Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86: 149

om reglering av priserna på fisk m.m.

mm

Prop. 1985/86: 149

Regeringen föreslår riksdagen alt anta del förslag som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den 13 mars 1986.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens hiivudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret 1986/87.

I    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 149

Jordbruksdepartementet

Prop. 1985/86:149

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 mars 1986

Närvarande: statsministern Carisson, ordförande, och statsråden Lund­kvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.Carlsson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på fisk m. m. 1 Inledning

Regeringen uppdrog den 5 december 1985 åt statens jordbruksnämnd all, efter överläggningar med fiskels förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk för budgetåret 1986/87. Förslaget skulle utformas med utgångspunkt i de av riksdagen beslutade rikfiinjerna för prisregleringen på fisk. I uppdraget erinrades om atl jordbruksnämnden vid utformningen av förslaget bör beakta att riktpunkten för prisregleringens finansiering är all den skall bekostas inom ramen för regleringsekonomin. Vidare erinrade regeringen om att förslagel bör främja en fortsalt inriktning av fisket mot fiskslag som kan få en lönsam avsättning främst på den svenska marknaden för färsk­konsumtion och beredning.

I uppdraget ingick att föreslå en minskad normkvanlilel för sill. Förslag skulle lämnas lill åtgärder som stimulerar till ökade leveranser av torsk till den svenska fiskberedningsinduslrin saml till prisregleringsålgärder som syftar lill att tillförsäkra den svenska fiskberedningsinduslrin en jämn tillförsel av råvara. Nämnden skulle vid utformningen av förslagel la hänsyn lill all del bör kunna tillämpas inom ramen för en samordnad förslahandsmollagning av fisk där prisstöd lämnas endast för den fisk som levereras till en mottagare som deltar i en organiserad samordning av distributionen av fisk. Nämnden skulle vidare föreslå åtgärder påkallade från konsumentsynpunkt i de fall avräkningspriset överstiger normprisel. Förslag skulle lämnas lill disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för all läcka kostnader för premier för den kollektiva irygghetsförsäk-ringen inom yrkesfisket. Kostnaderna för trygghelsförsäkringen skall räk­nas av från normpriserna. Jordbruksnämnden skulle vidare lämna förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnader för utsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skulle även beräknas en särskild medelsram för fortsalt försöksverksamhet med för­dröjd utsättning av lax. Dessa två rambelopp skulle bestämmas efter samråd med fiskeristyrelsen och ha som utgångspunkt bl.a. förslagen i betänkandet (Ds Jo 1984:5) Lax.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 6 februari 1986 avgelt sina förslag    Prop. 1985/86:149 med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga.

I prop. 1985/86:100 (bil. 11 s. 64) har regeringen föreslagit riksdagen att för budgetåret 1986/87 till Prisreglerande åtgärder på fiskels område anvisa ett förslagsanslag av 1000 kr.

2 Prisregleringens utfall 1984/85 m.m.

Formerna för prisreglering på fisk beslutades av riksdagen år 1978 (prop. 1977/78:112, JoU 23, rskr 272). Syftet med regleringen är att den skall styra fisket mot lönsamhet samtidigt som den skall medverka lill att utjäm­na variationer i fiskarenas inkomster. En närmare redogörelse för prisreg­leringens utformning finns i prop. 1984/85; 143 (s. 19-21).

Inkomstutvecklingen inom heltidsfisket mellan åren 1983 och 1984 har enligt jordbmksnämnden varit god utom för vissa gmpper av fiskare på ostkusten. Jordbruksnämnden mäter utvecklingen genom bedömning av ett s.k. kalkylnetlo. På västkusten ökade detta med mellan 16 och 31% utom för kombinationsfiskare vars kalkylnetto minskade med 21%. För sydkusten låg ökningen på mellan 11 och 22%. För ostkusten där kalkyl-nettona är lägst var utvecklingen ogynnsam. Pristilläggens andel av kalkyl­nettona var klart högre år 1984 än år 1983. För sillfisket utgjorde pristilläg­get mellan en tredjedel och drygt hälften av kalkylneltol och för kombina­tionsfiskarena närmare en tredjedel.

På västkusten var fisket efter sill och lorskfisk mest betydelsefullt och gav också den bästa lönsamheten. På sydkusten gällde detta för kombina­tionsfisket. På ostkusten betyder strömmingsfisket mest.

Del totala pristilläggsbeloppet regleringsåret 1984/85 var för normpris-satla fiskslag 60,4milj. kr. jämfört med 52,7 milj. kr. år 1983/84. Av belop­pet för 1984/85 gick 87% till sill/strömming. Behållningen i Svensk fisks konjunkturuljämningsfond var 59,6milj.kr. den IjuH 1985, en minskning med 6,8milj. kr. sedan året före. Motsvarande belopp i jordbmksnämn­dens prisregleringskassa var 68,9milj. kr., en ökning med 

II,

2milj.kr. Prisregleringsavgiften samt import- och exportavgifterna beräknas filiföra kassan ca 65 milj. kr. Ränteintäkterna på medlen i konjunkluruljämnings-fonden och prisregleringskassan uppgår till sammanlagt drygt 15milj. kr. De sammanlagda tillgångarna innevarande regleringsår uppgår till ca 210 milj. kr.

De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknades urspmngligen av nämnden till ca 103 milj. kr. Nya beräkningar visar att kostnaderna blir ca90milj. kr. Det skulle innebära att den sammanlagda behållningen i prisregleringskassan och konjunktumt-jämningsfonden skulle uppgå till ca 120milj. kr. vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca 80 milj. kr. i intäkter inkl. ränteintäkter under reglerings-året 1986/87. Sammanlagt skulle då ca 200milj. kr. stå till prisregleringens förfogande under regleringsåret 1986/87.

+ 1    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 149

3 Fiskets förutsättningar under 1986/87

Prop. 1985/86:149

Jordbruksnämnden gör följande bedömningar i fråga om fångster, avsätt­ning m. m. för år 1986/87.

Av det totala svenska fisket om genomsnitfiigt ca 260 000 ton är hälften sill/strömming. Knappt 40 000 ton av sillen avsätts på den svenska markna­den. Resten exporteras i huvudsak oberedd främst till Danmark. Den europeiska marknaden för konsumtionssill kommer troligen inte alt öka. Däremot ökar utbudet av sill från Nordsjön och övriga Atlanten. Priset kommer därför troligen att vara ytterst pressat år 1987.

Det svenska torskfisket sker främst i Östersjön. Av fångsten år 1985 om drygt 50000ton avsattes ca 30000lon i Sverige. Importen av torsk motsva­rade drygt 20000 ton. Avsättningsmöjligheterna bedöms som goda även de närmaste åren. Någon minskning av fångstmöjligheterna räknar jordbruks­nämnden inte med.

För övriga fiskslag bedöms utrymmet för ökade fångster som gott.

4 Jordbruksnämndens förslag till prisreglering för 1986/87

Jordbruksnämndens förslag om reglering av priserna på fisk m.m. under budgetåret 1986/87 har i stort biträtts av fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen.

Som utgångspunkt för förslaget till normpriser har nämnden haft normpriserna för innevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn till bl.a. kostnadsökningen inom fisket under perioden december 1984-december 1985 och inkomstökningen för jämförbara grupper. Av­drag har gjorts för produktivitetsförbättring. Den kompensationsaberätti-gade uppräkningen av normpriserna har därvid beräknats fill ca 5,8%.

Kostnaderna för den kollektiva trygghelsförsäkringen inom yrkesfisket beräknas för 1986/87 öka med 0,5 milj. kr. Av praktiska skäl föreslås atl de ökade kostnaderna finansieras genom avdrag från normpriserna först när avvikelsen från 1985/86 års kostnad, 5,4 milj. kr., uppgår till 1 milj. kr.

Bl.a. för att sfimulera fisket efter s.k. bristfisk har tyngdpunkten i förslaget till uppräkning av normpriserna lagts vid torsk och de s. k. övrig­grupperna. För torsk föreslås sålunda en uppräkning med 8%, för övrig­grupperna med 5,5 % och för sill med 3,5 %. Genomsnittet härav blir 5,8 %. För att säsongmässigl stimulera torskfisket föreslås i likhet med tidigare år ett högre normpris under regleringsårets första hälft. Förslagen framgår i detalj av nämndens skrivelse.

För regleringsåret 1985/86 har normkvantitet fastställts endast för sill/ strömming. Den uppgår till 76000ton. Jordbmksnämnden bedömer att efterfrågan på svenskfångad sill inte kommer att förbättras under det kommande regleringsåret. Nämnden föreslår därför atl normkvanlitelen för sill/strömming sänks lill 73000 ton för regleringsåret 1986/87.

Under innevarande regleringsår utgår pristillägg med 65% av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris för sill/strömming, med 75% för torsk

och med 80% för övriga normprissalla fiskslag. Dessa procenttal föreslås     Prop. 1985/86: 149 oförändrade. Nämnden föreslår att de sammanlagda kostnaderna för pris­tillägg på sill/strömming maximeras fill 55 milj. kr.

Under innevarande regleringsår får överskottspriset för torsk utgöra högst 70% av lägstapriset och för övriggrupperna högst 80%. Överskotts-priset för sill/strömming fastställs bl.a. så att etl extra stöd utgår för de mindre storiekarna. Vidare får överskott av liten sill avsättas endast som djurföda eller för framställning av fiskmjöl. Nämnden föreslår atl över-skotlsprisel för sill/strömming för regleringsårei 1986/87 får utgöra högst 60% av lägstapriset men alt överskottspriserna för storiekarna 2 och 3 inte får underskrida 1 kr. per kg. Nämnden föreslår i övrigt oförändrade regler. Del sammanlagda beloppet för överskotlshanleringen föreslås begränsat till 7 milj. kr. för nästa regleringsår. Vidare föreslås all jordbruksnämnden bemyndigas medge att Svensk fisk får ta i anspråk ytteriigare medel till överskollshantering om nämnda belopp inle räcker lill.

Under innevarande regleringsår lämnas ett särskilt stöd i form av regio­nalt fraklslöd till fiskare bosatta på norra ostkusten (Uppsala län och norrut). Stödet betalas ut direkt lill fiskaren för all landad torsk och strömming som är avsedd som människoföda och levereras lill köpare på norra ostkusten. Stödet utgår för närvarande med högst 30 öre per kg och är begränsat lill sammanlagt 850000 kr. Nämnden föreslår alt stödbeloppet för nästa regleringsår ökas till högst 50 öre per kg eller sammanlagt högst I milj. kr.

Jordbruksnämnden föreslår att det under regleringsåret 1986/87 lämnas elt regionalt fraklslöd till fiskare på norra ostkusten även för foderfisk som levereras till fiskmjölsfabrik på västkusten. Del sammanlagda stödbelop­pet bör enligt nämnden uppgå till högst 100000 kr. och motsvara högst 20 öre per kg. Nämnden har under hand uppgell all stödet skall utgöra ett påslag på befintligt fraktstöd som finansieras över statsbudgeten.

Särskilda fasta pristillägg lämnas för de viktigaste slagen av sötvattens­fisk, nämligen 1,80kr. perkg för gädda, gös, sik och rensad och flådd lake och 1,35 kr. perkg för abborre, annan lake och siklöja. Nämnden föreslår oförändrade pristillägg för nästa regleringsår. Vidare föreslås elt fraktstöd av 20öre perkg eller sammanlagt högst 50000kr. för transport av ogräsfisk och foderfisk från insjöarna till fiskmjölsfabrik på västkusten.

Även för vissa andra fiskslag ges stöd i form av elt fast pristillägg. För kokräka och råräka lämnas under innevarande regleringsår ett fast pris­tillägg med 2,00kr. perkg resp. 1,85 kr. per kg. För makrill utgår pristillägg med 75öre perkg. För storbackelånga är pristillägget 2,10kr. perkg för långa utan huvud och 1,80kr. perkg för långa med huvud. Nämnden föreslår oförändrade pristillägg för regleringsåret 1986/87.

Jordbruksnämnden har hafl i uppdrag all efter samråd med fiskeristyrel­

sen lämna förslag till disposition av medel för alt bestrida kostnaderna för

utsättning av lax, annan laxfisk och ål och för fortsall försöksverksamhet

med fördröjd utsättning av lax. Nämnden föreslår att 3915000 kr. av medel

ur prisregleringskassan används för all bestrida kostnaderna för utsättning

av fisk under regleringsåret 1986/87. Däremot har nämnden inle lämnat

förslag om medel för fördröjd utsättning av lax, men redovisar atl fiskeri-

5

styrelsen har förordat alt 1,2 milj. kr. avsätts för detta ändamål för nästa år.    Prop. 1985/86: 149 Fiskets förhandlingsdelegation har motsatt sig fiskeristyrelsens förslag med hänvisning lill alt försöken skulle leda lill en avveckling av havsfisket efter lax.

