gäller vid en reguljär universi­telsinstitution är vidare orakring två tredjedelar av personalen vid Kiruna geofysiska observatoriura under en betydande del av sin tid sysselsatt raed vetenskaplig basservice genora insaraling av grunddata i form av kontinuerhga raät- och registreringsuppgifter, Verksaraheten

4   Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 59

Prop. 1973: 59

50

vid observatoriet har dessutom nått en omfattning som överstiger en normal universitetsinstitutions. Bl, a, näranda skillnader raellan verk­saraheterna vid observatoriet och universitetsinstitutionerna har för­anlett farhågor från företrädare för observatoriet för att ett fullständigt inordnande i universitetsorganisationen skulle kunna raedföra negativa konsekvenser för observatoriets fraratida utveckling och verksarahet.

Ytterligare ett förhållande sora raåste påverka övervägandena rö­rande observatoriets fraratida organisatoriska ställning är enligt ut­redningen att betydande osäkerhet råder i fråga ora utvecklingen av den svenska rymdverksamheten under senare hälften av 1970-talet, Stats­makterna har nyligen beslutat (jfr prop, 1972: 48, UbU 1972: 27, NU 1972:37, rskr 1972:217, rskr 1972:216) bl, a att Sverige skall förbli medlem av den europeiska rymdforskningsorganisationen (ESRO) t, v, till utgången av år 1974 genom att delta i organisationens vetenskap­liga prograra särat i dess grundprogram varefter frågan ora fortsatt svensk ryradforskning får prövas på nytt. Med hänsyn härtill anser utredningen det vara mindre lämpligt att nu föreslå den mer definitiva lösning av frågan ora Kiruna geofysiska observatoriuras organisation, sora ett inordnande i universitetet i Umeå får anses innebära.

Mot denna bakgrund föreslår utredningen, i viss raån såsora en provisorisk lösning, att Kiruna geofysiska observatoriura den 1 juli 1973 ombildas till ett fristående statligt forskningsinstitut benärant Ki­runa geofysiska institut. Utredningen anser det fördelaktigt alt den före­slagna huvudmannaskapsförändringen även tar sig uttryck i ett ändrat naran, vilket dessutom bättre svarar mot den vid institutionen bedrivna verksamheten, Kiruna geofysiska institut bör, med hänsyn till dess nära anknytning lill universitetsorganisationen, stå under överinseende av universitetskanslersärabetet. De funktioner, sora nu utövas av Ve­tenskapsakademien och styrelsen för akaderaiens forskningsslationer i övre Norrland i vad avser Kirana-observatoriet bör enhgt utredningens mening överföras på en av Kungl, Maj:t utsedd styrelse, I forsknings­institutets styrelse bör ingå personer raed anknytning liU universitetet i Umeå, statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens delegation för rymdverksamhet, Vetenskapsakademien samt eventuellt andra rayndig­heter raed anknytning lill geokosmofysisk forskning. Utredningen före­slår alt universitelskanslersämbetet får i uppdrag alt inkomma med förslag till dels sararaansättning av ifrågavarande styrelse, dels instruk­tion för Kiruna geofysiska institut,

1 samband raed all Kiruna geofysiska observalorium ombildas lill ett statligt institut måste ställning tas tUl hur många av de nuvarande till observatoriet knutna befattningarna som bör inrättas som fasta tjänster vid del nya forskningsinstitutet.

I det föregående har redovisats den personal sora den 1 oktober 1972  var verksara  vid  Kiruna  geofysiska observatoriura.  Av   de  43

Prop. 1973: 59

51

befattningshavarna vid observatoriet avlönades åtta av Vetenskapsaka­demien, sex av universitetet i Uraeå, sju av statens naturvetenskapliga forskningsråd, 17 av rynidddegalionen, fyra av försvarets forsknings­anstalt särat en av arbetsraarknadsstyrelsen. Enligt utredningens rae­ning bör till det nya forskningsinstitutets personalslal överföras dels de av akademien bekostade tjänsterna, dels tUl institutet knutna statliga tjänster i sådan omfaltning, att delta erhåller den personella bas­organisalion som erfordras för att den fortsatta verksaraheten vid institutet skall uppnå önskvärd stabilitet.

Utredningen föreslår således att innehavarna av de av Vetenskaps­akademien under budgetåret 1972/73 bekostade tjänsterna, vilka redovi­sas i en Ijänsteförteckning fogad sora bilaga till avtalet ora förstatligan-av de av akaderaiens institution Kiruna geofysiska observatorium, be-redes statlig anställning vid Kirana geofysiska institut fr, o, m, den 1 juli 1973, Personalen underkastas därmed statstjänstemannalagen och de övriga offentiigrättsliga bestämmelser som reglerar anstäUningsförhållan-det mellan staien som arbetsgivare och ijänsteraännen som arbetstagare, Saratidigt blir de raellan staien och de statsanställdas huvudorganisatio­ner ingångna kollektivavtalen om lön m, ra, gällande, Akaderaien har å sin sida att vidtaga åtgärder för all nuvarande avtal rörande samraa per­sonals löne- och anställningsvillkor bringas att upphöra.

Utredningen anser det vara självklart att de tjänsteraän som i detta sararaanhang övergår lill statlig anställning skall skyddas raot lönerainsk-ning enligt den praxis sora gäller vid huvudraannaskapsförändringar av detta slag. Sådan tjänsteraän bör alliså bibehålla hos akaderaien den 30 juni 1973 innehavd lönegrad och förvärvad rätt alt tillgodoräkna tid för löneklassuppflyttning etc. Även sådana särskilda lönetillägg (mot­svarande) som utgår till anställd vid observatoriet bör härvid inne­fattas i lönegarantin,

8 § i avtalet har till syfte all ge personalen den trygghet lill fortsall anställning och förraåner av denna sora utredningen nu berört. I anslutning lill den till avtalet fogade Ijänsteförteckningen har rörande dessa tjänster gjorts anteckningar av följande innebörd. För tiden frara till förstatligandet skall akaderaien i fråga ora nyanställningar sararåda raed vederbörande universilelsrayndigheler. Vidare skall tjänsteman med tidsbegränsat förordnande, sora utlöper vid utgången av juni raånad 1973, inle omfattas av erbjudandet enligt 8 §, Avsikten raed dessa anteckningar är dels att staten redan nu skall få ett in­flytande över personalrekryteringen, dels att lönegarantin inte skall avse personer sora för fortsatt anställning efter den 30 juni 1973 är beroende av nytt förordnande.

Vid förhandlingarna med Vetenskapsakademien rörande observato­riets framlida ställning har akademien frarahållit, alt personalen i Kiruna erhållit vissa resebidrag ra, m, på grund av observatoriets nord-

Prop. 1973:59

52

liga läge. Utredningen förutsätter att dessa förraåner för den berörda personalen bibehålls även efter förstatligandet av observatoriet.

Utredningen föreslår vidare att till föreståndare för Kiruna geofysiska institut från den 1 juli 1973 förordnas den nuvarande föreståndaren för observatoriet, Bengt Hultqvisl, Den av Hultqvisl innehavda personliga professuren i geokosraofysik vid universitetet i Umeå bör därvid föras upp på institutets personalförteckning och förenas med föreslåndar-skapet för delta,

Kiruna geofysiska observatoriura fungerar f, n, sora institution vid universitetet i Uraeå, varvid föreståndaren/prefekten fullgör viss un­dervisning och forskarhandledning vid universitetet med en av uni­versitetskanslersärabetet fastställd orafattning av 50 limmar för år. För all bibehålla den nära anknytningen lill universitetet och med hänsyn till den av statsraakterna år 1970 beslutade profileringen av fysikäranet vid universitetet raot geokosraofysik föreslår utredningen att även Ki­runa geofysiska institut skall fungera sora institution vid universitetet, Universitetskanslersärabelel bör därför i saraband med utarbetandet av instruktion för institutet precisera dess uppgifter även i detta av­seende. Utredningen föreslår vidare att Hultqvisl efter den 1 juli 1973 förblir ledamot av raaleraalisk-naturvetenskapUga fakulteten vid uni­versitetet i Uraeå och därvid i samma omfattning som f, n. fullgör under­visning och forskarhandledning,

I personalorganisationen för Kiruna geofysiska institut bör enligt ut­redningens raening den 1 juli 1973 vidare ingå de lill Hullqvists per­sonliga professur permanent knutna tjänster, som f, n, hör till universi­tetet i Uraeå, Av de i del föregående redovisade, av universitetet be­kostade tjänsterna bör från överföring endast undantas tjänsten sora forskarassistent, vilken är rörlig inora maleraalisk-nalurvetenskapliga fakulteten i Uraeå och sora innevarande förordnandeperiod innehas av en i Kiruna verksara forskare,

Sora tidigare redovisats består en betydande del av aktiviteten vid Ki­runa geofysiska observatoriura av observations-, mät- och registrerings­verksarahet inora det geokosraofysiska ämnesområdet. Denna verksara­het, sora ingår sora ett led i ett världsorafattande saraarbete, sönderfaller i flera i raällekniskt avseende skilda deloraråden. Vid Kiruna-observa­toriet bedrivs raät- och registreringsverksarahet inora frärast tre av dessa oraråden, näraligen optiska mätningar, radiomätningar samt raäl­ningar i del dektroraagnetiska spektrets lägsta del. För mätningarna svarar tre i Kiruna placerade forskare, vUka innehar tidsbegränsade tjänster vid resp, universitetet i Umeå, statens naturvetenskapliga forsk­ningsråd särat statens delegation för ryradverksarahet. Mot bakgrund av vad sora i det föregående anförts i fråga ora den personella basorga­nisationen vid det nya forskningsinstitutet anser utredningen det ange­läget att även denna del av institutets verksarahet ges ökad stabilitet

Prop. 1973: 59

53

genora att fasta tjänster inrättas. Vetenskapsakaderaien har i sina an­slagsfraraställningar för budgetåret 1973/74 föreslagit att tre högre tjänster inrättas i Kiruna genora överföringar från universitetet i Umeå resp. statens naturvetenskapliga forskningsråd.

Utredningen föreslår raot denna bakgrund att vid Kiruna geofysiska institut den 1 juli 1973 inrättas en icke tidsbegränsad tjänst sora forskare i Ue 21 järate avlöningsförstärkning raed de åligganden sora gäller för motsvarande tjänster vid forskningsinstitutet för atomfysik. Till inne­havare av denna tjänst bör utan ansökningsförfarande förordnas do­centen Ludwik Liszka, sora är verksara vid Kiruna-observatoriet och f. n, innehar en raotsvarande tjänst avlönad av statens delegation för ryradverksarahet, Liszka har sedan lång tid tUlbaka innehaft en liknan­de tjänst vid statens naturvetenskapliga forskningsråd.

Sora redovisats i del föregående är en av statens naturvetenskapliga forskningsråd avlönad forskargrupp verksara vid Kiruna geofysiska observatoriura. Vid överläggningar med utredningen har företrädare för forskningsrådet konstaterat alt den forskning grappen utför har erhållit perraanent karaktär, varför rådet inte har någon erinran raot en överföring av löne- och driftkostnaderna för forskargruppen tiU del nya forskningsinstitutets stat. Utredningen erinrar i detta sararaanhang ora vad departeraentschefen uttalade i proposition 1959: 105 (s. 150) i fråga ora överföring från forskningsrådsanslag lill läroanstaltsanslag av kostnader för sådana forskningprojekt sora utvecklats lill permanent verksarahet.

Enligt utredningens mening är de i nämnda proposition uppdragna riktlinjer för överföring mellan forsknings- och läroanstallsanslag till fullo lillämpliga på den nu aktuella forskargruppen. Utredningen före­slår därför att de av statens naturvetenskaliga forskningsråd bekostade tjänsterna i Kiruna särat därtUl knutna driftkostnader överförs till Kiruna geofysiska instituts anslag den I juli 1973,

Ett förstatligande av Kiruna geofysiska observatoriura koraraer enligt utredningens mening inte att medföra några förändringar av del nu­varande samarbetet raellan institutionen i Kiruna och universitetet i Uraeå vad gäller forskarutbildning och forskning. Med hänsyn härtill anser utredningen det också naturligt att Kiruna geofysiska institut även fortsättningsvis erhåller anslag från univershelet i Uraeå i form av bl, a, driftkostnadsraedel i en utsträckning sora svarar raot institutets insatser i universitetels forskarutbildning och forskning, liksora alt inne­havare av rörUga forskartjänster vid universitetet som hittills skall kunna tjänstgöra vid institutet.

Med hänsyn bl, a, till att Kiruna geofysiska institut föreslås även fungera sora institution vid universitetet i Umeå förutsätter utredningen att institutets administrativa och kamerala göroraål i lärapliga delar om­besörjes av universitetet.

Prop. 1973:59

54

Som redovisats i det föregående överlog universitetet i Uraeå den 1 juli 1970 jonosfärobservatoriet i Lycksele från försvarets forsknings­anstah. Delta observalorium har från näranda lidpunkt fungerat som filial till Kiruna geofysiska observatoriura. Såväl företrädare för uni­versitetet i Uraeå sora Kiruna-observatoriets föreståndare har bekräftat det nära samband sora föreligger raellan verksaraheterna i Kiruna och Lycksele, Mot denna bakgrund föreslår utredningen att jonosfärobser­vatoriet i Lycksele inordnas i Kiruna geofysiska institut den 1 juli 1973,

Mot bakgrund av vad sora anförts i det föregående rörande Kiruna-observatoriet föreslår utredningen att i riksstaten för budgetåret 1973/74 uppförs ett reservationsanslag benämnt Kiruna geofysiska institut sora omfattar anslag till institutets löne- och driftkostnader, materiel ra, ra.

2.7 Abisko naturvetenskapliga station

2.7.1   Bakgrund

När riksgränsbanan färdigställdes år 1903 blev del naturhistoriskt intressanta fjällorarådet orakring Tornelräsk raera lättillgängligt än tidigare för allraänhet och forskning. Med hjälp av en donation inköpte Naturvetenskapliga föreningen i Stockholm sararaa år en barack sora blivit ledig efter banbygget och placerade denna vid Vassijaure. Abisko-stationens föregångare, Vassijaure naturvetenskapliga station, tillkora frärast för gästforskande biologer. Sedan Vassijaure-slationen brunnit ned år 1910 aktualiserades frågan om att uppföra en liknande station i Abisko vid Torneträsk. Genora enskilda insatser och bidrag kunde in­tentionerna snabbt förverkligas och den naturvetenskapliga stationen i Abisko togs i bruk år 1912.

Verksaraheten vid Abisko-stationen finansierades dels av privata bi­drag, dels av årliga anslag från Vetenskapsakademien, För de raeleoro­logiska observationerna som utfördes vid stationen erhölls statsbidrag fr, o, ra. år 1919. Sederraera tillkom även statliga anslag för seismiska och jordraagnetiska mätningar vid stationen.

Under första hälften av 1930-talet blev den ekonoraiska situationen för Abisko-stationen alltmer ohållbar och år 1934 beslutade Veten­skapsakademien all överta huvudmannaskapet för stationen.

2.7.2   Personella och materiella resurser vid Abisko naturvetenskapliga

station

Abisko naturvetenskapliga station hade den 1 januari 1972 personal­organisation beslående av en föreståndare i lönegrad Ue 20, avlönad av statens naturvetenskapliga forskningsråd, en assistent, en tekniker.

Prop. 1973:59

55

en vaktmästare och en sekreterare de sistnäranda avlönade av Veten­skapsakaderaien. Akaderaiens lönekostnader vid stationen uppgick år 1972 tiU storleksordningen 160 000 kr,, inkl, lönekostnadspålägg och kallortstillägg. Vetenskapsakademien har vidare för övriga driftkostnader för verksaraheten vid Abisko-stationen under de senaste åren gett årliga anslag av storleksordningen 70 00080 000 kr,

Mark, byggnader och utrustning

Kungl, Maj:t beslutade år 1911 att kommittén för Vassijaure natur­vetenskapliga station tills vidare fick disponera ell område kronomark om I hektar, beläget inora Abisko nationalpark, alt användas för all där uppföra »en byggnad för stationens vetenskapliga uppgifter såsora bio­logisk, meteorologisk och geofysisk station». Då delta område inte visade sig lämpligt för del avsedda ändamålet beslutade Kungl, Maj:t år 1912 alt ell område kronomark om 46,4 hektar, gränsande till Abisko nationalpark, liUs vidare fick kostnadsfritt disponeras av nämnda kom­raitté för den angivna verksamheten, Efler fraraställning från Veten­skapsakaderaien beslutade Kungl, Maj:l i mars 1935 att den nyssnäranda markupplåtelsen till korarailtén fortsättningsvis skulle avse akademien.

