Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:16

Regeringens proposition 1978/79:16

om vissa anställningsfrågor beträffande vårdlärare i gymnasieskolan och kommunal högskoleutbildning m. m.;

beslutad den 2 november 1978.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag tiU regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

BIRGIT RODHE

Propositionens huvudsakliga innehåll

Enligt skolförordningen (1971: 235) finns i gynmasieskolan tjänster som lärare i vårdkunskap och i vissa andra ämnen inom vårdområdet. Tjänstema är statligt reglerade. I sådana tjänster kan inte inräknas un­dervisning i arbetsteknik eller annan undervisning med samma syfte som helt är förlagd tUl annan institution än skolan (inbyggd utbUdning).

För den inbyggda utbUdningen skall landstingskommunerna, vilka of­tast är huvudmän för vårdutbUdningen inom gymnasieskolan och den kommunala högskoleutbUdningen, tUlhandahålla lärare med kommu­nalt reglerad anställning. I de kommunalt reglerade lärartjänsterna har emellertid i allt större utsträckning lagts in även sådan undervisning som enligt gäUande bestämmelser skall fullgöras av lärarna på de statligt reglerade tjänsterna. I propositionen läggs fram förslag som övergångs­vis skulle göra det möjligt för innehavare av kommunalt reglerad lärar­tjänst att inom ramen för tjänsten fullgöra teoretisk undervisning i gymnasieskolan eller den kommunala högskolan.

På vårdområdet föreslås också att betyg i praktikämnena inom gym­nasieskolans vårdutbUdningar skall ges med något av uttrycken Under­känd eller Godkänd.

I propositionen tas också upp frågan om tjänsteorganisationen för hu­vudlärare, institutionsföreståndare och tillsynslärare i grundskolan. För­slag läggs om att tiUs vidare bibehåUa tjänsterna som tUlsynslärare.

1    Riksdagen 1978179.1 saml. Nr 16

Prop. 1978/79:16

Utdrag

UTBILDNINGSDEPÄRTEMENTILT

PROTOKOLL

vid regerings­sammanträde 1978-11-02

Närvarande: statsministern UUsten, ordförande, och statsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel Ro­manus, Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet Rodhe

Proposition om vissa anställningsfriigor beträffande vårdlärare i gym­nasieskolan och kommnnal högskoleutbildning, m. m.

1    Vissa anställningsfrågor beträffande vårdlärare

Enligt skolförordningen (1971: 235) finns i gymnasieskolan tjänster som lärare i vårdkunskap och i vissa andra ämnen inom vårdområdet. Dessa tjänster är statligt reglerade. Enligt högskoleförordningen (1977: 263) skall lärare vid gymnasieskolan fuUgöra undervisning inom kom­munal högskoleutbUdning. I sådana tjänster kan inte inräknas undervis­ning i arbetsteknik eUer annan undervisning med samma syfte som helt är förlagd tUl annan institution än skolan (inbyggd utbUdning).

Vad avser vårdutbUdning är oftast landstingskommunerna huvudmän för gymnasieskolan och kommunal högskoleutbUdning (inkl. sjukskö-terskeutbUdning). I aUmänhet är också landstingskommunerna huvud­män för de institutioner (sjukhus m. m.) tUl vUka man förlägger inbyggd UtbUdning eUer klinisk undervisning i gymnasieskolan resp. kommunal högskoleutbUdning.

Landstingskommunerna har därför skyldighet att tiUhandahåUa lärare med kommunalt reglerad anställning för inbyggd utbUdning i gymnasie­skolan och kommunal högskoleutbildning (inkl. klinisk undervisning i sjuksköterskeutbUdning). Vidare gäller att landstingskommunerna skall inrätta kommunala tjänster för teoretisk undervisning i sjuksköterske-utbildiungen.

I de kommunalt reglerade lärartjänsterna har i aUt större utsträckning lagts in sådan undervisning som enligt skolförordningen och högskole-

Prop. 1978/79:16

3

förordningen skaU fullgöras av lärare med statiigt reglerad anställning vid kommunens eller landstingskommunens gymnasieskola. Huvudmän­nen har därvid rekvirerat statsbidrag som om lärarna hade varit anstäU­da som statiigt reglerade timlärare för den del av undervisningen som författningsenligt skall fullgöras av lärare vid gymnasieskolan.

Läramas riksförbund (LR) har hos utbUdningsdepartementet påtalat sistnämnda förhåUanden och såsom troligt skäl tUl skolhuvudmännens handlande angivit bl. a. att på så sätt skapats förutsättningar för en integration av teoretisk och praktisk undervisning. Mot denna bakgrand har LR uttryckt önskemål bl. a. om att skolhuvudmännen i enlighet med gällande bestämmelser förordnar vårdlärama på statligt reglerade tjäns­ter. LR har dessutom förutsatt att inbyggd utbUdning fortsättningsvis skaU kunna räknas in i underlaget för statiigt reglerad lärartjänst.

Den av LR väckta frågan rörande anställning av vård­lärare för gymnasieskolan och den kommunala högskoleutbildningen har berörts även av skolöverstyrelsen i olika sammanhang. Det som komplicerar frågan är enligt min mening dels hur man inom ramen för skolförordningens bestämmelser skall kunna tUlgodose behovet av integration av teori och praktik, dels hur man organisatoriskt skall kunna åstadkomma en ändamålsenlig tjänste­fördelning.

Jag är inte beredd att nu föreslå sådana ändringar i bestämmelserna att den inbyggda utbUdningen får inräknas i lärartjänst vid gymnasie­skolan. Jag vUl i detta sammanhang erinra om att inbyggd utbUdning förekommer även utanför vårdsektorn. EventueUa förändringar gällan­de denna form av utbUdning skuUe alltså beröra flera studievägar i gymnasieskolan.

Jag viU också erinra om att inbyggd utbUdning förekommer även inom kommunal högskoleutbUdning. Planeringen och genomförandet av vårdpraktiken är oftast samordnad meUan gymnasieskolan och den kommunala högskoleutbUdningen. EventueUa förändringar gällande in­byggd UtbUdning skulle alltså beröra även utbUdningsvägar i högskolan.

I det regelsystem som gäller för inbyggd utbUdning ingår även be­

stämmelser om statsbidrag. Några mer genomgripande förändringar vad

gäUer lärare för inbyggd utbUdning kan inte göras utan att statsbidrags-

bestämmelserna ändras. Sådana ändringar i reglerna för inbyggd utbUd­

ning skuUe dessutom medföra ökade kostnader för staten. DärtUl kom­

mer att frågor som berör inbyggd utbUdning behandlas av ett flertal

utredningar däribland gymnasieutredningen (U 1976: 10), lärartjänst-

utredningen (U 1977: 04) och utredningen (U 1977: 06) om vissa vård­

utbUdningar inom högskolan (VÄRD 77).

1

Inte heUer i övrigt finner jag skäl att nu föreslå några mer genom­gripande förändringar vad gäller tjänsteorganisatoriska bestämmelser för gymnasieskolan och kommunal högskoleutbUdning. Det är därför

Prop. 1978/79:16

4

självfallet viktigt att huvudmännen i möjligaste mån anpassar tjänste­organisationen inom vårdutbUdningsområdet efter gäUande regler.

Jag har emeUertid viss förståelse iför de praktiska lösningar som skol­huvudmännen har tUlgripit, även cm de inte har stöd i gäUande be­stämmelser.

För att inte rasera en praktiskt fungerande utbUdningsordning bör det därför vara möjligt att göra vissa mindre ändringar i bestämmelsema i syfte att provisoriskt anpassa dessa tUl verkligheten. Det bör således vara möjligt för den som innehar en kommunalt reglerad lärartjänst inom vårdområdet att inom ramen för tjänsten fullgöra även sådan teo­retisk undervisning i vårdämnen, som avses i skolförordningen eUer högskoleförordningen. Statsbidrag tiU kostnaderna för denna tjänstgö­ring bör därvid utgå som om läraren varit anställd som timlärare enligt statliga bestämmelser. Sistnämnda anordning kommer inte att föranleda ökade utgifter för staten. De nya reglerna bör införas fr. o. m. den 1 juli 1979.

Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmare föreskrifter om tjänstgöring för lärare inom inbyggd utbUdning och om statsbidrag tUl kostnaderna härför enligt de riktiinjer jag i det föregående har angivit.

2   Betygsättning i praktik i gymnasieskolans vårdutbildningar

Jag vUI i detta sammanhang också, ta upp frågan om ändrad betyg­sättning i praktik i gymnasieskolans vårdut­bildningar.

Riksdagen beslöt med anledning av proposition 1970: 159 (SU 222, rskr 437) att betyg i gymnasieskolan skall ges i en femgradig numerisk skala i aUa ämnen där betyg skall sättas.

1973 års betygsutredning, vars bfstänkande (SOU 1977: 9) remissbe­handlats och för närvarande bereds inom departementet, förordar en samfälld lösning för utbildningar pk olika nivåer inom vårdområdet med likartade bedömningsproblem.

För de utbUdningar som vid tidpunkten för ovan nämnda riksdags­beslut tUlhörde gymnasieskolan men. vUka fr. o. m. den 1 juli 1977 tUl-hör kommunal högskoleutbUdning, sektorn för vårdyrken, har universi­tets- och högskoleämbetet (UHÄ) och skolöverstyrelsen (SÖ) i samråd föreskrivit att som betyg skaU något av uttrycken Underkänd eUer God­känd användas.

SÖ har i en skrivelse tiU regeringen den 8 mars 1978 hemställt att fr. o. m. höstterminen 1978 samma uttryck skall användas vid betyg­sättning i praktikämnen inom gymnasieskolans vårdutbildningar. Vidare anser SÖ att man inte bör avvakta riksdagens beslut med anledning av 1973 års betygsutrednings betänkande utan föreslår en särlösning.

