Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:205

Regeringens proposition

1981/82:205

om reglering av priserna på fisk, m. m.;

beslutad den 1 april 1982.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposifionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret 1982/83.

Dessutom läggs fram förslag om bidrag till förbättring och utbyggnad av fiskehamnen i Simrishamns kommun.

1    Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 205

Prop. 1981/82:205

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-04-01

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på fisk, m. m.

1    Inledning

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 åt statens jordbruksnämnd att, efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk un­der budgetåret 1982/83. Förslaget skulle utformas med utgångspunkt i de av riksdagen år 1978 beslutade, allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken och de år 1981 beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk. Nämnden borde även avge förslag till disposifion av medel ur prisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnader för utsättning av laxfisk och ål.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 8 mars 1982 inkommit med sina förslag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Fiskeristyrelsen har med yttrande överlämnat en skrivelse från Simris­hamns kommun med anhållan om bidrag till förbättring och utbyggnad av kommunens fiskehamn. Länsstyrelsen har inkommit med en skrivelse i ärendet.

I prop. 1981/82: 100 (bil. 13 s. 70) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i mnet, för budgetåret 1982/83 till Prisreglerande åtgärder på fiskets område beräkna ett förslagsanslag av 1000 kr. Jag anhåller att nu fä ta upp denna fråga.

Prop. 1981/82:205

3

2 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

2.1 Reglering av priserna på fisk m. m.

Riksdagen beslöt år 1978 om nya riktlinjer för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Mot bakgrund härav tillämpas ett nytt prisregleringssystem, normprissystemet, fr.o.m. innevarande budgetår (prop. 1980/81:198, JoU 1980/81:37, rskr 1980/ 81:423).

Formerna för det nya prisregleringssystemet innebär i huvudsak att normpriser och normkvantiteter för olika fiskslag fastställs av statsmak­terna efter förslag av jordbruksnämnden. Regleringen sker bl.a. genom utbetalande av pristillägg och överskottspriser. Nämndens förslag föregås av överläggningar mellan jordbruksnämnden, konsumentdelegationen och fiskets förhandlingsdelegation. Nivån på normpriserna avvägs så att den i princip ger fisket kompensation för ökade kostnader och fiskarna en rimlig ersättning för sitt arbete. Normkvantiteterna anger för vilka kvantiteter pristillägg utgår och fastställs i syfte att hindra att prisstödet leder till icke önskvärda överskott av konsumtionsfisk.

Prisregleringen finansieras i första hand med medel ur prisregleringskas­san för fisk. Till prisregleringskassan förs prisregleringsavgifter samt inför­sel- och utförselavgifter på fisk m. m. Prisregleringsavgift tas ut på svensk-fångad saltvattensfisk och på importfisk av motsvarande slag med stöd av lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område. Avgiften är i regel 6% av inköpspriset resp. av importvärdet.

Prisregleringen sker i avräkningsprisledet, dvs. det led där fiskarens egen försäljning sker.

Prisfilläggets storlek beslutas av jordbruksnämnden för regleringspe­rioder om fyra till fem veckor. Vid sitt beslut har nämnden att i första hand ta hänsyn till uppnått avräkningspris, s.k. jämförelsepris, som utgör ett genomsnitt för hela landet.

Prisfillägget skall inte motsvara hela skillnaden mellan jämförelsepris och normpris. Frågan om storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris som bör utgå i prisfillägg tas upp i överiägg­ningarna. Beräkningen av jämförelsepris och utbetalning av pristillägg görs av regleringsföreningen Svensk fisk, ekonomisk förening. Genom statens pris- och kartellnämnds försorg sker en fortlöpande uppföljning av parti­priser samt en analys av kostnader och marginaler hos förstahandsmotta-garna.

En lägsta prisnivå skall upprätthållas för den fisk som säljs på markna­den. Fisk som inte kan säljas till lägstapris skall övertas av Svensk fisk. För dessa överskott betalar föreningen ett s. k. överskottspris.

Det ankommer på Svensk fisk att inom ramen för direktiv som ges av jordbruksnämnden fastställa lägstapriser och överskottspriser för norm-

tl    Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 205

Prop. 1981/82:205

4

prissätta fiskslag liksom att besluta om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamheten. Jordbruksnämnden meddelar närmare bestäm­melser om pristilläggen och om hur utbetalning av pristilläggen skall ske.

För att tillgodose konsumentintresset skall prisdämpande åtgärder kun­na vidtas om priserna överstiger fastställt normpris.

När det gäller dispositionen av de medel som ställs till Svensk fisks förfogande tillämpas systemet enligt följande. Statsmakterna fastställer på förslag av jordbruksnämnden en medelsram för prisregleringen under bud­getåret. Jordbruksnämndens förslag till medelsram skall utöver ramens totala storlek innefatta förslag om uttag av prisregleringsavgift samt till­delning av medel ur prisregleringskassan och konjunkturutjämningsfon­den. Inom medelsramen får Svensk fisk täcka de totala kostnaderna för regleringen, dvs. för pristillägg, inlösen av överskott samt för administra­tion och upplysningsverksamhet. Utöver den angivna medelsramen får föreningen för att täcka de totala kostnaderna för prisregleringen även använda de räntor som flyter in på föreningens och konjunkturutjämnings­fondens medel. I den mån de medel som på angivet sätt ställts till förening­ens förfogande inte förslår för att täcka kostnaderna för prisregleringen under ett regleringsår får föreningen vid oförutsedda behov ta i anspråk medel ur konjunkturutjämningsfonden intill högst en fjärdedel av fondens behållning. Jordbruksnämnden får medge att mer än en fjärdedel förbru­kas. Fondens behållning får inte utan regeringens medgivande understiga 20 milj. kr.

Fisk som övertas av Svensk fisk som överskott försäljs av föreningen. Vissa medel utöver marknadsintäkterna kan disponeras av föreningen för inlösen av överskotten från fiskaren/fiskelaget. Ifrågavarande medel anges som en delram inom den totala medelsramen och skall utgöra grund för föreningens överväganden om överskottspriser under det kommande reg­leringsåret.

Efter överläggningar i enlighet med regeringsuppdraget har statens jord­bruksnämnd lagt fram förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under budgetåret 1982/83. Förslaget har biträtts av de båda delegationerna. Jag övergår nu till att behandla nämndens förslag.

För sill/strömming väntas fångstutrymmet för är 1982 uppgå till ca 132000 ton vilket ungefär motsvarar 1981 års nivå. Fångstutrymmet för torsk förutses för år 1982 öka kraftigt jämfört med år 1981. Uttryckt i landad vikt kan fångstutrymmet väntas bli ca 60000 ton. Fångsten år 1981 uppgick preliminärt till 43000 ton. Liksom förhållandet är beträffande sill/ strömming, kommer huvuddelen av fångsten av torsk att tas i Östersjön.

När det gäller avsättningsutrymmet för sill/strömming har under en följd av år 35000-40000 ton av svenska fiskares fångster kunnat avsättas pä den inhemska marknaden. Till följd av bl. a. minskade livsmedelssubven­tioner har den bedömningen gjorts att en viss ökning av den inhemska avsättningen av fisk och fiskprodukter kan komma till stånd. Det torde i

Prop. 1981/82:205

5

första hand gälla de mindre storlekarna av sill/strömming. Den europeiska marknaden för konsumtionssill brukar bedömas vara i storleksordningen 400000 ton. Några större förändringar förutses inte under det närmaste året.

Kapaciteten inom den svenska beredningsindustrin för produktion av djupfrysta torskfiléer har ökat kraftigt de senaste åren. I mitten av 1980-talet beräknas åtminstone 30000 ton torsk kunna avsättas på den inhemska marknaden. Samtidigt är den internationella marknaden för torsk åtmins­tone f. n. mycket god.

Vad gäller övriga fiskslag finns ett påtaghgt importbehov eftersom de svenska fiskarnas fångster inte täcker efterfrågan.

Prisbildningen på sillmarknaden har sedan sommaren 1981 varit instabil. Det finns enligt nämnden ingen anledning anta att det under kommande regleringsperiod inträffar något som gör marknadsbilden mer positiv från fiskets synpunkt. Ett osäkerhetsmoment som tillkommit den senaste tiden är återinförandet av silltullarna i EG och den effekt detta kan få på den svenska sillexporten. Sillpriserna under regleringsåret 1982/83 har mot denna bakgrund bedömts bli lika låga som under år 1981. Torskpriserna på europamarknaden är goda beroende framför allt på att tillgången på torsk minskat såväl i Nordsjön som i Atlanten. Den allmänna bedömningen är att priserna på torsk kommer att ligga kvar på en relativt hög nivä under det närmaste året.

Behållningen i Svensk fisks konjunkturutjämningsfond uppgick den 1 juli 1981 till 47,7 milj. kr. Vid samma tidpunkt var behållningen i jordbruks­nämndens prisregleringskassa 35,7 milj. kr., dvs. sammanlagt för fonden och kassan 83,4 milj. kr. Prisregleringsavgifter inkl. ränta beräknas ge ca 55 milj. kr. för innevarande regleringsår. De sammanlagda tillgångarna under året kan således beräknas till ca 135 milj. kr.

Prisregleringen under innevarande regleringsår kommer enligt jord­bruksnämndens nuvarande bedömning att kosta sammanlagt ca 80 milj. kr. Det skulle i sin tur innebära att tillgångarna i jordbruksnämndens regle­ringskassa och Svensk fisks konjunkturutjämningsfond sammanlagt skulle komma att minska till ca 55 milj. kr. per den 1 juli 1982. Härtill kommer ca 50 milj. kr. i intäkter från prisregleringsavgifter under förutsättning att avgiften bibehålls oförändrad. Sammanlagt skulle därmed ca 105 milj. kr. vid oförändrade prisregleringsavgifter stå till förfogande för prisregle­ringen under regleringsåret 1982/83.

