Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:3

Regeringens proposition

1979/80:3

om lån till ett av AB Bofors helägt smidesbolag

beslutad den 2 augusti 1979

Regeringen föreslår riksdagen alt antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar BIRGIT[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att 50 milj. kr. anvisas för lån med vikkoriig återbetalningsskyldighet tik ett av AB Bofors helägt smidesbolag. Lånet är avsett atl, helt eller delvis, ställas till smidesbolagets förfogande för att företaget skall genomföra en planerad omslmkturering, bl. a. genom inves­teringar i en ny smidespress. Härigenom kan sysselsättningen för huvud­delen av de anslälla vid Kilstaverken tryggas.

1   Riksdagen 1979180. 1 saml Nr 3

Prop. 1979/80:3

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammaniräde 1979-08-02

Närvarande: slatsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Huss,[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om lån till ett av AB Bofors helägt smidesbolag

1    Inledning

Boforskonceraen AB Bofors med dotterbolag hade år 1978 en om­sättning av ca 2 800 milj. kr. Antalet anställda uppgick lik 14000, varav drygt 8000 i Karlskoga. Den största resultatenheten är försvarsmaleriel-sektom, som år 1978 svarade för 43% av omsättningen, medan de båda övriga större enhelema Bofors-Stål och Bofors-Nobel (kemi och plast) vardera svarade för ca 20% av omsättningen.

Stålsektom inom Bofors sysselsatte år 1978 2900 personer, varav ca 1200 personer vid Kilstaverken i Karlskoga. Härav sysselsattes hälften, ca 600 personer, i stål- och valsverk och lika många i en smedja. Huvudpro­dukten vid Kilstaverken är tunga vevaxlar till dieselmotorer samt andra smidda delar tik bilindustrin. Konkurrenskraftig produktion kan inte upp­rätthållas med nuvarande smidesutmstning.

Bofors avser att överföra smidesverksamhelen i Kilstaverken till etl helägt dotterbolag och investera i en ny smidespress. Smedjan avses därefter sysselsätta ca 600 personer, medan stål- och valsverket anpassas efter smedjans behov, vilket beräknas ge ca 150 personer fortsatt syssel­sättning. Totalt beräknas sålunda sysselsättningen minska med 450 perso­ner inom stålsektom. Företaget räknar dock med all genom omplaceringar inom Boforskonceraen kunna undvika friställningar. Alteraativet till en investering i en ny smidespress är en gradvis avveckling av Kilstaverken.

Delegationen för stmkturfrågor inom vissa branscher (stmkturdelega-tionen). som handlägger bl.a. finansieringsfrågor inom specialstålindus­trin, har genom beslut den 19 juni 1979 beviljat del nya smidesbolaget lån på sammanlagt 125 milj. kr för det aktuella projektet. Regeringen har genom beslut den 21 juni 1979 beviljat bolaget etl lokaliseringslån på 75 milj. kr. för investeringama i Karlskoga.

Prop. 1979/80:3

3

I skrivelse till regeringen den 7 juni 1979 har Bofors ansökt om ett lån på 50 milj. kr. med villkorlig återbetalningsskyldighet för nämnda dotterbo­lags räkning. Lånet skall ge smidesbolaget tillräcklig finansiell styrka för att investeringsprogrammet skall kunna genomföras. Jag avser att nu ta upp denna fråga lill behandling.

2   Bakgrund

Inom Boforskonceraen har under flera år diskuterats frågan om en inves­tering i en ny smidespress i Kilstaverken i Karlskoga. Bofors har emellertid inte varit berett att på egen hand genomföra investeringen. Fömlsättning­ama för statligt stöd tiU investeringen har diskuterats med företrädare för industridepartementet.

Statsföretag AB, som studerat förutsättningama för investeringen och för ett eventueUt statligt ägarengagemang, förklarade i skrivelse till rege­ringen den 16 maj 1977 att ett eventuellt ägarengagemang i smidesverksam­helen från Statsföretags sida inte skulle ge några positiva effekter, såsom rationaliseringsvinster, eftersom Statsföretagsgmppen inte bedriver någon verksamhet inom smidesområdet. Statsföretag föreslog därför att eventu­ella insatser från statsmaktemas sida skuUe diskuteras direkt med Bofors.

