Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1987/88:15

__

med redogörelse för verksamheten inom

Skr

Europarådets ministerkommitté under år

1987/88-15

1986

Regeringen överlämnar lill riksdagen enligl bifogade utdrag ur regerings­protokollet den 22 oklober 1987 redogörelse för verksamhelen inom Euro­parådels ministerkommitté under år 1986.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 15

Utrikesdepartementet

Skr. 1987/88:15

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 oktober 1987

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrädet S.[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1986

I resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna atl åriigen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets minislerkommiltté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörelser för åren 1967-85, senast med skr. 1986/87:59. En redogörelse för verk­samhelen inom Europarådets ministerkommitté under år 1986 har utarbe­tats inom utrikesdepartementet efter samräd med cheferna för justitie-, social-, utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads-, industri-, ci­vil- och miljö- och energidepartementen samt det statsråd som har lill uppgift atl föredra ärenden om kultur och vissa skolfrågor och det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om flyktingar och invandrare. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i della ärende som bilaga. Jag hemställer att regeringen överlämnar redogörelsen till riksdagen.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Bilaga     Skr. 1987/88:15

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1986

I. Ministerkommittémöten

1. Allmänt

Ministerkommittén höll i likhet med tidigare är tvä ordinarie möten under år 1986, medan ställföreträdarna samlades 11 gånger. Till de sistnämnda har av praktiska skäl delegerats rätlen att behandla och falla beslul i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde när ministrarna inte är samlade.

Sex ordinarie fackminislerkonferenser arrangerades inom Europarådet under ärel. Sålunda avhölls en arbelsmarknadsminislerkonferens den 20-22 januari i Madrid, en ministerkonferens om jämställdhet mellan kvinnor och män den 45 mars i Strasbourg, en justifieministerkonferens den 17 19 juni i Oslo, en idrotlsminislerkonferens den 30 september - 2 oklober i Dublin, en civilminislerkonferens den 8-10 oklober i Salzburg saml en ministerkonferens om massmediafrågor den 9-10 december i Wien.

Härtill kom ell extraordinarie minislermöle om den intemafionella terro­rismen den 4-5 november i Strasbourg.

Europarådels budget uppgick år 1986 lill ca 369 miljoner franska francs. Sveriges bidrag var totalt 12,3 miljoner kronor.

2. 78:e ministerkommittémötet

Europarådets 78:e minislerkommillémöle ägde rum den 23-24 april i Strasbourg under ordförandeskap av Irlands utrikesminister Peter Barry. Den svenska delegationen leddes, i utrikesminister Sten Anderssons från­varo, av ambassadör Jan[REDACTED_EFTERNAMN], chef för utrikesdepartementets poli­tiska avdelning.

Dagordningen för mötet omfattade bl. a. följande ämnen: den inlernalio­ndla terrorisnien, öst-väsl-rdalionerna, Stockholms-konferensen saml eu­ropeiskt kulturellt samarbete.

Under mötet löstes slutligen frågan om Turkiets ordförandeskap i minis-terkornmiltéii. Tiirkiet inträdde vid detta möte som vice ordförande i minislerkprnmiltén för att överta ordförandeposten efter det 79:e mötet. Frågans lösning krävde elt extraordinarie informellt möte och en formell omröstning.

Frägan orn terrorismen ägnades stor uppmärksamhet. Man enades om alt sarnmankalla en fackminislerkonferens snarast möjligl. Denna extra fackministerkonferens ägde rum den 4-5 november i Strasbourg.

I fråga om den nya byggnaden för kommissionen för de mänskliga rättigheterna rådde enighet om alt en ny byggnad behövdes. I del nuvaran­de läget kunde endast ett principbeslut härom fattas, eftersom kostnader

11    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 15

etc. icke diskuterats tillräckligt ingående. Ministrarna uppdrog därför åt     Skr. 1987/88:15 slällföreträdarkommillén atl fortsälla arbetet.

En resolution om europeiskt kulturellt samarbete antogs under mötet. Schweiz såg bl.a. etl utvidgat kultursamarbete som en motvikt mot elt vidgat gap mellan EG- och icke-EG-länderna i Europarådet.

Ministrarna uttryckte en stark förhoppning att de avslutande mötena under Stockholms-konferensen skulle leda lill en substantiell överenskom­melse. När det gällde situationen i Centralamerika redogjorde Italien och Nederländerna för EG:s kontakter med Contadora-gmppen och med län­derna i området. Schweiz redogjorde för ulvecklingen under Bern-mölel (ESK), medan Turkiel, liksom vid tidigare möten, log upp frågan om den turkiska minoritetens ställning i Bulgarien.

Före ministerkommitténs möte hölls i den parlamentariska församlingen en debatt om "European Construction", vari även ministerkommitténs medlemmar dellog. Denna nya procedur hade föreslagils i Colombo-kom-mitténs rapport i syfte atl öka kontakterna mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen och denna typ av åsiktsutbyte ägde nu rum för första gången.

3. 79:e ministerkommittémötet

Ministerkommitténs 79:e"möte hölls den 1920 november i Strasbourg under ordförandeskap av den italienske utrikesministern Giulio Andreolti. Den svenska delegafionen leddes av statssekreterare Bernt Carisson, se­dan utrikesminister Sten[REDACTED_EFTERNAMN], liksom sin österrikiske kollega, valt all stanna hemma i reaktion mot den franska regeringens beslut all införa visumivång mot bl. a. Sverige.

Bland de viktigaste dagordningspunkterna fanns bl. a. samarbetet mellan Europarådet och EG, kampen mot den internationella terrorismen, ösl-väsl-rdationerna saml Europarådets nya MR-byggnad.

En stor del av den inledande sessionen ägnades ål relationerna mellan Europarådet och EG. Bland del tiotal delegationer som yttrade sig, där­ibland den svenska, förelåg den allmänna uppfattningen atl samarbetet utvecklades i en positiv riktning, men att del var nödvändigt all undvika dubbelarbete mellan de båda organisationerna. Ministrarna gav slällföre­trädarkommillén i uppdrag all bl. a. studera ell förslag om en ny brevväx­ling mellan Europarådet och EG, syftande till all fastställa EG-kommissio-nens roll i samarbetet.

Ministerkommittén och generalsekreterare Marcdino Oreja uttryckte sin tillfredsställelse med resultatet av den fackministerkonferens om kam­pen mol terrorismen som hållits tidigare i månaden, där från svensk sida bl. a. justitieminister Sten Wickbom deltog. Beslul togs att som en uppfölj­ning av denna konferens snarast sammankalla ett möte med de närmaste rådgivarna lill ministrarna med ansvar för terroristbekämpning i respektive länder.

Vad beträffade relationerna mellan.öst och väst ultalade ministerkom­mittén sedvanligt slöd för en fullständig tillämpning av Helsingfors-avlalel.