Som utgångspunkt för förslaget till normpriser har nämnden haft normpriserna för innevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn till produktionskostnadsutvecklingen och löneutvecklingen för de stora löntagarkollektiven. Vidare har avdrag gjorts för en viss rationalise­ringsvinst. Sammanvägt innebär detta en uppräkning med 8%. Mot bak­grund av bl. a. lönsamhet och marknadsläge anser nämnden att normpris­höjningen bör fördelas så att priset för stor sill räknas upp med knappt 4 % och priset för övriga i systemet ingående fiskslag med knappt 10%.

Prop. 1981/82:205

Jordbruksnämnden föreslår att följande normpriser fastställs.

Fiskslag/

Nuvarande normpris Förslag till

normprisgirjpp

(kr./kg)

normpris (kr./kg)

Sill/strömming,

stor

2:70

2:80

Sill/strömming,

liten

1:95

2:14

Torsk

3:51

3:85

Kokräka

27:00

29:64

Övriggrupp I'

4:60

5:05

Övriggrupp 11-

5:70

6:26

Övriggrupp IlP

11:35

12:46

Övriggrupp IV*

2:30

2:52

' I övriggrupp I ingår gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj.  1 övriggrupp 11 ingår kolja, rödspotta, havskatt och lyrtorsk. ' 1 övriggrupp III ingår kummel, rödtunga och bergtunga. "* I övriggrupp 

IV 

ingär lubb, skrubba och horngädda.

För innevarande regleringsår har normkvantitet fastställts endast för sill/ strömming. Den uppgår till 88000 ton. Jordbruksnämnden och delegatio­nerna har enats om en mindre nedskärning av normkvantiteten för sill/ strömming för att anpassa den prisstödda produktionen fill av nämnden bedömt marknadsläge. Nämnden föreslår därför att normkvantiteten för regleringsåret 1982/83 sätts till 86000 ton. Någon normkvantitet för andra fiskslag föreslås inte.

Jordbruksnämnden föreslår att pristillägg för samtliga fiskslag utom sill/ strömming utgår med i princip 75% av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris. För sill/strömming bör pristillägg utgå med 70% av skillna­den.

Under innevarande regleringsår får överskottspriset för sill/strömming utgöra högst 60% av lägstapriset i den lägre serien, dvs. industripriserna. För torsk är motsvarande tal 70% och för övriga fiskslag 80% av lägstapri­set i den lägre serien. För de mindre storlekarna av sill/strömming lämnas härutöver ett extra stöd. Stödet innebär att fiskaren i fast tillägg per kg erhåller skillnaden mellan en krona och överskottspriset. Nämnden före­slår att detta system skall gälla även under regleringsåret 1982/83. Hela frågan om överskottshanteringen kommer att utredas av jordbruksnämn­den efter samråd med Svensk fisk och Sveriges fiskares riksförbund. Vissa ändringar i nu gällande system för överskotten bör enligt nämnden med regeringens medgivande kunna genomföras under loppet av kommande regleringsår under förutsättning att kostnadsramen inte överskrids.

Prisstöd utgår f n. för de vikfigare slagen av sötvattensfisk i form av fasta prisfillägg. Dessa pristillägg är för innevarande regleringsår 1:55 kr. per kg för gädda, gös och sik och 1: 10 kr. per kg för abborre, lake och siklöja. Jordbruksnämnden föreslår att dessa pristillägg räknas upp till 1:63 kr. resp. 1: 16 kr. per kg. Vidare föreslås att pristillägg skall utgå endast om avräkningspriset till fiskaren minst motsvarar pristilläggets stor­lek.

Prop. 1981/82:205

7

Frånsett det särskilda pristillägget omfattas sötvattensfisken f. n. inte av prisregleringen. Från fiskets förhandlingsdelegation har framförts önske­mål att frågan om prisreglering för dessa fiskslag utreds. Jordbruksnämn­den avser att efter samråd med Svensk fisk utreda frågan inför nästa ärs överläggningar.

För råräka utgår under innevarande regleringsår ett fast pristillägg med 1:50 kr. per kg. Jordbruksnämnden föreslår att detta pristillägg för det kommande regleringsäret räknas upp till 1:60 kr. per kg.

Eftersom makrillfisket är ett utpräglat säsongfiske omfattas inte makril­len av normprissystemet. I stället har det tidigare regleringssystemet med minimi- och garantipriser bibehållits samtidigt som ett fast pristillägg utgår. Detta är under innevarande är 0: 50 kr. per kg. Vidare får Svensk fisk tillämpa speciella regler beträffande överskottshanteringen för ringnots-makrill.

Jordbruksnämnden föreslår att nu gällande regler för makrill bibehålls även under regleringsåret 1982/83 samt att pristillägget räknas upp till 0:55 kr. per kg.

Systemet med fasta pristillägg tillämpas även för fisket efter storbacke-långa. Pristilläggen är f n. för långa utan huvud 1:63 kr. per kg och för långa med huvud 1:39 kr. per kg. Jordbruksnämnden föreslår att dessa pristillägg för försäljningssäsongen 1982 räknas upp till 1:73 kr. resp. 1:47 kr. per kg.

Under innevarande regleringsår utgår ett särskilt låginkomststöd till fiskare på ostkusten. Stödet innebär att ett regionalt fraktstöd utgår med 11 öre per kg för strömming av storlek 2-4 som förs i land på ostkusten av yrkesfiskare bosatta inom ostkustens prisregleringsområde. Jordbruks­nämnden föreslår att stödet utgår med oförändrat belopp även under regleringsåret 1982/83.

Slutligen föreslås att 1 milj. kr. anslås för ytteriigare låginkomstsatsning inom fisket. Enligt förslaget bör det få ankomma på jordbruksnämnden att efter hörande av delegationerna besluta om den närmare utformningen av stödet.

Kostnaderna för rörliga pristillägg har uppskattats till ca 76 milj. kr. för budgetåret 1982/83. För täckande av Svensk fisks kostnader för över­skottshanteringen har beräknats åtgå högst 6,0 milj. kr. Låginkomststöd och fasta pristillägg har vidare beräknats till sammanlagt 6,1 milj. kr. Skulle fisket efter storbackelånga utebli reduceras denna kostnad med 300000 kr. Den sammanlagda kostnaden för prisregleringen beräknas såle­des komma att uppgå till ca 88 milj. kr.

Jordbruksnämnden föreslår att 3 milj. kr. skall utgå från prisreglerings­kassan för att täcka kostnaderna för utsättning av laxfisk och ål under budgetåret 1982/83.

Jordbruksnämndens kostnader för uppbörd och kontroll av avgifter be­räknas till ca 0,5 milj. kr. för det kommande regleringsåret. t2   Riksdagen 1981182. 1 saml. Nr 205

Prop. 1981/82:205

8

Kostnaderna för Svensk fisks administration inkl. marknadsfrämjande åtgärder och upplysningsverksamhet föreslås få täckas genom de räntein­täkter som uppkommer hos föreningen eller konjunkturutjämningsfonden. I den mån dessa medel inte räcker till bör erforderligt medelsbehov få täckas genom uttag ur fonden.

De sammanlagda kostnaderna för regleringen under budgetåret 1982/83 inkl. administrafions- och uppbördskostnader samt medel till utsättning av ål och lax beräknas komma att uppgå till ca 98 milj. kr.

Jordbruksnämnden föreslår att regleringsföreningen Svensk fisk för den löpande prisregleringsverksamheten för budgetåret 1982/83 tillförs 70 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk. Därutöver föreslås att föreningen be­strider kostnaderna för överskottshanteringen, de fasta pristilläggen och nyss nämnda former av låginkomstsatsning med medel ur konjunkturut­jämningsfonden. Medel från fonden föreslås vidare få användas för att täcka de kostnader för pristilläggen som överstiger 70 milj. kr. samt de kostnader för föreningens administration m. m. som överstiger ränteintäk­terna.

Jordbruksnämnden framhåller i sin skrivelse att förslaget till finansiering av prisregleringen för verksamhetsåret 1982/83 innebär att tillgångarna i Svensk fisks konjunkturutjämningsfond kommer att tömmas så gott som helt.

Kostnaderna för utsättning av åt och laxfisk samt jordbruksnämndens uppbördskostnader föreslås täckas med medel ur prisregleringskassan. 1 första hand för att finansiera utsättningskostnaderna samt kostnaderna för pristilläggen för sötvattensfisk föreslår nämnden en höjning av den nuva­rande prisregleringsavgiften från 6 till 7 % fr. o. m. den I juli 1982.

Nämnda förslag till finansiering innebär att ur jordbruksnämndens pris­regleringskassa för fisk skulle användas 73 milj. kr. Under förutsättning att förslaget till höjning av prisregleringsavgiften godtas kommer behållningen i prisregleringskassan enligt nämnden att uppgå till 5-8 milj. kr. vid utgången av regleringsåret 1982/83.

Jordbruksnämnden har i skrivelsen också velat särskilt fästa statsmak­ternas uppmärksamhet på vissa förhållanden rörande finansieringen av prisregleringen på fisk. Normprissystemet finansieras normalt via prisreg­leringsavgifter. Om det nuvarande relativt svaga marknadsläget består kommer fonderna enligt nämnden att vara så gott som tömda vid ingången till regleringsåret 1983/84. En fortsatt finansiering enbart via prisreglerings­avgifter innebär då att avgiften måste höjas mycket kraftigt till storleksord­ningen 12-15 % och att ytterligare fiskslag beläggs med prisreglerings­avgift. I samband med årets överläggningar har mot denna bakgrund disku­terats en viss modifiering av normprissystemet. Något förslag till sådan ändring har parterna inte kunnat enas om.

