Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1981/82:36

om investeringar på Arlanda flygplats;

beslutad den 15 oktober 1981.

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

CLAES[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

1 skrivelsen redovisas ett modifierat förslag av luftfartsverket och flygbolagen till de investeringar på Arlanda flygplats som behöver genom­föras för att jettrafiken skall kunna överföras från Bromma till Arlanda. Det konstateras att det modifierade förslaget ryms inom de av riksdagen tidigare fastlagda kostnads- och tidsramarna och därför bör kunna läggas till grund för den fortsatta planeringen för ett samlat inrikesflyg på Arlanda flygplats.

1  Riksdagen 1981/82. I saml. Nr 36

Skr. 1981/82:36

Skr. 1981/82:36

2

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-10-15

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN]. ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], lohansson.[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Boo. Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN]. Tilländer.[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse om investeringar på Arlanda flygplats

Bakgrund

Med anledning av pröp. 1980/81:30 om Bronmia och Arlanda flygplatser m. m. jämte motioner beslutade riksdagen den 17 december 1980 att jettrafiken på Bromma flygplats snarast möjligt skall flyttas till Arlanda, dock senast under andra halvåret 1982 (TU 1980/81:8. rskr 1980/81:105).

I proposition 1980/81:134 den 26 februari 1981 orn investeringar pä Arlanda flygplats m. m. föreslogs att medel anvisas för investeringar på Arlanda så att en utflyttning av Linjetlygs verksamhet i enlighet med riksdagens beslut skall kunna genomföras. Med anledning av propositionen och framlagda motioner noterade trafikutskottet (TU 1980/81:28) att överläggningar förevarit mellan luftfartsverket. Scandinavian Airlines Sys­tem (SAS) och Linjeflyg AB (LIN) om den lämpligaste lösningen av terminalfrågorna på Arlanda. 1 en skrivelse till utskottet den 27 april 1981 hade verket län-mat en redovisning för dessa överläggningar.

Utskottet konstaterade att utredningsarbetet kotnmit så långt att en till svnes tillfredsställande lösning av terminalfrågan kunnat presenteras. 1 likhet med luftfartsverket och flygbolagen fann också utskottet att det s.k. T3-alternativet (det nuvarande inrikesområdet) av såväl trafikala och ekonomiska soni andra skäl borde avvisas samt att det s. k. A7()-alternativet (Arlanda International) med en minipir för chartertrafiken framstod som den bästa lösningen för utvecklingen a\ inrikesflyget på längre sikt. Med sistnämnda alternativ skulle turtätheten i bussförbindelserna rned city kunna förbättras, vilket i realiteten skulle innebära kortare restid.

Utskottet ansåg att luftfartsverkets och flygbolagens förslag var väl ägnat att tillgodose de önskemål och behov som föreligger från såväl luftfartsver-

Skr. 1981/82:36

3

kets sorn flygbolagens sida samt att förslaget kunde godtas också från ekonomiska och investeringsmässiga synpunkter. Utskottet föreslog därför att luftfartsverkets förslag skulle läggas till grund för beslut i frågan. Behovet av en minipir borde dock enligt utskottet utredas ytterligare.

Utskottet tillstyrkte att regeringen - inom ramen tör de för budgetåren 1980/81 och 1981/82 beräknade investeringsniedlen 21.5 milj. kr. - gav luftfartsverket i uppdrag att påbörja arbetena med den av utskottet förordade inrikesterminalen på Arlanda flygplats. Vidare fann utskottet att det borde ankomma på regeringen att fatta de heslut eller i övrigt vidta de åtgärder soni befinns påkallade för förslagets genomförande samt att till riksdagen återkomma med en redovisning härför.

Att en lösning enligt A7(l-alternativet skulle innebära en senare utflyttning av LIN iin vad riksdagen tidigare beslutat om godtogs av utskottet med hänvisning till att totallösningen därigenom skulle bli bättre. Utskottet betonade dock vikten av att projektet genomförs med största möjliga skyndsamhet och att målsättningen såsom luftfartsverket framhållit bör vara att verksamheten skall vara i operativ drift under andra halvåret 1983.

Ett genomförande av de förordade investeringarna förutsätter enligt utskottets uppfattning att Stockholms läns landsting i överensstämmelse med tidigare riksdagsbeslut och uttalanden i proposition 1980/81:134 fullgör sin bidragsskyldighet och bidrar med 37.5 % av kostnaderna för investeringar­na.

