Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1988/89:64

med redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia

Skr. 1988/89:64

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 1 december 1988.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Anita[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnas en redogörelse för svenska företags verksamhet i Syd­afrika och Namibia under verksamhetsåret 1987. Bl.a. lämnas uppgifter om omsättning, antal anställda, investeringar och rörelseresultat. En redo­visning ges även av de uppgifter som företagen lämnat om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda vid dotterbo­lagen i Sydafrika och Namibia.

1    Riksdagen 1988/89. I saml. Nr 64

Utrikesdepartementet

Skr. 1988/89:64

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1 december 1988

Närvarande: Statsministern Carisson, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tha­lén,[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia

1 Inledning

Enligt lagen (1985:98) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Nami­bia (i det följande benämnd investeringsförbudslagen) skall svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Syd­afrika eller Namibia årligen redovisa hur verksamheten utvecklas i dessa länder. Redovisningsskyldigheten omfattar också uppgifter om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda i dotterföre­tagen. Slutligen skall uppgifter även lämnas om förvärv av utländska företag som äger aktier eUer andelar i sydafrikanska eller namibiska före­tag (indirekta företagsförvärv).

Kommerskollegium skall, enligt 12 § förordningen (1985:99) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia, varje år före den I oktober till utrikesdepartementet lämna en redogörelse för de redovisningar som har avgetts av berörda företag under det senaste budgetåret. En sådan redogö­relse avseende verksamhetsåret 1987 har nu lämnats. Till gmnd för kolle­giets redogörelse ligger, förutom de svenska moderföretagens redovisning­ar, även årsredovisningar avseende de sydafrikanska och namibiska dot­terföretagen samt upplysningar inhämtade från de svenska moderföre­tagen.

Min redogörelse i det följande bygger i allt väsentligt på de uppgifter som kommerskollegium har lämnat.

Jag kommer att i avsnitt 2.1 redogöra för de svenska dotterbolagens verksamhet i Sydafrika och Namibia. 1 avsnitt 2.2 lämnas en social redo­görelse som omfattar uppgifter om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda.

2 Redogörelse för företagens verksamhet

2.1  Ekonomisk redovisning

Enligt 5 § investeringsförbudslagen är en svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Nami­bia skyldig att årligen till regeringen eller myndighet som regeringen be­stämmer redovisa hur verksamheten i dessa länder utvecklas. Redovis­ningen skall avse produktion, omsättning, antal anställda, företagna inves­teringar och andra sådana förhållanden som har betydelse för kontroll av lagens efterlevnad.

Närmare föreskrifter om innehållet i årsredovisningarna har getts i förordningen (1985:99) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia.

Redovisningen skall avse det räkenskapsår som tillämpas av den svens­ka juridiska personen. Den skall ges in till kommerskollegium senast sex månader efter räkenskapsårets slut.

Utöver de uppgifter som nyss nämnts skall i redovisningen även anges rörelsens resultat samt lämnas uppgift om hur gjorda investeringar har finansierats. Om rörelse har drivits genom ett utländskt dotterföretag, skall uppgift lämnas om storleken av det egna kapitalet hos dotterföreta­get. Vidare skall uppgift lämnas om innehav av dels aktier eller andelar i sydafrikanskt eller namibiskt företag, dels obligationer eller andra skuld­förbindelser utfärdade av sådant företag. Slutligen skall redovisning ske av fordringar på grund av penninglån eller annan kredit och av säkerheter som ställts för sydafrikanskt eller namibiskt företags skulder.

Skyldighet att redovisa till kommerskollegium gäller svensk juridisk person som själv eller genom dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia.

Antalet redovisningsskyldiga företag uppgick vid utgången av år 1987 till sex. Antalet har således minskat jämfört med föregående år genom att Rederi AB Transatlantic och Alfa-Laval AB överlåtit sina dotterbolag The Transatlantic Shipping Agency (Pty) Ltd resp. Alfa-Laval South Africa (Pty) Ltd. Vidare har SAS verksamhet i Sydafrika upphört.

Följande företag har lämnat redovisning till kommerskollegium

Skr. 1988/89:64

Företag

1, Allas Copco AB

2,

A.[REDACTED_EFTERNAMN] &text-indent:0cm'> 3,

Sandvik AB

4,

Secoroc AB

5,

AB SKF

6,

Skega AB

Verksamhets-

Antal rörelse-

år

drivande dot-

terbolag i

Sydafrika och

Namibia

1987-12-31

1987

3

1987

1'

1987

1

1987

2

1987

3

1987

2

' A,[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'>ti    Riksdagen 1988/89. 1 .saml. Nr64

Av kollegiets redogörelse framgår att vissa förändringar i förhållande till      Skr. 1988/89:64 föregående redovisningsperiod skett vad gäller omfattningen och utveck­lingen av svensk näringsverksamhet i Sydafrika och Namibia.