Jag kan biträda de förslag i fråga om prisregleringen på fisk under budgetåret 1982/83 som jordbruksnämnden har lagt fram efter överlägg-

Prop. 1981/82:205

9

ningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdele­gation. Jag föreslår således att prisregleringen för fisk under budgetåret 1982/83 utformas så som nämnden har föreslagit och att föreslagna norm­priser och föreslagen normkvantitet fastställs. Nämnden bör bemyndigas att på angivna grunder utbetala 70 milj. kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg under tiden den I juli 1982-den 30 juni 1983 samt att lämna tillstånd för att de fasta pristillägg som jag redovisat i det föregående får utgå på sötvattensfisk, råräka, makrill och storbackelånga. Regionalt frakt­stöd bör få lämnas med samma belopp som under budgetåret 1981/82 och enligt de närmare bestämmelser som nämnden beslutar. Nämnden bör vidare bemyndigas att disponera 1 milj. kr. för låginkomstsatsning.

Vid särskilda behov bör Svensk fisk liksom hittills få disponera högst en Qärdedel av behållningen i konjunkturutjämningsfonden för den löpande verksamheten. Likaså bör jordbruksnämnden få medge att mer än en fjärdedel av fonden får förbrukas. Fondens behållning bör dock inte utan regeringens särskilda medgivande få understiga 10 milj. kr.

Medel som anslagits ur prisregleringskassan för fisk till prisregleringen och som inte tas i anspråk under perioden bör få tillföras Svensk fisks konjunkturutjämningsfond.

Till prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras över högst 1 milj. kr. av de fettvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas restitueras vid export.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål än som förut angetts, om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket.

Jag biträder också förslaget att 3 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk anslås för utsättning av laxfisk och ål under budgetåret 1982/83. Den närmare användningen av medlen bör få beslutas av regeringen efter förslag av fiskeristyrelsen.

Förslaget om en höjning av prisregleringsavgifteh kan jag däremot inte biträda. Enligt min bedömning bör marknadsläget, bl.a. priserna till pro­ducent, kunna utvecklas något gynnsammare än som förutsatts, varigenom behovet av medel blir mindre än beräknat. Jag bedömer därför att jord­bruksnämndens förslag om prisregleringen på fisk under budgetåret 1982/ 83 ändå kan genomföras. Jag vill framhålla att det främsta syftet med konjunkturutjämningsfonden är att dess medel skall kunna tas i anspråk under perioder med relativt låga marknadspriser. Uppenbart är dock att prisregleringskassan och konjunkturutjämningsfonden kommer att vara i stort sett tömda vid ingången av regleringsåret 1983/84. Jag vill här erinra om att riktpunkten för normprissystemet (prop. 1977/78:112, JoU 1977/ 78:23, rskr 1977/78:272) är att regleringen i första hand bör bekostas inom ramen för regleringsekonomin. Frågan om vilka åtgärder som kan behöva vidtas om det visar sig att nuvarande system för finansiering av normpris-

Prop. 1981/82:205

10

systemet och andra åtgärder inom fiskprisregleringen inte är tillräckhga får tas upp när den kan bli aktuell. Det ankommer på jordbruksnämnden att bevaka frågan och ta erforderiiga initiativ.

2.2 Statligt stöd till utbyggnad och förbättring av Simrishamns fiskehamn

Enligt kungörelsen (1971: 384, ändrad 1980: 366) om statsbidrag till fiske­hamnar utgår bidrag till anläggning eller förbättring av hamn som behövs för yrkesfisket. Bidrag lämnas med ett belopp som motsvarar högst 50%, eller om särskilda skäl föreligger, högst 90 % av anläggnings- eller förbätt­ringskostnaden. Bidrag utgår från anslaget Bidrag till fiskehamnar m.m. under tionde huvudtiteln. För innevarande budgetår har 5267000 kr. anvi­sats för ändamålet. Ett lika stort belopp har anvisats för nästa budgetår (prop. 1981/82: 100 bil. 13 s. 63).

Simrishamns kommun har i skrivelse den 14 april 1981 ansökt hos fiske­ristyrelsen om högsta möjliga statsbidrag till utbyggnads- och förbättrings­arbeten i hamnen som omfattar såväl fritidsbåts- som fiskehamn. Kostna­derna har preliminärt beräknats till 40 milj. kr., varav 28,9 milj. kr. skulle belöpa sig på fiskehamnsdelen.

Fiskeristyrelsen har med eget yttrande överlämnat ärendet till regering­en den 11 december 1981. Styrelsen anför bl. a. att Simrishamn har en av landets mest betydande fiskehamnar och framhåller särskilt att såväl antal landningar som ilandförda sill- och fiskkvantiteter ökat betydhgt under senare år samtidigt som beredningsindustrin har byggts ut. De viktigaste fångstplatserna ligger på kort gångavstånd utanför Simrishamn. Många fartyg från västkusten som tidigare frekventerat Simrishamn måste enligt styrelsen på grund av platsbrist söka sig till andra hamnar. Fiskeristyrelsen framhåller att kostnaderna för den planerade fritidsbåtshamnen enligt gäl­lande bestämmelser inte kan täckas med bidrag från anslaget Bidrag till fiskehamnar m.m. Styrelsen tillstyrker emellertid att statsbidrag till fritids­båtshamnen utgår i annan ordning. Fiskeristyrelsen har efter granskning av kommunens ansökan godkänt 17,4 milj. kr. av totalt 28,9 milj. kr. som bidragsberättigade kostnader för fiskehamnsdelen. Styrelsen tillstyrker statsbidrag med 60 % härav, dvs. ca 10,5 milj. kr. att utgå fr. o. m. budget­året 1983/84.

Länsstyrelsen och kommunen har i en gemensam skrivelse till regering­en den 

II 

februari 1982 bl.a. anfört att den befintliga fiskehamnen i Simrishamn, som iordningställdes under 1950-talet, inte fungerar tillfreds­ställande. Kraven på hamnanläggningen bedöms komma alt öka ytterligare under de närmaste åren. Simrishamn är i dag den hamn i landet där mest fisk för konsumtionsändamål landas och ca 400 personer sysselsätts direkt inom fiskenäringen.

För egen del anser jag att statligt stöd till en utbyggnad och förbättring av Simrishamns fiskehamn är motiverat. Förutsättningarna för fiske i

Prop. 1981/82:205

11

Östersjön med Simrishamn som landningsplats är goda. Simrishamns hamn är väl belägen i förhållande till fångstplatserna. Från energihushåll­ningssynpunkt fäster jag stor vikt vid detta. Staten har under senare år i betydande utsträckning lämnat stöd till utvecklingen av fisket och fiskbe-redningsindustrin i området. Dessa insatser bör enligt min mening följas upp med iordningställande av en väl dimensionerad och ändamålsenlig fiskehamn. Även regionalpolitiska skäl talar för en utbyggnad av fiskeham­nen. Området har tidigare drabbats av kraftig utflyttning till följd av brist på arbetsfillfällen. Förutsättningarna för att statligt stöd till investeringar i fisket skall kunna leda till en livskraftig näring är mycket gynnsamma i Simrishamnsområdet. Jag fäster även stor vikt vid de arbetstillfällen som själva utbyggnaden av fiskehamnen ger under de närmaste åren.

Det statliga stödet bör såsom fiskeristyrelsen föreslagit lämnas i form av bidrag från anslaget Bidrag till fiskehamnar m. m. med högst 10,5 milj. kr. av en total kostnad på 17,4 milj. kr. Bidraget är emellertid av en sådan storleksordning att det inte ryms inom ramen för anslaget under ett budget­år. För att inte hindra en lämplig takt i utbyggnaden av landets fiskehamnar i övrigt bör bidraget till Simrishamns fiskehamn fördelas på en fyraårsperi­od med början redan budgetåret 1982/83. Jag förordar därför att regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande att under innevarande budgetår få fatta beslut om statligt stöd till utbyggnad och förbättring av Simrishamns fiskehamn som innebär åtaganden om sammanlagt högst 10.5 milj. kr. under budgetåren 1982/83-1985/86. Lämnas sådant bemyndigande ankom­mer det på regeringen att meddela de närmare föreskrifter som behövs.

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att för tiden den 1 juh 1982-den 30 juni 1983 reglering av prisema på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får ske enligt de grunder som jag har förordat i det föregående,

2.

bemyndiga regeringen att under budgetåret 1981/82 fatta be­slut om bidrag fill utbyggnad och förbättring av Simrishamns fiskehamn med högst 10500000 kr. att utgå under budgetåren 1982/83-1985/86.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

Prop. 1981/82:205

12

4   Anslagsfrågor för budgetåret 1982/83

TIONDE HUVUDTITELN

E. Fiske

E 16. Prisreglerande åtgärder på fiskets område

1980/81 Utgift

2000000

1981/82 Anslag

1000

1982/83 Förslag

1000

I det föregående har jag redovisat mina ställningstaganden till prisregle­ringen på fisk under budgetåret 1982/83. Dessa innebär att regleringen även under budgetåret 1982/83 i sin helhet bör kunna finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk och ur Svensk fisks konjunkturutjämnings­fond. Anslaget bör föras upp med 1000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisreglerande åtgärder på fiskets område för budgetåret 1982/83 anvisa ett förslagsanslag av 1 000 kr.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1981/82:205

13

Bilaga |l||  STATENS JORDBRUKSN

Ä

/vlND

Z 

oJf/n

Dnr

1982-03-08

320-379/82

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd med f

ö

rslag till reglering av priserna

p

å

 fisk m m under budget

å

ret 1982/83_____________________ 

(2 bilagor)

1.  F

ö

rhandlinqsuppdraget

Regeringen har i beslut den 26 november 1981 uppdragit 

å

t statens jordbruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen p

å

 fisk under budget

å

ret 1982/83. Jordbruksn

ä

mnden f

ö

retr

ä

der s

å

ledes staten vid dessa 

ö

verl

ä

ggningar. Med "parterna" avses i det f

ö

ljande jordbruks­n

ä

mnden och de b

å

da delegationerna. F

ö

rslaget skall utformas med utg

å

ngspunkt i de av riksdagen 

å

r 1978 beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripolitiken och de 

å

r 1981 beslutade rikt­linjerna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk. Enligt uppdraget b

ö

r n

ä

mnden 

ä

ven avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisreglerings-kassan f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l.