Trafikutskottet hemställde att riksdagen som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet sålunda anfört beträffande lösningen av terminalfrågan på Arlanda m. m., och riksdagen beslöt senare i enlighet med vad trafikutskottet hade anfört (rskr 1980/81:397).

Efter riksdagens beslut har luftfartsverket tillsammans med SAS och LIN ytterligare studerat alternativa lösningar av terminalfrågan. I en skrivelse till regeringen den 21 september 1981 föreslår luftfartsverket i samråd med SAS. LIN och Scanair med ändring av vad verket tidigare framfört bl.a.

att inrikesflygets lokalisering skall ske i en ny inrikesterminal placerad söder om Arlanda International (A 70). C-läge

att utrikesverksamheten (linjefart och charter) skall bedrivas i Arlanda International som hittills, varvid en C-pir för charter inte behövs.

Luftfartsverkets skrivelse bör fogas som bilaga till regeringsprotokollet i detta ärende.

Av luftfartsverkets skrivelse framgår att det nya förslaget till lösning av terminalfrågan ryms inom den kostnadsram - 150 milj. kr. - som riksdagen tidigare godtagit. För innevarande budgetår beiäknar verket att det erfordras 21 milj. kr., vilket belopp riksdagen tidigare har anvisat. Luftfartsverket förutsätter att de merkostnader som föranleds av ökad standard och av att inrikesflygets specifika krav tillgodoses täcks av de intressenter som rest krav i dessa avseenden. Luftfartsverket har därför träffat en överenskommelse med SAS on-i finansiering av den merutgift som

Skr. 1981/82:36

4

kan bli aktuell utöver en grundinvestering om 150 rnilj. kr.

Enligt luftfartsverket bör båda alternativen till terminallösning medge att riksdagens beslut oj-n utflyttning under andra halvåret 1983 kan genomföras. Det senaste förslaget är dock i detta avseende enligt verket det säkraste.

Överenskommelse har den 1 september 1981 träffals mellan företrädare för staten samt Stockholms och Uppsala läns landsting orn att avtal skall träffas mellan staten och AB Stockholmsregionens flygplatsinvesteringar om investeringar på Arlanda flygplats inom en kostnadsram av totalt 167.9 milj. kr. Vid överläggningarna var parterna införstådda med att terminallösningen kunde komma att förändras.

Föredraganden

Jettrafiken på Bromma skall enligt beslut av riksdagen överföras till Arlanda. Målsättningen är att verksamheten skall vara i operativ drift på Arlanda under andra halvåret 1983. Riksdagen har också med hänvisning till utredningar som överlämnats av luftfartsverket och flygbolagen till trafikut­skottet tagit ställning för en viss lösning av inrikesflygets lokalisering på Arlanda. Luftfartsverket har därefter i samråd med flygbolagen i en skrivelse till regeringen föreslagit en viss modifiering av sitt tidigare förslag. Det senaste förslaget ryms inom de av riksdagen fastställda kostnads- och tidsramarna. Medelsbehovet för innevarande budgetår tillgodoses av de rnedel - 21.5 milj. kr. - sorri riksdagen tidigare anvisat för ändamålet. Mot bakgrund härav har jag inget att erinra mot att luftfartsverkets och flvgbolagens senaste förslag till terminallösning läggs till grund för den fortsatta planeringen för ett samlat inrikesflyg på Arlanda flygplats. Jag avser senare föreslå regeringen att uppdra åt luftfartsverket att påbörja de erforderliga arbetena. De inledande arbetena är oberoende av vilken terminallösning som väljs.

Jag har för avsikt att återkomma till regeringen med en slutlig redovisning av åtgärder och totalkostnader för jettrafikens överföring från Bromma till Arlanda. Denna redovisning kommer att lämnas i anslutning till mina förslag till nya luftfartspolitiska riktlinjer.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregående om investeringar på Arlanda flygplats.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemställan.

Skr. 1981/82:36

Luftfartsverket

Datum

1981-09-21

Beieckmnq

F   33/80-0401

Er beteckning

DirikMelefon

' / '

iJJ.

KOMMUNIKATIONSDEP. Registratorn

Ink 1981 -09-21   L Dnr. 1; 

liVI

Till Regeringen (Kommunikationsdepartementet)

Ä

ndrad terminall

ö

sning p

å

 Stockholm-Arlanda flygplats

Med anledning av vad luftfartsverket (Lfv) framf

ö

rde i skrivelse 1981-06-09 redovisar verket h

ä

rmed fort­satta 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag till vissa 

ä

ndringar av terminall

ö

sning p

å

 Arlanda flygplats.