Jordbruksnämnden beräknar prisregleringens kostnader för reglerings­året 1986/87 lill sammanlagt 95,9milj.kr. (alternativt 97,1 milj.kr.). Härav hänför sig ca 68,6milj.kr. lill kostnaderna för pristillägg och fraklslöd. Kostnaderna för trygghelsförsäkringen beräknas lill 5,9 milj. kr. och kost­naderna för Svensk fisks överskollshantering till 7 milj. kr. Härtill kommer 3915000kr. (alternafivl 5 115000kr.) för utsättning av fisk. Jordbruks­nämndens kostnader för uppbörd och kontroll av prisregleringsavgiften beräknas till 0,7milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisks administration och upplysningsverksamhet till 8,8 milj. kr. För all läcka vissa kostnader för atl organisera en samordnad förslahandsmollagning föreslår nämnden alt I milj. kr. anslås ur prisregleringskassan.

I fråga om prisregleringens finansiering föreslår nämnden följande. Från prisregleringskassan för fisk bör täckas ca 75 milj. kr. av kostnaderna för de röriiga pristilläggen, för trygghelsförsäkringen, för ulplanlering av fisk, för viss utredningsverksamhet och för jordbruksnämndens uppbördskost­nader. Kostnaderna för överskotlshanleringen, fasta pristillägg och frakt­stöd bör läckas med medel från Svensk fisks konjunkturutjämningsfond. De kostnader för de rörliga pristilläggen som överstiger 62 milj. kr. samt de kostnader för föreningens administration m. m. som överstiger ränteintäk­terna i fonden bör också läckas med medel från konjunkturuijämningsfon-den.

Inkomsterna i prisregleringskassan beräknas av jordbruksnämnden för nästa regleringsår till ca 73 milj. kr. inkl. ränteintäkter. Ränteintäkterna i konjunkturutjämningsfonden beräknas till ca7milj.kr. Med nyssnämnda förslag till finansiering behövs ca75milj.kr. ur jordbruksnämndens pris­regleringskassa, vilket är 2 milj. kr. mer än kassans intäkter. Behållningen i kassan skulle därmed komma atl uppgå till ca 58milj.kr. per den Ijuli 1987. Ur Svensk fisks konjunkturuljämningsfond skulle behöva las i an­språk ca 15 milj. kr. utöver räntan på medlen i fonden. Behållningen i fonden per den I juli 1987 skulle därmed komma att uppgå fill ca45 milj. kr. och den sammanlagda behållningen lill ca 103 milj. kr. Härfill kommer in­täkter för regleringsåret 1987/88 om sammanlagt 78milj. kr. i form av prisregleringsavgifter och räntor.

Jordbruksnämnden har slutligen behandlat vissa frågor om prisreglering­ens utformning. Bl a. föreslås i likhet med förra året en översyn av norm-prissystemel.

5 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

För egen del kan jag i huvudsak biträda jordbruksnämndens förslag lill prisreglering på fisk under budgetåret 1986/87. Jag föreslår således atl prisregleringen utformas på del sätt jag har redogjort för i del föregående och alt de av nämnden föreslagna normpriserna och den föreslagna norm-

kvanfiieien fastställs. Jag vill i sammanhanget särskilt peka på all förslaget    Prop. 1985/86:149 även detta år har utformats i linje med gällande fiskepolitik och i enlighet med regeringens uppdrag så all regleringen i större utsträckning skall stimulera till fiske av sådan fisk som kan få en lönsam avsättning.

Vad särskilt gäller den av jordbruksnämnden föreslagna förstärkningen av fraklstödel för foderfisk vill jag anföra följande. Fiske inriktat enbarl på småfisk eller fisk som inte är användbar som människoföda eller går all avsälla som sådan är normall inte tillåtet enligl svenska bestämmelser för fiske. Då förbud infördes mot dumpning av foderfisk som erhålls som bifångst vid komsumlionsfiske infördes också etl statligt stöd till frakt av foderfisk från ostkusten till västkusten. Det stödet finansieras över stats­budgeten. Jordbruksnämndens förslag innebär all detta stöd, för fiskare som bor på norra ostkusten, höjs från 12öre perkg fill högst 32öre perkg och alt höjningen finansieras inom ramen för prisregleringen.

Jag har ingen erinran mot den föreslagna höjningen. Den bör kunna medverka lill alt stärka fiskets ekonomi på norra ostkusten och minska importen av fiskmjöl. Fiskare bosatta vid norra ostkusten bör sålunda under nästa regleringsår kunna erhålla ett högre bidrag än för närvarande lill kostnaderna för frakt av foderfisk. Bidraget bör bestämmas med hän­syn till avståndet mellan landningsplats och köpare. I anslutning till för­ändringen är det angeläget atl bestämmelserna som reglerar stödet ses över och samordnas med fiskeristyrelsens bestämmelser om dumpning m.m. Det ankommer på jordbruksnämnden och fiskeristyrelsen att göra detta.

Jordbruksnämnden bör av regeringen bemyndigas alt betala ut 62 milj. kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg under tiden den Ijuli 1986-den 30juni 1987 samt alt begränsa kostnaderna för pristillägg på sill lill sammanlagt högst 55 milj. kr. Vidare bör nämnden bemyndigas medge alt de fasta pristillägg får lämnas som jag har redovisat i del föregående. Fraklslöd till fiskare bosatta vid norra ostkusten bör få lämnas med högst 1,1 milj. kr. och fraktstöd för s. k. ogräsfisk från insjöarna med högst 50000 kr. Överskottspriserna bör fastställas på det sätt som nämn­den har föreslagit. Svensk fisk bör få besluta om avsättningen av överskol­len för olika ändamål.

Vid särskilda behov bör Svensk fisk få disponera högst en Qärdedel av behållningen i konjunkturuljämningsfonden för den löpande verksamhe­ten. Jordbruksnämnden bör därutöver få medge all mer än en fjärdedel av fonden får förbrukas. Nämnden bör vidare bl.a. få medge alt Svensk fisk får ta i anspråk medel ur konjunktumljämningsfonden utöver del föreslag­na beloppet för överskoltshanleringen. Fondens behållning bör dock inle utan regeringens särskilda medgivande få underskrida lOmilj.kr. Medel som har anslagils ur prisregleringskassan för fisk lill prisregleringen och som inte tas i anspråk under perioden bör tillföras Svensk fisks konjunk­turuljämningsfond.

Till prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras

högst 1 milj. kr. av de fetlvaruavgifter som las ut vid härdning av sillolja av

inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas återbetalas vid export.

Av medlen i prisregleringskassan bör 1 milj. kr. avsällas för alt täcka vissa

kostnader för all organisera en samordnad distribution och marknadsfö-

7

ring av fisk. Vidare bör 5,9milj.kr. avsättas för atl läcka kostnaderna för Prop. 1985/86: 149 trygghetsförsäkringen för fisket. För utsättning av lax, annan laxfisk och ål inkl. försök med fördröjd utsättning av lax bör avsättas 5 115000kr. Den närmare användningen av dessa medel bör beslutas av fiskeristyrelsen. Jordbruksnämnden har beräknat sina kostnader för uppbörd och kontroll till 700000 kr. Dessa kostnader bör täckas med medel ur prisregleringskas­san.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få

användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallat vid akuta

svårigheter inom fisket.

|

Jag vill i sammanhanget erinra om del bemyndigande som riksdagen

förra året gav regeringen atl besluta att prisstöd tidigast fr.o.m. den 1

januari 1986 inte skall lämnas lill fiskeföretag som levererar lill första-

handsmottagare som slår utanför en organiserad samordning

(prop. 1984/85:143, JoU 32, rskr298). För riksdagens information kan jag

nämna att Sveriges fiskares riksförbundihar beslutat om en sådan samord­

ning och att arbetet med alt organisera den pågår med sikte på atl sälta den

i kraft snarast i anslutning till den Ijuli 1986. Jag har för avsikt att i annat

sammanhang återkomma till regeringen med förslag lill bestämmelser som

knyter prisregleringen till samordningen! Prisregleringen som jag har föror­

dat för nästa budgetår är anpassad härtill. Jag har vidare för avsikt atl

återkomma lill regeringen i fråga om den översyn av prisregleringen som

jag förordade förra året.

|

6 Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen

föreslår riksdagen

att medge att för tiden den Ijuli 1986-den 30juni 1987 reglering av priserna på fisk m.m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får ske enligt de grunder som jag har föror­dat.

7   Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt anta del förslag som föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1985/86:149

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1986-02-06

Dnr 320-293/86

Regeringen

TT

Jordbruksdepartementet

JORDBRUKSDEP. Registratom

Ui-.

Ink   1986-02-2;

Dnr. ;

Statens jordbruksnämnd med förslag till reglering av priserna på

fisk m m under budgetaret 1986/87________________ 

(2 bilagor)

1

F

ö

rhandi Ingsuppdraget

Regeringen har 1 beslut den 5 december 1985 uppdragit 

ä

t statens jordbruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen pl fisk under budget

å

ret 1986/87.

F

ö

rslaget skall utformas med beaktande av att riktpunkten f

ö

r prisregleringen 

ä

r att den skall bekostas inom ramen f

ö

r regleringsekonomin. Vidare b

ö

r f

ö

rslaget fr

ä

mja en fortsatt inriktning av fisket mot fiskslag som kan f

å

 en l

ö

nsam avs

ä

ttning fr

ä

mst p

å

 den svenska marknaden f

ö

r f

ä

rskkonsumtion och beredning. N

ä

mnden b

ö

r f

ö

resl

å

 en minskad normkvantitet f

ö

r sill. F

ö

rslag b

ö

r l

ä

mnas om 

å

tg

ä

rder som stimulerar till 

ö

kade leveranser av torsk till den svenska fiskberednlngslndustrin. F

ö

rslag b

ö

r ocks

å

 l

ä

mnas om prisreglerings

å

tg

ä

rder som syftar till att tillf

ö

rs

ä

kra den svenska fiskberednlngslndustrin en under arbetsveckan j

ä

mn tillf

ö

rsel av r

å

vara. N

ä

mnden b

ö

r vid utformningen av f

ö

rslaget ta h

ä

nsyn till att det b

ö

r kunna till

ä

mpas inom ramen f

ö

r en samordnad f

ö

rstahandsmottagning av fisk d

ä

r prisst

ö

d l

ä

mnas endast f

ö

r den fisk som levereras till en mottagare som deltar 1 en organiserad samordning av distributionen av fisk.

N

ä

mnden b

ö

r 

ä

ven f

ö

resl

å

 fr

å

n konsumentsynpunkt p

å

kallade

å

tg

ä

rder f

ö

r de fall avr

ä

kningspriset 

ö

verstiger nontipriset.

Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r enligt uppdraget vidare avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av lax, annan laxfisk och 

å

l. D

ä

rvid skall 

ä

ven ber

ä

knas en s

ä

rskild medelsram f

ö

r fortsatt

försöksverksamhet med s k fördröjdutsättning av lax. Dessa tvi rambelogp bör bestänmas efter samråd med fiskeristyrelsen och ha som utgångspunkt bl a förslagen i betänkandet Lax (Ds Jo 1984:5). Förslaget skall även omfatta disposition av medel ur prisregleringskassan för att bestrida kostnaden för premier för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Kostnaden för försäkringen skall räknas av från normpriserna.

Jordbruksnämnden har nu överlagt med fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen angående prisregleringen på fisk under budgetåret 1986/87. Överläggningarna har lett till en uppgörelse och 1 samförstånd med delegationerna lägger nämnden fram följande förslag.

2          Utgångspunkter

De av riksdagen beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU 23, rskr 272) omfattar ett inkomstmål, ett konsumentpol 1 tiskt mål, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mål. Nämnden har berört dessa olika mål bl a i sin regleringsskrivelse till regeringen den 8 april 1981.

De år 1981 beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk innebar bl a att det s k normprissystemet togs 1 bruk.

3          Normpri ssystemet

Normprissystemet inneb

ä

r 1 huvudsak att normpriser och normkvantiteter f

ö

r de viktigare slagen av fisk fastst

ä

lls av statsmakterna efter f

ö

rslag av jordbruksn

ä

mnden. Normpriserna skall i princip s

ä

ttas s

å

 att fisket n

å

r avsedd l

ö

nsamhet samt att konsumenterna erbjuds fisk till rimliga priser. Nonrkvantitet anger den kvantitet f

ö

r vilken pristill

ä

gg h

ö

gst kan utg

å

.

I bilaga 1 

å

terfinns vissa uppgifter om utfallet av normprissystemet m m under reglerings

å

ret 1984/85.

I bilaga 2 redovisas uppgifter r

ö

rande normprissystemet samt regienngsekonomin fr o m reglerings

å

ret 1981/82.

4              Prognos f

ö

r f

å

ngster och avs

ä

ttning 1986/87

Av den totala svenska fiskf

å

ngsten, som de senaste 

å

ren legat kring 240 000 - 260 000 ton, utg

ö

rs drygt h

ä

lften eller ca 130 000 ton av sill/str

ö

mming f

ö

r konsumtion och ca en femtedel eller drygt 50 000 ton av torsk. Sill och torsk 

ä

r s

å

ledes de helt dominerande fiskslagen i det svenska fisket.

Avs

ä

ttning av sill/str

ö

mming p

å

 den'svenska marknaden uppg

å

r 

å

rligen till ca 53 000 ton, varav knappt 40 000 ton avser svenskf

å

ngad sill/str

ö

mming och ca 13 000 ton avser Importerad saltad eller kryddad sill. Exporten av oberedd och fil

é

ad si11/str

ö

mming uppg

å

r 

å

rligen till ca 80 000 ton, varav huvuddelen avs

ä

tts i Danmark.

