Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86:93

om ändring i tullagen (1973:670) m. m.

mm

Prop. 1985/86:93

Regeringen föreslår riksdagen atl anta dé förslag som har lagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den 27 februari 1986,

På regeringens vägnar OlofPalme

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en ändring i tullagen (1973:670) som innebär all riksbanken på begäran skall få tillgång till vissa uppgifter som förekommer hos tullmyndigheterna och som rör import eller export av varor. Vidare föreslås en ändring i valulalagen (1939:350) som ger tullmyndigheterna möjlighet att få upplysningar från riksbanken angående betalningar för import eller export av varor. Ändringarna föreslås träda i krafl den I juli 1986,

I    Riksdagen 1985186. I saml. Nr 93

Förslag till

Prop, 1985/86:93

Lag om ändring i tullagen (1973:670)

Härmed föreskrivs att 54 a § lullagen (1973:670) skall ha följande ly­delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

54a§'

Tullmyndighet skall på begäran

Tullmyndighet skall på begäran

tillhandahålla riksskatteverket, sta-

tillhandahålla Sveriges riksbank,

lens jordbruksnämnd, kommers-

riksskatteverket, slalens jordbruks­

kollegium, statens pris- och kartell-

nämnd, kommerskollegium, statens

nämnd eller länsstyrelse uppgift

pris- och kartellnämnd eller läns-

som förekommer hos lullmyndighe-

styrelse uppgift som förekommer

len och som rör import eller export

hos tullmyndigheten och som rör

av varor,

import eller export av varor.

Denna lag träder i krafl den 1 juli 1986,

Senaste lydelse 1983:990,

Förslag till

Prop, 1985/86:93

Lag om ändring i valutalagen (1939: 350)

Härmed föreskrivs att det i valutalagen (1939:350) skall införas en ny paragraf, I6§, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

16 §

Riksbanken skall på begäran till­handahålla tidlmyndighet uppgift som förekommer hos riksbanken och som rör betalning för import eller e.xport av varor.

Denna lag träder i kraft den I juli 1986,

11    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 93

Finansdepartementet

Pop. 1985/86:93

Utdrag ur protokoll vid regeringssammaniräde den 27 februari 1986,

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 1,Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Gö­ransson,[REDACTED_EFTERNAMN], R,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i tullagen (1973:670) m. m. 1 Inledning

Generaltullstyreisen (GTS) har i en framställning lill regeringen den 13 september 1985 hemställt om lagstiftningsåtgärder för atl möjliggöra infor­mationsöverföring mellan tullverket och riksbanken ulan hinder av be­stämmelserna om sekretess, Molsvarande framställning har den 14 novem­ber 1985 gjorts av riksbanken i etl yttrande över GTS skrivelse.

Till stöd för sin framställning har GTS anfört bl, a, följande. En kontinu­erlig avstämning mellan varu- och valulalransaktionema skulle ge en ökad säkerhel när det gäller atl bedöma varu- och valutaströmmarna över våra gränser. Stickprov har visat atl valutaanmälningarna hos riksbanken till­sammans med annan information ger lullverkel värdefull vägledning vid spaning mot ekonomisk brottslighet. Exempelvis har en undersökning av 50 varusändningar gett anledning till lilläggsdebilering i inte mindre än 9 fall efter jämförelse med valutaanmälningarna. Motsvarande erfarenheter har gjorts i Finland, där numera etl väl utbyggt samarbete finns mellan den finska tullstyrelsen och Finlands bank. En ökad utväxling av information mellan tullverket och riksbanken för också med sig positiva verkningar för försörjningsberedskapen. Jämförelser mellan import-exporthandlingar och valulaanmälningar ger nämligen värdefulla erfarenheter när del gäller alt införa, administrera och kontrollera handelsbegränsningar och valutareg­leringar.

Riksbanken har anfört bl,a,följande. Del står klart alt ett organiserat samarbete mellan tullverket och riksbanken skulle förbättra möjligheterna atl upptäcka de fall när oriktiga uppgifter har lämnais vid tullbehandlingar eller valulaöverföringar. All märka är nämligen alt den som överväger alt begå brott av detla slag har intresse av atl vid lullbehandlingen uppge för låga värden vid import och för höga värden vid export, medan hans inlresse är del motsatta när betalning översänds för importen resp, las emot för exporten. Såväl önskan all göra en olovlig placering i utlandet som strävan att minska skattebelastningen ulgör nämligen incitament i angivna riktningar vid valutaöverföringarna. Tekniskt är del inte möjligt alt hänföra export- och importbelalningar till individuella varutransak-

tioner. Någon sådan möjlighet kommer inte heller all finnas i framliden. Även om jämförelser mellan förelags individuella varu- och valulatransak-lioner inte kommer atl kunna göras kan förelags varulransaktioner över en viss period jämföras med betalningar som gjorts under perioden. Delta ger etl gott underlag för all upptäcka åtminstone grövre misstämningar och kan därmed utgöra utgångspunkten för mera detaljerade undersökningar. De nu begärda lagändringarna kan också ses som ett steg i det arbete som pågår atl utforma ett syslem för rapporteringsruliner för import- och ex­porttransaktioner som skall kunna las i anspråk vid s, k, handelspolitiska krislägen.