1.

Bakgrund

Med anledning av riksdagens beslut 1980-12-17 att flytta jettrafiken p

å

 Bromma flygplats till Arlanda flygplats har olika alternativa lokaliseringar f

ö

r inrikesflyget p

å

 Arlanda studerats.

I samarbete med SAS och LIN har Lfv under v

å

ren 1981 studerat f

ö

ljande terminalalternativ, n

ä

mligen

Inrikes i pir A, utrikes linjefart i pir B charter i ny mindre pir (pir C)

Inrikes i pir A, utrikes linjefart i pir B charter i gamla charterhallen

Inrikes i pir B, utrikes linjefart i pir A charter i gamla charterhallen

Inrikes i pir A, utrikes linjefart i pir B charter i T3

Inrikes i pir B, utrikes linjefart i pir A charter i T3

Inrikes i pir C, utrikes linjefart i pir A charter i pir B

Med de f

ö

ruts

ä

ttningar som d

å

 g

ä

llde visade sig det f

ö

rsta alternativet med inrikestrafiken i pir A osv mest f

ö

rdelaktigt. Lfv redovisade detta bl a i skrivelse till riksdagens trafikutskott 1981-04-27.

Postadress

601  79   NORRK

Ö

PING

Gatuadress Vikbopian 1 1

Teietonvaxel 011 19 20 00

Telegram Civilair

Telex 64260

Postgiro 1 66 26   5

Skr. 1981/82:36

LUFTFARTSVERKET

1981-09-21

F 33/80-0401 sida 2

Samtidigt har SAS och LIN i gemensam skrivelse till trafikutskottet f

ö

rklarat att SAS/LIN tvekl

ö

st f

ö

r­ordar Pir A f

ö

r inrikesflyget.

Riksdagen beslutade 1981-05-03 i enlighet med detta f

ö

rslag. Behov av en C-pir skulle dock utredas vidare. M

å

ls

ä

ttningen b

ö

r enligt beslutet vara att verksamhe­ten skall vara i operativ drift under andra halv

å

ret 1983. I beslutet f

ö

rutsattes vidare att landstinget fullg

ö

r sin betalningsskyldighet enligt tidigare riks­dagsbeslut.

Lfv har tillsammans med SAS och LIN ytterligare studerat alternativen och i skrivelsen till regeringen 1981-06-09 redovisat f

ö

rslag till terminal l

ö

sning, vilken i korthet innebar

att all inrikes linjefart lokaliseras till pir A i A70

att utrikes linjefart slyttas fr

å

n -pir A till pir B i A70

att utrikes charterverksamhet f

ö

rl

ä

ggs till en nyuppf

ö

rd pir s

ö

der om A70 (pir C) samt i m

å

n av ledig kapacitet 

ä

ven delvis till pir B och

att LIN:s utflyttning kan ske i slutet av 1983.

I skrivelsen angavs att investeringsutgiften f

ö

r Lfv fram till utflyttningstillf

ä

llet uppskattats till 

ca 

150 milj kr i prisl

ä

ge 1981-01-01. Verket framh

ö

ll ock­s

å

 att investeringar i den storleksordningen som h

ä

r 

ä

r fr

å

ga om inte inrymmes i verkets 10-

å

rsplan f

ö

r resul­tatutj

ä

mning. F

ö

r att denna skall kunna inneh

å

llas kr

ä

vs sannolikt viss justering av verkets taxor, avgifter el­ler andra 

å

tg

ä

rder ut

ö

ver vad som redan 

ä

r inlagt i planen.

Fortsatta 

ö

verv

ä

ganden

Lfv har under sommaren utarbetat program f

ö

r den f

ö

re­slagna l

ö

sningen. Verket har i olika sammanhang redan tidigare uttryckt oro bl a f

ö

r den underskattning av driftkostnaden som flygbolagen kan ha gjort. SAS, LIN, verket och 

ö

vriga har d

ä

rf

ö

r ytterligare analyserat vilka driftkostnadsm

ä

ssiga konsekvenser som uppst

å

r. 

