Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Skr. 1977/78: 6 Regeringens skrivelse

1977/78: 6

med redogiirelse för verksamheten inom Europarådets minister­kommitté under år 1976;

beslutad den 16 juni 1977.

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag av rege­ringsprotokoll redogörelse för verksamheten inom Europarådets minis­terkommitté under år 1976.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

KARIN[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1977178. 1 saml. Nr 6

Skr. 1977/78: 6

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-06-16

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Lin­der,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europa­rådets ministerkommitté under år 1976

I resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamen­ten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna att årli­gen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets minister­kommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörelser för åren 19671975 (skr. 1968: 23, skr. 1969: 27, skr. 1970: 39, skr. 1971: 119, skr. 1972: 107, skr. 1973: 161, skr. 1974: 131, skr. 1975/76: 8, skr. 1975/76: 141). En redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1976 har utarbetats inom utrikesdepartementet i samråd med övriga berörda departement. Redo­görelsen bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen till riksdagen överlämnar den inom utrikesdepartementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1976.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr, 1977/78: 6

Bilaga

Redogörelse för verksamheten  inom Europarådets ministerkom­mitté under år 1976

/. Ministerkommittémöten

1. 58:e ministerkommittémiitet

Ministerkommhténs 58:e möte ägde rum i Strasbourg den 6 maj 1976. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Sven Änders-son och bestod i övrigt av Sveriges ständiga ombud hos Europarådet ambassadör Arne Fältheim, kabinettssekreterare Sverker Äström, kansli­rådet Jan af Sillen, biträdande ombudet hos Europarådet departements­sekreterare Thomas Ganslandt, departementssekreterare Hans[REDACTED_EFTERNAMN] samt departementssekreterare Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN].

Ordförande vid mötet var den västtyske utrikesministern Hans-Diet-rich Genscher.

Förutom den ständigt återkommande punkten "utvecklingen av det europeiska samarbetet" upptog dagordningen främst frågor kring konfe­rensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK), Portugal samt åt­gärder mot internationell terrorism. Vidare antog ministerrådet en plan för organisationens verksamhet under de närmaste fem åren. Minist­rarna fattade även beslut om att utvidga det Europeiska ungdoms­centret.

a) Utvecklingen av det europeiska samarbetet

Ministerkommittén tog del av redogörelser för verksamheten inom EG, EFTA och Europarådet. EG-kommissionens ordförande, Frangois-Xavier Ortoli, som hade inbjudits att delta i diskussionen, beskrev i sitt inlägg utvecklingen inom gemenskaperna och de allt närmare förbindel­serna med Europarådet. Han betonade värdet av att organisationerna kan komplettera varandra. Ministrarna instämde häri och pekade på Europarådets roll som gemensamt forum för de nio EG-staterna å ena sidan och de övriga nio länderna både sådana som är EFTA-med­lemmar och sådana som inte är det å den andra.

Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] sade i ett inlägg att det är viktigt att de samarbetsuppgifter som ligger inom Europarådets kompetens också för­läggs tiU rådet och inte till europeiska organ med begränsat medlem­skap.

b) Konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK)

Efter en introduktion av ordföranden, den västtyske utrikesministern Genscher, diskuterade ministerkommittén uppföljningen av ESK:s slut­dokument. Ministrarna dryftade utvecklingen efter deras senaste möte i november 1975 oeh konstaterade att vissa framsteg hade gjorts. De be­kräftade än en gång sin uppfattning att alla delar av slutdokumentet sins­emellan har lika stort värde. Vidare framhöll ministrarna att resultaten av den avspänningsprocess, som de är fast beslutna att söka fullfölja,

ti    Riksdagen 1977178. 1 saml. Nr 6

Skr. 1977/78: 6

4

måste bedömas på grundval av i vilken utsträckning slutdokumentet från Helsingfors förverkligas. I detta sammanhang erinrades om doku­mentels bestämmelser angående nedrustning.

Slutligen betonade ministrarna behovet av att liknande åsiktsutbyten även fortsättningsvis äger rum mellan Europarådets medlemsstater un­der perioden före Belgradkonferensen 1977.

c)         Portugal

Ministerkommittén diskuterade läget i Portugal och konstaterade att fria och demokratiska val till ett nytt parlament hade ägt rum och att pre­sidentval skulle hållas påföljande månad. Den hälsade med tillfredsstäl­lelse de goda utsikterna att Portugal inom en nära framtid skulle kunna bli medlem i Europarådet.

Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] framhöll att det under rådande omstän­digheter var synnerligen viktigt att Portugal kunde räkna med stöd från det övriga Västeuropa, både bUateralt och via gemensamma organisa­tioner. Han tillade att Sverige såg fram mot den dag då Portugals re­presentanter skulle ta plats i ministerkommittén och i parlamentariker­församlingen.

d)        Åtgärder mot internationell terrorism

Den österrikiske utrikesministern Bielka inledde ett meningsutbyte om terrorism, vilket bl. a. ledde till att ställföreträdarkommittén fick i uppdrag att fortsätta sitt studium av de problem, som den internationella terrorismen medför.

e)        Europarådets verksamhetsplan

Ministerkommittén antog Europarådets första verksamhetsplan ("medium term plan"), vilken omfattar perioden 19761980, men av­ses revideras vartannat år. Planen, som förväntas ge ökad stadga åt hela verksamheten, är uppdelad i åtta sektorer: mänskliga rättigheter, so­ciala och socio-ekonomiska frågor, utbildning och kultur, ungdomsfrå­gor, hälsovård, miljö- och regionala planeringsfrågor, kommunala och regionala frågor samt rättsfrågor.

f) Utvidgning av Europeiska ungdomscentret

Mot bakgrund av att den norska regeringen erbjudit ett större lån och den franska lämnat ett penningbidrag som gåva fattade ministrarna beslut om att utvidga det Europeiska ungdomscentret i Strasbourg. Till­byggnaden kommer att möjliggöra en väsentiig ökning av centrets akti­viteter.

2. 59:e ministerkommittémötet

Det 59 :e ministerkommittémötet, vilket normalt skulle ha ägt rum kring månadsskiftet novemberdecember 1976, sköts upp till den 27 ja­nuari 1977 i anslutning tiU invigningen av den nya europarådsbyggnaden.