Jordbruksn

ä

mnden har nu

ö

verlagt med Fiskets f

ö

rhandlings­delegation och konsumentdelegationen ang

å

ende prisregleringen p

å

 fisk under perioden 1 juli 1982 - 30 juni 1983. 

Ö

verl

ä

ggningarna har lett till en uppg

ö

relse och i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna l

ä

gger n

ä

mnden fram f

ö

ljande f

ö

rslag till st

ö

d

å

tg

ä

rder inom fisket f

ö

r n

ä

mnda period;

2.  Utg

å

ngspunkter

De av riksdagen 

å

r 1978 beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78: 272) omfattar ett inkomstm

å

l, ett konsumentpolitiskt m

å

l, ett produktionsm

å

l, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt m

å

l. N

ä

mnden har ber

ö

rt dessa olika m

å

l bl a i n

ä

mndens reglerings­skrivelse till regeringen den 8 april 1981.

De 

å

r 1981 beslutade riktlinjerna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk inneb

ä

r bl a att det s k normprissystemet togs i bruk. Den praktiska utformningen av systemet 

ö

verensst

ä

mmer med den 

ö

verens­kommelse som tr

ä

ffades mellan parterna v

å

ren 1981 ang

å

ende ut­formningen av prisregleringen f

ö

r budget

å

ret 1981/82.

Prop. 1981/82:205

14

3. Normprissystemet

Normprissystemet, som togs i bruk den 1 juli 1981 inneb

ä

r i huvudsak att normpriser och normkvantiteter f

ö

r olika fiskslag fastst

ä

lls av statsmakterna efter f

ö

rslag av jordbruksn

ä

mnden. Normpriser skall i princip s

ä

ttas s

å

 att fisket n

å

r avsedd l

ö

n­samhet enligt 1978 

å

rs riksdagsbeslut. N

ä

mndens f

ö

rslag f

ö

reg

å

s av 

ö

verl

ä

ggningar med Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och n

ä

mndens konsumentdelegation.

Enligt normprissystemet skall fiskaren om avr

ä

kningspriset inte n

å

r upp till normpriset f

ö

r respektive fiskslag, kunna erh

å

lla viss andel av skillnaden i form av pristill

ä

gg. Under reglerings­

å

ret 1981/82 har denna andel fastst

ä

llts till 75 

%.  

Pristill

ä

gget utbetalas i efterhand p

å

 grundval av de avr

ä

kningsnotor som av f

ö

rstahandsmottagaren skickats in till statistiska centralbyr

å

n, SCB. Eftersom inf

ö

randet medf

ö

rde stora 

ä

ndringar i f

ö

rstahands-mottagarnas avr

ä

kningsrutiner och samtidigt i viss m

å

n nya arbets­uppgifter f

ö

r regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk och SCB uppstod vissa problem som till' en b

ö

rjan medf

ö

rde en viss f

ö

rdr

ö

jning vid utbetalandet av pristill

ä

gget.

Vid den kontrollstationsf

ö

rhandling som enligt uppg

ö

relsen

ä

gde rum i slutet av 1981 enades man om att under perioden 1 januari -- 30 juni 1982 inf

ö

ra ett s

ä

rskilt st

ö

d f

ö

r 

ö

verskott av mindre sill/str

ö

mming. Anledningen h

ä

rtill var att man p

å

 vissa h

å

ll bland fiskarna erh

ö

ll ingen eller mycket liten betalning f

ö

r dessa 

ö

verskott medan raan i det tidigare prisregleringssystemet erh

ö

ll ett s k garantipris f

ö

r 

ö

verskotten.

Av bilaga 1 framg

å

r j

ä

mfbrelsepriser (=genomsnittliga avr

ä

knings-priser f

ö

r samtliga pristill

ä

ggsber

ä

ttigade fiskslag l

ä

ngs hela kusten) under f

ö

rsta resp andra halv

å

ret 1981. I pristill

ä

gg f

ö

r andra halv

å

ret 1981 har utbetalats sammanlagt ca 26 milj kr.

A. Inkomstm

å

l och inkomstutvecklinq

Enligt 1978 

å

rs riksdagsbeslut sammanfattas m

å

ls

ä

ttningen f

ö

r fiskeripolitiken p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

"M

å

len f

ö

r fiskeripolitiken b

ö

r vara att skapa f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att de som 

ä

r sysselsatta i fiskerin

ä

ringen kan f

å

b

å

de en ekonomisk och social standard som 

ä

r j

ä

mf

ö

rbar med den som er­bjuds inom andra n

ä

ringar och trygghet i arbetet samtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Inom de gr

ä

nser som ges av en ansvarsfull hush

å

llning av fisk­tillg

å

ngarna b

ö

r fisket bedrivas s

å

 effektivt som m

ö

jligt och f

å

ngsterna best

ä

mmas av m

ö

jligheterna till l

ö

nsam och stabil avs

ä

ttning. Samtidigt b

ö

r h

ä

nsyn tas till behovet av syssel­s

ä

ttning fr

ä

mst i kust- och sk

ä

rg

å

rdsomr

å

den d

ä

r fisket har stor regionalpolitisk betydelse".

Prop. 1981/82:205

15

Inkomstm

å

ls

ä

ttningen har i propositionen n

ä

rmare definierats att avse de fiskare som 

ä

r sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkes­fiske. Tr

å

lfiske svarar f

ö

r den helt dominerande delen eller 70 - 80 % av f

å

ngsterna av de fiskslag som ing

å

r i regleringen. Till antalet utg

ö

r tr

å

l fiskarna endast ca 40 

fi  

av hela fiskar-k

å

ren i saltsj

ö

fisket. Inkomstutvecklingen inom tr

å

lfisket har d

ä

rf

ö

r lagts till grund f

ö

r bed

ö

mningen av inkomsterna inom fiskark

å

ren. Utvecklingen av de taxerade nettoinkomsterna f

ö

r tr

å

l fiskare framg

å

t av efterf

ö

ljande tabell. Med taxerad netto­inkomst avses nettoinkomsten efter avdrag f

ö

r egenavgifter och gjorda underskottsavdrag. Under 1976 - 1978 har inkomsterna 

ö

kat f

ö

r tr

å

lfisket. Enligt SCB:s deklarationsunders

ö

kning har de taxerade inkomsterna efter 1978 minskat f

ö

r tr

å

l fisket. Detta ger emellertid inte en helt riktig bild av utvecklingen eftersom m

ö

jlighet att skattefritt kunna fondera vissa delar av in­komsterna till s k allm

ä

n investeringsreserv inf

ö

rdes 

å

r 1979. Ar 1980 tillkom regler om s k resultatutj

ä

mningsfond. Angivna fonderingsm

ö

jligheter medf

ö

r att fiskaren vid goda inkomst

å

r kan minska sin skatt och vid s

ä

mre inkomst

å

r kan ta fram inkomsten och d

ä

rmed f

å

 den beskattad till en l

ä

gre marginalskatt 

ä

n eljest hade varit fallet. Endast f

ö

r fiskare med licens g

ä

ller att investeringsreserven f

ö

rutom till investeringar 

ä

ven f

å

r anv

ä

ndas till privat konsumtion.

Avs

ä

ttningarna till allm

ä

n investeringsreserv uppgick 

å

r 1979 till mellan 4 500 kronor och 9 300 kronor. Avs

ä

ttning till allm

ä

n investeringsreserv samt resultatutj

ä

mningsfond uppgick 

å

r 1980 till mellan 4 700 kronor och 10 100 kronor. Om h

ä

nsyn tas till dessa skattefonderingar f

å

r inkomsterna efter 

å

r 1978 i allm

ä

nhet anses ha 

ö

kat.

Tabell 1. Samtliga taxerade nettoinkomster. Tr

å

lfiskare. Kronor

Ostkusten

Sydkusten

V

ä

stkusten

Sill

R

ä

ka

Ö

vrigt

1976

34 000

46 600

47 900

44 500

38 100

1977

37 600

57 600

65 300

46 500

52 700

1978

46 700

80 900

73 100

51 400

57 000

I979I)

43 900

69 700

66 600

58 800

56 800

1980''

45 700

67 800

68 800

58 500

55 100

R

ä

ttvisa inkomstj

ä

mf

ö

relser mellan fiskare och andra grupper 

ä

r sv

å

ra att g

ö

ra. Av tillg

ä

ngligt inkomstmaterial synes emellertid g

ä

lla att tr

å

l fisket i genomsnitt 

å

r 1980 n

å

dde upp till ungef

ä

r samma inkomstniv

å

 som arbetarkollektivet. Inom tr

å

lfisket f

ö

re­kommer dock stora inkomstvariationer.

1) Avs

ä

ttning till allm

ä

n investeringsreserv respektive resultat­utj

ä

mningsfond har p

å

verkat inkomstbeloppet i negativ riktning.

Prop. 1981/82:205

16

Av tabell 2 framg

å

r sammanr

ä

knad inkomst 

å

r 1980 f

ö

r tr

å

l fiskare resp arbetare (gifta och ogifta). Med sammanr

ä

knad inkomst avses inkomst f

ö

re underskottsavdrag och 

ö

vriga allm

ä

nna avdrag. F

ö

r fiskarna har dock inkomsterna p

å

verkats av ovan n

ä

mnda avs

ä

ttningar till inkomstreglerande fonder.

Tabell 2. Sammanr

ä

knad inkomst 

å

r 1980. Kronor

Ar 1980

1) Tr

å

lfiskare

67 800

Ostkusten

50 400

Sydkusten

77 300

V

ä

stkusten,

sill

73 900

t

r

ä

ka

64 600

»

ö

vrigt

61 500

9)

Arbetare-

Gifta

72 700

Ogifta

66 100

1)    Avs

ä

ttning till allm

ä

n investeringsreserv respektive resultat­

utj

ä

mningsfond har p

å

verkat inkomstbeloppet i negativ riktning.

