Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86:112

om den slutliga regleringen av ombildningen av

datamaskincentralen för administrativ

1985/86:112

databehandling (DAFA) till aktiebolag m. m.

Regeringen föreslär riksdage i att anla de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 20 februari 1986.

På regeringens vägnar OlofPalme

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Riksdagen har beslutat (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4 rskr 89) atl datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) skall om­bildas lill aktiebolag och all en myndighei skall inrättas med uppgift atl svara för huvudmannaskapet för det statliga person- och adressregistret (SPAR). I denna proposition föreslås hur ombildningen tekniskt och eko­nomiskt skall genomföras.

I propositionen behandlas i huvudsak frågor som rör dels en ekonomisk reglering av DAFA:s ombildning till aktiebolag och en överföring av drift­stället i Gävle till centralnämnden för fastighetsdata (CFD), dels en ekono­misk reglering av SPAR-nämnden.

Förslagen innebär all bolaget DAFA (DAFA Dala AB) tar över myndig­heten DAFA:s verksamhei med undantag av uppdragen för CFD:s räk­ning. Bolaget lar över myndigheien DAFA:s tillgångar och skulder. Vidare överförs till bolaget den ADB-utrustning som statskontoret förvallar för myndigheien DAFA i Stockholm. Utrustningen vid DAFA:s driftställe i Gävle överförs till CFD.

Vidare föreslås all lill SPAR-nämnden, som enligt beslut av riksdagen skall inrättas den 1 juli 1986, skall anvisas ett förslagsanslag på 580000 kr.

1    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 112

Prop. 1985/86:112

Utdrag ur protokoll vid regeringssammaniräde den 20 februari 1986.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom, Hul­terström,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om den slutliga regleringen av ombildningen av datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) till aktiebolag m. m.

Statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler sina förslag. Anförandena redovisas i underprolokollen för civil- respektive bostadsdepartementet.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] hemställer att regeringen i en proposition föreslår riksdagen all anla de förslag han och statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslular att genom proposition föreslå riksdagen atl anta de förslag föredragandena har lagt fram.

Bilaga I    Prop. 1985/86:112 Civildepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammaniräde den 20 februari 1986 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till proposition om den slutliga regleringen av ombildningen av datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) till aktiebolag m.m.

1 Inledning

Riksdagen har beslutat att datamaskincentralen för administrativ dalabe­handling (DAFA) skall ombildas till aktiebolag fr.o.m, den 1 juli 1986 (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr 89).

Regeringen gav i september 1985 en organisationskommitté' i uppdrag att förbereda och under förutsättning av riksdagens godkännande -genomföra en ombildning av myndigheien DAFA till aktiebolag (Dir 1985:44). Kommittén har i en promemoria den 20 december 1985 lämnat underlag för bl. a. den ekonomiska regleringen av DAFA:s ombildning till aktiebolag. Promemorian bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 1:1.

Riksskatteverket, riksrevisionsverket och myndigheien DAFA har ytt­rat sig över kommitténs rapport. Till protokollet bör fogas en sammanställ­ning av dessa yttranden som bilaga 1:2.

Organisationskommittén för DAFA skall i sitt fortsatta arbete särskilt granska behovet av samordning med Statskonsult AB.

I det följande redovisar jag mina förslag lill hur ombildningen av myndig­heten DAFA lill bolag tekniskt och ekonomiskt bör gå till för all övergång­en lill den nya verksamhetsformen skall ske smidigt för säväl DAFA som dess kundmyndigheler.

Ordförande generaldirektören Claes Örtendahl,

2 Föredraganden

Prop, 1985/86:112

2.1  DAFA:s framtida verksamhetsinriktning

Riksdagens beslut att ombilda DAFA lill etl aktiebolag är ett led i arbetet alt skapa en slagkraftig ADB-verksamhet inom statsförvaltningen.

Jag anser att del är angeläget att DAFA som bolag ges förutsättningar atl arbeta på etl effektivt sätt och i samverkan med andra statliga bolag och myndigheter,

DAFA som myndighet har hafl tyngdpunkten i sin verksamhet på det statliga området och främst varit driftställe för slora ADB-system.

Organisationskommittén konstaterar i sin rapport atl bolaget DAFA (DAFA Dala AB) under de närmaste åren kommer att ha en relativt stabil kundkrets. De fiesla större statliga systemen hos DAFA är färdigutveckla­de och i full drifl. Dessa är av den storieksordningen all kommittén inte bedömer det som troligt all någon annan servicebyrå inom överblickbar framlid utgör ett ekonomiskt alternativ. På längre sikt kan enligt kommit­téns mening vissa kundförhållanden ändras genom att en del kunder kan komma atl förlägga dalordriften till egna anläggningar. Detta fömtsätter nyinvesteringar i myndighelemas ADB-utrustning som finansieras över statsbudgeten.

Jag delar kommitténs uppfattning alt DAFA som bolag i försia hand kommer atl arbeta med den nuvarande verksamhetsinriktningen som bas. Jag gör bedömningen att det i statsförvaltningen under överskådlig lid finns etl behov av driftställen för större centrala syslem men också av mer användarnära driftformer. Del är viktigt atl DAFA även i framliden utnytt­jar sitt nuvarande kunnande och tillhandahåller en driftmiljö för de stora ADB-systemen och en rationell utvecklingsmiljö för statsförvaltningen, DAFA bör också kunna svara för utveckling och drift av informationsdata­baser.

Det är enligt min mening angeläget att staten har en egen servicebyrå för all pä så sätl få tillgäng lill en miljö för programutveckling etc. Det är viktigt atl de olika bolagen och myndigheterna samverkar för all åstad­komma en rationell organisalion och undvika dubbelarbete.

I direktiven (Dir 1985; 44) till organisationskommittén framhålls att kom­mittén under våren 1986 skall utreda formerna för samverkan mellan ESKA AB (Statskonsultförelagen) och DAFA inom bl. a. följande områ­den; allmän konsultverksamhet, anskaffning och utveckling av program­produkter för person- och basdatorer samt försäljning och uihyrning av sådan utrustning.

Genom ett aktivt samarbete mellan de statliga bolagen och myndigheter­na inom ADB-området skapas enligt min mening bättre förutsättningar än i dagslägel för all tillgodose den statliga marknadens behov samtidigt som en långtgående utbyggnad av likartade tjänster inom respektive organisa­lion undviks.

2.2 Ekonomisk reglering av DAFA:s omBildning

Prop. 1985/86:112

Mitt förslag: DAFA Dala AB övertar DAFA:s tillgångar och skulder samt den ADB-utmstning som bokförs hos statskontoret för DA-FA:s räkning utom vad gäller utrustningen i Gävle, Värdet av det som övertas beräknas uppgår till 57,7 milj, kr, per den 30 juni 1986, Totalt överförs 53 milj. kr. till bolaget i form av etl kapitaltillskott. Av detta ulgör 40 milj. kr. bolagets eget kapital, medan 13 milj. kr, avser att täcka den merkostnad som uppkommer genom atl verk­samheten i sin helhet blir mervärdeskattepliktig, DAFA erhåller detta kapitaltillskott för all kunna hålla oförändrade priser gentemot de statliga kunderna under budgetåret 1986/87, Resterande belopp, 4,7 milj. kr., upptas som en skuld lill slalen.

Organisationskommitténs förslag: Överensstämmer inte med mitt när del gäller verksamheten i Gävle och mervärdeskatten. Organisationskommit­tén föreslår att myndigheien DAFA:s nuvarande verksamhei i sin helhet överförs till bolaget. Vad gäller mervärdeskallen förordar kommiftén ett ytteriigare tillskoft utöver mitt förslag till del egna kapitalet på 8 milj. kr. till följd av förslagen i prop 1985/86:47 om ändrad mervärdeskatt som innebär alt det mervärdeskatteplikliga områdel för ADB utökas atl omfatta persontjänsler.

Remissinstanserna: Riksrevisionsverket och myndigheien DAFA har kommenterat mervärdeskattefrågan och har inget att erinra mol en kom­pensation genom ett kapilallillskolt.

Skälen för mitt förslag: Utgångspunkten för DAFA:s framlida verksam­het är alt DAFA Dala AB lar över myndigheten DAFA:s verksamhei. När det gäller verksamhelen i Gävle anserjag alt den del som avser uppdrag för centralnämnden för fastighetsdata (CFD) inte bör ingå i bolaget DAFA. CFD och DAFA har för tillfället inget formellt avlal. Det har diskuterats om CFD bör driva sin ADB-verksamhet i egen regi. Jag gör den bedöm­ningen all del nu är lämpligl alt CFD själv driver sin ADB-verksamhet. Delta medför en ökad effektivitet i CFD:s verksamhei bl.a. genom att samordningsvinster uppnås.

Ett övertagande av driften innebär att CFD tar över ulmstning och lokaler i Gävle och atl CFD erbjuder all DAFA:s personal i Gävle anställ­ning. Jag fömtsätter alt huvuddelen av de anslällda accepterar detla erbju­dande. Detla är ocksä en fömlsäUning för atl DAFA Data AB även vid ett avskiljande av verksamhelen i Gävle skall kunna uppnå de avkastnings­krav som jag i del följande förordar. DAFA:s övriga kunder i Gävle fär i fortsäUningen sina uppdrag utförda i Slockholm. DAFA Data AB bör dock ha möjlighet alt under en övergångsperiod ha kvar vissa kunder i Gävle mol ersäuning till CFD.

Jag har i denna fråga samrått med chefen för bostadsdepartmenlet.

Personalfrågor

Prop. 1985/86: 112

Organisationskommittén har för bolagets räkning fört förhandlingar med berörda centrala arbetstagarorganisationer om anställningsvillkoren i DAFA Data AB. Kommittén har tillsammans med bolagets styrelse under­tecknat etl avtal med personalorganisationerna. All personal vid myndig­heten har fått erbjudande om anställning i bolaget.

När det gäller personalen i Gävle förutsätter jag atl samtliga erbjuds anställning vid CFD. Formerna och villkoren för detta får regleras under våren 1986.

Kapitalbehov (ägarkapilal)

Det är angeläget att DAFA vid övergången lill aktiebolag tillförs elt start­kapital som skapar affärsmässiga fömtsättningar för en ekonomiskt sund utveckling på lång sikt. DAFA Data AB bör därför ges en soliditet som gör del möjligt för förelagsledningen alt med acceptabla marginaler verka under tillfälliga svackor i efterfrågan.

Jag har i beräkningarna av DAFA Dala AB:s kapitalbehov utgått från alt myndigheten DAFA:s nuvarande verksamhei med det undantag jag tidi­gare redovisat överförs till DAFA-bolagei per den 1 juli 1986. Det har också fömtsatts att såväl myndighetens tillgångar och skulder som den av statskontoret för DAFA:s räkning förvaltade dalomlmslningen utom vad gäller Gävle-utmstningen övertas av bolaget till del värde som fmns uppla­get i DAFA-myndighetens respektive statskontorets balansräkning per den 30 juni 1986. Efiersom det är fråga om begagnad utrustning är behovet av finansiering lägre än om ny ulmstning anskaffats.

Kommittén har beräknat bolagets kapitalbehov till 61 milj. kr. Kommit­tén föreslår att bolaget vid övergången ges ell eget kapital på 40 milj. kr. En lämplig fördelning bedöms vara elt aktiekapital på 20 milj. kr., en reservfond pä 4 milj. kr. samt ell ägartillskott för fritt eget kapital på 16 milj. kr. Dessulom föreslår kommittén etl ägartillskott på 21 milj. kr. som kompensation för utökad mervärdeskatteskyldighel. Jag återkommer till detla senare. Vid uppdelningen i fritt och bundet kapital har hänsyn tagits till all DAFA skall kunna ha en uthållighet mol förluster ulan att aktiekapi­talet berörs. Eftersom del skulle la åtskilliga år för bolaget atl själv genere­ra ett fritt eget kapital i denna storleksordning förordar kommittén denna lösning för att jämställa DAFA med andra servicebyråer. Med den före­slagna nivån på det egna kapitalet kommer DAFA:s soliditet inledningsvis atl ligga på ca 35 % vilket jag anser rimligl med hänsyn lill förhållandena i branschen.

Jag delar kommitténs uppfattning att det är rimligt att avkastningskravet på del egna kapitalet bör ligga mellan 15 och 20% med dagens ränteläge samt att avkastningskravet på det arbetande kapitalet bör uppgå till ca 20%. Avkastningen bör dessutom vara så hög alt del är möjligt att lämna utdelning på aktiekapitalet. Utdelningen på det nominella aktiekapitalet bör successivt ökas från 5 lill 15% under de första tre åren. På sikt bör utdelningen ligga på en nivå som svarar mot näringslivet i slorl och situa­tionen i branschen.

Mervärdeskall

''''-''

Prop. 1985/86: 112

DAFA som myndighei är inte skattskyldig för försäljning lill andra myn­digheter, men däremot för övrig försäljning. Skattskyldighet för mervärde­skatt uppkommer då skattepliktiga varor eller tjänster omsätts inom landet i en yrkesmässig verksamhet. Statlig verksamhet i myndighetsform räknas som yrkesmässig lill den del den avser utåtriktad verksamhet. Den del av verksamheten som avser slalens egna behov anses däremot inte vara yrkesmässigt bedriven och medför inte skattskyldighet. Detla gäller om­sättning mellan olika myndigheter. Av staten bedriven verksamhet anses dock alltid som yrkesmässig när den drivs i bolagsform, t. ex..som aktiebo­lag.

Endast en del av DAFA:s nuvarande verksamhet är skattepliktig. Ande­len har uppskattats lill 20%. I och med övergängen lill aktiebolag den 1 juli 1986 anses DAFA:s hela verksamhet vara yrkesmässig och därmed även mervärdeskattepliktig. För sina mervärdeskatteplikliga varor och tjänster - främst dalordriften - skall således DAFA debilera både myndigheter och privata företag mervärdeskatt. Övergången till aktiebolagsform påver­kar inte mervärdeskatten avseende de varor och tjänster som enligt nuva­rande lagstiftning inte är skattepliktiga, främst persontjänster l.ex. syste­mering, programmering och utbildning.

När DAFA som bolag debilerar samtliga kunder mervärdeskall innebär detta en kostnadsökning för icke mervärdeskalteskyldiga kunder främst myndigheter eftersom dessa inte kan lyfta av ingående mervärdeskatt.

Enligt en ändring (1985:1116) i lagen (1968:430) om mervärdeskall skall del mervärdeskatteplikliga området för ADB utökas från och med den 1 juli 1986 lill alt även omfatta systemering och programmering (prop. 1985/86:47, SkU 17, rskr 92).

Mervärdeskatt utgår för närvarande med 19% på priset inkl. skatt. Genom all DAFA som mervärdeskatleskyldigl bolag kan dra av praktiskt tagel all ingående mervärdeskatt minskar dock DAFA:s nuvarande koslna­der med ca 8%. Om man antar att detta slår igenom på DAFA:s prissätt­ning skulle kundmyndigheternas totala kostnadsökningar (pris inkl. ut­gående moms) bli ca 7% jämfört med nuvarande förhållanden. Om man därtill lägger effekten hos DAFA av det utvidgade beskattningsomrädet skulle kostnadsökningen uppgå lill ca 12% för myndighelema. Det skall observeras all den prisökning som motiveras av mervärdeskatteskyldighe-len och som får erläggas av statliga myndigheter betalas tillbaka till stats­kassan av DAFA Data AB.

Myndigheterna kommer dock att uppleva mervärdeskatten som en kost­nadsökning om de inte kompenseras för delta i sina anslag. I budgetförsla­get för budgetåret 1986/87 har inte denna kostnadsökning beaktats.

DAFA Data AB kommer för sin del alt första verksamhetsåret erhålla en belydande resultatförsämring om inte en prishöjning kan ske som svarar mol den ökade kostnaden med hänsyn till mervärdeskalteskyldighelen eller om inte intäktsbortfallet kan kompenseras på annat sätl.

Kommittén har övervägt olika alternativ och stannat för alt DAFA Data AB under budgetåret 1986/87 bör behålla sin nuvarande prisnivå vid för-

säljning till de statliga myndigheterna. Föratt kompensera den resullatför-     Prop. 1985/86: 112

sämring som blir följden av mervärdeskalteskyldighelen bör DAFA Data

AB få en kompensation i form av ett kapitaltillskott. Kompensationen har

beräknats till ca 13 milj. kr. och skall i efterhand avräknas mot faktiskt

utfall. Den erhållna kompensationen återbetalas till statskassan i takt med

att DAFA levererar in erhållen mervärdeskatt för försäljning till statliga

myndigheter. Slutregleringen föreslås ske hösten 1987, Jag kan i huvudsak

biträda kommitténs förslag som har uppenbara praktiska fördelar.

Jag kan däremot inte godta kommitténs förslag atl DAFA även bör få kompensation lill följd av alt även persontjänsler beläggs med mervärde­skatt fr.o.m. den 1 juli 1986. DAFA Dala AB bör inte särbehandlas i förhällande till andra förelag. Det kan dock eventuellt finnas skäl att överväga en kompensation direkt lill myndigheterna under budgetåret 1986/87 lill följd av det utökade mervärdeskatteplikliga området. Detla bör ske på sedvanligt säll efler bedömning i varje enskilt fall.

Jag har vad avser frågan om mervärdeskatt samrått med chefen för finansdepartementet.

Finansiering av kapUalbehov m. m.

Som jag tidigare har nämnt har kommittén beräknat bolagets kapitalbehov till 61 milj. kr. inklusive behovet av kompensation för utökad mervärde­skatteskyldighel.

Förutom vad jag lidigare har anfört om kompensationen för utökad mervärdeskatteskyldighel ansluter jag mig till kommitléns bedömning av det totala behovet av eget kapital. Jag beräknar således detla behov lill 53 milj. kr.

När del gäller finansieringen av delta kapitalbehov vill jag anföra föl­jande.

Som kommittén föreslagit bör behovet av eget kapital tillgodoses genom atl tillgångar och skulder från myndigheien DAFA och tillgångar som förvallas av statskontoret för DAFA:s räkning överförs till det nya bola­get. Nettovärdet av de tillgångar som överförs till bolaget har beräknats med hänsyn till befintlig utrustning och planerade investeringar samt av­skrivningar under innevarande budgetår, utrangeringsföriusler saml av­skrivningar. Värdet beräknas utgöra 57,7 milj. kr. per den 30 juni 1986. Nettotillgångar lill etl värde av 53 milj. kr. av dessa bör lämnas som etl kapilallillskolt från staten lill bolaget. Formerna för detta bör beslutas av regeringen liksom hur fördelningen av del egna kapitalet mellan bundet och fritt kapital bör ske. Resterande del av nettotillgångarna, 4,7 milj. kr. bör överföras till bolaget mot en revers på marknadsmässiga villkor. Rege­ringen bör besluta om dessa villkor.

2.3 SPAR-nämnden

Prop. 1985/86:112

Mitt förslag: Ett förslagsanslag pä 580000 kr, skall föras upp i statsbudgeten för budgetåret 1986/87 för SPAR-nämnden,

Skälen för mitt förslag: Riksdagen har beslutat godkänna riktlinjerna för att en myndighet inrättas med uppgift att svara för huvudmannaskapet för det statliga person- och adressregistret SPAR (prop. 1984/85:225, FiU 1985/86:4, rskr 89). Myndigheten skall administrativt knytas till statskon­toret. Motiven är alt när DAFA ombildas till aktiebolag är del önskvärt all det finns en huvudman för SPAR-regislrel utanför bolaget. Genom att ansvaret för SPAR läggs pä en statlig myndighei, SPAR-nämnden, kan medborgarnas insyn i verksamhelen garanteras. SPAR-nämndens arbets­uppgifter blir att som regisieransvarig ha överinseende över uppdaterings-och spridningsrutiner saml över innehållet i registret.

Jag förordar all SPAR-nämnden inrättas den I juli 1986. Jag räknar med att kansliresurser hämtas från statskontoret. Jag har beräknat medelsbeho­vet för nämnden till 580000 kr.