Skr. 1977/78: 6

5

3. Övrigt

a) Omorganisation av Europarådets kommittéstruktur ocb arbetsformer

Sedan Europarådet bildades år 1949 har nya arbetsuppgifter successivt tillkommit, vilka medfört att en mängd underorgan för mellanstatligt samarbete har skapats med svåröverskådUga uppdrag och ansvarsförhål­landen. För att komma tillrätta härmed inleddes under 1975 en översyn av organisationens struktur oeh arbetsformer. Ett resultat av denna blev den ovannämnda medelfristiga verksamhetsplanen, ett annat en resolu­tion om kommittéstruktur och arbetsformer ("Resolution (76)3 on com­mittee structures, terms of reference and working methods"), vilken an­togs av ställföreträdarkommittén i februari 1976. Enligt denna skaU i fortsättningen endast fem typer av kommittéer med följande struktur förekomma:

1)

Huvudkommittéer ("Steering committees") är direkt un­derställda ministerkommittén och ansvarar var och en för en bestämd del av Europarådets arbetsprogram.

2)

Särskilda expertkommittéer ("ad hoc committees of experts") är också underställda ministerkommittén, dock utan att ut­föra samma breda och långsiktiga arbete som huvudkommittéerna.

3)

Expertkommittéer ("committees of experts") är ansva­riga inför en huvudkommitté. Deras medlemmar kan utses från samt­liga europarådsstater.

4)

Reducerade expertkommittéer ("select committees of experts") skiljer sig från expertkommittéerna genom att de består av medlemmar från endast ett begränsat antal europarådsstater.

5)

Arbetsgrupper ("working parties") sätts upp av en kom­mitté, vilken också utser varje arbetsgrupps medlemmar ur sin egen krets.

Arbetet på att ombilda kommittéstrukturen och ge de nybildade un­derorganen effektivare arbetsformer pågår kontinuerligt även under 1977.

b) Portugals inträde i Europarådet

Sedan utrikesminister José de Medeiros Ferreira deponerat Portugals anslutningsinstmment hos Europarådets generalsekreterare och under­tecknat den Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter samt tilläggsprotokollen 1, 3 och 5, kunde han den 22 september 1976 inta sin plats i ministerkommittén, vilken vid detta tillfälle sammanträdde på ställföreträdarnivå.

Antalet medlemsstater har därmed ökat till nitton.

//. Expertlwmmittéer

1. Rättsfrågor

a) Konventioner

(i) Sverige ratificerade den 2 februari 1976 med viss förklaring ett tUläggsprotokoll till den europeiska utlämningskonventionen (jfr prop. 1975: 35).

Tilläggsprotokollet till utlämningskonventionen innehåller i artikel 2 en utvidgning av begreppet "ne bis in idem", sådant detta definierats i artikel 9 i utlämningskonventionen, och resulterar därmed i ett nytt

Skr. 1977/78: 6

6

hinder mot utiämning. I vissa fall skall sålunda lagakraftägande dom, vilken har meddelats i annan stat som tUlträtt konventionen än den som gjort framställningen, utgöra hinder mot bifaU till utlämningsframställ-ningen.

(ii) Sverige ratificerade den 7 aprU 1976 med vissa reservationer och förklaringar den europeiska konventionen om överförande av lagföring i brottmål (jfr prop. 1975/76: 3).

Syftet med konventionen är att göra det möjligt för medlemsstaterna att på effektivast möjliga sätt utnyttja sina resurser för att förhindra och beivra brott. Lagföringen av ett brott skall enligt konventionen för­läggas till den stat, där det med hänsyn till samtliga förekommande om­ständigheter framstår som mest ändamålsenligt att den äger rum (jfr Kungl. Maj:ts skr 1973: 161 s. 11).

(iii) Sverige ratificerade den 8 juni 1976 den europeiska konventio­nen om utomäktenskapliga barns rättsliga ställning (jfr prop. 1975/76: 95).

1 konventionen fastslås vissa grundläggande principer rörande den rättsliga behandlingen av barn födda utom äktenskap. Konventionen bygger på principen att barn födda utom äktenskap i rättsligt avseende skall ha samma ställning som barn födda i äktenskap.

(iv) Den 30 januari 1976 återtog Sverige en allmän reservation med avseende på artikel 5 i den europeiska konventionen om inbördes rätts­hjälp i brottmål, vilken artikel behandlar en särskUd form av rättshjälp i och för säkrande av bevis i brottmål, nämligen husrannsakan och beslag. I samband med återtagandet avgavs emellertid en förklaring en­ligt vUken Sverige i viss utsträckning inskränker lämnandet av sådan rättshjälp som avses i artikeln.

(v) Under år 1976 öppnades för undertecknande en europeisk kon­vention om internationella följdverkningar av att någon berövas rätten att framföra motorfordon. Om i en konventionsstat meddelas beslut att beröva någon sådan rätt, skall beslutet enligt konventionen meddelas den konventionsstat som har utfärdat körkortet och den konventions­stat i vilken den som har begått den brottsliga gärningen har hemvist. Konventionsstat som har erhållit underrättelse om sådant beslut skall bestämma vUka åtgärder som skall vidtas med anledning av underrät­telsen.

Sverige har inte undertecknat denna konvention.

b) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

(i) Behandling av "långtidsfångar"

Resolution (76) 2 innehåller rekommendationer till medlemsstaternas regeringar rörande behandlingen av "långtidsfångar". 1 resolutionen re­kommenderas regeringarna bl. a. att föra en kriminalpolitik genom vil­ken långvariga frihetsstraff kommer tUl användning endast om det är nödvändigt för att skydda samhället samt att vidta åtgärder som be­fordrar en ändamålsenlig behandling av dem som avtjänar sådana straff. Resolutionen innehåller även uttalanden med avseende på bl. a. arbete, utbildning, permission och vUlkorlig frigivning.

(ii) Rättshjälp i civila, kommersiella och administrativa ärenden

I resolution (76) 5 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att bevilja medborgare i annan medlemsstat och envar som har hemvist i

Skr. 1977/78: 6

7

den stat där det rättsliga förfarandet äger rum, rättshjälp i civila, kom­mersiella och administrativa ärenden på samma villkor som egna med­borgare.