2) Framskrivning fr

å

n 1979. N

å

got os

ä

ker siffra.

5. Prognos f

ö

r f

å

ngster och avs

ä

ttning samt marknadsbed

ö

mning

f

ö

r 1982/83___________________________________________ 

Fiskeristyrelsen genomf

ö

r i en s

ä

rskild planeringskommitt

é

 i samr

å

d med jordbruksn

ä

mnden och i samarbete med Sveriges fiskares riksf

ö

rbund en fortl

ö

pande planering av fiskets omfattning och in­riktning p

å

 kortare och l

ä

ngre sikt. Senast framlagda plan avser prognoser och

ä

tg

ä

rdsf

ö

rslag f

ö

r fem

å

rsperioden 1982/83 - 1986/87.

F

å

ngstutrymmesprognosen bygger p

å

 dels f

ö

rutsebara biologiska f

ö

ruts

ä

ttningar, dels det f

å

ngstutrymme i form av f

å

ngstkvoter som svenskt fiske kan f

ö

rv

ä

ntas bli tillf

ö

rs

ä

krat under prognos-perioden.

F

ö

r sill/str

ö

mming ber

ä

knas f

å

ngstkvoterna sannolikt inte 

ö

ka j

ä

mf

ö

rt med 1981 - 82 

å

rs niv

å

. En os

ä

kerhetsfaktor 

ä

r fortfarande tidpunkten f

ö

r att 

å

terupptagande av ett mer betydande legalt sillfiske i Nordsj

ö

n. F

ö

r torsk r

ä

knar planeringskommitt

é

n med att kvoterna j

ä

mf

ö

rt med 1980 kommer att vara relativt of

ö

r

ä

ndrade vid 80-talets mitt. M

ö

jligen kan kvoterna 

ö

ka n

å

got. F

ö

r 

ö

vriga fisk­slag bed

ö

ms f

ö

r

ä

ndringarna bli relativt begr

ä

nsade.

Prop. 1981/82:205

17

F

ö

r sill/str

ö

mming f

ö

rv

ä

ntas f

å

ngstutryramet f

ö

r 

å

r 1982 uppg

å 

till ca 132 000 ton. Os

ä

kerheten i prognosen 

ä

r dock stor eftersom bindande avtal 

ä

nnu ej slutits mellan Sverige och EG vad g

ä

ller bl a f

ö

rdelningen av f

å

ngsterna i Skagerrak och Kattegatt.. F

å

ngst­utrymmet 

å

r 1982 skulle med h

ä

r angiven prognos inneb

ä

ra att f

å

ngsterna kan f

ö

rv

ä

ntas bli ungef

ä

r lika stora som 

å

r 1982. F

å

ngst­utrymmet f

ö

r torsk f

ö

rutses f

ö

r 

å

r 1982 

ö

ka kraftigt j

ä

mf

ö

rt med 

å

r 1981. Uttryckt i landad vikt kan f

å

ngstutrymmet f

ö

rv

ä

ntas bli ca 60 000 ton. F

å

ngsten

å

r 1981 uppgick prelimin

ä

rt till 43 QOO ton. Liksom f

ö

rh

å

llandet 

ä

r betr

ä

ffande sill/str

ö

mming, kommer huvud­delen av f

å

ngsten av torsk att tas i 

Ö

stersj

ö

n.

N

ä

r det g

ä

ller avs

ä

ttningsutrymmet f

ö

r sill/str

ö

mming har under en f

ö

ljd av 

å

r 35 000 - 40 000 ton av svenska fiskares f

å

ngster kunnat avs

ä

ttas p

å

den inhemska marknaden. Till f

ö

ljd av bl a minskade livsmedelssubventioner har den bed

ö

mningen gjorts att en viss 

ö

kning av den inhemska avs

ä

ttningen kan komma till st

å

nd. Det torde i f

ö

rsta hand g

ä

lla de mindre storlekarna av sill/str

ö

mming. Vad g

ä

ller den europeiska marknaden f

ö

r konsumtionssill brukar den bed

ö

mas vara i storleksordningen 400 000 ton. N

å

gra anm

ä

rknings­v

ä

rda f

ö

r

ä

ndringar f

ö

rutses inte under det n

ä

rmaste 

å

ret.

Vad g

ä

ller torsk har kapaciteten inoni den svenska berednings-industrin f

ö

r produktion av djupfrysta torskfil

é

er

ö

kat kraftigt de senaste 

å

ren. I mitten av 1980-talet r

ä

knar planeringskommitt

é

n med att 

å

tminstone 30 000 ton torsk b

ö

r kunna avs

ä

ttas p

å

 den in­hemska marknaden. Samtidigt

ä

r den internationalla marknaden f

ö

r torsk 

å

tminstone f n mycket god.

Vad g

ä

ller 

ö

vriga fiskslag finns ett p

å

tagligt importbehov eftersom de svenska fiskarnas f

å

ngster inte t

ä

cker efterfr

å

gan.

I normprissystemet 

ä

r normpriset den prisniv

å

 som f

ö

ruts

ä

tts ge fisket den med inkomstm

å

let avsedda l

ö

nsamheten. I den m

å

n det genomsnittliga avr

ä

kningspriset till fiskaren (j

ä

mf

ö

relsepriset) understiger normpriset utg

å

r viss del av skillnaden som pris­till

ä

gg. Vid en ber

ä

kning av kostnaderna f

ö

r prisregleringen under det kommande reglerings

å

ret 

ä

r s

å

ledes bed

ö

mningar av marknads­priserna v

ä

sentliga. Av stor betydelse f

ö

r regleringskostnaderna 

ä

r ocks

å

en bed

ö

mning av storleken av pristill

ä

ggsber

ä

ttigade kvantiteter. Detta g

ä

ller sj

ä

lvfallet bara fiskslag f

ö

r vilka normkvantiteter ej best

ä

mts.

Med h

ä

nsyn till att ett flertal faktorer inverkar p

å

 prisbildningen 

ä

r det mycket vanskligt att g

ö

ra n

å

gra mer v

ä

lgrundande prognoser f

ö

r prisutvecklingen f

ö

r 1982/83. Vad betr

ä

ffar sillmarknaden har denna sedan sommaren 1981 varit instabil. Det finns enligt n

ä

mnden ingen anledning anta att det under kommande regleringsperiod in­tr

ä

ffar n

å

got som g

ö

r marknadsbilden mer positiv fr

å

n fiskets synpunkt. Ett os

ä

kerhetsmoment som tillkommit den senaste tiden 

ä

r 

å

terinf

ö

randet av silltullarna i EG och den effekt detta

Prop. 1981/82:205

18

kan f

å

 p

å

 den svenska sillexporten. Sillpriserna under 1982/83 har mot denna bakgrund bed

ö

mts bli lika l

å

ga som under 1981. N

ä

r det g

ä

ller torsk 

ä

r bilden mer optimistisk. Torskpriserna p

å 

europamarknaden 

ä

r goda beroende framf

ö

r allt p

å

 att tillg

å

ngen p

å 

torsk minskat s

å

v

ä

l i Nordsj

ö

n som i Atlanten. De h

ö

ga priserna i b

å

de Nordamerika och Europa har dock medf

ö

rt ett 

ö

kat torsk­fiske som p

å

 litet l

ä

ngre sikt kan komma att pressa priserna. Den allm

ä

nna bed

ö

mningen 

ä

r att priserna kommer att ligga kvar p

å 

en relativt h

ö

g niv

å

 under det n

ä

rmaste 

å

ret.

En viss 

ö

kning av avs

ä

ttningen av fisk p

å

 den inhemska marknaden skulle kunna f

ö

rv

ä

ntas som en f

ö

ljd av minskade livsmedels-subventioner. Tillg

ä

ngliga uppgifter tyder emellertid inte p

å

 att n

å

gon p

å

taglig konsumtions

ö

kning 

ä

nnu kommit till st

å

nd. I detta sammanhang b

ö

r p

å

pekas att f

ö

r sill f

å

r en inhemsk konsumtions-

Ö

kning sannolikt endast marginell betydelse eftersom exporten 

ä

r helt dominerande f

ö

r avs

ä

ttningen.

6. Reqlerinqskostnader och finansiering under 1981/82

Beh

å

llningen i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond uppgick per den 1 juli 1981 till 47,7 milj kr. Vid samma tidpunkt var be­h

å

llningen i jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa 35,7 milj kr, dvs sammanlagt 83,4 milj kr. Prisregleringsavgift tas ut med 

é

 ?o eller motsvarande belopp i 

ö

re per kg, vilket ber

ä

knas ge ca 50 milj kr per reglerings

å

r. H

ä

rtill kommer r

ä

nteint

ä

kter p

å 

ca 5 mkr. De sammanlagda tillg

å

ngarna under innevarande reglerings­

å

r kan s

å

ledes ber

ä

knas till ca 135 milj kr.

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r prisregleringen under innevarande

reglerings

å

r har ber

ä

knats till 60,9 milj kr varav kostnaderna

f

ö

r pristill

ä

ggen har ber

ä

knats till ca 50 milj kr. H

ä

rtill kommer

kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av lax och 

å

l med 2,5 milj kr. Dessutom

tillkommer kostnader f

ö

r Svensk Fisks administration med ca

6 milj kr samt jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader med ca 0,5 milj kr.