Prop. 1985/86: 149

10

Prop. 1985/86: 149

Den europeiska sillroarknaden domineras f n av det starkt 

ö

kade utbudet av nordsj

ö

sill. Sillfisket 1 Nordsj

ö

n, som varit f

ö

rbjudet sedan 1977, 

ö

ppnades 

å

ter 1983. Sillfangsterna 1 Nordsj

ö

n 1986 v

ä

ntas uppg

å

 till ca 500 000 ton. I sammanhanget b

ö

r dock erinras om att det trots f

å

ngstf

ö

rbudet fiskats sill  i Nordsj

ö

n 1977-1982. Under de n

ä

rmaste 

å

ren v

ä

ntas dessutom  mycket stora f

å

ngster av den atlantoskandiska sillen, som f

å

ngas utanf

ö

r Island och Norge.

Storleken av denv

ä

steuropeiska sillmarknaden ber

ä

knas till ca 425 000 ton per 

å

r. H

ä

rav svarar den v

ä

sttyska marknaden f

ö

r ca 200 000 ton. Det 

ä

r knappast troligt att konsumtionen koitmer att upvisa n

å

gon st

ö

rre 

ö

kning soin svar p

å

 ett 

ö

kat utbud. Snarare kommer en st

ö

rre del av sill f

å

ngsterna i framtiden att anv

ä

ndas f

ö

r framst

ä

llning av fiskmj

ö

l.

Sanrnanfattningsviskan allts

å

 konstateras att utbudet av  nordsj

ö

sill 

ö

kat p

å

 den europeiska marknaden det |enaste aret och bed

ö

ms komma att 

ö

ka ytterligare den

ä

rmaste 

å

ren. Det 

ö

kade utbudet har f

ö

rt med sig att priserna p

å

 sill fallit. Eftersom konsumtionen troligen inte kommer att 

ö

ka i n

ä

mnv

ä

rd grad 

ä

r det sannolikt att priserna p

å

 sill komner att f

ö

rbli h

å

rt pressade och bli ytterst pressade omkring 1987, n

ä

r den atlantoskandiska sillen kommer att b

ö

rja f

å

ngas 1 stora kvantiteter.

Torskf

å

ngsterna i Sverige uppgick 

å

r 1985tm ca 50 000 ton, en minskning med 8 000 ton j

ä

mf

ö

rt med f

ö

reg

å

ende 

å

r. Den_ 

ö

verv

ä

gande delen av de svenska torskf

å

ngsterna f

å

s 1 

Ö

stersj

ö

n. 

Ä

r 1985 avsattes ca 30 000 ton torsk 1 Sverige medan ca 20 000 ton exporterades i oberedd form.  Importen av torsk, som domineras av frysta fil

é

er, ber

ä

knas 1985 ha uppg

å

tt till ca 21 000 ton, omr

ä

knad till  landad vikt.

Torskmarknaden har de senaste 

å

ren varit fast med brist p

å 

r

å

vara. 

Ä

ven under de n

ä

rmaste 

å

ren bed

ö

ms avs

ä

ttningssituationen som relativt gynnsanm. Det kan dock inte uteslutas att andra flskarter

ö

vertar en del av torskmarknaden vilket 1 sin tur

å

tmlnstone p

å

 litet l

ä

ngre sikt kan f

å

 en negativ effekt p

å

 priserna.  Vad g

ä

ller fangstutrymnet utnyttjas inte ting

å

ngarna..i Nordsj

ö

n, Skagerrak och Kattegatt fullt ut. Torskbestandet i 

Ö

stersj

ö

n l

ä

r enligt de biologiska experterna kotima att f

ö

rs

ä

mras de kommande 

å

ren. Best

å

ndet f

ö

rv

ä

ntas 

ä

nd

å 

medge ett uttag f

ö

r Sveriges del p

å

 50 000 - 60 000 ton (levande vikt) de n

ä

rmaste 

å

ren, dvs en i stort sett of

ö

r

ä

ndrad kvantitet.

Vad g

ä

ller 

ö

vriga torskfiskar och flatfisk 

ä

r Importandelen 

ö

ver 90 %. Marknadsbilden f

ö

r dessa fiskslag v

ä

ntas inte f

ö

r

ä

ndras n

ä

mnv

ä

rt. Det finns ett utrymme f

ö

r 

ö

kade f

å

ngster av svenska fiskare eftersom f

å

ngstkvoterna ej utnyttjas fullt ut.

5              Inkomstutveckl 1ngen

Enligt 1978 

å

rs riksdagsbeslut sammanfattas m

å

ls

ä

ttningen f

ö

r fiskeripolitiken p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

II

t2   Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 149

Prop. 1985/86: 149

"M

å

let f

ö

r fiskeripolitiken b

ö

r vara att skapa f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att de som 

ä

r sysselsatta 1 fiskerin

ä

ringen kan f

å

 b

å

de en ekonomisk och social standard som 

ä

r j

ä

mf

ö

rbar med den som erbjuds inom andra n

ä

ringar och trygghet i arbetet samtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Inom de gr

ä

nser som ges av en ansvarsfull hush

å

llning av fisktill g

å

ngarna b

ö

r fisket bedrivas s

å

 effektivt som m

ö

jligt och f

å

ngsterna best

ä

nmas av m

ö

jligheterna till l

ö

nsam och stabil avs

ä

ttning. Samtidigt b

ö

r h

ä

nsyn tas till behovet av syssels

ä

ttning fr

ä

mst i kust- och sk

ä

rg

å

rdsomr

å

dena d

ä

r fisket har stor regionalpolitisk betydelse".

Till nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningar har Inkomstmaterial f

ö

r 1984 funnits tillg

ä

ngligt i form av dels jordbruksn

ä

mndens och Svenges fiskares riksf

ö

rbunds l

ö

nsamhetsunders

ö

kning dels SCB:s deklarationsunders

ö

kning f

ö

r fiskare. Dessa material redovisas i avsnitt 5.1 och 5.2.

Unders

ö

kningarnas resultat visar en, med undantag f

ö

r vissa grupper pa ostkusten, i stort sett god Inkomstutveckling f

ö

r fisket.

5.1           L

ö

nsamhetsunders

ö

kningen

Inkomstm

å

let har i propositionen n

ä

rmare definierats att avse de fiskare som 

ä

r sysselsatta 1 ett rationellt bedrivet yrkesfiske. De fiskelag som bedrivit fiske och landat sin f

å

ngst i Sverige minst 30 veckor av 

å

ret motsvarar ca 45 S av alla fiskelag och ca 40 % av hela fiskek

å

ren i saltsj

ö

fiske samt svarar f

ö

r drygt 75 % av f

å

ngsterna. L

ö

nsamhetsutvecklingen f

ö

r dessa fiskelag kan d

ä

rf

ö

r l

ä

ggas till grund f

ö

r bed

ö

mning av inkomsterna inom det heltidsdrivna fisket. Uppgifter h

ä

rom inh

ä

mtas genom en enk

ä

tunders

ö

kning, som bearbetas inom jordbruksn

ä

mnden. Svarsfrekvensen 

ä

r endast 50 - 60 % varf

ö

r resultaten b

ö

r tolkas med viss f

ö

rsiktighet.

Inkomstniv

å

n f

ö

r olika fiskeinriktningar framg

å

r av tabell 5.1  i form av kal kyl netto per man. Kal kyl netto per man 

ä

r en driftsekonomisk term och har ber

ä

knats som fiskelagets totala int

ä

kter ./. totala kostnader utslaget per man f

ö

re avdrag f

ö

r egenavgifter.

Av tabell 5.1 framg

å

r att kal kyl nettot per man under 1984 var st

ö

rst f

ö

r v

ä

stkustens sill fiskare och fiskfiskare.

I delunders

ö

kningen, som j

ä

mf

ö

r utvecklingen av kal kyl netton f

ö

r identiska fartyg mellan tv

å

å

r, framg

å

r att f

ö

r

ä

ndringen i kal kyl nettona mellan 1983 och 1984 varierar kraftigt beroende p

å 

fiskeinriktningen. Gruppen 

ö

vriga p

å

 v

ä

stkusten 

ö

kade sina kal kyl netton med drygt 30 % medan f

ö

r kombinationsfiskare p

å 

v

ä

stkusten kal kyl nettona minskade med ca 20 %.

V

ä

stkustens fiskare visar, med undantag f

ö

r kombi nationsfiskare, 

ö

kningar med mellan ca 15 I och ca 30 %.

Pa sydkusten har kal kyl nettot 

ö

kat med mellan ca 10 % och ca 20 1.

12

Prop. 1985/86: 149

Ostkustens fiskelag uppvisar en lite annorlunda l

ö

nsamhetsf

ö

r

ä

ndring

ä

n syd- och v

ä

stkusten. Gruppen 

ö

vriga samt sillfiskarna har 

ö

kat kal kyl nettot med ca 20 

% 

resp ca 10 %. Fiskfiskarna och kombinationsfiskarna uppvisar l

ä

gre kalkylnetton 1984 

ä

n 1983. F

ö

r samtliga fiskeinriktningar g

ä

ller att fiskelagen p

å

ostkusten uppvisar de klart l

ä

gsta kal kyl nettona.

Pristill

ä

ggens andel av kal kyl nettona 1984 j

ä

mf

ö

rt med 1983 

ä

r klart h

ö

gre f

ö

r samtliga fiskeinriktningar utom f

ö

r gruppen 

ö

vriga pa v

ä

stkusten, d

ä

r andelen 

ä

r n

å

got l

ä

gre. Av kalkylnettot per man f

ö

r sillfisket utg

ö

r mellan en tredjedel och drygt h

ä

lften pristill

ä

gg. 

Ä

ven kombinationsfiskarna har relativt stora pri still 

ä

ggsandel ar, p

å

 25 till 30 

%.

Tabell 5.1

Inkomstniv

å

n 1984 f

ö

r heltidsfiskande 1 lagfiske enligt l

ö

nsamhetsunders

ö

kningen samt procentuella f

ö

r

ä

ndringar 1 inkomsterna gentemot 1983

Fiskeinriktning

och

kuststr

ä

cka

KalkylnettoD per man 1984, kr

Varav pris­till

ä

gg

F

ö

r

ä

ndring i kalkyl-netto 1983-1984,%2)

Kr

X

Sill v

ä

stkusten Sill ostkusten

167 000 129 000

60 000 73 000

36 57

+ 16 + 93

Fisk v

ä

stkusten Fisk sydkusten Fisk ostkusten

147 000

126 000

86 000

14 000 8 000 4 000

10 6 5

+ 18 + 22 - 8

R

ä

ka v

ä

stkusten

128 000

7 000

5

+ 29

Komb v

ä

stkusten Komb sydkusten Komb ostkusten

114 000

128 000

92 000

29 000 40 000 28 000

25 31 30

-    21

 + 11

-     23

Qvr v

ä

stkusten 

Ö

vr sydkusten 

Ö

vr ostkusten  '

121 000 95 000 76 000

7      000

8      000

 11 000

6

8

14

+ 31 + 2l3 + 233

Kal kyl netto 

ä

r en driftsekonomisk term och avser int

ä

kter ./. kostnader under 

å

ret, f

ö

rdelat per man. Ev vinst eller f

ö

rlust 1 verksamheten har p

å

verkat kal kyl nettot. F

ö

r de fiskare som ej 

ä

r del

ä

gare i b

å

t utg

ö

rs Inkomsten endast av den s k manslotten, som skiljer sig fr

å

n kalkyl nettot, medan 

ö

ver- eller underskott av den s k b

å

tlotten endast p

å

verkar inkomsten f

ö

r de fiskare som 

ä

r del

ä

gare i b

å

t. Det f

ö

rekommer

ä

ven att fartyget 

ä

gs av utanf

ö

r fisket st

å

ende personer. 

Ä

ven den taxeringsm

ä

ssiga inkomsten skiljer sig fr

å

n kal kyl nettot.

Enligt delunders

ö

kningen avseende identiska fartyg f

ö

r b

å

da 

å

ren.

D

å

enbart ett f

å

tal fiskelag ligger till grund f

ö

r ber

ä

kningarna b

ö

r reslutatet tolkas med stor f

ö

rsiktighet.

13

Prop. 1985/86: 149

Pa västkusten är sill- och fiskflsketde betydelsfulläste fiskeinriktningarna. Dessa uppvisar på västkusten också den bästa lönsamheten.

Kombinationsfisket är såväl det mest betydelsefulla som mest lönsamma fisket på sydkusten. Lönsamhetsutvecklingen är visserligen sämre än för många andra fiskeinriktningar men lönsamhetsnivån har alltid legat relativt högt.

På ostkusten är strömmingsfisket alltjämt det mest betydelsful la fisket jämte kombinationsfisket. Strömmingsfisket är också det enda fisket på ostkusten som har en lönsamhet i nivå med fisket pa andra kuststräckor.

5.2

Deklarati onsunders

ö

kni ngen

Deklarationsunders

ö

kningen f

ö

r fiskare utf

ö

rs av SCB och baseras p

å

 ett slumpm

ä

ssigt urval av yrkesfiskare.