Som tidigare nämnts har Rederi AB Transatlantic den 30 september 1987 sålt sitt dotterbolag The Transatlantic Shipping Agency (Pty) Ltd till ett engelskt bolag. Vidare har Alfa-Laval AB överiåtit samtliga aktier i sitt dotterbolag Alfa-Laval South Africa (Pty) Ltd tiU en stiftelse till förmån för bolagets personal.

Rederiaktiebolaget Transatlantic har lämnat redovisning för den dd av året då företaget drev verksamhet i Sydafrika genom dotterbolag. Från Alfa-Laval AB har sådan redovisning inte inkommit men företaget har försäkrat att investeringsförbudet iakttagits under den del av året då verksamhet förekom i Sydafrika.

Utöver de två nyss nämnda företagen har ytterligare två svenska företag avvecklat sin verksamhet i Sydafrika. Scandinavian Airlines System (SAS) har således, enligt inlämnad redovisning, efter den 31 december 1986 inget kontor och ingen personal i Sydafrika. Dess dotterbolag Scandinavian Airlines System (South Africa) (Pty) Ltd skaU likvideras. A.[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:88.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> För de svenska företag som vid utgången av år 1987 hade dotterbolag i Sydafrika och Namibia lämnas följande uppgifter.

De svenska dotterföretagen har, redovisat på koncemnivå, ett aktiekapi­tal som sammanlagt uppgår till ca 8,1 milj. rand (ca 25 milj. kr.). De kvarvarande bolagens sammanlagda egna kapital ökade under perioden från 89 milj. rand (ca 271 milj. kr.) och uppgick vid utgången av år 1987 rill ca 105 milj. rand (ca 319 milj. kr.).

Omsättningen hos de rörelsedrivande dotterföretagen uppgick år 1987

totalt till omkring 467 milj. rand (ca 1420 milj. kr.) vilket innebär en

ökning i löpande penningvärde med ca 19% jämfört med föregående

period. Om hänsyn tas till inflationen i Sydafrika, begränsas dock ökning-    Skr. 1988/89:64 entiU2%.

Det totala värdet av bolagens tillgångar ökade under perioden från ca 206 milj. rand (ca 626 milj. kr.) tiU ca 262 milj. rand (ca 796 milj. kr.)

Anläggningstillgångarnas värde uppgick till ca 30 milj. rand (ca 91 milj. kr.) jämfört med ca 24,6 milj. rand året innan (ca 75 milj. kr.). Ökningen faller till helt övervägande delen på vissa kundfordringar, som i Sydafrika betraktas som långfristiga och därmed som anläggningstillgångar, men som inte omfattas av kreditförbudet i 1 § investeringsförbudslagen eller av förbudet i 2 § att anskaflfa anläggningstillgångar. En viss mindre del av ökningen beror på att ett nytt företag tillkommit, Consolidated Pneumatic Tool Co SA (Pty) Ltd liksom på att AB SKF gjort vissa investeringar i enlighet med undantag från investeringsförbudet som regeringen medgivit åren 19831985. För flertalet företag har värdet på anläggningstillgångar­na minskat eller i stort sett legat stilla.

Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick till ca 43 milj. rand (ca 131 milj. kr.). Jämfört med året innan innebär detta en ökning med ca 20%.

Totala antalet anställda vid svenska dotterbolag i Sydafrika och Nami­bia har minskat från 2 218 (vari medräknats anställda i de företag som överlåtits under året) till 2 167 personer.

Utvecklingen i de svenska företagen i Sydafrika och Namibia vad avser företagens sammanlagda omsättning, resultat före skatt m. m. under de år redovisningsskyldighet enligt investeringsförbudslagen förelegat framgår av följande uppställning.

Svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia åren 19801987. Värden i milj. rand'

1980

1981

1982

1983

1984

1985

1986

1987

Aktiekapital

8,7

8,8

9,1

9,5

9,5

9,5

8,7

8,1

Sammanlagda egna

kapital

53

55

65

65

81

84

93

105

Värdet av totala

tillgångar

158

188

184

164

198

197

220

262

Värdet av anlägg-

ningstillgångar

25

25

29

25

25

23

25

30

Omsättning

238

275

287

268

315

355

411

467

Sammanlagt resul-

tat före skatt

23

13

9

II

14

14

36

43

Investeringar

0,8

2,0

1,5

1,5

0,8

1,5

0,2

0,1

Antalet an-

ställda

3 355

3 369

3143

2 880

2 705

2 374

2218

2 167

' rand = 5,86 kr, är 1980 = 5,82 kr, år 1981 = 6,82 kr. år 1982 = 6,60 kr, år 1983 = 4,56kr, år 1984 = 2,93 kr. år 1985 = 3,11 kr. år 1986 = 3,04 kr. år 1987

Närmare uppgifter om företagens verksamhet under åren 1986 och 1987 bör fogas till protokollet som bilaga.

Investeringsförbudslagen föreskriver förbud för svenska juridiska perso- Skr. 1988/89:64 ner att företa eller bidra till att investeringar görs i Sydafrika och Namibia. Lagen innehåller dock i 6 § bestämmelser enligt vilka regeringen för visst fall kan medge undantag från förbudet. Undantag får endast medges en sådan juridisk person som sedan den 1 juli 1979 själv eller genom ut­ländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia. Undantag från investeringsförbudet får inte ge utrymme för en utvidgning av företa­gens verksamhet. Exempel på investeringar för vilka undantag i princip medges är sådana som varit nödvändiga för att ersätta försliten utmstning samt sådana som direkt syftat till en förbättring av villkoren för de svarta.

Undantagsmöjligheten innebär emellertid inte någon garanterad rätt för företagen att få företa ersättningsinvesteringar. Regeringen har alltid möj­lighet att avslå en investeringsansökan efter prövning av alla omständighe­ter i ärendet.

Några ansökningar om undantag av detta slag från investeringsförbudet har inte inkommit under nu aktuell redovisningsperiod.

Enligt 8 § investeringsförbudslagen kan regeringen även medge rätt för ett företag som sedan den 1 juli 1979 självt eller genom dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia att tills vidare ersätta anläggnings­tillgångar och hyrd egendom samt göra sådana investeringar och hyra sådan egendom som förbättrar arbetsmiljö och arbetsförhållanden för de anställda. Ett villkor för ett sådant beslut är dock att företaget åtar sig att se till att detta inte leder till en utvidgning av verksamheten i Sydafrika och Namibia. Medgivandet kan återkallas om verksamheten utvidgas eller om det i övrigt föreligger särskilda skäl. Regeringen har dock hittills inte lämnat något sådant medgivande.

Enligt 2 § investeringsförbudslagen får svensk juridisk person inte vare sig genom handling eller underlåtenhet bidra till att anläggningstillgångar anskaffas eller egendom hyrs för att stadigvarande bmkas eller innehas i ett dotterbolags rörelse, om hyresavtalets löptid är avpassad till egendomens ekonomiska livslängd, s.k. finansieU leasing. Utan hinder av detta förbud får dock årligen anskaffas tillgångar och egendom hyras till ett sammanlagt värde av högst 100000 kr. Detta undantag får inte möjliggöra en utvidg­ning av verksamheten.

Av de företag som lämnat redovisning har fyra angett att anskaffning av anläggningstillgångar skett under verksamhetsåret. Dessa fyra företag är Atlas Copco AB, Secoroc AB, Skega AB och AB SKF. De investeringar som gjorts av SKF täcks delvis av undantag från investeringsförbudet som regeringen medgivit åren 19831985 och håUer sig i övrigt inom det fria investeringsutrymmet enligt 2 § investeringsförbudslagen.

Även de investeringar som gjorts av Secoroc AB håller sig inom det fria investeringsutrymmet om högst 100000 kr. Detsamma gäller de anskaff­ningar som gjorts i Consolidated Pneumatic Tool Company SA efter det att Atlas Copco AB övertagit detta företag. Investeringama avser ersätt­ningsanskaffningar för förslitna maskiner och kontorsutmstning. Såvitt framgår av redovisningarna har investeringarna inte möjliggjort någon utvidgning av de berörda företagens verksamhet.

När det gäller Skega AB har företaget uppgivit att dotterbolaget Skega

"

(Pty) Ltd under år 1987 ingått leasingavtal. Enligt uppgifter från företaget      Skr. 1988/89:64 gäller leasingavtalen två fordon med en leasingtid på tre resp. fyra år och viss kontorsutmstning som hyrs på tre år. Anskaffningsvärdet för den leasade egendomen tillsammans med de övriga investeringar företaget gjort under år 1987 överstiger 100000 kr.

