Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 25 år 1974

Prop. 1974: 25

Nr 25

Kungl. Maj:ts proposition angående vissa ekonomisk-politiska åtgärder; given den 1 februari 1974.

Kungl. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet denna dag, föreslå riksdagen att bifalla det förslag om vars avlåtande tUl riksdagen föredragande departementschefen hem­ställt.

CARL GUSTAF

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redovisas regeringens förslag tUl vissa ekononusk-poli-tiska åtgärder. Dessa syftar bl. a. tUl att stimulera den privata konsum­tionen, begränsa prisstegringarna och främja bostadsbyggandet. Sam­manlagt uppgår utgifterna härför till 2,8 miljarder kr.

1    Riksdagen 1974. 1 saml. Nr 25

Prop. 1974: 25

Utdrag  av protokollet  över finansärenden,  hållet  inför Hans  Majrt Konungen i statsrådet den 1 februari 1974.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], GEUER,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om vissa ekonomisk-politiska åtgärder och anför.

I årets finansplan anförde jag att det, med hänsyn tUl rådande osä­kerhet om bl. a. försörjningsläget för olja och oljeprodukter, t. v. inte fanns anledning att ändra inriktningen av den ekonomiska politiken. De stimulansåtgärder som beslutats av riksdagen i december 1973 och den lätta kreditpolitiken utgjorde expansiva inslag i politiken. Sam­tidigt konstaterade jag att beredskapen ständigt måste vara hög för snabba ingripanden av ekonomisk-politisk art. Jag angav också att det var regeringens avsikt att successivt informera riksdagen om inträffade förändringar i vårt försörjningsläge och framlägga därav betingade förslag.

Även om en betydande osäkerhet alltjämt består kan man dock nu med större säkerhet bedöma försörjningsläget och även klarare se eko­nomins utvecklingstendenser.

Således förefaller en försämring av oljetillförsdn f. n. som mindre sannolik. Även om det fortfarande är ovisst om vi kan erhålla en till­fredsställande försörjning av de för industrin och kraftproduktionen avgörande tjocka oljorna, synes försörjningsläget vara mindre oro­väckande än tidigare för tunna oljor och bensin. Mot denna bakgrund har bensinransoneringen kunnat upphävas.

Vidare tycks det svenska näringslivet trots bristande tillförsel hittills ha kunnat uppehålla produktionen utan egentliga störningar från försörjningssidan. De inskränkningar i bilproduktionen som moti­verats av sviktande efterfrågan kommer nu att upphävas.

En annan osäkerhetsfaktor inför 1974 var de pågående avtalsför­handlingarna. Sedan avtal nu träffats mellan LO och SAF har läget klarnat också i detta hänseende.

Prop. 1974: 25

3

En osäkerhetsfaktor som alltjämt kvarstår är dock den internationella ekonomiska utvecklingen. Den franska regeringens beslut att t. v. lämna det valutasamarbete i vilket även Sverige deltar och låta francen flyta är ett symptom på den oro och osäkerhet man i flertalet länder känner inför utvecklingen under 1974.

För Sveriges del kan vi, som jag anförde, redan i finansplanen, kon­statera att ett tidigare förutsett, kraftigt överskott i bytesbalansen, för 1974 torde komma att förbytas i ett underskott. Genom vår f. n. stora valutareserv har vi hkväl en viss handlingsfrihet vid utformningen av vår ekonomiska politik.

De prisstegringar som följer av den kraftiga uppjusteringen av rå­oljepriserna får en dämpande effekt på vår ekonomi. Konjunkturin­stitutet har i huvudalternativet i sin nyligen framlagda rapport räknat med att tillväxten av bmttonationalprodukten 1974 skulle stanna vid ca 3 %. Med hänsyn tUl att väsentliga begränsningar i vår inhemska produktion till följd av brist på oljeprodukter numera ter sig mindre sannolika, bör det tUl följd av prisstegringarna fömtsedda efterfråge­bortfallet motverkas genom att ytterligare expansiva åtgärder vidtas.

