Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:26

Regeringens proposition

1980/81:26

om överenskommelse angående Sölvbackaströmmarna;

beslutad den 2 oktober 1980.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposifionen redovisas förhandlingsresultat angående utnyttjande av Sölvbackaströmmarna samt lämnas förslag till uppgörelse med Trångfors AB.

1   Riksdagen I980I8I. I saml Nr 26

Prop. 1980/81:26

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-10-02

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Krön­mark,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om överenskommelse angående Sölvbackaströmmarna

1    Inledning

Genom beslut den 8 mars 1979 medgav regeringen enligt 4 kap. 18 § tredje stycket vattenlagen att tillstånd lämnades att bygga ut Sölvbacka­strömmarna i Övre Ljungan och där anlägga och bibehålla ett kraftverk, Sölvbacka kraftverk, enligt ett av sökanden. Trångfors AB, modifierat förslag. Medgivandet omfattade även tillstånd att tiU förmån för kraftver­ket leda vatten från Ljungan och korttidsreglera vattenståndet 1 Storsjön. Vatten från Storsjön skulle infill en mängd av 30 mVs ledas genom en i berg utsprängd tunnel till den i berget anlagda kraftstationen och därifrån till sjön Övre Gmcken. Sölvbackaströmmarna kallas den ca 6,5 km långa del av Ljungan som ligger mellan Storsjön i Häijedalen och Gmcken-sjöama (Övre och Nedre Gmcken) på gränsen mellan Härjedalen och Jämtland. Medelvattenföringen 1 strömmaraa uppgår fill 21 m'/s. Normal högvaltenföring i oreglerat tillstånd anges till 152 m/s, medan normal lågvattenföring är 1,6 m'/s. Storsjön, vars yta är ca 20 km, regleras emellertid sedan år 1964. Regleringsamplituden uppgår fill 4,4 m. Enligl vattenhushållningsbestämmelserna skall ständigt släppas fram minst 1,6 m/s. Regleringen innebär att i första hand vårfloden men också större flöden på sensommaren och hösten magasineras i Storsjön för att nyttig­göras i nedströms belägna kraftverk under vintem. Dammen i Storsjöns utlopp har en längd av ca 60 m och är försedd med två utskov. Regleringen sker huvudsakligen genom ett bottenutskov. Älvsträckan har tidigare varit allmän flottled.

Den modifiering av det urspmngliga förslaget till utbyggnad som anges i regeringens beslut den 8 mars 1979 innebar bl.a. att faUiöjden mellan

Prop. 1980/81:26

3

sjöarna Övre och Nedre Gmcken inte skulle las i anspråk och all rensning­arna i det s. k. Ljunghålet mellan dem inle skulle genomföras. Energipro­duktionen skulle genom modifieringen minska frän 77 fill ca 71 GWh/år. Regeringen uttalade i sitl beslul att företaget fick anses ha synnerlig bely­delse från energiförsörjningssynpunkl och att det därför borde få komma till stånd trots inverkan på fisket och miljön. Som särskilda villkor för det lovgivna företaget föreskrev regeringen bl.a. att Trångfors AB skulle inbetala 2 milj. kr. till länsstyrelsen i Jämtlands län att användas till främjande av näringslivet inom Bergs kommun saml att bolaget skulle bekosta de åtgärder och undersökningar som regeringen på förslag av fiskeristyrelsen, naturvårdsverket och kammarkollegiet kunde finna skäl att bestämma.

FuUmäktige i Bergs kommun beslöt den 28 maj 1979 att, med upphävan­de av tidigare beslut, dels förorda att Sölvbackaströmmarna bevaras, dels vädja fill regeringen att upphäva sitt medgivande till utbyggnad. Regering­en förklarade emellertid 1 beslut den 5 juli 1979 att lagliga förutsättningar saknades för ändring av beslutet den 8 mars 1979.

I deldom den 4 oktober 1979 konstaterade Jämtbygdens tingsrätt, vat­tendomstolen, att frågan om företagets tillåtlighet slutligt hade avgjorts av regeringen samt lämnade bolaget tillstånd att bygga kraftverket. Medde­lade tillstånd fick tas i anspråk utan hinder av att beslutet inte ägde laga kraft. Vissa sakägare överklagade deldomen hos vallendomstolen och yrkade inhibition av sistnämnda beslut 1 vad del avser åtgärder som kunde påverka Övre Gmcken. Valtenöverdomstolen fann den 27 december 1979 inte skäl att förordna om inhibition.

I anledning av mofionerna 1978/79:2406 och 2705 vid 1978/79 år riks­möte rörande utbyggnaden av Sölvbackaströmmarna konstaterade civil­utskottet att frågan om företagets tillåtlighet slutligt avgjorts genom rege­ringens beslul den 8 mars 1979, dvs. innan motionerna väcktes. Varken ett uttalande av riksdagen eller ett beslut om ändrade riktlinjer i den fysiska riksplaneringen kunde därigenom påverka regeringens avgörande av tillåt­lighetsfrågan. Efter förslag av utskottet begärde riksdagen emellertid i beslut den 21 november 1979 (CU 1979/80:5, rskr 1979/80:16) all regering­en vidtar åtgärder för att nå en överenskommelse med Trångfors AB om att arbetena avbryts och bolaget avslår från sin rätt.

Regeringen uppdrog den 29 november 1979 åt justitiekanslern att för­handla med Trångfors AB i syfte att nå en överenskommelse med bolaget i enlighet med riksdagens beslut.

Regeringen har senare förordnat numera landshövdingen Ingvar Gullnäs att fullgöra på jusfitiekanslem ankommande göromål såvitt avser bl. a. det särskilda uppdraget att förhandla med Trångfors AB.

Uppdraget redovisades den 9 juli 1980. Redovisningen bör bifogas proto­kollet i detta ärende som bilaga.

Efter remiss har yttrande över redovisningen avgetts av fiskeristyrelsen.

Prop. 1980/81:26

4

Dessulom har skrivelser kommit in från Storsjö byalag. Miljöförbundet och Ålvräddarnas samorganisation.

Sedermera har också överläggningar bl.a. förevarit mellan företrädare för jordbruks- och industridepartementen och statens vatlenfallsverk.

2   Justitiekanslern

Trångfors AB avbröt de pågående arbetena redan innan förhandlingarna inleddes. Bolaget tillkännagav dock att man inte var beredd att förhandla utan att få skadestånd för de förluster som ett uppskov med byggandet under förhandlingstiden skulle medföra. Underhandskontakter med rege­ringen ledde till att en sådan försäkran kunde ges. Bolaget framhöll från böljan alt ändamålet med den verksamhet som bolaget och dess moderbo­lag (Sydkraft AB) driver är all producera och leverera elektrisk energi. Bolaget hade därför inte något intresse av en uppgörelse om ersättning i pengar. Gottgörelse borde i stället utgå 1 form av realvärden. Möjligheterna för bolaget alt överta ett befintligt kraftverk eller förvärva en fallrätl som tillhörde staten eller alt erhålla ersättningskraft underströks särskilt. Justi­tiekanslern fann dock inte någon möjlighel att förhandla med Trångfors AB om en ersättning i realvärden och ansåg det inte heller falla inom uppdraget att inleda förhandlingar med statens vattenfallsverk i detta syfte.

Under förhandlingarna om en lotalavveckling väcktes ocksä tanken om att företaget trots allt skulle kunna komma liU utförande, men därvid begränsas på ett sådant sätt att naturvårdens intressen kunde tillgodoses och ett meningsfullt fiske 1 Sölvbackaströmmarna bibehållas samtidigt som företaget ändå framstod som lönsamt. Vissa försök med provlappningar genomfördes för att klariägga effekten av olika vatlenföringar i ström­marna. Fiskeriintendenten 1 nedre norra distriktet deltog vid en del av dessa försök. Fiskeriintendenten anförde 1 utlåtande den 19 maj 1980 bl. a.

För att 1 stort sett bibehålla nuvarande fiske med konventionell minimi-tappning bedömes att det erfordras en sommartappning av 10-15 m'/s och en vintertappning av 2-3 m'/s. Lägre tappningar är emellertid möjliga vid målsättningen att bibehålla ett meningsfullt fiske under vissa fömtsättning­ar. Genom att anpassa tappningarna efter ett naturligt vattendrags rytm torde kunna upprätthållas en fiskproduktion och möjligheter till fiske som ej drastiskt skiljer sig från nuvarande förhållanden. En sådan tappnings-plan skulle preliminärt ha följande steg under årel:

janapril I-14 maj 15-31 maj 1 juni-31 juli 1-31 aug. I sept.-14 okt. 15 okt.-dec.

l,6m'/s

(4 mån)

3,0 m/s

(1/2 mån)

8,0 m/s

(1/2 män)

5,0 m/s

(2 mån)

8,0 m/s

(I mån)

3,0 mVs

(1 1/2 mån)

l,6m/s

(2 1/2 mån)

Prop. 1980/81:26

5

Ovanstående tappnlngsplan är som nämnts preliminär och ulgör ett försök att optimera fömtsättningarna för produktion av fisknäringsorga­nismer och fisk. Avkortning av tiden för den högsta tappningen (15 m'/s) kan möjligen diskuteras. Viktigast är härvidlag månaden juni. Vidare kan avvikelser för perioden augustiseptember under extrema torrår visa sig ofrånkomliga.

Fiskeriintendenten framhöll också att omfattande åtgärder beträffande strömsträckans bottentopografi varken är behövliga eller önskvärda och att en viktig fömtsättning för optimering av förhållandena på sträckan är att relativt stabila vintervattenföringar kan hållas, dvs. att tappning utöver minimivattenföringen normalt inte görs. Intendenten framhöll vidare att det från biologiska synpunkter är fördelaktigt om en tappning av ytvatten kan ske sommartid.

Vid överläggningar med bolaget om en lösning enligt detta s.k. minimi-tappningsalternafiv har enighet nåtts om att beräkna produkfionsbortfallet med utgångspunkt i att nettovärdet av den totala produktionen under kraftverkets beräknade livslängd 40 år är 256 milj. kr. Bmttovärdet per den I november 1980 av den totala produktionen vid en utbyggnad enligt regeringens beslut har med en kalkylränta av 4% beräknats fill 370 milj. kr., varifrån skall dras anläggningskostnaderna samt kostnaderna för drift och underhåU med sammanlagt 114 milj. kr. Till nettovärdet 256 milj. kr. kommer ersättning för redan nedlagda men vid en lotalavveckling onyttiga kostnader. Dessa kostnader Inkl. skadestånd till leverantörer vid annulle-ring av kontrakt har bedömts vara av storleksordningen 30 milj. kr.

Bolaget har förklarat sig berett godta minlmltappningsalternatlvet med den ändringen att tappningen under juli månad begränsas fill 8 mVs i stället för 15 m/s. I detta alternativ har produktionsbortfallet beräknats fill 11,9 GWh/år eller ca 16,8% av det planerade verkets produktion. Värdet av detta produktionsbortfall har beräknats till 52 milj. kr. Härtill kommer ersättningar av olika slag till följd av alt arbetena har avbrutits under den tid förhandlingar förs. Det sammanlagda ersättningsbeloppet härför anges till 15,7 milj. kr. Den totala kostnaden för staten vid en uppgörelse enligl detta alternafiv blir således 67,7 milj. kr. Detta gäller under fömtsättning att arbetena med att bygga kraftverket kan upptas 1 full utsträckning och under normala förhållanden 1 början av november 1980. Kraftverket kan 1 detta alternafiv byggas enligt de uppgjorda ritningarna samt med den utrustning som beställts och delvis redan tillverkats.

Justitiekanslern har för sin del funnit att minimitappningsalternatlvet har så stora fördelar att det bör läggas till gmnd för en uppgörelse med Trångfors AB. Fördelarna med alternativet är enligt rapporten:

       de väsentligt lägre kostnaderna

- att fisket bevaras i stort sett oförändrat

       att landskapsbilden, de levande forsarna, bevaras

- att ett antal nya arbetsfillfällen skapas i bygden

Prop. 1980/81:26

6

    att bygden får behålla de 2 milj. kr. som tillerkändes enligt regeringens

tidigare beslut

- att landet får ett visst energitillskott.