Ä

ven de olika Intressenternas investeringsbehov har n

ä

rmare kartlagts inte minst mot bakgrund av att SAS nya strategi b

ö

rjat ta form. Under sommarens arbete har bl a framkommit

att inrikestrafikens ytbehov m m har reducerats sedan i v

å

ras, vilket v

ä

sentligt f

ö

r

ä

ndrat dimensioneringsf

ö

rut­s

ä

ttningar och d

ä

rmed ocks

å

 minskat tidigare antagna investeringsvolymer och

Skr. 1981/82:36

7

LUFTFARTSVERKET

1981-09-21

F 33/80-0401

sida 3

att nyttjarnas driftkostnader kan befaras bli avsev

ä

rt h

ö

gre 

ä

n vad man tidigare r

ä

knat med.

Synpunkter har framf

ö

rts till Lfv i skrivelser fr

å

n Airline Operators' Conmittee (AOC) p

å

 Arlanda och flera charterflygf

ö

retag samt vid m

ö

te med Researrang

ö

rsf

ö

reningen i Sverige (RIS). Samtliga har reserverat sig mot beslutet att bygga om Arlanda International f

ö

r delvis inrikestrafik. I st

ä

llet f

ö

rordas att en separat inrikesterminal anl

ä

ggs.

Ä

ven fr

å

n SAS' nuvarande f

ö

retagsledning har fram­f

ö

rts tveksamhet mot f

ö

rslaget.

Mot bakgrund framf

ö

r allt av f

ö

r

ä

ndringar i f

ö

ruts

ä

tt­ningar men i viss m

å

n 

ä

ven framf

ö

rda synpunkter beslutade sig SAS, LIN och Lfv f

ö

r att gemensamt 

å

ter j

ä

mf

ö

ra alternativa terminall

ö

sningar.

3.     Alternativa terminall

ö

sningar

Med de nya f

ö

ruts

ä

ttningarna som bakgrund har tv

å

 huvudalternativ j

ä

mf

ö

rts, n

ä

mligen

Alt 1.   G

ä

llande f

ö

rslag enligt tidigare med bl a utbyggnad av en charterpir.

Alt 2.   Anl

ä

ggandet av en ny inrikesterminal.

H

ä

r finns det i princip tv

å

 olika lokali­seringsalternativ

a)

s

ö

der om A70 (l

ä

ge C)

b)

omedelbart 

ö

ster om A70 (l

ä

ge O)

Det senare alternativet (l

ä

ge O) har be­handlats 

ö

versiktligt p

å

 grund av att bl a investeringsvolymen bed

ö

mts bli v

ä

sentligt h

ö

gre samt att trafikavvecklingen till och fr

å

n rampomr

å

det inte kan ske p

å

 ett accep­tabelt s

ä

tt.

3.1    Investeringsskillnader

Vid tidigare kalkylm

ä

ssiga j

ä

mf

ö

relser har totala investeringsbehovet redovisats f

ö

r perioden 1983-2000. F

ö

r de nu studerade alternativen har f

ö

ljande samman­st

ä

llning av investeringsutgifter gjorts.

LUFTFARTSVERKET

1981-09-21

F 33/80-0401 sida 4

Beloppen i tabellen skall endast anv

ä

ndas vid en kalkylm

ä

ssig j

ä

mf

ö

relse. Alternativen 

ä

r r

ä

knade p

å 

samma s

ä

tt men innefattar inte samtliga kostnader. S

å

ledes tillkonmier byggherrens administrativa kost­nader, r

ä

ntor under byggnadstiden, moms, anslutnings­avgifter, avgifter till myndigheter och of

ö

rutsett. Som exempel kan n

ä

mnas att Lfv p

å

grundval av det framtagna programmet ber

ä

knat totalkostnaden f

ö

r alt 1 (charterpir) till ca 158 milj kr fram till 

å

r 1983.

Investeringsutgifter p

å

Arlanda 1983-2000 (Milj kr i prisniv

å

1981-01-01)

aiarterpir

Inr ike s termina1

Lfv

SAS

LIN

Övr

Totalt

Lfv

LIN

Ib tall

1983

148,6

9,4

28,0

1,5

187,5

203,4

61,0

264,4

1985

50,0

-

5,0

-

55,0

10,0

-

10,0

1990

59,0

-

-

-

59,0

19,0

-

19,0

1995

12,0

-

-

-

12,0

12,0

-

12,0

2000

11,0

-

-

-

11,0

11,0

-

11,0

TOTALT

280,6

9,4

33,0

1,5

324,5

255,4

61,0

316,4

F

ö

r alt 1 (charterpir) har Lfv program anv

ä

nts som underlag. Expansion sker efter hand som behov uppst

å

r.

