Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 53 år 1975

Prop. 1975:53

Nr 53

Regeringens proposition om produktionen av jäst;

beslutad den 27 februari  1975.

Regeringen föreslår riksdagen alt aniaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

För att säkerställa vår framlida försörjning med jäst föreslås - i anslutning lill all produktionen överläs av ett särskilt konsortium som representerar konsumentkooperationen, jordbrukskooperationen, bagerierna och Statsfö­retag AB - en höjning av tullen på pressjäst. Samtidigt framläggs förslag om finansieringen av del statliga engagemanget i jästlillverkningen.

1  Rlksdagrii 1975. I saml. Nr 5.i

Prop. 1975:53

Förslag till

Lag om ändring i tulltaxan (1971:920)

Härigenom föreskrives atl lulltaxenr 21.06 luliiaxan (1971:920) skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen Ivdelse

21.06 Naturlig jäst

(aktiv eller inaktiv);

beredda bakpulver:

A. beredda bakpulver 7,5 %

S. andra slag...... 15 %

21.06 Naturlig jäst

(aktiv eller inaktiv); beredda bakpulver:

A. beredda bakpulver   7,5

B. pressjäst, även

granulerad, 100 kg ... . 60:-

C. andra slag...... 15

Denna lag träder i kraft den 1 maj 1975.

Prop. 1975:53

3

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-02-27

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Jo­hansson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Löf­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om produktionen av jäst

Inledning

Med slöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 19 januari 1973 tillkallade chefen för jordbruksdepartementet särskilda sakkunniga' med uppdrag att utreda allernaliva möjligheter förden framlida försörjningen med bagerijäst. Utredningen tillkom sedan Pribo AB - vars dotterföretag Svenska Jästfabriks AB är den ende tillverkaren i Sverige - i skrivelse lill jordbruksdepartementet anmält all man övervägeratt lägga nersin produktion. 1 utredningsdirektiven framhölls alt behovet av jäst från försörjningsberedskapssynpunkl särskilt skulle beaktas. Utgångspunkten var atl vi i etl avspärrningsläge skall vara helt självförsörjande med jäst.

Under utredningens gång bildades ell konsortium, med Statsföretag AB, Kvarn och Bageri AB Juvel, Kungsörnen AB och Sveriges bageriförbund som parter, i avsikt att tillverka jäslprodukter och för framtiden tillgodose behovet av jäsl inom landet. Konsortiet förutsatte att erforderliga stödåt­gärder skulle vidtas från slalsmaklernas sida.

De sakkunniga antog namnet Jästulredningen och avlämnade i september 1974 ell betänkande. Den framlida försörjningen med jäst (Ds Jo 1974:9), med förslag lill stödåtgärder för jäslfabrikalionen. Förslagen bygger på att tillverkningen övertas av nyssnämnda konsortium och innebär alt tullarna på jäsl höjs väsentligt. Jästulredningens betänkande har överlämnats lill rmansdepariemeniet för handläggning.

Efler remiss har yttranden över betänkandet avgelts av generaltullsiy-relsen, kommerskollegium, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, statens jordbruksnämnd, statens livsmedelsverk, konsumentverket, statens indu­striverk, Sveriges bageriförbund, Sveriges grossislförbund. Kooperativa för­bundet, Sveriges industriförbund, Sveriges kemiska indusirikonlor. Svenska livsmedelsarbeiareförbundet samt Lantbrukarnas riksförbund. Kommers-

' F. d. generaldirektören Beriil[REDACTED_EFTERNAMN], direktören Ivar Bull-Simonsen och numera generaldirektören Bo Hedslröm.

I   Rik\Jag('ii I97x I saml. Nr .5.>'

Prop. 1975:53

4

kollegium har bifogat yttranden från Stockholms handelskammare. Han­delskammaren i Göteborg och Skånes handelskammare. Skrivelser i frågan har dessutom inkommit lill finansdepartementet från Pågens familjebageri AB, KåKå AB, Kvarn och Bageri AB Juvel saml från Jästfabriken OY Lahden Poltlimo AB i Finland.

Utredningen

Två typer av bagerijäsi förekommer i handeln, nämligen vanlig pressjäst och torrjäsi. Pressjästen beslår av jäslsvampar som har uppodlats under tillförsel av melassvörl och saluförs vanligen i pressade gulgrå block. Torr-jästen, som erhålls genom torkning av pressjäst, har ännu ej vunnit nämnvärt insteg på den svenska marknaden.