Av dessa medel bör statskontoret erhålla viss ersättning för det merar­bete nämnden förorsakar.

I direktiven till organisationskommittén för DAFA berör jag frågan hur driftsavlalen mellan bolaget och myndigheter som är huvudmän för infor­malionssyslem hos DAFA bör utformas. Jag framhåller därvid atl i de fall statliga myndigheter har medverkat lill alt tillskapa registren, svarar för att uppdatera DAFA:s register eller i övrigi bidrar i hanteringen av registren skall statskassan tillföras en skälig årlig ersättning för dessa register. Jag utgår vidare ifrån all ersättningen från DAFA Data AB även skall täcka nämndens kostnader.

Jag gör bedömningen alt DAFA Data ABs ersällning till staten för SPAR-registret bör under budgetåret 1986/87 uppgå till åtminstone 1,5 milj. kr. Denna ersättning bör successivt höjas för all inom en treårsperiod ha uppnått en mer permanent nivå. Del bör ankomma pä regeringen atl efter förslag från organisationskommittén för DAFA och den särskilde utredaren för SPAR-nämnden sluta avtal med DAFA Dala AB om SPAR-verksamhelen för budgetåret 1986/87.

Ersättningen frän DAFA Dala AB bör tillföras inkomsttiteln Övriga inkomster av statens verksamhei. Framtida avtalsförhandlingar bör ske mellan SPAR-nämnden och DAFA Dala AB.

I förordningen (1980:628) om rätlsdatasyslemel (ändrad senast 1985:714) finns bestämmelser om bl. a. principerna för avgifter för lermi-nalanvändare, regisleransvariga myndigheter och DAFA. Någon ändring av förordningen är inte aktuell nu. SARI som svarar för samordningen av dalaregislren i rätlsdatasyslemel, arbetar som jag anfört i propositionen 1984/85:225 (s. 27), med frågor som gäller rättsliga informalionssyslem. Enligt vad jag erfarit kommer SARI med elt förslag i slutet av år 1986.

Under våren 1986 kommer driflavtal all slutas med de stadiga myndighe­ter som är huvudmän för vissa av DAFA:s register.

Mol denna bakgmnd förordarjag all ett förslagsanslag benämnt SPAR-     Prop. 1985/86: 112 nämnden förs upp på statsbudgeten för 1986/87 med 580000 kr.

3 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen alt

1,

medge att tillgångar och skulder förs över från myndigheten DAFA till bolaget DAFA i enlighet med vad jag förordat,

2,

medge att huvuddelen av den ADB-utrustning som bokförs hos statskontoret för myndigheien DAFA:s räkning överförs lill bolaget DAFA i enlighel med vad jag förordat,

3.

bemyndiga regeringen att i övrigi vidta de åtgärder som behövs för atl genomföra ombildningen av myndigheten DAFA lill aktiebo­lag,

4.

till SPAR-nämnden för budgetåret 1986/87 anvisa elt förslags­anslag av 580000 kr.

10

Bilaga

1:1    Prop. 1985/86:112

PM

Redovisning av organisationskommitténs (C 1985:03) arbete i etapp 1 med DAFAs ombildning till aktiebolag

INNEHÅLL

0

Sammanfattning ............................................... 

.. 

12

1

Uppdraget ....................................................... 

.. 

15

2

Marknadsmässiga förutsättningar och krav på dalaserviceföretagen

16

2.1

Allmänna tendenser ...................................... 

.. 

16

2.2

Speciella fömtsättningar för DAFA på den statliga marknaden

18

3

DAFAs verksamhetsinriktning ............................... 

.. 

21

4

DAFAs kunder   ................................................ 

.. 

22

5

Personalfrågor   ................................................ 

.. 

24

6

Mervärdesskall   ............................................... 

.. 

27

6.1

Skafteplikt .................................................. 

.. 

27

6.2

Persontjänsler .............................................. 

.. 

28

6.3

Effekler av utökad momsplikt för DAFA   ............ 

29

6.4

Tillfällig dispens från momsskyldighel ................. 

31

6.5

Momskompensalion i form av ägartillskott .......... 

31

6.6

Förslag ........... *,......................................... 

.. 

32

7 Kapitalbehov och finansiering   ............................ 

.. 

33

7.1                                                                  DAFAs ekonomiska utveckling   

33

7.1.1

Historik ................................................ 

33

7.1.2

Framlidsbedömning   ............................... 

33

7.2

Jämförelser med andra dalaservicebyråer ........... 

34

7.3

Kapitalbehovanalys  ...................................... 

.. 

35

7.3.1

Fömtsättningar och anlaganden  ............... 

35

7.3.2

Avkastningskrav   ................................... 

37

7.3.3

Kapitalbehov   ....................................... 

37

7.3.4

Känslighetsanalys   ................................. 

39

7.4

Tillgängligt statskapital   ................................ 

.. 

40

7.5

Förslag ....................................................... 

.. 

42

8

Bolagsbildningen   ............................................. 

.. 

43

9

Genomförandeplan etapp 2   ............................... 

.. 

43

Bilaga till PM om alternativa antaganden om DAFAs ekonomiska

utveckling samt resultat-, balansräkningar och finansieringsanalyser

46

11

0 Sammanfattning

Prop. 1985/86:112

Uppdraget

Organisationskommittén för DAFA (C 1985:03) har till uppgift att förbere­da och - under förutsättning av riksdagens godkännande - genomföra en ombildning av datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) lill ell aktiebolag. I uppgiften ingår ocksä atl utreda hur en framtida samverkan eller etl samgående mellan DAFA och Statskonsult AB skall utformas.

Arbetet skall bedrivas i tvä etapper. Den första etappen skall syfta till atl klargöra de ekonomiska förutsättningarna för bolagsbildningen samt förbe­reda den medan den andra etappen skall syfta till att genomföra bolagsbild­ningen per den 1 juli 1986.

Marknadsmässiga förutsättningar och krav på dataserviceföretagen

1        promemorian ges som bakgrund en sammanfattande beskrivning av vissa

utvecklingstendenser på ADB-området och förutsättningarna för dalaser­

viceföretagen.

Vidare tas i promemorian upp speciella förulsältningar som gäller för DAFA på den statliga marknaden. I regeringens proposition 1984/85:225 anges vissa utvecklingstendenser på det statliga området som kommer att få betydelse för DAFAs verksamhei. En sådan utvecklingstendens är alt myndigheterna skall ges etl ökat ansvar för att själva dimensionera och upphandla ulmstning. En annan utvecklingstendens gäller satsningen på "småskalighet" och då främst de s. k. basdatorerna. En iredje utvecklings­tendens som tas upp i propositionen och som kommer atl påverka DAFAs inriktning och agerande är regeringens ambition till ökad samverkan mel­lan statliga organ med uppgifter på ADB-området.

Kommittén konstaterar att DAFAs möjligheter alt expandera på den statliga marknaden är goda om statsmakterna väljer all stimulera och salsa på del statliga utnyttjandet av ADB och information.

DAFAs verksamhetsinriktning

Enligt propositionen 1984/85:225 skall DAFA arbeta pä affärsmässiga grunder och i konkurtens med andra dalaservicebyräer och driflformer. Detta kan i huvudsak ses som ett fullföljande och förtydligande av den affärsmässiga inriktning DAFA haft under senare år.

Sammanfattningsvis är DAFAs affärsidé all med egen kommunikations-och driftsmiljö som bas, erbjuda ett vältäckande kompetens- och ADB-stöd för administrativa och handläggande funktioner inom offentlig och prival tjänst.

Tyngdpunkten i DAFAs verksamhet kommer även i fortsättningen atl ligga på den civila statsförvaltningen där DAFA avser att vara fullservice-leveranlör av ADB-baserade tjänster. Dessutom arbetar DAFA på övriga marknader framförallt med informationsbanker.

12

Organisationskommittén anser det nödvändigl att bolagiseringen av Prop. 1985/86:112 DAFA inte innebär etl brott med den nuvarande verksamhetsinriktningen. Bolagets kunder måste känna trygghet att nuvarande kund/leveranlörsför-hällanden inte plötsligt avbryts. Samtidigt finns det på den starkt expan­siva marknad på vilket bolaget kommer att arbeta ett behov av att nog­grannt följa utvecklingen och överväga framtida strategier. Kommittén kommer att behandla dessa frågor i det fortsatta arbetet - bl, a, i samband med överväganden om samarbete och samverkan med andra företag.

DAFAs kunder

Organisationskommittén har i sina bedömningar och beräkningar utgått från stabila kundförhållanden. Kommittén räknar med att bolaget kan överta myndighetens nu gällande kundavtal som löper längre än 1986-06-30 utan några andra omförhandlingar än de rent formella ändringar som krävs pga. ändrad associationsform och mervärdesskalleplikt. Kommittén räk­nar även med att huvuddelen av de kundavtal som löper ut 1986-06-30 kommer atl omförhandlas och förlängas av bolaget.

DAFAs filialer i Gävle, Nortköping och Hallstavik bör överföras i sin helhet till bolaget.

Sammanfattningsvis bedömer kommittén att del inte är troligt med något större kundbortfall de försia verksam hetsåren. En expansion i efterfrågan från befintliga kunder är också sannolik.

Personalfrågor

Kommittén har kommit till den uppfattningen atl all nuvarande personal hos DAFA bör erbjudas anställning i bolaget. Det gäller även databered-ningspersonalen och lokalvärdarna eftersom kommittén inte kunnat finna nägon annan huvudman som förklarat sig beredd att överta personal frän DAFA tillhörande dessa personalkategorier. Vad gäller databerednings-personalen finns idag en viss överkapacitet hos DAFA, Kommittén före­slår därför att DAFA redan i myndighetsformen under våren 1986 prövar möjligheterna lill s. k. årlig ersättning lill personaler bland databerednings-personalen.

Kommittén har fört förhandlingar med berörda personalorganisationer och tillsammans med bolagets styrelse undertecknat avlal med TCO-S och JUSEK m.fl. om övergångsbestämmelser och anställningsvillkor för per­sonal i bolaget. Erbjudande om anställning i bolaget fr. o. m. den 1 juli 1986 har därefter lämnats till DAFAs personal.

Organisationskommittén anser atl bolaget DAFA så snart som möjligt -helst fr. o. m. den I januari 1987 - bör anslutas till en lämplig arbetsgivar­organisation - f. n, SFO - och tillämpa de avlal och regler som normall gäller för statliga bolag och näringslivet i övrigi.

13

Mervärdesskatt

Prop. 1985/86: 112

I nuvarande läge är endast ca 20 procent av DAFAs verksamhet momsplik-tig, dvs, den del av verksamheten som inte avser andra statliga myndighe­ter, förvaltningar eller institutioner. I och med övergången till aktiebolag den I juli 1986 blir DAFAs hela verksamhet momsskaltepliktig. Det inne­bär atl DAFA måste debilera moms för skattepliktiga tjänster och varor till samtliga kunder. För icke momsskatteskyldiga kunder - främst myndighe­ter kommer delta all medföra en kostnadsökning eftersom dessa ej kan lyfta av ingående moms.

Enligt propositionen 1985/86:47 föreslås dessulom att det momspliktiga områdel för ADB utökas fr,o.m. I juli 1986 lill alt även omfatta person­tjänster.

Genom all DAFA som momsskalteskyldigt bolag kan dra av praktiskt tagel all ingående moms minskar DAFAs nuvarande kostnader med ca 8 procent. Om DAFA sänker sina priser i motsvarande grad men lägger på utgående moms kommer nettoeffekten för de statliga kundmyndigheterna atl bli en kostnadsökning på ca 12 procent. Det skall observeras all delta från statsfinansiell synpunkt inte innebär några ökade utgifter eftersom momsen betalas tillbaka lill statskassan.

Kommittén har antagit atl myndigheterna kommer att kompenseras för den kostnadsökning som uppstår pga momsen eftersom denna är stat.sfi-nansielh neutral. Ett problem är dock atl myndigheterna inte tagit upp denna kostnadsökning i sina anslagsframställningar för budgetåret 1986/87. För atl underlätta anslagshanteringen 1986/87 föreslår därför kommittén att DAFA bibehåller sin nuvarande faktureringsnivå men inkluderar moms gentemot de statliga kunderna. I stället får DAFA en kompensation i form av t, ex. ägartillskott för del inläktsbortfall som härigenom uppkommer för bolaget. Kompensationen har beräknats till ca 21 mkr första året och skall i efterhand avräknas krona för krona. Den erhållna kompensationen återbe­talas lill statskassan i takt med att DAFA levererar in moms. Fr,o.m. budgetåret 1987/88 förulsälls myndigheterna fä full kompensation för momseffeklen i sina anslag och atl DAFA då debilerar moms på sedvanligt sätt.

Kapitalbehov och finansiering

För alt kunna bedöma bolagets kapitalbehov har kommittén tagit fram ett antal resultat- och balansräkningar baserade på olika anlaganden om DAFAs ekonomiska utveckling.

DAFAs verksamhet skall bedrivas med lönsamhet som mål och med krav på marknadsmässig avkastning på insatt kapital. Avkastningen bör vara sä hög alt del är möjligt atl lämna utdelning på aktiekapitalet.

Kommitténs ambition är alt DAFA redan vid övergången till bolag skall tillföras etl tillräckligt startkapital sä atl affärsmässiga förutsättningar ska­pas för en ekonomisk sund utveckling på lång sikt, dvs. ger företagsled­ningen finansiellt handlingsutrymme. Del är nödvändigl för den långsiktiga

uthålligheten atl DAFA ges en soliditet som gör del möjligt att hinna vidta

14 ålgärder vid nedgångar ulan alt aktiekapitalet urholkas.

Kommittén har i sina beräkningar förutsatt atl såväl DAFA-myndighe-    Prop. 1985/86: 112 lens samtliga tillgångar och skulder som den av statskontoret för DAFAs räkning förvallade datorutrustningen överlages av bolaget till det värde som finns upplaget i DAFA-myndigheténs respektive statskontorets ba­lansräkning per den 30 juni 1986.

Bolaget beräknas i inledningsskedet ha en balansomslutning på ca 105 mkr. Kommittén föreslår alt bolaget tillförs ett eget kapital på 40 mkr. Härav bör ca 20 mkr uigöra aktiekapital, 4 mkr reservfond och 16 mkr ell ägartillskott för fritt eget kapital.

Finansieringen av bolagets egna kapital på 40 mkr bör ske med det statskapital som den 30 juni 1986 finns dels hos statskontoret för DAFAs datorutrustning, dels som eget kapital hos DAFA. Förutom det egna kapitalet föreslås alt 21 mkr tillföres DAFA i form av ett ägartillskott för all finansiera den lidigare nämnda momskompensationen. Det totalt till­gängliga statskapitalet uppgår till ca 63 mkr. Återstående ca 2 mkr föresläs t.v. ligga kvar som en skuld lill staten.

Bolagsbildningen

Civildepartementet har under hösten 1985 anskaffat etl aktiebolag som registrerats under namnet DAFA Data AB. Samtliga aktier i bolaget ägs direkt av staten genom civildepartementet. I samband med alt kommittén under våren 1986 skall utreda samverkansformer mellan Statskonsult AB och DAFA Data AB kommer även att övervägas elt eventuellt överföran­de av aktierna i DAFA Dala AB lill det för Statskonsult AB och[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Genomförandeplan etapp 2

I planen för arbetet i etapp 2 las upp elt antal aktiviteter som måste ulföras under våren 1986 för all bolagsbildningen skall kunna genomföras och DAFA Dala AB överta myndigheten DAFAs hela verksamhei fr. o. m. den I juli 1986. I arbetsuppgifterna under våren ingår bl. a. att klara ut frågor rörande SPAR saml samverkanmellan Statskonsult AB och DAFA Dala AB. Kommitténs arbete beräknas kunna slutföras omkring den 1 juli 1986.

1 Uppdraget

I direktiven för organisationskommittén, vilka beslutades vid regerings­sammanträdet 1985-09-12, anges alt kommittén skall förbereda och -under fömtsättning av riksdagens godkännande - genomföra en ombild­ning av datamaskincentralen för adminislraliv databehandling (DAFA) lill etl aktiebolag. Kommittén skall också ulreda hur en framtida samverkan eller ett samgående mellan DAFA och Statskonsult AB skall utformas.

Arbetet skall bedrivas i två etapper. Den försia etappen skall syfta lill alt

klargöra de ekonomiska förutsättningarna för bolagsbildningen samt förbe­

reda den medan den andra etappen skall syfta lill att genomföra bolagsbild-

15

ningen.

Redovisningen av arbetet i etapp I, som skall utgöra grund för regering-    Prop. 1985/86: 112 ens och riksdagens ställningstagande till en slutlig reglering av DAFAs ombildning till aktiebolag, skall redovisas senast den 15 december 1985.

Uppdraget i etapp 1 anges i direktiven enligt följande:

"I etapp I bör organisationskommittén genomföra en granskning av de ekonomiska förutsättningarna för det tänkta bolaget. I denna granskning bör ingå en genomgång av DAFAs större driftåtaganden vad avser deras nuvarande lönsamhet samt prognos för kundförbindelserna baserat bl a på inhämtade uppgifter från resp. kundmyndighet. Bedömningar bör också göras beträffande DAFAs framtida verksamhetsinriktning. Granskningen bör också innefatta en bedömning av förhållandena för DAFAs filialer.

Kommittén bör även granska övriga aspekter på DAFAs kort- och långsiktiga ekonomi.

Kommittén skall också särskill ulreda de ekonomiska konsekvenserna för DAFAs nuvarande kunder med anledning av DAFAs skyldighet att som bolag ta ut mervärdesskatt för vissa tjänster.

Kommittén skall lämna en redovisning av personalkonsekvenserna vid en bolagsbildning, samt utifrån de riktlinjer som ges nedan ge förslag lill hur anställning av personal i den nya organisationen bör gå till. Kommittén skall samarbeta med SAMN i denna fråga.

Redovisningen av arbetet i etapp 1 bör omfatta

-

de ekonomiska fömtsätlningarnainkl, förslag lill vissa ekonomiska vill­kor för bolaget, bl a rörelse kapitalets storlek och finansiering, värde­ring av tillgångar, övertagande av skulder, reglering av den rörliga krediten, kreditvillkor, osäkerheter, avkastningskrav m m,

-

förslag atl bilda eller anskaffa befintligt (vilande) aktiebolag,

-

konsekvenser för personalen,

-

plan för genomförande".

Arbetet i etapp 2 avser uppgifter i samband med genomförandet av bolagsbildningen den 1 juli 1986, I denna etapp skall kommittén även utreda frågan om samverkan mellan statskonsultföretagen och DAFA. Etapp 2 bör enligt direktiven redovisas i god lid före den 1 juli 1986.

2 Marknadsmässiga förutsättningar och krav på dataserviceföretagen

2.1 Allmänna tendenser

Den allmänna uppfattningen, som den beskrivs i press, massmedia och officiella rapporter, sammanfattas väl i en rapport som Svenska Industri-tjänstemannaförbundet, SIF, utgivit'. Rapporten beskriver utvecklingen inom ADB-omrädet och pekar på nödvändiga anpassningar hos dataservi­ceförelagen, I sammanfattning konstateras följande:

Den allmänna ADB-marknaden kommer inom den närmaste femårsperi­oden att visa fortsatt stor tillväxt. Det finns en given plals på denna

' Strategi för att anpassa verksamheten hos dataserviceföretag med hänsyn till

utvecklingen inom data- och elektronikområdel, SIF rapport 1985-03-18

16

marknad för dataserviceföretagen - men bara för dem som klarar av     Prop. 1985/86: 112 förändringar och nytänkande.

Den rena daladriften kommer alt stagnera - speciellt de satsvisa bear­betningarna.

Kunderna kommer i alll högre utsträckning all skaffa sig mindre, lokala egna lösningar speciellt inom basadministrationen där produktutbudet blir alltmer "standardbetonat" och "lätthanterligt" i ett attraktivt prisläge.