Prim

ä

rmaterialet best

å

r av sj

ä

lvdeklarationer fr

å

n yrkesfiskare enligt 1979 

å

rs fiskeri inventering. I bearbetningen ing

å

r endast de vars inkomst av fiske uppg

å

tt till minst h

ä

lften av den totala Inkomsten (exkl kapitalinkomster).

Tabell 5.2   Inkomster f

ö

r tr

å

l fiskare 1984 enligt SCB:s deklarationsunders

ö

kning f

ö

r fiskare

Kuststr

ä

cka

Sanmanr

ä

knad inkomst!)

Inkomster fiske m m'

av 2)

Kr

F

ö

r

ä

ndr

1983-1984,

%

Kr

F

ö

r

ä

ndr 1983-1984,

1

V

ä

stkusten Sill R

ä

ka 

Ö

vrigt

99 500

96   300

97   600

+ + +

8 9 4

122 100 121  200 124 800

+    2 + 17 +    6

Sydkusten

93 000

+

7

139 400

-H 14

Ostkusten

58 400

-

13

69 900

- 13

Det taxeringsm

ä

ssiga begreppet "sammanr

ä

knad inkomst" innefattar samtliga f

ö

rv

ä

rvsk

ä

llor. Underskott i f

ö

rv

ä

rvsk

ä

lla upptas till noll. Avdrag har gjorts f

ö

r egenavgifter.

Driftsekonomiskt begrepp. Kontant netto av fiske minskat med v

ä

rdeminskningsavdrag och avdrag f

ö

r 

ö

kade levnadsomkostnader samt 

ö

kat med ers

ä

ttning fr

å

n arbetsl

ö

shetskassa och f

ö

rs

ä

kringskassan. Avser att belysa resultatutvecklingen f

ö

r sj

ä

lva fiskeverksamheten. Resultatregieringsposter har ej medtagits och avdrag har ej gjorts f

ö

r egenavgifter.

14

Som framg

å

r av tabell 5.2 

ä

r inkomstniv

å

n vad g

ä

ller sammanr

ä

knad inkomst t

ä

mligen lika f

ö

r samtliga redovisade grupper utom f

ö

r ostkustfiskarna som har markant l

ä

gre Inkomster. Ostkusten redovisar 

ä

ven en ogynnsam Inkomstutveckling. Sammanr

ä

knad inkomst innefattar samtliga f

ö

rv

ä

rvsk

ä

llor. Underskott 1 f

ö

rv

ä

rvsk

ä

lla upptas till noll. Avdrag har gjorts f

ö

r egenavgifter.

Inkomst av fiske, som avser att belysa resultatutvecklingen f

ö

r sj

ä

lva fiske verk samheten visar n

å

got mer varierande resultat. Bilden 

ä

r dock densamma.

6       Regleringskostnader och finansiering under 1985/86

Beh

å

llningen i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond uppgick per den 1 juli 1985 till 59,6 milj kr, en minskning med 6,8 milj kr j

ä

mf

ö

rt med den 1 juli 1984. Motsvarande belopp f

ö

r jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa var 68,9 milj kr, en 

ö

kning med 11,2 milj kr.

Prisregleringsavgift tas ut p

å

 s

å

v

ä

l  svenskf

å

ngad som importerad fisk med 6 % av f

ö

rstahands- resp Importv

ä

rdet eller motsvarande belopp i 

ö

reper kg. Avgiften ber

ä

knas tillf

ö

ra kassan ca 65 milj kr per 

å

r. Av inkomsterna h

ä

rr

ö

r ca 40 % fr

å

n svenska fiskares f

å

ngster. R

ä

nteint

ä

kterna p

å

de medel  som 

ä

r innest

å

ende i konjunkturutj

ä

mningsfonden resp prisregleringskassan uppg

å

r till sammanlagt drygt ISmilj kr. Den exportavgift som inf

ö

rdes fr

å

n den 1 juli 1983 p

å

 viss s

ö

tvattensfisk och 

å

l tillf

ö

rde prisregleringskassan 1984/85_ca 1,5 milj kr. De sammanlagda tillg

å

ngarna under 1985/86, uppg

å

r till ca 210 milj kr.

De saniman1|gda kostnaderna f

ö

r prisregleringen under innevarande reglerings

å

r ber

ä

knades ursprungligen av n

ä

mnden till ca 103 milj kr, varav ca 75 milj kr f

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg. Prelimin

ä

ra uppgifter f

ö

religger nu betr

ä

ffande kostnaderna f

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg f

ö

r m

å

naderna juli 1985 - januari 1986. Dessa uppg

å

r till ca 36 milj kr j

ä

mf

ö

rt med ca 40,5 milj kr under motsvarande perlod 1984/85. Anledningen till  att kostnaderna hittills 

ä

r l

ä

gre 

ä

n under f

ö

reg

å

ende 

å

r 

ä

r bl a att torskprisernaf

ö

rblivit p

å

en h

ö

g niv

å

 j

ä

mf

ö

rt med normpriset och att sillfangsterna minskat.

Kostnaden f

ö

r prisregleringen f

ö

r reglerings

å

ret 1985/86 kan nu ber

ä

knas till ca 90 milj kr. Det skulle i sin tur inneb

ä

ra att tillg

å

ngarna i jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa och Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond sammanlagt skulle konma att uppg

å 

till ca 120 milj kr vid reglerings

å

rets utg

å

ng. H

ä

rtill koraner ca 80 milj kr i int

ä

kter inkl r

ä

nteint

ä

kter under reglerings

å

ret 1986/87. Sammanlagt skulle s

å

ledes ca 200 milj kr sta till prisregleringens f

ö

rfogande under reglerings

å

ret 1986/87.

1 f

ö

ljande tabl

å

 j

ä

mf

ö

rs de kostnader f

ö

r fiskprisregleringen som parterna bed

ö

mt bli f

ö

ljden av tr

ä

ffade 

ö

verenskoirinelser, och som redovisats i regleringsskrivelserna f

ö

r resp 

å

r, och de 1 efterhand konstaterade utfallen (milj kr)

Prop. 1985/86: 149

15

Prop. 1985/86: 149

R

ö

rliga or i still

ä

gg

Totala kostnader

Ber

ä

knat vid resp 

ö

verl

ä

gg­ningstillf

ä

lle

Utfall

Ber

ä

knat vid  Utfall resp 

ö

verl

ä

gg­ningstillf

ä

lle

1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86

41,5 - 59,5

76

68 - 82

56 - 61

75

57,8 45,9 52.5 60,4 ..1)

61 - 79 75,7 98         63,7

100 76,3 84         80,8

103         ..2)

1       Senaste ber

ä

kningar (februari 1986)

2       Senaste ber

ä

kningar (februari 1986)

7      F

ö

rslag till normpri ser m m f 

ö

anger ca 60 milj kr. anger ca 90 milj kr.

r reglerings

å

ret 1986/87

7.1           Underlag

Som underlag f

ö

r sina bed

ö

mningar och f

ö

rslag har parterna haft f

ö

ljande material

uppgifter om det biologiska f|ngstutrymmet marknads- och avs

ä

ttningsf

ö

rh

å

llanden inkomstf

ö

rh

å

llanden inom den svenska fisket kostnadsutvecklingen f

ö

r produktionsmedel  inom de viktigaste fi skeinriktni ngarna l

ö

neavtalen p

å

arbetsmarknaden f

ö

r de stora l

ö

ntagarkollektiven

Uppgifter om det biologiska f

å

ngstutrymmet samt marknads- och avs

ä

ttningsf

ö

rh

å

llanden redovisas i avsnitt 4.

I avsnitt 5 redog

ö

rs f

ö

r inkomstf

ö

rh

å

llandena inom lagfisket.

Prisutvecklingen f

ö

r produktionsmedel  inom de viktigaste fiskeinriktningarna visar enligt jordbruksn

ä

mndens ber

ä

kningar en 

ö

kning med 6,5 

X 

under perloden december 1984 - december 1985.

En sammanfattning av l

ö

neavtalen f

ö

r 1985 inom olika avtalsomr

å

den redovisas 1 f

ö

ljande tabl

å

. Man b

ö

r observera att l

ö

neh

ö

jningarna g

ä

ller fr

å

n olika tidpunkter f

ö

r de skilda avtalsomr

å

dena.

16

Prop. 1985/86: 149

SAF;LO-omr

å

det

SAF;PTK-omr

å

det

Statliga sektorn

Kommuner

och

1andsti ng

Sammanv

ä

gt

V

ä

gningstal, 

%

36

27

15

22

100

Avtalsm

ä

ssiga h

ö

jningar, 

%

4,0

3.0

4,6

4.3

3.9

L

ö

neutvecklings-garanti m m, S

-

-

3,3

3,4

1.2

Utöver de i tablån redovisade lönehöjningarna tillkommer lönehöjningar genom löneglidning. På det offentliga området tillkommer dessutom lönehöjningar genom s k lokala potter.

7.2

Normpriser

Förslaget till uppräkning av normpriserna har som grund dels den faktiska kostnadsökningen inom fisket december 1984 - december 1985 med 6,5 % dels inkomstökningen för jämförbara grupper. Efter avdrag för produktivitetsförbättring har den kompensationsberättigade uppräkningen av normpriserna beräknats till ca 5,8 %. Vid sammanvägningen har inkomstdelen och kostnadsdelen för fiskeföretagen satts till vardera 50 S.

Vid överläggningarna inför regleringsåret 1983/84 enades nämnden och delegationerna om att finansiering av en kollektiv trygghetsförsäkring inom yrkesfisket fick ske inom ramen för medel som beräknades bli tillförda regleringen för 1983/84. Kostnaden för trygghetsförsäkringen beräknades till 4,5 milj kr och normpriserna sänktes på så sätt att kostnaderna för pristilläggen beräknades bli ca 4,5 milj kr lägre.

Genom att trygghetsförsäkringen avräknades med en sänkning av normpriserna för 1983/84 fick den därmed anses vara betald, om inte kostnaden för försäkringen ändrades eller denfaktiska minskningen 1 kostnaden för pristilläggen avvek från den beräknade.

För budgetåret 1985/85 steg kostnaden för försäkringen med 1 milj kr till 5,4 milj kr. Den ökade kostnaden finansierades med ett avdrag från samtliga normpriser med 1 öre per kg.

Kostnaden för försäkringen under kommande budgetar beräknas stiga till 5,9 milj kr. Av praktiska skäl föreslås att den ökade kostnaden inte omedelbart finansleras genom avdrag från nonnpriserna. Sådan justering bör i stället kunna ske det budgetår när avvikelsen från 5,4 milj kr'uppgår till minst 1 milj kr.

17

Prop. 1985/86: 149

F

ö

r att stimulera fisket efterbristfisk, samt med h

ä

nsyn till marknadsl

ä

get i 

ö

vrigt, f

ö

resl

å

s en kraftigare uppr

ä

kning av nonnpriserna f

ö

r torsk och de s le 

ö

vriggrupperna 

ä

n f

ö

r sill. Nonnpriserna f

ö

r torsk f

ö

resl

å

s uppr

ä

knade med 8,0 I gch f

ö

r 

ö

vriggrupperna med 5,5 %. Normpriserna p

å

sill f

ö

resl

å

s uppr

ä

knade med 3,5 %. Samnanv

ä

gt ger detta en 

ö

kning med 5,8 %.

Under de senaste reglerings

å

ren har normprisetf

ö

r torsk under perioden juli - december legat p

å

 en h

ö

gre niv

å

ä

n under perioden januari - juni f

ö

r att s

ä

songsm

ä

ssigt stimulera torskfisket. Med sanna motivering f

ö

resl

å

s att priserna p

å

 torsk 

ä

ven under n

ä

stf

ö

ljande reg1erings|r ligger p

å

 en h

ö

gre niv

å 

under f

ö

rsta h

ä

lften av reglerings

å

ret 

ä

n under den andra.

F

ö

rslag till normpriser 1 kr/kg f

ö

r 1986/87 samt j

ä

mf

ö

relser med normpriserna f

ö

r innevarande och f

ö

reg

å

ende 

å

r framg

å

r av f

ö

ljande tabl

å

.

Fiskslag/ Normprisgrupp

1984/85

1985/86

F

ö

rslag 1986/87

Si 11/str

ö

mming, stor Si 11/str

ö

mming, liten Torsk

Kokr

ä

ka 

Ö

vriggrupp il) Qvriggrupp Il2) Qvriggrupp

II

l3) Qvriggrupp IV*)

3,01

3,06

3,17

2,34

2,38

2.46

4,38/ 4,585)

4,62/

4.99/

4,835)

5,225)

35,00

-

-

6,27

6,61

6,97

7,81

8,24

8,69

15,49

16,35

17,25

3,14

3.31

3,49

1

I 

ö

vriggrupp I ing

å

r gr

å

sej, vi ti ing, sandsk

ä

dda och pigghaj.

2

I 

ö

vriggrupp 

II 

ing

å

r kolja, r

ö

dsp

ä

tta, havskatt och lyrtorsk.

3

I 

ö

vriggrupp III Ing

å

r kummel, r

ö

dtunga och bergtunga.

