Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Skr. 1976/77:152 Regeringens skrivelse

1976/77:152

med överlämnande av årsredovisning för Statsföretag AB;

beslutad den 18 maj 1977.

Regeringen överlämnar till riksdagen, enligt bifogade utdrag av rege­ringsprotokoll, årsredovisning för år 1976 för Statsföretag AB.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

NILS G.[REDACTED_EFTERNAMN]

1   Riksdagen 1976/77. 1 saml. Nr 152

Skr 1976/77:152

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-05-18

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Anionsson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med överlämnande av årsredovisning för Statsföretag AB

I beslutet om bildandet av Statsföretag ÄB (prop. 1969: 121, SU 168, rskr 381) ingick att en redovisning av verksamheten hos bolaget årligen skulle överlämnas till riksdagen. Detta bör liksom föregående år (skr. 1975/76: 214) ske genom att bolagets årsredovisning för det senaste verksamhetsåret överlämnas till riksdagen. Årsredovisningen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Med hänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att rege­ringen överlämnar årsredovisningen för år 1976 för Statsföretag ÄB till riksdagen.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr 1976/77:152

Bilaga

Statsföretagsgruppen i sammandrag

1970

1971

1972

1973

1974

1975

1976

Fakturerad försälj-

ning i Mkr

3 592

3 947

4 441

5 606

8 063

7 923

9 747

Därav kunder i ut-

landet i %

57,9

60,5

51,2

52,7

Resultat efter finan-

siella intäkter och

kostnader i Mkr

300

158

253

413

1043

353

-437

i procent av fakturer-

ingen

8,3

4,0

5,1

7,4

12,9

4,5

-4,4

Resultat före boksluts-

dispositioner och

skatter i Mkr

269

193

263

406

987

321

392

Bokslutsdispositioner

i Mkr

-95

-78

-41

-144

-752

-268

-50

varav förändring av

lagerreserven i Mkr

13

-20

3

-73

-241

-171

-46

Avkastning på totalt

kapital i %

6,8

4,4

4,9

6,6

12,3

5,0

0,3

Moderbolagets utdel-

ning i Mkr

0

0

0

22

36

0

*0

Investeringar i anlägg-

ningar i Mkr

512

740

931

856

1098

1537

1 840

Medelantal anställda

34 093

34 285

35 022

36 999

41299

45 957

47 710

* Styrelsens förslag.

Statsföretagsgruppens förankring i basindustrin innebär svåra på­frestningar i rådande konjunktursituation, vilket medfört att resulta­tet försämrats

Investeringstakten är oförändrat hög 1 840 Mkr har investerats i anläggningar

Genom nyemission har Statsföretag ÄB tillförts 1 500 Mkr

Finansiell rekonstmktion av Norrbottens Järnverk AB har genom­förts med kapitaltillskott från staten med 1 800 Mkr. Projektet Stål­verk 80 har uppskjutits

Utveckling av strategisk företagsledning formar Slatsföretagsgruppen

Resultatet för Statsföretagsgruppen år 1977 bedöms bli väsentligt sämre än 1976.

Skr 1976/77:152

Var står Statsföretag?

Intervju med Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Av redaktör Roland[REDACTED_EFTERNAMN]

Innebär regeringsskiftet några förändringar i Statsföretagsgruppens villkor eller policy?

Del har inte kommit några propåer hittills, som ändrar gmndvär-deringarna. Dessa går tillbaka till det riksdagsbeslut fÖr Statsföretags­gruppens tillkomst som partierna var eniga om. Samma villkor ska gälla för Statsföretag som för näringslivet i övrigl. Och för oss innebär det att vi på sikt måste bli lönsamma och förränta ägarkapitalet.

Det har kommit nya signaler från regeringen när det gäller före­tagens ansvar i krislägen, t. ex. att skaffa ny sysselsättning. En del tolkar detta som ett evigt företagsansvar. Hur reagerar du?

Jag tycker att del här är oerhört tuffa och hårda krav man ställer på näringslivet. På ett sätt kan jag förstå det. I ett företag ska man ha ambitionen alt fungera uthålligt och successivt förbättra konkurrenskraf­ten och därmed generera vinst och trygghet för de anställda. Uthållighet i den bemärkelsen att sörja för att nya idéer ny företagsamhet avlöser ekonomiskt sett föråldrade produkter. Därigenom fyller man också bäst sitt ansvar för dem som arbetar i företaget. Om det inträffar något, så måste man naturligtvis hjälpa till så att den enskilde individen kommer så lindrigt undan som möjligt.

"Dåligheter kan konserveras för länge"

Men steget därifrån till att absolut garantera ny sysselsättning, särskilt till den eller den orten, det är som jag ser det ett näst intill orimligt krav. En företagsledning är helt inriktad på sin verksamhet. Tror man att företagsledare därutöver ska vara bättre skickade än andra att skaffa ny sysselsättning, så kräver man att de ska vara tusenkonslnärer. En före­tagsledning kan inte hålla den beredskapen, ty då sköter den ganska dåligt sin uppgift att leda verksamheten.

Dessutom är risken stor att man kan medverka till att dåligheter kon­serveras för länge. Ledningen vågar inte vidta de åtgärder som skulle behövas. Och man kan ännu oftare komma för sent.

Har Statsföretag ett större ansvar än andra företag när det gäUer sysselsättningen?

Inte om man tillämpar principen alt vi ska arbeta på samma vill­kor som näringslivet i övrigt. M!en samtidigt måste jag erkänna, att självklart måste statsägda företag känna att man lägger stort ansvar på

Skr 1976/77:152

5

dem i det här avseendet. Vi ska ha viljan att ligga bland de absolut bästa. Men att kräva alt vi ska ligga långt före är en orimlighet.

De stora basindustrierna är ju de som antingen ger miljardvinst eller klubbar till koncernen med en storförlust som 1976. Går det någon­sin att göra något åt de här vinstcyklerna med den sammansättning som koncernen har?

Det måste vara en ambition för oss att göra något åt det. Men vi kommer flera år framåt att kraftigt påverkas av att vi är så hårt tyngda av basindustrierna. De är oerhört konjunkturkänsliga och beroende av världsmarknaden.

"NJA förblir ett problemföretag"

NJA har ju alltid varit elt problemförelag. Men där ska vi väl få ett resultat så småningom, som inte ska vara sämre än likartade handels-stålförelag här i landei.

Men det har alltid varit sämre i historisk tid?

Ja, men det beror på en rad faktorer. Där har aldrig, som jag ser det, formulerats en bärande affärsidé förrän 1970. Men man genom­förde inte de nödvändiga satsningarna konsekvent. De olika stegen drevs fram för snabbt, och man hann inle få de resultat som erfordrades.

NJA kommer att förbli ett svårt företag. Ty vilka satsningar som än görs och vilka affärsidéer som än finns, så ligger företaget i en bransch handelsslål som jag tror även i fortsättningen kommer att få brot­tas med problem.

Ingen ska med andra ord vara optimist om NJAs framtid?

Inte om att NJA skall bli ett lysande företag. Men vår ambition är att det ska nå resultat som kan hävda sig med likartade förelags.

De stmkturella problemen börjar också slå igenom för LKAB. Sam­tidigt som handelsstålbranschen i västvärlden upplever sin svåraste si­tuation under efterkrigstiden har en mängd nya gruvor öppnats gru­vor med dagbrott och med effektiva transportsystem. Därtill är norr­bottensmalmen bekymmersam, eftersom en stor del har hög fosforhalt, vilket med dagens stålprocesser innebär ett lägre marknadsvärde.

Det kommer att ta tid innan LKAB på nytt når hyggliga resultat.

Ska ni mot den bakgrunden fortsätta att investera i LKAB i samma takt som tidigare?

Inom LKAB håller man nu på att gå igenom de här problemen. Och detta kommer säkert att medföra förändringar i investeringspla­nerna.

Skr 1976/77:152

6

"Ett och ett skall bli lika med tre"

 Vilka möjligheter har Statsföretags ledning att påverka utveck­lingen inom gruppen?

     I gruppen har vi utvecklat system för strategisk planering. Till­

sammans med dotterbolagen formuleras mål och utvecklingsramar, som

skall ligga till grund för flerårsbudgeteringen. Detta arbete leder även

till analyser rörande gruppens långsiktiga struktur.

Min förhoppning är att dessa sedan kan ligga till grund för diskussio­ner med ägaren om företagsgruppens framtida inriktning.

Nyföretagandet inom Statsföretagsgruppen har ju inte varU sär­skilt lyckat, snarare tvärtom. Går det inte att skapa innovationsföretag i ett stort konglomerat?

Jag kan villigt erkänna att vi fått sköta innovationssidan lite grann med vänster hand. Vi har haft så många andra problem under de här femsex åren. Men vi förstärker nu successivt våra resurser.

Ar den gamla tanken på sammanslagningar av närbesläktade före­tag till divisioner eller dylikt begravd?

Om man ska sammanföra exempelvis två företag så måste den sammantagna affärsidén vara bättre än de två tidigare, plus att man bör skapa rationaliseringsvinster genom sammanförandet. Ett och ett ska verkligen bli tre och inte elt och ett halvt som det ofta blir på grund av störningar av olika slag.

Därmed vill jag inte ha sagt att vi är fastlåsta här. När vi ser att det finns fördelar att hämta i en sammanslagning så utnyttjar vi det. Ta exempelvis uppbyggnaden av Liber Grafiska och SMT-Pullmax.

"Politikerna måste formulera en näringspolitik"

Hur stor bit tycker du att staten ska äga av det svenska närings­livet?

I den svenska ekonomin anser jag att det är ganska ointressant vilka som äger företagen. Det är mycket viktigare att diskutera vilka resultat företagen uppnår utifrån de resurser som de disponerar. Det kanske viktigaste är att politikerna formulerar sig när det gäller nä­ringspolitiken. Vilka mål vill politikerna ställa upp totalt sett för svenskt näringsliv?

Underförstått menar du att det inte finns sådana här målformu­leringar i dag?

Nej, jag tycker inte att det finns en väl formulerad näringspolitik. Politikerna måste tala om vad näringslivets uppgift är i det moderna samhället. Vi kan inte hyfsa debatten förrän de gjort det.

Skr 1976/77:152

7

Vad menar du själv att de här målsättningarna skulle gå ul på?

Jag anser alt näringslivets uppgift inom ramen för det moderna samhället är att skapa värden genom att producera varor och tjänster. Detta ger i sin tur politikerna möjlighet att infria olika önskningar i samhället. Politikernas uppgift är att fördela värdena.

Som det nu är råder det en viss förvirring. Många tror att näringslivets uppgift är att till vilka kostnader som helst sysselsätta människor. Men de glömmer bort, att om vi gör detta ineffektivt så föröder vi en mängd av de värden som vi har.

"Vinst måttet på effektivitet"

En företagsledares uppgift är att sköta företaget effektivt. Uttrycket för effektivitet är att man har vinst. Då har man utnyttjat de resurser man har minst lika bra som konkurrenterna och kanske t. o. m. lite bättre. Har man inle vinst så har man gjort det sämre, och då kan det ifrågasättas om vi ska ha rätt att disponera de här produktionsmedlen.

Det där förefaller vara en tämligen renodlat kapitalistisk uppfatt­ning?

Ja, men den kan ju styras genom alt politikerna sedan formulerar spelregler i form av villkor. Det är ju där som politikerna ska komma in i näringslivet. De ska förbehålla sig rätten att göra det.

Skr 1976/77:152

Verksamhetsberättelse

Koncernöversikt

Konjunktur och försäljning

Statsföretagsgruppen är ett utpräglat konglomerat. Företagen är för­delade på många branscher. Storleken och kapitaltyngden hos förelag som ASSl, LKAB, NJA och Berol Kemi, vilka 1976 svarade för hälften av den samlade faktureringen, ger emellertid gruppen en basindustri-karaktär som gör den starkt konjunkturkänslig.

Statsförelagsgruppens fakturerade försäljning för 1976 uppgick till 9 747 Mkr. (7 923 Mkr.) en uppgång med 23 %. Ökningen beslår till 18 procentenheter av siörre volym och till 5 procentenheter av högre priser.

Gruppens planer för 1976 utarbetades mot bakgrund av förväntning­ar om en konjunkturuppgång med höjda priser under hösten 1976. Av­saknaden av uppgång påverkade basindustriföretagen kraftigt och där­med också koncernen i dess helhet. Detta gäller dock mindre fakture­ringen än resultat. En faktureringsökning på enbart 10 % för ÄSSI, Berol Kemi, LKAB och NJA sammantagna, kompenserades av en 40 %-ig ökning för övriga företag. Basindustriföretagens kapitalintensi­tet medför emellertid att resultaten är mycket omsättningsberoende, varför dessa bolags svaga försäljningsutveckling kraftig slog igenom i gruppens resultat. Till detta bidrar att basindustriföretagens fakture­ringsökning består av ca 9 procentenheters volymökning ocb endast 1 procentenhets prisökning. För gruppen i övrigt var volymökningen 30 % och prisökningen 10 %.

ASSIs försäljning under 1976 uppgick till 1 501 Mkr. (1 238 Mkr.). Försäljningsökningen hänför sig främst till trävaror, spånskivor och wellpapp. Kraftliner och kraftpapper däremot har stagnerat.

LKAB ökade sin försäljning från 1 846 Mkr. 1975 till 2 059 Mkr. 1976. Båda åren uppgick malmleveranserna emellertid bara till 2/3 av produktionskapaciteten.

Svårast drabbat av rådande konjunkturläge är NJA vars fakturering minskade med 96 Mkr. till 872 Mkr. (968 Mkr.). Utöver den allmänna och djupa konjunkturnedgången för handelsstål, med krympande mark­nad för tackjärn och stålämnen, påverkades NJA starkt av krisen i varvs­industrin, vilket medförde en drastisk nedgång i leveranserna av far­tygsprofiler. Beläggningen i stålverk och valsverk blev låg samtidigt som priserna ofta understeg de rörliga kostnaderna. En stor del av pro­duktionen har skett på lager.

Skr 1976/77:152

9

Statsföretagsgruppens försäljning till kunder i utlandet under 1976 uppgick till 5 139 Mkr. (4 057 Mkr.) varav 4 753 Mkr., 93 %, till kunder i Europa, 226 Mkr., 4 %, till kunder i Nordamerika samt 160 Mkr., 3 %, till kunder i övriga världen. Försäljningsökningen till kunder i utlandet med 1 082 Mkr., 27 %, hänför sig främst till Uddevallavarvet 423 Mkr., LKAB 253 Mkr., ÄSSI 202 Mkr. och Svenska Tobaks ÄB 103 Mkr.

Resultat

Den svaga konjunkturen med den press på försäljningsvolymer och priser denna innebär för bas- och verkstadsindustrierna har starkt slagit igenom i Statsföretagsgruppens resultat. Till detta bidrar också vissa strukturella problem och ett försämrat kostnadsläge i förhållande till internationella konkurrenter.

Väsentligt är här den internationella utvecklingen när det gäller frak­ter och teknologi. Den kostnadsfördel som närheten till de stora avnä­marna i Europa tidigare inneburit har kraftigt minskat. Likaså avtar det försprång svensk basindustri haft på den kvalitativa sidan.

Statsföretagsgruppens resultat före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till 392 Mkr. (321 Mkr.). Lagerstödet för 1976 är då inklude­rat med 213 Mkr. Därav hänför sig 40 Mkr. till ASSl, 82 Mkr. till LKAB, 71 Mkr. till NJA och 14 Mkr. till Uddcomb.

Konjunkturutvecklingen innebar för NJA så svåra påfrestningar all företagets fortlevnad hotades. Som en följd härav beslöt regeringen framlägga en proposition (1976/77: 57) om kapitaltillskott till NJA, vilken bifölls av riksdagen i mars 1977. Propositionen har beaktats i bokslutet för 1976. I resultatet före bokslutsdispositioner och skatter för 1976 ingår som extraordinär intäkt ett tillskott från staten med 1 800 Mkr. avsett för finansiell rekonstruktion av bolaget (se sid. 14 not 2). Genom den redovisningsmässiga behandlingen har Statsföretagsgrup­pens resultat efter finansiella intäkter och kostnader på-437 Mkr. (353 Mkr.) inte påverkats av rekonstruktionstillskottet.

NJAs resultat före bokslutsdispositioner och skatter uppgår till 133 Mkr ( 177 Mkr.) men den finansiella rekonstruktionens resultatför­bättrande effekt är då 1 055 Mkr.

LKÄBs resultat före bokslutsdisposilioner och skatter utgör 27 Mkr. Försämringen från 314 Mkr. år 1975 med 287 Mkr. får genom sin storlek avsevärd inverkan på gruppens samlade resultat.

Även ASSIs resultatförsämring är betydande. Resultatet före boksluts-dispositioner och skatter uppgår till 45 Mkr. mot 73 Mkr. 1975, dvs. en försämring med 118 Mkr.

Svenska Tobaks ÄB uppvisar en resultatförbättring på 24 Mkr. (236 Mkr. 1976 mot 212 Mkr. 1975).

Bland övriga företag med positiva resultat före bokslutsdispositioner och skatter märks Kabi 14 Mkr. (23 Mkr.), Kalmar Verkstad 22 Mkr.

Skr 1976/77:152

10

Försäljning

1972

1973

1974

1975

1976

ASSl

662

945

1 665

1238

1 501

Berol Kemi

247

476

416

474

Kabi

247

286

305

377

448

LKAB

1 304

1480

2 042

1 846

2 059

NJA

465

655

994

968

872

Rockwool

101'

455

SARA

362

375

423

481

549

Svenska Tobaks AB

483

481

629

811

927

Uddevallavarvet

341

405

566

410

833

Övriga bolag

577

732

963

1 275

1629

Summa

4 441

5 606

8 063

7 923

9 747

'Avser 1/1031/12.

(12 Mkr.), Kariskronavarvet 24 Mkr. (28 Mkr.), Rockwool 32 Mkr. (9 Mkr., avser okt.dec. 1975), SMT-Pullmax 20 Mkr. (15 Mkr.) och Uddevallavarvet 79 Mkr. (28 Mkr.).

Bland företag med negativa resultat före bokslutsdispositioner och skatter märks utöver ÄSSI, Berol Kemi 46 Mkr. (16 Mkr.), EssBo, Svenska Bomaterial ÄB -19 Mkr. (-23 Mkr.), Sonab -46 Mkr. (-38 Mkr.) och Uddcomb -34 Mkr. (-29 Mkr.).

I syfte alt påverka gmppens mer konjunkturellt betonade resultat­utveckling genomförs besparings- och idéutvecklingsprogram inom fler­talet företag. För att förbättra gruppens strukturella situation har också en intensifiering av struktureringsåtgärderna skett i anslutning till på­gående utvecklingsarbete med strategisk planering och utvecklings ramar.

Investeringar, företagsförvärv och lagerutveckling

Investeringsbehovet i framför allt basindustriföretagen har medfört en fortsatt omfattande investeringsverksamhet inom gruppen. Anläggnings-investeringarna uppgick 1976 till 1 840 Mkr. (1 537 Mkr.). Rörelse­kapitalet, exklusive fordran på staten i anledning av finansiell rekon­struktion av NJA, ökade med 830 Mkr. (636 Mkr.), vilket i stort sett innebär en anslutning till omsättningsutvecklingen.

En stor del av investeringarna under året bestod i fullföljandet av lidigare fattade beslut. LKABs investeringar som under året uppgått till 578 Mkr. omfattar bl. a. arbeten på den nya 775 metersnivån i Kiruna­gruvan, 93 Mkr., utvidgning av kajanläggning, mekanisering av lager och uppbyggnad av siktslation i Narvik med 157 Mkr., ombyggnad av sovrings- och finkrossverk i Kiruna, 66 Mkr., samt om- och utbyggnad av kulsinterverk i Svappavaara 47 Mkr.

I NJA har Koksverk 75 dragit 86 Mkr. och det fortsatta arbetet inom Stålverk 80-projektets ram, 175 Mkr. Bland övriga insatser märks in­vesteringar i sinterverk och Stålverk 75. Totalt har under året 335 Mkr. investerats inom NJA.

Skr 1976/77:152

11

Utöver LKAB och NJA tillhör ASSl med investeringar på 286 Mkr.,

Berol Kemi med 125 Mkr. och Uddevallavarvet med 225 Mkr. gruppens större investerare. I ÄSSI är det bl. a. färdigställandet av spånskive-fabriken i Laxå och det nya sågverket i Valåsen som dragit större be­lopp. Berol Kemis investeringar syftar framför allt till ökad produk­tionskapacitet för vissa specialprodukter men omfattar även färdigstäl­landet av anläggningar för etylenaminer och förprojektering av 0X0-anläggningen. Beslut har fatlats att genomföra detta projekt, vilket är kostnadsberäknat till 700 Mkr. och som innebär en uppbyggnad av en anläggning för tillverkning av OXO-alkoholer i Stenungsund.

Investeringarna i Uddevallavarvet gäller det snart avslutade projekt 73 (bl. a. innefattande docka och verkstäder) vilket innebär en moderni­sering av varvet och en ökning av kapaciteten för byggande av fartyg upp till ca 600 000 dwt.

Statsföretag ÄBs förvärv och avyttring av företag och större aktie­poster redovisas under avsnittet "Moderbolaget" nedan.

Bland dotterbolagsförvärv märks ASSIs inköp av Dansk Kraftembal­lage A/S per den 1 december 1976 och förvärvet av resterande aktiepost i Wellkarton ÄG i Schweiz per den 1 januari 1976 (tidigare ägde ÄSSI 45 %). Den 1 januari 1976 övertog Stigtex ÄB från Gustaf Werner ÄB i Göteborg rörelsen vid AB Kamgarn i Borås. Detta skedde efter en överenskommelse med Överstyrelsen för Ekonomiskt Försvar (ÖEF). 1 april 1976 övertog SÄRA Carolls Restaurants Sweden ÄB. Dess fem enheter har införlivats i SARAs hamburgerkedja CLOCK. Per den 1 januari 1977 tillkom ytterligare fem enheter, tidigare drivna av ÄB Sohlberg &margin-right:3.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Per 1 juli 1976 övertog Statens Vatlenfallsverk 50 % av LKABs aktier i Svenska Petroleum AB. Företaget är därmed hälftenägt av LKAB och Vattenfall.

