Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1989/90:133

om utbildningsarvode till studerande vid

vissa lärarutbildningar

'op-

1989/90:133

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 22 mars 1990.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att utbildningsarvodena vid vissa läramtbildning-ar infogas i studiestödslagens system av studiestöd. Vidare föreslås att hanteringen av dessa utbildningsarvoden flyttas från universitets- och högskoleämbetet till studiestödsmyndigheterna. Prövningen av ansök­ningarna avses bli lagd på vuxenutbildningsnämnderna.

1   Riksdagen 1989/90. I saml Nr 133

1 Förslag till

Lag om ändring i studiestödslagen (1973: 349)

Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1973: 349)' dels att 1   kap. 1 §,   4 kap. 3 §, 5 kap. 6 § samt 9 kap. 2 och

2       b §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas ett nytt kapitel, 7 a kap., av föl­jande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap. 1 §

Prop. 1989/90:133

Staten lämnar studiestöd en­ligt denna lag i form av studie­hjälp, studiemedel, korttidsstu­diestöd, internatbidrag och sär­skilt vuxenstudiestöd.

Staten lämnar studiestöd en­ligt denna lag i form av studie­hjälp, studiemedel, korttidsstu­diestöd, internatbidrag, särskilt vuxenstudiestöd och utbild­ningsarvode.

4 kap.

3§

Studiemedel får ej beviljas för tid för vilken särskilt vuxenstudie­stöd enligt 7 kap. redan har beviljats.

Beviljas studerande särskilt vuxenstudiestöd för sådan tid för vil­ken den studerande redan har beviljats studiemedel, får den stude­rande ej uppbära studiemedlen för denna tid. Har den studerande redan uppburit studiemedel för sådan tid gäller 7 kap. 20 §.

Studiemedel får ej heller be­viljas eller uppbäras för tid för vilken utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning eller utbildningsbidrag för doktoran­der utgår, om ej annat följer av bestämmelse som regeringen meddelar.

Studiemedel får ej heller be­viljas eller uppbäras för tid för vilken utbildningsarvode under lärarutbildning, utbildningsbi­drag under arbetsmarknadsut­bildning eller utbildningsbidrag för doktorander utgår, om ej annat följer av bestämmelse som regeringen meddelar.

Studiemedel utgår inte för tid för vilken den studerande fullgör tjänstgöring enligt värnpliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, civilförsvarslagen (1960:74) eller lagen (1980: 1021) om militär grundutbildning för kvinnor eller fullgör utbildning till reservofficer.

I Lagen omtryckt \9H1: 303

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:133

5 kap.

6

§

Korttidsstudiestöd för delta­gande i utbildning som avses i 1 § utgår ej till studerande som uppbär studiehjälp, studieme­del, särskilt vuxenstudiestöd el­ler utbildningsbidrag för den tidsperiod som utbildningen på­går.

Korttidsstudiestöd för delta­gande i utbildning som avses i

1 § utgår ej till studerande som

uppbär studiehjälp, studieme­

del, särskilt vuxenstudiestöd, ut­

bildningsarvode eller utbild­

ningsbidrag för den tidsperiod

som utbildningen pågår.

7 a kap. Utbildningsarvode

Allmänna bestämmelser

/ §

Utbildningsarvode utgår till studerande på de utbildningslin­jer och med de belopp som re­geringen bestämmer.

2 §

Utbildningsarvode utgår för varje kalenderdag under sådan del av läsår under vilket en stu­derande bedriver studier.

Utbildningsarvode utgår enligt bestämmelserna i 5 § även för tid under vilken en studerande är sjuk.

3 

§

Studerande har rätt till utbild­ningsarvode vid såväl heltidsstu­dier som deltidsstudier. Till del­tidsstuderande utgår dock ut­bildningsarvodet endast om stu­dierna bedrivs på minst halvtid.

Närmare föreskrifter om om­fattningen av de studier som kan ge rätt till utbildningsarvode meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

4§

Utbildningsarvode beviljas ef­ter ansökan.

fl    Riksdagen 1989/90. I saml Nr 133

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:133

Ansökan ges in inom den tid och på del sätt som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om del finns särskilda skäl, får an­sökan prövas även om den kom­mit in för sent.

Utbildningsarvode under sjuk­dom m. m.

År den studerande på grund av sjukdom helt oförmögen att bedriva studier under lid för vil­ken utbildningsarvode har bevil­jats, utgår arvode också under sjukdomstiden. Bestämmelserna i 4 kap. 28 och 31-35 §§ skall då tillämpas.

Det första kalenderhalvåret under vilket en studerande be­driver studier som berättigar lill utbildningsarvode enligt detta kapitel utgår utbildningsarvode endast för sådan sjukperiod som infaller efter det den studerande har påbörjat studierna.

6 §

En studerande har rätt att be­hålla utbildningsarvode vid

1.

ledighet för tillfällig vård av barn i samma omfattning som enligt 4 kap. 10-12 §§ lagen (1962:381) om allmän försäk­ring gäller för rätt till tillfällig föräldrapenning,

2.

ledighet för fullgörande av uppdrag i studerandeorganisa­tion under sammanlagt högst tio dagar under ett kalenderår,

3.    kortvarig ledighet för en­

skild angelägenhet av vikt och

4.    ledighet för närståendevård

i samma omfattning som enligt

lagen (1988:1465) om ersätt­

ning och ledighet för närståen­

devård gäller för rätt till förmå­

nerna.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:133

Minskning av utbildningsarvo­de

7§

För studerande som har lön eller annan ersättning under ut­bildningstiden kan utbildnings­arvodet minskas enligt de när­mare bestämmelser som medde­las av regeringen eller den myn­dighet regeringen bestämmer.

Övriga bestämmelser

8§

Om en studerande avbryter si­na studier eller övergår till an­nan utbildningslinje än sådan som avses i I §, får den stude­rande inte uppbära utbildnings­arvode som beviljats för tiden efter avbrottet eller övergången.

9§

Bestämmelserna i 4 kap. 37, 41 och 43 §§ skall dllämpas på uibildningsarvode.

9 kap.

2§' Har någon uppburit studiestöd obehörigen eller med för högt belopp och har han insett eller bort inse detta, kan vad för mycket utgått genast återkrävas.

Avbryter någon sina studier

Avbryter någon sina studier

skall första stycket tillämpas be-

skall första stycket tillämpas be­

träffande uppburet studiestöd

träffande uppburet studiestöd

som avser tiden efter avbrottet,

som avser tiden efter avbrottet.

Beror avbrottet pä sjukdom

Beror avbrottet på sjukdom

skall studiestöd som den stude-

skall studiestöd som den stude­

rande uppburit enligt 3 kap. 15-

rande uppburit enligt 3 kap. 15-

19 §§, 4 kap. 28-35 §§ eller

19 §§, 4 kap. 2835 §§ eller en-

7 kap. 17 § och de bestämmel-

ligt 1 kap. 17 § eller 7 a kap.

ser som anges där ej återkrävas.

5 § och de bestämmelser som

Detsamma gäller vid sådan le-

anges där ej återkrävas. Det-

dighet som avses i 3 kap. 31 §,

samma gäller vid sådan ledighet

4 kap. 44 § och 7 kap. 17 a §.

som avses i 3 kap. 31 §, 4 kap.

44 §, 7 kap.  17 a §    och 7 a

kap. 6 §.

Senaste lydelse 1Q89:20I.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:133

Avser återkrav enligt första eller andra stycket studiehjälp enligt 3 kap. till sådan studerande, som vid utbetalningstillfället var omyndig, åvilar betalningsskyldigheten den som då var den omyn­diges förmyndare.

Få studielän enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap. och pä särskilt vuxenstudiestöd en­ligt 7 kap. som återkrävs enligt första eller andra stycket utgår ränta från den dag när medlen uppburits efter en räntesats som vid varje tidpunkt med två procentenheter överstiger sta­tens utlåningsränta. På andra former av studiestöd som åter­krävs enligt denna paragraf ut­gär ränta enligt samma ränte­sats från den dag som infaller en månad efter det beslut om återkrav fattats. Om det finns särskilda skäl kan den återbetal­ningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet att be­tala räntan.

