Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:153

Regeringens proposition

1983/84:153

om ändring i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden;

beslutad den 29 mars 1984.

Regeringen föreslår riksdagen all anta del förslag som har lagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoil.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

BO[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås atl kammarkollegiets koslnader för förvallning m.m. av allmänna arvsfonden skall läckas av medel ur fonden. Vidare föreslås en höjning av den värdegräns som nu gäller för all regeringen ulan riksdagens tillstånd skall få besluta om avslående av egendom, som har tillfallit fonden i arv. Förslagen medför ändringar i lagen om allmänna arvsfonden. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1984.

1 Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 

I.

V

Prop. 1983/84:153

2

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden

Härigenom föreskrivs alt 1 och 5 55 lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

18' Den egendom, som i arv tillfaller allmänna arvsfonden, så ock egendom, som må fillfalla fonden genom gåva eller testamente, skall utan samman­blandning med andra medel förvallas av kammarkollegiet såsom en särskild fond för främjande av vård och fostran av barn och ungdom saml omsorg om handikappade.

Av medel, som under ett räkenskapsår influtit, skall vid årets ulgång en tiondel läggas lill fonden. Återstoden skall jämle årets avkastning från och med nästföQande år vara tillgänglig för utdelning.

Ur fonden betalas kammarkolle­giets kostnader för fondens förvall­ning och ftiUgörandel av kollegiets övriga uppgifter enligt denna lag med belopp som regeringen bestämmer.

5f

Arv, som har tillfallit fonden, får helt eller delvis avstås till annan, om det med hänsyn lill ultalanden av arvlålaren eller andra särskilda omständigheter kan anses överensstämma med arvlåtarens yttersta viQa. Även i annal fall får arv avslås lill arvlåtarens släkti ng eller annan person som har stått arvlålaren nära, om det kan anses billigt. Arv som ulgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kullurvårdssynpunkl, får avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar alt ta hand om egendomen på lämpligl säll.

Beslut om avslående av arv fallas

Beslut om avslående av arv fallas

av regeringen eller, efter regering- av regeringen eller, efter regering­

ens bemyndigande, av kammar- ens bemyndigande, av kammar­

kollegiel. Ulan riksdagens tillstånd kollegiet. Utan riksdagens tillstånd

får beslut ej fattas om att till någon får beslut ej fattas om alt till någon

avslå egendom till ell värde översti- avstå egendom lill ett värde som

gande 200 000 kronor.

överstiger 800 000 kronor.

Vill någon alt arv som tillfallit fonden skall helt eller delvis avslås, skall han inge sin ansökan till länsstyrelsen i det län där den döde senasl haft sill hemvist. Det åligger länsstyrelsen atl genast underrätla kammarkollegiet om ansökningen saml, efter verkställd ulredning, till kollegiet insända handling­arna i ärendel jämle eget ullålande. Kollegiet har att, jämte egel yttrande, insända handlingarna lill regeri ngen, om icke kollegiet äger besluta i ärendet.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984.

' Senaste lydelse 1972:640. Senaste lydelse 1981:362.

Prop. 1983/84:153

3

Utdrag

CIVILDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-03-29

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Anders­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden

1 Inledning

I årets budgetproposition (prop. 1983/84:100, bil. 15 s. 163) har regeringen på grundval av ett förslag i kammarkollegiets anslagsframställning för budgetåret 1984/85 föreslagit att allmänna arvsfonden belaslas med kammar­kollegiets kostnader på grund av arbelel med avveckling av dödsbon enligt lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. Dessa kostnader har för budgetå­ret 1984/85 beräknats till 1 741 000 kr.

På grund av den senaste allmänna fastighetstaxeringen har en inte oväsentlig höjning av taxeringsvärdena skett. Detta förhållande i förening med den allmänna prisutvecklingen ger anledning atl nu ta upp frågan om en höjning av den värdegräns om 200 000 kr. som gäller för regeringens befogenhet att utan tillstånd av riksdagen besluta om avslående av egendom som har tillfallit allmänna arvsfonden i arv.

För atl göra det möjligt att belasta allmänna arvsfonden med vissa förvaltningskostnader krävs ändring i arvsfondslagen. Delsamma gäller höjningen av den nyssnämnda värdegränsen. Jag avser alt nu ta upp de ifrågavarande lagändringarna. I ärendel har jag samråll med cheferna för jusfitie- och finansdepartementen samt statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1983/84:153

4

2 Föredraganden

2.1 Förvaltningskostnader

Kvarlåtenskap efler den som avlider utan atl efterlämna arvsberälligade släktingar eller alt ha testamenterat sin egendom lill annan tillfaller enligt 5 kap. 18 ärvdabalken allmänna arvsfonden. Egendom kan också lillföras fonden genom gåva eller testamente. Närmare regler om fonden finns i lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden. Av lagen framgår all fonden skall förvaltas av kammarkollegiel och användas för främjande av vård och fostran av barn och ungdom samt omsorg om handikappade (15). Understöd ur fonden delas ut av regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm­mer (2 8 första stycket). Kammarkollegiet skall bevaka allmänna arvsfon­dens rätt till egendom som i arv tillfaller fonden eller som kan tillfalla fonden genom gåva eller testamente (3 5). Kollegiet får enligt bestämmelsen också tala och svara i mål som rör fonden. Kammarkollegiets uppgifter enligt lagen innebär vidare alt kollegiet prövar frågor om godkännande av testamenten (4 5) och om avstående av arv i vissa fall (5 5). Kollegiet mottar och granskar också redovisning för förvaltning av egendom som tillkommer fonden (128).