Vidare framhåller justitiekanslern att det skulle vara värdefullt om det redan i detta ärende fastslogs att någon exploatering av vattendragen uppströms Sölvbacka inte kommer i fråga. Med hänsyn bl. a. till de effek­ter den förordade lösningen kan få för fisket föreslår justitiekanslem slutli­gen att ett belopp på förslagsvis 2 milj. kr. avsätts för fiskevårdande åtgärder inom Bergs kommun.

3   Yttrandena

Fiskeristyrelsen framhåller att den föreslagna tappningsplanen är myc­ket preliminär. Erfarenheterna visar att det vid regleringsingrepp alltid uppstår skador på fisket i form av produktionsbortfall genom t. ex. föränd­rad näringsfillgång och sämre lekbetingelser. Styrelsen påpekar också det avsteg som gjorts i den av fiskeriintendenten föreslagna tappningsplanen för juli månad. Jämfört med tidigare förslag anses det nu framlagda vara gynnsammare för fisket. Enligt styrelsen torde vissa biologiska skador eller andra olägenheter komma att uppstå. Fiskeristyrelsen framhåUer också att särskilda medel måste avsättas för fritids- och fiskevårdsfräm­jande insatser inom området. Fiskeristyrelsen förklarar sig i övrigt inte ha någon erinran mot förslaget.

Storsjö byalag. Miljöförbundet och Älvräddarnas samorganisation har framfört kritik mot justitiekanslerns utredning och yrkat att Sölvbacka­strömmarna inte byggs ut. Miljöförbundet anser att Sölvbackaströmmar-nas värde för energiproduktionen kraftigt överdrivits och redovisar vissa alternativa beräkningar.

4   Överläggningar med statens vattenfallsverk m. m.

Som komplettering till justitiekanslerns rapport har jordbruks- och in­dustridepartementen haft överläggningar med statens vattenfallsverk om möjligheter fill ersättning 1 realvärden. De alternativ som därvid diskute­rats är värdesäkrad kraftleverans, överlåtelse av outbyggd fallsträcka eller att bolaget helt eller delvis får överta en redan utbyggd krafttillgång.

Det enda ännu inte utbyggda projekt där regeringen givit klartecken som skulle kunna komma i fråga för överlåtelse är Sädva kraftstafion 1 Skellef-teälven. Regeringen har medgett att tillstånd lämnas till detta företag, som beräknas ge en produktion av 126 GWh/år. Vattenfallsverkets andel i projektet är 20 megawatt och en elproduktion av 52 GWh/år. Denna produktion är mindre än i Sölvbacka och måste därför kompletteras.

Prop. 1980/81:26

7

Kostnaderna för Sädva bedöms dessulom bli betydhgt högre än för Sölv­backa.

Vad gäller möjligheten att nå en uppgörelse genom att överlåta vatten­fallsverkets redai) utbyggda krafltillgångar erbjuder sig flera alternativ. Sålunda finns i Lagan två kraftverk (Karsefors och Laholm) som f. n. är utarrenderade fill Sydkraft till år 1992 med uppsägning senast fem år i förväg. Kraftverken kan inte ge något nytt bidrag till Sydkrafts råkraftför-sörjning förrän år 1992. En överenskommelse lorde kräva tidsödande utredningar och förhandlingar. Ytterligare projekt kan övervägas men olikheterna är ofta stora beträffande utnyttjandelid ocW regleringsmöjlig­heter. En annan möjlighet är att Trångfors AB går in som delägare 1 ett större kraflföretag som vattenfallsverket nu äger. Anläggningar som då skulle kunna bli aktuella är bl. a. Järpströmmen, Sällsjö och Torpshammar. Enligl vattenfallsverket måste dock verket ges kompensation som motsva­rar skillnaden mellan kostnaden för ersättande kraftproduktion och kost­naden för den tänkta kraftproduktionen från Sölvbacka. Dessutom fömt­sätts alt fallrättigheterna i Sölvbackaströmmarna överförs 1 slatens ägo.

En värdesäkrad kraflleverans bör enligt vattenfallsverket motsvara Sölvbacka beträifande effekt- och energiproduktionen och dess fördelning i tiden samt kraftöverföringsförhållandena. En lösning med kraftleverans skulle vara att bolaget till vallenfallsverkel erlägger ett årligt belopp som motsvarar vad som inbesparats i fråga om drift- och kapitalkostnader för en utbyggnad av Sölvbacka kraftverk. Detta ändrar dock inte bolagets ägande till vattenrätten 1 Sölvbackaströmmarna. I detta fall kan bolaget hållas skadeslöst genom att vattenfall åtar sig en leverans med samma kostnadskarakteristik som den bolaget skulle fått vid utbyggnad av Sölv­backa.

Vallenfallsverkel framhåller också alt man måste hållas skadeslöst om någon av dessa lösningar kommer att tillämpas. Detta kan ske genom nedskrivning av verkets förräntnlngspllkfiga kapital, vilkel innebär mot­svarande Intäktsbortfall för statsverket.

Företrädare för jordbruksdepartementet har även haft överläggningar med Trångfors AB och dess moderbolag. Bolaget har därvid framhållit att man står fast vid den ersättning om 52 milj. kr. för produktionsbortfall och 15,7 milj. kr. i stilleståndsersättning som redovisats 1 minimitappningsal­ternatlvet. En fömtsättning är att byggnadsarbetena kan Igångsättas 1 början av november 1980. Uppstår ytterligare dröjsmål kommer ersätt­ningsbeloppet att bli högre. Bolaget vitsordar alt den beräkning av bmtto­värdet, 370 milj. kr., som gjorts 1 fråga om kraftproduktionen vid kraftver­ket är korrekt med de förutsättningar som angetts i rapporten. Motsvaran­de gäller även beräkningen av nettovärdet 256 milj. kr. Bolaget vidhåller att vid beslut om nedläggning bör ersättning ske i form av en ersättande kraflleverans eller i form av befintlig vattenkraft. Vilka värden som därvid fillämpas vid en eventuell framlida förhandling är beroende av då gällande

Prop. 1980/81:26

8

kostnader för alternafiv kraftproduktion. Beräkningen av den särskilda ersättningen av 29,6 milj. kr., om bolaget helt skall avstå från att bygga Sölvbacka kraftverk, har genomförts utan förhandlingar med berörda mot­parter (leverantörer, entreprenörer osv.). Ersättningsbeloppet är därför osäkert och ökar om ytterligare dröjsmål uppstår med beslut i ärendet.

Vid överläggningarna med bolaget har också diskuterats vilka effekter, som en ändring av den av justitiekanslern förordade tappningsplanen skul­le få. Därvid har framgått att om tappningen under juli månad ökas från 8 m'/s till 15 m/s blir produktionsbortfallet 2,2 GWh/år. Med de beräknings­principer som tillämpats blir värdet av detta produktionsbortfaU 7,3 milj. kr.

5   Föredragandens överväganden

Regeringen medgav 1 mars 1979 enligt 4 kap. 18 § tredje stycket vattenla­gen att tillstånd lämnas att för kraftproduktion bygga ut Sölvbackaström­marna och där anlägga ett kraftverk. Sedan vederbörande vattendomstol lämnat tillstånd att bygga kraftverket, har Trångfors AB påböijat bygg­nadsarbetena. Bergs kommun har därefter vädjat till regeringen att upphä­va sitt medgivande fiU utbyggnaden. I beslut ijuli 1979 uttalade regeringen att lagliga förutsättningar att ändra regeringens beslut 1 tiUståndsfrågan inte förelåg.

Riksdagen begärde i november 1979 att regeringen skulle söka få till ständ en överenskommelse med Trångfors AB om att arbetena avbryts och alt bolaget avstår från sin rält.

Regeringen uppdrog åt justifiekanslern att förhandla med Trångfors AB i syfte all nå en överenskommelse med bolaget i enlighet med riksdagens beslut. Bolaget avbröt arbetena och förklarade sig berett att förhandla under fömtsättning att skadestånd utgick för de förluster som ett uppskov under förhandlingstiden skulle medföra. Efter underhandskontakter med regeringen kunde justitiekanslern meddela bolaget att sådan ersättning skuUe kunna utgå.

Av jusfitlekanslerns rapport framgår att bolaget inte önskat förhandla om ersättning 1 pengar vid en totalavveckHng av Sölvbackaprojektet. Bola­get har i stället önskat ersättning i realvärden. Justitiekanslern har beräk­nat att en totalavveckling skulle kosta staten ca 286 milj. kr. Beräkningarna grundas på i stort sett samma material som det minimitappningsalternativ som redovisas i det följande. Vid kontakter som förevarit mellan företräda­re för jordbruksdepartementet och bolaget har vitsordats att den av justi­tiekanslern utförda beräkningen var korrekt med de föratsättningar som uppställts. Beloppet får dock betraktas som preliminärt bl. a. med hänsyn till skadeståndsansvar som kan komma att ställas på bolaget av underleve­rantörer.

Prop. 1980/81:26

9

I justitiekanslerns uppdrag ingick inte att förhandla med statens vatten­ fallsverk. Överläggningar har därför senare förts mellan jordbmksdeparte­mentet och vattenfalls verket om ersättning i realvärden. Av dessa kon­ takter framgår att det f. n. inte är möjligt att garantera vattenrätt i någon outbyggd fallsträcka. En annan möjlighet som diskuterats är att bolaget av vattenfallsverket övertar ett befintligt kraftverk som i produktion m.m. motsvarar Sölvbacka kraftverk eller att bolaget går in som delägare i ett större kraftverk som vattenfallsverket äger. Under överläggningarna har därvid olika altemativ redovisats. En ytterligare möjlighet är att bolaget erhåller ersättningskraft. Dessa alternativ kräver emellertid ingående för­handlingar. Dessutom har vattenfallsverket framhållit att verket i så fall måste kompenseras på lämpligt sätt, exempelvis genom nedskrivning av det förräntningspliktiga kapitalet.

Justitiekanslem har i sin rapport redovisat ett förslag till överenskom­melse med bolaget som innebär att bolaget vid kraftproduktion i Sölvbacka avstår från en så stor vattenmängd som enligt rapporten behövs för att behålla ett i stort sett oförändrat fiske i Sölvbackaströmmarna (det s. k. minimitappningsalternatlvet). Ersättningen till bolaget för detta alternativ är enligt förslaget 67,7 milj. kr. under fömtsättning att byggnadsarbetena vid kraftverket kan påböijas i början av november 1980. Justitiekanslern förordar detta alternativ.

Fiskeristyrelsen har i yttrande över rapporten inte motsatt sig förslaget till minimitappning men pekat på att vissa skador på fisket ändå torde bli oundvikliga.

Sedan justitiekanslern redovisat sitt förhandlingsuppdrag och överlägg­ningar förts mellan företrädare för jordbmksdepartementet och bolaget samt vattenfallsverket finns tre altemativ beträffande Sölvbackaström­marna.

a)

Regeringens tidigare beslut står fast. Detta innebär en kostnad av 15,7 milj. kr., dvs. den ersättning som sfilleståndet hittills beräknats kosta.

b)

Minimitappningsaltemativet som enligt den överenskommelse, som justitiekanslern träffat med Trångfors AB, innebär en kostnad av 67,7 milj. kr.

c)   Totalavvecklingsalternativet, som enligt justitiekanslern beräknas

kosta staten ca 286 milj. kr. Bolaget har vitsordat att beräkningen är

korrekt utförd. Ytterligare förhandlingar mäste i detta alternativ genomfö­

ras för att dels precisera ersättningsbeloppet med hänsyn till de skade­

ståndsanspråk som kan komma att ställas på bolaget från underleverantö­

rer, dels pröva frägan om vilken ersättning i realvärden som skulle utgå.

Vid prövning av projekt för utbyggnad av vattenkraft skall en avvägning ske mellan olika intressen. Regeringsbeslutet angående Sölvbackaström­marna tillkom efter en sådan prövning. Några nya omständigheter, som väsentligt påverkar fömtsättningama för beslutet, har inte tillkommit.

Enligt min mening bör ställningstagandet till vilket av ovan angivna

Prop. 1980/81:26

10

alternativ som bör väljas ske med beaktande såväl av vad som tidigare förekommit i ärendet som av koslnaderna för staten. Sådana kostnader uppstår oavsett om ersättning utgår i pengar eller i reala värden. Mot denna bakgmnd biträder jag justitiekanslerns förslag att Sölvbacka kraft­verk får byggas och att det av honom framlagda minlmitappningsförslaget godtas, vilket bl.a. medför att Trångfors ÄB skall ersättas med samman­lagt 67,7 milj. kr. Jag viU särskilt framhålla att justitiekanslems kostnads­beräkningar är resultatet av förhandlingar med de speciella fömtsättningar som gällt i detta ärende. Enligt det av mig förordade minimitappningsalter­natlvet kan bolagets produktionsintressen i huvudsak tillgodoses samtidigt som detta alternativ Innebär väsentliga förbättringar från nalurvårdssyn-punkt och för fisket i strömmarna i jämförelse med tidigare beslut. Påver­kan på sjöarna Övre och Nedre Gmcken blir med detta altemativ begrän­sad.

