Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1987/88:151

om lagreglering av bostadsbidragen

Prop. 1987/88:151

Regeringen föreslär riksdagen att anta det forslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regraingsprotdcollet den 17 mars 1988.

På regeringens vägnar 

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Bestämmelser om bostadsbidrag finns nu i förordningen (1987:818) om bo­stadsbidrag till barnfamiljer och i förordningen (1987:870) om bostadsbidrag till vissa hushåll utan bam. Bostadsbidragen länmas i dag efter frivilliga åta­ganden av kommunerna. Denna ordning ersätts med en lagreglering varige­nom kommunerna får en skyldighet att lämna bostadsbidrag enligt bestäm­melser som i allt väsentligt stämmer överens med de nu gällande.

Den nya lagen om bostadsbidrag avses träda i kraft den 1 september 1988 och tillämpas första gången i fråga om bostadsbidrag för år 1989.

1 Riksdagen 1987188. 1 saml. Nr 151

Propositionens lagförslag

Förslag till

Lag om bostadsbidrag

Härigenom föreskrivs följande.

Inledande  bestämmelser

1

§ Varje kommun skall enligt bestämmelsema i denna lag lämna bostads­bidrag till barnfamiljer och till vissa hushåll utan bam. Kommunerna har rätt till statsbidrag till sina kostnader.

2

§ Med makar jämställs i denna lag, om bidragssökanden inte visar skäl för annat, man och kvinna som utan att vara gifta med varandra lever tillsam­mans och har eller har haft gemensamt bam eller är kyrkobokförda pä samma adress.

Bidragsberättigade  familjer och hushåll

Barrtfamiljer

3 § Bostadsbidrag lämnas till dem som bor och är kyrkobokförda inom

kommimen och som

1.

har vårdnaden om bam som stadigvarande bor hos familjen,

2.

efter myndighets beslut har tagit emot bam för värd i familjehem eller

3.

på gnmd av värdnad eller imigänge tidvis har bam boende hos sig. Bostadsbidrag lämnas även för bam som för att fä vård eller undervisning

bor utanför hemmet, om bamet vistas hos sin familj under minst sä läng tid varje år som motsvarar normala skolferier. Om bamet bor i familjehem eller i hem för värd eller t)oende, fär föräldrarna bidrag även i annat fall, om det finns särskilda skäl och socialnämnden har tillstyrkt att bidrag lämnas.

4

§ Bostadsbidrag till dem som har tagit emot bam för värd i familjehem lämnas om bamet har bott i hemmet sedan minst tre mänader.

5

§ Bostadsbidrag till föräldrar som pä grund av vårdnad eller umgänge tid­vis har bam boende hos sig lämnas om bamet vistas hos föräldem så lång tid ärligen att bostadsutrymme behövs för bamet.

6

§ Bostadsbidrag lämnas for bam som är tmder sjutton är och för sådana äldre bam som får förlängt bambidrag eller studiehjälp. Bidrag lämnas till och med den månad dä bamet fyller sjutton är eller rätten till förlängt bambidrag eller studiehjälp upphör.

Hushåll utan barn

7 §   Bostadsbidrag lämnas till den som

1.

har fyllt 18 år men inte är äldre än 28 år,

2.

är kyrkobokförd inom kommunen och

3.

där bor i en bostad som han äger eller innehar med hyres- eller bostads­rätt.

Prop. 1987/88:151

Bidrag lämnas till utgången av det kalenderår då bidragssökanden eller den-    Prop. 1987/88:151 nes make fyller 28 är.

Närmare föreskrifter om vad som gäller när bostaden utgör en del av upp­låtarens egen bostad, hyrs i andra hand eller är en gmppbostad fÖr flera hus­håll, meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

8 § Bostadsbidrag enligt 7 § lämnas inte om bidragssökanden eller dennes

make

1.

har bam som berättigar till bostadsbidrag till barnfamiljer eller

2.

får kommimalt bostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension eller är utesluten frän sädant tillägg endast på gnmd av bestämmelsema om inkomstprövning.

Inkomstens  och  förmögenhetens  betydelse

Barnfamiljer

9 § Bostadsbidrag lämnas med lägst det bidragsbelopp som kan beräknas

enligt 19 och 20 §§, om den bidragsgnmdande inkomsten inte överstiger

63 000 kronor. Om den bidragsgnmdande inkomsten är högre, skall bidrags­

beloppet minskas med 20 procent av den överskjutande inkomsten.

10        § Med bidragsgrundande inkomst avses bidragssökandens sammanräk­

nade inkomst enligt taxeringen till statlig inkomstskatt året före bidragsåret

med de tillägg som följer av 11-13 §§. I fräga om makar skall bådas sam-

maiu'äknade inkomst enligt taxeringen räknas in i den bidragsgrundande in­

komsten.