I gemensamma skrivelser till regeringen och till styrelsen för Bofors den 24 november 1977 uttryckte Karlskoga kommun och förelrädare för samtli­ga fackliga organisationer vid Bofors sin oro för utvecklingen inom stål­branschen och för utvecklingen inom Bofors stålsektor. I skrivelserna underströks Bofors långa erfarenhet inom jäm- och stålhanteringen och den särställning som Bofors intar på området för tyngre smide som ensam producent i Norden av aktuella produkter. Vidare framhölls Boforskoncer­nens stora betydelse, inte minst från sysselsättningssynpunkt, för Karlsko­gatrakten. Krav restes också på statlig medverkan för att den diskuterade investeringen i en ny smidespress skulle kunna genomföras.

Bofors studerade alltjämt fömtsättningarna och möjlighetema för den nämnda investeringen. Bl.a. hade ansträngningarna att finna en partner i den eventuella nya s. k. sänksmedjan lett lill långtgående diskussioner med det stora japanska stålföretaget Sumitomo Metal Industries Ltd., som har en stor produktion av bl.a. just tyngre smide, såsom vevaxlar etc. Vid årsskiftet 1978-1979 avböjde emellertid Sumitomo medverkan i projektet.

Under våren 1979 utredde Statsförelag ånyo fömtsällningaraa för inves­teringen i en ny smidespress och för eventuellt statligt delägarskap i smidesverksamhelen.

I skrivelse den 9 maj 1979 återkom de fackliga organisationerna beträf­fande Kilstaverken, och hemställde att regeringen skulle ta ansvar för alt Kilstaverken genom sänksmidesinvesteringen får möjligheter att leva vi­dare och att de olika verksamhetsdelarna seriöst prövas. Som stöd för sina

tl   Riksdagen 1979180. I saml Nr 3

Prop. 1979/80:3

4

krav bifogades en utredningsrapport rörande Kilstaverken. I rapporten -Samhällsekonomiska aspekter på aktueka utvecklingsaltemaliv för Kilsta­verken, AB Bofors (Bo Thöm, Solna, april 1979) - anges bl.a. all den samhällsekonomiska vinslen av en sänksmidesinveslering i Kilstaverken uppgår till ca 215 milj. kr., vilket kan läggas till ett positivt företagsekono­miskt resultat, akt räknat på en 15-årsperiod.

1 skrivelse den 11 maj 1979 har Bofors uttalat sig för en lösning där Statsföretag blir hälftenägare lill Bofors smidesverksamhet varigenom en gmnd skapas för att investeringsprogrammet skall kunna genomföras.

Statsförelag har i skrivelse den 17 maj 1979 anfört i huvudsak följande.

Projektet kan enligt Bofors utredningsmaterial få en relativt tillfredsstäl­lande lönsamhet, även om de affärsmässiga riskerna av Statsföretag be­döms som förhållandevis stora. Projektet kan från akmän synpunkt vara angeläget. Bl. a. bevaras genom projektet den befintliga specifika tekonolo-gin i landet. Vidare tillgodoses beredskapssynpunkler, och importbehovet för smidesprodukter reduceras. Därtill kommer atl projektet är av slor betydelse för sysselsättningen i Karlskogaområdet samt att det kan bidra till att upprätthålla en gynnsam infrastmktur såväl geografiskt som inom specialstålsektora. Beträffande frågan om eventuellt statligt delägarskap anser Statsföretag fortfarande att projektet lämpligen bör genomföras inom ramen för Bofors nuvarande organisation.

Under maj och juni 1979 har förhandlingar förts med Bofors om länkbara former för statlig medverkan i smidesprojektet. Till gmnd för förhandling­ama har legat bl. a. en i maj 1979 färdigställd utredning rörande smidesbo­lag i Kilsta som utförts av Statsföretag i samarbete med Bofors. Som ett resultat av dessa förhandlingar har Bofors den 7 juni 1979 som jag tidigare nämnt ansökt hos regeringen om ett statligt lån på 50 milj. kr. med villkor­lig återbetalningsskyldighet. Samma dag inlämnades ansökan lill stmktur-delegationen om lån på tillhopa 125 milj. kr. och ansökan till regeringen om lokaliseringslån på 75 milj. kr. Dessa lån har som inledningsvis nämnts beviljats genom beslut av strukturdelegationen den 19 juni 1979 resp. av regeringen den 21 juni 1979. Lånen skak användas för alt genomföra investeringsprojektet inom ramen för ett av Bofors helägt dotterbolag.

