Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1978/79: 7

med överlämnande av årsredovisning för Svenska Varv AB;

beslutad den 29 juni 1978.

Regeringen överlämnar till riksdagen, enligt bifogade utdrag av rege­ringsprotokoll, årsredovisning för år 1977 för Svenska Varv AB.

På regeringens vägnar TORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

NILS G.[REDACTED_EFTERNAMN]

/ Riksdagen 1978179. I saml. Nr 7

Skr. 1978/79; 7

Skr, 1978/79: 7

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-06-29

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Wik­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med överlämnande av årsredovisnuig för Svenska Varv AB

Med anledning av propositionen 1976/77:139 om vissa varvsfrågor gav riksdagen sin mening till känna beträffande redogörelse tiU riksdagen för den statliga varvskoncemen innebärande att samma regler bör gälla för sådan redogörelse som för Statsföretag AB (NU 1976/77:53, rskr 1976/77:343). I enlighet härmed bör årsredovisningen för Svenska Varv AB varje år överlämnas tiU riksdagen. Redovisningen för tiden t. o. m. den 31 december 1977 fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Med hänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringen överlämnar redovisningen för år 1977 för Svenska Varv AB till riksdagen.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr. 1978/79:7

3 Bilaga

För Svenska Varv AB

Styrelse

Ordinarie ledamöter

Per[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande

Sven G[REDACTED_EFTERNAMN]

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt Damfors

Per Fritzson, arbetstagarledamot

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], arbetstagarledamot

Lars Malmros

Sven Olving

Nore[REDACTED_EFTERNAMN]

Styrelsesuppleanter

Hans G[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture[REDACTED_EFTERNAMN],arbetstagarledamot

Allan[REDACTED_EFTERNAMN], arbetstagarledamot

Ingvar Trogen

Erland Wessberg,verkställandedirektöi

Revisorer

Revisorssuppleanter

Lars Elvstad, auktoriserad revisor      Harry Ahlman, auktoriserad revisor

Göran Tidström, auktoriserad revisor Nils Brehmer, auktoriserad revisor

Koncernledning

Erland Wessberg, VD, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], vVD Torsten[REDACTED_EFTERNAMN] Bengt Tengroth

Koncernchef

Koncernens verksamhet i sammandrag (Mkr)"

1977

1976

1975

1974

1973

Fakturerad försäljning

4660

4 592

2738

2361

1911

- varav export

3195

3073

1870

1614

1446

Rörelseresultat före finansiella poster

-1266

43

-111

153

57

Resultat före bokslutsdispositioner

och skatt

-1842

-17

-123

62

134

Balansomslutning

13477

13 124

9195

7 238

5 337

- varav kundfordringar

5 082

5 045

2864

2 354

2050

- varav produkter i arbete

2823

2579

1963

1 125

747

Investeringar i anläggningar och skepp

526

406

494

481

239

Orderstock på balansdagen

6374

4 130

7 250

9490

10140

Antal anställda på balansdagen

23803

26319

20 121

18439

16294

' Svenska Varv AB började sin verksamhet 1977-07-01 som moderbolag för de tre varvsföretagen AB Götaverken, Uddevallavarvet AB och Kariskronavarvet AB vars aktier tillfördes bolaget under hösten 1977. Hela 1977 års verksamhet i de tre bola­gen ingår emellertid i koncernens siffror. Siffrorna för 1976 och tidigare år utgörs av material hämtat från respektive bolags redovisningar utan beaktande av koncernre­dovisningsaspekter. Se vidare not 19.

Skr. 1978/79: 7

4

Svenska Varv kort historik

Koncemen har funnits som företagsgrapp sedan den I juli 1977 men de flesta av dotterbolagen har varit verksamma sedan lång tid.

Beslut om att sammanföra alla statliga varvsindustriella företag under ett moderbolag fattades av riksdagen den 3 juni 1977. Moderbolaget bildades därefter den I juli 1977. I den nya koncernen sammanfördes AB Götaver­ken, Karlskronavarvet AB och Uddevallavarvet AB, samtliga med dotter­bolag.

Det äldsta bolaget inom Svenska Varv är Karlskronavarvet AB som grandades 1679 och således har byggt fartyg under nästan 300 år. Varvet var från början helt inriktat på att täcka den svenska örlogsflottans behov av underhåll, reparationer, moderniseringar och nybyggen.. Efter andra världskriget genomfördes en omorganisation på grund av marinens mins­kade behov av tjänster i fredstid. De produktiva enhetema inom örlogsvar­vet sammanfördes till Marinverkstäderna i Karlskrona. Samtidigt inleddes en omstrakturering av verksamheten mot en mer civil produktion. 1961 ombildades företaget till Kariskronavarvet AB och blev ett rent civilt varvsbolag i syfte att ytterligare stärka den civila produktionsinriktningen. Under 1960-talet förvaltades aktiema i företaget av Försvarsdepartemen­tet. 1970 överfördes så Karlskronavarvet till Industridepartementet och gick upp i det då nybildade Statsföretag AB. Omfattande investeringar har genomförts i anläggningarna framför allt under 1970-talet då i princip ett helt nytt varv byggts upp.

Uddevallavarvet AB grundades 1946 av skeppsredare Gustav B. Thor-dén. Företaget utvecklades snabbt och var efter ca 15 år ett av världens tio största varv. 1958 övertogs varvet av en stiftelse med representanter för staten, Uddevalla stad och fyra större affärsbanker. Bakgrunden var att fö­retaget i samband med investeringar råkat i likviditetskris. I januari 1963 träffades en överenskommelse mellan staten och Eriksbergs Mek. Verk­stads AB om att de skulle bli hälftendelägare i Uddevallavarvet. Avtalet skrevs på tio år men det sades upp av staten i maj 1971. Uddevallavarvet blev då helt statsägt som dotterbolag i Statsföretag AB. Under senare år har ett omfattande investeringsprogram genomförts vid varvet, som bl. a. fått en byggdocka för fartyg på upp till 800000 dwt och nya verkstäder.

AB Götaverken grandades 1841 av skotten Alexander Keiller som en mekanisk verkstad "för förfärdigande af allehanda machiner, redskap och gjutgods utaf jern eller andra metaller". Det första fartyget, ångslupen KÄRE, levererades 1847. Sedan dess har i Göteborg byggts omkring 900 fartyg. Det ursprangliga nybyggnadsvarvet vid Göta älv har förvandlats till ett av Europas största reparationsvarv. Götaverken City varvet. Fartygs­byggandet i Göteborg har istället koncentrerats till Götaverken Arendal, som blev klart 1963.

Det 1915 grundade Öresundsvarvet i Landskrona kom 1941 i Götaver­kens ägo och blev därmed den första enheten utanför Göteborg. Ett av de äldsta företagen i Svenska Varv är Götaverken Finnboda i Stockholm. Varvet kom till redan 1874 och knöts till Götaverken 1974. Sedan början av 1970-talet ingick i koncernen också Götaverken Sölvesborg, grandat på 1890-talet. På industrisidan kompletterades de tidigare enheterna inom Gö­taverken - Ångteknik, Motor och Byggaluminium - 1976 med installa­tionsföretaget Calor-Celsius som är verksamt över hela Sverige såväl som utomlands. AB Götaverken utvecklades successivt till att bli moderbolag i en koncem som till slut omfattade elva större rörelsedrivande enheter vil-

Skr. 1978/79:7

5

ka tillverkade fartyg, utförde reparationer och ombyggnad av fartyg eller bedrev annan industriell verksamhet.

Under slutet av 1960-talet försämrades Götaverken-koncernens lönsam­het, något som 1971 ledde till ett ägarskifte varvid dåvarande Salénrede­rierna AB tog över företaget. I början av 1974 träffades en överenskommel­se mellan regeringen och Salénrederiema AB om att Statsföretag AB den I januari 1975 ingick som aktieägare i AB Götaverken med 9,5% av aktieka­pitalet. Den I juli 1976 ökades det statliga engagemanget till 51 % enligt ett ramavtal mellan staten och Saléninvest AB. Samtidigt övertog AB Götaver­ken det 1853 grundade Eriksbergs Mek. Verkstads AB, där nybyggnads­verksamheten kommer att upphöra i början av 1979. Den 1 juli 1977 blev Götaverken-koncernen helstatlig.

Koncernöversikt

Varvsmarknadens utveckling

Efter andra världskriget skedde en mycket snabb ekonomisk utveckling främst i Västeuropa, USA och Japan. Sjötransportema ökade kraftigt och väridens varvskapacitet expanderade snabbt särskilt i Japan. 1 mitten av 1960-talet kunde ett mindre överskott av varvskapacitet skönjas. Under denna period började långa redarkrediter bli ett av de avgörande konkur­rensmedlen. Finansieringen av dessa blev en snabbt växande belastning för varven och soliditeten försämrades kraftigt.

Den svenska varvsindustrins utbyggnad fortsatte under 1960-talet för att kunna tillgodose redamas efterfrågan på allt större fartyg, där de svenska varven för att kunna konkurrera med de japanska satsade på serieproduk­tion av standardfartyg.

Under perioden 1973-74 ökade efterfrågan på fartyg i en utsträckning som översteg utbudet, vilket medförde höjda fartygspriser och långa or­derstockar för varven. Denna extremt goda varvskonjunktur blev kortva­rig och visade sig efterhand ha varit starkt överdriven. Från mitten av 1970-talet har efterfrågan på fartyg minskat och priserna sjunkit. Den lång­varigt svaga fraktmarknaden har för många redare medfört svårigheter att fullfölja ingångna avtal, vilket i sin tur ökat pristrycket på såväl nybyggt som andrahandstonnage.

Den japanska varvsindustrin hade redan tidigare ökat sin produktivitet, bl. a. genom investeringar i nya stora varv, i en sådan utsträckning att rela­tionen mellan de japanska och de svenska produktionskostnaderna kraftigt försämrats. Japan har därefter varit prisledare för den internationella varvsindustrin främst vad gäller tank- och bulkfartyg. Detta har ytterligare förstärkt den svenska varvsindustrins strukturproblem.

Etablering av Svenska Varv-koncemen

Den krissituation för de svenska varven som uppkom under 1976-77 krävde ett statligt ingripande. Riksdagen fastställde därför ett stödpaket för den svenska varvsindustrin samtidigt som det beslöts att Svenska Varv-koncernen skulle bildas den 1 juli 1977. Staten övertog Saléninvests aktier i AB Götaverken, som tillsammans med de helstatliga varven Karls­kronavarvet AB och Uddevallavarvet AB sammanfördes till ett moderbo­lag. Detta fick i uppgift att styra och samordna koncernens totala verksam-

Skr. 1978/79: 7

6

het samt att svara för att de strukturella problemen inom koncemen löstes på ett rationellt sätt.

I samband med att Svenska Varv bildades startades en omstrakturering av AB Götaverken i syfte att ombilda resultatenheterna Götaverken Aren-dal, Götaverken City varvet och Götaverken Motor till aktiebolag. Denna omstrukturering slutfördes vid årsskiftet 1977/78 i och med att AB Göta­verken bytte namn till Götaverken Arendal AB. Götaverkenkoncernen upplöstes därvid och AB Göiaverkens större dotterbolag överfördes till Svenska Varv AB. Samtidigt bildades ett utvecklingsbolag. Svenska Varv Utveckling AB. Svenska Varvkoncernen består därefter av moderbolaget samt 14 dotterbolag.

Dotterbolagen bedriver sin verksamhet självständigt inom de ramar och med beaktande av de anvisningar som ges av styrelse och koncernledning. Styrningen av koncernen sker främst genom att mål, långsiktsplaner och budgetar för dotterbolagen fastställs och kontrolleras.

Moderbolaget ansvarar för koncernens finansieringsverksamhet inklusi­ve upptagande av lån i dotterbolagen samt för huvudparten av nybygg­nadsvarvens försäljningsverksamhet. Uddevallavarvet svarar dock självt för sin fartygsförsäljning liksom de mindre nybyggnadsvarven Karlskrona­varvet och Götaverken Sölvesborg.

1977/78 års varvsutredning

Den under 1977 ytterligare försvagade sjöfartskonjunkturen och de fort­satta förändringarna av valutakurserna föranledde, sedan Svenska Varv-koncernen etablerats, en omedelbar revidering av koncemens prognoser t. o. m. 1980 för resulat och kapitalbehov. Dessa nya beräkningar visade pä stora negativa resultat för hela perioden.

Efter Svenska Varv AB:s redogörelse för sitt ekonomiska läge den 3 no­vember 1977 beslöt regeringen att tillsätta en utredning för att kartlägga den svenska varvsindustrins situation och framtid. Utredningen kommer att resultera i två propositioner till riksdagen varav den första propositio­nen framlades i april och behandlar erforderligt kortsiktigt kapitaltillskott. Den andra propositionen, som behandlar de långsiktiga konkurrensmöjlig­heterna och varvsindustrins framtida straktur, planeras bli framlagd under juni månad för beslut under höstriksdagen.

Resultat och kapitalbehov

Koncernens omsättning 1977 uppgick till 4660 Mkr' och resultatet före värdegarantier, bokslutsdispositioner och skatt till -2242 Mkr. Koncer­nen kan tillgodogöra sig 400 Mkr i statliga värdegarantier för produktion i egen regi, vilket förbättrar resultatet i motsvarande mån.

Rörelseresultatet efter avskrivningar men före reserveringar, dvs. resul­tatet av levererad orderproduktion och upparbetad lagerproduktion värde­rad till självkostnad, uppgår till 242 Mkr.

Den negativa marknadsutvecklingen nödvändiggör dock stora reserve­ringar för kundrisker och föriustrisker i pågående arbeten.

De under 1975 fattade besluten att producera fartyg för egen räkning, s.k. lagerfartyg, har genom utvecklingen på fartygsmarknaden visat sig vara olyckliga. Eftersom marknadspriser för lagerfartygen idag väsentligt

' Samtliga uppgifter omfattar helåret 1977.

Skr. 1978/79: 7

7

understiger självkostnaden, har resultatet belastats med 594 Mkr avseende förlustreservering för pågående produktion. Mot bakgrund av marknadsut­vecklingen har tidigare planerad produktion av lagerfartyg, som mest 18 fartyg, genom beslut under året ytteriigre reducerats med 3 till 9 fartyg. Ef­tersom dessa beslut i några fall fattats i ett relativt sent skede ingår i förlustreserveringen 96 Mkr avseende annulleringskostnader av förbeställt material. Dessa kostnader understiger väsentligt de kostnader koncernen hade åsamkats vid lagerproduktion till rådande marknadspriser.

Vidare har resultatet belastats med 806 Mkr avseende reserveringar för kundfordringsrisker och 109 Mkr avseende borgensåtaganden. Dessa re­serveringar har gjorts mot bakgmnd av att ett antal kunder på grund av rådande dåliga fraktkonjunkturer inte kunnat, och inte heller beräknas kunna fullfölja räntebetalningar och amorteringar av erhållna krediter. Rå­dande extremt låga priser på andrahandsmarknaden för fartyg har vidare drastiskt minskat värdet av erhållna säkerheter i form av fartygsinteck­ningar.

Valutaförluster belastar resultatet med 846 Mkr varav 96 Mkr är realise­rade. Vid bedömning av denna post bör beaktas att de under året genom­förda svenska devalveringarna givit förluster på ca 490 Mkr. Den stora ex­poneringen i Sfr samt Sfr-kursens kraftiga uppgång under året från 168 kr till 234 kr per 100 Sfr svarar för resterande belopp. Av totala valutaförlus­ten svarar Götaverken för 629 Mkr, Eriksberg för 158 Mkr samt Uddeval­lavarvet för 59 Mkr.

Rederi verksamheten har påverkat extraordinära kostnader med -51 Mkr genom nedskrivning av eget fartygsinnehav till marknadspris.

Som framgår av ovanstående påverkas resultatet mycket kraftigt av gjorda reserveringar för i stor utsträckning orealiserade förluster. Koncer­nens ovissa framtidsutsikter samt extremt riskfyllda situation har givit sty­relsen och verkställande direktören anledning att i detta bokslut använda jämförelsevis försiktiga värderingar. I korthet har följande väsentliga vär­deringsprinciper tillämpats:

-

produkter i arbete har förlustreserverats med den bedömda totala slutli­ga förlusten för respektive objekt värderat till marknadspris - dock har reserveringen begränsats till upparbetade kostnader. Detta innebär att en stor del av väntade förluster för under 1978 färdigställda lagerfartyg tagits i årets bokslut,

-

eget fartygsinnehav respektive andelar i fartyg - redovisade som an­läggningstillgångar - har värderats till bedömt marknadspris. Koncer­nen kan mot bakgrand av bedömd framtida marknadsutveckling och ka­pitalförbrukning tvingas reali.sera de förlustrisker som beaktats vid vär­deringen av fartygsinnehavet,

-

för samtliga osäkra fordringar har reserveringar gjorts med skillnaden mellan utestående fordran och säkerhetens värde värderat till mar-kadspris. Vid värdering av sådana risker där koncemen genom egna an­delar kontrollerar rederiet har använts ett beräknat avkastningsvärde som givit något högre värden än marknadspris,

-

fordringar och skulder i främmande valutor har värderats till den lägsta respektive högsta av anskaffningsdagens och balansdagens kurser utan någon form av periodisering. Kvittning av kursvinster och kursförluster har skett i den mån amorteringar av fordringar och skulder i samma va­luta ligger inom samma kvartal.