Allmänna arvsfonden uppgick den 30 juni 1983 till omkring 225 milj. kr. Fondens räkenskapsår sammanfaller med budgetåret. Under budgelåret 1980/81 inflöt i arvsmedel drygl 39 milj. kr., under budgelårel 1981/82 drygl 56 miQ. kr. och under budgelårel 1982/83 ca 60 milj. kr. Avkastningen av fonden var ca 22 milj.kr. ur;der budgetåret 1982/83. För innevarande budgelår finns för understöd ui" fonden ell disponibelt belopp av drygl 124 milj. kr., varav omkring 48 miQ. kr. utgör odisponerade medel från fidigare år.

Arbetet med avveckling av dödsbon och därmed sammanhängande frågor handläggs inom kollegiet av en särskild enhet, arvsfondssektionen. Det huvudsakliga arbetet med fondens förvallning, medelsplaceringsfrågor och liknande, handhas av kollegiets fondbyrå. Kammarkollegiet har i sin anslagsframställning framhållit att frågan om allmänna arvsfondens förvalt­ning bör behandlas skild från del arbete som ulförs som ell led i dödsboav­vecklingen. Kollegiet har här\'id hänvisat till att frågan om de slatliga fonderna och deras förvaltning behandlas av ulredningen (E 1979:03) angående översyn av den slalliga fondförvaltningen m. m. Kollegiet har också framhållit alt kostnaderna för arbetet vid arvsfondssekfionen är klart avskiljbara från andra verksamhetskostnader vid kollegiet. Kollegiet har därför enbart begärt ersättning för arbetet vid arvsfondsseklionen och i sin kostnadsberäkning inte tagit med fondförvallningskoslnaderna.

Som jag inledningsvis har nämnt har regeringen med utgångspunkt i kammarkollegiets anslagsframställning i årets budgetproposition föreslagil all koslnaderna för avveckling av dödsbon där allmänna arvsfonden är dödsbodelägare får belasla allmänna arvsfonden för budgetåret 1984/85. Bakgrunden till förslaget i budgetpropositionen är atl jag i likhel med

Prop. 1983/84:153

5

kammarkollegiel anser del rimligt atl de kostnader som uppkommer för kollegiet inte skall finansieras med skattemedel. Jag har därför i budgelpro­posifionen föreslagit atl kammarkollegiets kostnader för avveckling av dödsbon i fortsättningen får belasta allmänna arvsfonden.

För alt del skall vara möjligl all belasta allmänna arvsfonden med kammarkollegiets kostnader för avveckling av dödsbon krävs, som jag inledningsvis har nämnt, ändring i arvsfondslagen. Vid beredningen av delta lagstiftningsärende har del varil naturligt att pröva frågan om fonden bör belastas också med kostnaderna för fondens förvallning. Enligl min mening bör inte heller fondförvallningskoslnaderna utgå av skattemedel. Jag anser inte att ett sådant ställningslagande på ett avgörande säll föregriper det arbele som ulredningen för översyn av den statliga fondförvaltningen bedriver. Jag anser således all kollegiets koslnader för alla uppgifter enligt arvsfondslagen, såväl förvaltning av fonden som övriga uppgifter, bör betalas ur fonden.

Som kammarkollegiet har framhållit är kostnaderna för arbetet vid arvsfondsseklionen klart avsklQbara från andra verksamhetskostnader vid kollegiet. Enligt min mening kan del inte medföra några svårigheter att uppskatta fondförvallningskoslnaden, även om arbelel med fondens förvalt­ning i allt väsentligt ligger på fondbyrån. Jag anser alt en så enkel och obyråkratisk ordning som möjligl bör väljas för att med arvsfondens medel täcka kammarkollegiets kostnader. Del bör inle komma i fråga alt tillskapa ett system med exakt ersällning i efterhand för de faktiska koslnaderna. Ett lämpligt system, som enligt min mening bör lillämpas i avvaktan på resultatet av det arbete som utförs av utredningen för översyn av den slatliga fondförvaltningen, är alt kammarkollegiel i sin anslagsframslällning för kommande budgetår i förväg uppskattar de ifrågavarande kostnaderna. Ersättningen bör enligt min mening utgå budgetårsvis i förskott och beräknas med hänsyn till kostnadslägel vid ingången av budgetåret. Principen för beräkning av kostnaderna bör fastställas i samråd med riksrevisionsverket. Ersättningsnivån bör slutligt fastställas av regeringen i regleringsbrevet. Ersättningen bör redovisningslekniskt tas upp som en inkomsi för kollegiet.

