Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1975/76:137

Regeringens proposition

1975/76:137

om omdisponering av allmänna barnhusets tillgångar;

beslutad den 5 februari 1976,

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föresläs alt allmänna barnhuset skall upphöra som in­stitution och all dess tillgångar skall överföras lill en särskild fond, benämnd Allmänna barnhusets fond, under förvaltning av kammarkollegiet. Avkast­ningen av fonden föreslås bli använd till forskning och försöksverksamhel rörande barn och ungdom, företrädesvis inom del sociala området, efter beredning i socialdepartementets delegation försocial forskning. Allmänna barnhusets Stockholmsfond föreslås kvarstå som en särskild fond under förvaltning av kammarkollegiet med ändamål alt stödja forskning och för­söksverksamhet beträffande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området, i Stockholms kommun.

1 Riksdagen 1976. I saml. Nr 137.

Prop. 1975/76:137

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-02-05

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nor­ling,[REDACTED_EFTERNAMN], Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om omdisponering av allmänna barnhusets tillgångar

1 Inledning

Fosterbarnsutredningen' har i betänkandet (SOU 1974:7) Barn- och ung­domsvård lagl fram förslag om bl, a, inordnande av allmänna barnhuset i samhällets sociala barna- och ungdomsvård.

Efter remiss har yttranden över betänkandet i denna del avgetls av jus­titiekanslern, socialstyrelsen, kammarkollegiet, riksrevisionsverket, skol­överstyrelsen, riksarkivet, länsstyrelserna i Stockholms och Skaraborgs län, allmänna barnhuset, sociala barna- och ungdomsvårdsseminariet. Svenska kommunförbundet. Landstingsförbundet, Karisborgs, Malmö och Örebro kommuner, landstingen i Malmöhus, Blekinge och Göteborgs och Bohus län. riksförbundet Hem och Skola och riksförbundet för hjälp åt läkeme­delsmissbrukare. Vissa remissinstanser har bifogat yttranden som de har inhämtat.

Efter remissbehandlingen har frägan beretts inom socialdepartementet av en särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen har bl. a. samrått med personalen vid Sätra Bruk i Karisborgs kommun, Skaraborgs län, vilket ingår bland barnhusets tillgångar. Kammarkollegiet har samtidigt medverkat med ut­redning av vissa ekonomiska frågor och problem rörande permutation av barnhusets donationer m, m. Kollegiets utredningar bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

2 Allmänna barnhusets ändamål och verksamhet

Allmänna barnhuset leder sitt ursprung från 1600-talet. Drottning Kris-linas förmyndarregering utfärdade sålunda den 30 oktober 1633 privilegium ' Utredningsman riksdagsledamoten[REDACTED_EFTERNAMN] Hömiund,

Prop.1975/76:137

3

föratt i Stockholm inrätta ell "Orphanolropium" för "fattige och Faderlöse Barns Lärdom och uptuchielse". Genom siiftelsebrevei ställdes egendom till förfogande för barnhusets drift. Staten har därefter vid olika tilirällen och på skilda sätt tillfört barnhuset ytterligare medel. Från enskilda har barnhuset mottagit donationer, framförallt under 1800-laleis senare hälft.

Förvaltningen av barnhusets angelägenheter har skett enligl instruktioner och reglementen som har utfärdats av Kungl. Maj:l tid efter annan. Det nuvarande reglementet utfärdades den 20 december 1957, Enligt reglementet är allmänna barnhuset ett institut för social barnavård, som har lill ändamål all såsom särskild stiftelse verka för god vård och uppfostran av värnlösa och eljest vårdbehövande barn och en i övrigt förbättrad social barnavård. Barnhuset skall i detta syfte bl, a, bedriva, understödja eller eljest främja upplysning och forskning samt pröva nya åtgärder.

Särskilda beslämmelser som har fastställts av Kungl, Maj:t gäller beträf­fande en i barnhusets räkenskaper avskild fond, kallad "Allmänna barn­husets Stockholmsfond" (Stockholmsfonden) vars avkastning används till bidrag för viss barnavårdande verksamhet inom Stockholms kommun.

Barnhuset förvaltas av en direktion som består av högst sju ledamöter som regeringen förordnar för fyra är i sänder! Regeringen utser en av le­damöterna att vara ordförande i direktionen. Under senare år har direktionen tillsatts för ett år i taget.

Med nya bestämmelser i 1957 års reglemente skedde en förskjutning av barnhusets verksamhet från ett tidigare direkt praktiskt vårdarbete till en verksamhet mera inriktad på upplysning och forskning m, m, I reglementet föreskrivs att barnhusets verksamhet skall ske i samarbete med social­styrelsen, länsstyrelserna och statens socialvårdskonsulenter. Barnhusets verksamhet omfattar enligt årsberättelsen för räkenskapsåret 1 juli 1974-30 juni 1975, upplysning och information allmänt, upplysning genom länsförbund och skrifter m. m.. kontaktkonferenser, forsknings- och för­söksverksamhet, bidrag till fosterbarn och föräldralösa barn samt till han­dikappade barn och ungdomar. För dessa ändamål hade under räkenskaps­året anslagils ca 550 000 kr. Det kan nämnas all den fosterhemsförmedling genom barnavårdsombud som barnhuset lämnat stöd till tidigare upphörde år 1973,

Allmänna barnhuset har förhållandevis stora tillgångar i form av bl, a, fastigheter i Stockholm och värdepapper. Tillgångarnas bokförda värde upp­gick år 1974 till ca 20 milj, kr. och det reella värdet enligt försiktigt gjorda beräkningar till drygt 50 milj, kr. Bland tillgångarna kan särskilt nämnas Sätra Bruk AB inom Karisborgs kommun i Skaraborgs län vars aktier helt ägs av barnhuset. Bruket drivs som skogsbruk och har ett fyrtiotal anställda. Barnhuset är också huvudman för sociala barna- och ungdomsvårdssemi­nariet i Stockholm, som utbildar social pedagoger för tjänster vid barnhem m, fl, institutioner för barn och ungdom.

I* Riksdagen 1976. 1 saml. Nr 137.

Prop.1975/76:137

3 Fosterbarnsutredningen

Fosterbarnsulredningen erinrar om all allmänna barnhuset vid sin till­komst för över 300 är sedan tillgodosåg behov som dittills inte hade varit föremål för samhällets uppmärksamhet i nämnvärd omfattning. Utredningen framhåller all barnhuset under en lång följd av år har ulfört ell värdefullt arbete för att i olika hänseenden främja den sociala barnavården. Samtidigt konstaterar utredningen emellertid att förutsättningarna för barnhusets verk­samhet i dag är väsentligt annoriunda än tidigare. Numera är den sociala barna- och ungdomsvården en samhällsuppgift av väsenilig betydelse och verk.samhelen har reglerats genom lagstiftning.