Skr. 1978/79: 7

8

Av koncernens resultat före finansiella intäkter och kostnader. -1 267 Mkr, svarar de stora nybyggnadsvarven för - 1 010 Mkr enligt följande:

(Mkr)

Gölaverken     Eriksbergs      Uddevalla-

Götaverken

Arendal          Mek.

varvet

Öresunds-

Verkstad

varvet

Fakturering

1203

(1131)'    623

(734)    517

(833)

690

(650)

Rörelseresultat före

reserveringar

211

(120)     -1

(-173)     60

(95)

168

(72)

Förlustreservering

pågående produktion

-390

(-36)      11

(-33)-106

(-23)

-79

(-46)

Rörelseresultat därefter

-179

(84)      10

(-206)   -46

(72)

89

(26)

Reservering för kund-

fordringsrisker

-365

(0) -109

(0) -308

(-50)

-103

(-25)

Resultat för finansiella

poster

-544

(84)   -98

(-206)-354

(22)

-14

(1)

Vid en bedömning av Arendals och Öresundsvarvets resultat bör beak­tas atl dessa enheter haft en gemensam försäljningsorganisation. Fördel­ningen av order mellan varven har skett av koncernledningen i samarbete med respektive varv. Dessutom måste beaktas att i Eriksbergs och Udde­vallavarvets resultat ingår respektive varvs rederirörelse med - 10 respek­tive -2 Mkr. Resultatet för Arendals och Öresunds varvets rederirörelser ingår i Zenit.

Resterande del av resultatet före finansiella intäkter och kostnader, -257 Mkr, fördelar sig på följande sätt:

(Mkr)

Fakturering

Resultat före finansiella

intäkterochkostnader

Karlskronavarvet

236

(318)

-10

(13)

Götaverken Sölvesborg

37

(37)

-14

(-7)

Rederi AB Zenit

21

(3)

-67

(2)

Götaverken Cityvarvet

347

(360)

-110

(-70)

Götaverken Finnboda

201

(111)

-25

(-117)

Götaverken Aluminium

39

(18)

0

(0)

Calor-Celsius

662

(640)

9

(25)

Götaverken Motor

270

(289)

15

(3)

Götaverken Ångteknik

378

(260)

6

(6)

Ej fördelade gemensamma

kostnader/elimineringar

-567

(-)

-6!

(-)

' Siffrorna inom parantes avser 1976.

2 Avser pensionsavsättningar o. dyl. 19 Mkr, koncernmässiga föriustreserveringar 14 Mkr, internvinster 10 Mkr, ej fördelade avskrivningar 7 Mkr, centrala kostnader 5 Mkr, övrigt 6 Mkr.

Kommentarer till respektive enhet återfinns i den följande redovisning­en av enheterna.

Redan när koncernen bildades var soliditeten låg och årets föriust har mer än förbrukat det egna kapitalet. För att undvika tvångslikvidation er­fordras ett kapitaltillskott.

I den proposition som nu offentliggjorts, proposition 1977/78:174, för beslut under vårriksdagen föreslås att koncernen tillförs totalt 2000 Mkr fördelat enligt föjande

Skr. 1978/79: 7

9

-       I 050 Mkr som garantier mot kundfordringsrisker och föriuster på la­

gerproduktionen att utbetalas i takt med att förlusten realiseras,

-

846 Mkr kontant kapitaltillskott som utbetalas i takt med att 1977 års re­serveringar för valutaförluster realiseras,

-

104 Mkr som kontant kapitaltillskott.

Föreslaget stöd ger koncernen ett tillskott till det egna kapitalet med ca 160 Mkr utöver 1977 års förlust.

Resultatprognos 1978

Koncemens prognostiserade föriust för 1978 uppgår före värdegaranti­er, bokslutsdispositioner och skatt till ca 1 500 Mkr. Genom utnyttjande av tidigare beslutade värdegarantier på 400 Mkr, kommer dock resultatet att förbättras i motsvarande mån.

Resultatprognosen är baserad på följande väsentliga förutsättningar

-

verksamhetsvolymen vid varven följer de nivåer som fastslogs i föregå­ende varvsproposition (1976/77:139). Eftersom order jämte redan be­slutad lagerproduktion inte fyller denna kapacitet ingår dessutom i prognosen förluster på produktion av ospecificerade objekt alternativt merkostnader för outnyttjad arbetskraft och andra kapacitetsförluster,

-

oförändrad extremt dålig fraktmarknad med åtföljande låga fartygspri­ser och fortsatta betydande kundrisker,

-        fortsatta valutaförändringar med risk för ytterligare kursförluster.

Detta skulle innebära att likvidationsskyldighet kommeratt föreligga vid

1978 års utgång. Å andra sidan framgår av nu lagd proposition att koncer­nen, i den kommande proposition som behandlar den framtida strakturen i svensk varvsindustri, föreslås erhålla en soliditet som är lämplig med hän­syn till verksamhetens omfattning.

Koncemens likviditet är för närvarande tillfredsställande. För 1978 för­utses dock ett betydande lånebehov som till största delen måste ske i främ­mande valuta med därav följande valutarisker.

Personal

Under 1977 har personalfrågoma kommit att spela en viktig roll inom koncernen. De av riksdagen under året beslutade produktionsnivåerna vid nybyggnadsvarven innebär väsentliga minskningar av antalet anställda. Mot bakgrand bl. a. av det besväriiga läget på arbetsmarknaden i övrigt har strävan varit att åstadkomma den nödvändiga personalminskningen genom s. k. naturlig avgång, dock med undantag för bolagen i Göteborg, där var­sel har måst tillgripas med anledning av nedläggning av Eriksberg. Den på­gående omstraktureringen har medfört att omskolnings- och vidareutbild-ningsfrågoma kommit i förgmnden. Detta blir också fallet under de när­mast följande åren.

Personalarbetet inom koncernen är starkt decentraliserat. De 14 dotter­bolagen sköter genom sina personalfunktioner självständigt det egna per­sonalarbetet.

Den 1976 inledda sammanläggningen av Eriksberg och Götaverken har under året satt sin prägel på personalarbetet vid bolagen i Göteborg. Den­na samordning jämte nedläggningen av varvsverksamheten vid Lindhol­men och Eriksberg medför att över 6000 arbetsplatser vid varven i Göte­borg försvinner under perioden 1976-79. Den beslutade produktions­minskningen har under året medfört uppsägning av ca 270 tjänstemän vid

Skr. 1978/79: 7

10

bolagen i Göteborg, där också 380 tiänstemän och arbetsledare erbjudits förtidspension.

Sammanlagt har under året antalet anställda inom koncernen minskat med drygt 2 500 personer. Endast en mycket måttlig nyrekrytering har skett. På tiänstemannasidan har externrekrytering varit aktuell endast i un­dantagsfall och avsett vissa specialbefattningar.

Framtidsutsikter

Koncemens framtidsutsikter domineras av problemen på fartygsmark­naden. Under de närmaste åren bedöms kapacitetsöverskottel inom värl­dens varvsindustri bestå med priser under svensk självkostnad främst vad gäller tank- och bulkfartyg. Möjlighetema att med rimlig kostnadstäckning konkurrera internationellt om order på sådana fartyg torde därför vara utomordentligt små. Svenska rederier väntas inte heller under de närmaste åren tillföra svensk varvsindustri order i en omfattning tillräcklig för att täcka nuvarande produktionsvolym även om staten genom olika åtgärder kraftigt skulle verka för dylika beställningar. Investeringsviljan är i nu rå­dande situation låg och de närmaste årens utveckling av fraktmarknaderna förväntas ej ändra detta förhållande.

Att belägga nybyggnadsvarven med lönsam produktion av standardfar­tyg är således inte möjligt även om konjunkturmässiga förhållanden under kortare perioder kan ge enstaka lönsamma order på tank-/bulkfartyg. Svenska Varvs produktsortiment måste därför kompletteras med produk­ter inriktade på nya marknadsområden där nya problemlösningar eller ny teknik kan skapa konkurrensfördelar som ger lönsamhet. Möjligheterna att med produktion av specialfartyg och med alternativ produktion täcka hela volymbortfallet på standardfartygssidan får dock anses uteslutna. Produk­tionsvolymen vid de svenska nybyggnadsvarven måste därför reduceras kraftigt under de närmaste åren. Denna volymminskning är ekonomiskt nödvändig, trots atl den leder till avsevärda neddragningskostnader och i vissa fall till en direkt kapitalförstöring. Beslut om dimensionering av ny­byggnadskapaciteten förväntas fattas av riksdagen under innevarande år.

Även reparationsvarvens framtida utveckling är osäker. Vid en förbätt­ring av sjöfartskonjunkturen efter 1980 torde dock reparationsmarknaden förbättras snabbare än marknaden för fartygsbyggen. Av stor betydelse för den framtida konkurrenskraften är också resultatet av det rationaliserings­program som Götaverken Cityvarvet har påbörjat.

Industribolagens produkter exklusive fartygsmotorer är föga beroende av sjöfartskonjunktureraa. Götaverken Motor försöker långsiktigt minska beroendet av produktion av fartygsmotorer genom breddning av produkt­programmet till andra produktområden exempelvis komponenter till den petrokemiska industrin.

Inom det nystartade Svenska Varv Utveckling AB drivs ett antal affärs­utvecklingsprojekt vilka tillsammans med varvens eget omorienteringsar-bete på sikt bör kunna tillföra koncemen nya verksamhetsfält utanför varvssektom. Ett av de större projekten avser pråmbaserade petrokemis­ka fabriker. Den potentiella marknaden för dylika fabriker bedöms vara re­lativt god.

Skr. 1978/79: 7

11

Varvens valutasituation

Under 1950- och 1960-talen, då den japanska varvsindustrin snabbt byggdes upp, etablerades successivt nya konkurrensmedel vid försäljning av fartyg. Vid sidan av låga priser offererade de japanska varven fördelak­tiga betalningsvillkor för att öka sina marknadsandelar. Rederierna erbjöds mot slutet av 1960-talet åttaåriga krediter med mellan 5 och 6% ränta. Ef­tersom denna form av finansiering var väsentligt billigare för rederierna än lån på den internatonella kapitalmarknaden, ökade leveranskrediterna från varven mycket snabbt.

Utvecklingen med kraftigt ökad kreditvolym och den instabila valuta­marknaden orsakade två typer av problem för varven:

-

stora ränteförluster på kundkrediter, eftersom konkurrensen från Japan ej tillät varven att ta ut marknadsmässiga räntor,

-

svårigheter att para fordringar och skulder i samma utländska valuta och med samma förfallotider.

Varvens kunder hade som regel sina intäkter i dollar och ställde därför normalt krav på att teckna nybyggnadskontrakt i denna valuta. Endast i si­tuationer med mycket stark efterfrågan hade varven möjlighet att teckna kontrakt i svenska kronor. Så länge det gällde kreditkontrakt kunde var­ven dock inte i någotdera fallet undgå valutarisker.

Då ett kontrakt tecknades i dollar t. ex. tre år före leverans, vilket var en normal tidsrymd, hade varvet med hänsyn till att merparten av kostnader­na togs i svenska kronor valutarisker fram till leverans. Vid leverans kun­de den framtida kursrisken elimineras genom att varven tog upp ett mot­svarande lån i dollar för refinansiering av kundfordran.

Togs å andra sidan ett kontrakt i svenska kronor hade varvet ingen valu­tarisk fram till leverans, men i händelse en refinansiering i kronor visade sig omöjlig, uppstod en kursrisk efter leverans mellan kronor och refinan-sieringsvalutan. Några kurssäkringssystem för att minska eller eliminera dessa risker fanns ej.

Valutarelationerna var dock under 1950- och 1960-talen relativt stabila och risker förknippade med kursförändringar utgjorde inget allvariigt pro­blem för varven. Under 1970-talet har bilden drastiskt förändrats med kraf­tiga förskjutningar mellan olika valutor.

Dollarkontrakt ingångna i början på 1970-talet medförde i många fall stora föriuster genom att dollarkursen kraftigt föll efter det att kontrakt tecknats. För att undvika risker för ytteriigare kursförluster tecknade var­ven i den goda marknaden 1972-1973 ett stort antal kontrakt i svenska kronor. Detta resulterade i flera fall i att varven gick miste om valutavins­ter när dollarn senare förstärktes gentemot svenska kronan.

En del av varvens kundfordringar i svenska kronor kunde refinansieras hos svenska banker och framför allt hos Svensk Exportkredit. Den svens­ka kreditmarknaden visade sig dock snabbt helt otillräcklig för varvens stora och växlande refinansieringsbehov. Varven tvingades därför att i hög grad utnyttja de intemationella kreditmarknaderna och ta upp lån i främ­mande valutor.

Under 1971 och 1972 refinansierade varven sina kundfordringar till en stor del i Sfr. 1973 och första hälften av 1974 var varvens upplåningsbehov i utländska valutor litet i relation till de stora försäljningar som ägt rum un­der perioden. Varven var under denna period tidvis överlikvida på grund av stora förskottsinbetalningar.

Då varven under 1974 på nytt tvingades börja låna på den intemationella marknaden föll valet för vissa av varven återigen på Sfr.

1 samband med upplåningen under 1975 vidtog speciellt i Götaverken-

Skr. 1978/79: 7

12

koncernen en konsolidering av låneskulden på så sätt att stora kortfristiga krediter ersattes av lån med löptider på upp till fem år.

Sfr:s värde har sedan 1971 nära nog fördubblats jämfört med svenska kronan. Varvens Sfr-lån har därigenom resulterat i mycket störa förluster eller förlustrisker som givit en genomsnittlig årskostnad på Sfr-lånen upp­gående till ca 18%, varav den nominella räntesatsen svarar för ca 6%.

Nyupplåning av Sfr upphörde under 1975 och den utestående skulden för de varv som nu ingår i Svenska Varvkoncernen var då I 800 milj. Sfr.

På grandval av de risker som Sfr-skulden innebar inleddes under 1976 en successiv avveckling av Sfr-lånen.

Under hösten 1977 fattade Svenska Varvs styrelse beslut om återbetal­ning av Sfr-lånen i snabbast möjliga takt med utnyttjande av de möjligheter till förtidsinlösen som låneavtalen ger. Hela Sfr-skulden beräknas vara återbetald 1981, snabbare avveckling än så torde inte vara möjlig.

Beslutet att avveckla Sfr-skulden innebär visserligen att exponeringen i denna valuta minskar men samtidigt ökar den i dollar successivt. Försälj­ningarna i dollar kan reducera denna exponering men en total balans inne­bärande att ingen valutarisk föreligger kan med hänsyn till koncernens verksamhet aldrig uppnås.

Prefabricerade fabriker

Denna nya affärsidé bygger på att fabriker, såväl petrokemiska som and­ra, kan tillverkas och testas i en effektiv industriell miljö för att därefter förflyttas på sitt fundament (pråm) till operationsplatsen på land alternativt till havs.

Den kraftiga ökningen av gas- och oljeprospektering i otillgängliga områ­den med i huvudsak outvecklad eller obefintlig infrastraktur har lett till helt nya krav vid exploatering av fyndighetema och för uppbyggnad av in­dustri som utnyttjar gas och olja som råvara. Avsaknaden av infrastraktur har i många fall lett till kraftiga förseningar och/eller kvalitetsproblem vid anläggningsbyggande på konventionellt sätt. En prefabricering av en kom­plett anläggning i ett välutvecklat industriland gör det möjligt att avsevärt förkorta leveranstiderna då fabriksområdet kan ställas i ordning samtidigt med att anläggningen byggs upp i en modem och rationell produktionsan­läggning, exempelvis ett varv.

På petrokemiområdet samarbetar Svenska Varv Utveckling AB med det danska ingenjörsföretaget HaldorTopsoe A/S.

Svenska Varv AB bildar tillsammans med HaldorTopsee A/S en kombi­nation av kunskap, erfarenhet och resurser som är väl lämpad att utveckla och genomföra petrokemiska projekt. Haldor Topsoe är intemationellt er­känt som ingenjörsföretag inom petrokemi och som leverantör av katalysa­torer för kemiska processer av olika slag.

Anpassningen av processen till råvara och det inledande ingenjörsarbe­tet görs av Haldor Topsoe A/S, medan detaljkonstraktionen, en stor del av komponenttillverkningen, montage samt inköp och administration hante­ras av Svenska Varvs enheter.

Produktsortimentet omfattar för närvarande fabriker för framställning av ammoniak, urea och metanol med naturgas som råvara, fabriker för fraktionering av naturgas samt massafabriker.

Kalkyljämförelser mellan en konventionell landbaserad petrokemisk fabrik med normala installationsvillkor och en motsvarande prefabricerad petrokemisk fabrik visar att det prefabricerade alternativet är mycket kon-

Skr. 1978/79: 7

13

kurrenskraftigt. Merkostnaden för en offshore-baserad anläggning i avse­ende på pråm, bojsystem och övrig extrautrustning kompenseras av bl. a. lägre kostnader för montage, markarbeten och infrastruktur.

Den naturgas som erhålles i samband med oljeproduktionen till havs, s. k. associated gas, bränns upp eller återpumpas tillbaka i oljekällan efter­som gasvolymerna oftast är alltför marginella för att det skall vara lönsamt att transportera gasen till land via pipelines. Det finns även ett växande an­tal marginella naturgaskällor som idag pluggas då det inte finns lönsamma metoder att exploatera gasen.

Svenska Varv och Haldor Topsae A/S kan genom utvecklingen av pråmbaserade petrokemiska fabriker erbjuda ett intressant alternativ att utnyttja denna naturgas. Den pråmbaserade fabriken som förankras vid gasförekomsten är en självförsörjande enhet som får sin energi och råvara från naturgasen och som omvandlar denna till petrokemiska produkter.

Utvecklingsländernas möjligheter att etablera eller bygga ut sin basin­dustri inom exempelvis petrokemiområdet begränsas idag av att den totala investeringskostnaden blir 50- 100% högre än en motsvarande anläggning i ett industriland.

Ett sätt att reducera investeringskostnaden i dessa länder är att använda sig av prefabricerade petrokemiska fabriker på land. Genom att konstruera hela anläggningen i en eller flera pråmbaserade moduler, som efter tillverk­ning och testning transporteras till operationsplalsen, kan hela anlägg­ningen med hjälp av invallningsteknik placeras på land i närheten av stran­den.

Projekten har presenterats i ett flertal länder och har rönt ett mycket po­sitivt mottagande. Affärsmöjligheterna bedöms vara goda.