De välkomnade Stockholms-konferensen som ell viktigt steg på vägen i     Skr. 1987/88:15 arbetet med företroende- och säkerhetsskapande åtgärder.

Vissa beslut fattades även om den nya byggnaden för kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Bl. a. fastställdes en kostnadsram på högst 240 miljoner FF samt alt MR-direktoratet inom Europarådels sekretariat ock­sä skall få inrymmas i den nya byggnaden.

Vid mötet genomfördes också del numera sedvanliga kollokviel mellan ministerkommittén och den parlamentariska församlingen. Vid mötet framfördes bl. a. kritik mot det franska visumlvängel.

II. 

Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer

1. Mänskliga rättigheter

Ministerkommittén har i enlighet med vad som åvilar den enligt Europa­konventionen övervakat verkstältandel av Europadomstolens domar och granskat och överprövat de rapporter som Europakommissionen avgivit över enskilda klagomål. Ministerkommittén har under året avgelt elva resolutioner i sådana ärenden.

The European Human Rights Prize, en utmärkelse som instiftades är 1980 och utdelas vart tredje år lill personer eller organisationer som på olika sätt främjat arbetet för mänskliga rättigheter, har utdelats under året. Priset delades mellan den argentinske presidenten Raul Alfonsin och den förre österrikiske jusfitieministern Christian Broda. Det var första gången som priset utdelades till enskilda personer och ej lill organisationer.

Det löpande arbetet har i övrigt liksom under tidigare år bedrivits i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och i dess tre expertkom­mittéer.

Efter direktiv frän den europeiska ministerkonferensen i Wien år 1985 om mänskliga rättigheter har styrkommittén särskilt uppmärksammat dels utvärdering och konsolidering av Europarådels hittillsvarande verksamhel inom området för mänskliga rättigheter, särskilt kontrollorganens (domsto­lens och kommissionens) funktion, dels Europarådels roll i det fortsatta arbetet med atl främja mänskliga rättigheter och dels den inverkan de nya forskningsrönen inom områdena medicin, biologi och biokemi kan ha på mänskliga rättigheter. I anslutning lill del sislnämnda kan nämnas atl styrkommittén under årel avgelt etl remissvar till expertkommittén för biomedicinska frågor rörande etl av denna kommitté utarbetat förslag till eliska principer för hantering av embryos samt för nyttjande av artificiell inseminationsleknik och andra metoder för att lösa barnlöshelsproblem. Kommittén har däri sökt belysa de problem som den nya forskningstekni­ken rymmer utifrån mänskliga rätlighelsaspekter.

Styrkommittén har under året antagit och lill ministerkommittén över­lämnat ett förslag till rekommendation om gemensamma riktlinjer rörande vapenfri tjänstgöring för dem som av samvetsskäl vägrar fullgöra militär-

tjänst. Ett remissyttrande har avgivits av den parlamentariska församling-     Skr. 1987/88:15 en. Ärendet behandlas för närvarande i ministerkommittén.

En av de styrkommittén underställda expertkommittéerna, expertkom­mittén för utvidgning av de i den europeiska konventionen upptagna rätfig­heterna (DH-EX), har under året färdigställt och lill styrkommittén över­lämnat ell förslag till en europeisk konvention lill förebyggande av tortyr. Förslaget innebär alt en särskild kommission inrättas med uppgift att granska förhållandena pä fängelser, polisstationer, häkten, mentalsjukhus och andra platser där människor hälls frihetsberövade. Konventionsförsla-gel har granskals och bearbetats av styrkommittén som överiämnat det lill ministerkommittén. Konventionen torde kunna bli antagen under år 1987.

En annan expertkommitté, kommittén för förbättrande av proceduren enligt konventionen om de mänskliga rättigheterna (DH-PR), har under årel fortsatl uppföljningsarbetet av de förslag som framlagts om föränd­ringar i proceduren inför domstolen och kommissionen. Av störst allmän betydelse är de diskussioner som förts om rätl för enskild klagande att själv föra sin sak lill domstolen och om möjligheterna för ministerkommit­tén all behandla frågor om skälig gottgörelse till den klagande i mål där den konstaterat brott mol konventionen. Den mer långsikliga frågan om en eventuell sammanslagning av kommissionen och domstolen har ocksä diskuterats. Medan kommittén ställt sig klart positiv till atl ministerkom­mittén i förekommande fall prövar ocksä frågan om skälig gottgörelse fill den klagande, förekommer olika meningar när det gäller frågorna om rätt för den enskilde alt föra sin sak till domstolen och om en eventuell sammanslagning av kommissionen och domstolen. I samtliga tre frägor kommer rapporter att avges till styrkommittén under år 1987.

Den tredje expertkommittén, kommittén för information och undervis­ning om mänskliga rättigheter (DH-ED), har arbetat med att ta fram undervisningsmaterial för olika yrkeskategorier. En handbok om mänskli­ga rättigheter, avsedd för personal inom kriminalvärden, har färdigställts. Etl journalistseminarium har avhållits och ett liknande seminarium plane­ras under år 1987 för socialarbetare. En av Europarådet antagen rekom­mendation om undervisning i frågor rörande mänskliga rättigheter har publicerats pä svenska och handledningar för lärare som underlag för undervisning i sådana frågor är under utarbetande.

Slutligen kan nämnas alt det sjätte tilläggsprotokollet till Europakonven­tionen, som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid, tillträtts av sammanlagt älta stater, Sverige inräknat, varav tre stater, nämligen Frank­rike, Nederländerna och Portugal lillträll protokollet under år 1986. Proto­kollet trädde i kraft den 1 mars 1985. De sjunde och åttonde tilläggsproto­kollen har ännu inte trätt i kraft.

2. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor

a) Social trygghet

,

Ministerkommittén antog år 1986 tre rekommendationer som berör det sociala trygghetsomrädel, nämligen R(86)l om skydd av persondata som

används inom socialförsäkringen, R(86)4 om användande av etl standard-     Skr. 1987/88:15 formulär för atl lämna sjukvårdsförmåner till personer som tillfälligt vistas utomlands samt R(86)5 om atl utsträcka rätten lill sjukvårdsförmåner lill hela befolkningen.

Styrkommittén för social trygghet avslutade under är 1986 sitt mångåriga arbete med revisionen av den europeiska socialförsäkringsbalken för sena­re delgivning med den pariamentariska församlingen. Den reviderade soci­alförsäkringsbalken är avsedd all ulgöra ell modernare och mer iflexibdt minimistandardinstrumenl pä socialförsäkringens område än den gamla balken.

Samlidigl ställs på flera områden kraven på ratificerande stater högre i den reviderade balken. Etl exempel på mer moderna bestämmelser gäller efterlevandepensioneringen som enligt den reviderade balken i princip skall vara könsneulral.