4

I 

ö

vriggrupp 

IV 

ing

å

r lubb, skrubbaoch horng

ä

dda.

5

Det h

ö

gre priset g

ä

ller resp f

ö

resl

å

s g

ä

lla under perioden 1 juli - 31  december.

7.3

Normkvantitet

Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastst

ä

llas 1 syfte att hindra att prisst

ö

det leder till alltf

ö

r stor 

ö

kning av fisket efter vissa fiskslag och d

ä

rmed till icke 

ö

nskv

ä

rda 

ö

verskott av konsumtionsfisk som Inte skulle kunna tas tillvara som m

ä

nniskof

ö

da. Normkvantitet anger f

ö

r vilken kvantitet pristill

ä

gg utg

å

r. Den medf

ö

r s

å

ledes 1 och f

ö

r sig inte n

å

gon begr

ä

nsning 1 fisket.

18

Prop. 1985/86: 149

F

ö

r reglerings

å

ret 1985/86 fastst

ä

lldes, liksom f

ö

r tidigare ar, normkvantitet endast f

ö

r si11/str

ö

mming. Den uppg

å

r 1985/86 till 76 000 ton. Enligt direktiven till arets 

ö

verl

ä

ggningar b

ö

r normkvantiteten minskas.

s

å

vitt n

ä

mnden kan bed

ö

ma torde den internationella efterfr

å

gan p

å

 sill inte komma att f

ö

rb

ä

ttras under det kommande reglerings

å

ret. Inom landet konsumeras endast ca 40 000 ton svenskf

å

ngad sill. Fisket efter sill 1 Nordsj

ö

n kommer att 

ö

ka medan svenska fiskare 

ä

r n

ä

ra nog helt utest

ä

ngda fr

å

n detta f

å

ngstomr

å

de. D

ä

rtill kommer att den tullfria kontingenten f

ö

r sill under perloden 16 juni - 14 februari successivt skrivits ned. EG har i GATT bundit entullfri kontingent p

å

 34 000 ton. Under innevarande reglerings

å

r var sillexporten till EG tullbelagd n

å

gra m

å

nader under h

ö

sten. EG-kommissionen fattade 1 december beslut om till

ä

ggskvot vilket medf

ö

rde att den tull belagda perloden blev kortare 

ä

n vad som hade befarats.

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har enats om att f

ö

resl

å

att normkvantiteten f

ö

r si 11/str

ö

mming f

ö

r reglerings

å

ret 1986/87 s

ä

nks till 73 000 ton.

7.4          Pristill

ä

gg

Pristill

ä

gg kan utg

å

 om j

ä

mf

ö

relsepriset (det genomsnittliga p

å 

visst s

ä

tt definierade avr

ä

kningspriset till fiskaren) understiger normpriset. Hur stor andel avskilln

å

den mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris som skall utg

å

 1 pristill

ä

gg skall enligt statsmakternas beslutst

å

s upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna. Under innevarande reglerings

å

r utg

å

r pristill

ä

gg f

ö

r si 11/str

ö

mming med 65 % av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris, f

ö

r torsk med 75 % och f

ö

r 

ö

vriga normprissatta fiskslag med 80 %. Dessa procenttal  f

ö

resl

å

s of

ö

r

ä

ndrade.

F

ö

r innevarande reglerings

å

r 

ä

r kostnaden f

ö

r pristill

ä

gg f

ö

r si 11/str

ö

mming begr

ä

nsad till h

ö

gst 57 milj kr. N

ä

mnden och delegationerna f

ö

resl

å

r att motsvarande begr

ä

nsning bibeh

å

lls 1986/87 men att det maximala,beloppet s

ä

nks till  55 milj kr. N

ä

mnden b

ö

r bemyndigas att f

å

 vidtaga s

å

dana 

å

tg

ä

rder vad g

ä

ller utbetalningen av pristill

ä

gg att beloppet inte 

ö

verskrids.

7.5          Qverskottspris

En l

ä

gsta prisniv

å

 skall  uppr

ä

tth

å

llas f

ö

r den fisk som s

ä

ljs p

å 

marknaden. L

ä

gstapriser fastst

ä

lls av regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk. F

ö

r den fisk som inte kan s

ä

ljas till l

ä

gstapris fastst

ä

ller Svensk Fisk 

ö

verskottspriser.

Niv

å

n f

ö

r 

ö

verskottspriserna avg

ö

rs enligt statsmakternas beslut ytterst av de medel  som st

ä

lls till Svensk Fisks disposition f

ö

r detta

ä

ndamal dvs i f

ö

rsta hand de marknadsint

ä

kter som flyter in fr

å

n f

ö

rs

ä

ljning av till f

ö

reningen 

ö

verl

ä

mnade kvantiteter. Under innevarande och samtliga f

ö

reg

å

ende reglerings

å

r har, dessutom s

ä

rskilda medel anslagits f

ö

r att kunna h

ä

lla niv

å

n h

ö

gre an eljest.

19

Prop. 1985/86:149

F

ö

r innevarande reglerings

å

r har anslagits 7,0 milj kr f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l. De anslagna beloppen f

ö

r,

ö

verskottshanteringen har hittills inte beh

ö

vts tas i anspr

å

k fullt ut. Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har enats om att f

ö

resl

å

 att 

ä

ven f

ö

r det kommande reglerings

å

ret 7,0 milj kr ansl

å

s f

ö

r att 

ö

verskottspriserna skall kunna ligga vid en rimlig niv

å

. Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r dock liksom innevarande reglerings

å

r bemyndigas,medge att, i h

ä

ndelse av att det ovan f

ö

reslagna beloppet pa 7,0 milj kr skulle visa sig,vara otillr

ä

ckligt. Svensk Fisk efter pr

ö

vning av n

ä

mnden f

å

r ta i anspr

å

k ytterligare medel f

ö

r 

ö

verskottshanteringen.

Vad g

ä

ller 

ö

verskottsprisernas niv

å

 b

ö

r 

ä

ven f

ö

r reglerings

å

ret 1986/87 finnas ett samband med l

ä

gstaprisernasi niv

å

. 

Ö

verskottpriset f

ö

r si 11/str

ö

mming b

ö

r f

å

 utg

ö

ra h

ö

gst 60 % av l

ä

gstapriset. Dock b

ö

r 

ö

verskottspriset f

ö

r storlekarna 2 och 3 Inte understiga 1 kr/kg. F

ö

r torsk och 

ö

vriggrupperna f

ö

resl

å

s p

å

 motsvarande s

ä

tt procentsatserna till 70 % resp 80 %. N

ä

mnden b

ö

r dock fa medge dispens fr

å

n dessa regler. S

å

dana eventuella dispenser b

ö

r dock ges restriktivt. Vidare b

ö

r g

ä

lla att 

ö

verskott av liten sill  f

å

r avs

ä

ttas endast till djurfoder eller f

ö

r framst

ä

llning av fiskmj

ö

l.

7.6

Övriga stödformer

7.6.1      Ostkusten

Under innevarande reglerings

å

r utg

å

r ett s

ä

rskilt st

ö

d i form av regionalt fraktst

ö

d till fiskare bosatta p

å

norra ostkusten (Uppsala l

ä

n och norrut). St

ö

det utbetalas av Svensk Fisk direkt till fiskare f

ö

r all landad str

ö

mming och torsk avsedd f

ö

r human konsumtion till k

ö

pare p

å

 norra ostkusten. St

ö

det utg

å

r f n med h

ö

gst 30 

ö

re/kg och 

ä

r maximerat till 0,85 milj kr.

N

ä

mnden och delegationerna har enats om att f

ö

resl

å

,att ovan n

ä

mnda st

ö

dform f

å

r forts

ä

tta 

ä

ven under reglerings

å

ret 1986/87. St

ö

dbeloppet b

ö

r uppg

å

till totalt h

ö

gst 1 milj kr och motsvara h

ö

gst 50 

ö

re/kg landad str

ö

mming och torsk.

Vidare f

ö

resl

å

s att under reglerings

å

ret 1986/87 ett,fraktst

ö

d f

ö

r foderfisk inf

ö

rs att utg

å

 till fiskare bosatta p

å

norra ostkusten. St

ö

det b

ö

r utbetalas av Svensk Fisk direkt till fiskare f

ö

r foderfisk som ilandf

ö

rs p

å

 norra ostkusten och som levereras till fiskmj

ö

lsfabrik p

å

 v

ä

stkusten. St

ö

dbeloppet b

ö

r uppg

å

 tm h

ö

gst 0,1 milj.kr och motsvara h

ö

gst 20 

ö

re/kg.

7.6.2       Insj

ö

fisket

istill

ä

gg utg

å

r f n f

ö

r de viktigaste slagen av s

ö

tvattensfisk form av s

ä

rskilda pristill

ä

gg. Dessa pristill

ä

gg 

ä

r f

ö

r

Pri!

i form

innevarande reglerings

å

r 1,80 kr/kg f

ö

r g

ä

dda, g

ö

s, sik samt

rensad och fl

å

dd lake och 1,35 kr/kg f

ö

r abborre, annan lake och

sikl

ö

ja.

20

Prop. 1985/86: 149

N

ä

mnden och delegationerna f

ö

resl

å

r att pristill

ä

ggen f

ö

rblir pa samma niv

å

 som 1985/86. Endast fisk s

å

ld till human konsumtion b

ö

r vara ber

ä

ttigad till pristill

ä

gg.

N

ä

mnden och delegationerna,har vidare enats om att f

ö

resl

å

ett fraktst

ö

d f

ö

r ogr

ä

sfisk fr

å

n insj

ö

arna samt f

ö

r foderfisk vid training och romfjske 1 insj

ö

arna som transporteras till fiskmj

ö

lsfabrik pa v

ä

stkusten. Fraktst

ö

det skall ses som en sanit

ä

r resp fiskev

å

rdande 

å

tg

ä

rd och bl a fr

ä

mja att ogr

ä

sfisk inte kastas tillbaka i Insj

ö

arna utan tas om hand. St

ö

det f

ö

resl

å

s maximeras till 0,05 milj kr och motsvara h

ö

gst 20 

ö

re/kg.

St

ö

d till Insj

ö

fisket f

ö

resl

å

s ske 

ä

ven i form av utplantering av vissa fiskslag. F

ö

rslag h

ä

rom framf

ö

rs under punkt 7.7.2.

7.6.3      R

ä

ka

F

ö

r kok- och r

å

r

ä

ka utg

å

r under innevarande reglerings

å

r ett fast pristill

ä

gg med 2,00 kr/kg resp 1,85 kr/kg. Dessa pristill

ä

gg f

ö

resl

å

s bibeh

å

llas of

ö

r

ä

ndrade f

ö

r det kommande regleringsaret.

7.6.4       Makrill

F

ö

r makrill utg

å

r ett fast pristill

ä

gg, vilket under innevarande reglerings

å

r fastst

ä

llts till 75 

ö

re/kg. Vidare 

ä

ger Svensk Fisk r

ä

tt att till

ä

mpa speciella regler betr

ä

ffande 

ö

verskottshanteringen av ringnotsmakrill. Pristill

ä

gget f

ö

resl

å

s f

ö

rbli of

ö

r

ä

ndrat. Nu g

ä

llande 

ö

vriga st

ö

dsystem f

ö

r makrillfisket b

ö

r bibeh

å

llas 

ä

ven under 1986/87.

7.6.5       Storbackel

å

nga

St

ö

rre delen av konsumtionen av lutfisk baseras p

å

 importerad langa. Endast ett par svenska fiskelag 

ä

gnar sig numera at storbackeflske efter l

å

nga 1 Nordsj

ö

n. Fangskvoten f

ö

r 

å

r 1986 

ä

r 200 ton i EG:s nordsj

ö

zon. F

ö

r storbackel

å

nga till

ä

mpas ett system med fasta pristill

ä

gg som f,n uppg

å

r till 2,10 kr/kg f

ö

r langa utan huvud och 1,80/kg f

ö

r l

å

nga med huvud. Pristill

ä

gget f

ö

resl

å

s bli of

ö

r

ä

ndrat.

7.7          Kostnader f

ö

r regleringen 1986/87

7.7.1       Kostnader f

ö

r den l

ö

pande regleringen

Direkt avg

ö

rande f

ö

r kostnaderna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk 

ä

r prisutvecklingen p

å

 s

å

v

ä

l den nationella som den internationella marknaden f

ö

r fisk och fiskprodukter. Det inneb

ä

r att jordbruksn

ä

mnden inf

ö

r det kommande reglerings

å

ret har att g

ö

ra prognoser,f

ö

r marknadsutvecklingen. S

å

dana prognoser 

ä

r dock mycket svara att g

ö

ra med h

ä

nsyn till  framf

ö

r allt den stora Inverkan de Internationella priserna har fr

ä

mst p

å

 sill och torsk. N

ä

mnden har vidare att g

ö

ra en bed

ö

mning av storleken av pristill

ä

ggsber

ä

ttigade kvantiteter f

ö

r fiskslag som ej omfattas av normkvantitet.