Fartygsmarknaden

Redan tidigt under 1977 hade världens varvsindustri i stort sett levererat alla de fartyg som beställdes under de goda åren 1972-1974. Produktionen under 1977 sjönk och varvens orderstockar ger mycket låg beläggning un­der de närmaste åren. Orderstocken för väridens varv uppgick vid årsskif­tet till 47 milj. dwt. Detta torde motsvara cirka ett års sysselsättning vilket bör jämföras med varvsindustrins normala orderstock på 2 å 3 år.

Mot bakgrund av ovanstående beläggningssituation är de mycket låga priser som för närvarande offereras av varv runt om i världen inte förvå­nande. Den omedelbart tillgängliga varvskapaciteten är fiera gånger större än efterfrågan. Prisbildningen reflekterar fiera extraordinära förhållanden. Koreanska varv har blivit prisledare. Japanska och västeuropeiska varvs prissättning reflekterar en kombination av marginalprissättning för fortsatt drift av varvsverksamheten och kraftigt subventionerade priser.

De svenska varvens konkurrenskraft på den interationella marknaden är svår att fastställa då marknadskrafterna satts ur spel. För 1976 beräknas att japansk självkostnad uppgick till mellan 65 och 75% av den svenska. Den japanska yenens stigande värde och den svenska kronans nedskriv­ning har positivt påverkat svensk varvsindustris relativa kostnadsläge så­väl gentemot Japan som mot Korea. Den kvarvarande skillnaden i kost­nadsläge gentemot Japan, Korea och andra lågkostnadsländer är dock fort­farande så stor att den även vid balans mellan utbud och efterfrågan på varvskapacitet skulle utgöra ett mycket svårbemästrat handikapp för svensk varvsindustri.

I det längre perspektivet är det svårt att identifiera sådana faktorer som

Skr. 1978/79: 7

14

skulle kunna bidra till en omsvängning i varvsindustrins marknadsförut­sättningar. Tankersjöfarten utvecklades positivt under 1977. På sikt torde tanktonnagebehovet öka med endast 1-6%. Huvudsaklig orsak till denna ökning är den ökade amerikanska oljeimporten. Det kvarstående överskot­tet på tanktonnage är emellertid synnerligen stort och torde motsvara en årsproduktion för världens varvsindustri. Förhoppningsvis kommer ett be­tydande antal av de upplagda fartygen att gå direkt till skrotning, varför en reduktion i det totala överskottet är att vänta. Emellertid torde utveckling­en av tonnagebehovet inte bli särskilt gynnsam under de närmaste åren. Flera för lankersjöfarten negativa händelser kommer att inträffa. Produk­tionen vid Prudhoe Bay i Alaska beräknas nästa år uppgå till 55 milj. ton och medföra att någon ökning av den amerikanska oljeimporten inte kom­mer att inträffa. En fortsatt ökning av oljeproduktionen i Nordsjön förut­ses. SUMED-pipelinen frän Röda havet till Medelhavet kommer att fär­digställas. Suezkanalens utbyggnad kommer att slutföras. Allt detta kan innebära att även en mycket stark utveckling av oljekonsumtionen i värl­den under kommande år inte kommer att nämnvärt öka efterfrågan på tanktonnage.

Bulkflottan har vuxit mycket hastigt under senare år och överskottet på bulkfartyg är relativt sett av samma storleksordning som överskottet på tankfartyg. Liksom för tanktonnaget kommer den tidigare snabba behovs­tillväxten att brytas. En av de viktigaste orsakerna är Japans avtagande ökning i råvaruimporten. Japan svarade tidigare under uppbyggnaden av de japanska basindustrierna för en mycket stor del av ökningen i behovet av bulktonnage. Någon ny faktor av samma betydelse står idag inte att fin­na.

Förhållandena för ro/ro-, container- och general cargo-tonnage har inte varit lika svår som för tank- och bulktonnage. Det finns dock tecken som tyder på att ett överskott håller på att byggas upp även för dessa fartysty-per. Konkurrensen om nybeställningama kommer att vara lika svår som för tank- och bulktonnage då produkterna är av standardtyp och produk­tionstekniken välkänd vid de flesta större varv.

För vissa tekniskt avancerade fartygstyper avsedda för mer speciella än­damål har marknaden varit bättre och fartygsprisema högre. Dessa typer av fartyg bör kunna erbjuda större möjligheter för svensk varvsindustri att utnyttja sin goda teknik och flexibilitet. De marknadsandelar som skulle kunna erövras kan dock inte bli så stora att nuvarande och planerad pro­duktionskapacitet på långt när kan fyllas.

Sammantaget torde inte utvecklingen inom sjöfarten under de närmaste åren föranleda ett behov av omfattande nybeställningar av fartyg hos var­ven. En väsentlig reduktion av varvskapaciteten i världen är därför nöd­vändig för att åstadkomma acceptabla arbetsförutsättningar för den kvar­varande delen av industrin. De hittills vidtagna åtgärdema i denna riktning har varit otillräckliga och tyvärr förefaller inte planer ännu föreligga på en sådan reduktion av världens varvsindustri som skulle inom rimlig tid bringa varvskapaciteten i världen i balans med efterfrågan på tonnage.

Götaverken Arendal

Götaverken Arendal var till och med 1977 en resultatenhet inom AB Gö­taverken, men har per 1978-01-01 ombildats till ett aktiebolag och blivit dotterbolag till Svenska Varv AB.

Skr. 1978/79:7

15

Produktprogram och leveranser

Götaverken Arendal är koncemens största nybyggnadsvarv. Det är ut-rastat med två dockor som har en kapacitet att bygga fartyg på upp till 230000 dwt. Varvets aktuella produktprogram omfattar föratom tank-, bulk-, roll on/roll off- och PROBO-fartyg (Products/oil/bulk/ore-fartyg) också specialtonnage som kylfartyg. Föratom fartyg projekteras även pråmbaserade processanläggningar, plattformar och annan utrastning för offshore-industrin samt flytdockor. I mars 1978 tecknades kontrakt med Sovjet (Sudoimport) avseende en självförsörjande flytdocka på 80000 dwt med leverans 1979.

Leveranserna under 1977 omfattade följande sju tankfartyg på samman­lagt 1086900 dwt:

-

M/T MESSINIAKI FILIA (155 500 dwt) till Gulf and Oceanic Trans­port Limited, c/o Karageorgis, Pireus.

-

M/T AMURIAYH (155200 dwt) till Iraq National Oil Company, Bagh-dad.

-

M/T MESSINIAKI FISIS (155250 dwt) till Foundation Sea Transports Limited, c/o Karageorgis, Pireus.

-

M/T MESSINIAKI FRONTIS (155 250 dwt) tiU Dominant Navigation Limited, c/o Karageorgis, Pireus.

-

M/T HITTIN (155200 dwt) tiU Iraq National Oil Company, Baghdad.

-

M/T THALASSINI DOXA (155 300 dwt) till Victory Transocean Ship-ping S A, c/o Lemos &text-indent:0cm'> -

M/T ALMUSTANSIRIYA (155 200 dwt) till Iraq National Oil Compa­ny, Baghdad.

Årets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgår till -544 Mkr. Förlustreservering för pågående produktion belastar resultatet med 390 Mkr. Denna reservering är hänförlig till den tidigare inom koncernen be­slutade lagerproduktionen som till stor del lades på Arendalsvarvet. Vida­re belastas resultatet med 365 Mkr avseende reservering för kundford­ringsrisker.

Under 1977 har Götaverken Arendal fortsatt sitt rationaliserigsprogram, vilket har medfört en ökning av Arendals effektivitet.

Invcsteringama har håUits på en mycket låg nivå. Föratom uppförande av en rationell målningshall för 9 Mkr omfattar de i huvudsak ersättnings-och miljöinvesteringar för 6 Mkr.

Leveranstvist

Under 1976 vägrade en beställare att ta leverans av tre tankfartyg. Leve­ranstvisten har i enlighet med kontraktsbestämmelsema hänskjutits till in­temationella handelskammaren i Paris för skiljedom. Denna offentliggjor­des i april 1978 och innebar att köparen skall acceptera omgående leverans av fartygen. Ytterligare ett tankfartyg som byggts under 1977 har ej levere­rats.

Fartygsorder

Under 1977 har Salénrederiema och Rederiaktiebolaget Transatlantic tecknat order på fyra kylfartyg på vardera 14800 dwt respektive ett roll on/roll off-fartyg för produktion på Götaverken Arendal.

Skr. 1978/79:7

16

Sammanläggning med Eriksberg och personalreduktioner

Den av riksdagen beslutade nedläggningen av Eriksberg och koncentra­tionen av aU nybyggnadsverksamhet till Arendal har inneburit påfrestning­ar. Under 1977 överfördes 328 arbetare och 109 tjänstemän/arbetsledare från Eriksberg till Arendal.

Vid årets slut var antalet anställda totalt 3 927, en minskning med 251 se­dan föregående årsskifte. De uppsägningar som genomfördes i febraari be­rörde 117 tjänstemän och arbetsledare vid Arendal. Förtidspensionering planeras fram till 1979 för 72 personer. Anställningsstopp för tjänstemän har gällt sedan 1975.

1973- 1977 i sammandrag (Mkr)

1973

1974

1975

1976

1977

Fakturerad försäljning

720

693

996

1131

1203

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader'

-106

-81

-134

83

-544

Investeringar

90

120

49

14

15

Balansomslutning'

-

-

-

2707

2714

Antal anställda på balansdagen

3330

4137

4305

4181

3927

' Balansomslutning kan endast redovisas fr. o. m. 1976 eftersom affärsredovisningen tidigare var gemensam för enhetema inom AB Götaverken. Angivna värden för rö­relseresultatet före 1976 är uppskattade.

Götaverken Öresundsvarvet AB Produktprogram och leveranser

Götaverken Öresundsvarvet AB bygger på bädd fartyg upp till 130000 dwt. Det utför också till skillnad från övriga större nybyggnadsvarv i kon­cernen reparationer och ombyggnader av fartyg i en flytdocka samt en torrdocka på maximalt 12 000 dwt respektive 30000 dwt. Götaverken Öre­sundsvarvet utför även legoarbeten till kunder inom och utom Svenska Varv-koncernen.

Det aktuella produktprogrammet omfattar kylfartyg, ro/ro-fartyg, pro­dukttankfartyg, etc. Också andra typer av specialfartyg kan bli aktuella liksom delar eller hela anläggningar för offshore-industrin.

Leveranserna under 1977 omfattade fyra fartyg på sammanlagt 491 825 dwt:

-

M/S MONTCALM (123 125 dwt bulk) till Compagnie Générale Mari-time et Financiére, Paris.

-

M/S AUSTRALIAN PURPOSE (122600 dwt bulk) till The Australian Shipping Commission. Melbourne.

-

M/S TARCOOLA (123 000 dwt bulk) till Partrederiet Tarcoola, c/o Wilh Wilhelmsen, Oslo.

-

M/S TONGALA (123 100 dwt bulk) till Partrederiet Tongala, c/o WUh Wilhelmsen, Oslo.

Årets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgår till -14 Mkr. Det har belastats med 79 Mkr avseende reserveringar för förlustrisker i på­gående produktion samt 103 Mkr avseende reservering för kundfordrings­risker.

Skr. 1978/79: 7

17

Under 1977 färdigställdes bl.a. investeringar i blästrings- och målnings­anläggning samt en verkstad för fordonsreparationer. Reparationskapaci­teten ökades genom anskaffande av en flytdocka för fartyg på upp till 12000 dwt. Dessutom färdigställdes en plåtslageriverkstad för reparations-verksamheten i närheten av varvets torrdocka. En utökad och modernise­rad hälsovårdscentral togs i brak under året.

Fartygsorder

Under 1977 har Salénrederiema tecknat order på två kylfartyg på varde­ra 14800 dwt för produktion på Götaverken Öresundsvarvet. Dessutom har Öresundsvarvet erhållit beställning på tre roll on/roll off fartyg på var­dera 6900 dwt från Oden Line i Skärhamn.

Personal

Antalet anställda vid varvet ökade från ca 2400 år 1970 till maximalt 3 500 i oktober 1975. Sedan dess har antalet minskat och var vid utgången av 1977 3 251.

Intagningen till varvet, med undantag för den 3-åriga verkstadsskolan, upphörde vid årsskiftet 1975/76. Därefter har endast personal till nyckelbe­fattningar rekryterats externt.

Personalomsättningen har samtidigt kraftigt sjunkit under hela 1970-talet till 10% 1977. Totalfrånvaron för kollektivanställda sjönk under 1977 till 20% (1976 = 22%). För tjänstemän och arbetsledare är omsättning och frånvaro mycket låg.

1973- 1977 i sammandrag (Mkr)

1973

1974

1975

1976

1977

Fakturerad försäljning

407

447

473

650

690

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader

72

70

-4

0

-14

Investeringar

13

74

41

32

23

Balansomslutning

808

1 143

1445

1419

1772

Antal anställda på balansdagen

2921

3 195

3521

3404

3251

Eriksbergs Mek. Verkstads AB

Den nuvarande verksamheten vid Eriksberg skall, enligt ett riksdagsbe­slut 1976, läggas ned varvid personalen överförs till AB Götaverken. Ned­läggningen skall vara slutförd under 1979.

Leveranser

1977 års leveranser från Eriksberg omfattade sex fartyg på sammanlagt 366 100 dwt:

-

M/T INLAND (31 600 dwt produkttanker) till Partrederiet för M/T IN­LAND, Göteborg (Broströms Rederi AB och Rederi AB Ejdern).

-

M/T SOLOGNE (135 500 dwt) till Société Frangaise des Transports Maritimies S A, Paris.

2 Riksdagen 1978179. I saml. Nr 7

Skr. 1978/79:7

18

-

M/S THULELAND (31900 dwt isförstärkt bulkfartyg) till Broströms Rederi AB, Göteborg.

-

M/T BROLAND (31 600 dwt produkttanker) till Direct Transport Lon­don Ltd, London.

-

M/T ERIKA (135 500 dwt) till Compagnie Maritime des Chargeurs Réunis, Paris.

Årets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgår till -98 Mkr. Det har belastats med reserveringar för kundfordringsrisker med 109 Mkr. Dessutom har resuhatet påverkats positivt med 12 Mkr av en upplösning av tidigare reserveringar avseende pågående produktion.

Riksdagen har i enlighet med regeringens proposition 1976/77:139 beslu­tat att täcka Eriksbergs föriuster m. m. under åren 1976- 1979 med ett eng­ångsbelopp på 859 Mkr. 1 detta belopp ingick ej eventueUa valutaföriuster, föriustrisker avseende bolagets lämnade fartygskrediter eller omförhand­lingar av inneliggande orderstock. Kostnaden för avveckling av Eriksberg har blivit större än vad som beräknades främst beroende på.ökade valuta-och kundförluster.

Fartygsfbrsäljning

Ett tankfartyg på 136000 dwt, färdigställt 1975, men på grand av bestäl­larens insolvens ej levererat, har sålts. Köpare är ett amerikanskt företag och fartyget kommer att levereras under våren 1978.

Sammanläggning

Det i december 1975 tecknade ramavtalet mellan staten och Saléninvest AB förutsatte en sammanläggning av Eriksbergs Mek. Verkstads AB med AB Götaverken och ett upphörande av nybyggnadsverksamheten vid Eriksberg. Avtalet godkändes av riksdagen i juni 1976. Under hela 1977 har ett intensivt arbete pågått med att lösa de problem som den omfattande personalomflyttningen medför. Överföringar till olika Götaverkenenheter har kunnat ske så att den enskildes berättigade krav i regel tillgodosetts. Vid årsskiftet 1975/76 hade bolaget ca 4750 anställda. Motsvarande siffra vid utgången av 1977 var 2 230. Under åren 1976 och 1977 har alltså antalet anställda reducerats med drygt 2 500, varav 1 248 överförts till olika enhe­ter inom koncernen och 154 förtidspensionerats. Av 36 personer, som bli­vit uppsagda har 29 slutat under 1977. 1 övrigt har personalminskningen skett genom naturlig avgång.

1973-1977 i sammandrag (Mkr)

1973'    1974     1975     1976     1977

623

Fakturerad försäljning

Rörelseresultat före finansieUa

intäkter och kostnader

Balansomslutning

Investeringar

Antalet anställda på balansdagen

1 132      955       996      734

792

63

124

O      -73    -183    -206     -98 2055    2599    3301    3 174    3376 43        28

5 586    5 536    4748    3 870    2230

' avser perioden 1972-10-01-1973-12-31  varav investeringar i skepp 77 Mkr

Skr. 1978/79: 7

19

Trots de störningar, som sammanläggningen av naturliga skäl medfört, har det planerade produktionsprogrammet kunnat genomföras.

Efter utdockningen i början av mars 1978 av en turbintanker på ca 400000 dwt påbörjas det sista fartygsbygget vid Eriksberg. Det blir en pro­dukttanker om ca 31 600 dwt som byggs för egen räkning. Fartyget plane­ras vara färdigt i början av 1979.

Uddevallavarvet AB Produktprogram och leveranser

Uddevallavarvet AB har nu i stort sett fullbordat sitt investeringspro­gram i vilket bl. a. ingår en nybyggnadsdocka med en maximal kapacitet på 800000 dwt. Varvet har dessutom två fartygsbäddar med kapacitet för att bygga fartyg på upp till 250000 respektive 130000 dwt. Det aktuella pro­duktprogrammet omfattar bl.a. tankfartyg, OBO-fartyg, bulkfartyg och styckegodsfartyg samt stora fartygsmotorer och hjälpmotorer. Storleken varierar från styckegodsfartyg på 18000 dwt upp till grundgående tankers på 490000 dwt.

Leveranserna under 1977 omfattade fyra fartyg på sammanlagt 498849 dwt:

-

M/T HERVANG (126999 dwt) till Vaboens rederier. Kristiansand.

-

M/S POLYCRUSADER (118500 dwt) till Einar[REDACTED_EFTERNAMN]. Kristian­sand.

