Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1985/86:81

[

med redogörelse för svenska företags

verksamhet i Sydafrika och Namibia

1985/86:81

Regeringen bereder riksdagen tillfälle atl la del av vad som har lagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den 19 december 1985 samt över­lämnar en i utdraget angiven redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia.

På regeringens vägnar

OlofPalme

Mats HeUström

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnas en redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia under verksamhetsåret 1984.

Vidare lämnas en redovisning av sådana uppgifter som svenska juridiska personer enligt lagen (1985:98) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia skall lämna om dels överlåtelser och upplåtelser av patent och lillverkningsrätter till sydafrikanska eller namibiska företag, dels för­värv av utländska företag som äger aktier eller andelar i sydafrikanska eller namibiska förelag (indirekta företagsförvärv). Denna redovisning, som nu lämnas för första gången, avser perioden den I april-den 30 juni 1985,

I    Riksdagen 1985186. 1 saml. Nr 81

Utrikesdepartementet

Skr. 1985/86:81

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 december 1985

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R,[REDACTED_EFTERNAMN], Holm­berg,[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia

1 Inledning

Den 1 april 1985 trädde en ny lag om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia i kraft (prop, 1984/85:56, UU 6, rskr, 127, SFS 1985:98), Denna lag (1985 års Sydafrikalag) ersatte 1979 års lag i samma ämne (1979 års Sydafrikalag), I 1985 års Sydafrikalag har invesleringsförbudet kom­pletterats med etl förbud mol finansiell leasing. Vidare har den uppgifts­skyldighel som enligt 1979 års Sydafrikalag ålåg svenska moderföretag med dotterföretag i Sydafrika utvidgats lill all omfatta även uppgifter om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda i dotterföretagen. Härutöver har i 1985 års Sydafrikalag införts bl, a, en skyldighet för svenska juridiska personer att lämna uppgtfter om dels överlåtelser och upplåtelser av patent och lillverkningsrälter lill sydafri­kanska och namibiska företag, dels förvärv av utländska företag som äger aktier eller andelar i sydafrikanska eller namibiska förelag.

Jag kommer i föreliggande skrivelse att i avsnitt 2 redogöra för svenska förelags verksamhet i Sydafrika och Namibia under verksamhetsåret 1984 eller motsvarande verksamhetsår, I enlighet med övergångsbestämmelser lill 1985 års Sydafrikalag (se förordningen (1985:99) om förbud mol inves­teringar i Sydafrika och Namibia) får den redovisning som upprättas första gängen efter ikraftträdandet av lagen, såvitt avser tiden före april 1985, lämnas i enlighet med äldre bestämmelser. Nu aktuell redovisning har lämnats i enlighet med äldre bestämmelser.

Vidare kommer jag atl i avsnitt 3 redovisa sådana uppgifter, som svens­kajuridiska personer, i enlighet vad jag nyss har sagt, skall lämna om viss tekniköverföring och indirekta företagsförvärv. Redovisningen, som nu lämnas för första gången, avser tiden den 1 april-den 30 juni 1985,

2 Redogörelse för företagens verksamhet

Skr, 1985/86:

Enligt 3 § i 1979 års Sydafrikalag (liksom enligt 5 § i 1985 års Sydafrikalag) är svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia skyldig atl åriigen lill regeringen eller myndighei som regeringen bestämmer redovisa hur verksamheten i dessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse produktion, omsättning, antal anställda, företagna investeringar och andra sådana förhållanden som har betydelse för kontroll av lagens eflerievnad. Närmare föreskrifter om innehållet i årsredovisningarna har getts i förordningen (1979:488) om förbud mol investeringar i Sydafrika och Namibia samt i kommerskolle­giets kungörelse (KFS 1979:20), Redovisningen skall avse del räkenskaps­år som lillämpas av den svenska juridiska personen. Den skall ges in lill kommerskollegium senast sex månader efter räkenskapsårets slut. Utöver de uppgifter som nyss nämnts skall i redovisningen även anges rörelsens resultat samt lämnas uppgift om hur gjorda investeringar har finansierats. Om rörelse har drivits genom utländskt dotterföretag, skall uppgift lämnas om storieken av det egna kapitalel hos dotterföretaget. Slutligen skall uppgift lämnas om innehav av dels aktier eller andelar i sydafrikanskt företag, dels obligationer eller andra skuldförbindelser utfärdade av sådant förelag, dels ock fordringar på grund av penninglån eller annan kredit eller ställda säkerheter för sydafrikanskt företags skulder.