21

Prop. 1985/86: 149

Mot bakgrund av de gjorda marknadsbed

ö

mningarna, de f

ö

reslagna normpriserna samt normkvantiteten f

ö

r si 11/str

ö

mning har kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen f

ö

r normprissatta fiskslag uppskattats till 62 milj kr. Till kostnaderna f

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg kommer 5,9 milj kr f

ö

r att finanslera trygghetspaketet f

ö

r yrkesfiskare. F

ö

r t

ä

ckande av Svensk Fisks kostnader f

ö

r 

ö

verskottshanteringen har ber

ä

knats h

ö

gst 7 milj kr. Av de f

ö

reslagna formerna f

ö

r det 

ö

vriga st

ö

det har ber

ä

knats 1 milj kr resp 0,05 milj kr f

ö

r fraktst

ö

d till konsumtionsfisk resp foderfisk p

å

 ostkusten samt 2,4 milj kr f

ö

r pristill

ä

gg ga s

ö

tvattensfisk och fraktst

ö

d f

ö

r ogr

ä

s- och foderfisk fr

ä

n insj

ö

ar. Kostnaderna f

ö

r fasta pristill

ä

gg p

å

makrill, kok- och r

å

r

ä

ka samt storbackel

å

nga har ber

ä

knats till 3,1 milj kr.

Den sammanlagda kostnaden f

ö

r prisregleringen ber

ä

knas komna att uppg

å

 till ca 81,5 milj kr.

7.7.2   Kostnader f

ö

r utplantering

Som framg

å

r av avsnitt 1 b

ö

r jordbruksn

ä

mnden avge f

ö

rslag till dispositon av medel ur regleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r uts

ä

ttning. D

ä

rvid skall 

ä

ven ber

ä

knas en s

ä

rskild medelsram f

ö

r fortsatt f

ö

rs

ö

ksverksamhet med s k f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax. De b

å

da beloppen b

ö

r best

ä

mmas efter samr

å

d med fiskeristyrelsen.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r 1 samf

ö

rst

å

nd med delegationerna att 3,915 milj kr utg

å

r ur prisregleringskassan f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av fisk under reglerings

å

ret 1986/87. Enligt f

ö

rslag fr

å

n fiskets f

ö

rhandlingsdelegation b

ö

r 2,5 milj kr anv

ä

ndas f

ö

r ut|

ä

ttning 1 insj

ö

ar, 0,53 milj kr f

ö

r uts

ä

ttning av al p

å

 ost- och sydkusten och 0,16 milj kr f

ö

r uts

ä

ttning av al p

å

 v

ä

stkusten. F

ö

r uts

ä

ttning av laxartad fisk f

ö

r havsfiske p

å

 sydkusten har 0,6 milj kr f

ö

rslagits. Uts

ä

ttningsf

ö

rs

ö

k av r

ö

dsp

ä

tta och torsk f

ö

resl

å

s slutligen p

å

b

ö

rjas p

å

 v

ä

stkusten inom ett belopp av 0,125 milj kr. Fiskeristyrelsen godk

ä

nner beloppet och f

ö

rdelningen. N

ä

mnden och konsumentdelegationen har heller inget att erinra mot belopp och f

ö

rdelning.

Vad g

ä

ller s k f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax anser fiskeristyrelsen att f

ö

rs

ö

ksverksamheten b

ö

r f

å

 forts

ä

tta. Kostnaden h

ä

rf

ö

r ber

ä

knas nu av fiskeristyrelsen uppg

å

 till 1,2 milj kr med h

ä

nsyn till 

ö

kade priser p

å

 uts

ä

ttningsmaterialet. Fiskei;s f

ö

rhandlingsdelegation kan ej godta att,mede1 ur prisregleringskassan avs

ä

tts f

ö

r denna 

å

tg

ä

rd eftersom,man anser att verksamheten leder ti 11,att havsfisket efter lax m

å

ste avvecklas. I st

ä

llet f

ö

resl

å

r delegationen att 0,6 milj kr ansl

å

s f

ö

r att fr

ä

mja havsfisket efter lax (j

ä

mf

ö

r f

ö

rslaget ovan vad g

ä

ller medel till uts

ä

ttning). Konsumentdelegationen, som inte har n

å

gon sakkunskap p

å

 omr

å

det, anser sig inte ha anledning att driva fr

å

gan mot fiskets uttryckliga 

ö

nskemal. N

ä

mnden anser sig ej,heller besitta sakkunskap pa omr

å

det och utg

å

r fr

å

n att sakfr

å

gan avg

ö

rs av regeringen.

22

Prop. 1985/86: 149

23

7.7.3       Jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader

Jordbruksn

ä

mndens kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll  av prisregleringsavgiften ber

ä

knas uppg

å

till 0,7 milj kr f

ö

r det kommande reglerings

å

ret. Dessa kostnader b

ö

r som hittills fa t

ä

ckas med medel ur prisregleringskassan.

7.7.4        Svensk Fisks kostnader

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att kostnaderna f

ö

r Svensk Fisks administration och upplysningsverksamhet f

å

r t

ä

ckas genom de r

ä

nteint

ä

kter som ugpkomner hos f

ö

reningen eller konjunkturutj

ä

mningsfonden. I den man dessa inte r

ä

cker till b

ö

r erforderligt medelsbehov f

å

t

ä

ckas genom uttag ur fonden. Kostnaderna har av f

ö

reningen ber

ä

knats till ca 8,8 milj kr. H

ä

ri ing

å

r kostnader f

ö

r informations- och upplysningsverksamheten som prelimin

ä

rt angetts till  3,2 milj kr.

7.7.5        Kostnader f

ö

r samordning av f

ö

rstahandsmottagningen

Enligt riksdagsbeslut 

å

r 1985 skall prisst

ö

d i forts

ä

ttningen inte l

ä

mnas till  fiskef

ö

retag som levererar till f

ö

rstahandsmottagare som st

å

r utanf

ö

r en organiserad samordning som kan godk

ä

nnas av regeringen eller den myndighet som regeringen best

ä

mmer.  I direktiven till  

å

rets 

ö

verl

ä

ggningar anges 

ä

ven att n

ä

mnden vid utformning av f

ö

rslaget till prisregleringen f

ö

r 1986/87 b

ö

r ta h

ä

nsyn till att det b

ö

r kunna till

ä

mpas inom ramen f

ö

r en samordnad f

ö

rstahandsmottagning och distribution av fisk N

ä

mnden f

ö

resl

å

r mot denna bakgrund att h

ö

gst 1 milj kr ansl

å

s f

ö

r att utreda en samordnad f

ö

rstahandsmottagning och att dessa medel   f

å

r utg

å

 ur regleringskassan. N

ä

rmare villkor f

ö

r utbetalning av n

ä

mnda medel b

ö

r fa beslutas av n

ä

mnden.

7.7.6       Regleringens totalkostnader

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r regleringen under 1986/87 inkl administrations- och uppb

ö

rdskostnader samt medel till uts

ä

ttning ber

ä

knas komma att uppg

å

 till ca 97 milj kr.

En sammanfattning av f

ö

rdelningen p

å

 olika 

ä

ndam

å

l och j

ä

mf

ö

relse med faktiska kostnader 1984/85 och nu gjorda ber

ä

kningar f

ö

r 1985/86 redovisas i f

ö

ljande tabl

å

 (milj kr).

Prop. 1985/86: 149

1984/85 Utfall

1985/86 Ber

ä

knat

1986/87 Ber

ä

knat

R

ö

rliga pristill

ä

gg Fasta pristill

ä

gg Fraktst

ö

d

60.4 4.4 0.5

60,0 5,5 0,9

62,0 5,5 1.1

Overskottshanteri ng Trygghetsf

ö

rs

ä

kring

1.9 4.4

7,0 5,4

7.0 5.9

S:a prisregleringen

71,6

78,8

81,5

Utplantering JN:s uppb

ö

rdskostn. Svensk Fisks adm. Samordn. f

ö

rstahandsmott.

2.2

0.7 6.3

2.3

0.7 8.4

3,9-5,11 0.7 8.8 1.0

S:a 

ö

vrigt

9.2

11.4

14.4-15,61

Total t

80.8

90,2

95,9-97,11

Det h

ö

gre beloppet g

ä

ller under f

ö

ruts

ä

ttning att medel ansl

å

s till f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax (se avsnitt 7.7.2).

7.8

Regleringens finansiering under 1986/87

Regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk f

ö

resl

å

s f

ö

r 1986/87 tillf

ö

ras 62 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg. Vidare b

ö

r kostnaden f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen resp viss del av kostnaden f

ö

r utredning av samordningen fa t

ä

ckas med medel ur kassan. Kostnaderna f

ö

r utplantering, eventuella f

ö

rs

ö

k med s k f

ö

rdr

ö

jd ut|

ä

ttning av lax samt jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader f

ö

resl

å

s 

ä

ven t

ä

ckas med medel ur prisregleringskassan.

Kostnaderna f

ö

r 

ö

verskottshanteringen, fasta pristill

ä

gg och fraktst

ö

d b

ö

r f

å

 t

ä

ckas med medel ur Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond. De kostnader f

ö

r pristill

ä

ggen som 

ö

verstiger 62 milj kr samt de kostnader f

ö

r f

ö

reningens administration etc som 

ö

verstiger r

ä

nteint

ä

kterna b

ö

r 

ä

ven fa t

ä

ckas med medel ur konjunkturutj

ä

mningsfonden.

Inkomsterna i prisregleringskassan under n

ä

stkonmande reglerings

å

r kan ber

ä

knas till ca 65 milj kr. H

ä

rtill koraner r

ä

nteint

ä

kter p

å

 i kassan innest

å

ende medel, vilka kan ber

ä

knas till ca 8 milj kr. R

ä

nteint

ä

kterna i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond kan ber

ä

knas till,ca 7 milj kr. Oetta belopp kan dock ber

ä

knas komma tas i anspr

å

k f

ö

r att tacka Svensk Fisks administrationskostnader etc.

24

Prop. 1985/86: 149

Ovann

ä

mnda f

ö

rslag till finansiering inneb

ä

r att ur jordbruksn

ä

mndens prisregeringskassa skulle utg

å

ca 75 milj kr, vilket ber

ä

knas 

ö

verstiga int

ä

kterna i kassan med ca 2 milj kr. Beh

å

llningen i kassan skulle d

ä

rmed komma att uppg

å

 till ca 58 milj kr per den 1 juli 1987. (Siffrorna g

ä

ller under f

ö

ruts

ä

ttning att medel ansl

å

s till f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax.) Ur Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond skulle komma att tas i ansgr

å

k ca 15 milj kr ut

ö

ver r

ä

ntan p

å

 medlen i fonden. Beh

å

llningen i fonden per den 1 juli 1987 skulle d

ä

rmed komna att uppg

å

till ca 45 milj kr. Disponibla tillg

å

ngar per den 1 juli 1987 skulle d

ä

rmed komma att,uppga till totalt ca 103 milj kr. H

ä

rtill kommer f

ö

r reglerings

å

ret 1987/88 Int

ä

kter i form av prisregleringsavgifter och r

ä

ntor p

å

sammanlagt ca 78 milj kr.

8.     

Ö

vriga fr

å

gor

Enligt regeringens inledningsvis n

ä

mnda beslut av den 5 december 1985 b

ö

r jordbruksn

ä

mnden efter 

ö

verl

ä

ggningar med de b

ä

gge delegationerna f

ö

resl

å

å

tg

ä

rder som stimulerar till 

ö

kade leveranser av torsk till den svenska beredningsindustrin, prisreglerings

å

tg

ä

rder som syftar till att tillf

ö

rs

ä

kra den svenska fiskberednlngslndustrin en under arbetsveckan j

ä

mn tillf

ö

rsel, av r

å

varor, fr

å

n konsumentsynpunkt p

å

kallade

å

tg

ä

rder f

ö

r de fall avr

ä

kningspriset 

ö

verstiger normpriset.

Vid utformningen av n

ä

mndens f

ö

rslag b

ö

r h

ä

nsyn slutligen tas till att f

ö

rslagen b

ö

r kunna till

ä

mpas i ett system med samordnad f

ö

rstahandsmottagning av fisk.

8.1          

Ö

kade leveranser av torsk

Inom ramen f

ö

r prisregleringen kan s

ä

rskilda prisstimulanser f

ö

r torsk bidra till att f

å

ngsterna

ö

kar. Ett,s

å

dant system har till

ä

mpats sedan reglerings

å

ret 1984/85 d

å

 h

ö

gre normpriser g

ä

llt under h

ö

sts

ä

songen n

ä

r torskfisket genere1,1t sett 

ä

r mer kr

ä

vande. 

Ä

ven f

ö

r kommande reglerings

å

r f

ö

resl

å

s att nonnpriserna s

ä

tts h

ö

gre p

å

 h

ö

sten 

ä

n p

å

 v

å

ren. Ytterligare bidragande till stimulans av torskfisket har varit att prisuppr

ä

kningarna f

ö

r torsk som regel har varit h

ö

gre 

ä

n f

ö

r sill/str

ö

mming. F

ö

r reglerings

å

ret 1985/87 f

ö

rsl

å

s att normpriset f

ö

r torsk skrivs upp med 8,0 % vilket 

ä

r en kraftigare uppskrivning 

ä

n f

ö

r 

ö

vriga fiskslag.