Jag delar SÖ:s uppfattning att del. inte är rimligt att elever som full-

Prop. 1978/79:16

gör sin praktiska utbildning vid samma sjukhusavdelning, daghem etc. skaU bedömas enligt olika betygssystem;

De svårigheter att gradera elevemas prestationer under vårdpraktiken som anförts för högskoleutbUdningen gäller även inom gymnasieskolan. Så är t. ex. handledarens erfarenheter begränsade tUl ett fåtal elever, vUka dessutom ofta befinner sig på olika nivåer i utbUdningar med olika utbUdningsmål.

Jag anser det viktigt att utbUdningen leder fram tUl ett godtagbart yrkeskunnande. De elever som inte fullgör praktiken på ett tillfreds­ställande sätt bör därför vägledas tUI utbUdning som vederbörande be­döms kunna fullfölja med godkänt resultat. För elever som trots otiU-fredsställande praktikresultat väljer att fullfölja utbUdningen bör då betyget Underkänd komma tUl användning.

Det ankommer på SÖ och UHÄ att i samråd utfärda erforderliga föreskrifter.

3 Tjänsteorganisationen för huvudlärare, institutionsföreståndare och tillsynslärare

Jag vUl här också la upp frågan om tjänsteorganisationen för huvudlärare, institutionsföreståndare och tillsynslärare i grandskolan. Enligt de i propositionen om sko­lans inre arbete m. m. förordade riktiinjerna beträffande skolledare och annan personal samt personalfrågor i övrigt, vilka godkänts av riks­dagen, skall nämnda tjänsteorganisation upphöra (prop. 1975/76: 39, UbU 30, rskr 367). Ursprangligen avsågs att ett nytt system skuUe in­föras fr. o. m. budgetåret 1978/79 samtidigt som ett nytt statsbidrags­system trädde i kraft. Riksdagen förutsatte därvid att förändringar i rådande förhållanden skuUe göras i nära samråd med personalorganisa­tionerna.

Efter kontakter med representanter för personalorganisationerna samt med hänsyn dels tUl pågående arbete med utformningen av ett nytt statsbidragssystem för grandskolan, dels förhandlingar rörande läramas arbetstider m. m. bedömde min företrädare emellertid under våren 1978 att den nya ordningen inte kunde införas redan fr. o. m. budgetåret 1978/79. Ett bidragande skäl till detta ställningstagande var ett behov att ytterligare överväga frågan om den framtida tillsynslärarorganisa­tionen. Under redovisningsåret 1978/79 kommer sålunda hittiUs gäUan­de regler rörande huvudlärare, institutionsföreståndare och tUlsynslärare att gäUa i stort selt oförändrade. Jag vUl emellertid nu anmäla för riks­dagen att min avsikt är att inför redovisningsåret 1979/80 föreslå rege­ringen att besluta om införandet av det nya systemet. Jag föratsätter härvid att erforderliga avtal kan träffas i sådan tid att övergången tUl en ny ordning kan ske den 1 juli 1979.

Prop. 1978/79:16

6

De nya statsbidragsreglerna möjUggör också med smärre änd­ringar att de medel som i dag är disponibla för här ifrågavarande funktioner i skolan även i fortsättningen kommer att finnas tiUgängliga för ändamålet. Denna fråga är för övrigt berörd även i årets löneavtal. Det finns nu goda förutsättningar att skapa ett system som möjliggör en smidig och rationell anpassning och utveckling av de pedagogiska samordnings- och ledningsuppgifter som enligt skolförordningen skall fullgöras vid de enskUda skolenheterna.

Vad gäUer tiUsynslärarorganisationen har mina överväganden lett fram tUl att denna organisation tUls vidare bör bibehållas.

TUlsynslärama är enligt gällande skolförordning betecknade som bi­trädande skoUedare och som sådana fuUgör de i huvudsak administra­tiva ledningsuppgifter. Bland uppgiftema enligt skolförordningen ingår att ha tUIsyn över skolanläggningen och ordningen vid denna, att vara förman för ekonomipersonalen samt att biträda vid ordnandet av för­äldramöten, studieutflykter, skolavslutningar och dylUct. TUlsynslärare kan också ges beslutsrätt i ärenden som skolstyrelsen bestämmer och vara föredragande vid sammanträde med skolstyrelsen. TUlsynslärarens närmare åligganden regleras i särskUd instruktion som skolstyrelsen fastställer med ledning av en av skolöverstyrelsen utfärdad nonnal-instraktion.

Vid många skolor som inte samtidigt är rektorsskolor är tUlsynslära-ren rektors ersättare. Denna skoUedarfunktion är enligt min mening mycket betydelsefuU.

Jag ser alltså tUlsynslärama som en värdefuU skoUedarresurs. Känt är också att de senare årens utveckling har ställt aUt större krav på skolledningen. För att möta dessa krav har i samband med reforme­ringen av skolans inre arbete vidtagits åtgärder för att förstärka skol­ledningen i grundskolan. Enligt min mening skulle det rimma iUa med dessa strävanden att nu avveckla tiUsynslärarorganisationen. Jag före­slår sålunda att denna organisation tiUs vidare bibehålls. Jag avser att senare föreslå regeringen att föranstidta om en översyn av de föreskrifter som reglerar tiUsynslärarnas verksamhet. Även denna fråga kommer att behandlas i nära samråd med personalorganisationerna.

4   Hemställan

Med hänvisning tUl vad jag har anfört hemstäUer jag efter samråd med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] i vårdutbilldningsfrågoma att regeringen före­slår riksdagen att

1. godkänna de riktlinjer i fråga om tjänstgöring för vissa lärare inom vårdutbUdningen samt de grander för statsbidrag tUl kostnader för denna anordning som jag förordat,

Prop. 1978/79:16

2.

godkänna vad jag har förordat angående betyg i praktik inom gymnasieskolans vårdutbUdningar

3.

godkänna att tUlsynslärarorganisationen inom grandskolan bi­behåUs tUIs vidare.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig tUl föredragandens överväganden och be­slutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredraganden har lagt fram.

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978 780536

Regeringens skrivelse

1978/79:17

med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under år 1977;

beslutad den 7 september 1978.

Regeringen överiämnar lill riksdagen enligt bifogade utdrag av rege­ringsprotokoll redogörelse för verksamheten inom Europarådets minister­kommitté under år 1977.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

KARIN[REDACTED_EFTERNAMN]

1   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 17

Skr 1978/79:17

Skr. 1978/79:17

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-09-07

Närvarande:

Statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Wik­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1977

I resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna att årligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets ministerkommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörel­ser för åren 1967-1976 (skr. 1968:23, skr. 1969:27, skr. 1970:39, skr. 1971:119, skr. 1972:107, skr. 1973:161, skr. 1974:131, skr. 1975/76:8, skr. 1975/76:141, skr. 1977/78:6). En redogörelse for verksamheten inom Eu­roparådels ministerkommitté under år 1977 har utarbetats inom utrikesde­partementet i samråd med övriga berörda departement. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokoUet i detta ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen till riksdagen överlämnar den inom utrikes-departemenlel upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1977.

Regeringen beslutar i enlighel med föredragandens hemställan.

Skr 1978/79:17

3

Bilaga

Redogörelse for verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1977

/.    Ministerkommittémöten

1. 59:e ministerkommiUémötet

Det 59:e ministerkommittémötet skuUe normalt ha ägt rum kring må­nadsskiftet november-december 1976. Det sköts emellertid upp till den 27 januari 1977 i anslutning tiU att den nya europarådsbyggnaden "Palais de TEurope" skulle invigas den 28 januari. På förmiddagen innan den officiel­la invigningen ägde ram hölls det årligen återkommande koUokviet mellan ministerkommittén och medlemmar ur den parlamentariska församlingen. Huvudtemat för denna diskussion var uppföljningen av slutakten från kon­ferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK).

Vid ministerkommittémötet leddes Sveriges delegation av utrikesminis­ter Karin[REDACTED_EFTERNAMN]. På svensk sida deltog även Sveriges ständiga ombud hos Europarådet, ambassadör Bengt Åkerren, kabinettssekreterare Sverker[REDACTED_EFTERNAMN], departementsrådet Knut Thyberg, riksdagsman Pär Gransledt, departementssekreterare Staffan Wrigstad samt biträdande ombudet hos Europarådet, departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

Ordförande vid mötet var den grekiske utrikesministem Dimitri Bitsios.

De viktigaste punktema på dagordningen utgjordes av en genomgång av framstegen inom europeiskt samarbete, läget beträffande uppföljningen av ESK:s slutakt saml utvecklingslinjer vid FN:s senaste generalförsamling. Vidare berördes diplomatkonferensen om krigets lagar. Europarådets bud­get samt proceduren för sekretariatspersonalens löneförhandlingar.

a) Utvecklingen av det europeiska samarbetet

Diskussionen på denna punkt inleddes av ordföranden i EG:s minister­råd, Storbritanniens utrikesminister Anthony Crosland. Efter att ha läm­nat en rapport om de nios politiska samarbete, framhöll han värdet av Eu­roparådet som "oundgänglig faktor för samarbete i Europa". Det utgör, sade Crosland, ett forum för regelbundna och fraktbärande kontakter mel­lan EG-medlemmama och andra västeuropeiska demokratier, särskilt i fråga om politiska meningsutbyten på minister- och ambassadörsnivå.

Utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN] talade i egenskap av ordförande i EFrA:s ministerråd och uttryckte sin tillfredsstäUelse över att det från och med den I juli 1977 inte längre skulle existera tuUar på industrivaror mellan EG och EFTA. Vidare berörde hon det EFTA-toppmöte som planerades äga ram i maj. I anslutning till EFTA-inlägget underströk fra[REDACTED_EFTERNAMN], nu som svensk utrikesminister, det nödvändiga i att Europas högindustrialiserade länder solidariskt samarbetar för atl söka komma tillrätta med de två sam­manhängande problemen inflation och arbetslöshet "eller riktigare ut­tryckt - hotet mot våra medborgares grundläggande rättighet till arbete".