Produktion av pressjäst bedrivs numera endast av etl förelag. Svenska Jästfabriks AB (Jäslbolagei). Fram lill april 1973 då bolaget lade ner driften vid en anläggning i Mölndal, motsvarade produktionen i stort setl det in­hemska konsumtionsbehovet, som uppgår till omkring 15 000 ton per år. Efler nedläggningen av fabriken i Mölndal produceras pressjäst nu endasl i bolagets anläggning i Roiebro. Denna produktion uppgår lill ca 9 000 ton jäst per år. Antalet anställda är ca 110.

Utredningens beräkningar visar all en optimal lönsamhet för jästiillverk­ning uppnås först vid en produktionsvolym som överstiger 30 000 ton per år. Skillnaden i utbyte mellan 9 000 och  15 000 lon är betydande.

Den nuvarande produktionsanläggningen behöver rustas upp, samtidigt som en betydande nyinvestering är nödvändig om produktionsvolymen skall ökas till 15 000 lon per år. De gjorda beräkningarna visar att drygt 28 milj. kr. erfordras härför.

Under 1960-talel förekom endast en obetydlig import av jäsl. Sedan år 1969 importeras emellertid ökande kvantiteter pressjäst, huvudsakligen från Finland. Åren 1972 och 1973 uppgick denna import lill omkring 500 lon per år. För alt ersätta det produktionsbortfall om ca 5 700 lon per år som nedläggandet av fabriken i Mölndal inneburit importerar Jästbolagei sedan i april  1973 pressjäst från Danmark enligt elt lidsbegränsal avial.

År 1965 började lorrjäsl lör bakningsändamål försäljas i den svenska livs­medelshandeln. Torrjäslen haren slörrejäskrafi än den konventionella press­jästen och är lagringsbeständig vid kyltemperatur. Den tillverkas inte i Sverige och importen, huvudsakligen från Nederländerna, uppgår till ca 60 lon per år.

Det svenska importskyddei för såväl pressjäst som lorrjäst utgörs av en värdelull på 15 %. Denna tull, som för pressjäst f.n. motsvarar ungefär 18 öre för kilogram, är inte bunden i GATT. Jäst ingår inte i Sveriges avtal med EG, vilket innebär alt möjlighet föreligger alt ändra tullen mot EG-länderna. Motsvarande gäller beträffande pressjäst vid införsel från EFTA-länderna. Däremot har Sverige bundit sig för tullfrihet för torrjäsi

Prop. 1975:53

5

vid imporl från EFTA-länderna. Tullen för lorrjäsl från Danmark och Stor­britannien utgör (.n.9% och trappas successivt upp till den gemensamma EG-iullen på 15 96, som uppnås den 1 juli 1977.

Huvudråvaran för tillverkning av jäsl är melass. Införselavgiflen för melass varierar. Avgift ulgår inle f n. Jästbolaget erlägger då avgift uttas en något reducerad avgift.

Utredningen har studerat allernaliva möjligheter för alt trygga den fram­lida självförsörjningen med bagerijäsi i ell avspärrningsläge. Ett av dessa alternativ innebär att försörjningen uteslutande baseras på beredskapslagrad lorrjäst. Enligl elt annal alternativ hålls en produktionsanläggning i reserv vilken i kombination med en beredskapslagring av torrjäsi kan täcka behoven i etl avspärrningsläge. En reservanläggning - som enligl utredningens me­ning lämpligen bör anknyta till elt bryggeri -anses utgöra det gynnsammaste beredskapsallernalivei för ell läge då ingen produktion förekommer inom landet. Jämfört med elt läge med en produktion av 15 000 lon pressjäst och en viss beredskapslagring av torrjäsi, innebär sistnämnda alternativ mer-ulgifler om ca 11,25 milj. kr. i investeringskostnader och 1,9-2,5 milj. kr. i årliga kostnader. Utredningens slutsats är atl en nedläggning av den enda återstående fabriken för bagerijäst skulle innebära en betydande försvagning av vår försörjningsberedskap med jäsl. Detta skulle också vara elt sämre alternativ än en inhemsk tillverkning, kombinerad med beredskapslagring och förberedelser för en knsproduktion. Hänsyn har härvid även tagits till att ell betydande osäkerhetsmoment föreligger vid uppförandet av en re­servanläggning i en krislid.