På studielån enligt 3 kap., på studiemedel enligt 4 kap., på särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. och på utbildningsarvode enligt 7 a kap. som återkrävs enligt första eller andra stycket utgår ränta frän den dag när medlen uppburits efter en rän­tesats som vid varje tidpunkt med två procentenheter över­stiger statens utlåningsränta. På andra former av studiestöd som återkrävs enligt denna paragraf utgår ränta enligt samma ränte­sats från den dag som infaller en månad efter det beslut om återkrav fattats. Om det finns särskilda skäl kan den återbetal­ningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet att be­tala räntan.

I samband med återkrav får också tas ut avgift för avisering en­ligt föreskrifter som regeringen meddelar.

2 b

§

Till en studerande som tidi­gare har uppburit studiestöd ut­går nytt sådant stöd endast om

1.    fastställt årsbelopp, som

förfallit till betalning före det

kalenderår som de nya studie­

medlen avser, har betalats, och

2.    återkrav med stöd av 2 §

av studielän enligt 3 kap., stu­

diemedel enligt 4 kap. eller sär­

skilt vuxenstudiestöd enligt 7

kap. har reglerats av den stude­

rande sä att återkrav, som avser

högst ett kalenderhalvår, kvar­

står oreglerat.

Om det finns synnerliga skäl hinder av vad som anges i första

Till en studerande som tidi­gare har uppburit studiestöd ut­går nytt sädant stöd endast om

\. fastställt årsbelopp, som förfallit till betalning före det kalenderår som de nya studie­medlen avser, har betalats, och

2. återkrav med stöd av 2 § av studielån enligt 3 kap., stu­diemedel enligt 4 kap., särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. el­ler utbildningsarvode enligt 7 a kap. har reglerats av den stude­rande så att återkrav, som avser högst ett kalenderhalvår, kvar­står oreglerat.

får studiestöd dock beviljas utan stycket.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

' Senaste lydelse 188:877.

2 Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse.

Prop. 1989/90:133

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar

till 32 §

12.1 Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskade­skydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst om sjukpenningen grundas på inkomst, som hänför sig till tjänst och för sig eller tillsammans med annan sjukpenninggrundande inkomst uppgår till 6 000 kronor eller högre belopp för år. Till intäkt av tjänst hänföres under nämnda förutsättningar också ersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grund av försäkring, som nyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund av militärtjänstgöring.

Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om all­män försäkring samt ersättning enligt lagen (1988: 1465) om ersättning och ledighet för närståendevård utgör skattepliktig inläkt av tjänst, dock ej sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader.

Korttidsstudiestöd och vuxen­studiebidrag enligt studiestöds­lagen (1973: .349), utbildnings­bidrag för doktorander, timer­sättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux), vid vuxenut­bildning för psykiskt utveck­lingsstörda (särvux) och vid grundläggande svenskundervis­ning för invandrare räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.

Korttidsstudiestöd, vuxen­studiebidrag och utbildnings­arvode enligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander, timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux), vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vid grundläggande svenskundervisning för invand­rare räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.

'Sena.ste lydelse 1989:430.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:133

Dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, kontant arbetsmark­nadsstöd, statsbidrag motsvarande dagpenning från erkänd arbets­löshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd som lämnas till ar­betslös som startar egen rörelse samt ersättning enligt 16 § lagen (1989:425) om särskilda inskolningsplatser hos offentliga arbetsgi­vare räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.

Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret räknas som skattepliktig intäkt av tjänst.

Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilka enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgå till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i frå­ga om sådana bidrag likställda.

Denna lag träder i kraft den  1 juli  1990 och tillämpas första gången vid 1991 års taxering.

3 Förslag till

Prop. 1989/90:133

Lag   om    ändring    i    lagen    (1962:381)   om    allmän

försäkring

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § och 11 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

5§ Den allmänna försäkringskassan skall i samband med inskriv­ning av en försäkrad besluta om den försäkrades tillhörighet till sjukpenningförsäkringen. I fråga om en försäkrad som avses i I § första stycket skall kassan samtidigt fastställa den försäkrades sjuk­penninggrundande inkomst och, om inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, dennes årsarbetstid. Sådan fastställelse skall också ske för försäkrad som avses i I § andra stycket sä snart anmälan om hans inkomstförhållanden gjorts hos kassan. Av be­slutet skall framgå i vad mån den sjukpenninggrundande inkom­sten är att hänföra till anställning eller till annat förvärvsarbete. Sjukpenningförsäkringen skall omprövas

a)   när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomsiför-

hållanden, arbetstid eller andra omständigheter har undergått änd­

ring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenning­

ens storlek,

b)    när förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt

denna lag beviljas den försäkrade eller redan utgående sådan pen­

sion ändras med hänsyn till ändring i den försäkrades förmåga el­

ler möjlighet att bereda sig inkomst genom arbete,

c)   när delpension enligt särskild lag beviljas den försäkrade eller

redan utgående sådan pension ändras med hänsyn till ändring i

den försäkrades arbets- eller inkomstförhållanden, samt

d) när tjänstepension beviljas den försäkrade.

Ändring skall i fall som avses i första stycket a) inte ske förrän 14 dagar efter det försäkringskassan fått kännedom om de ändrade omständigheterna. Ändring skall i annat fall ske så snart anledning till ändringen uppkommit.

Den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten får ej i annat fall än som avses i första stycket b), c) eller d) sänkas under tid då den försäkrade

' Lagen omtryckt 1982: 120. 2 Senaste lydelse 1989:218.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:133

1.    bedriver studier, för vilka

1. bedriver studier, för vilka

han uppbär studiehjälp, studie-

han uppbär studiehjälp, studie­

medel eller särskilt vuxenstudie-

medel, särskilt vuxenstudiestöd

stöd enligt studiestödslagen

eller uibildningsarvode enligt

(1973:349), studiestöd enligt la-

studiestödslagen (1973:349),

gen (1983:1030) om särskilt

studiestöd enligi lagen

vuxensludieslöd för arbetslösa

(1983:1030) om särskilt vuxen-

eller bidrag enligt förordningen

studiestöd för arbetslösa eller

(1976:536) om ulbildningsbi-

bidrag enligt förordningen

drag för doktorander,

(1976:536) om utbildningsbi­

drag för doktorander,

2.

genomgår grundutbildning för vuxna (grundvux), vuxenut­bildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) eller grundläggan­de svenskundervisning för invandrare och uppbär timersättning för studierna,

3.

är inskriven vid arbetsmarknadsinstitut eller efter förmedling av en arbetsmarknadsmyndighet genomgår yrkesutbildning,

4.

är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidi­gast sex månader före barnets födelse eller den beräknade tid­punkten härför,

5.

är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, om den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med föräl­der enligt 1 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. och barnet inte har fyllt ett år. Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt tio år eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än ett är har förflutit se­dan den försäkrade fick barnet i sin vård.

För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 skall försäkrings­kassan, vid sjukdom under utbildningstiden, beräkna sjukpenning­en på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under denna tid. Om därvid den sjukpenninggrun­dande inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall årsarbetstiden beräknas pä grundval av enbart det antal ar­betstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande för­värvsarbete under utbildningstiden.

För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den för­säkrade inte uppbär studiesocial förmån som anges i tredje stycket I, sjukpenningen beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av första - tredje styckena, om sjukpenningen blir högre än sjukpenning beräknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket.

11 kap.

2 §3

Med inkomst av anställning avses den lön i pengar eller skattepliktiga  naturaförmåner, som en  försäkrad har fått säsom

3 Senaste lydelse I988:14()ft.

10

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:13:5

arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst räknas dock inte från en och samme arbetsgivare utgiven lön som under ett år ej uppgått till 1 000 kronor. 1 fråga om arbete som har utförts utomlands bortses vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingas av ökade levnads­kostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses även

a)

sjukpenning enligt denna lag eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgär enligt annan författning eller på grund av regeringens för­ordnande, i den mån ersättningen träder i stället för försäkrads inkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst,

b)

föräldrapenningförmåner,

c)

vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, i den mån bidraget inte är ersättning för merkostnader,

d) dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa,

e)   kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om

kontant arbetsmarknadsstöd,

f)    utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning och yrkes­

inriktad rehabilitering i form av dagpenning,

g)       korttidsstudiestöd och g) korttidsstudiestöd, vuxen-

vuxenstudiebtdrag enligt studie- studiebidrag och ulbildnings-

stödslagen (1973:349),

arvode   enligt   studiestödslagen

(1973:349),

h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) om delpensionsförsäkring,

i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfria tjänstepliktiga under repetitionsutbildning, frivilliga som genomgår utbildning under krigsförbandsövning eller särskild övning inom värn­pliktsutbildningen, läkare under försvarsmedicinsk tjänstgöring samt civilförsvarspliktiga,

j)   utbildningsbidrag för doktorander,

k) timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux), vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vid grundläggande svenskundervisning för invandrare,

I) 

livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskade­försäkring eller motsvarande livränta som bestäms med till­lämpning av sagda lag,

m)frän Sveriges författarfond och konstnärsnämnden utgående bidrag som ej är att hänföra till inkomst av annal förvärvsarbete enligt 3 §, i den mån regeringen så förordnar,

n) statsbidrag lill arbetslösa som tillskott till deras försörjning när de startar egen rörelse,

o) värdet av vad den försäkrade tillgodoförs som följd av att en arbetsgivare lämnar sådant bidrag som likställs med lön enligt 2 kap. 3 § andra stycket lagen (1981:691) om socialavgifter,

p) ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledig­het för närståendevård.