Yttranden över GTS skrivelse har lämnats av - förutom riksbanken -riksskatteverket (RSV), rikspolisstyrelsen, datainspektionen och Brotts­förebyggande Rådet (BRÅ), Samtliga remissinstanser tillstyrker förslagel eller lämnar del utan erinran. Datainspektionen grundar sitt yttrande på alt framställningen inte avser samköming av personuppgifter från lullverkel och riksbanken och atl den inte heller gäller utlämnande av personupp­gifter på maskinläsbart medium eller via lerminalanslulning, RSV anför all även uppgiftslämnande meUan riksbanken och skatte- och kronofogde­myndigheterna borde förfallningsregleras samtidigt.

Prop, 1985/86:93

2 Föredraganden

Mitt förslag: Tullverket och riksbanken ges i lag möjligheter lill utväxling av information som förekommer hos myndigheterna och som rör import och export av varor resp, betalning för varuimport och varuexport.

GTS och riksbankens förslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna: Tillstyrker förslaget eller lämnar del ulan erinran. Skälen för mitt förslag: Den ekonomiska brottsligheten är till allvarlig skada för landet. Under senare år har stora ansträngningar gjorts för all komma lill rätta med denna brottslighet. Insatserna förekommer på flera olika områden, i form av upplysning om och förbättringar av regelsyste­met, genom atl ökade resurser ges lill polis, lull och åklagare, förbättrade kontrollmöjligheter och en bättre samverkan mellan sådana myndigheter som har lill uppgift all förebygga eller på annat säll bekämpa den ekono­miska brottsligheten, bl, a, polis-, lull-, skalle-, kronofogde- och åklagar­myndigheterna.

De nu aktuella framställningarna avser ett rutinmässigt överförande av uppgifter mellan tullverket och riksbanken. Del gäller sådana uppgifter som förekommer hos tullverket rörande import och export av varor samt sådan information som finns tillgänglig hos riksbanken om överföringar av betalningsmedel för varuhandel över gränserna.

De uppgifter som tullverket och riksbanken vill utväxla finns huvudsak­ligen lagrade på magnetband eller mikrokort hos resp, myndighei. Denna

information rör ofta personers ekonomiska förhållanden. Enligt 9kap, 1 §    Prop. 1985/86:93

sekretesslagen (1980: 100) gäller för uppgift om enskildas personliga eller

ekonomiska förhållanden sekreiess i myndighels verksamhei, som avser

bestämmande av skatt eller taxering eller i övrigi fastställande av underlag

för bestämmande av skall. Uppgift hos tullmyndighet får enligt paragrafen

dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas ulan atl den

enskilde lider skada eller men. Med skatt avses även tull, I 9kap, 2§

föreskrivs att sekreiess gäller också i ärenden om skattekontroll och i

annan verksamhet som avser tullkontroll och som inte faller under 1 § saml

ytterligare i viss särskill angiven närliggande verksamhei för uppgift om

enskildas personliga och ekonomiska förhållanden,

1 fräga om riksbankens valulareglerande verksamhei föreskrivs i 9 kap, 5 § försia stycket att sekretess gäller hos banken i ärenden om liUslånds-givning eller tillsyn enligt valulalagsltftningen för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan anlas all den enskil­de skulle lida skada eller men av alt uppgiften röjs. Riksdagen har nyligen antagit ett förslag till ändring av beslämmelsen, som innebär alt sekretes­sen gäller om det inte slår klart all uppgiften kan röjas ulan atl den enskilde lider skada eller men. Ändringen skall träda i krafl den 1 juli 1986 (FiU 1985/86:1

1.

rskr 109), Därmed kommer rekvisiten för utlämnande av upp­gifter hos riksbanken och tullmyndigheterna all överensstämma.