Det tidigare nämnda konsortiet har ingått etl preliminärt avtal om förvärv av Svenska Jästfabriks AB. Konsortiets engagemang bygger på vissa för­utsättningar. Dessa innefattar all ell gränsskydd införs som är så avvägt atl det av parterna uppställda lönsamhelskravet kan upprätthållas och alt införselavgiflen för melass som används vid jästframslällningen nedsätts eller avskaffas helt och hållet. Statsföretag AB är berett all medverka i konsortiet inom ramen för det i propositionen om Statsföretags bildande (prop. 1969:21) redovisade offertsystemet. Detla innebär atl slalen beviljar företaget etl amorieringsfriti lån motsvarande dess andel i den aktuella kö­peskillingen. Det förutsätts att lånet förknippas med villkoret alt ränta skall utgå endasl i samma mån som Statsföretag erhåller utdelning på sina aktier.

Utredningen har lagit avtalets bestämmelser under övervägande och fun­nit del rimligt att däri angivna villkor beaktas. Utredningen föreslår därför atl sådana ålgärder vidtas som skapar erforderliga förutsättningar för alt en inhemsk jäslproduklion skall kunna bedrivas i fortsättningen. Förslagel innebär att tullen på bagerijäsi höjs lill 1 kr. för kilogram för pressjäst och 3 kr. för torrjäsi. Tullhöjningarna föreslås träda i kraft den 1 maj 1975. Utredningen föreslår vidare all införselavgiflen för melass, som används som råvara vid tillverkning av bagerijäst, slopas, alt Statsföretag AB beviljas ell amorieringsfriti lån av slalen om högst 8,25 milj. kr. alt användas för

Prop. 1975:53

6

aktieteckning i del konsortium som bildats saml atl Jäsibolagets dispens all släppa ul avloppsvatten i Käppalaförbundels reningsverk förlängs lill utgången av år 1977.

En höjning av tullarna är enligt utredningen motiverad med hänsyn till alt imporlkonkurrensen kan komma all öka. Risk föreligger nämligen för att utländska tillverkare med överkapacitet kan basera sitt pris på den svenska marknaden enbart på de rörliga tillverkningskostnaderna. En förstärkning av lullskyddel bedöms vara en verksam åtgärd när del gäller alt förhindra konkurrerande imporl, förutsatt att skyddet sätts tillräckligt högt. Då del gäller pressjäst skulle en tullhöjning enligt utredningens uppfattning inte medföra några slörre komplikationer mol bakgrund av våra internationella åtaganden. Däremot skulle en lullhöjning på lorrjäst kräva förhandlingar inom EFTA för att tull skall kunna las ul även mot konventionens med­lemsländer. Med hänsyn till risken för en ökad imporlkonkurrens, bl. a. beroende på låga produktionskostnader i utlandet för marginalkvanliteler, föreslår utredningen dock atl tullarna omfattar all import av såväl pressjäst som lorrjäst. Utredningen har vidare ansett det vara angeläget alt värdelullen omvandlas lill vikitull, eftersom den svenska jästlillverkningen i första hand har behov av ett skydd mol lågprisimport. Då del gäller tullens höjd har utredningen ansett del naturligt att denna anpassas lill den nivå, som till-lämpas i de neutrala EFTA-länderna Schweiz och Österrike, vilka också för sin försörjningsberedskap är i behov av ell relalivi högt lullskydd för att skydda den inhemska industrin. Tullen för pressjäst är i Schweiz omkring 1 kr. för kilogram och i Österrike 70 öre för kilogram.

Utredningen konstaterar atl en höjning av lullskyddel lill den föreslagna nivån skulle innebära en kraftig förstärkning av jästindustrins manufak-lureringsskydd, som därmed skulle komma atl klart överstiga genomsnittet för industrin som helhet. Försörjningsberedskapsskäl anses emellertid kunna motivera en särbehandling. En höjning av lullskyddel behöver inte heller medföra en motsvarande höjning av konsumentpriserna. Enligl utredningen bör skyddet inte utnyttjas mer än vad som är oundgängligen nödvändigt.