I fräga om ersättning i pengar eller naturaförmåner som sägs i

första stycket för arbete som någon utfört för nägon annans räk­

ning utan att vara anställd i dennes tjänst gäller i tillämpliga delar

bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket.

11

t2   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 133

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:133

Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas till lön eller annan ersättning, som den försäkrade har fått från en arbets­givare, som är bosatt utom riket eller är utländsk juridisk person, endast i fall då den försäkrade sysselsatts här i riket och överens­kommelse inte träffats enligt 3 kap. 2 a § eller då han tjänstgjort som sjöman ombord på svenskt handelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenska medborgare, om svenska staten eller, där lönen härrör frän utländsk Juridisk per­son, en svensk Juridisk person, som äger ett bestämmande infly­tande över den utländska juridiska personen, enligt av riksförsälc-ringsverket godtagen förbindelse har att svara för till-läggspensionsavgiften.

Hänsyn skall ej heller tas till lön eller annan ersättning frän främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket el­ler från arbetsgivare, som tillhör sädan beskickning eller sädant konsulat och som inte är svensk medborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svensk medborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt i riket, om en ut­ländsk beskickning här i riket enligt av riksförsäkringsverket god­tagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften.

Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärde stycket skall anses såsom arbetsgivare.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

12

4 Förslag till

Lag om ändring i semesterlagen (1977:480)

Härigenom föreskrivs att 17 § semesterlagen (1977:480) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

17§'

Frånvaro frän arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om

1.

ledighet på grund av sjukdom, i den mån frånvaron under in-tjänandeåret icke överstiger 180 dagar eller om frånvaron beror på arbetsskada,

2.

ledighet enligt lagen (1978:410) om rätt till ledighet för värd av barn, m.m. dels under tid för vilken havandeskapspenning ut­ges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, dels under tid för vilken föräldrapenning utges i anledning av barns fö­delse eller adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ samma lag, i den män frånvaron för varje barn, eller vid flerbarnsbörd sammanlagt, icke överstiger 120 dagar eller, för ensamstående förälder, 180 dagar, dels under tid för vilken tillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10 och 11 §§ samma dag.

3.

ledighet på grund av risk för överförande av smitta, om ar­betstagaren är berättigad till ersättning enligt lagen (1989: 225) om ersättning till smittbärare, i den mån frånvaron under in-tjänandeåret icke överstiger 180 dagar,

4.     ledighet för utbildning,

4. ledighet för utbildning,

som ej enligt annan lag medför

som ej enligt annan lag medför

rätt till semesterlön, om arbets-

rätt till semesterlön, om arbets­

tagaren erhåller korttidsstudie-

tagaren erhåller korttidsstudie­

stöd eller vuxenstudiebidrag en-

stöd, vuxenstudiebidrag eller «f-

ligt studiestödslagen (1973:349)

bildningsarvode enligt studie-

eller om utbildningen till vä-

stödslagen (1973:349) eller om

sentlig del avser fackliga eller

utbildningen till väsentlig del

med facklig verksamhet sam-

avser fackliga eller med facklig

manhängande frågor, i den mån

verksamhet sammanhängande

frånvaron under intjänandeåret

frågor, i den män frånvaron un-

icke överstiger 180 dagar.

der intjänandeåret icke översti­

ger 180 dagar.

5.   ledighet pä grund av sädan i 27 § värnpliktslagen (1941:967)

eller med stöd därav föreskriven tjänstgöring om högst 60 dagar,

som ej är beredskapsövning och ej heller direkt ansluter sig till

grundutbildning, eller ledighet på grund av motsvarande vapenfri

tjänst, i den män frånvaron under intjänandeåret icke överstiger

60 dagar,

Prop. 1989/90:133

 Senaste lydelse 1989: 339.

13

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1989/90:133

6.   ledighet på grund av att arbetstagaren efter det kalenderår då

han fyllt tjugotvå år fullgör tjänstgöring i civilförsvaret pä annan

tid än då civilförsvarsberedskap råder eller beredskapsövning får

anordnas vid försvarsmakten, i den mån frånvaron under

intjänandeåret icke överstiger 60 dagar,

7.

ledighet enligt lagen (1986: 163) om rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning för invandrare, eller

8.

ledighet enligt lagen (1988: 1465) om ersättning och ledighet för närståendevård.

Vid tillämpning av första stycket 1 skall frånvaron under de första 90 dagarna av frånvaroperiod ej i något fall anses bero på arbetsskada. Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varit oavbrutet frånvarande från arbetet under två hela intjänandeår, grundar därefter infallande dag av frånvaroperiod icke rätt till semesterlön.

I frånvaroperiod som avses i första stycket inräknas även dagar under perioden då arbetstagaren icke skulle ha utfört arbete.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

14

utbildningsdepartementet

Prop. 1989/90:133

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 mars 1990

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Eng­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lärsson,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

1 Inledning

Regeringen uppdrog den 2 mars 1989 åt universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att i samråd med centrala studiestödsnämnden (CSN) lämna ett förslag om överföring av utbetalningsansvaret för utbildningsarvoden till CSN. Myndigheterna skulle också utvärdera existerande regelsystem i fråga om ansökan, beviljning och utbetalning samt, efter samråd med riksförsäkringsverket, göra en översyn av bestämmelserna för utbildnings­arvode i samband med sjukdom.

UHÄ redovisade uppdraget i en rapport den 10 oktober 1989.1 rappor­ten föreslog UHÄ att administration och handläggning av utbildningsarvo­dena förs över till CSN:s ansvarsområde fr. o. m. den Ijuli 1990. Förslaget innebar relativt omfattande författningsändringar varför det inte kunde beredas i samband med 1990 års budgetproposition. I budgetproposi­tionen anmälde jag därför min avsikt att under våren 1990 återkomma med förslag till bestämmelser om utbildningsarvode.

CSN har därefter i samråd med UHÄ inkommit med ytterligare en skrivelse med förslag till ändringar av vissa förslag som lämnats i utred­ningsrapporten.

Myndigheternas förslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1 respektive bilaga 2

I likhet med vad som gäller för särskilt vuxenstudiestöd ersätter utbild­ningsarvode i princip en förlorad arbetsinkomst. Det är därför naturligt att bestämmelsema för dessa båda stödformer får en likartad utformning. Vissa bestämmelser i studiestödslagen (1973:349), t. ex. de om återkrav, är gemensamma för alla former av studiestöd och bör även gälla för utbild­ningsarvode. Av praktiska skäl bör därför bestämmelserna om utbild­ningsarvoden införas som ett nytt kapitel i studiestödslagen.

Jag beräknar att mina förslag till regler för utbildningsarvode kommer att rymmas inom den ram av 119,6 milj. kr. som regeringen har föreslagit i 1990 års budgetproposition.

15

2 Administration av utbildningsarvoden

Prop. 1989/90:133

Mitt förslag: Handläggningen av ansökningar om utbildningsarvo­den och utbetalning av utbildningsarvoden skall överföras till stu­diestödsmyndigheterna fr. o. m. den 1 juli 1990.

UHÄ:s och CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: CSN har under en följd av år successivt tagit över ansvaret för administration av hela det statliga studiestödet. Erfaren­heterna visar att denna samordning har inneburit betydande rationalise­ringar. Den samlade studiestödskompetens som studiestödsmyndigheter­na besitter har också medfört fördelar när det gäller den sakliga utform­ningen av bestämmelserna. Det är därför enligt min mening naturligt att även administrationen av utbildningsarvodet överförs till studiestödsmyn­digheterna.

