Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1989/90:140

om höjning av de allmänna barnbidragen, m.m.

pj.

1989/90:140

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifo­gade utdrag ur regeringsprotokollet den 29 mars 1990.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingela[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en kraftig höjning av det allmänna barnbidraget. Barnbidraget föreslås öka med 2 280 kr. per år och barn, dvs. med 190 kr per månad. Det nya barnbidragsbeloppet blir därmed 9 000 kr. per barn och år. En motsvarande kraftig höjning föreslås av det förlängda barnbidraget för elever i grundskolan.

Vidare föreslås ändrade regler för beräkning av flerbarnstillägg. Fler­barnstillägget för det tredje barnet skall som för närvarande lämnas med ett belopp som motsvarar ett halvt barnbidrag. För det fjärde barnet skall läm­nas flerbarnstillägg med ett helt barnbidrag och för det femte och varje ytter­ligare barn med 150 procent av ett helt barnbidrag.

Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1991.

De sammanlagda kostnaderna för förslagen beräknas för år 1991 till 3 870 milj. kr.

1 Riksdagen 1989/90. 1 sand. Nr 140

1 Förslag till

Prop. 1989/90:140

Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

Härigenom föreskrivs att 1 och 2a§§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

If

För barn, som är svensk medbor-

För barn, som är svensk medbor-

gare och bosatt i riket, skall av all- gare och bosatt i riket, skall av all­

männa medel såsom bidrag till bar- manna medel såsom bidrag till bar­

nets uppehälle och uppfostran utgå nets uppehälle och uppfostran utgå

allmänt barnbidrag med 6 720 kro- allmänt barnbidrag med 9000 kro­

nor orn året i enlighet med vad ne- nor om året i enlighet med vad ne­

dan närmare stadgas.

dan närmare stadgas.

Allmänt barnbidrag skall utgå jämväl för här i riket bosatt barn, som icke är svensk medborgare, såframt barnet fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven i riket eller ock barnet eller endera av dess föräldrar sedan minst sex månader vistas i riket.

Ett barn som lämnar Sverige skall fortfarande anses vara bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år. Medföljande barn till den som av eii statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgi­varens räkning, skall under utsändningstiden anses bosatta i Sverige. Med­följande barn till en svensk missionär eller präst, som i annat fall är anställd i utlandet, skall fortfarande anses bosatta här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst tre år.

2a§''

Flerbarnstillägg utgår om någon uppbär allmänt barnbidrag för tre eller flera barn. Vid tillämpning av denna paragraf beaktas inte barn som avses i 4 § tredje stycket eller 7§.

Flerbarnstillägg lämnas med belopp som motsvarar

1.     ett halvt barnbidrag för det tredje barnet,

2.    etthundranittio procem av ett

2.ett helt barnbidrag för det fjärde

helt barnbidrag för det fjärde bar-     barnet,

net,

3.    ivåhundrafyrtio procent av ett

3. elthundrafemtio procent av ett

helt barnbidrag för det femte barnet,     helt barnbidrag för det femte barnet

och varje ytterligare barn.

4.    ellhundrasexiio procent av eti

helt barnbidrag för det sjätte bamet

och varje ytterligare barn.

Vid beräkningen av flerbarnstillägget skall de barn för vilka någon uppbär allmänt barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan upp­bär allmänt barnbidrag om dessa barnbidragsmottagare stadigvarande sam­manbor och är eller har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt.

' Lagen omtryckt 1973:449. Senaste lydelse 1989:682. ' Senaste lydelse 1988:225.

Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av tredje stycket skall    Prop. 1989/90:140 anmäla detta till den allmänna försäkringskassan.

Om inte annat föreskrivs skall bestämmelserna om allmänt barnbidrag i denna lag eller i andra lagar eller författningar tillämpas på flerbarnstillägg.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag skall ha följande lydelse.

Prop. 1989/90:140

Nuvarande lydelse

En elev i grundskolan har ritt till förlängt barnbidrag av allmänna me­del med 560 kronor i månaden från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt 16 år. Detsamma gäller elever som deltar i motsva­rande utbildning i sameskolan, en riksinternatskola eller en sådan fri­stående skola som avses i 9 kap. 1 el­ler 2 § skollagen (1985:1100).

1§'

Föreslagen lydelse

En elev i grundskolan har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna me­del med 750 kronor i månaden från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt 16 år. Detsamma gäller elever som deltar i motsva­rande utbildning i sameskolan, en riksinternatskola eller en sådan fri­stående skola som avses i 9 kap. 1 el­ler 2 § skollagen (1985:1100).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.

Senaste lydelse 1989:683.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 29 mars 1990

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1989/90:140

Proposition om höjning av de allmänna barnbidragen, m.m.

1         Inledning

Regeringen har denna dag beslutat att förelägga riksdagen en proposition om reformerad inkomst- och företagsbeskattning (1989/90:110) och en pro­position om reformerad mervärdesskatt (1989/90:111).

De förändringar som där föreslås leder i vissa fall till en relativ försämring för barnfamiljerna bl.a. som en följd av en vidgad indirekt beskattning. Även den omständigheten att deltidsarbete är förhållandevis vanligt i barn­familjerna och att de sänkta skattesatserna får ett mera begränsat genomslag vid deltidsarbete vid i övrigt likartade förhållanden medverkar till den rela­tiva försämringen för barnfamiljerna.

För att förbättra i stället för att försämra barnfamiljernas ekonomiska si­tuation föreslog utredningen om reformerad inkomstbeskattning (RINK) i sitt betänkande (SOU 1989:33) en höjning av barnbidraget med 3 340 kr. per barn och år. Höjningen skulle delvis finansieras genom att livsmedelssubven­tionerna på mjölk tas bort.