Som grund f

ö

r alt 2 (inrikesterminal) har en l

ö

sning med en tv

å

plansterminal och passagerarbryggor anv

ä

nts vid den kalkylm

ä

ssiga j

ä

mf

ö

relsen. De totala inves­teringsutgifterna under aktuell tidsperiod 

ä

r s

å

ledes likv

ä

rdiga.

En l

ö

sning med enplansbyggnad utan bryggor har ber

ä

knats kunna inrymmas inom de ca 158 milj kr, som Lfv tidigare redovisat. H

ä

r ing

å

r d

å

 utrymmen f

ö

r de operativa verksamheten medan lokaler f

ö

r LIN flygavdelning osv inte ing

å

r. Utrymmen f

ö

r ramp­garage f

ö

ruts

ä

tts inrymmas i den tillsynshangar som LIN avser uppf

ö

ra invid inrikesterminalen.

Kostnader som bed

ö

ms vara lika stora i b

å

da alter­nativen har inte tagits med vid kalkyl j

ä

mf

ö

relsen. Exempel p

å

 s

å

dana 

ä

r vinklade avfarter, 

å

tg

ä

rder f

ö

r KAT Il-standard, flyttningskostnader f

ö

r inrikes­trafiken, inrikes fraktbyggnad, utrikes fraktbyggnad och LIN huvudkontor.

LUFTFARTSVERKET

1981-09-21

F 33/80-0401

sida 5

3.2

Driftkostnadsskillnader

De   skillnader   i  driftkostnader   som  redovisas   i följande   sanmianställning  består  dels   av  poster   som är  väl  beräknade  och  definierade,   dels  av  poster som  har  karaktär  av  uppskattning.

1983

1985

1990

2000

Lfv.

-4,3

-2,1

Utrikes  linjefart

taxning

-1,0

-.1,0

-1,0

-1,0

saiTordning m imikes

+

(1,0/2,0)+(l,0/2,0)+   (1,0/2,0) + (l,0/2,0)

Utrikes charter

taxnisg

-  2,5

-2,0

-1,5

-1,5

Scanair

-

(1,0/4,0)-(l,0/2,0)

övriga

-

(1,0/4,0)-(l,0/2,0)

Inrikes

taxning

+2,6

+2,6

+2,6

+2,6

bogsering

-1,0

-1,0

-1,0

-1,0

produktionsbortfall

-1,5

-1,5

-1,5

-1,5

inclieckning

-2,0

-2,0

-2,0

-2,0

Hangar tekn underhåll

hangarhyra

-8,8            -8,8             -8,8            -8,8

drift LIN hangar

+3,0            +3,0            +3,0            +3,0

RIS-gruppen

-2,0

Summa flyg trafiksektorn

-(19 - 24)     -(14 - 17)   -(9 - 11)  -(9 - 11)

Övriga

tullverket

-1,6

-1,6

-1,6

-1,6

SL

+0,5

+0,5

+0,5

+0,5

polisen

+(0,5-1,0) + (0,5-1,0) + (0,5-1,0)+:(0,5-1,0)

Sunrra övriga

-(O - 0,5)-(0 - 0,5)-(0 - 0,5)-(0 - 0,5)

10

LUFTFARTSVERKET

1981-09-21

F 33/80-0401

sida 5

Ingen analys har hunnit g

ö

ras i vilken utstr

ä

ckning driftkostnaderna kan minskas genom att t ex tidigare­l

ä

gga vissa investeringar (t ex f

ö

rbindelseg

å

ng, rampytor) eller genom andra 

å

tg

ä

rder som kan reducera de f

ö

rv

ä

ntade driftkostnads

ö

kningarna. I n

å

gra fall har dock en grov bed

ö

mning gjorts och i dessa fall har d

ä

rf

ö

r intervall angivits. Detta g

ä

ller bl a de kostnader som charterflygf

ö

retagen uppgivit.

I takt med att charterpiren byggs ut och kan ta en allt st

ö

rre del av chartertrafiken s

å

 minskar ocks

å

driftkostnadsskillnaderna. Detta g

ä

ller s

å

v

ä

l f

ö

r charterflygf

ö

retagen som f

ö

r Lfv.