Med hänsyn till de likheter med det särskilda vuxenstudiestödet som utbildningsarvodet uppvisar delar jag CSN:s uppfattning att frågor om beviljande av stödet bör handläggas av vuxenutbildningsnämnderna. En sådan ordning är enligt min mening naturlig också mot bakgrund av att de regler som jag kommer att föreslå för utbildningsarvodet i väsentliga delar är desamma som de som gäller för särskilt vuxenstudiestöd. 1 samman­hanget vill jag erinra om att jag nyligen föreslagit att de nuvarande vuxenutbildnings- och studiemedelsnämndema under de närmaste åren bör ersättas av länsstudiestödsnämnder med ansvar för handläggningen av hela studiestödet(prop 1989/90:100, bil. 10 sid 302 0- Även ur denna synvinkel talar rationalitetsskäl således för att handläggningen överförs till vuxenut­bildningsnämnderna eftersom dessa redan finns inrättade i resp. län.

3 Bestämmelser om utbildningsarvode

3.1 Utbildningar som berättigar till utbildningsarvode

Mitt förslag: Rätten till utbildningsarvode bör knytas till studier inom viss utbildning. Arvode beviljas efter ansökan. Det bör an­komma på regeringen att bestämma för vilka utbildningar arvode kan beviljas.

UHÄ:s och CSN:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt för­slag.

Skälen för mitt förslag: Det bör ankomma på regeringen att bestämma vilka utbildningar som bör berättiga till utbildningsarvode. För riksdagens kännedom vill jag dock anmäla min avsikt att senare återkomma till regeringen med förslag om att utbildningsarvode liksom tidigare bör be­viljas studerande vid folkhögskollärarlinjen, handels- och kontorslärar­linjen, industri- och hantverkslärarlinjen och vårdlärarlinjen. Dessutom

16

bör arvode kunna beviljas de studerande vid den nyinrättade specialpeda­gogiska påbyggnadsutbildningen.

I princip bör antagning också innebära att den studerande garanteras ekonomiska förutsättningar att genomgå utbildningen. Någon prövning av studieresultaten som grund för beviljning av utbildningsarvode bör därför enligt min mening inte ske. Med hänsyn till de speciella villkor som gäller för antagning till utbildningen bör det nämligen kunna förutsättas att den studerande äger fömtsättningar för att kunna slutföra utbildningen utan studieförseningar. I den mån studieförseningar på grund av sjukdom eller dylikt trots detta förekommer under utbildningens gång bör utbildningsar­vode alltså ändå i regel kunna utgå för hela utbildningen. I det fall studie­försening är mer omfattande och frekvent bör detta problem i första hand lösas av läroanstalten. Mot bakgmnd av vad jag nämnt bör det i regel vara möjligt för den studerande att ansöka om utbildningsarvode för hela utbildningen på en ansökan. Det bör ankomma på CSN att utfärda före­skrifter som möjliggör en sådan mtin.

Med hänsyn till de förenklingar av prövningen som jag här har föreslagit anserjag det inte nödvändigt att införa några särskilda bestämmelser om förskott på utbildningsarvode.

Prop. 1989/90:133

3.2 Belopp i utbildningsarvode

Mitt forslag: Regeringen skall bestämma beloppet i utbildningsar­vode. Arvodet skall utgå för såväl heltids- som deltidsstudier och för varje dag som den studerande deltar i utbildningen. För deltidsstu­dier av minst halvtidsomfattning beviljas hälften av beloppet vid heltidsstudier.

UHA:s och CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: De t.o.m. år 1989 gällande bestämmelserna innebar att utbildningsarvode beviljades med ett belopp motsvarande löneklass Ll:0. Enligt de nya avtal som gäller för de berörda lärarkategori­erna har lönegradssystemet numera ersatts med ett individuellt lönesy­stem. Det bör ankomma på regeringen att bestämma beloppet i utbild­ningsarvode.

1 likhet med vad som gäller för övriga studiestöd bör utbildningsarvode kunna utgå för såväl heltids-som deltidsstudier. Studier av mindre omfatt­ning än halvtid bör emellertid inte berättiga till stöd. Beräkningen av beloppet bör liksom för det särskilda vuxenstudiestödet göras för varje dag som den studerande deltar i utbildningen. Den studiestödsberättigande tiden bör beräknas enligt samma principer som gäller för övrig högskoleut­bildning. Detta innebär att utbildningsarvode normalt kommer att be­viljas för en studietid som omfattar ca nio månader per läsår och att varje termin normalt berättigar till ungefar 4,5 månaders stöd.

17

3.3 Utbildningsarvode under sjukdom m. m.

Prop. 1989/90:133

Mitt förslag: Utbildningsarvode får uppbäras för tid under vilken den studerande på gmnd av sjukdom är helt oförmögen att bedriva studier. Sjukpenningen hålls vilande under sjukperioden. Utbild­ningsarvodet får även behållas under vissa andra typer av kortare ledigheter

UHÄ:s och CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: Enligt nu gällande regler har de studerande rätt till ersättning från försäkringskassan för sjukperiod som infaller under studiema. Sjukpenningen beräknas i regel med hänsyn till den inkomst den studerande hade före utbildningen och utbetalas normalt först efter 14 dagars sjukdom. Utbildningsarvodet utgår som regel inte under samma tid som sjukpenning.

Det är enligt min mening naturligt att i princip samma regler gäller för hela det statliga studiestödet vid sjukdom som inträffar under studietiden. Bestämmelsema om utbildningsarvode under sjukdom bör därför utfor­mas på samma sätt som gäller för övriga studiestöd. Detta innebär att utbildningsarvodet behålls under sjukperioden och att sjukpenningen från försäkringskassan hålls vilande. Förslagen kräver fömtom bestämmelser i studiestödslagen även ändring av 3 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Jag har i denna fråga samrått med chefen för socialdeparte­mentet.

Även när det gäller vissa typer av kortare ledigheter bör utbildningsarvo­det, i likhet med vad som gäller för särskilt vuxenstudiestöd, kunna uppbä­ras utan avdrag. Detta föreslås således gälla vid tillfällig vård av barn, uppdrag i studerandeorganisation, enskild angelägenhet av vikt eller vid närståendevård.

3.4 Minskning av utbildningsarvode

Mitt förslag: Utbildningsarvode skall kunna minskas för den som har lön eller annan ersättning från arbetsgivare under studietiden samt vid vissa andra ersättningar. Utbildningsarvode som uppbu­rits obehörigt skall genast återkrävas.

UHÄ:s och CSN:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt för­slag. Myndigheterna har emellertid föreslagit att den som får lön från arbetsgivare enligt särskild författning inte skall medges rätt till utbild­ningsarvode.

Skälen för mitt förslag: Det är enligt min mening rimligt att utbildnings­arvode minskas för den som har lön från arbetsgivaren under utbildnings­tiden. Eventuella extrainkomster som den studerande kan få vid sidan om studiema bör däremot inte påverka beloppet i utbildningsarvode. Föreskrif-

18

ter om reducering av utbildningsarvode med hänsyn till inkomst bör ut- Prop. 1989/90:133 färdas av regeringen. Dessa bör utformas mot bakgmnd av utbildningsar­vodets starkt uttalade rekryteringssyfte. Reduceringsreglema bör därför ta fasta på att en fömtsättning för att utbildningens målgmpp skall kunna nås är att den ekonomiska ersättningen i form av lön och arvode inte i alltför hög grad avviker från den studerandes normala lön. I den mån en studerande får behålla viss del av lönen från sin arbetsgivare så bör detta också i normal­fallet innebära att han därigenom fåren förbättrad ekonomi jämfört med om endast utbildningsarvode skulle ha beviljats.

Liksom tidigare bör den som går folkhögskollärarlinjen under vissa fömtsättningar medges rätt till bibehållen lön med B- avdrag från arbetsgi­varen. Reduceringsreglema bör gälla även för dessa studerande.

Bestämmelsema om återkrav i 9 kap. 2 § och om fömtsättningama i vissa fall att få nytt studiestöd i 9 kap. 2 b § studiestödslagen bör ändras så att de också omfattar utbildningsarvode.