8.2          J

ä

mna leveranser under arbetsveckan

I samband med 

ö

verl

ä

ggningarna har kallats representanter fr

å

n beredningsindustrin f

ö

r att n

ä

rmare beskriva de problem som sammanh

ä

nger med att leveranser av r

å

vara vanligtvis inte kan p

å

r

ä

knas till m

å

ndagarna. P

å

 v

ä

stkusten uppr

ä

tth

å

ller den d

ä

r verkande fackliga fiskarorganisationen ett helguppeh

å

ll som enligt industrins representanter inneb

ä

r att r

å

varan n

å

r fabrikerna f

ö

rst under loppet av tisdagen. Genom att maskinerna

25

Prop. 1985/86: 149

1 fabrikerna under fredagarna inte kan utnyttjas fullt ut p g a rengöring och dyl kan maskinkapaciteten utnyttjas fullt ut under vanligtvis bara tre dagar per vecka. Industrin önskar att fiskefartygens avgång efter helguppehåll flyttas till att åtminstone överensstämma med den internationella konvention, som finns för Skagerrak resp Kattegatt, vilken har,avgångst1d 00.00 söndag/måndag. I sammanhanget kan nämnas att på de andra kuststräckorna är avgångstiderna satta betydligt tidigare under söndagen 1 den mån de överhuvudtaget upprätthålls. Någon garanti för mandagsleveranser synes dock inte kunna påräknas även om man på dessa kuststräckor tillämpar liberalare avgångsbestämmelser.

Från fiskets sida har framförts att avgångstiderna upprätthålls av 1 huvudsak två skäl, nämligen biologiska resp sociala skäl. Genom att sillstimmen skulle skingras om en handfull fartyg fiskade under helgen för att förse industrin med råvara pa måndagen skulle fiskeförutsättningarna,för övriga fartyg försämras. Fiskarna anser också att frånvaron hemifrån under veckorna motiverar att söndagsfiskeförbudet upprätthålls. Vidare har framförts att råvaran inte heller vid söndagsfiske kan garanteras eftersom fisket kan ha bedrivits inom sådana fangstområden att transporttiderna inte möjliggör måndagsleveranser.

Jordbruksnämnden har inte vid de nu avslutade överläggningarna funnit det möjligt att inom ramen för prisregleringen finna en lösning på problemet med otillräckliga måndagsleveranser. Enligt nämndens uppfattning bör en lösning i första hand sökas genom förhandlingar mellan berörda parter. Nämnden har emellertid efter samrad med delegationerna förklarat att den kommer att kalla till överläggningar mellan berörda parter för att söka finna en lösning.

8.3

Ur konsumentsynpunkt påkallade åtgärder

Enligt riksdagens beslut om riktlinjer för prisregleringen på fisk (prop 1977/78:112) utgör konsumenternas Intresse av att kunna köpa fisk gch fiskprodukter av bra kvalitet till rimliga priser en av utgångspunkterna för fiskprisernas avvägning. Därför skall, om priset till  producent överstiger normpriset, från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder vidtas.

Den arbetsgrupp som utredde normprissy|temets tekniska utformning påpekade att fiskpriserna på den svenska marknaden kan stiga antingen på grund av att den svenska fiskeflottans fångster är små i förhål lande till efterfrågan eller på grund av att den internationella prisnivån på fisk är hög. De motåtgärder som kan sättas in mot prisstegringar får ses mot denna bakgrund. De kan enligt arbetsgruppen delas,in i två huvudgrupper, nämligen åtgärder som tar sikte på att öka utbudet av fisk pa den inhemska marknaden och åtgärder som direkt inriktas pa att sänka priset.

Enligt nämndens uppfattning kan problemet med Inhemsk underförsörjning och höga priser bl a påverkas pa följande sätt

26

Prop. 1985/86:149

å

tg

ä

rder inom fisket som s

ä

kerst

ä

ller leveranser till

svensk beredningsindustri

exportavgift

,

vi 11 kora fiskelicenserna att f

å

ngsterna skall

levereras till den svenska marknaden 1 en

bristsituation.

Under de senaste 

å

ren har under l

å

nga perioder priserna p

å

 torsk legat 

ö

ver normpriserna. Anledningen till de h

ö

ga priserna torde i f

ö

rsta hand vara h

ö

ga Internationella priser. Vid arets 

ö

verl

ä

ggningar har aktualiserats 

å

tg

ä

rder f

ö

r att d

ä

mpa de Inhemska priserna. Fr

å

n fiskets sida har framf

ö

rts att man inom n

ä

ringen tar h

ä

nsyn till att den svenska marknaden skall f

ö

rses i tillr

ä

cklig m

ä

ngd med r

å

varor. Exportavgifter eller direkta tv

å

ngs

å

tg

ä

rder avvisas d

ä

rf

ö

r. Konsumentdelegationen har under 

ö

verl

ä

ggningarna framf

ö

rt att de 1,riksdagsbesluten f

ö

rutsatta av konsumentintressena ijotiverade 

å

tg

ä

rderna b

ö

r genomf

ö

ras. I l

ä

gen med laga priser pa marknaden erhajler fiskarna pristill

ä

gg. Anstr

ä

ngningar b

ö

r g

ö

ras sa att 

ä

ven konsumentskyddet uppn

å

s inom normprissystemet.

Principiellt torde, enligt n

ä

mndens uppfattning, ett,system med exportavgifter kunna pressa ned,den inhemska prisniv

å

n. N

ä

mnden har bemyndigande att ta ut en s

å

dan avgift. Systemet kan bli administrativt betungande och b

ö

r d

ä

rf

ö

r endast till

ä

mpas 1 ett l

ä

ge n

ä

r priset befinner sig konstant p

å

en h

ö

g niv

å

 och d

å

 det kan f

ö

rv

ä

ntas

ä

ven p

å

 sikt ligga 

ö

ver normpriset.

8.4  Till

ä

mpningen av prisregleringen i ett system med

samordnad f

ö

rstahandsmottagning

I sin regleringskrivelse den 20 februari 1985 har n

ä

mnden kommenterat fr

å

gan om hur prisregleringen kan till

ä

mpas 1 ett systeij med samordnad f

ö

rstahandsmottagning. Av n

ä

mnda skrivelse framg

å

r att utbetalning av pristill

ä

gg endast till fiskare som levererar sina f

å

ngster till mottagare som deltar 1 en samordning inte bereder n

å

gra tekniska problem.

8.5          

Ö

versyn av regleringen

N

ä

mnden och delegationerna 

ä

r 

ö

verens om att f

ö

resl

å

att en 

ö

versyn av fiskprisregleringen b

ö

r ske. Med h

ä

nsyn till att tiden f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningar

ä

r mycket knapp kan inga st

ö

rre pricipiella fr

å

gor d

å

 tas upp. Systemet har nu verkat 1 n

ä

ra fem regleringsar men principerna f

ö

r systemet utformades f

ö

r snart tio ar sedan. F

ö

rh

å

llandena inom fisket var d

å

 1 vissa viktiga avseenden annorlunda, bl a var exporten betydligt mindre och fangstinriktningen en annan.

9.     Hemst

ä

llan

Med h

ä

nsyn till det ovan anf

ö

rda hemst

ä

ller jordbruksn

ä

mnden

1.  att prisregleringen f

ö

r fisk under budget

å

ret 1986/87 utformas pa s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits.

27

Prop. 1985/86: 149

2.

att normpriser och normkvantiteter fastst

ä

lls p

å

 s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits,

3.

att n

ä

mnden beviljas p

å

 angivna grunder utbetala 62 milj kr till Svensk Fisk f

ö

r kostnader f

ö

r pristill

ä

gg under tiden

1 juli 1986 - 30 juni 1987,

4.

att n

ä

mnden bemyndigas begr

ä

nsa kostnaderna f

ö

r pristill

ä

gg pa sill till h

ö

gst 55 milj kr,

5.

att n

ä

mmden bemyndigas l

ä

mna tillst

å

nd f

ö

r att ovan angivna fasta pristill

ä

gg far utg

å

 p

å

 s

ö

tvattensfisk, kok- och r

å

r

ä

ka, makrill och storbackel

å

nga,

6.

att regionalt fraktst

ö

d p

å

 norra ostkusten l

ä

mnas f

ö

r konsumtionsfisk med sammanlagt h

ö

gst 1,0 milj kr enligt best

ä

mmelser som f

å

r beslutas av n

ä

mnden,

7.

att regionalt fraktst

ö

d p

å

 norra ostkusten l

ä

mnas f

ö

r foderfisk med sammanlagt h

ö

gst 0,1 milj kr enligt best

ä

mmelser som f

å

r beslutas av n

ä

mnden,

8.

att fraktst

ö

d f

ö

r ogr

ä

sfisk och foderfisk fr

å

n insj

ö

ar f

å

r l

ä

mnas med sanonanlagt h

ö

gst 0,05 milj kr enligt best

ä

nmelser som f

å

r beslutas av n

ä

mnden,

9.

att jordbruksn

ä

mnden benyndigas medge att Svensk Fisk f

å

r ta i anspr

å

k medel ur konjunkturutj

ä

mningsfonden ut

ö

ver det f

ö

reslagna beloppet f

ö

r 

ö

verskottshantering efter pr

ö

vning av jordbruksn

ä

mnden,

10.

att,n

ä

mnden bemyndigas medge Svensk Fisk att disponera hela beh

å

llningen i konjunkturutj

ä

mningsfonden f

ö

r kostnader f

ö

r regleringen,

11.

att n

ä

mnden bemyndigas meddela best

ä

mmelser om pristill

ä

gg,

12.

att n

ä

mnden bemyndigas bestrida kostnaderna f

ö

r fiskarnas trygghetspaket,

13.

att n

ä

mnden bemyndigas bestrida uppb

ö

rdskostnader m m,

14.

att n

ä

mnden bemyndigas till fiskeristyrelsen utbetala 3,915 milj kr f

ö

r uts

ä

ttning av fisk,

15.

att n

ä

mnden bemyndigas utbetala h

ö

gst,l milj kr f

ö

r att t

ä

cka viss del av kostnader som uppst

å

r i samband med utredningsarbetet kring en samordnad fiskf

ö

rs

ä

ljning,

16.

att regleringen av import och export av fisk f

ö

r budget

å

ret 1986/87 best

ä

ms p

å

 samma s

ä

tt som under innevarande budget

å

r.

28

17.  att 1 f

ö

rekommande fall h

ö

gst 1 milj kr av de

fettvaruavgifter som tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av Inhemskt ursprung med avdrag f

ö

r vad som kan ber

ä

knas

å

terbetalas vid export 

ö

verf

ö

rs till prisregleringskassan f

ö

r fisk,

18.  att fiskprisregleringen g

ö

rs till f

ö

rem

å

l f

ö

r en 

ö

versyn.

Detta

ä

rende har p

å

 f

ö

redragning av avdelningsdirekt

ö

ren Sten avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Alamaa,[REDACTED_EFTERNAMN], Brangmo och[REDACTED_EFTERNAMN]. D

ä

rvid har 

ä

ven avdelningscheferna Sj

ö

berg och Ojeheim n

ä

rvarit.

Roland Sten

Prop. 1985/86: 149

29

Prop. 1985/86: 149

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1986-02-06

Dnr 320-293/86 BILAGA 1

NORMPRISSYSTEMETS UTFALL 1984/85

JORDBRUKSDEP. Registratom

Ink   1986-02-2 4 Dnr.

Normprissystemet Inf

ö

rdes budget

å

ret 1981/82 och har s

å

ledes hittills till

ä

mpats under fyra hela budget

å

r. Redog

ö

relse f

ö

r utfallet av regleringen 1981/82, 1982/83 resp 1983/84 finns som bilaga till  n

ä

mndens regleringsskrivelse inf

ö

r budget

å

ret 1983/84, 1984/85 resp 1985/86.

Enligt riksdagens beslut justerades normpriserna upp med 1 genomsnitt 2,5 % 1984/85 j

ä

mf

ö

rt med 

å

ret innan. H

ä

rtill kom 0,5 % f

ö

r en extra h

ö

jning av torskpriserna med 20 

ö

re/kg under perioden juli - december 1984.

Enligt jordbruksn

ä

mndens bed

ö

mning skulle kostnaden f

ö

r pristill

ä

ggen inom normprissystemet uppg

å

 till  l

ä

gst 56 milj kr och h

ö

gst 61 milj kr.

Av nedanst

å

ende sarananst

ä

llning framg

å

r prognostiserade och faktiska marknadspriser samt fastst

ä

llda normpriser f

ö

r budget

å

ret 1984/85. Budget

å

ret 1984/85 erh

ö

ll  fiskarna i pristill

ä

gg f

ö

r sill 65 %, f

ö

r torsk 75 % och f

ö

r 

ö

vriga normprissatta fiskslag 80 % av skillnaden mellan normpris och marknadspris.

Bed

ö

mt

Faktiskt

Normpris

marknadspris

marknadspris

1984/85

1984/85

1984/85

Stor sill

2:00

1:90

3:01

Liten sill

1:60

1:32

2:34

Torsk

4:25-4:40

4:46

4:58l 4:382

Kokr

ä

ka

35:00

48:05

35:00

Ö

vriggrupp

I

3:85

3:94

6:27

Qvriggrupp

II

6:15

7:30

7:81

Ö

vriggrupp

III

9:25

11:07

15:49

Ö

vriggrupp

IV

2:40

3:03

3:14

1

Perioden jul i-december 1984.