Som framg

å

r under avsnitt 5 

ä

r det inte nu m

ö

jligt att f

ö

r hela 1981/82 n

ä

rmare ber

ä

kna kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen f

ö

r de fiskslag som ing

å

r i normprissystemet. F n f

ö

religger uppgift om kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen under perioden juli - december 1981, dvs f

ö

r de sex f

ö

rsta m

å

nader som normprissystemet varit i bruk. Dessa kostnader bel

ö

per sig till ca 26 milj kr. Erfarenhets­m

ä

ssigt uppg

å

r f

å

ngsterna under f

ö

rsta halv

å

ret av ett kalender

å

r till ca 60 

% 

av totalf

å

ngsten. Mot denna bakgrund kommer med all sannolikhet kostnaderna att betydligt 

ö

verstiga 50 milj kr. Troligen kommer kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen 1981/82 att bel

ö

pa sig till ca 65 milj kr, d v s 15 milj kr mer 

ä

n ber

ä

knat.

Prop. 1981/82:205

19

Prisregleringen under innevarande reglerings

å

r skulle d

ä

rmed komma att kosta sammanlagt ca 80 milj kr. Det skulle i sin tur inneb

ä

ra att tillg

å

ngarna i jordbruksn

ä

mndens regleringskassa och Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond sammanlagt skulle komma att minska till ca 55 milj kr per den 1 juli 1982. H

ä

rtill kommer ca 50 milj kr i int

ä

kter fr

å

n prisregleringsavgifter under f

ö

rut­s

ä

ttning att denna bibeh

å

lls of

ö

r

ä

ndrad. Sammanlagt skulle s

å­

ledes ca 105 milj kr vid of

ö

r

ä

ndrade prisregleringsavgifter st

å 

till f

ö

rfogande f

ö

r prisregleringen under reglerings

å

ret 1982/83.

7. F

ö

rslag till normpriser m m f

ö

r reqlerinqs

å

ret 1982/83

7.1 Normpriser

Som utg

å

ngspunkt f

ö

r f

ö

rslaget till normpriser har n

ä

mnden haft normpriserna f

ö

r innevarande reglerings

å

r. Dessa har r

ä

knats upp med h

ä

nsyn till dels k

ä

nd kostnadsutveckling under perioden december 1980.x december 1981, dels l

ö

neutvecklingen enligt 1981 

å

rs l

ö

neavtal  inkl f

ö

rtj

ä

nstutvecklingsgaranti. Det produktions-medelsprisindex f

ö

r fiskerin

ä

ringen som jordbruksn

ä

mnden konstruerat och som anv

ä

nts vid tidigare 

ö

verl

ä

ggningar, har under ovann

ä

mnda period stigit med i genomsnitt 11,5 

%.  

Den avtalsm

ä

ssiga l

ö

ne­utvecklingen inkl f

ö

rtj

ä

nstutvecklingsgaranti under 1981 uppgick till 5,2 

%.  

Vidare har avdrag gjorts f

ö

r en viss rationaliserings­vinst, i detta fall ber

ä

knat som 

ö

kning i arbetsproduktiviteten. Sammanv

ä

gt f

ö

r b

å

de produktionskostnads

ö

kning och l

ö

nep

å

slag efter avdrag f

ö

r rationaliseringsvinst inneb

ä

r detta ett p

å

slag med

Mot bakgrund av bl a l

ö

nsamhet och marknadsl

ä

ge b

ö

r normpriset f

ö

r stor sill r

ä

knas upp med knappt 4 

%  

och 

ö

vriga i systemet in­g

å

ende fiskslag med knappt 10 

%.  

Detta inneb

ä

r att normpriserna i genomsnitt kommer att r

ä

knas upp med 8 %, d v s det sammanv

ä

gda v

ä

rdet av produktionskostnads

ö

kning och l

ö

nep

å

slag. F

ö

rslaget till normpriser f

ö

r reglerings

å

ret 1982/83 samt j

ä

mf

ö

relse med priserna f

ö

r innevarande 

å

r

å

terfinns i bilaga 2.

7.2 Normkvantitet

Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastst

ä

llas i syfte att hindra att prisst

ö

det leder till alltf

ö

r stor 

ö

kning av fisket efter vissa fiskslag och d

ä

rmed till icke 

ö

nskv

ä

rda 

ö

verskott av konsumtionsfisk som inte skulle kunna tas till vara som m

ä

nniskof

ö

da. Reglerna f

ö

r normkvantitet anger f

ö

r vilken kvantitet pristill

ä

gg utg

å

r. De medf

ö

r s

å

ledes i och f

ö

r sig inte n

å

gon begr

ä

nsning i fisket.

F

ö

r reglerings

å

ret 1981/82 har normkvantitet fastst

ä

llts endast f

ö

r sill/str

ö

mming. Den uppg

å

r till 88 000 ton. Under perioden juli - december 1981 har ca 45 000 ton avr

ä

knats fr

å

n denna kvantitet.

1) Inklusive de sociala avgifterna.

Prop. 1981/82:205

20

Efterfr

å

gan v

ä

ntas inte komma att f

ö

r

ä

ndras under 1982/83 medan d

ä

remot utbuden kan komma att 

ö

ka bl a till f

ö

ljd av att det legala sillfisket i Nordsj

ö

n kan komma att 

å

terupptas, om 

ä

n i begr

ä

nsad omfattning. Vidare 

ä

r det os

ä

kert i vilken utstr

ä

ckning den svenska exporten av sill till den gemensamma marknaden kan komma att p

å

verkas av EG:s beslut att 

å

terinf

ö

ra tull p

å

 sill under den del av 

å

ret n

ä

r det svenska sillfisket 

ä

r som .st

ö

rst.

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har enats om en mindre ned­sk

ä

rning av normkvantiteten f

ö

r att anpassa den prisst

ö

dda pro­duktionen till av n

ä

mnden bed

ö

mt marknadsl

ä

ge. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att normkvantiteten f

ö

r reglerings

å

ret 1982/83 s

ä

tts till 86 000 ton.

F

ö

rdelningen av normkvantiteten sker under innevarande reglerings

å

r enligt principen man och vecka. I praktiken inneb

ä

r detta att f

ö

r varje regleringsperiod, som i stort sett motsvaras av kalender­m

å

nad, fastst

ä

lls andelen av den f

å

ngst som skall vara pris-till

ä

ggsber

ä

ttigad. Denna metod har den f

ö

rdelen att fiskelaget p

å

 f

ö

rhand vet hur stor del av f

å

ngsten som kan bli pristill

ä

ggs-ber

ä

ttigad.

Parterna har enats om att samma f

ö

rdelningsmetod b

ö

r till

ä

mpas 

ä

ven under n

ä

stkommande reglerings

å

r. Systemet b

ö

r dock utv

ä

rderas s

å 

snart detta anses rr/

ö

jligt.

7.3  Pristill

ä

gg

Pristill

ä

gg kan utg

å

 om j

ä

mf

ö

relsepriset (det genomsnittliga av­r

ä

kningspriset till fiskaren) understiger normpriset. Storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris som skall utg

å

 i pristill

ä

gg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna.

Parterna har enats om att pristill

ä

gg f

ö

r samtliga fiskslag utom sill/str

ö

mming b

ö

r utg

å

 med i p.vincip 75 

%  

av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris. F

ö

r sill/str

ö

mming b

ö

r pristill

ä

gg utg

å

med 70 

%  

av skillnaden.

7.4  

Ö

verskottspris

En l

ä

gsta prisniv

å

 skall uppr

ä

tth

å

llas f

ö

r den fisk som s

ä

ljs p

å 

marknaden. L

ä

gstapriserna fastst

ä

lls av regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk. F

ö

r den fisk som inte kan s

ä

ljas till l

ä

gstapriser fastst

ä

ller Svensk Fisk 

ö

verskottspriser. Niv

å

n f

ö

r 

ö

verskotts-priserna avg

ö

rs enligt statsmakternas beslut ytterst av de medel som Svensk Fisk disponerar f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l, d v s i f

ö

rsta hand de marknadsint

ä

kter som flyter in fr

å

n f

ö

rs

ä

ljningen av till f

ö

r­eningen 

ö

verl

ä

mnade kvantiteter. F

ö

r att 

ö

verskottspriserna enligt denna konstruktion inte skall bli f

ö

r l

å

ga enades parterna vid f

ö

reg

å

ende 

å

rs 

ö

verl

ä

ggningar om att koppla 

ö

verskottspriset till l

ä

gstapriset. Under innevarande reglerings

å

r f

å

r s

å

ledes 

ö

ver­skottspriset f

ö

r sill/str

ö

mming utg

ö

ra h

ö

gst 60 

%  

av l

ä

gstapriset i den l

ä

gre serien, dvs industripriserna. F

ö

r torsk 

ä

r motsvarande procentsats 70 

%  

och f

ö

r 

ö

vriga fiskslag 80 

%  

av l

ä

gstapriset i den l

ä

gre serien.

Prop. 1981/82:205

21

Trots den ovann

ä

mnda kopplingen och trots att den h

ö

gsta till-l

å

tna procentsatsen utnyttjats i praktiken har det visat sig att ers

ä

ttning till fiskaren f

ö

r 

ö

verskotten, framf

ö

r allt p

å

 ost­kusten, blivit liten. Med h

ä

nsyn h

ä

rtill och d

å

 Svensk Fisks kostnader f

ö

r 

ö

verskotten hittills varit mycket begr

ä

nsade utg

å

r under andra h

ä

lften av innevarande reglerings

å

r ett extra st

ö

d f

ö

r de mindre storlekarna av sill/str

ö

mming. St

ö

det inneb

ä

r att fiskaren i fast till

ä

gg erh

å

ller skillnaden mellan en krona och 

ö

verskottspriset vilket f

ö

r exempelvis minsta storleken inneb

ä

r 40 

ö

re/kg.