Jag delar myndighetemas uppfattning att studiemedel, särskilt vuxen­studiestöd eller utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning inte bör kunna uppbäras för samma tid som utbildningsarvode. UHÄ och CSN har föreslagit att denna fråga regleras genom en avräkningsbestämmelse för utbildningsarvode mot studiemedel resp. särskilt vuxenstudiestöd. Jag vill emellertid förorda en annan teknisk lösning som innebär att studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd inte alls får beviljas för de utbildningar för vilka utbildningsarvode utgår. Vilka utbildningar som kan berättiga till studiemedel och särskilt vuxenstudiestöd framgår av bestämmelser som regeringen utfärdar. I konsekvens härmed bör den bestämmelse i 4 kap. 3 § studiestödslagen, som innebär att studiemedel inte får beviljas för samma tid som utbildningsarvode, slopas. Det är enligt min mening inte nödvän­digt att införa någon bestämmelse som uttryckligen förbjuder att utbild­ningsarvode beviljas för samma tid som utbildningsbidrag för arbetsmark­nadsutbildning. Det torde nämligen knappast förekomma att de båda förmånema utgår samtidigt eftersom de utbildningar som det här är fråga om inte torde bli aktuella som arbetsmarknadsutbildning.

Vidare bör, i likhet med vad som gäller för övriga studiestöd, en bestäm­melse införas som hindrar att korttidsstudiestöd utgår för samma tid som utbildningsarvode. Detta kräver ändring av 5 kap. 6 § studiestödslagen.

I likhet med vad som gäller för särskilt vuxenstudiestöd och utbildnings­bidrag vid arbetsmarknadsutbildning bör utbildningsarvodet minskas om vissa övriga förmåner utgår parallellt med arvodet. Minskning bör t. ex. i regel ske för den som uppbär pensionsförmån eller livränta. Handikapper­sättning) vårdbidrag eller bampension enligt lagen om allmän försäkring bör emellertid, på samma sätt som gäller för särskilt vuxenstudiestöd, inte reducera arvodet. Det bör ankomma på regeringen att bestämma vilka er­sättningar som skall föranleda en minskning av arvodet.

19

3.5 Vissa övriga bestämmelser

Prop. 1989/90:133

Mitt förslag: Utbildningsarvodet skall vara pensions- och semester­lönegrundande.

UHÄ:s och CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: Enligt nu gällande regler är utbildningsarvodet skattepliktigfmen inte pensions- och semesterlönegmndande. Även i des­sa avseenden bör reglema för utbildningsarvode utformas i enlighet med bestämmelsema om särskilt vuxenstudiestöd. Förslagen kräver ändring av 11 kap. 2 § lagen om allmän försäkring samt 17 § semesterlagen (1977:480). Jag har i dessa frågor samrått med chefema för social- resp. arbetsmarknadsdepartementet.

Utbildningsarvodet är skattepliktigt enligt bestämmelserna i kommu­nalskattelagen (1928:370). Detta följer av att något särskilt undantag från skattskyldighet inte har införts när det gäller arvodet. För tydlighets skull bör, i likhet med vad som gäller för övriga skattepliktiga studiestöd, utbildningsarvodet införas i den uppräkning av vissa skattepliktiga förmå­ner som finns i punkt 12 av anvisningama till 32 § kommunalskattelagen. I denna fråga har jag samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

4 Lagrådets hörande

Av de lagförslag jag nu lägger fram är endast de som gäller kommunalskat­telagen och semesterlagen inom lagrådets område. Dessa förslag är emel­lertid sådana att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

5 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen till

1.       lag om ändring i studiestödslagen (1973:349),

2.

lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

3.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4.

lag om ändring i semesterlagen (1977:480).

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

20

UHÄ:s och CSN:s förslag till regler om utbildningsarvode i        Prop. 1989/90:133

rapport den 10 oktober 1989

Bilaga 1

UHÄ, CSN och RFV har fått i uppdrag att bl.a. se över nuvarande bestämmelser för utbildningsarvode vid sjukdom, arbete och frånvaro.

CSN har gjort en jämförande studie av hur motsvarande frågor är reglerade för andra former av studiestöd; studiemedel, särskilt vuxenstu­diestöd, utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och utbildnings­bidrag för doktorander. Utöver regler om vad som gäller vid sjukdom, arbete eller frånvaro har också studerats regler för de olika studiestödsfor-mema om samordning mellan olika former av studiestöd och pensioner o.d., om pensionsgmndande inkomst, om sjukpenninggmndande in­komst, om semesterlön, om beskattningsbar inkomst samt om sociala avgifter. Studien redovisas i bilaga 3.

Efter studien har överväganden gjorts av vilken reglering inom dessa områden som bör gälla för utbildningsarvode. Utbildningsarvode kan mest liknas vid särskilt vuxenstudiestöd eller utbildningsbidrag vid arbets­marknadsutbildning, eftersom alla dessa studiestödsformer bl. a. konstra-erats för att kompensera inkomstbortfall. Utbildningsanordnama har dessutom hittills för studerande med utbildningsarvode trots att be­stämmelser saknats i relevanta avseenden tillämpat de bestämmelser vid sjukdom, arbete eller frånvaro som gäller för särskilt vuxenstudiestöd.

Det är CSN:s uppfattning att gällande regler om särskilt vuxenstudie­stöd och utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning i stort uppfyller de krav och önskemål som kan ställas beträffande utbildningsarvode inom det här området. Eftersom särskilt vuxenstudiestöd finns inom CSN:s ansvarsområde, menar CSN att det då är lämpligast att införa regler för utbildningsarvode, som anknyter till motsvarande reglering för särskilt vuxenstudiestöd.

Genom den här föreslagna regleringen av rätten till utbildningsarvode till studerande vid vissa läramtbildningar får utbildningsarvodet stora likheter med övriga studiestöd, framför allt särskilt vuxenstudiestöd och, i någon mindre mån, studiemedel. Förslaget till regelverk har därför kon-stmerats med studiestödslagens 7 och 4 kapitel som utgångspunkt.

Övriga förmåner för studerande vid de i detta sammanhang aktuella läramtbildningama lön utan avdrag, lön med B-avdrag samt ersättning för mistad lön bör även fortsättningsvis regleras i annan författning (se text Förordning om förmåner till vissa studerande på folkhögskollärar­linjen - UHÄ-FS 1982:28). De nu föreslagna bestämmelsema syftar till ingen del att påverka dessa förmåner.

Den föreslagna regleringen avseende rätt till utbildningsarvode under sjukdom, vid ledighet för vård av bam eller närstående samt vid ledighet för enskild angelägenhet av vikt, kan inte fömtses medföra någon kostnad. Det kan för övrigt påpekas att man lokalt haft en tillämpning som i huvudsak ansluter till de nu föreslagna reglema, trots att sådana bestäm­melser saknats. Man kan således även av denna anledning räkna med att de föreslagna reglema inte kommer att medföra någon merkostnad.

CSN föreslår också att utbildningsarvodet fortsättningsvis skall vara

21

pensionsgrundande för tilläggspension i likhet med särskilt vuxenstudie-     Prop. 1989/90:133 stöd. Den motivering som anfördes i kommitténs för studiestöd åt vuxna     Bilaga 1 (SVUX) betänkande Studiestöd åt vuxna (SOU 1974:62) refereras.

Man anförde att erhållande av det särskilda vuxenstudiestödet inte kunde jämställas med anställning. Att man likväl föreslog att det särskilda vuxenstudiebidraget skulle räknas som pensionsgrundande inkomst var med hänsyn till att bidraget ersätter inkomst av anställning och att förlust härav kan påverka rätten till allmän tjänstepension. Dock, fortsätter man, får betydelsen av reformen inte överskattas. Eftersom pensionsbeloppens storlek inom ålderspensionen beräknas utifrån medeltalet av de pensions­poäng som tillgodoräknats en försäkrad under hela hans produktiva liv samt att medeltalsberäkningen för dem som tillgodoräknats pensionspo­äng för mer än 15 år görs enbart på de 15 år som har det största poänganta­let, kommer den omständigheten att studiebidraget utgör pensionsgrun­dande inkomst att i övervägande antalet fall sakna betydelse. Endast i undantagsfall torde ett år med en studieperiod komma att ingå bland de 15 bästa åren, medan det däremot kan komma att bli vanligare att ett pen­sionsgrundande studiebidrag medverkar till att kraven på full pension uppnås, dvs. 30 år med pensionspoäng noterade.

