Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78:119

Regeringens proposition

1977/78:119

om statligt övertagande av Göta kanalbolag, m. m.

beslutad den 16 mars 1978.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN FALLDIN

BO[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att staten köper Göta kanalbolag för 5,7 milj, kr. Bolaget placeras t. v. som ett fristående bolag under kommunikationsdepar­tementet.

1 Riksdagen 1977/78. I saml. Nr 119

Prop. 1977/78:119

2

Utdrag av regeringsprotokoll

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wirlén

Föredragande: stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om statligt övertagande av Göta kanalbolag, m. m.

1 Inledning

Frågan om Göta kanals framtid behandlades senast i prop. 1976/77:66 om uppmstning av Göta kanal, m. m, I propositionen föreslogs bl. a. alt Göta kanal skulle rustas upp för en beräknad kostnad av 45 milj. kr. Samtidigt aviserades att en särskild utredare skulle tillkallas för alt - i samråd med bl. a. berörda landsting - överväga frågan om huvudmannaskap för driften av Göta kanal och i anslutning härtill förhandla med berörda intressenter. Riksdagen godtog förslagen i propositionen (TU 1976/77:22, rskr 1976/77:275).

1 maj 1977 tillkallades en särskild utredare, landshövdingen Gunnar von[REDACTED_EFTERNAMN], med uppdrag atl - i samråd med bl. a. berörda landsting - överväga frågan om huvudmannaskap för driften av Göta kanal och att i anslutning härtill förhandla med berörda intressenter. I november 1977 redovisade han i en särskild promemoria resultatet av uppdraget såvitt avser frågan om statligt övertagande av Göta kanalbolag. Till promemorian fogades ett avtal mellan svenska staten och Göta Kanalbolags Intressenter Aktiebolag om atl staten skall förvärva aktierna i kanalbolaget fören köpeskilling av 5,7 milj. kr. Detta avtal är träffat under förbehåll av regeringens godkännande. 1 februari 1978 redovisade utredaren den kvarvarande delen av uppdraget, nämligen frågan om den framtida driften av Göta kanal.

2 Frågans tidigare behandling

Göta kanals framtid har utretts åtskilliga gånger och vid flera tilirällen behandlats i riksdagen. I samband härmed har ocksä väckts frågan om atl staten skulle ta över kanalverksamheten.

År 1972 tillkallades en utredningsman, f. d. landshövdingen Jari Hjalmar-

Prop.1977/78:119

3

son, för att utreda vissa frågor beträffande Göta kanal. I februari 1973 avlämnade han betänkandet (Ds K 1973:1) Upprustning av Göta kanal. 1 detta föreslogs bl. a. atl östra och västra linjen skulle mstas upp. Medel för en uppmstning av Göta kanal skulle ställas till en särskild allmännyttig stiftelsens förfogande. Göta kanalbolag borde även fortsättningsvis svara för driften av kanalen. Del av avkastningen på stiftelsens kapital skulle få utnyttjas för atl begränsa underskotten i kanalbolagets rörelse. Landstingen i Östergötlands, Jönköpings, Skaraborgs och Örebro län hade utfäst sig alt lämna vissa bidrag. Aktierna i kanalbolaget skulle förvärvas med allmänna medel. Någon överenskommelse om köpesummans storlek hade inte gått att träffa. Den bedömdes dock ligga omkring 3,8 milj. kr.

1 september 1975 förklarade sig Göta kanalbolag vilja frånträda ansvaret för kanalens fortsatta drift och till staten lämna över kanalanläggningen med tillhörande tjänstebostäder samt viss del av övriga tillgångar.

1 prop. 1976/77:66 om upprustning av Göta kanal, m. m, konstaterades att en utbyggnad av Göta kanal visat sig kräva så stora resursinsatser, att dessa, vid jämförelse med andra investeringar, inte stod i rimlig proportion till den samhällsekonomiska nytta som utbyggnaden skulle ge, I stället förordades en upprustning för all slå vakt om de värden som kanalen har som byggnads­minnesmärke och luristled. Regeringen förklarade sig beredd atl svara fören snabb och genomgripande upprustning av hela kanalen, under förutsättning att en godtagbar överenskommelse kunde träffas med de nuvarande huvudmännen om den fortsatta driften av kanalen.

1 propositionen påpekades att staten i samband med att Göta kanal byggdes i början av 1800-talet donerade stora skogsområden till förelaget för att man med hjälp av skogsinkomster skulle kunna driva och underhålla kanalen. År 1961 överläts börsnoterade aktier som förvärvats av Göta kanalbolag med vinstmedel till ett för ändamålet bildat investmentbolag-Göta Kanalbolags Intressenter Aktiebolag - som i dag äger praktiskt taget alla aktier i kanalbolaget. Utöver att vinstmedel placerats i aktier har vinstmedel genom årens lopp använts för inköp av ytterligare markområden. När Göta kanalbolag förklarat sig berett att överlämna kanalanläggningen m, m, till staten utan ersättning konstaterades att bolaget i sitt erbjudande inte inkluderade de skogar som köpts med vinstmedel och vars avkastning är avgörande för ekonomin i företaget.

Med anledning av prop, 1976/77:66 och därav föranledda motioner framhöll trafikutskottet i sitt betänkande (TU 1976/77:22) bl, a, att utskottet för sin del fann den i propositionen föreslagna ordningen för överväganden rörande frågan om huvudmannaskapet för driften av Göta kanal lämplig. Ett helt statligt övertagande av kanalen eller i vart fall det ekonomiska ansvaret för densamma borde därvid vara en riktpunkt. De aviserade förhandlingarna med berörda intressenter borde syfia till ett övertagande av kanalbolaget i dess helhet inkl. de förut nämnda skogsområdena, som ju dock förvärvats med överskottsmedel från kanalrörelsen.

Vid  prövningen   av   härmed  sammanhängande  frågor  syntes enligt

Prop. 1977/78:119

4

utskottet särskilt böra beaktas konsekvenserna - för kanalrörelsens ekonomi och bolagets förmåga till fullgörande av underhållsplikten - av del överfö­rande av vinstmedel m. m. till det särskilda investmentbolaget som skedde år 1961, Härvid avsågs främst det ackumulerade och kostnadskrävande under­hållsbehov som - såvitt utskottet kunde bedöma - blivit en följd härav. Utskottet förutsatte därför alt spörsmålen härom ingående och omsorgsfullt prövades i syfte alt uppnå en för det allmänna ur såväl ekonomiska synpunkter som eljest godtagbar uppgörelse i frågan.

1 skrivelse 1976/77:275 gav riksdagen som sin mening regeringen till känna vad trafikutskottet med anledning av prop. 1976/77:66 och här redovisade motionsyrkanden anlört beträffande de i propositionen förordade riktlinjerna lör upprustning av Göta kanal m, m,

3 Promemoria rörande statligt övertagande av Göta kanalbolag

Göta Kanalbolag

Göta kanal drivs och förvaltas enligt kungligt privilegiebrev den 11 april 1810 av Göta kanalbolag. Bolaget bildades innan det fanns svensk aktiebo-lagsräitslig lagsliflning och betecknas som ett blandat offenlligt- och privaträttsligt rättssubjekt, 1 privilegiebrevet - vilket med nuvarande termi­nologi skulle benämnas koncession - medgavs bl, a. kanalbolaget att bygga kanalen och driva kanalrörelse, I brevet föreskrevs att bolaget skulle ta ut avgift av trafikanterna enligt en särskild taxa som skulle fastställas av Kungl. Maj:t, Taxan fastställs numera av sjöfartsverket.