-

M/T GEORGIA (125 000 dwt) till A/S Gerrards Rederi. Kristiansand.

-

M/T CURRO (128 350 dwt) till Jörgen PJensen Rederi A/S, Arendal.

Årets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgår till -354 Mkr. Det har belastats med reserveringar avseende föriustrisker i pågående pro­duktion, 106 Mkr, och kundfordringar, 308 Mkr.

Investeringar

Under 1977 genomfördes investeringar för 93 Mkr vilka huvudsakligen innebar ett fullföljande av tidigare fattade investeringsbeslut. Plåtverkstä­derna, nybyggnadsdockan och bockkranen som till stor del var färdigställ­da vid utgången av 1976 togs i bruk i början av 1977. Senare under året var även lokaler färdigställda för hälsovård, skyddsavdelning och personalut­rymmen. Arbetena på utrustningskajen som var under uppförande under året kommer att avslutas i början av 1978.

De totala kostnadema för Projekt 73 som pågått under åren 1974- 1978 uppgår till ca 630 Mkr. Därav har t. o. m. 1977 528 Mkr aktiverats och 5 Mkr utgörande omkostnader i samband med projektet resultatförts. Samt­liga räntekostnader under byggnadstiden, ca 92 Mkr, har likaledes redovi­sats som kostnad under respektive år.

Fartygsorder

Uddevallavarvet erhöll under året beställning på två motortankfartyg om vardera ca 128 000 dwt. Dessutom pågick vid årets slut långt framskrid-

Skr. 1978/79: 7

20

na förhandingar med en beställare om leverans av tre motortankfartyg om vardera ca 80000 dwt. Dessa order bekräftades i januari 1978.

Under 1977 har på grund av beställarens ekonomiska svårigheter ett kontrakt på ett bulklastfartyg om 118000 dwt bedömts ej kunna fullföljas. Produktionen har därför omlagts att gälla en OBO-carrier om 55 000 dwt för leverans 1979 för vilken ett nytt kontrakt förutses kunna tecknas.

Personal

Antalet anställda minskade under året med ca 80. Uddevallavarvet har vid årsskiftet 1977/78 130 fler anställda än vad som angavs i den varvspro­position som riksdagen fastställde 1977.

Personalomsättningen och frånvaron var i stort sett oförändrad jämfört med 1976.

1973-1977 1 sammandrag (Mkr)

1973     1974     1975     1976     1977

Fakturerad försäljning

405

566

410

833

517

Rörelseresultat före finansiella

intäkterochkostnader

53

87

11

22

-354

Balansomslutning

1531

1852

2091

2668

2 347

Investeringar

16

105

192

225'

93'

Antalet anställda på balansdagen

3273

3391

3473

3401

3316

' varav investeringar i skepp 20 respektive 30 Mkr

Götaverken Cityvarvet

Götaverken Cityvarvet var t. o. m. 1977 en resultatenhet inom AB Göta­verken men har per 1978-01-01 ombildats till ett aktiebolag och blivit dot­terbolag till Svenska Varv AB.

Produktprogram och leveranser

Götaverken Cityvarvet är norra Europas största och modernaste repara­tionsvarv med fyra flytdockor, en torrdocka och välutrustade verkstäder. Den största flytdockan kan docka fartyg på upp till 200000 dwt. Produkt­programmet omfattar klassning, fartygsreparationer och ombyggnader samt servicearbeten ombord i fartyg och tillverkning av diverse kompo­nenter och verkstadsprodukter.

Under 1977 har Götaverken Cityvarvet levererat bl.a. M/S DORRIT CLAUSEN som byggts om till s. k. live-stock carrier för transport av le­vande djur. Dessutom har under året två större arbeten påbörjats varav det ena avser ombyggnad av ett fartyg till en s. k. kemikalietanker och det and­ra avser nybyggnad av en flytande bostadsplattform för offshore-industrin.

Årets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgick till - 110 Mkr. Det har belastats med reservationer för föriustrisker i pågående produk­tion med 13 Mkr och i kundfordringar med 10 Mkr.

En av de främsta orsakerna till årets föriust var den dåliga reparations-

Skr. 1978/79:7

21

marknaden med en prisnivå som låg avsevärt under Götaverken Cityvar­vets självkostnad. Andra orsaker var att beläggningen var klart lägre än föregående år och att produktiviteten var låg. Orderstocken under 1977 motsvarade i genomsnitt endast några veckors beläggning.

Investeringar

De stora invcsteringama i samband med ombyggnaden av Götaverken City varvet till ett modern reparationsvarv avslutades 1976 då den nya an­läggningen togs i bruk i sin helhet. Totalt investerades cirka 350 Mkr under perioden 1973-1976.

Under 1977 uppgick investeringarna till 6 Mkr och omfattade normala och löpande ersättningsinvesteringar i maskiner och utrastning.

Reparationsmarknaden

Reparationsmarknaden har varit dålig under 1977. Detta beror på att den fortsatt svaga sjöfartskonjunkturen - med frakter som pä sin höjd inte medgivit mer än driftskostnadstäckning - har medfört en kraftig minsk­ning av redarnas förmåga och vilja att reparera och underhälla sitt tonnage i normal omfattning.

När sjöfartsmarknaden återhämtar sig kommer en normalisering av re­parationsmarknaden att inträffa samtidigt som det under flera år uppdäm­da reparationsbehovet utlöses. Detta latenta behov avser såväl seglande fartyg som upplagda.

De främsta konkurrenterna för de svenska reparationsvarven finns i Nordeuropa beroende på att reparationsverksamheten till stor del är geo­grafiskt avskärmad. Under 1977 har konkurrensförmågan förbättrats gent­emot de ledande konkurrenterna i Nederländerna, Västtyskland och Bel­gien men prisnivån låg fortfarande avsevärt under Cityvarvets självkost­nad.

Rationaliseringar och breddning av verksamheten

Under 1977 påbörjades ett omfattande rationaliseringsprogram för att höja produktiviteten inom Götaverken Cityvarvet. Programmet beräknas komma att ge väsentliga positiva resultateffekter på två till tre års sikt.

Götaverken City varvet intensifierade under 1977 sina ansträngningar för att bredda sin verksamhet med en ökad legoproduktion och reserepara-tionsverksamhet. Bemanningen på marknadssidan förstärktes under året vilket ökade möjligheterna att aktivera marknadsbearbetningen.

Framtidsutsikter

Mot bakgrund av att den dåliga sjöfartsmarknaden torde komma att be­stå under 1978 finns det mycket små utsikter till mera väsentliga förbätt­ringar av reparationsmarknaden under 1978. Resultatprognosen indikerar därför fortsatta stora förluster under 1978.

Skr. 1978/79:7

1973-1977 i sammandrag (Mkr)

1973

1974

1975

1976

1977

Fakturerad försäljning

183

286

355

361

347

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader'

7

23

_o

-69

-110

Investeringar

70

80

116

65

6

Balansomslutning'

-

-

-

572

530

Antal anställda på balansdagen

2 379

2 560

2613

2 495

2 505

' Balansomslutning kan endast redovisas fr. o. m. 1976 eftersom affärsredovisningen tidigare var gemensam för enheterna inom AB Götaverken. Angivna värden för rö­relseresultatet före 1976 är uppskattade.

Karlskronavarvet AB

Produktprogram och verksamhet

Karlskronavarvet, som grundades 1679 för att bygga och reparera ör­logsfartyg åt främst den svenska marinen, har på senare tid även börjat be­arbeta den civila fartygsmarknaden. I det aktuella produktprogrammet in­går öriogsfartyg bl. a. patrullbåtar, ubåtar och minfartyg samt fartyg i alu­minium och glasfiberarmerad plast. Vidare utför varvet ombyggnads-, re­parations- och moderniseringsarbeten på i första hand marinens fartyg. Företaget tillverkar också stålkonstruktioner samt bedriver viss entrepre­nadverksamhet och maskinbearbetning åt annan industri.

Årets resultat

1977 års resultat före finansiella intäkter och kostnader uppgick till - 10 Mkr. Resultatförsämringen jämfört med 1976 är hänföriig till Hvilans Me­kaniska Verkstads AB samt till avvecklingskostnader i samband med över­låtelsen av Hvilans till ASEA.

Ändrad verksamhetsinriktning

På grund av den allmänna varvssituationen minskade under året Karls­kronavarvets produktion av fartygssektioner och i vissa fall roder till stor­varven. Den besväriiga situationen kunde dock lösas genom utbildningsin­satser och genom överföring av plåtslagare och svetsare främst till utrust­ningssidan. Nedgången i sektionstillverkningen bedöms fortsätta också kommande år, varför stora ansträngningar gjorts för att finna annan lämp­lig produktion. Dessa insatser resulterade under hösten i att kontrakt kun­de tecknas med ett svenskt partrederi om tillverkning av två roll on/roll off-fartyg på vardera 3 400 dwt.

Marinens planer på beställningar av en serie minjaktsfartyg har efter ett regeringsbesked skjutits på framtiden. Orsaken var marinens penningbrist. Detta har allvariigt påverkat varvets långsiktiga planering, eftersom om­kring 250 man skulle ha engagerats i tillverkningen av dessa fartyg under sex år. Vidare har uppskovet drabbat den utveckling mot större fartyg i glasfiberarmerad plast som bedrivits vid varvet sedan 1970-ialets början. För att tillvarata kunnandet och det förspräng som varvet fortfarande har inom plastfartygsområdet har andra, näriiggande projekt påbörjats. Sam­arbete sker med bl. a. kustbevakningen och fiskeriorganisationer. Tillsam-

Skr. 1978/79: 7

23

mans med kustbevakningen har varvet utvecklat ett speciellt kustbevak­ningssystem som också presenterats på exportmarknaden.

Under året har kontrakt tecknats med Försvarets Materielverk om ett tredje minfartyg som skall ersätta HMS ÄLVSNABBEN som långresefar­tyg. Det nya fartyget skall levereras 1981 och ger en viss grundbeläggning på plåt- och svetsavdelningarna under de närmaste åren.

Framtidsutsikter

För framtiden kan konstateras att den nedgång som skett inom den mari­na produktionen med största säkerhet kommer att fortsätta. Det gäller så­väl nybyggnation som underhåll.

Detta innebär att Kariskronavarvet måste fortsätta att ytteriigare inten­sifiera utvecklingsarbetet avseende både nya fartyg och nya alternativa produkter. Ansträngningarna på exportmarknaden måste ökas. Det kan i detta sammanhang noteras att projektarbete bedrivs tillsammans med and­ra företag såväl när det gäller flytande gaskraftverk som vindkraftanlägg­ningar.

1973-1977 i sammandrag (Mkr)

1973     1974     1975'    1976'    1977'

Fakturerad försäljning

105

136

226

318

236

Rörelseresultat före finansiella

intäkterochkostnader

10

14

15

13

-10

Investeringar

4

12

23

28

22

Balansomslutning

274

280

441

505

594

Antal anställda på balansdagen

1572

1636

2237

2225

2051

' inkl Hvilans Mekaniska Verkstads AB

Götaverken Finnboda AB

Produktprogram och leveranser

Götaverken Finnboda är ett av de största reparationsvarven i Östersjön med fem flytdockor och tre torrdockor. Varvet kan docka fartyg på upp till 35 000 dwt. Produktprogrammet omfattar huvudsakligen reparationer och ombyggnader av fartyg. Det kompletteras dock med tillverkning av stål-pontoner, mindre flytetyg, fartygssektioner och tunga stålkonstruktioner samt legoarbeten.

Leveranserna under 1977 på sammanlagt 68000 dwt omfattade

-

M/T NORDIC AURORA på 32000 dwt till Nordic Aurora Shipping Ltd, London, som är ett dotterbolag till Rederi AB Zenit.

-

M/T NORDIC BREEZE på 32 000 dwt tiU Nordic Breeze Shipping Ltd. London, som är ett dotterbolag till Rederi AB Zenit.

-

stålpontonen NILS ARNE på 4 000 dwt till Arne A velin Bogserbåts AB. Stockholm.

Årets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgick till -25 Mkr. Det belastas med reservering för förluster i pågående produktion uppgåen­de till 31 Mkr.

Skr, 1978/79:7

24

Under 1977 genomfördes investeringar för 1 Mkr vilka avsåg ersättning­ar av förbrukad materiel. Dessutom påbörjades ett rationaliseringspro­gram för att höja effektiviteten i administrationen och produktionen. Detta program torde ge resultat redan 1978.

Marknaden

Under 1977 har den svaga reparationsmarknaden medfört att Götaver­ken Finnboda AB:s produktionsvolym inte kunnat beläggas i erforderlig ut­sträckning. Underbeläggningen har endast delvis kunnat kompenseras ge­nom ökad pontontillverkning.

Industriproduktionen har varit låg under 1977 och inga större arbeten har utförts. Under sista kvartalet har dock antalet förfrågningar på stålkon­struktioner ökat.

Efterfrågan på pontoner har under 1977 ökat men flera intressenter torde avvakta tills frågan om statligt redarstöd vid beställning av pontoner på svenska varvsföretag är avgjord. Under året har två pontoner byggts varav en levererats. Den andra levereras under första kvartalet 1978.

Produktutveckling

Ett omfattande arbete har under 1977 bedrivits för att utveckla en marin miljövårdsanläggning. Anläggningen kan användas för sanering av olje-och kemikalieutsläpp, brandbekämpning samt mottagning och separering av förorenat ballastvatten. Bidrag har sökts för att bygga en sådan anlägg­ning.

Framtidsutsikter

Under 1978 förväntas reparationsmarknaden förbli oförändrat dålig medan pontonmarknaden beräknas bli något bättre främst under senare delen av året. Arbetet med miljövårdsanläggningen fortsätter och det torde finnas vissa möjligheter att sälja en anläggning under 1978. Den svaga re­parationsmarknaden medför att Götaverken Finnboda även 1978 med all sannolikhet kommer att uppvisa ett negativt resultat.

1973-1977 i sammandrag (Mkr)

1973

1974

1975

1976

1977

Fakturerad försäljning

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader

Investeringar

Balansomslutning

Antal anställda på balansdagen

117

-4

7

134

588

40

-5

11

146

668

43

-23

3

210

714

111

-117

10

200

662

201

-25

1

259

554

Götaverken Sölvesborg AB

Produktprogram och leveranser

Götaverken Sölvesborg AB är koncemens minsta nybyggnadsvarv och bygger specialfartyg såväl som konventionella handelsfartyg på upp till ca 8000 dwt. Varvet utför också fartygsreparationer, klassningsarbeten och

Skr. 1978/79:7

25

ombyggnader av fartyg upp till ca 10000 dwt. Produktprogrammet upptar vidare industri- och servicearbeten. Fartygsleveranserna under 1977 omfattade

-

M/S HANÖSUND (passagerarfäria) till Sölvesborgs kommun.

-

M/S WHITE SEA (5 540 dwt torriastfartyg) till svenskt partrederi.

Årets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgick till -14 Mkr. Det har belastats med 11 Mkr avseende föriustreserveringar för pågående produktion och vidare med 9 Mkr avseende reservering för kundfordrings-risker på grund av uteblivet statligt avskrivningslån för det torrlastfartyg som levererades under 1977.

Kostnadsnivån bedömes idag vara jämförbar med flertalet övriga sven­ska medelstora varv. I jämförelse med västeuropeiska varv är dock kost­nadsnivån ca 15%/ för hög. Under 1978 kommer åtgärder att genomföras med målet att uppnå en marknadsanpassad kostnadsnivå och därmed kon­kurrenskraft. Götaverken Sölvesborg AB genomförde under 1977 investe­ringar för 0,3 Mkr som i huvudsak var ersättningsinvesteringar.

Verksamhetsinriktning

Den under 1976 dominerande tillverkningen av fartygssektioner åt Göta­verken Arendal avslutades under 1977 och Götaverken Sölvesborg inrikta­de sin verksamhet på fartygsnybyggnad. Denna omfattar för närvarande en serie av fem torrlastfartyg. Två av dessa var enligt ursprungligt beslut planerade att byggas för egen räkning men de kunde senare säljas förutsatt att statligt stöd erhölls till en grupp svenska partredare. Det första fartyget levererades under 1977 trots att sådant stöd inte erhölls. Även för det and­ra fartyget, levererat 1978, har stöd uteblivit.

Den svaga marknadssituationen på reparent- och industrisidan har gjort att dessa produktgrupper under året endast motsvarat ca tre procent av den totala verksamhetsvolymen.

1973-1977 i sammandrag (Mkr)

1973'    1974     1975     1976     1977

Fakturerad försäljning

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader

Investeringar

Balansomslutning

Antal anställda på balansdagen

37

30        42        49        37

0

2

5-7

-14

2

4

5          2

0

28

47

38        35

88

328

366

349      330

317

Bolaget arrenderades 1972-1973 av Götaverken Finnboda AB

Rederi AB Zenit Verksamhet

Rederi AB Zenits huvudsakliga uppgift har varit att deltaga som partre­dare i fartyg byggda vid koncernens nybyggnadsvarv samt att äga aktier och andelar i rederibolag som innehar sådana fartyg. Med anledning av den

Skr. 1978/79:7

26

rådande dåliga sjöfartskonjunkturen har bolaget därutöver övertagit och organiserat driften av fartyg som helt eller delvis kommit att tillhöra Svenska Varvkoncernen på grund av att beställare hävt kontrakt eller icke infriat kreditåtaganden. Bolaget har ej bedrivit någon befraktningsverk-samhet i egen regi. För sin verksamhet har bolaget under året tillförts en egen mindre organisation som utövar styr- och kontrollfunktioner.

Årets resuUat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgick till -67 Mkr. Häri ingår reservering för förlustrisker i kundfordringar med 47 Mkr varav 36 Mkr utgörs av fordringar avseende lån för kapital- och driftskostnader. Av resterande 20 Mkr avser 13 Mkr nedskrivning av aktier och andelar.

Fraktmarknaden för produkttankfartyg har under 1977 allmänt sett varit bättre än för annat tanktonnage. Fraktmarknaden för OBO-fartyg har un­der 1977 varit otillfredsställande.