Inom alla försäkringar är det en gmndläggande princip att ett kollektiv av personer samverkar för att gemensamt betala de kostnader som uppstår när försäkringsfall inträffar. Försäkringspremierna eller avgifterna fast­ställs så att de med rimlig säkerhet täcker kostnaderna för försäkringsfal­len. Inom försäkringen för tilläggspension skall löpande utgifter täckas av inflytande avgifter vilka betalas av arbetsgivarna och beräknas som en viss procent av utbetald lön fömtom av avkastning av allmänna pen­sionsfondens tillgångar.

Utgångspunkten för avgiftsuttaget till ATP bör, enligt kommitténs me­ning, vara att det är de aktiva som skall svara för utgifterna. Enligt lagen om allmän försäkring (AFL) utgår inte arbetsgivaravgift till sjukförsäkringen eller försäkringen för tilläggspension på gmndval av utbetald sjukpenning m.m.

CSN menar att dessa motiv också bör gälla för studerande med utbild­ningsarvode. Det antal studerande som varje år uppbär utbildningsarvode är mycket litet, ca 1 200 personer. Sammanfattningsvis anser CSN att kostnadema för att göra utbildningsarvodet pensionsgmndande är för­sumbara.

CSN föreslår vidare att utbildningsarvodet i likhet med särskilt vuxen­

studiestöd bör bli semesterlönegmndande med samma motivering som

1974 års semesterkommitté anförde i betänkandet Fem veckors semester

(SOU 1975:88), nämligen att arvodet skall vara ersättning för inkomst­

bortfall under semestertiden och då är det naturiigt att förlust av semester­

lön under sådan utbildningstid ersätts. (Kommitténs uttalande avsåg tim­

studiestöd och dagstudiestöd i form av inkomstbidrag och vuxenstudiebi­

drag. Betänkandet ledde till prop 1976/77:32 om ny semestedag och i 17 §

semesterlagen (1977/78:480) stadgas att frånvaro från arbetet är semester­

lönegmndande när det är fråga om ledighet för utbildning, om arbetstaga­

ren erhåller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen).

22

I det följande lämnar CSN förslag till bestämmelser om vad som bör     Prop. 1989/90:133 gälla för studerande med utbildningsarvode vid sjukdom, frånvaro, arbete     Bilaga 1 m.m. Vidare föreslås bestämmelser för utbildningsarvode som anknyter till nuvarande administrativa regler om särskilt vuxenstudiestöd och stu­diemedel.

I förslagen har CSN byggt upp författningarna enligt den modell som finns för t. ex. särskilt vuxenstudiestöd och studiemedel. De gmndläggan­de bestämmelserna föreslås finnas i en lag om utbildningsarvode och övriga bestämmelser av främst administrativ karaktär föreslås finnas i en förordning om utbildningsarvode. I lagen ges dessutom bemyndigan­den till regeringen att i förordning utfärda kompletterande bestämmelser eller att för angivna områden i stället bemyndiga CSN att utfärda sådana bestämmelser. Det är samma teknik som används i studiestödslagen och studiestödsförordningen. CSN ser det som en fördel att författningarna både till uppställning och ordalydelse övenstämmer med vad som är det vanliga för andra studiestöd. För närvarande gäller att de regler som finns om förmåner vid genomgång av vissa lärarutbildningar har fastställts av regeringen i olika förordningar sor kungjorts i UHÄ:s författningsamling. Det ankommer på regeringen att fatta beslut om hur författningarna skall vara uppbyggda. Man kan också överväga att föra in bestämmelserna om utbildningsarvode i studiestödslagen och studiestödsförordningen i stället för i separata bestämmelser. Så har emellertid inte skett beträffande t.ex. särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller timersättning vid vissa vux­enutbildningar utan bestämmelser om dessa studiestödsformer finns i särskilda författningar och inte i studiestödslagen.

Följande författningsförslag lämnas:

Lag om utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar

Förordning om utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbild­ningar

Lag om ändring i lagen om allmän försäkring, 3 kap. 5 § 3 st. punkt 1 och 11 kap. 2 § (ny punkt)

Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) andra avdelningen 

IV 

första momentet 37 §

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 12 punkten 3 st. anvisningarna till 32 §

Lag om ändring av semesterlagen (1977:480), 17 § 1 st. punkt 4

Förordning   om   ändring   av   studiemedelsnämndernas   instmktion (1965:745) 2 §

Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektör[REDACTED_EFTERNAMN] efter föredrag­ning av förste byråsekreterare 

I. 
[REDACTED_EFTERNAMN]. Vidare har närvarit byråchefen[REDACTED_EFTERNAMN], chefsjuristen[REDACTED_EFTERNAMN] samt avdelningsdirektörema Borehed, o.[REDACTED_EFTERNAMN] och M.J.[REDACTED_EFTERNAMN].

23

Förslag till

Prop. 1989/90:133

Lag om utbildningsarvode till studerande vid vissa

' 

lärarutbildningar

Allmänna bestämmelser

1

§ Utbildningsarvode kan utgå till studerande vid utbildningslinjer som regeringen bestämmer.

2

§   Utbildningsarvode utgår med belopp som regeringen bestämmer.

3

§ Utbildningsarvode utgår för varje kalenderdag under sådan del av läsår under vilket en studerande bedriver studier.

Utbildningsarvode utgår enligt bestämmelserna i 9 § även för tid under vilken en studerande är sjuk.

4§ Studerande har rätt till utbildningsarvode såväl vid heltidsstudier som dcltidsstudier. Till deltidsstuderande utgår dock utbildningsarvodet endast om studierna bedrivs på minst halvtid.

Närmare föreskrifter om omfattningen av de studier som kan ge rätt till utbildningsarvode meddelas av regeringen eller den myndighet som rege­ringen bestämmer.

5

§ Utbildningsarvode får inte beviljas eller uppbäras för tid för vilken den studerande erhåller lön från arbetsgivare enligt särskild författning eller utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning.

6

§ Beviljas en studerande utbildningsarvode för sådan tid för vilken den studerande redan har uppburit studiemedel enligt 4 kap. eller särskih vuxenstudiestöd enligt 7 kap. studiestödslagen (1973:349), skall det be­lopp den studerande uppburit i studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd avräknas frän det utbildningsarvode som den studerande beviljas för nämnda tid.

Belopp som inte kan avräknas skall återkrävas. Därvid tillämpas 9 kap. studiestödslagen (1973:349).

7 § Till studerande som ej tidigare varit inskriven på utbildningslinje

som berättigar till utbildningsarvode utgår sådant arvode utan föregående

prövning av hans lämplighet för studierna.

Till annan studerande utgår utbildningsarvode endast om det med hän­syn till de resultat som han har uppnått måste anses sannolikt att han kommer att slutföra studiema inom normal tid. Vid denna bedömning skall hänsyn tas till förhållanden av personlig natur som kan antas ha inverkat på studieresultaten.

Närmare föreskrifter för tillämpningen meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

8 §   Utbildningsarvode beviljas efter ansökan.

Ansökan ges in inom den tid och i den ordning som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Om särskilda skäl förelig­ger, får ansökan prövas även om den kommit in för sent.

Utbildningsarvode beviljas för högst två kalenderhalvår i sänder.

24

Utbildningsarvode under sjukdom m. m.

Prop. 1989/90:133

Bilaga 1

9 §   För tid under vilken en studerande på gmnd av sjukdom är helt

oförmögen att bedriva sina studier utgår utbildningsarvode för sjukperiod som infaller under den del av det eller de kalenderhalvår för vilka den studerande har beviljats utbildningsarvode. Bestämmelsema i 4 kap. 28 och 31 35 §§ studiestödslagen (1973:349) skall tillämpas.

Första stycket gäller även för tid under vilken den studerande är att anse som smittbärare enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare och på gmnd av beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472) eller livsmedels­lagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av sist­nämnda lag är helt oförmögen att bedriva sina studier.

För det första kalenderhalvår under vilket en studerande bedriver stu­dier som berättigar till utbildningsarvode enligt denna lag utgår utbild­ningsarvode endast för sjukperiod som infaller efter det den studerande har påbörjat studiema.