Vid Abisko naturvetenskapliga station har uppförts två institutions­byggnader, ett bostadshus särat några raindre byggnader för speciella ändamål. Den nya huvudbyggnaden vid stationen byggdes åren 1968 1969 med hjälp av ett anslag på ca 3 m.ilj, kr, av arbetsmarknads­styrelsen.

Vid Abisko naturvetenskapliga station har vidare uppförts ett trevå­nings bostadshus i trä och ett antal mindre byggnader och baracker för speciella ändamål bl, a, en observationsbyggnad, två inkvarteringsbygg­nader, en verkstad samt fiskarstugor i Kärkevagge och Jieprenkiedde,

Genom anslag från statens naturvetenskapliga forskningsråd har viss specialutrustning anskaffats vid Abisko naturvetenskapliga station åren 1949 och 1972, Bland den mer dyrbara utrustningen kan nämnas forsk-ningsraikroskop, analysvågar, autoklaver, dubbdstrålespektrofotometer och laboratoriediskraaskin. Genom en privat donation inköptes vidare eU ekolod år 1963,

2.7.3 Verksamheten vid Abisko naturvetenskapliga station

Abisko naturvetenskapliga station är belägen vid södra stranden av Torneträsk i nära anslutning till Abisko nationalpark. Abisko-stationen är en fältstation för naturvetenskaplig forskning raed nära tillgång liil ett raångskiftande och i vissa avseenden unikt naturlandskap. Stationen står öppen för både svenska och utländska forskare hela året, men har sin högsäsong under perioden juniseptember. Stationen kan erbjuda högst ett 60-tal forskare arbetsplats och bostad saratidigt.

Prop. 1973: 59

56

Verksaraheten vid Abisko naturvetenskapliga station består av gäst­forskning, specialkurser och institutionsforskning, Ämnesmässigt om­fattar den flertalet av de biologiska vetenskaperna. Vidare förekoraraer aktiviteter inora äranesorarådena geologi, georaorfologi och raarklära särat kliraalologi och hydrologi. Flertalet vetenskapliga undersökningar hänför sig till tre huvudgrupper,

fjällkedjans  byggnad,   organisravärld,   olika  förändringar  raed  sti­gande höjd över havet,

frågor sammanhängande med breddgraden, det arktiska Ijusklimatel m, ra. särat

     det orörda, levande landskapels konstitution och balanser.

Omfattningen   av   gästforskningen   vid   Abisko   naturvetenskapliga

station mätt i antal persondygn har under den senaste tioårsperioden uppgått lill mellan 1000 och 2000 persondygn per år.

Vid Abisko naturvetenskapliga station utförs under sommarhalvåret ett stort antal mindre undersökningar inora skilda äranesoraråden av forskare vid de olika universiteten i landet. Stationen förser vidare insti­tutioner och enskUda forskare både inora och utom landet raed botaniskt forskningsraalerial kostnadsfritt i förra av levande växter och frö för planerade forskningsprojekt. Institutionsforskningen vid Abisko nal ur-vetenskapliga station bedrivs av föreståndaren och assistenten,

2.7.4 Organisation m. m.

Ledningen av Abisko naturvetenskapliga station handhas under aka­deraien av styrelsen för akaderaiens forskningsslationer i övre Norrland. Styrelsens reglemente och arbetsuppgifter har kortfallal redovisats i del föregående.

Föreståndarens för Abisko naturvelenskapUga station åligganden har fastställts år 1952 i nämnda reglemente. Föreståndaren skall utöva till­syn och vård av stationens resurser samt leda och samordna denna verksarahet, I reglementet finns vidare bl, a, angivet föreståndaren.s undervisningsskyldighet dels på stationen, dels vid universitetet i Upp­sala,[REDACTED_EFTERNAMN] och Stockholra,

2.7.5 Överväganden och förslag

Abisko naturvetenskapliga station är i likhet raed Kristinebergs-stationen en fältstation belägen i en unik railjö. Sora tidigare framgått har Abisko-stationen en frärast biologisk och geovetenskaplig inriktning och dess skilda resurser nyttjas av både svenska och utländska universi­tet som fältstalion för naturvetenskaplig forskning, forskarutbildning och insaraling av forskningsraalerial. Tillkomsten av den nya institutions-byggnaden år 1969 har på ett avgörande sätt förbättrat möjligheterna

Prop. 1973: 59

57

för en intensifierad forskningsverksarahet i Abisko, Inslilutionsbygg-naden inryram.er näraligen laboratorier av hög standard särat bl, a, bibliotek, arbetsrum, verkstad och ram för gästforskare. Vidare pågår en komplettering av stationens utrustning genom anslag från statens naturvetenskapliga forskningsråd.

Förhållandena vid Abisko naturvetenskapliga station har åtskilliga beröringspunkter raed dera vid Kristinebergs-stationen, Abisko-stationen är emellertid ensam i sin speciella forskningsmiljö såsom landels enda fältstation belägen inom det norra fjällområdet, Nyltjare av stationens tjänster och övriga resurser är forskare vid universiteten och vissa övriga rayndigheter i Sverige och utoralands.

Utredningen har i enlighet raed sina direktiv sökt bedöraa i vad mån alternativa huvudmannaskaps- eller organisationsförändringar rörande Abisko-stationen skulle förbättra förutsättningarna för dess verksamhet. Ifall alternativet raed en huvudraannaskapsförändring skulle genoraföras vore den naturligaste åtgärden att Abisko naturvetenskapliga station för­statligades och inordnades antingen i del universitet, sora är den största avnäraaren av stationens tjänster eller i del närraast belägna universi­tetet. En analys av Abisko-stationens anknytningar lill universiteten i förra av gästforskning under de senaste åren visar eraellertid att inget universitet har spelat någon dorainerande roll i detla avseende. För ett inordnande i universitetet i Umeå talar en naturlig strävan all vid denna läroanstalt profilera i första hand forskningen inom lärapliga äranesora­råden raot frågor rörande övre Norrlands speciella förhåUanden och förutsättningar. Avståndet till nämnda universitet är emellertid bety­dande och Abisko-stationen bör även om ett sådan inordnande skuUe ske också fungera sora fältstalion för landets samtliga läroanstalter, myndigheter och övriga avnäraare. Stationens relativt begränsade stor­lek, det förhållandet att akaderaien svarar för större delen av verksam­heten och på ett smidigt och enkelt sätt handhar dess administration talar inle heller för alternativet att ombilda stationen till en självständig statlig institution. Mot denna bakgrund har utredningen funnit att Abisko naturvetenskapliga station bör kvarstå under akaderaiens huvud­raannaskap.

Utredningen har i stället syftat till att genom organisatoriska åtgärder under oförändrat huvudraannaskap skapa de bästa förutsättningarna för den fortsalla verksaraheten vid Abisko naturvetenskapliga station. En betydelsefull åtgärd för att effektivisera användningen av den riksresurs, som Abisko-stationen utgör, är att förbättra kontakterna raellan de olika avnäraama och stationen. Den nuvarande styrelsen för akaderaiens forskningsstationer i övre Norrland har visserligen haft sådana kon­laktskapande uppgifter. Den är eraellertid styrelse även för Kiruna geo­fysiska observalorium och måste därigenom ansvara för ett brett veten-

Prop. 1973: 59

58

skapsoraråde, vilket medfört alt den består av ett stort antal ledaraöter, något sora försvårat dess arbete. Utredningen har, sora redovisats i det föregående, föreslagit att Kiruna geofysiska observatoriura förstatligas och ställs under särskild ledning. Under förutsättning av att detta förslag genoraförs, föreslår utredningen att den nuvarande styrelsen orabildas till en styrelse för akaderaiens kvarvarande forskningsslationer i Abisko och Sarek från den 1 juli 1973, med en för dessa stationer läraplig storlek och sararaansättning. Det av Kungl, Maj:t år 1952 faslsläUda reglementet för akaderaiens forskningsslationer i övre Norrland bör från näranda tidpunkt upphöra att gälla.

Utredningen föreslår att den nya styrelsen för akaderaiens forsknings-stationer i Norrland liksom f, n, skall ledas av en av Kungl, Maj:t utsedd ordförande. Styrelsen bör vidare bestå av förslagsvis tre representanter för det biologiska och en representant för det geovelenskapliga äranes­orarådet utsedda av statens naturvetenskapliga forskningsråd och aka­demien gemensamt samt av en företrädare för statens naturvårdsverk. Utredningen finner det angeläget att universitetet i Umeå härvid blir företrätt i styrelsen. Denna styrelse bör ha lill uppgift alt precisera Abisko- och Sarek-stationernas uppgifter som fältstalioner för den naturvetenskapliga forskningen i fjällområdet samt under akademien främja och ansvara för verksamheten vid nämnda fältstalioner. Styrelsen bör vidare planera verksamheten vid stationen och användningen av dess personella och materiella resurser, initiera och samordna aktueUa forskningsprojekt samt precisera erforderliga anslagsbehov vid stationen. Utredningen föreslår att akademien får i uppdrag att till Kungl. Maj:t inkoraraa raed förslag lill nytt reglemente för den nya styrelsen för forskningsslalionerna i Norrland.

Föreståndartjänsten vid Abisko naturvetenskapliga station avlönas f. n. genora anslag från statens naturvetenskapliga forskningsråd. Mot bak­grund av förslagen i det föregående finner utredningen det naturligt att nämnda tjänst senast i samband med nuvarande innehavares pensione­ring avlönas över akaderaiens anslag. För att raotverka de risker för isolering som kan uppkomraa vid fältstationer av Abisko-stationens typ, bör enligt utredningens mening föreståndaren ges säte och stäraraa i någon av de matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna i landet, i första hand vid universitetet i Umeå, Föreståndaren ges härigenora raöjlighet att på nära håU följa och raedverka i den aktuella naturvetenskapliga forskningen, Akaderaien bör, efler sararåd raed berörda rayndigheter, inkorama till Kungl, Maj:t med närraare förslag om föreståndarens till­sättning, kompetensnivå, åligganden, undervisningsskyldighet m, ra.

Prop. 1973: 59

59

2.8 Bergianska stiftelsen

2.8.1 Bakgrund

Bergianska stiftelsen grundar sig på en i lestaraente den 20 deceraber 1784 av professorn Peter Jonas Bergius till Vetenskapsakaderaien gjord donation. Genora denna donation mottog akaderaien år 1791 »såsora en dess tillhörighet uti evärdliga tider» dels egendoraen Bergidund, bestående av två raalmgårdar vid Karlbergsallén i Stockholra, dels lös egendora, däribland Bergius' värdefulla bibliotek och herbariura särat en raindre penningsumraa. Genom bestämmelser i testamentet fick akaderaien i uppdrag att driva en trädgårdsskola raed biträde av en trädgårdsmästare och under ledning av en professor, som även skulle bedriva naturvetenskaplig forskning särskilt inora botaniken.

Under 1800-talels senare del behövde egendomen Bergidund tas i anspråk för den växande stadsbebyggelsen. Med Kungl, Maj:ls med­givande avyttrades därför Bergidund år 1885 och i stället inköptes samma år egendomen Haga-Frescali, Då denna egendora var större än sora behövdes för trädgårdsskolan, raedgav Kungl. Maj:l även att den överskjutande arealen frärast skulle få användas till en vetenskaplig botanisk trädgård, där också undervisning i den högre horlikulturen kunde raeddelas. Av medel som återstod av köpeskillingen för Bergie-lund sedan utgifterna för förvärvet av Haga-Frescati och anläggandet av den botaniska trädgården blivit betalda 'bildades en gmndfond för stif­telsen. På detla sätt kom verksamheten på egendomen som fick be­nämningen Bergianska trädgården all uppdelas på två grenar. Den ena, handelsavdelningen, omfattade trädgårdsskolan för utbUdning av trädgårdsmästare och handelsträdgården. Den andra, botaniska avdel­ningen, orafattade den botaniska trädgården och den botaniska institu­tionen.

Den botaniska avdelningen kora all utgöra en ourabärhg tillgång för forsknings- och undervisningsverksamheten i botanik vid Stockholras högskola, sedan år 1960 universitetet i Stockholra, Under årens lopp har ett slort antal vetenskapliga avhandlingar grandats på växtraalerial från trädgården. Som förut antytts ingick i Bergius' donation endast en mindre penningsumma. Donator hade avsett, att stiftelsens verksara­het skulle finansieras genom inkomsterna från handelsträdgården. Dessa visade sig eraellertid i längden olUlräckliga.

Trädgårdsskolan, sora inle fick några bidrag vare sig av statsraedel eller från Vetenskapsakaderaien, kunde på grand av sin svaga ekono­raiska ställning inle hålla jämna steg raed de statliga och statsunder­stödda trädgårdsskolorna beträffande den teoretiska undervisningen, varför kurserna under senare år niåste inställas på grund av brist på elever.

Prop. 1973: 59

60

2.8.2 Riksmuseiutredningens förslag och dess genomförande

Genora beslut den 22 maj 1959 bemyndigade Kungl. Maj:l chefen för ecklesiastikdepartementet att liUkalla högst fem sakkunniga för alt biträda raed utredning rörande naturhistoriska riksrauseets och vissa andra institutioners bl. a. Bergianska stiftelsen fraratida ställning till universitetet i Stockholra järate därraed sararaanhängande spörsraål. De raed slöd av detta berayndigande tiUkaUade sakkunniga antog naranet riksrauseiutredningen.

Riksmuseiulredningen överlämnade i noveraber 1965 betänkandet »Bergianska stiftelsen. Förslag ang, marköverlåtelse och viss samverkan raellan Vetenskapsakaderaien och universitetet i Stockholra» (stencil, ecklesiaslikdeparleraentet 1965:6),

Beträffande raarkfrågorna raeddelade utredningen att den under förbehåll av Kungl, Maj:ls och riksdagens godkännande träffat avtal raed Vetenskapsakaderaien ora bl, a, förvärv av större delen av fastig­heten Haga-Frescali för fera railjoner kronor. Från försäljningen hade undanlagils del oraråde inom den botaniska trädgården sora tillhörde bostäderna för professor Bergianus och trädgårdsdirektören särat ell oraråde intill institutionsbyggnaden vilket disponerades av handelsav­delningen. Sistnämnda undantag hade gjorts för att den bergianska insti­tutionens behov av mark för egna försöksodlingar skulle tillgodoses.

Vad gäller den bergianska professuren träffade utredningen och Vetenskapsakademien, under förutsättning av Kungl, Maj:ls godkän­nande, avtal enligt vilket den bergianska professuren skuUe knytas till universitetet i Stockholm, Innehavaren ålades skyldighet att undervisa högst 25 timmar per läsår och att förrätta viss examination inom äranes­orarådet botanik och hortikultur. Befattningen skulle tillsättas av Veten­skapsakademien sedan biologisk-geografiska sektionen vid universitetet avgivit yttrande; beslutet skulle underställas Kungl, Maj:t för stadfästelse. Innehavaren skuUe vara ledamot av vederbörande sektion och fakultet.

Departementschefen uppdrog åt statens förhandlingsnämnd att efter samråd raed berörda rayndigheter ta upp de förhandlingar näranden fann erforderliga, I skrivelse den 6 februari 1969 lill Kungl, Maj:t anraälde nämnden alt avtal hade, under förbehåll ora Kungl, Maj:ls godkännande, träffals raellan näranden och Vetenskapsakademien ora all staien skulle köpa de ifrågavarande delarna av stiftelsens fastighet för fera railjoner kronor. Även övriga villkor raed avseende på köpet svarade i huvudsak raot besläraraelserna i avtalet raeUan utredningen och akaderaien. Kungl. Maj:t godkände avtalet den 23 raaj 1969.

Vidare anraälde näranden i skrivelse den 26 juni 1969 till Kungl. Maj:t att näranden i sararåd raed universitetskanslersärabetet under för­behåll ora Kungl. Maj:ts godkännande träffat avtal raed Vetenskaps­akaderaien ora den bergianska professuren. Enligt avtalet skulle inne-

Prop. 1973: 59

61

havaren av denna vid universitetet i Stockholra i den omfattning avtalet angav svara för äranesorarådet botanik, särskilt kulturlandskapels eko­logi raed hortikultur. Avtalet godkändes av Kungl. Maj:l den 27 juni 1969.