Förutsättningarna för utbyte av sekretessbelagd information mellan myndigheter anges i I kap, 5§ och 14kap, 1 -3§ sekrelesslagen, I 1 kap, 5 § föreskrivs all sekretess inte hindrar alt en uppgift lämnas ul, om del är nödvändigl för alt den utlämnande myndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Tillämpningen av beslämmelsen bör ske restriktivt och ell utlämnande måste föregås av en inlresseavvägning i varje särskill fall, I 14 kap, I § andra meningen anges all sekreiess inte hindrar överlämnande av uppgifter från en myndighet lill en annan om uppgiftsskyldighelen följer av lag eller förordning, Beslämmelsen ulgör en generell regel om all en föreskrift i en författning om utväxUng av information mellan myndigheter skall gälla utan hinder av sekretessregleringen, I 14 kap, 2§ behandlas utlämnande av uppgifter med anledning av bl, a, förundersökning i brott­mål och rällegång, 1 I4kap, 3§ (den s, k,generalklausulen) föreskrivs all sekretesslagen inte hindrar myndigheter från alt utväxla uppgifter i situa­tioner där intresset av all uppgiften lämnas ut har företräde framför sek­relessiniressel. Generalklausulen medger i och för sig alt uppgifter utbyts rutinmässigt, dvs, ulan prövning i varje särskill ärende. Sekretesslagen bygger emellertid pä att ett rutinmässigt uppgiftsulbyie i regel skall vara författningsreglerat.

Jag vill i detta sammanhang erinra om att frågor om överföring från tullverket av vissa uppgifter om import och export har behandlats av riksdagen vid tre tidigare lillfällen nämligen år 1980, 1982 och 1983,

Riksdagens beslut år 1980 (prop, 1979/80:108, SkU 55, rskr 352) innebar

att tullmyndigheterna pä begäran skulle tillhandahålla RSV och länsstyrel­

serna uppgifter rörande import och export. Syftet med överföringen var att

ge underlag för en effektivare skattekontroll och därigenom en rättvisare

beskattning. Föredragande departementschefen anförde atl ell manuellt

6

inhämtande av uppgifterna skulle bli mycket arbetskrävande och kost- Prop, 1985/86:93 saml. Ett tillhandahållande av uppgifterna stämde vidare överens med vad som gäller för RSV:s och länsstyrelsernas verksamhei i övrigt. Denna bygger enligt föredraganden ju särskilt på alt kontrolluppgifter kan erhållas för granskning mol den skallskyldiges deklarationer och räkenskaper, Ell samarbete av denna art framstod också som naturligt med tanke på alt även lullmyndigbelerna är beskatlningsmyndigheter som vid förtullning lar ul tull, annan skatt och införselavgifter. Framför al|t i fråga om mervärdes­katten skuUe fördelarna för samhället vara påtagliga. Under förutsättning all uppgifterna omfattades av sekreiess och tystnadsplikt också hos de mottagande myndigheterna kunde föredraganden inte se att informationsö­verföringen skulle strida mot vad det allmänna borde iaktta av hänsyn lill enskildas iniressen,

1 propositionen berördes också önskemålet från vissa andra myndig­heters sida av att på motsvarande sätt som skattemyndigheterna få tillgång till information om förelags import och export. Föredragande departe­mentschefen anförde all en spridning av sådana uppgifter också utanför beskatiningsområdet ökade risken för alt materialet kunde utnyttjas på etl obehörigt sätt och för alt den personliga integriteten kunde beröras. Frå­gan om en sådan spridning borde därför bedömas i etl större sammanhang.

Riksdagens beslut år 1982 (prop, 1981/82:227, SkU 1982/83:4, rskr 1982/83:10) innebar en utvidgning av tullmyndigheternas uppgiftsskyl­dighel lill alt omfatta - utöver RSV och länsslyrelserna - även kommerskol­legium och statens jordbruksnämnd. Som skäl för denna uppgiflsöverfö-ring anfördes i propositionen bl, a, alt den kunde ge underiag för en effekti­vare kontroll av efterlevnaden av import- och exportregleringarna. Före­dragande departementschefen anförde vidare bl, a, att de berörda myndig­heterna svarar för verksamheter som ligger mycket nära varandra och all överföringen skulle ge förutsättningar för ell ökat samarbete myndigheter­na emellan.