Ett väsentligt inslag i det gångna årets konjunkturutveckling är att

Resultat

1972

1973

1974

1975

1976

ASSl

-24

111

479

71

- 46

Berol Kemi

6

110

16

- 46

Kabi

20

19

25

31

13

LKAB

252

216

370

322

22

NJA

-36

34

- 24

-172

-713

Rockwool

9'

35

SARA

-27

- 19

1

3

1

Svenska Tobaks AB

137

119

149

204

227

Uddevallavarvet

16

50

39

29

85

Övriga bolag

-85

-123

-106

-160

- 15

Summa

253

413

1043

353

-437

Avser 1/1031/12.

Skr 1976/77:152

12

den tidigare starka lageruppbyggnaden av främst sysselsättningsskäl har fortsatt om än i svagare tempo. Vid årets utgång uppgick gruppens varulager till 4 201 Mkr. att jämföras med 3 780 Mkr. 1975. Ökningen var alltså 421 Mkr. Största lagren återfinns hos basindustriföretagen ASSl 846 Mkr., LKAB 947 Mkr. och NJA 607 Mkr. LKÄBs malm­lager uppgick vid årets slut till 13 Mton.

Stålverk 80

1974 fattades beslut om att NJA skulle bygga ett exporlinriktat slål-ämnesverk Stålverk 80. Kapaciteten för den ämnesproducerande en­heten beräknades lill 4 Mton/år. Stålämnena skulle i första hand leve­reras till västeuropeiska företag.

Efter riksdagsbeslut i juni 1976 modifierades planerna så att projek­teringen inriktades på en utbyggnad av ett metallurgiskt centrum i Luleå i första hand anpassat till den svenska stålindustrin. Omorien-teringen innebar dels en volymminskning från 4 Mton stålämnen till ca 2,5 Mton, dels att huvuddelen av ämnena skulle avsättas till ett planerat varmbandvalsverk i Gävle.

Mot bakgrund av under hösten 1976 föreliggande utredning och pro­jekteringsresultat, främst avseende projektets marknadsförutsättningar, beslöt dock NJAs styrelse i oktober 1976 att rekommendera ett upp­skjutande av projektet. Den 30 november upplöstes projektorganisatio­nen och ansvaret överfördes lill NJAs linjeenheter. Kostnaderna för projektet uppgick 1976-12-31 till 310 Mkr., varav 271 Mkr. balanserats som pågående nyanläggningar och resterande belopp kostnadsförls. Av­veckling av personalstyrka och ingångna avtal m. m. beräknas vara av­slutat under 1977. Koslnaderna härför beräknas uppgå till 104 Mkr. exklusive ett preliminärt ingånget avtal med Luleå kommun.

För att Luleå kommun skall få huvuddelen av sina kostnader för hamnar m. m. täckta, har NJA träffat en preliminär överenskommelse om vissa förvärv för 130 Mkr. NJA ersätter dock inte de kostnader som kommunen har haft för att iordningställa råmaterialhamnen och de väg- och VÄ-anläggningar som ansluter till industriområdet. Kostnader­na härför uppgår till ca 43 Mkr.

Stålverk 80-projektet har finansierats genom att staten tecknat aktier i Statsföretag för sammanlagt 350 Mkr. Statsförelag har i sin tur teck­nat aktier i NJA med samma belopp. Projektet har därutöver gottgjorts ränteintäkter på det likvida överskottet med 38 Mkr., vartill kommer beräknade ränteintäkter för 1977 med 5 Mkr.

För att täcka NJAs uppskattade kostnader för Stålverk 80-projektet om 544 Mkr. fordras alltså ett tillskott på ca 151 Mkr. utöver de medel som tillförts. Hittillsvarande kostnader för Stålverk 80 har till väsent­liga delar upptagits som tillgång i NJAs balansräkning. En mer lång­siktig förskjutning av projektet aktualiserar en nedskrivning av till-

Skr 1976/77:152

13

Investeringar

1972

1973

1974

1975

1976

ASSl

116

40

203

208

286

Berol Kemi

6

20

97

125

Kabi

32

25

15

20

65

LKAB

308

339

290

364

578

NJA

255

339

321

439

335

Rockwool

5

22

Svenska Tobaks AB

10

13

23

21

30

Uddevallavar-.

,-et

25

16

105

193

225

Övriga bolag

185

78

121

190

174

Summa

931

856

1098

1537

1840

gångarna. Härvid avvaktas dock riksdagens beslut om projektet. Några reserveringar för nedskrivningsbehov i detta avseende har följdaklligen ej gjorts i nu framlagda bokslut för NJA, Statsföretag ÄB och Stats-företagsgruppen. Se även not 18 sid. 26.

Finansiering och soliditet

Trots Statsförelagsgruppens otillräckliga resultat, som ej medgivit nå­gon självfinansiering under året, har finansieringen kunnat genomföras på ett tillfredsställande sätt. Detta som en följd av den nyemission som tillfört Statsföretag ÄB 1 500 Mkr. och det tillskott på 1 800 Mkr. som slaten lämnal för finansiell rekonstruktion av NJA.

Dessa kapitaltillskott har mer än väl uppvägt de negativa effekter som den otillräckliga avkastningen i kombination med en hög investe­ringslakt medfört på soliditeten. Denna har under året stigit från 26 % till 35 %.

Den långfristiga upplåningen, som till hälften skett utomlands, har överstigit 2 000 Mkr. Likviditeten har härigenom ytterligare stärkts. Tillgången på likvida medel bedöms tillräcklig för att klara de påfrest­ningar som väntas uppstå under 1977. Upplåningen hänför sig främst till Statsföretag AB 724 Mkr., Uddevallavarvet 748 Mkr. och ÄSSI 323 Mkr.

Reducering av de långfristiga skulderna har ägt rum med ca 1 000 Mkr. under 1976 på grund av dels amorteringar, dels den finansiella rekonstruktionen av NJA.

UtveckUng av former för strategisk ledning

Statsförelagsgruppens utpräglade konglomeratkaraktär medför spe­ciella styrproblem. Det produktionsmässiga samband som vanligtvis finns mellan företag i en koncern saknas i stor utsträckning i Slatsföre­tagsgruppen.

Ansvaret för den operativa verksamheten ligger hos dotterbolagen. Dessa leds av självständiga styrelser som handlar under eget ansvar.

Den mer långsiktiga ledningen och utvecklingen av gruppen samman-

Skr 1976/77:152

14

taget måste därför formas lill en strategisk dialog mellan Slatsförelag och dess dotterbolag. Principer och regelsystem för denna dialog har nu utvecklats.

Tillsammans med dotterbolagen formuleras mål och utvecklingsra­mar, som skall ligga till grund för dotterbolagens strategiska planering, flerårsbudgetering och verksamhetsplanering.

Denna utveckling av ledningssystemet bedöms få stor betydelse för Statsförelagsgruppens framlida verksamhet.

Utsikter för 1977

Konjunkturutvecklingen för Statsförelagsgruppens basindustriföretag är fortsatt mycket svag under början av 1977, något som i allt väsent­ligt präglar gruppens ekonomiska utveckling. Fördröjningen av den väntade konjunkturuppgången har nu gått så långt att en konjunktur­förbättring endast marginellt torde kunna påverka fakturering och re­sultat under 1977 för gruppens basinduslriföretag. För många övriga företag ter sig emellertid utsikterna för 1977 ljusare och då framför allt för Kabi, Kalmar Verkstad, Liber Grafiska, Nyckelhus, Rockwool, SARA och Svenska Tobaks ÄB. Sammantaget bedöms för 1977 Stats-företagsgruppens fakturering öka med drygt 10 % jämfört med 1976, men resultatet av gruppens verksamhet väntas dock bli väsentligt sämre än 1976.

Investeringsutbetalningarna beräknas 1977 bli något lägre än 1976, men kommer fortfarande att ligga på en hög nivå och överstiga grup­pens kalkylmässiga avskrivningar. En viss ytterligare lagerökning pla­neras.

Enligt gruppens långtidsbudget bedöms soliditeten gradvis sjunka un­der kommande år. Trots nyemission om 1 500 Mkr. och rekonstruk­tionstillskott för NJA om 1 800 Mkr. under 1976 beräknas gruppens soliditet till ca 30 % vid utgången av 1977. Nedgången i Statsföretags­gruppens soliditet är därmed kraftigare än förutsett. Detta förklaras dels av Stalsföretagsgmppens lönsamhetsutveckling, dels av den starka förankringen i basindustrin och det därmed följande stora investe-

Varulager

1972

1973

1974

1975

1976

ASSl

246

250

428

681

846

Berol Kemi

88

108

120

Kabi

74

79

103

117

129

Karlskronavarvet

65

88

93

171

173

LKAB

256

236

277

734

947

NJA

210

302

425

721

607

Svenska Tobaks AB

247

265

339

367

412

Uddcomb

39

48

107

111

164

Uddevallavarvet

195

250

266

485

366

övriga bolag

125

183

235

285

437

Summa

1457

1701

2 361

3 780

4 201

Skr 1976/77:152

15

ringsbehovet. Möjligheten att fortsätta att investera i samma omfattning som hittills är emellertid beroende av gruppens förmåga att förränta kapitalet så att en acceptabel soliditet bibehålls även med det stigande finansieringsbehov som uppkommer på grund av penningvärdeförsäm­ringen. Della är inte minst viktigt för gruppens såväl inhemska som ut­ländska upplåning, som ställer krav på en sund finansiell utveckling för ett gott kreditvärde.

Mot ovanstående bakgrund synes någon utdelning till staten för 1977 ej kunna föreslås.

I ovanstående prognos har inte beaktats eventuellt beslut i riksdagen avseende projekt Stålverk 80 och effekterna härav på resultat och soli­ditet för Statsföretagsgruppen (jämför not 18 sid. 26). Hänsyn har inte heller tagits till eventuell påverkan på gruppen av beslut rörande den svenska varvsindustrin.

Moderbolaget

Enligt riksdagens beslut övertog Statsföretag ÄB den 1 juli 1976 Svenska Utvecklings ÄB (SU) från Industridepartementet. I samband härmed överfördes ÄB Carbox som helägt dotterbolag till Statsföretag ÄB. Den 1 januari 1976 överläts ÄB Oljetransit till staten och Linson Instrument ÄB till ÄB Kabi. Statsförelag ÄB har av Gränges AB för­värvat resterande del av aktierna i LKAB (4 %).

Under april 1976 beslutade riksdagen om en nyemission i Statsföretag ÄB med 1 500 Mkr., varav aktiekapitalet höjdes med 1 125 Mkr. och reservfonden med 375 Mkr. För fortsatt projektering av Stålverk 80 anslog i juni 1976 riksdagen 175 Mkr. till aktieteckning i Statsföretag AB. Beloppet har ej medtagits i redovisningen för 1976.

Den finansiella rekonstruktionen av NJA enligt propositionen 1976/ 77: 57 har beaktats i bokslutet för 1976. Av rekonstruktionssumman 1 800 Mkr. avräknas direkt mellan staten och NJA eftergift av lån in­klusive ränta med totalt 499 Mkr. Resterande belopp 1 301 Mkr. tillförs NJA via Statsföretag ÄB. Se även not 2 sid. 22.

Som ett led i gruppens kapitalanskaffning genomförde Statsföretag AB under 1976 en upplåning på 724 Mkr. Häri ingick bl. a. ett femton­årigt obligationslån på 80 miljoner Sfr., ett femtonårigt s. k. private placement på 75 miljoner Hfl. och två femtonåriga svenska obligations­lån på vardera 100 Mkr.

Under året har Statsföretag ÄB medverkat till dotterbolagens finan­siering genom en nyemission på 32 Mkr. i SMT-Pullmax AB och genom lån och borgen. Den långfristiga utlåningen till dotterbolagen har ökat med 766 Mkr. Nya borgensåtaganden, som främst avser mottagna för­skott, har ingåtts för dotterbolagen för ca 100 Mkr. I avvaktan på sta­tens bidrag till NJA på 1 800 Mkr., som utbetalas under första halvåret 1977, har Slatsförelag genom kortfristiga lån i stor utsträckning svarat

Skr 1976/77:152

16

för finansieringen av NJA. Vid årets slut uppgick dess kortfristiga lån till 850 Mkr.

Rockwool ÄBs aktiekapital har höjts med 13 Mkr. till 25 Mkr. ge­nom fondemission.

Nedskrivning av aktier har i Statsförelag AB ägt rum avseende ÄB Carbox med 5 Mkr., avseende EssBo, Svenska Bomaterial ÄB med 10 Mkr. samt avseende Gränges Offshore ÄB med 12,5 Mkr. eller med totalt 27,5 Mkr. Nedskrivningen har skett mot aktiereserv som därefter utgör 25 Mkr.

Utbetalda löner och arvoden samt medelantal anställda redovisas under Personal sid. 27. För moderbolagets brandförsökringsvärden, se not 14 sid. 37.

I enlighet med beslut i riksdagen har avsatts 20 Mkr. för finansiering av Norrlandsfondens verksamhet.

Moderbolagets ställning och resultat framgår av moderbolagets bok­slut sid. 3138.

Koncernens bokslut redovisas på sid.1726.

Skr 1976/77:152

17

Statsföretagsgruppens resultaträkning (Mkr.)

(Not I)

1976

1975

Rörelsens intäkter

Fakturerad försäljning (not 3)

9 747,3

7 923,4

Övriga rörelseintäkter

60,9

9 808,2

7 923,4

Rörelsens kostnader

Tillverknings- försäljnings- och

administrationskostnader

-9 577,2

-6 889,0

Rörelseresultat före avskrivningar

231,0

1 034,4

A vskrivningar enligt plan

Goodwill

- 35,1

Pågående nyanläggningar

Maskiner och inventarier

-400,1

-   523,0

Byggnader

-147,8

Mark och övrig fast egendom

-    6,1

Övrigt

-    2,1

-   591,2

-   523,0

Rörelseresultat efter avskrivningar

-   360,2

511,4

Lagerstöd

212,5

----- 

Finansiella intäkter

Utdelning på aktier

5,1

4,7

Ränteintäkter

211,7

170,8

övrigt

33,4

250,2

21,0

196,5

Finansiella kostnader

Räntekostnader

-485,6

-311,2

övrigt

- 53,4

-   539,0

- 44,0

-   355,2

Resultat efter finansiella intäkter

ocb kostnader

-   436,5

352,7

E.xtraordinära intäkter

Tillskott från staten avseende

Norrbottens Järnverk AB (not 2)

1 800,0

Övr extraordinära intäkter (not 4)

22,6

1 822,6

15,3

15,3

-208,5 -745,0

994,3    - 47,0 391,8

-171,2

47,0 321,0

- 40,8       -

Extraordinära kostnader Extraordinära kostnader Norr­bottens Järnverk AB (not 2) Avsättning till rekonstruktionsreserv Norrbottens Järnverk AB (not 2) Övriga extraordinära kostnader (not 5)

Resultat före boksiutsdisposiioner och skatter

46,3

5,5

-145,8

15,6

32,3

15,0

-    1,6

15,2

2,7

18,0

4,8

42,8

-     49,8

10,8   -

268,0

342,0

53,0

-   148,0

_

166,1

194,0

113,1

0,6

7,2

194,6

105,9

Bokslutsdispositioner Förändring av lagerreserver Diff mellan avskrivningar enligt plan och bokföringsmässiga av­skrivningar

Av inv fonder ianspråktagna medel Avsättning till inv. fonder Förändring av särskilda inv fonder Förändring av arbetsmiljöfonder Övrigt Resultat före skatter

Skatter (not 6) Resultat efter skatter

Minoritetsandelar i årets resultat Nettovinst (förlust)

Noterna utgör en del av resultaträkningen. 2   Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 152

Skr 1976/77:152

18

Statsföretagsgruppens balansräkning (Mkr.)

(Not 1)

Tillgångar

-

1976

1975

Omsättningstillgångar

Kassa och bank (not 18)

845,6

933,8

Kortfristiga placeringar

1 120,4

497,6

Växelfordringar

160,9

187,6

Kundfordringar

1 499,0

1 329,1

Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

91,8

1

Skattefordringar

26,7

\   226,8

Övriga fordringar (not 7)

1 592,0

1

Varulager (not 8)

4 200,6

3 780,3

Förskott till leverantörer

9,3

9 546,3

20,9

6 976,1

Spärrade medel hos Sveriges

Riksbank

För investeringsfonder

40,4

42,4

För särskilda inv fonder

17,1

45,9

För arbetsmiljöfonder

37,8

95,3

58,0

146,3

Anläggningstillgångar

Aktier och andelar

128,2

131,3

Obligationer och andra värdepapper

10,6

10,7

Övriga fordringar

1 036,5

773,4

Patent mm

14,0

15,2

Goodwill (not 9)

56,6

56,8

Pågående nyanläggningar (not 18)

1 363,3

1 256,2

Maskiner och inventarier (not 10)

3 644,2

3 053,7

Fartygsandelar

19,3

Byggnader (not 11)

2 069,4

1 834,6

Mark och övrig fast egendom (not 12)

318,5

8 660,6

277,5

7 409,4

Summa tillgångar

18 302,2

14 531,8

Ställda panter m m

Fastighetsinteckningar

2 047,3

Företagsinteckningar

1 113,1

3 889,9

Övrigt

1 347,7

4 508,1

J

3 889,9

Noterna utgör en del av balansräkningen.

Skr 1976/77:152

19

Skulder och eget kapital

1976

1975

Kortfristiga skulder

Växelskulder

7,7

10,2

Lcverantörsskulder

1 159,3

983,4

Bankskulder

945,3

798,7

Skatteskulder

78,6

70,1

Upplupna kostnader och förut-

betalda intäkter

520,2

11 514,3

Övriga skulder

1 161,1

Förskott från kunder

719,1

4 591,3

786,1

4 162,8

Långfristiga skulder

Revers- och inteckningslån (not 13)

3 691,6

3 073,0

Obligationslån (not 14)

1 632,4

1 189,9

Övriga långfristiga skulder

314,1

485,6

Avsatt till pensioner PRI

305,9

260,6

Avsatt till pensioner, övriga

124,1

6 068,1

111,4

5 120,5

Obeskattade reserver

Lagerreserver

967,8

932,9

Ackumulerade avskrivningar utöver

plan

1 169,0

1 141,1

I n vesteringsfonder

115,6

122,0

Särskilda investeringsfonder

27,5

49,6

Arbetsmiljöfonder

34,2

66,0

Lagerinvesteringskonton

__ 

1,5

Nyanskaffningsfonder

7,1

3,7

Övrigt

0,9

2 322,1

0,2

2 317,0

Värdereglering för investeringar i

aktier och andelar (not 1)

177,1

Beskattade reserver (not 15)

805,0

Minoritetsintressen i eget kapital

(not 16)

13,7

76,8

Eget kapital (not 17, 18)

Bundet eget kapital Aktiekapital 2 775 000 aktier å

nom 1 000 kr

2 775,0

I 650,0

Reservfonder

1 388,0

811,1

Skuldregleringsfonder

41,0

35,5

Koncernreserv

88,9

Fritt eget kapital

Balanserade vinstmedel

14,5

286,9

Arets nettovinst (förlust)

194,6

4 502,0

-105,9

2 677,6

Summa skulder ocb eget kapital

18 302,2

14 531,8

Ansvarsförbindelser

Villkoriig skuld till svenska staten

110,8

64,7

Diskonterade växlar

2,3

__ 

Borgens- och övriga ansvarsför-

bindelser

789,4

902,5

679,5

744,2

Noterna utgör en del av balansräkningen.

Skr 1976/77:152

20

Statsföretagsgruppens finansieringsanalys (Mkr.)

(Not 19)

Tillförda medel

1973

1974

1975

1976

Internt tillförda medel

Årets nettovinst (förlust)

137

75

-106

195

Avskrivningar enligt plan

417

463

523

591

Bokslutsdispositioner

144

752

268

50

Realisationsvinst/förlust sålda

anläggningstillgångar

- 22

- 57

-    7

-     19

Uttag/insättning, spärrkonton

-  10

- 59

- 62

51

Nedskrivning av anläggningstillgångar

etc

198

Rekonstruktionsreserv Norrbottens

Järnverk AB (not 2)

745

Avgår:

Tillskott från staten avseende Norr-

bottens Järnverk AB (not 2)

-1 800

Utdelning till staten

- 22

- 36

Utdelning till minoritetsägare

-    3

-    3

-    4

3

Summa internt tillförda medel

663

1 149

576

8

Externt tillförda medel

Försäljning av anläggningstillgångar

36

82

72

46

Minskning av långfristiga fordringar

69

9

Ökning av långfristiga skulder

209

761

1457

962

Nyemission

175

175

1 500

Tillskott från staten avseende Norr-

bottens Järnverk AB (not 2)

1 800

Summa externt tillförda medel

245

1 087

1 713

4 308

Summa tillförda medel

908

2 236

2 289

4 316

Använda medel

Investeringar i anläggningar

856

1098

1537

1840

Investeringar i aktier och andelar

49

3

52

12

ökning av långfristiga fordringar

32

263

Förändring av koncernsamman-

sättning m m

- 46

473

64

59

Summa använda medel

891

1574

1653

2174

Förändring av rörelsekapitalet

17

662

636

2 142

243

660

1420

420

-165

398

146

1 615

- 66

-833

-946

-   428

5

437

16

535

Specifikation av förändring av rörelsekapitalet Förändring av varulager Förändring av kortfristiga fordringar Förändring av kortfristiga skulder Förändring av likvida medel

Summa förändring av rörelsekapitalet

17

662

636

2142

Skr 1976/77:152

21

Statsföretagsgruppensbokslutskomnientarer

Not 1. Redovisningsprinciper

Allmänt

1 Stalsföretagsgmppens bokslut ingår moderbolaget Statsföretag AB och samtliga bolag i vilka Statsföretag AB vid årsskiftet direkt eller indirekt ägde mer än 50 % av aktiekapitalet respektive andelskapitalet eller i övrigt koncernförhållande förelåg.

I de fall minoritetsintressen förekommer har på balansräkningen mi­noritetens andel av eget kapital avdragits och redovisas i separat post. På resultaträkningen har minoritetens andel av resultat efter skatter av-dragits i separat post.