Ansvaret för barna- och ungdomsvården vilar i dag på kommunerna. Staten har genom socialstyrelsen och länsstyrelserna samordnande, rådgi­vande och övervakande uppgifter, Slalen driver också bl, a, ungdomsvårds­skolor liksom vissa institutioner för utbildning av personal inom barna-och ungdomsvården, F, n, medverkar även landstingen som huvudmän för barnhem. För att fullgöra samhällets åtaganden inom den sociala barna-och ungdomsvården anvisas de medel som med hänsyn också till övriga behov bedöms böra ställas till förfogande för ändamålet.

Utredningen understryker att allmänna barnhusets uppgifter i huvudsak är desamma som de vilka enligl gällande beslämmelser vilar pä samhället. Det framstår med hänsyn härtill enligt utredningen som naturiigt att all­männa barnhusets verksamhet inle längre bedrivs självständigt utan inord­nas i samhällets verksamhet i detta hänseende. Barnhusets tillgångar bör därför enligt utredningens uppfattning överföras till det allmänna.

Fosterbarnsutredningen påpekarail frägan om allmänna barnhusets rätts­liga ställning har diskuterats vid flera tillfällen. Eftersom det råder olika meningar om huruvida barnhusei är en enskild eller statlig institution, bör överförandet enligt utredningens uppfattning ske genom samfällt beslut av regeringen och riksdagen.

De tillgångar barnhuset disponerar har ursprungligen ställts till dess för­fogande för att främja barna- och ungdomsvården. Ett överförande till det allmänna bör därför enligt utredningens mening ske på ett sådant sätt att tillgångarna och deras avkastning även i fortsätlningen kan användas för detta ändamål. Enligt utredningen torde också en sådan lösning stå i över­ensstämmelse med syftet med de privata donationer som gjorts lill barnhusei under årens lopp.

Olika lösningar är enligl utredningen tänkbara när det gäller alt överföra barnhusets tillgångar till del allmänna. Utredningen har funnit ett över­förande till allmänna arvsfonden som det från olika synpunkter lämpligaste.

Utredningen behandlar härefter barnhusets olika verksamhetsgrenar. Be­träffande den upplysningsverksamhet genom länens barnavårds- och social­vårdsförbund som barnhusei i viss utsträckning har lämnat stöd till anför

Prop. 1975/76:137

5

utredningen att upplysnings- och kursverksamhet av motsvarande slag nu­mera bedrivs i allt större utsträckning av Svenska kommunförbundets länsavdelningar, Enligl utredningens uppfattning bör denna verksamhet kunna täcka det föreliggande behovet. Även kontaktkonferenser bör enligt utredningen i erforderiig omfattning kunna anordnas inom ramen för för­bundets, länsavdelningarnas och kommunernas verksamhet, Närdet gäller utgivande av lämpliga publikationer bör socialstyrelsen medverka även i fortsäitningen.

Inom det nordiska samarbetet utgör allmänna barnhuset bl, a, en sektion av den nordiska sammanslutningen för barnavård och ungdomsskydd. Ut­redningen framhåller att erforderiiga internationella kontakter kan ske inom ramen för de förbindelser som socialstyrelsen och andra organ, t, ex, kom­munförbundet, har etablerade med de nordiska länderna och andra länder,

I fråga om forskningsverksamhet gäller att sådan ingår i den verksamhet socialstyrelsen bedriver. Vidare finns i socialdepartementels budget ell sär­skilt anslag för forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet bl, a, inom barna- och ungdomsvården. Från detta anslag utgår bidrag till offentliga och enskilda institutioner. Även från allmänna arvsfonden kan medel be­viljas för forskning och försöksverksamhet. Forskning på hithörande område bedrivs också vid vissa universitet och högskolor. Utredningen framhåller angelägenheten av alt medel som enligl utredningsförslaget tillförs allmänna arvsfonden i viss ulsträckning används till forskning och försöksverksamhel rörande barna- och ungdomsvården,

I samband med omdiponeringen av barnhusets tillgångar bör prövas i vilken mån kostnadsansvaret för då inle färdiga undersökningar, som be­drivits med barnhusets stöd, bör övertas av det allmänna.

Sociala barna- och ungdomsvårdsseminariei bör enligt utredningen inordnas i det allmänna skolväsendel. Man bör härvid kunna vinna betydande fördelar om seminariet i, ex, förenas på lämpligi sätt med eti förskoleseminarium.

Dispositionen av Siockholmslöndcn är en särskild fråga. Denna fond utgörs av en barnhusets fordran på Stockholms kommun till ett belopp av 4 milj, kr,. Avkastningen av fonden tillgodoförs kommunens barnavård vid sidan av de ordinarie anslagsmedlen. Utredningen anser att fonden bör avvecklas genom att fordringen på Stockholms kommun efterges samtidigt som de utbetalningar som svarar mot avkastningen upphör.

Allmänna barnhusets arkiv är enligt utredningen av stort intresse från kul­turhistorisk synpunkt och för forskningsändamål och börenligt utredningen bevaras som en enhel. Barnhusei har också åtskilliga värdefulla inventarier. Av inventarierna har barnhusets nattvardssilver deponerats hos Stockholms stadsmuseum. Övriga inventarier förvaras f n, i anslutning till barnhusets expedition, 1 samband med att barnhusets tillgångar överläs av det allmänna bör arkivet enligl utredningens uppfattning överföras till riksarkivet. Härvid

Prop. 1975/76:137

6

blir sekretesslagen (1937:249) tillämplig på handlingarna i arkivet. Det in­nebär normalt att handlingarna i vad de angår enskild persons förhållanden inle ulan hans samtycke får utlämnas lill annan tidigare än sjuttio år efter handlingens datum. Genom bestämmelsen torde skälig hänsyn las lill en­skilds intresse att få personliga förhållanden skyddade från insyn. Härtill kommer alt arkivmyndigheten vid utlämnande har luöjlighei all göra er­forderliga förbehåll. Övriga inventarier med ekonomiskt eller kulturhlsloriskl värde bör enligl utredningens mening övertas av socialstyrelsen som bör förlbga över dessa för egen räkning eller genom deposition.

Utredningen framhåller att personalens och den förutvarande personalens intressen givelvis bör tillvaratas vid ett överförande av barnhusets tillgångar lill det allmänna. Enligl utredningens uppfattning bordel således vara möj­ligt att bereda barnhusets saml sociala barna- och ungdomsvårdsseminariets ansiiillda i aktiv ålder likartad sysselsättning, om de så önskar. För dem som inträtt i pensionsåldern bör statens personalpensionsverk svara för de pensionsförpliklelser som nu vilar på barnhusei. Regeringen bör enligt ut­redningens förslag bemyndigas att vidta de övergångsåtgärder som kan be­hövas,

4 Remissyttrandena

Av de remissinstanser som har anmodats eller beretts tillfälle att yttra sig över fosterbarnsutredningens betänkande har eu tjugotal behandlat frå­gan om att överföra allmänna barnhusets tillgångar till det allmänna och därmed sammanhängande frågor,

Foslerbarnsulredningens förslag att allmänna barnhusets verksamhel skall inordnas i samhällets verksamhel tillstyrks eller lämnas ulan erinran av bl.a. iiisiitickanslern. kammarkollegiet, riksrevisionsverket. Svenska kommitn-förbimdci och Malmö kommun.