Bidragets storlek skall bestämmas med hänsyn till en beräknad inkomst för bidragsäret om

1.

det inte finns några uppgifter frän taxeringen eller

2.

inkomstema av förvärvsarbete har minskat med mer än 25 procent i för­hällande till motsvarande inkomster enligt taxeringen till statlig inkomst­skatt året före bidragsåret och det stär klart att inkomstminskningen kommer att bestå under bidragsåret.

11

§ Om bidragssökanden och sådana bam under sjutton år som avses i 3 § första stycket 1 eller andra stycket har en sammanlagd förmögenhet som överstiger 90 000 kronor eller, i fräga om makar, om makama och barnen har en sammanlagd förmögenhet som överstiger 180 000 kronor, skall den bi­dragsgnmdande inkomsten höjas med en femtedel av det överskjutande be­loppet.

12

§ Om bidragssökanden eller dennes make uppbär bidragsförskott eller underhällsbidrag för ett eller flera bam som berättigar till bostadsbidrag, skall den bidragsgnmdande inkomsten höjas med ett belopp som svarar mot 40 procent av det basbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller den 1 oktober året före bidragsåret eller, om sökanden visar att det belopp som kommer att uppbäras under bidragsäret är lägre, det be­loppet. Detsamma gäller i fråga om bidrag enligt lagen (1984:1096) om sär­skilt bidrag till vissa adoptivbam.

13       §     Om ett eller flera bam som berättigar till bostadsbidrag uppbär

bampension, skall den bidragsgnmdande inkomsten höjas med ett belopp

3

som svarar mot 26 procent av det basbelopp som enligt 1 kap. 6 § lagen    Prop. 1987/88:151 (1962:381) om allmän försäkring gäller den 1 oktober ärel före bidragsärcL

Hushåll utan barn

14

§ Bostadsbidrag lämnas med lägst det bidragsbelopp som kan beräknas enligt 21 §, om den bidragsgrundande inkomsten inte överstiger 27 000 kro­nor för en ensamboende och 38 000 kronor for makar. Om den bidragsgrun­dande inkomsten är högre, skall bidragsbelopjjet minskas med en tredjedel av den överskjutande inkomsten.

15

§ Med bidragsgnmdande inkomst avses bidragssökandens sammanräk­nade inkomst enligt taxeringen till statlig inkomstskatt året före bidragsåret med det tillägg som följer av 16 §. I fråga om makar skall bådas samman­räknade inkomst enligt taxeringen räknas in i den bidragsgnmdande inkoms­ten.

Bidragets storlek skall bestämmas med hänsyn till en beräknad inkomst för bidragsäret om

1.

det inte finns några uppgifter frän taxeringen eller

2.

inkomstema har ökat eller minskat väseiitligt i förhållande till de in­komster som avses i första stycket.

16        § Om bidragssökanden har en förmögenhet som överstiger 90 000 kro­

nor eller, i fräga om makar, om makama har en sammanlagd förmögenhet

som överstiger 180 000 kronor, skall den bidragsgrundande inkomsten höjas

med en femtedel av det Överskjutande beloppet

Gemensamma bestämmelser

17

§ Om det är uppenbart att bidragssökanden inte behöver det bostadsbi­drag som kan beräknas enligt denna lag, fär bidraget efter särskild utredning bestämmas till lägre belopp eller ansökan avslås.

18

§ Närmare föreskrifter om beräkningen av den bidragsgrundande in­komsten meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be­stämmer.

Bostadsbidragets  belopp

Barnfamiljer

19       §   Bostadsbidrag lämnas månadsvis

1.   med 265 kronor för familjer med ett bam,

530 kronor för familjer med två bam,

795 kronor för familjer med tre bam,

660 kronor för familjer med fyra bam,

265 kronor för familjer med fem eller flera bam, samt

2.   med 80 procent av den del av bostadskosmaden per månad som överr

suger 1 000 kronor men inte

2 400 kronor for familjer med ett eller två bam,

2

600 kronor för familjer med tre eller fyra bam,

3

125 kronor för familjer med fem eller flera bam.

Om bostadskosmaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2,    Prop. 1987/88:151 lämnas bostadsbidrag med 60 procent av den överskjutande bostadskostnaden per manad upp till 2 600 kronor för familjer med ett bam,

2

900 kronor for familjer med två bam,

3

200 kronor för familjer med tre bam, 3 500 kronor for familjer med fyra bam,

3 800 kronor för familjer med fem eller flera bam.

Högre bostadskostnad än som anges i andra stycket får beaktas, om bi­dragssökanden eller någon medlem av detmes familj är handikappad och socialnämnden har tillstyrkt att bidrag lämnas för en högre kostnad.

Närmare föreskrifter om beräkningen av bostadskostnadens storlek meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

20        § Bostadsbidrag enligt 19 § första stycket 1 lämnas endast för bam som

avses i 3 § första stycket 1 och 2. Om föräldrama inte bor tillsammans men

har gemensam värdnad om bamet, skall bidraget tillfalla den av föräldrama

som bamet är kyrkobokfört hos.