Under perioden kommer behovet av underhäll för befintliga program­varor vara en fortsatt stor marknad för dataserviceföretagen. Åven nyul-veckling av traditionell programvara kommer att vara stor men fjärde generationens språk kommer alt få ordentligt fotfäste och kan ge dataservi­ceförelagen en ny marknad efiersom dessa till viss del kommer att kräva stora datorer eller samspel mellan datorer.

Ett ännu relativt nytt område är kontorsautomationen som innehåller starkt inslag av kommunikation. Här borde dataserviceföretagen kunna ta en viktig marknadsandel, speciellt vid utformning, underhåll och kommu­nikation.

De dataserviceföretag som hittills specialiserat sig inom en viss bransch och samtidigt kompletterat silt produktutbud har hittills visat god lönsam­het. Framgångskriterierna i fortsättningen ser i slorl sett ut på samma sätt och kan i punktform sägas vara:

-

all inrikta datadriflen mol alhmer inleraklivitet

-

att låta datadriften omfatta olika datorstorlekar

-

all tillhandahålla lokala lösningar i kundens egen miljö

-

all bygga ul kommunikalionskunnandet

-

alt definiera sin nisch och specialisera sig på den

-

atl skaffa sig etl gediget problemkunnande inom nischen och därefter* bredda sitt kompetensområde till totallösningar med inslag av konsulta­tion, utbildning, programmering, "driftsassistans" saml stöd och drift av 4e-generalionssyslem

-

ett öka marknadsorienteringen

-

atl agera utifrån alternativa lösningsförslag med en helhetssyn på kun­dens dalabehandling

-

att vara återförsäljare inom den starkt expanderande smådalormarkna-den.

Efterfrågan på personal kommer inom överskådlig lid all överstiga tillgängen. Speciellt gäller detla utvecklings personal med specialkunnande inom

-

kundtillämpningar

-

programvaror, hjälpmedel och högnivåspräk

-

kommunikation

-

lösningar med olika datortyper

-

utbildning

Renodlad regislering kommer ytteriigare att minska för att i slutet på 80-talet ha nästan hell försvunnit.

17

2    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 112

2.2 Speciella förutsättningar för DAFA på den statliga

Prop. 1985/86:112

marknaden

Den statliga grundsynen på ADB som den förs fram bl. a. i prop. 1984/85:220 och prop. 1984/85:225 visar en övertygelse om att dalabe­handling är elt viktigt hjälpmedel såväl för effektivisering som för höjda servicenivåer inom civila slalsförvallningen.

Hela samhället fömtsälts kunna dra mycket stor nytta av tekniken som förväntas genomsyra snart sagt alla verksamheter.

Potentialen för ADB-stöd syns därför närmast obegränsad.

Detta innebär inte all del är enkelt för en aktör på den statliga markna­den att fömtse vilka behov som kommer att realiseras.

Ur prop. 1984/85:225 kan utläsas ell antal utvecklingstendenser som påverkar den statliga marknaden.

Den första tendensen innebär ett ökat ansvar för myndigheterna att själva dimensionera och upphandla utrustning. Delta sker dels genom ökad decentralisering av upphandlingsbeslul, från regeringen lill statskontoret och från slaiskontorel lill myndigheterna, dels genom praktiska försök med en ny handläggningsordning.

Den statliga styrningen av formerna för ADB-stöd till en myndighet kommer därmed successivt att förändras. Detta förhållande torde icke förändra behovet av all beslut i upphandlingar baseras på en kalkylmodell som tar hänsyn till den totala kostnadsbilden. En av de väsentligaste svårigheterna i en sädan kalkyl är att bedöma det sätt pä vilket en ulmst­ning kommer att användas. De behov som ligger till grund för en viss lösning är inte statiska ulan förändras i takt såväl med utvecklingen pä ADB-området som inom verksamhetsområdet. Användarnas engagemang i processen kommer atl öka starkt vilket, om del skall tillgodoses, snabbt kräver tillgång till nya, ofta resurskrävande, programvaror och kontinuer­ligt ökande resurs- och kommunikationsbehov. I en sådan bedömning av ett behov har en servicebyrå med ett brett underlag för olika tjänster ett helt annat värde än i en bedömning som lar sikte på lägsta möjliga kostnad för ell statiskt minimialternativ. Upphandlingsperspeklivet får därmed mycket stor vikt för servicebyråns möjligheter. Det borde vara naturligt att detta perspektiv omfattar minsl 3-5 år av en i allmänhet betydligt längre avskrivningsperiod och hänsyn tas till utveckling av såväl volym som behov. En närmare granskning av flera upphandlade installationers ut­veckling skulle troligen visa en oförutsedd kostnadstillväxt och ambitions­ökning.

DAFA är, inom statsförvaltningen, helt dominerande som servicebyrå men omsättningen uppgår endast till ca 10% av statens samlade utgifter för ADB. Del är en ulmaning alt 90% av den statliga marknaden, definierad på detta sätt, ligger utanför DAFA. Samtidigt ligger denna till största delen inom myndigheterna själva.

En dominerande del av dessa tillämpningar har konstruerats under 60-och 70-talet. Detta arv måste succesivt överföras till en modern teknologi-och systemsyn. DAFA kan här bidra med olika typer av tjänster.

18

DAFAs kunder, existerande och potentiella; äi- samtidigt DAFAs svå- Prop. 1985/86: 112 raste konkurrenter. Delta förhållande liknar situationen för en dalaorgani­sation i en privat koncern. Fler och fler exempel finns där dataorganisa-lionen som självständigt bolag styrs så atl den inte skall prioritera ned sin primära interna marknad av kortsiktiga lönsamhetsskäl. Dataorganisa-tionen inom ett förelag elleren koncern ses ofta som en strategisk resurs och beläggs därför med uppdrag som styr i önskad riktning.

Den andra tendensen i propositionen kan karaktäriseras som "småska­lighet". Basdatorerna framställs som den teknik som skall tillgodose elt brett behov av datorstöd bl. a. för vissa generella administrativa tillämp­ningar.

Staten påverkar själv, med de insatser man kan komma att göra, bl. a. på programvaruområdet, utvecklingen av marknaden för denna leknik. DAFA har lidigare förklarat sig intresserad av aft delta inom området men har avvaktat pågående diskussioner om insatsområden och finansiering. DAFA har förberett en insats genom viss kompetensuppbyggnad och har till statskontoret avgetl en offert om utveckling bl. a. inom EA-områdel.

Småskalighet omfattar inte bara en teknik. DAFA har arbetat aktivt med persondatorer i drygt tvä är och skaffat sig en bred och kvalificerad kompelens tillsammans med elt antal produkter.

Med utgångspunkt i de övergripande ekonomi- och personalsystemen utnyttjar DAFA småskalig leknik, hittills endast persondatorer, som sam­verkar med de centrala systemen. Elt exempel är DAFAs bidrag i det s. k. PIR-projeklel som drivs tillsammans med SPV och UDAC. Här realiseras för första gången i statsförvaltningen en ny systemsyn där olika teknikre­surser samverkar intimt. För en stor del av den statliga marknaden innebär ell sådant angreppssätt en naturiig anpassning till modern teknologi och användarkrav. Den småskaliga tekniken måste uppfylla mycket kvalifice­rade kommunikationskrav för all en användarvänlig informationsmiljö skall kunna realiseras.

DAFA har även anskaffat elt modernt ekonomisystem med stor sprid­ning inom näringslivet bl. a, för atl tillgodose behoven hos de myndigheter som behöver ett avancerat ekonomisystem men av olika skäl ej kan utnytt­ja system S, Det innebär även goda möjligheter på en privat marknad.

En väsentlig framlida potential finns troligen för DAFA inom del doku-mentadminislraliva området. Dokument kommer alt produceras, lagras och distribueras elektroniskt och på pappers- och andra media, DAFA har mycket god kunskap och konkurtenskraftiga produkter inom diarieföring och frilextsökning. Tillsammans med ett befintligt syslem för elektronisk post. elt omfattande nätverk och centrala resurser för framställning av dokument på olika media och i olika kvaliteter har DAFA dessulom elt antal nödvändiga byggstenar för att skapa en total Ijänst för statsförvalt­ningens dokumenthantering. Denna måste innefatta såväl stor- som små­skalig teknik och kommunikationsfrågorna blir mycket väsentliga. Detla område har dessutom en nära samhörighet med DAFAs satsningar på informalionsbanker.

Den tredje tendensen beskriver just informalionsbankerna. En långt

decentraliserad ADB-verksamhet kan komma att försvåra en samordnad

19

informationssyn. Propositionen markerar behovet av en översyn av områ-     Prop. 1985/86: 112 det ur flera aspekter genom all uttrycka avsikten alt ge statskontoret etl utredningsuppdrag.

På detta område har DAFA byggt upp en unik kompetens såväl belräf­fande tekniska möjligheter och hjälpmedel som sakområdeskunskap och informalionsbanker. Delta har hittills skell via medel som genererats i verksamhelen. Investeringarna är dyrbara och ålerbetalningstiden lång. Det är förenat med ell myckel stort risktagande alt i längden fortsätta med denna satsning utan alt slalsmaklerna ullalat en långsiktig syn på villkor och former för detta. En lyckad satsning på informationsbanker kräver en samordnad drift och gemensam teknik. Annars blir användarens situation för splittrad.

Den fjärde tendensen av betydelse för den statliga marknaden är de samverkanstankar mellan statliga organ som propositionen uttrycker. Statskonsult AB och ett bolagiserat DAFA skall söka samverkansformer, SIPU, DAFA, Statskonsult och Statskontoret skall söka samverkans­former inom ADB-utbildningens område. Organisationskommittén ser i detta en möjlighet lill gemensam utveckling av produkter och tjänster för den statliga marknaden. Bättre fömtsättningar kan skapas för alt samlat tillgodose den statliga marknadens totala behov samtidigt som en alltför långtgående konkurrerande utbyggnad av likartade tjänster inom respekti­ve organisalion undvikes.

Förutom denna form av samverkan ser DAFA i framliden möjligheten att, genom lämpliga organisatoriska former, erbjuda slora kunder andra samarbetsformer än del traditionella kundförhållandet i servicebyrån. Det­la möjliggör andra insyns- och påverkansformer för kunden i hans del av verksamhelen.

Till sist kan tilläggas många intressanta framtida möjligheter i gränslan­det mellan prival och statlig verksamhet. Informationsbankerna ligger redan idag här. Nätverk (t.o.m. starka dator-datorkopplingar) är en nöd­vändig resurs för att bredda användandet. Det kommunikationskunnande som skapas är nödvändigt också för andra system som kan komma all byggas upp för samverkan mellan prival och offentlig verksamhet.

Inom disiributionssektorn borde det l.ex, finnas möjligheter till en sys-lemmässig samverkan mellan tullväsendet, speditörer, åkerier, godsmotta­gare, avsändare m fl. Ett väl fungerande platsförmedlingssystem borde kunna innehålla en ömsesidig datorstödd kommunikation mellan näringsliv och statliga myndigheter. Del finns säkeriigen mänga tillämpningar som karaktäriseras av relativt enkla grundläggande rutiner men en tekniskt krävande och högfrekvent informalionsulväxling mellan olika parter. Le­verantörs-, grossist- och detaljist-strukturen i Sverige kan troligen dra nytta av denna typ av stöd,

DAFA har visat att man kan klara den komplexa miljön genom det s, k. DAKOM-systemet som man driver pä uppdrag av Dagligvaruleverantörers Förening och Grossistförbundel.

Statliga initiativ för en integration av information i näringslivet och

statlig förvaltning kommer att kräva en resurs av DAFAs typ. Hittills har

DAFA dock ej hafl direkta uppdrag i denna riktning bortsett från SPAR,

20

Sammanfattningsvis kan man konstatera att DAFAs möjligheter att ex-     Prop. 1985/86: 112 pandera på en statlig marknad är goda om statsmakterna väljer att stimule­ra del statliga utnyttjandet av ADB och information.  Kompetens och beredskap finns i väsentliga delar och kan förstärkas i samarbete med andra organisationer.

På flera, för DAFA centrala områden, är emellertid produkt- och tjän­steutveckling förenad med stora investeringar och, utan en klart uttalad statlig inriktning, med mycket stort risktagande.

3 DAFAs verksamhetsinriktning

Enligt regeringens proposition 1984/85:225 skall DAFA arbeta på affärs­mässiga grunder och i konkurrens med andra dataservicebyråer och drift­former. Verksamheten skall bedrivas med lönsamhet som mål och med krav på marknadsmässig avkastning på insatt kapital,

I propositionen framhålls samtidigt att det är angelägel atl staten i likhet med stora företagskoncerner har tillgång lill egen servicebyrå inom ADB-området. Detta motiveras av att ett slatiigt ägande ger en säkerhel sä att det inom den statliga sekiorn finns elt organ som tillgodoser de statliga verkens grundläggande behov av dataservice.

Den inriktning och roll som anges för DAFA i propositionen är i huvud­sak ett fullföljande och förtydligande av den affärsmässiga inriktning DAFA haft under senare år,

DAFAs hittillsvarande agerande och affärsverksamhet har lagil hänsyn till den uppfattning om marknaden som beskrivits tidgare i avsnitt 2, En organisations verksamhet färgas dock inte huvudsakligen av de förändring­ar som kan skönjas i en nära eller avlägsen framtid. DAFA har av tradition stor kompelens och styrka inom stordalorområdet. Intäkter genereras av existerande kunder, deras och DAFAs syslem och informalionsbanker. Bolaget kommer därför alt ärva slora delar av den affärsidé och den policy som under senare är varit DAFAs.

Organisalionskommitlén har tagit del av utkast till affärsidé, mål och policy som DAFA nu arbetar med. Kommittén anser det angeläget alt detla arbete fortsätter och fullföljes inom bolaget DAFA.

DAFAs nuvarande affärsidé är kortfattat uttryckt att, med egen kom­munikations- och driftsmiljö som bas, erbjuda ell vältäckande kompetens-och ADB-stöd för administrativa och handläggande funktioner inom of­fentlig och privat verksamhei.

DAFA avser all utveckla denna affärsidé med i huvudsak följande strategiska inriktning vad gäller marknad, syslem/programprodukter och kundtillämpningar.

Marknad

o För den civila statsförvaltningen skall DAFA vara fullserviceleveranlör av ADB-baserade tjänster

21

o För övriga marknader skall DAFA i försia hand erbjuda och anpassa    Prop. 1985/86: 112 befintliga produkter och tjänster inom det generella ADB-området

o För alla marknader skall DAFA tillhandahålla information från adress­databanker och statliga fakladalabanker

System och programprodukter

DAFA skall anskaffa, utveckla, förvalla och driva syslem och program­produkter som uppfyller ett av kriterierna

-

drivs i ren stordatormiljö inom IBM-konceptets ram

-

bygger på en samverkan mellan lokal, regional och central kapacitet

-

i lokal miljö utgör etl komplement till ett samverkande system eller uppvisar mycket god lönsamhet som enskild produkt.

Kundtillämpningar

DAFA skall pä uppdrag utveckla och förvalla syslem som är kundspeci­fika. DAFA skall dessulom engagera sig i framtagning av standardsystem i försia hand inom EA-, PA- och KA-områdena. Tillsammans med olika huvudmän skall DAFA bygga upp informationsbanker av generellt intres­se.

Enligt organisationskommitténs mening är det nödvändigl att bolagise­ringen av DAFA inte innebär ell brott med den nuvarande verksamhetsin­riktningen. Bolagets kunder måste känna trygghet atl nuvarande kundför­hållanden inte plötsligen avbryts. Samtidigt finns det på den starkt expan­siva marknad pä vilken bolaget kommer atl arbeta elt behov av alt nog­grannt följa utvecklingen och överväga framtida strategier.

Organisationskommittén kommer alt behandla dessa frågor i det fortsat­ta arbetet bl. a. i samband med överväganden om samarbete och sam­verkan med andra företag.

Förmågan atl skapa goda ekonomiska fömtsättningar är avgörande för bolagels möjligheter att utvecklas som professionell organisation och bere­da personalen långsiktig trygghet.

Bolagets verksamhei skall bedrivas i full konkurtens med affärsmäs­sighet som bärande princip. Produkter och tjänster skall bedömas utifrån sin egen lönsamhet i första hand. Samtidigt ökar det samlade utbudet värdet av varje ny tjänst.

Tillväxt är en väsentlig förutsättning för bolagels möjligheter atl skapa ekonomiskt utrymme för investeringar i produkter ooh jänster. Genom tillväxt skapas dels en större bas för finansiering av produkter med stor andel fasta kostnader, dels möjigheter att tillräckligt snabbt tillgodogöra sig ny effektivare teknik.

4 DAFAs kunder

Av DAFAs totala intäkter 1984/85 svarade de kunder vilkas fakturering

översteg 1 milj kr för ca 70%. Dessa kunder är till antalet 22 st.

22

DAFA har under hösten 1985 gjort en genomgång av DAFAs nuvarande    Prop. 1985/86: 112 kundrelationer. Denna har redovisats för kommittén. Materialet har dock ansetts innehålla affärshemligheter av vital betydelse för DAFA, Kommit­tén har bedömt att en närmare redovisning av kundrelationerna inte är nödvändig i detta sammanhang,

DAFAs nuvarande avlal med flera av de större kunderna löper längre än 1986-06-30, Undantag från detta är bl. a. RSV (med vilka avtalel löper ut 1986-06-30) och CFD i Gävle (som saknar etl formellt avtal).

De största riskerna för att förlora en slor kund ulgör för DAFA s. k. hemtagning av system för drift i egen regi. Sådan hemtagning kräver normalt etl omfattande arbete med etl ställningstagande från regeringen för alt anskaffa erforderlig ulmstning. Sannolikheten för atl någon av de störte kunderna skall övergå till drift i egen regi inom den närmaste treårsperio­den kan därför anses vara relativt liten, möjligen med undantag för RSV och CFD.

Organisationskommittén har i sina bedömningar och beräkningar utgått från stabila kundförhållanden. Detta innebär bl. a. all organisationskom­mittén förutsätter alt de statliga kundavtal som löper längre än 1986-06-30 kan övertas av bolaget utan några andra omförhandlingar än de renl formella ändringar som krävs pga ändrad associationsform och mervär­desskalleplikt.

Organisationskommittén har i sina beräkningar även utgått från atl RSV och CFD kommer alt vara kvar som kunder i oförändrad omfattning. Detla måsle vara en förutsättning för atl DAFA vid övergången lill bolag skall överlaga den utrustning som anskaffats för dessa kunders behov.

När del gäller Gävle-filialen bör bolaget överta denna med förbehåll atl staten återtar utrustningen om CFD väljer att överta driften i egen regi. Delsamma bör gälla personal och lokaler i Gävle.

Marknaden i Gävle är vikande. SLÖR-driflen kan på sikt komma att läggas i Slockholm eller på annan ort. Del finns dock f.n. ingenting som lyder på alt DAFA icke skulle fortsätta med driften av SLÖR.

Organisationskommittén kommer under våren 1986 atl föra diskussioner med RSV om ell nytt avlal fr. o. m. 1986-07-01. Kommittén fömtsätter att ell sådant avtal skall kunna träffas på affärsmässiga grunder och inte påverkas av del förhällandet alt DAFA byter associationsform.

I Nortköping finns ingen omedelbar risk för hemlagning. På sikt kan dock en eller elt par kunder komma att vilja förändra sin driftsituation.

Norrköpingsregionen borde vara ett naturligt försia nära samarbetsom-räde med Statskonsult.

DAFA bör ocksä möta hotet om bortfall av en större kund med alterna­tiva former för samarbete. Driftenlreprenad kan vara en sådan möjlighet där DAFA genom samulnyltjande av personal, programvara och övriga resurser bör kunna erbjuda elt attraktivt alternativ, i synnerhet för en kund med ell brett och ökande krav på funktioner.

Organisationskommittén finner sammanfattningsvis all del knappasl

finns någon risk för etl reellt kundbortfall under det första verksamhets­

året. De ekonomiska konsekvenserna av ett bortfall av RSV och/eller CFD

skulle kräva en mer ingående analys efiersom bolaget rimligen inte skall

23

överta kostnader för sådan verksamhei som myndigheien ej skulle bedrivit    Prop. 1985/86: 112 efter den I juli 1986, Med elt bortfall av båda dessa kunder blir troligen "10%-alternativel" (alternativ 2) i de ekonomiska kalkylerna i avsnitt 7 mest realistiskt.