En del remissinstanser är kritiska lill utredningens förslag. Länsslyrelsen i Stockholms län. allmänna barnhuset, likslörbundet Hem och Skola och riks-lörbiindet lör hjälp ål läkemedelsmissbnikare avstyrker utredningens förslag. Landstingsförbundet anser att utredningsförslaget inte är tillräckligt under­byggt, eftersom det inle finns några garantier för alt medlen även i forl-säilningen kommer au användas lill understödjande verksamhel för barn och ungdom om de förs över lill allmänna arvsfonden. Liknande syn­punkter framförs av bl, a. landstingen i Blekinge, Göteborgs och Bohus samt Malmöhus län.

Socialsiyrcl.wn anser all frågan om allmänna barnhusets fortsalla verk­samhel i ett större vårdsammanhang är en fråga av marginell betydelse och avstår därför från att la slällning till foslerbarnsulredningens förslag. Styrelsen framhåller dock alt den verksamhel som bedrivits under årens lopp varil ett värdefullt komplement lill den samhälleliga barnavården. Oav­sett hur den framlida organisationen utformas bör dess resurser lillhan-

Prop. 1975/76:137

7

dahållas pä liknande sätt.

Kammarkollegiet konstaterar att förslaget innebär att allmänna barnhuset som institution bringas alt upphöra och att dess egendom förs över till en av staten förvaltad fond. Kollegiet har ingen erinran mot detta och ställer sig positivt till förslaget att barnhusets förmögenhet förs över till den för­valtning som ombesörjs av kollegiets fondbyrå.

Vid en omdisponering av barnhusets tillgångar måste de enskilda do­nationsfonderna bli föremål för permutation i därför stadgad ordning.

Kammarkollegiet anser det önskvärt att nå en lösning som innebär att egendomen kan komma till användning på ett sätt som så nära som möjligt motsvarar barnhusets ändamål. Enligt lagen (1928:281) om allmänna arvs­fonden är dess ändamål att främja barns och ungdoms vård och fostran samt omsorg om handikappade. Enligl kollegiets mening måste del anses strida mol barnhusels ändamål, både det nuvarande och del ursprungliga, att dess medel skulle komma lill användning även till åtgärder för vuxna personer.

Kammarkollegiet finner den lämpligaste lösningen vara att allmänna barn­husets tillgångar bildar en egen fond under fondbyråns förvaltning. För fonden bör därvid fastställas särskilda regler rörande ändamål, utdelning och placering av tillgångar. Ändamålsbestämmelserna bör utformas så alt största möjliga överensstämmelse med barnhusels nuvarande verksamhet inom den sociala barnavården och fosterbarnsvården uppnås. Beslutande­rätten i frågor om användning av avkastningen bör tillkomma regeringen eller organ som regeringen utser.

Vad gäller frågan om placering av en sådan fonds tillgångar är kollegiet inte främmande för tanken att dess fondförvaltning vidgas som konsekvens av ett överlagande av allmänna barnhusets fasligheter i Stockholm. Be­träffande en vidgning av fondbyråns förvaltning till rörelse av det slag som den vilken bedrivs vid Sätra Bruk AB uttalar kollegiet vid remissbehand­lingen dock viss tvekan.

Länsstyrelsen I Skaraborgs län framhåller att del i den bygd där Sätra Bruk är beläget är ont om arbetsiillfällen för den fasta befolkningen, och att det följaktligen för bygden är mycket beiydelsefulll om sysselsättningen i Sätra kan upprätthållas vid nuvarande nivå. Länsstyrelsen understryker därför viklen av all den arbetsmarknadsmässiga situationen, som är av speciell art, noga beaktas i samband med en eventuell avveckling av allmänna barn­husets verksamhel.

Allmänna barnhuset anför bl.a. följande. Del finns f n. stort utrymme för nya och varierande insatser inom barna- och ungdomsvården. Försöks­verksamheter behövs i ökad omfattning för att finna och pröva nya vägar alt möta och bemästra problemen. Åtgärder krävs för en ökad samverkan mellan olika organ. Forsknings- och utvecklingsarbete - enskilt och inom samhällsinstanser - behöver stödjas och stimuleras, föräldrautbildning i olika former prövas och utvecklas, stöd och utbildning ges fosterföräldrar - något

2* Riksdagen 1976. I saml. Nr 137.

Prop. 1975/76:137

8

som barnhuset med sitt långa engagemang i fosterbarnsfrågorna känner starkt för. I denna situation bör en institution som allmänna barnhuset ha en plats att verka. Den relativa frihel barnhusei har i sitt arbeie - inom ramen för av Kungl. Maj:l givna regler och direktiv - måste i sammanhanget bedömas som en tillgång. Från ekonomisk synpunkt bör dess verksamhet ses som fördelaktig genom den självfinansiering som sker via avkastningen av fondmedel.

Riksarkivet förordar dels att allmänna barnhusets arkiv överförs i statlig ägo i samband med del allmännas övertagande av barnhusets övriga till­gångar, dels all arkivet överlämnas åt stadsarkivet i Stockholm för förvaring eller att ål riksarkivet uppdras att beslula om arkivets framlida förvaring och om grunderna för utlämnande av handlingar, tillhörande arkivet.

Utredningens förslag att sociala barna- och ungdomsvårdsseminariei in­ordnas i det allmänna skolväsendet tillstyrks uttryckligen av Blekinge läns landsting, Göteborgs och Bohus läns landsting. Svenska kommunförbundet och socialstyrelsen.

5 Kammarkollegiets utredning

Kammarkollegiet har under ärendets fortsatta beredning utrett dels vissa frågor rörande allmänna barnhusets ekonomi, fondbildning och förvaltning, dels frågor om permutation av barnhusels donationer m. m.

Barnhusets tillgångar består främst av fem fasligheter i Stockholm, aktier i ett antal börsnoterade förelag, obligationer och föriagsbevis samt samtliga aktier i Sätra Bruk AB i Karisborgs kommun i Skaraborgs län.

Sätra Bruk AB bedriver skogsskötsel och jordbruk. På bruket finns också ett sågverk. Bolaget som har ett 40-tal anställda förvallas av Skogssällskapeis Förvaltning AB som är ett belagt dotterbolag lill stiftelsen Skogssällskapet i Göteborg.

Allmänna barnhusets tillgångar var enligt bokslutet för räkenskapsåret 1974/75 bokförda till närmare 20 milj. kr. Enligt kammarkollegiet kan till­gångarnas reella värde vid en försiktig beräkning uppskattas till drygt 50 milj. kr. när hänsyn tas till de övervärden som finns.

Kammarkollegiet anger tvä huvudskäl för att föra över barnhusets till­gångar till en särskild fond hos kollegiet i stället för lill allmänna arvsfonden. Egendomen kommer uteslutande lill användning för sådana ändamål som barnhusei har haft lill uppgifl att främja, och tillgångarna kan behållas utan au behöva skingras.