Europarådets generalsekreterare, Georg Kahn-Ackermann, framhöU atl Europarådet i ännu högre grad skulle kunna bidra till att närma medlems­staterna tUl varandra om regeringarna fortsatte all utnyttja denna organisa­tions möjligheter.

Skr 1978/79:17

4

Ministrarna konstaterade med tillfredsställelse all del samarbete mellan de europeiska demokratierna, som bygger på verklig solidaritet och som har omsorgen om mänskliga rättigheter som en ytterst viktig beståndsdel, fortsätter atl utvecklas på ett hoppingivande sätt.

b) Uppföljningen av ESK:s slutakt

Efter inledningsanföranden av ministerkommitténs ordförande saml ordföranden i EG:s ministerråd utbytte ministrarna åsikter angående upp­följningen av ESK:s slutakt. Inom ramen för en bedömning av utveckling­en sedan deras senaste möte i maj 1976 noterade de att slutakten i vissa av­seenden icke hade följts upp i tillfredsställande utsträckning.

Kommittén underströk ånyo all alla delar av ESK:s slutakt har lika vikt och framhöU atl graden av dess förverkligande skulle bli huvudämnet för diskussionerna vid uppföljningsmötet i Belgrad och utgöra ett prov på vil­jan i de berörda länderna atl åstadkomma en verklig avspänning. Minist­rarna betonade behovet atl intensifiera åsiktsutbytet mellan regeringarna i Europarådets medlemsstater och korn överens om att fortsätta diskussio­nerna vid sitt följande möte.

c) Förenta Nationerna

Förbundsrepubliken Tysklands utrikesminister, Hans-Dietrich Gen-scher, som föreslagit denna dagordningspunkt, öppnade diskussionen kring FN:s senaste generalförsamling (den 31:a) och framhöll atl del -med den breda, grundläggande intresse- och värdegemenskapen mellan de europeiska demokratierna som bakgi'und - var viktigt för Europarådels medlemsstater att dryfta arbetet i delta världsomfattande politiska foram.

Efter en genomgång av urskiljbara ulveckUngslinjer i New York beslöt ministrarna att fortsätta åsiktsutbytet mellan sina regeringar angående så­dana punkter på FN:s dagordning som är av särskilt intresse för Europas demokratiska länder. De uppdrog ål sina ställföreträdare att inför den 32:a generalförsamlingen ta upp lämpliga frågor - mänskliga rättigheter, all­mänjuridiska spörsmål etc. tiU gemensam behandling med bistånd av ex­perter från hemmaadministrationema.

d) Övriga frågor

Den schweiziske utrikesministem och tillika ordföranden vid diplomat­konferensen om krigets lagar, Pierre Graber, informerade om hur långt ar­betet fortskridit inför konferensens Qärde och sista session. Han bad sina koUeger atl ulnyttia sitt inflytande för att säkra ett positivt konferensresul-lat.

ItaUens utrikesminister, Arnaido Forlani, uttalade betänkligheter inför Europarådets växande budget. Efter en kort diskussion enades ministrar­na om atl instruera organisationens budgetkommitté att föreslå lämpliga åtgärder för atl begränsa Europarådels administrativa kostnader.

Den hoUändska delegationen föreslog slutiigen genom sin t.f. delega-tionschef, statssekreterare Brinkhorsr, atl ställföreträdarna skulle övervä­ga förbättringar [proceduren för sekretariatspersonalens löneförhandling­ar eftersom den f. n. föreföU otillfredsställande och t. o. m. hade resulterat i strejker eller hot om sådana.

Skr 1978/79:17

5

2. 60:e ministerkommittémötet

Det följande ministermötet ägde ram redan tre månader efter det 59:e, den 27 april 1977, i Strasbourg. Utöver delegationschefen, utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN], bestod den svenska delegationen av Sveriges ständiga om­bud hos Europarådet, ambassadör Bengt Åkerren, kabinettssekreterare Sverker[REDACTED_EFTERNAMN], departementssekreterare Staffan Wrigstad samt biträdan­de ombudet hos Europarådet, departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

Irlands utrikesminister, Garrel Fitzgerald, fungerade som mötesordfö­rande.

Föratom den ständigt återkommande dagordningspunkten "utveckling­en av det europeiska samarbetet" ägnades mötet huvudsakligen åt uppfölj­ningen av ESK:s slutakt. Bland övriga frågor som diskuterades kan näm­nas Spanien, migrerande arbetare samt problem som sammanhänger med Ulegal handel och distribution av narkotika.

a) Utvecldingen av det europeiska samarbetet

Även vid detta minislerkommittémöle avgav utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] en rapport på EFTA-ländemas vägnar. 1 anslutning härtUl underströk hon hur nödvändigt intemationellt samarbete är för alt komma tiUrätta med de osedvanligt långvariga och komplicerade ekonomiska problemen.

Hon beskrev också den svenska regeringens syn på diskussionerna i Eu­roparådets ministerkommitté om politiska frågor av gemensamt intresse, särskilt ESK och FN: "Utbytet av åsikter och erfarenheter är värdefuUt. Vi får själva ett bättre underlag för våra överväganden och vi kan föra fram våra egna synpunkter och åsikter. Det är självklart all debattema aldrig kan ha tiU mål att utarbeta för medlemsstaterna gemensamma ståndpunk­ter".

b)         Uppföljningen av Itonferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK)

Den brittiske statssekreteraren Frank Judd inledde såsom representant för EG:s ministerråd diskussionen med en bedömning av den aktueUa si­tuationen inför det förestående uppföljningsmötet i Belgrad. Utrikesminis­ter[REDACTED_EFTERNAMN] informerade om att Sverige avsåg föreslå aktivering av arbetet på de s. k. förtroendeskapande åtgärdema, dvs. föranmälningar av manövrer, inbjudningar tiU observatörer att delta i dem etc.

Ministrama var eniga i bedömningen att Belgrad-mötet skulle ses som en första station i uppföljningsarbetet efter Helsingfors-konferensen. De framhöll vidare all avspänningsprocessen inte borde slöras men under­strök också att man av hänsyn till slutaktens integritet måste kräva en noggrann genomgång i Belgrad av hur de olika statema uppfyUt dokumen­tets samtliga delar.

Kommittén kom avslutningsvis överens om att fortsätta diskussionen mellan europarådsslalerna före, under och efter Belgrad-mötet.

c)        övriga frågor

Det första diskussionsämnet under övriga frågor valsituationen i Spani­en. Kommitténs ordförande lämnade en rapport från sitt nyligen genom­förda officieUa besök i Madrid. Ministrarna hälsade utvecklingen mot de­mokrati i Spanien med tillfredsställelse och sade sig se fram mot det tUlfäl­le då landet kunde inta sin plats i Europarådet.

11   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 17

Skr 1978/79:17

6

På förslag av Portugal berördes därefter läget beträffande arbetet på den europeiska konventionen om migrerande arbetstagares rättsställning. Portugal, Italien, Turkiet m.fl. utvandringsländer pläderade med starkt stöd av Sverige för att arbetet skyndsamt skuUe slutföras och konventio­nen öppnas för undertecknande. I de;tta sammanhang kunde utrikesminis­ter[REDACTED_EFTERNAMN] meddela atl Sverige beslutat bli medlem i Europarådets fond för bosättning och regional utveckling.

Den norska delegationen underströk i ett inlägg behovet av gemensam­ma åtgärder på del intemationella planet för att komma tillrätta med pro­blem som sammanhänger med illegal handel och distribution av narkoti­ka.

3. 61:a ministerkommittémötet

Det tredje ministerkommiUémötet under 1977 - det 61 :a sedan Europa­rådet grundades - hölls i Strasbourg den 24 november 1977 under ordfö­randeskap av Italiens utrikesminister Arnaido Forlani. Den svenska dele­gationen leddes av utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN] och bestod i övrigi av Sve­riges ständiga ombud hos Europarådet, ambassadör Bengt Åkerren, chefen for utrikesdepartementets politiska avdelning, ambassadör Knut Thyberg, departementssekreterare Staffan Wrigstad samt biträdande ombudet hos Europarådet, departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

Det traditionellt förekommande diskussionsämnet "utvecklingen av det europeiska samarbetet" kompletterades av ytterligare tre huvudpunkter på dagordningen, nämligen ESK:s uppföljningsmöte i Belgrad, FN samt Liechtenstein. Mötet inleddes emeUertid med att kommittén hälsade Spanien välkommen som Europarådets tiugonde medlemsstat.

a) Spaniens inträde i Europarådet

Proceduren för Spaniens inträde i liuroparådet hade påskyndats lidigare under hösten. Med utgångspunkt från en vädjan om att Spanien skulle be­redas plats i organisationen så snart som möjligt från samtliga partier i det spanska parlamentet, cortes, beslöt Europarådets parlamentariska försam­ling att inte invänta den begäran om yttrande, som ministerkommittén en­ligt dess resolution (51)30 brakar rikta tiU församlingen beträffande nya medlemsstater. I det uttalande som församlingen antog den 12 oktober hel­te det istället att den "rekommenderade ministerkommittén att utan dröjs­mål inbjuda Spanien att bli medlem av Europarådet".

Ministerkommittén accepterade enhäUigt detta förfarande när den sam­manträdde på ställföreträdamivå den 17-21 oktober och uppdrog åt gene­ralsekreteraren all framföra inbjudan till den spanska regeringen all bli medlem i Europarådet.