Organisationskommittén finner också att det är angeläget att DAFA nu får arbetsro innebärande

-

att bolaget övertar de av myndighetens nuvarande avtal med leverantö­rer och kunder som löper över 1986-07-01

-

att fömtsätlningarna för CFD-driften klariäggs samt

-

alt alla statliga kundavtal (med undantag av SPAR) som normalt skulle ha omförhandlats av myndigheien DAFA per den I juli 1986 skall kunna hanleras på samma affärsmässiga gmnder som om myndigheten hade det långsiktiga ansvaret.

5 Personalfrågor

Enligt direktiven skall kommittén redovisa personalkonsekvenserna vid en ombildning av DAFA till bolag. 1 fömtsättningarna anges att DAFAs nuvarande personal beräknas kunna erbjudas anställning i de statliga bolag och myndigheter som lar över uppgiften från DAFA.

Ombildningen av DAFA från myndighet till bolag förändrar inte i sig DAFAs inriktning utan är en konsekvens av den inriktning DAFA haft under senare år. Det har därför varit en utgångspunkt för kommitléns arbete att DAFAs nuvarande verksamhei i största möjliga utsträckning skall överföras lill bolaget och därmed även DAFAs nuvarande personal.

SPAR

Ell undanlag från denna huvudregel är att DAFAs nuvarande myndighels-uppgifter - huvudmannaskapet för SPAR - enligt regeringens proposition skall överföras till en nyinrättad myndighet. Det förutsätts dock att DAFA tills vidare skall behålla drift, produktion, underhåll och marknadsföring av SPAR,

De av DAFAs hittillsvarande arbetsuppgifter som kan hänföras till hu­vudmannaskapet för SPAR har organisatoriskt inte varit skilda från övriga arbetsuppgifter med SPAR och har endast marginellt berört DAFAs perso­nella resurser. Kommittén har därför funnit atl ell överflyttande av huvud­mannaskapet lill den blivande SPAR-myndighelen inte får några personal­mässiga konsekvenser för DAFA.

Lokalvård kv Primus

Ell annat område som berörs av bolagsbildningen är lokalvården. DAFA svarar idag för lokalvärden inom fasligheten kv Primus vilken innefattar förutom DAFA även riksrevisionsverkel och statskontoret. Lokal vår­darna som är anställda hos DAFA uppgår till sammanlagt 21 personer.

24

DAFA kommer som bolag alt - liksom nu - vara en av flera hyresgäs- Prop. 1985/86: 112 ter i kv Primus, Kommittén anser alt det inte är förenligt med DAFAs verksamhetsinriktning som bolag atl i fortsättningen svara för lokalvården i hela denna fastighet. Lokalvården och huvuddelen av DAFAs nuvarande . lokalvårdare bör därför överföras lill annan myndighet, antingen bygg­nadsstyrelsen eller någon av de andra hyresgästerna, statskontoret eller riksrevisionsverket. Ingen av dessa myndigheter har emellertid förklarat sig beredd atl överta lokalvårdarna från DAFA, För all i möjligaste mån underiätla bolagsbildningen och personalförhandlingama i anslutning där­till har kommittén i nuvarande läge kommit till den uppfattningen atl samtliga lokalvårdare hos DAFA tills vidare överförs till bolaget. Kommit­tén anser dock alt bolaget senare bör la upp förhandlingar med ifrågava­rande myndigheter om att övertaga lokalvården inkl. berörd personal.

Databeredningen

Etl tredje område som kommittén övervägt särskill gäller databeredningen och dess personal.

DAFAs nuvarande databeredning (stansning, registrering m. m.) sker dels i Slockholm, dels i Hallstavik. Totalt uppgår arbetsstyrkan lill 41 personer (31 helårsarbetande) varav 19 (14 helårsarbetande) i Slockholm och 22 (17 helårsarbetande) i Hallstavik.

Databeredningsfilialen i Hallstavik överfördes lill DAFA från SCB/DC i samband med DAFAs bildande år 1970. Beslutet att etablera en filial i Hallstavik togs redan år 1964. Orsaken var ett ökat behov av resurser för hålkortsstansning samtidigt som Hallstavik vid denna lidpunkt hade stor tillgång till kvinnlig arbetskraft men saknade sysselsättningsmöjligheter.

Efterfrågan på DAFAs dalaberedningsljänsler har minskat successivt sedan 1970-lalet. Detta gäller generellt för hela branschen, DAFA har alltsedan år 1975 hafl svårigheter atl få full kostnadstäckning för denna verksamhetsgren. Någon nyanställning av dalaberedningspersonal har därför inte skett sedan år 1976.

DAFA har f. n. en överkapacitet bland databeredningspersonalen mot­svarande 3-4 helärsarbelskrafter. Delta innebär i sin lur atl databeredning­en uppvisar ett underskoll på ca 1 mkr. per år.

Kommittén har övervägt olika alternativ för alt lösa detta överkapaci-lelsproblem.

DAFA skall som bolag arbeta i konkurtens på affärsmässiga villkor med krav på lönsamhet och kan på sikt inte bedriva olönsamma verksamhets­grenar. Kommittén har därför undersökt möjligheterna all överföra dala­beredningspersonal lill andra statliga myndigheter med uppgifter inom dalaberedningsområdet. Bl. a. har kontakter tagits med SIGA som dock f.n. inte ser några möjligheter atl ta över dalaberedningspersonal från DAFA. Åven andra statliga myndigheter och organ lorde ha slora svårig­heter alt erbjuda arbetsuppgifter ät denna typ av personal.

DAFA har på olika sätt försökt att öka sysselsättningen för databered­

ningspersonalen bl. a. genom att bredda verksamhelen lill alt även omfatta

ord- och textbehandling i samband med inskrivning av material i informa-

25

tionsdalabaser. Personalen medverkar ibland även i den s. k. eflerbehand-     Prop. 1985/86: 112 lingen samt utför regislreringsarbelen vid terminal hos DAFAs kunder.

DAFA ser f. n. vissa möjligheter till atl ytterligare kunna öka sysselsätt­ningen för databeredningspersonalen. Bl.a. pågår diskussioner om vissa kommersiella projekt som kan leda till en ökad arbelsbeläggning.

Etl problem som bör nämnas i detla sammanhang är alt DAFAs konkur­renskraft vad gäller dalaberedningen inom den statliga sekiorn kan komma att avsevärt försämras om DAFA för dessa tjänster måste debilera ul moms till de statliga kunderna (se avsnitt 6). Den ingående momsen är för databeredningen mycket liten varför huvuddelen av den utgående momsen kommer att innebära en ren prishöjning för de statliga kunderna.

Etl område av särskilt intresse för dalaberedningen är uppbyggnaden av olika informalionsdatabaser. En fortsatt satsning från DAFAs sida på denna typ av databehandlingstjänsler kommer alt medföra en markant ökning av behovet av regislreringsarbele för vilket den nuvarande databe­redningspersonalen är väl lämpad. En satsning på informalionsdatabaser för kommersiellt bruk kräver dock ett omfattande investerings- och ut­vecklingsarbete och fömtsätter en samverkan med flera statliga myndighe­ter som är informalionslämnare lill databaserna. DAFA kan inte ensamt svara för risklagande och finansiering av en sådan satsning. En möjlighet som kommittén vill peka på kan vara atl staten medverkar vid finansiering­en genom all tillskjuta en del av de överskottsmedel som genereras från DAFAs verksamhei med SPAR. Denna fråga bör behandlas under våren 1986 då ell driftsavlal skall träffas mellan bolaget DAFA och den nyinrät­tade SPAR-myndighelen.

Det bör mot denna bakgmnd finnas möjligheter för DAFAbolaget att ge ökade arbetsuppgifter ål databeredningspersonalen. Samtidigt är del själv­klart en skyldighet för bolagets ledning och styrelse alt se till att verksam­heten bedrivs så effektivt som möjligt och att kapaciteten anpassas till efterfrågan. Personalminskningar torde därför bli nödvändiga. Detta bör enligt kommitténs mening kunna ske utan alt den nuvarande databered­ningspersonalen behöver sägas upp. I stället bör i första hand prövas alt redan under våren 1986 i myndighetsformen utverka s.k. årlig ersättning till vissa personer bland databeredningspersonalen som har mindre än fem är kvar till statlig ålderspension. Om denna möjlighet kan utnyttjas fullt ut skulle nuvarande överkapacitet kunna elimineras. De ytterligare nerdrag-ningar som senare kan komma att erfordras i bolaget bör kunna ske genom naturiig avgång.

Mol bakgmnd av vad som anförts anser kommittén atl DAFA-myndig­hetens dalaberedningsverksamhel i sin helhet bör överföras till bolaget och personalen erbjudas anställning i bolaget.

Uppsägning respektive anställning av personal

En utgångspunkt för kommitténs arbete har varit att myndigheten DAFA

skall avvecklas i sin helhet fr.o.m. den 1 juli 1986 då verksamhelen

överförs till bolaget DAFA. Detta innebär alt personalen måste sägas upp

från sin anställning hos myndigheten DAFA pga arbetsbrist. Elt alternativ

26

är att personalen säger upp sig på eget initiativ.

Tiden för uppsägning från arbetsgivaren är enligt lag sex månader för Prop. 1985/86: 112 personer över 45 års ålder. Detta innebär alt uppsägningen från myndighe­ten bör ske före den I januari 1986. Enligt del trygghetsavtal som gäller på det statliga området (TrA-S) skall uppsägning föregås av riskförklaring samt förhandlingar om urvalsområden och övertalighetsgrupper. Myndig­heten DAFA har under hösten 1985 avgivit riskförklaring och fört förhand­lingar med de lokala arbetstagarorganisationerna hos DAFA.

Efiersom del i DAFAs fall inte är fråga om någon reell arbetsbrist ulan byte av huvudman där all personal hos myndigheten kommer all erbjudas anställning av det nya bolaget har kommittén eftersträvat atl i möjligaste mån underiätla uppsägningsförfarandet för parterna. Kommittén har där­för sett del som angeläget all kombinera en uppsägning från myndigheien med ett erbjudande om anställning i bolaget fr. o. m. den 1 juli 1986. Av hänsyn till personalen har kommittén haft som ambition alt i samband med anslällningserbjudandet så långt möjligt kunna presentera de anställnings­villkor som kommer all gälla.

Kommittén har därför för bolagels räkning fört förhandlingar med berör­da centrala arbetstagarorganisationer om anställningsvillkoren i bolaget DAFA. Organisationskommittén har tillsammans med bolagets styrelse undertecknat avtal med TCO-S och JUSEK om övergångsbestämmelser och anställningsvillkor för personalen i bolaget (bilaga 2). Avtalet gäller i försia hand för liden 1986-07-12-31. Avtalet liknar innehållsmässigt mol­svarande avlal på SFO/PTK-områdel.

Med avtalet som gmnd har erbjudande om anställning i bolaget lämnais till DAFAs personal (bilaga 2 här utelämnad). Såvitt kommittén kan bedö­ma situationen idag bör del med denna lösning vara möjligt att genomföra och avsluta såväl uppsägnings- som anslällningsförfarandet inom de tidsra­mar som gäller för all verksamhelen i sin helhet skall kunna föras över till bolaget per den 1 juli 1986.

Organisationskommittén anser att bolaget DAFA, så snart som möjligt - helst fr.o.m. den 1 januari 1987 - bör anslutas till en lämplig arbetsgi­varorganisation för statliga bolag - f. n. SFO - och tillämpa de avtal och regler som normalt gäller för statliga bolag och näringslivet i övrigt, dvs. PTK-avtal.

6 Mervärdesskatt 

6.1 Skatteplikt

Kommittén har enligt direktiven haft all särskill ulreda de ekonomiska konsekvenserna för DAFAs nuvarande kunder med anledning av DAFAs skyldighet alt som bolag i ökad utsträckning debilera och redovisa mervär­deskall för sina tjänster.

Skattskyldighet för mervärdesskatt uppkommer dä skattepliktig vara

eller ijänsl omsätts inom landet i en yrkesmässig verksamhei. Statlig

verksamhet i myndighetsform räknas som yrkesmässig lill den del den

avser utåtriktad verksamhet. Den del av verksamhelen som avser statens

-_

egna behov anses däremot inte yrkesmässigt bedriven och medför inte

skattskyldighet. Omsättning mellan olika myndigheter räknas som inålrik-    Prop. 1985/86: 112 tad och anses avse egna behov. Av staten bedriven verksamhei anses alllid som yrkesmässigt bedriven när den drivs i bolagsform, t ex aktiebolag.

Ovanstående innebär att DAFA för närvarande ej är skattskyldig för sin omsättning till andra myndigheter, men däremot för sin omsättning lill kunder i bolagsform eller liknande (främst den privata sektorn). Således är endast en del av DAFAs verksamhei skattepliktig. Andelen har uppskat­tats till 20%, dvs ca 80% av DAFAs omsättning har beräknats avse andra statliga myndigheter, förvaltningar eller institutioner som ej är mervär­desskatteskyldiga. I praktiken innebär delta atl DAFA debiterat moms på 20% av faktureringen till kunderna och redovisat denna som utgående moms till momsmyndigheten. På molsvarande säll har endast 20% av den ingående momsen på inköpen behandlats som avlyftbar och redovisats som sådan.

1 och med övergången till aktiebolag den 1 juli 1986 anses DAFAs hela verksamhet vara yrkesmässig och därmed även mervärdesskattepliktig. För sina momspliktiga varor och tjänster - främst datordriften skall således DAFA debitera moms både till myndigheter och privata företag. Övergången till aktiebolagsform påverkar inte momsen avseende de ej skattepliktiga varorna och tjänsterna, främst persontjänster och teleabon-nemang.

När DAFA som bolag debiterar moms till samtliga kunder innebär detla en kostnadsökning för icke momsskatteskyldiga kunder - främst myndig­heter - efiersom dessa ej kan lyfta av ingående moms.

6.2 Persontjänster

Enligt proposition 1985/86:47 föreslås att det momspliktiga området för ADB utökas från och med 1 juli 1986. Nu gällande bestämmelser innebär att skalleplikplikt föreligger för tjänst som avser automatisk databehand­ling. Vidare föreligger skatteplikt för datorer och s.k. kringutrustning. Slandardprogram anses i skattehänseende som varor och beskattas där­med. År det däremot fråga om specialkonstrukturerade program, s k skräddarsydda program, betraktas dessa som lillhandahållanden av skatte­fria tjänster. Någon rätt till avdrag för ingående skatt på denna del av verksamhelen hos exempelvis etl dalaförelag föreligger således inte. Nå­got bärande skäl till atl behandla programvaran olika beroende på om del är fråga om standard- eller specialprogram finns enligt propositionen inte och skatlplikten föreslås därför bli generell. Det förekommer vidare att programvaran säljs eller alt rällen atl utnyttja ell visst system eller pro­gram upplåts. Några skäl för att behandla dessa förfaranden olika finns inte heller.

Fömtom datorer och programvaror lillhandhåller dataföretagen ocksä

tjänster med anknytning lill ADB. Detta gäller förstudier, ändring av

rutiner, utbildning av personal för aktuellt ADB-arbete m m. Dessa tjäns­

ter ingär många gånger i vederlaget för datautrustningen och bör då också

ingå i beskattningsvärdet för leveransen eller upplåtelsen oberoende av om

tjänsten faktureras separat eller ej.

28

Härigenom skapas en i princip generell skattskyldighet för företag som Prop. 1985/86: 112 omsätter dalavaror och sådana tjänster som är direkt hänförliga lill ADB-tekniken såsom systemering, programmering m. m. Däremot bör även fortsättningsvis renodlad datautbildning som inte har något samband med försäljning av datavaror eller tjänster vara skattefri i likhet med annan utbildning,

6.3 Effekter av utökad momsplikt för DAFA

För DAFAs egen del skulle normalt skattskyldigheten för moms innebära

a)

att den ytteriigare utgående momsen beräknas som ett tillägg pä priset och därför inte påverkar intäkterna om inte priserna ändras

b)

att den ingående moms som har ingått i DAFAs rörelsekostnader och avser skattepliktiga varor och tjänster nu kan lyftas av och härigenom minska kostnaderna för DAFA

c)

att den ingående moms som har ingått i avskrivningsunderlaget för DAFAs avskrivningar (via dalamaskinfonden) nu kan lyftas av och härigenom minska DAFAs avskrivningar

d)   att den ingående moms som nu kan lyftas av och minska DAFAs behov

av rörelsekapital och härigenom minska DAFAs räntekostnader

Avlyft enligt b) ovan minskar räntekostnaderna endast marginellt, me­dan avlyft enligt c) ovan minskar kapitalbehovet under längre tid (avskriv­ningstiden) och medför härigenom märkbart minskade räntekostnader. Den utgående momsen enligt a) ovan påverkar ej märkbart rörelsekapital-behovet.

Av punkterna ovan framgår atl övergången lill aktiebolag och total skattskyldighet för moms minskar DAFAs rörelsekostnader och avskriv­ningar samt räntekostnader. Därigenom förbättras resultatet (allt annat lika).

De belopp som berör punkterna b), c) och d) ovan har i organisations­kommitténs huvudalternativ (avsnitt? och bilaga 2) beräknat till (mkr.):

1986/87

b)

Ing. moms koslnader

12

c)

Ing. moms avskrivningar

6

d) Minskade räntekostnader

_2_

Summa resultatförbättring (b -t- c + d)

20

Om man strävarefler att DAFAs priser skall justeras efter den nya kostnads-, avskrivnings- och räntekostnadsnivån, så skulle priserna kunna sänkas med ca 20 mkr.

Detta belopp är dock mindre än den beräknade utgående momsen.

29

1986/87

Prop, 1985/86: 112

a) Ulg, moms intäkter

33

Om DAFA istället för att höja priset till kunderna med momspåläggel bibehåller nuvarande nivå och inkluderar momsen i denna minskar intäk­terna, dvs. resultatet försämras med molsvarande belopp.

1986/87

Resultatförsämring (a - (b -f c -I- ränta)

13

Detta belopp är det belopp med vilket DAFA skulle behöva öka sin fakturering inkl, moms (för ej momsskatteskyldiga kunder innebär detta en prishöjning) för att inte övergången till aktiebolag skall få resultateffekt för DAFA på grund av den uppkomna momsskyldighelen.

Om personljänslerfrån den I juli 1986 räknas som skattepliktig tjänst blir motsvarande belopp för enbart persontjänslerna

1986/87

Resultatförsämring (a-b-l-c-l-d )

P    P    P    P

Den ingående momsen berörs endast marginellt, medan den utgående

momsen väsentligt ökar.

Om man beaktar såväl övergången till aktiebolag som införandet av momsplikt för persontjänsterna blir den sammanlagda skillnaden (prishöj­ningsbehovet)

1986/87

Uppskattad total resultatförsämring

23

Genom alt DAFA som momsskyldigt bolag kan dra av praktiskt taget all ingående moms minskar DAFAs nuvarande kostnader med ca 8%. Om man antar atl delta slår igenom på DAFAs prissättning skulle kundmyn­digheternas totala kostnadsökningar (pris inkl. utgående moms) bli ca 7% jämfört med nuvarande förhållanden. Om man därtill lägger effekten hos DAFA av den föreslagna momsulökningen för persontjänster (prop 1985/86:47) skulle kostnadsökningen uppgå till ca 12% för myndigheterna. Det skall observeras att koslnads-/prisökningen mot myndigheterna ur statsfinansiell synpunkt inte innebär några ökade utgifter eftersom mom­sen betalas tillbaka till statskassan.