Styrkommittén avslutade även under året för sin del arbetet med en rekommendation om att gradvis utsträcka rätten till invalid- och ålderspen­sioner lill ländernas hela befolkning. Genom det svenska folkpensionssy-slemels utformning uppfyller Sverige redan den föreslagna rekommenda­tionens syfte.

Under årel beslöt styrkommittén all inrätta tvä underkommitléer. Den ena skall syssla med frägor om flexibel pensionsålder och den andra skall ägna sig ål frågan om atl anpassa socialförsäkringen lill de socioekonomi-ska och demografiska förändringarna i samhället.

En särskild kommitté har vidare tillsatts för atl förbereda den fjärde europeiska ministerkonferensen med ministrar med ansvar för social trygghet, vilken kommer att äga rum i Schweiz under är 1989.

b) Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor

Styrkommittén för sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor (CDSO) har hållit tvä ordinarie möten under år 1986. Vad gäller arbetsmarknadsfrågor behandlades under ärel bl. a. tillfälliga arbetsförmedlingar, lönegaranti vid konkurs och arbetstagares och deras representanters mötesrätt i förelag. På del socialpolifiska området har en studie om synpunkter pä fattigdomen i Europa slutförts som resultatet av en konferens i ämnet som hölls under hösten 1986. I samarbete med styrkommittén för hälso- och sjukvårdsfrå­gor (CDSP) har ell förslag om inrättandet av ell kommunikalionscentmm för äldre diskuterats, och en rapport om förutsättningarna för elt sådant centrum presenterats. Under år 1986 har styrkommittén för sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor vidare beslutat anordna en konferens om våld i familjen under hösten 1987.

Ijanuari 1986 hölls Europarådels tredje arbelsminislermöle i Madrid. De ämnen som särskill diskuterades var "Employment Trends between 1983-86 and Fulure Prospecls", "Measures to Combat Youlh Unemploy-ment" och "Scientific and Technological Development and their Effect on Employment and Working Condilions". Flera länder ställde en rad frågor till Sverige om framför allt åtgärder mot ungdomsarbetslöshet. Vid mötet

beslutades att näsla arbelsminislermöle skall äga rum år 1989 i Köpen-     Skr. 1987/88:15 hamn.

Sociala stadgan

Regeringskommiltén för sociala stadgan sammanträdde vid tre tillfällen under år 1986. Vid mötena genomgicks rapporter om olika medlemsstaters tillämpning av stadgan. Sverige lämnade ijuli 1986 en rapport rörande åren 1984-1985. Della dokument skall granskas av kommittén under år 1987. Övergripande diskussioner fördes också beträffande vissa av stadgans bestämmelser, bl.a. om strejkrätten.

c) Migralion

Styrkommittén för migrationsfrågor (CDMG) fortsatte under år 1986 pla­neringen av den tredje europeiska migrationsminislerkonferensen, som ägde rum i Portugal i maj 1987. Huvudrapporten "Migranls in Western Europé: Present situation and future prospecls" skrevs av statssekretera­ren i arbetsmarknadsdepartementet Jonas Widgren. En utgångspunkt för huvudrapporten är en uppföljning av de slutsatser som antogs vid migra-lionsminislerkonferenserna i Strasbourg år 1980 och i Rom år 1983. Sveri­ge bidrog bl.a. med en nationell rapport på temat "Communiiy relations and participation by migranls in the society of the hosl counlries". Rap­porten beskriver ulvecklingen på migrationsområdet i Sverige under 1980-talet. Dessutom diskuteras olika scenarios inför framtiden.

Kommittén har under årel slutfört en kartläggning av invandrarnas orga­nisationer i Europa.

Den expertkommitté som, under svenskt ordförandeskap, arbetar med det integrerade projektet vad gäller insatser för all åstadkomma goda relationer mellan invandrare och majoritetsbefolkningen (Communiiy rela­tions) har initierat en rad aktiviteter.

På kommitténs initiativ har det andra av två möten om s. k. illegal invandring ägt rum. Mötet var en uppföljning av migrationsminislerkonfe­rensen i Rom.

På grundval av en konsultrapporl om invandrarnas boende har arbetet fortsatt med en revision av den europarådsresolulion (69)8 som behandlar invandrarnas boendeförhållanden.

Kommittén har tillsammans med Kullurstyrdsen (CDCC) tillsatt en gemensam ledninggrupp med fyra ledamöter för programmet "Experi­ments in intercultural education". Sverige ingär som en av CDMG:s före­trädare i ledningsgruppen.

Sverige ingår är 1986-1987 i kommitténs arbetsulskotl.

En viktig förändring i CDMG:s arbete framöver är att kommitténs man­dat ändrats så att ansvarsområdet fr.o.m. år 1987 även omfattar sociala förhällanden för flyktingar. Det förtjänar att nämnas atl kommitténs namn ändrats till European Committee on Migralion, vilkel innebär all den tidigare begränsningen till inom-europeisk migralion upphävts. Av nor-

diskt intresse är atl Finland fr.o.m. är 1987 deltar som observatör i     Skr. 1987/88:15 CDMG.

d)        Jämställdhetsfrågor

Pä inbjudan av Frankrikes regering hölls Europarådels första jämslälld-helsminislerkonferens i Strasbourg den 4 mars 1986. Konferensen behand­lade kvinnors dellagande i del politiska livet saml strategier för all uppnå jämställdhet i beslutsprocessen. Sverige var ell av fyra länder som utarbe­tat underlag för diskussionen. Ministerkommittén antog en resolution om politik och strategier för all uppnå jämställdhet i det polifiska livet och i beslutsprocesser saml en deklaration om jämställdhet mellan kvinnor och män i politiskt och offentligt liv.

Kommillén för jämställdhet mellan kvinnor och män (CAHFM) höll sitt femte möte i maj 1986. Mötet ägnades främsl ät diskussionen om hur jämställdhetsfrågorna skulle kunna genomsyra den tredje meddfristiga planen för åren 1987-1991. Del kan konstaleras att jämställdhetsfrågorna fått en betydligt större tyngd i den tredje planen jämfört med tidigare.