Skyldighet att lämna årsredovisning till kommerskollegium gäller mo­derförelaget i en svenskslyrd koncern med egen rörelse eller dotterbolag i Sydafrika eller Namibia,

Kommerskollegium skall, enligt 12 § förordningen (1985:99) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia, varje år före den 1 oktober till utrikesdepartementet lämna en redogörelse för de redovisningar som har avgetts av berörda förelag under det senaste budgetåret. En sådan redogö­relse avseende verksamhetsåret 1984 har nu lämnats, TUl gmnd för kolle­giets redogörelse ligger fömlom de svenska moderföretagens redovisning­ar även årsredovisningar avseende de sydafrikanska och namibiska dotter­företagen samt upplysningar inhämtade från de svenska moderföretagen.

Inom utrikesdepartementet har, i likhet med vad som skett under de närmast föregående åren, utarbetats en redogörelse för de berörda företa­gens verksamhet i dessa länder. Redogörelsen, som i alll väsentligt bygger på de uppgifter som kommerskollegium har lämnat, bör fogas till protokol­let i detta ärende som bUaga I.

Följande företag har lämnat redovisning till kommerskollegium.

Företag

Verksamhetsår

1, Alfa Laval AB

1984

2. Allas Copco AB

1984

3. AB Bahco

1984

4. Esselte AB

1984

5. FagerstaAB

1984

6. A.[REDACTED_EFTERNAMN] &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.15pt'p class=MsoNormal style='margin-left:29.0pt'> 1984

7. Sandvik AB

1984

8. SAS

1983-10-01-1984-09-30

9. AB SKF

1984

10. SKEGAAB

1984

11. Rederi AB Transatlantic

1984

Av kollegiets redogörelse framgår att vissa förändringar i förhållande till     Skr, 1985/86:81 föregående redovisningsperiod skett vad gäller omfattningen och utveck­lingen av svensk näringsverksamhet i Sydafrika och Namibia,

Antalet svenska företag med redovisningsskyldighet för dotterbolag i Sydafrika och Namibia uppgick under är 1984, liksom vid utgången av år 1983, lill elva,

AB Bahco har efter utgången av år 1984 avyttrat sin sydafrikanska rörelse.

De elva svenska moderföretag som omfattas av redovisningsskyldighe­ten ägde vid ulgången av år 1984 tillsammans 32 bolag i Sydafrika och Namibia, varav 17 kan betecknas som rörelsedrivande. Övriga bolag är i flertalet fall vilande.

För de svenska företag som har dotterbolag i Sydafrika och Namibia kan följande lotaluppgifter lämnas.

De svenska dotterföretagen har, redovisat på koncernnivå, ett aktiekapi­tal som sammanlagt uppgår tiU ca 9,5 milj, rand (ca 43 milj, kr,). Bolagens sammanlagda egna kapUal ökade under år 1984 och uppgår tUl ca 81 milj, rand (ca 369 milj, kr,). Ökningen förklaras av atl vinstmedel balanserats och all det i vissa fall har tillämpats en annan lagervärderingsprincip.

Omsättningen hos de rörelsedrivande företagen uppgick år 1984 tiU omkring 315 mUj, rand (ca 1436 milj, kr.) vilket innebär en ökning med ca 18% jämfört med föregående verksamhetsperiod. Om hänsyn las lill infla­tionen i Sydafrika som under år 1984 låg på 13,25 %, har omsättningen ökat med 4%,

Det totala värdet av bolagens liUgångar ökade under perioden frän ca 164 milj. rand lUl ca 198 milj. rand (ca 902 milj, kr,). Denna ökning förklaras, hksom vad gäUer det egna kapitalet, bl, a, av att vissa företag övergått till en annan lagervärderingsprincip. Anläggningstillgångarnas värde uppgick oförändrat lill ca 25 milj. rand (ca 114 milj. kr.).

Det sammanlagda resultatet före skall uppgick till drygt 14 milj. rand (ca 63 milj. kr.) vilket innebär en viss ökning jämfört med föregående år. Även i delta fall förklaras en del av resultatökningen av de ändrade lagervärde­ringsprinciperna samt i etl faU av att en fastighet försålts. Ett par av företagen redovisade förlust.