Om föräldem har fyllt 18 år men inte är äldre än 28 är och inte fär bidrag enligt första stycket, skall bidrag enligt 19 § första stycket 2 beräknas pä den del av bostadskostnaden per månad som överstiger 700 kronor. Vad som nu har föreskrivits gäller dock inte i fräga om den som fär studiemedel.

Bidrag enligt 19 § forsla stycket 2 och andra stycket samma paragraf får lämnas endast till den som bor i en bostad som han äger eller innehar med hyres- eller bostadsrätt.

Närmare föreskrifter om vad som gäller när bostaden utgör en del av upplåtarens egen bostad, hyrs i andra hand eller är en gruppbostad för flera familjer meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

Hushåll utan barn

21        § Bostadsbidrag lämnas med 80 procent av den del av bostadskostnaden

jjer månad som överstiger 700 kronor men inte

1

900 kronor for ensamboende och

2

400 kronor för makar.

För hushåll där någon får studiemedel lämnas bostadsbidrag dock endast för den del av bostadskostnaden per månad som överstiger 1 200 kronor.

Högre lx>stadskosmad än som anges i första stycket får beaktas, om bidragssökanden eller dennes make är handikappad och socialnämnden har tillstyrkt att bidrag lämnas for en högre kostnad.

Närmare föreskrifter om beräkningen av bostadskostnadens storlek meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestänuner.

Gemensamma förfarandebestämmelser m. m.

22        § Kommunen prövar ärenden om bostadsbidrag och sköter utbetal­

ningen av bidragen.

Den som vill ha bostadsbidrag lämnar sin ansökan till kommimen.

Till ansökan skall fogas de handlingar och den övriga utredning som be­hövs för prövningen. Sädana uppgifter i ansökan som rör faktiska förhål­landen skall sökanden eller, i fråga om makar, båda lämna pä heder och samvete.

Närmare föreskrifter i fråga om ansökningsförfarandet meddelas av rege-    Prop. 1987/88:151 ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

23    §   Bostadsbidrag lämnas för högst ett kalenderår i sänder.

Bostadsbidrag lämnas från och med mänaden efter den dä rätt till bidrag har

uppkommit. Om rätten till bidrag uppkommer den första dagen i en månad, skall dock bidraget lämnas från och med den mänaden. Bidrag fär inte lämnas för längre tid tillbaka än tre månader före den månad dä ansökan om bidrag gjordes.

24

§ Bostadsbidrag betalas ut månadsvis. Bidrag under 100 kronor i må­naden betalas inte ut. Om bostadsbidraget inte har tagits ut före utgången av kalenderåret efter det då bidraget kunde tas ut, har rätten till det förfallit.

25

§ Bostadsbidraget skall betalas ut till den som har sökt bidraget, om inte sökanden begärt att det skall betalas ut till någon annan.

Om det finns särskilda skäl, får kommimen betala ut bidraget till en kom­munal myndighet eller till nägon lämplig person för att användas för hus-hällets bästa.

26

§   Fordran pä bostadsbidrag fär inte överlåtas eller utmätas.

27

§   Den som uppbär bostadsbidrag skall upplysa kommunen

1.

om familjen byter bostad,

2.

om familjens sammansättning ändras, och

3.

i fräga om hushåll utan bam, om hushållets inkomster ökar väsentiigt.

Omprövning av beslut om bostadsbidrag

28 §   Beslut om bostadsbidrag till barnfamiljer skall omprövas

1.

om den som uppbär bidraget begär det och familjens inkomster av för­värvsarbete har minskat med mer än 25 procent i förhållande till motsvarande inkomster enligt taxeringen till statiig inkomstskatt året före bidragsåret och det stär klart att inkomstminskningen kommer att bestå tmder bidragsäret,

2.

om familjen byter bostad eller familjens sammansättning ändras pä ett sädant sätt som har betydelse för bidraget.

Bidragsbeslutet får efter särskild utredning omprövas, om det är uppenbart att familjen inte behöver det bostadsbidrag som har beviljats.

29      §   Beslut om bostadsbidrag till hushåll utan barn skall omprövas

1.

om den som uppbär bidraget begär det och hushållets inkomster har minskat väsentligt i förhällande till de inkomster som låg till gmnd för bidragsbeslutet,

2.

om hushållets inkomster har ökat väsentiigt i förhållande till de in­komster som låg till grund för bidragsbeslutet,

3.

om hushållet byter bostad eller hushällets sammansättning ändras på ett sädant sätt som har betydelse för bidraget.

Bidragsbeslutet får efter särskild utredning omprövas, om det är uppenbart att hushållet inte behöver det bostadsbidrag som har beviljats.

30      §   Vid omprövning av bidragsbeslut skall 23 § andra stycket tillämpas.