Zenit-koncernen består av följande helägda och delägda bolag per 1977-12-31.

Helägda rörelsedrivande dotterbolag

-

Nordic Aurora Shipping Ltd., London äger M/S NORDIC AURORA, ett produkttankfartyg på 32000 dwt. Fartyget övertogs den 19 januari 1977.

-

Nordic Breeze Shipping Ltd., London, äger M/S NORDIC BREEZE ett produkttankfartyg på 32000 dwt. Fartyget övertogs den 19 oktober 1977.

-

Nordic Sky Shipping Ltd., London, äger M/S NORDIC SKY ett OBO-fartyg på 124 000 dwt. Fartyget övertogs den 3 juni 1977 efter att ha ar­resterats och inropats på efterföljande exekutiv auktion. Övertagandet gjordes för att skydda Götaverken Öresundsvarvet AB:s fordran på re­deriet, ett Diamantis Lemos Ltd., London, närstående bolag. Beman­ning av ovannämnda brittiska fartyg handhas av välkända brittiska ma­nagementföretag.

Delägda rörelsedrivande bolag

-       Aktieandelen i Team-Ship holding Co Ltd., Guernsey har under året

genom förvärv - i samband med rekonstruktion av ägarstrukturen -

ökats från 26 %. till ca 48 %. Den under året rådande fraktmarknaden har

medfört att Rederi AB Zenit liksom övriga delägare i Team-Ship-grup-

pen fått täcka uppkommet likviditetsunderskott under 1977. Bolaget har

också åtagit sig att under 1978 lämna likviditetslån till Team-Ship-grup-

pen. Värdet av aktierna i och fordringama på Team-Ship Holding Co

Ltd. har i detta bokslut nedskrivits till O kr.

Bolaget äger sex OBO-fartyg på vardera 105 000 dwt. Nedanstående redovisning avser Rederi AB Zenit med dotterbolag.

1973-1977 i sammandrag (Mkr)

1973     1974     1975     1976     1977

Fakturerad försäljning'

8

17

2

3

21

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader

7

15

1

2

-67

Investeringar i fartyg

-

-

-

-

262

Balansomslutning

23

17

41

62

293

' Innefattar försäljning av fartygsandelar, driftsöverskott från fartygsandelar samt fraktintäkter.

Skr. 1978/79:7

27

-

Rederi AB Zenit äger 42,5 %' i A/S Sea Team. Oslo, som är befrakt-ningsagent för Team-Ship-gruppen och Rederi AB Zenit.

-

Det 40-procentiga intresset i A/S Havprins. Oslo, är oförändrat. Bolaget äger M/S HAVPRINS ett OBO-fartyg på 124000 dwt. Driften av farty­get handhas av A/S Havtor. Rederi AB Zenit har åtagit sig att tills vidare lämna likviditetsstöd till Ä/S Havprins.

-

Under året har Rederi AB Zenit via två norska kommanditbolag, K/S A/S Varvara-Viscaya &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:12.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Rederi AB Zenit har under 1977 även övertagit kostnadsansvaret för T/S SYSLA, vilket fartyg formellt ägs av Waage-rederierna. Om farty­get ej kan säljas under innevarande år är det sannolikt att Rederi AB Ze­nit kan komma att få medverka till en ägar-rekonstruktion.

Order på kylfartyg

Enligt principavtal av den 30 mars 1977 mellan staten, Saléninvest AB och AB Götaverken har Salénrederierna AB tillsammans med Rederi AB Zenit tecknat order på sex kylfartyg. Fartygen skall levereras från Göta­verken Arendal AB respektive Götaverken Öresundsvarvet AB under 1978-1980 och kommer att drivas av partrederier som skall ägas av Salénrederierna AB till 51 % och av Rederi AB Zenit till 49 %. Option före­ligger för båda parter att fem år från respektive fartygs leveranstidpunkt överföra Rederi AB Zenits andelar i partrederierna till Salénrederierna AB.

Framtidsutsikter

Rederi AB Zenit har tillsammans med Team-Ship-grappen och Halfdan Ditlev-Simonsen & font-family:Verdana'>Fraktmarknaden för produkttankfartyg förbättrades ej som väntat under första kvartalet 1978. Marknadsutsiktema för helåret 1978 är svårbedöm­da. Förväntningarna på en förbättring kvarstår dock.

Koncernens övriga rederi- och fartygsengagemang

De dotterbolag till Svenska Varv AB som - förutom Rederi AB Zenit -har rederi- och fartygsengagemang är Eriksbergs Mek. Verkstads AB, Gö­taverken Cityvarvet AB och Uddevallavarvet AB. Eriksbergs Mekaniska Verkstads AB har samlat sina rederiengagemang i sitt dotterbolag Rederi AB Ejdern som per 1978-01-01 övertagits av Rederi AB Zenit. Fartygsinne­havet ingår därför i tabellen på sidan 28.

Skr. 1978/79:7

28

Tonnage direktägt eller delägt via

bolag eller partrederierlintresscntskap

Fartygstyp

Storiek

dwt

ca

Antal

Byggnadsår

Andel ca

Rederi AB Zenits andel i dwt

ca

OBO-fartyg OBO-fartyg OBO-fartyg OBO-fartyg'

105000 103 000 124000 124000

6

2 2 2

1972-1974 1973 1975 1976

A%7c 40% 40/100%

48%

301000 82000 174000 119000

Produkttankfartyg' Produkttankfartyg Produkttankfartyg

34000 32000 32000

4

2

1

1974-1975

1977

1977

35 %

100%

61%

48000 64000 19000

' Har tillförts efter årsskiftet. Till Team-Ship VII Ltd, som är dotterbolag till Team-Ship Holding Co Ltd. har levererats två OBO-fartyg på vardera ca 124000 dwt från Götaverken Öresundsvarvet AB. Leveransen av dessa fartyg, M/S BRITAN-NIA TEAM och M/S GOTHIA TEAM, skedde den 6 febrtiari 1978 respektive den 8 mars 1978.1 samband därmed har Rederi AB Zenit träffat avtal om att befrakta farty­gen under tre år.

2 Har tillförts efter årsskiftet. Rederi AB Zenit har per 1978-01-01 förvärvat aktierna i Rederi AB Ejdern från Eriksbergs Mek. Verkstads AB. Rederi AB Ejdem äger, via norska intressentskap, 35% i fyra produkltankfartyg på ca 34000 dwt. Resterande 65 % ägs av Ole Schröder-bolagen som också driver fartygen. Rederi AB Ejdern äger vidare ca 61 % i ett produkttankfartyg på ca 32000 dwt vilket drivs i partrederi med Broströms Rederi AB, som är huvudredare.

Götaverken City varvet AB har efter årsskiftet, via ett för ändamålet sär­skilt bildat norskt dotterbolag, övertagit dykservicefartyget T/S SAMSON DI VER. Övertagandet har skett för att skydda en i samband med ombygg­nad uppkommen fordran. Fartyget är på 13 000 registerton och drivs i sam­arbete med ett amerikanskt bolag av ett norskt rederi under norsk flagg.

Uddevallavarvet AB äger via norska partrederier 12,5 % respektive 25 % av ett turbintankfartyg på ca 232 300 dwt och ett bulklastfartyg på ca 118000 dwt som levererats 1976 respektive 1977. Varvet har även ett ägar-intresse på 40% i det norska rederiet Jörgen P.[REDACTED_EFTERNAMN] Rederi A/S, Aren­dal. Detta rederi äger fyra motortankfartyg på ca 128000 dwt vardera samt, via partrederi, 5% av ett motortankfartyg på ca 127000 dwt. Dess­utom äger Uddevallavarvet via ett svenskt partrederi 25 % av ett motor-tankfartyg på 490000 dwt som skall levereras under 1978. Genom två norska partrederier äger vidare varvet 35% respektive 40% i två motor­tankfartyg på ca 128000 dwt som också skall levereras under 1978.

Uddevallavarvet AB:s fartygsengagemang

Fartygstyp

Turbintankfartyg Bulklastfartyg Motortankfartyg Motortankfartyg

Turbintankfartyg' Motortankfartyg'

Storiek

dwt

ca

232000

I

118000

I

128000

4

127000

1

490000

1

128000

2

Andel

Uddevalla-

Byggr

ladsår

ca

varvels andel

i dwt

ca

1976

12,5%

29000

1977

25%

30000

1975-

1977

40%

205000

1977

2%

2500

1978

25%

123000

1978

35/40%

96000

Levereras under 1978

Skr. 1978/79:7

29

Calor-Celsius AB Produktprogram och leveranser

Calor-Celsius är ett av de största installationsföretagen i Europa med dotterbolag i Finland, Norge och Västtyskland. Tyngdpunkten ligger på rör- och elinstallationer i bostäder, sjukhus och industrier. 1 Sverige har fö­retaget 58 filialkontor samt tre verkstäder för förtillverkning av framför allt rörkomponenter. Calor-Celsius marknadsför också sprinklersystem för brandskydd. Genom dotterbolaget Celsius Vent AB säljs och installeras ett avgasutsugningssystem för bil- och svetsavgaser och dotterbolaget AB Centralsug säljer och installerar automatiska sopsugsystem i samtliga världsdelar.

Bland under året pågående installationsarbeten kan nämnas:

-

Bostadsområde i Kista, Stockholm. 2 465 lägenheter för Platzer Bygg AB (rör).

-

Saléns huvudkontor i Stockholm för byggnadsfirma[REDACTED_EFTERNAMN] &text-indent:0cm'> -

Kärnkraftverket Olkiluoto i Finland för Asea-Atom AB (rör).

-

Hotellbyggnad i Leningrad för AB Skånska Cementgjuteriet (rör).

-

Kartongfabrik i Skoghall för Uddeholms AB (rör).

-

Lampfabrik i Kalmar för AB Luma (el).

-

Bostadsområde i Caracas, Venezuela för lokal beställare (sopsugsy­stem).

Å

rets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgick till 9 Mkr. Årets resultat blev lägre än de två föregående åren vilket berodde på ökade kostnader och en minskning av produktionsvolymen med 5%.

Det avtagande bostadsbyggandet och de vikande industriinvesteringar­na i Sverige medförde under 1977 en minskning av orderingången med ca 18%. En viss kompensation för den vikande hemmamarknaden kunde dock uppnås på exportmarknaderna där omsättningen under 1977 uppgick till 115 Mkr.

Under året har aktiekapitalet ökats från 8,5 Mkr till 25 Mkr genom en fondemission på 5 Mkr och en nyemission på 11,5 Mkr.

Framtidsutsikter

För 1978 förutses, beroende på utvecklingen av bostadsbyggande och industriinvesteringar i Sverige, en ytterligare minskning av verksamhets­volymen på den svenska marknaden. Genom omfattande exportansträng­ningar är dock avsikten att under året ytterligare öka volymen på den ut­ländska verksamheten.

Nedanstående redovisning avser Calor-Celsius AB med dotterbolag.

1973-1977 i sammandrag (Mkr)

1973     1974     1975     1976     1977

Fakturerad försäljning

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader

Investeringar

Balansomslutning

Antal anställda på balansdagen

438

550

598

639

662

9

16

22

25

9

3

3

9

7

15

206

223

254

310

332

2950

3 100

3 125

3092

2984

Skr. 1978/79: 7 Götaverken Ångteknik AB

30

Produktprogram och leveranser

Götaverken Ångteknik är den dominerande leverantören av återvin­ningsanläggningar för cellulosaindustrin i Sverige och Brasilien. Produkt­programmet omfattar tillverkning och montage av återvinningsanläggning­ar för cellulosaindustrin, kraftverkspannor, industriångpannor och marin­pannor. Företaget utför även tungt industrimontage samt tillverkning och montage av komponenter inom energi- och petrokemiområdena.

Under 1977 levererades bl. a.:

-

ett sodahuspaket till Stora Kopparbergs Bergslags AB, Skutskärsver­ken,

-

en sodapanneanläggning till Kymi Kymmene OY, Finland.

-

en sodapanna till Klabin do Paranä de Celulose S A, Brasilien,

-

en sodapanna till Seshasayee Paper and Boards Ltd, Indien,

-

en MgO-panneanläggning till Hunsfos Fabrikker, Norge.

Årets resultat

1977 års resultat, 6 Mkr. har kunnat uppnås genom betydande bespa­ringsåtgärder. Orderingången blev under året mindre än väntad då endast ett fåtal cellulosaföretag gjort några större investeringar i den rådande låg­konjunkturen. Trots detta har Götaverken Ångteknik kunnat upprätthålla sysselsättningen på en tillfredsställande nivå genom en minskad använd­ning av underleverantörer och en ökad användning av egna anställda i montage verksamheten.

Investeringar

Götaverken Ångteknik har under de senaste åren expanderat kraftigt och investerat i moderna verkstäder i Göteborg och Gävle. Under 1977 har det därför endast genomförts investeringar för 2,6 Mkr vilka har avsett er­sättningar eller kompletteringar av den maskinella utrustningen.

1973 - 1977 i sammandrag (Mkr)

1973

1974

1975

1976

1977

Fakturerad försäljning

73

133

160

261

378

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader

-1

9

5

6

6

Investeringar

8

32

13

0

3

Balansomslutning

74

158

361

374

247

Antal anställda på balansdagen

530

827

989

904

913

Brasilien-verksamheten

Verksamheten i Brasilien har under 1977 koncentrerats på att slutföra ti­digare tagna order. Pannmarknaden har under året varit påverkad av den svaga konjunkturen. Under 1978 flyttas successivt verksamheten över till det nybildade delägda tillverkningsbolaget Götaverken Industria e Comer-cia Ltda vars anläggningar kommer att vara helt klara under hösten 1978. Det helägda dotterbolaget Götaverken Ångteknik do Brasil kommer sedan att fungera som ett holdingbolag.

Skr. 1978/79: 7

31

Framtidsutsikter

Det är svårt att göra tillförlitliga marknadsprognoser och därigenom re­sultatprognoser på grund av den osäkerhet som råder vad gäller konjunk­turutvecklingen för cellulosaindustrin och utbyggnader inom energiområ­det.

För att på sikt minska beroendet av cellulosaindustrin har Götaverken Ångteknik under 1977 genomfört satsningar på att bredda verksamheten vilket har givit positivt resultat främst inom energi- och petrokemiområde­na. Detta kommer även att ske under 1978 parallellt med satsningar på pro­duktutveckling.

Götaverken Motor

Götaverken Motor var till och med 1977 en resultatenhet inom AB Göta­verken, men har per 1978-01-01 ombildats till ett aktiebolag och blivit dot­terbolag till Svenska Varv AB. Götaverken Motor och Eriksbergs Maskin verkstad har under året samordnats.

Produktprogram och leveranser

Götaverken Motor är en av världens största tillverkare av marina diesel­motorer. Verkstäderna har en kapacitet på 375 000 kW per år. Produktpro­grammet omfattar främst dieselmotorer, reservdelar till dessa samt teknisk service till fartyg i drift. Fartygsmotorerna som byggs på licens från Bur-meister &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Under 1977 levererades 12 huvudmaskinerier av Burmeister & font-family:Verdana'>Under 1977 har påbörjats ett samarbete mellan skandinaviska motortill­verkare. Syftet är att genom koncentrerad tillverkning av vissa produkter bl.a. öka serielängderna och minska framtida investeringar. Detta bör på sikt leda till klart sänkta kostnader.

Årets resultat

Resultatet före finansiella intäkter och kostnader uppgick till 15 Mkr. Jämfört med föregående år har resultatet förbättrats främst beroende på att reservdelsförsäljningen och den tekniska servicen ökat under andra halv­året. Resultatnivån påverkas dock negativt av principförändring av vissa skuldvärderingar med 10 Mkr.

Investeringar

Under åren 197376 har mer än 85 Mkr investerats i Götaverken Motors anläggningar. Resursema omfattar bearbetningsmaskiner, montagehall, svetsverkstad samt värmebehandlingsverkstad.

Skr. 1978/79:7 Marknaden

32

Då huvuddelen av Götaverken Motors produktion avser huvudmotorer till nybyggnadsvarven blir företagets marknadssituation en spegling av varvens. För reservdelsmarknaden var utvecklingen under 1976 och första halvåret 1977 ogynnsam. Andra halvåret visade en klar förbättring som väntas bestå under 1978. Agentnätet har utökats under 1977 och represen­tationen har förstärkts bl. a. i Japan, Grekland, Singapore och Norge. För fartyg med motorer av Götaverkens egen konstruktion vilka inte längre tillverkas marknadsförs nu även färdiga paketlösningar för att effektivisera driften av huvudmotorer. Från och med slutet av 1977 har Götaverken Mo­tor också övertagit det sortiment reservdelar som Eriksberg tidigare mark­nadsförde.

Breddning av verksamheten

Götaverken Motor har under året gjort stora ansträngningar på produkt­utvecklingsområdet för att kunna balansera beroendet av varvs- och sjö­fartskonjunktureraa. Arbetet har bedrivits såväl genom utveckling av egna produktidéer som genom anskaffande av patent- och licensrättigheter. Marknadsföring har påbörjats av värmeväxlare och hydraulbultar. Under 1978 följs detta upp med bl. a. verktygsmaskiner. Ett tiotal projekt av vari­erande storlek är under seriös utveckling.

1973-1977 i sammandrag (Mkr)

1973

1974

1975

1976

1977

Fakturerad försäljning

153

212

273

286

270

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader'

14

16

20

3

15

Investeringar

13

21

26

16

3

Balansomslutning'

-

-

-

243

238

Antal anställda på balansdagen

862

950

943

941

999

' Balansomslutning kan endast redovisas fr. o. m. 1976 eftersom affärsredovisningen tidigare var gemensam för enhetema inom AB Götaverken. Angivna värden för rö­relseresultatet före 1976 är uppskattade.