De tillgångar som tillfördes bolaget enligt privilegiet var förutom den mark som krävdes för kanalanläggningen också den mark som behövdes för boställen för kanalbolagets personal och för hamnar och lastkajplatser. Härutöver fick bolaget av staten vissa skogsparker och kalkbrott, vilka bolaget fick "utnyttja och allena vårda" för kanalens "framgena underhåll". Enligt bolagsordningen får inte denna egendom av bolaget avhändas utan vederbörligt tillstånd.

Bolaget förvallas av en direktion med säte i Motala. Direktionen beslår av en ordförande som utses av regeringen för fyra år, ett av fullmäktige i riksbanken och riksgäldskonlorel på obestämd tid utsett ombud samt fyra ledamöter, som årligen väljs vid ordinarie bolagsstämma, som skall hållas senast i början av september månad, 1 kanalbolaget är ett 30-tal personer heltidsanställda. Av dessa är tio sysselsatta i den direkta kanalverksamheten och tolv svarar för bolagels skogsbruk. Under seglaiionssäsongen tillkommer ett 40-tal anställda i kanaidriflen.

Bolagets aktiekapital är 4 390 800 kr,, fördelat på 29 272 aktier,

Kanalbolagels tillgångar är dels själva kanalanläggningen med slussar, hamnar m, m, dels byggnader, huvudsakligen slussvaktarbosiäder. 1 det bokförda värdet ingår vidare den mark, som omger kanalen Kanaljorden 1:1,

Prop.1977/78:119

5

samt de övriga i samband med kanalens färdigställande donerade fastighe­terna och av kanalbolaget under åren av vinstmedel inköpta fastigheter. Förutom viss tomtmark utgörs dessa senare av skogs- och jordbruksfastig­heter,

Kanalbolagels utveckling

Med undantag för de allra första åren och ett par enstaka krisår gav kanaidriflen överskott ända fram till andra väridskriget. Därefter har kanaidriflen på grund av bl. a. konkurrensen med modernare kommunika­tionsmedel, som lett lill atl godstrafiken numera praktiskt laget helt försvunnit, gått med förlust. Skogarna haremellertid gett god avkastning. De underskott som uppkommit har täckts bl. a, genom försäljning av - såväl donerade som inköpta - fastigheter.

De tidigare uppkomna överskotten har medgett viss utdelning till aktie­ägarna. För ackumulerade vinstmedel har inköpts fastigheter och värdepap­per.

Enligl en inom Göta kanalbolag gjord sammanställning var utdelningen till aktieägarna under byggnadstiden, sammanlagt 22 år, i genomsnitt 1,9 % per år mot i privilegiebrevei utlovade 5 %. Den genomsnittliga utdelningen per år sedan driften kommit igång och fram till år 1961 var 1,6 96 av det genomsnittliga aktiekapitalet.

Genom engångsutdelning är 1961 tillfördes inlressentbolaget som nämnts 4 096 582 kr. i form av aktier frän dolterbolaget/kanalbolaget. Av beloppet användes 3 683 200 kr. lill avskrivning på aktierna i dotterbolaget, vilka därigenom kunde redovisas till O kr, i balansräkningen per den 31 december 1961,

Kanalbolagets inköp och försäljningar av fastigheter fördelar sig på följande sätt.

Inköpt areal/ha

Belopp kr.

Försåld

Period

areal/ha

Belopp kr.

-1900 1901-1929 1930-1976

962,27 289,69

143,74

110817

56 500

110 500

54,80 41,29

387 925 1 559 502

1 395,70

277 817

96,09

1 947 427

Kanalbolagets förvärv av värdepapper började under slutet av 1800-lalei. Mindre delar av överskotten placerades då i obligationer. Från år 1945 har obligationerna successivt sålts och placerats om i aktier fram lill år 1961, då aktier till ett värde av drygt 4 milj, kr. överläts på Göta Kanalbolags Intressenter Aktiebolag.

\* Riksdagen 1977/78. I saml. Nr 119

Prop. 1977/78:119

6

Skogsinkomsterna har efter byggnadstidens hårda avverkningar varit blygsamma ända fram till omkring år 1880, då dessa inkomster utgjorde mindre än 10 % av kanalinkomslerna. Avverkningarna kunde emellertid successivt ökas och utgjorde åren 1920-1940 i genomsnitt 10 000 m-'sk (skogskubikmeter) per år, vilket som en jämförelse är mindre än hälften av den nuvarande årstillväxten. Från omkring år 1950 har inkomsterna från skogen emellertid varit av ungefär samma sioriek som kanalinkomsterna.

Aktieägare i kanalbolagel

Av kanalbolagets 29 272 aklier innehas 28 832 eller 98,5 % av det tidigare nämnda Göta Kanalbolags Intressenter Aktiebolag. Av återstoden är 363 aktier fördelade på ett flertal personer, medan ägarna till resterande 77 aktier inte hörts av på mycket läng tid. Göta Kanalbolags Intressenter Aktiebolag bildades vid konstituerande bolagsstämma den 21 maj 1961 varvid aktieka­pitalet fastställdes till 2 830 000 kr. fördelat pä 28 300 aktier,

1 stiftarberällelsen nämndes som skäl för bildande av intressentbolaget tillkomsten av förordningen (1960:658) med provisoriska bestämmelser om beskattningen av aktiebolag och ekonomisk förenings inkomst i vissa fall. Förordningen brukar benämnas Annell-lagen,

Den omslmkturering, som skedde genom utbytet, innebar en anpassning lill Annell-lagen och har möjliggjort en genom åren ökad utdelning till aktieägarna i inlressentbolaget.

Fastigheterna

Göta kanalbolag äger utöver den mark, som omger kanalen, donerade och av vinstmedel inköpta fastigheter om sammanlagt 4 624 ha. Till stor del -3 827 ha - är del fråga om skogsfastigheler. Fastigheterna är huvudsakligen belägna i Västergötland.

De donerade fastigheterna omfattar sammanlagt 3 344 ha, varav 2 752 ha är produktiv skogsmark. Dessa fastigheter är taxerade till 6 523 000 kr. Till de donerade fastigheterna räknas också Kanaljorden 1:1, som med undantag för ett par uthyrda byggnader, inte är taxerad. Denna fastighet omfattar 1 139 ha, varav omkring 509 i Västergötland och omkring 630 i Östergötland. Till Kanaljorden 1:1 hör 36 moderna vaktarbosläder, 25 omoderna bostäder, två tjänslebostäder, tre nu uthyrda bostäder, "Lotsbostaden" i Motala, Nors-holms och Sjötorps varv samt magasin, verkstäder och förråd.

De av vinstmedel inköpta fastigheterna är laxerade lill 3 686 000 kr. Dessa fastigheter utgörs av - förutom viss tomtmark - skogs- och jordbruksfaslig-heter om sammanlagt 1 259 ha, varav I 075 ha är produktiv skogsmark.

De inköpta skogsfastigheterna är främst två större skogsområden väster om sjön Unden, Den skog som ligger vid sjön utgör sålunda 88 % av den inköpta skogsarealen. 1 övrigt är dessa skogsfastigheter fördelade pä mindre

Prop. 1977/78:119

7

fastigheter. Enligt en av kanalbolaget gjord värdering är del uppskattade virkesförrådet på de inköpta fastigheterna omkring 154 000 m' sk (skogsku­bikmeter), motsvarande 144 m-*sk/ha. Medelbonitetenärenligt värderingen 6,7 m' sk per ha och år. Trädslagsfördelningen är 57 % tall, 35 % gran och 8 % löv.