Kort före ministerkommittémötets början den 24 november deponerade utrikesminister Marcelino Oreja Spaniens anslutningsinstramenl hos Eu­roparådets generalsekreterare och undertecknade den Europeiska konven­tionen om mänskliga rättigheter saml tilläggsproiokoUen 3 och 5.

b) Utvecklingen av det europeiska samarbetet

Ministerkommittén log del av redogörelser för verksamheten inom EG, EFTA och Europarådet. I diskussionen deltog även EG-kommissionens ordförande, Roy Jenkins. Ministrama uttalade sin tillfredsstäUelse över

Skr 1978/79:17

det faktum alt EG som organisation den 22 november 1977 för första gång­en anslutit sig tUl en Europarådskonvention.

Mot bakgrand av invandrarfrågornas växande belydelse i Europa före­slog utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] att en konferens med Europarådsstalemas in-vandrarministrar skulle sammankallas.

I ett belgiskt inlägg föreslogs ytterligare aktivitet från Europarådets sida beträffande mänskliga rättigheter och tortyr i världen liksom det ökande våldet i Europa. Kommittén uppdrog åt ställföreträdama atl närmare stu­dera dessa frågor.

c) ESK:$ uppföljningsmöte i Belgrad

Ministrarna gick igenom del aktuella lägel vid Belgradkonferensen och konstaterade atl det var viktigt atl få tUl stånd ytterligare uppföljningsmö­ten efter Belgrad.

d) Förenta Nationerna

1 diskussionen om aktueUa FN-frågor utvecklade Karin[REDACTED_EFTERNAMN] de tankar som ligger bakom det svenska engagemanget kring problemen i södra Afri­ka och vädjade om Europarådsstalemas stöd för det svenska initiativet om stopp för nyinvesteringar i Sydafrika.

e) Liechtenstein

En kort diskussion angående den intressemarkering som Liechtensteins regering gjort om medlemskap i Europarådet ledde tUl all ministrarna dels med tUlfredsställelse noterade det visade intresset, dels uppdrog åt ställfö­reträdarna all vidare studera frågan i positiv anda.

4. Ställföreträdarkommittén

Ministerkommittén har i princip delegerat sin beslutanderätt till ställfö­reträdarkommittén. Medlemsregeringama representeras här av sina stän­diga ombud hos Europarådet. Under hela 1977 har posten som ständigt ombud för Sverige innehafts av ambassadör Bengt Åkerren. Ställföreträ­darkommittén antog under året ett mötesprogram, som innebär alt med­lemsstaterna vid vissa sessioner företräds av de biträdande ständiga ombu­den. Vid dessa möten har departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN] varit svensk delegat.

Under 1977 höU ställföreträdarkommittén på båda nivåerna sammanlagt 17 möten om två tiU tio dagar. Vid somliga av sessionerna biträddes de ständiga ombuden av experter från huvudslädema. Så var fallet när kom­mittén diskuterade frågor rörande ESK, FN och migrerande arbetare.

5. Administrativa frågor

a) Europarådets budget

Europarådels budget för år 1977 uppgick till cirka 134.700.000 FF. Sve­riges andel härav, 3,93 procent, var 5.116.770 FF. Sveriges totala bidrag till Europarådet för 1977 var5.814.000 FF. Denna summa inkluderade bl. a. bidrag lill budgeten för den europeiska farmakopén saml för amortering på byggnadslånet för den nya Europarådsbyggnaden. Häratöver tillkom bi-

Skr 1978/79:17

8

drag till Europeiska ungdomsfonden om 146.125 FF. TiU Europarådets fond för bosättning och regional utveckling eriades 70.000 US dollar såsom den första av fyra åriiga kapilalleckningar och 17.366 FF i administrativa kostnader.

I december 1977 fastställdes Europarådets budget för 1978 tUl 157.098.350 FF. Sveriges andel, som i och med Spaniens inträde i organi­sationen räknades om till 3,54 procent, är 5.318.000 FF. Sveriges totala bi­drag för 1978 blir ungefär 6.646.000 FF. Dessutom skall Sverige erlägga 158.000 FF till ungdomsfonden och 70.000 US doUar plus c:a 32.000 FF tiU fonden för bosättning och regional utveckling.

b) Omorganisationen av Europarådets kommittéstruktur och arbetsformer

Den översyn av Europarådels struktur och arbetsformer som inleddes år 1975 resulterade under 1976 och 1977 i dels en första medelfristig verksam­hetsplan dels en ny kommiltéstruktur. Som framgick av redogörelsen för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1976 (skr. 1977/78: 6) skall i fortsättningen endast fem typer av kommittéer förekom­ma: huvudkommittéer, särskilda expertkommittéer, expertkommittéer, re­ducerade expertkommittéer samt arbetsgrapper.

Arbetet på att genomföra omstralttureringen har pågått under 1977. Ställföreträdarkommillén har fattat beslut om att ersätta tidigare expert­kommittéer med huvudkommittéer på de flesta av verksamhetsplanens åt­ta sektorer. För översiktiighelens skull skall dessa anges nedan med såväl svensk som engelsk beteckning saml den franska bokstavsförkortning som genomgående används av sekretariatet:

1. Mänskliga rättigheter

Huvudkommittén för mänskliga rättigheter - Sleering Committee for Human Rights (CDDH)

2. Sociala och socio-ekonomiska frågor

Huvudkommittén för sociala frågor - Sleering Committee for Social Af-fairs (CDAS)

Huvudkommittén för social trygghet Sleering Committee for Social Security (CDSS)

Särskilde representantens för flykting- och överbefolkningsfrågor rådgi­vande kommitté (fungerar i realiteten som en huvudkommitté) - Special Representalive's Advisory Committee (CAHRS)

3. Utbildning, kultur och sport

Rådet för kultursamarbete (kullurslyrelsen) - Council for Cultural Co-operation (CDCC)

Kommittén för utveckling av sport - Committee for the Development of Sport (CDDS)

4.

Ungdomsfrågor

5.

Hälsovård

Europeiska hälsovårdskommillén - European Public Health Commit­tee (CDSP)

Skr 1978/79:17

9

6. Miljö- och regionala planeringsfrågor

Europeiska naturvårds- och nalurresurskommiltén - European Com­mittee for the Conservation of Nature and Natural Resources (CDSN)

Huvudkommittén för regional planering och byggnadsvård - Sleering Committee for Regional Planning and the Architectural Herilage (CDAT)

7. Regionala och kommunala frågor

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor - Sleering Com­mittee for Regional and Municipal Matters (CDRM)

8. Rättsfrågor

Europeiska kommittén för juridiskt samarbete - European Committee on Legal Cooperation (CDCJ)

Europeiska kommittén för broilslighetsfrågor European Committee on Crime Problems (CDPC)

//.    Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer

I. Mänskliga rättigheter

Arbetet inom denna sektor har bedrivits i Huvudkommittén för mänskli­ga rättigheter samt i tre expertkommittéer.

1 huvudkommittén fortsatte lidigare inledda diskussioner bl. a. om för­bättringar i rältshjälpssystemel vid förfarande inför kommissionen och domstolen för mänskliga rättigheter, om röstproceduren i Europarådets ministerkommitté vid granskningen av rapporter från kommissionen samt om konventionsutkasten rörande utiändska korrespondenters ställning re­spektive bestraffning av mened m. m. inför den europeiska kommissionen, domstolen och ministerkommittén. I fråga om enskilds ställning vid den europeiska domstolen beslöt kommittén att närmare studera en av domsto­len framförd åsikt att enskild sökande bör ha rätt att under vissa omstän­digheter hänskjuta mål tiU domstolen.

Huvudkommittén uppmärksammade också den verksamhei beträffande mänskliga rättigheter som pågår inom EG och fann del angelägel att ut­vecklingen där ej leder till ell syslem som minskar Europarådsinslilutio-nernas betydelse. Det konstaterades atl några möjligheter f.n. ej förelåg till direkt samarbete mellan Europarådet och EG pä detta område.

Huvudkommittén tog vidare kännedom om planer på att anordna ett kol-lokvium rörande mänskliga rättigheter i Aten i september eller oktober 1978.

Den expertkommitté som har i uppdrag atl bl. a. studera frågan om över­klagande till den europeiska domstolen av beslut av kommissionen för mänskliga rättigheter innebärande avvisning av ansökningar avrådde från atl införa en sådan möjlighel liU överklagande. Vidare väcktes inom kom­mittén frågan om omprövning av beslul som fattats av kommissionen med liten majoritet.

Kommittén ansåg del inte önskvärt att ge domstolen behörighet all läm­na förhandsutiålanden på begäran av kommissionen. Även tanken på dylik behörighet med avseende på mål och ärenden, som behandlas av nationel­la domstolar, vann föga anslutning inom kommittén.

Den andra expertkommittén har fortsalt sin genomgång av och jämförel­se mellan den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och

Skr 1978/79:17

10

motsvarande FN-inslrament. Kommittén rekommenderade all den euro­peiska konventionen kompletteras med vissa rättigheter, vilka bör innefat­tas i ett protokoll till konventionen. Förslag till sådant protokoll skall utar­betas.

Den tredje expertkommittén, som behandlar frågor om information och undervisning rörande mänskliga rättigheter, antog ett antal förslag. Dessa avser bland annat utarbetande av en för allmänheten avsedd broschyr om den europeiska konventionen saml inrättande av stipendier för studier och forskning rörande mänskliga rättigheter och av ett europeiskt pris för mänskliga rättigheter.

De tre expertkommittéerna fortsätter sin verksamhei under 1978.

2. Sociala och socio-ekonomiska frågor a) Social trygghet

Konventioner som öppnats för undertecknande eller trätt i kraft.