2         Höjning av barnbidraget

Mitt förslag: Det allmänna barnbidraget höjs med 2 280 kr. per år och barn, dvs. med 190 kr. per månad fr.o.m. den 1 januari 1991. Det nya barnbidraget blir därmed 9 000 kr. per barn och år. Det förlängda barnbidraget höjs på motsvarande sätt.

Utredningens förslag: Barnbidraget höjs till 10 060 kr. per barn och år samtidigt som livsmedelssubventionerna avskaffas. Bidragshöjningen finan­sieras delvis genotn slopade livsmedelssubventioner.

Remissinstanserna: Ingen av de remissinstanser som yttrat sig över RINK:s förslag har berört den föreslagna barnbidraghöjningen eller försla­get att slopa livsmedelssubventionerna.

Skälen för mitt förslag: Jag anser, i likhet med RINK och tidigare Famil-

jeekonomiska kommittén i betänkandet (SOU 1983:14) Barn kostar, att livs­medelssubventionerna är ett ineffektivt stöd till barnfamiljerna eftersom alla som köper subventionerade varor får del av stödet. Om samma mängd resur­ser i stället riktas enbart till barnfamiljerna får dessa ett avsevärt bättre stöd.

Chefen för jordbruksdepartementet kommer senare att föreslå att livsme­delssubventionerna på mjölk avvecklas fr.o.m. den 1 januari 1991.

En barnbidragshöjning är dessutom nödvändig för att kompensera barnfa­miljerna för de effekter som skattereformen i vissa fall kan leda till. Med hänsyn till den ekonomiska situationen förordar jag att barnbidragshöj­ningen sker i två steg. Den 1 januari 1991 bör bambidraget höjas med 2 280 kr. till totalt 9 000 kr. per barn och år. Jag kommer senare att återkomma till regeringen med förslag om att barnbidraget fr.o.m. den 1 januari 1992 höjs med ytterligare 1 020 kr. till totalt 10 020 kr. per barn och år.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] kommer senare denna dag att föreslå en höjning av stu­diebidraget som motsvarar den föreslagna barnbidragshöjningen.

Prop. 1989/90:140

3 Flerbarnstilläggen

Mitt förslag: Flerbarnstillägg lämnas med belopp som motsvarar ett halvt barnbidrag för det tredje barnet, ett helt barnbidrag för det fjärde barnet och etthundrafemtio procent av ett helt barnbidrag för det femte och varje ytterligare barn.

Utredningens förslag: Flerbarnstilläggen höjs i motsvarande utsträckning som barnbidraget.

Remissinstanserna: Har inte berört utredningens förslag.

Skälen för mitt förslag: Under åren 1988 och 1989 ersattes den del av bo­stadsbidraget som är relaterat till antalet barn delvis av flerbarnstillägg i fa­miljer med fyra eller flera barn. Motivet för förändringen var att minska de samlade marginaleffekterna av skatt och bostadsbidrag som kunde uppstå för de berörda familjerna. I samband med att marginalskatterna nu föreslås sänkta och bostadsbidragets konstruktion samtidigt föreslås ändrad, anser jag att också flerbarnstilläggen bör justeras.

Den höjning av barnbidraget som jag nu föreslår skulle med flerbarnstill-läggens nuvarande konstruktion innebära ett mycket stort tillskott för famil­jer med fyra eller fler barn. Dessa familjer skulle i så fall få en högre kom­pensation med anledning av skatteomläggningen än familjer med färre barn, vilket jag inte anser vara motiverat.

I nedanstående tabell visas höjningen av barnbidrag och flerbarnstillägg samt de nya bidragsbeloppen enligt mina förslag, för familjer med olika antal barn:

Antal barn

H

ö

jning av barn

bidraget

kr./

å

r

1   barn

2 280

2 barn

4.S60

3 barn

7 980

4 barn

6 492

. barn

6 144

6 barn

11 172

Nytt barnbi­dragsbelopp kr./år

9 000 18 000 31 500 49 500 72 000 94 500

Prop. 1989/90:140

4 Kostnadskonsekvenser

Mitt förslag: Riksdagen föreslås anvisa 1 935000 000 kr. till allmänna barnbidrag under nästa budgetår utöver vad som föreslagits i budget­propositionens förslag till statsbudget.

Skälen för mitt förslag: I årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 7) har regeringen föreslagit riksdagen att till Allmänna barnbidrag anvisa ett förslagsanslag på 12[REDACTED_TELEFONNUMMER] kr. för nästa budgetår. Vid den anslagsbe­räkningen hade hänsyn tagits till den höjning av barnbidragen .som skedde den 1 januari 1990 och i övrigt beaktats riksförsäkringsverkets beräkningar av antalet bidragsberättigade. Mot bakgrund av samma beräkningar av voly­men på bidragsgivningen uppgår kostnaderna för de reformer jag nu har re­dogjort för till 3 870 milj. kr. för helt år. Jag har då räknat in effekterna på flerbarnstilläggen och de förlängda barnbidragen, men inte studiehjälpen.

Eftersom reformerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1991 faller endast halva årskostnaden på budgetåret 1990/91. Följaktligen behöver det anslags­belopp som föreslogs i budgetpropositionen ökas med 1935 milj. kr. Det to­tala anslagsbehovet för nästa budgetår uppgår därmed till 14010000000 kr.

5 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen dels att anta inom socialdepartementet upprättade förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

2.

lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag, dels att

3.    till förslagsanslaget Allmänna barnbidrag under femte huvudti­

teln för budgetåret 1990/91 anvisa 1935 000000 kr. utöver vad som fö­

reslagits i prop. 1989/90:100 bil.7.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

ifr 96324, StocKhoim 1990