Remissyttrandena

Jästutredningens förslag atl åtgärder vidtas för atl säkerställa en forlsall jäslproduklion i Sverige stöds av remissinstanserna. Olika meningar har dock framförts beträffande vilka åtgärder som bör vidtas. 1 första hand gäller detta frågan om tullskydd.

Statens livsmedelsverk, konsumentverket, överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Kooperativa förbundet. Svenska livsmedelsarbeiareförbundet och Lantbrukarnas riksförbund stöder utredningens förslag. Även statens jord­bruksnämnd lillstyrker förslagen utom vad beträffar tullen på lorrjäsl mol EFTA-länderna. Generaltullslyrelsen, kommerskollegium, statens industri­verk, Sveriges industriförbund, Sveriges kemiska indusirikonlor och Sveriges

Prop. 1975:53

7

grossislförbund anser att andra stödåtgärder än lullhöjningar bör ifråga­komma.

Siatens jordbruksnämnd slöder i allt väsentligt utredningens förslag lill ål­gärder för atl bevara en inhemsk produktion av jäsl. Nämnden avstyrker dock att man redan nu inför en tull på torrjäst mot EFTA-länderna. En sådan åtgärd skulle inle ligga i linje med den hittillsvarande svenska in­ställningen då del gäller handeln med industriellt bearbetade livsmedels-produkter inom EFTA.

Kooperativa förbundet erinrar om all konsumentkooperationen i många olika sammanhang principiellt motsatt sig tullskydd. Förbundet,som genom Kvarn och Bageri AB Juvel deltar i del konsortium som avser atl förvärva Jästbolaget, har dock ansett sig kunna tillstyrka en tull på 1 kr. för kilogram för pressjäst och 3 kr. för lorrjäsl, åtminstone under inledningsskedet. Det betonas atl jäsl är av slor betydelse för landets försörjningsberedskap och atl del är angelägel att från början skydda del nystartade konsortiets verk­samhet, inle minst med hänsyn lill de betydande investeringar som är nöd­vändiga. Förbundet uttrycker i sammanhanget också vissa farhågor för en dumpingimporl. Tullen bör kunna korrigeras vid lämplig tidpunkt om det visar sig att skyddet blivit onödigt högt. Konsortiets sammansättning be­döms vara en garanti för all produktionen kommer all bedrivas så effektivt som möjligt.

Kommerskollegium ansluter sig till uppfattningen all en nedläggning av den enda nu återstående fabriken för jästlillverkning skulle betyda en av­sevärd försvagning av försörjningsberedskapen och atl ålgärder om erfor­deriigt bör vidtas för alt upprätthålla en sådan tillverkning. Kollegiet av­styrker emellertid utredningens förslag till tullhöjningar Utlandskonkur­rensens utveckling lyder inte på något behov av en lullskyddsförstärkning. Den nu förekommande importen frän Danmark utgör uppenbariigen ingen konkurrens till den svenska tillverkningen. Visseriigen kan det inle uteslutas alt lägen kan uppkomma då imporlkonkurrensen blir besvärande. Kollegiet anser det dock tveksamt atl för sådana fall skapa ell bestående ttillskydd med den nu föreslagna höjden. En tull om 1 kr. för kilogram för pressjäst, som innebär att manufaklureringsskyddet höjs från knappt 20 till 80 ä 90 %, bedöms vara helt prohibitiv och innebär ell avsteg från den hittillsvarande svenska tullpolitiken. Ett högt lullskydd kan vidare enligt kollegiets upp­fattning leda till atl nödvändiga rationaliseringar eftersatts och all produkt­utvecklingen inte ges det utrymme som krävs. Förslaget innebär också etl avsteg från den principiella inställning till tullar som skydd för beredskaps­viktig industri som intagils både av 1952 års lulltaxekommillé och av för-sörjningsberedskapsutredningen. Dessa utredningar anvisade i stället andra metoder föratl garantera upprälthållandel av en inhemsk produktion, bl. a. etl statligt engagemang i branschen eller en direkt subventionering. Kollegiet anser i övrigi all det inte föreligger några möjligheter all med stöd av EFTA-konventionen i dess nuvarande lydelse införa en tull mot EFTA-länderna

Prop. 1975:53

8

på lorrjäst. Det anses också vara mycket osäkert om enighet kan uppnås all ändra konventionen, då det inle visats att någon påtaglig risk föreligger för besvärande importkonkurrens från EFTA-länderna. Enligt kollegiets me­ning bör andra ålgärder än tullhöjningar i första hand ifrågakomma lill stöd för industrin.