Återbetalning av bostadsbidrag

°P- 1987/88:151

31      § Korrununen skall besluta om återbetalning av bostadsbidrag helt eller

delvis, om bidragstagaren genom oriktiga uppgifter eller på något aimat sätt

har förorsakat att bidrag felaktigt har lämnats eller lämnats med for högt be­

lopp. Detsamma gäller om bidrag i aimat fall felaktigt har lämnats eller läm­

nats med för högt belopp och bidragstagaren skäligen borde ha insett detta.

Om kommunen har ålagt en bidragstagare återbetalningsskyldighet enligt första stycket, får kommunen vid senare utbetalning till denne hålla inne ett skäligt belopp i avräkning pä vad som har betalats ut for mycket. Om äter-betalningsskyldigheten inte fullgörs pä detta sätt, skall kommunen vidta de åtgärder som behövs för att driva in fordringen.

Om det finns särskilda skäl, fär konununen efterge belopp som skall åter­betalas.

Statsbidrag till kostnaden för bostadsbidrag

32      § För bostadsbidrag som kommimen har lämnat enligt deima lag fär

kommimen statsbidrag med 50 procent av sina kostnader. Bidraget lämnas i

efterskott för ett kalenderår i sänder.

Länsbostadsnämnden prövar ärenden om statsbidrag.

Ansökan om statsbidrag skall lämnas in till länsbostadsnämnden. Plan-och bostadsverket sköter utbetalningen av statsbidrag.

Närmare föreskrifter om förfarandet i övrigt meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

Överklagande

33      § Kommunens beslut eiJigt denna lag fär överklagas hos länsbostads­

nämnden.

Länsbostadsnänmdens beslut får överklagas hos plan- och bostadsverket. Plan- och bostadsverkets beslut fär inte överklagas.

Denna lag träder i kraft den 1 september 1988 och tillämpas forsla gängen i fråga om bostadsbidrag för år 1989.

Bostadsdepartementet

°P-1987/88:151

Utdrag ur protokoll vid regeringssanmianträde den 17 mars 1988

Närvarande: statsministerii[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om lagreglering av bostadsbidragen

1 Inledning

Riksdagen beslutade under 1986/87 års riksmöte att frän den 1 januari 1988 dels ändra reglema för bostadsbidrag till barnfamiljer, dels införa bostadsbi­drag till vissa hushåll utan bam (prop. 1986/87:48, prop. 1986/87:93 och prop. 1986/87:100 bil. 13, BoU 10 och 20, rskr. 248)

Bidragsbestämmelsema finns nu i förordningen (1987:818) om bostadsbi­drag till barnfamiljer (ändrad senast 1987:869) och förordningen (1987:870) om bostadsbidrag till vissa hushåll utan bam. Föreskrifter för tillämpningen av vissa bestämmelser i förordningama har efter bemyndigande av regeringen meddelats av bostadsstyrelsen. Dessa föreskrifter finns intagna i bostadssty­relsens författningssamling (BOFS) under numren BOFS 1987:36, BOFS 1987:42 och BOFS 1987:47. För kommimema innebär regelsystemet bl. a. alt statsbidrag lämnas till kostnadema för bostadsbidrag som länmats enligt bestämmelsema i de båda förordningama. Det finns naturligtvis inget hinder för kommunerna alt på egen bekostnad besluta om högre bidragsbelopp än som följer av dessa bestämmelser.

2 Föredragandens överväganden

Prop. 1987/88:151

Mitt förslag: Bostadsbidragen lämnas i dag efter frivilliga åtagan­den av kommunerna. Denna ordning ersätts med en lagreglering vari­genom kommunerna får en skyldighet att lämna bostadsbidrag enligt bestämmelser som i allt väsentligt stämmer överens med de nu gäl­lande. Bestämmelsema om statsbidrag till kommunemas kosmader för bostadsbidragen förs oförändrade över till den nya lagen.

Lagen skall träda i kraft den 1 september 1988 och tillämpas första gången i fräga om bostadsbidrag för är 1989.

Skälen för mitt förslag: Som framhölls i anförandet till prop. 1987/88:131 om ändrade regler för bostadsbidrag till imgdomar, utgör bo­stadsbidragen till barnfamiljer och ungdomar en mycket betydelsefull del i värt välfärdssystem. Bestämmelser om kommunemas befogenhet att lämna bl. a. bostadsbidrag fiims i 1 § lagen (1947: 523) om konmiunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. m. (bostadsförsörjningslagen). En­ligt dessa bestämmelser fär en kommun ställa medel till förfogande att enligt de grunder och i den ordning som kommunen bestämt, användas till ätgärder i syfte att nedbringa den enskildes kostnader för anskaffande eller innehav av en fullvärdig bostad Bostadsförsörjningslagen ger alltså kommunerna möjlighet men ingen skyldighet att lämna bostadsbidrag. I detta avseende föreligger det en skillnad mellan bostadsbidragen och flera andra centrala former av stöd, vilka är garanterade i lag. Detta är enligt min mening en brist, och jag anser alt tiden nu är mogen att i en lag ålägga kommunerna skyldighet att lämna bostadsbidrag.