I likhet med vad som föreslogs i höstas bör en del av åtgärderna in­riktas på att stödja barnfamiljernas och folkpensionärernas konsumtion. Regeringen föreslår således nu att ett extra tillägg på 200 kr. per barn utbetalas i samband med utbetalning av bambidraget i april. Ett mot svarande extra tillägg på 150 kr. bör utgå till mottagare av förlängt barnbidrag och studiebidrag inom studiehjälpen. Ett extra pensions­tillägg på 243 kr. bör utgå till alla folkpensionärer i april månad. Kost­naden för dessa åtgärder uppgår till ca 750 milj. kr.

Med hänsyn tUl livsmedelspostens stora betydelse för alla konsumenter och särskilt barnfamiljerna bör det nu utgående livsmedelsstödet kraftigt utvidgas. F. n. subventioneras konsumentpriserna på livsmedel med to­talt ca 1 000 milj. kr. av statsmedel för helt år räknat. Härav finansieras ca 700 milj. kr. över budgeten och ca 300 mUj. kr. via införselavgifts­medel. Denna subvention bör nu fördubblas genom att ytterligare 1 000 milj. kr. anvisas över budgeten. Av detta belopp bör 700 mUj. kr. an­vändas för att fr. o. m. den 1 aprU 1974 sänka priserna på de livs­medel som omfattas av prisstopp. Återstående ca 300 milj. kr. bör an­vändas för att subventionera priserna på dessa varor fr.o.m. den 1 juli 1974 för att motverka de prisökningar som kan föranledas av en ny jordbmksuppgörelse. Hur subventionen skall fördelas på de olika produkterna bör bestämmas efter kontakt med företrädare för jord­bruket och konsumenterna. Avsikten är att därefter förelägga riksdagen proposition i ärendet. Som exempel på vilka effekter som kan ernås ge­nom den fördubblade subventioneringen kan jag nämna att om den fördelas på de olika produkterna på samma sätt som f. n. skulle priset på mjölk kunna sänkas med ca 30 öre per liter och priset på nötkött med

Prop. 1974:25

4

ca 1 kr. per kg. Det är regermgens avsikt att förlänga nu gällande pris­stopp på livsmedel att gälla även för tiden efter den 20 juni 1974. Häri­genom skapas garantier för att subventionerna tUlförs konsumentema.

I syfte att dämpa den snabba kostnadsstegringen uiom byggnadsom­rådet och samtidigt stimulera ett fortsatt högt bostadsbyggande före­slår jag att ett system med tUlfällig kompensation för mervärdeskatt på bostadsbyggandet mförs med verkan från dén 1 januari 1974. Åtgär­den bör ses som en insats i avvaktan på regeringens ställningstaganden tUl de förslag som är att vänta från de bostadspolitiska utrednmgama. Kompensation bör i fråga om nyproduktionen schablonmässigt begrän­sas tUl ett belopp som motsvarar mervärdeskatten på en kostnad inkl. skatt av ca 1 200 kr./m2 bostadslägenhetsyta för flerfamUjshus och av högst ca 150 000 kr. för enfamUjshus. Kompensation skulle således ges med upp tUl 100 kr./m bostadslägenhetsyta för flerfamiljshus ochupP' tUl 13 500 kr. för enfamUjshus. Genom paritets- och räntelånesystemet får dessa åtgärder för att begränsa kostnadsutvecklingen i nyproduk­tionen i framtiden också effekt på hyrorna för flertalet bostäder byggda fr.o.m. år 1958. Kostnaden för förslagen kan beräknas uppgå tiU 800 mUj. kr. under år 1974 och ungefär lika mycket år 1975.

Vidare har regeringen för avsikt att senare lägga fram förslag om att ställa medel tUl förfogande för investeringar som syftar tUl bättre hus-hållnmg med energi. Som exempel på sådana mvestermgar kan nämnas förbättrad värmeisolermg av bostäder, m. m., och åtgärder för att möj­liggöra användnmg av andra energislag än olja. Statens institut för byggnadsforsknmg kommer inom kort att redovisa visst underlagsma­terial i detta hänseende. För här avsedda insatser beräknar jag en ram på 250 mUj. kr. De föreslagna åtgärdema på byggnadsområdet bör även kunna motverka den väntade nedgången i byggnadssektorn och därmed förbättra sysselsättningsläget i branschen.