Trots viss os

ä

kerhet i materialet bed

ö

mer Lfv att driftkostnaderna 

ä

r 

å

tminstone 10-15 milj kr l

ä

gre i alternativet inrikesterminal under de f

ö

rsta 

å

ren efter utflyttningen.

3.3    Kvalitetsbed

ö

mning

F

ö

rdelen med en inrikesterminal 

ä

r att anl

ä

ggningen kan anpassas direkt f

ö

r inrikestrafik med dess speciella behov och krav, t ex snabb passagerar-och bagagehantering. Detta g

ä

ller oavsett om enplans-eller tv

å

plansterminal v

ä

ljs. I det andra alternativet avses inrikesflyget anv

ä

nda anl

ä

ggningar ursprungligen utformade f

ö

r utrikestrafik.

Charterpiralternativet har stora kvaliteter om s

ä

rskild h

ä

nsyn tas till ett l

å

ngsiktigt perspektiv. Expansionsutrymme finns inom 

ö

versk

å

dlig tid f

ö

r s

å

v

ä

l inrikes- som f

ö

r utrikestrafiken. En inrikes­terminal i C-l

ä

ge ger mer begr

ä

nsade expansions­m

ö

jligheter. En charterpir kan ocks

å

expandera efter behov medan en inrikesterminal m

å

ste dimensioneras f

ö

r visst framtida behov redan i inledningsskedet.

Driftekonomiskt skiljer sig alternativen fr

ä

mst under de f

ö

rsta

å

ren efter utflyttningstillf

ä

llet, vilket redovisats under avsnitt 3.2.

St

ö

rningskostnaderna 

ä

r olika f

ö

r de b

å

da f

ö

rslagen fr

ä

n v

å

ren 1983 till vintern 1983/84. Vid val av charterpir sker under denna tid omfattande stegvisa ombyggnader i A70 samtidigt som den normala driften p

å

g

å

r i byggnaden. Chartertrafiken kommer att f

å

vid­k

ä

nnas vissa st

ö

rningar fr

å

n april till augusti 1983. Utrikes linjetrafik f

å

r fr

å

n juni till augusti 1983 vissa st

ö

rningar i och med att ombyggnadsarbetena i A-piren p

å

g

å

r samtidigt som verksamheten 

ä

r av

LUFTFARTSVERKET

1981-09-21

F 33/80-0401

sida 7

normal omfattning. Problem kan f

ö

rutses med bagage­hanteringen f

ö

r hela A70, dels under tiden n

ä

r systemet byggs om, dels under intrimningstiden. De st

ö

rnings- pch eng

å

ngskostnader som kommer att uppst

å

ä

r inte m

ö

jligt att ange.

V

ä

ljs en inrikesterminal blir det inga st

ö

rningar f

ö

r utrikestrafiken eftersom ombyggnaderna i A70 inte blir aktuella.

3.4

Tidplan

B

å

da l

ö

sningarna, charterpir och inrikesterminal, b

ö

r medge att riksdagens beslut om utflyttning under andra halv

å

ret 1983 kan inneh

å

llas. Inrikesterminal-alternativet inneb

ä

r dock i detta avseende den st

ö

rsta s

ä

kerheten av de b

å

da alternativen.

F

ö

r att klara denna tidpunkt m

å

ste programarbete, projektering, upphandling, produktion och drift­s

ä

ttning genomf

ö

ras p

å

 s

å

dant s

ä

tt att aktiviteterna sker samtidigt.

En C-terminal fordrar att nuvarande personalparkering m

å

ste flyttas. Anl

ä

ggningsarbetena f

ö

r detta m

å

ste p

å

b

ö

rjas omkring 1981-10-01.

F

ö

r att de av lfv angivna tiderna skall kunna inne­h

å

llas kr

ä

vs att erforderliga beslut fattas omg

å

ende. Den tid som f

ö

rloras i starten kan inte inarbetas senare.

4.

Finansiering

4.1            Statens   överenskommelse   med   landstings­

kommun

Staten har f

ö

rhandlat med Stockholms l

ä

ns landsting och Uppsala l

ä

ns landsting ang

å

ende investerings­bidrag f

ö

r investeringar p

å

 Arlanda flygplats. 

Ö

verenskommelse har d

ä

rvid tr

ä

ffats mellan parterna i protokoll 1981-09-01 om ett totalbelopp p

å

 169 milj kr, varav 161 milj kr avser investeringar f

ö

r terminal­l

ö

sning (inkl vinklade avfarter).