Av det sammanlagda taxeringsvärdet om 3 686 000 kr. är skogsfastighe­terna äsatta ett värde om 2 412 000 kr. De inköpta tomtområdena ligger till övervägande delen i Motala. Tomtmarken där har ett taxeringsvärde av 716 000 kr. Återstoden utgörs av tomtområden och mindre jordbruk i Östergötlands och Skaraborgs län med ett sammanlagt taxeringsvärde om 558 000 kr.

Utgångspunkter i förhandUngarna

Inlressentbolaget har vid förhandlingarna förklarat att kanalbolaget inle anser sig kunna fortsätta kanaldriften. Det tidigare nämnda erbjudandet att till staten utan vederiag överiämna den egendom, som tagits upp i skrivelsen den 5 september 1975 står kvar med den inskränkningen att det kontanta beloppet, som härrörde från en större skogsavverkning, numera förbrukats i kanalbolagets rörelse,

I ett tidigt skede av förhandlingarna har inlressentbolaget förklarat atl en skälig ersättning för aktierna i kanalbolagel är en fömtsättning för atl överenskommelse om överlåtelse av dessa skulle kunna träffas. Inför förhandlingarna har intressentbolaget i en promemoria, dalerad febmari 1977, uppskattat värdet av de av vinstmedel inköpta fastigheterna saml fonderade medel från sålda inköpta fastigheter till sammantaget 11 191 350 kr., varav skogsfastigheterna värderats lill 7 100 000 kr.

Föratt kunna bedöma värdet av de med vinstmedel inköpta fastigheterna har utredaren låtit granska och värdera de skogstillgångar, som finns på dessa fastigheter. Vidare har utredningsmannen med hänsyn främst lill vad som framkommit i trafikutskottets betänkande TU 1976/77:22 sökt bedöma de åtgärder aktieägarna i Göta kanalbolag vidtagit i samband med atl inlres­sentbolaget bildades. Utredningsmannen har vid förhandlingarna haft till­gång till utredningar, som sjöfartsverket gjort beträffande underhållet av kanalen.

Värdering av vinsiandelsskogarna

Vinstandelsskogarna har värdeberäknats med hjälp av lantbruksstyrelsens datasystem för skogsvärdering. Beräkningarna har utförts på de större sammanhängande skogsområdena vid sjön Unden, vilka som nämnts ulgör 88 % av den nu aktuella arealen. De återstående 12 % av arealen som utgörs av spridda mindre skogsområden har med stöd av fastighetstaxeringsupp-gifter m. m. anlagils vara värda 30 % mindre per hektar. Del sammanlagda

Prop.1977/78:119

8

värdet på skogsmarken är beräknat lill 8 700(X)0 kr, Detla motsvarar ett medelpris om cirka 60 kr, per m sk eller 8 0(X3 kr, per ha skogsmark, Efler reduktion av värderingskalkylens resultat med 15 % har det sammanlagda värdet beräknats till 8,7 milj. kr.

Underhållet av kanalen

Det råder delade meningar om hur kanalbolaget skött underhållet av kanalen. Frågan har också varit av centralt intresse i förhandlingarna. Å ena sidan har i skilda sammanhang gjorts gällande atl kanalbolaget eflersatt eller t. o, m, vanskött underhållet, Kanalbolagel å sin sida har pekat på att kanalanläggningarna, som har en normal avskrivningstid på 40 år, är omkring 150 är gamla och sålunda även med normalt underhäll kräver en upprustning. Man har vidare hänvisat till den oklarhet som rått beträffande framför allt väslgötalinjens framlid. Bolaget har hävdat att det fullgjort sin underhälls­plikt även om med hänsyn till den ovissa framtiden endast "det nödvändi­gaste" under senare år åtgärdats på västgötalinjen. Bolaget har framhållit atl under den senasie tioårsperioden reparations-, underhålls- och förbättrings­arbeten utförts för över 10 milj. kr. eller mer än som under samma lid influtit i kanalavgifter.

Utredaren har under förhandlingama haft kontakt med sjöfartsverket i underhållsfrågan. Sjöfartsverket haransett atl underhållet i vissa hänseenden inte varit fullgott.

Utredarens överväganden

Kanalbolaget härvid förhandlingarna förklarat sig berett att utan ersättning till staten överiämna kanalanläggningen och de s. k. donationsskogarna. I sammanhanget har bolaget framhållit att aktieägarna under årens lopp inle tagit ut skälig utdelning på sill kapital utan i stället av innestående vinstmedel köpt skogar och värdepapper. Avkastningen av denna egendom har gått in i kanalbolagets rörelse.

Privilegiebrev och kanalbolagets bolagsordning förutsätter atl aktieägarna i bolaget redan under byggnadstiden skall ha rätt till utdelning om fem proceni. Detta tyder på atl utgångspunkten var atl aktieägarna även fortsättningsvis skullevaraberättigadetill minst samma utdelning om vinstresultatet medgav det.

Enligt utredaren har själva kanaidriflen fram till andra världskriget i genomsnitt gått med vinst. Underhållet av kanalen under denna tid har inte heller gett anledning lill anmärkning. Driften har därför, vilket också de innestående vinstmedlen tyder på, gett tillräckligt överskott för att motivera en skälig utdelning.

Utdelningspolitiken har undertiden fram till och med år 1961 präglats av

Prop. 1977/78:119

9

stor försiktighet. Utdelningen har som nämnts fram till delta år i medeltal inle uppgått lill mer än omkring 1,6 procent.

Efter sistnämnda år har kanalbolagel inte haft någon utdelning. Kanal­driften har då gått med förlust, vilken huvudsakligen täckts genom avkastning från donations- och vinstandelsskogarna samt i något fall försäljning av vissa områden.

De innestående vinstmedel, som under åren fram till år 1961 använts föratt förvärva såväl fastigheter som värdepapper, har såvitt utredaren kan bedöma tillsammans med utdelade medel inte överstigit ett belopp som om det till sin helhet delats ul skulle ha legat inom ramen för en skälig utdelning lill aktieägarna.

Överförandet år 1961 av värdepapper, som inköpts för balanserade vinstmedel, lill intressentbolaget föranleddes av föreslagen ändring av skattelagsiiflningen och stod inte i strid mot vad lagstiflaren förutsåg. Någon erinran mot denna överföring kan enligt utredaren inle göras.

Då bolaget varit berett att utan ersättning till staten återställa kanalanlägg­ningen med tillhörande donationsskogar innebär förvärvet av aktierna i kanalbolagel i realiteten alt staten därutöver förvärvar de för vinstmedel i kanalbolaget förvärvade fastigheterna. Dagens värde av dessa fastigheter har av säljaren uppskattats till sammanlagt 11 191 350 kr Enligl den utredning som utredaren låtit göra är denna värdering inte för hög.

Vad angår frågan om underhållet av kanalen främst under de senaste 20 åren råder olika uppfattningar. Det har inle heller varit möjligt atl fä en helt klarläggande utredning på denna punkt. Så mycket torde emellertid vara klarlagt atl bolaget fullgjort sina skyldigheter i detla hänseende på sådant sätt att driften av kanalen kunnat upprätthållas. Vissa brister torde emellertid föreligga i vad avser muddringen av vissa sträckor inom kanalen samt vissa arbeten på strandskoningen.

Efter långvariga förhandlingar har parterna slutligen enats om atl staten förvärvar aktierna i kanalbolaget för en köpeskilling av 5,7 milj. kr.

4 Promemoria rörande huvudmannaskapet för driften av Göta 

kanal, m. m.