10      §   En studerande har rätt att behålla utbildningsarvode vid

1.

ledighet för tillfällig vård av bam i samma omfattning som enligt 4 kap. 1012 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för rätt till föräldrapenning,

2.

ledighet för fullgörande av uppdrag i elevorganisation under samman­lagt högst tio dagar under ett kalenderhalvår,

3.

kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt och

4.

ledighet för närståendevård i samma omfattning som enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård gäller för rätt till förmånema.

Närmare bestämmelser för tillämpningen meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

Minskning av utbildningsarvode

11      § För tid under vilken en studerande uppbär utbildningsarvode skall

detta minskas med det belopp den studerande fått för samma tid som

1.

annan pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring än handikappersättning, vårdbidrag eller bampension,

2.

hustmtillägg enligt lagen (1962:392) om hustmtillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension,

3.

annan pensionsförmån än enligt lagen om allmän försäkring,

4.

sjukpenning enligt 3 kap. 8 § lagen om allmän försäkring eller motsva­rande ersättning enligt någon annan författning,

5.

sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning enligt någon annan författning,

6.

livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande er­sättning enligt någon annan författning.

Närmare bestämmelser för tillämpningen meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

12      § För studerande som enligt kollektivavtal eller annat skriftligt avtal

uppbär lön under utbildningstiden kan utbildningsarvodet minskas. Det­

samma gäller ifråga om andra motsvarande ersättningar.

Närmare föreskrifter meddelas av regeringen eller den myndighet som

regeringen bestämmer.

25

övriga bestämmelser

Prop. 1989/90:133

13      §   Avbryter en studerande sina studier eller övergår han till annan     rJiiaga

utbildningslinje än sådan som omfattas av förordnande enligt 1 § får han

inte uppbära utbildningsarvode som beviljats för tiden efter avbrottet eller övergången.

14      § Har någon uppburit utbildningsarvode obehörigen eller med för

högt belopp och har han insett eller bort inse detta, kan vad för mycket

utgått genast återkrävas.

Avbryter någon sina studier eller övergår till annan utbildningslinje än sådan som omfattas av förordnande enligt 1 §, skall första stycket tilläm­pas beträffande uppburet utbildningsarvode som avser tiden efter avbrot­tet eller övergången. Beror avbrottet på sjukdom skall utbildningsarvode som den studerande uppburit enligt 9 § och de bestämmelser som anges där ej återkrävas.

På utbildningsarvode som återkrävts enligt första eller andra stycket utgår ränta från den dag när arvodet uppburits efter en räntesats som vid varje tidpunkt med två procentenheter överstiger statens utlåningsränta. Om det finns särskilda skäl kan den återbetalningsskyldige befrias helt eller delvis från sin skyldighet att erlägga räntan.

15      § En fordran som har uppkommit på gmnd av att utbildningsarvode

har återkrävts och som inte har betalats, bevakas fram till det år gäldenä­

ren fyller sextiofem år. Därefter avskrivs fordringen.

Om gäldenären avlider, avskrivs fordringen.

Om indrivningen av en sådan fordran som avses i första stycket skulle vålla mer arbete eller kostnad än som är skäligt och indrivning inte är påkallad från allmän synpunkt får indrivningsåtgärder underlåtas.

16

§   En fordran på utbildningsarvode kan inte överlåtas.

17

§ Läroanstalt är skyldig att till centrala studiestödsnämnden och stu­diemedelsnämndema lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämp­ningen av denna lag enligt de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

Ikraftträdande

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

26

Förslag till

Prop. 1989/90:133

Förordning om utbildningsarvode till studerande vid vissa

' 

lärarutbildningar

Allmänna bestämmelser

1        § Utbildningsarvode kan utgå för studier vid följande utbildningslinjer

vid statlig högskoleenhet:

Handels- och kontorslärarlinjen, 40 p

Industri- och hantverkslärarlinjen, 40 p

Vårdlärarlinjen, 60 p

Speciallärarlinjen, 20 p

Folkhögskollärarlinjen, 40 p

Naturbmkslärarlinjen, 40 p

Utbildning av lärare för jordbmk, skogsbmk och trädgårdsskötsel, 20 p

2        § Utbildningsarvode utgår med belopp motsvarande lön enligt löne­

grad L 1:0. För deltidsstudier på minst halvtid utgår utbildningsarvode

med hälften av detta belopp.

3§ Centrala studiestödsnämnden fastställer den tid för vilken utbild­ningsarvode kan utgå.

4 § En studerande som fullgjort studiema i den takt som utbildnings­

planen föreskriver har rätt till fortsatt utbildningsarvode. Mindre och

tillfälliga förseningar i studiema kan accepteras.

Vid mer betydande förseningar i studiema måste den studerande eller läroanstalten lämna godtagbar förklaring till de otillräckliga resultaten. Fortsatt utbildningsarvode kan utgå om studiemedelsnämnden bedömer att den studerande kommer att kunna slutföra de återstående studiema i normal takt.

5 § Närmare föreskrifter om omfattningen av de studier som enligt 4 §

lagen (1990:000) om utbildningsarvode till studerande vid vissa läramt­

bildningar kan ge rätt till utbildningsarvode meddelas av centrala studie­

stödsnämnden.

Ansökan om utbildningsarvode

6 §   Ansökan om utbildningsarvode görs på blankett som centrala studie­

stödsnämnden fastställer.

Uppgift i ansökan avges på heder och samvete.

7

§   Ansökan om utbildningsarvode skall vara egenhändigt underskriven av den studerande.

8

§   Ansökan om utbildningsarvode ges in till studiemedelsnämnden. Ansökan ges in inom den tid som centrala studiestödsnämnden bestäm­mer. Om prövning av ansökan som kommit in för sent finns bestämmelser i 8§ lagen (1990:000) om utbildningsarvode för studerande vid vissa läramtbildningar.

27

Handläggning av ärende om utbildningsarvode

Prop. 1989/90:133

9 §   Fråga om utbildningsarvode prövas av studiemedelsnämnden.

Bilaga 1

10      §   1 underrättelse om beslut om beviljat utbildningsarvode skall upp­

gift lämnas om innehållet i 1416 §§.

Utbetalning av utbildningsarvode

11

§   Utbildningsarvode betalas ut av studiemedelsnämnden.

12

§ Utbildningsarvode betalas ut månadsvis i efterskott enligt de när­mare bestämmelser som meddelas av centrala studiestödsnämnden.

På utbildningsarvode kan förskott utgå enligt de närmare bestämmelser som meddelas av centrala studiestödsnämnden.

13      § Utbildningsarvode får betalas ut endast om det är styrkt att en

studerande bedriver de studier för vilka arvodet har beviljats. Närmare

bestämmelser meddelas av centrala studiestödsnämnden.

Läroanstalt skall enligt de närmare bestämmelser som centrala studie­stödsnämnden meddelar lämna studiemedelsnämnd erforderliga uppgifter om studerande som intagits i utbildning.

Övriga bestämmelser

14      § En studerandes rätt till utbildningsarvode skall omprövas när änd­

rade förhållanden föranleder det.

I fråga om tid för vilken en studerande har uppburit utbildningsarvode, får ändring dock ske endast till hans förmån. Om ändring till en studeran­des nackdel för sådan tid finns bestämmelser i 14 § lagen (1990:0(X)) om utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar och 19 § den­na förordning.

15

§ Ändras förhållandena på sådant sätt att utbildningsarvode inte läng­re skall utgå eller skall utgå för kortare tid eller med lägre belopp skall den studerande genast anmäla detta till studiemedelsnämnden. Detsamma gäller om den utbildning för vilken den studerande beviljats utbildningsar­vode inte anordnas.

16

§ Avbryter en studerande som har beviljats utbildningsarvode sina studier eller övergår han till annan utbildningslinje än sådan som nämns i 1 § skall han genast anmäla detta till studiemedelsnämnden.

17

§ Närmare föreskrifter om en studerandes rätt att behålla utbildnings­arvode vid ledighet enligt 10 § lagen (1990:000) om utbildningsarvode till studerande vid vissa läramtbildningar meddelas av centrala studiestöds­nämnden.

18

§ Närmare föreskrifter om minskning av utbildningsarvode enligt 11 och 12 §§ lagen (1990:000) om utbildningsarvode till studerande vid vissa läramtbildningar meddelas av centrala studiestödsnämnden.

19

§ Frågor om återkrav av utbildningsarvode prövas av den studieme­delsnämnd som beviljat utbildningsarvodet.

28

20                                                                              §   Beslut om utbildningsarvode får överklagas hos centrala studie-     Prop. 1989/90:133

stödsnämnden.