2

Perioden januari-juni 1985.

Som framg

å

r av sammanst

ä

llningen

ö

verskattade prognosen f

ö

r sill det faktiska marknadspriset. Sillpriserna sj

ö

nk j

ä

mf

ö

rt med aret innan.   Marknadspriset f

ö

r stor sill blev 10 

ö

re l

ä

gre 

ä

n det f

ö

rv

ä

ntade medan marknadspriset f

ö

r liten sill blev 28 

ö

re l

ä

gre 

ä

n det f

ö

rv

ä

ntade.

30

Prop. 1985/86: 149

Torskpriset utvecklades n

å

got gynnsammare 

ä

n prognosen. Pristill

ä

gg f

ö

r torsk kom i huvudsak att utbetalas endast under h

ö

sten 1984. Den faktiska pristill

ä

ggsutbetalningen f

ö

r torsk stannade vid 2,3 milj kr vilket i stort sett 

ö

verensst

ä

mde med prognosens l

ä

gre alternativ.

Ä

ven f

ö

r kokr

ä

ka blev priserna gynnsammare 

ä

n prognosen. F

ö

r kokr

ä

ka utbetalades Inga pristill

ä

gg 1984/85, vilket 

ö

verensst

ä

mde med prognosen.

Ö

vriggrupperna hade prognostiserats att kosta 7,1 milj kr 1 pristill

ä

gg men kom i verkligheten att kosta 5,6 milj kr.

Samnanfattningsvis blev prisutvecklingen f

ö

r samtliga fiskslag utom f

ö

r sill/str

ö

mming gynnsammare 

ä

n prognosen f

ö

rutsade. Sill priserna blev l

ä

gre

ä

n prognosen. Totalkostnaden f

ö

r pristill

ä

ggen av normprissatta fiskslag hade prognosticerats till mellan 66 och 61 milj kr. Utfallet blev 60 milj kr och kom s

å

ledes att n

ä

ra 

ö

verensst

ä

mna med prognosens h

ö

gre alternativ.

Av nedanst

å

ende sarananst

ä

llning visas f

ö

rdelningen av pristill

ä

ggsbeloppen p

å

 olika normprisgrupper. Som framg

å

r erh

ö

ll sill 87 

%  

av det totala pristill

ä

ggsbeloppet 1984/85.

Milj kr

Procent

Stor sill

22,7

Liten sill

30.4

Torsk

2,3

Kokr

ä

ka

0.0

Qvriggrupp I

2.7

Qvriggrupp 

II

1.0

Qvriggrupp III

1.9

Qvriggrupp 

IV

0.01

36,5 50,3 3,8 0,0 4,5 1.7 3,1 0.0

Summa

60,4

100,0

31

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND 0218A/1930A

1986-Q2-06

Prop. 1985/86: 149

Dnr 320-293/86 BILAGA 2

UPPGIFTER R

Ö

RANDE NORMPRISSYSTEMET SAMT REGLERINGSEKONOMIN

JORDBRUKSDEP. Regstnton

Ink   1986-02-2 4 Dnr.

Tabell 1.         Fast|t

ä

l1d och utnyttjad normkvantitet, total ilandf

ö

rd och

f

ö

rs

å

ld kvantitet samt total  ilandf

ö

ring f

ö

r si 11/str

ö

mming, ton

1981/82     1982/83      1983/84     1984/85      1985/86

Fastst

ä

lld normkvantitet Utnyttjad normkvantitetl Ilandf

ö

rd och f

ö

rsald2

Totalt 11 andf

ö

rt

-

1 Sverige3

-

1 Sverige och utlandet*

88 000

86 000

83 000

80 000

88 140

85 965

77 291

77 395

92 212

109 001

84 358

87 455

104 100  118 100   97 400   91 500 124 400  139 300  112 700

76 000

1.

Pristill

ä

ggsber

ä

ttigad kvantitet.

2.

Kvantitet som hade varit pristill

ä

ggsber

ä

ttigad om ej normkvantitet satt ett tak.

3.

Inkl "

ö

verskott", dvs kvantiteter som ej kunnat f

ö

rs

ä

ljas till minst l

ä

gstapriser. samt ej licensierade fiskares ilandf

ö

ringar. (SCBs statistik.)

4.

UtTandslandningar saknas f

ö

r 1984/85.

Tabell 2.

Pristill

ä

ggsber

ä

ttigade kvantiteter, ton

1981/82      1982/83      1983/84      1984/85

Sin/str

ö

mming, stor

48 986

49 433

36

736

31 020

Si 11/str

ö

mming, liten

39 154

36

532

40

555

46 375

Torsk

38 374

43

869

49

411

46 075

Kokr

ä

ka

847

721

537

515

Qvriggrupp I

631

867

820

1 422

Qvriggrupp 

II

2 657

2

131

2

364

2 208

Ö

vriggrupp III

447

517

523

518

Qvriggrupp 

IV

80

85

114

67

Makrill

1 820

327

741

827

R

å

r

ä

ka

746

432

242

731

Storbackel

å

nga

175

8

113

75

S

ö

tvattensfisk I

881

920

941

965

S

ö

tvattensfisk 

II

540

656

625

603

32

Prop. 1985/86:149

Tabell 3.    Normpriser samt ber

ä

knade genomsnittliga j

ä

mf

ö

relsepriser och pristill

ä

gg, kr/kg

1981/82  1982/83  1983/84  1984/85  1985/86

Sill/str

ö

mming, stor Sill/str

ö

mming, liten Torsk

Kokr

ä

ka

Qvriggrupp

ll

Qvriggrupp

Il2

Qvriggrupp

IIl3

Qvriggrupp

1V4

Sill/str

ö

mming, stor Si 11/str

ö

mming, liten Torsk

Kokr

ä

ka Qvriggrupp ll Qvriggrupp 112 

Ö

vriggrupp 

II

l3

Ö

vriggrupp IV*

Si 11/str

ö

mming, stor Si 11/str

ö

mming, liten Torsk

Kokr

ä

ka Qvriggrupp il Qvriggrupp 

II

2 Qvriggrupp IIl3 

Ö

vriggrupp IV*

NORMPRISER

2,70

2.80

2,98

3,01

3,06

1,95

2.14

2.31

2,34

2,38

3.51

3,85

4,27

4.585 4,386

4,835 4,626

27,00

29,64

32,85

35,00

utg

å

r

4,60

5,05

5.70

6,27

6,61

5,70

6,26

7.10

7,81

8,24

11,35

12,46

14,08

15,49

16,35

2,30

2,52

2,85

3,14

3,31

J

Ä

MF

Ö

RELSEPRISER7,

.8

1.95

2,01

2,04

1,90

1,63

1,59

1.53

1.32

2,95

4,05

4,32

4,46 4,435 4,476

27,76

34.17

46,02

48,05

3,58

3,81

4,13

3,94

4.56

5,80

6,49

7,30

8.39

8,75

10,11

11,07

1.96

2,43

2,26

3,03

PRISTILL

Ä

GG?

0,56

0.56

0,66

0,73

0,24

0,39

0,55

0,67

0,42

0,03

0,04

0.05

0,1l5

0,026

1,33

0,17

-

-

0,77

0.93

1,18

1,87

0,92

0.44

0,50

0,47

2,26

2.80

2,98

3,60

0,30

0.19

0,47

0,17

1.

Grasej, vi ti ing, sandsk

ä

dda och pigghaj.

2.

Kolja, r

ö

dsp

ä

tta, havskatt och lyrtorsk.

3.

Kuninel, r

ö

dtunga och bergtunga.

4.

Lubb, skrubba och sandsk

ä

dda.

5.

Avser perioden 1 juli - 31 december.

6.

Avser perloden 1 januari,- 30 juni.

7.

Baserade p

å

uppgifter fr

å

n de st

ö

rre f

ö

rstahandmottagarna. J

ä

mf

ö

relsepriser och pristill

ä

gg ber

ä

knas resp fastst

ä

lls m

å

nadsvis. H

ä

r angivna arsuppgifter

ä

r v

ä

gda medeltal av m

å

nadsuppgifter.

8.

F

ö

r "

ö

vriggrupperna" p

å

verkas uppgifterna av f

ö

r

ä

ndringar 1 kvantiteterna f

ö

r ing

å

ende fiskslag och 

ä

r s

å

ledes inte enbart uttryck f

ö

r prisf

ö

r

ä

ndringar.

33

Prop. 1985/86: 149

Tabell 4.

Procentsats av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris med

vilken pristillägg utgår

1981/82     1982/83     1983/84     1984/85     1985/86

Sill

Torsk

Övrigal

75

70

70

65

65

75

75

75

75

75

75

75

75

80

80

1. övriggrupp I - 

IV 

samt tom 1984/85 även kokräka.

Tabell 5.

Jämförelsepriser och fasta pristillägg, kr/kg

1981/82

1982/83

1983/84

1984/85

1985/86

J

Ä

MF

Ö

RELSEPRISER4

Makrill

4,19

5,91

6.23

6,94

R

å

r

ä

ka

6,70

8,38

12.07

9,73

Storbackel

å

nga

S

ö

tvattensfisk il

8,58

9,25

10.06

11.93

S

ö

tvattensfisk Il2

3,04

3,25

3.19

3.95

FASTA PRISTILL

Ä

GG

Makrill

0,50

0,55

0.60

Q.70

0,75

R

å

r

ä

ka

1,50

1,60

1.75

1.75

1,85

Kokr

ä

ka3

-

2,00

Storbackel

å

nga

- med huvud

1.39

1.47

1.62

1.70

1,80

- utan huvud

1,63

1.73

1,90

2,00

2,10

S

ö

tvattensfisk il

1,55

1,63

1,63

1.70

1,80

S

ö

tvattensfisk Il2

1,10

1.16

1,16

1,25

1.35

1.

Gädda, gös och sik samt fr o m 1984/85 rensad och flådd lake.

2.

Abborre, siklöja samt tom 1983/84 lake resp fr o m 1984/85 annan lake.

3.

Aren 1981/82 - 1984/85 åsattes kokräka normpris, se tabell 2.

4.

För sötvattensfisk är underlaget för beräknade jämförelsepriser begränsat.

34

Prop. 1985/86:149

Tabell 6.        Regleringsekonomin 1981/82 - 1984/85 samt prognos f

ö

r 1985/86

och 1986/87, milj kr

1981/82

1982/83

1983/84

1984/85

1985/86 prognos

1986/87 prognos

Ing beh

å

llning

-  prisregi.kassan

-  konj.utj.fonden

83,1 35,7 47.4

69,5 28,1 41,4

99,8 42,4 57,4

124.1 57,7 66,4

128,5 68,9 59,6

(120,3)

Inkomster

-   prisregi .avg m m

-   r

ä

nta kassan

-   r

ä

nta fonden

62.1

51,1

5.2

5,8

69,0

59,0

4,0

6,0

75,6

61,9

6,6

7,1

85,2

68,0

8,9

8,3

(82,0) (65,0) (  9,5) ( 7,5)

(80,0)

Budgetmedel

-

25,0

25,0

-

-

Tot. disponibelt

145,2

163,5

200,4

209.3

(210,5)

(200.3)

Utgifter

-   pristill

ä

gg

-   

ö

verskott

-   

ö

vrigt

75,7

62,0

3.7

10,0

63.7

49,1

4,1

10,5

76,3

55,8

5,1

15,4

80,8

64,8

1.9

14.1

(90,2) (65,5) (  7,0) (17,7)

Tabell 7.        Specifikation av prisregleringens kostnader 1981/82 - 1984/85

samt prognos f

ö

r 1985/85, milj kr

1981/82    1982/83    1983/84    1984/85    1985/86

prognos

R

ö

rliga pristill

ä

gg

57,8

45,9

52,5

60,4

(60,0)

- si 11/str

ö

mming

36.4

41,3

46,6

52,5

- torsk

16.3

1.3

2.1

2.3

- ovnga

5.1

3.3

3,8

5,6

Fasta pristill

ä

gg

4.2

3.2

3,3

4,4

( 5,5)

- r

å

r

ä

ka

1.1

0,7

0.4

1.3

- kokr

ä

ka

-

- makrill

0.9

0,2

0,4

0.6

- l

å

nga

0.3

0,0

0,2

0.1

- s

ö

tvattensfisk

1.9

2,3

2,3

2.4

Ö

verskottshantering

3.7

4,1

5,1

1.9

(  7,0)

Reg. fraktst

ö

d mm

1.1

1.4

0.5

0.5

{ 0.9)

L

å

ginkomstsatsning

-

-

0,6

-

Utplanteri ng

2.5

3.0

3,0

2.2

2.3

Socialf

ö

rs

ä

kring

-

-

4,4

4,4

5.4

JNs kontrollkostn mm

0,5

0,7

0,7

0,7

0.7

Svensk fisk adm

5,9

5.4

6,2

6,3

8,4

Total t

75,7

63,7

76,3

80,8

(90,2)

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986

35