Parterna har nu enats om att detta system b

ö

r g

ä

lla 

ä

ven under 1982/83. Det inneb

ä

r att nu g

ä

llande procentsatser inte 

ä

ndras samt att det extra st

ö

det f

ö

r 

ö

verskotten av de mindre storlekarna av sill/str

ö

mming bibeh

å

lls. Svensk Fisks kostnader f

ö

r 

ö

verskotten f

å

r dock inte 

ö

verstiga 6 milj kr. Parterna har vidare enats om att hela fr

å

gan om 

ö

verskottshanteringen b

ö

r utredas av jord­bruksn

ä

mnden efter samr

å

d med Svensk Fisk och Sveriges Fiskares Riksf

ö

rbund. Vissa 

ä

ndringar i nu g

ä

llande system f

ö

r 

ö

verskotten b

ö

r med regeringens medgivande kunna genomf

ö

ras under loppet av kommande reglerings

å

r under f

ö

ruts

ä

ttning att kostnadsramen inte 

ö

verskrids.

7.5 S

ä

rskilt l

å

ginkomstst

ö

d

Under innevarande reglerings

å

r utg

å

r ett s

ä

rskilt l

å

ginkomstst

ö

d till fiskare p

å

ostkusten. St

ö

det inneb

ä

r f n att ett regionalt fraktst

ö

d utg

å

r med 11 

ö

re per kg f

ö

r str

ö

mming av storlek 2-4 som f

ö

rs i land p

å

ostkusten av yrkesfiskare bosatt inom ost­kustens prisregleringsomr

å

de. St

ö

det utbetalas av Svensk Fisk direkt till fiskaren. Parterna har enats om att f

ö

resl

å

 att st

ö

det till ostkusten utg

å

r med of

ö

r

ä

ndrat belopp 

ä

ven under reglerings­

å

ret 1982/83.

Prisst

ö

d utg

å

r f n f

ö

r de viktigare slagen av s

ö

tvattensfisk i form av s

ä

rskilda pristill

ä

gg. Dessa pristill

ä

gg 

ä

r f

ö

r inne­varande reglerings

å

r 1:55 kr per kg f

ö

r g

ä

dda, g

ö

s och sik och 1:10 kr per kg f

ö

r abborre, lake och sikl

ö

ja. Parterna har enats om att f

ö

resl

å

 att dessa pristill

ä

gg r

ä

knas upp till 1:63 kr resp 1:16 kr per kg. Vidare f

ö

resl

å

s att pristill

ä

gg skall utg

å

 endast om avr

ä

kningspriset till fiskaren minst motsvarar pristill

ä

ggets storlek.

S

ö

tvattensfisken omfattas f n inte av prisregleringssystemet. Fr

å

n Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation har framf

ö

rts 

ö

nskem

å

l att fr

å

gan om prisreglering f

ö

r dessa fiskslag utreds. Jordbruksn

ä

mnden avser d

ä

rf

ö

r att efter samr

å

d med Svensk Fisk utreda fr

å

gan inf

ö

r n

ä

sta 

å

rs 

ö

verl

ä

ggningar.

Parterna har slutligen enats om att f

ö

resl

å

 att en milj kr ansl

å

s f

ö

r ytterligare l

å

ginkomstsatsning inom fisket. Det torde f

å 

ankomma p

å

 jordbruksn

ä

mnden att efter h

ö

rande av delegationerna besluta om den n

ä

rmare utformningen av st

ö

det.

Prop. 1981/82:205

22

7.6  S

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder

7.6.1  R

å

r

ä

ka

F

ö

r r

å

r

ä

ka utg

å

r under innevarande reglerings

å

r ett fast pris­till

ä

gg med 1:50 kr per kg. Parterna har enats om att f

ö

resl

å 

att detta pristill

ä

gg f

ö

r det kommande reglerings

å

ret r

ä

knas upp till 1:60 kr per kg.

7.6.2  Makrill

Eftersom makrillfisket 

ä

r ett utpr

ä

glat s

ä

songfiske har detta medf

ö

rt att makrill t v ligger utanf

ö

r normprissystemet. D

ä

remot har det tidigare regleringssystemet med minimi- och garanti-priser bibeh

å

llits samtidigt som ett fast pristill

ä

gg utg

å

r. Detta 

ä

r under innevarande 

å

r 0:50 kr per kg. Vidare 

ä

ger Svensk Fisk till

ä

rpa speciella regler betr

ä

ffande

ö

verskotts-hanteringen f

ö

r ringnotsmakrill.

Parterna har enats om att f

ö

resl

å

 att nu g

ä

llande regler f

ö

r makrill bibeh

å

lls 

ä

ven under 1982/83 samt att pristill

ä

gget r

ä

knas upp till 0:55 kr per kg.

7.6.3  Storbackel

å

nga

Det svenska fisket efter s k storbackel

å

nga 

ä

r numer av mycket begr

ä

nsad omfattning. Det har d

ä

rf

ö

r ansetts att detta fiskslag sv

å

rligen kan inpassas i normprissystemet. I st

ä

llet till

ä

mpas ett system med fasta pristill

ä

gg. Dessa 

ä

r f n f

ö

r l

å

nga utan huvud 1:63 kr per kg och f

ö

r l

å

nga med huvud 1:39 kr per kg. Parterna har enats om att f

ö

resl

å

 att dessa pristill

ä

gg f

ö

r f

ö

rs

ä

ljningss

ä

songen 1982 r

ä

knat upp till 1:73 kr resp 1:47 kr per kg. Det 

ä

r dock os

ä

kert om n

å

got svenskt fiske efter storbackel

å

nga kommer till st

å

nd under 1982.

7.7  Kostnader f

ö

r regleringen 1982/83

7.7.1 Kostnader f

ö

r den l

ö

pande regleringen

Som framg

å

tt av det f

ö

reg

å

ende 

ä

r det sv

å

rt att med n

å

gon st

ö

rre s

ä

kerhet ber

ä

kna den definitiva kostnaden f

ö

r regleringen. Denna p

å

verkas f

ö

rutom av marknadsutvecklingen av landade kvantiteter av de fiskslag som ej 

å

satts normkvantitet. Det g

ä

ller h

ä

rvid i f

ö

rsta hand torsk. Mot bakgrund av den gjorda marknads­bed

ö

mningen av de f

ö

reslagna normpriserna samt normkvantiteten f

ö

r sill/str

ö

mming har kostnaderna f

ö

r pristill

ä

gg uppskattats uppg

å

 till ca 76 milj kr under 1982/83. Den angivna kostnaden torde i f

ö

rsta hand f

å

 anses som ett rimligt prognosv

ä

rde. F

ö

r t

ä

ckande av Svensk Fisks kostnader av

ö

verskottshanteringen har ber

ä

knats 

å

tg

å

 h

ö

gst 6-,O milj kr. Av de f

ö

reslagna formerna

Prop. 1981/82:205

23

f

ö

r l

å

ginkomstst

ö

d har ber

ä

knats 1,2 milj kr f

ö

r det regionala fraktst

ö

det p

å

 ostkusten, 1,6 milj kr f

ö

r pristill

ä

gg p

å

 s

ö

t­vattensfisk samt 1,0 milj kr f

ö

r ytterligare satsning p

å

 l

å

g­inkomsttagare inom fisket. Kostnaden f

ö

r de ovan under punkt 7.6 f

ö

reslagna s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rderna har ber

ä

knats till sammanlagt 2,3 mkr. Skulle fisket efter storbackel

å

nga utebli reduceras denna kostnad med 0,3 milj kr.

Den sammanlagda kostnaden f

ö

r prisregleringen ber

ä

knao, s

å

ledes komma att uppg

å

 till ca 88 milj kr.

7.7.2  Uts

ä

ttning av 

å

l och lax

Enligt f

ö

rhandlingsuppdraget b

ö

r n

ä

mnden avge f

ö

rslag 

ä

ven till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l. Parterna f

ö

resl

å

r att ett belopp av 3 milj kr ur prisregleringskassan utg

å

r f

ö

r finansiering av dessa kostnader under budget

å

ret 1982/83.

7.7.3  Jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader

Jordbruksn

ä

mndens kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll av avgifter . ber

ä

knas uppg

å

till ca 0,5 milj kr f

ö

r det kommande reglerings­

å

ret. Dessa kostnader t

ä

cks med medel ur prisregleringskassan. -

7.7.4  Svensk Fisks kostnader

Parterna f

ö

resl

å

r att kostnaderna f

ö

r Svensk Fisks administration etc f

å

r t

ä

ckas genom de r

ä

nteint

ä

kter som uppkommer hos f

ö

reningen eller konjunkturutj

ä

mningsfonden. I den m

å

n dessa medel inte r

ä

cker till b

ö

r erforderligt medelsbehov f

å

 t

ä

ckas genom uttag ur fonden.

7.7.5  Regleringens totala kostnad

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r regleringen under 1982/83 inkl administrations- och uppb

ö

rdskostnader samt medel till uts

ä

ttning av 

å

l och lax ber

ä

knas komma att uppg

å

 till ca 98 milj kr.

7.8 Regleringens finansiering under 1982/83

Regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk f

ö

resl

å

s f

ö

r den l

ö

pande pris-regleringsverksamheten f

ö

r 1982/83 tillf

ö

ras 70 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r fisk. D

ä

rut

ö

ver b

ö

r f

ö

reningen med medel ur konjunkturutj

ä

mningsfonden bestrida kostnaderna f

ö

r 

ö

verskottshanteringen, s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder samt ovan angivna former av l

å

ginkomstsatsning. Ur fonden b

ö

r vidare t

ä

ckas de kostnader f

ö

r pristill

ä

ggen som 

ö

verstiger 70 milj kr samt de kostnader f

ö

r f

ö

reningens administration etc som 

ö

verstiger r

ä

nteint

ä

kterna.

Prop. 1981/82:205

24

F

ö

rslaget till finansiering av prisregleringen f

ö

r verksamhets­

å

ret 1982/83 inneb

ä

r att tillg

å

ngarna i Svensk Fisks konjunktur­utj

ä

mningsfond kommer att t

ö

mmas s

å

gott som helt. Enligt prop 1979/80:169 kr

ä

vs att regeringen l

ä

mnar s

ä

rskilt medgivande f

ö

r att tillg

å

ngarna i konjunkturutj

ä

mningsfonden skall f

å

 understiga 20 milj kr.