Antalet anställda vid de svenska dotterbolagen minskade under perioden frän 2 880 till 2 705 personer.

Utvecklingen i de svenska förelagen i Sydafrika och Namibia vad avser företagens sammanlagda omsättning, resultat före skatt m. m. under de år redovisningsskyldighet enligt Sydafrikalagstiftningen förelegat framgår av följande uppställning.

Svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia åren 19801984, Värden i milj.      Skr, 1985/86: 81 rand'

1980

1981

1982

1983

1984

Aktiekapital

8.7

8,8

9,1

9,5

9,5

Sammanlagda egna

kapital

53

55

65

65

81

Värdet av totala

tillgångar

158

188

184

164

198

Värdet av anlägg-

ningstillgångar

25

25

29

25

25

Omsättning

238

275

287

268

315

Sammanlagda resul-

tat före skatt

23

13

9

11

14

Investeringar

0,8

2,0

1,5

1,5

0,8

Antalet anställda

3 355

3 369

3143

2880

2705

1 rand = 5,86 kr, år 1980 I rand = 5,82 kr, år 1981 1 rand = 6,82 kr, är 1982 1 rand = 6,60 kr, år 1983 1 rand = 4,56 kr, år 1984

1985 års Sydafrikalag föreskriver - i hkhel med vad 1979 års Sydafrika­lag gjorde - förbud för svenska juridiska personer att företa eller bidra tih att investeringar görs i Sydafrika och Namibia, Lagen innehåller dock bestämmelser enligt vilka regeringen kan medge undanlag från förbudet. Undantag får endasl medges en sådan juridisk person som sedan den 1 juli 1979 själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia, Undantaget från investeringsförbudet får inte ge utrymme för en utvidgning av företagens verksamhet. Som exempel på investeringar för vilka i princip undantag borde kunna medges angavs i förarbetena till 1979 års Sydafrikalag (prop, 1978/79:196 s, 38 ff) sådana investeringar som är nödvändiga för att ersätta försliten utrustning saml sådana som direkt syftar lill en förbättring av de sociala villkoren för de svarta, t. ex, investe­ringar i en hälsocentral.

Undantagsmöjligheten innebär emellertid inte någon garanterad rätt för företagen atl få företa ersättningsinvesleringar. Regeringen har alltid möj­lighet atl avslå en investeringsansökan efler prövning av alla omständighe­ter i ärendet.

I 1985 års Sydafrikalag har också införts en bestämmelse (8§) enligt vilken regeringen kan medge rätt för etl förelag som sedan den 1 juli 1979 själv eUer genom dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia att tills vidare ersätta anläggningstillgångar och hyrd egendom saml göra sådana investeringar och hyra sådan egendom som förbättrar arbetsmiljö och arbetsförhåUanden för de anställda på villkor att företaget ålar sig att se till att detta inte leder till en utvidgning av verksamheten i Sydafrika och Namibia, Medgivandet kan återkallas om verksamheten i Sydafrika eller Namibia utvidgas eller om det i övrigt föreligger särskilda skäl.

Under år 1984 har regeringen inte medgett några undanlag från investe­ringsförbudet.

Av de elva företag som lämnat redovisning anger tre, Fagersla AB, Sandvik AB och AB SKF, att anskaffning av anläggningstillgångar före­kommit under verksamhetsåret. För samtliga dessa investeringar har rege-

ringen under åren 1981-1983 medgett undantag från invesleringsförbudet.     Skr, 1985/86:81 Anskaffningarna har avsett ersättningsinvesteringar och investeringar för atl förbättra arbetsmiljön för de anställda.

Av den redogörelse som föregående är lämnades lill riksdagen (skr, 1984/85: 106) framgick att de slulliga kostnaderna för genomförda investe­ringar i flera fall blivit större än vad som förutsatts i företagens ansökning­ar. Regeringen uttalade atl delta var otillfredsställande. Samtidigt konsta­terades alt koslnadsöverskridandena i huvudsak orsakats av omständighe­ter som berörda företag inte kunnat råda över och att det med hänsyn därtill saknades grund för vidare åtgärder.

Av den nu aktuella redovisningen framgår atl endasl i någol fall kost­nadsöverskridande ägl mm. Investeringen, som genomfördes under verk­samhetsåret 1984, skedde i enlighet med regeringens tillstånd i april 1981, Kostnadsökningen förklaras med valutakursförändringar och den långa tid som förflutit från tiden för ansökan fram till investeringens faktiska genom­förande.