3   Marknads- och produktionsutvekling for tyngre smidesprodukter

Bilindustrin är den stora avnämaren av smidda produkter, främst vev­axlar tiU dieselmotorer och framaxlar. De för smidesbolaget mest intres­santa marknaderna är Förbundsrepubliken Tyskland, Storbritannien och Sverige. Bofors utgår i kalkylema för smidesbolaget från alt de svenska dieseltillverkama, AB Volvo och Saab-Scania AB, kommer att köpa ca 10000 ton vevaxlar från bolaget år 1985. Den svenska marknadsandelen för vevaxlar skulle då vara ca 70 %. Bolagets totala produktion av vevaxlar

Prop. 1979/80:3

5

beräknas uppgå tkl ca 20000 ton år 1985. Den totala svenska sänksmides-marknaden uppgår till ca lOOOOO ton/år, varav hälften utgörs av import.

Enligt kalkylema för bolaget skulle den totala försäljningsvolymen i mitten av 1980-taIet ligga på ca 35 000 ton sänksmide, varför en stor del av kapaciteten måste utnyttjas för andra produkter än vevaxlar, såsom fram­axlar och övrigt bilsmide samt slitdelar till entreprenadmaskiner.

1 sin framtidsbedömning för smidesbolaget har Bofors haft efterfrågan på lastbilar som bas, varvid en positiv utveckling förutsatts.

Bofors-Stål gjorde efter stora lönsamhetsproblem i början på 1970-talet en kraftig rensning i sitt då mycket breda sortiment. En koncentration har successivt skett till smidesprodukter och manufaktur baserad på smide och gjutgods.

Bofors bedriver i dag i Kilstaverken ståltikverkning, valsning och sänk­smide. Stålkapaciteten ligger på ca lOOOOO ton och smideskapaciteten på ca 35000 ton. En större del av smidesproduktionen utgörs av vevaxlar för lastbilar m. m. Kilstaverken sysselsätter totalt ca 1 200 personer. Under 1978 var kapacitelsutnytljandet i stålverket ca 55% och i smedjan ca 60%. Verksamheten är f. n. olönsam.

Bofors smider sina produkter dels i s.k. hejare, dels i mindre pressar. Hejarsmidda produkter får allt mindre betydelse. Pressmide ger en både bättre och billigare produkt. Bofors stora smideskunder i Sverige, Saab-Scania och Volvo, uppger all de är villiga att öka sina beställningar hos smidesbolaget om en ny press installeras och under förutsättning att bola­get blir konkurrenskraftigt med avseende på bl. a. kvalitet, pris och leve-ransviUkor. F. n. betecknas prisnivån i Västeuropa som mycket fördelaktig för köparen. Anledningen är dels en nytillkommen presskapacitet som har ökat utbudet, dels att företag med hejare har tvingats sänka sina priser för att kunna konkurrera med företag med modern presskapacitet.

I Förbundsrepubliken Tyskland har under de senaste åren två pressmed-jor tagits i bmk. Den ena ingår i Thyssenkoncernen och den andra i Kmppkoncemen. Thyssen har en press med 12000 tons presskraft och Kmpp har ett flertal pressar med presskrafler på mellan 3000 ton och 12000 ton. Kapacitetsmässigt är de båda tyska företagen var för sig större än Bofors på smidessidan.

1 Frankrike och Italien tillverkas en stor del av bilindustrins smide i integrerade anläggningar. I Storbritannien kontrolleras bilsmidesmarkna-den av ett enda företag Guest Keen &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:6.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

4   Statligt stöd till ett nytt smidesbolag

Bofors har nu för avsikt att genomföra den planerade smidesinvestering-en i egen regi. Smidesverksamhelen kommer därvid att läggas i ett helägt dotterbolag. Nuvarande stål- och valsverk anpassas tekniskt och perso-

Prop. 1979/80:3

6

nellt till smidesverksamhelen. Den nya smedjan blir något mindre perso­nalkrävande än den gamla. Totalt kommer ca 450 personer att friställas från Kilstaverken. Dessa personer beräknas kunna bli erbjudna andra arbetsuppgifter inom Boforskonceraen.

Smidesbolaget kommer enligt planerna alt sysselsätta närmare 750 per­soner, varav ca 600 personer i smedjan. Övriga ca 150 personer kommer att sysselsättas i stål- och valsverk, vilka enheter skall stanna i moderbola­gets ägo.

Smidesbolaget kommer att arrendera stål- och valsverk av Bofors och avtal kommer därvid enligt vad jag har erfarit att träffas som garanterar att smidesbolaget får utnyttja dessa anläggningar så länge smidesbolaget fin­ner detta lönsamt.