Kommittén var vidare medarrangör av en konferens i september 1986 i Athén med temat kvinnors dellagande i lokala och regionala politiska församlingar. Konferensen antog rekommendationer som betonar viklen av att kvinnor deltar på samma villkor som män i beslutsprocessen samt redogör för hur kvinnors representation i beslutande organ kan ökas.

e)        Befolkningsstudier

Europeiska befolkningskommillén (CDDE) höll sitt åriiga möte i septem­ber 1986. En av huvuduppgifterna för kommittén är all utbyta synpunkter pä den demografiska utvecklingen i medlemsländerna. Länderrapporterna (alltid de mest aktuella befolkningsuppgifterna av sill slag) och en samman­fattande kommentar finns publicerade under namnet "Recent demogra-phic devdopmenls in the member slales of the Council of Europé" (CDDE(86)1). Varje år utbyts även information och synpunkter på någol speciellt demografiskt område, vilkel förbereds av nägon medlem i kom­mittén. År 1986 var detta speciella område "Åsikter och attityder fill demografiska problem" (CDDE(86)2). Man beslöt all 1987 års specialarbe­te skall behandla "Trends and consequences of male and female life expeclancy".

Arbete har påbörjats, med svenskt deltagande, inom expertkommittén "Parental responsibilities and other life-slyle options" på alt göra en översikt av nyligen tillkommen och möjlig framlida politik inom omrädet. Expertkommittén "Household slructures" har genomfört en studie av tillgången lill dala för alt belysa hushållsstrukluren, en uppgift som har blivit allt svårare i och med del ökande informella samboendet, fler skils­mässor etc.

Kommillén beslöt atl under är 1987 starta två nya studier:

-

Ökningen av världsbefolkningen och dess konsekvenser för Europa

-

Kohortfruktsamhet.

I den senare av dessa expertkommittéer, som alltså studerar föddseta-     Skr. 1987/88:15 len för kvinnor födda etl visst år, ingär en expert från Sverige.

1 september 1986 arrangerade CDDE etl seminarium om demografiska problemområden i Europarådets medlemsländer. Olika statistiska och de­mografiska data samlades in på regional nivå. Med dessa uppgifter som utgångspunkt definierades olika regionala problemområden. De demogra­fiska ämnesområden som behandlades gällde fmklsamhel och aborter, spädbarnsdödlighet, befolkningstäthet, ålderslmklur saml in- och uiflyii-ningsområden vid irilerrialiondl flyttning.

Uppsatser, kartmaterial och en sammanfattande rapport kommer all publiceras.

3. Utbildning, kultur och idrott

a) Utbildning och kultur

Kullurstyrdsen (CDCC) är det samordnande organet för frågor inom kul­tur- och utbildningsområdet. Genom att ansluta sig lill 1954 års Kultur-konvention kan länder som inte är medlemmar i Europarådet delta i kultursamarbetet. Detta gäller f. n. Finland, Vatikanstaten och San Mari­no.

Arbetet i kullurstyrdsen bedrivs i projekt, konferenser och s. k. service-aktiviteter. Till kommittén hör också atl förbereda utbildnings- och kultur­ministerkonferenser. Della sker i särskilda kommittéer.

Under år 1986 har CDCC behandlat frågor om den långsiktiga inriktning­en av sitt arbete, dels som ett resultat av all Europarådet antagit en ny långtidsplan för sin verksamhet, dels som konsekvens av särskill EG:s växande insatser inom utbildnings-, forsknings- och i någon mån också kultursamarbetet. För atl särskill belysa Europarådets och CDCC:s roll och uppgifter i det europeiska kultursamarbetet har en särskild arbets­grupp inom minislerkommitlén utarbetat en rapport med olika förslag fill framlida inriktning av arbetet. Vissa allmänna riktlinjer för della antogs i form av en rekommendation ijuni. Utöver frågor om långsiktig inriktning av arbetet har CDCC ägnat särskild uppmärksamhet åt dels behovet av bättre uppföljning av de projekt m.m. man satsat på, dels behovet av effektivare informationsspridning om och kring de verksamheter man be­driver.

Under årel har projekten om vuxenutbildning, utbildning för invandrare och etl projekt rörande kulturindustrier avslutats och förslag har presente­rats för uppföljning av dessa aktiviteter.

Etl projekt om moderna språk pågår liksom ell om vissa frågor rörande grundskolans låg- och mellanstadium.

Inom högskolans område pågår arbete med all främja samarbetet mellan de europeiska universiteten.

På kulturområdet pågår elt projekt om regional kulturpolitik. Vidare har arbetet med översyner av olika länders nationella kulturpolitik - från början ell svenskt förslag - påbörjats.

Under året har förberedelsearbete pågått såväl för en kullurminislerkon-

10

ferens (i Portugal) som en utbildningsministerkonferens (i Finland), vilka     Skr. 1987/88:15 båda hölls år 1987 över teman rörande kullurens roll i samhällsekonomin och finansieringen av kulturen respektive vissa lärarulbildningsfrägor.

Kurser för lärare arrangeras i skilda medlemsstater. Svenska lärare har deltagit i kurser utomlands och man har också arrangerat en kurs i Sverige.

b) Idrott

Under år 1986 avhölls den femte europeiska idrollsministerkonferensen i Dublin. Konferensens dominerande tema blev pä svenskt initiativ apart­heid i idrotten. Trots en viss oenighet antog idrottsministrarna en resolu­tion som avsevärt flyttade fram Europarådets positioner i ämnet. Minist­rarna beslöt bl.a. att vidta alla tänkbara åtgärder för all uppmuntra de idrotlsorganisationer som ännu inle gjort det att avbryta sina idrotlskon-takler med Sydafrika samt regelbundet utbyta informafion om de framsteg som görs i delta hänseende. Vidare beslöt ministrarna atl inte bidra med ekonomiskt eller annat stöd som kan möjliggöra för idrotlsorganisationer, lag eller individer atl della i idrollsakliviteler i Sydafrika. Idrollskommil-tén skall lill näsla konferens lägga fram förslag lill ytterligare åtgärder som kan vidlas för all främja syftet all avskaffa apartheid i idrotten. En särskild konvention om läktarvåld har antagits och tillträtts av bl. a. Sverige.

4. Ungdomsfrågor

a) Ungdomskommittén (CAHJE)

En särskild arbetsgrupp har under året arbetat med frägan om hur ung­domsfrågorna framgent skall hanteras inom Europarådet. Elt förslag vän­las bli färdigt vid årsskiftet 1987/88, i god lid före den andra ungdomsminis-terkonferensen, som äger rum i Norge i april 1988.

b) Europeiska ungdomsfonden och Europeiska ungdomscentret

Sverige bidrar liksom tidigare är med etl frivilligt bidrag fill fonden utöver de reguljära medel som anslås. Fonden ger bidrag till skilda verksamheler arrangerade av europeiska ungdomsorganisationer. Sverige innehar f.n. ordförandeskapet i fondens styrelse. Ungdomscenlret har under året ar­rangerat ett anlal kurser och seminarier om aktuella ungdomsfrågor samt språkkurser.