Jag förordar vidare att ett belopp på 2 milj. kr. skall avsättas för utveck­ling av turismen och för fritids- och fiskevårdsfrämjande insatser inom området. Medlen bör ställas lill länsstyrelsens i Jämtlands län förfogande. Användningen av dessa medel bör ske efter samråd med kommunen samt bl.a. lokala och regionala organisationer inom berörda intresseområden.

För ändamålet bör på tilläggsbudget I till statsbudgeten för Innevarande budgetår anvisas ett reservationsanslag av 69,7 milj. kr. Jag vill här fram­hålla att det belopp på 2 milj. kr. som enligt regeringens tidigare beslut om s. k. särskilda villkorsmedel skaU tillföras Bergs kommun för bl. a. närings­främjande åtgärder kvarstår.

Jag förordar vidare att utbyggnad för vattenkraflsändamål av vattensy­stemet uppströms Storsjön inte bör få ske.

6   Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att godkänna en överenskommelse med Trångfors AB om en begränsad utbyggnad av Sölvbackaström­marna enligt det av justitiekanslem framlagda minimitappnings­altemativet med de justeringar som kan bli erforderliga vid den fortsatta behandlingen av vattenmålet,

2.

till Ersällning IiU Trångfors AB m.m. under tionde huvudtiteln på tiUäggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1980/81 anvi­sa ett reservationsanslag av 69700000 kr.,

3.

godkänna de riktlinjer beträffande vattenkraftutbyggnad i Ljung­ans vattensystem uppströms Storsjön som jag här förordat.

Med hänsyn till att ärendet bör avgöras skyndsamt bör regeringen vidare föreslå riksdagen att besluta att förkorta mofionstiden till tio dagar.

Prop. 1980/81:26

II

7   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1980/81:26

12

JUSTITIEKANSLERN

Bilaga

DalMM

Dnr

1980-07-09       3219-79-20

Till regeringen (j ordbruksdepartementet)

Redovisning av uppdraget att f

ö

rhandla med Tr

å

ngfors AB om

S

ö

lvbackastr

ö

mmarna_______________________________ 

H

ä

rmed f

å

r jag l

ä

mna f

ö

ljande redovisning av mitt uppdrag i rubricerade 

ä

rende.

INLEDNING

S

ö

lvbackastr

ö

mmarna kallas den ca 

6,5  

km l

å

nga del av Ljungan, som 

ä

r bel

ä

gen raellan Storsj

ö

n i H

ä

rjedalen och Gruckensj

ö

arna p

ä

 gr

ä

nsen mellan H

ä

rjedalen och J

ä

mtland. Fallh

ö

jden p

å

 str

ä

ckan 

ä

r ca 64 m. 

Ä

lvens bredd varierar mellan 20 och 100 m. Forsstr

ä

ckor omv

ä

xlar med lugnvatten (s.k. h

å

ar och edor). Den omgivande skogen best

å

r v

ä

sentligen av gran och tall. Forsstr

ä

ckornas botten och str

ä

nder 

ä

r t

ä

ckta med grova stenar.

Medelvattenf

ö

ringen i str

ö

mmarna uppg

å

r till 21 kubikmeter per sekund (m /s). Normal h

ö

gvattenf

ö

ring, som intr

ä

ffar i samband med v

å

rfloden i maj-juni, anges till 152 m /s medan den normala l

å

gvattenf

ö

ringen 

ä

r 1,6 m /s. V

ä

rdena avser oreg­lerat tillst

å

nd.

2 Storsj

ö

n har en yta av ca 20 km . Sj

ö

n regleras sedan 

å

r

1964 med en damm i utloppet mellan h

ö

jderna +561,6 och +566,0 m, dvs med en amplitud av 4,4 m. Enligt vattenhus­h

å

llningsbest

ä

mmelserna skall i vad p

å

 dammens sk

ö

tsel beror st

ä

ndigt framsl

ä

ppas minst 1,6 m /s. Regleringen inneb

ä

r v

ä

sentligen att i f

ö

rsta hand v

å

rfloden men ocks

å

st

ö

rre fl

ö

den p

å

 sensommaren och h

ö

sten magasineras i Storsj

ö

n f

ö

r att nyttigg

ö

ras i nedstr

ö

ms bel

ä

gna kraftverk under

Prop. 1980/81:26

13

vintern. Den reglerade vattenf

ö

ringen torde relativt s

ä

llan nedg

å

till 1.6 m-/s.

filvstr

ä

ckan har varit allm

ä

n flottled. Botten och str

ä

nderna har under tidernas lopp rensats vid ett flertal tillf

ä

llen f

ö

r att underl

ä

tta timrets framf

ä

rd. Sista rensningen p

å 

1950 eller 1960-talet gjordes med maskiner. Flottningen har numera upph

ö

rt.

N

ä

rmaste bebyggelse 

ä

r Storsj

ö

by, som ligger p

å

 v

ä

stra sidan av Storsj

ö

n, f

å

gelv

ä

gen ca 8 km fr

å

n dammen. Skogs­bilv

ä

gar l

ö

per p

å

 vardera sidan om S

ö

lvbackastr

ö

mmarna. Vattendraget 

ä

r mest l

ä

ttillg

ä

ngligt fr

å

n den s

ö

dra av dessa v

ä

gar, varifr

å

n man flerst

ä

des skymtar vattnet. P

å

 ett st

ä

lle

ä

r avst

å

ndet mellan v

ä

gen och vattnet ca 20 m. I 

ö

vrigt varierar avst

å

ndet mellan 100 och 250 m.

Dcimmen i Storsj

ö

ns utlopp har en l

ä

ngd av ca

60 m. Den 

ä

r

byggd i betong och f

ö

rsedd med en k

ö

rbana p

å

kr

ö

net. Dammen

har tv

å

 utskov. Regleringen av Storsj

ö

n sker

v

ä

sentligen

genom ett bottenutskov.

F

Ö

RBEREDELSERNA FOR BYGGANDET AV S

Ö

LVBACKA KRAFTVERK

Tr

å

ngfors AB (Tr

ä

ngfors), som 

ä

r ett hel

ä

gt dotterbolag till Sydkraft AB,ans

ö

kte 1972 om tillst

å

nd att anl

ä

gga S

ö

lvbacka kraftverk. Enligt ans

ö

kningen skulle vatten fr

å

n Storsj

ö

n intill 30 m /s  ledas genom en i berg utspr

ä

ngd tunnel till en i berget anlagd kraftstation och d

ä

rifr

å

n till sj

ö

n 

ö

vre Grucken. Ans

ö

kningen innebar allts

å

 att av-tappningen genom den i Storsj

ö

ns utlopp befintliga dammen skulle upph

ö

ra. Detta skulle - bortsett fr

å

n v

å

rflod eller andra perioder med mycket h

ö

g vattenf

ö

ring - medf

ö

ra en total torrl

ä

ggning av S

ö

lvbackastr

ö

mmarna

ä

tminstone p

å

 den 

Ö

versta str

ä

ckan. Genom tillfl

ö

det fr

å

n n

å

gra sm

å

 bivatten-drag skulle en viss vattenoms

ä

ttning ske i de nedre delarna. Vattnet i h

å

arna och edorna skulle emellertid bli mer eller mindre stillast

å

ende. Det nuvarande fiskbest

å

ndet skulle bli totalf

ö

rst

ö

rt.

Prop. 1980/81:26

14

Ans

ö

kningen omfattade ocks

å

 bl.a. r

ä

tt att ut

ö

va korttids­reglering varigenom vattenst

å

ndet i Storsj

ö

n skulle variera maximalt 4 cm under vardagsdygn, 2 dm under veckoslut och 3 dm under l

å

nghelger.

S

ö

kanden bed

ö

mde i ans

ö

kningen, att skadan p

å

 fisket i str

ö

m-

ö

n p

ä

 grund av f

ö

retaget kunde v

ä

rderas till sammanlagt 90 000 kr i kapitaliserat v

ä

rde, varav ca 75 000 kr. f

ö

r fisket i S

ö

lvbackastr

ö

mmarna. Fiskeriintendenten angav skadans kapitaliserade v

ä

rde till ca 140 000 kr. I denna summa ingick emellertid 

ä

ven skador p

å

fisket i 

ö

vre Grucken och Ljungh

å

let, som ber

ö

rdes av den ursprungliga ans

ö

kningen men som sedermera uteslutits.

Vattendomstolen h

ä

nsk

ö

t 1974 fr

ä

gan om till

å

tligheten av f

ö

re­taget till Kungl Maj:t. Domstolen uttalade d

ä

rvid, att dom­stolen ans

å

g hinder mot det beg

ä

rda f

ö

retaget m

ö

ta j

ä

mlikt 2 kap 3 

§

 andra stycket vattenlagen. Genom f

ö

retaget skulle n

ä

mligen enligt domstolens mening f

ö

rorsakas s

ä

dan best

å

ende

ä

ndring av naturf

ö

rh

å

llandena, varigenom betydande f

ö

rlust fr

å

n naturskyddssynpunkt 

ä

r att befara. Domstolen uttalade bl a att den beg

ä

rda torrl

ä

ggningen av 

ä

lvstr

ä

ckan och s

ä

nk­ningen av 

ö

vre Grucken med tillh

ö

rande bortrensning av fors­n

ä

tet i Ljungh

å

let utan tvekan skulle inneb

ä

ra en f

ö

rlust fr

ä

n naturskyddssynpunkt. Domstolen beaktade d

ä

, utom de rent estetiska v

ä

rdena, 

ä

ven de sociala och ekonomiska v

ä

rden - betydelse f

ö

r fiske, turism, rekreation - som 

ä

r knutna till naturen i omr

å

det och som i h

ö

g grad framh

å

llits fr

å

n f

ö

retr

ä

darna f

ö

r intressen som var motst

å

ende s

ö

kandens.

Inf

ö

r regeringen, som numera verkst

ä

ller den pr

ö

vning som tidigare ankom p

ä

 Kungl Maj:t, redovisade bolaget i en skrivelse 

å

r 1976 en modifierad utformning av projektet. Modifieringen innebar bl a att rensningarna nedstr

ö

ms kraft­verket utel

ä

mnades.

Regeringen besl

ö

t den 8 mars 1979 ge Tr

å

ngfors tillst

å

nd att anl

ä

gga ett kraftverk enligt det modifierade f

ö

rslaget. I be­slutet f

ö

reskrev regeringen s

å

som s

ä

rskilda villkor bl a att

Prop. 1980/81:26

15

bolaget skulle utge 2 miljoner kr (Mkr) till fr

ä

mjande av n

ä

ringslivet inora Bergs kommun samt bekosta de 

å

tg

ä

rder och unders

ö

kningar som regeringen p

ä

 f

ö

rslag av fiskeristyrelsen, naturv

å

rdsverket och kammarkollegiet kunde finna sk

ä

l att best

ä

mma.

I deldom den 4 oktober 1979 l

ä

mnade vattendomstolen bolaget tillst

å

nd att bygga kraftverket.

Bolaget har p

å

b

ö

rjat byggnadsarbetena. S

å

lunda har en kraft-.ledningsgata (efter erforderlig koncession) r

ö

jts och stolpar­na f

ö

r kraftledningen rests. Bolaget har vidare tr

ä

ffat bindan­de avtal med en finsk leverant

ö

r om leverans av en transforma­tor, med ASEA ora tillverkning av generatorn, med KMW-Nohab ora tillverkning av turbinen och med Sk

å

nska Cementgjuteriet om byggnadsarbetena p

ä

 platsen. Ocks

å

dessa leverant

ö

rer har p

å­

b

ö

rjat sina arbeten. Transformatorn 

ä

r t o ra f

ä

rdig. Enligt den ursprungliga planen skulle byggnadsarbetena med det egent­liga kraftverket p

å

b

ö

rjas senh

ö

sten 1979 och verket tagas i drift den 1 december 1981.