2.8.3   Personella och materiella resurser vid Bergianska stiftelsen

Bergianska stiftelsen orafattar frärast den bergianska institutionen vars uppgift är att vara säte för botanisk forskning. Vidare drivs alltjämt handelsträdgårdsrörelse, varjämte stiftelsen mot särskild ersättning svarar för skötseln av den nuraera statliga botaniska trädgården. Stiftelsens föreståndare professor Bergianus är professor vid akaderaien, Sora redovisats i det föregående skall han enligt avtal raed staten vid universitetet i Stockholra raeddela undervisning och handleda forskare inom äranesorarådet botanik, särskilt kulturlandskapets ekologi raed hortikultur. Undervisningsskyldigheten är hälften av den sora åvilar professor vid universitetet.

Av stiftelsens fastighet återstår efler försäljningen år 1969 till staien - vilken orafattade en areal av ca 20 hektar ett område ora ca 7 hektar. På delta oraråde finns en institulionsbyggnad, uppförd åren 19351936 och utvidgad år 1951, sora inryraraer stiftelsens bibhotek, laboraloridokaler, forskarrura och rum för förvaring av växtsamlingar.

För år 1971 beräknades de totala kostnaderna för stiftelsens verk­sarahet till 671 000 kr,, varav 565 000 kr. för löner. Av kostnaderna beräknades 213 000 kr. läckas raed fondmedel, 440 000 kr. med enlre-prenadersättning samt 18 000 kr. med hyror och inträdesavgifter.

Genora försäljningar av stiftelsen tillhörig fast egendora men även genora donationer av enskilda har stiftelsen erhållit betydande fond­raedel. Sålunda redovisas per den 31 december 1970 för stiftelsen till­gångar med ett bokfört värde av 7 031 000 kr. Under år 1970 utgjorde avkastningen härav 468 000 kr,, varav 352 000 kr, utdelades och åter­stoden reserverades. Till stiftelsen hör även en särskild donationsfond för inrättande och drivande av en vinterträdgård (orangeri). För denna fond har redovisats tillgångar med ett bokfört värde av 4 425 000 kr.

2.8.4   Överväganden och förslag

Bergianska stiftelsen intar en särställning bland dera av Vetenskaps­akaderaiens institutioner, sora orafattas av utredningens uppdrag. Den är en på donation grandad, av akaderaien förvaltad särskild stiftelse raed tillgångar sora är avsedda att uteslutande tjäna stiftelsens ändaraål och vilkas avkastning räcker för bekostande av stiftelsens verksamhet i dess nuvarande orafattning. Frågan om ändrat huvudraannaskap för den lill stiftelsen hörande botaniska institutionen raed professuren kan därför inte - på sätt sora gäller vissa andra av akaderaiens institutioner 

Prop. 1973: 59

62

sägas vara aktuaUserad av att akademiens inkomster av alraanacksprivi­legiet bortfallit.

Emellertid är, efler tiUkomsten av del av Kungl. Maj:t den 27 juni 1969 godkända avtalet raeUan staten och akademien ora den bergianska professuren, denna nära knuten lill universitetet i Stockholra. Sålunda skall enligt avtalet innehavaren av professuren svara för äranesorarådet botanik, särskilt kulturlandskapels ekologi med hortikultur vid universi­tetet. Undervisningsskyldighelen skall dock vara endast hälften av den som åvUar professor vid universitetet. Vidare gäUer bl. a., att inne­havaren tillhör vederbörande fakultet och sektion vid universitetet.

Det ligger nära till hands att antaga att det från vissa synpunkter kunde vara önskvärt att helt inlemma institutionen och professuren i universitetsorganisationen. De resurser i fråga om forskning och under­visning sora dessa representerar skulle raåhända bättre kunna utnyttjas inom en sådan vidare ram och även organisatoriska och andra fördelar vinnas. Nu antydda spörsraål blir eraeUertid inte aktueUl förrän det står klart att ett överförande till universitetsorganisationen är genoraförbart raed hänsyn lill stiftelsebestämnielserna.

Dessa bestäraraelser uppraärksararaades i saraband raed tillkorasten av 1969 års avtal ora den bergianska professuren, Riksrauseiutredningen fann att genora de dispositioner Bergius vidtagit den botaniska forskningen avselts i första hand gynnad på sådant sätt att särskilda forskningsresurser skulle tillskapas vid sidan av universitetsväsendet. Med hänsyn härtill syntes det enligt utredningen inle möjligt att, såsora ifrågasatts, överföra professuren till universitetsorganisationen för till­godoseende av dess behov för viss undervisning, Riksrauseiutredningen torde ha ansett att ett överförande förutsatte perrautation av stiftdse-bestäramelserna och att de av rådande praxis uppställda villkoren för en sådan åtgärd inte var uppfyllda. Däremot erfordrades tydligen enligt utredningen ej permutation för ingående av ett avtal mellan staten och akaderaien innebärande bl, a, att professor Bergianus skulle undervisa vid universitetet i viss orafattning, 1969 års av Kungl, Maj:t god­kända avtal utgår otvivelaktigt från dessa överväganden. Efter till­korasten av detta avtal har inle, såvitt utredningen kunnat finna, inträtt några nya omständigheter som skulle kunna föranleda ändrad bedömning. Den permulationslag sora trädde i kraft den 1 juli 1972 (1972: 205) innebär inte någon ändring i vad som enligt praxis gällt dessförinnan i fråga ora förutsättningarna för perrautation (jfr prop. 1972: 8 s, 30 och 48 särat LU 1972: 11 s, 15),

Utredningen har korarait lill den slutsatsen att det raed hänsyn till sliflelsebestäramdserna såvitt nu kan bedömas inte är möjligt att över­föra den bergianska institutionen med professuren till universitetsorga­nisationen.

Enligt sina direktiv har utredningen alt, i den raån den finner att

Prop. 1973: 59

63

akademien bör kvarstå som huvudman för viss institution, överväga ora företrädare för universilelsrayndigheterna skall ingå i den styrelse (raotsvarande) sora under akaderaien har ansvaret för verksamheten vid institutionen.

Förvaltningen av Bergianska stiftelsen utövas enligt sliftdsebestämmd-serna av akaderaien och under denna är professor Bergianus föreståndare för stiftelsen. Enligt utredningens åsikt torde någol egentligt behov av att företrädare för universitetet i Stockholra deltar i förvaltningen av stif­telsen eller i ledningen för dess botaniska institution knappast föreligga. I detta sararaanhang kan påpekas alt den allra största delen av den undervisningsverksarahet sora bedrivs av professor Bergianus sker vid den botaniska institutionen vid universitetet och att stiftelsens egen insti­tution inte ger utryrarae för några väsentliga forskningsaktiviteter vid sidan av dem som utövas av professorn själv och två vetenskapliga medarbetare i stiftelsens tjänst. Den botaniska trädgården tillhör numera staten och ändringar beträffande dess utnyttjande och förvaltning berörs inle av utredningsuppdraget.

Med hänvisning till del anförda föreslår utredningen att det ej i före­varande sammanhang vidtas någon åtgärd beträffande Bergianska stiftelsen.

2.9 Vetenskapsakademiens bibliotek

2.9.1 Statskontorets utredning angående vetenskaplig biblioteksservice inom medicin, teknik och naturvetenskap i Stockhohn

Kungl. Maj:t uppdrog genom beslut den 12 december 1969 åt stats­kontoret all »med iakttagande av vad föredragande statsrådet anfört i prop, 1969: 1 (bil, 10 s, 335) rörande bl, a, samverkan och arbetsför­delning mellan skilda bibliotek i Stockholras-området» utreda frågan om vetenskaplig biblioteksservice i Stockholm inom det maleraalisk-nalurvetenskapliga orarådet och angränsande äranesoraråden.

Statskontoret överläranade den 20 juli 1972 en utredning ora den vetenskapliga biblioteksservicen inom äranesorarådena raedicin, teknik och naturvetenskap i Stockholm.

I näranda utredning föreslås all de nuvarande biblioteken vid karo­linska institutet och tekniska högskolan särat de raaleraatisk-naturveten-skapliga enheterna inora universitetets bibliotek orabildas lill en gemen­sam biblioteksorganisation för universitet och högskolor i Stockholm, vilken i princip även bör överta Vetenskapsakaderaiens nuvarande biblioteksverksarahet.

Utredningen föreslår att nu befintliga biblioleksenheler saraordnas i administrativt hänseende under en geraensara ledning. Den egentliga

Prop. 1973: 59

6 !

biblioleksverksainheten föreslås organiserad i ett antal äninesorarådes-orienterade huvudbiblioteksenheler för teknik, raedicin och naturveten­skap.

Utredningen föreslår som övergångslösning all en särskild biblioteks­institution för materaalisk-naturvelenskaplig biblioteksservice inrättas vid universitetet fr, o, m, budgetåret 1973/74, Den bibliotekspersonal som fanns anställd vid Vetenskapsakademien, när alraanacksprivilegiet löpte ut den 15 juli 1972 bör därvid erbjudas statiig anstäUning vid universi­tetet.

Den föreslagna lösningen förutsätter bl, a. en överenskommelse mel­lan staten och Vetenskapsakademien ora ansvaret för vård, underhåll och förkovran av akaderaibibliotekets sarahngar, sora även fortsättnings­vis kan hållas saraman under benäraningen »Vetenskapsakademiens bibliotek». Förutsättningarna för en sådan överenskoraraelse torde enligt utredningen få klarläggas genom förhandlingar mellan parterna.

Utredningen är f. n. föreraål för reraissbehandling. Reraisstiden utgår den 1 april 1973.

2.9.2   Överväganden och förslag

Utredningen har enligt sina direktiv i uppdrag att lägga frara förslag rörande finansieringen ra. ra. av Vetenskapsakaderaiens bibliotek under den tid statskontorets utredning av biblioteksservicen i Stockholras­orarådet pågår, Sora redovisats i del föregående har statskontoret avslutat denna utredning under sommaren 1972, Med hänsyn till den pågående remissbehandlingen av utredningen torde inga beslut på grund­val av dess förslag koraraa att fattas rörande Vetenskapsakaderaiens bibliotek avseende budgetåret 1973/74,

Mot denna bakgrund föreslår utredningen att i avvaktan på statsmakternas ställningstaganden till ulredningsförslagen rörande bib­lioteksservicen i Stockholms-området statsbidrag utgår till Veten­skapsakaderaien för driften av dess bibliotek budgetåret 1973/74,

2.10 Vissa pensionsfrågor

2.10.1   Nuvarande förhållanden

Sedan år 1967 tUlärapar Vetenskapsakaderaien besläraraelserna i statens allmänna tjänstepensionsreglemente (SPR), sora ersatte ett av akaderaien år 1951 fastställt pensionsregleraenle. Skyldighet alt avgå ur tjänst vid akaderaien inträder senast raed utgången av den raånad varunder tjansteraannen uppnått 65 levnadsår. I de hittills inträffade

Prop. 1973: 59

65

pensionsfallen har praxis varit att raedge Ijänstårsberäkning från an­ställningens början utan sådana inskränkningar härutinnan sora gäller för statens tjänsteraän exerapelvis på grund av alt anställningen inte varit fast.

I saraband raed pensionsregleringen år 1967 fick vissa äldre tjänste­män behålla 25 tjänstår sora villkor för hel pension i stället för de 30 tjänstår .sora regelmässigt förutsätts enligt SPR för statens tjänstemän. Ifrågavarande tjänstemän gavs också möjlighet att välja sig kvar på det äldre pensionsregleraenlet raot att de avstod från vissa andra löne-förraåner sora år 1967 infördes för akaderaiens tjänsteraän,

Akaderaiens bestyr raed pensioneringen inskränker sig inle, såsora för statiiga myndigheter, till att föra anteckningar ora de anställdas löne- och tjänstgöringsförhållanden. Den har också att genom sitt kansli verkstäUa både pensionsberäkningar och pensionsulbetalningar, uppgifter som på det statliga pensionsorarådet ankoraraer på central rayndighet, statens personalpensionsverk.

Enligt beslut av akademien skall dess pensionsåtaganden garanteras genora avsättningar lill en särskild pensionsfond. Försäkringsteknisk utredning angående avsättningens storlek skall ulföras rainst vart tredje år. Enligt en av akademien åberopad försäkringsteknisk utredning per den 31 deceraber 1969 utgjorde värdet av akaderaiens dåvarande, icke infriade pensionsåtaganden sararaanlagt 8 951 000 kr., varav 4 816 000 kr. för aktiva tjänsteraän och 4 135 000 kr. för pensionstagare.

I akaderaiens anslagsfraraställning för budgetåret 1972/73 redovisas en sararaanställning över akademiens fonder per den 31 december 1970, Där finns bl. a. upptagen pensionsfond raed ändaraål alt bestrida kost­naderna för utgående pensioner. Fondens bokförda värde utgör 6 436 000 kr. och den bokförda avkastningen 452 000 kr., varav 368 000 kr. under år 1970 användes för pensionsutbetalning och 84 000 kr. lades till kapitalet. Fondraedlen hålls inte avskilda från akaderaiens övriga tillgångar.

Sora säkerhet för gjorda pensionsåtaganden har akaderaien genora beslut den 3 juni 1970 dessutom ställt kapitalet i grundfonden och i donationen tiU fri disposition, eller sararaanlagt 5 142 000 kr. Den totala säkerheten för akaderaiens pensionsutfästelser utgjorde således vid 1970 års utgång II 578 000 kr.

2.10.2   Överväganden och förslag

En övergång för tjänstemännen vid Stockholms observatoriura och Kiruna geofysiska observatoriura lUl statliga tjänster den 1 juli 1973 innebär att besläraraelserna i SPR blir tillärapliga på sararaa sätt sora för andra statstjänsteraän. Någon större förändring raed avseende på villkoren   för  pension   och   pensionsförmånernas storlek  innebär  inle

5    Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 59

Prop. 1973: 59

66

övergången för de enskilda tjänstemännen. Det bör dock påpekas att ett syslera raed s. k. pensioneringsperioder blir lillärapligt i stället för nuvarande fasta pensionsålder ora 65 år. Innebörden härav är att tjänstemännen efter övergången lill SPR äger alt i princip själva välja tidpunkt för avgång ur tjänst i åldersintervallet 6566 år eller, såvitt angår vissa tjänsteraän frärast i konlorskarriären, i åldersinlervaUet 6365 år.

I och raed alt tjänsteraän vinner statlig anställning och ora han också uppfyller föratsättningama enligt 3 § SPR för att vara underkastad regleraentet börjar han räkna tjänstår enligt 10 § 1 raom. a) samma reglemente. Dessutora äger han räkna sig till godo tidigare förvärvade tjänstår i t. ex, statlig tjänst. Vad slutligen beträffar tiden för anställ­ning hos akaderaien ankoraraer det på den staliga pensionsrayndig-heten alt besluta ora Ijänstårsberäkning,

Genora sin avgång ur akaderaiens tjänst får tjansteraannen eraeller­tid en fordran på akaderaien i förra av livränta, förutsatt att han upp­fyller villkoren härför raed avseende på exerapelvis uppnådd levnads­ålder vid avgången, I princip skulle alltså de tjänsteraän hos akaderaien, som den 1 juli 1973 övergår i statiig tjänst, bli berättigade lill såväl liv­ränta från akaderaien att bestridas av medel ur akaderaiens pensionsfond sora pensionsförmån från statsverket.

För att få till stånd en mer ändaraålsenlig förraåns- och finansierings-raässig saraordning av akaderaiens och statsverkels pensionsåtaganden gentemot nu ifrågavarande tjänstemän har utredningen raed akaderaien upptagit frågan om en avlösning av akaderaiens kvarstående utfästelser ora pension lill dessa tjänsteraän och deras efterlevande. Diskussionerna i frågan ledde till den geraensararaa uppfattningen att statsverket borde överta akaderaiens upplupna pensionsansvar för tid före den 1 juli 1973 raot att akaderaien läranade gottgörelse härför beräknad enligt gängse norraer för värdering av intjänad pensionsräll, I enlighet härraed har inora utredningen frararäknats ett belopp för engångsersättning per förstatligandelidpunkten ora 500 000 kr.