Vid f

ö

rhandlingen var parterna inf

ö

rst

å

dda med att terminal l

ö

sningen kan komma att f

ö

r

ä

ndras.

4.2            Lfv 

ö

verenskommelse med SAS om finansiell

medverkan

F

ö

r utf

ö

rande av terminalanl

ä

ggning p

å

 Arlanda kommer lfv enligt ovan att disponera ca 150 milj kr (exkl vinklade avfarter). F

ö

r den 

ö

kade standard och tillgodo­seendet av inrikesflygets specifika krav i 

ö

vrigt p

å 

terminall

ö

sning f

ö

ruts

ä

tts att den d

ä

rav f

ö

ranledda merkostnaden t

ä

cks av de intressenter som st

ä

llt dessa krav.

12

LUFTFARTSVERKET

1981-09-21        F 33/80-0401

sida 8

En 

ö

verenskommelse har d

ä

rf

ö

r 1981-09-18 tr

ä

ffats med SAS, som 

ä

ven f

ö

retr

ä

der LIN och Scanair, om finansiering av den merutgift som blir aktuell ut­

ö

ver ovan angivna grundinvestering. Genom denna l

ö

s­ning av finansieringsfr

å

gan finns nu f

ö

ruts

ä

ttningar att l

ö

sa inrikesflygets terminalbehov p

å

 ett s

ä

tt som eliminerar de ol

ä

genheter som fanns med tidigare f

ö

rslac

5.

F

ö

rslag

Lfv f

å

r h

ä

rmed med anledning av som ovan anf

ö

rts och i samr

å

d med SAS, LIN och Scanair med 

ä

ndring av vad verKet tidigare framf

ö

rt i skrivelsen 1981-06-09 f

ö

re­sl

å

 regeringen

att inrikesflygets lokalisering skall ske i en ny inrikesterminal placerad s

ö

der om Arlanda International (A70), C-l

ä

ge,

att utrikesverksamheten (linjefart och charter) an­v

ä

nder Arlanda International som hittills, varvid en C-pir f

ö

r charter inte beh

ö

vs,

att utflyttning av LIN kan ske enligt  tidigare beslut, dvs senast under andra halv

å

ret 1983,

att statens och landstingskommunens andel av investe­ringsutgiften i prisl

ä

ge 1981-01-01 anges till ca 150 milj kr enligt 

ö

verenskommelsen i proto­kollet 1981-09-01.

Samr

å

d har underhand f

ö

revarit med Stockholms l

ä

ns landsting och Uppsala l

ä

ns landsting genom f

ö

rmedling av Stockholmsregionens flygplatsinvesteringar AB.

6.

Hemst

ä

llan

Lfv hemst

ä

ller att regeringen

dels godk

ä

nner f

ö

rslaget till terminall

ö

sning p

å 

Arlanda flygplats som anges i avsnitt 5 ovan i anledning av att jettrafiken p

ä

 Bromma flygplats skall kunna flyttas till Arlanda flygplats i slutet av 

å

r 1983 och

dels st

ä

ller 21 milj kr till verkets f

ö

rfogande f

ö

r budget

å

ret 1981/82 f

ö

r uppf

ö

rande av en ny inrikesterminal p

å

 Arlanda flygplats.

13

LUFTFARTSVERKET

1981-09-21       F 33/80-0401

sida 9

Beslut i detta 

ä

rende har fattats av general­direkt

ö

ren Jan[REDACTED_EFTERNAMN] och styrelseledam

ö

terna Anitha Bondestam, Evert B

å

ge, Nils[REDACTED_EFTERNAMN], Torsten Lindstr

ö

m och Sture[REDACTED_EFTERNAMN] i n

ä

rvaro av personalrepresentanten Alf M

å

nsson. F

ö

redra­gande har varit driftdirekt

ö

ren Folke G

ö

rs, varj

ä

mte administrative direkt

ö

ren Jan[REDACTED_EFTERNAMN], t f trafikdirekt

ö

ren Ake[REDACTED_EFTERNAMN], flygs

ä

kerhets­direkt

ö

ren Lars-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m, ekonomidirekt

ö

ren Georg[REDACTED_EFTERNAMN] och planeringsdirekt

ö

ren Hans Wigardt har deltagit i 

ä

rendets handl

ä

ggning.

F

ö

r generaldirekt

ö

ren

Folke G

ö

rs/