Resultatutveckling och prognoser

Kanalbolagel har under en följd av år gått med förluster. För år 1976 uppgick bolagets underskott till nästan 800 000 kr. Preliminära uppgifter för år 1977 visar på en föriust om ca 350000 kr. Av bolagets verksamhetsgrenar lämnade kanalrörelsen ett underskoll av drygt 3 milj. kr. är 1976 och preliminärt ca 2,9 milj. kr, år 1977, Resultaten ärenligt utredaren betecknande för utvecklingen under de senaste åren, under vilka avkastningen från främst bolagets skogsfastigheler och viss försäljning av fasligheter fått motverka kanalrörelsens underskott.

Prop. 1977/78:119

10

I kanalrörelsen har trafikintäklema under femårsperioden 1973-1977 ökat med omkring 10 96 per år. Intäkternas fördelning mellan lastlrafiken och frilidsbåttrafiken har under perioden genomgått en kraftig förändring. Fritidsbätstrafiken svarade år 1977 för 91 96 av de totala intäkterna mot 64 % år 1973.

Antalet båtar på kanalen har under det senaste decenniet ökat med i genomsnitt 11 % per år. Följden härav har blivit atl trafiken under högsäsongmånaden juli närmar sig den övre gränsen för kanalens kapacitet. Drygt 50 % av trafikintäkterna faller på juli månad. Från kanalbolagets sida har ansträngningar gjorts för att bredda säsongen och öka trafiken under andra månader. Något påtagligt resultat av dessa insatser har hittills inte kunnat noteras.

Den kraftiga ökningen av antalet fritidsbåtar hittills under 1970-talet bedöms av utredaren inte komma att beslå. 1 prognosen för den närmaste tioårsperioden antas all antalet fritidsbåtar på kanalen ökar med ca 3 % per år fram till är 1982. Taxorna beräknas höjas med 20 % under år 1978. Under de därpå följande åren inom prognosperioden förutsätts taxorna höjas med omkring 6 % per år.

Driftkostnaderna för kanalen utgörs lill övervägande delen av personal­kostnader. Kanalbolaget har' - förutom en verkställande direktör och administrativ personal - f n. två kanalingenjörer, tvä förmän, en teknisk rådgivare och elva fast anställda reparatörer. Under den period kanalen är öppen är omkring 40 sluss- och brovaktare säsonganställda. Flertalet av dessa bor i kanalbolagets slussvaktarbosiäder och har varit säsonganställda i företagel under en följd av år. Driftkostnaderna beräknas av utredaren öka med i genomsnitt 8 % per år under prognosperioden, som avser åren 1978 till 1987.

Genom den beslutade upprustningen av kanalen förutsätter utredaren atl kostnaderna för underhållet av kanalen kommer att reduceras kraftigt. De senasie åren har den genomsnittliga underhållskostnaden uppgått till ca 1,3 milj, kr, per år. För år 1978 och de tre följande åren beräknas underhållet kosta 600 000 kr, per är. Härefter beräknas årskostnaden för underhållet successivt öka.

Sammantaget leder beräkningarna över de framlida intäkterna och kost­naderna i kanalrörelsen fram till ett underskott om ca 1,8 milj. kr. förär 1978. Underskottet beräknas successivt öka till 3,5 milj. kr. år 1987.

I fråga om skogsrörelsen gör utredaren följande bedömningar för den kommande tioårsperioden, Göta kanalbolag äger f. n, omkring 3 800 ha produktiv skogsmark. Tre större bmkningsenheier norr och väster om sjön Unden i Skaraborgs län svarar för ca 88 % av den totala arealen. Den återstående skogsarealen utgörs av ell tiotal fastigheter i Skaraborgs län med en sammanlagd areal av drygt 500 ha.

Skogstillväxten på de "mindre" fastigheterna beräknar utredaren lill ca 2 500 m sk per år. Med ett rotnetto av 80 kr/m sk skulle fastigheterna ge ett överskott på ca 200 000 kr. per år. Tillsammans med arrendeinkomster om ca

Prop. 1977/78:119

11

20 000 kr. per år uppgår årsavkastningen till ca 220 000 kr. Fastigheternas marknadsvärde bedöms vara ca 4 milj. kr. Årsavkastningen understiger därmed normal bankränia. Skogsfastigheterna i fråga ulgör inle nägra rationella brukningsenheter. Enligl utredarens uppfattning bör därför dessa "mindre" skogsfastigheter säljas.

F, n, saknas en aktuell skogsbruksplan för det samlade skogsinnehavel. Den senast gjorda planen upprättades år 1965 med utgångspunkt från förutsättningar som i dag inte gäller. Genom stickprovsundersökning på de s. k. vinsimedelsskogarna under hösten 1977 saml framräkning från 1965 års plan har utredaren uppskattat virkesförrådet och tillväxten på del samlade skogsinnehavet. Virkesförrådet per ha anges till ca 130 m sk, vilket ungefär motsvarar medeltalet för Skaraborgs län. I fråga om tillväxten torde denna enligt utredaren ligga under 1965 års beräknade värde om 5,1 m sk per ha och år. Delta beror bl. a. på förändringar i skogens äldersklassfördelning. F. n. finns ett överskott av yngre och äldre skog och ett underskott av skog i åldersgruppen 20 lill 60 år.

Under de senasie fem åren har den genomsnittliga årsavverkningen varit ca 24 750msk. Flera faktorer talarenligt utredarens mening för att det inte är möjligt atl behålla de senaste årens avverkningstakt. En fortsatt hög takt i avverkningarna skulle bl. a. försvåra möjligheten att uppnå en jämn framtida avkastning. Avverkningen beräknas därför under de närmaste åren ligga mellan 2 000-3 000 m sk under årstillväxten. Avverkningen kan emellertid successivt öka under 10-ärsperioden och förutsätts vid prognosperiodens slut motsvara den årliga tillväxten.

Skogsförvallningens kostnader består lill övervägande del av personalkost­nader för en skogvaktare och tolv skogsarbetare. I prognosen för skogsrö­relsen räknar utredaren med en årlig kostnadsökning om 8 %. Sammantaget beräknas skogsrörelsen lämna ett överskott för år 1978 med ca 1,2 milj. kr. Överskottet i denna verksamhetsgren beräknas öka successivt under perioden för att år 1987 uppgå till ca 1,5 milj. kr.

Förutom skogs- och jordbruksfastigheter har kanalbolaget ett omfattande innehav av tomtmark, skogs- och slussvaklarboställen m, m. Vissa tomtom­råden samt merparten av de byggnader, som inte används av bolaget utarrenderas. Under senare år har attraktiva och centralt belägna bostadsfas­tigheter rustats upp och moderniserats. De närmaste åren torde man därför enbart behöva räkna med normala underhållskostnader på fastighetsinneha­vet.

En översyn av hyressältningen har påbörjats, I prognosen beräknas hyresintäkterna öka med ca 10 % per år under de tre första åren. Därefter räknar utredaren med alt hyrorna skall stiga i långsammare takt. Faslig-hetsrörelsen beräknas ge ett överskott år 1978 om ca 350 000 kr. 1 slutet

Prop. 1977/78:119

12

av prognosperioden förväntas överskottet uppgå till ca 500 000 kr.

Avslutningsvis redovisar utredaren sina bedömningar över det totala resultatet i bolaget. Efter avskrivningar och skatter beräknar han för år 1978 ett underskott om ca 545 000 kr. i den totala rörelsen. Underskottet förutses under de därpå två närmast följande åren ligga på ungefär samma nivå. Därefter beräknas underskottet öka för att år 1987 uppgå till nästan 1,8 milj. kr.