Koncernredovisningen är upprättad enligt förvärvsmetoden.

Avskrivning på redovisade övervärden respektive undervärden har skett med 10 % per år avseende goodwill, "negativ" goodwill samt ma­skiner och inventarier och med 4 % avseende byggnader och markan­läggningar. Beträffande mark har ingen avskrivning gjorts.

Kvarstående goodwill respektive "negativ" goodwill har nettoredovi-sats på balansräkningens tillgångssida under rubriken "Goodwill".

Omvärderingar av bokfört värde avseende dotterbolagsaktier som gjorts efter respektive förvärvstillfälle redovisas i separat post "Koncern­reserv" under rubriken "Bundet eget kapital".

Tillämpningen av förvärvsmetoden bar ändrats jämfört med före­gående år. 1975 års värden har ej korrigerats, vilket bör beaktas vid jämförelse av berörda balansposter.

Värdering av varulager

Varulagret i respektive dotterbolag bar värderats till det lägsta av an­skaffningsvärdet efter avdrag för inkurans, eller verkliga värdet.

Utnyttjade skattemässigt tillåtna lagerreserver redovisas på balans­räkningens skuldsida under rubriken "Obeskattade reserver".

Avskrivningar

I resultaträkningen respektive balansräkningen tillämpas två begrepp, nämligen:

Avskrivningar enligt plan, vilka beräknas på ursprungliga anskaff­ningsvärden och baseras på bedömda ekonomiska livslängder. För närvarande avskrives byggnader och markanläggningar med skatte­mässigt tillåten avskrivning (exkl. primäravdrag), maskiner 510 %, inventarier 1520 %, transportmedel 20 %.

Bokföringsmässiga avskrivningar, vilka överensstämmer med skatte­mässigt utnyttjade avskrivningar.

Skr 1976/77:152

22

Under rubriken "Stalsföretagsgmppens resultat kompletterande uppgifter" sid. 18 anges:

    Kalkylmässiga avskrivningar, vilka beräknas på balansdagens åter-

anskaffningskostnad och korrigeras för teknisk utveckling.

Fordringar och skulder i utländsk valuta

Utländska dotterbolags bokslut har omräknats till svensk valuta enligt följande principer:

Resultaträkning: Genomsnittskurs under året. För samtliga poster utom avskrivningar, för vilka respektive anläggnings anskaffnings­kurs använts.

Balansräkning: För omsättningstillgångar respektive kortfristiga skul­der balansdagens kurs. För anläggningstillgångar kurs vid an­skaffningstillfället. För långfristiga skulder, eget kapital (exkl. årets resultat) kurs vid tidpunkten för deras uppkomst.

    I bolag vars utlandsverksamhet är av obetydlig omfattning i förhål­

lande till totala verksamheten har balansdagskursen använts genom­

gående med undantag för förvärvsvärdeberäkningar då anskaffnings­

kurs tillämpats.

Beträffande övriga fordringar och skulder i utländsk valuta har en försiktig värdering tillämpats, vilken innebär, att om fordringar minskar i värde, eller skulder ökar i värde beroende på växelkursförändringar, skall omvärdering till balansdagskurs alltid ske.

Under året förvärvade/avyttrade bolag

I gmppens resultaträkning har under året förvärvade bolag inklude­rats med värden avseende tiden från förvärvet. Under året avyttrade bolag har exkluderats fr. o. m. 1.1.

Övrigt Älla belopp redovisas i miljoner kronor där ej annat anges.

Not 2. Tillskott från staten avseende Norrbottens Järnverk AB

Enligt regeringens proposition 1976/77: 57 angående kapitahillskott till Norrbottens Järnverk ÄB som antagits av riksdagen 1977-03-16, har medel för rekonstmktion ställts till förfogande enligt nedan:

1.

Statliga lån till Norrbottens Järnverk AB eftergives

488 Dessutom eftergives vissa upplupna räntor avseende dessa lån

11

2.

Tillskott till Statsföretag AB för täckande av förluster i Norrbottens Järnverk AB

701

3.

övrigt tillskott till Statsföretag AB för att förbättra Norrbottens Järnverk ABs soliditet

600

Totalt

1 800

Skr 1976/77:152

23

I Statsföretagsgruppens bokslut redovisas dessa medel på följande sätt: i resultaträkningen:

Extraordinära intäkter

Tillskott från staten avseende förlust 1976 efter finansiella

intäkter och kostnader i Norrbottens Järnverk AB

713

Tillskott från staten avseende extraordinär utrangering och

nedskrivning av anläggningstillgångar i Norrbottens Järnverk AB

172

Tillskott från staten för täckande av:

Balanserad föriust i Norrbottens Järnverk AB 1976-01-01

128

Skatt för 1976 i Norrbottens Järnverk AB

5

Övriga extraordinära kostnader i Norrbottens Järnverk AB

37 Tillskott från staten för avsättning till beskattad rekonstruk­tionsreserv i Norrbottens Järnverk AB                                                       745

Totalt

1 800

Extraordinära kostnader

Avsättning till rekonstruktionsreserv i Norrbottens Järnverk AB

745

i balansräkningen:

Tillgångar

Kortfristig fordran på staten

1 800

Skulder och eget kapital

Beskattad rekonstruktionsreserv i Norrbottens Järnverk AB

745

Resultatförbättring

1 055

1 800

Ovanstående behandling av tillskott från staten kombinerad med Norr-botlens Järnverk ABs eget bokslut ger följande nettoeffekt på Statsföre­lagsgruppens resultaträkning:

Tillskott från staten

1 800

Avsättning till rekonstruktionsreserv 1 Norrbottens Järnverk AB

   745

I Norrbottens Järnverk AB redovisade kostnader

   927

128

Den sålunda uppkomna "nettovinsten" föres över i ny räkning och avses täcka balanserad förlust 1976-01-01 i Norrbottens Järnverk ÄB (uppgående till samma belopp).

Not 3. Intern försäljning

Total fakturerad försäljning för Statsföretagsgruppen har framkommit efter eliminering av följande försäljningsvärden mellan:

1976

1975

LKAB och NJA

99,1

151,3

NJA till Uddevallavarvet

22,1

25,8

Karlskronavarvet till Uddevallavarvet

18,7

1,0

ASSl till EssBo

9,1

6,2

Övriga interna leveranser

39,3

34,0

Summa

188,3

218,3

Skr 1976/77:152

24

Not 4. Övriga extraordinära intäkter

1976

1975

Realisationsvinst, fastigheter

11,7

1

Realisationsvinst, maskiner och inventarier

1,1

I        .. .

Realisationsvinst, sålda varumärken

5,9

I            '

Övrigt

3,9

J

Summa

22,6

15,3

Not 5. Övriga extraordinära kostnader

1976

1975

20,0

15,0

17,4

2,1

14,6

3,4

15,3

40,8

47,0

Bidrag till Norrlandsfonden

Stämpelkostnader

Bidrag till Petroswede, OPAB från LKAB

övrigt

Summa

Not 6. Skatter

Den metod för kommunal beskattning av koncernbidrag som hittills tillämpats inom Statsföretagsgmppen är under skatterättslig utredning. I avvaktan på slutligt ställningstagande har i Stalsföretagsgmppens kon­cernbokslut gjorts reservering med 29 Mkr. för eventuellt tillkommande skatteskulder.

Not 7. övriga fordringar

Under denna rubrik inkluderas per 1976-12-31 fordran på staten av­seende tillskott för finansiell rekonstmktion av Norrbottens Järnverk AB, 1 800 Mkr., minskat med de lån, 488 Mkr., staten efterger Norr­bottens Järnverk AB.

Not 8. Varulager

1976

1975

Bruttolager

4 337,4

3 940,9

Inkuransreserv

   136,8           160,6

Värde enligt balansräkningens tillgängssida

4 200,6

3 780,3

Större lagerökningar redovisas bl a i ASSl med 166 Mkr. samt LKAB med 213 Mkr.

Lagerreserv i procent av varulagervärdet

23,0

24,7

Not 9. Goodwill per 1976-12-31

Kvarstående goodwill hänföriig till övervärden vid

förvärv av dotterbolag

145,2

Kvarstående "negativ" goodwill hänföriig till under­

värden vid förvärv av dotterbolag

     88,6

Redovisad goodwill enligt balansräkningens tillgångssida

56,6

Beträffande principer för redovisning och värdering av goodwill hän­visas till Not 1 "Redovisningsprinciper", sid. 13.

Skr 1976/77:152

25

Not 10. Maskiner och inventarier

1976

1975

Anskaffningsvärde

6 361,8

5 359,5

Avgår ackumulerade avskrivningar enligt plan

2 717,6

-2 305,8

Värde enligt balansräkningens tillgångssida

3 644,2

3 053,7

Avgår ackumulerade avskrivningar utöver plan

   941,0

-   961,6

Bokfört nettovärde

2 703,2

2 092,1

Not 11. Byggnader

1976

1975

Anskaffningsvärde

3 810,1

3 418,8

Avgår ackumulerade avskrivningar enligt plan

1 749,8

1 585,1

Subtotal

2 060,3

1 833,7

Oavskrivet belopp avseende uppskrivningar

9,1

0,9

Värde enligt balansräkningens tillgångssida

2 069,4

1 834,6

Avgår ackumulerade avskrivningar utöver plan

   214,8

   165,5

Bokfört nettovärde

1 854,6

1 669,1

Taxeringsvärde

3 612,1

3 158,7

Brandförsäkringsvärde

4 180,1

3 887,0

Not 12. Mark och övrig fast egendom

Anskaffningsvärde

Avgår ackumulerade avskrivningar enligt plan

Subtotal

Oavskrivet belopp avseende uppskrivningar

Värde enligt balansräkningens tillgångssida Avgår ackumulerade avskrivningar utöver plan

Bokfört nettovärde Taxeringsvärde

1976 390,6

-     73,3

1975

354,5 -     77,0

317,3 1,2

277,5

318,5 -       6,0

277,5 -     13,5

312,5 228,9

264,0 192,7

Not 13. Revers- ocb Intecknlngslån

Ökningen jämfört med 1975, 619 Mkr., hänför sig till ökad upplåning i Statsföretag ÄB med 179 Mkr., ÄSSI med 253 Mkr., LKAB med 215 Mkr. samt Uddevallavarvet med 389 Mkr. Minskning har skett i NJA med 481 Mkr. främst beroende på omföring av från staten eftergivna lån (i samband med den finansiella rekonstmktionen).

Not 14. Obligationslån

Ökningen hänför sig till två svenska obligationslån på vardera 100 Mkr. samt ett lån på 80 milj. Sfr., ca 135 Mkr., i Statsföretag ÄB. Av dotterbolagen har ÄSSI erhållit ett obligationslån på 75 Mkr. och LKAB ett på 100 Mkr.

Skr 1976/77:152

26

Not 15. Beskattade reserver

Under denna mbrik förekommande reserver har avsatts i resultaträk­ningen för 1976 beträffande NJA (rekonstmktionsreserv) med 745 Mkr. samt Uddevallavarvet 45 Mkr. Därutöver finns en beskattad reserv i Svenska Tobaks AB på 15 Mkr., vilken avsatts tidigare år.

Not 16. Minoritetsintressen i eget kapital

LKAB

Uddcomb

Övriga dotterbolag

Minoritetsintressen ingående i dotterbolag

1976

6,7 0,7 6,3

1975

61,7

6,7

0,7

7,7

Enligt balansräkningen

13,7

76,8

Den stora minskningen i minoritetsintressen mellan åren beror pä att under 1976 inlöstes resterande del av aktiema i LKAB från Gränges AB.

Not 17. Eget kapital

Redovisat värde 1975-12-31

2 677,6

Nyemission under 1976 (varav till aktiekapital

1 125 Mkr och till reservfond 375 Mkr)

1 500,0

Förändring av värdet på eget kpital p g a ändrad

princip vid beräkning av förvärvsvärden m m

132,6

Utdelning till utomstående

       2,8

Subtotal

4 307,4

Tillkommer årets resultat

194,6

Redovisat värde 1976-12-31

4 502,0

Not 18. Projekt Stålverk 80

Projekt Stålverk 80 ingår i bokslutet 1976-12-31 med följande värden:

Omsättningstillgångar

Likvida medel m m

78,1

Anläggningstillgångar

Pågående nyanläggningar

271,2

Summa

349,3

Eget kapital

Aktiekapital

200,0

Reservfond

150,0

Balanserade vinstmedel

12,1

Årets förlust

 12,8

Summa

349,3

Not 19. Finansieringsanalys

Finansieringsanalyserna för åren 19731975 har anpassats till 1976 års utförande.

Skr 1976/77:152

27

Personal

(Belopp i Tkr)

Statsföretag AB 

Löner och ersättningar:

Styrelse och verkställande direktör

Övriga anställda Sociala kostnader

Totalt

Medelantal anställda:

Statsföretagsgruppen Löner och ersättningar:

Styrelse och företagsledning

Övriga anställda Sociala kostnader

Totalt

Medelantal anställda

1975

1976

758

562

6 760

4 652

2 969

1 717

10 487

6 931

56

50

35 523 2 569 921

1 2 123 169

1015 560

737 497

3 621 004       2 860 666

47 710

45 957

Medelantal anställda 1976 i Statsföretagsgruppen

Sverige, per kommun med mer än 20 anställda

Ale

107

Kramfors

261

Arboga

68

Kristianstad

706

Arvika

201

Kumla

43

Avesta

156

Köping

40
[REDACTED_EFTERNAMN]

85

Landskrona

24

Borlänge

68

Laxå

340

Borås

249

Lidköping

47

Lindesberg

604

Danderyd

30

Linköping

110

Ekerö

103
[REDACTED_EFTERNAMN]

329

Eskilstuna

112
[REDACTED_EFTERNAMN]

203

Eslöv

239

Ljusnarsberg

91

Ludvika

81

Falkenberg

48

Luleå

5117

Falun,

126
[REDACTED_EFTERNAMN]

135

Finspång

42

Lysekil

379

Färgelanda

156

Malmö

1 169

Gällivare

2 361

Mariestad

44

Gävle

565

Mölndal

234

Göteborg

1446

Norrköping

162

Halmstad

38

Norrtälje

53

Haninge

27

Norsjö

138

Haparanda

111

Nyköping

32

Hylte

232

Nässjö

72

Härnösand

278

Hässleholm

279

Oskarshamn

39

Jönköping

191

Piteå

1456

Kalix

954

Skellefteå

523

Kalmar

673

Skinnskatteberg

542

Karlskoga

338

Skövde

754

Karlskrona

2 462

Smedjebacken

55

Karistad

108

Sollefteå

87

Katrineholm

57

Solna

255

Kiruna

5 128

Stenungsund

608

Skr 1976/77:152

28

Stockholm

5 325

Vilhelmina

84

Strängnäs

225

Värnamo

53

Sundbyberg

48

Västervik

32

Sundsvall

180

Västerås

442

Svalöv

56

Växjö

152

Södertälje

67

Ystad

57

Tidaholm

24

Trollhättan

96

Åmål

58

Töreboda

112

Ange

50

Åtvidaberg

43

Uddevalla

3 518

Umeå

153

Örebro

1 266

Upplands Väsby

28

Örnsköldsvik

290

Uppsala

169

Östersund

63

Östhammar

190

Varberg

76

Vaxholm

41

Övriga kommuner

224

Summa medelantal anställda

i Sverige

44 893

Utomlands, per land

Danmark

17

Schweiz

136

England

343

Västtyskland

121

Finland

260

USA

34

Frankrike

103

Österrike

17

Holland

952

övriga länder

16

Norge

818

Summa medelantal anställda utomlands

2 817

Summa medelantal anställda

i Statsföretagsgruppen

47 710

Skr 1976/77:152

29

Statsföretagsgruppens resultat kompletterande 

uppgifter

Redovisningen för Statsföretagsgruppen följer gällande lag och god redovisningssed. Detta innebär att redovisningen till sitt innehåll på­verkas av ett sjunkande penningvärde. Så har resultatet enligt traditio­nell redovisning exempelvis ej belastats med kalkylmässiga avskrivning­ar eller reserveringar för framtida högre kostnad vid återanskaffning av varor. Den reala utvecklingen kan således skilja sig från den bild som framkommer genom den traditionella redovisningen. Ett veder­taget angreppssätt för en inflationskorrigerad redovisning föreligger dock ännu inte i svenska förelag.

Vidare, då Statsföretagsgruppen bar sin tyngdpunkt i de konjunktur­känsliga basindustrierna, medför de i tider av konjunkturbetingade pris­fall gjorda nedvärderingarna av varulagret till verkligt värde en kraftig försämring av redovisat resultat.

För att underlätta analys och tolkning av Statsföretagsgruppens re­sultat har beräknats den inverkan som en otillräcklig reservering för ersättning av förbrukade lager och slitna anläggningar har på resultatet. Värdena har införts i nedanstående resultaträkning för Statsföretags­gruppen, i vilken även medtagits beräknad konjunkturbelingad ned­värdering av varulagret.

Del korrigerade resultatet för 1976 uppgår efter finansiella intäkter och kostnader till 799 Mkr. Resultatet visar, i likhei med det korri­gerade resultatet för 1975, således sämre resultat jämfört med den tra­ditionella resultaträkningen.

Vid bedömning av det korrigerade resultatet bör även beaktats att anläggningstillgångarna i gruppen på grund av stigande återanskaff-ningspriser ökat i värde.

Skr 1976/77:152

30

Belopp i Mkr.

1976

1975

9 747

7 923

9 516

-6 889

116

- 160

293

103

408

977

- 591 540

-         523

-         457

- 723

3

213 - 289

- 158

- 799

- 161

Fakturerad försäljning

Tillverknings-, försäljnings -och administrations­kostnader m m

Reservering för framtida högre kostnader vid återanskaffning av varor'

Tillägg för beräknad konjunkturbelingad nedvärdering av varulager"

Rörelseresultat före avskrivningar

Avskrivningar enligt plan

 Kalkylmässiga avskrivningar utöver plan'

Rörelseresultat efter avskrivningar

Lagerstöd

Finansiella intäkter och kostnader

Resultat efter finansiella intäkter och kostnader       

' Reserveringen utgörs av prisförändringar på ingående varulager lagervinst.

= Enligt bokföringslagen skall varulagret värderas till det lägsta av anskaff­ningskostnaden och verkligt värde. Under lågkonjunktur, exempelvis 1976, har försäljningspriserna på vissa av Statsföreagsgruppens produkter fallit. Detta prisfall har föranlett en nedskrivning av vissa delar av varulagret från anskaff­ningskostnad till verkligt värde. Då det är fråga om ännu ej realiserade prisför­luster, har nedskrivningen lett till att framtida förluster belastar årets resultat, vilket tillägget åsyftas korrigera.

' Avskrivningar beräknade med utgångspunkt från anläggningarnas åter-anskaffningskostnad på bokslutsdagen kalkylmässiga avskrivningar utgör 1976 1 131 Mkr. (980 Mkr.). Vid beräkning av kalkylmässiga avskrivningar har den tekniska utvecklingen beaktats.

Skr 1976/77:152

31

Moderbolagets resultaträkning (Mkr.)

(Not 1)

1976

1975

Finansiella intäkter och kostnader

187,8 -182,0 -  13,9     -

33,8 40,2

8,1

70,5 -109,6 -    8,6

121,5

22,2

-47,7

-

4,6

-54,0

-

-     21,8

15,7

-

-       0,3

- 0,3

Erhållna koncernbidrag och aktieägartillskott (not 2) Erhållna utdelningar (not 3) Ränteintäkter (not 4) Räntekostnader (not 5) Övriga finansiella poster (not 6) Lämnade koncernbidrag och aktie­ägartillskott (not 7) Administrations- och projekt­kostnader

Avskrivningar enligt plan avseende maskiner och inventarier

Resultat efter finansiella intäkter

och kostnader

39,2

26,0

Extraordinära intäkter och kostnader

Tillskott från staten avseende NJA

(not 8)

1 300,6

Ägartillskott till NJA (not 8)

-1 300,6

Bidrag till Norrlandsfonden (not 9)

-     20,0

-15,0

Stämpelkostnader

-     17,4

- 2,1

Resultat före bokslutsdispositioner

och skatter

1,8

8,9

Bokslutsdisposilioner

Upp- och nedskrivning av aktier,

netto (not 10)

0,0

0,0

Resultatföreskatter

1,8

8,9

Skatter (not 11)

Nettovinst

1,8

8,9

Noterna utgör en del av resultaträkningen.

Skr 1976/77:152

32

Moderbolagets balansräkning (Mkr.)

(Not 1)

1976

1975

Tillgångar

Omsättningstillgångar

Kassa och bank

124 A

300,9

Kortfristiga placeringar

575,0

175,4

Förutbetalda kostnader och upplupna

intäkter

17,0

7,6

Fordringar, dotterbolag

330,6

327,0

Övriga fordringar

1 301,2

2 348,2

0,7

811,6

A nläggningstillgängar

Aktier och andelar i dotterbolag

(not 12)

2 609,6

2 471,6

Aktier och andelar, övriga (not 12)

39,9

39,9

Fordringar, dotterbolag

1 188,7

422,5

övriga fordringar (not 13)

22,8

35,3

Maskiner och inventarier (not 14)

1.0

3 862,0

1,0

2 970,3

Summa tillgångar

6 210,2

3 781,9

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Leverantörsskulder

1,2

0,4

Bankskulder

19,8

11,8

Skatteskuld

6,9

0,7

Upplupna kostnader och förutbetalda

intäkter

42,2

19,9

Skulder, dotterbolag (not 15)

851,2

524,4

övriga skulder

20,9

942,2

17,9

575,1

Långfristiga skulder

Skulder, dotterbolag

303,1

236,9

Obligationslån (not 16)

923,6

609,0

Övriga långfristiga skulder (not 17)

426,0

1 652,7

247,4

1 093,3

Eget kapital

Bundet eget kapital (not 18)

Aktiekapital 2 775 000 aktier å

2 775,0 808,6

3 583,6

1 650,0 433,6

2 083,6

29,9 1,8

31,7

21,0 8,9

29,9

6 210,2

3 781,9

nom 1 000 kr

Reservfond

Fritt eget kapital (not 19)

Balanserade vinstmedel Årets nettovinst

Summa skulder och eget kapital

Ansvarsförbindelser

Borgens- och övriga ansvarsför­

bindelser (not 20)

1 799,3

1 425,5

Noterna utgör en del av balansräkningen.