5. Hälso- och sjukvård

Styrkommittén för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) har under året hållit

två möten och därvid slutbehandlat rapporter om "långsiktiga hälsoeffek­

ter av arbetslöshet", "psykologens roll i hälsoupplysningsarbetet" och

"vidareutbildning av allmänpraktiker och geriatriker i insatser för all främ­

ja hälsan hos de äldre" samt rekommendationer om "samarbete med

11

massmedia kring drogberoendefrågor" och "lärarnas roll och utbildning i     Skr. 1987/88:15 förebyggande insatser och hälsoupplysning".

För år 1987 planerades arbete dels inom de mera permanenta områdena, d.v.s. blodomrädel samt stipendieverksamhelen och viss kursverksam­het. Dessutom planeras särskilda aktiviteter rörande hälsoupplysning, epi­demiologiska data i primärvärden, organisation av mullidisciplinär värd av cancerpatienter, betydelsen av ny teknologi för hälso- och sjukvården särskilt på primärvärdsnivä. Andra aktiviteter gäller AIDS - främsl eliska frågor och lagstiftningsfrågor - saml lämpligheten av elt formaliserat utbyte av information om insatser för alt förbättra de äldres situation.

Under året har en särskild grupp förberett del hälso- och sjukvärdsmi-nistermöte som skall äga rum i november 1987 i Paris för att diskutera olika transplantationsfrågor.

Expertkommittén för biomedicinsk utveckling (CAHBI) slutförde i prin-, cip arbetet med en rekommendation om konstgjord befruktning. Vidare har den särskilda expertgruppen för medicinsk forskning, som involverar försök pä människa (CAHBl-RE), haft tvä möten under ärel.

6. Miljöfrågor och regionala planeringsfrågor

a) Miljöfrågor

Den vid miljöministerkonferensen i Bern den 19-21 september 1979 öpp­nade konventionen rörande skyddet av vilda växter och djur i Europa och deras naturiiga biotoper har trätt i kraft. Sammanlagt 15 medlemsstater samt EG och Finland har hittills ratificerat konventionen. Sverige ratifice­rade konventionen underär 1983.

Ändamålet med konventionen är all förbättra skyddet och vården av den vilda faunan och floran, med särskild tonvikt lagd på utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter saml deras biotoper. Flyttande och endemiska arter nämns som särskilt angelägna. Som bilaga till konventionen har fogats förteckningar på växt- och djurarter, som skall åtnjuta skydd. Dessa är nu föremål för viss revidering. Förslag finns om att även la med fiskar och vissa ryggradslösa djur. Ytterligare arbete med formerna för urval och skydd av lokaler - biotoper återstår.

I resolutionerna (79)9 och (79)10 fastlades regler för "del europeiska nätverket av biogenetiska reservat", vilket syftar till atl bevara represen­tativa nalurtyper och landskap. Arbetet med alt välja ut och avsätta biogenetiska reservat pågår i medlemsländerna. Våtmarker, hedar, alluvi-alskogar och havsslrandängar hör fill de nalurtyper, som i första omgången skall inrymmas i nätverket. Biotoper för hotade fåglar och herptiler saml vissa grupper av evertebrater (ryggradslösa djur) kommer att inkluderas bland de biogenetiska reservalen. Sverige har anmält ett antal våtmarker lill nätverket. I resolution (86)10 har ministerkommittén understrukit bety­delsen av utvidgning av nätverket.

Arbetet inom Europeiska naturvårds- och naturresurskommiltén

(CDSN) har under är 1986 koncentrerats lill frågor om nalur- och land­

skapsvärd, mark för friluftsliv samt skydd för hotade växt- och djurarter.

12

Speciella studier rörande olika nalurtyper som hedar, kalkomräden, mari- Skr. 1987/88:15 na områden m.fl. samt rörande olika djur- och växlgrupper pågår och publiceras vartefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod- och kräldjur, fiskar och vissa everlebralgmpper som fjärilar saml för käriväxter. Under året har ministerkommittén antagit en rekom­mendation "A charter on invertebrales" R(86)I0. Antalet ryggradslösa djur i Europa kan anges till mellan 150 000 och 200 000 arter (mot 902 arter ryggradsdjur). Mänga arter är av slor betydelse för jord- och skogsbrukels produktivitet, som markförbältrare m. m.

Arbetet med naturvärdens plan- och skötselfrågor är föremål för omor­ganisation för att bredda verksamheten. Frågor rörande tätorternas när­miljö saml bevarandet av jord- och skogsbrukslandskapets mångfald prio­riteras. Ministerkommittén har antagit en rekommendation om "urban open space" R(86)l 1.

Information och naturvårdsundervisning ägnas slor uppmärksamhet. Bl.a. förbereds 1987-88 års kampanj om "Agriculture and Wildlife". Denna utgör en del av Europarådets stora "Campaign for the Countrysi-de", vilken får sin tyngdpunkt kring det kulturhistoriska arvet, skydd av byggnadsminnen och kulturlandskapet. Bland aktuella frägor kan i övrigt nämnas naturvårdsundervisning i samband med jord- och skogsbruk. Här kan särskilt hänvisas till arbetet inom Europarådets "Information Centre for Nature Conservation".

En fackministerkonferens kommer att hällas i Portugal år 1987. Den skall särskilt behandla frägor om en ny europeisk strategi för naturvård samt frågor om jordbrukslandskapet och naturvården.

b) Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering

Styrkommittén för regional planering (CDAT) har avvecklats fr. o. m. är 1986. Europarådet kommer emellertid även fortsättningsvis att biträda med personella och ekonomiska resurser i arbetet med att förbereda de särskilda konferenserna för ministrar ansvariga för regional planering (CEM.AT). Näsla planministerkonferens planeras äga rum under år 1988 i Schweiz. Huvudtemat vid konferensen kommer alt vara rationell markan­vändning som förutsättning för utveckling.

Styrkommittén för stadsplanering och byggnadsvård (CDUP) har under årel haft följande verksamhet.

Inom stadsplaneringsomrädet hölls en internationell konferens i Pireus rörande hamnstäders planeringsproblematik.

I projektet "Conservation Policies and Urban Management" binds båda ansvarsområdena samman och under året hölls en internationell konferens pä detta tema i Rennes.

Inom ansvarsområdet byggnadsvård har årets arbete inneburit

-

två internationella konferenser, dels en om finansiering av bygg­nadsvård i York och dels en om induslriminnesvärd i Madrid

-

beredning av kommande aktiviteter inom områdena "arkeologi och planering", "landsbygdsutveckling samt luftföroreningars inverkan på kulturminnen".

13

Arbetet med tekniskt bistånd liksom stödet till Venedig-centret för     Skr. 1987/88:15 hanlverksulveckling har legat på oförändrad nivä.

En stor del av kommitténs resurser läggs på information genom utgivan­det av bullefinen "A Fulure for Our Past".

