Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 62 år 1974

Prop. 1974;62

Nr 62

Kungl. Majrts proposition med förslag tUl lag med särskilda bestämmelser om insättning på skogskonto; given den 8 mars 1974.

Kungl. Majrt vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finan.särenden, föreslå riksdagen att bifaUa del förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departementschefen hemställt.

CARL GUSTAF

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Skattskyldig som haft intäkt av skogsbmk kan få uppskov med taxeringen för den del av intäkten som satts in pä särskilt skogskonto i bank. Enligt gällande regler medges sådant uppskov för ett och samma beskattningsår med högst 60 % av köpeskillingen för rotsåld skog samt 40 % av köpeskUlingen för leveransvirke och av saluvärdet av skogspro­dukter som tagits ut till förädling i egen rörelse. 1 propositionen föreslås all möjligheten till uppskov ökas för skogsägare som drabbats av stormskador under år 1973. Lättnaden innebär att procenttalen för den högsta avdragsgilla insättningen höjs tiU 80 resp. 50 för sådana skogsägare.

1  Riksdagen 1974. 1 saml. Nr 62

Prop. 1974r62

2

Förslag till

Lag med särskilda bestämmelser om insättning på skogskonto

Härigenom förordnas som följer.

Utan hinder av 2 § första stycket a)-c) förordningen (1954rl42) om taxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto, får skattskyldig, som med intyg från skogsvårdsstyrelsen i länet visar att skog stormfällts i avsevärd omfattning under år 1973 på viss fastighet, beträffande den förvärvskälla vari fastigheten ingår för beskattningsåren 1973 och 1974 åtnjuta uppskov med högst elt belopp, motsvarande summan av

1.

åttio procent av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt,

2.

femtio procent av den på beskattningsåret belöpande köpeskil­lingen för avyttrade skogsprodukter,

3.

femtio procent av saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret uttagits för förädling i egen rörelse.

Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Utan hinder av 5 § förordningen (I 954r 142) om taxering för inkomst av medel, som insatts på skogskonto, får skattskyldig åtnjuta uppskov med taxering år 1974 för belopp som inbetalats till banken senast den 31 maj 1974. Den skattskyldige skall senast nämnda dag till länsstyrelsen i länet eller ordföranden i taxeringsnämnden inkomma med sådan utred­ning och sådant besked som avses i 4 § första och andra styckena förordningen.

Prop. 1974r62

Utdrag av protokollet över finansärenden hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av Halland i statsrådet den 8 mars 1974.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ökad rätt till uppskov med taxering för inkomst av skog, som stormfällts under år 1973 och anför.

Inledning

Betydande stormfälining av skog inträffade under november 1973 i sydöstra Sverige. Viss slormfäUning ägde vidare rum den 13 juni 1973 i Jämtlands län.

Södra Sveriges Skogsägares Förbund, ekonomisk förening, har i en framstäUning till finansdepartementet hemställt om ökade möjligheter för skogsägare, som drabbats av stormfällningen i sydöstra Sverige, att göra avsättning pä s. k. skogskonto. Lantbrukarnas Länsförbund i Jämtland har hemställt om motsvarande möjligheter för skogsägare som drabbats av stormen i Jämtlands län.

Efter remiss har skogsstyrelsen avgett yttrande över framställningarna.

Gällande bestämmelser om skogskonto m. m.

Bestämmelserna om skogskonto är intagna i förordningen (1 954:142) om taxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto. Fysisk person, oskiftat dödsbo eller familjestiftelse som haft intäkt av skogsbruk har enligt denna förordning rätt till uppskov med inkomsttaxeringen för den del av skogsintäkten som satts in på särskilt konto i bank, skogskonto (1 §). Syftet är främst att mUdra verkningarna av den progressiva statliga inkomstbeskattningen genom att möjliggöra en uppdelning i beskattningshänseende av intäkten på flera år. Skogsägaren kan också fä taxeringen av skogskonlomedlen uppskjuten tiU år, då han har kostnad för vård och underhäll av skogen. Inkomstbeskattningen av medlen sker när dessa tas ut från skogskontot (8 §). Medlen farstå inne på kontot under högst tio år (6 §). Belopp, för vilket uppskov med taxeringen yrkas, skall vara inbetalt till banken senast den dag, då den skattskyldige skall lämna sin självdeklaration (5 §).

Rätten till uppskov enligt förordningen är begränsad i fråga om beloppet (2 §). För varje förvärvskälla får uppskovet genom avdragsgill

Prop. I974r62

4

insättning på kontot för ett och samma beskattningsår avse högst 60 % av köpeskUlingen vid upplåtelse av avverkningsrätt, 40 % av köpeskUlingen för leveransvirke och 40 % av saluvärdet av skogsprodukter som uttagils för förädling i egen rörelse.