(iu) Vissa till fängelse alternativa påföljder

I resolution (76) 10 framhåUer ministerkommittén nödvändigheten av att inte bara utveckla de påföljder som f. n. finns som alternativ till fängelse utan även uppmuntra utveckling av nya påföljder för att göra det möjligt för domstolarna att bland olika påföljdsformer välja den som är lämplig i det enskilda faUet. Medlemsstaternas regeringar re­kommenderas därför bl. a. att se över sin lagstiftning för att avlägsna rättsliga hinder mot användning av olika alternativ tiU fängelse, att ut­veckla redan befintliga alternativa påföljder samt att studera nya alter­nativ till frihetsstraff, däribland s. k. "eommunitywork".

(iv) Forskning rörande narkotikamissbruk

1 resolution (76) 38 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att uppmuntra forskning rörande narkotikamissbruk och att tillse att resul­taten av sådan forskning sprids så att dessa resultat kan beaktas när rättsliga och administrativa åtgärder förbereds.

(v) Oskäliga villkor i konsumentavtal och lämpUga kontrollmetoder

I resolution (76) 47 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att vidta effektiva rättsliga eller andra åtgärder för att skydda konsumen­ten mot oskäliga villkor i avtal om tillhandahåUande av varor och tjäns­ter, särskilt mot oskäliga villkor i standardavtal oeh andra avtal i fråga om vilka konsumenten har ringa eller ingen möjlighet att påverka ut­formningen. Vidare rekommenderas regeringarna att föreskriva att av­talsvUlkor som leder tUl en snedbelastning till konsumentens nackdel i fråga om parternas rättigheter och skyldigheter enligt avtalet skall an­ses oskäliga. Regeringarna rekommenderas att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att oskäliga villkor tas in i avtalen oeh att skydda kon­sumenten mot vilseledande utformning av avtal. Resolutionen innehål­ler även en rekommendation om att tUlhandahålla lämpliga kontroll­metoder.

c) Tionde europeiska justitierainistermötet

Det tionde europeiska justitieministermötet ägde rum i Bryssel den 3 och 4 juni 1976. I mötet deltog företrädare för Europarådets med­lemsstater utom Island och Malta samt Finland. Justitieministermötena är knutna till Europarådet bl. a. genom att Europarådets sekretariat utgör dessa mötens sekretariat.

Äv de frågor som diskuterades vid mötet kan nämnas utvecklingen på familjerättens område, alternativa påföljder till fängelse samt mass­medialagstiftning. Vidare diskuterades åtgärder för bekämpande av ter­rorism. I dessa ämnen antog ministermötet resolutioner i vilka Europa­rådets ministerkommitté rekommenderas att vidta vissa närmare angiv­na åtgärder.

Till grund för diskussionen rörande utvecklingen på familjerättens område låg en rapport som hade utarbetats av den schweiziske justitie­ministern. Ministrarna uttalade att de nuvarande rättsolikheterna inne­bär olägenheter för enskilda, t. ex. i form av s. k. haltande äktenskap. En harmonisering av familjerätten skulle därför enligt ministrarna vara

Skr. 1977/78: 6

8

önskvärd. Vissa ministrar framhöll emellertid de stora svårigheter som ett harmoniseringsarbete på familjerättens område skulle innebära. I en resolution rekommenderar justitieministrarna Europarådets minis­terkommitté att uppdra åt Europeiska kommittén för juridiskt samar­bete (CCJ) att undersöka möjligheterna att få till stånd större rättslikhet i Europa på det familjerättsliga området. Enligt justitieministrarna bör därvid undersökas på vilka områden ett harmoniseringsarbete kan för­väntas leda till positivt resultat. Vidare tillstyrkte ministrarna ett öster­rikiskt förslag att anordna en familjerättskonferens för diskussion av vilka ämnen som var lämpliga för ett harmoniseringsarbete på euro­peisk nivå.

Den kriminalpolitiska diskussionen ägde rum mot bakgrund av en rapport som hade utarbetats av den franske justitieministern. 1 diskus­sionen framhölls från flertalet ministrar att det var önskvärt att begrän­sa användningen av korta och medellånga frihetsstraff. Vidare uttala­des att det var angeläget att i högre grad än för närvarande använda andra påföljder än frihetsstraff, t. ex. böter. 1 en resolution rekom­menderar justitieministrarna Europarådets ministerkommitté att uppdra åt Europeiska kommittén för brottslighetsfrågor (ECCP) att anordna seminarier rörande användning av andra påföljder än frihetsberövande. Vidare rekommenderar justitieministrarna ministerkommittén att upp­muntra sådan forskning rörande verkningarna av dylika påföljder som kan ge underlag för en bedömning av vilken roll dessa påföljder bör ges i en ny europeisk kriminalpolitik.

Massmedialagstiftningen diskuterades på grundval av en rapport som hade utarbetats av Cyperns justitieminister. Justitieministrarna uttalade sin tillfredsställelse över att Europarådets ministerkommitté nyligen hade tillsatt en expertkommitté som skall utbyta erfarenheter och företa studier rörande de rättsliga problem som massmedierna ger upphov till i medlemsstaterna.

När det gäUer åtgärder mot terrorism uttalade ministermötet att ge­mensamma och kraftfulla åtgärder mot terroristdåd var nödvändiga. Ministrarna förklarade att de med stort intresse hade tagit del av det utkast till konvention rörande åtgärder mot terrorism som hade utarbe­tats inom Europarådet. Syftet med den konventionen är bl. a. att under­lätta utlämning av personer som har gjort sig skyldiga till terroristdåd. Ministermötet rekommenderade vidare Europarådets ministerkommitté att uppdra åt ECCP att utreda möjligheterna att förbättra samarbetet mellan judiciella myndigheter såvitt avser terroristdåd.

d) Europeiska kommittén för juridiskt samarbete (CCJ)

Den europeiska kommittén för juridiskt samarbete höll under år 1976 två möten. Kommitténs 25:e möte ägde rum den 28 juni2 juli och det 26:e mötet den 610 december.

I syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådets medlemslän­der pågår utredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CCJ. Bland de ämnen som är under utredning bör främst näm­nas vårdnad om barn, konsumentskydd, den enskildes skydd i admi­nistrativa förfaranden, privatlivets skydd vid automatisk databehandling av personinformation, makars rättsliga likställdhet, hinder av ekono­miskt och annat slag för part att föra talan vid domstol i civilmål, mUjö­skydd samt dataflöde över gränserna.

CCJ avslutade under år 1976 sitt arbete med frågor rörande medbor-

Skr. 1977/78: 6

9

garskapsförvärv av makar med olika nationalitet och deras barn. Kom­mittén antog bl. a. två resolutionsförslag för vidarebefordran till mi­nisterkommittén.

En expertkommitté har under år 1975 lagt fram förslag till en kon­vention rörande produktansvar för personskador. Förslaget, som god­kändes av CCJ, har under år 1976 godkänts av ministerkommittén. Vi­dare har ministerkommittén under år 1976 godkänt ett tidigare av CCJ godkänt förslag till europeisk överenskommelse om översändande av an­sökningar om rättshjälp.

e) Europeiska kommittén för brottslighetsfrågor (ECCP)

ECCP höll den 1721 maj 1976 sitt 25:e plenarmöte, då ett förslag till europeisk konvention om bekämpande av terrorism behandlades. Förslaget samt de framkomna synpunkterna på detta hänsköts av ECCP omedelbart till ministerkommittén. Vidare behandlades bl. a. förslag till resolution om undersökning av narkotikamissbruk samt förslag till pro­tokoll om utvidgning av den europeiska konventionen om upplysningar rörande innehållet i utländsk rätt till att avse även strafflagstiftning. ECCP antog de föreslagna texterna, den sistnämnda med vissa änd­ringar, och beslöt att hänskjuta dem till ministerkommittén.

Bland de frågor som under år 1976 behandlades av ECCP:s under­kommittéer märks påföljder för trafikbrott, avkriminalisering, straff­processuella frihetsberövanden, straffrättens möjligheter att bidra till miljöskyddet, tillämpningen av de europeiska konventionerna om ut­lämning för brolt och om inbördes rättshjälp i brottmål, försäljning och innehav av skjutvapen, ungdomsbrottslighet och sociala förändringar, ersättning åt brottsoffer samt ekonomiska brott.

f)  Expertkommittén för de mänskliga rättigheterna

Arbetet inom expertkommittén för de mänskliga rättigheterna bedrevs under år 1976 förutom i plenum inom tre underkommittéer.

En underkommitté har studerat frågan om möjlighet att överklaga beslut i frågor om upptagande av ansökningar av kommissionen för mänskliga rättigheter till den europeiska domstolen för mänskliga rät­tigheter.

Samma underkommitté har vidare under behandling haft spörsmålet om den enskildes ställning vid den europeiska domstolen då mål hän­skjutits dit samt möjligheten för den europeiska domstolen att lämna förhandsutlåtanden på begäran av kommissionen. Den parallella frågan om möjlighet för nationell domstol att inhämta dylikt utlåtande från den europeiska domstolen har under året utretts av en särskild konsult­grupp. Rapporten från denna avses behandlas inom kommittén.

Den andra underkommittén har varit sysselsatt med en genomgång av och en jämförelse mellan Europarådskonventionen om mänskliga rättigheter och motsvarande FN-instrument. Avsikten är att undersöka i vilken mån den europeiska konventionen är i behov av en komplette­ring i belysning av bestämmelserna i FN-konventionerna.

Den tredje underkommittén har behandlat frågan om upplysning om och undervisning i mänskliga rättigheter i olika sammanhang.

För samtliga underkommittéer gäller att arbetet fortsätter under 1977.

I expertkommittén har även frågan om en omorganisation av kom­missionen för mänskliga rättigheter diskuterats. Problemet gällde huru-

Skr. 1977/78: 6

10

vida med hänsyn till kommissionens arbetsbörda anledning fanns att uppdela kommissionen i avdelningar eUer göra vissa poster i kommis­sionen permanenta.

Utöver ovannämnda ämnen har kommittén bl. a. behandlat frågan om röstproceduren i Europarådets ministerkommitté i samband med granskningen av rapporter från kommissionen för mänskliga rättigheter samt konventionsutkasten rörande utiändska korrespondenters ställning respektive bestraffning med anledning av falsk bevisning inför den europeiska kommissionen, domstolen samt ministerrådet.

Ett koUokvium beträffande allmänhetens tillgång till information hos offentlig myndighet ägde på inbjudan av den österrikiska regeringen rum i Graz den 2123 september 1976.

Under året har vidare med deltagande av vissa utomstående experter ett särskilt möte hållits i Strasbourg för utbyte av synpunkter mellan företrädare för Europarådets medlemsstater rörande frågor samman­hängande med ratificeringen av FN:s konventioner om mänskliga rät­tigheter.

g) E.Ypertkommittén rörande massmediafrågor

Kommittén möttes två gånger under året. Bl. a. beslöts att tillsätta tre underkommittéer med begränsat deltagarantal för belysning av mass­medias roll och funktion, etermediefrågor och sändning via kabel och satellit. Den sistnämnda underkommittén möttes under året för diskus­sion av vissa problem rörande direktsändande TV-satelliter. En kom­parativ studie rörande massmedia i medlemsländerna påbörjades.

2. Utbildnings-, kultur- och ungdomsfrågor

a) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

I resolution (76) 12 rekommenderas medlemsländernas regeringar att uppmana sina skolmyndigheter att under en försöksperiod på tre år an­vända en inom Europarådet utarbetad skol- och hälsobok för invand­rarbarn. Syftet är att underlätta dessa barns skolgång i invandrarlandet och eventuell senare återanpassning till hemlandets skolsystem.

I resolution (76) 41 rekommenderas medlemsregeringarna att basera sin sportpolitik på de grundläggande principerna i det europeiska "Sport for All Charter".

b) Fackministerkonferenser

(i) Ett informellt utbildningsministermöte hölls på svenskt initiativ i Obernai i Frankrike. Vid mötet diskuterades den europeiska utbildnings-ministerkonferensens arbetsmetoder och roll i det internationella sam­arbetet. Inga resolutioner antogs.