Inflationen i Sydafrika har under de senaste åren uppgått till ca 15%, Den sydafrikanska randen föll under år 1984 kraftigt i värde mot alla utlandsvalutor, i förhållande till US-doUarn med ca 40%, Den s, k, effekti­va växelkursen sjönk under år 1984 med 30% i jämförelse med 4,3% för år 1983, Med hänsyn till dessa omständigheter saknas grund för vidare åtgär­der.

Av kommerskollegiets redogörelse framgår vidare följande,

Sandvik AB:s sydafrikanska dotterbolag Sandvik (Ply)[REDACTED_EFTERNAMN] som år 1983 överlog en del av rörelsen från ell annat av Sandvik AB: s sydafrikanska dotterbolag, The Spooner Machinery Company (Ply)[REDACTED_EFTERNAMN], har under år 1984 bedrivit viss verksamhet i sistnämnda bolags namn saml även behållk intäkterna av denna verksamhet. Överskottet i The Spooner Machinery Company (Ply)[REDACTED_EFTERNAMN] har redovisats som en långfristig fordran på Sandvik (Pty) Ltd. Genom ifrågavarande förfarande skulle kunna hävdas alt The Spooner Machinery Company (Pty)[REDACTED_EFTERNAMN] lämnat ett långfristigt lån till Sandvik (Pty) Ltd. Del är dock fråga om ell rent koncerninternt förhållan­de som inte är ägnat att påverka verksamhetens omfattning vid de båda dotterbolagen. Syftet är vidare att verksambeten vid The Spooner Machin­ery Company (Ply)[REDACTED_EFTERNAMN] i framliden helt skall läggas ned. Jag anser därför inte atl förfarandet kan anses slå i strid med syftet med Sydafrikalagslift-ningen,

I regeringens skrivelse som avsåg verksamhetsåret 1983 (skr, 1984/85:106) angavs att ett av Essehe AB:s sydafrikanska dotterbolag lämnat ett långfristigt lån till ett utomstående sydafrikanskt företag. Med hänsyn liU att lånet lämnats ulan moderförelagets kännedom eller godkän­nande saml lill alt lånet uppgick endast till ett mindre belopp fann jag då inte anledning alt gå vidare med ärendet. Av den nu aklueUa redovisningen framgår att del utomstående bolaget under år 1984 löst sin skuld lill Esselte AB, Fordringsförhållandel har således numera helt upphört.

3 Redovisning av uppgifter om tekniköverföring       Skr, 1985/86:81 och indirekta företagsförvärv

Enligt 9§ i 1985 års Sydafrikalag skall svensk juridisk person i den omfatt­ning och till den myndighei som regeringen besiämmer lämna uppgifter om dels överlåtelse eller upplåtelse av patent eller lillverkningsräll lill etl sydafrikanskt eller namibiskt förelag, dels förvärv av utländskt förelag som äger aktier eller andelar i etl sydafrikanskt eller namibiskt företag (indirekta företagsförvärv). Enligt förordningen (1985:99) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia skall uppgifterna lämnas till kom­merskollegium senast en månad efter det överenskommelsen om överlåtel­sen eller upplåtelsen träffades resp, en månad efter det företaget förvär­vades.

Kommerskollegium skall varje år före den I oktober till utrikesdeparle-mentel lämna en redogörelse för de uppgifter som i enlighet med vad jag nyss sagt har inkommit till kollegiet under det senaste budgetåret.

Av kommerskollegiums redogörelse framgår atl uppgift om tekniköver­föring lämnats av ett förelag, Uddeholms AB. Uppgifterna avser etl under år 1985 ingått avtal om upplåtelse av licens mellan Uddeholm International AB och ett sydafrikanskt företag, SA Manganese Amcor Ltd. Upplåtelsen ger det sydafrikanska förelaget en icke exklusiv rätt atl utnyttja en paten-lerad metod atl göra granuler av smält metall.