För budgetåret 1984/85 har koslnaderna enligl årels budgetproposition beräknals lill 1 741 000 kr. Denna beräkning innefaltar emellertid inte ersällning för fondförvallningskoslnaderna. Denna kostnad är, enligl vad jag har erfarit, relalivi liten i jämförelse med kammarkollegiets kostnader för fullgörande av övriga uppgifter enligl arvsfondslagen. Jag avser att senare föreslå regeringen all uppdra åt kammarkollegiel att inkomma med erforder­ligt underlag för en slutlig beräkning av ersättningen för budgetåret 1984/85.

Vad jag nu har föreslagil föranleder ändring i 1 5 arvsfondslagen. I paragrafen har därför tagits in ett nytt stycke, i vilkel anges atl kammarkolle­giets kostnader för förvallning av fonden och fullgörandet av kollegiets övriga uppgifter enligt arvsfondslagen skall betalas ur fonden med belopp som regeringen bestämmer. Delta innebär att av de medel som under ett

Prop. 1983/84:153

6

räkenskapsår tillfaller fonden skall liksom hittills en tiondel läggas till fonden. Återstoden av de under året influtna medlen skall lillsammans med avkastningen delas ut nästföljande år. De ifrågavarande kostnaderna täcks av de fonderade medlen. Koslnaderna är av margineli betydelse för storleken av de bidrag som delas ut. Jag vill i sammanhanget dessulom erinra om atl för utdelning disponibla belopp under senare år inte har kunnat delas ut i sin helhel.

2.2 Beloppsgräns

Arv som har tillfallit allmänna arvsfonden kan i vissa fall efter ansökan avstås lill annan. Reglerna härom finhs i 5 5 arvsfondslagen. Av 5 5 första stycket framgår atl arv, som har tillfallit fonden, hell eller delvis får avslås till annan, om det med hänsyn till uttalanden av arvlålaren eller andra särskilda omständigheter kan anses överensstämma med arvlåtarens yttersta vilja. Även i annat fall får arv avstås fill arvlåtarens släkting eller annan person som har stått arvlålaren nära, om del kan anses billigt. Arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, får avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt säll.

15 8 andra stycket regleras beslutanderätten i ärenden om avslående av arv. Huvudregeln är ätt beslut om avstående fattas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av kammarkollegiet. Utan riksdagens tillstånd får dock regeringen inte falla beslut om alt fill någon avslå egendom lill ett värde överstigande 200 000 kr. Regeringen har i förordningen (1978:738) med bemyndigande för kammarkollegiet att pröva ärenden om avstående av arv som tillfallit allmänna arvsfonden (omtryckt 1982:135) bemyndigat kammarkollegiel atl pröva ärenden om avstående av arv som har tillfallit allmänna arvsfonden i sådana fall då bouppteckningsvärdel av den egendom ansökan avser är högst 100 000 kr.

Den nu gällande värdegränsen för regeringens befogenhet alt utan riksdagens tillstånd besluta om avstående av egendom som har tillfallit allmänna arvsfonden som arv infördes i arvsfondslagen år 1978 (prop. 1977/78:80, FiU 30, rskr245). Därefter har genom lagändring arvsfondens rätt atl avstå egendom utvidgats till att gälla bl. a. kulturhistoriskt intressant egendom (prop. 1980/81:48, LUll, rskr224).

Enligt min mening talar flera skäl för att den värdegräns som gäller med avseeende på regeringens befogenhel att pröva frågor om avstående av arv nu bör höjas. Den på senare tid i arvsfondslagen införda möjlighelen för fonden atl avstå bl.a. kulturhistoriskt intressant egendom, höjningen av faslighelstaxeringsvärdena och den allmänna prisutvecklingen är sådana skäl. Den nya värdegränsen bör enligt min mening sättas lill 800 000 kr. Med värde avses i likhet med vad som nu gäller egendomens värde enligt bouppteckningen.

Prop. 1983/84:153

1

Även beloppsgränsen för kammarkollegiets befogenhet atl besluta om att arv skall avstås bör i föQd härav höjas. Det ankommer på regeringen alt besluta om detta. Jag avser därför att återkomma till regeringen i denna fråga. Jag vill framhålla att avsikten givelvis är att regeringen även i fortsättningen skall pröva alla ärenden av större vikt.

Förslaget att höja beloppsgränsen för regeringens befogenhet att besluta om avstående av arv föranleder ändring i 5 5 arvsfondslagen.

3 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu  har anfört har inom civildepartementet upprättats ett förslag till lag om ändring i lagen om allmänna arvsfonden.

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta förslaget.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen att anta del förslag som föredraganden har lagt fram.

minabtgotmb 78182   Stockholm 1984