Skr 1976/77:152

33

Moderbolagets finansieringsanalys (Mkr.)

1972

1973

1974   1975

1976

Tillförda medel

Internt tillförda medel Årets nettovinst Avskrivningar enligt plan Avgår: Utdelning Summa

Externt tillförda medel

Ökning av långfristiga skulder

Nyemission

Tillskott från staten avseende NJA*

Aktieägartillskott till NJA*

Summa

Summa tillförda medel

Använda medel

Investeringar i maskiner och

inventarier

Investeringar i aktier och andelar

Ökning av långfristiga fordringar

Summa använda medel

37

23

- 22

-36

5

23

15

-27

2

56

123

- 55

614

560

175

175

1 500

1 301

-1301

156

123

120

789

2 060

61

146

135

762

2 062

18

148

344

1 286

138

56

86

43

186

754

74

234

387

473

892

Förändring av rörelsekapitalet

187

-88        -252

289      1 170

Specifikation av förändring av rörelsekapitalet

Förändring av kortfristiga fordr Förändring av kortfristiga skulder Förändring av likvida medel

Summa förändring av rörelse­kapitalet

98

-99

50

122

1315

-30

-83

-296

-53

- 368

119

94

- 6

220

223

187

-88        -252       289       1170

 (not 8)

3    Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 152

Skr 1976/77:152

34

Moderbolagets bokslutskommentarer

Not 1. Redovisningsprinciper

Se not 1 sid. 13 till Statsföretagsgruppens bokslut.

Not 2. Erhållna koncernbidrag och aktieägartillskott

Koncernbidrag har erhållits från följande dotterbolag:

1976

1975

ABAB

3,0

_____ 

ASSl

4,0

Berol Kemi

4,0

BS Konsult

___ i

_____ 

Kabi

11,0

Kalmar Verkstad

1,0

_____ 

LKAB

-- 

9,5

Rockwool

1,5

_____ 

SMT-Pullmax

2,0

Svenska Lagerhus

0,3=

Svenska Tobaks AB

24,0

95,0

33,8

121,5

' 30 Tkr.

' Avser återbetalning av tidigare lämnat aktieägartillskott.

' 275 Tkr.

Dämtöver har dotterbolag erhållit koncernbidrag från andra dotter­bolag enligt nedan:

1976

1975

Cea verken

EssBo

Kalmar Verkstad

NJA

Nuclear Steam

Sonab

Stigtex

SVETAB

Uddcomb

2,0

5,5

18,0

25,4

4.0

60,0

3,1

2,9

45,0

2,9

10,0

34,0

4,1

105,0

111,9

Not 3. Erhållna utdelningar

1976

1975

ABAB

ÄSSI

BS Konsult

LKAB

Rockwool

Svenska Tobaks AB

Svenska Torv

0,3

3,0

0,1

30,0

18,3

0,3

10,0

0,2

0,2

40,2

22,2

Skr 1976/77:152

35

Not 4. Ränteuitäkter

Dotterbolag Övriga

Not 5. Räntekostnader

Dotterbolag Övriga

Not 6. Övriga finansiella poster

Kursvinster

Kursförluster

Övrigt

1976

1975

126,9 60,9

35,9 34,6

187,8

70,5

1976

1975

81,9 100,1

75,2 34,4

182,0

109,6

1976

1975

0,9

-    7,2

-    7,6

0,9

-4,4 -5,1

-13,9

-8,6

Not 7. Lämnade koncernbidrag och aktieägartillskott

Koncernbidrag har lämnats till följande dotterbolag:

1976

1975

4,8

0,5

1,7

40,7

1,1

1,6

47,2

Linson Instrument

SMT-Pullmax

Sonab

Statsföretag International

Därutöver har dotterbolag lämnat koncernbidrag till andra dotter­bolag enligt nedan:

ASSl

Kalmar Verkstad

Karlskronavarvet

LKAB

Nyckelhus

SMT-Pullmax

Svenska Tobaks AB

976

1975

20,0

32,4

11,0

7,0

9,0

70,5

3,0

3,0

61,0

105,0

111,9

Utöver ovan lämnade koncernbidrag till dotterbolag har bidrag läm­nats till Gränges Offshore ÄB under 1975 med 2,4 Mkr. enligt särskilt tillstånd från Finansdepartementet.

Äktieägartillskott har lämnats enligt följande:

1976

1975

SVETAB

3,0

4,4

Skr 1976/77:152

36

Not 8. Tillskott från staten resp. ägartillskott till Norbottens Järnverk AB

Se not 2 sid. 14 till Stalsföretagsgmppens bokslut.

Not 9. Bidrag till Norrlandsfonden

Bidraget till Norrlandsfonden är enligt riksdagsbeslut Ökat från 15 Mkr. till 20 Mkr.

Not 10. Upp- och nedskrivning av aktier och andelar

1976

1975

Uppskrivning Rockwool Svenska Tobaks AB

Nedskrivning

Carbox

Ceaverken

EssBo

Liber Grafiska

Skövde Gasbetong

Sonab

Stigtex

Uddcomb

Gränges Offshore

Minskning (+) resp ökning () av reserv för aktier och andelar

_

13,9

84,0

97,9

- 5,0

- 8,7

-10,0

- 6,4

-13,9

-14,5

-  1,9

-30,0

-12,5

-27,5

-75,4

-22,5

-1-27,5 O

Not 11. Skatter

Se not 6 sid. 15 till Statsföretagsgruppens bokslut.

Not 12. Aktier och andelar

Stats-

Antal

Nominellt

Bokfört

före-

aktier

värde

värde

tag

(Tkr)

(Tkr)

ABs

andel

i %

Aktier i dotterbolag

ABAB, Allm. Bevaknings AB

100

2 000

2 500

2 400

Berol Kemi AB

100

300 000

30 000

34 560

BS Konsult AB

100

2 500

250

AB Carbox

100

50 000

5 000

Ceaverken AB

100

12 000

12 000

4000

EssBo, Sv. Bomaterial AB

100

100 000

10 000

AB Kabi

100

500 000

50 000

99 200

Kalmar Verkstads AB

100

149 946

14 995

Karlskronavarvet AB

100

32 000

32 000

15 000

Liber Grafiska AB

100

30 000

15 000

18 000

LKAB

100

500 000

500 000

1 330 000

Norrbottens Järnverk AB

100

5 000 000

500 000

450 000

Nuclear Steam SG AB

100

500

50

Nyckelhus AB

100

1000

100

Rockwool AB

100

250 000

25 000

44 291

Skr 1976/77:152

37

SARA, Sv. Allm. rest. AB SMT-Pullmax AB AB Sonab

AB Statens Skogsind. (ASSl) Statsföretag International AB Statsraff AB Stigtex AB Svenska Torv AB Svenska Lagerhus AB Svenska Skifferolje AB Svenska Tobaks AB (stam) Svenska Tobaks AB (pref) Svenska Utvecklings ÄB SID, Sw. Ind. Dev. Corp. SVETAB, Sv. Ind. etabl. AB Uddcomb Sweden AB Uddevallavarvet AB Övriga vilande namnbolag

Summa aktier i dotterbolag

Avgår reserv för aktier Summa bokfört värde

Aktier i övriga bolag[REDACTED_EFTERNAMN] Byggmaterial AB Bilfragmentering AB Gränges Offshore AB AB Götaverken Sweden Center Japan AB

Summa aktier i övriga bolag

100

5 000

5 000

4 900

100

40 000

40 000

50 000

100

150 000

15 000

100

3 000 000

300 000

170 000

100

1000

100

95

100

4 000

400

400

100

2 400

2 400

.

100

50 000

5 000

5 000

100

50 000

5 000

100

230 000

23 000

100

2 990 000

299 000

284 000

35

3 500

350

350

100

25

2 500

100

225

789

1

100

100 000

10 000

75

600 000

60 000

100

200 000

200 000

120 000

100

21 178

2118

2 422

2 167 552

2 634 618

-25 000 2 609 618

45

114 750

5 738

13 500

25

126

126

126

25

100 000

10 000

9,5

1 655 000

16 550

25 000

41,7

12 500

1250

1250

33 664

39 876

Not 13. Övriga fordringar

I beloppet 1 301,2 Mkr. har medtagits fordran på staten med 1 300,6 Mkr. avseende finansiell rekonstruktion av NJA. Se not 2 sid. 14 Stats­företagsgruppens bokslut.

Not 14. Maskiner och inventarier

1976

1975

Anskaffningsv

ä

rde

Avg

å

r: Ackumulerade avskrivningar enligt plan

2,1 -1,1

1,8 -0,8

Bokf

ö

rt nettov

ä

rde Brandf

ö

rs

ä

kringsv

ä

rde

1,0

1,4

1,0 1,4

Not 15. Skulder, dotterbolag

I beloppet 851,2 Mkr. ingår skuld tiU NJA med 437,5 Mkr. Från den, i samband med rekonstruktion av NJA, föreliggande skulden till NJA, uppgående till 1 300,6 Mkr., har avdrag gjorts för fordran på bolaget med 863,1 Mkr.

Not 16. Obligationslån

Under året har två svenska obligationslån på vardera 100 Mkr. och ett lån på 80 milj. Sfr., ca 135 Mkr., upptagits.

Skr 1976/77:152

38

Not 17. Övriga långfristiga skulder

Ökningen avser främst ett s. k. private placement på 75 milj. Hfl., ca 126 Mkr.

Not 18. Bundet eget kapital

Aktie-

Reserv-

kapital

fond

Enligt ingående balans 1976-01-01

1 650,0

433,6

Nyemission enligt riksdagsbeslut 1976

1 125,0

375,0

Utgående balans 1976-12-31

2 775,0

808,6

Not 19. Fritt eget kapital

Enligt ingående balans 1976-01-01

29,9

Arets nettovinst

1,8

Utgående balans 1976-12-31

31,7

Not 20. Borgens- och övriga ansvarsförbindelser

1976

1975

336,3

???,5

172,8

139,4

9,8

7,9

1 013,9

903,7

20,3

12,9

217,2

139,1

29,0

Förskott till koncernbolag Pensionsgarantier, koncernbolag Pensionsgarantier, utomstående Lån, koncernbolag Lån, utomstående Övrigt, koncernbolag övrigt, utomstående

Summa

1799,3

1425,5

Skr 1976/77:152

39

Vinstdisposition

Koncernens till disposition stående vinstmedel enligt upprättad kon­cernbalansräkning uppgår till 209,1 Mkr., varav 194,6 Mkr. utgör årets vinst. Härav åtgår till föreslagna avsättningar till bundna fonder 2,3 Mkr.

Till bolagsstämmans disposition stående vinstmedel för moderbolaget utgör

från tidigare år kvarstående vinstmedel

29 924 Tkr

årets vinst

1 764 Tkr

31 688 Tkr

Styrelsen och verkställande direktören föreslår att någon utdelning till aktieägaren inte utgår,

att till bolagsstämmans förfogande stående vinstmedel 31 688 Tkr. balanseras i ny räkning.

Stockholm i mars 1977

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Styrelsens ordförande

Erik Grafström

Harry Hjalmarson

Ivar[REDACTED_EFTERNAMN]

Sigurd Ljungcrantz

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Åke Ståhlbrandt

Nore[REDACTED_EFTERNAMN]

Per[REDACTED_EFTERNAMN] Verkställande direktör

Originalet till årsredovisningen är försett med revisorernas påskrift.

Skr 1976/77:152

40

Revisionsberättelse

Vi har granskat årsredovisningen, koncernredovisningen, räkenska­perna samt styrelsens och verkställande direktörens förvaltning för år 1976. Granskningen har utförts i överensstämmelse med god revisions­sed.

Den löpande granskningen och granskningen av bokslutet har hand­hafts av Bohlins Revisionsbyrå ÄB, som däröver avlämnat berättelse till revisorerna.

Moderbolaget

Årsredovisningen är uppgjord enligt 1944 års aktiebolagslag.

Vi tillstyrker,

att resultaträkningen och balansräkningen fastställes,

att vinsten disponeras i enlighet med förslaget i förvaltningsberättel­sen samt

att styrelsens ledamöter och verkställande direktören beviljas ansvars­frihet för år 1976.

Koncernen

Koncernredovisningen är uppgjord enligt 1944 års aktiebolagslag.

Stockholm den 1 april 1977

Sören Mannhelmer

Bernt[REDACTED_EFTERNAMN]

Andreas[REDACTED_EFTERNAMN]

Knut Ranby

Birger[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor

Auktoriserad revisor

Skr 1976/77:152

41

Statsföretagsgruppens verksamhetsområden

Fakturerad

Resultat före Bok-

Investeringar i

Medelantal

försäljni

ing (Mkr)

slutsdispositioner

anläggningar

anställda

och skatter (Mkr)

(Mkr)

1976

1975

1976

1975

1976

1975

1976

1975

Järn- och stålindustri

2 832

2 663

160'

137

913

803

13 879

13 643

Varv och mekanisk

verkstadsindustri

1567

1023

105

51

291

311

8 294

7 999

Skogs- och byggma-

terialindustri

2 203

1536

- 27

62

319

226

9 508

8 712

Kemisk industri

1010

876

- 36

33

212

129

3 290

3 035

Konsumentvaruindustri

1475

1295

242

214

83

29

8 576

8 591

Serviceföretag

451

373

8

4

8

17

2 513

2 392

Utvecklings- och

etableringsföretag

106

69

-    2

- 11

9

18

361

309

övriga företag

150

144

- 47

- 38

5

3

1233

1226

Statsföretag AB

2

9

1

56

50

Koncernmässiga

justeringar

-47

-56

- 13

-140

Summa Statsföretags-

gruppen

9 747

7 923

392'

321

1840

1537

47 710

45 957

' Inkl tillskott från staten avseende NJA. Se vidare not 2.

Dotterbolagen fördelade på de olika verksamhetsområdena

Järn- och stålindustri

LKAB, Luossavaara Kiirunavaara ÄB

NJA, Norrbottens Järnverk AB

Varv och mekanisk verkstadsindustri

Uddevallavarvet AB

Karlskronavarvet ÄB

Kalmar Verkstads ÄB

SMT-Pullmax ÄB

Uddcomb Sweden ÄB

Nuclear Steam SG AB

AB Carbox

Skogs- och byggmateriahndustri

ÄSSI, AB Statens Skogsindustrier

Rockwool AB

EssBo, Svenska Bomaterial ÄB

Nyckelhus ÄB

Svenska Torv ÄB

Skr 1976/77:152

42

Kemisk industri

Berol Kemi ÄB

ÄBKabi

Ceaverken ÄB

Statsraff AB

Konsumentvaruindustri

Svenska Tobaks ÄB

SÄRA, Sveriges allmänna restaurangaktiebolag

Serviceföretag

Liber Grafiska AB

ABAB, Allmänna Bevaknings AB

BS Konsult ÄB

Utvecklings- och etableringsföretag

SU, Svenska Utvecklings ÄB

SVETAB, Svenska Industrietablerings ÄB

Statsföretag International ÄB

SID, Swedish Industrial Development Corp

Övriga företag

ÄB Sonab

Stigtex ÄB

Svenska Lagerhus ÄB

Svenska Skifferolje ÄB

Skr 1976/77:152

43

Järn- och stålindustri

1976

1975

Fakturerad försäljning i Mkr

2 832

2 663

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

i Mkr

160'

137

Avkastning på totalt kapital i %

-7,9

4,2

Investeringar i anläggningar i Mkr

913

803

Medelantal anställda

13 879

13 643

* Inkl tillskott från staten avseende NJA. Se vidare not 2.

LKAB

LKAB inför stålindustrins tredje krisår

De svårigheter LKAB brottas med sedan ett par år tillbaka har sin grund i den djupa konjunkturlcris som drabbat stålindustrin i Europa. Såväl 1975 som 1976 har varit svåra år, karakteriserade av lågt kapaci­tetsutnyttjande inom stålindustrin och därmed också svag avhämtning av järnmalm. Under båda dessa år har LKABs malmleveranser begrän­sats till ungefär 2/3 av produktionskapaciteten och under 1976 har vi dessutom fått vidkännas betydande prissänkningar. När samtidigt kost­naderna för löner, jämvägsfrakter, material och energi stigit på ett sätt som saknar motsvarighet i det förgångna är det förståeligt att stora svå­righeter uppstått.

Fakturerad försäljning för LKAB-koncemen uppgår 1976 till 2 059 Mkr. (1 846 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter (efter avdrag för avskrivningar enligt plan) utgjorde 27 Mkr. (314 Mkr.).

För 1977 kan ingen resultatförbättring väntas. Vi hoppas visserligen fortfarande på en begynnande konjunktumppgång under hösten, vilket i vår budget tar sig uttryck i något högre leveranssiffror än 1976. Sam­tidigt är dock marknadsläget sådant att vi för hela året måste binda oss för lägre malmpriser. Detta i förening med fortsatta kostnadsstegringar gör att vi inte kan undvika en ytterligare resultatförsämring.

I detta läge har vi vidtagit en rad åtgärder. I syfte att undvika alltför stora och olämpligt sammansatta lager har vi dragit ner produktionen framför allt av fosforrika malmer. Tidigare investeringsplaner har be­skurits hårt men inte desto mindre kommer investeringsutbetalningama för 1977 att uppgå till över 600 Mkr. Pengarna går i första hand till på­gående anläggningsarbeten i Narviks hamn, till ombyggnad av sov­ringsverket i Kiruna och av pelletsverket i Svappavaara samt till iord­ningställande av ny huvudtransportnivå i Kiimnavaara. För att be­gränsa kostnadsökningen har införts rekryteringsstopp och ett flertal olika sparprogram.

Även om våra svårigheter till stor del är konjunkturbetingade, tror jag att det nu mer än någonsin är nödvändigt att se problemen på lång

Skr 1976/77:152

44

sikt. Utvecklingen i vår omvärld gör det sannolikt att järnmalmsmark­naden under många år framöver kommer att befinna sig i en ömtålig balans. Stålindustrins expansion går av flera orsaker långsammare än man tidigare förutsatt. Samtidigt finns ett antal stora järngruveprojekt i olika delar av världen som antingen redan igångsatts eller som planeras i avvaktan på bättre marknadsförutsättningar. Även om vi kan hoppas på konjimkturellt gynnsammare år i fortsättningen, måste vi inrikta oss på ett hårt och målmedvetet arbete för att anpassa oss till ett kärvare konkurrensläge. Arbetet måste främst koncentreras på att få till stånd en gynnsammare kostnads- och produktivitetsutveckling i våra gmvor, att sänka järnvägsfrakterna som nu är orimligt höga och att genom fortsatt förädling och andra åtgärder få fram ett mer marknadsanpassat malmsortiment.

Man frågar mig ibland om inte svårigheterna kan bli oss övermäk­tiga. Mitt svar är definitivt nej. Vi har ett högt kostnadsläge men i bas­förutsättningarna för vår verksamhet ingår också mycket goda malm­kvaliteter och en ledande ställning inom gruvteknik och mineralhante­ring. Vi har en kader av lojala och yrkesskickliga människor på alla nivåer i företaget. Kan allt detta samordnas i en gemensam ansträngning att säkra malmfältens framtid hyser jag ingen tvekan om våra möjlig­heter till framgång.

En sak vi inte får glönuna är att LKABs läge mycket nära anknyter till hela den allvarliga Norrbottensfrågan. Kostnadsbeskärningar och produktivitetshöjningar innebär rekryteringsstopp och en successiv ned­dragning av personalstyrkan. Detta gör att sysselsättningsmöjligheterna i malmfältskommunerna ytterligare försämras och att ungdomen drab­bas hårt. Det är bl. a. av den anledningen nödvändigt för LKAB att trots de finansiella restriktioner som krisläget ålägger oss satsa ännu mer på prospektering efter nya minefalfyndigheter i Norrbotten. Vi bygger därför snabbt upp vår prospekteringskapacitet. I vår från årsskiftet nya organisation för LKAB-koncernen har resurser också av­satts för att snabbt ta hand om lovande fyndigheter och utveckla dem till nya gmvföretag. Detta är kanske den åtgärd söm ger de bästa möj­ligheterna att skapa varaktiga nya sysselsättningstillfällen i Norrbottens inland.

Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

NJA

Under åren 19701976 präglades NJAs verksamhet i hög grad av de omfattande nyinvesteringarna i masugnar, stålverk och stränggjutnings-anläggningar samt koksverk. Genom investeringsprogrammet förstärktes

Skr 1976/77:152

45

inriktningen mot tillverkning av profiler för varvsindustrin genom bl. a. investering i utrustning för värmebehandling och manufakturering. Ut­ökningen av den metallurgiska kapaciteten, långt utöver valsningskapa-citeten, skapade dessutom ett betydande utrymme för tillverkning av stålämnen för avsalu.

Investeringsprogrammet finansierades i stor utsträckning genom lång­fristig upplåning, vilket medförde en ökad ränte- och amorteringsbörda samt en minskad soliditet, eftersom självfinansieringsgraden var ringa. Investeringarna gav underlag för en snabb ökning av leveranser och försäljning fram till 1975, då efterfrågan minskade för NJAs produkter. Expansionen medförde också en markant ökning av antalet anställda.

Det beslutade investeringsprogrammet gav ej full effekt under hög­konjunkturåren 19731974, men förlusterna för dessa år berodde ock­så på igångkörningsproblem och driftstörningar, höga transport- och produktionskostnader samt gamla kontrakt med förhållandevis låga priser.

Finansiellt var NJA vid utgången av 1974 dåligt rusfat att möta den lågkonjunktur som inleddes 1975 och fördjupades under 1976. Utöver den allmänna och djupa konjunkturnedgången för handelsstål, med krympande marknad för tackjärn och stålämnen, träffades NJA av kri­sen i varvindustrin, vilken medförde en drastisk nedgång i leveranser av fartygsprofiler. Beläggningen i stålverk och valsverk blev låg samtidigt som priserna ofta understeg rörliga kostnader. Exportprisnoteringarna föll under 1976 från $ 170 till $ 130 per ton för billets och från $ 110 till $ 65 för tackjärn.