Under året pågick förberedelserna för den tionde europeiska utbild­ningsministerkonferensen vilken äger rum i Strasbourg 1977 över temat "The School in its Relations with the Community".

(ii) Den första europeiska kulturministerkonferensen hölls i Oslo över huvudtemat "Det föränderliga samhället en utmaning till kulturpoli­tiken". I övrigt diskuterades kulturpolitik som instrument att förbättra livskvalitet i stads- och landsbygdskommuner, stöd till konstnärligt ska­pande och europeiskt kultursamarbete.

Skr. 1977/78: 6

II

I konferensen deltog de 22 stater som anslutit sig tiU den europeiska kulturkonventionen. Ministrarna antog följande åtta resolutioner:

  Det föränderliga samhället en utmaning till kulturpolitiken.

Ministrarna enades om följande principer för kulturpolitiken: Den

övergripande politiken för samhällsutveckhngen bör innehålla en kul­turell dimension med tonvikt på jämlikhet, demokrati och förbättring av människans villkor i samhället genom garantier för yttrandefrihet och möjligheter att använda denna frihet. Kulturpolitik bör ingå som ett led i varje regerings samlade politik och samordnas med politiken för andra samhällsområden. Kulturpolitiken bör främja utvecklingen av nya socio-kulturella aktiviteter, uppsökande verksamhet i glesbygd och på arbetsplatser, utveckla människornas kreativa förmåga och motverka det kommersialiserade kulturutbytets negativa verkningar genom att säkra kvalitetsalternativ.

 Kulturpolitiken som instrument att förbättra livskvaUteten i stads-

och landsbygdskommuner.

I medvetande om nödvändigheten av en effektiv och demokratisk kulturpolitik på lokal nivå för befolkningens möjligheter till kultur­aktiviteter rekommenderar ministrarna regeringarna att uppmuntra re­gionala och lokala myndigheter att ta ett ökat kulturpolitiskt ansvar. De centrala myndigheterna bör verka för att lokaler och utbildad per­sonal finnes för olika kulturella aktiviteter, uppmuntra de frivilliga lo­kala organisationernas kulturinsatser, undersöka möjligheterna att an­vända lokal och regional radio-TV som kulturpolitiskt instrument. De lokala myndigheterna bör lägga särskild vikt vid sådana kulturaktivi­teter som är uttryck för ett lokalt behov och en lokal kulturtradition, företa särskilda åtgärder för att nå eftersatta grupper och främja kul­turell försöksverksamhet.

Ministrarna rekommenderar slutiigen ett fortsatt mellanstatligt sam­arbete vad avser decentralisering av kulturpolitik, socio-kulturell ut­veckling på lokal nivå och möjligheter till informations- och person­utbyte på detta område.

 Barn och kultur

I medvetande om att barn utgör en särskild grupp med särskilda kulturbehov och att dessa behov tillgodosetts i huvudsak genom kom­mersiella produkter rekommenderar ministrarna ett informations- och erfarenhetsutbyte mellan kulturstyrelsens medlemsländer vad avser åt­gärder inom utbildnings- och kulturinstitutioner för barns kreativa ut­veckling och vidare vad avser framställning och distribution av alter­nativa kulturella produkter för barn.

 Stöd till konstnärligt skapande

Ministrarna enades bl. a. om vikten av att låta konstnärerna bidra till medborgarnas kreativa utveckling i stort och behovet att skapa bästa möjliga förutsättningar för konstnärligt skapande. Ministrarna beslöt att uppmuntra vissa åtgärder såsom ett bättre tillgodogörande av konstnärens arbete även inom andra samhällssektorer och en bättre er­sättning för detta, säkra att konstnären får samma sociala förmåner som andra yrkeskategorier, införa och förbättra system för inkomst­stöd och motverka spekulation i konst.

 Spridning av konst

Ministrarna rekommenderade Europarådet att undersöka möjUghe­terna att upprätta ett program för spridning av konstutställningar och seenframställningar enligt en fransk modeU.

Skr. 1977/78: 6

12

  Europeiskt kulturellt samarbete

Ministrarna rekommenderar kulturstyrelsen (CCC) att ägna en större del av sitt program åt kulturområdet och bekräftar avsikten att intensifiera samarbetet.

  Spridning av information

Ministrarna rekommenderar Europarådet att avsätta en större del av sina resurser till insamling, bearbetning och spridning av kultur­politiskt intressant information.

  Invandrare

Europarådet rekommenderas att ta upp invandrarnas kulturpro­blem, dvs. åtgärder för utveckling av den egna kulturen och för till­gång till invandrarlandets kultur.

Den grekiske kulturministern inbjöd till en andra kulturministerkonfe­rens i Äten 1978.

c) Kulturstyrelsen (CCC)

Kulturstyrelsen (Council for Cultural Co-operation) höll under året sina 29:e och 30:e sessioner, vUka i huvudsak ägnades program och bud­getfrågor. Frågan om en reformering av kommittéstruktur och arbets­metoder med anledning av ministerkommitténs resolution (76)3 upptog stor del av diskussionerna. En utvärderings- och planeringsgrupp tUlsattes med uppgift att i ett första skede arbeta fram förslag till en revidering av 1977 års program och i ett senare föreslå metoder för ett permanent ut­värderings- och planeringsarbete och reformering av underkommittésy-stemet.

Av de permanenta underkommittéerna sammanträdde kommittéerna för allmänna skolfrågor samt för vuxenutbUdning och kulturell utveck­ling vardera en gång, medan kommittén för högre utbildning och forsk­ning möttes två gånger, varav den ena i Linköping.

(i) Allmänna skolfrågor

En studie över invandrarbarns integrering i förskolan utfördes i fyra länder, däribland Sverige. Ett symposium i ämnet hölls i Berlin. Ett ex­pertmöte rörande utbUdning av lärare för invandrarundervisning höUs i Strasbourg i syfte att utarbeta projektförslag.