Kostnaderna f

ö

r uts

ä

ttning av 

å

l och laxfisk samt jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader f

ö

resl

å

s t

ä

ckas med medel ur prisreglerings­kassan. F

ö

r 

å

l och laxfisk tas f n inte ut n

å

gon prisreglerings-avgift. Det har heller inte bed

ö

mts m

ö

jligt att inf

ö

ra en s

å

dan avgift under n

ä

stkommande reglerings

å

r. I f

ö

rsta hand f

ö

r att finansiera uts

ä

ttningskostnaderna samt kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen f

ö

r s

ö

tvattensfisk f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r n

ä

mnden i samf

ö

rst

å

nd med de b

å

da delegationerna en h

ö

jning av den nuvarande prisreglerings­avgiften.

N

ä

mnden 

ä

r medveten om de handelspolitiska synpunkter som torde kunna l

ä

ggas p

å

 en ytterligare h

ö

jning av prisregleringsavgiften. N

ä

mnden har emellertid gjort den bed

ö

mningen att i r

å

dande stats­finansiella l

ä

ge en s

å

dan h

ö

jning 

ä

r den enda finansieringsform som st

å

r tillbuds om regleringen under 1982/83 skall kunna, finansieras utan l

å

n. Om regeringen finner det l

ä

mpligt att till-l

ä

mpa annan finansieringsform, t ex 

ö

ver statsbudgeten, har n

ä

mnden intet att erinra h

ä

remot.

Ovann

ä

mnda f

ö

rslag till finansiering inneb

ä

r att ur jordbruks­n

ä

mndens prisregleringskassa f

ö

r fisk skulle anv

ä

ndas 73 milj kr. Under f

ö

ruts

ä

ttning att ovanst

å

ende f

ö

rslag till h

ö

jning av prisregleringsavgiften godtas kommer beh

å

llningen i prisreglerings-kassan att uppg

å

 till 5-8 milj kr vid utg

å

ngen av reglerings-

å

ret 1982/83.

Jordbruksn

ä

mnden vill r

ö

rande finansieringen av prisregleringen p

å

 fisk nu s

ä

rskilt f

ä

sta statsmakternas uppm

ä

rksamhet p

å

f

ö

ljande f

ö

rh

å

llanden. Fiskerikommitt

é

n, som f

ö

reslog normprissystemet, t

ä

nkte sig att systemet normalt skulle finansieras via pris­regleringsavgifter. Kommitt

é

n f

ö

reslog att en avgift av 4 

% 

borde vara en l

ä

mplig riktpunkt med h

ä

nsyn till belastningen p

å 

konsumenterna. I prop 1977/78:112 med riktlinjer f

ö

r fiskeri­politiken samt i riksdagsbeslut har ocks

å

 uttalats att systemet i huvudsak borde finansieras genom avgifter. N

å

got riktm

ä

rke f

ö

r avgifternas storlek anges dock inte i n

ä

mnda proposition utan denna fr

å

ga skulle f

å

tas upp i 

ö

verl

ä

ggningarna mellan parterna. Samtidigt understr

ö

ks dock att statsmakterna har ett ansvar f

ö

r att prisregleringen kan uppr

ä

tth

å

llas.

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna h

ö

sten 1980 f

ö

reslog n

ä

mnden att pris­regleringsavgifteh skulle h

ö

jas fr

å

n fyra till sex procent fr

å

n den 1 januari 1981. I den nu av parterna antagna uppg

ö

relsen f

ö

resl

å

s en h

ö

jning av avgiften till 7 ;

«

 fr o m den 1 juli 1982.

Prop. 1981/82:205

25

Om det nuvarande relativt svaga marknadsl

ä

get best

å

r och man samtidigt vill ge kompensation 

ä

t fisket f

ö

r kostnads

ö

kningar och l

ö

nep

å

slag som j

ä

mf

ö

rbara grupper erh

å

llit kommer fonderna (jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa och Svensk Fisks Konjunktur-utj

ä

mningsfond) enligt n

ä

mnden att vara s

å

 gott som t

ö

mda vid ing

å

ngen till reglerings

å

ret 1983/84. Detta f

ö

rh

å

llande kr

ä

ver antingen att regleringsavgiften under 1983/84 m

å

ste h

ö

jas mycket kraftigt till storleksordningen 12 - 15 

%  

och att ytterligare fiskslag bel

ä

ggs med prisregleringsavgift eller att reglerings-kostnaderna p

å

 nytt delvis bestrids med statsmedel 

ö

ver stats­budgeten. I samband med 

å

rets 

ö

verl

ä

ggningar har diskuterats en viss modifiering av normprissystemet till f

ö

ljd av det nyss beskrivna l

ä

get. N

å

got f

ö

rslag till s

å

dan 

ä

ndring har parterna ej kunnat enas om.

8. Hemst

ä

llan

Med h

ä

nvisning till det anf

ö

rda hemst

ä

ller n

ä

mnden

1.

att prisregleringen f

ö

r fisk under budget

å

ret 1982/83 utformas p

å

 s

ä

tt ovan f

ö

reslagits.

2.

att normpriser och normkvantiteter fastst

ä

lls p

å

 s

ä

tt ovan angetts.

3.

att n

ä

mnden bemyndigas att p

å

 angivna grunder utbetala 70 milj kr till Svensk Fisk f

ö

r kostnaderna f

ö

r pristill

ä

gg under tiden

den 1 juli 1982 - 30 juni 1983.

4.

att n

ä

mnden bemyndigas l

ä

mna tillst

å

nd f

ö

r att ovan angivna fasta pristill

ä

gg f

å

r utg

å

 p

å

 s

ö

tvattensfisk, r

å

r

ä

ka, makrill och storbackel

å

nga.

5.

att regionalt fraktst

ö

d l

ä

mnas med samma belopp som under budget

å

ret 1981/82 och enligt best

ä

mmelser som f

å

r beslutas av n

ä

mnden.

6.

att n

ä

mnden bemyndigas disponera en milj kr f

ö

r l

å

ginkomst­satsning.

7.

att n

ä

mnden bemyndigas medge Svensk Fisk r

ä

tt att disponera hela beh

å

llningen i konjunkturutj

ä

mningsfonden f

ö

r kostnaderna f

ö

r regleringen.

8.

att n

ä

mnden bemyndigas att meddela n

ä

rmare best

ä

mmelser om pristill

ä

gg.

9.

att prisregleringsavgiften fr o m den 1 juli 1982 h

ö

js fr

å

n h

ö

gst sex till h

ö

gst sju procent eller till belopp som i stort sett svarar mot den h

ö

jda procentavgiften.

Prop. 1981/82:205

26

10.

att regleringen av import och export av fisk f

ö

r budget

å

ret 1982/83 best

ä

ms p

å

 samma s

ä

tt som under innevarande budget

å

r.

11.

att i f

ö

rekommande fall h

ö

gst en milj kr av de fettvaruavgifter som tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av inhemskt ursprung med avdrag f

ö

r vad som kan ber

ä

knas

å

terbetalas vid export 

ö

ver­f

ö

rs till prisregleringskassan f

ö

r fisk.

Detta 

ä

rende har, p

å

 f

ö

redragning av byr

å

direkt

ö

ren Sten, avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN], Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg. D

ä

rvid har 

ä

ven avdelningschefen Sj

ö

berg och byr

å­

chefen

Å

gren n

ä

rvarit. Vid utarbetandet av denna skrivelse har 

ä

ven avdelningschefen Anner

é

n och avdelningsdirekt

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN] medverkat.

Ingvar Lindstr

ö

m

Roland Sten

Prop. 1981/82:205

27

Bilaga 1

Avr

ä

kninospriser och utbetalda pristill

ä

gg 

å

r 1981. 

Ö

re/kg 1 :a h

å

Stor sill

Avr.pris

186

Pristill

ä

gg

12

Liten sill

Avr.pris

159

Pristill

ä

gg

18

Torsk

Avr.pris

270

Pristill

ä

gg

43

Kokr

ä

ka

Avr.pris

2370

Pristill

ä

gg

131

Ö

vrigqrupp I

Avr.pris

329

Pristill

ä

gg

20-48

Ö

vrigqrupp

II

Avr.pris

o")

 Pristill

ä

gg

17-56'

Dvrigorupp III

Avr.pris

o

Pristill

ä

gg

39-70

Ö

vriqorupD

IV

Avr.pris

""2

Pristill

ä

gg

20-35

2:a h

å

.,)

Hela 

å

ret 1981

201

194

52

33

166

163

22

20

280

273

53

46

2648

2497

150

140

356 .

343

77

446

429

98

902

816

179

188

191

40

, ,

1)   Pristill

ä

gg enligt normprissystemet till

ä

mpas

2)  Omgruppering av fiskslag medf

ö

r att ett genomsnitt

inte h

ä

r angetts

Prop. 1981/82:205

28

Bilaga  2

Fiskslag/

Nuvarande normpris

F

ö

rslag till norm-

normprisqrupp_________ (kr/kg)____________ pris (kr/kg)_____ 

Sill/str

ö

mming, stor

2:70              2:80

Sill/str

ö

mming, liten

    1:95              2:14

Torsk

3:51              3:85

Kokr

ä

ka

27:00             29:64

1)

Ovriggrupp I

4:60              5:05

2)

Ovriggrupp 

II

5:70              6:26

Ö

vriggrupp III"'

11:35              12:46

Ö

vriggrupp IV

2:30              2:52

1)

I

ö

vriggrupp I ing

å

r gr

å

sej, vitling, sandsk

ä

dda.och pigghaj.

2)

I

ö

vriggrupp n ing

å

r kolja, r

ö

dspotta, havskatt och lyrtorsk.

3)

I

ö

vriggrupp III ing

å

r kummel, r

ö

dtunga och bergtunga.

4)

I

ö

vriggrupp 

IV 

ing

å

f lubb, skrubba och horng

ä

dda.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982