Styrkommittén för Europarådels landsbygdskampanj har etablerats un­der år 1986 och påbörjat förberedelsearbetet för kampanjen 1987-88.

7. Regionala och kommunala frågor

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt 18:e plenarmöte i Strasbourg den 25-27 juni 1986. Mötet ägnades bl. a. åt förberedelserna för den 7:e kommunminislerkonferensen i Salzburg i Ös­terrike den 8-10 oktober 1986. För närvarande behandlas följande verk­samheter inom CDRM: kommunal självstyrelse, kommunal demokrati, kommunal administration, kommunal ekonomi och regionala frägor.

En särskild kommitté för gränskommunalt samarbete (CAHCT) har behandlat frågor som rör framtida samarbete mellan kommuner över na­tionsgränserna.

Den sjunde kommunminislerkonferensen hölls i Salzburg den 8-10 ok­tober 1986. Den svenska delegationen leddes av civilminister Bo Holm­berg. Vid konferensen behandlades som tema I: "Utlänningars deltagande i det politiska livet pä kommunal nivå" och som tema 

II: 

"Kommunala finanser".

Vad gäller det första temat ultalade sig en majoritet för en konvention för medlemsländernas medborgare all rösta i kommunalval i det land där de visias. En minoritet kunde emellertid inte acceptera en konvention av bl.a. konstitulionella skäl. Konferensen rekommenderade Europarådets ministerkommitté att överväga lämpliga åtgärder med hänsyn lill den före­liggande situationen.

I fråga om del andra temat pä konferensen "Kommunala finanser" pekade ministrarna på del nära sambandet mellan kommunal självstyrelse och tillgängligheten av lämpliga ekonomiska resurser på kommunal nivå med hänsyn lill situationen i den nationella ekonomin. Betydelsen av all finna balans mellan statsmakternas ansvar för ekonomin och principen om elt system med stark kommunal självstyrelse betonades.

Vid näsla kommunministerkonferens, som kommer all hållas i Irland år 1988, kommer överläggningarna alt gälla

Kommunernas roll och erfarenheter när det gäller att bekämpa arbets­löshet

Olika sålt och medel alt minska regional och lokal obalans genom ökad resursuljämning

Olika Europarådsaklivitcter som har ägt rum inom området kommunal självstyrelse sedan den 7:e kommunminislerkonferensen.

14

8. Rättsfrågor

Skr. 1987/88:15

a) Rekommendationer och konventioner

I rekommendationen R(86)l om skydd för persondata som används för sociala förmåner ges vissa riktlinjer för att skydda den enskildes privatliv när uppgifter samlas in, används och bevaras inom den sociala sektorn och när sädana uppgifter överförs från ell land lill elt annal.

Rekommendationen R(86)8 behandlar frågan om hur en medborgare i annan medlemsstat än bosältningsstaten bör få utöva sin rösträtt i hemlan­det. Staterna uppmanas att lillåla medborgare i andra medlemsstater, som är bosatta på deras terrilorium, all fä utöva sin rätl alt rösta i hemlandels ' val genom röstning pä ambassader/konsulat eller genom poströstning eller genom fullmakt. I andra hand uppmanas staterna all underlälla hemresan för den som måsle återvända till hemlandet för atl rösta. Dessutom bör informafionsflödet lill de röstberättigade underiättas.

I rekommendationen R(86)12 om åtgärder för atl hindra respektive mins­ka en alltför stor arbetsbörda för domstolarna ges riktlinjer för atl förbättra enskildas möjligheter att fä sin sak prövad i domstol inom rimlig tid. Bl. a. föresläs ökade möjligheter till medling, till skiljedom och lill avgöranden av ensamdomare. Dessutom föresläs atl vissa ärenden av icke-juridisk karak­lär förs över lill andra instanser.

Rekommendationen R(86)13 om den prakfiska tillämpningen av den europeiska utlämningskonventionen beträffande frihetsberövande i avvak­tan på utlämning antogs i september 1986. Rekommendationen syftar till att förbättra skyddet för personer som är frihetsberövade i avvaktan på utlämning och atl åsladkomma en enhetlig tillämpning av utlämningsförfa-randet i della avseende.

b) Kommittéarbetet

1. Under styrkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) pägår utrednings­arbete på en rad områden i syfte atl uppnå ökad rättslikhet mellan Europa­rådels medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts under är 1986 kan nämnas foslerfamiljefrägor, s.k. "insider irading", vissa dalaskyddsfrä-gor, allmänhetens dellagande i administrativa förfaranden som rör ell slort anlal enskilda personer, konkursrältsliga frägor och arbetsmöjligheter för medlemmar i diplomalfamiljer.

CDCJ har under årel haft sina 45:e och 46:e möten. Kommillén har föreslagit ministerkommittén att anla de tidigare nämnda rekommendatio­nerna R(86)I, 8 och 12. Dessutom härden fill minislerkommitlén överiäm­nat tvä rekommendationer, den ena med ell moddlavlal angående arbets­möjligheter för medlemmar i diplomalfamiljer, den andra med riktlinjer för fosterbarnsplaceringar i syfte all tillvarata barnens intresse i synnerhet.

CDCJ har också avgivit elt positivt yltrande beträffande den tredje meddfristiga planen för åren 1987-1991 och tagit ställning till sin egen och experlkommittéernas verksamhel under denna tid.

2. Styrkommittén för broUsfrägor (CDPC) höll siU 36:e möte ijuni 1986

med överdirektör Bo[REDACTED_EFTERNAMN], Sverige, som ordförande. CDPC besluta-

15

de bl.a. all föreslå minislerkommitlén alt anla den tidigare nämnda rekom-     Skr. 1987/88:15 mendalionen R(86)13 och en rekommendafion angäende fängelseregler. Vidare lämnade CDPC förslag om framtida aktiviteter för kommittén.

Bland de frägor som under årel behandlats i arbetsgrupper under CDPC kan nämnas straffrältsligt ansvar för juridiska personer, ungdomsbrottslig­het och dalorrelaterad brottslighet.

En av CDPC oberoende grupp arbetar med frågor som rör terroristbe­kämpning.

3.    Styrkommittén för massmediafrågor (CDMM) ansvarade för genom­

förandel av Europarådets första ministerkonferens om massmediapolilik,

vilken ägde rum i Wien den 910 december 1986. Konferensens viktigare

beslut var att anmoda CDMM all skyndsamt söka utarbeta bindande

juridiska instrument för gränsöverskridande programsändningar i Europa.

Tvä huvudfrågor behandlades, nämligen dels möjligheterna all främja eu­

ropeiskt samarbete kring programproduklion och -distribution m. m., dels .

"public service"-TV och privat-TV samt behovet av ökat samarbete för

atl reglera gränsöverskridande program. Frankrike svarade för det första

ämnet och Sverige för del andra. I konferensen dellog utöver Europarå­

dels 21 medlemmar ocksä medlemmarna av den europeiska kulturkonven-

lionen.