Å ena sidan kommer myndigheterna att uppleva momsen som en kost­nadsökning om de inte kompenseras för detta i sina anslag. Elt särskill problem är att myndigheterna för nästa budgetår inte tagit upp denna kostnadsökning i sina anslagsframställningar. Å andra sidan kommer DAFA att erhålla en orimlig resultatförsämring om ej moms kan debiteras

30

myndigheterna eller inläktsbortfallel kan kompenseras på annat sätt, t. ex.     Prop. 1985/86: 112 i form av ägartillskott. Kommittén har därför övervägt olika alternativ för all lösa delta.

6.4    Tillfällig dispens från momsskyldighet

En administrativt enkel lösning kan vara alt DAFA tillfälligtvis beviljas dispens.

Sedan början av 1970-talet har dalatjänster som särskilda dalabolag tillhandahåller åt ägarna undantagits från skatteplikt genom särskilda rege­ringsbeslut i enskilda fall. 1 den mån samma bolag säljer tjänster åt utom­stående beskattas dessa i vanlig ordning. Sådana medgivanden har lämnais till bla SPADAB, Kommundala AB, Lantbraksdata AB och Postverket. Enligt uttalande i prop 1985/86:47 bör dessa dispenser på sikt dock upphö­ra alt gälla efiersom också befogenheten för regeringen atl medge sådana undantag bör utgå ur mervärdesskallelagssliflningen. Det får dä avgöras i vilken utsträckning nuvarande förhållanden kan lagfästas. I den mån för­hållandena är likartade bör undanlag kunna medges även om t. ex. försäk­ringsbolag eller fastighetsförvaltande förelag bildar ett gemensamt ägl särskill bolag som utför datatjänster ål ägarna. Denna möjlighet bör också kunna användas i de fall där en förening eller etl förbund tillhandahållr anslutna föreningar motsvarande tjänster. Däremot kommer utomstående som köper tjänster från dessa bolag eller föreningar att få belala mervär­desskatt på tjänsten.

Organisationskommittén anser att nuvarande dispenser i flera fall har konkurrenshämmande effekler. Därför bör dispensmöjlighelen på sikt ge­nerellt sett borttagas. För DAFAs del ser kommittén dessulom vissa nackdelar med en tidsbegränsad dispens. Enligt kommitténs mening kan bolaget komma atl få oönskade skallekonsekvenser i samband med inves­teringar. Mot denna bakgrund anser kommittén att dispensalternativ el inte bör rekommenderas för DAFAs del.

6.5    Momskompensation i form av ägartillskott

Som framgår av avsnitt 6.3 sista stycken kan den utökade momsplikten innebära elt val mellan ökade koslnader för ej momsskatteskyldiga kunder och försämrat resultat för DAFA.

En lösning är all DAFA istället för alt redan den 1 juli 1986 öka sin faktureringinkl. moms lill statliga myndigheter kompenseras av staten för resultatförsämringen 1986/87. Den 1 juli 1987 justerar DAFA priserna och utgående moms debileras därefter de statliga kunderna som vanligt, vilka då får antagas kompenseras via sina anslag för 1987/88.

Den uteblivna faklureringsökningen 1986/87 innebär för DAFAs del att

bolagets resultat minskar. Kompensation bör därför tas via resultaträk­

ningen för all resultatet skall bli opåverkat av momseffeklen. En sådan

kompensation i början av verksamhetsåret medför en räntevinsl på ca 2

mkr, för bolaget vilket gör atl beloppet kan sällas något lägre än annars.

Det föreslås att kompensation erhålls som ett engångsbelopp på 21 mkr.

31

(23-2) i form av ett ägartillskott den I juli 1986. Slutreglering i form av en    Prop. 1985/86: 112 "krona för kronavräkning" görs hösten 1987.

Avräkning "krona för krona" innebär all DAFA i faktureringsrutinen för ej momsskatteskyldiga statliga myndigheter summerar de momsbelopp som ingär i fakturorna (anges på fakturorna som "varav moms .") och som skall medtagas i redovisningarna till momsmyndigheten (belopp a). Regeln är nämligen atl om DAFA är skyldig alt debitera moms på en faktura men inte gör det så betraktas ändock f, n, 19% av fakturabeloppet som ut­gående moms och skall redovisas som sådan till momsmyndighelen, var­igenom DAFAs intäkt endast blir 81 % av fakturabeloppet. Den på detta sätt erhållna summan ställd i relation till DAFAs totala utgående moms utnyttjas sedan för alt avgöra hur stor andel av den ingående momsen avseende kostnader (belopp b) och avskrivningar (belopp c) som innebär besparingar jämfört med tidigare. Den slutgiltiga kompensationen från staten för 1986/87 kan hösten 1987 beräknas exakt som

1,

fakturerad utgående moms lill statliga myndigheter

-i-a

2,

beräknad statlig andel av ingående moms kostnader

enligt bokföringen

 b

3,

beräknad statlig andel av den ingående moms som skulle ha ingått i avskrivningsunderlagen om ej momsskyldigheten utökats

- c

4,

beräknad räntevinst på den ökade andelen

momsavlyfl avseende utrustningsanskaffningarna

-_d

5, kompensation från staten

=a-(b-l-c-I-d)

Statsfinansiellt är momsfrågornas lösning neutral. Den erhållna kompen­sationen i form av etl engångsbelopp återbetalas lill statskassan i takt med att bolaget levererar in moms. Alternativet till kompensation från staten för DAFAs resultatbortfall enligt ovan är alt DAFA i stället redan den 1 juli 1986 höjer priserna till ej momsskatteskyldiga kunder med elt molsvarande belopp. Detta skulle dock endast innebäratt kunderna skulle få molsvaran­de högre kostnader (allt annat lika), för vilka staten svarar via statsbudge­ten.

6.6 Förslag

Organisationskommittén föreslår all momsfrågan första året löses genom att DAFA kompenseras i form av elt ägartillskott för ej pålagd moms enligt punkt 6,5 ovan och att kompensation beräknas till atl motsvara den totala momseffekten pä 21 mkr.. dvs. säväl själva bolagsbildningen som moms­plikten på persontjänsterna. Från och med I juli 1987 justerar DAFA priserna och debiterar moms även till ej momsskatteskyldiga kunder.

En metod av generell art som kommittén i detla sammanhang vill nämna för all dels klara myndigheternas anslagsproblem vid förändrade moms­regler eller momsskaltesatser dels underiätta jämförelser mellan produk­tion i egen regi och externa leverantörer kan vara att låta myndigheternas reglerade anslag redovisasexkl. moms. Den ingående momsen från olika leverantörer skulle särtedovisas pä eget konto. Kommittén har inte sett det som sin uppgift att närmare penetrera denna fråga.

7 Kapitalbehov och finansiering

Prop. 1985/86:112

7.1 DAFAs ekonomiska utveckling

7.1.1 Historik

DAFAs verksamhet har under de senaste åren präglats av en stark volym­tillväxt. Som framgår av lidigare avsnitt (2.1) gäller detta i stort för bran­schen i övrigt.

DAFA har uppdelat sin verksamhet i etl anlal verksamhetsområden. Intäkterna fördelade på dessa har de senaste tre åren varit följande (mkr.):

Verksamhets-

1983/84

1984/85

1985/86

Genomsnitt-

område

Budget

lig föränd­ring

Persontjänster

34,4

43,2

51.8

+ 23%

Dataregistrering

4,6

4,6

4,1

- 6%

Sals vis bearbetn.

56,6

70,8

81,6

+ 20%

Terminaldrift

19,2

21,2

22,2

+ 8%

Datalagring

13,5

15,6

20,9

+25%

Övriga uppdrag

22,5

25,8

29,1

+ 14%

Uppdragsintäkter

150,5

181,1

209,6

+ 18%

Gemensamma funkt.

4,5

4,4

5,3

+ 18%

Övrigt (räntor m, m,)

6,0

2,9

1,5

-75%

Summa

161,0

188,4

216,4

+ 17%

Ovanstående värden är redovisade i löpande priser. Inom områdena persontjänster och dataregislrering har under perioden skett en prisökning med 10-12%. I övrigt speglar värdena rena volymförändringar.

DAFAs koslnader har under de senaste året hafl följande utveckling (mkr.):

Kostnader

1983/84

1984/85

1985/86 Budget

Genomsnitt­lig föränd­ring

Löner Lokaler Maskiner Övrigt

68.6 13,9

52,3 24,0

74,1 14,3 64,8 26,5

81,5 14,8 73,8 36.3

+ 9% + 3% +20%

+ 22%

SUMMA

158,8

179,7

205,6

+ 15%

Gemensamma

1,8

2,9

2,4

+ 16%

Summa

160,6

182,6

208,1

+ 15%

DAFAs koslnader har således under treårsperioden ökat i genomsniti med ca 15% per år medan intäkterna ökat med ca 17%.

7.1.2 Framtidsbedömning

Mot bakgmnd av de allmänna utvecklingstendenser som förutspås för

branschen och den geomgång med DAFAs störte kunder som berörts

tidigare (avsnitt 4) har kommittén inte funnit anledning alt fömtse någon

dramatisk avmattning i DAFAs tillväxt de närmaste åren.

33

3    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 112

Del kan visserligen finnas risk för alt någon eller några kundmyndigheter    Prop. 1985/86: 112 på sikt går över lill drifl i egen regi men DAFA räknar ändå med en förhållandevis stabil volymtillväxt de närmaste 5-6 åren. Framförallt är det inom tre, fyra olika områden som tillväxten är mest påtaglig.

För det första finns del en allmän volymökning i existerande syslem. Tillväxten finns framför alll inom driftomrädel och kan bedömas lill ca 6% av total fakturering.

För det andra sker en fortlöpande nyförsäljning inom DAFAs hela område. Tillväxten här sker försl inom persontjänstområdet och i elt senare skede driftområdet. Normalt svarar nya kunder för 4% av fakture­ringen.

För det Iredje sker en mycket kraftig expansion inom området ulveck-lingshjälpmedel och användarnära databehandling. Tillväxten här är över 50% vilket bidrar lill DAFAs volymökning med ca 2%, P g a den höga tillväxten kommer denna verksamhei all bidra alltmer lill DAFAs tillväxt.

För det Qärde pågår del en utveckling av nya produkter inom såväl nya och äldre produktområden. För närvarande sker investeringar inom EA-, PA- och KA-områdena samt som nämnts ovan informalionsbanker. Ök­ningen är för närvarande ca 2 %.

Sammanlagt räknar DAFA med att faktureringen de närmaste åren kommer att öka med i genomsniti ca 14% per år, vilket motsvarar en volymökning med ca 10%. Kommittén har utgåtl frän dessa värden som sill huvudahernaliv. Det finns dock en risk för en avmattning av volymtill­växten om DAFAs statliga kunder ej får full kompensation för momsen fr.o.m. budgetåret 1987/88. En utebliven kompensation för moms på persontjänster skulle redan 1986/87 kunna innebära en volymnedgång mot­svarande 25-30 helårsarbetande.

7.2 Jämförelser med andra dataservicebyråer

För all lättare kunna bedöma vilka ekonomiska förutsättningar och krav som bör gälla för DAFA som bolag har kommittén gjort vissa jämförelser med andra dalaservicebyråer. Totalt sett uppvisar DAFA en utveckling de senaste fem åren som i stort sammanfaller med branschen i övrigt.

1 nedanstående tabell visas vissa s.k. ekonomiska nyckeltal för för­utom DAFA fyra dataserviceföretag avseende år 1984. DAFAs värden avser budgetåret 1984/85. Bland de upptagna dataserviceförelagen har Lanlbmksdata, Kommundata och A-data vissa likheter med DAFA i den meningen alt de liksom DAFA arbetar på en relativt väl avgränsad och definierad marknad med ett stabilt kundunderlag.

34

Tabell Ekonomiska nyckeltal år 1984

Prop. 1985/86:112

Finans-

Lant-

Kommun-

 A-data

DAFA

rutin

bruks-data

data

Omsättning mkr.

31,3

173,3

467,3

124,5

185,5

Tot, kapital TK mkr.

20,8

180,0

144,0

64,9

54.1

Arb,kapital AK mkr.

9.2

92,4

68,2

30,1

31.7

Eget kapital EK mkr.

8,7

43,2

29,0

12,7

22,7

Soliditet 1 %

44

24

21

20

42

Soliditet 11 %

58

40

30

24

42

Avkastning TK%

23

9

5

3

10

AK%

27

24

13

15

18

EK%

27

16

13

8

29

Vinst/omsättn%

17

11

1

3

3

Omsättn./TK gg

1,5

1,0

3,2

1,9

3,4

Antal anställda

61

370

981

182

390

Omsältn./anst kr.

513

469

476

684

476

Omsäun,/pers,kostn. %

333

432

376

540

347

DAFAs värden är inte helt jämförbara med de övrigas eftersom DAFA som myndighet inte arbetat efler samma ekonomiska förutsättningar som de övriga. Bl. a. ingår inte datorutrustningen i DAFAs balansräkning vilket gör att DAFA får förhållandevis för höga solidiletsvärden. Till skillnad mol de övriga ingär vidare inte några latenta skatteskulder i DAFAs balansräk­ning. Dessutom skall DAFA som myndighei inte generera några vinster vilket gör avkastningsmålten något irrellevanla.

7.3 Kapitalbehovsanalys 

7.3.1 Förutsättningar och antaganden

Kommitléns analys och bedömning av DAFAs kapitalbehov bygger på vissa anlaganden om DAFAs ekonomiska utveckling de närmaste åren.

Huvuddelen - ca 80% - av DAFAs nuvarande kunder utgörs av statliga myndigheter. Delta kommer under överskådlig tid även att gälla i bolagsformen.

Statsmakternas beslut om atl ombilda DAFA från myndighet till bolag innebär atl hela DAFAs nuvarande verksamhet - med undantag för hu­vudmannaskapet för SPAR skall överföras till bolaget per den I juli 1986. Kommittén utgår därför ifrån atl de driflavtal o dyl DAFA nu har med statliga myndigheter och som forlsätler efler den 1 juli 1986 överläs av bolaget utan några andra förändringar än de renl formella som föranleds av ändrad juridisk person för DAFA samt ändrade momsförhållanden (se avsniu 6). Vissa av nu gällande avtal löper ul per den 30 juni 1986 och skulle därefter ha omförhandlats. Kommittén har även när det gäller dessa kunder utgått frän atl avtalen kommer alt förlängas efler den I juli 1986 i ungefär samma volymmässiga omfattning som hittills.

Några av DAFAs statliga kunder har visserligen bl. a. i samband med sina remissytiranden över DAFA-ulredningen och senare i samband med den kundgenomgäng som gjorts (avsnitt 4) antytt alt de p g a själva bolagsformen över väger atl ta över driften i egen regi. Med hänsyn till statsmakternas beslut om DAFAs inriktning och verksamhetsform kan

35

dock enligt kommitténs mening bolagiseringen av DAFA inte vara ett skäl    Prop, 1985/86; 112 för statliga myndigheten att övergå till drift i egen regi. Kommittén förut­sätter i stället att ställningstaganden om ändrad driftform för statliga myn­digheter grundas på ekonomiska skäl,

1 kommitténs antaganden ingår vidare att bolaget övertar nuvarande verksamhet vid DAFAs filialer i Gävle, Norrköping och Hallstavik.

Den största förändringen mot nuvarande förhållanden gäller SPAR. Som nämnts tidigare skall DAFA-bolaget tills vidare behålla drift, produktion, underhåll och marknads föring av SPAR medan huvudmannaskapet skall föras över på en nyinrättad statlig myndighei (SPAR-nämnden), Enligt kommitténs direktiv skall statskassan tillföras en skälig årlig ersättning av DAFAs vinst för SPAR, Detta innebär relativt sett att DAFAs vinst för SPAR reduceras i förhällande lill dagslägel. I beräkningarna av DAFAs intäkter från SPAR har kommittén antagit full kostnadstäckning för SPAR samt ett vinstpålägg som motsvarar avkastningsnivån på den del av verk­samheten som ligger över genomsnittet för hela företaget. Ersättningen till staten skulle därför med detla synsätt innebära en begränsad kostnadsök­ning för bolaget. Kommittén har i sina beräkningar dessutom antagit att full ersättning lill staten skulle utgå först på tre års sikt.

I bilaga I redovisas elt antal resultat- och balansräkningar samt finan­sieringsanalyser för DAFA de närmaste tre åren. Beräkningarna har gjorts utifrån olika antaganden om DAFAs ekonomiska utveckling. Härvid har tre alternativ beräknats,

I beräkningarna har kommittén utgått ifrån alt DAFA i enlighet med vad som föreslagits i avsnitt 6 fullt ul kompenseras för moms lill statliga kundmyndigheler de första 12 månaderna.

Kommittén har utgåtl från att DAFA övergår till kalenderår som räken­skapsår. Det första verksamhetsåret omfattar därför 18 månader.

Vidare har fömtsatts ett oförändrat kapacitetsutnyttjande. Belräffande investeringarna har antagits all alla anskaffningar finansieras med eget kapital eller lån. Bolaget kommer givetvis att ibland välja andra finansie­ringsformer, t. ex. hyra eller leasing, när sådana lösningar visar sig affärs­mässigt fördelaktigare. Dessa finansieringsformer utgör snarast alternativ till lånefinansiering och förändrar inte kommitténs slutsatser beträffande bolagets behov av eget kapital.

Huvudaliernativel (aUernaliv 1) bygger på de bedömningar om efterfrå­gan och volymtillväxt som redovisats i avsnitt 7.1.2 ovan. Totalt innebär huvudalternativet en omsätt- ningsökning pä 14% per är varav 10% är volymökning. Antalet anslällda beräknas behöva öka med 2 %per år. Den antagna investeringsvolymen bygger på DAFAs nuvarande investerings­planer.

1 alternativ 2 har antagits en någol lägre tillväxttakt varvid omsättnings-ökningen har beräknats stanna vid 10 % per år. Vissa rörliga koslnader minskar härigenom i för- hållande till huvudalternativet. Även i detta fall har dock räknats med en personalökning pä 2 % per år. Investeringstakten minskas och den sammanlagda investerings- volymen under perioden blir ca 6 % lägre än i huvudalternativet.

36

Allemaliv 3 (nolltillväxialternaiivel) förutsätter ingen volymtillväxt utan    Prop. 1985/86: 112 enbart en prisökning på i genomsnitt 4 % som slår igenom i omsättningsök­ningen, I detta alternativ sker ingen personalökning. Investeringsvolymen har antagits bli 30 % lägre för hela perioden än i huvudalternativet,

7.3.2   Avkastningskrav m. m.

Antaganden om ägarnas krav pä avkastning, utdelning och soliditet är avgörande för fördelningen av det totala kapitalbehovet pä eget kapital och extern upplåning.

Enligt propositionen 1984/85:225 skall DAFAs verksamhet bedrivas med lönsamhet som mål och med krav på marknadsmässig avkastning på insatt kapital.

Normalt är ägarnas avkastningskrav på det insatta kapitalet något högre än för placeringar utan risk, I dagens ränteläge ligger kravet mellan 15 och 20%. (Definitioner, bilaga 1).

Organisationskommittén anser atl del kan vara tveksamt att i inlednings­skedet kräva full avkastning på eget kapital av DAFA, Efiersom DAFA i myndighetsform inte hafl några egentliga avkastningskrav måsle en sädan omställning genomföras pä ell par års sikt, I annat fall kan kunderna drabbas av stora kostnadsökningar.

Vid uppbyggnad av etl förelag ger inte alltid avkastningen pä det egna kapitalet inledningsvis inte ger en rättvisande bild. Därför bör man även ha ett avkastningskrav på det arbetande kapitalel och/eller del totala kapita­let. En rimlig nivå på avkastningen på det arbetande kapitalet bör enligt kommitténs mening ligga på ca 20%,

Avkastningen skall dessulom vara sä hög alt del är möjligt alt lämna en utdelning på aktiekapitalet. Utdelningen har antagits att på sikt motsvara marknadsräntan på del nominella aktiekapitalet. I exemplen nedan har antagils en utdelning med 5, 10 respektive 15 % de tre försia åren.