4 Avslutning

Sydafrikalagstiflningen har lill syfte att genom en begränsning av svensk näringsverksamhet i Sydafrika och Namibia öka det politiska trycket på den sydafrikanska regimen och härigenom medverka lill en förändring av Sydafrikas samhällssystem och till ell avskaffande av apartheid. Del är viktigt all vår politik kan påverka andra länder att, i avvaktan på bindande beslut i FN:s säkerhetsråd, ensidigt besluta om åtgärder mol Sydafrika. Det är därför tillfredsställande att den avvaktande hållning lill sådana åtgärder som många länder tidigare intagit nu i stor utsträckning har ändrats och atl FN:s säkerhetsråd också uppmanat medlemsländerna atl vidta konkreta åtgärder mot Sydafrika. Den uppläggning som Sverige valt för all genomföra sina åtgärder torde ha fungerat som en modell för flera av de länder som nu beslutat om egna åtgärder.

Det är angeläget alt Sverige även fortsättningsvis söker påverka andra länder bl. a. genom alt ge exempel pä åtgärder som är möjliga atl genomfö­ra i avvaktan på beslut av FN:s säkerhetsråd om bindande sanktioner.

5 Hemställan

Skr. 1985/86:8r

Jag hemställer atl regeringen

1.

bereder riksdagen tillfälle atl ta del av vad jag anfört i del föregående,

2.

lill riksdagen överlämnar den inom utrikesdepartementet upp­rättade redogörelsen för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemställan.

Bilagal     Skr, 1985/86:81

Redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia

Allmän bakgrund

Kommerskollegium har i enlighet med förordningen (1985:99) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia i skrivelse den 30 september 1985 till utrikesdepartementet lämnat en redogörelse för de redovisningar som svenska förelag med verksamhet i Sydafrika och Namibia avgelt lUl kollegiet. Redogörelsen avser huvudsakligen perioden den 1 januari-den 31 december 1984, I övergångsbestämmelserna till 1985 års förordning anges atl redovisning såvitt avser tiden före april 1985 får lämnas i enlighet med äldre bestämmelser, dvs, den numera upphävda förordningen (1979:488) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia,

Enhgt 3 § lagen (1979:487) om förbud mol investeringar i Sydafrika och Namibia skaU redovisning lämnas av svensk juridisk person som själv eller genom utiändskl dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia, Redovisning skall enligt 6§ förordningen (1979:488) om förbud mol inves­teringar i Sydafrika och Namibia upprättas med iakttagande av de all­männa redovisningsprinciper som skall tillämpas av den svenska juridiska personen.

Svenska företag i Sydafrika och Namibia

Antalet svenska företag med dotterbolag i Sydafrika och Namibia uppgick under år 1984 till elva. Företagen är Alfa Laval AB, Atlas Copco AB, AB Bahco, Esselte AB, Fagersla AB, A:[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:81.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> AB Bahco har efter utgången av år 1984 avyttrat sin sydafrikanska rörelse.

De av redovisningsskyldigheten omfattade elva svenska förelagen ägde vid ulgången av år 1984 tUlsammans 32 bolag i Sydafrika och Namibia, Av dessa kan 17 betecknas som rörelsedrivande.

Redovisningsskyldigheten

Kollegiet har till sin redogörelse fogat redovisningar från Alfa Laval AB, Atlas Copco AB, AB Bahco, Esselte AB, Fagersla AB, A,[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

Verksamhetens utveckling

Skr. 1985/86:81

Av de redovisningar som förelagen lämnat till kommerskollegium framgår alt de rörelsedrivande dotterbolagen totalt omsatte omkring 315 milj. rand under den senaste verksamhetsperioden. Delta innebär en ökning med ca 18% sedan föregående period. Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick till drygt 14 milj. rand. Jämfört med året innan innebär detta en viss ökning. Ett par av förelagen redovisade dock förlust. Redovisat pä koncernnivå har de svenskägda dotterbolagen ett aktiekapital pä ca 9,5 milj. rand. Bolagens sammanlagda egna kapital ökade under perioden och uppgår till 81 milj. rand. Det totala värdet av bolagens tillgångar ökade under verksamhetsperioden från ca 164 milj. rand till ca 198 milj. rand. Anläggningslillgångamas värde uppgick oförändrat till ca 25 milj. rand. Antalet anställda minskade från 2880 till 2705.

Den svenska näringsverksamhetens omfattning och utveckling i Sydafri­ka och Namibia under åren 1983 och 1984 framgår av bifogade tabell.