Från akaderaiens sida har del varit ett önskeraål att få fullgöra betal­ningen genora araorteringar raed ett par araorteringsfria år närraast efter förstatligandet av de berörda institutionerna. Utredningen har ansett sig kunna gå raed härpå raed hänsyn till att ålderssararaansätt-ningen för berörda personal är sådan att tyngdpunkten i blivande pensionsulbetalningar kan beräknas ligga relativt långt frara i liden. Härtill koraraer de tidigare redovisade förhållandena vad avser akade­raiens pensionsfond. I detta hänseende innebär överenskommelsen raed akaderaien alt ersättningen skall betalas med lika stora delbelopp under vart och ett av åren 19751993 järate upplupen ränta efter en procent­sats sora är 1,5 enheter högre än riksbankens diskonto vid betalnings-årets ingång. Utredningen har under förbehåll av Kungl, Maj:ls god-

Prop. 1973: 59

67

kännande raed Vetenskapsakaderaien träffat avtal ora reglering av pensionskostnaderna för personalen vid Stockholras observatorium och Kiruna geofysiska observatoriura.

2.11 Preliminärt slutna avtal

Sora redovisats i det föregående har utredningen under förbehåll av Kungl. Maj:ls godkännande träffat följande avtal raed Vetenskapsaka­deraien.

1.

Avtal ora förstatiigande av akaderaiens institution Stockholras observatoriura.

2.

Avtal ora disposition hos staien av viss del av akaderaiens bib­liotek.

3.

Avtal ora saraverkan rörande utbildning och forskning mellan universitets- och högskoleorganisationen och akademiens institution Caprislationen för solforskning.

4.

Avtal om förstatligande av akaderaiens institution Kiruna geo­fysiska observatoriura.

5.

Avtal om reglering av pensionskostnaderna för personalen vid Stockholms observatoriura och Kiruna geofysiska observatoriura.

3 Remissyttrandena

Efter reraiss har yttranden över utredningens betänkande avgelts av försvarels forskningsanstalt (FOA), statskontoret, byggnadsstyrelsen, riksrevisionsverket (RRV), statens avtalsverk, statens personalpensions­verk, universitelskanslersämbetet (UKÄ), som överlämnat yttranden från vederbörande universitets- och högskolemyndigheter, fiskeristyrdsen, statens naturvårdsverk, styrelsen för teknisk utveckling, statens delega­tion för rymdverksamhet, statens naturvetenskapliga forskningsråd (NFR), kammarkollegiet, Kiruna kommun. Vetenskapsakademien, Statsanställdas förbund. Tjänstemännens centralorganisation (TCO) och Sveriges akademikers centralorganisation (SACO).

3.1 Allmänt

Utredningens förslag har fåll ett positivt mottagande i reraissytt­randena. Endast i ell fåtal frågor har raan föreslagit andra lösningar än de som utredningen förordat.

Utredningens förslag tillstyrks av statskontoret, som konstaterar att förslagen i allt väsentligt motsvarar vad ämbetsverket tidigare anfört.

Prop. 1973: 59

68

RRV konstaterar att ulredningsförslagen och förhandlingsuppgörelsen i sina huvuddrag inte är oförenliga med de principer sora verket angivit i sitt yttrande över Vetenskapsakademiens anslagsframställning för bud­getåret 1972/73.

Vetenskapsakademien frarahåller att en god redogörelse läranas i be­tänkandet för organisationen av och verksaraheten vid de akademi-institutioner som orafattas av utredningsuppdraget. Utredningen är en­ligt akaderaiens raening genoraförd raed stor noggrannhet och stort kunnande och förslagen synes väl lärapade att läggas lill grund för definitiva beslut av regering och riksdag rörande den fraratida orga­nisationen av akademiens institutioner och finansieringen av akade­miens verksarahet. Utredningens förslag kan enligt TCO ses sora ett första steg i en raera raedveten betoning av akaderaiens inforraations-och opinionsbildande verksarahet. Mot denna bakgrund och i avvaktan på ett raera orafattande utredningsarbete ora den svenska forsknings­organisationen ansluter sig TCO till utredningens förslag,

3.2 Stockholms observatorium

Utredningens förslag tiU förstatligande av Stockholm observatorium i Saltsjöbaden tillstyrks av saratliga reraissinstanser, UKÄ och NFR tillstyrker alt observatoriet inordnas i universitetet i Stockholra, UKÄ stryker under viklen av alt driftkoslnadsanslaget lill de maleraalisk-nalurvetenskapliga fakulteterna höjs för alt den nuvarande verksam­heten inte skall behöva beskäras i samband med förstatligandet, UKÄ tillstyrker också att de två assistenttjänstema vid observatoriet ora-vandlas till forskarassistenttjänster, Universilelsrayndigheterna har ge­noragående uttalat sig positivt om utredningens förslag rörande observa­toriet.

Vetenskapsakademien tillstyrker att utredningens förslag rörande Stockholms observatoriura genoraförs, raen vill samtidigt inte underlåta alt uttala att den finner del beklagligt att dess äldsta institution övergår till annan huvudraan. Akaderaien betonar angelägenheten av alt den utoraordentligt kvalificerade forskningen vid observatoriet även i fort­sättningen ges erforderliga resurser.

Statens avtalsverk har ingen erinran raot alt den berörda personalen vid observatoriet och även vid Kiruna geofysiska observatoriura förs över till statliga tjänster, raen ifrågasätter ora inte någon eUer några tjänster raed hänsyn till deras innehåll bör göras personliga för nuvarande innehavare eller att föreskrift utfärdas att de vid' uppkora­raande ledighet ej återbesätts eller får återbesättas endast efter Kungl. Maj:ls bemyndigande. SACO anför att personalen vid observatoriet anser sina intressen väl tillgodosedda på kort sikt raen fruktar försära-ringar på längre sikt.

Prop. 1973: 59

69

3.3 Capristationen för solforskning

Utredningens förslag att Capristationen för solforskning skall kvarstå under akaderaiens huvudraannaskap tillstyrks av saratliga reraissinstan­ser. Av universilelsrayndigheterna har rektorsämbetet vid universitetet i Uppsala förordat alt stationen organisatoriskt knyts sararaan raed Kiruna geofysiska observatoriura och att läroanslaltsankn)ftningen för föreståndaren görs rörlig. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] anser att det borde komraa till klarare uttryck att föreståndarens undervisningsskyldighet inte bör gäUa bara universitetet i Stockholra ulan saratliga universitet och högskolor sora har intresse härav. Statens delegation för rymdforskning anser att den lösningen är väl raotiverad raed hänsyn tUl stationens roll sora fältstalion för saratliga svenska astronomiinstitutioner. Delegationen anser vidare att frågan ora personalens inslitulionsanknytning är tUlfredsstäUande löst i förslaget och all det är värdefullt att föreståndarens undervisnings­kapacitet koraraer universitetsorganisationen tUlgodo,

NFR anser det vara en lycklig lösning alt Caprislationen genora det prelirainärt slutna avtalet får ställning sora nationell institution, till­gänglig för forskare från hela landet och raed anknytning liU astro-' noraiska institutionen i Stockholra, Vidare bör, enligt NFR, akaderaiens anslag avvägas så all tjänsten sora andre observatorieintendent kan överföras från rådels stat till akademien.

3.4 Kristinebergs zoologiska station

Remissinstanserna tillstyrker utredningsförslaget att även Kristine­bergs zoologiska station tills vidare, i avvaktan på ytterligare utredning, kvarstår under akademiens huvudraannaskap. NFR erinrar ora att för­slaget alt stationen skulle ledas av en särskild styrelse tidigare framförts av rådels biologidelegation såsora ett bättre alternativ än det vetenskap­liga råd sora akaderaien redan faltal beslut ora att inrätta för stationen. UKÄ anser att övervägande skäl talar för att Kristinebergs-slationens föreståndare i enlighet raed utredningens förslag redan nu får säte och stämma i raateraatisk-naturvelenskapliga fakulteten vid univershelet i Göteborg. Rektorsämbetet vid universitetet i Uppsala och matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Göteborg anser däreraot alt denna fråga bör prövas i saraband raed en särskild utredning. Medi­cinska fakulteten vid universitetet i Umeå anser alt utredningen under­skattat det behov och intresse de raedicinska fakulteterna har för sta­tionen. Fakulteten föreslår att i den föreslagna styrelsen för stationen även skall ingå representanter för de raedicinska fakulteterna och statens raedicinska forskningsråd.

Statens naturvårdsverk frarahåller att den raarinbiologiska undersök-

Prop. 1973: 59

70

ningsverksaraheten vid Kristinebergs-stationen är av stort intresse för naturvården. Verket anser att behovet av raarina undersökningar vid västkusten koraraer att öka genora bl. a. det fortsatta arbetet raed den fysiska riksplaneringen. Verket har ingen erinran raot alt stationen kvar­står under akaderaiens huvudmannaskap och att en särskild styrelse in­rättas i vilken verket är representerat. Fiskeristyrelsen ansluter sig lill utredningens överväganden rörande den universitetsbaserade havsforsk­ningens behov av forskningsfartyg. FOA delar utredningens uppfattning angående behovet av alt Krislinebergs-stationens verksarahet saraordnas raed andra raarinbiologiska aktiviteter och tillstyrker det föreslagna naranbytel till Kristinebergs marinbiologiska station.

Vetenskapsakademien tUlstyrker i allt väsentligt utredningens förslag rörande Kristinebergs zoologiska station. Akaderaien anmäler att den under lång tid haft uppraärksaraheten riktad på svårigheten att åstad­komma en avvägning mellan stationens egen forskning och gästforsk­ningen. Detta problem bör enligt akaderaien behandlas av ett organ sararaansatt av forskare sora utnyttjar stationen och rayndigheter sora ekonoraiskt stöder verksaraheten där. Sedan Kungl. Maj:t tagit ställning till utredningsförslaget ora särskild styrelse för stationen avser akade­raien att återuppta frågan ora tillsättning av ett organ av denna typ.

Akaderaien, sora har stor förståelse för förslaget ora saraordning av den svenska havsforskningens resurser, frarahåller eraellertid att en så­dan utredning inte får hindra alt akaderaien får resurser för en länge önskad upprustning av Kristinebergs-stationen. Ora ingen ändring sker av huvudmannaskapet för stationen torde det enligt akademien ankoraraa på akademien själv att ta ställning tUl förslaget om ändring av Kristine­bergs-slationens naran.

3.5 Kiruna geofysiska observatorium

Verksaraheten vid Kiruna geofysiska observatoriura är enligt UKÄ av slort vetenskapligt värde. Med hänsyn till svårigheterna att över­blicka konsekvenserna av oraprövningen av det svenska ryradprograra-raet efler år 1974 accepterar UKÄ utredningens ställningstagande ora ett teraporärt organisatoriskt arrangeraang för observatoriet. UKÄ anser dock att grundforskning i vårt land endast i undantagsfall bör organise­ras i förra av fristående institut utanför universitetsorganisationen. Att nu inordna Kiruna-observatoriet i hela dess nuvarande orafattning som en del av universitetet i Uraeå är enligt UKÄ raed hänsyn till verksara­hetens art och den nyssnäranda osäkerheten ora det svenska ryradpro-gramraet raindre ändaraålsenligt.

Med tanke på förhållandena i detta särskUda fall har UKÄ inget att erinra mot att observatoriet under en övergångsperiod kvarstår under

Prop. 1973: 59

71

akademien. Om detta inte bedöms lämpligt föreslår UKÄ att statens naturvetenskapliga forskningsråd övertar huvudansvaret för verksam­heten vid observatoriet. Det frärasla skälet för delta är enligt UKÄ att grundforskning av denna karaktär bör bedöraas tiUsararaans raed projekt och verksarahet sora rådet finansierar. Om de nu näranda ahernativen ej väljs föredrar UKÄ en organisatorisk lösning enligt utredningens för­slag framför det alternativ sora innebär ett inordnande av observatoriet i universitetet i Umeå, Universitetsrayndigheterna i övrigt har i huvud­sak tillstyrkt utredningsförslaget rörande observatoriet,

NFR tillstyrker förslaget om alt ombilda Kiruna-observaloriet tUl ett fristående statligt institut. Del är därvid frarahåller NFR väsentiigt alt den av utredningen föreslagna överföringen av för institutets verk­samhet nödvändiga tjänster och därtill knutna driftkostnader verkligen sker från rådsanslaget lill institutets anslag.

Statens delegation för rymdverksamhet delar helt utredningens bedöra­ning beträffande den organisatoriska lösningen för Kiruna geofysiska observatoriura, Observatoriets karaktär av institution raed nationell och inle enbari regional betydelse torde, enligt delegationen, bäst tillvara­tagas i det alternativ där observatoriet ges en självständig position under egen styrelse,

FOA tillstyrker utredningens förslag rörande Kirana geofysiska obser­vatoriura och frarahåller alt de föreslagna förändringarna av huvudraan­naskapet för detta inte påverkar anstaltens tidigare uttalade avsikt att avveckla sitt engageraang i Lycksele jonosfärobservaloriura, FOA för­ordar därför att, i saraband raed att det av utredningen föreslagna insti­tutet i Kiruna upprättas, även den på anstaltens stat upptagna tekniker-tjänsten i Lycksele överförs tiU nämnda instituts stal, FOA aktualiserar vidare tanken att till Kiruna-institutet överföra viss del av den jonosfär­fysikaliska forskning som f, n. utförs inora ramen för FOA:s verksam­het och anser all förhandlingar ora en sådan överföring bör koraraa till stånd snarast efter det att institutet upprättats, FOA anser slutligen ätt det bör övervägas alt låta en representant för försvarsforskningen ingå i Kiruna-institutets styrelse.

Statens avtalsverk ifrågasätter om inte Kiruna-observatoriet lämpligen bör inordnas som institution vid universitetet i Uraeå, De arguraenl sora utredningen anför raot ett sådant alternativ är enligt verkets raening inte av den tyngd alt de kan uppväga de fördelar sora kan vinnas genora an­slutning till en redan bestående rayndighet raed väl utbyggd administra­tion.

Vetenskapsakademien noterar med tillfredsställelse att dess tidigare argumentering om nödvändigheten av att Kiruna-observatoriet organi­seras som ett från universitetsorganisationen fristående institut beaktats av utredningen, Akaderaien betonar eraellertid alt observatoriet raåste få en starkt utökad basorganisalion för alt den vetenskapliga verksarahe-

Prop. 1973: 59

72

len skall kunna fortsätta på ett meningsfullt sätt. Den av utredningen föreslagna forskartjänsten för docenten Liszka bör enligt akademien utbytas raot en tjänst sora biträdande professor,

Kiruna kommun stryker under observatoriets betydelse för både sys­selsättningen och den kulturella miljön på orten. Utredningen har enligt koraraunen anfört övertygande skäl för förslaget ora oravandling av ob­servatoriet till ett fristående forskningsinstitut, Koraraunen anser det an­gelägel att institutets personal och ekonomiska resurser icke reduceras genora det ändrade huvudraannaskapet. Vidare är det enligt kommunen synnerligen väsentligt all den föreslagna överföringen av personal från forskningsrådels stat lill institutet genomförs för att personalorganisa­tionen redan på detta stadium ges den stabilitet sora är behövlig för en effektiv verksarahet,

3.6       Abisko naturvetenskapliga station

Utredningens förslag rörande Abisko naturvetenskapliga station till­styrks av bl, a, UKÄ, NFR, Statens naturvårdsverk. Vetenskapsakade­mien och Kiruna kommun. För att stationen skall få en riksanknytning anser dock UKÄ att två universitetsrepresentanter bör ingå i stationens styrelse. Rektorsämbetet vid universitetet i Uppsala har föreslagit all stationen knyts lill Uppsala universitet och att föreståndaren får säte och stäraraa i universitetets raatematisk-naturvetenskapliga fakultet. Vidare har ärabelet förordat att en representant för universitetet i Uppsala och en representant för äranesorarådet hydrologi ingår i styrelsen, Matema­tisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Göteborg anser all det inte finns skäl att stationens föreståndare knyts till raatematisk-natur­vetenskapliga fakulteten just i Umeå, För att garantera stationens riks­anknytning förordar fakulteten att styrelsen för stationen innefattar två universitelsrepresentanter. Dessa två slyrelseplatser bör cirkulera bland landets universitet. Vetenskapsakademien konstaterar att utredningens förslag avseende Abisko-stationen ger akademien möjligheter att på del sätl och i de former akademien tidigare hävdat som raest lärapliga driva stationen sora en forskningsinstitution liU nytta för nationeU och internationell naturvetenskapUg forskning inora den alpina regionen, Kiruna kommun betonar alt Abisko-stationen är en forskningsresurs sora bör tillvaratas och om så är erforderligt utvecklas ytterligare. Starka skäl talar enligt komraunen för att forskningen inom det norra fjällom­rådet byggs ut och alt stationen tiUddas ökade resurser.