Den planerade nya smidespressen kommer att bli en av de största i världen med en presskraft på 14000 ton. Genom investeringen kan stålpro­duktionen inom Boforskoncernen bibehållas och anpassas tiU försöriningen av egna smedjor.

Det totala kapitalbehovet i smidesbolaget beräknas som mest uppgå till ca 400 milj. kr., varav för nyinvesteringen ca 190 milj. kr. Till sistnämnda belopp kommer behovet av rörelsekapital samt medel för smidesbolagets köp av nuvarande smedja för en överenskommen köpeskilling av 70 milj. kr., vilket nära motsvarar det planenliga restvärdet. Finansieringen beräk­nas ske enligt följande.

Milj. kr.

Aktiekapital

100

Lån med villkorlig återbetalningsskyldighet

50

Lokaliseringslån (beviljat den 21 juni 1979)

75

Län från stmkturdelegationen (beviljade den 19 juni 1979)

125

Övrig finansiering

50

Summa   400

Som har framgått av vad jag har redovisat har framtiden för verksamhe­ten i Kilstaverken under lång tid tett sig oviss. Alternativet till att bygga ut smidesverksamhelen är en successiv nedläggning av hela Kilstaverken. Bofors har tidigare inte ansett sig kunna genomföra den planerade investe­ringen på egen hand utan har sökt en partner att dela finansiering och risktagande med. Då denna lösning inte varit möjlig att uppnå har Bofors vid styrelsesammanträde den 18 juni 1979 beslutat alt själva genomföra investeringen i en ny smidespress under fömtsättning att erforderligt stat­ligt stöd lämnas.

Vid förhandlingar den 13 juni 1979 enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet har samtliga personalorganisationer vid Bofors utlovat sitt ak­tiva stöd för att genomföra projektet under vissa angivna förutsättningar. Bl. a. skall den personal som inte erbjuds arbete i smidesbolaget erbjudas annat arbete inom AB Bofors, Karlskoga.

De svenska biltillverkarna har förklarat att de är mycket intresserade av att investeringen kommer till stånd så atl även i framtiden en konkurrens­kraftig tikverkning av smidesprodukter skak finnas tillgänglig inom landet.

Prop. 1979/80:3

7

Ett genomförande av det nu aktuella projektet innebär att förutsättning­ar skapas för en långsiktigt lönsam verksamhet i Kilstaverken. Samtidigt bevaras en stor arbetsplats i Karlskoga. Jag anser att den planerade inves­teringen bör komma tik stånd snarast. Den utgör ytterligare ett led i den pågående, av statsmaktema eftersträvade omstmktureringen inom svensk specialstålindustri.

Bofors kommer enligt vad jag har erfarit också att aktivt verka för att ny sysselsättning skapas inom och utanför koncernen i Karlskoga kommun. Bofors kommer att positivt pröva en medverkan, ekonomiskt och på annat sätt, i tänkbara projekt. Bofors avsikt är vidare att söka finna en eller flera partners att ingå som delägare i smidesbolaget, främst i syfte att stärka dess marknadsposition.

Tidigare i år har, som jag inledningsvis har nämnt, smidesbolaget bevil­jats ett lokaliseringslån på 75 milj. kr. och lån från stmkturdelegationen på sammanlagt 125 milj. kr. för smidesprojekt. Av sistnämnda lån är 50 milj. kr. ett likviditetslån med villkoriig återbetalningsskyldighet och 75 milj. kr. ett investeringslån. Ytterligare ett statligt lån med villkorlig återbetal­ningsskyldighet behövs för att smidesbolaget skall få tillräcklig finansiell bas för att kunna genomföra investeringen.

För att möjliggöra ett genomförande av investeringen förordarjag därför att ett lån på 50 milj. kr. med villkorlig återbetalningsskyldighet ställs till smidesbolagets förfogande. Ett anslag härför bör tas upp på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1979/80.

Lånet bör ställas till bolagets förfogande i form av en räntelös fordran på staten. Utbetalning av lånebeloppet, helt eller delvis, bör därefter ske efter beslut av regeringen på ansökan av bolaget. Till sådan ansökan bör fogas yttrande av Sveriges Investeringsbank AB. En av staten anvisad person jämte suppleant bör ingå i bolagets styrelse och en av staten anvisad person bör vara revisor i bolaget.