MOTST

Å

NDET MOT KRAFTVERKSPROJEKTET

Sedan regeringen l

ä

mnat sitt tillst

å

nd till f

ö

retaget och bolaget b

ö

rjat f

ö

rberedelserna f

ö

r bygget uppstod efterhand en allt starkare opinion mot det tillt

ä

nkta kraftverket. Delar av lokalbefolkningen och f

ö

retr

ä

dare f

ö

r "

Ä

lvr

ä

ddarna" m fl kr

ä

vde vid demonstrationer och p

å

 namnlistor att arbetena p

å

 kraftverket skulle avbrytas. Bergs kommun, som i oktober 1977 avstyrkt och i december samma 

å

r tillstyrkt f

ö

retaget, v

ä

djade i juni 1979 till regeringen att regeringen skulle upph

ä

va sitt medgivande till utbyggnaden av S

ö

lvbackastr

ö

m­marna. I beslut den 5 juli 1979 uttalade regeringen att lag­liga f

ö

ruts

ä

ttningar saknades f

ö

r en 

ä

ndring av regeringens beslut den 8 mars sarama 

ä

r. Regeringen l

ä

mnade d

ä

rf

ö

r kommu­nens framst

ä

llning utan 

ä

tg

ä

rd.

Motst

å

ndet mot utbyggnaden grundar sig framf

ö

r allt p

å

 att fisket skulle totalf

ö

rst

ö

ras i 

ä

lvf

ä

ran, som enligt ans

ö

kan

Prop. 1980/81:26

16

skulle torrl

ä

ggas. Det uteblivna fisket skulle i sin tur medf

ö

ra ett avsev

ä

rt avbr

ä

ck f

ö

r turismen. Man h

ä

nvisade till den f

ö

rfulning av landskapsbilden, som en torrl

ä

ggning skulle medf

ö

ra. Det yppades ocks

å

 farh

å

gor f

ö

r att nu or

ö

rda fj

ä

llsj

ö

ar uppstr

ö

ms Storsj

ö

n i en framtid skulle tagas i anspr

å

k f

ö

r kraftproduktion.

RIKSDAGENS BEHANDLING I NOVEMBER 1979 AV FRAGAN OM EN UTBYGGNAr AV S

Ö

LVBACKASTR

Ö

MMARNA

Med aaledning av motioner som v

ä

ckts under v

å

ren 1979 behand­lade riksdagen under h

ö

sten 1979 fr

å

gan om en utbyggnad av S

ö

lvbackastr

ö

mmarna. I sitt den 15 november 1979 avgivna bet

ä

nkande (1979/80:5) konstaterade civilutskottet att fr

å

gan om f

ö

retagets till

å

tlighet slutligt avgjorts genom regeringens beslut den 8 mars 1979. Utskottet konstaterade emellertid ocks

å

 att regeringen ansett att den medgivna utbyggnaden inte var till

å

tlig enligt vattenlagens grundl

ä

ggande till

å

tlighets­regler och att regeringen d

ä

rf

ö

r till

ä

mpat dispensregeln i 4 kap 18 

§

 tredje stycket vattenlagen, varvid h

ä

nsyn m

ö

jligen tagits till f

ö

rslag till riktlinjer f

ö

r energipolitiken som d

å ä

nnu inte godk

ä

nts av riksdagen.

Utskottets slutsats uttrycks i bet

ä

nkandet p

ä

detta s

ä

tt.

Det anf

ö

rda har lett till att inom utskottet 

ö

verv

ä

gts extra­ordin

ä

ra 

å

tg

ä

rder f

ö

r detta undantagsfall. Inom utskottet har f

ö

rts fram ett konkret f

ö

rslag om att riksdagen skulle p

å

kalla att regeringen snarast s

ö

kte f

å

 till st

å

nd en 

ö

verenskommelse med Tr

ä

ngfors AB om att arbetena avbryts och bolaget avst

å

r fr

å

n sin r

ä

tt. Utskottet har kommit till den slutsatsen att det enda s

ä

tt som snabbt kan ge resultat 

ä

r att f

ö

lja detta f

ö

rslag. Utskottet f

ö

resl

ä

r att riksdagen som sin mening ger regeringen till k

ä

nna att s

å

 b

ö

r ske.

Sju av utskottets ledam

ö

ter reserverade sig och ans

å

g att motionerna borde avsl

å

s.

Bet

ä

nkandet behandlades i kammaren den 21 november 1979 och v

å

llade en livlig debatt men utskottets hemst

ä

llan godk

ä

ndes.

Prop. 1980/81:26

17

REGERINGENS UPPDRAG ATT F

Ö

RHANDLA MED TR

Ä

NGFORS

Genom beslut den 29 november 1979 uppdrog regeringen 

ä

t justitiekanslern att f

ö

rhandla med Tr

ä

ngfors i syfte att n

å 

en 

ö

verenskommelse med bolaget i enlighet med riksdagens beslut.

Regeringen har sedermera uppdragit 

å

t mig att utan hinder av min utn

ä

mning till landsh

ö

vding fullg

ö

ra p

ä

 justitiekanslern ankommande g

ö

rom

å

l bl a s

å

vitt avser uppdraget att f

ö

rhandla med Tr

å

ngfors.

UTREDNINGENS BEDRIVANDE

Jag har vid fullg

ö

randet av mitt uppdrag bitr

ä

tts av revi­sionssekreteraren Ulf af Klintberg. Vattenr

ä

ttsr

å

det Per Ivan J

ö

nsson har i slutskedet granskat det tekniska och ekonomiska materialet. Samr

å

d har dessutom 

ä

gt rum med fiskeriintendenten i Nedre Norra distriktet, Sten[REDACTED_EFTERNAMN].

F

ö

rhandlingarna inleddes i december 1979. Parterna enades i ett tidigt skede om att resultatet av k

ä

rnkraftsomr

ö

stningen den 23 raars 1980 borde avvaktas innan 

ö

verl

ä

ggningarna slut­f

ö

rdes.

I en f

ö

rsta utredningsfas 

ä

gnades uppm

ä

rksamhet 

ä

t vilka eko­nomiska konsekvenser som den av f

ö

rhandlingarna f

ö

rorsakade f

ö

rseningen skulle f

å

 om kraftverket trots allt s

ä

sm

å

ningom kom till st

å

nd. Det visade sig d

ä

rvid, att ett uppskov till den 1 juni 1980 skulle medf

ö

ra produktionsf

ö

rluster och f

ö

r­seningskostnader m m till ett sammanlagt belopp av storleks­ordningen 10 Mkr.

Tr

å

ngfors framh

ö

ll redan fr

å

n b

ö

rjan att 

ä

ndam

å

let med den verksamhet som bolaget och dess moderbolag driver 

ä

r att pro­ducera och leverera elektrisk energi. Bolaget hade d

ä

rf

ö

r inte n

å

got intresse av en ers

ä

ttning i pengar. Gottg

ö

relse borde i st

ä

llet utg

ä

 i form av realv

ä

rden. Utredningen in­riktades d

ä

rf

ö

r till en b

ö

rjan p

å

 fr

å

gan om det var m

ö

jligt

2 

Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 26

Prop. 1980/81:26

18

att finna n

ä

gra former f

ö

r en ers

ä

ttning av detta slag. S

ä

rskilt unders

ö

ktes m

ö

jligheterna f

ö

r bolaget att 

ö

verta ett befintligt kraftverk eller f

ö

rv

ä

rva en fallr

ä

tt som till­h

ö

rde staten eller att erh

å

lla ers

ä

ttningskraft. 

Ä

ven om det vid utredningen i denna del framkom vissa uppslag fann jag inte n

ä

gon m

ö

jlighet att - inom ramen f

ö

r det f

ö

rhandlings­uppdrag som regeringen l

ä

ranat mig - f

ö

rhandla med Tr

ä

ngfors om en ers

ä

ttning i realv

ä

rden.

Under de fortsatta 

ö

verl

ä

ggningarna om ett skadest

ä

nd i pengar till bolaget vid en totalavveckling, uppkom tanken huruvida f

ö

retaget trots allt kunde komma till utf

ö

rande men d

ä

rvid 'begr

ä

nsas till sin omfattning p

ä

 ett s

å

dant s

ä

tt att natur­v

ä

rdens intressen tillgodos

å

gs och ett meningsfullt fiske i S

ö

lvbackastr

ö

mmarna bibeh

ö

lls samtidigt som f

ö

retaget 

ä

nd

å 

framstod som l

ö

nsamt.

I samr

å

d med bolaget genomf

ö

rdes i b

ö

rjan av maj 1980 prov­tappningar f

ö

r att klarl

ä

gga effekten av olika vattenf

ö

ringar i str

ö

mmarna. S

å

lunda verkst

ä

lldes den 10 maj ett f

ö

rs

ö

k med en stabil vattenf

ö

ring av 8 m /s. Effekten p

å

 str

ö

mmarna studerades ing

å

ende vid ett bes

ö

k i vilket bl a fiskeriinten­denten och fiskeexpertis fr

å

n Tr

å

ngforsbolaget deltog. Efter 

ö

nskem

å

l fr

å

n fiskeriintendenten verkst

ä

lldes n

å

gra dagar senare en tappning av 1,8 m /s, vilken studerades av fiskeri­intendenten.

I utl

å

tande den 19 maj anf

ö

r fiskeriintendenten bl a.

F

ö

r att i stort sett bibeh

å

lla nuvarande fiske med konventio­nell minimitappning bed

ö

mes att det erfordras en sommartapp­ning av 10-15 m/s och en vintertappning av 2-3 m/s. L

ä

gre tappningar 

ä

r ejnellertid m

ö

jliga vid m

å

ls

ä

ttningen att bibe­h

å

lla ett meningsfullt fiske under vissa f

ö

ruts

ä

ttningar. Genom att anpassa tappningarna efter ett naturligt vattendrags rytm torde kunna uppr

ä

tth

å

llas en fiskproduktion och m

ö

jlig­heter till fiske som ej drastiskt skiljer sig fr

å

n nuvarande f

ö

rh

å

llanden. En s

å

dan tappnlngsplan skulle prelimin

ä

rt ha f

ö

ljande steg under 

å

ret:

Prop. 1980/81:26

19

jan - april

1,6 m /s

(4 m

å

n)

1-14 maj

3,0 m/s

(1/2 m

å

n)

15 - 31 maj

8,0 m/s

(1/2 m

å

n)

1 juni - 31 juli

15,0 m/s

(2 m

å

n)

1-31 aug

8,0 m /a

(1 m

ä

n)

1 sept - 14 okt

3,0 m/s

(1 1/2 m

å

n)

15 okt - dec

1,6 m/s

(2 1/2 m

å

n)

Ovauist

å

ende tappnlngsplan

ä

r som n

ä

mnts prelimin

ä

r och utg

ö

r ett f

ö

rs

ö

k att optimera f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r produktion av fiskn

ä

ringsorganismer och fisk. Avkortning av tiden f

ö

r den h

ö

gsta tappningen (15 m/s) kan m

ö

jligen diskuteras. Viktigast 

ä

r h

ä

rvidlag m

å

naden juni. Vidare kan awikelser f

ö

r perloden augusti - september under extrema torr

å

r visa sig ofr

å

nkomliga.

Fiskeriintendenten framh

å

ller ocks

å

 att omfattande 

å

tg

ä

rder betr

ä

ffande str

ö

mstr

ä

ckans bottentopografi varken 

ä

r beh

ö

vliga eller 

ö

nskv

ä

rda och att en viktig f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r optimering av f

ö

rh

å

llemdena p

å

 str

ä

ckan 

ä

r att relativt stabila vinter­vattenf

ö

ringar kan h

å

llas, dvs att tappning ut

ö

ver minimi­vattenf

ö

ringen normalt ej g

ö

rs.

B

å

de 1 sitt yttrande och vid den 

ö

verl

ä

ggning som 

ä

gde rum den 10 maj 

har  

fiskeriintendenten framh

å

llit att det fr

å

n biologiska synpunkter 

ä

r f

ö

rdelaktigt om en tappning av yt­vatten kan ske sommartid.

VID F

Ö

RHANDLINGARNA PISKOTEKADE ALTERNATIV

I. En total awecklinq av kraftverksprojektet

Tr

å

ngfors har vid v

å

ra OverlSggnlngar varit berett att trXffa en uppg

ö

relse om en total avveckling av planerna p

å

 ett kraft­verk vid S

ö

lvbackastr

ö

mmarna under fOruts&font-family:Verdana'>å

r ersitttnlng 1 realvJlrden, dvs ett annat kraftverk, en fallrStt eller leverans av ersXttnlngskraft.