Kollegiet föreslår att den nya fonden, förslagsvis kallad Allmänna barn­husets fond, fär lill ändamål alt främja forskning och försöksverksamhet rörande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området, och att den fär sådana placeringsregler att en direkt överflyttning av tillgångarna frän barnhuset kan ske. Fonden bör i möjligaste mån förvallas i samma former som kollegiets övriga fonder. Eftersom den genom överföringen bil-

Prop. 1975/76:137

9

dade fonden varaktigt skall tjäna sitt ändamål bör den civil- och skatte­rättsligt uppfattas som ett särskilt subjekt.

Avkastningen av fondmedlen disponeras enligt kollegiets mening lämp­ligen för utdelning - sedan minst 10 ''n avsatts till kapitalet - av re­geringen efter beredning i socialdepartementets delegation för social forsk­ning eller annat statligt organ som regeringen bestämmer. 1 överensstäm­melse med vad som gäller beträffande allmänna arvsfonden och gällande permutationspraxis bör i stadgarna finnas en regel som föreskriver att bam-husfondens medel inte får lämnas till åtgärd som del åligger stal eller kom­mun alt bekosta.

I fråga om förvaltningen av egendomen hos kollegiet framhålls att det ingår som ell led i kollegiets ordinarie fondförvaltande uppgifter att la över donationsmedel och liknande i form av banktillgodohavanden och värde­papper m. m. Kammarkollegiet anser att vissa rationaliseringseffekter kan vinnas genom samförvallning av barnhusets likvida medel och värdepapper med de tillgångar av samma slag som kollegiet redan förvaltar. När del gäller barnhusets faslighetsinnehav förklarar kollegiet all det, mot bakgrund av del positiva intryck som kollegiet har fått av fastigheterna i Stockholm, är villigt att la över ansvarel för deras förvaltning.

1 fråga om Sätra Bruk har kammarkollegiet låtit en särskild sakkunnig göra en utredning om framför allt den hittillsvarande skötseln av förelagels skogar och sågverksrörelse. Den sakkunnige har inte funnit skäl lill en för­ändring av gällande drift- och förvaltningsformer vid förelaget ulan har i stället ansett att det skulle vara vissa fördelar med att överföra bruket till en i kollegiet förvaltad fond. Skogssällskapet har förklarat sig villigt att fortsätta sitt engagemang i företagets förvaltning, om kollegiet övertar huvudmannaskapet för bruket. Kollegiet anför vidare att man från de an­ställdas sida har deklarerat sin anslutning till tanken att fortsätta rörelsen utan annan förändring än att kollegiet efterträder barnhuset som huvudman. På grundval av vad som har framkommit ställer sig kammarkollegiet positivt till att även ta över huvudmannaskapet för Sätra Bruk och låta det ingå i fondförvaltningen.

Om allmänna barnhusets tillgångar förs över till den föreslagna Allmänna barnhusets fond, måste bestämmelserna för donationsfonderna ändras (per­muteras) i härför stadgad ordning. Kammarkollegiet har närmare övervägt förutsättningarna härför. 1 fråga om Slockholmsfonden har kollegiet funnit att den bör behållas och lillsammans med några andra fonder läggas ihop till en samfond. Avkastningen från samfonden föreslås bli använd för bidrag till forskning och försöksverksamhet beiräffande barn och ungdom, före­trädesvis inom det sociala området, i Stockholms kommun.

Kollegiet anser alt nästa budgetårsskifle kan vara en lämplig lidpunkt för all föra över barnhusets tillgångar lill den nybildade fonden.

Prop. 1975/76:137

10

6 F

ö

redraganden

Allmänna barnhuset leder sitt ursprung från 1600-talel. Verksamheien finansieras genom avkastningen av medel som vid skilda tillfällen har till­förts barnhuset från staten eller donerats av enskilda personer. Enligt det reglemente som gäller sedan 1958 är allmänna barnhuset ett institut för social barnavård, som har till ändamål att som särskild stiftelse verka för "god vård och uppfostran av värnlösa eller eljest vårdbehövande barn och en i övrigt förbättrad social barnavård". Barnhuset skall i detta syfte bl, a. bedriva, understödja eller på annat sätt främja upplysning och forskning samt pröva nya åtgärder. För understödjande av barnavård i Stockhom finns en i barnhusels räkenskaper avskild fond kallad "Allmänna barnhusets Slockholmsfond".

Allmänna barnhusets tillgångar utgörs främst av fastigheter i Stockholm och värdepapper. Tillgångarnas reella värde har kammarkollegiet försiktigt uppskattat till drygt 50 milj. kr. Bland allmänna barnhusels tillgångar kan särskilt nämnas Sätra Bruk AB vars aktier helt ägs av barnhusei. Bruket drivs som skogsbruk och har ett fyrtiotal anställda.

Allmänna barnhuset förvaltas av en direktion som består av högst sju ledamöter som regeringen förordnar. Bland dessa utser regeringen en att vara ordförande i direktionen.

Med del nu gällande reglementet skedde en förskjutning av barnhusets verksamhet från tidigare direkt praktiskt vårdarbete till verksamhet mera inriktad på upplysningsarbete m. m. I reglementet föreskrivs att barnhusets verksamhet skall ske i samarbete med socialstyrelsen, länsstyrelserna och slatens socialvårdskonsulenter.

Numera omfattar barnhusets verksamhet enligl direktionens årsberättelse för 1974/75 upplysning och information allmänt, upplysning genom länsförbund och skrifter m. m., kontaktkonferenser, forsknings- och för­söksverksamhel, bidrag till fosterbarn och föräldralösa barn saml till handi­kappade barn och ungdomar. För dessa ändamål disponerades räkenskapsåret 1974/75 ca 550 000 kr. Barnhuset är vidare huvudman för sociala barna-och ungdomsvårdsseminariei i Stockholm som utbildar socialpedagoger för tjänster vid barnhem m. fl. inslilutioner för bam och ungdom.

Fosterbarnsulredningen har i betänkandet (SOU 1974:7) Barn- och ung­domsvård föreslagit all allmänna barnhuset inordnas i samhällets sociala barna- och ungdomsvärd och att dess tillgångar därvid överförs till allmänna arvsfonden.

Vid remissbehandlingen av fosterbarnsutredningens betänkande har bl. a. justitiekanslern, kammarkollegiet, riksrevisionsverket. Svenska kommun-förijundel och Malmö kommun lillslyrkl utredningens förslag angående all­männa barnhusei eller lämnat detta utan erinran. En del remissinstanser, bl.a. länsslyrelsen i Stockholm, allmänna barnhuset, Landsiingsförbundet

Prop. 1975/76:137

11

och några enskilda landsting, har avstyrkt utredningens förslag. 1 remiss­yttrandena från bl. a. Landsiingsförbundet framfördes invändningar mot ut­redningens förslag vad gäller överförandet av tillgångarna lill allmänna arvs­fonden. Med anledning av bl. a. de vid remissbehandlingen framförda syn­punkterna har en kompletterande utredning gjorts av kammarkollegiet.

Jag vill liksom fosterbarnsutredningen understryka att allmänna barnhuset under en lång tid har utfört ett värdefullt arbete för barn och ungdom. Samtidigt har den sociala barna- och ungdomsvården numera utvecklats till en väsentlig samhällsuppgift som är reglerad genom lagstiftning. All­männa barnhusels uppgifter har därigenom i huvudsak kommit att sam­manfalla med de uppgifter som enligt gällande bestämmelser vilar på sam­hället. Det framstår då som naturiigt att allmänna barnhuset upphör som institution och att barnhusets tillgångar omdisponeras.