Inom industridepartementet har utarbetats ett förslag till villkor för lånet. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Bofors har tagit del av förslaget till lånevillkor och inte haft något att erinra mot detta.

Jag finner för min del att villkoren för lånet i huvudsak bör utformas enligt detta förslag. Det bör ankomma på regeringen att fastställa de närmare vikkoren.

5   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Lån lill elt nytt smidesbolag på tilläggsbudget I till statsbud­geten för budgetåret 1979/80 under fonden för låneunderstöd an­visa ett investeringsanslag av 50000000 kr.

Prop. 1979/80:3

6    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredraganden lagt fram.

Prop. 1979/80:3

9

Bilaga 1

Förslag till lånevillkor

1.    Vid utbetalning minskas bolagets fordran med det utbetalade beloppet

och uppkommer en fordran för staten, som skall angivas i balansräk­

ningen under mbriken "Ansvarsförbindelser". Tik utbetalat belopp

skall läggas årlig, fast ränta enligt en räntesats som faslstäks för

perioder av fem år.

Under den första femårsperioden skall räntesatsen vara 11 %. För följande ränleperioder fastställs räntesatsen av regeringen. Upplupen ränta läggs vid utgången av varje kalenderår till det då för lånet gällande kapitalbeloppet. Ränta efter gällande procentsats beräk­nas därefter på det sålunda vid varje årsskifte uppkomna sammanlagda beloppet för kapital och ränta (ränta på ränta), med iakttagande av vad som sägs i punkiema 2 och 3.

2.

Bolaget får när som helst erlägga upplupen ränta eller del därav, avbe­tala på lånet eller sätta ned sin fordran på staten.

3.

Räntet>etalning eker avbetalning på lånet eller nedsättning av bolagels fordran på staten skak i övrigt ske under år då bolaget beslutar om utdelning till AB Bofors eller under år när bolagets resultat och finan­sieUa situation så medger. För att ge underlag för denna bedömning skaU bolaget före den 31 mars varie år överlägga med Investeringsban­ken i frågan om och i vad mån sådan betalning eker nedsättning skall ske. Resultatet av överläggningarna skall av bolaget och banken gemen­samt anmälas tik regeringen. Kan bolaget och banken inte enas, skall de olika ståndpunktema anges i anmälan. Regeringen beslutar om humvi­da betalning resp. nedsättning av fordran skall ske och om beloppets storlek.

4.

Senast från den dag då lånet ställs till bolagets förfogande och till dess lånet är slutligt reglerat, dvs. när utnyttjad del av lånet återbetalats och ränta eriagts samt bolaget avstått från sin fordran på sådan del av lånet som inte har utnyttjats, skall en av chefen för industridepartementet anvisad person jämte suppleant ingå i bolagets styrelse och en av chefen för industridepartementet anvisad person vara revisor i bolaget.

5.

Så länge lånet inte är slutligt reglerat fär bolaget inte utan regeringens medgivande överlåta delar av verksamheten eller för verksamheten väsentliga tillgångar, besluta om större nyinvestering eller vidta annan åtgärd som är ägnad att i väsentlig mån minska fömtsättningama för lånets återbetalning. Till framställning om godkännande av sådan åt­gärd skall fogas yttrande av Investeringsbanken.

6.

Bolaget får så länge lånet inte är slutligt reglerat i sina mellanhavanden med moderbolaget inte avtala andra ekonomiska villkor än sådana som kan betraktas som skäliga.

7.

Bolaget får inte överlåta sin fordran på staten eker eljest sätta annan i sitt ställe.

8.

Staten äger närhelst enligt regeringens uppfattning väsentligt ändrade förutsättningar inträtt, såsom ändring i äganderätten till bolaget eller när enligt regeringens mening villkor för lånet inte iakttas och rättelse inte kan åstadkommas genom förhandlingar mellan regeringen och bola­get, genom skriftlig uppsägning till bolagets styrelse med omedelbar verkan aktualisera återbetalningsskyldighel för bolaget av utbetalat ka-

Prop. 1979/80:3

10

pital och ränta därpå enligt punkt 1, samt helt eller delvis nedsätta bolagets kvarstående fordran på staten eller eljest ändra villkoren för lånet.

Träder bolaget i likvidation eller försätts det i konkurs är lånet uppsagt tik omedelbar betalning. 9. Skulle bolaget träda i Hkvidation eker försättas i konkurs skall staten för betalning äga bevaka oguldet lånebelopp jämte upplupen ränta.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979