3.7       övrigt

Inga invändningar har rests från reraissinstansernas sida raot utred­ningens överväganden och förslag rörande Bergianska stiftelsen och Ve­tenskapsakademiens bibliotek.

Prop. 1973: 59

73

Med anledning av del mellan utredningen och akademien prelirainärt träffade avtalet ora reglering av pensionskostnaderna för personalen vid Stockholras observatorium och Kiruna geofysiska observatorium anför statens personalpensionsverk följande.

Statens personalpensionsverk föratsätter att beräkningarna angående den kapitalöverföring, sora skall ske på grand av för staten uppkoraraan­de pensionsförpliktelser, har gjorts raed hänsyn i princip till de vid för­statligandet raedföljande anställningshavare sora blir underkastade SPR vid tidpunkten för förstatligandet. Vid beräkningarna bör å ena sidan ha bortsetts från ev. förekoraraande personal sora raedföljer vid förstat­ligandet utan att då bli underkastad SPR och å andra sidan ha raedtagits ev. förekomraande personal raed tidigare pensionsberättigande anställ­ning inora berörda verksarahet sora förut läranat denna och vid förstat­ligandet bhr underkastad SPR. Ora det dessutora finns annan personal sora haft pensionsberältigande anställning inora den verksarahet som för­statligas och som raed hänsyn till sin ålder ev. kan koraraa alt bil under­kastad SPR för lid efter förstatligandet kan erfordras en korapletlering av det träffade avtalet angående fraratida reglering raed hänsyn till så­dana fall, under föratsättning all en dylik reglering kan antagas vara av raärkbar ekonoraisk betydelse. Vid bedöraning härav liksora av hu­vudfrågan angående ekonomisk reglering med hänsyn lill pensionsför-plikldserna till den del dessa kan fixeras vid förstatligandelidpunkten är att beakta, all det principiella spörsraålet ora överföring till staien av pensionsrätt belöpande på anstäUning inora berörda verksarahet före förstalUgandel, såsora förut angivits, följer av vissa gällande bestämrael­ser i SPR ra. ra. och att betydelsen av avtalet sålunda väsentligen får anses ligga i en precisering av överföringens storlek och den tidrymd inom vilken denna överföring skall ske.

Enligt pensionsverkets raening bör staien inte i anledning av nu ifrå­gavarande förstatliganden överta några pensionsförpliktelser för ev. före­koraraande personal sora inte efler förstatligandena blir underkastad statliga personalpensionsbeslämradser och sora inte heller eljest beviljas statlig personalpensionsförraån raed hänsyn till anställning efter förstat­ligandetidpunkten.

Slutligen har kammarkollegiet framfört vissa synpunkter på utred­ningsförslaget betingade av kollegiets uppgift sora permutationsrayndig-het.

4 Vetenskapsakademiens anslagsframställning för budgetåret 1973/74

4.1 Inledning

Vetenskapsakaderaien erinrar inledningsvis ora att statsbidraget till akaderaien budgetåret 1972/73 beräknats raed utgångspunkt från att ett visst budgelöverskott skulle uppslå verksarahelsåret 1971 och ytterligare alraanacksintäkter inflyta under år 1972. Alraanacksinläklerna och bud-

Prop. 1973: 59

74

getöverskollet blev dock avsevärt raindre än dessa beräkningar. Stats­anslaget till akaderaien kora därför att väsentligen underskrida det be­lopp sora enligt akaderaiens hösten 1971 redovisade beräkningar erford­rades för alt täcka kostnaderna för verksaraheten 1972/73. Akaderaien har därför i skrivelse i deceraber 1972 anhållit ora extra anslag för bud­getåret 1972/73 ora sararaanlagt 1 515 000 kr.

4.2 Vetenskapsakademiens anslagsframställning för budgetåret 1973/74

Vetenskapsakaderaien läranar frågan ora huvudraannaskapet för insti­tutionerna utanför anslagsfranistäUningen för budgetåret 1973/74. I fraraställningen har akaderaien upptagit äskanden för verksaraheten raed utgångspunkt i nuvarande förhåUanden.

För budgetåret 1973/74 begär akaderaien ett anslag av sararaanlagt ca 9,2 railj, kr. Den verksarahet akaderaien begär raedel för kan sararaan-föras till två huvudgrupper näraligen institutionerna och bilioteket särat den centrala verksaraheten sora innefattar bl, a, inforraationsverksarahet och internalionell verksarahet.

För institutionerna och bibliotekels verksarahet begär akaderaien sara­raanlagt 7 railj, kr. För del geofysiska observatoriet i Kiruna föreslås dock överförande till akaderaiens stat av ett antal tjänster sora nu bekos­tas raed anslag från forskningsråd och från styrelsen för teknisk utveck­ling.

För inforraationsverksarahet begär akademien 400 000 kr,, bl, a, för inrättande av en tjänst som informationssekreterare och för bidrag lill tidskriften Forskning och Framsteg,

Akaderaiens internationella verksarahet hör till dess viktigaste arbets­uppgifter. För att det skall bli möjligt för akademien att bättre utnyttja de värdefulla kontakter akaderaien sedan länge har raed internationeUa vetenskapliga organisationer och vetenskapsakaderaier i skilda länder begär akademien medel för ökade insatser i detta arbete. För förvaltning och administration begärs 700 000 kr.

Beträffande den centrala verksamheten begär akaderaien ökade anslag bl. a, för bilrädeshjälp, för en tjänst sora inforraationssekreterare och en förstärkning av nationalkoraraittéemas sekretariatsresurser. På orakost-nadssidan begärs vidare raedel för att täcka prishöjningar, för en utökad inforraationsverksarahet, för nationalkoraraittéemas sararaanträden särat för resor inora och utora landet, Akaderaien är ansluten till det intema­tionella forskningsrådet (ICSU) och, bl, a, genora nationalkoramittéerna, representerat i ett 30-tal unioner och sararaanslutningar raed anknytning till ICSU, Från anslaget Sveriges anslutning till vissa internationella sammanslutningar ra, ra, utgår f, n, statsbidrag för akaderaiens raedleras­avgifler till ICSU och fackunionerna. Akaderaien herasläller ora ökal bidrag bl. a. för höjda raedlerasavgifler och raedverkan i tre sararaanslut-

Prop. 1973: 59

75

ningar för datateknik (CODATA), miljövård (SCOPE) och atmosfärisk forskning (GARP). TiUsamraans med Ingenjörsvetenskapsakaderaien har akaderaien ett avtal raed Sovjetunionens vetenskapsakaderai ora utbyte av forskare och föreläsare. Även raed Sovjetunionens raedicinska akademi och raed Royal Society i London finns liknande avtal. För näranda ut­bytesverksamhet har akaderaien hittills erhållit vissa bidrag, bl. a. från forskningsråden. Akaderaien herasläller ora alt raedel för utbytet raed Royal Society och akademierna i Sovjetunionen fortsättningsvis beviljas över akademiens stat. Vidare begärs raedel för utbyte med en rad andra frärast östeuropeiska vetenskapsakaderaier raed vilka akademien under Senare år träffat avtal eller inlett informella kontakter.

I avvaktan på en lösning av bibliotekets framtida ställning har i aka­demiens anslagsäskanden för 1973/74 inga nya tjänster begärts och be­träffande bokanskaffning och bindning har raålet endast varit all upp­rätthålla oförändrad nivå. För Stockholms observatorium föreslår akade­mien inrättande av två nya forskarrekryleringstjänster (assistent i A 25 och amanuens i A 1822). Vidare begärs medel för viss omlägg­ning till växelström ra. ra. Akademien föreslår beträffande Capristatio­nen för solforskning inrättande av en tjänst som araanuens i A 1822 Och överföring från anslaget till statens naturvetenskapliga forsknings­råd (NFR) dels av lön vid tjänst sora andre observatorieintendent, dels av raedel liU resor.

Bergianska stiftelsens verksarahet baseras hell på inkomster från stif­telsens eget kapital. Stiftelsen har vidare genora särskild överenskorarael­se raed inlerirasslyrelsen för den botaniska trädgården i Frescati åtagit sig att raot viss ersättning sköta trädgården. Några anslagsäskanden för stiftelsens del är eraellertid inte aktuella i detta samraanhang.

Den utökade verksamheten vid Kristinebergs zoologiska station har medfört ett behov av en ny assistent, sora vid sidan av forskning deltar i adrainistrativa uppgifter. Vidare har bl. a. upptagits ett engångsanslag på 150 000 kr för anskaffande av instruraent och apparater. Stationens instruraenteUa utrustning har förslitils och stationen raåste utrustas raed modernare apparatur (särskilt för experimentalbiologisk och ekologisk forskning) för att bättre motsvara en raodern verksarahets krav. För bud­getåret 1973/74 begär akaderaien en ökning av anslaget tUl det nordiska samarbetet på raarinbiologins oraråde raed 38 000 kr.

Från 1969/70 drivs Mittag-Lefflers matematiska stiftelse sora ett forsk­ningsinstitut för avancerad raateraalisk forskning. Akademien har sedan budgetåret 1969/70 via NFR erhållit ett anslag på 100 000 kr. sora bidrag till driften av institutet. Anslaget föreslås överfört till akaderaien.

Föreståndaren för Abisko naturvetenskapliga station avlönas sedan år 1964 över anslaget tiU NFR, Akaderaien föreslår att tjänsten föres över tUl akaderaiens stat och höjs lill lönegrad U 22:25. Under orakostnader har begärts ett belopp av 150 000 kr, engångsanslag för instru-

Prop. 1973: 59

76

raentanskaffning. Beträffande Kiruna geofysiska observatorium föreslår akaderaien bl, a, en överföring till akaderaiens stat av de medel sora nu utgår från universitetet i Uraeå och NFR till de tjänster sora f. n. är pla­cerade vid observatoriet. Vidare föreslås överföring från NFR av nu ut­gående anslag lill driftkostnader.

Vetenskapsakaderaiens rauseisarahngar, BerzeUusrauseet och Museet för de exakta vetenskapernas historia har hittills inte i akaderaiens stat behandlats under egna rubriker. Akaderaien har under många år svarat för förvaltning och vård av saralingarna. Från akaderaiens sida har rae­del för skötseln av rauseema utgått dels genom anslagsmedel, dels genom räntemedel från olika fonder.

Med hänsyn lill hittillsvarande behov beräknar akaderaien kostnaderna 1973/74 för extra utgifter tiU ca 275 000 kr. Detta belopp står tiU för­fogande från fonder vilkas avkastning står till akaderaiens fria disposi­tion. För dessa ändaraål begärs därför inga statsanslag.

En sammanfattning av Vetenskapsakaderaiens anslagsfraraställning redovisas i följande sararaanställning. Beloppen är angivna i 1 000-tal kr.

Verksamhet

Netto-

Föränd-

kostnad

ring till

1972/730

1973/74

987

+ 1206

2 129

-1-

349

933

+

341

146

-1-

199

745

-h

326

+

100

226

+

329

455

+

690

17

2

1,

Central verksamhet

2,

Biblioteket

3,

Stockholms observatorium

4,

Capristationen för solforskning

5,

Bergianska stiftelsen

6,

Kristinebergs zoologiska station

7,

Mittag-Lefflers matematiska stiftelse

8,

Sareks naturvetenskapliga anläggningar

9,

Abisko naturvetenskapliga station

10,

Kiruna geofysiska observatorium

11,

Lärdomshistoriska samlingar

12,

Extra utgifter

Totalt anslagsbehov

5 638

-f3 538'

" Med nettokostnad avses beräknad kostnad för fortsättning 1972/73 av den verksamhet som bedrivits 1971/72 och närmast föregående år, minskad med beräknade inkomster,

'' Härav utgör ca 1,1 milj, kr, förslag om överföring av anslag som nu utgår till forskningsråd.

5 Föredraganden

statsmakterna beslutade år 1969 (prop, 1969:66, SU 1969: 115, rskr 1969: 293) att Vetenskapsakademiens privilegium att ge ut alraanackor skulle upphöra vid utgången av privilegieperioden, dvs, den 15 juli 1972, Avskaffandet av alraanacksprivUegiet raed åtföljande bortfall av privile-gieinkorasterna aktualiserade frågan ora Vetenskapsakaderaiens frara-

Prop. 1973: 59

77

lida ställning och arbetsuppgifter. Dåvarande chefen för utbildnings­departeraentel frarahöU i nyssnäranda proposition att akaderaien hade betydelsefulla utåtriktade uppgifter på det vetenskapliga området både inom och utora landet och att det fanns skäl att anta att denna verk­sarahet skulle få ökad betydelse i fraratiden, särskilt på det internatio­nella planet, Departeraentschefen konstaterade vidare att akaderaien drev ett antal institutioner av raycket skiftande karaktär, varför for­merna för deras fortsatta bestånd och verksamhet krävde särskilda över­väganden för varje enskild institution (prop, s, 14).

Statsutskottet strök under vad departeraentschefen anfört om Veten­skapsakademiens utåtriktade verksarahet, I fråga ora institutionerna be­tonade utskottet bl, a, att statsraakterna har ett intresse av alt erfor­derliga förutsättningar skapas för fortsättande efter privUegiets upp­hörande i läraplig organisatorisk form av den akaderaiverksarahet varav ell klart dokuraenterat behov föreligger. Vad utskottet anfört gav riksdagen som sin mening till känna för Kungl, Maj:t.

Efter berayndigande av Kungl, Maj:t tillkallade jag i januari 1972 en särskild utredningsraan för att utreda frågan ora huvudraannaskapet för vissa av Vetenskapsakaderaiens institutioner, Sora jag redovisat i det föregående har utredningsraannen i noveraber 1972 överläranat ett betänkande (DsU 1972: 13) raed en rad förslag rörande de berörda akaderaiinstitutionerna, I utredningen föreslås bl, a, att Stockholras observatoriura i Saltsjöbaden och Kiruna geofysiska observatoriura skall förstatligas. Ett antal avtal har under förbehåll av Kungl. Maj:ts god­kännande av utredningen slutits med Vetenskapsakaderaien. Utredning­ens förslag har, sora jag redovisat i det föregående, fått ett positivt raollagande i reraissyttrandena. Vidare har Vetenskapsakaderaien i augusti 1972 kommit in med anslagsframställning för budgetåret 1973/74.

Jag tar först upp den frågan ora Vetenskapsakaderaiens allraänna ställning och verksarahet.

Som framgått av min redogörelse i det föregående kan Vetenskaps­akaderaiens nuvarande verksarahet hänföras till två huvudoraråden, nämligen dels den vetenskapUga informations- och kontaktverksarahe-ten både inom landet och utora landet, dels driften av de egna institu­tionerna, I statsraakternas nyssnäranda beslut år 1969 lades huvudvik­ten vid Vetenskapsakaderaiens ställning sora vetenskapligt inforraations-och kontaktorgan på såväl nationellt sora internationellt plan. Jag an­ser det angeläget att akaderaien även i framtiden kan på ett tillfreds­ställande sätt fullgöra sina utåtriktade huvuduppgifter, Mina förslag i det följande rörande de berörda akaderaiinstitutionerna bör ses raot denna bakgrund.

Jag förordar att bidrag till Vetenskapsakaderaiens centrala och insti­tutionella verksarahet i fortsättningen anvisas under ett nytt riksstats-

Prop. 1973: 59

78

anslag, benärant Bidrag till Vetenskapsakademien, Från anslaget bör sålunda utgå bidrag lill akaderaiens inforraations- och kontaktverksara­het samt till driften av de av akademiens institutioner, vilka tidigare finansierades med inkorasterna av alraanacksprivilegiet och inte anses böra överföras till staten.