Den konvention om migrerande arbetstagares sociala trygghet (nr 78), som utarbetats inom Europarådels ram och öppnats för undertecknande 1972, trädde i kraft den 1 mars 1977 sedan tre stater - Luxemburg, Neder­länderna och Turkiet ratificerat den. Konventionen, som är en motsva­righet till EG:s förordning om social trygghet för migrerande arbetstagare och i sina huvuddrag bygger på denna, innebär ett försök atl på multilateral grand lösa de samordningsproblem som uppstår i synnerhet på pensions-området när en person har arbetat också i andra länder än hemlandet. Konventionen innehåller bestämmelser för aUa grenar av den sociala tryggheten, men föratsätter i åtskUliga hänseenden en utfyUande reglering genom bilaterala konventioner. Till konventionen ansluter en överens­kommelse med tillämpningsbeslämmelser. Nordiska socialkonventions-utskottel har i uppdrag alt utreda de nordiska ländernas möjligheter att an­sluta sig till konventionen.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Huvudkommittén för social trygghet överlämnade under året till minis­terkommittén en studie över de ekonomiska konsekvenser för socialför-.säkringssystemel som de demografiska förändringama i medlemsländerna innebär, särskUt det faktum att andelen äldre ökat. 1 studien ställs dessa förändringar också i relation till de sänkningar av den allmänna pensionsål­dern som samtidigt genomförs i olika länder. Ministerkommittén har beslu­tat ställa studien till medlemsländemas regeringars förfogande.

En särskUt tUlsatt expertkommitté under huvudkommittén, förstärkt med ledamöter utsedda av huvudkommittén för sociala frågor, arbetade med att utforma förslag till ett europarådsinstrument avseende frågor i samband med arbetslöshet. Uppgiften, som tUlkommil mol bakgrunden av de senaste årens kraftigt tilltagande arbetslöshet, går ut på atl tillskapa nya minimistandardnormer för ersättning vid arbetslöshet. Man vill emellertid samtidigt fastslå att del inte är tillfyllest all betala ul ersättning tiU arbetslö­sa. Del fordras också insatser för de arbetslösa i form av arbetsförmedling, yrkesutbildning, rehabilitering etc. Sverige har som bekant kommit långt på detta område, och de svenska erfarenheterna uppmärksammas i kom­mittéarbetet.

1 en annan expertkommitté fortsatte studierna av möjligheter att åstad­komma en snabbare handläggning av pensionsärenden som berör flera län-

Skr 1978/79:17

H

ders myndigheter. En tredje expertkommitté arbetade med förslag till för­enklingar i förfarandet när en person som dllfäUigt vistas i ett annal land än sitt eget blir sjuk och behöver vård. På initiativ av huvudkommittén för ut­veckling av sport tog huvudkommittén för social trygghet vidare upp frå­gan om socialförsäkringsskyddet för idrottsmän - såväl amatörer som professionella - där situationen skiljer sig väsentiigt mellan olika länder.

På förslag av Belgien har ministerkommittén beslutat att en sociatförsäk-ringsminislerkonferens skall håUas i Strasbourg den 6-7 mars 1979. Hu­vudkommittén för social trygghet har fått i uppdrag alt förbereda konferen­sen. Dess lemala kommer atl bli dels kostnadsutveckling och förmåner vid sjukdom, dels finansieringen av socialförsäkringen i stort.

Liksom tidigare år deltog huvudkommittén i den åriiga granskningen av rapporter rörande lillämpningen av den europeiska socialförsäkringsbal-ken jämte protokoU, till vUka instrument bl. a. Sverige är anslutet (jfr prop. 1965:115). På grundval av förslag från kommittén antar ministerkommittén årligen resolutioner om de anslutna ländernas iakttagande av balkens be­stämmelser. Årets granskning gav upphov till erinringar i olika detaljfrågor mol några länder. Mol Sveriges tillämpning av instrumenten riktades så­som lidigare år ingen anmärkning. Arbetet på en revision av balken fortsät­ter inom kommittén.

b) Arbetsmarlinadsfrågor

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog i januari 1977 en resolution (77) 1 om kvinnors sysselsättning. 1 resolutionen rekommenderas medlemsstaternas regering­ar att vidta en rad åtgärder för att undanröja diskriminering av kvinnor och stärka deras ställning inom arbetslivets område. Åtgärderna avser utbild­ning, förbättringar i fråga om tUlträde lill arbele och i fråga om arbetsför-håUanden saml lika lön. Den innehåUer också rekommendationer om ål-gärder avsedda all göra det möjligt for föräldrar att förena yrkesverksam­het med familjeansvar.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Huvudkommittén för sociala frågor har under året beslutat begära hos ministerkommittén alt en expertgrupp skall tillsättas för att studera pro­blem som uppkommit för äldre arbetstagare till följd av ekonomiska och teknologiska förändringar. Kommittén har också genomfört sin första granskning av lillämpningen av den europeiska au pair-överenskommelsen hos de tre första avtalsslulande parterna. Sverige har inte tillträtt överens­kommelsen.

c) Social omvårdnad m. m.

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog 1977 tre resolutioner med anknytning liU soci­al omvårdnad:

(77) 33 rörande placering av bam

(77) 34 om förberedelse för pensionering

(77) 37 om social hemhjälp

Viktigare frågor i kommittéarbetet Vid vårens sammanträde med huvudkommittén för sociala frågor, vilket

Skr 1978/79:17

12

pä den grekiska regeringens inbjudan ägde ram i Äten, diskuterades bl. a. förslagen tiU de ovan nämnda resolutionerna rörande placering av barn och förberedelse för pensionering.

Vid höstsammanträdet antog kommittén för sin del resolutionen om so­cial hemhjälp. Resolutionen speglar ganska väl en modem syn på hemhjäl­pen och har gett socialstyrelsen impulsen att samla intresserade personer och organisationer tiU ett möte för att diskutera den svenska hemhjälpsor­ganisationen mot bakgrand av resolutionen.

Ett förslag till resolution om barnmisshandel behandlades preliminärt av kommittén. Det kommer att las upp på nytt när motsvarande kommittéer för juridiska frågor och hälsovårdsfrågor lämnat sina synpunkter.

Kommittén beslöt vidare att tiUkaUa en kvalificerad konsult för att göra en analys av vilka sociala problem som på längre sikt kommer att fä ges prioritet i Europa.

Kommittén har under året också diskuterat stipendiefrågor och läget be­träffande ratifikation av den europeiska sociala stadgan.

Fackministerkonferenser

Den femtonde europeiska familjeministerkonferensen ägde rum i Bonn den 7-9 september. Från svensk sida deltog statsrådet Rune[REDACTED_EFTERNAMN].

d) Migration

Konventioner som öppnats för undertecknande

Sverige undertecknade den 24 november 1977 Europarådets konvention om migrerande arbetstagares rättsställning.

Med migrerande arbetare förstås medborgare i avtalsslutande stal som lagligen vislas och arbetar inom annan avtalsslutande stat. Konventionen reglerar utländska arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter med avseende på bl. a. inresa, uppehåUstiUstånd, arbetsliUstånd, familje­återförening, information, bostads- och arbetsförhåUanden, skatter, social trygghet, socialvård, sjukvård, hälsovård, utbildning, rättsskydd och rätts­hjälp. Konventionen har i juni 1978 ratificerats av Sverige.

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog under våren 1977 en resolution (77) 12 om medborgarskap för makar av olika nationalitet. Den syftar lill all alltmer jämstäUa man och kvinna beträffande möjligheten att, exempelvis genom naturalisalion, få makens medborgarskap. Vidare antogs en resolution (77) 13 om medborgarskap för barn i äktenskap. Den fastslår att likstaUigheten i fråga om föräldramas rätt när det gäller bamen bör medföra att bamen skall ha möjlighet att få såväl fadems som modems medborgarskap. Varje medlemsstat rekommenderas all ge bsim i äktenskap dess nationalitet så snart en av föräldrama är medborgare i staten. Alternativt bör bam till för­äldrar med olika nationalitet, som inte fått båda föräldramas medborgar­skap vid födelsen, ha möjlighet att förvärva den andra förälderns medbor­garskap t.ex. genom naturalisalion. Vidare rekommenderas införandet av vissa bestämmelser som syftar till avveckling av det ena medborgarskapet när bamel har blivit myndigt.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Inom särskUde representantens för llykting- och överbefolkningsfrågor rådgivande kommitté (CAHRS) slutfördes behandlingen av tre resolu-

Skr 1978/79:17

13

tionsutkast. Dessa överiämnades till slällförelrädarkommitlén för godkän­nande. De tre resolutionsutkasten behandlar frågor i samband med familje­återförening, iUegal invandring och sociala och ekonomiska följder för in­vandrare av lågkonjunkturen.

En expertgrapp liUsalles för all utarbeta ett resolulionsutkasl om migre­rande kvinnors situation.

Planeringsarbete inleddes för ett större seminarium i Europarådets regi om aktueUa utvecklingstendenser vad gäller migration / Europa. Genom del svenska förslaget i november 1977 att en konferens skall anordnas för ministrar med ansvar för migrationsfrågor i Europarådets medlemsstater har emeUertid planeringen getts en annan inriktning.

e) Konsumentskydd

En expertkommitté rörande "The Provision of Adequale Äfter-Sales Service" avslutade sitt arbete under året, och ett förslag till resolution la­des fram för övervägande av ministerkommittén. Vidare har ministerkom­mittén tiUsatt en särskild expertkommitté för all utarbeta ett arbetspro­gram för konsumentskydd på del ekonomiska och sociala området. Kom­mittén möttes i juni 1977. Den har lagt fram ell program för framlida aktivi­teter tiU ministerkommittén.

3. Utbildning, kultur och sport a) UtbUdning och kultur

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Kullurslyrelsen (CCC), vilken först i december ombildades och fick den nya förkortningen CDCC, höU under 1977 sina 31:a och 32:a möten. Ses­sionerna ägnades i huvudsak åt frågan om struktur och arbetsmetoder för det framtida samarbetet inom kultur- och utbildningsområdena samt ål program- och budgetfrågor.