Sverige har inbjudit Europarådet all hålla den andra ministerkonferen­sen om europeisk massmediapolilik i värt land. Konferensen kommer atl äga rum i november 1988.

Vidare har på CDMM:s förslag Europarådets ministerkommitté antagit en rekommendation om principer för tillämpningen av upphovsrättslag-sliflning vid TV-överföring via satellit och kabel.

Underkommittén för massmediapolitik, MM-PO, har inlett elt arbete som rör frägor om videovåld. Sverige ingår i en särskild expertkommitté. Arbetet beräknas fortgå under hela år 1987.

Den juridiska underkommittén (MM-JU) har framför allt sysslat med olika upphovsrältsliga problem och utarbetat förslag lill tvä rekommenda­tioner, den ena om kopiering för enskilt bruk av ljud- och bildinspelningar och den andra om frågor som rör olovlig kommersiell kopiering av upp-hovsrätlsligt skyddat material, s. k. piracy. Denna underkommillé har nu inlett sitt arbete med upphovsrätt och reprografi, främst folokopiering.

4.     Expertkommittén för frägor rörande asylrätt och flyktingar

(CAHAR), i vilken Sverige innehar ordförandeskapet, fortsatte under år

1986 arbetet med alt nä överenskommelser beträffande dels den s. k. första-

asyllandsfrågan, dels territoriell asyl, dels slutligen skydd för de facto-flyk-

lingar. 1 den förstnämnda frägan tillsattes en särskild arbetsgrupp. Arbets­

gruppen utarbetade ett förslag lill konvention för behandling vid CAHAR:s

möten under år 1987.

I CAHAR fördes också ingående diskussioner rörande situationen för asylsökande i olika länder och olika slag av problem för mottagarländerna.

Efter ett beslut av ministerkommittén vären 1986 kan CAHAR på begä­ran av en medlemsstat extrainkallas med kort varsel för alt diskutera brådskande frägor. Deltagande i dessa möten förulsälls ske på hög tjänste­mannanivå.

16

Pä begäran av Förbundsrepubliken Tyskland ägde ell sådant möte rum i     Skr. 1987/88:15 oktober 1986. Vid mötet diskuterades främsl del ständigt ökande anlalet asylsökande till Västeuropa och olika staters åtgärder med anledning av det.

Expertkommittén för frågor om passbeslämmdser och åtgärder mol förfalskning av resehandlingar (CAHID) fortsatte under är 1986 sin under­sökning av vilka juridiska och administrativa åtgärder som krävs för all underlälla för medborgare i Europaråds-staterna all förflytta sig mellan länderna. Diskussioner fördes bl. a. om möjligheterna atl få fram förfalsk-ningssäkra och enhetliga resehandlingar.

CAHID fortsatte också arbetet med all skapa användbara kanaler för informationsutbyte mellan länderna när del gäller åtgärder för all upptäcka och begränsa användningen av förfalskade resehandlingar.

c) 

Ö

vrigt

Det femtonde europeiska justitieministermölet hölls i Oslo den 17-19 juni 1986. Vid mötet diskuterades bl. a. straffrättsliga aspekter på missbruk av och handel med narkotika samt civilrättsligt ansvar och ersättning för miljöskada. I det senare ämnet stod Sverige för den rapport som utgjorde underlag för diskussionerna i denna del. Rapporten presenterades av justi­tieminister Sten Wickbom. Vid mötet antogs en resolution vari minister­kommittén bl. a. rekommenderades att ge en hög prioritering åt frågan om ersättning för skador på miljön.

Vidare hölls i[REDACTED_EFTERNAMN] den 15-17 september 1986 det sextonde kollokviel om europeisk rätt med temat "Asyl- och flyktingrätt". Kollokviel organi­serades av Europarådet i samarbete med Lunds universitet och Raoul Wallenberginstitutel för mänskliga rättigheter.

Efter förberedelsearbete inom Europarådets kommitté för terrorislfrä-gor ägde den 4-5 november 1986 en ministerkonferens rum i Strasbourg med deltagande från större delen av medlemsländerna av deras juslilie-eller inrikesministrar. Från svensk sida deltog statsrådet Sten Wickbom.

Konferensen antog en deklarafion om principer i kampen mot terrorism samt tre resolutioner huvudsakligen med angivelser om arbetsprogram för Europarådets framtida befallning med lerroristfrågor. En kommitté tillsal­tes för att följa upp dessa beslut. För att markera ämnets vikt är kommit­téns benämning "Ministers' closesl counsdlors on terrorism".

III. Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Fonden för bosättning och regional utveckling (Resetfiemenl Fund) bilda­

des är 1956. Samtliga Europarådels medlemsländer ulom Irland, Storbri­

tannien och Österrike är anslutna till fonden. Härutöver är Vatikanstaten

medlem. I början av är 1986 har dessutom Jugoslavien associerats som

medlem under en femårsperiod.

17

Fonden bildades ursprungligen som ell instrument i flyktingpolitiken. Skr. 1987/88:15 men är numera inriktad huvudsakligen på alt finansiera infrastruktur-, sysselsättnings- och bosladsbyggnadsprojekl i regioner med stora befolk­ningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatser i samband med inhemska flyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussioner om Europarådels bidrag till en balanserad ekonomisk och social utveckling mellan medlemsländerna spelar fonden en framträdande roll, eftersom den är rådets enda konkreta instrument för ätt påverka utvecklingen inom detta omräde.

Medlemsländernas insatser i fonden uppgär för närvarande till samman­lagt 68,5 milj. US dollar i form av inbetalda medel, garantiåtaganden och vinstmedel som tillförts enskilda medlemsländer. Härtill kommer atl fon­den vid utgången av är 1986 hade reserver och vinstmedel på 204,2 milj. US dollar.

Med dessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor låna upp pengar på den inlernationella kapitalmarknaden. Dessa pengar lånas sedan ul lill projekt i medlemsländerna med den inriktning som beskrivits ovan. En liten del av utlåningen sker pä speciellt fördelakti­ga villkor, för närvarande en procents årlig ränta. Denna subventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel.

Sedan sin tillkomst och lill slutet av är 1986 har fonden finansierat projekt i medlemsländerna om totalt 4 226,4 milj. US dollar räknat i löpan­de valutakurs. Vid årsskiftet utestående län omräknade till aktuell valuta­kurs uppgick till 4 566,3 milj US dollar, varav 54,4 milj. US dollar som subventionerade lån. De största låntagarna har varil Italien (35 % av lånemedlen) och Turkiet (26 %). Under senare år har nyutlåningen fält en jämnare geografisk fördelning och flera andra sydeuropeiska länder har erhållit stora län.