Frågan om en lagreglering har emellertid inte varit föremål för nägon sed­vanlig remissbehandling. Jag har därför nyligen haft överläggningar i frågan med styrelsen för Svenska kommunförbundet. Hyresgästemas Riksförbund och Sveriges allmännyttiga bostadsföretag (SABO).

Styrelsen för kommunförbundet har ansett sig kunna tillstyrka lagregle­ring. Politisk enighet i styrelsen har dock inte varit möjlig att uppnå. Hyres-gäsiemas Riksförbund anser att det är av central betydelse att man har samma rätt till bostadsbidrag oavsett i vilken kommun man bor. Förbundet ser det därför som mycket positivt att kommunerna genom en lagreglering blir skyl­diga att lämna bostadsbidrag. Även SABO har tillstyrkt lagreglering. Bäde Hyresgästemas Riksförbund och SABO har emellertid hemställt att bestäm­melsema angäende omprövning av bostadsbidrag nu ändras sä, att det blir möjligt att ändra bostadsbidragen med hänsyn till hyresförändringar som sker under året. Hyresgästemas Riksförbund har dessutom hemställt att den ålders­gräns pä 28 år som gäller i fråga om bostadsbidrag till hushåll utan bam skall tas bort.

Mot den nu angivna bakgnmden föreslär jag att en lag om bostadsbidrag införs som ålägger kommimema en skyldighet att betala ut bostadsbidrag enligt bestämmelser som i allt väsentiigt är oförändrade i förhällande till vad som gäller i dag. Förslagen i årets budgetproposition om bostadsbidrag för är

1989 och i propositionen 1987/88:131 om ändrade regler för bostadsbidrag    POP-  987/88:151 till imgdomar bör dock beaktas. Jag är emellertid inte beredd att nu föreslå ytterligare förändringar i de regler som prövas av riksdagen i samband med budgetregleringea

För närvarande lämnas statsbidrag med 50 procent av kommunemas kost­nader för bostadsbidrag som betalas ut i enlighet med de principer som riks­dagen har fastställt. Även bestämmelsema härom bör oförändrade föras över till den nya lagen.

Det kan naturligtvis ifrågasättas om det är befogat att i lagen ta in bestäm­melser i nästan alla de frägor som nu behandlas i förordningama. På grund av bestämmelsema i regeringsformen (RF) är det emellertid nödvändigt att lagen innehåller en förhållandevis uttömmande reglering. Enligt 8 kap. 5 § RF skall nämligen föreskrifter om bl. a. kommunemas åligganden meddelas i lag, och riksdagens möjligheter att överlämna till regeringen att meddela före­skrifter i de nu berörda frågorna är mycket begränsade.

Enligt min mening torde det Icnappast medföra några olägenheter av be­tydelse om ändringar av reglema om bostadsbidrag i fortsättningen mäste beslutas genom lag. Redan i dag fömtsätter snart sagt alla sakliga ändringar av bidragsförordningama riksdagens godkäimande, eftersom belastningen pä det statsbudgetanslag från vilket statsbidrag till kommunema betalas ut, helt bestäms av de villkor som gäller för bostadsbidragen. För de tillämpande myndighetema torde det närmast vara en fördel om lagen innehäller en sä uttömmande reglering som möjligt. Antalet författningar som skall beaktas vid beslutsfattandet kan därmed begränsas.

Lagen bör träda i kraft den 1 september 1988 och tillämpas första gängen i fråga om bostadsbidrag för år 1989.

Jag har i denna fräga samrått med statsrädet Löimqvist.

3 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu anfört har inom bostadsdepartementet upprättats ett förslag till lag om bostadsbidrag.

4 Specialmotivering Lagen om bostadsbidrag

Inledande bestämmelser

1§

I deima inledande bestämmelse slås fast att varje kommim är skyldig att läm­

na bostadsbidrag under de fömtsättningar och med de belopp som anges i

lagen samt att kommunema har rätt till statsbidrag till sina bidragskostnader.

Kommunema är oförhindrade att länma bostadsbidrag med större belopp än

som anges i det följande. I sädana fall utgår dock inte nägot statsbidrag till

q

merkostnaderna. Det framgår av 32 §, där bestämmelsema om statsbidrag har

tagits in. Stödsystemet är liksom nu avsett för barnfamiljer och för vissa    Prop. 19ö7/öö:151 hushåll utan bam.

Under vilka närmare förutsättningar skyldighet föreligger för kommunema att lämna bostadsbidrag framgår i fråga om barnfamiljer av 3-6 §§ och för hushåll utan bam av 7 och 8 §§.

Vilka lägsta belopp som kommunen mäste lämna bostadsbidrag med framgär av 9 respektive 14 §. För att man i de enskilda fallen skall fä fram bidragsbeloppets faktiska storlek måste - liksom for närvarande - ett antal beräkningar göras.