Resultatförbättrande åtgärder

Den redovisade resultatprognosen visar enligt utredaren på nödvändig­heten atl snara åtgärder vidtas för att om möjligt undanröja eller i vart fall minska underskotlen. Utan sädana åigärder kommer kanalverksamheten inom en snar framtid att ställas inför akuta likviditelsproblem. Enligt utredaren bör i detta syfte kanalbolagels hela verksamhet ses över,

1 fråga om kanalrörelsen redovisar utredaren bl, a, följande åtgärder i resultatförbättrande syfte,

-

Höjning och differentiering av taxorna

-

Marknadsföringsinsatser

-

Minskning av väntetiderna vid slussar

-

Automatisering av slussar och broar

-

Komplettering av nuvarande verksamhet med sidoaktiviteler

-

Beredskapsmedel till underhållsarbeten

I fråga om skogsförvaltningen anser utredaren att de tre större rationella brukningsenheterna vid sjön Unden bör bibehållas för alt avkastningen av dessa även fortsättningsvis skall bidra till underskottstäckning. Däremot bör enligt utredaren övriga fasligheter som inte behövs i den direkta kanalrö­relsen säljas. En försäljning av dessa fastigheter, vars marknadsvärde uppskattas till ca 5,5 milj. kr., är nödvändig för atl motverka likviditetspro­blemen och bidra till alt täcka föriuster under den kommande perioden. Enligl utredaren bör i detla sammanhang övervägas om bolaget kan befrias från eventuell realisationsvinstbeskattning vid försäljningen.

Förhandlingar med landsting och primärkommuner

1 enlighet med direktiven har utredaren förhandlat i huvudmannaskaps­frågan med närmast berörda landsting, i första hand landstingen i Östergöt­lands och Skaraborgs län, men ocksä med landstingen i Jönköpings och Örebro län. Det var också med dessa fyra landsting f, d, landshövdingen[REDACTED_EFTERNAMN] Hjalmarson förhandlade i sitt utredningsarbete om upprustning av Göta kanal. Utredaren har också fört diskussioner med företrädare för samtliga de primärkommuner, som ligger i direkt anslutning till kanalen, nämligen Marieslads, Töreboda och Karisborgs kommun i Skaraborgs län samt Motala,

Prop. 1977/78:119

13

Linköpings, Norrköpings och Söderköpings kommuner i Östergötlands län.

Den allmänna bakgrunden till dessa förhandlingar och diskussioner har varit den stora betydelse, även ekonomiskt, som fortsatt kanaldrift har för den bygd som omger kanalen. Utredaren har därför funnit det rimligt alt landstingen och primärkommunerna på något sätt stöder den fortsatta kanaidriflen och att i vart fall landstingen erhåller visst direkt inflytande över verksamheten,

1 förhandlingarna med landstingen har utredaren knutit an till Hjalmarsons förhandlingsarbete och framfört att ell eventuellt slöd från landstingens sida lämpligen borde utgå i form av något ekonomiskt bidrag till kanalens drift utan att landstingen förden skull i något avseende lar på sig något ansvar för den framtida driften. Bidraget skulle i törsta hand vara ell uttryck för landstingens intresse för kanalen.

Representanter för landstingen i Östergötlands, Jönköpings och Örebro län har också förklarat sig villiga atl verka för ett årligt bidrag till kanalens drift om tillhopa 300 000 kr. för de fyra landstingen. Bidraget skulle enligt uppgjorda riktlinjer fördelas så, att de två i sammanhanget stora landslingen Östergötlands och Skaraborgs län svarar för 112 500 kr. vardera, medan Jönköpings län bidrar med 45 000 kr. och Örebro län med 30 000 kr. Från landstinget i Skaraborgs län haremellertid senare meddelats atl landstinget inle är berett alt över huvud laget lämna ekonomiskt bidrag lill kanalens drift,

I likhet med Hjalmarson anser utredaren att primärkommunalt slöd bör komma lill stånd i andra former än genom direkta driftbidrag. Utredaren har i avsnittet om resultatförbättrande åtgärder sammanfattningsvis angett att målsättningen för den fortsatta verksamheten måste vara att under så stor del av året som möjligt göra kanalen med omgivningar än mer attraktiv för så många som möjligt. Genom att förbätlra hamn- och serviceanläggningar och ta initiativet till och möjligen genomdriva vissa sidoaktiviteler bidrar primärkommunerna lill att förverkliga målsättningen och stöder därmed indirekt själva kanalverksamheten.

Som ell konkret resultat av förhandlingarna kommer med all sannolikhet kommunerna inom både Skaraborgs och Östergötlands län var för sig att ta upp ett interkommunalt samarbete i syfte alt i första hand vidta kortsiktiga och mindre kostnadskrävande åtgärder men också för alt långsiktigt planera de kommunala åtgärderna i anslutning till kanalen.

En förutsättning för bidragsformen ärenligt utredaren att samtliga fyra och under alla omständigheter de två stora landslingen i sammanhanget är beredda atl medverka. Genom landstingets i Skaraborgs län inställning flr emellertid hela konstruktionen med landstingsbidrag åtminstone f, n. över­ges. Hade samtliga berörda landsting varit beredda all bidraga till kanalverk­samheten, hade en frän många synpunkter i sig angelägen samverkan stat­landsting-primärkommuner kunnat nås i detta viktiga skede för kanalen.

Prop. 1977/78:119

14

Utredaren förutsätter emellertid att primärkommunerna genomför det angivna samarbetet.

Utredarens överväganden och förslag

Vad först angår den framtida verksamheten är del, som tidigare nämnts, helt uppenbart att avkastningen frän bolagets fastigheter-trots den beslutade satsningen på upprustningen av kanalen - under inga omständigheter kommer att täcka förlusterna i kanalrörelsen.

Den föreslagna försäljningen av vissa mindre fastigheter kan, riktigt genomförd, avsevärt motverka förlusterna under den närmaste tioårsperio­den. Kortsiktiga resultatförbättrande åtgärder kan också verka i positiv riktning. Men även om det diskuterade landstingsbidraget skulle ha kommit att betalas ut är det ytterst tveksamt om förlusten ens under hela tioårspe­rioden kan komma atl täckas. Sannolikt kommer redan under denna period ytteriigare insatser att krävas för att läcka förlusterna.

Mot bakgrund av vad som angivits i trafikutskottets betänkande TU 1976/ 77:22 och riksdagens beslut i ärendet utgår utredaren från alt staten i någon form kommer att svara för dessa insatser.

Genom det avtal, som redovisas i promemorian den 30 november 1977, har aktierna i Göta kanalbolag förts över pä staten. Utredaren ulgår från atl ansvaret för kanaidriflen skall åvila bolaget. Skälen att bibehålla verksam­hetsformen även sedan alla det nuvarande bolagets tillgångar överförts till staten är flera. Den nuvarande verksamhetsformen har fungerat väl, Kanalbolagel har som institution stort historiskt värde och har vunnit fast förankring hos allmänheten, 1 den nuvarande verksamhetsformen finns ocksä förutsättningar alt ta till vara de många skilda intressen, som är knutna till kanalen.

Kanalbolaget bör enligt utredaren underställas kommunikationsdeparte­mentet, som bör anförtros förvaltningen av aktierna i bolaget. Utredaren har övervägt andra alternativ, såsom atl låta något av de centrala verken eller något statligt bolag förvalta aktierna, men funnit alt de skiftande intressena i kanaldriften skulle bäst tas till vara genom den föreslagna ordningen.