När det gäller den framlida förvaltningen av allmänna barnhusets till­gångar är det enligt min mening angelägel att finna former som garanterar att avkastningen går till ändamål som svarar mol de ursprungliga syftena. Detta har också betonats vid remissbehandlingen, bl.a. av Landstingsför­bundet. Kammarkollegiet har i sitt remissyttrande uttalat sig föratt allmänna barnhusets tillgångar därvid får bilda en egen fond, ställd under kammar­kollegiets förvaltning.

Som jag har nämnt har kammarkollegiet efter remissbehandlingen med­verkat i en närmare utredning om de ekonomiska, fondtekniska och per-mutalionsrätlsliga frågor som uppkommer om barnhusets tillgångar förs över lill en särskild fond. Kollegiet har därvid funnit all en sådan fond, kallad Allmänna barnhusels fond, bör fä lill ändamål att främja forskning och försöksverksamhet rörande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området. Kollegiet har föreslagit att avkastningen - sedan minst 10 96 avsatts till kapitalel - skall disponeras av regeringen efter beredning i socialdeparte­mentets delegation för social forskning eller annat statligt organ som re­geringen bestämmer. Som jag tidigare har anfört bör kammarkollegiets ut­redningar fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Jag föreslår att omdisponeringen av allmänna barnhusels tillgångar sker i de former som har föreslagils i kammarkollegiets utredning. Därigenom tillgodoses bl. a. de vid remissbehandlingen framförda synpunkterna om ändamålsbestämningen. Genom kammarkollegiets förvaltning av fonden kommer del också att finnas förutsättningar för att tillgångarna skall ge en marknadsmässig avkastning. Del blir genom den av mig förordade lös­ningen vidare möjligt att genom delegationen för social forskning få till stånd en samordning med övriga resurser för forskning och försöksverk­samhet rörande barn och ungdom. I delegationen finns bl. a. företrädare för forskningen, för Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet, för socialvården på fältet liksom för socialstyrelsen och riksförsäkringsverket. Inom ramen för de ändamål som har förordats för Allmänna barnhusets

Prop. 1975/76:137

12

fond bör det också finnas möjlighet att i samma ordning i begränsad om­fattning bevilja bidrag till vissa angelägna konferenser i frågor som rör barn och ungdom.

Under frågans beredning har samråd skett med personalen vid Sätra Bruk. Från personalens sida har man därvid understrukit del angelägna i alt driften av bruket får fortsätta i nuvarande former. Kammarkollegiet härefter särskild utredning av brukets skötsel, ekonomi m. m. ställt sig positivt lill att ta över huvudmannaskapet för Sätra Bruk med bibehållande av nuvarande förvaltningsformer. Jag föreslår därför att driften får skötas som tidigare genom Skogssällskapets försorg och att aktierna i bruket skall ingå bland den nya fondens tillgångar.

Kammarkollegiet har vid sin utredning av frågorna om permutation funnit att Stockholmsfonden bör läggas samman med vissa av barnhusets dona­tionsfonder till en samfond. Denna föreslås bli ställd under förvaltning av kollegiet och användas lill forskning och försöksverksamhel rörande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området, i Stockholms kommun. Jag ansluter mig till kollegiets förslag även i denna fråga.

Vid den nu föreslagna omdisponeringen av allmänna barnhusets tillgångar måste givelvis personalens och den förutvarande personalens intressen till­varatas. Del bör ankomma på regeringen att vidta de övergångsålgärder som behövs. De kostnader som är förenade med dessa åtgärder bör betalas av fonden.

Beiräffande sociala barna- och ungdomsvårdsseminariei har fosterbarns-utredningen föreslagit att det skall inordnas i det allmänna skolväsendet. Enligt riksdagens beslut (prop 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975:179) tillhör emellertid utbildning till socialpedagog de utbildningsvägar som fr. o. m. den 1 juli 1977 förs lill högskolan. Vidare föreligger numera vissa förslag rörande utbildningar inom barna-och ungdomsvårdsområdet vilka kan kom­ma att beröra såväl innehållet i som organisationen av utbildningen av so­cialpedagoger. I avvaktan på ställningstagandena till dessa förslag kan sär­skilda övergångsåtgärder komma alt erfordras för den vid sociala barna-och ungdomsvårdsseminariei bedrivna utbildningen efler den 1 januari 1977. Enligt vad jag har inhämtat avser statsrådet Lena Hjelm-Wallén alt föreslå regeringen att vidta sådana särskilda åtgärder.

Till allmänna barnhusels verksamheter hör alt barnhuset deltar som en svensk sektion av den nordiska sammanslutningen för barnavård och sam­hällsskydd. Jag finner det naturiigt att barnhusets uppgifter i detta och andra avseenden som rör det nordiska samarbetet övertas av socialstyrelsen.

1 samband med att allmänna barnhusets verksamhet upphör bör dess arkiv föras över lill det allmänna. Det bör uppdras åt riksarkivet att beslula om arkivets framlida förvaring (K;h om grunderna för utlämnande av hand­lingar tillhörande arkivet. Sekretesslagen (1937:249) blir då tillämplig på handlingarna och de kommer när det gäller enskild person inte att kunna

Prop. 1975/76:137

13

utlämnas lill annan utan hans samtycke tidigare än sjuttio år efler hand­lingens datum.

Övriga inventarier med ekonomiskt eller kulturhistoriskt värde bör övertas eller deponeras av kammarkollegiet efter samråd med socialstyrelsen.

Jag föreslär att allmänna barnhusets tillgångar förs över till den nybildade fonden den 1 januari 1977. Även övriga åtgärder som föranleds av om­disponeringen av allmänna barnhusets tillgångar bör ske från nämnda lid­punkt. Övergångsålgärder för den utbildning som bedrivs vid seminariet kan, som jag i det föregående har anfört, dock visa sig erforderiiga. Kostnader för att slutföra undersökningar som bedrivs med bidrag från allmänna barn­huset när omdisponeringen äger rum bör bekostas av den nybildade fonden.

7 Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna de av mig förordade riktlinjerna för all föra över allmänna barnhusets tillgångar till en särskild fond, benämnd Allmänna barnhusets fond, under förvaltning av kammarkollegiet,

2.

godkänna den av mig förordade användningen av fonden,

3.

godkänna de riktlinjer jag i övrigi har förordat för en omdisponering av allmänna barnhusels tillgångar,

4.

bemyndiga regeringen alt vidta de åtgärder som behövs för att om­disponeringen skall kunna genomföras.