Götaverken Aluminium AB Produktprogram och verksamhetsformer

Götaverken .Aluminium med fabriker i Virseram och Robertsfors till­verkar fönster och dörrar i aluminium samt pressar, anodiserar och bear­betar aluminiumprofiler.

Under året har en omorganisation genomförts och en ny marknadsorien-terad organisation med decentraliserat resultatansvar trimmats in. Den in­nebär att ansvaret för tillverkning och marknadsföring av aluminiumpro­dukter åvilar en resultatenhet. Bygg Aluminium, medan motsvarande an­svar för aluminiumprofiler, anodisering och manufaktur åvilar resultaten­het Profil Aluminium. Sedan omorganisationen genomförts ändrade vid årsskiftet 1977/78 Götaverken Byggaluminium AB firmanamn till Götaver­ken Aluminium AB.

Skr. 1978/79: 7

33

Årets resultat

Resultatet 1977 uppgick till -0,2 Mkr. Ändrade principer för värdering av produkter i arbete och garantiskulder har påverkat resultatet negativt med 0,6 Mkr. Resultatet har även försämrats på grund av kostnader för in-trimning av pressverket i Robertsfors samt förluster till följd av devalve­ringarna av den svenska kronan. Vidare har resultatet påverkats av kund­förluster i slutet av året till föjd av det dåliga konjunkturläget.

Under 1977 har genomförts investeringar för 6 Mkr avseende slutföran­de av investeringen i ett nytt pressverk i Robertsfors.

Marknaden

Efterfrågan var god i början av 1977 men blev svagare under andra halv­året. Utländska konkurrenter ökade sitt tryck på marknaden vilket pressa­de prisnivån och gjorde det svårt att kompensera uppgången av världs­marknadsnoteringen för aluminium och effekten av devalveringama av den svenska kronan.

Profil Aluminium lyckades under sitt första egentliga verksamhetsår uppnå en marknadsandel i Sverige på 5 % och 1 250 ton aluminiumprofiler levererades. Dessutom exporterades 300 ton profiler. Under året togs den nya anodiseringsanläggningen i produktion och en mindre bearbetningsav­delning för halvfabrikat upprättades.

Bygg Aluminium ökade sin andel av marknaden och ansträngningama för att öka exportandelen gav tillfredsställande resultat. Under året ut­vecklades isolerade byggsystem i aluminium för fönster och fasadelement för att motsvara de nya krav som Statens Planverk ställer på täthet och iso­leringsvärden.

Framtidsutsikter

Marknadsutvecklingen för aluminiumprofiler under 1978 bedöms bli svag vilket medför att pressverkets kapacitet inte helt kommer att kunna utnyttjas. Ökade marknadsföringsansträngningar kommer dock att genom­föras för att öka kapacitetsutnyttjandet.

Efterfrågan på Bygg Aluminiums produkter beräknas öka under de när­maste åren. Nya bestämmelser från Statens Planverk rörande isolering av byggnadselement torde nämligen öka efterfrågan på vissa av Bygg Alumi­niums produkter, t.ex. välisolerade fönster.

1973- 1977 i sammandrag (Mkr)

1973

1974

1975

1976

1977

Fakturerad försäljning

14

18

18

18

39

Rörelseresultat före finansiella

intäkter och kostnader

0.6

-0,7

-0,2

-0,1

-0.2

Investeringar

1

19

9

9

6

Balansomslutning'

10

36

18

40

50

Antal anställda på balansdagen

98

119

100

142

175

' Balansomslutningen för 1974 omfattar inköp av hyresfastighet till ett anskaffnings­värde av 18 Mkr som såldes 1975. Ökningen i balansomslutning 1976 beror på inves­tering i pressverk och anodiseringsanläggning i Robertsfors.

3 Riksdagen 1978179. I saml. Nr 7

Skr. 1978/79: 7

34

Svenska Varv Utveckling AB

Svenska Varv Utveckling AB bildades under hösten 1977. Utvecklings­bolagets uppgift är att i samarbete med övriga bolag inom koncernen bedri­va kommersiellt och tekniskt utvecklingsarbete avseende stora affärspro­jekt inom för koncemen nya verksamhetsområden. Bolagets verksamhet skall ses som ett led i ansträngningarna att omorientera koncernen mot nya produktområden. För att tillföra bolaget ökat kunnande har till styrelsen knutits utomstående experter från en rad olika branscher.

Svenska Varv-koncernen samordnar via Utvecklingsbolaget de resurs­insatser från övriga dotterbolag som erfordras för att genomföra större af-fårsutvecklingsprojekt. Utvecklingsbolaget stödjer också övriga dotterbo­lags försök att diversifiera sin verksamhet. Dotterbolagens utvecklingsar­bete inom deras traditionella produktområden ligger dock utanför Utveck­lingsbolagets verksamhetsområde.

I projektarbetet skall samarbetet mellan Utvecklingsbolaget och övriga dotterbolag successivt intensifieras i den takt som projekten framskrider. Vanligtvis är Utvecklingsbolaget huvudansvarigt för marknadsanalyserna och det inledande marknadsföringsarbetet medan något av de övriga dot­terbolagen är huvudansvarigt för konstruktions- och offertarbetet.

Utvecklingsbolagets mål är att på sikt utveckla nya ekonomiskt bärkraf­tiga produkter och marknader, som kan bidra till en omorientering av kon­cernens verksamhet. Bolaget skall aktivt stödja övriga dotterbolags försök att uppnå erforderlig beläggning för sina verkstäder, konstruktionskontor m. m. Detta kan Utvecklingsbolaget bl. a. göra genom att söka och förmed­la förslag till nya produkter.

Antalet anställda i Utvecklingsbolaget var i slutet av 1977 ca 25 personer och beräknas öka till ca 50 personer under 1978. Personalen består av tek­niker, ekonomer och marknadsförare, som hämtats från övriga dotterbolag och som har erfarenheter och kunnande om Svenska Varvs tillverkande bolag och deras resurser.

Bolagets verksamhet kommer i ett första skede främst att finansieras ge­nom anslag från moderbolaget samt genom vissa externa anslag.

För närvarande (våren 1978) arbetar Utvecklingsbolaget med ett tiotal projekt föratom de pråmbaserade petrokemiska anläggningarna och pro­jekt med anknytning till dem. Ett stort antal nya idéer och uppslag har re­dan behandlats och i några fall lett till fortsatt utveckling inom något av de övriga dotterbolagen till Svenska Varv AB.

Ex. på pågående utvecklingsprojekt är:

-

Petrokemiska pråmbaserade fabriker för framställning av ammoniak, urea och metanol m. m.

-

Oljelagringsstationer till havs.

-

Off-shoreplattformar m.fl. off-shorekomponenter.

-

Flytande hamnar och hamntransportsystem.

-

Ett antal projekt inom energiområdet rörande förnyelsebara energikäl­lor, förbränning, lagring m. m.

-

Projekt inom materialtransport- och materialåtervinningsområdet.

Koncernens finansieringsanalys (Mkr)

1 varvsföretag är olika former av kapitalanskaffning och kapitalanvänd­ning på ett helt annat sätt än i de flesta andra företag kopplade till varand-

Skr. 1978/79: 7

35

ra. Detta förhållande speglas i denna finansieringsanalys, som därför fått ett annat utseende än vad som är brukligt.

Angivna värden är nettoförändringar. Positiva värden uttrycker en posi­tiv likviditetspåverkan och vice versa.

1977

' Rörelseresultat före planenliga avskrivningar

Ej likviditetspåverkande poster i rörelsens kostnader

Likviditetspåverkande extraordinära intäkter och kostnader

Skatt

Justerat resultat

330,9

- Exklusive spärtade medel uppgående till 895,7 Mkr vid periodens början respekti­ve 784.1 Mkr vid periodens slut. Ingående balanser är exklusive tillskottet vid kon­cernens bildande.

Kapitaltillskott vid koncernens bildande

Kontanttillskott från svenska staten Tillskott för förlusttäckning Eriksberg

Efterleveransfinansiering externforsäljning

Växelfordringar - fartyg Växelfordringar - övrigt Kundfordringar Refinansieringslån - fartyg Refinansieringslån - övrigt

Efterleveransfinansiering egna fartyg och andelar

Fartyg till eget rederi Refinansiering egna fartyg

Finansiering av pågående produktion

Produkter i arbete, lager samt förskott

till leverantörer

Förskott från beställare - fartyg

Förskott från beställare - övrigt

Lån för finansiering av fartygsproduktion

Lån för finansiering av övrig produktion

Leverantörskulder

Investeringsfinansiering

Investeringar Investeringslån

Övrig externfinansiering

Övriga lån

Spärrar övrig upplåning

Övriga fordringar och skulder

Summa

Internfinansiering

Justerat resultat'

Räntenetto

Realiserade kursdifferenser

Förändring i likvida medel

Likvida medel vid periodens början Likvida medel vid periodens slut

+ 835,0 + 459,0

+1 294,0

-688,8 - 63,2 -102,3 + 596,5 +104,0

-   153,8

-368,4 + 233,3

-   135,1

-128,3 -830,8 -175,6 +   13,5 -    6,3 +    1,7

-1 125,8

-191,5 + 78,3

-   113,2

-106,4 +   12,4 + 220.8

+   126.8

-   107,1

+ 330,9

-   94,3

-   96,0

+   140,6

+     33,5

760,6 794.1

462,1

-164.9

37.6

-    3,9

Skr. 1978/79: 7

36

Koncernens resultaträkning (Mkr)

1977

not 1 not 2 not 3

+ 4660,4 +       7,7 -4206.0

not 1

+   462,1

not 4

-   220,0

+   242,1

nots not 6

-      593,8

-      915,1

Fakturerad försäljning Övriga rörelseintäkter Rörelsens kostnader

Rörelseresultat före planenliga avskrivningar

Planenliga avskrivningar Rörelseresultat före reserveringar

Förlustreservering pågående produktion Reservering för kundfordringsrisker

Rörelseresultat före finansiella intäkter och kostnader

-1266,8

Finansiella intäkter och kostnader

not 7

+   638,4

not 7

-  732,7

not 6

-   845,9

Ränteintäkter Räntekostnader Kursdifferenser, netto

Resultat efter finansiella intäkter och kostnader

-2 207,0

Extraordinära intäkter och kostnader

not 8

Intäkter

+    43,0

Kostnader

-    78,4

ResuUat före värdegaranti, bokslutsdispositioner och skatt

-2242,4

Statlig värdegaranti

not 5

+   400,0

Resultat före bokslutsdispositioner och skatt

-1842,4

Bokslutsdispositioner

not 9                    -      7,0

Resultatföreskatt

-1849,4

Skatt

-      3,9

Periodens resultat

-1853,3

Skr. 1978/79: 7

Koncernens balansräkning (Mkr)

37

Tillgångar

1977-12-31  Ingångs­balansräkning'

Omsättningstillgångar

Kassa och bank

Egna obligationer

Växelfordringar

Kundfordringar

Fordran på svenska staten

Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

Övriga fordringar

Förskott till leverantörer

Material

Produkter i arbete

Förlustreservering för produkter

i arbete

Statlig värdegaranti

Summa omsättningstillgångar Sveriges Riksbank, spärrkonto

not 10

1571.1

2485.1

not 11

7,1

6.2

not 6, 12

580,5

892.7

not 6

485,0

450,1

not 3

409,0

-

not 6

169,6

_

322,4

866,2

112,1

164,8

not 5

295.5

338,7

not 5

3216,7

2976,9

not 5

-752,1

-398,2

not 5

+ 357,2

-

6774,1

7782,5

0,5

6,6

Anläggningstillgångar

Långfristiga fordringar samt aktier och andelar

Växelfordringar

not 6, 12

4017,1

3703,2

Övriga fordringar

not 6

51,6

137,0

Förskott till leverantörer

7,8

23,4

Aktier och andelar

not 22

3,4

13,2

Goodwill

not 13

5,3

12,7

Patent och aktiverade utvecklings-

kostnader

not 14

0,8

4.5

Summa långfristiga fordringar, aktier och andelar

Statlig värdegaranti

Anläggningar

Ofullbordade anläggningar

Maskiner och inventarier

Skepp och andelar i skepp

Byggnader

Tomter och markanläggningar

Summa anläggningar

Summa anläggningstillgångar

Summa tillgångar

not 5

not 4

928,2

3 894,0

4086,0 15,3

28,2 676,6 435,3 933,1 275,9

444,5

85,9 797,8 271,4

2600.7

2 276,2

6686,7

6170,2

13476,6

13959,3

se värderingsprinciper sid. 38.

Skr. 1978/79: 7

38

Skulder och eget kapital

1977-12-31  Ingångs-

balansräkning'

Kortfristiga skulder

not 6

94,2

55,1

not 6

477.5

491,7

not 6, 15

2046,3

1438.7

8.3

10.1

544,1

not 3

478,2

-

not 6

518.0

965,9

-

386,7

not 16

1 150.3

2 121,5

5 316,9

5 469,7

i

not 17

245,5

not 5

-    27,5

-

Växelskulder

Leverantörsskulder

Reverslån

Skatteskulder

Upplupna kostnader och förutbetalda

intäkter

Förlustläckningsreserv

Övriga skulder

Reservering för valutarisker

Förskott från kunder

Summa kortfristiga skulder

Avsatt för förlustrisker och borgensåtaganden

Brutto

Avgår statlig värdegaranti

Netto

218,0

Långfristiga skulder

11,5

30,9

not 6,

15

6934,9

5 518,8

not 6.

15

686,8

708.0

170,6

112.9

313,9

276,9

not 18

127,8

81,5

-

134,4

8245,5

6863,4

not 7

21,2

101,7

0,3

0,2

4,9

-

Växelskulder

Reverslån

Obligationslån

Övriga skulder

Avsatt till PRI-pensioner

Avsatt till pensioner, övriga

Förskott från kunder

Summa långfristiga skulder

Beskattat värderegleringskonto

Minoritetsintresse

Ackumulerade avskrivningar utöver plan

Eget kapital

not 19

Bundet eget kapital

600,0 300.0 188,1

600,0 300.0 189,3

435,0 -1853,3

435,0

-  330,2

1 524,3

13476,6

13959,3

not 20

1314,2

803,5

not 21

10175,8

9069,2

Aktiekapital 6 000000 st aktier ä nom 100

Bundna fonder

Koncernreserv

Ansamlad förlust

För särskilda ändamål avsedda medel

Periodens resultat

Summa eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Ansvarsförbindelser

Ställda panter

Värderingsprinciper

Material

Generellt värderas materialet till det lägsta av anskaffnings- och netto­försäljningsvärdet. Olika metoder för värdering av material förekommer inom koncernen beroende på typ av verksamhet, olika redovisningssystem m. m.

Skr. 1978/79: 7

39

Produkter i arbete

Produkter i arbete värderas generellt till det lägsta av anskaffnings- och nettoförsäljningsvärdet. Tillverkningsorder som inte beräknas ge full kost­nadstäckning värderas till marknadsvärde varvid reservering sker för total förlustrisk maximerad till på balansdagen nedlagda kostnader.

Fordringar

Fordringarna värderas individuellt varvid erforderliga reserveringar görs. Vid bedömningen av fordringar jämte borgensåtaganden avseende le­vererade fartyg har berörda rederiers tinansiella situation analyserats. Vidare har nuvarande marknadsvärde för levererade fartyg, deras befrakt-ningssituation samt fraktmarknaden i stort bedömts.

Anläggningar

Vid beräkning av de planenliga avskrivningarna indelas anläggningstill­gångarna i grupper med olika procentsatser anpassade till den livslängd som anläggningarna beräknas ha. Avskrivningen beräknas på anskaff­ningsvärdena på samtliga anläggningstillgångar som inte är helt avskrivna.

Egna skepp och andelar i skepp

Eget fartygsinnehav respektive andelar i fartyg värderas till bedömt marknadspris eftersom dessa ej anskaffats för stadigvarande bruk och då bedömd framtida markadsutveckling och kapitalbehov med stor sannolik­het kan medföra att existerande förlustrisker måste realiseras under de närmaste åren.

Fordringar och skulder i utländska valutor

Fordringar och skulder i utländska valutor värderas till den lägsta re­spektive högsta av anskaffningsdagens och balansdagens kurser. Därvid kvittas kursvinster och kursförluster i den mån amorteringar av fordringar och skulder i samma valuta ligger inom samma kvartal.

Koncernredovisningsprinciper

Vid upprättande av koncernbalansräkningen har förvärvsmetoden till-lämpats. Utländska dotterbolags resultat- och balansräkningar omräknas enligt monetary/nonmonetary metoden.

Ingångsbalansräkning

Ingångsbalansräkningen utgör en sammanställning av de i koncernen in­gående bolagens balansräkningar per 1976-12-31 och moderbolagets ba­lansräkning per 1977-07-01. se not 19. Detta innebär att värderings- och klassificeringsprinciperna på ett flertal områden varit annorlunda än de ovan redovisade. Därför finns på vissa poster stora olikheter mellan in­gångsbalansräkning och balansräkning per 1977-12-31. Exempel på sådana poster är övriga fordringar, övriga skulder och reservering för valutaris­ker.

Se vidare följande noter vari värderingsprinciperna utförligare beskrivs.

Skr. 1978/79:7

40

Noter till koncernens resultat- och balansräkningar

(Mkr)

Not 1

Fakturerad försäljning och bruttoresultat per produktgrupp.

Fakturerad

Brutto

försäljning

resultat

Fartygsnybyggen

3099,6

+ 553.3

Fartygsreparationer

361,2

- 50,8

Fartygsmaskiner och reservdelar

178,2

+    7.6

Värmetekniska produkter

377,9

+    6.9

Produkter för byggnadsindustrin

67,8

-    4.0

Rör- och elentreprenader

661,6

+   18,2

Rederiverksamhet

50,5

- 55.3

Övrigt

560,9

-   11.5

Koncemelimineringar

-697,3

-    2,3

4660,4

+ 462,1

I bruttoresultatet ingår inte föriustreservering för pågående produktion eller reservering för kundfordringsrisker.