Den sammanlagda kostnaden för de av mig nu förordade åtgärderna uppgår tUl 2,8 mUjarder kr. Jag har i finansplanen angett det beräknade budgetunderskottet för innevarande budgetår till 8,4 mUjarder kr. Här­till bör läggas erfarenhetsmässiga tilläggsstater under återstoden av våren samt effekten av höjda statstjänarlöner fr. o. m. den 1 januari 1974. Vidare kan man förutse en rauisknmg av intäkterna av energi­beroende skatter. Om tUl detta läggs budgeteffekterna av de nu för­ordade reformerna, ca 1,4 mUjarder kr. innevarande budgetår, stiger budgetunderskottet för budgetåret 1973/74 tUl i runt tal 11 miljarder kr. Detta innebär en ökning av statens upplåningsbehov jämfört med före­gående budgetår på ca 5 mUjarder kr.

För budgetåret 1974/75 angav jag i finansplanen det förutsedda underskottet tUl 6,6 mUjarder kr. TUl detta belopp kan nu läggas bud­geteffekten av de här föreslagna reformerna för detta budgetår. Om man även beaktar erfarenhetsmässigt behov av tUläggsstater, kvardröjan-

Prop. 1974:25

5

de effekter på energiberoende skatter och de höjda statstjänarlönerna kan ett underskott budgetåret 1974/75 av likaledes ca 11 miljarder kr. te sig sannolikt.

Den sammanlagda effekten av budgetpolitiken under återstoden av innevarande budgetår är starkt expansiv. Detta är, som jag tidigare an­gett, motiverat i nu rådande läge. Den expansiva inriktningen skulle bestå under budgetåret 1974/75. En närmare precisering av inriktning­en av finanspolitiken för nästa budgetår bör emellertid anstå tUl den reviderade finansplanen.

De framstäUningar tUl riksdagen som Kungl. Maj:t beslutar om den­na dag tas in i dagens statsrådsprotokoll över social-, finans- och ut-bUdningsärenden. Utdrag av dessa protokoll bör bUäggas denna propo­sition som bilagor 13. En sammanstäUning över de ay Kungl. Maj:t i denna proposition begärda anslagen torde få bifogas statsrådsproto­kollet i detta ärende som bilaga 4.

Jag hemstäUer att Kungl. Majrt

1.

föreslår riksdagen att godkänna inriktningen och utformningen av de ekonomisk-politiska åtgärder som jag förordat i det föregående,

2.

i en gemensam proposition förelägger riksdagen de förslag som framgår av nämnda utdrag av statsrådsprotokollet.

Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga tUl detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1974: 25

Bilaga I

SOCIALDEPARTEMENTET

Utdrag av  protokollet över socialärenden,  hållet  inför  Hans  Maj:t Konungen i statsrådet den 1 februari 1974.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Chefen för socialdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ären­den under socialdepartementets handläggning som angår frågan om utgifter på tilläggsstat 

II 

tUl riksstaten för budgetåret 1973/74 avseende vissa ekonomisk-politiska åtgärder och anför.

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN

B. Allmän försäkring ni. m.

[1] B 4 b. Extra pensionstUlägg. Som chefen för finansdepartementet har anfört tidigare denna dag bör utbetalas ett extra pensionstillägg tiU folkpensionärerna i aprU 1974. I likhet med motsvarande konjunk­turstimulerande åtgärd i januari 1972 (prop. 1971: 140, FiU 1971:47, rskr 1971: 293) bör tillägget ges formen av en engångsutbetalning. Det extra pensionstillägget bör utgå tiU aUa som för aprU 1974 är berättiga­de till folkpension i form av ålders-, förtids- eller änkepension eller till hustrutillägg. TUlägget bör utgå med 3 % av basbeloppet enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring. Detta innebär vid nuvarande bas­belopp 243 kr. för ensam pensionär och 486 kr. för makar.

Med hänsyn tUl att det extra tUlägget är en fristående förmån av engångskaraktär bör det utgå med lika bdopp till alla folkpensionärer oberoende av den ordinarie pensionens storlek. Detta innebär att någon reduktion av pensionstUlägget inte skall ske för den som har ATP, par­tiell förtidspension etc. Enligt gällande samordningsregler utgår tillägget

Prop. 1974: 25

7

utan reduktion av statlig personalpension tUl den som åtnjuter folk­pension. Den som vistas på ålderdomshem eller annan institution bör på samma sätt själv få uppbära hela tillägget. Liksom tidigare liknande utbetalningar blir tillägget i skattehänseende jämställt med folkpen­sion, vilket innebär att folkpensionärernas extra avdrag vid beskattning­en automatiskt blir lika mycket större. Det innebär att det extra pen­sionstillägget inte påverkar skatten så länge den sammanlagda inkoms­ten understiger ca 26 000 kr. för ensamstående pensionär och ca 36 000 kr. för pensionärspar. I inkomstlägena upp till dessa belopp kommer inte heller någon preliminär skatt att dras av från pensionstillägget.