Det nya ägarförhållandet och den förordade formen för huvudmanna­skapet förutsätter i första hand en genomgripande förändring av ledningen för bolaget. Enligt utredaren bör i den nya styrelsen ingå representanter för sjöfartsverket, turism, skogsstyrelsen, de anställda samt en representant för näringslivet. Även verkställande direktören i kanalbolagel bör ingå i styrelsen. Under förutsättning atl landslingen bidrar med medel till kanalens drift bör även de regionala intressenterna vara representerade i styrelsen.

Prop. 1977/78:119

15

5 Föredraganden

Frågan om Göta kanals framtid behandlades senast i prop. 1976/77:66 om upprustning av Göta kanal, m. m. I propositionen föreslogs bl, a, alt Göta kanal skulle rustas upp för en beräknad kostnad av 45 milj. kr. i 1977 års prisläge. Upprustningen motiverades framför allt av de värden kanalen har från turist- och miljösynpunkt. Arbetena med upprustningen har nu satts i gång.

I propositionen togs även frågan upp om huvudmannaskapet för driften av Göta kanal. Härvid erinrades om att Göta kanalbolag i skrivelse den 5 september 1975 har förklarat sig vilja frånträda ansvaret för kanalens fortsalla drift och till staten överiämna kanalanläggningen med tillhörande tjänsle­bostäder samt viss del av övriga tillgångar m. m.

I propositionen påpekades att staten i samband med att Göta kanal byggdes i börian av 1800-talet donerade slora skogsområden lill företaget för att man med hjälp av skogsinkomsler skulle kunna driva och underhålla kanalen. Vidare erinrades om att är 1961 överiäts börsnoterade aktier m. m. som förvärvats av Göta kanalbolag till ett för ändamålet bildal investmentbolag -Göta Kanalbolags Intressenter AB -som i dag äger praktiskt taget alla aklier i kanalbolagel samt att vinstmedel genom årens lopp använts för inköp av ytteriigare skogsområden. I propositionen konstaterades - med hänvisning till atl bolaget erbjudit sig all överiämna kanalanläggningen m. m. lill staten -alt kanalbolaget i sitt erbjudande inte inkluderade de skogar som köpts med vinstmedel och vars avkastning är avgörande för den nuvarande ekonomin i förelaget.

Genom beslut den 3 mars 1977 bemyndigade regeringen mig att tillkalla en särskild utredare för att - i samråd med bl. a. berörda landsting - överväga frågan om huvudmannaskap för driften av Göta kanal och att i anslutning härtill förhandla med berörda intressenter. Genom beslut den 27 maj 1977 förordnades landshövding Gunnar von[REDACTED_EFTERNAMN] till särskild utredare.

Med anledning av prop. 1976/77:66 och därav föranledda motioner framhöll trafikutskottet i sitt betänkande (TU 1976/77:22) bl. a. att utskottet för sin del fann den i propositionen föreslagna ordningen för överväganden rörande frågan om huvudmannaskapet för driften av Göta kanal lämplig. Ett helt statligt övertagande av kanalen eller i vart fall det ekonomiska ansvaret för densamma borde därvid vara en riktpunkt. De aviserade förhandlingarna med berörda intressenter borde syfta till ett övertagande av kanalbolaget i dess helhet inkl. de förut nämnda skogsområdena, som ju dock förvärvats med överskottsmedel frän kanalrörelsen.

Vid prövningen av härmed sammanhängande frågor syntes enligt utskottet särskilt böra beaktas konsekvenserna - för kanalrörelsens ekonomi och bolagels förmåga lill fullgörande av underhållsplikten - av det överfö­rande av vinstmedel m. m. till del särskilda investmentbolag som skedde år 1961. Härvid avsågs främst det ackumulerade och kostnadskrävande under­hållsbehov som - såvitt utskottet kunde bedöma - blivit en följd härav.

Prop. 1977/78:119

16

Utskottet förutsatte därför alt spörsmålen härom ingående och omsorgsfullt prövades i syfte att uppnå en för det allmänna ur såväl ekonomiska synpunkter som eljest godtagbar uppgörelse i frågan. Riksdagen gav som sin mening regeringen lill känna vad ulskotlel anfört (rskr, 1976/77:275).

Den särskilde utredaren har i promemoria den 30 november 1977 som ett första led i utredningsarbetet redovisat resultatet av de förhandlingar som förts med Göta Kanalbolags Intressenter AB om överiåtelse av aktierna i Göta kanalbolag. 1 en andra promemoria den 21 februari 1978 har han redovisat den återstående delen av sitt uppdrag, som avser överväganden om det framtida huvudmannaskapet för driften av Göta kanal saml förhand­lingar i frågan med i första hand berörda landsting,

Göta kanal drivs och förvallas enligt kungligt privilegiebrev av Göta kanalbolag. Bolaget bildades innan det fanns svensk aktiebolagsrätlslig lagstiftning och betecknas som ett blandat offenlligt- och privalrättsligi rättssubjekt, I brevet föreskrevs att bolaget skulle ta ut avgift av trafikanterna enligl en särskild taxa som skulle fastställas av Kungl, Maj:t. Taxan fastställs numera av sjöfartsverket.

De tillgångar som tillfördes bolaget enligt privilegiet var förutom den mark som krävdes för kanalanläggningen också den mark som behövdes för boställen för kanalbolagets personal och för hamnar och last kaj platser. Härutöver tillfördes bolaget vissa skogsparker och kalkbrott, vilka bolaget fick utnyttja och vårda för kanalens framtida underhäll, Enligl bolagsord­ningen får inle denna egendom avhändas av bolaget utan vederbörligt tillstånd. Sådant tillstånd meddelas av regeringen.

Kanalbolagets tillgångar utgörs f. n. utöver själva kanalanläggningen med slussar, hamnar m, m, också av byggnader, huvudsakligen slussvaktarbos­iäder. I det bokförda värdet ingår vidare den mark som omger kanalen samt de övriga donerade fastigheterna och av kanalbolagel under åren med vinstmedel inköpta fastigheter. Förutom viss tomtmark utgörs dessa senare av skogs- och jordbruksfastigheter.

De donerade och med vinstmedel inköpta fastigheterna har en samman­lagd areal om 4 624 ha. I denna yta ingår inte den mark som omger kanalen. Av den sammanlagda arealen utgör 3 827 ha skogsfastigheter, huvudsakligen belägna i Västergötland. De donerade fastigheterna omfattar sammanlagt 3 344 ha, varav 2 752 ha är produktiv skogsmark. Dessa fastighel=;r är taxerade lill drygt 6,5 milj, kr. Till de donerade fastigheterna räknas också den mark som omger kanalen. Kanaljorden 1:1, som, med undantag för ett par uthyrda byggnader, inte är taxerad.

De med vinstmedel inköpta fastigheterna är taxerade till 3 686 000 kr. Dessa fastigheter utgörs av - förutom viss tomtmark - skogs- och jordbruks­fastigheter om sammanlagt I 259 ha, varav 1 075 ha är produktiv skogsmark. De inköpta skogsfastigheterna består huvudsakligen av två större skogsom­råden väster om sjön Unden, De övriga inköpta skogsfastigheterna, ca 12 96 av den inköpta skogsarealen, utgörs av mindre enheter.

Prop. 1977/78:119

17

Med undanlag för de allra första åren och ett par enstaka krisår har kanaldriften gett överskott ända fram till andra världskriget. Därefter har kanaldriften på grund av bl, a, konkurrensen med andra kommunikations­medel, som lett till atl godslrafiken praktiskt taget helt har upphört, gått med föriust. Skogsinkomsterna har inte förmått balansera underskottet i kanalrö­relsen. De underskott som därför uppkommit i bolaget har täckts bl, a, genom försäljning av - såväl donerade som inköpta - fastigheter.