Skega AB har i yttrande till kommerskollegium gjort gällande att det i förevarande fall inte är fråga om finansiell leasing. Fordonen skall lämnas tillbaka vid leasingperiodens slut och den aktuella leasingavgiften ger dessutom, enligt bolaget, inte utrymme för avskrivning av hela eller största delen av anskaffningskostnaden under leasingperioden. Hyresavtalets löp­tid kan därför inte sägas vara anpassad till leasingföremålens ekonomiska livslängd. Att leasingperioden är relativt lång beror på att den beräknade körsträckan för bilarna är låg.

Enligt kommerskollegiets uppfattning är det i detta fall fråga om sådan egendom som är avsedd att stadigvarande bmkas i rörelsen och som, om den hade förvärvats med äganderätt, skulle omfattas av investeringsförbu­det. Kollegiet anser därför att det kan ifrågasättas om inte Skega AB har överträtt bestämmdsema i 2 § 2 investeringsförbudslagen. Kollegiet har emellertid även anfört att förarbetena tiU investeringsförbudslagen inte ger någon entydig vägledning för bedömning av detta fall och att frågan därför är svårbedömd.

Jag har med anledning härav berett Skega AB tillfälle att inkomma med yttrande över kommerskollegiets redovisning i denna del och avser att återkomma till regeringen i frågan.

2.2 Social redovisning

Enligt 5 § investeringsförbudslagen skaU företagen lämna redovisning om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda i Sydafrika och Namibia. Uppgifter skall också lämnas om planerade och vidtagna förändringar för de anställda i nu angivna avseenden. Sådan redovisning har lämnats av samtliga företag utom ett, A.[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:88.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Tillsammans har företagen 2 143 anställda varav cirka hälften (1 110) är svarta, färgade och asiater.

Vita

Svarta

Färgade m. fl.

Tot, anställda

Skr. 1988/89:64

Atlas Copco

Sandvik

Secoroc

SKF

Skega

Totalt

382(300) 215(243) 142(153) 261(234) 33   (30)

1 033 (960)

229(191) 274(317) 239(247) 156(127) 21   (21)

919(903)

29   (17)

17   (23)

33   (33)

103   (89)

9   (11)

191 (173)

640   (508) 506   (583) 414   (433) 520   (450) 63     (62)

2143(2036)

Anm: Siffror inom parentes anger motsvarande siffror för foregående redovisnings­period.

Vid ett av företagen, där viss segregering av toaletter och omklädnings­rum förekom, har nu efter förslag från företaget de svarta fackliga företrä­darna, till skillnad mot tidigare, accepterat att omklädningsrum och toalet­ter fortsättningsvis skall vara gemensamma för svarta och vita anställda. Skilda omklädningsrum finns numera endast på ett företag.

Vid samtliga företag, med undantag för Skega AB:s dotterbolag samt Atlas Copco Namibia (Pty) Ltd, är de anställda organiserade i olika fack­föreningar, och fackligt arbete tillåts bedrivas på arbetsplatsen och på betald arbetstid. Villkoren regleras vanligtvis i överenskommelser mellan företaget och berörda fackföreningar. Skega, med totalt 63 anställda, har anfört bristande intresse från de anställdas sida som skäl för att fackför­eningar och fackligt arbete inte finns vid dotterföretaget. Atlas Copco har uppgivit att fackligt arbete nyligen startat i Namibia.

Vad avser löner har samtliga företag uppgivit sig tillämpa principen om lika lön för lika arbete. De stora skillnaderna i utbildningsnivå mdlan olika anställda medför dock att de vita anställda i genomsnitt uppbär högre lön än andra, i vissa företag upp till tre gånger högre än vad färgade anställda uppbär. Flertalet företag hävdar att ingen diskriminering före­kommer vid extern eller intern rekrytering. Målsättningen är att få fram fler kvalificerade svarta kandidater till olika högre befattningar, för att möjliggöra gradvis minskad segregation. Flertalet företag tiUämpar en minimilön om ca 4 rand i timmen, (motsvarande 780 rand i månaden) vilket i jämförelse med löneläget i stort i Sydafrika ligger över det normala. Minimilönen är i Sydafrika och Namibia 258 rand. Lönehöjningen för svarta anställda under verksamhetsåret varierade mellan 12 och 60%.

Utöver löner svarar företagen för olika sociala förmåner såsom pen­sioner, sjuk- och olycksfallsförsäkringar, semester och sjukvård, i vissa fall också för de anställdas familjer. Därutöver bidrar flertalet företag med stöd för utbildning till de svarta anställdas barn i form av skolavgifter, kostnader för böcker, stipendier m. m. Även lån för anskaffning dier reparationer av bostäder tillhandahåUs. I vissa fall ges också subventione­rade eller fria måltider liksom transporter eller kontantbidrag därtill för resor till och från arbetsplatsen.