Det extra pensionstillägget bör utbetalas samtidigt med pensions­utbetalningen i april 1974. De närmare bestämmelserna om tillägget bör utfärdas av Kungl, Maj:t. Kostnaderna för det extra pensionstillägget kan beräknas tUl 360 mUj. kr. För att täcka dessa kostnader bör föras upp ett särskUt förslagsanslag benämnt Extra pensionstillägg.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

godkänna de av mig förordade gmndema för extra pensions­tUlägg,

2.

till Extra pensionstillägg på tiUäggsstat

II 

till riksstaten för budgetåret 1973/74 anvisa ett förslagsanslag av 360 000 000 kr.

C. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. ni.

[2] C I a. Extra tillägg till barnbidrag. I enlighet med vad chefen för fi­nansdepartementet anfört tidigare denna dag bör även barnfamiljerna i nuvarande läge tillföras ett extra konsumtionsstöd. Det bör på motsva­rande sätt som för folkpensionärerna ske genom en engångsutbetalning i april 1974. Denna utbetalning bör ges formen av ett extra tUlägg till det barnbidrag som utgår för andra kvartalet 1974. TUlägget bör utgå med 200 kr. per barn och betalas ut samtidigt med barnbidragsutbetalningen i aprU 1974. Denna barnbidragsutbetalning blir därigenom 575 kr. per barn.

För det extra tillägget bör bestämmelserna för allmänna barnbidrag gälla i tillämpliga delar. De närmare bestämmelsema om tillägget bör utfärdas av Kungl. Maj:t. Kostnaderna för det extra tiUägget tUl barn­bidrag kan beräknas till 360 milj. kr. För att täcka dessa kostnader bör föras upp ett särskUt förslagsanslag benämnt Extra tillägg till barnbi­drag.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1. godkänna de av mig förordade grunderna för extra tillägg till barnbidrag,

Prop. 1974:25

8

2. till Extra tillägg till barnbidrag på tilläggsstat 

II 

till riksstaten för budgetåret 1973/74 anvisa ett förslagsanslag av 360 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1974:25

Bilaga 2

FINANSDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över finånsärenden,  hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet den 1 februari 1974.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministem för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om kom­pensation för mervärdeskatt på bostadsbyggande och anför.

Enligt förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt föreligger skatte­plikt för bl. a. byggnad som utgör lagertiUgång i byggnadsrörelse, bygg­nadsentreprenader och andra anläggningsarbeten. Vidare är alla slag av byggnadsmaterial skattepliktiga.

Mervärdeskatten utgår med 15 % av beskattningsvärdet. Detta värde utgörs i normalfallet av det erlagda eller avtalade vederlaget med skattens belopp inräknat. Skattesatsen 15 % motsvarar ett pålägg om 17,65 % på priset före skatt. I fråga om bl. a. skattepliktiga byggnader och byggnadsentreprenader beräknas skatten på reducerade beskatt­ningsvärden. Bestämmelserna härom innebär, att skatten för byggnads­arbeten avseende yttre vatten- och avloppsledningar, gator, vägar och liknande reduceras till 20 % av full skatt och för övriga byggnadsar­beten samt för monteringsfärdiga hus och skattepliktiga byggnader i byggnadsrörelse till 60 % av full skatt. Detta betyder en effektiv skatt av 3 % resp. 9 % av priset inkl. skatt eUer 3,09 % resp. 9,89 % av priset före skatt.

Under loppet av år 1973 skedde förhållandevis kraftiga kostnads­stegringar inom byggnadsverksamheten, främst till följd av ökade ma­terialpriser. Detta föranledde Kungl. Maj:t att höja det s.k. lånetaket vid den statliga bostadskreditgivningen med verkan fr. o. m. den 1 juli 1973. Vidare mfördes prisstopp på trävaror.