De tidigare uppkomna överskotten har medgett viss utdelning till aktie­ägarna. För ackumulerade vinstmedel har köpts fastigheter och värdepapper. Kanalbolagets förvärv av värdepapper började redan under slutet av 1800-talel. Mindre delar av överskottet placerades då i obligationer. Från år 1945 har dessa successivt sålts och placerats om i aktier fram lill år 1961, då aktier till ett värde av drygt 4 milj, kr, överiäts på Göta Kanalbolags Intressenter AB.

Av kanalbolagels 29 272 aktier innehas 28 832 eller 98,5 % av Göta Kanalbolags Intressenter AB. Av återstoden är 363 aklier fördelade på ett flertal personer, medan ägarna till restarande 77 aktier inte hörts av på myckel lång lid. Intressentbolaget bildades vid konstituerande bolagsstämma den 21 maj 1961 varvid aktiekapitalet fastställdes lill 2 830 000 kr. fördelat på 28 300 aklier. 1 stiftarberällelsen anges som skäl för bildande av inlressentbolaget tillkomsten av förordningen (1960:658) med provisoriska bestämmelser om beskattning av aktiebolag och ekonomisk förenings inkomst i vissa fall, den s. k. Annell-lagen.

Utgångspunkten för utredarens förhandlingar med de nuvarande ägarna av Göta kanalbolag har- förutom de direktiv som utfärdats-varit de uttalanden riksdagen gjorde i samband med all prop. 1976/77:66 jämte därav föranledda motioner behandlades.

Intressentbolaget har vid förhandlingarna förklarat att kanalbolaget inle anser sig kunna fortsätta kanaldriften. Någon sådan skyldighet kan heller inte föreskrivas. Vidare har bolaget förklarat att erbjudandet kvarstår att till staten ulan vederiag överiämna den egendom, som tagits upp i skrivelse den 5 september 1975 med den inskränkningen att det kontanta beloppet, som härrörde från en större skogsavverkning, numera förbrukats i kanalbolagets rörelse.

I förhandlingarna har inlressentbolaget angett att en skälig ersättning för aktierna i Göta kanalbolag är en förutsättning för att överenskommelse om överlåtelse av aktierna skall kunna träffas. Inlressentbolaget har uppskattat värdet av med vinstmedel inköpta fastigheter samt fonderade medel försålda sådana fasligheter till sammanlagt drygl 11 milj. kr, Skogsfastigheterna värderas till 7,1 milj. kr. och övriga fastigheter till 3,9 milj. kr.

I syfte att bedöma värdet av de med vinstmedel inköpta fastigheterna har utredaren lålit granska och värdera de skogstillgångar, som finns på dessa fastigheter. Värdet har uppskattats till 8,7 milj, kr. Beträffande de övriga

Prop.1977/78:119

18

fastigheterna har inte utredaren gjort någon annan värdering än den bolaget gjort.

Utredaren har i sin första promemoria särskilt uppehållit sig vid ivåcentrala frågor, nämligen frågan om underhållet av kanalen samt frågan om överförandel av värdepapper till inlressentbolaget. Vad angår frågan om underhållet av kanalen konstaterar han efter kontakler med sjöfartsverket atl det inte varit möjligt att få en helt klargörande utredning på denna punkt. Så mycket torde emellertid vara klariagt alt bolaget fullgjort sina skyldigheter i detla hänseende på sådana sätt atl driften av kanalen kunnat upprätthållas. Vissa brister anses emellertid föreligga i vad avser muddringen av vissa sträckor samt vissa arbeten på strandskoningen.

1 fråga om överföringen till intressentbolaget år 1961 av värdepapper, som köpts in för balanserade vinstmedel, kan ingen erinran göras enligt utredaren. Överföringen föranleddes av en ändring av skattelagsiiflningen och stod inle i strid med vad lagstiflaren förutsåg.

Med utgångspunkt från de förutsättningar som har gällt för förhandling­arna har parterna enats om atl staten förvärvar aktierna i kanalbolaget för en köpeskilling av 5 700 000 kr. Avtalet har slutits med förbehåll för regeringens godkännande.

Jag anser det angeläget atl slå vakt om de värden Göta kanal har som kulturminnesmärke och luristled. Dessa värden kan -som utvecklingen har blivit - knappast tryggas på annat sätt än genom att staten tar över kanalen.

Med köpet följer samtliga tillgångar i kanalbolagel, såväl de donerade som de med vinstmedel inköpta markområdena. Med hänsyn till atl bolaget som tidigare nämnts förklarat sig berett att utan ersättning överiämna lill staten de donerade fastigheterna skall köpeskillingen i första hand ställas i relation lill värdet på de med vinstmedel inköpta fastigheterna.

Värdet av dessa fastigheter härav säljaren uppskattats lill drygl 11 milj. kr. Enligt den utredning som utredaren låtit göra är denna värdering inte för hög.

Mot den redovisade bakgrunden anser jag att den preliminärt avtalade köpeskillingen kan accepteras.

För ändamålet bör ett invesleringsanslag av 5,7 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 under fonden för statens aktier.

Utöver de 28 832 aktierna som ingår i förvärvet har Göta kanalbolag gell ut 440 aklier, varav 27 är ogiltiga. Enligt avtalet förbinder sig säljaren all mot skäligt vederlag förvärva de utelöpande aktierna och överiämna dem till staten.

I anslutning lill behandlingen av prop. 1976/77:66 tog trafikutskottet i sill belänkande även upp frågan om staten skulle medverka till att finna andra användningsområden för olönsamma fraktfartyg på Göta kanal och därigenom hålla vederbörande skeppare skadeslösa. Jag vill med anledning

Prop. 1977/78:119

19

härav nämna all regeringen i dag - på framställning av generallullstyrelsen -ger medel för upphandling av två sådana fartyg. Därmed ökas kustbevak­ningens resurser i fråga om upptagning av olja som kommit lös i sjö.

Jag övergår nu till all redovisa mina ställningstaganden lill den framtida driften av kanalen, driftsformerna saml de regionala och lokala intressen­ternas medverkan i driften.

Av de resultalprognoser för kanalbolaget som utarbetats av utredaren framgår att kanaldriften åriigen kommer att ge ett underskott. För år 1978 beräknas detta till nästan 1,8 milj, kr. Större delen av delta underskott beräknas dock täckas genom de överskott som skogs- och fastighetsförvalt­ningen lämnar, Nelloresultalet för den totala verksamheten i bolaget de första fem åren visar emellertid på underskott mellan 550 000 och 750 000 kr, per år.

Vid upprättandel av resullatprognosen har bl, a. förutsatts vissa avgifts-justeringar samt atl underhållskostnaderna kommer att minska som följd av den omfattande upprustning av kanalen, som nu påböriats. I enlighet med vad jag anförde i prop. 1976/77:66 skall arbetena ske som statliga beredskaps­arbeten med förtur då sysselsättningsläget kräver det. 1 resultat prognosen har förutsatts en relativt snabb uppmstning av kanalen. Även med denna förutsättning krävs dock ytterligare intäktsförbättrande åtgärder.

Utredaren har förhandlat med berörda landsting i huvudmannaskapsfrå­gan. Han har även tagit upp diskussioner med berörda kommuner. Förhand­lingarna och diskussionerna har förts mot bakgrund av den slora betydelse som fortsatt kanaldrift har för den bygd som omger kanalen. Utredaren har funnit det rimligt atl landslingen på något sätt stöder den fortsatta kanaldriften. Enligt utredaren borde ett slöd från landstingens sida lämpligen utgå i form av ett bidrag till kanalens drift på ca 300 000 kr. per år utan att landstingen tar pä sig något ansvar förden framtida driften. Bidraget skulle i första hand vara ett uttryck för landstingens intresse för kanalen.