Bolaget har d

ä

remot inte velat - p

å

 nuvarande stadium - trXffa en uppg

ö

relse om ers

ä

ttning 1 pengar.

Prop. 1980/81:26

20

En ers

ä

ttning 1 realv

ä

rden synes inte m

ö

jlig utan medverkan av statens vattenfallsverk. Jag har inte ansett det falla inom mitt uppdrag att Inleda f

ö

rhandlingar med detta verk i syfte att bereda Tr

å

ngfors ers

ä

ttning 1 realv

ä

rden.

Ä

ven om Tr

å

ngfors inte velat medverka till en uppg

ö

relse d

ä

r ers

ä

ttning utg

å

r 1 pengar har bolaget tillhandah

å

llit visst material som g

ö

r det m

ö

jligt att ber

ä

kna 

å

tminstone vissa av de ers

ä

ttningskrav aom det kan bli fr

å

ga om.

Det st

ö

rsta kravet kommer naturligtvis att avse f

ö

rlusten av produktionen i det planerade kraftverket. Vid mina 

ö

verl

ä

gg­ningar med bolaget om en l

ö

sning enligt det s k minimitapp­ningsalternatlvet har enighet n

å

tts om att ber

ä

kna produktions­bortfallet med utg

å

ngspunkt fr

å

n att nettov

ä

rdet av den totala produktionen under kraftverkets ber

ä

knade livsl

ä

ngd - 40 

å

r -

ä

r 256  Mkr. Detta belopp kan tj

ä

na som ledning 

ä

ven i ett alternativ med en totalaweckling av projektet. Vid ber

ä

k­ningen har kostnaderna f

ö

r byggande, drift och underh

å

ll av Icraftverket upptagits med 114 Mkr. Ber

ä

kningarna av produk­tionens storlek redovisas i bilaga 1. I bilaga 

2  

redovisas hur v

ä

rdet ber

ä

knats.

Det andra stora Iiravet g

ä

ller ers

ä

ttning f

ö

r redan nedlagda men vid en totalaweckling onyttiga kostnader. Eftersom bola­get inte velat 1 egentlig mening f

ö

rhandla, d v s tr

ä

ffa en 

ö

verenskommelse om ers

ä

ttning vid en totalaweckling, har jag Inte i detalj granskat de ungef

ä

rliga siffror som bolaget lagt fram. Beloppen avser dessutom delvis krav som bolaget sj

ä

lvt saknar ett direkt Intresse av, n

ä

mligen krav fr

å

n leverant

ö

rer roed vilka bolaget tr

ä

ffat avtal om vissa leveran­ser mm. Om en totalaweckling blir aktuell, b

ö

r staten f

ö

r­handla med dessa underleverant

ö

rer.

Ä

ven om jag allts

å

 Inte i detalj granskat yrkandena 1 denna del och Inte sjUlv f

ö

rt n

å

gra f

ö

rhandlingar med leverant

ö

rerna har jag ansett n

ö

dv

ä

ndigt att hXr uttala en uppfattning om de

Prop. 1980/81:26

21

ungef

ä

rliga kostnader det kan r

ö

ra sig om. Jag har d

ä

rvid kommit till den slutsatsen att det g

ä

ller belopp i storleks­ordningen 30 Mkr. En sammanst

ä

llning som visar hur beloppet framkommit finns i bilaga 3.

Jag r

ä

knar allts

å

 med att en totalaweckling av S

ö

lvbacka­projektet kostar staten ca 286 Mkr i form av ers

ä

ttningar till Tr

å

ngfors. H

ä

rtill kommer att Bergs koromun g

å

r miste om det belopp 

å

 2 Mkr som bolaget enligt regeringens beslut utbetalat till l

ä

nsstyrelsen i J

ä

mtlands l

ä

n.

2. Ett s k minimitappningsalternativ

Tr

å

ngfors har vid mina 

ö

verl

ä

ggningar f

ö

rklarat sig berett att diskutera en l

ö

sning som inneb

ä

r att fisket i S

ö

lvbacka­str

ö

mmarna r

ä

ddas, om l

ö

sningen kan f

ö

renas med en acceptabel l

ö

nsamhet hos kraftverket. Bolaget har d

ä

rf

ö

r noga studerat fiskeriintendentens tappnlngsplan och ber

ä

knat vilka f

ö

rluster planen skulle resultera i.

Resultat av bolagets 

ö

verv

ä

ganden

ä

r att man i princip godtar tappningsplanen, dvs man 

ä

r beredd att bygga kraftverket men samtidigt garantera att vattenf

ö

ringen i S

ö

lvbackastr

ö

mmarna motsvarar vad fiskeriintendenten angivit. Det enda mer v

ä

sent­liga avsteg bolaget 

ö

nskar g

ö

ra g

ä

ller juli m

å

nad. Under denna m

å

nad vill bolaget begr

ä

nsa tappningen till 8 m /s. I 

ö

vrigt 

ö

nskar man bara n

å

gra sm

å

 justeringar i fr

å

ga om tid­punkterna.

Fr

å

n statens sida har bolagets ber

ä

kningar av produktionsbort­fallet vid en tappning enligt bolagets 

ö

nskem

å

l granskats av fr

ä

mst vattenr

ä

ttsr

å

det J

ö

nsson.

VI 

har vid de ekonomiska ber

ä

kningarna konstaterat att produk­tionsbortfallet utg

ö

r 11,9 GWh, d v s 16,8 4 av det planerade kraftverkets produktlon. I7tg

å

ngspunkten 

ä

r d

å

 fiskeriinten­dentens plan med den j

ä

mkning i fr

å

ga om juli m

å

nad som bolaget f

ö

reslagit. Ber

ä

kningarna redovisas i bilaga 1.

Prop. 1980/81:26

22

V

ä

rdet av den bortfallna produktionen p

å

verkas av bl a den tid p

å

å

ret d

ä

 bortfallet sker. V

ä

rdet har, p

å

 s

ä

tt som framg

å

r av bilaga 2 ber

ä

knats till 52 Mkr, vilket motsvarar 20,3 % av nettov

ä

rdet p

å

den totala produktionen.

Ocks

å

 vid en l

ö

sning enligt detta alternativ tillkommer vissa ers

ä

ttningar ut

ö

ver de som avser den bortfallna produktionen.

Som redan framg

å

tt p

å

b

ö

rjades arbetena med kraftverket somma­ren och h

ö

sten 1979 och avsikten var att de egentliga bygg­nadsarbetena - tunnelspr

ä

ngningen mm- skulle utf

ö

ras under vintern 1979/80. P

å

 grund av riksdagens beslut och regeringens uppdrag till mig avbr

ö

ts arbetena. Bolaget har 

ä

nda sedan mina 

ö

verl

ä

ggningar inleddes intagit den st

å

ndpunkten att man 

ä

r ber

ä

ttigad till ers

ä

ttning f

ö

r de kostnader m m som 

ä

r en f

ö

ljd av att mcin avbrutit arbetena och gett sig in i f

ö

r­handlingarna .

Jag har p

å

 ett tidigt stadium i princip anslutit mig till bolagets st

å

ndpunkt. Efter kontakter med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r regeringen har jag ocks

å

 sagt att f

ö

rhandlingarna f

ö

rs med utg

å

ngspunkt fr

å

n att bolaget har r

ä

tt till ers

ä

ttning f

ö

r de kostnader m m det h

ä

r kan r

ö

ra sig om.

Med h

ä

nsyn till arten av de uppgifter det h

ä

r 

ä

r fr

å

ga om redovisar jag h

ä

r inte alla detaljer. De st

ö

rre posterna g

ä

ller ers

ä

ttningar till Sk

å

nska Cementgjuteriet, KMW-Nohab 

ö

ch ASEA m.fl. och avser merkostnader som 

ä

r en direkt f

ö

ljd av en senarel

ä

ggning med ett 

å

r av hela kraftverksprojektet. En annan stor post 

ä

r r

ä

ntor 

å

 redan nedlagda kostnader. Det saumaanlagda beloppet 

ä

r 15,7 Mkr. En sammanst

ä

llning av beloppen finns 1 bilaga 4.

Det angivna beloppet g

ä

ller under f

ö

ruts

ä

ttning att arbetena med att bygga kraftverket kan upptas 1 full utstr

ä

ckning och under normala f

ö

rh

å

llanden 1 b

ö

rj

«

m av november 1980. Om n

å

gon av dessa f

ö

ruts

ä

ttningar brister m

å

ste beloppet h

ö

jas.

Prop. 1980/81:26

23

statens totala kostnader vid en l

ö

sning enligt alternativet med en minimitappning blir allts

å

 6 7,7 Mkr. Eftersom detta belopp 

ä

r resultatet av en f

ö

rhandling, d

ä

r b

å

da parter tagit och givit, fordras inga ytterligare f

ö

rhandlingar om denna l

ö

sning v

ä

lj

»

.

F

Ö

RSLAG

Inledning

Min uppgift har varit att s

ö

ka f

å

 till st

å

nd en 

ö

verenskommel­se som inneb

ä

r att Tr

å

ngfors dels avbryter arbetena med att bygga det kraftverk vid S

ö

lvbackastr

ö

mmarna som bolaget enligt regeringens tillst

å

nd och vattendomstolens dom har tillst

ä

nd att bygga, dels avst

å

r fr

ä

n sin r

ä

tt att bygga kraftverket.

Bolaget avbr

ö

t de p

å

g

å

ende arbetena redan innan mina f

ö

r­handlingar inleddes och de har ej senare 

å

terupptagits. L

ä

get 

ä

r allt3

å

 fortfarande detsamma som i november 1979. Detta g

ä

ller arbetena p

å

 platsen. N

ä

r det g

ä

ller utrustning som best

ä

llts hos entrepren

ö

rer har bolaget inte haft samma m

ö

j­lighet att p

å

verka arbetena.

Med h

ä

nsyn till sin juridiskt sett starka st

ä

llning har bolaget naturligtvis ingen anledning - knappast ens m

ö

jlighet - att avst

å

 fr

å

n sin r

ä

tt att bygga kraftverket utan att f

å

 full ers

ä

ttning f

ö

r de f

ö

rluster detta inneb

ä

r. Detta g

ä

ller s

å

v

ä

l ers

ä

ttning f

ö

r redan nedlagda egna kostnader och eventuella ers

ä

ttningar till entrepren

ö

rer som ers

ä

ttning f

ö

r v

ä

rdet av den uteblivna energiproduktionen vid kraftverket. Bolaget tillk

ä

nnagav ocks

å

 p

å

 ett tidigt stadium att man inte kunde Ing

å

 i n

å

gra f

ö

rhandlingar utan att f

å

 skadest

å

nd f

ö

r de f

ö

r­luster som ett uppskov med byggandet under f

ö

rhandlingstiden skulle medf

ö

ra.

Mot den nu angivna bakgrunden har jag vid fullg

ö

randet av mitt uppdrag i realiteten haft ett mycket begr

ä

nsat f

ö

rhand­lingsutrymme. F

ö

rhandlingarna har f

å

tt ske p

å

 bolagets vill­kor och min uppgift har 1 f

ö

rsta hand best

å

tt 1 att granska de ber

ä

kningar av olika ers

ä

ttningar som bolaget beg

ä

rt.

Prop. 1980/81:26

24

N

ä

r det g

ä

ller f

ö

rlusterna under p

å

g

å

ende f

ö

rhandlingar har jag - efter kontakter med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r regeringen - p

å

 ett tidigt stadium uttalat, att s

å

dan ers

ä

ttning givetvis m

å

ste utg

å

.

Som redan framg

å

tt har bolaget velat f

ö

rhandla om endast tv

å 

alternativ, n

ä

mligen en total avveckling av S

ö

lvbackaprojektet mot ers

ä

ttning i realv

ä

rden samt det s k minimitappningsalter­natlvet.