Rätten till avdragsgill insättning på skogskonto har vid flera tiUfällen vidgats provisoriskt som stödåtgärd vid slormfällningar. Under 1950-och 1960-talet har procenttalen för sådan insättning höjts tUl 80, 50 resp. 50 för skogsägare som drabbats av slormskador på grund av stormfäll­ningar i februari 1954, januari 1956, vintern 19661967 och september 1969. 1 oktober och november 1971 drabbades i första hand Västerbot­tens län av omfattande stormfällningar. Också denna gång föranledde stormskadorna en provisorisk höjning av procenttalen till 80, 50 resp. 50. Bestämmelser härom meddelades i förordningen (1972r49) med särskilda bestämmelser om insättning på skogskonto (prop. 1972:9, SkU 1972r2, rskr 1972r22). Höjningen av procenttalen gällde för beskattningsåren 1971 och 1972.

Framställningarna

1 sin skrivelse uppger Södra Sveriges Skogsägares Förbund, ekonomisk förening, att stora delar av sydöstra Sverige, främst Kalmar län, drabbats av svåra stormfällningar i november 1973. Gjorda undersökningar lyder på att omkring 600 000 skogskubikmeter stormfällts. Genom att skadorna varit av mycket varierande omfattning har konsekvenserna av stormen blivit mycket kännbara för vissa skogsägare, även om skadorna totalt sett kan synas vara av begränsad omfattning. Enligt föreningen har många enskilda skogsägare fått en stor del av sitt virkesförråd stormfällt. Dessa skogsägare drabbas hårt om inga åtgärder vidtas för att begränsa den negativa effekten av höga skogsinkomster följda av framtida stora kostnader för skogsvårds- och reproduktionsåtgärder. Mot denna bak­grund anhåller föreningen all bestämmelser utfärdas som medför rätt till förhöjd skattefri insättning på skogskonto. Bestämmelserna bör enligl föreningens uppfattning om möjligt avse beskattningsåren 1973-1975 och tillåta skogskontoinsältning pä högst 80 % av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog som avyttras genom upplåtelse av avverkningsrätt, 50 % av den på beskattningsåret belöpande köpeskilling­en för avyttrade skogsprodukter och 50 % av saluvärdet av skogspro­dukter som under beskattningsåret uttas för förädling i egen rörelse.

Enligt föreningen kan det vidare övervägas om det inte vore lämpligt att utfärda generella bestämmelser om rätt till ökad insättning på skogskonto för skogsägare som drabbats av slormskador. Någon risk för missbruk av sådana bestämmelser anser föreningen inte föreligga, eftersom varje skogsägare som vill utnyttja ett högre insättningsbelopp måste kunna styrka att slormskada drabbat fastigheten.

Lantbrukarnas Länsförbund i Jämtland uppger att Jämtlands län, främst Härjedalen samt södra och östra Jämtland, drabbats av en storm den 13 juni 1973. Enligt en till framställningen fogad promemoria, som

Prop. 1974r62

5

upprättats av skogsvårdsstyrelsen i Jämtlands län, har stormen fällt högst 100 000 skogskubikmeter. Stormfällningen kan därför enligt skogsvårds­styrelsen beräknas uppgå till 68 % av årsavverkningen pä privata skogar inom länet. 1 promemorian uttalas dock att procenttalen givetvis kan bli avsevärt högre för lokala områden eller vissa fastigheter. Under hänvis­ning tiU uppgifterna i promemorian anför länsförbundet att del måste anses befogat att genom vidgade möjligheter för insättning på skogskonto reducera verkningarna av stormfällningen.

Skogsstyrelsens yttrande

Skogsstyrelsen uppger all stormfäUningen i november 1973 löpte i ett sammanhängande stråk genom Jönköpings, Kronobergs och Kalmar län. De sammanlagda skadorna kan uppskattas till omkring 1,2 milj. skogskubikmeter, varav omkring 380 000 i Jönköpings län, 200 000 i Kronobergs län och 600 000 i Kalmar län. 1 aUa tre länen finns enligt skogsstyrelsen många enskilda fastigheter-söm drabbats hårt och där stormfällningen uppgår till betydligt över två gånger årsavverkningen. Skogsstyrelsen tillstyrker mot denna bakgrund att skogsägare, som i avsevärd omfattning drabbats av stormfällningen, bereds tillfälle att åtnjuta uppskov med beskattningen i högre grad än vad som normalt gäller. Uppskovet bör, med hänsyn till angelägenheten av att stormfällt virke snarast upparbetas och transporteras ut ur skogen, enligt styrelsens uppfattning begränsas till skadeårel och närmast efterföljande år.