En arbetsgrupp med uppgift att se över existerande struktur och arbets­metoder lämnade under året sitt förslag till reviderad organisation. Vid CCC:s 32:a möte diskuterades förslaget varefter CCC lämnade ell egel för­slag tiU ställföreträdarkommittén. CCC:s förslag till ny straktur och nya ar­betsmetoder innebar i korthet att de permanenta kommittéerna skuUe av­skaffas och endasl CCC förbli ett permanent organ. Verksamheten före­slogs organiserad i projekt, konferenser och serviceaktiviteter.

Ställföreträdarkommittén beslöt emellertid atl en slående konferens för universitetsfrågor skaU utgöra ett permanent organ vid sidan av CDCC.

Viktigare frågor i kommiuéarbetet

Under året har kommittén för högre utbildning och forskning hållit sitt 35:e möte i Äten. Kommittén för allmänna skoUrågor har håUit två byrå-möten, varav ett utvidgat, och kommittén för vuxenutbildning och kuliu-reU utveckling har hållit ett byråmöte. Av de frågor som varit aktuella i ex­pertkommittéer och arbetsgrupper kan följande redovisas.

(i) Högre utbildning och forskning

Arbetsgruppen för utveckling inom högskoleområdet ("Diversificalion of tertiary education"), har under året presenterat rapporter om den högre

Skr 1978/79:17

14

utbildningen i skilda länder, däribland Sverige. En särskild arbetsgrupp för de sydeuropeiska länderna kommer alt fortsätta sitt arbele.

Arbetsgruppen för "Equivalence of Diplomas" höH ett möte i Stock­holm för de nordiska ländema och länder i Centraleuropa. Vid mötet pre­senterades den nordiska överenskommelsen rörande giltighet och tillgodo­räknande av utbildning. Dessutom diskuterades de nordiska ländemas be­hörighetsvillkor för högre utbildning.

(ii) AUmänna skolfrågor

Under året har förberedelsema för all starta ell nytt projekt om hur den obligatoriska skolan tillgodoser individens, samhällets och arbetsmarkna­dens krav påbörjats.

Utbildningen av lärare för invandrare har studerats i flera länder, bl. a. i Sverige.

Ell symposium om förskolan i glesbygdsområden har hållits i Sloriien.

Samarbetet rörande produktion av läromedel har fortsalt under året.

(Ui) Vuxenutbildning

Projektet rörande modulsystem för vuxnas språkinläming har fortsatt och ell flertal expertmöten har arrangerats i Strasbourg. Dessutom anord­nades ell symposium i Förbundsrepubliken Tyskland. Under året har ar­bele lagts ned på alt bättre anpassa projektet tiU invandrares situation.

Ell system av kontakter har skapats mellan projekt i skilda länder som arbetar med nya angreppssätt inom vuxenutbildningen. Ett svenskt vuxen-ulbildningsprojekl ingår i delta.

(iv) Pedagogisk forskning, information och dokumentation

Arbetet med all upprätta del datorbaserade "European Documenlation and Information Syslem for Education" (EUDISED) har fortsatt under året. Vissa inledande kontakter om samarbete mellan EUDISED och Unesco har lagils.

(v) Kultur- och ungdomsfrågor

Ett flertal expertmöten som behandlat de olika projekten inom kultur­området har under året hållits i Strasbourg. Förberedelsearbete för ell nytt projekt om "Cultural policies" har initierats.

Ett nät av kontaktpersoner med syfte alt förse en ny bulletin med infor­mation om kulturpolitiken i länderna har etablerats.

De nationella kontaktpersonerna för ungdomsfrågor har mötts och dis­kuterat bl. a. program för det framtida arbetet och frågan om hur detta skall organiseras.

Fackministerkonferenser

(i) Den tionde europeiska utbUdningsministerkonferensen hölls i Stras­bourg den 27-30 juni 1977. Huvudtemat för konferensen var "Skolan i samhället" ("The School in its Relations with the Community").

Deltagare var utbildningsministrarna från de 22 länder som undertecknat den europeiska kulturkonventionen. Från svensk sida deltog statsråden Jan-Erik[REDACTED_EFTERNAMN] och Britt[REDACTED_EFTERNAMN].

Vid ell i programmet inlagt informellt möte meUan enbart ministrarna kom dessa överens om att temat inte lämpade sig för en resolution. 1 stället enades de om ett uttalande (statement) med nedanstående innehåU:

Skr 1978/79:17

15

Mot bakgrund av bl. a. OECD:s och Europarådets rapporter och deras i stort sett samstämmiga analyser och angivna policylinjer understryker mi­nistrarna särskUt följande:

-

relationen skolasamhälle utgör en viktig faktor både för samhäUsut-vecklingen och för utveckling av skolans ulbUdningsfunklion;

-

denna funktion innefattar mer än utbildning för arbetsmarknaden; målen för utbildningspolitiken kan därför inte enbart anpassas tiU arbets­marknadens krav; icke desto mindre är del viktigt för den personliga ut­vecklingen all få en för yrkeslivet avpassad utbildning.

Särskilt följande problem bör uppmärksammas:

-

samhällskutiskap måste få utrymme i all undervisning;

-

genom adekvat utbildning skall lärarna ges siörre möjligheter alt hålla kontakt med samhäUsutvecklingen;

-föräldrar skall ges möjlighet dellaga i arbetet med skolan, dess innehåll och styrelse;

-

skolans struktur skall vila på demokratisk grund och säkra deltagande av samhäUeliga intressen i skolan saml främja demokratisk styrelse av skolan;

-

metoder bör studeras hur ett syslem för "permanent education" skall kunna genomföras, vilka innefattar en strategi för återkommande utbild­ning.

InvandrarutbUdningen diskuterades på grundval av en rapport om upp­följningen på området sedan föregående ministerkonferens (i Stockholm 1975).

Ministrarna antog en resolution i vilken man rekommenderar medlems­regeringama all intensifiera utbUdningsinsatserna för invandrare. Man vUl även stimulera till bilaterala överenskommelser meUan utvandrings- och invandringsländer. Inrättande av bilaterala kommissioner bör uppmuntras. Följande frågor förtjänar ytterligare uppmärksamhet:

-

för- och grundskoleutbildning för invandrarbarn

-

vuxenutbildning med tonvikt på invandrarfamiljernas integrering i sin nya sociala och kulturella miljö

-

särskilda utbildningsinsatser för invandrarkvinnor.

Vidare bör insatser göras bl. a. genom massmedia för utveckling av in­vandramas kultur och färdighet beträffande det egna språket.

Europarådet rekommenderas ge hög prioritet ål invandrarulbildning i sin medelfristiga plan och bl. a. företa en studie över de långsiktiga effek­terna av immigration i invandrarlandel (svenskt initiativ); vidare bör man undersöka möjlighelerna all utarbeta bilaterala och multilaterala modellav­tal.

Europeiskt utbildningssamarbete diskuterades på basis av de intematio­nella organisationernas framstegsrapport.

Ministrarna enades om en resolution varmed man konstaterar att organi­sationernas arbete kompletterar varandra genom olika infaUsvinklar lill problemen (organisationernas olika inriktning och mål) men all samarbetet mellan sekretariaten måste intensifieras.

Slutligen instraerade ministrarna sin ämbelsmannakommitté att förbere­da den ll:e europeiska utbUdningsministerkonferensen i[REDACTED_EFTERNAMN] 1979 över temat "Education and equalily of opportunily for girls and women".

(ii) Under året har förberedelsearbetet inletts för Europarådets 2:a kul-lurminislerkonferens, som skall hållas i Aten 1978. Temat för konferensen blir "The cultural dimension of development".

Skr 1978/79:17

16

b) Sport

1 november 1977 beslöt slällförelrädarkommitlén att inrätta en sport-kommitté direkt under ministerkommittén. Den kallades huvudkommittén för utveckling av sport (CDDS). Medlemmar är de stater som underteck­nat den europeiska kulturkonventionen.

Arbetet inom CDDS och dess föregångare har koncentrerats till förbere­delsema för det sportminislermöle som ägde ram i London den 3-7 april 1978. Bland de ämnen som stod på sportministerkonferensens dagordning kan nämnas regeringamas ansvar för sporten, etiska och mänskliga pro­blem inom idrotten saml sportens plats i samhället.

4. Ungdomsfrågor

a)       Europeiska ungdomsfonden

Fonden har under året fördelat ungefär 4,3 mUjoner FF. Diskussioner har förts om förstärkning av fonden och Sverige har tillsammans med nio övriga länder lämnat friviUiga extra biidrag tiU fondens verksamhet.

b)       Europeiska ungdomscentret

Ungdomscentret har under året fortsatt sin utbUdningsverksamhet och artangerat c:a 20 kurser, vilka omfattat mellan fem och tio dagar.

5. Hälsovård

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ställföreträdarkommittén antog i januari två resolutioner på hälsovårds-området - (77) 3 rörande sjukhusens interna straktur och (77) 4 angående omgruppering av paramedicinska yrken. Senare antogs (77) 30 om den all­mänpraktiserande läkaren. Här behandlas utbildningsfrågor samt sätt att stimulera intresset för denna yrkesverksamhet.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Den europeiska hälsovårdskommittén (CDSP) hade två möten under året. Vid det andra mötet dellog för första gången företrädare för Spanien.

Kommittén slutförde behandlingen av resolutionsförslaget rörande den allmänpraktiserande läkarens roll.

Presidiets roll meUan kommitténs möten diskuterades. Del föratsattes atl kommitténs arbetsgrapper skulle kontakta presidiet om svårigheter uppstår att tolka mandal eller all av andra skäl svårigheter uppkommer att genomföra planerat arbete.