I syfte att motverka de på gmnd av prisutvecklingen ökande bo-

Prop. 1974: 25

10

stadskostnadema och samtidigt stimulera det fortsatta bostadsbyggandet förordar jag att ett system med tillfällig kompensation för mervärde­skatt på bostadsbyggen införs med verkan från ingången av år 1974 enligt följande.

Kompensation utgår för nybyggnad av en- och flerfamiljshus, som är avsedda att användas som stadigvarande bostad (åretmntbostäder). Med nybyggnad likställs ombyggnad av äldre bostadshus där ombygg­nadskostnaden överstiger 25 000 kr. för en- och tvåfamiljshus resp. 50 000 kr. för flerfamiljshus. Utanför kompensationsområdet ställs fri­tidshus, sommarstugor och andra hus som inte är avsedda att användas som stadigvarande bostad.

Kompensation medges för nu nämnda bostadsobjekt som färdigställs under år 1974 samt sådana som påbörjas under detta år och som slut­förs under åren 1974 eller 1975. I fråga om entreprenader som om­fattar flera bostadsobjekt medges kompensation endast för sådana i en­treprenaden ingående hus som färdigställts under år 1974 eller som på­börjats under år 1974 och färdigställts senast den 31. december 1975. I detta sammanhang anses nybyggnad i princip påbörjad när gmnd-bottenbesiktning enligt 64 § 1 mom. första stycket byggnadsstadgan (1959: 612) gjorts och färdigställd när huset till väsentiig del tagits eller kunnat tas i bmk. Det avgörande vid ombyggnad bör vara den tidpunkt när de egentliga byggnadsarbetena påbörjats resp. avslutats.

Kompensationen tar sikte på att eliminera mervärdeskattebelastningen på byggnadskostnader som ligger inom ramen för den statliga bostads­kreditgivningen. I samma omfattning medges kompensation för privat­finansierade byggen. Från denna utgångspunkt och på grundval av tillgänglig statistik rörande byggnadskostnaderna för statligt belånade hus förordar jag att kompensation medges enligt följande sammanställning.

En- och tvåfamiljshus .

Ny- eller ombyggnad kompensation utgår med belopp som svarar mot debiterad mervärdeskatt enligt fakturering, dock med högst 13 500 kr. resp. '21 000 kr. per hus

Flerfamiljshus

Nybyggnad

,    kompensation utgår med 100 kr. per m bo-

stadslägenhetsyta

Ombyggnad

kompensation utgår med belopp  som svarar

mot debiterad mervärdeskatt enligt fakturering, dock med högst 100 kr. per m-'bostadslägen-.hetsyta   , .

Kompensationen är avsedd att utgå till byggherren efter ansökan. Övervägande skäl talar enligt min mening för en central handläggning av kompensationsärendena. Jag förordar därför att prövningen och ut-

Prop. 1974:25

11

betalningen skall ombesörjas av riksskatteverket (RSV) enligt dit ingiven skrifthg ansökan av byggherren. Ansökan skall innehålla dé uppgifter som krävs för ärendets bedömning och vara åtföljd av verifikationer som styrker byggnadskostnader och debiterad inervärdeskätt. Ytterligare garanti för riktigheten av uppgifterna i ansökningen kan uppnås genom att införa straffansvar för oriktig uppgift. Sökanden bör vara skyldig att lämna skriftlig försäkran på heder och samvete att uppgifterna i an­sökningen är sanna. Ansvar för oriktig uppgift kan då ådömas enligt 15 kap. 10 § brottsbalken. RSV bör för prövnmgen av kompensations­ärenden kunna utnyttja den expertis som finns hos länsbostadsnämn­derna.

Bestämmelser om kompensation i enlighet med vad jag nu anfört bör kunna meddelas av Kungl. Maj:t.

Efter samråd med chefen för bostadsdepartementet vill jag vidare anföra att det framstår som naturligt att för statliga bostadslån gäl­lande låneunderlag och pantvärden reduceras eller omprövas i efter­hand med hänsyn tUl medgiven kompensation i samma mån som kom­pensation utgår. Det bör ankomma på Kungl. Ma]:t att utfärda be­stämmelser härom och de övriga bestämmelser som kan behövas för samordning av kompensations- och lånereglerna.