Även statens industriverk betonar all lullhöjningar bör vidtas endast om del finns mycket starka skäl. Behovet av en prohibitiv tull kan dock ej bedömas med utgångspunkt från de fakta som utredningen redovisar. Verkel anser för sin del alt konkurrenssituationen i dagsläget ej är sådan alt den gör del nödvändigt atl höja tullen på bagerijäst. Import av pressjäst torde endast kunna ske från länder som haren brödkuliursom liknar den svenska. Dessutom bedöms import av pressjäst från länder på den europeiska kon­tinenten i del närmaste utesluten med hänsyn lill de långa transportav­stånden.

Del anses tillräckligt att importen lill Sverige av jäst noggrant följs och all ingrepp sker först om situationen påkallar det. Om en sådan lösning inle anses fylla förutsättningarna för konsortiets engagemang bör övervägas om en fortsatt produktion på nuvarande nivå kombinerad med lagring inte skulle kunna vara acceptabel från försörjningsberedskapssynpunkl. Om man väljer en högre självförsörjningsgrad bör andra åtgärder än tullhöjningar övervägas, t. ex. avskrivningslån.

Utredningens förslag innebär enligl Sveriges industriförbund ett klart avsteg från den hittillsvarande inställningen till tullar som skydd för beredskaps-viktig industri. Förslagel ligger inte heller i linje med traditionell svensk tullpolitik och medför en uppenbar risk för all man med hjälp av elt pro-hibilivi lullskydd får en icke rationell jästproduktion inom landet. För­bundet förordar därför all den nuvarande tullen bibehålls och atl del ytter­ligare slöd som erfordras ges i form av en direkt statlig subvention. Om elt lullskydd för jäslfabrikalionen ändock bedöms nödvändigt bör tullen för pressjäst inte sällas högre än till 70 öre för kilogram, och efler ca fem år bör den kunna reduceras till en nivå av 35 ä 40 öre för kilogram. In­dustriförbundet avråder bestämt från en ändring av nuvarande lullförhål-landen för torrjäsi, efiersom detta kan leda lill komplikationer inom EFTA, Sveriges kemiska indusirikonlor ansiuler sig liW industriförbundets uppfattning beträffande förslagel om tull på pressjäst och torrjäsi.

Sveriges grossislförbund slöder utredningens uppfattning i fråga om behovet att trygga försörjningen med jäst under en avspärrning. Förbundet lar emel­lertid av principiella skäl bestämt avstånd från en åtgärd som innebär atl man redan i fredstid skyddar industrin med ell så högt manufakturerings-skydd att all imporl i realiteten blir omöjlig. Utredningen har enligt förbundet inte tillräckligt beaktat den prishöjning som förslaget kan medföra för kon­sumenterna. Bl. a. bör den nuvarande importen framgent få tillfälle atl fort­sätta, om än med en viss begränsning. Man framhåller även att det hittills knappast ansetts förenligt med svensk handelspolitik alt införa tullar av

Prop. 1975:53

9

en sådan höjd all de hell förhindrar en s. k. dumpingimporl. Andra medel bör tillgripas för atl motverka skadliga effekter av en sådan import. En lösning förordas som innebär atl en helt ny fabrik byggs upp med en kapacitet på ca 10 000 ton per år.