Symposier hölls i Belgien över metoder för självständigt arbete i sko­lan, i Frankrike över modulsystem i yrkesutbildningen och i Danmark över metoder för inlärning av moderna språk på lågstadiet.

Samarbetet rörande produktion av läromedel fortsatte under året med ämnet fysik.

(ii) Högre utbildning och forskning

Arbetet med att utvärdera planerade reformer för den eftergymnasiala utbildningen, vilket företagits för vissa centraleuropeiska länder och Sve­rige, fortsatte under året med en studie av situationen i Spanien och planläggning av fortsatta studier avseende de sydeuropeiska medlems­länderna.

Arbetet med läroplansreformer i skilda ämnen fortsatte under året med ämnena miljövård och socialt arbete. Ett register över intressanta refor­mer avses publiceras under år 1977.

Specialprojektet "MobUity" rörande åtgärder för att avlägsna hinder för rörlighet bland lärare och studenter avslutades under året med en

Skr. 1977/78: 6

13

rapport i vilken vissa rekommendationer bl. a. rörande förbättrad infor­mation avges.

Sverige bidrar med tio stipendier till kulturstyrelsens stipendiepro-.gram inom högre utbildning.

{in) Vuxenutbildning

Inom ramen för vuxenutbildningsprojektet hölls expertmöten i Stras­bourg om UtbUdning av vuxenpedagoger och utformning av ett modul­system för vuxnas språkinlärning. Bl. a. publicerades en studie över strukturer för vuxenutbUdning i fem länder.

Arbetet med att slutföra studien av "permanent education" (fortlö­pande eller återkommande utbildning) fortsatte under året med studier av vissa utbildningsaspekter i några länder, bl. a. vuxenutbildningspro­jekt i Sverige.

{iv) Pedagogisk forskning, information och dokumentation

En serie kontaktsymposier avseende pedagogiskt forsknings- och ut­vecklingsarbete hölls i olika länder, bl. a. ett i Förbundsrepubliken Tyskland om undervisning i naturvetenskapliga ämnen.

Arbetet med upprättande av ett datorbaserat "European Documenta­tion and Information System for Education", EUDISED, fortsatte un-

{v) Kultur- och ungdomsfrågor

Vid ett expertmöte diskuterades ett projekt för insamling, bearbetning och spridning av information rörande kulturforskning i medlemsländer­na, dvs. en motsvarighet till EUDISED. En fransk-engelsk thesaurus publicerades.

Ett symposium ägde rum i Storbritannien över socio-kulturell utveck­ling i nya bostadsområden. Expertmöten hölls rörande kulturdecen­tralisering och vissa massmediafrågor.

Förberedelsearbetet för den 15:e europeiska konstutställningen, "Trends in the Twenties" (Berlin 1977), påbörjades under året.

De nationella kontaktpersonerna för ungdomspolitiska frågor möttes för att diskutera metoder att engagera arbetamngdom i det europeiska samarbetet och ungdomens roll i samhället.

(vi) Sport

Arbetet har under året koncentrerats till fyra områden: massmedias roll för sportutövning, sportens plats i skolan, integrerade sportfacilite-ter och sportaktiviteter för ungdom som lämnat skolan.

En studie rörande metoder att främja utövningen av motionsidrott publicerades.

Frågan om sportens ställning inom Europarådet har övervägts. Mi­nisterkommittén väntas besluta om en särskild sportkommitté vid sidan av utbildnings- oeh kultursektorn och med egen budget.

Fonden fördelade under året 4,2 milj. FF till bl. a. ett 60-tal ung­domsorganisationers internationella aktiviteter. Diskussioner har förts om en förstärkning av fondmedlen. Man beslöt vidare om en försöks-

Skr. 1977/78: 6

14

verksamhet med ersättning för förlorad arbetsförtjänst vid deltagande i av fonden stödda internationella ungdomsseminarier.

Ungdomscentret anordnade under året 20 kurser på vardera 510 dagar för internationella ungdomsorganisationer samt vidare tre inten­sivkurser i språk.

3. Sociala frågor

a) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog en resolution (76) 32 om socialförsäkrings-åtgärder till förmån för pensionärer oeh personer som fortsätter att vara förvärvsverksamma sedan de uppnått den allmänna pensionsåldern. Resolutionen innehåller en rekommendation till regeringarna att genom­föra bestämmelser som garanterar den som uppnår pensionsåldern möj­lighet att fritt välja mellan att upphöra med sitt förvärvsarbete och att fortsätta arbeta. Vidare rekommenderas åtgärder i syfte att möjliggöra, rörlig pensionsålder. Slutligen uppmärksammas behovet av skydd ge­nom socialförsäkringens övriga grenar vid sjukdom m. m. för personer som uppnår pensionsåldern, vare sig de fortsätter att arbeta eller ej, samt deras familjemedlemmar.

b) Sociala kommittén

Under sociala kommitténs vårsammanträde diskuterades bl. a. den. europeiska sociala stadgan, stipendiefrågor, en rapport om social hem­hjälp och parlamentariska församlingens rekommendation nr 751. Kom­mittén beslöt att med utgångspunkt i rapporten om social hemhjälp ut­arbeta ett förslag till resolution i ämnet. Rekommendationen nr 751, som avser föräldrars ställning och ansvar i den moderna familjen, föran­ledde intensiv diskussion. Rekommendationen, som är kontroversiell, har kritiserats bl. a. från svensk sida eftersom förslagen i rekommenda­tionen inte anses vara tillräckligt utarbetade eller långtgående.

Kommitténs sammanträde under hösten ägnades till största delen åt arbetsmarknadsfrågor. Äv särskilt intresse bland de sociala frågorna var rapporter från olika arbetsgrupper om förberedelse för pensionering resp. samhällsvård av barn. Kommittén beslöt att begära att arbetet med rapporten beträffande förberedelse för pensionering skulle få fort­sätta efter år 1976. Kommittén beslöt vidare att ett utkast till resolution i fråga om samhällsvård av barn skulle överarbetas. Avsikten var att förslag lill sådan resolution skulle behandlas under våren 1977, då även en rapport beträffande bam som far illa väntades bli klar.