8 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1975/76:137

14

KAMMARKOLLEGIET

gnaga

Fondbyrån

PM

Kammarrådet C.-E. Nordling       1975-12-15

Dnr Ö 21/31 1975

Allmänna barnhuset (ekonomi, fondbildning, förvaltning)

Inledning

1 sitt betänkande Barn- och ungdomsvård (SOU 1974:7) har fosterbarns-utredningen bl. a. föreslagit alt allmänna barnhusets olika verksamhetsgrenar skall inordnas i den av samhället bedrivna barna- och ungdomsvården. Som en konsekvens härav har föreslagits ell överförande av barnhusets tillgångar lill del allmänna, varvid den lämpligaste lösningen enligl utredningen skulle vara att egendomen lämnades över till den av kammarkollegiet förvaltade allmänna arvsfonden.

Kollegiet har i ytirande över betänkandet 1974-09-10 funnit hinder inte föreligga mol alt barnhusets egendom överflyttas till ämbetsverkets för­valtning. Härvid har förutsatts all de kända enskilda donationsfonderna blir föremål för permutation i därför stadgad ordning. Mot förslaget att barn­husets tillgångar skulle läggas samman med arvsfonden har kollegiet rest vissa invändningar av både perrnutationsrältslig och förvaltningsteknisk art. Ämbetsverket har i stället föreslagit att egendomen bildar en egen fond med för denna särskilt gällande regler och förvaltad av kollegiets fondbyrå.

För att närmare analysera de frågeställningar angående barnhuset vilka tagils upp i betänkandet har tillsatts en särskild arbetsgrupp inom social­departementet. Efler överiäggningar med gmppen har kollegiet utlovat sin medverkan i det fortsatta arbetet vad gäller kartläggning av barnhusets ekonomiska situation, förberedelser för bildande av en fond under ämbets­verkets förvaltning, lill vilken egendomen kan föras över, m. m. Till full­görande av detta uppdrag får kollegiet anföra följande.

Barnhusets ekonomiska ställning

Av senaste bokslut för barnhusei avseende budgetåret 1974/75, bilaga /,' framgår att tillgångarna per Ixikslutsdagen uppgick till ett bokfört värde av inemot 20 mkr. Härav utgjordes 1,3 mkr av bankmedel och motsvarande, 9,1 mkr av aktier, obligationer och andra värdepapper (däribland 1,9 mkr i inleckningslån), 5,5 mkr av fem fasligheter i Stockholm samt återstoden av diverse fordringar, varav 4 mkr i revers, tillhörig barnhusets Stockholms­fond, med Stockholms kommun som gäldenär.

Aktieinnehavet bestod av dels aktier i 23 börsnoterade förelag med ett bokvärde av 1,8 mkr, dels samtliga aktier i Sätra Bmk AB, Karlsborg, bok­förda till barnhusets anskaffningskostnad år 1935 av drygt 1,6 mkr. Bokfört värde på obligationer och föriagsbevis, utfärdade av svenska staten, stads-

' Bilagan är utesluten här.

Prop. 1975/76:137

15

hypotekskassan, SPINTAB, SIGAB, Norrbottens läns landsting och ell anlal börsnoterade förelag, uppgick till 3,8 mkr. Marknadsvärdet på aktieportföljen - exklusive aktierna i Sätra Bruk - var per bokslutsdagen 2,0 mkr, över­stigande bokvärdet med 0,2 mkr Obligations- och föriagsbevisinnehavets bokförda värde understeg däremot marknadsvärdet med ett inte obetydligt belopp. Hur mycket detta undervärde uppgick lill kan vara något vanskligt att närmare precisera, eftersom börskurserna för dessa slag av värdepapper inte på samma sätt som för aktier är vägledande vid köp och försäljningar, i varje fall inte vid större affärer. Om börskurserna emellertid las till ut­gångspunkt för en marknadsvärdering av obligationerna och .föriagsbevisen blir undervärdet 0,8 mkr vid bokslulstillfället.

Enligt bolagsordningen för Sätra Bruk skall bolaget ha till föremål för sin verksamhel all driva bruksrörelse och i samband därmed slående skogs­skötsel och jordbruk. Bolaget äger skogs- och jordbruksegendomar i Karis­borg och Töreboda kommuner med en sammanlagd areal av drygl 4 900 ha, varav över 4 200 ha produktiv skogsmark. Delar av den egna skogs­avverkningen används vid ell på bruket befintligt sågverk med två ramar och en kapacitet av 2 000 stds per säsong, omfattande ca tre månader varje vår och sommar. Vid bruket finns vidare två mindre kraftverk, uppförda i början av 1940-talel, vilka ger en produktion av mellan 2,5 och 3 miljoner kWh per år. I övrigt mä hänvisas till bifogade analys avseende bolagels räkenskaper för perioden 1969/70-1973/74, bilaga 2. Av analysen framgår bl. a. alt del sammanlagda egna kapitalel i bolaget per 1974-09-30 - beräknat på i bilagan närmare angivet sätt - kunde uppskattas till drygt 14,5 mkr. Därvid bör emellertid beaktas alt denna beräkning av eget kapital bygger på 1970 års laxeringar av bolagets fasligheter m.m., vilkel i förhållande lill dagens marknadsvärden på skog torde innebära en underskattning av det egna kapitalet på i varje fall 20-25 mkr. Även om analysen alltså inte ger någon ledning för en aktuell substansvärdering av aktierna i Sätra Bruk, framkommer ändock genom densamma en klar bild av ett synneriigen väl-konsoliderat företag med mycket god likviditet och - under slutet av pe­rioden - hygglig lönsamhet.

Fastigheterna i Stockholm har liksom övriga tillgångar bokförts till sina respektive anskaffningskostnader. Sammanlagda taxeringsvärdet efter 1975 års allmänna fastighetstaxering är 6,4 mkr och brandförsäkringsvärdet 25,9 mkr. Fastigheten Danderydsgalan 11 inrymmer lokaler för sociala barna-och ungdomsvårdsseminariet. Övriga fyra fastigheter har förvärvats i ka-pitalplaceringssyfle och innehåller till alldeles övervägande del bosläder av olika storiek men också i viss utsträckning kontor, butiker, lageriokaler m.m. Tolalhyran för hela fastighetsinnehavet uppgick budgetåret 1974/75 lill 1,3 mkr. Under den senaste tioårsperioden har barnhusels genomsnittliga be­hållning av fastigheterna efler avdrag för förbättringar, underhåll, repara-

2 Bilagan är utesluten här.

Prop. 1975/76:137

16

tioner och övriga kostnader inklusive låneräntor legal mellan drygl 40 och 50 % av tolalhyran. Fastighetema är myckel välbdägna och i synnerligen gott skick varför ell betydande övervärde - sannolikt uppgående lill lägst 5 mkr - här torde finnas. Beträffande de individuella fastigheternas bygg­nadsår, anskaffningsvärde etc. må hänvisas till sammanställning i bilaga 3.

På skuldsidan av balansräkningen redovisade barnhuset per senaste bud­getårsskifle - förutom en del mindre belopp avseende diverse skulder -ell inteckningslån i fastigheten Pelargatan 19 å 0,6 mkr, likaledes 0,6 mkr i skulder till sammanlagt 30 donations- och liknande fonder samt eget kapital å tillsammans 14,5 mkr, varav bortemot 0,6 mkr i pensionsfonder för bar­navårdsombud och befattningshavare vid barnhusei. Härtill kommer 4 mkr vilka redovisades som Stockholmsfondens kapital. Pelargatan 19 är den enda av barnhusels fasligheter som är belånad, vilket delvis förklarar alt genom-sniitsbehållningen av tolalhyran blivit så hög som tidigare angivits, trots de förhållandevis slora kostnader som varje år nedlagts på förbättrings- och underhållsarbeten.