1 skrivelser till industridepartementet den 11 november 1974 och den 5 februari 1975 har Statsföretag AB och AB Kabi, som är helägt dotterbolag till Slalsförelag, lämnal en redogörelse för sitt engagemang i det ovan be­skrivna jäslkonsortiel. Konsortiet bestod ursprungligen av Slalsförelag AB, Kvarn och Bageri AB Juvel, Kungsörnen AB och Sveriges bageriförbund. Efier beslut av Statsförelags och Kabis styrelser har Kabi inträtt i Statsföretags ställe i konsortiet. Kabi kommerait fullgöra Statsföretags engagemang enligt det preliminära köpeavtal som konsortiet träffat om förvärv av samtliga aktier i Svenska Jäslfabriks AB fören köpeskilling av 33 milj. kr. Statsföretag AB har anmält alt bolagels medverkan i konsortiet ej kan motiveras av affärsmässiga överväganden eller av avnämarintressen hos förelag inom gruppen, vilkel är fallet beträffande övriga konsorliemedlemmar. Kabi an­håller därför all bolaget beviljas elt amorieringsfriti lån om högst 8,25 milj. kr. för förvärv av en fjärdedel av Jästbolagets aktiekapital. Kabi föreslår alt lånet förknippas med villkor alt ränta på lånet endast skall utgå i den mån som Kabi får utdelning eller ränta för sitt engagemang i bolaget och all räntesatsen skall överstiga Sveriges riksbanks allmänna diskonto med högst 2 procentenheter.

Enligl del avtal som har träffats mellan delägarna i konsortiet skall för­värvet av aktierna i Jästbolaget finansieras på så säll att varje part tillskjuter 1 milj. kr. för förvärv av aktier i etl bolag, som kommer alt genomföra köpet av Jästbolagei. Det nämnda bolaget blir moderbolag till Jäslbolagei och skall svara för marknadsföringen av jäslproduklerna. Utöver aktieka­pitalet skall varje part lämna ell lån lill moderbolaget på 7,25 milj. kr., eller eventuellt ställa borgen så atl detta bolag skall kunna upplåna mot­svarande belopp. Aktiekapitalet om 4 milj. kr. och lånet om totalt 29 milj. kr. utgör köpeskilling för aktierna i Jästbolagei.

Lånet från konsortiet lill bolaget skall löpa med en årlig ränta som över­stiger Sveriges riksbanks allmänna diskonto med minst 4 procentenheter. En delägare kan inte genom majoritetsbeslut åläggas alt delta i finansieringen utöver vad som här angivits.

Föredraganden

Den nu föreliggande utredningen om den framlida försörjningen med jäst har föranlelts av all den ende svenske tillverkaren överväger all upphöra med produktionen innevarande år. 1 enlighet med direktiven har utgångs­punkten för övervägandena varil all vi skall vara självförsörjande med jäsl i ett avspärrningsläge. Utredningen har närmare prövat skilda alternativ för en sådan försörjning, bl. a. olika former av lagring av lorrjäsl i kom-

Prop. 1975:53

10

binalion med en produkiionsanläggning som hålls i reserv. Man har dock kommit fram lill alt en nedläggning av den nuvarande jästfabriken skulle innebära en betydande försvagning av vår försörjningsberedskap och med­föra betydande lagringskostnader. Utredningen förordar alt etl nybildal kon­sortium beslående av Slalsförelag AB, Kvarn och Bageri AB Juvel, Kungs­örnen AB och Sveriges bageriförbund övertar tillverkningen och tillgodoser landels hela behov av jäsl. Detla förulsälter emellertid enligt utredningens bedömning all lullskyddel höjs väsentligt. Förslagel innebär alt den nu­varande värdelullen på 15 % ersätts med vikttull som uppgår till 1 kr. för kilogram för pressjäst och 3 kr. för lorrjäst. Den nuvarande tullfriheten för lorrjäsl mol EFTA-länderna skulle därmed upphöra. Tullhöjningarna föreslås träda i kraft den 1 maj 1975. 1 anslutning härtill förordas alt åter­betalning medges för hela införselavgiflen för melass som används som råvara för tillverkningen av bagerijäst.

De remissinstanser som hörts stöder utredningens förslag all ålgärder vidtas för alt säkerställa en rortsall produktion av jäsl inom landet. Flertalet är dock skeptiska lill en lullhöjning av den storleksordning som utredningen föreslår och avstyrker i varje fall införandet av en tull på torrjäst mol EFTA-länderna.

Bagerijästen är självfallet av stor betydelse för folk försörj ni ngen. En ned­läggning av den enda nu återstående fabriken för tillverkning av jäsl skulle innebära ökade risker för vår försörjning på detta betydelsefulla område och kräva särskilda ålgärder för elt avspärrningsläge. En lagring i kom­bination med förberedelser för en krisproduktion ger enligt min mening inte en tillfredsställande garanti för försörjningen. En omfattande bered­skapslagring är dessutom förknippad med myckel betydande kostnader. 1 likhel med utredningen och remissinstanserna anser jag därför atl åtgärder bör vidtas för atl säkerställa en forlsall produktion av jäst inom landet.