Not 2

Övriga rörelseintäkter består av diverse smärre intäkter såsom bidrag, försäljning till anställda etc.

Not 3

I rörelsens kostnader ingår bl. a. nedskrivning av aktier och andelar vil­ka tillhör Rederi AB Zenit med 12,9 Mkr.

Staten har enligt proposition 1976/77:139 beslutat tillföra Götaverken 859 Mkr för förlusttäckning i Eriksberg och merkostnader vid samman­läggningen av Eriksberg med Götaverken. Hittills har 450 Mkr utbetalats, vilka delvis använts för att täcka Eriksbergs förlust för 1977, resterande 409 Mkr har i samband med bokslutet upptagits som fordran.

De merkostnader som uppkommit på grund av sammanläggningen av Eriksberg med enheterna inom Götaverken har ökat rörelsens kostnader. Motsvarande belopp av statens förlusttäckning har tillgodoräknats enhe­terna och minskat rörelsens kostnader.

Eriksbergs fordran avseende förlusttäckning 1976 reglerades under 1977 vid utbetalningen av förlusttäckningen från staten. Eriksbergs rörelseför­lust för 1977 har på samma sätt täckts med föriusttäckningsmedel i sam­band med bokslutet. Valutaförlusterna liksom kundriskreserveringen har däremot täckts med koncernbidrag från AB Götaverken.

1 följande tabell redovisas hur ovanstående transaktioner bokförts i en förlustläckningsreserv i AB Götaverken.

Förlusttäckningsmedel från svenska staten

+450

Förlust i Eriksberg avseende 1976

-284

Merkostnader för enhetema i Götaverken

- 57

Rörelseförlust i Eriksberg avseende 1977

- 40

Fordran på svenska staten

+409

Föriusttäckningsreserv vid utgången av 1977

478

Skr. 1978/79:7

41

Utbetald ersättning som inte direkt tages i anspråk för föriusttäckning, ränteberäknas och tillgodoräknas föriusttäckningsreserven samt bokföres som minskad ränteintäkt kommande år.

Not 4

Vid beräkning av de planenliga avskrivningarna har anläggningstillgång­arna indelats i grupper med olika procentsatser anpassade till den livslängd som anläggningarna beräknas ha. Avskrivningen beräknas på anskaff­ningsvärdena på samtliga anläggningstillgångar som inte är helt avskrivna.

På Eriksberg har. på grund av minskad nyttjandegrad av anläggningarna fram till nedläggningen 1979. de planenliga avskrivningarna ökats med 10,8 Mkr på maskiner och inventarier samt med 19,8 Mkr på byggnader och markanläggningar. Till grund härför ligger en särskild plan, baserad på ett framräknat restvärde vid 1979 års utgång.

Anläggningarnas värden jämte planenliga avskrivningar t. o. m. 1976-12-31.

Anläggningar

Anskaffnings­värde

Ackumulerade

planenliga

avskrivningar

Nettovärde

Ofullbordade anläggningar

Maskiner och inventarier

Skepp

Byggnader

Uppskrivning av byggnader

Tomter och markanläggn.

Uppskrivning av tomter

444.5

-

444,5

1.545,5

868.9

676.6

95.2

9,3

85,9

1 184.5

468.0

716.5

98,7

17.4

81,3

284.0

52,7

231,3

40,1

-

40,1

1416,3

2 276.2

3 692.5

Anläggningarnas värden jämte planenliga avskrivningar t. o. m. 1977-12-31.

Anläggningar

Anskaff­nings­värde

Årets plan­enliga av­skrivningar

Ackumulera-  Netto-de planenliga värde avskrivningar

Ofullbordade anläggningar

28,2

-

_

28,2

Maskiner och inventarier

1 700.7

107.4

772,5

928,2

Skepp

463.6

19,0

28.3

435.3

Byggnader

1 309,2

54,5

451.7

857,5

Uppskrivning av byggnader

96,9

3,9

21.3

75,6

Tomter och markanläggningar

379.5

21.4

143,7

235.8

Uppskrivning av tomter

40,1

-

-

40.1

4018.2

206,2

1417.5

2600,7

Avskrivning på immateriella

tillgångar

13.8 220.0

-

Koncernens taxeringsvärden uppgår för mark till 261 Mkr och för bygg­nader till I 203 Mkr.

Nots

1 produkter i arbete ingår objekt som inte beräknas ge full kostnadstäck­ning. Vidare ingår 5 Färdiga skepp till ett värde av 558 Mkr vars beställare vägrat att acceptera kontraktsenliga leveranser. Inom koncernen tillämpas

4 Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 7

Skr. 1978/79:7

42

en princip som innebär att total föriustrisk, maximerad till på balansdagen nedlagda kostnader, belastar räkenskapsårets resultat. Förlustreservering­en motsvarar den beräknade skillnaden mellan värdet av produkter i arbe­te på balansdagen och uppskattat marknadsvärde.

1 den 1977 av riksdagen antagna s. k. varvspropositionen förbinder sig staten att täcka viss del av de föriuster som uppstår på varvens produktion i egen regi. Med sådan produktion jämställs i vissa fall objekt där den stat­liga varvskoncemen har det reella ekonomiska risktagandet. Föriusterna täcks genom att staten utfärdar s. k. värdegarantier, innebärande att staten vid en framtida extern försäljning förbinder sig att täcka vid försäljningen realiserad föriust motsvarande värdegarantin. Garantierna medför att var­ven i viss utsträckning erhåller kompensation för i balansräkningen gjorda reserveringar.

Värdegarantierna är maximerade till 400 Mkr för 1977 och 400 Mkr för

1978 och redovisEis i balansräkningen enligt följande

Omsättningstillgång

357,2

Anläggningstillgång

15,3

Korrigering till skuldposten avsatt för förlustrisker och

borgensåtaganden

27 5

Not 6

Värdering av fordringar avseende levererade fartyg

Vid bedömningen av fordringar avseende levererade fartyg har berörda rederiers finansiella situation analyserats. Vidare har nuvarande mark­nadsvärde och erhållna säkerheter för levererade fartyg, deras befrakt-ningssituation samt fraktmarknaden i stort bedömts. Därvid framkomna förlustrisker har belastat årets resultat samt dragits från varje berörd ba­lanspost enligt nedan. Av de 910 Mkr avser 801 Mkr reserveringar för kundfordringar och 109 Mkr reserveringar för borgensåtaganden.

Värdering av fordringar och skulder i utländsk valuta

Vid värderingen av fordringar och skulder i utländska varlutor har ford­ringar upptagits till den lägsta av anskaffningsdagens och balansdagens kurser samt skulderna till den högsta av dessa kurser. Därvid har beräkna­de kursdifferenser kvittats i den mån in- och utbetalningar i samma valuta förfaller till betalning inom samma kvartal. Den efter denna kvittning kvar­varande kursrisken har belastat resultatet samt dragits från, respektive lagts till varje berörd balanspost enligt nedan.

Kvarvarande kursvinster påverkar resultatet först när de realiseras. Av i resultaträkningen redovisade kursdifferenser är 96,0 Mkr realiserade me­dan resterande 749,9 Mkr utgör reservering för orealiserade kursrisker.

Växel-       Kund-

Förutbetalda kostnader

fordringar fordringai

 och upplupna intäkter

Omsättningstillgångar

Bruttovärde

674,3         552,4

182,4

Föriustreservering för fordringar

63,1           67,4

12,8

Kursriskreservering

30,7

Värde enligt balansräkning

580,5         485,0

169,6

Skr. 1978/79:7

43

Växelfordringar

Övriga fordringar

Anläggningstillgångar

Bruttovärde

Föriustreservering för fordringar

Kursriskreservering

Värde enligt balansräkning

4 723,6

700,3

6,2

4017,1

118,3 66.7

51.6

Växel­skulder

Leverantör­skulder

Reverslån Övriga skulder

Kortfristiga skulder Bruttovärde Kursriskreservering Värde enligt balansräkning

90.5

3,7

94.2

477.4

0,1

477.5

1821.4      517.8

224.9          0,2

2046,3       518.0

Reverslån

Obligationslån

Långfristiga skulder Bruttovärde Kursriskreservering Värde enligt balansräkning

6 110,7

824,2

6934,9

609,2

77.6

686,8

Om samtliga fordringar och skulder värderats till balansdagens kurs. dvs. även icke realiserade kursvinster beaktats, skulle resultatet ha för­bättrats med 117 Mkr.

Utöver ovan redovisade kursdifferenser påverkas rörelsens intäkter och kostnader löpande under året av skillnader mellan de i redovisningssyste­men använda standardkurserna och betalningskurserna.

Not 7

Räntenivån på krediter till rederier avseende fartyg levererade under peroden 1966-1977-12-31 uppgår till 5,5-9,75%. Den framtida långfristiga marknadsräntan får bedömas ligga på en nivå mellan dessa procentsatser. Nuvärdet av de ränteföriuster som kan uppstå på grund härav under 1978 till 1988 uppgår per 1977-12-31 till ca 47 Mkr vid en antagen långsiktig marknadsränta av 8,5 %, Om hänsyn tages till motsvarande positiva ränte­mellanskillnader uppgår nettot till 22 Mkr. En procents förändring av marknadsräntan motsvarar ca 46 Mkr. Det beskattade värderegleringskon-tot är bl.a. avsett att täcka dessa ränteföriuster. Den del av räntemellan-skillnadema som realiserats under perioden ingår i ränteintäkter och ränte­kostnader.

Nots

Specifikation av extraordinära intäkter och kostnader

Intäkter

Föriusttäckning från svenska staten avseende Eriksberg

Övrigt

40,4 2,6

43,0

Skr. 1978/79: 7

44

Kostnader

Utrangeringsförluster

4,8

Extra nedskrivning av anläggningar

24,4

Reservering för värdefluktuationer på skepp

43,3

Övrigt

5,9

78,4

Not 9

Specifikation av bokslutsdispositioner

Avsättning till fonder i utländska dotterbolag

-0,5

Avskrivning av fastighetsuppskrivning

-1,6

Skillnad mellan avskrivningar enligt plan

och bokföringsmässiga avskrivningar

-4,9

-7,0

Not 10

Likvida medel består av

Kassa och bank

1 491,1

Kortfristiga placeringar med högst sju dagars uppsägning

80,0

Dessutom fanns på balansdagen beviljade, ej utnyttjade checkräknings-och fakturakrediter på 146,3 Mkr.

Av de likvida medlen var 784,1 Mkr spärrade på balansdagen.

Not 11

Före förfallodagen inlösta egna obligationer för kommande amortering av obligationslån.

Not 12

Huvudparten av dessa fordringar utgörs av krediter till rederier. Kre­diterna sträcker sig oftast över 7 år. Långfristig del redovisas som anlägg­ningstillgång.

Not 13

Avser goodwill aktiverad i Calor-Celsius- och Karlskronakoncernerna.

Not 14

Avser kostnader aktiverade i Calor-Celsius-koncernen och Götaverken Aluminium AB.

Not 15

Koncernens upplåning hos banker och finansieringsinstitut på balansda­gen fördelade sig påföljande sått (nominella belopp) Kortfristiga lån, resterande löptid under I år

-

svenska kronor

835,2

-

utländsk valuta

' 107,7

Skr. 1978/79:7

45

Medelfristiga lån, resterande löptid 1 -5 år

-

svenska kronor

912,0

-

utländsk valuta

2918,7

Långfristiga lån, resterande löptid över 5 år

-

svenska kronor

1 198,5

-

utländsk valuta

1514,0

Not 16

Utöver här redovisade kontanta förskott lämnar beställarna s.k. för­skottsväxlar som redovisas inom linjen. Växlarna används till övervägan­de del som säkerhet för av svenska staten lämnade kreditgarantier. De på detta sätt ianspråktagna förskottsväxlama redovisas som ställda panter. Mottagna förskottsväxlar uppgår till 1 472 Mkr.

Efter inskrivning av fartygskontrakten i rätten har beställarna panträtt i produkter i arbete till högst summan av inbetalda förskott.

Not 17

Härav utgör reservering för skillnaden mellan planenligt restvärde och marknadsvärde på egna skepp 136,3 Mkr och reservering för borgensåta­ganden 109,2 Mkr.

Notis

Pensionsskuld utöver avsatt till pensioner uppgår till 12,8 Mkr varav 12,0 Mkr täcks av kapital i pensionsstiftelser och 0,8 Mkr av livförsäkring-

Not 19

Koncernredovisningen omfattar bolag som Svenska Varv AB äger direkt eller indirekt till mer än 50%. Bolag ingående i koncemredovisningen fram­går av not 22.

Vid upprättande av koncernbalansräkningen har förvärvsmetoden till-lämpats. Utländska dotterbolags resultat- och balansräkningar har omräk­nats enligt monetary/nonmonetary metoden.

Bildandet av Svenska Varvkoncernen genomfördes formellt i slutet av 1977. Dotterbolagens aktier tillfördes genom apportemission. Deras resul­tat under 1977 har ej påverkat apport värdet. Mot denna bakgmnd har det beslutats att koncernens första verksamhetsår skall anses omfatta hela 1977.

Såsom ingångsbalansräkning har använts Svenska Varv AB:s balansräk­ning per 1977-07-01 sammanställd med dotterbolagens balansräkningar per 1976-12-31.

Apportvärdet av dotterbolagens aktier i Svenska Varv AB är satt till 500 Mkr.

Då det förvärvade egna kapitalet i de tre dotterbolagskoncemerna inklu­sive obeskattade reserver och nyemission i Uddevallavarvet uppgår till 689 Mkr har i ingångsbaiansräkningen redovisats en koncemreserv på 189 Mkr.

Skr. 1978/79: 7

46

Någon latent skatteskuld har ej ansetts föreligga eftersom bland de i koncemen ingående bolagen finns avsevärda förlustavdrag att utnyttja vid såväl statlig som kommunal taxering.

Förändring av eget kapital

Eget kapital 1977-01-01

Förändring i underkoncerners koncernreserver

Ökning av koncernreserv i AB Götaverken

Avgår fondemission

Försäljning av Ingenjörsfirman El-Marin AB

Summa förändring av koncernreserv Periodens resultat

Eget kapital 1977-12-31

Not 20

Ansvarsförbindelser

Borgensförbindelser (för vilka primärt lämnats fartygs- eller

fastighetsinteckningar med 873,3 Mkr)

Garantiförbindelser (FPG)

Övrigt

1 524.3

-1.2

7,1

-5.0

-2.1

-1,2    -       1.2 -1853.3

-   330,2

1022,7

290,8

0.7

1314,2

Not 21

Ställda panter

Fastighetsinteckningar

Företagsinteckningar

Växlar med fartygsinteckningar som säkerhet

Depositioner och spärrade bankmedel

Fordringar med bankgarantier som säkerhet

Förskottsväxlar

Övriga panter

Not 22

Aktier och andelar

Moderbolagets aktier och andelar i dotterbolag

AB Götaverken ä nom. 10 Uddevaliavarvet AB ä nom. 1 000 Karlskronavarvet AB ä nom. 1 000 Götaverken Cityvarvet AB ä nom. 100 Götaverken Motor AB ä nom. 100 Svenska Varv Utveckling AB ä nom. 100

1 074.2

360,7

5718.3

792,4

551,4

1 248,6

430.2

10 175,8

Antal

c      v.

D.O] 9,0} 2.01

500,0

220000

32000

10000

10000

500

Nom.   Bokf. värde   värde 0000000   200,0 220

1,0 1,0 0,1

1,0 1,0 0,1

32

502,1

Moderbolagets aktier och andelar i utomstående bolag

502,1

Koncernföretags aktier och andelar i dotterbolag Götaverken Öresundsvarvet AB ä nom. 1000 Götaverken Finnboda AB ä nom. 100 Götaverken Ångteknik AB ä nom. 100 Götaverken Sölvesborg AB ä nom. 100 Götaverken Aluminium AB ä nom. 100 AB Göteborgs Skeppsdockor ä nom. 1000 Renare Hav AB å nom. I 000 United Diesel AB ä nom. 100 Rederi AB Zenit ä nom. 1 000 Götaverken Konsult AB ä nom. 100 Götaverken Trading AB ä nom. 100 Calor-Celsius AB ä nom. 100 Götaverken Vilande AB ä nom. 100

12000

12,0

12,0

21000

2,1

3,5

10000

1,0

1,0

3000

0,3

0,3

30000

3,0

2,8

1700

1,7

1,1

500

0,5

0,4

2600

0,2

0,2

2000

2,0

1,2

500

0,1

0,1

500

0,1

0,1

250000

25,0

41,3

11000

IJ

17,4

Skr. 1978/79:7

47

Rörlednings AB Celsius ä nom. 100

Elektro-Ek AB ä nom. 100

Jönköpings Rör AB ä nom. 100

Wolraths Rör-El AB ä nom. 100

Eriksbergs Mek. Verkst. AB ä nom. 1 000

Bruces Mekaniska Verkst. AB å nom. 100

Götaverken Ångteknik Do Brasil Equipamentos

Termicos Ltda ä nom. Cr $ 1

Götaverken Byggaluminium i Virserum AB ä nom. 100

Götaverken Byggaluminium A/S ä nom. D Kr 500

Götaverken Byggaluminium i Robertsfors AB å nom. 100

AB H. Anderssons Värme å nom. 100
[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'>Nordprefabricering industri i Lycksele AB ä nom. 100