Beträffande stormfällningen i Jämtlands län anför skogsstyrelsen att de konstaterade skadornas omfattning visat sig ligga obetydligt över vad som angivits i den av skogsvårdsstyrelsen i Jämtlands län upprättade promemorian.

Departementschefen

Under november 1973 inträffade omfattande slormfäUning av skog i sydöstra Sverige. Stormen drabbade i första hand Kalmar län men också Jönköpings och Kronobergs län. 1 Kalmar län slormfälldes omkring 600 000 skogskubikmeter medan motsvarande skador i Jönköpings och Kronobergs län uppgår tUl omkring 380 000 resp. 200 000 skogskubik­meter. För många skogsägare motsvarar stormfällningen betydligt mer än tvä årsavverkningar.

Den storm som inträffade i Jämtlands län den 13 juni 1973 varav mindre omfattning än stormen i sydöstra Sverige. Omkring 100 000 skogskubikmeter slormfälldes. Även i Jämtlands län har vissa fastigheter drabbats hårt.

Slormskadorna i sydöstra Sverige är ungefär av samma storleksordning som skadorna på grund av stormen i Västerbottens län hösten 1971. Liksom vid detta tUlfälle bör skogsägare, som i betydande grad drabbats av stormfällning, få sina möjligheter att utnyttja skogskonto vidgade. Genom att beskattningen av insatta likvider för stormfällt virke skjuts

Prop. I974r62

6

upp stimuleras sådan snar upparbetning av virket som är värdefuU från skogsvårdssynpunkt. Härtill kommer att insatta belopp kan användas till att betala kostnader för reproduklionsåtgärder under senare år.

Skadorna på grund av stormen i Jämtlands län är totalt sett förhållandevis obetydliga. Det kan emellertid finnas enstaka skogsägare som fått en stor del av sitt virkesförråd stormfällt. Även dessa skogsägare bör enligt min mening komma i åtnjutande av de förmånligare uppskovs­bestämmelserna.

Södra Sveriges Skogsägares Förbund, ekonomisk förening, har anhållit att de förmånligare reglerna för insättning på skogskonto om möjligt bör avse beskattningsåren 1973-1975. Som skogsstyrelsen framhållit är det emellertid angeläget att det stormfällda virket snarast upparbetas och transporteras ut ur skogen. I annat fall uppkommer risk för omfattande virkesskador och insektsangrepp. För att främja ett snabbt bortförande av den stormskadade skogen bör giltighetstiden för de förmånligare bestämmelserna begränsas till att avse beskattningsåren 1973 och 1974.

De förmånligare uppskovsbestämmelserna bör utformas enhgt vad som skett vid tidigare tUlfällen. Den övre gränsen för insättning på skogskonto bör således höjas tUl 80% av intäkten för rotsåld skog och 50% av intäkten för avyttrade skogsprodukter och av värdet av uttag liU egen rörelse. Som fömtsättning för tillämpning av bestämmelserna bör vidare gälla, att den skattskyldige genom intyg från skogsvårdsstyrelsen i länet visar att skog stormfällts på fastigheten i avsevärd omfattning under år 1973. Av skäl som jag tidigare redovisat bör bestämmelserna avse beskattningsåren 1973 och 1974.

Det belopp för vUket den skaltskyldige önskar uppskov med taxe­ringen måste sättas in på bank. Enligl gällande rätt skall insättningen göras senast den dag då den skattskyldige skall lämna sin självdeklaration. Med hänsyn till att stormen i sydöstra Sverige inträffade så sent under beskattningsåret 1973 har det inte varit möjligt att utfärda nya bestämmelser om förhöjt insättningsbelopp i sådan tid att de kunnat tUlämpas vid avgivande av deklaration i febmari 1974. För att kunna åtnjuta förhöjningen också för beskattningsåret 1973 måste därför den skattskyldige ges möjlighet att göra insättningen för detta beskattningsår senare än vad som annars gäller. Jag föreslår en sådan utformning av U

Södra Sveriges Skogsägares Förbund, ekonomisk förening, har anfört att vissa skäl talar för att införa generella bestämmelser om rätt till ökad insättning på skogskonto för skogsägare som drabbats av stormskador. Jag delar denna uppfattning. Frågan bör emellertid prövas i annat sammanhang.

Prop. 1974r62

Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Majrt föreslår riksdagen

att antaga inom finansdepartementet upprättat förslag till lag med särskilda bestämmelser om insättning på skogskonto.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regenten att till riksdagen skaU avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoU utvisar.

Ur protokoUetr Britta Gyllensten

GOTAB 74 7191 S     Stockholm 1974