Flertalet företag satsar på utbildning av sina svarta anställda i form av yrkesutbildning men även basutbildning. Årliga budgetar för utbildnings­program anslås och all yrkesutbildning sker på betald arbetstid.

3 Redovisning av uppgifter om indirekta

Skr. 1988/89:64

företagsförvärv m.m.

Inga uppgifter om indirekta företagsförvärv i Sydafrika eller Namibia har inkommit till kommerskollegium under det senast gångna budgetåret. Inte heller har inkommit några ansökningr om tillstånd till tekniköverföring under det aktuella verksamhetsåret.

4 Sammanfattning

Kommerskollegium har i sin redovisning avslutningsvis konstaterat att efterlevnaden av investeringsförbudslagen varit i stort sett god under den aktuella perioden.

Så långt jag nu kan bedöma har efterlevnaden av investeringsförbuds­lagen i strikt juridisk mening varit god.

Den samlade bilden av de svenska företagens verksamhet i Sydafrika väcker dock en rad frågor. Av kommerskollegiets redovisning framgår bl.a. att företagens omsättning ökat liksom antalet anställda. Detta är faktorer som tyder på att företagen kan fortsätta sin verksamhet i en omfattning som rimmar illa med de långtgående sanktionsåtgärder som vi vidtagit mot Sydafrika och som bl. a. innefattar förbud mot investeringar, tekniköverföring och handel. Det är angeläget att en analys av detta förhållande genomförs. Den av regeringen i mars 1987 tillsatta utredning­en om tjänstehandel med Sydafrika m.m. (Dir. 1987:10) har till uppgift att utreda handeln med tjänster med Sydafrika och handeln mellan svens­ka bolag utomlands och Sydafrika samt frågan om de svenska företagens verksamhet i Sydafrika. En sådan analys som jag nyss nämnt utgör enligt min mening en naturlig del i det underlag som utredningen har att ta fram inför sina överväganden. Kommittén skall arbeta skyndsamt och lägga fram de förslag som kräver lagstiftning i så god tid att denna kan träda i kraft senast den 1 januari 1991. Jag finner det med hänsyn härtill inte påkallat att för egen del vidta någon särskild åtgärd i nu aktuell fråga.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört i det föregående.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hennes hemställan.

Skr. 1988/89:64

s

o

O O *     oft   o

Tj- O Tt        r r-~

 O       

/"I v Tt        fS r*

r* r- r      r r-

i/ "                  

 (N

o ON 0 CO ( 

oo 0-) CO Tt u w-1 Tt        

i (N

m O              O

 iri       o

g- O                     

 r*

ra

O

a

c

a

ui

o

2

o

m O O vO >/ O Tf o 

' 

 (

fn o O

vo "/ o  o 

 m

o 3

s#

c

(U .

OJ

>

j

«

-   (L)

C/J

ra "O

U

C3

-O o c/3 'O

pj 

«

o oo oo       " NO

Tf T3-              

 VO

ON ON On        CTn On

O U

D. O 

U

o 

ojjm         ra

,Si o    t/)

t: oo        c

J          (/i

y "  fe

b c

«

   VI

11

??

OJ   "

c

C-   t" u,

c/):

o .o

:0 Li,

T3T3

£

 & font-family:Verdana'>_____ CL

C; -T- T3 OJ N  'C K

i; q' m ca :iii

a 

«

Q Si c/5 u. c/5 ti ca

ä

 o U

f s

Sand Secoi SKF

«

      rt r Tj-

o 

a

o

10

r,

Skr. 1988/89:64

o c 

ta

_o,

0:1"

E O

        m

C3N

00 Tf

NO 00

Os

ca c 

r- C3N

NO NO ON

O O

'3-

O

o

o o

t 

o o

o o

o o

o o

o o

o o

o

o o

>?.

r= c/2

gi

*«

+ 1

(2

T3

,5

5

a |5

>

3'g  Oh,

= 5  2

       .E

r Q     .t:

- o      E

W

:0

*   c r/N

ca a- T3 _  O

>n"0 (j

»

 H 

 ca o

i i-s

>

c/3 

O

U c i-J J

3 j: Da

£

J 

°

=-

00

00

m

+ .'

2P o  .       = t/2

O   ..   _   Cd         Q. Kn  

'Sa. -

:ca a,

" O   5

j .2  o = 

a o

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1988

11