Riksdagsbeslutet år 1983 (prop, 1983/84:56, NU 7, rskr 80) innebar en ytterligare utvidgning av tullmyndigheternas uppgiftsskyldighel lill all även omfatta uppgiftslämnande till statens pris- och kartellnämnd (SPK), Bakgrunden till beslulel var all konkurrenslagen (1982:729), som trädde i kraft 1983, innehåller bestämmelser om ingripande i vissa fall mol närings­idkare, som söker lägga under sig så stora marknadsandelar all del innebär skadlig konkurtensbegräsning. Företagens marknadsandelar på olika om­råden framgår bl, a, av del marknadsregisler som förs hos SPK, Överfö­ringen från tuUverket av uppgifter om import- och exportstatislik skulle ske som etl led i uppdateringen av detta register. Föredragande departe­mentschefen anförde bl, a, all det mol en generell uppgiftsskyldighet av delta slag i och för sig kunde invändas all det här inte var fråga om myndigheter med väsentligen likartade verksamheter och all del gällde uppgifter som inhämtats för ell annal ändamål än del för vilket de avsågs all användas hos den mottagande myndigheien. Emellertid skulle SPK ändå ha rätt atl infordra uppgifterna direkt från förelagen, och ett utnytt­jande av tullmyndigheternas uppgifter var från resurssynpunkl del enda

försvarbara tillvägagångssättet. Vidare skulle uppgifterna komma atl om-    Prop, 1985/86:93 fattas av sekretess även hos SPK,

1 del nu aktuella fallel svarar myndigheterna för uppgifter som ligger nära varandra. På tullverket ankommer bl, a, att övervaka in- och utförseln av varor, medan riksbanken svarar för tillsynen av valulalagstiflningens tillämpning. Mellan överföringen av en vara och belalningspreslalionen för varan föreligger således ell nära samband.

Jag delar uppfattningen all ett rutinmässigt informationsutbyte mellan lullverkel och riksbanken verksamt skulle bidra tiU all förbättra myndighe­ternas möjligheter all kontrollera varu- och valutaströmmarna över våra gränser. Förutsättningarna all upptäcka fall när oriktiga uppgifter har lämnais vid lullbehandlingar eller valutaöverföringar skulle därigenom för­bättras,

Etl sådanl samarbete kan också ses som ell steg i det arbete som pågår med alt utforma ell syslem för rapporteringsruliner för import- och export-transaktioner, som skall kunna användas vid handelspolitiska krislägen.

Jag anser del mol denna bakgrund vara angelägel all del införs regler enligt vilka tullmyndigheterna på begäran skall tillhandahålla riksbanken uppgifter rörande import och export av varor och riksbanken på molsva­rande säll skall lämna tullmyndigheterna information om betalning för import och export av varor.

Reglerna bör anpassas lill den undanlagsregel i sekrelesslagen som innebär alt sekretess inte hindrar atl uppgift lämnas lill en myndighei om uppgiftsskyldighelen följer av en författning (14 kap, 1 §), Föreskrifter om informationsutbyte bör ges i tullagen och i valulalagen, I lullagen bör det ske genom en komplettering lill 54a§, vilken innehåller bestämmelser om överföring av uppgifter lill RSV, staiensjordbruksnämnd, kommerskolle­gium, SPK och länsstyrelser, I valutalagen bör föreskrifterna tas in i en ny 16 §, Myndigheternas begäran kan härmed avse såväl generell överföring av en viss typ av information som information i ett särskill ärende,

Någol men för den enskilde från sekrelessynpunkl skall möjligheten lill informationsöverföring inte innebära, eftersom uppgifterna kommer alt omfattas av sekretess även hos den mottagande myndigheien,

I sammanhanget vill jag framhålla atl informalionsulväxling inte skall ske på maskinläsbarl medium eller via lerminalanslulning. De mottagna uppgifterna skall inte föras in i personregister hos den mottagande myndig­heten eller användas för någon annan form av maskinell bearbetning med andra personuppgifter (samköming). Jag vill också betona all en begäran om information givetvis skall begränsas lill alt avse uppgifter som är nödvändiga för den mottagande myndighetens verksamhei.

Frågan om rutinmässig informationsöverföring mellan riksbanken och skattemyndigheterna har behandlats av valulakommillén i belänkandet SOV 1985:52 Översyn av valutaregleringen, RSV:s begäran om lagstift­ningsåtgärder för all möjliggöra ell sådanl informationsutbyte får beaktas i samband med att kommitténs förslag övervägs.

3 Lagrådets hörande

Prop, 1985/86:93

Med hänsyn till all lagstiftningsåtgärderna är av enkel beskaffenhet anser jag all lagrådels yttrande över lagförslagen inte behöver inhämtas.

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen all anla förslagen lill

1,

lag om ändring i tullagen (1973:670),

2,

lag om ändring i valutalagen (1939:350),

Jag har i denna fråga samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN],

5 Beslut

Regeringen ansluler sig lill föredraganden och beslutar genom proposition föreslå riksdagen all anla de förslag som föredraganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986