Om hänsyn tas lill de betydande övervärden som enligt vad förut sagts torde finnas i framför alll aktierna i Sätra Bruk och fastighetsinnehavet i Stockholm, uppgår barnhusels eget kapital till ett belopp som försiktigt beräknai kan uppskattas lill drygt 50 mkr.

Den planerade fondbildningen hos kollegiet

Såsom kollegiet påvisat i sill ytirande över foslerbarnsulredningens be­länkande är del förenat med vissa fördelar alt föra över barnhusets tillgångar till en särskild fond hos ämbetsverket i slällel för att, som utredningen föreslagit, överförandet sker till arvsfonden. Fördelarna är främst två: egen­domen kommer uteslutande till användning för sådana ändamål som barn­huset haft till uppgift att främja; tillgångarna kan behållas som en enhel utan att behöva skingras.

Med dessa utgångspunkter framstår det som naturiigt alt den särskilda fonden, förslagsvis kallad "Allmänna barnhusels fond", dels får lill ändamål att främja forskning och försöksverksamhel rörande barn och ungdom, fö­reträdesvis inom det sociala området, dels erhåller sådana placeringsregler att en direkt överflyttning av tillgångarna från barnhuset kan ske. (Jfr för barnhusei gällande reglemente, utfärdat av Kungl. Maj:t 1957-12-20,1 och 14 §§). Barnhusfonden bör i möjligaste mån förvaltas i samma former som kollegiets övriga fonder, innebärande bl. a. att någon separat styrelse eller motsvarande för handhavande av fondförvaltningen inte är motiverad. Likväl bör fonden både civil- och skauerältsligt enligt kollegiets mening upp­fattas som ett särskilt subjekt. Den genom överföringen bildade fonden skall nämligen varaktigt tjäna det förut angivna ändamålet. Egendomen

3 Bilagan är utesluten här.

Prop.1975/76:137

17

kommer vidare att förvaltas utan sammanblandning med andra av kollegiet omhänderhavda fonders medel och i den statliga redovisningen bör till­gångarna - med hänsyn till alt det här i relativt stor omfattning rör ur­sprungligen av enskilda personer tillskjutna donationer - inte bokföras såsom en del av statskapitalet.

Avkastningen av fondmedlen disponeras lämpligen för utdelning -sedan minsl tio procent avsatts till kapitalet - av regeringen efter beredning i socialdepartementets delegation för social forskning eller av statligt organ som regeringen bestämmer. Om den för utdelning disponibla avkastningen ett visst år helt eller delvis inte används för fondändamålet, bör i första hand beloppet reserveras för utdelning kommande år. Möjlighet bör dock finnas att om ett alltför stort belopp härigenom kommer att ackumuleras för utdelning, hela eller delar av denna summa får överföras lill fondkapitalet. Beslul i sådana frågor liksom beträffande en högre kapilaliseringsprocent än tio fattas av den som disponerar över fondens avkastning för utdelning. Fondering överstigande tjugo procent av fondavkastningen synes inle böra ifrågakomma, eftersom därmed fondens privilegierade slällning enligl 53 § 1 mom e) kommunalskaltelagen torde kunna äventyras; jfr anvisningarna lill samma § punkt 8.

I överensstämmelse med lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden och gällande permutationspraxis bör vidare i stadgarna finnas en regel som fö­reskriver att barnhusfondens utdelning inle flr lämnas lill åtgärd, vars be­kostande åligger stat eller kommun. Utbetalning av beslutad utdelning om­besörjes av kollegiet efter skriftligt besked från beslutsorganet; redovisningen och förvaltningen i övrigt handlägges självständigt av kollegiet. Slutligen bör fondbeslämmelserna innehålla ett stadgande om rätt för barnhusfonden all upptaga lån och teckna borgen. En dylik rält är väl motiverad framför allt med hänsyn till att det måhända kan visa sig lämpligt all fondens di-rektägda fastigheter i samband med ombyggnader eller större reparations­arbeten belånas för all läcka kostnadema. Även i andra situationer kan en upplåning eller borgensleckning vara fördelaktig, t. ex. i samband med köp eller försäljning av fastighet.

På grundval av ovanstående synpunkter har kollegiet utarbetat ett förslag till stadgar för barnhusfonden alt fastställas av regeringen sedan riksdagen beslutat om överförandel, bilaga 4.

Förvaltningen av barnhusfonden hos kollegiet

Lämplig tidpunkt all föra över barnhusets tillgångar till den nybildade fonden är nästkommande budgetärsskifte under förutsättning att riksdags­beslut på förslag av regeringen dessförinnan hunnit fattas i ärendet. Något särskilt bokslut i samband med överförandel blir då inle erforderiigt för barnhusei ulan tillgångarna kan invärderas på fonden enligl de värden egen­domen upptagils lill i del ordinarie bokslutets utgående balans.

Prop. 1975/76:137

18

Vad härefter beträffar själva förvaltningen av egendomen hos kollegiet vill ämbetsverket anföra följande. Övertagande av donations- och liknande medel i form av banktillgodohavanden och motsvarande samt värdepapper ingår som ett led i kollegiets ordinarie fondförvaltande uppgifter. Sålunda har under den lid av nästan tre år som fondbyrån tillhört kollegiet från ett 40-tal offentliga organ övertagils fonder till ett sammanlagt bokfört värde av över 27 mkr. Även under den föregående statskonlorstiden har under denna verksamhet utgjort ett myckel betydelsefullt inslag i fondhanteringen; jfr statskontorets cirkulär om överiämnande av donations- och liknande medel till förvaltning hos statskontorets fondbyrä, intagen i SFS 1968:773. Några problem i samband med överförandet av barnhusets likvida medel och värdepapper bör därför inte uppstå. I stället kan vissa rationaliserings­effekter vinnas genom samförvallning av dessa tillgångar med den slora förmögenhetsmassa av samma slag som kollegiet redan förvaltar.