Bilaga 1

Centrala studiestödsnämndens beslut får inte överklagas.

21

§ Beslut enligt lagen (1990:000) om utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar eller denna förordning av studiemedelsnämnd skall gälla omedelbart, om inte annat har föreskrivits i beslutet eller bestäms av centrala studiestödsnämnden.

22

§ Föreskrifterna i 20 kap. 10-I2§§ lagen (1962:381) om allmän försäkring tillämpas i ärende enligt lagen om utbildningsarvode till stude­rande vid vissa lärarutbildningar som i första instans handläggs av allmän försäkringskassa.

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1990.

29

Förslag till

Prop. 1989/90:133

Lag- och förordningsändringar föranledda av lagen om

' 

utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar

Lagen om allmän försäkring, AFL, 3 kap. 5 § 3 st. punkt 1.

Föreslagen ny lydelse:

1. bedriver studier, för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, bidrag enligt förordningen (1976:536) om utbildningsbidrag för doktorandere/Zer utbildningsarvode enligt lagen (1990:000) om utbildningsarvode tid stude­rande vid vissa lärarutbildningar.

(Förändringen innebär att utbildningsarvode medtas i uppräkningen.)

Lagen om allmän försäkring, AFL, 11 kap. 2 §.

Föreslagen ny punkt p/.

Såsom inkomst av anställning anses även: punkterna yl-olp/ utbild­ningsarvode enligt lagen (1990:000) om utbildningsarvode tiU studerande vid vissa lärarutbildningar.

(Förändringen består i att en ny punkt p/ medtas i uppräkningen.)

Kommunalskattelagen (1928:370), 12 punkten 3 st. anvisningarna till 32 §

Föreslagen ny lydelse:

Korttidsstudiestöd och vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander,utbildningsarvode enligt lagen (1990:000) om utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbild-«i«ar,timersättning vid gmndutbildning för vuxna (gmndvux), vid vux­enutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vid gmndläggan­de svenskundervisning för invandrare räknas som skattepliktig inkomst av tjänst.

(Förändringen består i att utbildningsarvode medtas i uppräkningen.)

Taxeringslagen (1956:623) andra avdelningen 

IV, 

37 § 1 mom.

Föreslagen ny lydelse:

3 i. Uppgiftsskyldig: Studiemedelsnämnd. Vem uppgiften skall avse: Den som uppburit utbildningsarvode enligt lagen (1990:000) om uibild­ningsarvode till studerande vid vissa läramtbildningar.

Vad uppgiften skall avse: Utgivet belopp som uppgår till sammanlagt minst 100 kronor för hela året.

(Förändringen består i att en ny punkt i. medtas i uppräkningen.)

Semesterlagen (1977:480), 17 § 1 st. punkt 4.

Föreslagen ny lydelse:

4. ledighet för utbildning, som ej enligt annan lag medför rätt till semes­

terlön, om arbetstagaren erhåller korttidsstudiestöd eller vuxenstudiebi­

drag enligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsarvode enligt lagen

(1990:000) om utbildningsarvode tiU studerande vid vissa lärarutbildningar

eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig

30

verksamhet sammanhängande frågor, i den mån frånvaron under intjä-     Prop. 1989/90:133

nandeåret icke överstiger 180 dagar.

Bilaga 1

(Förändringen består i att utbildningsarvodet medtas i uppräkningen.)

Förordningen (1988:1196) med instruktion för studiemedelsnämnderna, 2 §, ny punkt mellan nuvarande 1 och 2.

Föreslagen ny lydelse:

- pröva ärenden om utbildningsarvode enligt lagen (1990:000) om utbildningsarvode till studerande vid vissa läramtbildningar.

Förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning, 31 § 1 st. punkt 1.

Föreslagen ny lydelse:

Avdrag från utbildningsbidraget skall göras med ett belopp som svarar mot

1. studiehjälp, studiemedel, korttidsstudiestöd eller särskilt vuxenstu­diestöd enligt studiestödslagen (1973:349) eller utbildningsarvode enligt lagen om (1990:000) utbildningsarvode tid studerande vid vissa lärarutbild­ningar, som har erhållits för samma tid som utbildningsbidrag.

(Förändringen består i att utbildningsarvode medtas i uppräkningen.)

31

CSN:s skrivelse till regeringen den 16 mars 1990

Prop. 1989/90; 133

Administrationen av utbildningsarvode för vissa

' 

lärarutbildningar

UHÄ har, efter samråd med CSN, till regeringen överlämnat förslag till förändrad administration av utbildningsarvode till studerande vid vissa lärarutbildningar. Förslaget innefattade, förutom regler för utbildningsar­vodet, vissa administrativa mtiner.

CSN har nu, efter ytterligare överväganden och samråd med bl. a. UHÄ, funnit skäl för att göra vissa ändringar i förslaget.

Ändringarna presenteras i det följande.

Ändring av förslag till lag

7 § om meritprövning utgår helt.

Motiv för ändringen; Den som antagits till lärarutbildningen har rätt till utbildningsarvode. Man bör kunna fömtsätta att den som antagits till utbildningen av utbildningsanordnaren redan bedömts med avseende på sin lämplighet för studierna.

8§ ändras i sista stycket: "Utbildningsarvode för viss läramtbildning kan beviljas för den tid utbildningen omfattar."

Motiv för ändringen: De flesta utbildningar är två terminer, dvs. den tid för vilken vi nu kan bevilja studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd vid ett ansökningstillfälle. För utbildningar som är längre än två terminer görs en meritprövning inför tredje terminen. Eftersom vi föreslagit att någon meritprövning inte skall ske, faller ett motiv för att begränsa beslutet till två terminer. Vi eftersträvar dessutom en så rationell hantering som möj­ligt, vilket är ett annat motiv för att bevilja stöd för hela utbildningen. En utveckling i denna riktning har för övrigt påbörjats för andra studiestöds­former.

17 § "studiemedelsnämnderna" byts till "vuxenutbildningsnämnder­na".

Motiv för ändringen;Se under mbriken "Ändring av förslag till förord­ning".

Ändring i studiestödslagen (nytt förslag)

SsL 5 kap. 6 § kompletteras med "utbildningsarvode för vissa lärarutbild­ningar".

Ändring av förslag till förordning

"Studiemedelsnämndema" byts konsekvent till "vuxenutbildningsnämn­derna".

Motiv för ändringen; Utbildningsarvodets regler är uppbyggda på de regler som gäller för särskilt vuxenstudiestöd. Därför bygger också de tekniska lösningarna i vårt ADB-system på den logik som tillämpas för vuxenstudiestödet.

Kompetensen vad avser regler och systemanvändning finns således i större utsträckning på vuxenutbildningsnämndema än på studiemedels-nämnderna.

Som utbildningarna nu är lokaliserade kommer vuxenutbildningsnämn-

32

derna i Stockholm, Uppsala, Göteborg, Malmö, Linköping, Umeå, Kari- Prop. 1989/90:133 stad och Härnösand att handlägga ärenden om utbildningsarvode. Av Bilaga 2 dessa åtta nämnder har fem samlokaliserade (SMN/VUN) kanslier. Efter en framtida organisationsförändring kommer samtliga stödformer att han­teras länsvis. I och med att vuxenutbildningsnämndema redan från början hanterar utbildningsarvodet, är den nu föreslagna lokaliseringen anpassad till den nya organisationsformen.

4 § Utgår som konsekvens av förändringen i lagen (7 § angående merit­prövningen).

21 § Beslut av vuxenutbildningsnämnd enligt lagen (1990:000) om ut­bildningsarvode till vissa läramtbildningar enligt denna förordning skall gälla omedelbart, om inte annat har föreskrivits i beslut eller bestämts av centrala studiestödsnämnden. (Redaktionell ändring).

Ändring i instruktion för vuxenutbildningsnämnderna

I vårt tidigare förslag har medtagits en ändring av instmktion för studie­medelsnämndema. Ändringen bör i stället ske i instmktion för vuxenut­bildningsnämnderna (1975:394) enligt följande:

Nytt stycke: "handha ärenden enligt (lag...) om utbildningsarvode för vissa läramtbildningar".

Ändring i övrig lagstiftning

Tidigare förslag till ändring i taxeringslagen ändras: "studiemedels­nämnd" byts till "vuxenutbildningsnämnd".

33