Undantag från dessa regler om att bostadsbidrag skall lämnas med lägst det belopp som har räknats fram pä de i 9-13 respektive 1416 §§ föreskrivna schablonmässiga gnmdema, bör dock - liksom enligt gällande regler - kunna göras om bidragssökanden inte behöver bidraget. Derma möjlighet att frångå föreskrivet lägsta bidragsbelop»p har tagits in i 17 §.

2

§

Paragrafen har i förhållande till gällande förordningsregler en gemensam de­finition av vilka sammanboende som vid tillämpningen av denna lag skall anses likställda med makar. Motiven till denna definition utvecklade jag i mitt anförande till prop. 1986/87:48 (s. 56).

Bidragsberättigade familjer och hushåll

3§

Den största gmppen för vilka bostadsbidragen är avsedda är bamfamiljema. 1 deima paragraf och de närmast följande behandlas fömtsättningama för bo­stadsbidrag ull dem.

Gällande förordningsregler anger bl. a. att bostadsbidrag lämnas till barn­familjer som är bosatta här i landet. Bosättningskravet uttryckt på detta sätt har i den praktiska tillämpningen skapat osäkerhet om det räcker med vistelse i kommunen eller om det behövs att man är kyrkobokförd eller t. o. m. mantalsskriven inom kommunen.

I paragrafens/ör$/a stycke har därför tagits in en klarläggande bestämmelse om att kommunens skyldighet att lämna bostadsbidrag endast omfattar dem som bor och är kyrkobokförda inom kommimen. I första stycket anges där­efter under punktema 1-3 i vilka huvudfall barnfamiljer har rätt till bo­stadsbidrag.

Av andra stycket framgår att bostadsbidrag i vissa fall skall lämnas även om ett bam av olika skäl bor utanför sitt hem. Bestämmelsema motsvarar i sak vad som gäller enligt dagens bestämmelser.

4-6 §§

I paragraferna, som i sak stämmer överens med 5-8 §§ i nuvarande förord-

jj

ning, ges bestämmelser om vissa tids- och äldersfrister i fråga om de bam

som avses i 3 § och som således kan berättiga till bostadsbidrag. Beträffande    ProP- iyo7/ö5:151 6 §, såvitt avser frägan när rätten till förlängt bambidrag eller studiehjälp upphör, finns bestämmelser i lagen (1986:378) om förlängt bambidrag res­pektive studiestödslagen (1973:349).

Hushåll utan barn

7 och 8 §§

Av paragraferna framgår under vilka föratsättningar som kommunema är skyldiga att lämna bostadsbidrag till hushåll utan bam. I förhållande till gällande bestämmelser har vissa ändringar av språklig och hänvisningstek­nisk natur gjorts. Dessutom har, pä de skäl som angetts i anslutning till 3 §, tagils in klarlägganden i 7 § första stycket om att bidragstagaren skall bo och vara kyrkobokförd inom koinmunen.

I klargörande syfte har 7 § första stycket 3 utformats sä, att det framgär att bostadsbidraget skall avse den bostad som sökanden bor i. Det iimebär bl. a. att bostadsbidraget upphör när denne inte längre bor i sin bostad, t. ex. på gmnd av tjänstgöring utomlands (se 28 § första stycket 2 och 29 § första stycket 3). För bamfamiljema finns i 20 § tredje stycket en motsvarande bestämmelse.

Kravet i punkt 3 att sökanden skall äga bostaden eller inneha den med hyres- eller bostadsrätt är enligt gällande ordning uppfyllt bl. a. om sökanden i andra hand hyr en lägenhet, möblerad eller omöblerad, under fömtsättning alt hyresavtalet är skriftligt och hyresvärden eller hyresnämnden har godkänt andrahandsuihymingen. Även korttidsupplätelser kan grunda rätt till bostads­bidrag, om de avser en tid av minst tre mänader. Om tvä eller flera hushåll bor i en bostad, anses kravet pä egen bostad uppfyllt för vart och ett äv hus­hållen, om de har ett gemensamt hyresförhållande gentemot hyresvärden. Motsvarande gäller om flera hushåll gemensamt äger ett egnahem eller inne­har en lägenhet med bostadsrätt. Punkt 3 är inte avsedd att innebära nägon ändring i denna ordning.

Närmare föreskrifter angående de nu behandlade fallen skall enligt 7 § tredje stycket meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm­mer. Formellt sett är tredje stycket inte nödvändigt, eftersom regeringen en­ligt 8 kap. 13 § regeringsformen, utan bemyndigande av riksdagen, får be­sluta föreskrifter om verkställighet av lag och föreskrifter som inte enligt gmndlagen skall meddelas av riksdagen, den s. k; restkompetensen. Med tanke främst pä de tillämpande myndighetema anser jag det emellertid lämpligt att det i lagen klargörs i vilka hänseenden kompletterande före­skrifter kommer att meddelas. Tredje stycket skall ses mot denna bakgnmd

Inkomstens och  förmögenhetens betydelse

9-16 §§

I paragraferna ges bestämmelser om beräkningen av bostadsbidragets storlek.