Den dystra utvecklingen under 1975 och 1976, med betydande lager­ökningar och förluster som följd, ledde till en omfattande upplåning i Statsföretag ÄB. En finansiell rekonstruktion framstod under 1976 som ofrånkomlig. Riksdagens beslut om kapitaltillskott till NJA innebär att staten dels eftergiver NJA lån jämte ränta om 499 Mkr., dels genom tillskott om 1 301 Mkr. via Statsföretag ÄB ger NJA möjlighet att upp­nå en för branschen normal soliditet.

Fakturerad försäljning 1976 uppgick till 872 Mkr. (968 Mkr.). Av-faktureringen har 32 % (44 %) gått till varvsindustrin, 20 % (11 %) till verkstadsindustrin, 28 % (24 %) till byggnadsindustrin och 20 % (21 %) utgjort halvfabrikat för andra järnverk.

Exportandelen var 47 % (51 %). Försäljningspriserna var under 1976 i genomsnitt 4 procentenheter högre än 1975.

Rörelseresultat efter avskrivningar utgjorde 1976 633 Mkr. (106 Mkr.). Försämringen mellan åren hänför sig väsentligen till att de ökade tillverkningskostnaderna ej kunde kompenseras med ökade försäljnings­priser och -volymer samt till att utgående lager nedvärderats från till­verkningsvärde till verkligt värde med 351 Mlo'. (99 Mkr.).

Resultatet före bokslutdispositioner och skatter för NJÄ-koncernen

Skr 1976/77:152

46

uppgår för 1976 till 133 Mkr. (-177 Mkr.). Före tillskott för finansiell rekonstmktion uppgår förlusten till 922 Mkr.

Det ytterst otillfredsställande resultatet 1976 beror dessvärre inte en­bart på ändrade marknadsförhållanden. NJAs kostnader för administra­tion och tillverkning är alltför höga i jämförelse med konkurrentemas. För att förbättra NJAs möjligheter att uppnå en med branschen i övrigt likvärdig lönsamhet har därför ett omfattande åtgärdsprogram utarbe­tats med syfte att höja effektiviteten. Professor Ulf af TroIIe har an­litats i detta arbete, som startade med en genomgripande omorganisa­tion.

NJAs nya organisation kännetecknas av målstyrning i en decentrali­serad organisation med de anställda representerade i beslutande organ. Den består av 6 tillverkande och säljande divisioner, 12 serviceenheter samt en liten VD-stab. Resultatenheterna drivs med stor självständighet inom ramen för av styrelsen fastställda mål och företagspolitiska rikt­linjer.

Omorganisationen klarlade ett väsentligt lägre personalbehov. Perso­nalstyrkan skall därför minskas genom naturlig och frivillig avgång. För att underlätta en frivillig avgång genomförs en utbildningsverksam­het, som möjliggör för dem som så önskar, att kvalificera sig för ett annat arbete inom eller utom NJA.

I åtgärdsprogranunet ingår också en rad projekt som syftar till att anpassa system och mtiner för administration och redovisning till den nya organisationsformen och reducera dem till vad verksamhetens om­fattning kräver.

Speciell uppmärksamhet riktas mot utveckling av NJAs interna och externa distribution. Då konjunkturutsikterna inte talar för en uppgång tidigare än hösten 1977, sätts all tillgänglig kraft in på att förbereda NJA för de större avsättningsmöjligheterna 1978. Atgärdsprogrammet syftar därför till att dels rusta och trimma NJÄs tillverkning och distri­bution, dels bredda marknadsföringen mot andra kunder än varv.

Under de senaste åren har de normala reinvesteringama fått stå till­baka för de omfattande nyinvesteringarna. Pågående och planerade in­vesteringar syftar därför till att msta upp eftersatta avsnitt så att NJA uppnår högre drifts- och leveranssäkerhet, bättre produktkvalitet och lägre tillverkningskostnader samt en bättre arbetsmiljö. Deima kort­siktiga investeringsverksamhet syftar också till att förbereda NJA för fortsatt expansion i anslutning till den långsiktiga utvecklingen av svensk bandelsståluidustri.

Inom ramen för projektarbetet Stålverk 80 gjordes under 1976 en förnyad utredning av marknadsutvecklingen för stålämnen och motsva­rande färdiga produkter. Den gav vid handen dels att efterfrågan på råstål sannolikt skulle öka i betydligt långsammare takt under perioden 19751985 än under föregående 10-årsperiod, dels att befintlig metal-

Skr 1976/77:152

47

lurgisk kapacitet inklusive pågående utbyggnadsplaner med stor sanno­likhet kommer att ge ett betydande överskott av råstålskapacitet inom den Europeiska Gemenskapen redan 1980. Mot denna bakgrand beslöt NJÄs styrelse under hösten 1976 rekommendera ägaren att skjuta bygg­naden av den metallurgiska kapaciteten framåt i tiden och på kort sikt koncentrera tillgängliga utrednings- och projektinsatser på att utveckla NJÄs nuvarande produktprogram och anläggningar.

Utsikterna inför 1977 inger inga större förhoppningar om ett avsevärt bättre rörelseresultat än 1976. Konjunkturuppgången ser ut att komma för sent för att ge den draghjälp NJA behöver för att bl. a. kompensera minskad efterfrågan på fartygsprofiler med annan orderingång. Åtgärds-programmet hinner inte få full effekt under 1977 och kvar står NJÄs grundläggande problem med en ensidig inriktning på långa produkter, obalans mellan den metallurgiska kapaciteten och valsverkens kapacitet samt en i vissa delar orationell utrustning och tillverkningsteknik.

Under 1978 bör emellertid NJA kunna uppnå ett förbättrat rörelse­resultat. Det förutsätter emellertid att den allmänna konjunkturupp­gången blir så stark, att den medför väsentligt ökad investeringsverk­samhet och efterfrågan på handelsstål, då handelsstålverken i västvärl­den går in i en konjunkturuppgång med mycket lågt kapacitetsutnytt­jande och stora lager.

Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr 1976/77:152

48

Varv och mekanisk verkstadsindustri

1976

1975

Fakturerad försäljning i Mkr

1 567

1023

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

i Mkr

105

51

Avkastning på totalt kapital i %

6,9

5,5

Investeringar i anläggningar i Mkr

291

311

Medelantal anställda

8 294

7 999

Uddevallavarvet

Oljekrisen 1973 blev inledningen till en mycket svår ekonomisk till­bakagång. Trots att industriproduktionen ökade något i Västeuropa, USA och Japan under föregående år, är den dock fortfarande lägre än för tre år sedan. Konjunktumppgången blev sålimda långsammare än beräknat, men likväl ökade OPEC-ländemas oljeproduktion stadigt och var i oktober 1976 uppe i samma nivå som före "krisen" 1973. Detta resulterade i en viss förbättring av frakterna på tankermarknaden, men dessa är fortfarande alltför låga och täcker i allmänhet inte nämnvärt mer än driftskostnaderna för fartygen. De stora tankfartygen har dock under 1976 mer än någonsin tidigare med sin överlägsna transporteko­nomi visat och bevisat sin ställning som framtidens fartyg för transport av råolja.

Tankeröverskottet reducerat

Vid förra årsskiftet räknade man med ett tankeröverskott i storleks­ordningen 100 miljoner dwt, varav ca 50 miljoner dwt var upplagt. En­ligt senast tillgängliga uppgifter var endast ca 32 miljoner dwt tank­tonnage upplagt, och även den del av tankerflottan som går med redu­cerad fart hade minskat betydligt. Fraktmarknaden hade under före­gående år således sugit upp inte bara en tredjedel av det tidigare upp­lagda tanktonnaget utan även hela tillskottet av nytt tonnage, inemot 40 miljoner dwt under 1976.

Produktionen av nytt tanktonnage kommer att sjunka snabbt under 1977, och nytillskottet därefter blir obetydligt. Med fortsatt upphugg-ning av oekonomiskt äldre och mindre tonnage kommer oljefraktflottan sedan åter att minska, tills det uppstår balans mellan tillgång och efter­frågan på tonnage. Det finns både plus- och minusfaktorer som kan påverka denna utveckling, men de är dock endast av marginell bety­delse helt avgörande är industrikonjunkturens fortsatta utveckling.

Svårt nå internationell överenskommelse

Som väntat har försöken att nå en internationell överenskommelse med syfte att begränsa varvens produktionskapacitet inte gett några

Skr 1976/77:152

49

påtagliga resultat. Ca 80 % av de fåtaliga nybyggnadskontrakten under 1976 placerades vid japanska och sydkoreanska varv. För att i någon mån söka skydda den inhemska varvsindustrin mot en övermäktig in­ternationell konkurrens utgår nu i vissa stora europeiska skeppsbyggar-nalioner avsevärda statliga subventioner.

Sverige torde vara det enda land som målmedvetet strävat efter en nedskärning av varvsproduktionen. Den redan beslutade 30-procentiga nedskärningen torde visa sig vara otillräcklig, och det kan på sikt bli nödvändigt med en halvering av den svenska varvsindustrin.

För att kortsiktigt trygga sysselsättningen har produktion i egen regi ("lagerproduktion") tillgripits i begränsad omfattning. För Uddevalla­varvets del är det dock f. n. inte aktuellt med produktion i egen regi. Det är en nödfallsåtgärd, som ställer stora krav på varvens ekonomi och där förlustriskerna är mycket stora. De sista fartygen i vår nuvarande orderstock skall levereras först under 1979, och vi har därför ytterligare något halvårs andmm. Först om vi inte lyckas sälja tillräckligt många fartyg för att upprätthålla en rimlig sysselsättningsnivå vid varvet 1979/ 80, måste vi alltså besluta oss i frågan om produktion i egen regi. I februari 1977 fick varvet beställning på ännu en nordsjötanker om 120 000 dwt, vilket innebär ett ytterligare tillskott till sysselsättningen under 1978/79.

Investeringsprogrammet snart slutfört

Projekt 73 Uddevallavarvets investeringsprogram på 650 Mkr. innefattande docka och verkstäder är inne i sitt avslutningsskede, och flertalet av de nya anläggningarna är nu under inkörning.

Fakturerad försäljning för Uddevallavarvet med dotterbolag uppgick 1976 till 833 Mkr. (410 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter utgjorde 79 Mkr. (28 Mkr.).

Marknadsutvecklingen tillsamman med regeringens och riksdagens ställningstagande i frågan om den svenska varvsindustrins villkor under de närmaste åren kommer att bli avgörande för den fortsatta plane­ringen. Vår bedömning är emellertid, att Uddevallavarvet med sin mo­derna och effektiva produktionsapparat på sikt skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen, om inte den allmänna svenska kostnadsutvecklingen bli alltför oförmånlig i förhållande till konkurrent­länderna.

Ingvar Trogen

Karlskronavarvet AB

Under året avslutades den svenska patmllbåtsserien Spica genom le­verans av de tre sista enheterna till beställaren. Försvarets Materielverk.

4   Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 152

Skr 1976/77:152

50

Därmed sattes också punkt för den längsta serieproduktionen någonsin vid Karlskronavarvet.

Fakturerad försäljning för Karlskronavarvet med dotterbolag blev för 1976 318 Mkr. (226 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till 24 Mkr. (28 Mkr.).

1976 var också det år då vid lyckades bryta oss in på världsmarkna­den med vår patmllbåt Spica. I hård konkurrens med andra etablerade fartygstillverkare tecknade vi kontrakt med Royal Malaysian Navy om leverans av fyra fartyg av denna modifierade typ. Detta genombrott är något som vi under 1977 bygger vidare på och våra marknadsan­strängningar att sälja ytterligare Spica ökas.

För svensk försvarsindustri har exportmöjligheten alltmer blivit en nödvändighet. Betydelsen av denna första exportorder blir än större om man ser till den allmänna varvssituationen. Den tillverkning av civila produkter, främst fartygssektioner åt storvarven, som vi byggt upp vid varvet, kommer att minska. Detta skapar behov av andra produkter för att upprätthålla sysselsättningen. Vår exportsatsning ingår som ett led i denna breddning av vår produktion, där vi också bearbetar andra ut­vecklingsprojekt.

1976

kan i sin helhet betecknas som ett tillfredsställande år för före-tagsgmppen, med hög sysselsättningsgrad. Dotterbolaget Hvilans Meka­niska Verkstad, som är en av Sveriges ledande tillverkare av lyflutrusl-ning, uppvisade under första halvåret en positiv utveckling, som brom­sades av konjunkturen under senare delen av året. De stmkturella svå­righeter som drabbade varvs- och stålindustrin har också bidragit till en låg orderingång.

1977

kommer inte att bli ett lika tillfredsställande år. Den allmänna verkstadskonjunkturen och den civila vervssituationen kommer i hög grad att påverka gmppen och skapa svårigheter att upprätthålla syssel­sättningen både i Karlskrona och Kristianstad. Resultatutvecklingen för­väntas också därigenom bli avsevärt sämre.

Lars-Inge Holster

Kalmar Verkstads AB

1976 blev ytterligare ett gott år för Kalmar Verkstad med dotterbo­lagen Lidhults Mekaniska Verkstad (LMV) och Ljungbytruck. Gruppen omsatte totalt 152 Mkr. (105 Mkr.) varav ca en tredjedel i Kalmar. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev 22 Mkr. (12 Mkr.). Medelantalet sysselsatta uppgick till 676 (624) varav ca hälften i Kal­mar.

Sysselsättningen i Kalmar var mycket god och möjliggjorde en viss nyrelcrytering, välbehövlig bl. a. med tanke på den relativt höga medel-

Skr 1976/77:152

51

åldern. Beläggningen utgjordes huvudsakligen av personvagnsmoderni­seringar åt SJ.

Två SIDA-finansierade order har tagits hem dels 25 personvagnar till Östafrikanska Unionen, dels 185 godsvagnar till Zambia. Därmed har Kalmar Verkstad, inkluderande inneliggande order från SJ, full sysselsättning till slutet av 1977 och för halva styrkan till hösten 1978. Eftersom genomloppstiderna för nya personvagnar är ca 18 månader från beställning till leverans av första enheten, behöver nya order tas i början av 1977. Afrika-samarbetet kan förhoppningsvis ge upphov till nya pexsonvagnsorder.

Samordningen av LMV och Ljungbytmck, som bägge tillverkar tunga gaffeltruckar, har fortsatt under året. Fr. o. m. 1977-01-01 har verksam­heterna sammanförts i Kalmar Last Maskin Verkstad AB med huvud­kontor i[REDACTED_EFTERNAMN]. Förkortningen Kalmar LMV blir det samlande pro­duktnamnet.

För att trygga en avsättning för företagets produkter och ge utrym­me för en fortsatt expansion krävs både en vidgad marknad och en fort­satt hög teknisk konkurrenskraft. De betydande satsningar på marknads­utveckling, som inleddes under 1976, kommer att fortsätta under 1977. Bl. a. har inbrytningar gjorts i USA, Fjärran Östern och Mellan Östern.

Sven Arnerius

SMT-PuUmax AB

Redan 1975 betecknades som ett förlorat år för verktygsmaskinin­dustrin sett ur internationellt perspektiv. Tyvärr har inte heller utveck­lingen under 1976 på något sätt gjort livet lättare för denna länge hårt ansatta bransch. I flera länder har industriinvesteringarna sjunkit de senaste åren. De spridda antydningar till konjunkturförbättring som förekommit under året har inte förmått att blåsa liv i den usla investe­ringsviljan. Med lågt kapacitetsutnyttjande och kanske osäkrare fram­tidsperspektiv än någonsin är detta ju heller inte så märkligt. Sverige har länge skilt sig härvidlag i positiv riktning från övriga delar av väst­världen med påföljd naturligtvis att alla världens tillverkare kastat sig över denna marknad. När nu dagliga rapporter inströmmar om be­sparingsprogram och investeringsbegränsningar i svensk verkstadsin­dustri, är det befogat att undra över var verktygsmaskinindustrin fram­över skall finna avsättningsmöjligheter om en konjunktumppgång dröjer.

SMT-Pullmax har under 1976 nått ett hyggligt resultat. Om man bortser från de negativa effekterna på resultatet av verksamheten vitl Nordtool som nunera avyttrats har lönsamheten i stort sett kun­nat bibehållas. Fakturerad försäljning uppgick 1976 till 242 Mkr. (206 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter utgjorde

Skr 1976/77:152

52

20 Mkr. (15 Mkr.). Orderingången har emellertid för andra året i rad varit otillfredsställande, i första hand gäller detta exportförsäljningen. Resultatet har därför kunnat nås endast genom ett betydande tärande på orderstocken.

Företagets planering har varit inriktad på att överbygga den kon­junktursvacka, som beräknats vara till ända senast i mitten av 1977. När det nu allmänt görs gällande att en internationell konjunkturupp­gång inte inträder förrän tidigast i slutet av 1977, lär investeringar i nämnvärd omfattning inte aktualiseras förrän under 1978. Skulle så bli fallet, finns uppenbar risk för att 1977 blir elt riktigt dåligt år.

Bengt Gamner

Uddcomb Sweden AB

Kärnkraftens utbyggnad i industriländerna går långsamt. Det är ovisst om tidigare aviserad volym någonsin nås. I Sverige fattas sannolikt inga beslut om nya kärnkraftverk före 1980. Uddcombs inriktning bör göras oberoende av kärnkraftens framtida tillväxt. Stora insatser görs för att finna nya marknader och produkter. Sysselsättningen under 1977 är dock tryggad. Med särskilt intresse följs utvecklingen inom process­industri och energiproduktion. T. ex. kan en storskalig utbyggnad av vindkraften visa sig vara både politiskt och ekonomiskt motiverad. Där­vid skulle uppstå en mycket stor arbetsvolym för tung gärna kustför-lagd industri av Uddcombs typ.

Faktureringen under 1976 blev 42 Mkr. (77 Mkr). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev 34 Mkr. ( 29 Mkr.). Ned­skrivningar har därvid gjorts för att täcka förutsebara framtida förlus­ter på inneliggande order. Orderstocken har minskat till 322 Mkr. (348 Mkr.).

För 1977 förutsägs en mindre förlust. Men grundat på som fram­går ovan att företagets ursprungliga affärsidé ej är bärande måste förändringar vid Uddcomb ske i en nära framtid.

Med lämpliga åtgärder och samverkan med moderbolag och myn­digheter bör de negativa verkningarna för personalen kunna begränsas till sin omfattning.

Nils Byggeth

Nuclear Steam SG AB

Företagets verksamhet är helt inriktad på tillverkning av ånggenera-torer på licens från Westinghouse Electric Corp. Leverans av tre enhe­ter för Ringhals 4 kommer att avslutas under 1977. Företaget bar ingen

Skr 1976/77:152

53

anställd personal och tillverkningen är förlagd till Uddcomb. Med hän­syn till utvecklingen på kärnkraftsområdet är det ovisst om och på vilket sätt företaget skall drivas vidare.

Nils Byggeth

AB Carbox

Carbox grundades år 1968. Företaget är i hög grad fortfarande ett utvecklingsföretag och inriktat på framiagning av system för högtrycks­teknik. Särskilt inom områdena plåtformning och pulverkompaktering utvecklas nya systemlösningar.

Den under 1976 rådande lågkonjunkturen har väsentligt påverkat företaget, vars produkter är mycket konjunkturkänshga, då de innebär relativt stora investeringar för kunden. Framtiden ter sig däremot mer optimistisk, och efterfrågan på avancerade pressutrustningar är stigande.

Carbox har under året bl. a. levererat ett halvautomatiskt plåtform-ningssystem till ett franskt företag, som tillverkar komponenter för atomkraftverk. Detta pressystem är förmodligen det mest avancerade som någonsin installerats, och ett liknande system innehållande en mi­nidator skall inom kort levereras till ett amerikanskt företag.

Sven Fährlin

Skr 1976/77:152

54

Skogs- och byggmaterialindustri

1976

1975

Fakturerad försäljning i Mkr

2 203

1 536

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

i Mkr

-27

62

Avkastning på totalt kapital i %

1,9

5,2

Investeringar i anläggningar i Mkr

319

226

Medelantal anställda

9 508

8 712

ASSl

Svag konjunktur 1976

1976 blev ännu ett dåligt år. Sämre än 1975. Den svaga konjunktur-förbättringen vid årets början tonade bort efter några månader. För­brukningen av skogsprodukter steg något i Västeuropa. Den svenska skogsindustrin ökade sin produktion med 5 % och exportvärdet med 12 %. Men därmed är det slutrapporterat om positiva inslag i bilden för 1976. De svårigheter som påpekades i förra berättelsen måste upprepas i den här. Och det med större tyngd.

Stigande kostnader försämrad konkurrenskraft

Kostnaderna steg ytterligare. Råvaran för ASSIs del med 8 %, löne­kostnaderna med 12 %. Producentlagren fortsatte att öka med syssel­sättning och lagerstöd som bakgrund inte marknadsanalyser. Över­lagret av cellulosa var i Sverige vid årets slut 1 miljon ton motsvarande 30 % av årsproduktionen. Trots lagerproduktionen stannade kapacitets­utnyttjandet inom skogsindustrin vid 80 %.

Kostnadsutvecklingen i förening med tilltagande övervärdering av den svenska kronan försämrade ytterligare vår konkurrenskraft. Till de rim­ligtvis övergående konjunkturproblemen kommer den mer grundläg­gande frågan om möjligheterna för stora delar av det svenska närings­livet och skogsindustrin att, i nuvarande kostnadsläge, överhuvudtaget hävda sig internationellt.

Förlustår

1976 års otillfredsställande resultat i ASSl en kraftig förlust in­träffar samtidigt som våra nordamerikanska konkurrenter hade rekord­vinster. Trots prisuppoffringar förlorade den svenska skogsindustrin marknadsandelar på sina huvudmarknader och på de avlägsna markna­derna. Den ekonomiska avtappningen i skogsindustrin blev större ju större del av råvaran som måste köpas. ASSl har inga egna råvarutill­gångar.