I inkomstskattesammanhang bör den nu föreslagna mervärdeskatte­kompensationen behandlas som statsbidrag. Detta innebär att kompen­sationsbeloppet inte utgör skattepliktig inkomst för mottagaren, om kompensationen utgår till bestridande av kostnader för nybyggnad eller ombyggnad av schablontaxerade egnahem. Detsamma gäller i fråga om kompensation till flerfamiljshus, som tUlhör bostadskooperativa eller allmännyttiga bostadsföretag, och som schablonbeskattas enhgt 24 § 3 mom. kommunalskattelagen (1928: 370). Kompensation till ny- och ombyggnad av övriga flerfamUjshus behandlas däremot i skattehän­seende på det sättet att avskrivningsunderlaget för fastigheten reduceras med belopp som motsvarar kompensationen. Om kompensationen avser kostnad som är omedelbart avdragsgiU vid taxeringen, skall kompensa­tionen tas upp till beskattning såsom intäkt under det att avdrag medges för kostnaden.

Kostnaderna för de här föreslagna åtgärderna kan beräknas till ca 800 milj. kr. för vartdera året 1974 och 1975. Dessa torde få belasta inkomstskattetiteln Mervärdeskatt.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1. godkänna de riktlinjer för mervärdeskattekompensation som jag förordat i det föregående.

Prop. 1974:25

12

2. besluta att kostnaderna för kompensationen skall belasta in­komstskattetiteln Mervå>rfe5'Ä:aff.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1974: 25

13

Bilaga 3

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet den 1 februari 1974.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministem för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Chefen för utbildningsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler det ärende under utbildningsdepartementets handläggning som angår frågan om vissa ekonomisk-politiska åtgärder och anför.

DRIFTBUDGETEN

ÅTTONDE HUVUDTITELN

H. Studiesodala åtgärder

H 2. Studiebidrag m. m. Till studerande i bl. a. gymnasieskolan vUka fyllt 16 men inte 20 år utgår statUg studiehjälp i form av bl. a. studie­bidrag. Bidraget utgår med 125 kr. i månaden. Detta belopp tUldelas även, i form av förlängt barnbidrag, elever i gmndskolan som fyllt 16 år och för vilka allmänt barnbidrag således inte längre kan utgå.

Chefen för socialdepartementet har tidigare denna dag föreslagit att under aprU månad 1974 ett extra tillägg till barnbidrag om 200 kr. per bam skall utgå. Även de som har studiebidrag enligt 3 kap. studiestöds­lagen (1973: 349) eller förlängt barnbidrag för april månad 1974 bör få ett motsvarande tUlägg med 150 kr., vUket utgör nio tolftedelar av det nyss angivna beloppet. De närmare bestämmelserna om tillägget bör utfärdas av Kungl. Maj:t. Den föreslagna åtgärden kan beräknas med­föra en merbdastning av förevarande förslagsanslag med 30 milj. kr.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

Prop. 1974: 25

14

att godkänna vad jag förordat beträffande tUlägg till studiebi­drag och förlängt barnbidrag.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1974: 25

15

BUaga 4

Förteckning

över av Kungl. Maj:t hos riksdagen i prop. 1974: 25 begärda anslag på tilläggsstat 

II 

till riksstaten för budgetåret 1973/74.

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

V. Socialdepartementet

B 4 b.     Extra pensionstUlägg, förslagsanslag .   360 000 000

C 1 a.     Extra tillägg till bambidrag, förslagsanslag         360 000 000

Summa för driftbudgeten 720 000 000

Prop. 1974: 25

16

Innehållsförteckning

Ekonomisk-politisk översikt med förslag till åtgärder ...       2

HemstäUan............ ____________________________       5

Socialdepartementet Bil. 1

Bxtra pensionstiUägg  ..........................................       6

Extra tillägg tUl bambidrag.....................................       7

Finansdepartementet Bil. 2

Kompensation för mervärdeskatt på bostadsbyggande       9

Utbildningsdepartementet Bil. 3

Studiebidrag m. m. .:............................................     13

Förteckning över av Kungl. Maj:t hos riksdagen i prop. 1974: 25

begärda anslag på tUläggsstat 

II

till riksstaten för budgetåret

1973/74 Bil. 4...................................................      15

MARCUS BOKTR.STOCKHOLM 1974     740037