AB Centralsug ä nom. 100

OY Kalmeri AB ä nom. Fmk 1 000

Thermo Rör AB ä nom. 1 000

Centralsug GmbH andelskapital

Celsius Anlagenbau andelskapital

Förvaltnings AB Pölsebo ä nom. 1 000

Hvilans Mekaniska Försäljnings AB ä nom. 100

Hvilans Mekaniska Verkstads AB ä nom. 500

Skandiaverken AB ä nom. 100

Diverse bolag och bostadsföreningar

Fastighets AB Lejonet nr 2 ä nom. 1 000

Götaverken Reparation Zäta AB

Rederi AB Ejdern ä nom. 50

Nordic Aurora Shipping Co Ltd f

Nordic Breeze Shipping Co Ltd £

Nordic Sky Shipping Co Ltd US$

Lans &font-family:Verdana'>

5000

2      500

600

2000

100000

1000

100000

800

200

500

6000

3      500

750

1000

718

1000

1400

48000

6000

5000

100 500 150

200

0,5 0,3 0,1 0,2 100,0 0,1

0,1 0,1 0,1 0,1 0,6 0,4 0.1 0,1 0,7 1,0 0,1 0,1 1,4 4,8 3,0 0,5 1,4 0,1 0,1

0,6 0,3 0,1 0,2

0.3

0,1 0,1 0,1 0,1 0,6 0,5 0,1 0,1 0,8 1,0 0,1 0,1 3,9 5,9 7,4 0,5 1,3

105,6

3,4

Övriga konccrnförclags aktier och andelar i utomstående bolag

600

0.1

0.1

4000

0,4

0,4

5000

0,5

0,5

738

0.2

-

500

0,1

1,8

2500

0,2

0,2

134198

0,1

0,1

29000

0,1

0,1

3620500

16,7

-

10000

1,0

1,0

49312

49,3

-

60

0,1

0,1

1000

0,1

0,1 0,5

530416

0,2

0,2

0,3

0,1

1000

-

-

4

-

2130

-

-

4

-

-

425

-

-

400

_

5,2 1,8

Lips Nordic AB ä nom. 100

Electrolux Götaverken Global Shipservices AB å nom. 100

Götaverken Daros Gjuteri AB ä nom. 100

AB Tekniska Röntgencentralen ä nom. 500

Ingenjörsfirma El-Marin AB ä nom. 100

Pemco AB å nom. 100

Kontek Do Brasil Isolamentos Industrias Ltda

Götaverken Industries e Comercio Ltda

Team-Ship Holding Co Ltd å nom. USS 3 620500

Lindholmen Motor AB ä nom. 100

Lisnave Estaleiros Navais de Lisboa SARL ä nom. Esc. 1 000

Shipknow AG å nom. Sfr 1 000

Varuägarnas Intresse AB ä nom. 100

Div. bostadsrätter

Div. aktiefonder

Div. bolag

Varvsindustrins Data AB ä nom. 40

Jörgen P.[REDACTED_EFTERNAMN] Rederi AB ä nom. Nkr 1 000

A/S Havtor

A/S Havprins ä nom. Nkr 1 000

A/S Sea Team ä nom. Nkr 100

A/S Varvara-Viscaya

K/S A/S Varvara-Viscaya & font-family:Verdana'>K/S A/S Varvara-Viscaya &font-family:Verdana'>II

Koncemmässig nedskrivning

Koncemens aktier och andelar i utomstående bolag

Skr. 1978/79:7

48

Moderbolagets förvaltningsberättelse

Enligt de riktlinjer 1977 års riksmöte, på basis av regeringens proposi­tion 1976/77:139, fastställde beträffande den statsägda varvsindustrin, skall bolaget vara moderbolag för bolag som bedriver varvs- och mekanis­ka verkstadsrörelser.

Den 22 juni 1977 antogs bolagsordningen enligt vilken bolagets firma (f. d. AB Grundstenen 252) skall vara Svenska Varv AB samt beslöts om ökning av aktiekapitalet från 50000 kronor till 266 666700 kronor genom nyteckning av 2666 167 aktier å vardera nominellt 100 kronor. För de teck­nade aktierna inbetalades 399925 050 kronor varvid överkursen tillfördes reservfonden.

Den 1 juli 1977 förvärvade svenska staten samtliga aktier i bolaget.

Genom beslut på bolagsstämma den 9 september 1977 ökades aktiekapi­talet från 266666700 kronor till 600000000 kronor genom apportemission och teckning av 3 333 333 st nya aktier å vardera nominellt 100 kronor. Som likvid överlät svenska staten samtliga aktier i AB Götaverken, Karls­kronavarvet AB och Uddevallavarvet AB. Enligt beslut av 1977 års riksmö­te värderades apportegendomen till 499999950 kronor varvid överkursen tillfördes reservfonden.

Under året har bolaget även förvärvat samtliga aktier i Rederi AB Tär­nan och Motor-Marin i Göteborg AB, vars firmor ändrats till Götaverken Cityvarvet AB respektive Götaverken Motor AB samt aktiekapitalen ökats till vardera 1 000000 kronor genom nyemission.

Svenska Varv Utveckling AB har bildats med ett aktiekapital av 50000 kronor. Förutom nämnda bolag tillkommer från I januari 1978 som dotter­bolag samtliga större rörelsedrivande bolag vilka t. o. m. 1977 ingick i Gö­taverken-koncernen varvid AB Götaverkens firma ändrats till Götaverken Arendal AB.

Personal

Bolaget har haft anställd verkställande direktör under tiden I juli-30 september. Från och med I oktober har verkställande direktören i AB Gö­taverken även tjänstgjort som verkställande direktör i bolaget. Personal, som upprätthållit övriga funktioner i bolaget, har varit anställd i AB Göta­verken.

Löner och ersättningar till styrelsen och verkställande direktören har uppgått till 358000 kronor.

Moderbolagets resultaträkning för perioden 1976-12-27-1977-12-31 (tkr)

Fakturerad försäljning

Rörelsens kostnader

' °

Rörelseresultat före avskrivningar

~    t *2S

Avskrivningar enligt plan

~

Rörelseresultat efter avskrivningar

~    1825

Skr. 1978/79:7

49

Finansiella intäkter och kostnader

Ränteintäkter Räntekostnader Kursdifferenser, netto

Resultat före bokslutsdispositioner och skatt

Bokslutsdispositioner

Aktieägartillskott till AB Götaverken Periodens resultat

not 3

+ 28969

-    2 783

-   10763

+   13598

-775 000 -761402

Moderbolagets balansräkning (tkr)

TUlgångar

1977-12-31       1977-07-01

Omsättningstillgångar

Kassa, bank och kortfristiga

placeringar

not 1

Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

Övriga fordringar

Summa omsättningstillgångar

Anläggningstillgångar

Aktier och andelar

not 2

Långfristiga fordringar hos dotterbolag Andra långfristiga fordringar

Summa anläggningstillgångar

Summa tillgångar

455 186

27015 20043

502244

502050

152338

56

654444

1156688

834975

834975

500000

500000 1334975

Skulder och eget kapital

1977-12-31       1977-07-01

Kortfristiga skulder

Skuld till dotterbolag

Leverantörsskulder

Upplupna kostnader och förutbetalda

intäkter

Summa kortfristiga skulder

Långfristiga skulder

Skuld till douerbolag Diverse lån

Summa långfristiga skulder

Eget kapital

Bundet eget kapital

Aktiekapital (6000000 st. aktier å nom. 100 kr) Reservfond Fritt eget kapital

För särskilda ändamål avsedda medel Periodens resultat

Summa eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Ansvarsförbindelser

not 3

not 4

nots

18528 38

1449 20015

400000 163 100

563100

600000

600000

299975

299975

435000

435 000

-761402

-

573573

1334975

1156688

1334975

297325

Skr. 1978/79:7

Moderbolagets finansieringsanalys (tkr)

50

1976-12-27-1977-12-31

1977-07-01-1977-12-31

Tillförda medel

Resultat före bokslutsdispositioner

och skatt

Ökning av långfristiga skulder

Nyemission

Kapitaltillskott från svenska staten

Summa tillförda medel

Använda medel

Investeringar i aktier Aktieägartillskott till AB Götaverken Ökning av långfristiga fordringar

Summa använda medel

Förändring av rörelsekapital

Specifikation av förändring av rörelsekapitalet

Ökning av kortfristiga fordringar Ökning av kortfristiga skulder Ökning (+j/minskning (-) av kassa och bank

13 598

13 598

563100

563100

899925

-

435 000

-

576698

1911623

502050

2050

775000

775000

152 394

152 394

1429444

929444

+482179

-352746

+ 47 058

+ 47058

- 20015

- 20015

+455 136

-379789

+ 482179

-352746

Noter till moderbolagets resultat- och balansräkningar (tkr) Not 1

Kassa, bank och kortfristiga placeringar

Banktillgodohavande

Kortfristiga placeringar (mindre än 7 dagars uppsägningstid)

375 186 80000

455 186

Not 2

Aktier och andelar

Aktierna i AB Götaverken, Karlskronavarvet AB och Uddevallavarvet AB har enligt beslut av 1977 års riksmöte värderats till sammanlagt 499999950 kronor utan uppdelning av beloppet på respektive bolag. Med beaktande av i propositionen 1977/78:174 föreslaget kapitaltillskott till Svenska Varvkoncernen har aktierna ansetts kunna redovisas till oföränd­rat värde. Specifikation av aktier och andelar, se not 22 sid. 46.

Not 3

Skuld i utländsk valuta

I balansräkningen ingår bland långfristiga skulder US$ 35 000000 vilka värderats till den högsta av anskaffningsdagens eller balansdagens kurs.

Detta innebär att skulden värderats till kurs 4,66 och att årets resultat har belastats med orealiserade kursförluster om 10763 tkr.

Skr. 1978/79: 7

51

Not 4

Bundet eget kapital

Ingående bundet eget kapital

Kontantemission

Apportemission

Utgående bundet eget kapital

Fritt eget kapital

För särskilda ändamål avsedda medel

Avsatt för altemativ verksamhet

Avsatt för oljemottagningsanläggning

Övrigt

Aktiekapital

Reservfond

50

266617

133 308

333 333

166667

600000

299975

35000

25000

375000

435000

Nots

Ansvarsförbindelser Garantiförbindelser (FPG) Borgensförbindelser för dotterbolags räkning

273 325 24000

297 325

Förslag till disposition av moderbolagets resultat

Koncernresultat

Koncernen redovisar för perioden en förlust med 1 853 337 tkr. Enligt upprättad koncernbalansräkning uppgår koncernens föriust inklusive fria fonder och årets resultat per 1977-12-31 till I 418337 tkr. Härav åtgår 300 tkr till föreslagen överföring till bundet eget kapital.

Moderbolaget

Styrelsen och verkställande direktören föreslår att av årets förlust 761 402 tkr, 375000 tkr täcks genom överföring från för särskilda ändamål avsedda medel och att återstoden 386 402 tkr överföres i ny räkning.

Göteborg i april 1978

Per[REDACTED_EFTERNAMN], ordf. Sven G.[REDACTED_EFTERNAMN] Bertil[REDACTED_EFTERNAMN] Bengt Damfors

Per Fritzon Stig[REDACTED_EFTERNAMN] Lars Malmros

Sven Olving Nore[REDACTED_EFTERNAMN] Erland Wessberg, VD

Vår revisionsberättelse beträffande denna årsredovisning och koncern­redovisning har avgivits 1978-04-14. Revisionsberättelsen innehåller sär­skilda uttalanden.

Lars Elvstad       Göran Tidström Auktoriserade revisorer

Skr. 1978/79:7

52

Revisionsberättelse för Svenska Varv AB

Vi har granskat årsredovisningen, koncemredovisningen, räkenskaper­na samt styrelsens och verkställande direktörens förvaltning för tiden 27 december 1976-31 december 1977. Granskningen har utförts enligt god re­visionssed.

Moderbolaget

Årsredovisningen är uppgjord enligt aktiebolagslagen.

Bland tillgångarna redovisas aktier i dotterbolag till ett värde av 502 Mkr. Aktiernas matematiska värde är negativt. Om det i proposition 1977/78:174 föreslagna kapitaltillskottet till koncemen beviljas och om därav sammanlagt 899 Mkr tillföres Uddevallavarvet AB och AB Götaver­ken kommer dock aktiemas matematiska värde att återställas till 502 Mkr.

Under förutsättning att riksmötet godkänner regeringens proposition 1977/78; 174 vad avser kapitaltillskott till Svenska Varv AB och att ovan nämnt belopp om 899 Mkr därav tillföres Uddevallavarvet AB och AB Gö­taverken tillstyrker vi att

bolagsstämman fastställer resultaträkningen och balansräkningen

behandlar förlusten i enlighet med förslaget i förvaltningsberättelsen.

Vi tillstyrker vidare att styrelsens ledamöter och verkställande direktö­ren beviljas ansvarsfrihet för deras förvaltning under räkenskapsåret.

Koncernen

Koncemredovisningen är uppgjord enligt aktiebolagslagen.

Bland tillgångarna redovisas fordringar på svenska staten på tillsammans 400 Mkr avseende värdegaranti enligt regeringens proposition 1976/77:139. Beloppet har beräknats i enlighet med inom Industrideparte­mentet föreliggande förslag till föreskrifter. Då dessa ej fastställts i avvak­tan på riksmötets behandling av proposition 1977/78:174, har formell ga­rantiutfästelse ännu ej kunnat lämnas av Riksgäldskontoret.

Vid värderingen av pågående produktion och kundfordringar har bety­dande reserveringar för förlustrisker verkställts. Bedömningen av dessa riskers storlek är i hög grad beroende av antagen utveckling på fraktmark­naden samt för fartygens marknadsvärden. Mot bakgmnd av föreliggande marknadsprognoser finner vi koncernens värdering realistisk. Marknads­utvecklingen är dock förknippad med stor osäkerhet och förhållandevis små avvikelser i prognosutfallet kan få betydande inverkan på de slutliga förlusterna.

Värderingen av koncernens tillgångar och skulder baseras på antagande om fortsatt verksamhet för de i koncemen ingående bolagen. Detta anta­gande förutsätter att riksmötet godkänner regeringens proposition 1977/78:174 angående kapitaltillskott och att staten även kommer att, di­rekt eller indirekt genom generella stödåtgärder, kompensera koncemen för de mycket stora förluster som förutses för de närmaste åren.

Under samma förutsättningar som för moderbolaget tillstyrker vi att bo­lagsstämman fastställer koncemresultaträkningen och koncernbalansräk­ningen.

1978-04-14

Lars Elvstad

Göran Tidström

Auktoriserade revisorer

Skr. 1978/79: 7

53

Svenska Varvkoncernen

organisation och verksamhet 1977 i sammandrag

SVENSKA VARV AB

DOTTERBOLAG

1977

Fakture-

Resultat före  Investe-

Antal anst

ring

fin. poster      ringar

(31/12)

(Mkr)

(Mkr)             (Mkr)

KONCERNLEDNING

Koncernchef (VD)    Ordförande: Eriand Wessberg

Erland Wessberg       VD: Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

1203

-544

15

3927

Ekonomi (vVD)

GÖTA VERKEN ÖRESUNDSVARVET AB

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordförande; Erland Wessberg

690

VD: Hans G.[REDACTED_EFTERNAMN] Affärsutveckling Torsten[REDACTED_EFTERNAMN]   ERIKSBERGS MEK VERKSTADS AB

623

Arbetsmarknad Bengt Tengroth

Ordförande: Bengt Tengroth VD: Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

517

KONCERN­STABER Ekonomi Anders Ullberg

Finans

Peo[REDACTED_EFTERNAMN]

UDDEVALLAVARVET AB Ordförande: Erland Wessberg

VD: Ingvar Trogen

347

GÖTAVERKEN CITYVARVET AB Ordförande: Erland Wessberg VD: Erkki[REDACTED_EFTERNAMN]

KARLSKRONAVARVET AB Ordförande: Bengt Tengroth

236

Juridik

Sverker Albrektson   VD: Lars Inge Holster

14

98

-354

-110

-  10

23

79

93

22

3 252

2230

3316

2505

2051

Marknad/Fartyg Bengt Fink

Personal Lars Tagaeus

GÖTA VERKEN FINNBODA AB

Ordförande: Bengt Tengroth'

201

VD: Hans Pemälv

GÖTAVERKEN SÖLVESBORG AB

Ordförande: Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

37

VD: Reimi[REDACTED_EFTERNAMN]

REDERI AB ZENIT

Ordförande: Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

21

VD: Peter[REDACTED_EFTERNAMN]

CALOR CELSIUS AB

Ordförande: Torsten[REDACTED_EFTERNAMN]

662

VD: Christer[REDACTED_EFTERNAMN]

GÖTAVERKEN ÅNGTEKNIK AB

Ordförande: Torsten[REDACTED_EFTERNAMN]

378

VD: Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

GÖTAVERKEN MOTOR AB

Ordförande: Torsten[REDACTED_EFTERNAMN]

270

VD: Hans Leandersson

GÖTA VERKEN ALUMINIUM AB

Ordförande: Torsten[REDACTED_EFTERNAMN]

39

VD: Persy[REDACTED_EFTERNAMN]

SVENSKA VARV UTVECKLING AB

Ordförande: Torsten[REDACTED_EFTERNAMN]

-

VD: Rudolf Wassberg ' Fr. o. m. juni 1978

- 25

-  14

67

15

262

15

554

317

2 984

913

999

175

25

Skr. 1978/79:7

54

Innehåll

Sid

Koncernens verksamhet i sammandrag

3

Svenska Varv - kort historik

4

Koncernöversikt

5

Varvens valutasituation

10

Prefabricerade fabriker

12

Fartygsmarknaden

13

Dotterbolagens verksamhet:

Götaverken Arendal

14

Götaverken Öresundsvarvet AB

16

Eriksbergs Mek. Verkstads AB

17

Uddevallavarvet AB

19

Götaverken Cityvarvet

20

Karlskronavarvet AB

22

Götaverken Finnboda AB

23

Götaverken Sölvesborg AB

24

Rederi AB Zenit

25

Koncemens övriga rederi- och fartygsengagemang

27

Calor-Celsius AB

29

Götaverken Ängteknik AB

30

Götaverken Motor

31

Götaverken Aluminium AB

32

Svenska Varv Utveckling AB

34

Koncernens finansieringsanalys

34

Koncernens resultaträkning

36

Koncernens balansräkning

37

Värderingsprinciper

38

Noter till koncemens resultat- och balansräkningar

40

Moderbolagsredovisning

48

Revisionsberättelse

52

Organisation och verksamhet

1977 i sammandrag

53

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1978