22

I förhållande till nu gällande bestämmelser har den förändringen gjorts att    tTop. 19» //öö.IM beloppen avseende den bidragsgrundande inkomsten i 9 och 14 §§ justerats med hänsyn till vad som föreslagits i årets budgetproposition om bostads­bidragen för år 1989.

De nu gällande bestämmelsema om att bostadsbidragen skall delas upp pä mänadsbelopp och att bidrag under 100 kr i mänaden inte betalas ut m. m. har i allt väsentiigt förts över till 24 §.

Vissa bestämmelser om avrundning av belopp m. m. som finns i dé gäl­lande förordningama har dock inte förts över till lagen. I den män sädana och liknande bestämmelser behövs för tillämpningen, bör de komma till uttryck som verkställighetsföreskrifter (jfr 18 §).

När det gäller beräkningen enligt 10 och 15 §§ av den bidragsgrundande inkomsten för makar, sker enligt nu gällande regler inte någon samman­läggning av inkomstema for makar som flyttat isär, om de vid taxeringen året före bidragsäret taxerats som ensamstående och makama fortfarande sär-lever. Någon ändring i detta avseende är inte åsyftad med de nu föreslagna bestämmelsema. Närmare föreskrifter om detta avses meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer (jfr 18 §).

112 och 13 §§ har tagits in vad som i dag regleras i en övergångsbestäm­melse till förordningen avseende bamfamiljema, nämligen att tillägg till den bidragsgrundande inkomsten för underhållsbidrag, bidragsförskott eller bam­pension skall göras med högst det belopp som motsvarar bidragsförskott eller bampension för ett bam. Dessa regler bör fortsättningsvis gälla utan begräns­ning till visst bidragsär. Dessutom har vissa språkliga justeringar gjorts för att bestämmelsema skall bli mer tydliga till sitt innehåll.

Gemensamma bestämmelser

17 och 18 §§

Bestämmelsema i paragraferna är gemensamma for barnfamiljer och hushåll utan bam.

117 § har tagits in undantaget från huvudregeln att bostadsbidrag skall lämnas med lägst det belopp som har räknats fram pä de i 9-13 respektive 1416 §§ föreskrivna schablonmässiga gnmdema. I förhällande till gällande bestämmelser har det tillägget gjorts, att ett beslut att lämna bostadsbidrag med ett lägre belopp eller helt avslå ansökan skall föregås av en särskild utredning i frågan. Tillägget har gjorts för att markera den restriktiva till­lämpning av bestämmelsema som förespråkades i förarbetena (prop. 1986/87:48 s. 59 och BoU 10 s. 65). Ett motsvarande tillägg har gjorts i omprövningsbestämmelsema i 28 § andra stycket och 29 § andra stycket. Det torde följa av 17 § förvaltningslagen (1986:223) att bidragssökanden alltid skall lämnas tillfälle att yttra sig över en sådan utredning.

Beträffande 18 § vill jag hänvisa till vad jag anförde i anslutning till 7 § tredje stycket om att det i lagen klargörs i vilka hänseenden kompletterande föreskrifter kommer att meddelas.

13

Bostadsbidragets belopp

Prop- 1987/88:151

19-21 §§

I paragraferna ges bestämmelser om bostadsbidragets belopp.

Paragraferna motsvarar nu gällande bestämmelser i dessa frägor med det undanlaget att beloppens storlek m. m. har justerats med hänsyn till vad som redan har föreslagits i årets budgetproposition om bostadsbidragen för är 1989 och i propositionen 1987/88:131 om ändrade regler för bostadsbidrag till ungdomar. Dessutom har paragrafema i förhällande till nu gällande regler överarbetats språkligt för att de skall bli mer klara och tydliga.

179 f fjärde stycket och 21 § tredje stycket har det på samma skäl som angetts i anslutning till 7 § tredje stycket tagits in en upplysning om att det behövs närmare föreskrifter om beräkningen av bostadskostnadens storlek. En bestämmelse av denna karaktär fmns även i 20 § fjärde stycket. Beträffande bostadskraven m. m. i20 § tredje stycket vill jag hänvisa till vad jag anför­de i anslutning till 7 § första stycket 3.

Gemensamma förfarandebestämmelser m. m.

22-27 §§

1 paragrafema ges förfarandebestämmelser som är gemensamma för de två stödformema. I förhällande till gällande bestämmelser har främst en språklig bearbetning gjorts. Dessutom har vissa nu gällande bestämmelser samman­förts.

Av 22 § första stycket framgär det, att kommunema liksom nu skall pröva ärenden om bostadsbidrag och att de sköter utbetalningen av bidragen. I fråga om handläggningen av ärendena gäller - liksom nu - bestämmelsema i för­valtningslagen (1986:223).