Kommittén enades om ämnen och sammansättning för de arbetsgrupper som skall börja sitt arbete under år 1978. Följande prioritering mellan grap-perna gjordes

1)  den gemensamma arbetsgrappen för frågor angående harmonisering

av lagstiftningen om iransplantalion m. m.

2)

en arbetsgrapp för jämförelse av kostnader för vård och behandling i öppen resp. sluten vård

3)

en arbetsgrupp rörande egenvård

4)

en arbetsgrupp angående skolhiUsovårdens plats inom hälso- och sjukvården

Skr 1978/79:17

17

5) en arbetsgrupp om sjukhusinfektioner.

Som ämne för del samordnade forskningsprogrammet 1978 föreslogs "Vad kan förväntas av hälsoutbUdningsprogrammen?"

Kommittén yttrade sig över förslaget från den parlamentariska försam­lingen angående införande av ett s. k. inlemationeUt medicinskt kreditkort. Kommittén förklarade sig vUlig medverka i arbetet men stäUde sig något tveksam lill värdet av ett sådant kort.

Kommittén diskuterade erfarenheter av bilaterala avtal på medicinens område och då främst med de östeuropeiska statema.

På svenskt förslag beslutade kommittén atl en utvärdering skall ske av samarbetet på blodområdel för att göra resultaten tillgängliga för andra än experter.

Kommittén antog förslag tiU resolution och rapport angående iransplan­talion av biologiskt material från människa. Kommittén antog vidare för­slag till resolution och rapport om famUjeplanering. Arbetet betecknades såsom mycket värdefullt och kommer all publiceras genom Europarådels försorg.

Den arbetsgrapp som behandleu" vissa frågor om förebyggande av narko­tikamissbruk har nu utarbetat förslag till rapport och förslag liU resolutio­ner angående dels ambassaders resp. konsulats uppgifter när medborgare från det egna landet får problem med narkotikamissbruk i vislelselandet, dels åtgärder på informations- och utbildningsområdena om problem som unga människor möter vid resor tiU länder där narkotika är lätt tillgänglig.

6. Miljö- och regionala planeringsfrågor a) Miljöfrågor

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Arbetet inom naturvårdskommittén har koncentrerats lill frågor rörande natur- och landskapsvård samt hotade växt- och djurarter. En särskild för­teckning över hotade växt- och djurarter har under året sammanställts. Inom en särskild expertkommitté utarbetas en konvention rörande skyd­det av vilda djur och växter i Europa. Under året har Europarådets diplom för skyddsvärda områden förlängts för de berörda svenska områdena, nämligen Sarek-Padjelanta nationalparker och Muddus nationalpark.

Fackministerkonferenser

Det tredje mUjöministermötet planeras äga rum i Schweiz den 20-21 september 1979. Del tredje sammanttädet med den förberedande kom­mittén ägde rum i oktober 1977. MUjöministermötet avses behandla frågor rörande sambandet mellan de areella näringama och naturvården.

Särskilda aktiviteter eller manifestationer

Under året har informationscentralen för naturvårdsområden slutfört sin våtmarkskampanj.

b) Regionalplanering

Fackministerkonferenser

Förberedelserna för den fjärde europeiska planministerkonferensen, vil­ken avses äga ram i Wien i oktober 1978, påbörjades under 1977. Huvudte-mal vid konferensen blir planering för landsbygdsområden.

Skr 1978/79:17

18

Konferensen förbereds av en ämbelsmannakommitté. Vidare ingår som ett led i förberedelsearbetet olika seminarier och symposier över ämnen med anknytning till konferensens huvudtema.

c) Byggnadsvård och stadsplanering

Under året har ett symposium om "Rural architecture in regional plan­ning" hållits i Granada, Spanien. Häri deltog även representanter för ett antal östeuropeiska stater.

7. Regionala och kommunala frågor

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM) höU sitt första plenarmöte inom ramen för den nya kommittéstrakturen den 23-25 mars 1977. Detta ägnades främst ål 1977 och 1978 års arbetsprogram. Dessutom förbereddes kommunministrarnas ad hoc-konferens i Lissabon den 28-29 oktober 1977. Det andra mötet höUs den 23-25 november 1977. Därvid behandlades främst program och andra frågor som rör den tredje kommunministerkonferensen i Stockholm år 1978.

Vid den andra kommunministerkonferensen i Äten 1976 antogs ett preli­minärt förslag till en europeisk konvention för gränskommunalt samarbe­te. Under 1977 lades en slutiig text fram av huvudkommittén för regionala och kommunala frågor. Denna vänlas bli anlagen under 1978.

Bland de aktiviteter som pågår inom kommittén kan föralom de utred­ningar och rapporter som rör Slockholmskonferensen nämnas följande studier. Moderna tekniker för kommunal administration, inklusive ratio-neU användning av datorer; fördelning av kostnader för kommunal service mellan nyttiare och skattebetalare.

Fackministerkonferenser

Vid en ad hoc-konferens i Lissabon den 28-29 oktober 1977 diskuterade kommunministrama frågor om fördelning av ansvar och resurser mellan olika administrativa nivåer saml lämpliga storlekar för kommuner.

Vid den tredje kommunminislerkonferensen i Stockholm den 7-8 sep­tember 1978 kommer att behandlas frågor om medborgarinflytande och ut­vecklingen av den kommunala demokratin.

8. Rättsfrågor

Konventioner som öppnats för undertecknande

(i) Den europeiska överenskommelsen om översändande av ansökningar om rättshjälp öppnades för undertecknande den 27 januari 1977. Överens­kommelsen undertecknades av Sverige samma dag.

Överenskommelsen avser ansökningar om rättshjälp (fri rättegång eller annal sådani bistånd) i ärenden av civU, kommersiell eller administrativ natur. Den som vill ansöka om rättshjälp i annan avtalsslulande stat än den i vilken han har hemvist får lämna in sin ansökningshandling lill förmedlan­de organ i den senare staten. Denna översänder sedan ansökningen lill mottagande organ i den andra staten.

(ii) Sverige undertecknade den 27 januari 1977 den europeiska konven-

Skr 1978/79:17

19

tionen om bekämpande av terrorism, som öppnades för undertecknande samma dag. Konventionen ratificerades av Sverige med visst förbehåll den 15 september 1977 (jfr prop. 1976/77:124).

Genom konventionen åtar sig de avtalsslutande staterna atl antingen till­mötesgå begäran från annan sådan stat om utlämning av någon som har be­gått terrordåd av närmare angivet slag eller själv vidta åtgärder för lagfö­ring av honom. En fullständig anslutning lill konventionen medför vidare att stat inte får vägra utlämning för sådant brott under hänvisning till att det är atl betrakta som politiskt. På denna punkl har emellertid Sverige gjort ett särskilt förbehåU som innebär att Sverige behåller nuvarande möj­ligheter att vägra utlämning för politiska brott. Konventionen innebär dessutom att de avtalsslulande staterna skall lämna varandra rättsligt bi­träde när del gäller straffrättsliga förfaranden mot personer som har gjort sig skyldiga till terrordåd.

ijii) Den europeiska konventionen om produktansvar för personskada och dödsfaU öppnades för undertecknande den 27 januari 1977. Konven­tionen har inte undertecknats av Sverige.

Genom konventionen tillskapas ett särskilt ansvarssystem för person­skada orsakad av bristfälliga produkter. Konventionens tillämpningsområ­de är begränsat till ansvarighet för personskada. Ansvarigheten åvilar pro­ducenten av den bristfälliga produkten samt, i fråga om importerade varor, dessutom importören. Ansvarigheten är i princip objektiv, dvs. oberoende av vållande på producentens sida.

(iv) Sverige undertecknade den 24 november 1977 den europeiska kon­ventionen om migrerande arbetstagares rättsställning. Konventionen, vars innehåll redovisas under sektor 2, "sociala och socio-ekonomiska frå­gor", öppnades för undertecknande samma dag.

(v) Sverige undertecknade den 24 november 1977 ett protokoll om änd­ring i 1963 års europeiska konvention om begränsning avfaU av flerfaldigt medborgarskap och om militära förpUktelser i fall av flerfaldigt medbor­garskap. Protokollet öppnades för undertecknande samma dag.

Syftei med protokoUet är bl.a. all underlätta för person med dubbelt medborgarskap all avstå från medborgarskapet i den stat där han inte är bosall saml alt förtydliga en bestämmelse i konventionen om rätt till befri­else i visst fall från militära förpliktelser vid dubbelt medborgarskap.

Ministerkommittén har också antagit ett tilläggsprotokoll till 1963 års konvention. Det avser informationsutbyte i anslutning till tillämpningen av konventionen.

(vi) Den 24 november 1977 öppnades för undertecknande den europeis­ka konventionen om delgivning i utlandet av handlingar i förvaltningsmål och förvaltningsärenden.

Syftet med konventionen är att skapa förutsättningar för internationellt samarbete vid delgivning av handlingar i förvallningsmål och förvaltnings­ärenden och därmed komplettera tidigare internationella instrument om in­bördes rättshjälp i civil- och brottsmål.

Resolutioner vilka antagits av ministerkommittén (i) Medborgarskap för makar av olika nationaUtet

I resolution (77) 12 rekommenderas medlemsstaternas regeringar alt verka för jämställdhet mellan utländska män och kvinnor som är gifta med medlemsstats medborgare när det gäller villkoren för att bli medborgare i denna stat. Vidare rekommenderas att det för utlänning, som är gift med medborgare i medlemsstat, för förvärv av medborgarskap i den staten inte

Skr 1978/79:17

20

skall krävas mer än fem års hemvist i staten varav högsl tre år efter äkten­skapets ingående. Resolutionen innehåller också en rekommendation om alt utlänning som är gift med medborgare i medlemsstat skall få bli med­borgare i den staten på förmånligare villkor än andra utiänningar. (Jfr även redovisningen under sektor 2, "sociala och socio-ekonomiska frågor").