En väsentlig del av Vetenskapsakademiens internationella verksara­het utgörs av forraaliserade kontakter raed akaderaier och raotsvarande institutioner i andra länder. Sedan flera år har akademien sålunda ett avtalsbundet forskarutbyte raed Royal Society i London särat raed Sovjetunionens vetenskapsakaderai och raedicinska akaderai. Under år 1972 har akaderaien slutit avtal om forskarutbyte med vetenskaps­akademierna i Ungern, Polen och Tyska Demokratiska Republiken, Förhandlingar ora avtal har inletts med en rad andra akademier, främst i Östeuropa,

Det saraarbele inora grundforskningens oraråde sora äger rura genom direkt kontakt mellan enskilda forskare och forskningsinstitutioner världen över är självfallet utomordentligt värdefullt. Detta saraarbete bör så långt raöjligt bedrivas i obundna forraer. Forskningsorganisa­tionen i vissa länder är eraellertid sådan, att utbytet raåste ske inora raraen för forraella avtal raellan centrala kontaktorgan, i regel resp, lands vetenskapsakaderai. Då det får anses vara ett sarahällsintresse att forskarutbytet genom akaderaiens försorg breddas anser jag det ange­läget alt statliga bidrag ställs till förfogande i ökad utsträckning. För sin forskarutbytesverksarahet har akaderaien under innevarande bud­getår hittills erhållit statliga bidrag raed sararaanlagt 174 000 kr, genora anslag från bl, a, de naturvetenskapliga och raedicinska forskningsrå­den. Vid beräkningen av det nyssnämnda bidragsanslaget har jag utgått från att akademien skall kunna disponera åtminstone 300 000 kr, för sitt forskarutbyte med olika länder under budgetåret 1973/74, Jag har därvid förutsatt att akaderaiens redan etablerade utbyte med Royal Society och med akaderaierna i Sovjetunionen vidmakthålls på i huvud­sak oförändrad nivå.

Som jag nyss nämnt har akademien inlett förhandlingar om avtal med vetenskapsakaderaier i en rad länder. Kretsen av länder raed vilka akaderaien etablerar kontakt kan raed tiden antas öka ytterligare. Med hänsyn till att staten nu lar på sig ett större ekonoraiskt ansvar än tidi­gare för här aktuell verksarahet bör frågor ora avtal raed utländska akaderaier fortsättningsvis underställas Kungl, Maj:ts prövning. Jag utgår vidare från att sararåd sker raellan akaderaien och berörda stat­liga grundforskningsinstitutioner i fråga ora t, ex, urval av äranesom­råden för den avlalsbundna kontaktverksamheten.

Vad gäller Vetenskapsakademiens raultilalerala kontaktverksarahet bör fr. o. ra. nästa budgetår de bidrag, sora för ändaraålet f, n, anvisas i annan ordning under åttonde huvudtiteln, utgå från det föreslagna

Prop. 1973: 59

79

bidragsanslaget. Under anslaget har jag sålunda beräknat raedel för årsavgifter tUl International Council of Scientific Unions och vissa andra internationella vetenskapliga sararaanslutningar. Vid beräkningen av statsbidraget har jag även tagit hänsyn till bl. a. nationalkoraraittéer-nas raedelsbehov för egna sammanträden och resor tiU de internatio­nella unionernas möten. Akademien har frarahållit vikten av att erfor­derliga resurser ställs tUl förfogande för service åt nationalkoramittéerna och för information rörande deras och akademiens verksamhet i övrigt. Jag delar akaderaiens uppfattning. Med hänsyn till att belastningen på akaderaiens centrala adrainistration minskar genom att vissa institu­tioner övergår till annan huvudman, räknar jag dock med att akade­mien skall ha möjhghet att tUlgodose näranda behov inora ramen för de resurser som står till förfogande för den centrala verksaraheten i slort.

Jag övergår nu till att på grundval av utredningens förslag var för sig behandla frågorna rörande Vetenskapsakaderaiens olika institutioner och börjar därvid raed de två institutioner, Stockholras observatoriura och Kiruna geofysiska observatoriura, vilka av utredningen föreslås för­statligade den 1 juh 1973. Jag koraraer i anslutning till mina förslag beträffande Stockholras observatoriura att ta upp även vissa frågor rö­rande Capristationen för solforskning särat fråga ora deposition hos staten av viss del av akaderaiens bibliotek,

Stockholms observatorium i Saltsjöbaden är landets största institu­tion för astronomi och förfogar över raodern utrustning och bearbet­ningsapparatur. Observatoriet har alltsedan Stockholras högskolas till­korast svarat för utbildningen i astronorai vid högskolan, sedermera universitetet. Sedan år 1966 regleras denna samverkan i ett särskilt av­tal mellan universitetet och akaderaien. Enligt avtalet fungerar observa­toriet sora institution för astronorai vid universitetet och tillförs från universitetet lärarkrafter, raateridanslag och övriga resurser enligt de norraer sora gäller för raotsvarande äranen inora den sektion lill vilken astronoraiäranet hör.

Utredningen anser sora redovisats i det föregående övervägande skäl tala för att observatoriet i ett läge, då verksaraheten nästan helt måste finansieras av statsraedel, överförs lill staten och inordnas i uni­versitetet i Stockholra. Härför talar enligt utredningen såväl allmänna utbildningsorganisatoriska skäl sora önskvärdheten av att kunna sam­ordna den astronoraiska forsknings- och utbildningsverksaraheten i lan­det. Jag ansluter raig i likhet raed en enig reraissopinion tUl utredning­ens förslag och förordar att Stockholras observatoriura förstatligas den 1 juli 1973 och därvid inordnas sora en institution vid universitetet i Stockholra.

Observatoriet är beläget på det s. k, Karlsbaderberget i Nacka kom­mun. Fasligheten, som utgör stadsägan 970 inora komraunen, orafallar

Prop. 1973: 59

80

ett raarkoraråde om 55 402 m järate institutions- och bostadsbyggnader, garage m. ra.

Med utgångspunkt i byggnadsstyrelsens värdering av anläggningen och med hänsyn till donationsförhållandena har utredningen stannat för att erbjuda akaderaien ett vederlag ora 1 railj, kr, för hela anlägg­ningen. Efter förhandlingar har utredningen under förbehåll av Kungl, Maj;ts godkännande träffat avtal raed akaderaien i enlighet härmed.

För verksaraheten avsedd utrustning och inventarier raed karaktär av lös egendora särat övriga tUl fastigheten hörande inventarier raed vissa närraare angivna undanlag övergår enligt avtalet utan vederlag i statens ägo. Den saraling böcker och tidskrifter i astronorai sora f, n, förvaras på observatoriet och sora tillhör akademiens bibliotek skall enligt ett särskilt avtal mellan utredningen och akaderaien tills vidare, i avvaktan på en lösning av huvudraannaskapsfrågan för biblioteket, vara placerad på observatoriet och nyttjas i dess verksarahet. Det förut­sätts i avtalet att vård av saralingen särat nyanskaffning av böcker och tidskrifter skall ske i oförändrad omfattning och även fortsättningsvis orabesörjas av akaderaiens bibliotek. Det förutsätts vidare att statsbidrag utgår till akaderaien härför.

Jag förordar att staten förvärvar observatorieanläggningen efler de riktlinjer och på de villkor som redovisats av utredningen i näranda avtal raed akaderaien. Jag komraer senare denna dag vid rain anraälan av proposition angående anslag för budgetåret 1973/74 till byggnads­arbeten särat inredning och utrustning av lokaler vid universiteten ra, ra, alt i investeringsplanen ta upp en kostnadsram av 1 milj, kr, för förvärv av Stockholras observatoriura. Bidraget till akaderaien enligt det tidigare oranäranda avtalet ora deposition av viss del av akademiens bibliotek bör utgå inom ramen för statens bidrag till akaderaien för budgetåret 1973/74,

Utredningen frarahåller att förstatligandet av Stockholras observato­riura förutsätter att den av akaderaien avlönade personalen vid obser­vatoriet bereds statlig anställning från den 1 juli 1973, Personalen kora­raer därraed att underkastas den reglering av anställningen sora gäller för statstjänstemän. Utredningen anser det vidare självklart att de tjänstemän sora i detta sammanhang övergår till statlig tjänst skyddas mot löneminskning, dvs, att de får bibehålla hos akaderaien den 30 juni 1973 innehavd lönegrad och förvärvad rätt att tillgodoräkna tid för löneklassuppflyttning ra, ra. Även nu utgående särskilda lönetillägg bör, enligt utredningen, innefattas i lönegarantin. Jag ansluter raig till utred­ningens förslag i detta avseende och förordar att utredningens förslag genoraförs. Jag förordar att en ordinarie tjänst sora professor i astro­norai härvid inrättas vid universitetet i Stockholra den 1 juli 1973, Jag avser att i annat saramanhang föreslå Kungl, Maj:t att lill förste inne­havare av professuren utse professorn P,-0,[REDACTED_EFTERNAMN],

Prop. 1973: 59

81

Universitetskanslersärabetet har i sitt reraissyttrande tillstyrkt förslag från universitetet i Stockholra att tjänster sora assistent och araanuens på akaderaiens stat i samband raed förstatligandet oravandlas till när­raast järaförliga statliga tjänster, näraligen sora forskarassistent resp, assistent. Jag ansluter raig till förslaget och beräknar nu medel härför.

Vid beräkningen av raedel lill den nya institutionen för astronomi har utgångspunkten varit att en i huvudsak oförändrad verksarahetsnivå bör bibehållas. Jag har beaktat visst raedelsbehov i anledning av ut­redningens förslag beträffande Capristationen för solforskning, för vil­ken institution jag redogör i det följande. Jag har raed utgångspunkt i att insitutionen för astronomi även under budgetåret 1973/74 tilldelas medel enligt de grunder som gällt i nyssnäranda avtal raellan univer­siteten i Stockholra och akademien beräknat det ytterligare raedels­behovet för institutionen budgetåret 1973/74 till sararaanlagt 1 110 000 kr. Jag har härvid beaktat behovet av raedel för bl, a, vikariatsersätt­ningar. Beloppet 1 110 000 kr. bör anvisas under ett särskilt riksstats­anslag benärant Institutionen för astronorai vid universitetet i Stock­holra, Fr, o, ra, budgetåret 1974/75 bör raotsvarande raedel anvisas under anslagen Materaatisk-naturvetenskapliga fakulteterna ra, ra,: Av­löningar tiU lärarpersonal resp, Matematisk-naturvetenskapliga fakulte­terna ra, m,: Driftkostnader,

I likhet raed utredningen anser jag Capristationen för solforskning vara en fält- och raätstation av väsentlig betydelse för svensk astrono­raisk forskning och utbildning. I likhet raed utredningen anser jag att stationen bör kvarstå under akaderaiens huvudmannaskap. Jag delar även utredningens uppfattning att det är angeläget att stationens forsk­ningsresurser alltfort koraraer den svenska universitets- och högskole­organisationen till godo. Utredningen har sålunda raed akaderaien träf­fat ett saraverkansavtal, innebärande att föreståndaren för stationen åläggs undervisningskyldighet inom universitets- och högskoleorganisa­tionen motsvarande hälften av den skyldighet sora åvilar professor vid universitet. Föreståndaren erhåller även säte och stämma i den mate­raatisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Stockholra, En­ligt avtalet skall vidare stationens personal i viss utsträckning få repliera på institutionen för astronorai vid universitetet, I likhet raed reraiss­instanserna ansluter jag raig till utredningens förslag i detta avseende och förordar att de riktlinjer för en saraverkan som redovisats av ut­redningen i det villkorligt träffade avtalet läggs tUl grund för beslut i frågan. Jag har vid min medelsberäkning för institutionen för astronomi vid universitetet i Stockholra beaktat den kostnad, sora följer av avta­let. Innevarande budgetår ulgår från anslaget till statens naturveten­skapliga forskningsråd bidrag raed 85 000 kr, till bl, a. lön vid tjänst sora observatorieintendent. Jag förordar att raotsvarande belopp räknas in i statsbidraget till akaderaien för budgetåret 1973/74,

6    Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 59

Prop. 1973: 59

82

Vid Kiruna geofysiska observatorium bedrivs forskning, forskarutbild­ning särat raät- och registreringsverksarahet inora det geokosraofysiska äranesorarådet, Observatoriet leds av akademiens styrelse för forsk­ningsstationerna i övre Norrland och fungerar dessutora som institution vid universitetet i Uraeå,

Med hänsyn till att både investerings- och driftkostnaderna vid obser­vatoriet tiU övervägande delen finansieras raed statsraedel föreslår ut­redningen alt observatoriet förstatligas den 1 juli 1973, varvid staien vederlagsfrilt övertar byggnader, utrustning och annan för verksarahe­ten erforderlig egendom. Efter förhandlingar har utredningen under förbehåll av Kungl, Maj:ts godkännande träffat avtal raed akaderaien raed bl, a, denna innebörd.

Vad gäller observatoriets organisatoriska ställning efter förstatligan­det har utredningen övervägt två alterantiv, antingen att observatoriet inordnas sora en institution vid universitetet i Umeå eller att det får ställning som ett fristående forskningsinstitut. Som jag redovisat i det föregående, föreslår utredningen sora provisorisk lösning raed hänsyn till bl, a, den oraprövning som äger rum av den svenska ryradverksara-heten att observatoriet den 1 juli 1973 orabildas till ett frislående statligt forskningsinstitut benärant Kiruna geofysiska institut. Utred­ningen föreslår vidare att anknytningen till universitetsorganisationen bibehålls genora att institutet dels ställs under inseende av universitets­kanslersärabetet, dels även fungerar sora institution vid universitetet i Umeå, När det gäller ledningen av observatoriet föreslår utredningen att de funktioner som f, n, utövas av styrelsen för akaderaiens forsk­ningsstationer i övre Norrland överförs på en av Kungl, Maj:t utsedd styrelse raed representanter för universitetet i Uraeå, statens naturve­tenskapliga forskningsråd, statens delegation för ryradverksarahet, Ve­tenskapsakaderaien särat eventuellt andra rayndigheter raed anknytning till geokosraofysisk forskning,

Reraissinstanserna har i huvudsak tillstyrkt förslagen rörande Kiruna geofysiska observatoriura, Sora jag redovisat i det föregående har bl, a, universitetskanslersärabetet övervägt andra organisatoriska lösningar för observatoriet än den av utredningen föreslagna. Jag ansluter raig dock till utredningens bedöraning att det lärapligaste raed hänsyn till den pågående oraprövningen av den svenska ryradverksaraheten är att, i viss raån sora ett provisoriura, orabilda observatoriet till ett frislående forsk­ningsinstitut underställt universitetskanslersärabetet. Jag förordar, alt så sker den 1 juli 1973, Institutet bör benämnas Kiruna geofysiska in­stitut.

För att personalorganisationen vid det nya institutet skall få önsk­värd StabUitet föreslår utredningen att till institutet överförs dels de av akaderaien bekostade tjänsterna vid det nuvarande observatoriet, dels vissa statliga tjänster sora bekostas av universitetet i Uraeå, statens na-

Prop. 1973: 59

83

turvetenskapUga forskningsråd särat statens delegation för ryradverk­sarahet. I likhet raed utredningen förordar jag att den av akaderaien avlönade personalen vid observatoriet erbjuds statlig anstäUning enligt sararaa principer sora i det föregående redovisats vad gäUer överföringen till statlig tjänst av personalen vid Stockholras observatoriura. Vidare förordar jag att, i enlighet raed utredningens förslag, de nu av univer­sitetet i Uraeå bekostade tjänsterna vid observatoriet, raed undanlag för forskarassistenttjänsten, den 1 juli 1973 förs över till det nya insti­tutet. Därvid bör fullmakten på den för föreståndaren för observatoriet, Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], personliga professuren i geokosraofysik vid universi­tetet i Uraeå ändras till alt från den 1 juli 1973 avse professur i geo­kosraofysik vid institutet. Jag avser att i annat sararaanhang föreslå Kungl, Maj:t alt professuren förenas med föreslåndarskap för institutet,[REDACTED_EFTERNAMN] bör även i fortsättningen vara skyldig fullgöra viss undervis­ning och forskarhandledning vid universitetet i Umeå särat förbli leda­mot av dettas raatematisk-naturvetenskapliga fakultet. Även i dessa frå­gor ankomraer det på Kungl, Maj:t alt besluta.

Utredningen har vidare föreslagit att de tjänster vid observatoriet sora bekostas av statens naturvetenskapliga forskningsråd skall över­föras till det nya institutet. Med hänsyn till vad jag i det föregående anfört rörande den svenska ryradverksaraheten är jag dock inte nu be­redd att tillstyrka förslaget, Däreraot bör, sora utredningen föreslagit, vid Kiruna geofysiska institut den 1 juli 1973 inrättas en tjänst sora forskare, personlig för docenten Ludwik Liszka, För ledningen av raät-och registreringsverksaraheten vid institutet bör en tjänst sora förste forskningsingenjör inrättas. Tjänsten bör eraellertid hållas vakant så länge Liszka innehar den nyssnämnda forskartjänsten. Med hänsyn till alt innehavarna av de tjänster, som föreslagits överförda till Kiruna geofysiska institut, kommer att avlönas över dess anslag budgetåret 1973/74 räknar jag med att nämnda budgetår raotsvarande raedel skall innehållas på anslagen till resp, de raatematisk-naturvetenskapliga fakul­teterna och statens delegation för ryradverksarahet. Jag tillstyrker utred­ningens förslag att jonosfärobservatoriet i Lycksele förs över från uni­versitetet till institutet den 1 juli 1973, Jag har vid rain beräkning av medel till institutet beaktat detta.