En förutsättning för konstruktionen är att samtliga fyra landsting och under alla omständigheter de två slora landstingen i sammanhanget - dvs, landstingen i Östergötlands och Skaraborgs län - är beredda alt medverka. Företrädare för landstingen i Östergötlands, Jönköpings och Örebro län har för utredaren förklarat sig villiga alt verka för ett åriigt bidrag till kanalens drift under förutsättning atl samtliga landsting bidrar. Ett ekonomiskt stöd från landslingen skulle mot bakgrund av den resullatprognos för vilken jag tidigare har redogjort medföra all det ekonomiska handlingsutrymmet för kanalbolaget inte blir så begränsat som annars blir fallet. Jag förutsätter atl frågan om bidrag frän landslingen kan tas upp till diskussion längre fram.

De diskussioner som utredaren haft med berörda kommuner har lett fram till att kommunerna inom resp. Skaraborgs och Östergötlands län avser att ta upp ett samarbete i frågor som rör kanalen. Samarbetet skall främst avse frågor som rör olika sidoaktiviteter kring kanalen. Jag finner den skisserade formen för den kommunala medverkan i kanalfrågan lämplig. Jag vill betona

Prop. 1977/78:119

20

värdet av samverkan mellan stal, landsting och kommuner när det gäller Göta kanal.

1 enlighet med vad riksdagen uttalat har utredaren föreslagit att staten övertar kanalen och tar det primära ekonomiska ansvaret för driften av kanalen. Utredaren har utgått från alt ansvaret för kanaldriften även i fortsättningen skall åvila kanalbolaget. I likhet med utredaren finner jag fiera skäl tala för en sådan form för driften av kanalen. Den nuvarande verksamhetsformen har fungerat väl. Göta kanalbolag har som institution stort historiskt värde och en fast förankring hos allmänheten. Med bolags­formen ges också goda förutsättningar alt ta tillvara de skilda intressen som är knutna till kanalen. Bolaget beräknas även i fortsättningen ha sitt säte i Motala.

När del gäller den organisatoriska inplaceringen av bolaget kan finnas olika alternativ. Sjöfartsverket har ansvaret för bl.a. Södertälje kanal, siatens vattenfallsverk ansvarar för Trollhälte kanal, statens naturvårdsverk har vissa intressen i fritidsbåtslrafik och administrerar vissa mindre kanaler och domänverket slutligen har skogsområden gränsande till kanalbolagels, driver genom dotterbolag Hjälmare kanal och har intressen inom fritidssektorn.

Även andra alternativ som huvudmän för Göta kanalbolag skulle kunna ställas upp. Jag anser dock alt Göta kanalbolag t. v. bör placeras som ett frislående bolag direkt under kommunikationsdepartementet. Erfarenhe­terna av kanalverksamheten i den form som jag förordar i denna proposition lår utvisa om något annal alternativ för den organisatoriska inplaceringen bör väljas senare. Det bör ankomma pä regeringen alt besluta i denna fråga.

Den gällande bolagsordningen för Göta Kanal bolag fastställdes av Kungl, Maj:t år 1883. Det nya ägarförhållandet saml de ändrade förutsättningarna i övrigt för kanaldriften förutsätter atl bolagsordningen förändras. Bl. a. bör kanaldriftens ändrade inriktning inverka på bolagsstyrelsens sammansätt­ning, 1 styrelsen för bolaget bör mot bakgrund härav finnas företrädare bl. a. för de regionala samt för de turistiska och kulturhistoriska intressena. F. n. utser fullmäktige i riksbanken och riksgäldskonlorel en ledamot i bolagets styrelse. De motiv som en gång fanns för denna ordning finns enligl min mening inte längre. Jag anser därför att regeringen fortsättningsvis bör utse alla ledamöter i bolagets styrelse. Del ankommer på regeringen all fastställa en ny bolagsordning för Göta Kanalbolag.

Avslutningsvis vill jag något beröra den fortsatta verksamheten i kanal­bolagel. Kanalrörelsen har som nämnts under en lång följd av år gått med stora underskott. Kanalbolaget har i sin verksamhet varit beroende av de överskott som skogsrörelsen lämnat för atl läcka underskotten i kanaldriften. Utredaren har förutsatt att kanal- och skogsrörelsen även fortsäuningvis bör drivas tillsammans i kanalbolaget.

För egen del kan jag konstatera att bolaget för sin fortsatta existens är beroende av inkomster frän andra verksamheter för att täcka underskotten i kanaidriflen. Det kapital som f. n. är bundet i bolagets skogsinnehav ger

Prop. 1977/78:119

21

årligen en avkastning som är av slor betydelse för att begränsa kanalbolagels totala underskott, I vilken utsträckning detla kapital kan behöva frigöras genom försäljning bör avgöras med hänsyn dels till kanalbolagels behov av extra ordinära intäkter, dels till den alternativa avkastningen och dels till samhällets behov av mark för skogsbrukets strukturrationalisering. Det är viktigt alt personalpolitiska hänsyn tas vid eventuell försäljning av mark, som är av betydelse för de anställdas sysselsättning. 1 fortsättningen bör bolaget underställa regeringen för prövning frågor rörande försäljning av även de med vinstmedel inköpta fastigheterna.

I likhet med utredaren förordarjagatt under alla förhållanden vissa mindre fastigheter som inte ligger i anslutning till bolagets större markinnehav säljs, dels för att skapa bättre ekonomi i bolaget, dels föratt förbättra arronderings-förhållandena i området. Taklen i försäljningarna bör avgöras med hänsyn till i första hand ekonomin i kanalbolaget.

Bolaget bör drivas på affärsmässiga grunder med beaktande av de värden kanalen har som turistled och kulturminnesmärke. Syftet bör härvid vara att så långt möjligt få kostnaderna i kanaldriften täckta med intäkter av kanalavgifter m, m. Det kapital som är bundet i bolagels skogsinnehav bör i framtiden ge ett väsentligt bidrag lill kanaldriften. Enligt min mening kan de turistiska och kulturhistoriska värdena i kanalen bäst värnas om kanalbolaget har en god ekonomi,

I olika sammanhang har framförts önskemål om minskning av avgifterna för såväl den kvarvarande lasttrafiken som för passagerarlrafiken. Avgifterna för lastlrafiken har varit i stort sett oförändrade i nära tjugo år. Även för den reguljära passagerartrafiken har avgifthöjningarna varit relativt begränsade. Om fråga uppkommer alt sätta ned dessa avgifter utöver vad som är kommersiellt motiverat bör sjöfartsverket - som även i fortsättningen beräknas fastställa kanaltaxorna - underställa frågan regeringen för pröv­ning.

För att bolaget skall få en god ekonomi förutsätts atl del sker en samordning av insatser mellan kanalbolaget å ena sidan och landsting och kommuner å den andra sidan. En sådan samordning är av stor betydelse för alla parter. Den nya bolagsledningen bör därför ha fortlöpande kontakter med de regionala intressenterna.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen

atl bemyndiga regeringen alt godkänna den mellan staten och Göta Kanalbolags Intressenter Aktiebolag träffade överenskom­melsen om förvärv av aktier i Göta Kanalbolag att till Förvärv av aklier i Göta kanalbolag på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 under fonden förståtens aktier anvisa ett investeringsanslag av 5 700 0(X) kr.

Prop. 1977/78:119

22

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.