((/) Medboigarskapför barn i äktenskap

Resolution (77) 13 innehåller rekommendationer tiU medlemsstatemas regeringar rörande medborgarskap för barn födda i äktenskap. 1 resolutio­nen rekommenderas regeringarna att i och med födseln ge bam i äktenskap medborgarskap i staten om barnels far eller mor är medborgare i staten el­ler möjliggöra för sådant bam atl till dess det har fyUt 22 år förvärva delta medborgarskap. Vidare rekommenderas regeringarna att i sin lagstiftning införa bestämmelser varigenom dubbelt medborgarskap undviks. 1 sist­nämnda avseende innehåller resolutionen även rekommendationer om bl.a. vissa minimibestämmelser. (Jfr även redovisningen under sektor 2 "sociala och socioekonomiska frågor").

(///') Införande och förenhetUgande av nationella identitetskort

I resolution (77) 26 rekommenderas medlemsstaternas regeringar alt snarast anpassa redan befintiiga nationella system för identitetskort till vis­sa angivna bestämmelser eller åtminstone bringa dessa system i överens­stämmelse med de principer som dessa bestämmelser ger uttryck för och som är avsedda att skydda individens grundläggande rättigheter. För det fall identitelskortsystem saknas rekommenderas att införandet av ett så­dant system övervägs. Resolutionen innehåller också en rekommendation till regeringama alt för idenlifieringsiindamål erkänna varandras identitets­kort.

(iv) Ersättning tiU brottsoffer

Resolution (77) 27 innehåller rekommendationer tUl medlemsstaternas regeringar alt i fråga om ersättning till brottsoffer beakta vissa närmare an­givna principer. Dessa principer rör bl. a. i vUka fall staten bör bidra till er­sättningen, vilka brottstyper som minst bör omfattas av ersättningssyste­met, hur och i vilken form ersättningen bör utgå. vad som bör omfattas av ersättningen, ersättningens storiek och vilken stat som bör utge ersältning-

(v) Straffråuens möjligheter att bidra tiU skydd av miljön

I resolution (77) 28 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att överväga de problem som togs upp i en rapport angående straffrättens roll på miljöskyddets område som lades fram vid det sjunde europeiska justitie-minislermötel i Basel år 1972 och om möjligt vidta en eUer flera av de åtgär­der som föreslogs i denna rapport.

(vi) Smitningfrån trafikolycksplats

I resolution (77) 29 uttalas atl harmonisering av lagstiftningen rörande smitning från trafikolycksplats är önskvärd. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför atl tillämpa vissa närmare angivna principer i den­na lagstiftning. Dessa principer innebär bl. a. att bestämmelser bör ges om vad trafikant skall iaktta i händelse av trafikolycka och om påföljder för smitning.

Skr 1978/79:17

21

(vä) Den enskildes skydd mot myndighets åtgärder

1 resolution (77) 31 framhåller ministerkommittén att del med hänsyn till det ökade samarbetet mellan stater i förvaltningsärenden samt människor­nas allt större rörlighet över gränserna är önskvärt att få lill stånd en enhet­lig standard i alla medlemsstater i fråga om den enskildes skydd mot myn­digheters åtgärder. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför att i sin lagstiftning och administrativa praxis ledas av vissa principer. Dessa principer omfattar rätt atl bli hörd, att få tillgång till upplysningar, rätt alt anlita biträde, angivande av skäl i beslut och angivande av besvärs-möjligheter.

(viii) Tillämpningen av den europeiska konventionen om inbördes rätts­hjälp i brottmål

Resolution (77) 36 innehåller rekommendationer tiU medlemsstatemas regeringar rörande tillämpningen i vissa avseenden av konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

(i) Europeiska kommittén för juridiskt samarbete (CDCJ)

CDCJ höU under år 1977 två möten. Kommitténs 27:e möte ägde ram den 27 juni-1 juli och det 28:e mötet den 28 november-2 december.

I syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådets medlemsländer pågår utredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CDCJ. Bland de ämnen som är under utredning bör främst nämnas vårdnad om barn, åtgärder för att underlätta för part att föra lalan vid domstol, skydd vid automatisk databehandling, automatisk databehandling av rätts­lig information, transplantation, den enskUdes skydd vid administrativa förfaranden, förenhetUgande av familjerätten, rättsliga aspekter på de pro­blem som uppstår i samband med statslösa personers närvaro på medlems-stalemas territorier, privilegier och immunitet samt följdverkningar i be­vishänseende av nya metoder att återge handlingars innehåU.

CDCJ har under året underställt ministerkommittén utkast tUl konven­tion om erhållande utomlands av upplysningar och bevis i förvaltnings­ärenden. Ministerkommittén har vidare underställts utkast tiU tiUäggspro-lokoU tUl den europeiska konventionen om upplysning om innehåUet i ut­ländsk rätt. CDCJ har även föreslagit ministerkommittén att anta utkast tUl resolutioner om avtalsviten, rättshjälp och transplantation.

Massmediakommittén, som sorterar under CDCJ, har under 1977 hållit sill tredje möte. Vid mötet diskuterades bl. a. program och framtida verk­samhet samt organisations- och strakturfrågor. Det beslöts att den tidigare organisationen av arbetet i fyra expertkommittéer skuUe ändras, så att ar­betsuppgiftema omfördelades till tre underkommitiéer. Expertkom-mittéema har numera följande uppgifter: Mediemas funktion och uppgif­ter. Elektroniska media och Rättsliga frågor rörande media.

(n) Europeiska kommittén för brottslighetsfrågor (CDCP)

CDCP höU den 23-27 maj 1977 sitt 26:e plenarmöte. Vid mötet behand­lades förslag till resolution om ersättning till brottsoffer och förslag till re­solution om strEiffrätlens möjligheter alt bidra tUl miljöskyddet. CDCP an­tog förslagen, det förstnämnda med vissa ändringar, och beslöt atl hän­skjuta dem tUl ministerkommittén. Vidare behandlades bl.a. förslag liU tilläggsprotokoll och resolutioner rörande tillämpningen av de europeiska konventionema om utlämning för brott och om inbördes rättshjälp i brott-

Skr 1978/79:17

22

mål. CDCP antog med vissa tiUägg de föreslagna texterna och beslöt att hänskjuta dem tUl ministerkommittén. Vid mötet antogs även en slutiig rapport om obehörigt avvikande från trafikolycksplats.

Bland de frågor som under år 1977 behandlades av CDCP:s underkom­mittéer märks, utöver de ämnen som ovan nämnts, avkriminalisering, straffprocessueUa frihetsberövanden, försäljning och innehav av skjutva­pen, ungdomsbrottslighet och sociala förändringar, ekonomiska brott samt terrordåd.

På CDCP:s arbetsprogram för år 1978 står bl. a. våldet i dagens samhäl­le, intemationellt samarbete i fråga om brott rörande konst, samarbetet meUan aUmänheten och polisen samt vissa frågor rörande kriminalvård i anstalt.

Fackministerkonferenser

På initiativ av den österrikiske justitieministern höUs den 23 september 1977 ett informellt justitieministermöte i Wien. I mötet deltog företrädare för samtiiga Europarådets medlemsstater utom Grekland, Malta, Portugal, Spanien och Turkiet samt Finland. Vid mötet diskuterades resultatet av en europeisk familjerättskonferens som hållits i Wien omedelbart före juslilie-ministermötet. Vidare diskuterades åtgärder att underlätta för enskild atl föra talan vid domstol samt frågor om ersättning till brottsoffer och om ter­rorism.

Särskilda aktiviteter eller manifestationer

Under tiden den 19-22 september höUs i Wien en europeisk familjerätts­konferens. 1 konferensen deltog företrädare för samtliga Europarådets medlemsstater utom Malta samt Finland och Liechtenstein.

Syftet med konferensen var att diskutera vilka ämnen som kan vara lämpliga att ta upp i ett arbete avseende harmonisering av medlemsstater­nas lagstiftning på det familjerättsliga området.

Vid konferensen behandlades frågor om åtgärder för att införliva bara i en ny familj, föräldrars skyldighet mol sina barn samt utövandet av föräld-ramyndighet, makes behörighet att förfoga över makarnas gemensamma egendom och eflerievande makes rätt tiU sådan egendom samt grander för och följder av äktenskapsskUlnad. Konferensen antog vissa uttalanden med förslag lill åtgärder för att harmonisera familjerätten, riktade lill mi­nisterkommittén och CDCJ att beaktas i arbetet inom Europarådets ram.

///.    Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Regeringen beslöt den 16 juni 1977 att Sverige skuUe ansluta sig till Europarådets fond för bosättning och regional utveckling, och den 1 juli 1977 inträdde Sverige som femtonde medlemsstat i fonden.

Fonden (Resettiement Fund) bUdades år 1956 som ett instrament i flyk­tingpolitiken. Numera används fonden huvudsakUgen för att stödja ut­vecklingsprojekt i sådana regioner sorn har drabbats eller hotar att drabbas av stora befolkningsomflyttningar. I detta syfte tar fonden upp lån på den intemationella marknaden samt beviljar eller garanterar lån tUl medlems­länderna på förmånliga villkor.

Sedan tUlkomsten har fonden beviljat lån om sammanlagt 412 miljoner US dollar. Härav har 81 miljoner återbetalats.

Skr 1978/79:17

23

Fondkapitalet uppgick den 31 december 1977 tUl 7.805.000 US dollar. Under 1977 beviljades lån om ungefär 56 miljoner VS dollar till projekt i Portugal, Italien, Grekland, Cypem, Turkiet, Malta och Frankrike.