Vid min beräkning av raedel till institutet har utgångspunkten varit att en i huvudsak oförändrad verksarahetnivå bör bibehållas. Jag har vid raeddsberäkningen beaktat vissa nu utgående förraåner för perso­nalen och vissa personliga lönetillägg särat behovet av medel för vika­riatsersättningar. Jag har beräknat institutets medelsbehov för budget­året 1973/74 till sammanlagt 910 000 kr, vilket belopp bör anvisas under ett särskilt riksstatsanslag, benämnt Kiruna geofysiska institut.

Utredningen framhåller att en övergång till statlig tjänst för sådan tjänsteman vid Stockholras observatoriura och Kiruna geofysiska obser-

Prop. 1973: 59

84

vatoriura sora f, n. avlönas av akaderaien även innebär att statens all­männa tjänstepensionsregleraente kommer att tUlämpas på dera. Över­gången koraraer inte att medföra några större förändringar i vad avser villkoren för pension och pensionsförmånernas storlek. För att få till stånd en raer ändaraålsenlig förraåns- och finansieringsraässig samord­ning av akademiens och statsverkets pensionsåtaganden gentemot nu ifrågavarande tjänsteraän har utredningen raed akademien tagit upp frågan ora en avlösning av akaderaiens kvarstående utfästelser om pen­sion lill dessa tjänsteraän och deras efterlevande. Diskussionerna i frå­gan har lett till den geraensararaa uppfattningen att statsverket bör över­ta akaderaiens upplupna pensionsansvar i denna del för tid före den 1 juli 1973 raot alt akademien läranar gottgörelse härför beräknad enligt gängse normer för värdering av intjänad pensionsrätt. I enlighet härraed har inom utredningen frararäknats ett belopp för engångser­sättning per förstatligandetidpunkten ora 500 000 kr. vilket belopp aka­demien har att erlägga med lika stora delbelopp under vart och ett av åren 19751993 järate upplupen ränta efter en procentsats sora är 1,5 enheter högre än riksbankens diskonto vid betalningsårets ingång. Ut­redningen har raed akaderaien träffat avtal av denna innebörd. Jag för­ordar att avtalet läggs till grund för beslut i frågan.

Jag förordar att Kungl, Maj:t inhäralar riksdagens bemyndigande alt i enlighet med de riktlinjer sora jag angett i det föregående godkänna de av utredningen träffade avtalen rörande Stockholms observatoriura, Capristationen för solforskning samt Kiruna geofysiska observatoriura, Kungl, Maj:t bör äga rätt att vid behov träffa överenskommelse om raindre ändringar i dessa avtal.

Jag övergår nu lill att behandla de övriga institutioner sora omfattas av utredningens uppdrag. Jag komraer härvid även att ta upp fråga om bidrag till Makarna Mittag-Lefflers raateraatiska stiftelse.

Vid Kristinebergs zoologiska station bedrivs forskning främst inora det raarinbiologiska orarådet. Stationen har karaktär av fältstalion för gästforskare från universitet och högskolor särat från vissa övriga myn­digheter.

Utredningen har ingående prövat möjligheterna att genom huvud­mannaskaps- och organisationsförändringar skapa förbättrade förutsätt­ningar för verksaraheten vid Kristinebergs zoologiska station. Utred­ningen konstaterar därvid att flera universitet och andra rayndigheter bedriver havsforskning vid olika fältstationer på västkusten. För forsk­ningen fordras ofta speciell utrustning vid stationerna samt tiUgång till forskningsfartyg. Utredningen frarahåller vikten av att nyttjandet av denna tyngre utrustning saraordnas och att anskaffningen av större forskningsfartyg grundas på avnäraarnas samlade behov, 1 avvaktan på att dessa saraordningsfrågor prövas föreslår utredningen att Kristine­bergs zoologiska station tills vidare står kvar under akaderaiens huvud-

Prop. 1973: 59

85

raannaskap, Liksora utredningen och remissinstanserna anser jag det lämpligast att tills vidare ingen förändring av huvudmannaskapet för stationen genomförs.

Jag delar också utredningens uppfattning om angelägenheten av att stationen erhåller en särskild styrelse, sora ansvarar för forskningen vid stationen och för saraordningen raed raotsvarande forskning vid universiteten och övriga berörda rayndigheter. Styrelsen bör i huvud­sak ha den av utredningen föreslagna sararaansättningen och ledas av en av Kungl, Maj:t utsedd ordförande. Det torde få ankoraraa på Veten­skapsakaderaien att vidta erforderliga åtgärder rörande dessa frågor. Jag avser att i annat sararaanhang föreslå Kungl, Maj:t att såsora utredningen föreslagit föreståndaren för stationen skall ges säte och stäraraa i raateraatisk-naturvetenskapliga fakulteten i Göteborg,

Abisko naturvetenskapliga station fungerar sora fältstalion för fors­kare frärast inora de biologiska och geovetenskapliga äranesorarådena.

Som jag redovisat i det föregående har utredningen övervägt huruvida en huvudraannaskapsförändring skulle stiraulera forskningen vid Abisko­stationen, Med hänsyn till bl, a, det betydande avståndet till närmaste universitet, stationens begränsade storlek samt förhållandet att akade­raien finansierar större delen av verksaraheten föreslår utredningen alt stationen kvarstår under akaderaiens huvudraannaskap, I likhet med reraissinstanserna ansluter jag raig till utredningens förslag i detta av­seende.

Mitt förslag i det föregående att Kiruna geofysiska observatoriura skall orabildas tiU ett självständigt forskningsinstitut raed egen styrelse raedför att den nuvarande styrelsen för akaderaiens forskningsstationer i övre Norrland raåste orabildas. Utredningen har föreslagit att styrelsen från den 1 juli 1973 skall fungera sora ledningsorgan för forsknings­stationerna i Abisko och Sarek och att den alltjämt bör ledas av en av Kungl, Maj:t utsedd ordförande. Det torde få ankoraraa på Vetenskaps­akaderaien att vidta erforderliga åtgärder i detta avseende.

Föreståndaren för Abisko naturvetenskapliga station avlönas f, n. genora anslag från statens naturvetenskapliga forskningsråd. Mot bak­grund av vad jag anfört i det föregående rörande huvudmannaskapet för stationen anser jag i likhet raed utredningen det naturligt att den berörda tjänsten förs över till akaderaien i saraband raed den nuvaran­de innehavarens pensionering. För att fräraja stationens kontakter raed forskningen vid universiteten avser jag att i annat sammanhang föreslå Kungl, Maj:t att föreståndaren skall ges säte och stämma i någon av de matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna.

Beträffande Bergianska stiftelsens ställning erinrar utredningen om alt riksrauseiutredningen fann alt en överföring av den bergianska pro­fessuren tUl universitetsorganisationen förutsatte perrautation av stif-telsebestäraradserna och att de av gällande praxis uppställda villkoren

Prop. 1973: 59

86

för en sådan åtgärd inte var uppfyllda. Det av Kungl. Maj:t år 1969 godkända avtalet raellan staten och Vetenskapsakademien om samver­kan beträffande utbildning och forskning inom det botaniska äranes­orarådet grundas på riksmuseiutredningens ställningstaganden. Efter till­komsten av detta avtal har enligt utredningen inte inträtt några nya oraständigheler sora föranleder ändrad bedöraning. Mot denna bakgrund har utredningen komrait till slutsatsen att det raed hänsyn till stiftdse-bestäraradserna såvitt nu kan bedöraas inte är raöjligt att överföra den bergianska institutionen tiU universitetsorganisationen. För egen del ansluter jag raig till denna bedömning.

Innevarande budgetår utgår från anslaget till naturvetenskaplig forsk­ning ett bidrag raed 100 000 kr, till driften av ett raateraatiskt forsk­ningsinstitut inora raraen för Makarna Mittag-Lefflers matematiska stiftelse. Jag förordar att raotsvarande bdopp räknas in i statsbidraget till Vetenskapsakademien för budgetåret 1973/74,

Sora jag redovisat i det föregående har statskontoret i juli 1972 över­läranat ett betänkande ora den vetenskapliga biblioteksservicen för rae­dicin, teknik och naturvetenskap i Stockholra, Belänkandet, sora även innefattar förslag rörande Vetenskapsakademiens bibliotek, är f. n. före­raål för reraissbehandling, I avvaktan på statsraakternas ställningstagan­den till betänkandet förordar jag, liksora utredningen, alt statsbidrag utgår till akaderaien för driften av biblioteket budgetåret 1973/74,

Med hänvisning till vad jag anfört i det föregående beräknar jag stats­bidraget tUl Vetenskapsakademien för budgetåret 1973/74 till 4 980 000 kr. Vid bifall till mina nu framlagda förslag möjliggörs en väsentlig ökning av akademiens inforraations- och kontaktverksarahet samtidigt sora verksaraheten vid de institutioner sora föreslås kvarstå under aka­deraiens huvudraannaskap kan bedrivas i rainst oförändrad orafattning.

Under åberopande av vad jag anfört i det föregående herasläller jag, alt Kungl, Maj:t föreslår riksdagen att

1,

godkänna vad jag i del föregående anfört rörande inriktning­en av Vetenskapsakademiens verksarahet;

2,

godkänna att Vetenskapsakaderaiens institution Stockholms observatorium den 1 juli 1973 förs över till staten och inord­nas i universitetet i Stockholm;

3,

godkänna att Vetenskapsakaderaiens institution Kiruna geofy­siska observatoriura den 1 juh 1973 förs över till staien och orabUdas till ett fristående forskningsinstitut;

4,

berayndiga Kungl, Maj:t att för genoraförande av vad jag för­ordat under 2, och 3, godkänna avtal med Vetenskapsakade­mien om

a)

förstatligande av akademiens institution Stockholms obser­vatorium;

b)

deposition hos staten av viss del av akademiens bibliotek;

Prop. 1973: 59

c)     samverkan rörande utbildning och forskning mellan univer­

sitets- och högskoleorganisationen och akademiens institu­

tion Capristationen för solforskning;

d)    förstatligande av akaderaiens institution Kiruna geofysiska

observatorium;

e)    reglering av pensionskostnaderna för personalen vid Stock­

holras observatorium och Kiruna geofysiska observatorium;

5,

berayndiga Kungl, Maj:t all inrätta en professur i enlighet raed vad jag förordat i det föregående;

6,

berayndiga Kungl, Maj:t att den I juU 1973 föra över den för B,[REDACTED_EFTERNAMN] personliga professuren i geokosraofysik vid uni­versitetet i Uraeå till Kiruna geofysiska institut;

7,

att till Institutionen för astronomi vid universitetet i Stock­holm för budgetåret 1973/74 under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 1 110 000 kr,;

8,

att tUl Kiruna geofysiska institut för budgetåret 1973/74 un­der åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 910 000 kr,;

9,

att till Bidrag till Vetenskapsakademien för budgetåret 1973/74 under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 4 980 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledaraöter herastäUt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 59

88

Bilaga 1

Under förbehåll av Kungl, Maj:ts godkännande har utredningen rörande Vetenskapsakademiens institutioner och Kungl, Vetenskaps­akaderaien träffat följande avtal

Avtal

raeUan Kungl. Maj:t och kronan, nedan kallad staten, och Kungl. Vetenskapsakademien,  nedan kallad akaderaien,  om förstatligande av akademiens institution Stockholras observatoriura.

Stockholras observatoriura i Saltsjöbaden förstatligas den 1 juli 1973, varvid observatoriet inordnas i universitetet i Stockholra.

Det av Kungl. Maj:t den 18 februari 1966 godkända avtalet raellan Stockholras universitet och Vetenskapsakaderaien rörande forskning och undervisning i äranet astronorai upphör att gälla i och raed förstat­ligandet.

2 

§

Akaderaien överlåter till staien sladsägan 970 1 Nacka koraraun på vilken observatoriet är beläget för en köpeskilling ora en railjon (1 000 000) kronor.

3 

§

Fastigheten överlåtes gravationsfri och i befintligt skick. Fastigheten skall tUllrädas den 1 juli 1973. Staten äger före tillträdesdagen besiktiga fastigheten och för liknande ändaraål beträda denna, om därigenora inte uppkoraraer väsentlig olägenhet för den verksarahet sora bedrivs på fastigheten.

4 

§

Akademien garanterar, att byggnaderna på fastigheten intill tillträdes­dagen är försäkrade till betryggande belopp. Skulle skada drabba faslig­heten före tillträdesdagen, skaU den akaderaien lillkoraraande skade­ersättningen tillfalla staten raot det att staten betalar köpeskUlingen enligt detta avtal. Akaderaien är för sådant fall befriad från skyldighet att återställa fastigheten i förut befintiigl skick.

5 §

För fastigheten utgående skatter och andra avgifter betalas av aka­demien till den del de belöper på tiden före tiUträdesdagen.

Prop. 1973: 59

89

6  §

KöpeskUlingen skall erläggas kontant på tillträdesdagen, då akade­raien skaU överlämna kvitterat köpebrev för undertecknande samt övriga för lagfart erforderliga handlingar. Alla kostnader som är för­enade med statens förvärv av egendomen bärs av staten ensara.

7  

§

För verksaraheten vid observatoriet avsedd utrastning och instruraent med karaktär av lös egendora särat övriga tiU fastigheten hörande lösa inventarier övergår utan vederlag i statens ägo. Den sarahng av böcker och tidskrifter sora tillhör akaderaiens bibliotek och sora förvaras på observatoriet särat de konstföreraål och föreraål av frärast vetenskaps­historiskt intresse, sora upptagits i en till detta avtal fogad förteckning förblir dock akaderaiens egendora.

8  

§

Den personal vid observatoriet, sora den 30 juni 1973 innehar av akademien bekostade tjänster enligt en lill detta avtal fogad tjänsteför­teckning, erbjuds motsvarande anställning vid universitetet.

9  §

Parterna har träffat särskilt avtal ora reglering av pensionskostna­derna för den personal sora avses i 8 § och sora överförts till tjänst vid universitetet.

10       §

Parterna har träffat särskilt avtal ora deposition hos staten av den i 7 § näranda delen av akaderaiens bibliotek.

11       §

Har det i ingressen förutsatta godkännandet inte erhållits före ut­gången av juni månad 1973, förfaller detta avtal.

Detta avtal är upprättat i två exeraplar, av vilka parterna tagit var sitt.

Stockholra den 7 noveraber 1972.

För utredningen rörande Veten-

För Vetenskapsakaderaien:

skapsakaderaiens institutioner:

Sven af Geijerstam

Carl Gustaf Bernhard

Daniel Enquist

Erik Rudberg

' Förteckningen redovisas i betänkandet s, 191193, 7    Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 59

Prop. 1973: 59

90

BUaga lill avtal om förstatligande av akademiens institution Stockholms observatorium, § 8.

Förteckning över Vetenskapsakaderaiens tjänster vid Stockholms obser­vatorium budgetåret 1972/73.

Tjänst

Lönegrad       Anmärkning

Astronom, professor

C 1

2 observatörer,

bitr. professor

A 30

2 assistenter

A 24

2 amanuenser

A 1822

programmerare

A 22

laboratorieingenjör

A 21

verkmästare

A 17

registralor

A 16

instmmentmakare,

maskinist

A 16

instmmentmakare

A 15

vaktmästare

A 14

2 kansliskrivare

A 13

Innehavare äger rätt uppbära lön enligt högsta löneklassen

5/6-tidstjänsl

Tjänsterna är f, n, uppdelade på tre innehavare, två med 3/4-lidstjänst och en med 1/2-tidstjänst

Prop. 1973:59

91

Bilaga 2

Under förbehåll av Kungl. Maj:ts godkännande har utredningen rörande Vetenskapsakademiens institutioner och Kungl. Vetenskapsaka­demien träffat följande avtal.

Avtal

mellan Kungl. Maj:t och kronan, nedan kallad staten, och Kungl. Veten­skapsakademien, nedan kallad akademien, ora deposition hos staten av viss del av akaderaiens bibliotek.