Utredningens beräkningar visar all en optimal lönsamhet för jästtillverk­ning uppnås först vid en produktionsvolym som överstiger 30 000 lon per år. Skillnaden i ekonomiskt utbyte mellan 9 000 och 15 000 lon är betydande. Då dessutom risken från försöriningssynpunkl är slörre vid en lägre pro­duktionsvolym förordar jag all produktionen inriktas så atl hela eller i det närmaste hela den inhemska konsumtionen kan täckas genom produktion inom landet. Med hänsyn till ägarkonsortiels sammansättning torde detta inle medföra några ölägenheter för konsumenlerna.

Föratl en jäsllillverkningom högst 15 000 lon skall bli lönsam erfordras särskilda stödåtgärder. 1 likhel med utredningen finner jag atl dessa bör ges i form av ell ökal lullskydd. I fråga om pressjäst föreligger inle några handelspolitiska bindningar på tullområdet. Den av utredningen föreslagna tullen om 1 kr. för kilogram ger emellertid ell nellolullskydd som markant avviker från den svenska lullnivån för andra varor och har bedömts vara hell prohibitiv. Otvivelaktigt måste dock en viss höjning av tullen vidtas. Jag finner del nämligen rimligt all särskilt beakta risken för störningar av

Prop. 1975:53

11

den relalivi begränsade svenska tillverkningen genom lågprisimport och för­ordar därför en tull på pressjäst, även granulerad, om 60 öre för kilogram. Om det - sedan produktionen ökats - visar sig att detta tullskydd inle är riktigt avvägt får frågan omprövas. I detla sammanhang vill jag erinra om all regeringen på vissa villkor har möjlighet all dels snabbt ingripa med särskild tull och i efterhand underställa frågan riksdagens prövning, dels ingripa med anlidumpinglullar. 1 likhel med fiera remissinstanser finner jag dock all tull på torrjäst inle bör införas mol EFTA-länderna och alt en tullhöjning mol andra länder inte heller bör vidtas. Importulvecklingen för såväl pressjäst som lorrjäst bör bevakas för atl åtgärder skall kunna vidtas om detta blir nödvändigt för all skydda den svenska tillverkningen av pressjäst.

Jag förordar efter samråd med chefen för jordbruksdepartementet alt in-förselavgift inle uttas för melass som används för jästtillverkning. Det an­kommer på regeringen alt besluta om sådan avgiftsbefrielse.

När det sedan gäller Statsföretags dellagande i det nybildade konsortiet innebär den träffade överenskommelsen enligl min mening en god lösning. Jag förordar därför efler samråd med chefen för industridepartementet atl staten lämnar AB Kabi det lån om 8,25 milj. kr. som förutsatts i kon-sortieavialet. För lånet skall Kabi för 1 milj. kr. förvärva en fjärdedel av aktiekapitalet i det tidigare beskrivna moderbolaget. Vidare skall Kabi i sin lur lämna ett lån på 7,25 milj. kr. lill delta moderbolag. Lånet lill Kabi bör löpa under den tid Kabi innehar aktierna och så länge lånet från Kabi löper. En skälig ränta bör fastställas för lånet lill Kabi. Dock bör räntan inte översliga vad Kabi själv erhåller i form av utdelning på aktier och ränta på utlämnat lån. Villkoren för lånet överensstämmer med de principer som har angivits i propositionen angående bildandet av ell statligt förvalt-ningsboläg (prop. 1969:121, SU 1969:168, rskr 1969:381), enligt vilka Stats­företag AB eller bolag ingående i Stalsförelagskoncernen kan 11 ersättning av staten för all fullgöra sådana speciella uppgifler som ägaren/staten begär, men som inte är företagsekonomiskt betingade.

Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen

föreslår riksdagen dels att antaga förslagel lill lag om ändring i tulltaxan (1971:920), dels all lill Lån till AB Kabi på lilläggsstal 111 lill riksstalen för budgetåret

1974/75 anvisa etl investeringsanslag av 8 250 000 kr.

Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition föreslå riksdagen atl aniaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

GOTAB   75 9018 S   Slockholm 1975