Efterlevnaden av lagen

Av kommerskollegiets redogörelse framgår atl tre av de elva förelag som lämnat redovisning anger atl anskaffningar av anläggningstillgångar före­kommit under verksamhetsåret. I samtliga fall är det fråga om investering­ar som medgivits av regeringen under åren 1981-1983. Undantag från investeringsförbudel har beviljats för investeringar avsedda att ersätta förslitna maskiner samt investeringar i byggnader och utrustning som bedömts kunna förbättra arbetsmiljön för de anställda. I någol fall har utgiften för investeringen blivit större än vad som angivils i förelagels ansökan om undantag från invesleringsförbudet.

Av kommerskollegiets redogörelse framgår vidare följande. Sandviks sydafrikanska dotterbolag Sandvik (Pty)[REDACTED_EFTERNAMN] överlog år 1983 en del av rörelsen från etl annat av Sandviks sydafrikanska dotterbolag, The Spooner Machinery Company (Ply) Ltd. Sandvik (Pty)[REDACTED_EFTERNAMN] har under 1984 drivit viss verksamhet i Spooner Machinery Companys namn och även behållit intäkterna av denna verksamhet. Överskottet har i Spooner Ma­chinery Company redovisats som en långfristig fordran på Sandvik (Ply).

Esselies sydafrikanska dotterbolag som, ulan moderföretagels känne­dom, tidigare lämnat ett långfristigt lån till etl utomstående sydafrikanskt förelag ålades av Esselte AB att vidla erforderliga åtgärder för alt bringa förhållandet lill ett upphörande. I nu aktuell redovisning har Esselte upp-getl all fordringsförhållandel helt upphört under år 1984 på så sätt all det utomstående bolaget löst sin skuld.

Sammanfattningsvis konstaterar kollegiet att efterlevnaden av Sydafri­kalagen, såsom den framgår av ingivna redovisningar, är god.

10

Uppgiftsskyldigheten beträffande tekniköverföring och

S''*'- 1985/86:81

indirekta företagsförvärv

Uddeholms AB har i enlighet med 1985 års Sydafrikalag (9 §) lämnat uppgift om etl i maj 1985 ingånget avtal om upplåtelse av licens till ett sydafrikanskt förelag. Parter i avtalet är Uddeholm International AB och SA Manganese Amcor,[REDACTED_EFTERNAMN], Johannesburg.

11

Skr, 1985/86:81

      m

c TD

a

c 

cd

itn

O

§

ca 2 

.Hg

c->

r

O

o

-

00

T

00

m

ca

3

.

U.

>

«

J

o

c/5

ca

c ca

ca

U,

c/5

Sfs   Q

jS

t-m

C3

.

u

a

c

ö

-o

>.

00

OD

_C

Ö

"o

£

i

c/5

S

_c

2

|c

?

c/5

1

o

U

vii

t/5

eii

J2

j:

ca

O

CJ

o

,

å

O

1 c/5

'c

&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:4.3pt'p class=MsoNormal>

;

C

o

'c

\D

:0

.

v

£

>

c;

tu

>

en

tf)

r

II

OJD

JC

c

ö

T3

C

'c

c

ö

u

c

«

01

C

(U

H

>

3

00

c   1)   O) äi   w -o,

c/5 05 ca .

W

.-I -        "O

3   a   m  -

t/5   -v'

ca 

'

-J ca ; o

x:

Q.

5      £

o

O f-T3

"EJ ii

O

ca t

c o

D.>> t/5   u

s:   o

--03 cb'3 'n'

(U   o

GU

u o   1 -  rr:

?&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:12.7pt'p class=MsoNormal style='margin-left:4.0pt'>

0 

u

CD 

.a ca

u

Ifa-

aval

tias

ca

CQOQ

c

«

K

w

;

°

tt.

:     rj

m

*

12

Skr. 1985/86:81

11

o"

c

»

        -* IN        o"

»

o

2£?

o o

c   

C/5

oooo

q-

QO

u

O

ca tJ

o 

u

c c

«

s

S o

»

CO 

S.E

-,     CL

o

c/i

c o

t

«

C

£

Cd

C 

>

§

5

o

in      C

o 2 m

-        ra ; MW

c

ca

CQ 

ca so u

t>n

g 3 

«

 c

0:SH

+

jS

-B  t:._e

     111

o

c/5

=ca.S

c/5 

C/5

O

73

v

C

>

JJ

ca

ca

c/5

o

MC/5

(/i

>

C O

ca

!;;c;

c

> c

1)

o 1"

BO

l-s

C

E.I

Vi

>

u   >

O

" o

o

£

0

_ o _

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986

13