1 §

Den samling av böcker och tidskrifter sora tillhör akademiens biblio­tek och som förvaras' på Stockholras observalorium i Saltsjöbaden skall deponeras där.

2 

§

Samlingen får så länge den är kvar på observatoriet nyttjas för den där bedrivna verksamheten.

3 

§

Akademien svarar för alt saralingen vårdas och att nyanskaffningar görs huvudsakligen i sarama omfattning sora för närvarande. Det förat­sattes att statsbidrag utgår härför.

4 

§

Detta avtal gäUer under ett år från och raed den 1 juU 1973. Upp-säges inte avtalet senast tre raånader före avtalsperiodens utgång för­länges del raed ell år i sänder.

5 §

Har det i ingressen förutsatta godkännandet inte erhållits före ut­gången av juni månad 1973, förfaUer delta avtal.

Detla avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt.

Stockholra den 7 noveraber 1972.

För utredningen rörande Veten-

För Vetenskapsakademien:

skapsakaderaiens institutioner:

Sven af Geijerstam

Carl Gustaf Bernhard

Daniel Enquist

Erik Rudberg

Prop. 1973: 59

92

Bilaga 3

Under förbehåll av Kungl. Maj:ls godkännande har utredningen rörande Vetenskapsakademiens institutioner och Kungl. Vetenskaps­akaderaien träffat följande avtal.

Avtal

mellan Kungl. Maj:t och kronan, nedan kallad staten, och Kungl. Vetenskapsakaderaien, nedan kallad akaderaien, ora saraverkan rörande utbildrung och forskning raellan universitets- och högskoleorganisatio-en och akaderaiens institution Caprislationen för solforskning.

1 §

Capristationen för solforskning är en forskningsstation, vars resurser' forskare vid svenska universitet och högskolor ulan avseende på läro-sätestUlhörighet äger rätt att utnyttja. Stationens föreståndare svarar för fördelningen av dessa resurser.

2  

§

Del åligger föreståndaren all inora universitets- och högskoleorgani­sationen raeddela undervisning, förrätta examination och handleda studerande inom sitt äranesoraråde. Undervisningen orafattar hälften av den undervisningsskyldighet, som åvilar professor vid universitet.

Föreståndaren skall vara ledamot av den matematisk-vetenskapliga fakulteten, raateraallsk-fysiska sektionen, vid universitetet i Stockholra.

3  

§

Vid tillsättning av tjänsten som föreståndare skall iakttagas följande. Då i enlighet raed akaderaiens grandsladgar förslag föreligger från vederbörande valutskott inhäralas yttrande över förslaget från veder­börande fakultet vid universitetet i Stockholm. Akaderaiens beslut ora tillsättning av tjänsten skall underställas Kungl. Maj:t för stadfästelse.

4  

§

Övriga vetenskapliga befattningshavare vid Capristationen är i prin­cip skyldiga att i läraplig utsträckning medverka vid undervisningen inora universitets- och högskoleorganisationen raot ersättning enligt gällande normer.

5 §

Den till Caprislationen knutna personalen äger rätt att utnyttja de resurser institutionen för astronomi vid universitetet i Stockholm för­fogar över i samraa utsträckning som den vid institutionen anställda personalen.

Prop. 1973: 59

93

6 §

Delta avtal gäller under fem år från och med den 1 juli 1973. Upp-säges inte avtalet senast ett år före avtalsperiodens utgång, förlänges det raed fera år i sänder.

7 

§

Har det i ingressen förutsatta godkännandet inte erhållits före ut­gången av juni raånad 1973, förfaUer detta avtal.

Detta avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt.

Stockholm den 7 noveraber 1972.

För utredningen rörande Veten-

För Vetenskapsakaderaien:

skapsakaderaiens institutioner:

Sven af Geijerstam

Carl Gustaf Bernhard

Daniel Enquist

Erik Rudberg

Prop. 1973: 59

94

Bilaga 4

Under förbehåll av Kungl. Maj:ls godkännande har utredningen rörande Vetenskapsakaderaiens institutioner och Kungl. Vetenskaps­akaderaien träffat följande avtal.

Avtal

mellan Kungl. Maj:t och kronan, nedan kallad staten, och Kungl, Vetenskapsakaderaien, nedan kaUad akaderaien, ora förstatligande av akademiens institution Kiruna geofysiska observatoriura.

1 §

Kiruna geofysiska observatoriura förstatligas den 1 juli 1973 och om­bildas tiU ett frislående statligt institut med benäraningen Kiruna geo­fysiska institut.

I och raed förstatligandet upphör det avtal av den 2 juli 1953 alt gälla sora träffals raellan staten och akaderaien och sora tiUförsäkrat akaderaien rätt att nyttja 2 215 hektar av kronoparken Kiruna inora Kiruna koraraun.

2 

§

Akaderaien överlåter utan vederlag lill staten sin på ovan angivna område uppförda anläggning med akademien tiUhöriga byggnader och anordningar.

3 

§

Anläggningen överlåtes i befintligt skick. Tillträde skall ske den 1 juli 1973. Staten äger före tillträdesdagen besiktiga anläggningen och för liknande ändaraål beträda denna ora därigenora inle uppkoraraer väsentlig olägenhet för den där bedrivna verksaraheten.

4 

§

Akaderaien garanterar, att anläggningen intUl tiUträdesdagen är försäk­rad till betryggande belopp. Skulle skada drabba anläggningen före tillträdesdagen, skall den akaderaien tiUkoraraande skadeersättningen tillfalla staten. Akaderaien är för sådant fall befriad från skyldighet alt återställa anläggningen i förut befintiigl skick.

5 §

För anläggningen utgående skatter och andra avgifter betalas av akaderaien till den del de belöper på tiden före tillträdesdagen.

Prop. 1973: 59

95

6 §

Akademiens för verksamheten vid observatoriet avsedda utrustning och övriga lill anläggningen hörande inventarier övergår utan vederlag i statens ägo,

7 

§

Den personal vid observatoriet, som den 30 juni 1973 innehar av akaderaien bekostade tjänster enligt en lill detla avtal fogad tjänsteför­teckning, erbjuds raotsvarande anställning vid Kiruna geofysiska institut.

8 §

Parterna har träffat särskilt avtal ora reglering av pensionskostnader­na för den personal sora avses i 7 § och sora överförs tiU tjänst vid institutet.

9 §

Har det i ingressen förutsatta godkännandet inte erhållits före ut­gången av juni raånad 1973, förfaller delta avtal.

Detta avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt. Stockholm den 7 november 1972,

För utredningen rörande Veten-

För Vetenskapsakademien:

skapsakaderaiens institutioner:

Sven af Geijerstam

Carl Gustaf Bernhard

Daniel Enquist

Erik Rudberg

Prop. 1973: 59

96

Bilaga till avtal om förstatligande av akademiens institution Kiruna geo­fysiska observatorium, 7 §.

Förteckning över Vetenskapsakaderaiens tjänster vid Kiruna geofysiska observatorium budgetåret 1972/73.

Tjänst

Lönegrad

Anmärkning

Driftingenjör

A 24

Verkstadsföreståndare

A 20

Kanslist

A 17

Laboratorietekniker

A 16

Kontorsskrivare

A 14

Kontorsbiträde

All

1/2-tidstjänst

Vaktmästare

All

1/2-tidstjänst

Prop. 1973: 59

97

Bilaga 5

Under förbehåll av Kungl. Maj:ts godkännande har utredningen rörande Vetenskapsakaderaiens institutioner och Kungl. Vetenskaps­akaderaien träffat följande avtal.

Avtal

raellan Kungl. Maj:t och kronan, nedan kaUad staten, och Kungl. Ve­tenskapsakademien, nedan kallad akademien, ora reglering av pensions­kostnaderna för personalen vid Stockholras observatoriura och Kirana geofysiska observatorium.

1 §

Staien övertar mot en ersättning av femhundratusen (500 000) kronor akaderaiens pensionsåtaganden för den personal, som den 1 juli 1973 övergår i statlig tjänst raed anledning av att Stockholras observatoriura och Kiruna geofysiska observatoriura förstatiigas enligt därora träffade avtal.

Grunderna och förusättningama för beräkningen av ersättningen fraragår av bilaga tUl detta avtal.

2 

§

Ökas eller rainskas orafattningen av pensionsåtagandena raeUan tid­punkten för avtalets ingående och den 30 juni 1973 på grand av ändrad personalsaramansättning, äger part begära att ersättningsbeloppet järakas i raotsvarande mån.

3 

§

På det slutligt bestämda ersättningsbeloppet utfärdar akaderaien skuldebrev. Ersättningen araorteras raed lika stora delbdopp den 1 juli varje år från och raed 1975 till och med 1993. På oguldet belopp utgår ränta efter det antal procent som med en och en halv enheter överstiger riksbankens vid kalenderårets ingång gällande diskonto. Upplupen ränta betalas vid första amorteringstillfället för två år och vid varje senare araorteringslillfälle för ett år.

4 

§

Har det i ingressen förutsatta godkännandet inte erhållits före ut­gången av juni månad 1973, förfaller avtalet.

Prop. 1973: 59

98

Detta avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt.

Stockholra den 7 noveraber 1972.

För utredningen rörande Veten-

För vetenskapsakademien:

skapsakaderaiens institutioner:

Sven af Geijerstam

Carl Gustaf Bernhard

Daniel Enquist

Erik Rudberg

Prop. 1973: 59

99

Bilaga lill avtal om reglering av pen­sionskostnaderna för personalen vid Stockholms observatorium och Kiru­na geofysiska observatorium.

Parterna har under förhandlingarna varit ense om att ersättningens engångsvärde skulle besläraraas i så nära anslutning som möjligt tiU de regler, som gäller för bestämmande av pensionsskuld enligt 1967 års lag ora tryggande av pensionsutfästelse ra. ra. Härvid skulle följande iakttagas.

1.

Pensionsskuld beräknas endast för tjänsteman, som före över­tagandet fyllt 30 raen ej 65 år. För äldre tjänsteraän än nu närants förutsätts pensionsavgång vid uppnådda 65 levnadsår enligt akaderaiens pensionsbestämmelser.

2.

Pensionsskuld beräknas endast på ålderspensions- och farailje-pensionsutfästdser, däreraot inte på utfästelse om sjukpension och annan förmån för tid före pensionsålderns uppnående.

3.

Storleken av den vid övertagandet intjänade pensionen bestäraraes enligt s, k, lineär nulöflesraetod raed bortseende från tryggandelagens krav på oanlaslbarhel. För kapitaliseringen används i SOU 1964:28 angivna kapitalvärden raed korapletlering för kvinnlig anstäUds farailje-pensionsräli. Ersättningen skall utgöra kapitalvärdet för så stor del av utfäst pension sora svarar raot tiden för anställningen vid akaderaien. Med sådan tid järaställs tid för anställning hos annan arbetsgivare i den raån härunder intjänat fribrev eller raotsvarande överlåtits lill aka­demien.

4.

Akaderaien utverkar de enskilda tjänsteraännens godkännande av att akademiens pensionsförpliktelser övertas av statsverket och därmed saraordnas raed blivande statlig pension genora överföring lill statens allmänna tjänstepensionsregleraente (SPR) av upplupen tjänstetid.

Prop. 1973: 59

100

Innehåll

Sida

1

Inledning

3

2

Utredningen

6

2.1 Vetenskapsakademien en presentation

6

2.1.1

Bakgrand

6

2.1.2

Vetenskapsakaderaiens uppgifter

6

2.1.3

Vetenskapsakaderaiens organisation

6

2.1.4

Vetenskapsakaderaiens icke-institutionella verksamhet

7

2.1.5

Den totala oraslutningen av Vetenskapsakaderaiens centrala och institutioneUa verksarahet år 1971

8

2.1.6

Tidigare avsöndringar från Vetenskapsakademien

10

2.2 Alhnänna utgångspunkter för utredningsarbetet

11

2.2.1

Vetenskapsakademiens allraänna roU

11

2.2.2

Vetenskapsakaderaiens institutioner

12

2.2.3

Utredningsarbetets bedrivande ra. ra,

14

2.3 Stockholras observatoriura

14

2.3.1

Bakgrand

14

2.3.2

Personella  och materiella  resurser vid Stockholms observatoriura

15

2.3.3

Verksaraheten vid Stockholras observatoriura

19

2.3.4

Överväganden och förslag

21

2.4 Capristationen för solforskning

27

2.4.1

Bakgrand

27

2.4.2

PersoneUa och raateridla resurser vid Capristationen

för solforskning

27

2.4.3

Verksaraheten vid Caprislationen för solforskning

29

2.4.4

Överväganden och förslag

30

2.5 Kristinebergs zoologiska station

32

2.5.1

Bakgrand

32

2.5.2

Personella och materiella resurser vid Kristinebergs zoologiska station

33

2.5.3

Verksamheten vid Kristinebergs zoologiska station

33

2.5.4

Naturvetenskapligt inriktad havsforskning i Göteborg

och[REDACTED_EFTERNAMN]

35

2.5.5

Vissa utredningar med anknytning till Kristinebergs zoologiska station

35

2.5.6

Överväganden och förslag

36

2.6 Kirana geofysiska observatoriura

40

2.6.1

Bakgrand

40

2.6.2

Personella och raateridla resurser vid Kirana geofy­siska observatoriura

41

2.6.3

Anslag till Kirana geofysiska observatorium för löner

och driftkostnader åren 19681971

42

2.6.4

Verksamheten vid Kiruna geofysiska observatorium

45

2.6.5

Regleraentet för Vetenskapsakaderaiens forskningssla­tioner i övre Norrland m, m,

46

2.6.6

1970 års riksdagsbeslut angående den geokosraofy­siska forskningen i Sverige

47

Prop. 1973: 59

101

Sida

2,6,7 Överväganden och förslag

48

2.7                              Abisko naturvetenskapliga station

54

2,71 Bakgrand

54

2.7.2

Personella och raateridla resurser vid Abisko natur­velenskapUga station

54

2.7.3

Verksaraheten vid Abisko naturvetenskapliga station

55

2.7.4

Organisation ra, ra,

56

2.7.5

Överväganden och förslag

56

2.8  Bergianska stiftdsen

59

2.8.1

Bakgrand

59

2.8.2

Riksrauseiutredningens   förslag   och   dess   genomfö­rande

60

2.8.3

Personella och materieUa resurser vid Bergianska stif­telsen

61

2.8.4

Överväganden och förslag

61

2.9  Vetenskapsakademiens bibhotek

63

2.9.1          Statskontorets utredning angående vetenskaplig biblio­

teksservice inom medicin, teknik och naturvetenskap

i Stockholm

63

2.9.2                                       Överväganden och förslag

64

2.10                                                        Vissa pensionsfrågor

64

2.10.1

Nuvarande förhållanden

64

2.10.2

Överväganden och förslag

65

2.11                                                    Prelirainärt slutna avtal

67

3 Remissyttranden

67

3.1

Allmänt

67

3.2

Stockholms observatoriura

68

3.3

Capristationen för solforskning

69

3.4

Kristinebergs zoologiska station

69

3.5

Kirana geofysiska observatoriura

70 3,'6 Abisko naturvetenskapliga station

72 3,7    Övrigt

72

4 Vetenskapsakaderaiens anslagsfraraställning för budgetåret

1973/74

73

4.1

Inledning

73

4.2

Vetenskapsakaderaiens anslagsfraraställning för budgetåret 1973/74

74

5 Föredraganden

76

Bilagor

Bilaga 1 Avtal ora förstatligande av akaderaiens institution Stock­holras observatoriura.

Bilaga till avtal ora förstatligande av akaderaiens insti­

tution Stockholms observatoriura, § 8,

88

Bilaga 2 Avtal ora deposition hos staten av viss del av akade­

raiens bibliotek,

91

Bilaga 3 Avtal ora saraverkan rörande utbildning och forskning raellan universitets- och högskoleorganisationen och akaderaiens institution Capristationen för solforskning,       92

Prop. 1973: 59

102

Sida Bilaga 4 Avtal ora förstatligande av akademiens institution Ki­runa geofysiska observatorium,

BUaga till avtal ora förstatUgande av akaderaiens insti­

tution Kiruna geofysiska observatoriura, 7 §.

94

Bilaga 5 Avtal ora reglering av pensionskostnaderna för perso­

nalen vid Stockholms observatoriura och Kiruna geo­

fysiska observatoriura,

BUaga till avtal ora reglering av pensionskostnaderna

för personalen vid Stockholms observatoriura och Ki­

runa geofysiska observatoriura,

97