Skr 1976/77:152

55

Ogynnsam trend. Åtgärder nödvändiga

Det allvarliga är inte utfallet år 1976 i sig. Det alarmerande är utveck­lingstrenden, det med åren växande gapet mellan intäkter och kostnader överbryggat med upplösning av begränsade reserver, glappet mellan in­betalningar och utbetalningar ifyllt med lånade medel som skall återbe­talas med ränta. Det oroväckande är förlusten av ställningar på markna­den, den minskande betydelsen av tidigare företräden i råvara, teknologi, anläggningar, den finansiella försvagningen. Det är inför närliggande på­frestningar nu 1977 och nästa lågkonjunktur som vi måste vidta åtgärder. ÄSSI kan inte ensamt påverka råvarupris, lånenivå, växelkurs, så att den ekonomiska ekvationen går ihop med utgångspunkt från världsmarknadspriset på produkterna.

Om vi i det här landet inte insiktsfullt korrigerar oss i tid, så kommer verkligheten omsider att hänsynslöst framtvinga de nödvändiga föränd­ringarna.

ASSIs produktgrupper

Låt mig rapsodiskt och i produktgrupper belysa läget i ÄSSI och kursivt

ge nyckelord för framtiden.

Trävaror. 1976 blygsam vinst. Ökande leveranser. Kraftigt höjda tim­merpriser, prisförbättringar, produktionsbegränsning, lagerminskning. Valåsen, utbyggt till landels största sågverk, togs i drift. Fortsatt satsning på vidareförädling. Positiv framtidsbild.

Skivor. Stor förlust. Fabriken för spånskivor i Laxå togs i drift. Usel marknad. Spånskivan tillväxtprodukt. Om några år marknadsbalans. Svag marknad till volym och pris för träfiberskivorna. Långsiktiga be­kymmer. Kapacitetsminskning sannolik i branschen.

Kraftpapper. Förlust, prisförsämring. Framgångar för blekt papper. Låga volymer oblekt säckpapper. Satsning på kvalitet. Svag volymtill­växt.

Kraftliner. Stor förlust. Prisfall. Låg leveransvolym. Stora lagerök­ningar trots låg produktion. Marknadsförbättring andra halvåret 1977. Studium av förmånligare råvarumix. Fortsatt integration i konvertering till wellpapp utomlands.

Kartong. Förlust. Ev. omstrukturering av tillverkningen. Kvalitetsför­bättring.

Platsbelagt papper. Svagt resultat. Produktutveckling. Utvecklingsbart.

Cellulosa. Förlust. Svag prisutveckling. Ävsätlningsproblem. För blekt sulfat framtidstilltro. Oblekt känslig produkt.

Wellpapp, säckar. God vinst. Förvärvade Dansk Kraftemballage, well­papptillverkare. Fortsatt expansion eftersträvas.

För ÄSSI, men inte bara för oss, förestår nu en kärv tid. Kunnandet och beslutsamheten hos dem som arbetar i företaget är utgångspunkten i arbetet att återställa lönsamheten.

Sigvard Bahrke

Skr 1976/77:152

56

Rockwool AB

I Rockwool-koncernen ingår förutom moderbolaget Rockwool ÄB, Skövde, även dotterbolagen Laxå Bruk AB, Laxå, och Isolerings ÄB Isenta, Örebro. Verksamheten omfattar utveckling, produktion och för­säljning av isolerprodukter och stålsandsprodukter samt genomförande av isoleringsentreprenader. Koncernen är inne i ett starkt expansivt skede och kommer att genomföra ett mycket stort investeringsprogram under de närmaste åren. Omsättningen för det gångna verksamhetsåret uppgick till ca 455 Mkr. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter utgjor­de 1976 32 Mkr. för Rockwool-koncernen..

1976   har för Rockwools vidkommande präglats av en fortsatt stark

efterfrågan på företagets produkter. Såväl beträffande försäljningen som

det ekonomiska utfallet kan för verksamhetsåret uppvisas resultat, som

väl överensstämmer med uppsatta mål.

Under året har fattats beslut om att bygga en ny mineralullsfabrik i Hällekis. Fabriken skall i en första etapp tas i drift i mitten av 1978. Beslutet är ett led i företagets expansiva inriktning.

Strävan att diversifiera verksamheten till gagn för företagets utveck­ling har fortsatt. De nya produkter och marknader, som förväntas bli resultatet av satsningarna avses långsiktigt ge Rockwool en större risk­spridning.

1977   väntas i många avseenden bli ett dynamiskt år för Rockwool.

Energisparandet i vårt land får hög prioritet, vilket kommer att medföra

en fortsatt stark och ökad efterfrågan på företagets produkter. Bl. a.

med hänsyn därtill beräknas en förbättring av såväl det försäljningsmäs-

siga som det ekonomiska resultatet. För att möta den ökande efterfrågan

planeras stora investeringar, främst i produktionsapparaten.

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Essbo, Svenska Bomaterial AB

EssBo-gruppen omfattar byggmaterialföretagen Etri Fönster AB, Holmsund Golv AB, AB Kalmar Kök, Kramfors Kök AB, Ljusdals Trä­produkter AB och Nyland Mattor ÄB.

Trots att försäljningen under 1976 ökat med 25 % till 179 Mkr. och underskottet minskat med 16 %, arbetar EssBo fortfarande med svåra lönsamhetsproblem. Det gäller framför allt Holmsund Golv AB och Nyland Mattor AB, vilket skall ses mot bakgrund av den kraftiga över­produktionen på golvmaterial på en nära statisk byggmarknad. Resultat­underskottet på 19 Mkr. kan i huvudsak hänföras till dessa bolag.

Som en följd av resultatutvecklingen i Holmsund Golv och Nyland Mattor pågår omstruktureringsåtgärder avseende dessa bolag.

1976 har ägnats åt förstärkningar av   organisation och personella re-

Skr 1976/77:152

57

surser. Produktutvecklingen har intensifierats medan investeringarna har legat på en låg nivå. För Kalmar Kök har dock ett nyinvesteringspro­gram på 20 Mkr. beslutats. Utvecklingen på snickerisidan har stabilise­rats. Inriktnmg på vidareförädling av trä kommer att fortsätta. EssBo satsar på målstyrd planering och mer systematiskt samarbete mellan gruppens bolag. De affärsidéer och långsiktsplaner som utarbetats har nu börjat visa sig bärkraftiga. I utvecklingsarbetet har tillvaratagits sam­rådsmöjligheter på alla nivåer, vilket stärkt känslan för gemensamma mål.

Björn Åkerblom

Nyckelhus AB

1976 blev ett gott år för Nyckelhus. Expansionen fortsatte under för­bättrad lönsamhet så att resultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev 4 Mkr. (1 Mkr.) på en omsättning av 74 Mkr. (53 Mkr.).

Under året förvärvades (ingår i koncernen från 1977-01-01) samtliga aktier i AB Wallit, Skyttorp, som har ca 90 anställda. Där kommer Nyc­kelhus att tillverka volymhus, dvs. villor i två eller flera delar som görs helt färdiga på fabriken med alla installationer klara, färdigmålade och tapetserade etc. och som sedan snabbt monteras på byggplatsen.

Den 1 juli 1977 träder de nya energinormerna för bostadshus i kraft. I mer än tre år har emellertid Nyckelhus' huvudprodukt, de blockade hu­sen, uppfyllt de nya normerna. Vi har därför kunnat lägga ned ett om­fattande utvecklingsarbete på att göra det nya volymhuset energisnålare än som nu krävs.

Investeringen i egen produktionskapacitet innebär en kraftig expan­sion under 1977. På grund av igångkörningskostnader m. m. väntas ingen resultatökning.

Ingmar Björklöf

Svenska Torv AB

Torvbolaget bildades 1939 för att tillverka torvbriketter. När oljeim­porten kom igång ändrade bolaget inriktning och började tillverka jord­förbättringsmedel och odlingssubstrat på frästorvbasis. Denna omlägg­ning genomfördes med bibehållen omsättning och förbättrad lönsamhet. Under 1976 genomförde bolaget en teknisk upprustning av fabrikations­processen. Under ombyggnadstiden skedde en mindre nedgång i försälj­ningen men en viss återhämtning torde kunna ske under kommande år. Under 1977 kommer nya kundgrupper att bearbetas. Den aktuella ut-

Skr 1976/77:152

58

redningen angående alternativa energikällor kan medföra att bolaget inom de närmaste åren får till uppgift att producera torvbränsle i form av frästorv lill kraftvärmeverk och industrier.

Olle Uddgren

Skr 1976/77:152

59

Kemisk industri

1976

1975

1010

876

-36

-1,2

212

33 7,3 129

Fakturerad försäljning i Mkr

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

i Mkr

Avkastning på totalt kapital i %

Investeringar i anläggningar i Mkr

Medelantal anställda

3 290

3 035

Berol Kemi AB

Till den petrokemiska industrin knöts stora förhoppningar för 1976. De två föregående årens stora svängningar med bristlägen samt stora prisstegringar under 1974 och lågt kapacitetsutnyttjande under 1975 såg ut att kunna avlösas av en lugnare period med stabilare och ökande efterfrågan.

Berol Kemi mötte dock under 1976 en helt annan konjunktursituation än den väntade. Efter sommaren 1976 var det uppenbart, att vår opti­mism beträffande konjunkturförbättring varit för tidigt väckt. Fakture­rad försäljning uppgår för 1976 till 474 Mkr. (416 Mkr.) för Berol Kemi-koncernen. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter utgör - 46 Mkr. (16 Mkr.).

Inom Berol Kemi infördes vid årets början en ny divisionaliserad organisation. Den fick omgående bestå provet att anpassa verksamheten till den successivt försämrade konjunkturen. Stora investeringar full­följdes samtidigt och mycket arbete lades ned på utbildning av den nya personalen. Medbestämmandelagens tillämpning förbereddes med ett omfattande internt utbildningsprogram, som engagerade de anställda i gemensamma internatkurser.

Berol Kemi har efter en lång tid med små investeringar under de se­naste åren gett sig i kast med ett stort antal betydande projekt. Ätt dessa skulle orsaka stora kostnader innan de fullt intrimmats och nått rimlig beläggning var förutsett. Att som nu skedde under 1976 kulmen skulle nås på investeringsverksamheten samtidigt med att marknadsutveck­lingen kraftigt försvagades var däremot vare sig planerat eller önskvärt. Årets betydande förlust beror i hög grad på kostnader före driftstart för de nya anläggningarna samt avskrivningar även för avbrutna pro­jekt och den genom de senaste årens investeringar kraftigt ökade finan­siella belastningen. En särskilt besvärande och oväntad serie driftstör­ningar har dessutom från och med oktober tillstött i etenoxidanlägg-ningen.

Utsikterna för 1977 ter sig inte gyiuisamma, men en gradvis förbätt­ring väntas under året, främst som följd av att de olika nya anläggning­arna kommer i drift och uppnår planerad beläggning. Trots att det fort-

Skr 1976/77:152

60

satt svaga marknadsläget väntas bestå, bör den löpande resultatutveck­lingen därför successivt kunna förbättras under 1977, men året som helhet bedöms leda tiU en kännbar förlust. Alla internt möjliga an­strängningar kommer dock att göras för att påskynda utvecklingen mot att åter nå en gynnsammare resultatnivå. På några års sikt bör de stora investeringar, som nu tynger vår resultatbild, ge betydande resultattill­skott. Åtgärderna har varit imriktade på att förbättra företagets stmktur och minska konjunkturkänsligheten. För att Berol Kemi skall nå goda resultat av genomförda investeringar och övriga åtgärder krävs för oss liksom för andra exportorienterade industriföretag en gynnsammare ut­veckling både av den internationella konjunkturen och av kostnadssitua­tionen i Sverige.

Beslut har nu fattats att genomföra det sedan flera år förberedda OXO-projektet, som har ett totalt kapitalbehov av 700 Mkr. Beslutet innebär, att petrokemisk tillverkning upptages i Stenungsund av Berol Kemis nu största importråvara. Kapaciteten utökas därmed för ett antal slutprodukter för användning främst inom färg- och plastindustrin. 200400 personer kommer att vara engagerade under de närmaste årens bygg- och montagearbeten. Anläggningen kommer i drift att sys­selsätta ca 150 personer. Projektet väntas vara fullt genomfört under andra hälften av 1979.

Gunnar Agfors

AB Kabi

1976 blev för Kabigruppen ett ganska dåligt år, resultatmässigt sett. Fakturerad försäljning uppgick till 448 Mkr. (377 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter för 1976 utgjorde 14 Mkr. (23 Mkr.). Lönsamheten försämrades jämfört med 1975. Då vi studerar våra för­säljningssiffror och vår kostnadsstruktur konstaterar vi utvecklingsten­denser som inger oro för framtiden och som måste mötas med hand­lingskraft och klarsyn. Att vi delar bekymren med andra läkemedels­företag i Sverige och utomlands, skänker ingen tröst. Tvärtom. Det un­derstryker situationens allvar.

I likhet med andra svenska företag har vi under de senaste åren drab­bats av stora kostnadsökningar. Det har inte varit möjligt att genom rationaliseringar kompensera den stora skillnaden mellan dessa och de blygsamma prishöjningarna. Det blir inte möjligt i framtiden heller om den nuvarande skillnaden består eller ökas. Det måste bli en rimligare balans mellan kostnadsökningar och prishöjningar inom läkemedelsin­dustrin om företagen inom branschen skall kuima leva vidare och ut­vecklas på ett naturligt sätt.

Önskemål om en bättre balans mellan kostnadsökningar och prishöj-

Skr 1976/77:152

61

ningar är inte att förväxla med ett kompensationstänkande och krav på "garanterad lönsamhet". Inom industrin måste vi ständigt hålla rationa­liseringskraven levande och sätta rationaliseringsmålen högt. Det gäller förvisso också läkemedelsindustrin.

Inom Kabigmppen har rationaliseringsarbetet under de senaste åren främst ägnats följande områden: Kapitalförvaltning, produktprogram och organisationsstruktur samt våra redovisnings-, kallcyl- och rapport-system. Inom vart och ett av dessa områden har vi stått och står fortfarande inför mycket betydande arbetsuppgifter. Rätt genom­förda och snabbt avslutade kan de ge betydelsefulla lönsamhets- och effektivitetsförbättringar.

En sviktande lönsamhet skall mötas med intensifierade rationalise­ringsansträngningar. I vårt fall också med nya investeringar i forskning, i fabriker och i en förstärkt utlandsorganisation.

Vi hade inom Kabigruppen av flera olika skäl en låg investe­ringsnivå under slutet av 60-talet och i början av 70-talet. Vi fick här­igenom ett uppdämt investeringsbehov som på några punkter lett till akuta kapacitetsproblem och i ett par fall tvingat oss till provisoriska lösningar. Under åren 1975 och 1976 har vi ägnat stor uppmärksamhet åt planering av våra utbyggnadsprogram. Ett par stora investerings­projekt har påbörjats och befinner sig nu i projekteringsfas eller under uppförande. De sammanlagda kostnadema för de investeringsprojekt som godkänts av koncernstyrelsen under 1976 uppgår till 250 Mkr. Den siffran är ungefär dubbelt så stor som koncernens sammanlagda investe­ringar under femårsperioden 19701974.

Samtidigt som vi sålunda står inför ett betydande investeringsprogram vad gäller anläggningar har vi även tagit resurser i anspråk för investe­ringar i en viss diversifiering av vår verksamhet. Detta sker inom ramen för ÄB Kabi Diagnostica, som vi äger till 60 %. De mycket höga forsk­ningskostnaderna i läkemedelsindustrin nödvändiggör en snabb och bred marknadsmässig exploatering. Inom betydande delar av Kabis bio­kemiska forskning är såväl terapeutiska som diagnostiska tillämpningar möjliga. Det är angeläget att våra forskningsresultat effektivt tillvaratas inom båda områdena. Vår satsning på diagnostikområdet inom AB Kabi Diagnostica måste ses mot bakgrimd av detta förhållande.

Det skall tilläggas att hela vårt långsiktiga omstrukturerings- och in­vesteringsprogram syftar till en koncentration av våra samlade resurser på några begränsade produktområden, nämligen läkemedel inom områdena

intravenös näringstillförsel

cellulär immunitet, Icroppsegna medel mot vimsinfektioner

peptidhormoner med verkan på tillväxt och ämnesomsättning

blödning och blodpropp

medel som verkar på urinblåsans funktion

Skr 1976/77:152

62

diagnostika inom områdena

enzymologi

immunologi

nuklearmedicin

Det är min övertygelse att också ett internationellt sett ganska litet företag inom läkemedelsbranschen även på lång sikt kan upprätthålla en tillfredsställande lönsamhet om resurserna koncentreras, produktivitets­kraven ständigt hålls levande och om statliga myndigheter tillämpar en rimlig handels- och prispolitik.

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Ceaverken AB

Ceaverken ABs produktion har i första hand inriktats på röntgenfilm för medicinsk och industriell användning. Under 1976 ökade såväl för­säljningen av fotosättningspapperet avsett för tvåbadsframkallare som av framkallningskemikalier. Ännu ett fotosättningspapper, typ RC, beräk­nas vara i produktion under våren 1977. Framkallningskemikalier härför kommer också att framställas.

Ceaverken kommer därmed att fylla en viktig funktion för den eko­nomiska försvarsberedskapen även när det gäller fotosättningspapper. Med en ökad övergång till fotosättning för tidningar och annat tryck är tillgången på svenskt fotosättningspapper en nödvändighet för att kunna sprida erforderlig information i ett avspärrningsläge.

Resultatet för Ceaverken med dotterbolag har något förbättrats under de senaste åren, men även för 1976 redovisas en förlust. Budget för 1977 innebär fortsatt förbättring men dock underskott.

Nils Wahlquist

Statsraff AB

Statsraff ÄB lämnade till regeringen i slutet av 1976 en omfattande redogörelse för det utrednings- och projekteringsarbete som hittills ut­förts av bolaget.

Baserat bl. a. på utredningsresultaten har regeringen beslutat att Statsraff-projektet för närvarande inte skall genomföras. Möjligheten att uppföra ett raffinaderi vid Brofjorden skall emellertid bevaras genom att projektet hålls aktuellt. Markförvärv skall också fortsättningsvis göras.

Bakgranden till regeringens beslut är att det råder ett stort överskott på raffineringskapacitet i Västeuropa. Detta överskott väntas försvinna först ett stycke in på 80-talet.

Skr 1976/77:152

63

Andra möjligheter aft öka försörjningstryggheten för oljeprodukter kommer nu att undersökas, bl. a. genom mindre utbyggnader av befint­liga svenska raffinaderier. Statsraff-organisationen kommer i samband därmed att få vissa nya uppgifter.

Nils Elam

Skr 1976/77:152

64

Konsumentvaruindustri

1976

1975

Fakturerad försäljning i Mkr

1475

1295

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

i Mkr

242

214

Avkastning på totalt kapital i %

12.7

12.7

Investeringar i anläggningar i Mkr

83

29

Medelantal anställda

8 576

8 591

Svenska Tobaks AB

Svensk industri har f. n. en ovanligt arbetsfylld vardag. Nya lagar stadfäster de anställdas inflytande på företagens liv och verksamhet. Det bör leda till ett ökat engagemang, som kommer företaget i dess helhet till godo, men övergången till nya relationer på arbetsplatserna kommer säkert att kräva ökade personliga insatser från alla parter.

Samtidigt är den omedelbara framtiden fylld av frågetecken. Har kostnadsläget i Sverige blivit så högt att vi får svårigheter att konkur­rera såväl på våra traditionella exportmarknader som här hemma?

1976 ett bra år för Tobaksbolaget

Tobaksbolaget har i detta större sammanhang en gynnad position. Moderbolagets försäljning sker i stor utsträckning på hemmamarkna­den, där vi har en dominerande ställning. Samarbetet med de fackhga representanterna i styrelse, direktion och andra beslutsorgan fungerar utomordentligt väl, också i dotterbolagen där man i ett par fall hade lönsamhetsbekymmer 1976 och tvingades vidta kännbara ingrepp.

Försäljningen av tobaksvaror följer även 1976 ett mönster som i stort sett varit konstant under hela 70-talet. Det kan enklast beskrivas som en måttlig kontinuerlig ökning av cigarrett- och snusförsäljningen. Det kan förefalla som om ingenting skulle kunna rabba denna utveckling.

Verkligheten är säkert en annan. Det allmänna konsumtionsmönstret påverkar givetvis vår försäljning och utrymmet för ökad privatkon­sumtion blir under 1977 tämligen begränsat. Dessutom måste vi räkna med att höjda tobaksskatter och en fortsatt kampanj mot rökningen kommer att ge utslag i konsumtionen. Vi räknar därför med en stagne­rande försäljning i Sverige för samtliga tobaksvaror utom snuset.

Fakturerad försäljning i STA-koncernen uppgick 1976 till 927 Mkr. (811 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter utgjorde 236 Mkr. (212 Mkr.).

Dämpad utveckling av exporten till USA

Även vår hittills lyckosamma utveckling av exporten kommer under 1977 att dämpas. Det finns flera anledningar härtill.

Skr 1976/77:152

65

Vårt nuvarande kostnadsläge är ogynnsamt. En sjunkande dollarkurs blev en ytteriigare belastning 1976. Vi har tvingats höja priserna på pip­tobaken Borkum Riff till USA för att bibehålla en någoriunda rimlig lönsamhet, men har nu nått en prisnivå som manar till försiktighet. Pip-lobaksmarknaden i USA har under senare år haft en vikande tendens, men avsättningen av Borkum Riff har trots detta varit stabil. Det är dock sannolikt att vi i framtiden får svårare alt bibehålla vår volym till denna del av världen.

En liknande utveckling har ägt rum i vårt holländska dotterbolag Elisabeth Bas. Även i Holland kunde vi under en rad år kraftigt öka vår försäljning av cigarrer och cigariller på en totalt sett krympande mark­nad. Under 1976 bliv ökningen mindre. Elisabeth Bas' export inom EG ökade emellertid starkt. Vi räknar med att även under 1977 kunna öka denna export, men det kommer att ske i en lugnare takt än hittills.

Koncentration till en egen nisch

Vi känner således av en förändring. Den märks inte endast inom to­bakssektorn, utan även i andra företag inom STA-koncernen. Hur den verkar har vi under året kunnat följa i våra dotterföretag Grummebo-lagen som numera heter Nordium och Sinjet.