Bland övriga frågor som behandlades under höstsammanträdet kan nämnas äktenskaps- och familjerådgivning, s. k. socialrapporter samt arbetsprogrammet på medellång sikt.

c) Expertkommittén för social trygghet

I likhet med tidigare år deltog kommittén i den årliga granskningen av rapporter rörande tillämpningen av den europeiska socialförsäk-ringsbalken och dess protokoll. Balken, som innehåller minimistandard­normer för socialförsäkringsförmåner, har numera ratificerats av drygt

Skr. 1977/78: 6

15

Jhälften av medlemsstaterna, varav åtskilliga har bundit sig att tillämpa de strängare normer som har intagits i protokollet till balken. Med hänsyn ilade till den utveckling som har skett på socialförsäkringens område se-

Med anledning bl. a. av initiativ i den rådgivande församlingen stu­derades i en arbetsgmpp under kommittén metoder för snabbare hand­läggning av pensionsärenden som berör flera länders myndigheter. Detta är en viktig fråga för migrerande arbetare. En annan arbetsgrupp ut-:redde förutsättningarna för att åstadkomma förenklingar i förfarandet Tiär en person som tiUfäUigt vistas i annat land än det egna blir sjuk och i behov av vård. Det administrativa förfarandet är här i relationer­na mellan åtskilliga länder mycket tungrott.

4. Hälsovårdsfrågor

a) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Följande resolutioner på hälsovårdsområdet antogs under år 1976 av aninisterkommittén:

Resolution (76) 6 som innehåller rekommendationer till regeringarna -om åtgärder för att förebygga barnolycksfall.

Resolution (76) 7 rörande vissa organisatoriska aspekter på sjukvår-

Resolution (76) 8 rörande organisationen av specialistvård och be-liandling utanför sjukhusen.

Resolution (76) 40 om den förebyggande psykiatriska vårdens orga­nisation.

%) Europeislui bälsovårdskommittén

Under året hade hälsovårdskommittén två sammanträden. Vid kom-.finitténs 18:e möte deltog för första gången företrädare för Portugal.

Hälsovårdskommittén beslöt biträda ett förslag att den juridiska kom-MTtitténs expertgrupp om transplantationsfrågor skulle ombildas till en Hör denna och hälsovårdskommittén gemensam arbetsgrupp.

Kommittén behandlade ingående den parlamentariska församlingens :!rekommendation om sjukas och döendes rättigheter. Sverige hade tidi­gare i stort sett godtagit rekommendationen men efter en lång debatt, 

Förslag och resolution med rapport från arbetsgruppen rörande all-imänpraktikers ställning och utbildning föranledde synnerligen livlig debatt. Enligt svensk mening var förslagen alltför ensidigt inriktade på den allmänpraktiserande läkaren för att kunna helt accepteras från svensk sida där man även betonade betydelsen av vårdcentraler med tillgång till vissa specialister. Förslaget kommer att behandlas vidare vid aästa sammanträde.

Skr. 1977/78: 6

16

Kommittén diskuterade önskvärdheten av ökad information om verk­samheten inom den parlamentariska församlingens social- och hälso­vårdsutskott och rekommenderade ett ökat informationsutbyte särskilt avseende forsknings- och utredningsfrågor.

Kommittén konstaterade att arbetet inom blodtransfusionsområdet fungerade synnerligen tillfredsställande.

Vidare konstaterades att stipendieprogrammet fungerat i 20 år och vunnit allmän uppskattning. Visst högtidlighållande av jubileet be­slöts och till stipendieuttagningskommittén utsågs detta år en av de svenska ledamöterna, som tidigare deltagit i den första uttagningskom-mittén.

Såsom nya program för framlida studier beslöt kommittén föreslå:

1.

Arbete inom den med den juridiska kommittén gemensamma transplantationsgruppen.

2.

Arbetsgrupp rörande patientens roll som partner i vården och be­handlingen av honom.

3.

Problem i anknytning tUl döden, särskUt sjukvårdspersonalens in­ställning.

Mötet underströk slutligen värdet av det goda samarbetet med WHO, vilket bl. a. förhindrade onödigt dubbelarbete.

5. Arbetsmarknadsfrågor

a)       Förslag till konvention om migrerande arbetare

Ställföreträdarkommittén fortsatte sin behandling av ett utkast tUl kon­vention för att reglera migrerande arbetares förhållanden. För att kunna slutföra det sedan år 1971 pågående konventionsarbetet beslöt kommit­tén i oktober 1976 att i februari 1977 ägna ett veckolångt sammanträde-åt denna enda fråga.

b)       Resolutioner som antagits av ministerkommittén

I resolution (76) 1 om skyddsverksamheten i företag rekommenderas medlemsstaternas regeringar att inom ramen för sin arbetsmiljöpolitik: vidta vissa åtgärder avseende utbyggnaden av företagens skyddsverksam­het. Resolutionen, till vilken fogats utförliga anvisningar, kompletterar den år 1972 antagna resolutionen (72) 5 om harmonisering av åtgärder för att skydda arbetstagarnas hälsa på arbetsplatsen.

Ministerkommittén antog vidare resolutionerna (76) 11 oni likabehand­ling av migrerande arbetare med avseende på yrkesvägledning, yrkes­ utbUdning och omskolning samt (76) 25 om modell för arbetskontrakt: eller modellkontrakt för introduktion av migrerande arbetare. Sverige re­serverade sig med hänsyn till svensk praxis på området mot tiUämpningem av sistnämnda resolution.

c)       Sociala kommittén

Ett utkast till resolution om kvinnors sysselsättning antogs av sociala kommittén vid dess höstsatiimanträde för vidarebefordran tUl minister­kommittén.

Vid sin vårsession tUlsatte kommittén en arbetsgrupp rörande ungdom och arbetslivet. Arbetsgruppen skall särskilt studera yrkesvägledningens pch arbetsförmedlingens roll i förhållande tUl ungdomars förändrade för-

Skr. 1977/78: 6

17

hoppningar och attityder med beaktande av ekonomisk och demografisk utveckling och utveckling på arbetsmarknaden samt behov av samord­ning mellan alla berörda organ.