En l

ö

sning som inneb

ä

r att Tr

å

ngfors f

å

r ers

ä

ttning 1 real­v

ä

rden f

ö

ruts

ä

tter, som jag redan n

ä

mnt, uppenbarligen en med­verkan av vattenfallsverket. N

å

gra realv

ä

rden - i den mening som h

ä

r 

ä

r aktuella, n

ä

mligen fallh

ö

jd, kraftverk eller er­s

ä

ttningskraft - som staten kan erbjuda bolaget torde inte finnas utanf

ö

r vattenfallsverket. Vid mina 

ö

verl

ä

ggningar med bolaget har framkommit vissa uppslag till l

ö

sningar som enligt min mening 

ä

r mycket tilltalande, bl a fr

å

n juridisk synpunkt, men f

ö

retr

ä

dare f

ö

r bolaget har ocks

å

 upplyst att vattenfallsverket mycket best

ä

mt mots

ä

tter aig att medverka genom att avst

å

 fr

å

n n

å

gon r

ä

ttighet. Jag har d

ä

rf

ö

r inte an­sett mig b

ö

ra g

å

 n

ä

rmare in p

å

 denna l

ö

sning.

Det andra alternativet, minimitappningsalternatlvet, har inte f

ö

rutsetts i den allm

ä

nna debatten om S

ö

lvbackastr

ö

mmarna, troligen d

ä

rf

ö

r att det inte ansetts m

ö

jligt att bygga kraft­verket men 

ä

nd

å

 beh

å

lla S

ö

lvbackastr

ö

mmarna. Mitt uppdrag avser emellertid en f

ö

rhandling med Tr

å

ngfors om ett avst

å

ende fr

å

n r

ä

tten att bygga ett kraftverk enligt vattendomstolens och regeringens beslut. Enligt vanligt juridiskt spr

å

kbruk m

å

ste h

ä

ri ligga ett uppdrag att f

ö

rhandla om alla l

ö

sningar som inneb

ä

r ett mindre Ingrepp i naturen 

ä

n det som g

ä

llande tillst

å

nd Inneb

ä

r. H

ä

rtill kommer att en total avveckling av projektet blir mycket dyrbar f

ö

r staten. Ocks

å

 av detta sk

ä

l har jag ansett det v

ä

rdefullt f

ö

r regeringen och riks­dagen att vid st

ä

llningstagandet till ers

ä

ttningsfr

å

gan ha m

ö

jlighet att 

ö

verv

ä

ga 

ä

ven ett alternativ.

Tv

å

saker har styrt utformningen av alternativet. Den ena 

ä

r fisket i S

ö

lvbackastr

ö

mmarna, den andra 

ä

r dimensioneringen

Prop. 1980/81:26

25

m m av kraftverket enligt det g

ä

llande tillst

å

ndet.

I fr

å

ga om fisket har utg

å

ngspunkten varit att ett fiske som 

ä

r i allt v

ä

sentligt likv

ä

rdigt med det som nu bedrivs i S

ö

lvbackastr

ö

mmarna skall vara m

ö

jligt 

ä

ven efter tillkomsten av kraftverket. Detta kr

ä

ver att en v

ä

sentlig m

ä

ngd vatten tappas i den naturliga f

å

ran. Fr

ä

gan vilken m

ä

ngd som b

ö

r tappas denna v

ä

g har jag f

ö

r min del ansett b

ö

ra besvaras av fiskeriintendenten. Resultatet har blivit den plan f

ö

r tappningen som f

ö

rut redovisats.

N

ä

r d

é

t g

ä

ller dimensioneringen m m av kraftverket har utg

å

ngs­punkten varit att avtappningen i den naturliga f

å

ran inte Skulle f

å

 vara st

ö

rre

ä

n att verket kan byggas enligt de uppgjorda ritningarna samt med den utrustning som best

ä

llts och delvis redan tillverkats.

Det har som ett resultat av utredningen visat sig att de vill­kor som m

å

ste uppfyllas f

ö

r att ett meningsfullt fiske skall kunna beh

å

llas kan f

ö

renas med ett bibeh

å

llande av kraft­verket i dess ursprungliga utformning. Detta beror p

å

att verket anpassats till en vattenm

ä

ngd som kommer att bli van­lig 

ä

ven i det nu diskuterade alternativet.

Betr

ä

ffande vattenm

ä

ngden 1 den naturliga f

å

ran b

ö

r till

ä

ggas att den kommer att p

å

verkas 

ä

ven av tillrinningen fr

å

n de sm

ä

rre bifl

ö

dena till S

ö

lvbackastr

ö

mmarna. Vattenf

ö

ringen kommer allts

å

 att bli n

å

got st

ö

rre

ä

n tappningsplanen visar.

Eget f

ö

rord i principfr

å

gan

Vad som fr

ä

mst f

ö

ranledde debatten om ett bibeh

å

llande av S

ö

lvbackastr

ö

mmarna var att kraftverket skulle inneb

ä

ra ett i det n

ä

rmaste totalt bortfall av fisket i str

ö

mmarna. Detta fiske ans

å

gs v

ä

rdefullt bl a som ett medel att locka turister till bygden. Ocks

å

 fr

å

n mera allm

ä

nna naturskyddssynpunkter betonades v

ä

rdet av att bibeh

å

lla str

ö

mmarna.

De s

å

lunda anf

ö

rda sk

ä

len b

ö

r inte f

ö

rringas. Under debatten

3 

Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 26

Prop. 1980/81:26

26

har man emellertid inte haft tillg

å

ng till n

å

got material som belyst vad ett tillgodoseende av fr

ä

mst fiskeintresset kostar. Detta kan m

ö

jligen ha p

å

verkat opinionsbildningen.

Genom den nu gjorda utredningen skapas enligt min mening klar­het p

å

 flera v

ä

sentliga punkter. Som de tv

å

 viktigaste vill jag beteckna att det kostar staten ca 286 Mkr att helt bevara S

ö

lvbackastr

ö

mmarna samtidigt som ett i stort sett bibeh

å

llet fiske - och ett bibeh

å

llande av landskapsbilden med levande forsar - kostar endast ca 68 Mkr.

F

ö

rdelarna med minimitappningsaltemativet

ä

r sammanfattnings­vis

-

de v

ä

sentligt l

ä

gre kostnaderna, n

å

got som 

ä

r s

ä

rskilt vik­tigt i dagens ekonomiska l

ä

ge

-

fisket bevaras i stort sett of

ö

r

ä

ndrat

-

landskapsbilden, de levande forsarna, bevaras

-

ett antal nya arbetstillf

ä

llen skapas 1 bygden

-

bygden f

å

r beh

å

lla beloppet

å

 2 Mkr

-

landet f

å

r ett visst energitillskott

F

ö

rdelarna med en total avveckling av kraftverksprojektet 

ä

r naturligtvis att S

ö

lvbackastr

ö

mmarna - och d

ä

rmed s

å

v

ä

l fisket som landskapsbilden - helt bevaras.

Det finns naturligtvis de som anser att ett belopp 

å

 286 Mkr 

ä

r ett l

å

gt eller i varje fall acceptabelt pris f

ö

r att be­vara S

ö

lvbackastr

ö

mmarna. Om utg

å

ngspunkten d

ä

rvid 

ä

r rena milj

ö

h

ä

nsyn, blir bed

ö

mningen Iseroende p

å

 det pris man 

å

s

ä

tter en bevarad milj

ö

, vilket i detta fall betyder en reglerad -dvs icke naturlig - str

ö

m. 

Ä

r utg

å

ngspunkten d

ä

remot den att str

ö

mmarna b

ö

r bevaras f

ö

r att genom fisket locka turister till bygden och d

ä

rmed ge ett underlag f

ö

r f

ö

rs

ö

rjningen, kan

Prop. 1980/81:26

27

det naturligtvis ifr

å

gas

ä

ttas om priset 

ä

r rimligt och om inte ett lika gott eller b

ä

ttre resultat kan uppn

ä

s genora andra och billigare 

ä

tg

ä

rder. Det r

ö

r sig h

ä

r om v

ä

rderingar och bed

ö

mningar d

ä

r olika meningar g

ö

r sig g

ä

llande.

F

ö

r min egen del har jag kommit till den uppfattningen att minimitappningsaltemativet har s

å

 stora f

ö

rdelar att det b

ö

r l

ä

ggas till grund f

ö

r en uppg

ö

relse med Tr

ä

ngfors. Jag har d

ä

rvid f

ä

st avg

ö

rande vikt vid fiskerlintendentens omd

ö

me 

om 

konsekvenserna f

ö

r fiske och fiskreproduktion. Den f

ö

rordade tappningsplanen torde i sj

ä

lva verket inneb

ä

ra att fiskeintres­set delvis tillgodoses b

ä

ttre 

ä

n idag. Jag v

ä

ger ocks

ä

 in i min bed

ö

mning att S

ö

lvbackastr

ö

mmarna redan idag 

ä

r reglerade genom att Storsj

ö

n

ä

r reglerad och att den flottning som tidi­gare skett i str

ö

mmarna f

ö

ranlett betydande ingrepp i naturen. Str

ö

mmarna 

ä

r allts

å

 inte en or

ö

rd del av 

ö

vre Ljungan.

En klar f

ö

rdel med minimitappningsaltemativet

ä

r ocks

å

 att det godtas av Tr

å

ngfors. Om man i st

ä

llet anser att en total­aweckling b

ö

r ske, 

å

terst

å

r att p

å

 nytt ta upp f

ö

rhandlingar med bolaget. Som redan framg

å

tt 

ä

r bolaget d

ä

rvid berett att utan vidare godtaga en ers

ä

ttning i realv

ä

rden (fallh

ö

jd, kraftverk, ers

ä

ttningskraft). Hur bolaget i ett s

å

dant l

ä

ge st

ä

ller sig till en ers

ä

ttning i pengar har jag ingen anled­ning att f

ö

rs

ö

ka f

ö

rutse. Om en frivillig uppg

ö

relse inte kommer till st

å

nd torde emellertid endast 

å

terst

å

 m

ö

jligheten att tillgripa lagstiftning av ett f

ö

r svenska r

ä

ttstraditioner helt unikt slag.

Om man v

ä

ljer en l

ö

sning enligt minimitappningsalternatlvet, 

ä

r det n

ö

dv

ä

ndigt att skapa garantier f

ö

r att Tr

å

ngfors ocks

å 

blir bxindet av tappningsplanen. I}etta kan i praktiken ordnas genom att bolaget begr

ä

nsar sin ans

ö

kan till vattendomstolen 1 enlighet med vad planen f

ö

ruts

ä

tter. Domstolen kan d

ä

refter besluta 1 enlighet d

ä

rmed n

ä

r domstolen fastst

ä

ller villkoren f

ö

r att ta'kraftverket 1 drift.

Prop. 1980/81:26

28

Det har i debatten framskymtat att det i den n

ä

rmast ber

ö

rda bygden finns en stark oro f

ö

r att det planerade kraftverket vid S

ö

lvbacka bara

ä

r b

ö

rjan till ingrepp av mer allvarligt slag. Man befarar m.a.o. att om S

ö

lvbackaverket f

å

r byggas kommer kraftverksintressena d

ä

refter att kr

ä

va tillst

å

nd att f

å

ta 1 anspr

å

k ocks

å

 vattendrag uppstr

ö

ms S

ö

lvbacka. Absoluta garantier mot en dylik utveckling kan inte erh

å

llas enligt svensk r

ä

tt men detta g

ä

ller oberoende av om S

ö

lvbackastr

ö

mmar­na byggs ut. 

Ä

ven om regering och riksdag genom lagstiftning eller p

å

 annat s

ä

tt tar st

ä

llning mot en s

å

dan utveckling, dys best

ä

mmer sig f

ö

r att bevara vissa vattendrag, kan man senare ompr

ö

va sin st

å

ndpunkt. Enligt min mening skulle det emellertid vara v

ä

rdefullt om det redan i detta 

ä

rende slogs fast att n

å

gon exploatering av vattendragen uppstr

ö

ms S

ö

lv­backa inte kommer i fr

å

ga, fjfr 3 kap 11 

§

 i f

ö

rslaget till plan- och bygglag (SOU 1979:65) 

N

ä

r det g

ä

ller Tr

å

ngfors b

ö

r till det nyss sagda fogas att bolaget eller dess moderbolag enligt uppgift inte har n

å

gra som helst ytterligare intressen - genom 

ä

gander

ä

tt eller p

å 

annat s

ä

tt - inom det aktuella omr

å

det.