Sinjet hade på sitt tillverkningsprogram bl. a. plastartiklar inom kon-sumentvarusektorn. Sortimentet var stort, volymerna ganska blygsamma och de blev ännu blygsammare på gmnd av att andra fabrikanter tillverkade i stort sett samma slags produkter. Vad som i dag krävs är en koncentralion till produktområden och marknader där bolaget har specifika förutsättningar att konkurrera. Sinjet har under året skurit bort stora delar av sortimentet på konsumentplastvaror och inriktar verksamheten på industriplast, bl. a. hanteringsutruslning inom färsk-vamdistributionen samt på tillverkning av industri- och konsument-borstar. Företaget hade även 1976 ett svårt år med en betydande för­lust. De vidtagna åtgärderna bör på sikt bidra till att ändra denna situa­tion.

Liknande problem har vi haft i Nordium som tillverkade kem-tek-niska produkter inom dagligvamsektorn. Även bär finns i Sverige ett stort utbud av produkter och en betydande konkurrens. De svenska företagen i branschen är i dag för många och med få undantag för små för att kunna konkurrera med multinationella företag.

Vi har därför överlåtit Grummes namn och sortiment till Mölnlycke AB, men skall för deras räkning under ett antal år legotillverka pro­dukterna i Nordiums lokaler. Nordiums verksamhet skall inriktas på produkter inom ett för företaget helt nytt område.

Produkter med egen profil i förening med marknadskunnande ger framgångar. Vi bar sett det på utvecklingen i våra dotterföretag Ek­ströms LivsmedelsProdukter AB och Hugo österberg AB. Ekströms har

5   Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 152

Skr 1976/77:152

66

haft ett framgångsrikt år och konsoliderat sin position på efterrätts- och mjölmixmarknaden samt påbörjat en expansion till nya verksamhets­områden. Hugo[REDACTED_EFTERNAMN], ett sälj- och agenturföretag, har kunnat be­fästa ställningen för de delvis unika och internationellt välkända livs­medelsprodukter som företagel marknadsför.

Sven G.[REDACTED_EFTERNAMN]

SARA

Den traditionella hotell- och restaurangindustrin i Sverige har under de senare åren haft svag lönsamhet och väntade lagändringar avseende spelautomater kan ytterligare komma att försämra branschens förut­sättningar. Problemen finns i huvudsak inom de traditionella och löne­intensiva produktionsformerna, medan däremot nya och mer ekono­miska driftsformer, som utvecklas, visar goda resultat.

SARAs strategi är att arbeta vidare efter dessa nya linjer och att successivt utvecklas till ett i vidaste mening modernt och rationellt ho­tell-, restaurang- och serviceföretag.

Eftersom det visat sig att en del rörelser inte har kunnat passas in i den nya utvecklingen, har SARA under senare år sett sig nödsakat att avveckla åtskilliga hotell och restauranger. Något som ytterligare för­svårar driften av dessa, ofta små och orationella enheter, är det väntade riksdagsbeslutet om förbud mot spelautomater inom restaurangnäring­en. Detta kommer i vissa fall att ekonomiskt slå mycket hårt. En kon­sekvent rationalisering samt en kraftig satsning på utveckling av nya driftsformer och utbildning är därför nödvändig. Ytterligare avveckling av orationella enheter blir dessutom nödvändig.

Den utveckling som vi således är mitt uppe i har särskilt under de senaste två åren fått mycket konkreta uttryck inom våra tre nuvarande verksamhetsområden.

Personal- och institutionsrestaurangdivisionen PIR inriktar sig främst på personalrestauranger i större företag samt på att ge måltids­service åt vård- och utbildningsanstalter inom stat, kommun och lands­ting. Detta senare sker delvis som försöksverksamhet. En förutsättning för att divisionen skall kunna svara för och utveckla denna service inom ett allt vidare område är det omfattande utvecklingsarbete som i dag bedrivs. I arbetet ingår också att få fram rationella driftsformer för mindre arbetsplatser, för skiftarbetande personal etc.

Inom restaurangdivisionen sker dels en nyinriktning av befinthga en­heter till mera tidsanpassade driftsformer, dels en stark nyetablering av kedjerestauranger av typ CLOCK, som är SARAs hamburgerkedja. Även kedjerestauranger av annan typ planeras.

Hotelldivisionens arbete inriktas bl. a. på att i våra större landsorts-

Skr 1976/77:152

67

hotell öka hotellreslaurangernas nöjesutbud. Detta har visat sig vara en livsviktig del av en modern hotellrörelse. I divisionens strategi ingår

också en ny typ av hotell; rumshotell med hög komfort, centralt läge, parkeringsplatser och frukostrestaurang. Under 1977 öppnas två sådana enheter, nämligen i Malmö och Östersund.

Inom SARAs samtliga driftsområden pågår dessutom en stark syste­matisering rörande sortiment, arbetsmetoder, utrustning och administra­tiva styrsystem etc. Det är företagets strävan att denna utveckling skall kunna bedrivas utan avkall på kvaliteten och att vi även fortsättningsvis skall kunna erbjuda "klassiska inslag" i vårt sortiment.

Förutom vad som sker inom de tre ovan angivna områdena har SARA under 1976 engagerat sig i ett turistprojekt tillsammans med Härjedalens och Bergs kommuner och Svenska Fjäll i Vemdalen ÄB. Målsättningen med denna satsning är att i bolagsform utveckla och driva turistanläggningar med alternativa boende- och serviceformer för åretmntverksamhet.

Koncernens fakturerade försäljning 1976 uppgick till 549 Mkr. (481 Mkr.), varav nya verksamheter svarade för ca 100 Mkr. Under 1977 väntas denna del öka till ca 150 Mkr. eller 20 % av koncernens totala omsättning.

Resultatutvecklingen under 1976 blev positiv jämfört med 1975. En fortsatt gynnsam resultatutveckling är helt beroende av förnyelsetakten i företaget. Ett väsentligt inslag i 1976 års utveckling, som varit av stor betydelse, är bolagets medinflytandesystem, vilket förväntas få allt större inverkan på bolagets framtida utformning.

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr 1976/77:152

68

Serviceföretag

1976

1975

451

373

8

6,0

8

4 1,9 17

Fakturerad försäljning i Mkr

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

i Mkr

Avkastning på totalt kapital i %

Investeringar i anläggningar i Mkr

Medelantal anställda

2 513

2 392

Liber Grafiska AB

1976 kan på många sätt karakteriseras som ett andhämtningens år för Liber. Ett år som behövdes efter de omorganisationer, omlokalise-ringar och företagsförvärv som präglade tiden närmast efter koncernens bildande 1973.

Det relativa lugnet under 1976 har gett ledningen siörre möjligheter alt systematiskt ta itu med arbetsuppgifter och åigärder som man själva valt. Ett viktigt stöd har varit det för koncernen enhetliga ekonomisystem som infördes 1975. Detta i kombination med att tidigare insatser nu börjat bära frukt är den väsentliga grunden till att Libers ekonomiska resultat väsentligt förbättrats gentemot 1975. Resultatet före boksluts-dispositioner och skatter utgjorde 1,5 Mkr. (0,2 Mkr.). Men den upp­nådda resultatnivån är ändå helt otillfredsställande för koncernen som helhet.

Genom uppdelningen av verksamheten i avsnitten förlag, kartor, läro­medel och tryck, kompletterad med korrespondensundervisning, kontors-materiel och bokhandel har man nu funnit en form att arbeta vidare i. Ser man på de olika enheterna visar vissa goda eller godtagbara resultat medan andra tyvärr ännu gör direkta förluster.

Under 1976 kunde man glädja sig åt att LiberFörlag genom en sats­ning på nya utgivningsområden stärkt sin position som etablerat fack­boksförlag. Även Allmänna Förlagets goda samarbete med myndighe­terna har fortsatt.

LiberKartors och lantmäteriverkets verksamhet har under året grans­kats i den s. k. kartutredningen. Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslaget.

Marknadsbilden inom läromedelsbranschen är oförändrad. För att för­bättra försäljningen har en del nya grepp prövats, bl. a. genom en rul­lande utställning. En annan aktivitet som man hoppas ska ge resultat är nya och annorlunda läromedelskataloger.

Arets investeringar faller liksom tidigare till största delen på Liber-Tryck. Divisionen gick in i en ny organisation i januari 1976 och har också kunnat förbättra sitt kapacitetsutnyttjande. Men LibcrTryck krä­ver ännu en del investeringar för att verksamheten ska bli lönsam.

Skr 1976/77:152

69

Kommunernas kostnadsfria vuxenutbildning gör det inte lättare för Hermods Skola att sälja sina korrespondenskurser. Nya marknader måste bearbetas, bl. a. satsar divisionen nu på större grupper, ofta i samarbete med branschorganisationer.

Även Skrivab söker nya marknader för silt förbrukningsmateriel. För­utom de redan inarbetade kundgrupperna, framför allt skolor och kom­muner, försöker man nu också komma in i företag och institutioner.

Det som utåt kommer att synas mest av Liber under 1977 är etable­ringen under våren av en ny välsorterad Frilzes Kungl. Hovbokhandel i Stockholms centrum. I de lokalerna finns också en separat kartavdel­ning, liksom en utställning av läromedel från Liber.

Inför 1977 har budgeterats ett resultat som är något bättre än 1976. En stor del av förbättringen ligger i minskade kostnader för den egna organisationen. Men osäkerheten är stor på intäktssidan och utrymme finns för positiva ökningar om konjunkturerna så medger.

Karl-Axel Swedérus

ABAB

ÄBABs expansion har fortsatt under året. Nya enheter har startats i Karlstad och Linköping. Malmöenhetens omsättning har ökat markant. Även Stockholm och Göteborg visar en positiv utveckling.

Rationaliseringsarbetet i den centrala administrationen har huvud­sakligen koncentrerats till utveckling av ett ADB-system omfattande planering, ekonomisk rapportering m. m. Arbetet beräknas vara avslutat våren 1977.

Utbildningsverksamheten som normalt är omfattande i ABAB utvid­gades under året bland annat mot bakgrund av MBL-Iagen.

Skyddsbevakning AB

Under 1976 har utvecklingen av dotterbolaget Skyddsbevakning i Sö­dertälje ÄB fortsatt främst genom att ABAB och Skyddsbevakning er­höll bevakningsuppdraget vid de internationella flygplatserna i Sverige med början på Stump och Arlanda.

ABAB Lokalvård AB

Ett större intressant utvecklingsprojekt inom ABAB Lokalvård AB som drivits i full skala har drabbats av avsevärda tekniska svårigheter, varigenom resultatet för bolaget kraftigt försämrats. Beslut har fattats att driva utvecklingsarbetet i annan form samtidigt som expansionen på etablerade verksamhetsområden fortsätter.

Skr 1976/77:152

70

Koncernen

Faktureringen 1976 för ABAB med dotterbolag uppgick till 100 Mkr. (77 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev 6,4 Mkr. (3,2 Mkr.). För 1977 bedöms resultatutvecklingen bli fortsatt tillfreds­ställande.

Hans öström

BS Konsult AB

Trots att byggnadsinvesteringarna under 1976 legat kvar på en låg nivå har BS Konsult ÄB med dotterbolaget Skandinaviska Projektled­nings ÄB haft god arbetsbeläggning och kunnat expandera planenligt. Satsning på nya områden av tjänster och kunder har fortsatt.

Faktureringen för BS Konsult och Skandinavprojekt har under året varit 26,1 Mkr. (30,9 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter är 0,1 Mkr. (0,3 Mkr.).

För 1977 förutses en oförändrad verksamhet avseende traditionella byggprojekteringstjänster, medan viss ökning fömtses för speciella tjäns­ter, t. ex. utredningar om energibesparing, mätning och provningar, ar-metsmiljöplanering m. m. Likaså förutses en expanderande verksamhet utomlands och inom området industriprojektering. Inom alla dessa om­råden har en uppbyggnad av speciell kompetens skett.

Karl-Gustaf Lye

Skr 1976/77:152

71

Utvecklings- och etableringsföretag

1976

1975

106

69

-2

2,7

9

- 11

-7,3 18

Fakturerad försäljning i Mkr

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

i Mkr

Avkastning på totalt kapital i %

Investeringar i anläggningar i Mkr

Medelantal anställda

361

309

Svenska Utvecklings AB (SU)

Genom beslut av riksdagen skedde en rekonstruktion av SU under 1976. Tidigare innehavda dotterbolag avyttrades och antalet anställda inom SU minskade till omkring 40.

Äktiema i SU överfördes den 1 juli 1976 från fonden för statens aktier till Statsföretag ÄB.

SU har framdeles uppgiften att dels vara en central utvecklingsresurs för Statsföretagsgmppen, dels utgöra en kvalificerad resurs för arbete med långsiktiga, tekniskt och kommersiellt riskfyllda projekt av sam-hällsangelägen natur. SU skall dämtöver vara en kanal för utveckling av innovationer gjorda av enskilda uppfinnare eller mindre och medel­stora företag.

Bolaget skall såsom central utvecklingsresurs för Statsföretagsgmppen bevaka utvecklingen inom särskilt utvalda verksamhetsområden i syfte att formulera nya affärsidéer och initiera utvecklingsprojekt inom ra­men för gmppens strategiska mönster. Bolaget skall dessutom kunna tillhandahålla resurser för projektledning samt kuima utföra tekniskt-ekonomiska utredningar inom olika teknikområden.

Som exempel på verksamhet som bedrivs inom företaget kan nämnas att bolaget sedan flera år har arbetat med utveckling av olika typer av batterier för elfordon och därvid nått uppmärksammade tekniska resul­tat. Som en följd härav har bolaget ingått ett avtal med ett amerikanskt företag om utveckling av batterier. Bolaget medverkar även inom energi­området genom engagemang i olika statliga projekt.

Bolaget skall i fortsättningen inte medverka i exploatering av utveck­lingsprojekt. Sådana projekt som bedöms vara ekonomiskt livskraftiga skall i stället överföras till de producerande företagen inom Statsföre­tagsgmppen eller exploateras genom utomstående företag.

Orwar[REDACTED_EFTERNAMN]

Svetab

Det rekonstmktionsarbete som påbörjades 1975 och som fortsatt un­der 1976 har nu kommit så långt att Svetabs koncemresultat före bok-

Skr 1976/77:152

72

slutsdispositioner och skatter förbättrats från en förlust av 10,8 Mkr. 1975 till en vinst av 0,3 Mkr. 1976.

Kryotherm AB har lyckats vända en betydande förlust under 1975 till ett tillfredsställande resultat för 1976. Hema Industrier AB har av­yttrats till enskilda ägare, vilka kunnat bibehålla sysselsättningen i verk­städerna i Malung och Kalix. I ÄB Förbandsmaterial och Elkapsling ÄB har den positiva utvecklingen fortsatt.

Svenska Bromsbandsfabriken ÄB har haft stora problem under 1976. De skärpta kraven på asbesthanlering har medfört nedläggning av pro­duktionen i Mölnlycke-anläggningen samtidigt som de försenat den på­gående inkörningen i den nya Långselefabriken. Brittisk konkurrens har i förening med den sjunkande pundkursen, fått starka återverkningar på vinstmarginalerna.

Enligt den nya verksamhetsinriktning som fastställdes 1975 skall Svetab i första hand fullfölja sin uppgift att i regioner med sysselsätt­ningsproblem skapa industriell verksamhet i samverkan med olika branschföretag, främst inom Statsföretagsgmppen. Arbetsmetoderna har i konsekvens härmed omformats så att Svetab, moderföretaget, engage­rar sig i projekt antingen på konsultbasis, som förmedlare av affärs­idéer eller som delägare.

Svetab ser fram mot 1977 som det år då företaget får visa att den nya inriktningen är bärkraftig.

Gunnar Olof görs

Statsföretag International AB

Statsföretag International ÄB skall i samråd med enskilda företag i Statsföretagsgmppen starta och utveckla merknadsföring av produkter och tjänster på marknader utanför Västeuropa och Nordamerika.

Ett antal internationella affärsmän ansvarar för verksamheten inom var sin region, där de upprätthåller intima kontakter med beslutsfattare på olika nivåer.

Huvudkontoret är beläget inom Statsföretag ABs lokaler i Stockholm. Lokala kontor har etablerats för Mellanöstern i Aten, för Västafrika i Lagos samt i Alger. Regionerna Östeuropa, östra Afrika och Latin­amerika bearbetas tills vidare från huvudkontoret i Stockholm.

Arne Hedelius

Swedish Industrial Development Corporation (SID)

Swedish Industrial Development Corp., SID, som har sin verksamhet föriagd till USA, har för allt fler av bolagen i Statsföretagsgmppen blivit en viktig förbindelselänk med Nordamerikanskt affärsliv. SID har un-

Skr 1976/77:152

73

der året kommit att medverka på olika sätt inom ett vitt fält av admi­nistrativ service.

Tord Carmel

6   Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 152

Skr 1976/77:152

74

Övriga företag

1976

1975

Fakturerad försäljning i Mkr

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

i Mkr

Avkastning på totalt kapital i %

Investeringar i anläggningar i Mkr

150

-   47

-17,9

5

144

-   38

-12,4

3

Medelantal anställda

1 233

1226

AB Sonab

Sonabgruppen har under de senaste åren gett otillfredsställande resul­tat. Under våren 1976 påbörjades ett omfattande arbete i syfte att för­bättra resultaten och förändra företagsgmppens organisation.

Under året har audio- och agenturverksamheterna avyttrats. Vidare har samtliga utländska dotterföretag, med undantag för det schweiziska, avyttrats eller lagt ned sin verksamhet.

Från årsskiftet 1976/1977 har Sonab delats upp i två självständiga dotterföretag till Statsföretag AB, Sonab Communications ÄB i Gävle och Lövånger Elektronik AB i Lövånger.

Sonab Communications ÄB kommer att utveckla, tillverka och mark­nadsföra kommunikationsradiosystem och personsökarutmstningar. Löv­ånger Elektronik ÄB kommer att inrikta sin verksamhet på kvalificerad legotillverkning inom elektronikområdet.

Fakturerad försäljning uppgick 1976 till 103 Mkr. (118 Mkr,). Re­sultatet före bokslutsdispositioner och skatter utgjorde 46 Mkr. (38 Mkr.). De nya bolagen beräknas ge förlust även under 1977. Förluster­na väntas dock bli väsentligt lägre än tidigare år.

Ingemar Erixon

Stigtex AB

Ständigt ökande lågprisimport och extremt höga kostnader har yt­terligare försämrat teko-industrins möjligheter att framgångsrikt kon­kurrera med importvarorna.

Trots branschens utsatta läge har Stigtex AB ökat försäljningen av spunna garner. Faktureringen var 42,2 Mkr. (22,1 Mkr.) inklusive det tillskott om 14,2 Mkr., som erhölls från den spinnerirörelse, ÄB Kam­gam, Borås, som Stigtex ÄB förvärvade vid årsskiftet 1975/1976. Ex­portandelen av faktureringen ökade till 54 % (45 %) exklusive Kam-gamsavdelningen. Kamgamsavdelningens fakturering utgjorde 1976 14,2 Mkr. (14,3 Mkr.) och exportandelen uppgick till 17 % (24 %).

Skr 1976/77:152

75

Ovan nämnda förvärv har i huvudsak tillkommit av beredskapsskäl och är kopplat till av ÖEF lämnat föriusttäckningsbidrag för avdel­ningen Kardgaras-/Kamgamsspinning inom Stigtex AB.

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter uppgår till 2,8 Mkr. ( 2,3 Mkr.). För 1977 fömtses förlusterna bli något högre.

Ake Kjellinan

Svenska Lagerhus AB

Företaget äger och förvaltar lagerhus och ombesörjer lagring av spannmål, frö och fodermedel för bl. a. Svensk Spannmålshandel ek. förening.

Bolaget åtar sig också beredskapslagring av livsmedel på uppdrag av Statens Jordbruksnämnd.

Faktureringen 1976 uppgick till 4,3 Mkr. (3,8 Mkr.) och resultatet före bokslutsdispositioner och skatter 0,3 Mkr. (0,0 Mkr.).

Anders Fyrenius

Svenska Skifferolje AB

Under 1976 har avvecklingen av verksamheten inom Svenska Skif­ferolje AB fortgått.

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev 1,6 Mkr. (2,1 Mkr.).

Olle Uddgren

Skr 1976/77:152

76

Resultat- och balansräkningar i sammandrag per dotterbolag

ABAB

ASSl

BerolKemi

Resultaträkningar i sammandrag

Fakturerad försäljning

99,7

1 501,1

474,2

Tillverknings-, försäljnings- och admini-

strationskostnader m m

-92,8

-1 409,5

-485,3

Avskrivningar enligt plan

- 1,3

-   103,6

- 18,4

Rörelseresultat efter avskrivningar enligt

plan

5,6

-     12,0

- 29,5

Lagerstöd

40,0

Finansiella poster, netto

0,8

-     73,7

- 16,1

Extraordinära poster, netto

1,0

Resultat före bokslutsdispositioner och

skatter

6,4

-     44,7

- 45,6

Bokslutsdispositioner

- 3,8

64,4

46,4

Skatter

-  1,5

8,8

-    0,9

Minoritetsandelar i årets resultat

Nettovinst (förlust)

1,1

10,9

0,0

Balansräknjpgar i sammandrag

Likvida medel

11,1

178,1

13,6

Kortfristiga fordringar m m

15,5

282,2

104,4

Varulager

1,7

846,3

119,9

Summa omsättningstillgångar

28,3

1 306,6

237,9

Spärrade medel hos Sveriges Riksbank

17,9

15,6

Summa anläggningstillgångar

7,9

1 747,5

258,6

Summa tillgångar

36,2

3 072,0

512.1

Kortfristiga skulder

23,0

534,5

228,3

Långfristiga skulder

6,8

1 638,4

189,2

Obeskattade reserver

2,1

534,3

54,1

Värdereglering för investering i aktier

och andelar

Beskattade reserver

Minoritetsintressen i eget kapital

1,2

Aktiekapital

2,0

300,0

30,0

Övrigt eget kapital

2,3

64,8

9,3

Summa skulder och eget kapital

36,2

3 072,0

512,1

Medelantal anställda

1 198

6 222

972

'Avser 1/731/12.