Fondens verksamhet har under de senaste åren expanderat mycket starkt. Nyutlåningen under år 1986 uppgick således till 667,7 milj. US dollar. Trots denna expansion väntade vid årsskiftet 1986/87 godkända projekt för 1 830,2 milj. US dollar pä finansiering. Fondens redovisade vinst uppgick under år 1986 till 58,0 milj. US dollar. De två senaste årens resultat har varil exceptionellt goda och motsvarar tillsammans närmare hälften av fondens sammanlagda vinster sedan dess grundande. Inför framförda önskemål av fondens verkställande ledning om bl.a. ökade kapitalinsatser från medlemsländerna tillsatte fondens beslutande organ, på svenskt initiativ, under sommaren 1986 en arbetsgrupp med uppgift all närmare överväga hur fonden bör utvecklas i framtiden.

Sverige inträdde i fonden är 1977. Vår andel i fondens kapital uppgär lill 910 000 US dollar, vilkel motsvarar 1,33 %. Av detta belopp har 280 000 US dollar betalats in och 630 000 US dollar är ell garantiåtagande. Sverige har möjlighet att inom ramen för de beslut som fonden fattat öka sin insats med ytterligare I 400 000 US dollar. Sverige har bl.a. eftersträvat atl utlåningen skall fä en bättre geografisk fördelning och koncentreras till de socialt angelägnaste projekten, att en större andel av fondens vinst skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor saml att flera länder skall ansluta sig till fonden.

IV.   

övrigt

Skr. 1987/88:15

a) Europafarmakopén

Sedan år 1975 har Sverige varit anslutet till konventionen om utarbetandet av en europeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkeme-ddssubslanser och vissa färdiga läkemedel och har bindande gillighel i de 17 länder som f n. är anslutna lill konventionen. Spanien har dessutom ratificerat konventionen och inträdde i arbetet som fullvärdig medlem från sommaren 1987.

Den första editionen av europafarmakopén trädde i kraft i Sverige den 1 januari 1978. Under år 1980 påbörjades utgivningen av den andra editio­nen av farmakopén. Denna innehåller dels reviderade bestämmelser från den första editionen, dels nya föreskrifter. Revisionsarbetet kunde avslu­tas år 1985 och detta betyder all den andra editionen i alla dess delar kan tillämpas i medlemsländerna från den 1 juli 1987. Samfidigt sätts den gam­la edition I ur kraft.

Sverige var representerat vid samtliga tre farmakopékommissionsmölen under år 1986. I de totalt 25 expertgrupper, som förbereder och bearbetar material som skall ingå i farmakopén, medverkar 14 svenska representan­ter, hämtade frän statliga laboratorier, farmacevtisk industri och apoteks­bolaget. De olika experterna ansvarar för ett omfattande experimentellt förarbete på sina respektive laboratorier. De statliga laboratorierna repre­senteras av socialstyrelsens läkemedelsavdelning, slalens bakteriologiska laboratorium och statens veterinärmedicinska anstalt. Arbetet samordnas i Sverige av den svenska farmakopékommittén vid socialstyrelsens läkeme­delsavdelning.

Europafarmakopén har stor betydelse som normgivande för läkemedels­industrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt vid apoteksbola­gets läkemedelsberedning och -hantering. År 1985 genomfördes en ny prioritering av arbetet, varvid fastlades vilka nya läkemedelssubstanser och läkemedelsberedningar som skall ingå i kommande delar av europafar­makopén. Arbetet med de nya monografierna påbörjades under år 1986. Samtidigt har vidare diskussioner tagits upp belräffande möjligheterna atl utveckla samarbetet inom läkemedelsområdet och blodförsörjningsområ­det med den gemensamma marknaden i Bryssel. Arbetet under året känne­tecknas ocksä av en ökad samordning med WHO i Geneve samt en önskan till förbättrade informafions- och publiceringsinsatser.

b) Pompidougruppen (Narkotikafrågor)

Samarbetet, som under år 1986 omfattade Belgien, Danmark, Frankrike,

Förbundsrepubliken Tyskland, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg,

Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien, Sveri­

ge och Turkiel, inleddes år 1971 på initiativ av den franske presidenten

George Pompidou. Sedan år 1980 är det inkorporerat i Europarådet. Sam­

arbetet är multidisciplinärt. De ministrar som är ansvariga för samordning­

en av narkotikafrågor möts ungefär en gång vart tredje år och gör de

19

gemensamma uttalanden, som påkallas av ulvecklingen och gjorda utred- Skr. 1987/88:15 ningar saml bestämmer inriktningen på samarbetet under åren fram lill näsla minislermöle. Mellan ministermötena sammanträder tvä gånger om året representanter för de olika medlemsländerna (s. k. permanenta korre­spondenter) för atl genomföra ministrarnas beslul saml för atl rapportera om pågående och planerade insatser i medlemsländerna.

Del andra minislermötet efter inkorporering i Europarådet - det sjunde totalt - hölls under franskt ordförandeskap i Paris den 12-13 septem­ber 1984.

Under år 1986 har arbetet i gruppen varil inriktat pä atl fullfölja de beslul som fattades vid minislermötet år 1984 saml på alt förbereda det minisler­möle som ägde rum ijanuari 1987 i Storbritannien.

En arbetsgrupp har tillsatts för att undersöka vilken roll rättsväsendets olika delar - t.ex. polis, åklagare, domstolar och kriminalvård - spelar för all missbrukare skall fä vård i de olika medlemsländerna. Ell seminari­um har vidare genomförts under hösten 1986 och yllerligare ell har plane­rats alt äga rum under år 1987. Under år 1986 har ett särskill möte ägt rum om efterforskning, beslag och förverkande av tillgångar åtkomna genom narkotikabrott. Genom gruppens arbete på detta område har det skett en samordning mellan medlemsländerna inför diskussioner i FN:s narkotika­kommission om en ny konvention om illegal handel med narkotika. Vidare har under våren 1986 ägt rum ett seminarium om narkotikakonlroll vid flygplatser. En särskild arbetsgrupp har arbetat med samordning av epide­miologisk forskning. Arbetet är inriktat på atl genomföra en s. k. multi-city-sludie samt förbättra skolundersökningarna.

Under årel hölls tvä möten om metoder all nå ungdomar som särskill riskerar atl hamna i missbruk. Etl seminarium om dessa frågor planerades och ägde sedan rum under våren 1987. Vidare har en arbetsgrupp diskute­rat frågan om behandling av kvinnliga missbrukare. Gruppen har också diskuterat frågan om AIDS och narkotikamissbruk. Under året hölls ocksä etl möte om möjligheter alt ingripa på inlernationelll vatten mot fartyg som misslänks smuggla narkotika.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1987                                                                                                                    -20