När det gäller soliditeien har kommittén beaktat den osäkerhet som finns om den framtida utvecklingen för DAFA, Det är nödvändigt för den långsikliga uthålligheten all ge DAFA en soliditet som gör det möjligt att hinna vidta åtgärder vid nedgångar utan atl aktiekapitalet urholkas. Samti­digt har DAFA etl stort investeringsbehov vilket skall finansieras med upplåning eller eget kapital. Kommittén anser all man inte redan vid bolagsslarten bör finansiera investeringarna med lånade medel intill grän­sen för kredilvärdigheten.

Därför anser kommittén att soliditeien bör i början vara förhållandevis hög och bör ligga pä 30-40%.

7.3.3   Kapitalbehov

Kommitténs ambition är att DAFA redan vid övergången till bolag skall tillföras etl tillräckligt startkapital så all affärsmässiga fömtsättningar ska­pas för en ekonomiskt sund utveckling på lång sikt, dvs. ger företagsled­ningen finansiellt handlingsutrymme.

37

I beräkningarna av DAFAs kapitalbehov har kommittén utgått från att Prop. 1985/86: 112 DAFA-myndighetens nuvarande verksamhei i sin helhet, med undantag för huvudmannaskapet för SPAR, överföres till DAFA-bolaget per den 1 juli 1986. Härvid har förutsatts atl såväl myndighetens samtliga tillgångar och skulder som den av statskontoret för DAFAs räkning förvaltade dalor-ulmslningen övertages av bolaget till del värde som finns upplaget i DAFA-myndighetens respektive statskontorets balansräkning per den 30 juni 1986. Eftersom den övertagna utmslningen är begagnad är behovel av finansiering lägre än om ny utrustning anskaffats.

Som framgår i avsnitt 7.4 beräknas ingångsvärdena på de avbolaget per den 1 juli 1986 övertagna tillgångarna frånmyndigheten respektive stats­kontoret uppgå lill sammanlagt 105 mkr. Efter de tre försia räkenskapsåren beräknas balansomslutningen ha ökat lill 142 mkr. i huvudaliernativel. I nolllillväxtalternativet blir motsvarande värde 108.

Balansräkningens (tillgängssidan) utveckling enligt huvudalternativet:

1/7-86

31/12-87

31/12-88

31/12-89

Omsättnings­tillgångar Anläggnings­tillgångar

63,7 40,9

51,9 59,3

56,5 74,8

60,8 80,9

Summa tillgångar

104,6

111,2

131,3

141,7

Rörelsekapitalet varierar under året med 10-15 mkr. beroende på sväng­ningar i in- och utbetalningsslrömmarna. Del totala kapitalbehov som behöver täckas första året uppgår således till 115-120 mkr.

Härav läcks ca 25 mkr. av kortfristiga skulder. Återstående kapitalbe­hov i inledningsskedet på ca 90 mkr. måste finansieras dels med lån, dels med eget kapital.

Med traditionell värdering av DAFAs tillgångar kan DAFAs bankmäs­siga kreditvärdighet baserad på DAFAs balansräkning - beräknas upp­gå till 60-70 mkr. mol säkerhet i förelagsinleckningar med bästa rätl. Härav bör ca 15 mkr. utgöras av en checkräkningskredit (limit) för täckning av betalningssvängningarna. Resterande 50 mkr. bör kunna utnyttjas för lång­fristig upplåning.

Sammanställning av kapitalbehov och finansiering inledningsvis:

Tillgångar

105 mkr.

Likviditetssvängningar

15"

Finansieringsbehov

120"

Kortfristiga skulder

-_25 "

Övriga kapitalbehov

95"

Checkräkningskredit

- 15 "

Långfristig upplåning

-_50 "

Eget kapital

30"

DAFAs behov av eget kapital med full upplåning skulle således inled­

ningsvis vara ca 30 mkr. Med hänsyn till framlida behov av handlingsut­

rymme för bolaget anser kommittén dock som nämnis tidigare (7.3.2) inte

del lämpligl att redan i inledningsskedet finansiera kapitalbehovet med    Prop. 1985/86:112 upplåning upp lill gränsen för kredilvärdigheten. Den långfristiga upplå­ningen på den öppna kredilmarknaden bör i stället ligga på högst 40 mkr. i inledningsskedet.

Kommittén föreslår därför att det egna kapitalet i form av bundet och fritt uppgår till ca 40 mkr. En lämplig fördelning är ett aktiekapital på 20 mkr., en reservfond pä 4 mkr. saml elt ägartillskott för fritt eget kapital på 16 mkr. Vid uppdelningen i fritt och bundet kapital har hänsyn tagits till alt DAFA skall kunna ha en uthållighet mol förluster ulan all aktiekapitalet berörs. Eftersom det skulle ta åtskilliga år för bolaget atl själv generera etl fritt eget kapital i denna storleksordning förordar kommittén denna lösning för atl jämställa DAFA med andra servicebyråer.

Med denna konslmktion kommer DAFAs soliditet inledningsvis alt ligga på ca 35%. Den i huvudalternativet redovisade solidiletsutvecklingen be­ror på kortsiktigt gynnsamma effekter av ägartillskottet.

Med ell arbetande kapital pä 80 mkr. krävs elt resultat på 16 mkr. efler finansiella intäkter för atl lidigare antagna krav på avkastning skall kunna uppfyllas. Detta bör vara en rimlig målsättning för ett förelag av DAFAs storlek med en omsättning på 200-300 mkr. per år. Som framgår av bifo­gade resultaträkningar uppfylles målsättningen om 20% avkastning på det arbetande kapitalet i huvudalternativet. Avkastningen på del egna kapita­lel behöver dock förbättras. Del kan dock konstateras alt det är marginella förändringar som behöver ske. Med en produktivitetsförbättring på 2% per år uppnås målet.

Utdelningskravet de tre första åren pä 5-15% av nominella aktiekapitalet kan tillgodoses med den föreslagna fördelningen mellan nominellt aktieka­pital och övrigt kapital. Del åtgår dock ca 30% av vinslen efler skatt lill utdelningen.

Möjligheterna lill självfinansierade investeringar utöver reinvesteringar vore inledningsvis otillräckliga utan den föreslagna kombinationen av ak­tieägartillskott och ytteriigare utrymme för långfristig upplåning. Exempel på andra investeringar är expansion, rationaliseringar och produktutveck­ling. En ökning av kapitaltillskottet skulle visserligen ä ena sidan öka självfinansieringsgraden, men å andra sidan ge avkastningskrav som i nuläget är orealistiska.

7.3.4 Känslighetsanalys

Som framgår av avsnitt 7.3.1 har balansräkningar, resultaträkningar och finansieringsanalyser beräknats utifrån olika anlaganden om volymutveck­ling och investeringsnivå. I huvudalternativet når bolaget som nämnis lidigare upp till avkastningskravet på det arbetande kapitalet. En viss förbättring av vinstnivån är behövlig för att ge erforderlig avkastning på det egna kapitalet.

Alternativ två som innebär en tillväxt på 10% ger en acceptabel soliditet

men en något för låg avkastning på det arbetande kapitalel. Kraven på

utdelning skulle riskera strida mol bolagets konsolideringsbehov. Här bör

dock finnas utrymme för produklivitetsförbältrande åtgärder.

39

Nolltillväxt enligt alternativ 3 skulle innebära atl bolagets fria kapital och delar av aktiekapitalet förbrukas på tre är och soliditeien blir otillfreds­ställande. Utdelning kan ej lämnas. Situationen kräver åtgärd. Som fram­går av balansräkningen medger dock det kapitalmässiga och finansiella utgångsläget en rimlig tidsfrist för åtgärdande.

Prop. 1985/86:112

7.4 Tillgängligt statskapital

Finansieringen av det egna kapitalet på 40 mkr. i bolaget bör i första hand ske med det statskapital som den 30 juni 1986 finns dels hos statskontoret för DAFAs datorutmslning, dels som eget kapital hos DAFA.

Statskontoret

Den utrustning som statskontoret förvallar är inte fullt avskriven och representerar därför ett värde i statskapitalet hos statskontoret. Statskon­torets ulmstning består av dels befintlig ulmstning dvs. utrustning som är anskaffad före 1985-07-01, dels beslutad ulmstning och dels budgeterad ej anskaffad utrustning. De tvä sista posterna är således ny ulmstning anskaf­fad under budgetåret 1985/86 och kommer alt finnas som bokförda tillgång­ar hos statskontoret den 30 juni 1986 om investeringsplanerna följs.

Nedan redovisas ingående och utgående balanser för budbetäret 1985/86 för befintlig och planerad ulmstning.

Ingående balans 1/7 1985

Avskrivningar 1985/86

Utgående balans 30/6 1986

Befintlig utr. Beslutad utr. Budgeterad utr.

Summa

53 283 871

8 832000

13 325000

75440871

19631468

1726520

942 125

22300113

33652403

7 105 480

12 382875

53140758

De i statskontorets redovisning upptagna tillgångarna är bokfördainkl. mervärdesskall. Eftersom bolagets verksamhet från starten är momsplik-tig får bolaget vid övertagandet av utmslningen från statskontoret minska värdet i sin lillgångsredovisning med 19%. Resterande belopp ulgör ingå­ende mervärdesskall för bolaget och kan dras av mol utgående skall. Exkl mervärdesskall beräknas ulmslningens bokförda värde 1986-06-30 uppgå till 43044014.

Den befintliga utmslningen är av varierande ålder. Centralenheterna är mellan 1 och 2,5 år, kringulmstningen är mellan 1 och 5 år, terminalerna är mellan 1 och 4 år. Detta innebär att för en hel del av utmslningen det endast återstår en begränsad tid innan ersättning måste ske. DAFA räknar f. n. med en livslängd på ca 4 år på central ulmstning och på 5 år på viss kringutrustning och terminaler. Den tekniskt/ekonomiska livslängden kor­tas allt mer.

Prisbildningen på den begagnade marknaden är beroende av tillgång och efterfrågan samt nyannonseringar av utrustning. Detla gör att den befint­liga utmslningen kan innehålla latenta utrangeringsföriusler.

40

Slaiskontorel har låtit göra en första preliminär marknadsvärdering av Prop. 1985/86: 112 befintlig utrustning och funnit att den i dagsläget beräknas till ca 20-24 mkr, exkl mervärdes skall. Kommittén rekommendrar en försiktig värdering och har i beräkningarna kalkylerat med etl värde på 22 mkr. Avsikten är att förnya värderingen av utrustningen i vår. Molsvarande värde i statskonto­rets redovisning uppgår lill 27,3 mkr. För den utrustning som anskaffas under innevarande budgetär bör marknadsvärdet och bokförda värdet i slort sett överensstämmer.

Enligt kommitléns mening bör bolagels anskaffningsvärde på utrustning­en vid överlagandet vara anpassad till marknadsvärdet sä att latenta förlus­ter i samband med utrangering i möjligaste mån undviks. Detta är dessut­om elt absolut krav om utrustningen skall övertagas som apportegendom.

DAFA har vid två lillfällen under senare år fått utrangeringsföriusler på två centralenheter saml ell anlal skivminnen. Vid båda tillfällena har DAFA försökt förebygga förlusterna genom exlra nedskrivningar när faran uppdagats. Trots detta har DAFA tvingats ta förluster det år utrangering sketl.

Kommittén anser därför atl värdet på DAFAs datomlmstning hos stats­kontoret bör justeras ner lill gällande marknadsvärde genom en exlra avskrivning i statskontorets räkenskaper innevarande budgetär. Denna avskrivning bör finansieras med medel från DAFAs nuvarande eget kapital som därmed minskas i molsvarande omfattning (se nedan).

DAFA

Med de redovisningsprinciper som DAFA som myndighet hittills tillämpat beräknas DAFAs tillgångar och skulder per den 30 juni 1986 vara följande (mkr.):

Omsättningstillgångar

54,4

Korta skulder

24,0

Anläggningstillgångar

3,1

Rörlig kredit

2,5

Summa tillgångar

57,5

Eget kapital

31,0

S:a skulder och Ek

57,5

Denna balansräkning behöver rensas från dolda skulder innan övergång­en till bolag sker. Framförallt är det semester- och pensionsskulder som inte bokförts i myndigheien. Dessa beräknas lill 8,2 mkr., vilket skulle öka de korta skulderna lill 32,5 mkr. och minska det egna kapitalet lill 22,8 mkr. Beloppet har framräknats pä följande sätl:

Semeslerskuld = dagar x daglön = 72,68 x 647 = 4,7 mkr.

Kompensationsskuld = limmar x timlön = 12065 x 98 = 1,2 mkr.

Pensionsskuld = nuvärde 5 % x 25 x 120' under 13 år = 2,3 mkr.

Pensionsskulden avser en reservering i myndigheien pga. atl bolaget övertar 25 personer med en pensionsålder på 63 år. Detta skulle medföra en exlra kostnad för bolaget om ej reservering görs i myndighetens balans­räkning den 30 juni 1986. Kommittén anser det rimligt att en sådan reser­vering sker.

Den ovan föreslagna extra avskrivningen pådatorulmslningen hos stats­

kontoret för att anpassa del bokförda värdet till marknadsvärdet beräknas

41

till ca 6.5 mkr. (värdet hos statskontoret inkluderar moms). Om denna     Prop. 1985/86: 112 extra avskrivning finansieras med medel från DAFA - som föreslås -minskar DAFAs eget kapital innevarande budgetår till 16,5 mkr.

Sammanfattningsvis beräknas följande statskapital hos både statskon­toret och DAFA finnas tillgängligt per 1986-06-30 för finansiering av bola­gets kapitalbehov:

Budgeterade

värden

Efter

rensning

av balansräkning

exkl.

inkl, moms

exkl.

inkl, moms

DAFA/myndighet

31,1

31,1

16.5

16,5

Befintl.utr

27,3

33,7

22,0

27,2

(statsk,)

Budg.utr,

15,8

19,5

15.8

19,5

(statsk,)

Summa

74,2

84,3

54,3

63,2

Del sammanlagda tillgängliga statskapitalet uppgår således efter rens­ning av balansräkningen till 63,2 mkr, inkl moms. Om bolaget övertar de tillgångar som motsvaras av detla kapitalinkl. mervärdesskatt kommer ca 8,6 mkr. atl uigöra ingående moms och bokföras som en fordran på staten.

7.5 Förslag

Som framgår av avsnitt 7.3 föreslås DAFA vid övergången till bolag få etl eget kapital på sammanlagt 40 mkr.

Härtill kommer ett belopp på 21 mkr. som kompensation för ej ullagen moms frän statliga kundmyndigheler de försia 12 månaderna enligt förslag i avsnitt 6. Kompensationen föreslås ulgå i form av ett ägartillskott och återbetalas till staten i takt med att bolaget levererar in mervärdesskatt till staten. Avsiktenär all en slutlig avräkning skall ske "krona för krona" efler de försia 12 månaderna.

Kapitalbehov (ägarkapilal)

Aktiekapital

20 mkr.

Reservfond

4 mkr,

Fritt eget kapital

16 mkr,

(ägartillskott)

Kompensation moms

21 mkr,

(ägartillskott)

Summa

61 mkr.

TillgängUgt för finansiering av detta behov finns följande statskapital:

DAFA

16,5 mkr.

Statskontoret

46,7 mkr.

Summa

63,2 mkr.

Kommittén föreslår att 24 mkr, av skulden till staten på 46,7 mkr. för övertagande av utrustning från statskontoret kvittas i samband med ny­emissionen av akiiekapilalinkl. reservfonden.

42

Av den skuld på 16,5 mkr. till staten som uppslår för överlagandet av    Prop. 1985/86: 112 DAFA-myndighetens samlade tillgångar och skulder föreslås 16 mkr, kvit­tas mol ett aklieägartillskott för fritt eget kapital.

Av den återstående skulden på sammanlagt 23,2 mkr. föreslås 21 mkr. kvittas mol elt aklieägartillskott för kompensation av mervärdesskaiiende första 12 månaderna. Resterande - skuld på 2,2 mkr. föreslås ligga kvar som skuld till staten. Storleken på skulden är osäker och beror främst på DAFAs resultat innevarande år. Därför kan del vara lämpligl alt låta denna post utgöra saldot vid den slulliga avräkningen mellan myndigheien och bolaget.

Kommittén anser det lämpligl att man senare tar ställning till hur skul­den skall behandlas. Den kan t. ex. lösas av bolaget eller om den blir slor ombildas till ett konvertibelt lån.

Belräffande DAFA-myndighetens eventuella skuld till riksgäldskonloret överläs denna av bolaget. Bolaget löser därefter skulden till riksgäldskon­loret med lån (checkkredit eller dylikt) i bank. Om myndigheten får fordran på riksgäldskonloret förutsätts all denna utbetalas lill bolaget.

8 Bolagsbildningen

I kommitténs uppgifter under etapp 1 ingick atl klara ul bildande eller anskaffning av ett aktiebolag.

Med hänsyn till bl. a. vad som sagls lidigare (avsnitt 5) om behovet av atl för DAFA-bolagets räkning sluta avtal och anställa personal redan före kalenderårsskiftel 1985/86 har del varit nödvändigt all påskynda bolags­bildningen och utse en styrelse med fullmakt att företräda bolaget.

På kommitténs förslag har därför civildepartementet - efler regeringens bemyndigande - under november 1985 förvärvat elt vilande aktiebolag. En exlra bolagsstämma har hållits varvid bolagels namn fastställdes lill DAFA Dala AB och bolagsordningen ändrades till all överensstämma med DAFAs verksamhet. På bolagsstämman utsågs även styrelse och revisorer fram till nästa bolagsstämma i böljan av juni 1986.

DAFA Dala AB ägs direkt av staten genom civildepartementet. I sam­band med att kommittén i etapp 2 skall utreda samverkansformer mellan Statskonsult AB och DAFA kommer kommittén även atl la upp ägandefrå-gan. Härvid kommer kommittén bl a atl överväga om aktierna i DAFA Data AB skall ägas direkt av staten eller av del för Statskonsult AB och[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 9 Genomförandeplan etapp 2

Kommitténs arbete i etapp 2 avser enligt direktiven uppgifter i samband

med genomförandet av bolagsbildningen den I juli 1986. Som framgått

lidigare har en del av dessa uppgifter redan klarals av i etapp 1. Del gäller

främst anställningsvillkor och anställning av personal saml anskaffning av

43

bolag.

Utgångspunkten för planering av etapp 2 är atl bolaget DAFA övertar    Prop. 1985/86: 112 myndighetens verksamhet fr o m den I juli 1986. DAFA-myndighetens verksamhet upphör därmed.

Detla kräver en rad förberedelser och beslut under våren 1986. Kommit­tén, vars ledamöter även ingär i bolagels styrelse, har till uppgift att svara för själva bolagsbildningen medan ansvaret för avvecklingen av myndighe­ten DAFA ligger hos myndighetens nuvarande styrelse.

Utöver ftera praktiska frågor som måste klaras ut under våren har kommittén enligt direktiven vissa utredningsuppgifter nämligen:

-

all belysa problemet hur allmänna handlingar och arkivhandlingar skall kunna förvaras hos bolaget,

-

att utforma driftsavlal som även innehåller regler för huvudmännens styrning av SPAR och de övriga informationssystem där sådan styrning erfordras pga, DAFAs ändrade associationsform,

-

att utreda former för samverkan mellan statskonsultförelagen och DAFA saml

-

alt klariägga om särskilt samarbete redan inledningsvis också bör eta­bleras med andra företag och myndigheter och hur detta i så fall bör be drivas.

Som nämnts tidigare i avsnitt 3 kommer kommittén, bl, a, i samband med överväganden om samarbete och samverkan med Statskonsult och andra företag, all även behandla frågor som rör bolagets verksamhetsin­riktning och affärsidé m, m.

Vidare ingår del i kommitléns uppgifter atl erbjuda DAFAs nuvarande kunder avtal för drifl på DAFA. Eftersom det inte är frågan om någon förändring av DAFAs verksamhet utan endasl byte av associationsform där staten fortfarande står som ägare räknar kommittén med att nuvarande avtal utan några störte förändringar kan övertagas av bolaget.

Kommittén avser att under etapp 2 arbeta efter följande akiivitelsplan:

AklivUet

Färdigdalum

1.