Skr 1976/77:152

77

BS

Konsult

Carbox'     Ceaverken EssBo

Kabi

Kalmar      Karls-

Verkstad    krona-varvet

26,1

7,1

88,3

179,0

447,5

151,5

317,9

-25,8 - 0,2

-10,2 - 0,3

-87,4 - 2,5

-186,4 -    5,7

-412,1 -  17,3

-123,4 -    5,3

-296,6 -    8,0

0,1

- 3,4

- 1,6

-  13,1

18,1

22,8

13,3

0,0

0,2 0,1

-     2,3

-     0,3

2,6 -    8,4

-    5,3 0,9

0,3 -    0,9

I.O 8,9 0,6

0,1

-   0,1

-   0,0

-     3,1

-     0,0

-      4,2

 4,2

-     0,0

-      18,9

 17,8

-      0,2

13,7

-      13,4

-       1,2

 0,9

22,2

-      18,2

-      2,2

-      0,0

23,8

-      20,4

-       3,4

0,0

- 3,1

- 0,0

-    1,3

-   0,0

1,8

0,0

1,7 7,9

9,6 0,0 0,5

10,8 1,4 3,7

15,9

5,5

3,5 21,9 18,5 43,9

23,2

2.2

61,1

57,3

120,6

46,2

8,0 117,1 128,8 253,9

3,6 187,1

23.7 41,1 48,1 112,9 0,4 58,3

14,2 190,9 173,2 378,3 0,3 126,9

10,1

21,4

67,1

166,8

444,6

171,6

505,5

9,5 0.0

12,9

5,2

34,2

15,6

3,0

101,9

52,5 0,3

3,4

123,4 119,9

128,5

74,7 43,7 33,1

0,0

319,4

31,3

114,5

0,3 0,3

5,0

-  1,7

12,0

2,3

10,0 -    1,3

0,7 50,0

22,1

0,0

15,0

5,1

32,0 8,3

10,1

21,4

67,1

166,8

444,6

171,6

505,5

168

62

271

1002

2 032

676

2 276

Skr 1976/77:152

78

Resultat- och balansräkningar i sammandrag per dotterbolag

Liber

LKAB

NJA

Grafiska

Resultaträkning i sammandrag

Fakturerad försäljning

325,7

2 059,3

872,3

Tillverknings-, försäljnings- och

administrationskostnader m m

-314,9

-1 817,5

-I 443,2

Avskrivningar enligt plan

-    5,9

-   246,1

-     61,8

Rörelseresultat efter avskrivningar enlig

plan

4,9

-       4,3

-   632,7

Lagerstöd

81,8

71,1

Finansiella poster, netto

-    3,4

-     55,4

-   151.7

Extraordinära poster, netto

-    0,0

4,7

846.5»

Resultat löre bokslutsdispositioner och

Skatter

1,5

26,8

133.2»

Bokslutsdispositioner

-    1,3

7,1

Skatter

-    0,2

-     17,6

-       5,2

Minoritetsandelar i årets resultat

Nettovinst (förlust)

0,0

2,1

128,0=

Balansräkningar i sammandrag

Likvida medel

6,5

66,6

12,9

Kortfristiga fordringar m m

44,4

399,4

657,7

Varulager

62,1

947,0

607,4

Summa omsättningstillgångar

113.0

1 413,0

1 278,0

Spärrade medel hos Sveriges Riksbank

0,7

36,7

Summa anläggningstillgångar

46,5

2 311,0

1 496,2

Summa tillgångar

160,2

3 760,7

2 774,2

Kortfristiga skulder

77,1

558,6

597,6

Långfristiga skulder

38,1

857,5

772,1

Obeskattade reserver

22,8

938,2

Värdereglering för investering i aktier

och andelar

0,1

0,2

Beskattade reserver

745,0

Minoritetsintressen i eget kapital

Aktiekapital

15,0

500,0

500,0

Övrigt eget kapital

7,2

906,3

159,3

Summa skulder ocb eget kapital

160,2

3 760,7

2 774,2

Medelantal anställda

I 147

8 948

4 931

" Inkl. rekonstruktion.

Skr 1976/77:152

79

Nuclear Steam

Nyckelhus Rockwool SARA

SMT-Pullmax

Sonab

Stats­företag Inter­national

73,6

455,0

549,1

241,5

103,2

1,0

-2,1

-69,2 - 0,2

-410.0 -  10.7

-528,4 - 16,7

-206,5 -    7,9

-136,6 -    2,8

-2,1 -0,0

-2,1

4,2

34.3

4,0

27,1

- 36.2

-1,1

-1,0

- 0,0

0.2

-    2,9

-    3,3

5,2

1,7 -    8.9

-    9,4

-3,1 3,1

4.2

-     3.7

-     0.1

31,6

-     25,9

-      5,0

5,9

-      4,9

-      0,9

-      0,0

19.9

-     19.0

-      0,8

-      45,6

 45,0

-        0.1

-1,1 1,1

0,4

0,7

0,1

0,1       -   0,7       -0,0

41,7 41,7

2,2 14,0

8,4 24,6

3.8

43,7 99,7 42,2

185,6 3,5

105,6

23,3 100,9

13,4 137,6

239,1

1,5

69,6

105,0

176,1

0,3

66,7

4,4

65,9

51,7

122.0

17,0

0.1 0,3

0,4

0,1

41,7

28.4

294,7

376,7

243,1

139,0

0,5

41,6

21,4 4,0

2,5

0.0

126,6 44,5 92,7

114,7

209,8

12,4

0,6

92,2 53,3 47,8

0,0

94,7 33,0

0,4

0.1

0.1

0,4

25,0 5,9

0,3

5,0

33,9

0,0

40,0

9,8

15,0

-    3,7

0,1 -0,0

41,7

28,4

294,7

376,7

243,1

139,0

0,5

92

2 124

5 422

1 102

932

7

Skr 1976/77:152

80

Resultat- och balansräkningar i sammandrag per dotterbolag

Resultaträkningar i sammandrag

Fakturerad försäljning Tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnader m m Avskrivningar enligt plan

Rörelseresultat efter avskrivningar enligt plan

Lagerstöd

Finansiella poster, netto

Extraordinära poster, netto

Resultat före bokslutsdispositioner

och skatter

Bokslutsdispositioner

Skatter

Minoritetsandelar i årets resultat

Nettovinst (förlust)

Balansräkningar i sammandrag Likvida medel Kortfristiga fordringar m m Varulager

Summa omsättningstillgångar Spärrade medel hos Sveriges Riks­bank Summa anläggningstillgångar

Summa tillgångar

Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Obeskattade reserver Värdereglering för investering i aktier och andelar Beskattade reserver Minoritetsintressen i eget kapital Aktiekapital Övrigt eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Medelantal anställda

Statsraff

Stigtex

SID

Svenska Lagerhus

42,2

1,5

4,3

-45,3 -  1,0

-1,4 -0,1

-3,1 -0,8

- 4,1

0,0

0,4

- 1,3 2,6

0,0

-0.1

-      2,8

 2,9

-    0,0

0,0 -0,0

0,3 -0.3 -0,0

0,1

0,0

0,0

0,6 0,1

0,7

0,1 11,7

7,4 19,2

0,2 0,3

0,5

0,4 1,3

1,7

28,8

9,9

0,2

6,7

29,5

29,1

0,7

8,4

2,2 26,9

11,6 16,3

0,1

2,0 1,3

0,4

29,5

15

5,0 0,1

8,4

24

0,8 -0,2

0,7 6

2,4 -  1,2

29,1

276

»Avser 1/731/12

Skr 1976/77:152

81

Svenska     Svenska     SU» Skifferolje Tobaks AB

Svenska     Svetab Torv

Uddcomb Udde­valla-varvet

926,6

2,7

9,6

101,4

41,6

832,5

-0,2

-727,6 - 21,7

-3,5 -0,3

-8,2 -1,0

-96,4

- 2,7

-63,1 -13,3

-742,2 -  17,2

-0,2

177,3

-1,1

0,4

2,3

-34,8

73,1

1,8

49,5 9,1

0,4 -0,1

0,1 -0,1

0,1

-     1,6

-     0,5

13,8 -12,8

12,0 -    6,0

1,6 -0,5

235,9 -110,5

-     79,5

-      0,2

-0,8

0,4 -0,1 -0,1

0,3

0,6

- 0,8

0,1

-33,8

34,0

- 0,2

79,1

-       70,0

-        1,6

1,1

45,7

-0,8

0,2

0,2

- 0,0

7,5

3,8 8,7

12,5

12,2 24,7

287,3 295,3 412,4 995,0 15,8 590,7 1 601,5

0.7 18,9

19,6

1,0 20,6

0,6 4,4 2,1 7,1 0,0 8,0 15,1

10,1 38,1 14,2 62,4 0,5 32,8 95,7

1,4

55,7

163,9

221,0

124,8 345,8

533,1

359,9

366,3

1 259,3

1      408,5

2      667,8

0,6

760,3

7,0

1,5

24,9

168,6

779,7

44,8

314,2

5,9

8,0 0,4

2,9 4,6

48,3 8,0 0,7

149,2

1 525,6 71,7

15,0

45,0

23,0 1,1

1,7 300,0 159,6

2,5 2,7

5,0 1,1

2,3

10,0

1,5

80,0 -52,0

200,0 45,8

24,7

1 601,5

20,6

15,1

95,7

345,8

2 667,8

1

3 154

68

68

280

749

3 429

Skr 1976/77:152

82

Social redovisning

Den ekonomiska planeringen och redovisningen inom företagen är väl utvecklad och vi har många administrativa hjälpmedel inom dessa områden budgets, långsiktsplaner, tertialbokslut, årsredovisningar. Vi kan hävda att de ekonomiska målen är väl beskrivna och att vi har goda möjligheter att se hur vi lyckas realisera våra målsättningar.

Men företag har även andra mål. För Statsföretagsgruppen har bl. a. fastslagits angelägenheten av att utforma en framsynt personalpolitik, att åstadkomma gynnsamma arbetsmiljöer och effektivt fungerande samarbetsformer. Det har vidare fastlagts att gruppen också har sam­hälleliga mål som att ta särskild hänsyn till samhällsintresset vid val mellan olika produktions- och lokaliseringsalternativ.

Det har därför varit naturligt för Statsföretagsgruppen att starta akti­viteter som syftar till att vidareutveckla formerna för planering och rapportering inom dessa sociala områden i avsikt att så småningom kunna prestera också sociala årsredovisningar. Detta utvecklingsarbete, som sker i samarbete med Ekonomiska forskningsinstitutet vid Handels­högskolan i Stockholm (EFI), innebär att vi successivt vill bygga upp våra erfarenheter genom att börja arbetet vid två mindre enheter inom gruppen, ASSIs förvaltning i Skinnskatteberg och Ceaverken i Sträng­näs. Avsikten är att med förstudierna i Skinnskatteberg och vid Cea­verken som grund under 1977 gå vidare till större enheter inom grup­pen. En kort beskrivning av arbetet vid ÄSSI, Skinnskatteberg, bör ge en uppfattning om hur projektet bedrivs.

I Skinnskatteberg producerar drygt 600 anställda sågade trävaror och boardskivor. ÄSSI är dominerande arbetsgivare i en liten kommun med totalt 5 300 invånare, varav 3 000 i centralorten.

Ansvariga för projektet är en arbetsgrupp med två representanter för företagsledningen och tre för personalorganisationerna. Gruppen har till sitt förfogande två forskare från EFI, som dels deltar i arbetsgmppens diskussioner, dels genomför utvärderingen av projektet.

Projektet följs också av en central referensgrupp genom att det upp­tagits bland de utvecklingsprojekt som bedrivs under medverkan av det partsgemensamma Utvecklingsrådet för statsägda bolag (URDEM).

Under våren och sommaren 1976 genomförde arbetsgmppen en in­ventering i fråga om policy, utvecklingsprojekt, aktiviteter och andra data som berörde företagets förhållande till de anställda, till kommuner och till samhället i övrigt. Denna del av arbetet sammanställdes under hösten 1976 till en social rapport som innebar en systematisk kartlägg­ning av pågående arbete och föreliggande problem inom ovan angivna områden.

De områden som beskrivs och diskuteras i rapporten är följande:

Skr 1976/77:152

83

  arbetstillfredsställelse

personal- och organisationsutveckling

personalvård

  samverkan, medinflytande

  arbetsmiljö

  samhällsrelationer

  miljövård

  relationer till andra ASSI-enheter

För varje område anges de mål gruppen har kunnat finna, de aktivi­teter som genomförts samt förslag till riktvärden. Sådana riktvärden kan t. ex. avse personalomsättning, frånvaro, utbildningskostnader, antal kvinnor i ansvarsbefattningar, personalvårdskoslnader, arbetsmiljöinves­teringar, miljövårdskostnader.

De formulär som använts som arbetsinstrument lämnar rikligt med utrymme för en systematisk värdering av olika förhållanden.

Den sociala rapporten förväntas bli utgångspunkt för diskussioner kring åtgärder av olika slag. Man prioriterar vissa områden för särskilda insatser, man fastställer ansvarsfördelningen för alt åtgärder planeras och genomförs, man fastställer riktvärden där så är möjligt och anger nya mål och riktvärden på tre till fem års sikt. Efter ett år, hösten 1977, sammanställs en ny social rapport baserad på förnyade analyser av vilka förändringar som har inträffat under det gångna året samt förnyade mätningar av hur man ligger till i förhållande till de riktvärden man kunnat fastställa.

Arbetsgruppen i Skinnskatteberg har hittills redovisat övervägande positiva erfarenheter. Man har bl. a. sagt att man med den sociala rap­portens hjälp kan kontrollera var man har sin styrka och sina svagheter, att man kan bilda sig en uppfattning om vilka problem och möjligheter som finns för ÄSSI i Skinnskatteberg.

Man understryker att arbetet har tagit längre tid än man trodde från början, men att det säkert går smidigare och snabbare när man lärt sig arbetssättet. Det som hittills utförts är av försökskaraktär.

Skr 1976/77:152

84

Styrelse, revisorer och koncernledning

Styrelse

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, f. d. generaldirektör, Bromma

Harry Hjalmarson, vice ordförande, direktör, Stockholm

Erik Grafström, f. d. generaldirektör, Danderyd

Ivar[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsman, Kramfors

Sigurd Ljungcrantz, direktör, Göteborg

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], LOs ordförande, Stockholm

Kari-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], direktör (TCO), Stockholm

Per[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör, Bromma

Åke Ståhlbrandt, direktör, Malmö

Nore[REDACTED_EFTERNAMN], departementsråd. Tullinge

Suppleanter

Knut[REDACTED_EFTERNAMN], f. d. förbundsordförande, Stockholm Rutger Martin-Löf, direktör, Stockholm

Revisorer

Sören Mannheimer, förbundsjurist, Göteborg Bernt[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsman, Kalmar Knut Ranby, auktoriserad revisor, Saltsjöbaden Birger[REDACTED_EFTERNAMN], auktoriserad revisor, Lidingö Andreas Adahl, professor, Stockholm

Suppleanter

Evald Heving, andre förbundssekreterare, Vällingby Ame[REDACTED_EFTERNAMN], auktoriserad revisor, Hägersten Gustaf Lindencrona, docent, Stockholm Sten Lundvall, auktoriserad revisor, Danderyd Ivar[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsman. Trångsund

Direktion

Per[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör

Carl-Olof[REDACTED_EFTERNAMN], koncemutveckling

Jan Orrenius, administration och samhällsfrågor

Bo C. E. Ramfors, finans

Lennart Redefelt, ekonomi

Skr 1976/77:152

85

Adressuppgifter

ABAB, Allmänna Bevaknings AB

(Sibyllegatan 17)

Fack

102 40 Stockholm

Tel. 08/23 73 20

ASSl, AB Statens Skogsindustrier

(Sveavägen 59) 105 22 Stockholm Tel. 08/22 11 40

Kalmar Verkstads AB

Fack

381 01 Kalmar

Tel. 0480/150 70

Karlskronavarvet AB

(Amiralitetsgatan 25)

Fack

371 01 Kariskrona

Tel. 0455/194 40

Berol Kemi AB

Fack

444 01 Stenungsund

Tel. 0303/850 00

BS Konsult AB

(Nybrogatan 34)

114     39 Stockholm

Tel. 08/14 07 00

AB Carbox

(Dragongatan 16) 271 00 Ystad Tel. 0411/160 65

Ceaverken AB

(Eskilstunavägen 34) Box 26

152 01 Strängnäs Tel. 0152/129 30

EssBo, Svenska Bomaterial AB

(Banérgatan 43)

115     22 Stockholm

Tel. 08/23 64 90

Liber Grafiska AB

(Sorterargatan 23) 162 89 Vällingby Tel. 08/89 02 00

LKAB, Luossavaara Kiimna­ vaara AB

(Sturegatan 11)

Fack

100 41 Stockholm

Tel. 08/24 90 60

Lövånger Elektronik AB

Fack

930 10 Lövånger

Tel. 0913/103 00

NJA, Norrbottens Järnverk AB

951 88 Luleå Tel. 0920/920 00

Nuclear Steam S G AB

c/o Uddcomb Sweden AB

Fack

371 01 Kariskrona

Tel. 0455/247 20

AB Kabi

(Lindhagensgatan 133) 112 87 Stockholm Tel. 08/54 09 60

Nyckelhus AB

(Fyrisvallsgatan 7) Box 2039 750 02 Uppsala Tel. 018/10 21 40

Skr 1976/77:152

86

Rockwool AB

Fack 615

54101 Skövde

Tel. 0500/106 50

SARA, Sveriges Allmänna Restaurangaktiebolag

(S: t Eriksgatan 113) Box 21009 100 31 Stockholm Tel. 08/34 08 00

Svenska Lagerhus AB

(Vasagatan 12) Box 725

101 30 Stockholm Tel. 08/21 29 42

Svenska Skifferolje AB

(Norrgatan 35) Box 379 701 05 Örebro Tel. 019/13 50 40

SMT-Pullmax AB

Fack

401 10 Göteborg

Tel. 031/17 25 90

Sonab Communications AB

Box 6128 800 06 Gävle Tel. 026/12 90 50

Statsföretag International AB

(Hamngatan 6)

Fack

103 80 Stockholm

Tel. 08/24 29 00

Statsraff AB

(Kungsgatan 24)

Fack

453 00 Lysekil

Tel. 0523/140 10

Stigtex AB

(Fabriks-Stigen) Box 3052 450 62 Stigen Tel. 033/13 62 50

Swedish Industrial Development Corporation (SID)

600 Steamboat Road Greenwich, Conn. 06830 USA Tel. (203) 661-2500

Svenska Tobaks AB

(Maria Bangata 6) Box 17007 104 62 Stockholm Tel. 08/69 09 00

Svenska Torv AB

Box 152

280 10 Sösdala

Tel. 0451/640 70

Svenska Utvecklings AB

(Malmskillnadsgatan 48 A)

Fack

103 40 Stockholm

Tel. 08/14 14 60

SVETAB, Svenska Industri­etablerings AB

(Hamngatan 6) Box 7078 103 82 Stockholm Tel. 08/24 77 90

Uddcomb Sweden AB

(Verkö)

Fack

37101 Karlskrona

Tel. 0455/247 20

Uddevallavarvet AB

45101 Uddevalla Tel. 0522/910 00

Skr 1976/77:152

87

Innehåll

Statsföretagsgruppen i sammandrag Intervju med Per[REDACTED_EFTERNAMN] Verksamhetsberättelse Statsföretagsgruppen

Resultaträkning....................................................     17

Balansräkning  ....................................................      18

Finansieringsanalys ..............................................     20

Bokslutskommentarer ...........................................     21

Personal.............................................................     27

Statsföretagsgruppens resultat kompletterande uppgifter Moderbolaget

Resultaträkning....................................................     31

Balansräkning   ...................................................      32

Finansieringsanalys ..............................................     33

Bokslutskommentarer............................................     34

Vinstdisposition

Revisionsberättelse

Statsföretagsgruppens verksamhetsområden

Järn- och stålindustri

LKAB, Luossavaara-Kiirunavaara AB.........................     43

NJA, Norrbottens Järnverk AB.................................     44

Varv och mekanisk verkstadsindustri

Uddevallavarvet  ÄB   .......................................... 

.. 

48

Karlskronavarvet ÄB ............................................ 

.. 

49

Kalmar Verkstads ÄB............................................. 

.. 

50

SMT-Pullmax ÄB................................................... 

.. 

51

Uddcomb Sweden AB   ......................................... 

52

Nuclear Steam SG AB  .......................................... 

52

ÄB Carbox  ........................................................ 

53

Skogs- och byggmaterialindustri

ÄSSI, AB Statens Skogsindustrier............................ 

.. 

54

Rockwool AB  ..................................................... 

56

EssBo, Svenska Bomaterial AB................................ 

56

Nyckelhus ÄB ..................................................... 

57

Svenska Torv AB   .............................................. 

.. 

57

Kemisk industri

Berol Kemi AB  .................................................... 

.. 

59

AB Kabi   ........................................................... 

60

Ceaverken ÄB ..................................................... 

62

Statsraff AB ....................................................... 

.. 

62

Skr 1976/77:152

88

Konsumentvaruindustri

Svenska Tobaks AB   ............................................      64

SARA, Sveriges Allmänna Restaurang AB ..................     66

Serviceföretag

Liber Grafiska AB ................................................. 

.. 

68

ABAB, Allmänna Bevaknings AB................................ 

69

BS Konsult ÄB   ................................................... 

. 

70

Utvecklings- och etableringsföretag

Svenska Utvecklings AB (SU)  ................................ 

71

SVETAB, Svenska Industrietablerings ÄB .................. 

71

Statsföretag International AB   ............................... 

72

Swedish Industrial Development Corp (SID) .............. 

72

Övriga företag

AB Sonab ........................................................... 

.. 

74

Stigtex AB   ........................................................ 

74

Svenska Lagerhus AB............................................ 

.. 

75

Svenska Skifferolje AB .......................................... 

.. 

75

Resultat- och balansräkningar i sammandrag per dotterbolag

Social redovisning

Styrelse, revisorer och koncernledning

Adressuppgifter

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1977 770321