Bostadsbidraget till barnfamiljer skall enligt 10 § grundas bl. a. pä

bidragssökandens sammanräknade inkomst enligt taxeringen till statlig in­

komstskatt året före bidragsäret. I prop. 1986/87:48 (s. 59) framhöll jag att

det emellanåt naturligen inträffar att den redovisade nettoinkomsten i en bi­

dragssökandes huvudsakliga förvärvskälla av redovisningstekniska skäl ett är

tillfälligtvis nedgår till noll eller i närheten därav, utan att detta innebär att

den sökande står utan medel för sin löpande försörjning under bidragsäret. Jag

framhöll vidare att även andra liknande fall kan tänkas, exempelvis att sökan­

den efter avslutade studier numera har full förvärvsinkomst. Dessa förhållan­

den motiverade bestämmelsen i 17 § att bidraget efter särskild utredning får

bestämmas till lägre belopp eller ansökan avslås, om det är uppenbart att

bidragssökanden inte behöver det bostadsbidrag som kan beräknas enligt

denna lag. Om de förhållanden som således kan motivera en tillämpning av

denna regel är kända for sökanden redan når ansökan om bidrag görs, bör han

eller hon vara skyldig att upplysa om dem. Bidragsmyndigheten bör mot

bakgrund av en sädan upplysning i ansökningshandlingen överväga om en

särskild utredning av sökandens behov av bidrag skall genomföras enligt

bestämmelsema i 17 §. Den upplysningsskyldighet som föreligger under

j4

löpande bidragsår framgär av 27 §.

124   §   föreskrivs liksom i nu gällande förordningar att bostadsbidraget    Prop. 19ö7/öö:151 skall betalas ut månadsvis. Även om det inte finns något krav pä det, torde

kommunema normalt betala ut bidragen förskottvis per månad. Det är gi­vetvis angelägel att bidragen betalas ut i sädan tid att mottagarna inte får svårt att betala sina bostadsutgifter, men någon lagregel som anger detta anser jag inte erforderlig. Det ligger även i kommunens intresse att bi-dragstagama kan betala sina bosladsutgifler i rätt tid.

125   § andra stycket finns en bestämmelse om att koinmunen, om det

finns särskilda skäl, får betala ut bostadsbidraget till nägon annan än sö­

kanden. Motsvarande bestämmelse fiims även i de nu gällande förordningarna.

Det är självfallet angeläget att bestämmelsen tillämpas restriktivt. Kravet på

särskilda skäl torde medföra att ett beslut om utbetalning till annan än bi­

dragssökanden normalt mäste föregås av en utredning. Det följer av 17 §

förvaltningslagen att sökanden i normalfallet skall lämnas tillfälle att yttra

sig över en sädan utredning.

127 § anges - till skillnad frän gällande förordningsbestämmelser - ut­tryckligen de ändrade förhållanden under bidragsäret som den som uppbär bostadsbidrag är skyldig att upplysa kommimen om.

Omprövning av beslut om bostadsbidrag

28-30 §§

I stort motsvarar paragrafema de nu gällande förordningsbestämmelsema. Lagtexten har framför allt uttryckts på ett språkligt klarare sätt, sä att bl. a. missförstånd inte skall uppstå i fräga om vilka inkomster som skall beaktas i omprövningsfallen (jfr BoU 1986/87:10 s. 64-66).

Enligt 28 § andra stycket respektive 29 § andra stycket fär bidragsbeslutet efter särskild utredning omprövas, om det är uppenbart att hushållet inte be­höver det bostadsbidrag som har beviljats. I förhällande till nu gällande regler har, av samma skäl som angetts i anslutning till 17 §, orden "efter särskild utredning" tagits in i omprövningsbestämmelsema.

Återbetalning av bostadsbidrag

31 §

Bestämmelsema motsvarar nu gällande regler i dessa frägor med det undan­taget, att det enligt tredje stycket är kommunen - i stället för länsbostads­nämnden - som beslutar om eftergift. Den enskilde som är missnöjd med en kommuns beslut i fråga om eftergift eller återbetalning kan överklaga beslu­tet med stöd av 33 §.

15

statsbidrag tiil kostnaden för bostadsbidrag

ProP- 1987/88:151

32      §

Redan i lagens första paragraf har det slagits fast att kommunema har rätt till statsbidrag till sina kosmader för bostadsbidragen.

Statsbidraget är i dag 50 procent av kommunens kostoader och ersättningen bör, liksom vad i dag sker, betalas ut i efterskott för kalenderåret. Av tredje stycket framgär att närmare föreskrifter om förfarandet i övrigt, meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

Överklagande

33      §

1 paragrafen ges bestämmelser om överklagande. De motsvarar i princip nu gällande regler. Det torde utan särskild föreskrift vara klart att en kommun har rätt att överklaga ett beslut om bostadsbidrag som gär koinmunen emot.

5 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen före­slär riksdagen att anta förslaget dll lag om bostadsbidrag.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt ge­nom proposition förelägga riksdagen det förslag som föredraganden har lagt fram.

NorstedtsTryckeri, Stockholm 1988                                                                                                                      16