Driftavtal SPAR m. fl.

15 mars

2.

Utredning om allmänna handlingar m.m.

15 mars

3.

Samverkan med Statskonsult AB

15 april

4.

Ev samarbete med övriga förelag o. dyl.

15 april

5.

Utveckling av och beslut om nya

15 april administrativa system (bl a ekonomi-

och lönesystem) saml utbildning av

berörd personal i nya avlal m. m.

15 april

6.

Kundavtal

15 maj

7.

Hyresavtal byggnadsstyrelsen

15 maj

8.

Avtal med statskontoret och riks-

15 maj revisionsverket om gemensamma funk­tioner kv Primus

9.

Utredning och överenskommelse med

15 maj riksarkivet ang myndighetens (DAFAs)

arkiv och handlingar

10.                                                         Avvecklingsplan för myndigheten

15 maj

11.                                                          Förhandlingar med banker och kredit-

1 juni

institut om lån och ev säkerhet

44

AklivUet

Färdigdatum

12.

Avtal med SPP om pensioner samt ansökan

I juni om egen livränta hos SPV (enligt SPA)

13.

Bolagsstämma med ändring av bolags-

Ijuni ordning saml val av styrelse

14.

Ny arbetsordning och nya altestregler

15 juni

15.

Preliminär resultat-och balansräkning

30 juni myndigheien

16.

Värdering av statskontorets dator-

30 juni utrustning samt köpavtal

17.

Avlal om övertagande av tillgångar

30 juni och skulder från myndigheten DAFA

18.

Bolagsstämma med beslut om nyemission

Ijuli och kvittning.

Prop. 1985/86:112

Efter det all myndighetens definitiva bokslut är klart omkring den 15 oktober 1986 sker en slutlig reglering av bolagets övertagande av tillgångar och skulder från myndigheten.

45

Bilaga till PM om alternativa antaganden om

P''op- '985/86:112

DAFAs ekonomiska utveckling samt resultat-, balansräkningar och finansieringsanalyser

1 Olika alternativ

Organisationskommittén har gjort tre olika antagande om den ekonomiska utveckling för DAFA. Etl huvudalternativ som i slort sett följer DAFAs hittillsvarande utveckling. Ett alternativ med lägre tillväxt samt elt alterna­tiv utan volymtillväxt. Samtliga kalkyler är beräknade i löpande priser. Som framgår av de olika alternativen är del en förhållandevis liten del av DAFAs koslnader som är automatiskt rörliga.

1.1 Huvudalternativ (alternativ 1)

Detta alternativ baseras på en volymtillväxt på ca 10% vilket ger en faklureringsökning på ca 14%. Följande förutsättningar har antagils för beräkningarna.

Personal

Personalbehovet antas öka i genomsnitt med två procent per år. Tonvikten för rekryteringar förväntas ligga på icke administrativ personal. En viss ökning av arbelsledande och administrativ personal antas inträffa i slutet på perioden.

Lokaler

DAFAs lokaler bedöms räcka fram till 1989 då tillskott måste ske.

Övriga kostnader

Övriga koslnadsslag förväntas i slorl sett följa volymut vecklingen för respektive område. Endasl programprodukter beräknas få en markant högre kostnadsutveckling beroende på dels allmänt sett höga prishöjningar pä marknaden dels på en snabb utbyggnadstakt på detta område.

Investeringar

1 alternativet räknar kommittén med att statskontorets ulmstning köps över bolagelinkl. mervärdesskatt för 46,6 mkr.

Fördelat på resp år skulle investeringbehovet och finansieringen bli följande

46

halva

85/86

86/87

1987

1988

1989

Investeringsbehov

43400

25 862

30925

54 700

43650

Egenfinansierat

500

79187

30925

54 700

43650

Fondfinansierat

22157

Hyrt

20743

Därav tidigare hyrt

53 325

Prop. 1985/86:112

Priser

I huvudalternativet beräknas endast taxeförändringar ske för persontjän­slerna med 12% per år. För övriga tjänster bedöms möjlighlen lill taxehöj­ningar som ringa.

Intäkter och kostnader

I nedanstående redovisas intäkter och koslnader specificerat. Som framgår av uppställningen beräknas intäkterna öka med ca 14% liksom kostna­derna före mervärdesskatlejuslering.

47

Prop. 1985/86: 112

Alternativ I

Halva

Summa

85/86

Ökning

86/87

1987

86/87

1988

1989

Intäkter

Persontjänster

51800

14

49013

29619

78632

67531

76986

Dataregistr,

4 100

0

3321

2000

5 321

4000

4000

Satsvis bearb.

81600

16

77618

45 930

123 548

106558

123 607

Terminaldrift

22200

6

19061

10265

29326

21762

23068

Datalagring

20900

18

19976

11479

31455

27 090

31647

Övr drift

9 500

10

8465

5119

13 584

11262

12388

Uthyrning term

4 000

15

3 726

1993

5719

4 584

5 271

Vidarefaklurer,

8 500

15

7918

4 236

12 154

9743

11204

Gemens, funkt.

6200

5

5 273

2988

8261

6 275

6589

Ej momspliktigt

6000

10

6600

3 465

10065

7 623

8 385

Summa intäkter

214800

- 6

200971

117 094

318065

266428

303145

Koslnader

Löner produkt.

63 100

14

73 734

37 236

110970

84 897

96783

Löner administr.

12 100

10

13310

6655

19965

15 227

16749

Löner arb,ledn.

6300

12

7 056

3 563

10619

8780

9834

Övr perskostn

6700

II

7065

3 745

10810

8479

9412

Lokaler

15 800

8

16211

8430

24640

18 208

22 165

Maskinutrustn

16800

15

15 649

8451

24 100

19436

22 352

Programvaror

10500

30

11057

63.S7

17414

16529

21488

Köpta tjänster

13 600

15

13 294

8179

21473

18511

23 788

Teleabonnemang

6600

12

7392

3918

11310

8 776

9829

Material

9800

15

9129

4 929

14058

11338

13039

Summa kostnader

161300

8

173896

91462

265359

210182

245437

Hyra/leasing

45 300

-93

3042

1521

4 564

1742

523

Rörelseresultat

8200

193

24032

24111

48143

54504

57185

1.2 Alternativ 2

Detta alternativ baseras på en volymtillväxt på ca 7 % och en fakturerings­ökning på drygt 10%.

Personal och lokaler

Alternativ 2 beräknas få ungefär samma utveckling so huvudalternativet vad avser personal och lokaler. Personalen beräknas öka med 2% per är och tillskott av lokaler behövs 1989, Lönekostnadsökning förväntas bli något lägre än i huvudalternativet.

Övriga kostnader

På samma sätt som i huvudalternativet beräknas övriga kostnadsposter i slort sett följa volymutvecklingen.

Fördelat på resp. år skulle investeringsbehovet och finansieringen bli följande

48

1985/86     86/87

halva 1987

1988

1989

Prop. 1985/86: 112

Investeringsbehov

43 400

25 670

29020

Egenfinansierat

500

76995

29020

Fondfinansierat

22 157

Hyrt

20743

Därav tidigare hyn

53 325

51 840

38900

Som framgår av uppställningen är investeringstakten endast marginellt lägre än i huvudalternativet bl. a. beroende på att övertagen äldre utrust­ning måste ersättas.

Priser

Taxeutvecklingen beräknas följa huvudalternativet dvs. en höjning av personlaxorna med 12%.

Intäkter och kostnader

Nedan redovisas en specificierad uppställning av intäkter och kostnader. Som framgår av denna ökar intäkterna med drygt 10% medan kostnaderna ökar med 11 %.

Alternativ 2

Halva

Summa

85/86

Ökning

86/87

1987

86/87

1988

1989

Intäkter

Persontjänster

51800

14

49013

30499

79512

69538

79273

Dataregistr,

4 100

0

3321

2000

5321

4000

4000

Satsvis bearb.

81600

II

74406

42 192

116598

93 835

104 345

Terminaldrift

22200

4

18701

9841

28542

20469

21288

Datalagring

20900

12

19195

10399

29594

23 294

26089

Övr drift

9 500

7

8234

4874

13108

10430

II 

160

Uihyrning term

4000

10

3 564

1871

5 435

4116

4 528

Vidarefaklurer,

8 500

10

7 574

3 976

11550

8747

9622

Gemens, funkt.

6200

5

5 273

2930

8203

6153

6461

Ej momspliktigt

6000

8

6480

3 337

9817

7 208

7 785

Summa intäkter

214800

-9

195760

111919

307680

247791

274550

Kostnader

Löner produkt.

63 100

13

73 103

36917

110020

83 432

94279

Löner administr

12 100

8

13068

6534

19602

14678

15 852

Löner arb,ledn.

6 300

10

6930

3465

10395

8385

9224

Övr perskostn

6700

8

6874

3 575

10449

7721

8339

Lokaler

15 800

8

16211

8 268

24478

17 858

21786

Maskinutrustn

16800

10

14914

7830

22744

17 163

18811

Programvaror

10500

20

10172

5 595

15 767

13 382

16005

Köpta tjänster

13600

10

12 670

7652

20321

18 272

22027

Teleabonnemang

6600

8

7095

3 689

10784

7 932

8527

Material

9800

10

8700

4 568

13 268

10012

10973

Summa kostnader

161300

5

169737

89612

257828

200579

226346

Hyra/leasing

45 300

3042

1521

4 564

1742

523

Rörelseresultat

8200

180

22981

20786

45288

45470

47681

49

4   Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 112

1.3 Alternativ 3

Prop. 1985/86: 112

Detta alternativ utgår från en nolltillväxt i volym vilket ger ca 4% fakture­ringsökning.

Personal

Personalen beräknas i detta alternativ inte öka. Endast avgångar täcks av rekryteringar. Lönekostnaden beräknas öka med ca 9%.

Lokaler

Nuvarande lokaler bedöms räcka.

Övriga kostnader

Kostnaderna beräknas i stort sett endasl påverkas av inflationen.

Investeringar

Den låga lilltäxien gör att investeringstakten dras ner bl. a. genom att livslängden på äldre utrustning förlängs.

Fördelat pä är skulle investeringsbehovet och finansieringen bli föl­jande.

halva

1985/86     86/87

1987

1988

1989

Investeringsbehov

43400        15262        21490   "    35970       20580

Egenfinansierat

500       68 587        21490        35970       20580

Fondfinansierat

22157

Hyrt

20743

Därav tidigare hyrt

53 325

Priser

Endast priserna för persontjänsterna kan höjas med 12%. Några priser för drifttjänster kan sannolikt inte höjas efiersom marknaden i övrigt växer med sjunkande priser som följd.

Intäkter och kostnader

Nedan redovisas en specificerad uppställning av intäkterna och kostna­derna. Som framgår av denna ökar intäkterna med 4% och kostnaderna med knappt 9%.

50

Prop. 1985/86:112

Alternativ 3

Halva

Summa

85/86

Ökning

86/87

1987

86/87

1988

1989

Intäkter

Persontjänsler

51800

12

48 153

28808

76961

64 530

72 274

Dataregistr.

4 100

0

3321

2000

5321

4000

4 000

Satsvis bearb.

81600

0

66912

37 440

104 352

74 880

74880

Terminaldrift

22200

0

17982

9393

27 375

18786

18786

Datalagring

20900

0

16929

9083

26012

18166

18166

Övr drift

9500

1

7772

4 492

12264

9074

9165

Uthyrning term

4000

0

3 240

1620

4860

3 240

3 240

Vidarefaklurer,

8500

7

7367

3794

11161

8119

8688

Gemens, funkt.

6200

4

5 223

2902

8125

6036

6278

Ej momspliktigt

6000

7

6420

3 306

9726

7075

7570

Summa intäkter

214800

-15

183319

102838

286157

213906

223045

Kostnader

Löner produkt.

63100

10

71462

36089

107 551

79683

87971

Löner administr

12100

7

12947

6474

19421

13853

14823

Löner arb,ledn.

6300

10

6930

3465

10395

7623

8 385

Övr perskostn

6700

6

6747

3 373

10120

7152

7581

Lokaler

15800

8

16211

8105

24 316

17 508

18908

Maskinutrustn

16800

6

14424

7717

22142

16 360

17 342

Programvaror

10500

12

9526

5 239

14 765

11736

13 144

Köpta tjänster

13600

6

12254

7311

19564

15998

17958

Teleabonnemang

6600

6

6996

3603

10599

7 638

8097

Material

9800

6

8414

4 333

12748

9187

9738

Summa kostnader

161300

3

165911

85709

251620

186738

203946

Hyra/leasing

45 300

3042

1521

4 563

1742

523

Rörelseresultat

8200

75

14366

15608

29974

25426

18576

1.4 Definitioner av nyckeltal

Totalt kapital Arbetande kapital Justerat eget kapitl

Soliditet 1

Soliditet 2

Avkasln, på totalt kapital

Avkastn. på arbetande kapital

Avkastn, på eget kapital

Skuldsättningsgrad

Ränleläckningsgrad

Tillgångarnas omsättn.hast.

Balansomslutning Balansomslutning - korta skuld Eget kapital -l- 50%av obeskattade reserver

Justerat eget kapital_____ 

Totalt kapital

Eget kapital-t-obeskatt. reserver

Totalt kapital

Resultat efler avskrivningar

Genomsnittligt totalt kapital

Resultat efler ränteintäkter

Genomsn. arbetande kapital

Resultat före bokslutsdisp. 

Uenomsniltl. eget Kapital

Räntebärande skulder____ 

Justerat eget kapital Resultat efter räntekostnader

Räntekostnader Fakturering

Totalt kapital

Prop. 1985/86:112

2 Resultat-, balansräkningar och finansieringsanalyser 

2.1 Huvudalternativ

Balansräkning Belopp i tkr

30/6 1986

1/7 1986

31/12 1987

31/12 1988

31/12 1989

Omsättningstillgångar Kassa

Kundfordringar Upplupna intäkter Övriga fordringar Varulager

5

33 500

20500

600

200

5

33 500

20500

9464

200

5

23 963

27400

300

300

5

27 262

28500

400

400

5

31019

28800

500

500

Summa omsättningstillgångar

54805

63 669

51968

56567

60824

Anläggningstillgångar Maskiner och inventarier

3100

40885

59267

74777

80899

Summa anläggningstillgångar

3 100

40885

59267

74 777

80899

Summa tillgångar

57905

104554

111 235

131 344

141723

Skulder och eget kapital Leverantörsskulder Personalskulder m, m. Förskott från kund Övriga skulder Skuld till statskontoret

3 500

2 357

18500

8186

0

3 500 2357

18500 8186

22649

3900 9964 6000 6898 0

4300

11968

6000

7389

0

4800

15 173

6000

7976

0

Summa kortfristiga skulder

32543

55 192

26761

29657

33949

Checkräknings kredit

Reverslån

Skuld till staten

8837 0 0

8837

0

16525

2918

30386

2174

4621

37431

2174

4587

33076

2174

Summa långfristiga skulder

8837

25363

35478

44226

39837

Summa skulder

41380

80554

62 239

73883

73 785

Lagerreserv Resultaluljämningsfond Avskrivningar över plan

0 0 0

0 0 0

0

19000

0

0

15400

0

0

17512

0

Summa obeskattade reserver

0

0

19000

15400

17512

Aktiekapital Bundna reserver Fritt eget kapital Årets resultat

0

7000

9229

296

20000

4000

0

0

20000

4000

0

5 996

20000 4000 4996

13 065

20000 4000 16061 10365

Summa eget kapital

16525

24000

29996

42061

50426

Summa skulder/eget kapital

57905

104554

111 235

131344

141723

52

Prop. 1985/86:112

Resultaträkning Belopp i tkr

1985/86

1987

1988

1989

Rörelsens intäkter Uppdragsintäkter Övriga intäkter

209500 5 300

309804 8261

260 154

6275

296557 6589

Summa rörelseintäkier

214800

318065

266429

303 146

Rörelsens kostnader

206600

269923

211924

245960

Resultat före avskrivningar

8200

0

48142

54505

57186

Avskrivningar enligt plan Utrangeringsföriusler

2404 0

50945 2000

34 190 4000

35528 1500

Resultat före finansnetto

5 796

0

-4803

16315

20158

Ränteintäkter Räntekostnader Resultat före extraordinära

1500

0

7 296

0

100

7301

-12004

100 6376 10039

100

6725 13 533

Myndighetsskulder Aktieägartillskott

-7000

37000

Resultat före bokslutsdisp.

296

0

24996

10039

13 533

Förändring i lagerreserv Förändring av res,utj,fond Avskrivning över plan

0

19000

0

0

-3600

0

0

2112

0

Resultat före skatt

296

0

5996

13 639

11421

Vinstdelningsskatt Skatt

0

-0574 0

-1056 0

Årets resultat

296

0

5996

13 065

10365

Nyckeltal

Soliditet 1

Soliditet 2

Avkastn, på totalt kapital

Avkastn. arbet. kapital

Avkastn, på eget kapital

Skuldsättningsgrad

Räntetäckningsgrad

Rörelseresultat/fakturering

Tillgångarnas omsättn,hast

28.5 28,5 20.0 28,8 20,0 0,5

3,8 3.7

23,0 23,0

1,1

0.0 0,0

35,5 44,0 23,2 -7.6 39,4

0,9

-0,6

15,1

2,9

37,9 43,7

8,3 19,4 10,2

0,9

2,6 20.5

2,0

41,8 47,9

9.9 21.0 11.6

0,7

3,0 18,9

2,1

53

5    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 112

Prop. 1985/86:112

Finansieringsanalys

30/6 1986

1/7 1986

1987

1988

1989

Tillförda medel Resultat före bokslutsdisp, Avskrivningar/reaföriusler Skatter Utdelningar m,m.

296

2404

0

- 6492

0 0

24996

52945

0

0

10039

38190

-    574

-1   000

13 533 37028

-       1056

-       2000

Internt tillförda medel (A)

- 3792

0

77941

46655

47 505

Förändring rörelsekapital Kortfristiga fordringar Förskott från kunder Korta ej räntebär, skulder

- 5670 1738 8395

- 8864 22649

11701 -12500 -15930

- 4599

0

2896

- 4257

0

4291

Förändring rörelsekapital (B)

4463

13 785

-16729

-  1703

34

Inlem finansiering (A-(-B)

671

13 785

61212

44952

47 539

Investeringar Maskiner, inventarier Avyttring

- 43 400 0

-37 785 0

-72 327 1000

-54 700 1000

-43 650 500

Investeringsnetto (C)

-43400

-37785

-71327

-53700

-43 150

Finansieringsbehov (A-l-B-(-C)

-42 729

-24000

-10115

- 8748

4 389

Extern finansiering Förhyrning av maskiner Fondfinansiering Korta räntebärande skulder Långa räntebärande skulder Skuld till staten Ökn. eget kapital/emission

20743

22157

-     171

0

0

0

16525

7475

0 0

- 5920 30386

-14351 0

0

0

1703

7 045

0

0 0

34 - 4 355

Extern finansiering (D)

42729

24000

10115

8748

- 4389

Förändr, livkv.medel (A-hB + C-l-D

)           0

0

-      0

0

0

54

Prop. 1985/86:112

2.2 Alternativ 2

Balansräkning Belopp i tkr

30/6 1986

1/7 1986

31/12 1987

31/12 1988

31/12 1989

Omsättningstillgångar Kassa

Kundfordringar Upplupna intäkter Övriga fordringar Varulager

5

33 500

20500

600

200

5

33 500

20500

9464

200

5

22904

27400

300

300

5

25 356

28 500

400

400

5

28094

28800

500

500

Summa omsättningstillgångar

54 805

63 669

50909

54661

57899

Anläggningstillgångar Maskiner och inventarier

3 100

40885

57025

71205

75074

Summa anläggningstillgångar

3 100

40885

57025

71205

75074

Summa tillgångar

57905

104554

107934

125 866

132972

Skulder och eget kapital Leverantörsskulder Skatter och avgifter Förskott från kund Övriga skulder Skuld till statskontoret

3 500

2357

18 500

8186

0

3500 2 357

18 500 8186

22649

3900 9693 6000 6898 0

4300

11022

6000

7 389

0

4800

12836

6000

7976

0

Summa kortfristiga skulder

32543

55192

26491

28712

31611

Checkräkningskredit

Reverslån

Skuld till staten

8837

8837

0

16525

2130 28890

2 174

3 660

41607

2174

3998 41862

2 174

Summa långfristiga skulder

8837

25 362

33 194

47441

48034

Summa skulder

41380

80554

59684

76153

79645

Lagerreserv Resultatutjämningsfond Avskrivningar över plan

0

19000

0

0

15 400

0

0

17217 0

Summa obeskattade reserver

0

0

19000

15400

17217

Aktiekapital Bundna reserver Fritt eget kapital Årets resultat

7000

9229

296

20000

4000

0

20000

4000

0

5 250

20000 4000 4 250 6063

20000 4000 8313 3797

Summa eget kapital

16525

24 000

29250

34313

36110

Summa skulder/eget kapital

57 905

104 554

107934

125 866

132972

55

Prop. 1985/86: 112

Resultaträkning Belopp i tkr

1985/86

1987

1988

1989

Rörelsens intäkter Uppdragsintäkter Övriga intäkter

209500 5 300

Summa rörelseintäkter

214 800

Rörelsens kostnader

206600

Resultat före avskrivningar

8200

Avskrivningar enligt plan Utrangeringsföriusler

2404 0

Resultat före finansnetto

5796

Ränteintäkter Räntekostnader Resultat före extraordinära

1500

0

7296

Myndighetsskulder Aktieägartillskott

7000

Resultat före bokslutsdisp.