N

å

gra detaljanm

ä

rkningar till minimitappningsalternatlvet Betr_tap2nn2S

£

l

ä

nen

Planen torde inte kr

ä

va n

å

gra ytterligare kommentarer annat 

ä

n p

å

 en punkt. Som redan framg

å

tt 

ä

r Storsj

ö

n reglerad. Detta Inneb

ä

r att det finns bl a en best

ä

mmelse om l

ä

gsta d

ä

mnlngs-niv

å

. F

ö

r att inte riskera en konflikt med denna best

ä

mmelse b

ö

r tappningsplanen f

ö

rses med en sp

ä

rr som hindrar att den n

ä

mnda niv

å

n underskrids. Om Storsj

ö

n ligger p

å

denna niv

å 

f

å

r tappningen allts

å

 begr

ä

nsas till vad som motsvarar till­rinningen till Storsj

ö

n.

Med anledning av fiskerlintendentens uttalande om v

ä

rdet av en tappning av ytvatten fr

å

n Storsj

ö

n sommartid har bolaget unders

ö

kt om det 

ä

r m

ö

jligt att g

ö

ra en s

å

dan tappning och vad

Prop. 1980/81:26

29

den kan kosta i form av 

å

tg

ä

rder vid dammen. Undirs

ö

kningarna har visat att det kr

ä

vs 

ä

ndringsarbeten  till en ber

ä

knad kostnad av ca 250.000 kr. Bolaget har f

ö

rklarat sig berett att hos vattendomstolen ans

ö

ka om tillst

å

nd att utf

ö

ra de 

ä

ndringar som kr

ä

vs f

ö

r en tappning enligt fiskerlintendentens

ö

nskem

å

l.

Betr_berknlngarna_av olka ers

ä

ttningar

Beloppet 

å

 52 Mkr  

ä

r, som frauag

å

tt, resultatet av en f

ö

r­handling. Huvuddelen av de f

ö

ruts

ä

ttningar som ligger bakom 

ö

verenskommelsen har redovisats i bilagorna 1 och 2. Olika uppfattningar har f

ö

relegat bl.a. i fr

å

ga om valet av kalkyl­r

ä

nta. Os

ä

kerhet har f

ö

relegat i fr

ä

gan huruvida vattendomsto­len vid en slutlig pr

ö

vning av olika fr

å

gor i samband med kraftverket skulle ha f

ö

reskrivit en viss minimitappning i S

ö

lvbackastr

ö

mmarna.

Ang

å

ende de i bilaga 4 angivna merkostnaderna kan f

ö

ljande s

ä

rskilda kommentarer g

ö

ras.

Sk

å

nska Cementgjuteriet har p

å

f

ö

rt Tr

å

ngfors vissa belopp f

ö

r bl.a. hyra av maskiner och manskapsbodar, som reserverats f

ö

r arbetena vid S

ö

lvbacka och h

å

llits i beredskap f

ö

r dessa arbeten men som - bortsett fr

å

n en kort tid 1979 - 

ä

nnu inte kunnat nyttigg

ö

ras f

ö

r Tr

å

ngfors' r

ä

kning. - Kostnaderna f

ö

r ink

ö

p av turbin och generator blir h

ö

gre genom att anskaff­ningen senarel

ä

ggs. - Arbetena med st

ä

llverk och ledningar p

å

b

ö

rjades 1979 men avbr

ö

ts p

å

 grund av motst

å

ndet mot kraft­verket. Bl.a. 

å

tg

ä

rder som vidtogs var att linorna till kraft­ledningen togs ned. Angivna belopp avser - utom f

ö

rdyringar p

å

 grund av senarel

ä

ggningen - bl.a. kostnader av detta slag.

S

ä

rskild ers

ä

ttning till Bergs kommun

Om minifflitappningsalternatlvet v

ä

ljs b

ö

r Bergs kommun alltj

ä

mt f

å

 tillg

å

ng  till det belopp 

å

 2 Mkr soffl regeringen 

å

lagt Tr

å

ngfors att utge och som bolaget redan betalat till l

ä

ns­styrelsen i J

ä

mtlands l

ä

n. Beloppet skall enligt regeringens

Prop. 1980/81:26

30

beslut anv

ä

ndas till fr

ä

mjande av n

ä

ringslivet inom kommunen.

Under min utredning har freunh

å

llits - fr

å

n kommunalm

ä

n i Bergs kommun och fr

å

n fiskeriintendenten - att fiskev

å

rdande 

å

tg

ä

rder som kan f

ö

rb

ä

ttra fisket och d

ä

rmed ge 

ö

kat underlag f

ö

r turistn

ä

ringen,

ä

r m

ö

jliga att genomf

ö

ra i andra vattendrag i kommunen. Det har tom gjorts g

ä

llande att s

å

dana 

å

tg

ä

rder skulle ha b

ä

ttre effekt 

ä

n ett bevarande av S

ö

lvbackastr

ö

mmar­na.

Med h

ä

nsyn h

ä

rtill och till att den f

ö

rordade l

ö

sningen med en minimitappning, inte helt saknar konsekvenser f

ö

r fisket, b

ö

r en .l

ö

sning enligt den alternativa modellen f

ö

renas med av­s

ä

ttandet av ett belopp 

å

 f

ö

rslagsvis 2 Mkr f

ö

r fiskev

å

rdande

å

tg

ä

rder inom Bergs kommun. Beloppet b

ö

r utbetalas till kommu­nen samtidigt som skadest

å

ndet till Tr

å

ngfors. Jag f

ö

ruts

ä

tter att h

ä

nsyn till denna avs

ä

ttning kommer att tagas vid den fortsatta behandlingen i vattendomstol.

t?tbetalnlngen av ers

ä

ttningar enligt minimitappningsalterna­tlvet

Beloppet 

å

 15,7 Mkr b

ö

r utbetalas s

å

snart uppg

ö

relsen med Tr

å

ng­fors kan anses slutlig. Detta torde inneb

ä

ra att riksdagens beslut m

å

ste f

ö

religga. Vid f

ö

rhandlingarna har f

ö

rutsatts att en utbetalning kan ske i november 1980.

Ers

ä

ttningen

å

 52 Mkr f

ö

r produktionsbortfallet 

ä

r som framg

å

r av bilaga 2 resultatet av en ber

ä

kning d&font-family:Verdana'>ä

rdet av det 

å

r­liga bortfallet under en 40-

å

rsperlod diskonterats till den 1 november 1980. Vid diskonteringen har ingen h

ä

nsyn tagits till de skattem

ä

ssiga konsekvenserna. En beskattning av den -

å

rliga vinsten under 40 

å

r Sr emellertid en sak. En omedelbar beskattning det 

å

r ers

ä

ttningen utbetalas av beloppet 

å

 52 Mkr 

ä

r en helt annzm sak. Detta f

ö

rh

å

llande m

å

ste beaktas vid be­ r

ä

kningen av ers

ä

ttningen eller p

å

 annat s

ä

tt.

Prop. 1980/81:26

31

Efter samr

å

d med skatter

ä

ttsliga experter har den mest till­talande l

ö

sningen funnits vara att betrakta ers

ä

ttningen 

ä

 52 Mkr som ett bidrag till anl

ä

ggningskostnaderna f

ö

r S

ö

lv­backa kraftverk, ett bidrag som avser att h

å

lla bolaget skades­l

ö

st f

ö

r den f

ö

rlust som avtappningen genom den naturliga f

å

ran inneb

ä

r. Eftersom ett s

å

dant syns

ä

tt inneb

ä

r att avskriv­ningsunderlaget f

ö

r kraftverket - n

ä

r detta f

ä

rdigst

ä

llts -minskar med ett belopp motsvarande bidraget, kommer beloppet f

ö

rr eller senare att beskattas s

å

som vinst 

å

produktionen vid kraftverket.

Det nyss anf

ö

rda inneb

ä

r ocks

ä

 att beloppet inte b

ö

r utbetalas f

ö

rr

ä

n kraftverket har tagits i kommersiell drift. Om arbetena kan 

å

terupptagas i b

ö

rjan av november 1980 ber

ä

knas driften kunna starta i slutet av 1982. F

ö

r tiden fram till utbetal­ningen b

ö

r utg

ä

 r

ä

nta enligt allm

ä

nna diskontot.

ö

verenskommelsen med Tr

å

ngfors skall ses som villkorad 

ä

ven av det nu anf

ö

rda. Om en skattem

ä

ssig behandling p

å

 s

ä

tt h

ä

r f

ö

rutsatts eller en likv

ä

rdig behandling inte 

ä

r m

ö

jlig m

å

ste allts

å

en ompr

ö

vning ske i fr

å

ga om beloppet 

å

52 Mkr.

SAMMANFATTNING

Min uppgift har varit att s

ö

ka f

å

 till st

å

nd en 

ö

verenskommel­se med Tr

å

ngfors om att avbryta arbetena p

å

 S

ö

lvbacka kraft­verk och att avst

å

 fr

å

n r

ä

tten att bygga kraftverket. Arbetena avbr

ö

ts redan innan f

ö

rhandlingarna Inleddes och de har ej senare 

å

terupptagits. I denna del har allts

å

 riksdagens 

ö

nske­m

å

l tillgodosetts.

Bolagets r

ä

tt att bygga kraftverket 

ä

r obestridlig och bolaget har juridiskt sett ingen 2mledning att avst

å

 fr

å

n sin r

ä

tt utan full ers

ä

ttning f

ö

r den skada och de f

ö

rluster ett s

å

dant avst

å

ende Inneb

ä

r. Den starka st

ä

llning bolaget har 

ä

r ett faktum som inte kunnat undg

å

 att p

å

verka f

ö

rhandlingarna. Min uppgift har fr

ä

mst kommit att best

å

 1 en granskning av sk

ä

lig­heten i de krav son bolaget framst

ä

llt.

Prop. 1980/81:26

32

F

ö

rhandlingarna inriktades i ett tidigt skede p

å

 fr

å

gan huruvida det 

ä

r m

ö

jligt att - om bolaget avst

å

r fr

å

n sin r

ä

tt att bygga S

ö

lvbacka kraftverk - bereda bolaget ers

ä

tt­ning i realv

ä

rden, dvs. ett befintligt kraftverk, en fall­h

ö

jd eller en leverans av ers

ä

ttningskraft. Bolaget f

ö

r­klarade sig n

ä

mligen berett att tr

ä

ffa en uppg

ö

relse,om er­s

ä

ttning kunde l

ä

mnas i s

å

dan form. Eftersom en ers

ä

ttning i realv

ä

rden uppenbarligen f

ö

ruts

ä

tter en medverkan av vattenfallsverket och f

ö

retr

ä

dare f

ö

r verket, enligt uppgift av bolaget, best

ä

mt motsatt sig att avst

å

 fr

å

n n

å

gon r

ä

ttig­het till f

ö

rm

å

n f

ö

r bolaget, har jag - trots vissa uppslag till en l

ö

sning - inte ansett mig kunna inom ramen f

ö

r mitt uppdrag g

ä

 vidare med detta alternativ.

Bolaget har ocks

ä

varit berett att f

ö

rhandla om ett alterna­tiv som inneb

ä

r att bolaget avst

å

r fr

å

n en s

å

 stor vatten­m

ä

ngd som beh

ö

vs f

ö

r att beh

å

lla ett i stort sett of

ö

r

ä

ndrat fiske i S

ö

lvbackastr

ö

mmarna (det s k minimitappningsalterna­tlvet) . Med utg

å

ngspunkt fr

å

n en av fiskeriintendenten upp­r

ä

ttad plan - som i allt v

ä

sentligt godtagits av bolaget -ang

å

ende den tappning av vatten i den naturliga f

å

ran som beh

ö

vs f

ö

r ett meningsfullt fiske och fiskreproduktion, har produktionsbortfallet ber

ä

knats och f

ö

rhandlingar f

ö

rts om ers

ä

ttningen till bolaget. Produktionsbortfallet har ber

ä

k­nats till 11,9 GWh motsvarande 16,8 % av produktionen i det planerade kraftverket. Den bortfallna produktionen har v

ä

rde­rats till 52 Mkr.

Om en uppg

ö

relse tr

ä

ffas enligt dessa linjer och arbetena med att bygga kraftverket kan 

å

terupptagas i b

ö

rjan av no­vember 1980 skall ers

ä

ttning f

ö

r de kostnadsf

ö

rdyringar, som 

ä

r en f

ö

ljd av arbetets avbrytande och f

ö

rhandlingarna, en­ligt 

ö

verenskommelse utg

å

 med 15,7 Mkr.