6. Miljö- och naturvårdsfrågor samt djurskydd

a) Andra miljöministerkonferensen

Under år 1976 genomfördes i Bryssel den andra mUjöministerkonfe­rensen inom Europarådet. Vid konferensen antogs tre resolutioner rö­rande förenande av ekonomisk utveckUng och skydd av miljön, skydd av fauna och flora samt frivilligt deltagande i naturskyddsarbetet.

b) Förberedande kommittén för tredje mUjöministerkonferensen

Den tredje miljöministerkonferensen planeras att äga rum i Geneve i september 1979. Den förberedande kommittén sammanträdde för första gången i december 1976.

c) Naturvårdskommittén

Kommittén har kommit väl igång med genomförandet av rekommen­dationerna från den andra miljöministerkonferensen 1976. Arbetet har koncentrerats till frågor rörande natur- och landskapsvård och hotade växt- och djurarter. Inom en särskild expertkommitté utarbetas en kon­vention rörande skyddet av vilda djur och växter i Europa.

d) Informationscentralen för naturvårdsfrugor

Under 1976 genomfördes en våtmarkskampanj med syfte att öka för­ståelsen för våtmarkernas betydelse. Denna kampanj kommer att fort­sätta även 1977.

e) Expertkommittén för djurskydd

Under året har kommittén koncentrerat sig på att slutföra arbetet med konventionen om slaktmetoder för djur. Konventionen beräknas vara klar under år 1977.

7. Kommun-, region- och planfrågor

a) Kommittén för samarbete i kommunala och regionala frågor

Kommittén handlägger frågor som rör lokala och regionala organ och andra frågor med anknytning till regionalpqhtik, särskilt beträffande re­lationerna mellan statliga och kommunala organ.

Kommittén bistår ministerkommittén och Europarådets övriga organ i frågor av lokalt och regionalt intresse. Den fungerar dessutom som ett samarbetsorgan mellan medlemsländernas regeringar för utbyte av infor­mation och erfarenheter kring den lokala självstyrelsen. En ny uppgift som tillkommit på senare år är förberedelser av kommunministerkonfe­renser. Ministerkommittén har nämligen beslutat att Europarådets sekre­tariat utgör sekretariat för konferenserna.

Kommittén höll sitt tionde plenarmöte i Strasbourg den 34 juni

1976. Detta ägnades främst åt fijrberedelser föf kommunministerkonfe­

rensen i Aten.

.       . 

Skr. 1977/78: 6

18

Kommittén höll sitt elfte plenarmöte i Strasbourg den 1821 oktober 1976. Vid mötet diskuterades gränskommunalt samarbete och kommunal demokrati. Dessutom behandlades bl. a. vissa glesbygds- och informa­tionsfrågor, den kommunala verksamhetens finansiering, användningen av datorer i kommunerna samt tekniskt samarbete med Portugal inom kommitténs verksamhetsområde.

Under svensk ledning har utformats en rapport om den kommunala demokratins vUlkor och förutsättningar i Europa.

b) Kommunministerkonferenser

Den andra kommunministerkonferensen hölls i Äten den 2527 no­vember 1976. Vid konferensen granskades det förslag till konvention om gränskommunalt samarbete som arbetats fram inom Europarådet. Dess­utom diskuterades medborgarinflytande och kommunal demokrati efter inledning av kommunminister Johannes Äntonsson.

Ministrarna beslöt att vid sin nästa konferens i Stockholm år 1978 som huvudtema behandla frågan om medborgarinflytande och utveckling av den kommunala demokratin.

Vid en speciell konferens i Portugal år 1977 kommer kommunminist­rarna att diskutera frågor om fördelning av ansvar och resurser mellan olika administrativa nivåer samt lämpliga storlekar för kommuner.

c) Tredje europeiska planrainistermöfet

Tredje europeiska planministermötet ägde rum i Bari, Italien, den 21 23 oktober 1976. I mötet deltog företrädare för Europarådets samtliga medlemsstater.

Vid mötet diskuterades bl. a. de problem som förorsakas av stadstill­växten och de medel som krävs för att nå en balanserad bebyggelseut­veckling i Europa. Vidare behandlades frågor i samband med stadsför­nyelse. En särskUd diskussion ägde rum med företrädare för Europa­rådets parlamentariska församling.

Beslut fattades om att nästa europeiska planministerkonferens skall hällas i Turkiet år 1978 eller 1979. (Detta beslut har senare ändrats så att nästa konferens skall håUas i Österrike år 1978).

d) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

I resolution (76) 28 rekommenderas medlemsregeringarna att anpassa sin lagstiftning, sina finansiella och administrativa genomförandemedel till de krav som stäUs i en integrerad politik för byggnadsvård och stads-och regionplanering.

e) Kommittén för byggnadsvård

Kommittén möttes en gång under året för att diskutera sitt arbetspro­gram. Ett symposium hölls i Berlin om de stora europeiska städernas om­vandling och bevarandeproblem. En studie rörande byggnadsvårdens situation 1 Europa på basis av nationella rapporter påbörjades. Tre ar­betsgrapper tillsattes för att studera specialutbildning för arkitekter och stadsplanerare, byggkostnader, tekniska problem vid ombyggnad och anpassning av äldre byggnader till nya aktiviteter.

Skr. 1977/78: 6

19

8. Europarådets budget

Europarådets budget för år 1976 uppgick till cirka 114 400 000 FF. Sveriges andel härav, 4,22 procent, var 4 827 600 FF. Sveriges totala bidrag till Europarådet för 1976, dvs. inklusive bidrag till budgeten för den europeiska farmakopén samt för amortering på byggnadslånet för Europarådets nya sekretariatsbyggnad, utgjorde 5 724 000 FF. Hämtöver tillkom bidrag tUl Europeiska ungdomsfonden om 97 500 FF.

I december 1976 fastställdes Europarådets budget för 1977 till 134 704 700 FF. Sveriges andel, som nu räknats om till 3,93 procent, är 5 116 770 FF. Sveriges totala bidrag för 1977 blir ungefär 6 161 000 FF. Dessutom skall Sverige erlägga 112 125 FF såsom obligatoriskt bidrag tiU ungdomsfonden.

NORSTEDTS TRYCKERI    STOCKHOLM 1977 770367