296

Förändring i lagerreserv Förändring av res,utj,fond Avskrivning över plan

Resultat före skatt

296

296

Vinstdelningsskatt

Skatt

Årets resultat

2

Nyckeltal

Soliditet 1

28,5

Soliditet 2

28,5

Avkastn, på totalt kapital

20.0

Avkastn, arbet, kapital

28.8

Avkastn, på eget kapital

20.0

Skuldsättningsgrad

0.5

Räntetäckningsgrad

Rörelseresultat/fakturering

3.8

Tillgångamas omsättn.hast

3.7

23,0 23,0

0,0 0,0

299477 8203

241642 6152

268093 6460

307680

247794

274553

262392

202 321

226 869

45 288

45473

47684

49111 2000

32 659 4000

33 032 1500

- 5823

8814

13152

100

7027 -12750

100 6451 2463

100 7638 5614

37000

24250

2463

5614

0

19000

0

0

-3600

0

0

1817

0

5 250

6063

3 797

0

0 0

0 0

5 250

6063

3 797

35,9 44,7 22,8 -9,4 38.6

0,9

-0,8

14,7

2,9

33,4

39,5 2,1

11.0 2,7 1,1 1,4

18.4 2,0

33.6

40.1 4.3

14,5 5,9 1.1 1.7

17.4 2,1

56

Prop. 1985/86:112

Finansieringsanalys

30/6 1986

1/7 1986

1987

1988

1989

Tillförda medel

Resultat före bokslutsdisp.

296

0

24250

2463

5614

Avskrivningar/reaförluster

2404

0

51 111

36659

34532

Skatter

0

0

0

0

Utdelningar m. m.

- 6492

0

-1  000

- 2000

Internt tillförda medel (A)

Förändring rörelsekapital Kortfristiga fordringar Förskott från kunder Korta ej räntebär, skulder

Förändring rörelsekapital (B)

Inlem finansiering (A-I-B)

Investeringar Maskiner, inventarier Avyttring

Investeringsnetto (C)

Finansieringsbehov (A+B-i-C)

Extern finansiering Förhyrning av maskiner Fondfinansiering Korta räntebärande skulder Långa räntebärande skulder Skuld till staten Ökn, eget kapital/emission

Extern finansiering (D)

Förändr, livkv.medel (A + B-hC-fD)

3 792

75 361

38122

0000

38 146

5670 1738 8 395

- 8864 22649

12760 -12500 -16201

- 3751

0

2 221

- 3 238

0

2900

4463

13785

-15941

-  1530

-    338

671

13 785

59420

36592

37808

43400 0

-37785 0

-68251 1000

-51840 1000

-38900 500

43 400

-37785

-67 251

-50840

-38400

42729

-24000

- 7831

-14 248

-    592

20743

22 157

171

0

0

0

16525

7475

0 0

- 6708 28890

-14351 0

0

0

1530

12718

0

0

0

338

254

42 729

24000

7831

14 248

593

0

0

0

-      0

0

57

Prop. 1985/86:112

2.3 Alternativ 3

Balansräkning Belopp i tkr

30/6 1985

1/7 1986

31/12 1987

31/12 1988

31/12 1989

Omsättningstillgångar Kassa

Kundfordringar Upplupna intäkter Övriga fordringar Vamlager

5

33 500

20500

600

200

5

33 500

20.500

9464

200

5

21046

27400

300

300

5

21888

28500

400

400

5

22823

28800

500

500

Summa omsättningstillgångar

54805

63 669

49051

51193

52628

Anläggningstillgångar Maskiner och inventarier

3 100

40885

50247

59352

55 952

Summa anläggningstillgångar

3 100

40885

50247

59352

55952

Summa tillgångar

57905

104554

99298

110545

108580

Skulder och eget kapital Leverantörsskulder Skatteskulder Förskott från kund Övriga skulder Skuld till statskontoret

3 500

2357

18500

8186

0

3 500 2357

18500 8 186

22649

3900 8995 6000

4 786 0

4 300 9442 6000 5468 0

4800

10135

6000

6248

0

Summa kortfristiga skulder

32543

55192

23682

25210

27183

Checkräkningskredit

Reverslån

Skuld till staten

8837

8837

0

16525

3080

28855

2174

3 694 45649

2 174

3 156

56633

2174

Summa långfristiga skulder

8837

25363

34108

51517

61962

Summa skulder

41380

80554

57790

76727

89145

Lagerreserv Resuhatutjämningsfond Avskrivningar över plan

0

17 508

0

0

9818

0

0 0 0

Summa obeskattade reserver

0

0

17 508

9818

0

Aktiekapital Bundna reserver Fritt eget kapital Årets resultat

7000 9229 0296

20000

4000

0

20000

4000

0

0

20000

4000

0

0

20000

4000

0

-4565

Summa eget kapital

16 525

24000

24000

24000

19435

Summa skulder/eget kapital

57905

104554

99298

110545

108 580

58

Prop. 1985/86:112

Resultaträkning Belopp i tkr

1985/86

1987

1988

1989

Rörelsens intäkter Uppdragsintäkter Övriga intäkter

209500 5 300

278032 8125

2[REDACTED_TELEFONNUMMER]

216767 6277

Summa rörelseintäkter

214800

286 157

213905

223044

Rörelsens kostnader

206600

256 183

188480

204469

Resultat före avskrivningar

8200

0

29974

25425

18575

Avskrivningar enligt plan Utrangeringsföriusler

2404 0

41930 500

25 865 500

23 980 0

Resultat före finansnetto

5 796

0

-12456

-    940

- 5405

Ränteintäkter Räntekostnader Resultat före extraordinära

1500

0

7296

0

100

7137

-19492

100

6850

- 7690

100 9078 -14383

Myndighetsskulder Aktieägartillskott

7000

37000

Resultat före bokslutsdisp.

296

0

17508

- 7690

-14383

Förändring i lagerreserv Förändring av res.utj,fond Avskrivning över plan

0

17508

0

0

- 7690

0

0

- 9818

0

Resultat före skatt

296

0

0

-      0

- 4565

Skatt

0

0

0

Årets resultat

296

0

-      0

-      0

- 4 565

Nyckeltal

Soliditet 1

Soliditet 2

Avkastn, på totalt kapital

Avkastn, arbet. kapital

Avkastn. på eget kapital

Skuldsättningsgrad

Räntetäckningsgrad

Rörelseresultat/fakturering

Tillgångamas omsättn.hast

28.5 28.5 20.0 28.8 20.0 0.5

3.8

3.7

23,0 23,0

1.1

0,0 0,0

33.0

41,8

17,2

-21,3

30,8

1,0

- 1,7

10,5

2.9

26.2 30,6

-    7,3

-     1,1

 -10.9

1,8

-     0,1

 11.9

1.9

17,9

17,9

-13,1

-      6.6

 -27,0

3,2

-  0,6

 8,3

 2,1

59

Prop. 1985/86:112

Finansieringsanalys

30/6 1986

1/7 1986

1987

1988

1989

Tillförda medel Resultat före bokslutsdisp. Avskrivningar/reaförluster Skatter Utdelningar m, m.

296

2404

0

- 6492

0 0

17508

42430

0

0

- 7690

26365

0

0

-14 383

23980

0

. 0

Internt tillförda medel (A)

- 3 792

0

59937

18675

9597

Förändring rörelsekapital Kortfristiga fordringar Förskott från kunder Korta ej räntebär. skulder

- 5 670 1738 8 395

- 8864 22649

14619 -12500 -19010

- 2 142

0

1528

-  1435

0

1973

Förändring rörelsekapital (B)

4 463

13 785

-16891

-    614

538

Intern finansiering (AH-B)

671

13785

43046

18061

10135

Investeringar Maskiner, inventarier Avyttring

-43400 0

-37 785 0

-52 292 500

-35970 500

-20580 0

Investeringsnetto (C)

-43400

-37 785

-51792

-35470

-20580

Finansieringsbehov (A-hB-I-C)

-42729

-24000

- 8 746

-17409

-10445

Extern finansiering Förhyming av maskiner Fondfinansiering Korta räntebärande skulder Långa räntebärande skulder Skuld till staten Ökn. eget kapital/emission

20743

22157

-     171

0

0

0

16525

7475

0 0

- 5 758 28854

-14351 0

0

0

614

16795

0

0

0

-    538

10983

Extern finansiering (D)

42729

24000

8 745

17409

10445

Förändr, livkv.medel (AH-B + C-l-D)           0

0

-      0

0

0

60

Bilaga 1:2    Prop. 1985/86:112

Remissammanställning

Efter remiss har yttranden över PM 1985-12-20 från organisationskommit­tén för DAFA (C 1985:03) med redovisning av arbetet i etapp 1 av DAFA:s ombildning lill aktiebolag avgetts av riksskatteverket, riksrevisionsverkel saml myndigheien DAFA.

Remissinstanserna har främst berört frågorna om kundavtalen, kompen­sationen för mervärdeskallen, satsningen på informalionsdatabaser och bokföring av vissa skulder.

1 Driftavtal

Kommittén förordar att bolaget övertar myndighetens nuvarande avlal med leverantörer och kunder som löper över 1986-07-01. Vidare bör alla statliga kundavtal (med undanlag av SPAR) som normall skulle ha omför­handlats av myndigheien DAFA per den I juli 1986 kunna hanleras på samma affärsmässiga grunder som om myndigheten hade del långsiktiga ansvaret.

Riksskatteverket

Såsom kommittén antecknat löper RSVs avlal angående REX ut 1986-06-30. Ett förhållande som emellertid i praktiken saknar betydelse eftersom DAFA vid samma tidpunkt upplöses och därigenom samtliga avtalsförhål­landen.

Naturligtvis kan - vad gäller REX - under den korta lid som återstår inte driften flyttas till annal ställe redan från den 1 juli. Däremol är del -som kommittén också tycks utgå från - hell logiskt och nödvändigl atl RSVs uppdrag lill "DAFA" på någol längre sikt omprövas och jämförs med andra alternativ.

En lösning för liden efter den I juli bör därför endast gälla för en kortare lid. Om delta påverkar förutsättningarna för bolaget måste det ankomma på kommittén att beakta del. RSV avvaktar f n eventuell offert från del nybildade bolaget angående villkoren för fortsall drifl. Verkel förutsätter all bolaget i del sammanhanget kommer atl lägga slor vikt vid säkerhel, tillgänglighet och svarslider.

Belräffande SPAR finns enligt RSVs mening starka skäl för atl ifrågasät­ta nuvarande behörighets- och fördelningsregler mellan uppgiftsutläm­nande från länsstyrelse resp SPAR i 28 § datalagen och SPAR förordning­en. RSV har hittills inte - ulöver vad som framgår av PM:n - erhållit några upplysningar om vilka rättsliga och ekonomiska riktlinjer som plane­ras för den fortsatta verksamhelen med SPAR. RSV förutsätter alt kom­mittén också kommer all diskutera de för RSVs verksamhetsområden betydelsefulla frågorna rörande SPAR med verket.

Riksrevisionsverket

RRV är huvudman för det stadiga redovisningssystemet syslem S. RRV

anlitar DAFA för drifl m m av syslem S genom tecknade avlal mellan

DAFA och RRV. Enligt organisationskommitténs förslag kommer bolaget,

61

för att få arbetsro, alt överta gällande avtal för DAFA. RRV har inget all     Prop. 1985/86: 112 invända mot detta inför övergången. På inte alltför lång sikt bör naturligt­vis sedvanlig upphandling ske.

RRV väntar därför ett erbjudande om avtal med DAFA för driften m. m, av system S senast del angivna datumet 15 maj 1986,

2 Kompensation för mervärdeskatt

Organisationskommittén förordar atl DAFA kompenseras försia året ge­

nom ell kapitaltillskott så att inte priserna behöver höjas för de statliga

myndigheterna till följd av alt bolaget DAFA blir mervärdeskalteplikligl.

'

Riksrevisionsverket

RRV har inget atl erinra mot den skisserade lösningen med momskompen­salion i form av ägartillskott till DAFA.

DAFA

Mervärdeskatten innebär ökade kostnader för de statliga kunderna. Obe­roende av mervärdesskattens omfattning och tillämpningsområden är detla en statsfinansiellt neutral konsekvens av DAFAs bolagsbildning. DAFAs beroende av den statliga marknaden är dessulom, som ovan påpekats, både önskvärt och dominerande.

Organisationskommittén har förutsatt att myndigheterna långsiktigt kompenseras för mervärdesskallen. Blir detla inte fallel kommer DAFA Data AB atl tvingas söka sig ul på andra marknader för att kunna expande­ra på det sätl som är nödvändigl för all finna ett underlag för sina investe­ringskostnader. En abrupt förändring av det ekonomiska utrymmet för de statliga kunderna vid bolagsbildningstillfället kan också skapa slora svårig­heter för DAFA Data AB att nå sina mål.

Genom en förändrad redovisningsskyldighet för myndigheterna när det gäller mervärdesskatten skulle tekniska förutsättningar kunna skapas för en komperiSåtion för kostnadsökningar pga sådana förändringar i mervär­desskatten som är statsfinansiellt neutrala. Denna uppföljning kan då göras generell så all den inte innebär konkurrensfördelar för DAFA.

Till de förslag som organisationskommittén framfört kan DAFA lägga ytterligare ett, nämligen att kompensationen utgår direkl till myndigheter­na. Detta vore för DAFA administrativt enklast, men uppföljnings- och anslagsmässigl troligen svårare för myndigheterna och berörda departe­ment.

Del som sagts ovan om kompensation är väsentligt för alt det resursut­tag i drift- och persontjänster som avtalats mellan myndigheten DAFA och kunderna inte skall behöva reduceras innebärande atl existerande långtids­avtal måste oinförhandlas av detta skäl.

Mervärdesskatteeffekter får inte heller skapa ell försteg för myndighets­interna lösningar. Såväl i en upphandlingssiluation som i elt val mellan drift i egen regi eller på servicebyrå måste mervärdesskatten neutraliseras. Delta kan i realiteten endast ske om myndigheien får full kompensation för denna kostnadspost.

62

3 Informationsdatabaser

Prop. 1985/86:112

Riksskatteverket

RSV har också på detla område etl samarbete med DAFA. Detta samarbe­te är väsentligen baserat utifrån atl både RSV och DAFA är myndigheter och atl myndigheternas verksamhetsinriktningar till viss del vad gäller informationsgivning varit varandra närstående. Genom ombildningen änd­ras dessa grundläggande förutsättningar. Förhållandet måste i stället base­ras enbart på avtal. Om enighet därvid inte uppnås måste man la ställning lill frågor av typ vem äger informationen i basen, vem skall disponera programvaran etc. Eftersom dessa rälligheter i dag tillkommer staten oavsett myndighet - synes i sista hand avgörandet böra ske genom poli­tiska beslul, RSV förutsätter all kommittén också beaktar detla, men verket måste också här betona alt liden fram lill halvårsskiftet synes väl kort.

DAFA

Ulöver detta vill DAFA även markera sill inlresse av den koncerngemen­skap som rubricerade PM skisserar. Vår kompetens och våra resurser inom l.ex. informalionsbanksområdet och nälverkssidan ser vi som vä­sentliga tillgångar i övergripande statliga satsningar. För en lyckad utveck­ling inom informationsområdet krävs dock avsevärda investeringar med långa återbelalningstider. Finansieringsfrågor är därför av vital betydelse.

4 Bokföring av vissa skulder

Riksrevisionsverket

RRV anser all semeslerskulden skall las upp i årsbokslutet för myndighe­ten som kortfristig skuld och pensionsskulden som långfristig skuld.

63

Bilaga 2    Prop. 1985/86:112

Bostadsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 februari 1986 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till proposition om den slutliga regleringen av ombildningen av datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA) till aktiebolag m. m.

E 1. Centralnämnden för fastighetsdata

Chefen för civildepartementet har i det föregående redogjort för DAFA:s framtida verksamhetsinriktning och lämnat förslag till den ekonomiska regleringen av DAFA:s ombildning till aktiebolag. Av redogörelsen fram­går bl. a. att DAFA:s organisation i Gävle för ADB-driften av fastighetsda­tasystemet bör övertas av centralnämnden för fastighetsdata (CFD).

I prop. 1985/86: 100 bil. 13 har regeringen föreslagit riksdagen alt lill Centralnämnden för fastighetsdata anvisa elt förslagsanslag av 43 322000 kr. 1 propositionen förutskickade jag dock atl medelsbehovel för CFD skulle kunna komma att påverkas vid en ändrad organisalion av ADB-driflen. Jag föreslår nu all nämnda anslag räknas upp så atl del till fullo täcker även de beräknade kostnaderna för ADB-driflen av fastighetsdata-systemet vid CFD. Jag beräknar att anslagel behöver tillföras ytteriigare 1760000 kr., vilket kan jämföras med det beräknade överskridandet inne­varande budgetår med 3 700000 kr. I fortsättningen räknar jag med att anslaget inte skall behöva överskridas till följd av merkostnader för ADB-driften.

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen

föreslår riksdagen

alt lill Centralnämnden för fastighetsdata för budgetåret 1986/87 under elfte huvudtiteln anvisa ell i förhållande till prop, 1985/86:100 bil. 13, punkt E 1 med 1760000 kr. förhöjt förslagsanslag av 45082000 kr.

64

Innehåll

Prop. 1985/86: 112

Propositionen  .................................................... 

... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll   ..................... 

... 

1

Utdrag ur protokoll vid regeringssammaniräde den 20 februari 1986

2

Bilaga I    Anmälan till proposition om den slulliga regleringen av

ombildningen av datamaskincentralen för administrativ

dalabehandling (DAFA) lill aktiebolag m. m. såvitt avser

civildepartementets verksamhetsområde....... 

3

1

Inledning ............................................. 

3

2

Föredraganden ..................................... 

4

2.1

DAFA:s framtida verksamhetsinriktning   

.. 

4

2.2

Ekonomisk reglering av DAFA:s ombildning   

5

2.3

SPAR-nämnden   .............................. 

9

3 Hemställan  .......................................... 

.. 

10

Bilaga 1:1 Redovisning av  organisationskommitténs (C

1985:03) arbete i etapp I med DAFA:s om­

bildning till aktiebolag   .................      11

Bilaga 1:2 Remissammanställning ................      61

BUaga 2    Anmälan till propositionen om den slulliga regleringen av

ombildningen av datamaskincentralen för administrativ

dalabehandling (DAFA) till aktiebolag m.m. såvitt avser

bostadsdepartementets verksamhetsområde           64

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986                                                                                                                       65