Staten skall allts

å

 vid en l

ö

sning enligt minimitappnings­alternatlvet utge ers

ä

ttning till Tr

å

ngfors med tillhopa 67,7 Mkr, r

ä

knat per den 1 november 1980.

Prop. 1980/81:26

33

Bolaget har inte velat tr

ä

ffa n

å

gon 

ö

verenskommelse om en ers

ä

ttning i pengar vid en totalavveckling av S

ö

lvbackapro­jektet. Huruvida bolaget 

ä

r berett att ing

å

 i f

ö

rhandlingar om en s

å

dan uppg

ö

relse d

ä

rest inget av de nyss n

ä

mnda alter­nativen kommer i fr

å

ga 

ä

r en sak som jag ej har anledning att spekulera om.

Trots att bolaget inte 

ö

nskat f

ö

rhandla om en ers

ä

ttning i pengar vid en totalaweckling har jag ansett n

ö

dv

ä

ndigt att uttrycka en uppfattning om ers

ä

ttningens storlek vid ett s

å

dant alternativ. Bolaget har ocks

å

 tillhandah

å

llit material f

ö

r bed

ö

mningen. Materialet 

ä

r f.

ö

. delvis detsamma som det som legat till grund f

ö

r ber

ä

kningarna enligt minimitapp­ningsaltemativet. Ers

ä

ttningen f

ö

r produktionsbortfallet kan enligt min bed

ö

mning ber

ä

knas till 256 Mkr. Bolaget m

ä

ste dessutom f

ä

 ers

ä

ttning f

ö

r kostnader som blir onyttiga vid en totalaweckling liksom f

ö

r skadest

ä

nd m m som bolaget m

å

ste r

ä

kna med att f

å

 utge till entrepren

ö

rer m.fl. Med reservation f

ö

r att jag inte f

ö

rt n

å

gra f

ö

rhandlingar med entrepren

ö

rerna och 

ö

ver huvud taget - med h

ä

nsyn till bo­lagets inst

ä

llning - saknat anledning och m

ö

jlighet att detaljgranska allt material, uppskattar jag ers

ä

ttningen i denna del till ett belopp i storleksordningen 30 Mkr.

Jag r

ä

knar allts

ä

 med att en totalavveckling av planerna p

å 

S

ö

lvbacka kraftverk skulle kosta staten ca 286 Mkr. Efter­som beloppet inte 

ä

r resultatet av en f

ö

rhandling kan h

ö

gre eller l

ä

gre belopp bli aktuella men min bed

ö

mning torde 

ä

nd

å 

ge underlag f

ö

r en j

ä

mf

ö

relse mellan de olika alternativen.

Ä

ven om det inte 

ä

r min uppgift att uttala n

å

gon mening om de tv

å

 alternativen kan jag f

ö

r min del inte avst

å

 fr

å

n att framh

å

lla att jag vid en j

ä

mf

ö

relse funnit

ö

verv

ä

gande sk

ä

l tala f

ö

r minimitappningsalternatlvet. Det avg

ö

rande f

ö

r min bed

ö

mning har varit att detta alternativ dels ger m

ö

jlighet att tillgodose bygdens intresse av att beh

å

lla S

ö

lvbacka-

Prop. 1980/81:26

34

str

ö

mmarna i stort sett i deras nuvarande skick - vilket dock inte 

ä

r det ursprungliga   - dels att detta sker till ett visserligen h

ö

gt men dock inte helt orimligt pris, dels att bolaget 

ä

r berett att godtaga denna l

ö

sning.

En l

ö

sning enligt minimitappningsalternatlvet Inneb

ä

r att det belopp 

å

 2 Mkr som bolaget enligt regeringens beslut betalat till l

ä

nsstyrelsen f

ö

r 

å

tg

ä

rder som fr

ä

mjar n

ä

rings­livet i Bergs kommun, fortfarande st

å

r till f

ö

rfogande. Vid en totalavveckling m

å

ste beloppet d

ä

remot

å

terbetalas till Tr

å

ngfors.

Med h

ä

nsyn till fiskets betydelse f

ö

r den ber

ö

rda bygden och till att minimitappningsalternatlvet inte helt saknar konsekvenser f

ö

r fisket har jag f

ö

reslagit att ytterligare ett belopp 

å

 2 Mkr skall utbetalas till Bergs kommun f

ö

r att anv

ä

ndas till fiskev

å

rdande 

ä

tg

ä

rder i bygden.

Om regeringen s

å

ö

nskar 

ä

r jag beredd att efter n

ä

rmare direktiY,-)forts

ä

tta 

ö

verl

ä

ggningarna med bolaget.

Ulf af Klintberg

Prop. 1980/81:26

35

Bilaga  1

PRODUKTIONEN I KRAFTVERKET

30 m /s. Underlaget har sammanst

ä

llts av Ljungans Vattenregle-

Det hydrologiska underlaget utg

ö

rs av veckov

ä

rden f

ö

r 40 

å

r i 

å

rsserien 1930-1970. Veckotappningen har d

ä

rvid reglerats i enlighet med g

ä

llande 

å

rsregleringsdom och dygnstappningen korttidsreglerats intill den ans

ö

kta utbyggnadsvattenm

ä

ngden 30 m/s. Unde ringsf

ö

retag.

1.  Bruttoproduktionens storlek/

å

r

vid en utbyggnad av S

ö

lvbacka kraftverk i enlighet med regeringens tillst

å

nd den 8 mars 1979.

under vintern (vecka 37-16):

dagtid     28,4

GWh

ö

vrig tid   3,6

GWh

under sommaren (vecka 17-36):

dagtid     19,4

GWh

ö

vrig tid  19,6

GWh

totalt_____ 71

GWh

Utbyggnadseffekten skulle bli 16,4 MW

2.  Produktionsbortfallet vid viss minimitappning

Tapn ingp lan

Vecka nr

ungef

ä

rlig tidsperiod

Tappning

1-17

1 januari - 30 april

1,6 m-/s

18-19

1-14 maj

3,0 "

20-21

15 - 28 maj

8,0 "

22-25

29 maj - 25 juni

15,0 "

26-35

26 juni - 31 augusti

8,0 "

36-41

1 september - 14 oktober

3,0 "

42-52

15 oktober - 31 december

1,6 "

Produktion

£

f

ö

rl.usten/

å

r

ber

ä

knad vecka f

ö

r vecka

Prop. 1980/81:26

36

under vintern

dagtid   3,2 GWh

ö

vrig tid 1,3 GWh   4,5 GWh

under sommaren

dagtid   0,6 GWh

ö

vrig tid 6,8 GWh   7,4 GWh

totalt____________ 11,9 GWh

Prop. 1980/81:26

37

Bilaga  2

V

Ä

RDET AV PRODUKTIONEN Utg

å

ngspunkter

1.  Perioden 1982/83 - 1989/0 (7 

å

r)

Tr

å

ngfors f

ö

ruts

ä

tts k

ö

pa kraft motsvarande den som produceras 1 S

ö

lvbacka. Gr

ä

nskraftpriset p

å 

stamn

ä

tet under denna period har av vattenfalls­verket ber

ä

knats till:

-

138 kr/MWh dagtid under vintern

-

114 kr/MWh 

ö

vrig tid under vintern

-

108 kr/MWh dagtid under sommaren

96 kr/MWh 

ö

vrig tid under sommaren

2.  Perioden 1989/90 - 2012/2013 (33 

å

r)

Tr

ä

ngfors f

ö

ruts

ä

tts ers

ä

tta kraft motsvarande den som skulle ha producerats i S

ö

lvbacka genom produk­tion i kolkondensverk. Kostnaderna f

ö

r s

å

dan kraft (inkl r

ö

kgasreningsutrustning) har av CDL i decem­ber 1979 angivits s

å

lunda:

-

anl

ä

ggningskostnad

3.200 kr/kW

-

fast 

å

rskostnad exkl kapitalkostnad    70 kr/kW

-

br

ä

nslekostnad

92 kr/MWh

-

r

ö

rlig drift- och underh

å

llskostnad    15 kr/MWh

Uppgifterna 

ö

verensst

ä

mmer med motsvarande v

ä

rden i konsekvensutredningen (SOU 1979:83) med undantag av att CDL r

ä

knar med en fast 

å

rskostnad av 70 kr/kW i st

ä

llet f

ö

r 50 kr/kW. Som sk

ä

l f

ö

r h

ö

j­ningen anger CDL att man bed

ö

mer personalbehovet vara h

ö

gre 

ä

n konsekvensutredningen antagit.

3.  Realpris

ö

kningarna f

ö

ruts

ä

tts - i enlighet med de antagan­

den som konsekvensutredningen gjort - bli

-

f

ö

r anl

ä

ggningskostnaderna 1 % per 

å

r

-

f

ö

r br

ä

nslekostnaderna    3 % per 

å

r

-

f

ö

r 

ö

vriga kostnader      2 % per 

å

r

Prop. 1980/81:26

38

4.  Tidigare angivna priser och kostnader h

ä

nf

ö

r sig till pris­

niv

å

n i juli 1979 (= konsumentprisindex 501). Ber

ä

kningarna

avser prisniv

å

n i november 1980. Konsumentprisindex antages

d

å

 utg

ö

ra 590.

5.  Konsekvensutredningen har till

ä

mpat en kalkylr

ä

nta

å

 4 %.

Denna kalkylr

ä

nta har ifr

å

gasatts under v

å

ra

ö

verl

ä

ggningar.

Bruttov

ä

rdet av den totala produktionen vid en utbyggnad enligt regeringens beslut.

Med ovan angivna utg

å

ngspunkter och en kalkylr

ä

nta 

å

 4 * kan v

ä

rdet per den 1 november 1980 ber

ä

knas till 370 Mkr.

Anl

ä

ggningskostnaderna samt kostnaderna f

ö

r drift och underh

å

ll har - med angivna f

ö

ruts

ä

ttningar - ber

ä

knats till 90 Mkr resp 24 Mkr.

Nettov

ä

rdet av den totala produktionen

per den 1 november 1980 kan allts

ä

 ber

ä

knas till ca 370 -

(90+24) = 256 Mkr.

V

ä

rdet av den bortfallna produktionen enligt minimitappnings­altemativet

Med tidigare angivna utg

å

ngspunkter f

ö

r v

ä

rderingen och i bilaga 1 angivna f

ö

ruts

ä

ttningar i fr

å

ga om produktionsbort­fallet har parterna enats om att den bortfallna produktionen per den 1 november 1980 skall 

å

s

ä

ttas ett v

ä

rde av 52 Mkr.

Prop. 1980/81:26

39

Bilaga 3

S

Ä

RSKILDA KOSTNADER VID EN TOTAL AVVECKLING

Mkr

Nedlagda kostnader f

ö

re 1980-11-01

23,1

Avg

å

r:

å

terbetalning av det till l

ä

nsstyrelsen

i J

ä

mtlands l

ä

n erlagda beloppet     2,0 f

ö

r v

ä

rdet 

å

 str

ö

mfallsfastigheten,

som beh

å

lls av bolaget

0,8

f

ö

r erlagda f

ö

rskott 

å

utrustning m m

till kraftverket

6_jJ  9

Ä

terst

å

r 14,0

Tillkommer:

r

ä

nta 

å

 nedlagda kostnader

2,1

uppskattade belopp f

ö

r

skadest

ä

nd till KMW-Nohab,

ASEA och Sk

å

nska Cement­

gjuteriet vid annullering

av kontrakt 

å

 tillhopa ca

47,3 Mkr

13,5  15,6

Summa__ 29,6

Prop. 1980/81:26

40

Bilaga 4

MERKOSTNADER TILL F

Ö

LJD AV SENAREL

Ä

GGNINGEN AV PROJEKTET

Sk

å

nska Cementgjuteriet, KMW-Nohab

Mkr

och ASEA (kontrakt 

å

tillhopa 47,3 Mkr)

8,7

Transformator (f

ö

r transporter och lag­

ring) , st

ä

llverk och ledningar, tele-

anl

ä

ggnlng seunt lastbilscentralen 1

Å

sarna

0,7

Div. merkostnader 1 den egna organisa­

tionen (

Å

sarna, Ume

å

, Stockholm)

0,7

Index (f

ö

r penningv

ä

rdef

ö

rs

ä

mring)

ca 1 % per m

å

nad, ber

ä

knat p

å

 30 Mkr

3,5

R

ä

nta 

å

 nedlagda kostnader (ca 2 Mkr)

2,1

Summa  15,7'

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1980