För övertagande av barnhusets fastigheter i Stockholm finns i dagslägel inle - såsom framgår av kollegiets yttrande över fosterbarnsutredningens betänkande - någon organisation inom ämbetsverket. Placering av medel i fastighet, framför allt i stadsfastigheter innehållande bosläder, kontor och butiker, torde emellertid vara en tämligen vanlig form av investering för såväl större som mindre fonder och stiftelser. Under de senaste årtiondenas i alll snabbare takt fortskridande inflation har dessa investeringar i många fall visat sig utgöra ett av de bättre .sätten all skydda fondkapitalens realvärde. Del har därför varil naturiigt att man internt diskuterat om inte i varje fall en mindre del av det kapital som fondbyrån placerar borde investeras i fastighet för alt erhålla ett visst skydd mol penningvärdeförändringen. Mot bakgrund härav och det positiva intryck som kollegiet fält av barnhusets fastighetsinnehav är ämbetsverket villigt all övertaga ansvaret för dessa fastigheters förvaltning. Det dagliga bestyret härmed kan liksom f. n. om­besörjas av någon i dessa frågor sakkunnig person med biträde av faslig-helsskötare. Skulle av någon anledning den nuvarande organisationen inte kunna bibehållas, finns andra goda alternativ för skötseln av fastigheterna, exempelvis genom ett välrenommerat fastighetsförvaltande bolag eller lik­nande. Ett överförande av fastigheterna från barnhuset bör därför inte rim­ligen vålla några större problem för kollegiet. Eftersom den aktuella fonden blir att anse som en särskild juridisk person synes fastigheterna böra lagfaras av ämbetsverket för fondens räkning.(Jfr NJA 1972 sid 573.) Spörsmålet om fonden skall ha kvar fastigheten Danderydsgalan 11, där sociala bama-och ungdomsvårdsseminariet är inrymt, kan lämpligen avgöras i samband med lösningen av frågan om seminariets inordnande i det allmänna skol­väsendet.

Inför spörsmålet om ett övertagande av Sätra Bruk har kollegiet i sitt yttrande över fosterbarnsutredningens betänkande uttryckt viss tveksamhet. Kollegiet har därför i detta sammanhang försökt alt bilda sig en närmare uppfattning om vad ell till ämbetsverket överfört huvudmannaskap för bru-

Prop. 1975/75:137

19

ket skulle komma att innebära. Utgångspunkten har därvid varit alt brukets förvaltning skulle bedrivas efter samma principer och i samma former som i nuläget då barnhuset är huvudman.

Såsom förut nämnts förvärvade barnhusei Sätra Bruk år 1935 för en kö­peskilling av drygt 1,6 mkr. Förvärvet skedde i kapitalplaceringssyfte och affären genomfördes med biträde av det år 1912 i Göteborg grundade skogs-sällskapet. Under barnhusets sammanlagt 40-åriga innehavstid har sällskapet - numera dess helägda dotterbolag Skogssällskapets Förvaltning AB - haft hand om brukets förvaltning. Skogssällskapet är enligl sina stadgar en ideell stiftelse med ändamål att främja skogshushållningen och naturvården. Stif­telsens styrelse utses av Skogs- och Lantbruksakademien, Stiftelsen Norr­ländska Skogsfonden, Svenska naturskyddsföreningen,Göteborgs kommun. Landstingsförbundet och Svenska kommunförbundei. Skogssällskapeis För­valtning AB med ett aktiekapital av 2 mkr bedriver skogsbruk och naturvård dels på sällskapets egna fastigheter, dels på skogsegendomar tillhöriga upp­dragsgivare. Är 1974 hade bolaget slutit förvallningsavial med ett drygl 500-lal skogsägare av skilda slag - enskilda personer och bolag, kommuner och hushållningssällskap, stiftelser saml församlingar och stiftsnämnder -avseende ett sammanlagt markinnehav inom olika delar av landet om ca 360 iha, varav 260 Iha skogsmark. Förvaltningsuppdragen kan vara mer eller mindre omfattande, men ersättningen skall alltid i princip motsvara självkoslnaderna.

För Sätra Bruk gäller att förvallningsbolagets regionchef i Skövde under brukets styrelse ansvarar för den löpande driften av rörelsen, inkluderande främsl skogsbruket och sågverket. Regionchefen är anställd vid förvaltnings­bolaget medan övriga tjänstemän och arbetare avlönas av bruket. Försäljning av produkterna frän rörelsen ombesörjes till vissa delar (sågat virke) direkt från bruket och till andra delar (massaved och specialsortiment) via för-vallningsbolagel. Anskaffning av erforderiiga maskiner och annan materiel sker i brukels namn pä förslag från förvaltningsbolagel. Till egendomen hörande jordbruk är numera utarrenderat. Säsom riktmärke för verksam­heten vid bruket tjänar en av dess styrelse för ett år i sänder fastställd budget, grundad på en långsiktig skogsbruksplan. Förslag till budgetarna utarbetas av regionchefen som i dessa liksom övriga frågor är föredragande i styrelsen. Innan större avsteg fär ske från den fastställda budgeten liksom i spörsmål av principiell natur eller av större vikt inhämtas styrelsens beslut. Över verksamheten vid bmket lämnar förvaltningsbolagel en fortlöpande redovisning. Förvaltningsbolagel upprättar också varje är förslag till års­redovisning och till inkomstdeklaration för bruket. Nuvarande förvaltnings­avtal avseende Sätra Bruk närslutes såsom bilaga 4.

Enligt samstämmiga uppgifter från ledande representanter för såväl barn­huset som skogssällskapet har samarbetet om Sätra Bruk fungerat mycket

' Bilagan är utesluten här.

Prop. 1975/76:137

20

väl. Skogssällskapet har uttryckligen förklarat sig villigt att - om kollegiet övertager huvudmannaskapet för bruket - fortsätta sitt mångåriga enga­gemang i företagels förvaltning. De anställda vid bruket har vid upprepade tillfällen både muntligen och skriftligen uttalat sin stora oro för vad ett genomförande av foslerbarnsulredningens förslag skulle kunna medföra för deras eget och bygdens vidkommande. Bland de anställda finns ett starkt önskemål alt verksamheten vid bruket kommer att drivas efler samma rikt­linjer som hittills och under skogssällskapeis omedelbara ledning. Frän de anställdas sida har man därför deklarerat sin anslutning till tanken att fort­sätta rörelsen utan annan förändring än alt kollegiet efterträder barnhuset såsom brukets huvudman.

Mot denna bakgrund har kollegiet givit professorn i skogslaxering vid skogshögskolan, Nils-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], i uppdrag all göra en närmare utredning om Sätra Bruk, framför allt den hittillsvarande skötseln av företagels skogar och sågverksrörelse. Utredningsuppdraget har särskilt avsett att belysa om det från den tilltänkta fondens synpunkt vore anledning att i väsentligt hänseende ändra inriktningen av brukets nuvarande verksamhel eller det sätt på vilket denna f n. bedrives. 1 pm 1975-12-08, bilaga 6, anför ut­redningsmannen sammanfattningsvis bl. a. att han inle kunnat finna något bärande skäl till en förändring av gällande drift- eller förvaltningsformer vid företaget. Fastmer" har utredningsmannen funnit att ett överförande av bruket till en av kollegiet förvaltad fond är förenat med vissa i pro­memorian närmare utvecklade förddar.

På grundval av vad sålunda framkommit ställer sig ämbetsverket positivt lill ell övertagande av huvudmannaskapet för Sätra Bruk. Ett dylikt över­lagande skulle på sikt tillföra kollegiet värdefulla kunskaper och kontakter av intresse för de mångahanda fastighetsfrågor som handläggs inom äm­betsverket. Även för bruket borde del inte vara ofördelaktigt alt till hu­vudman fä ett organ som kollegiet, vilket genom sin fondförvaltning har både finansiella resurser och ekonomiskt kunnande.

Såsom förvaltare av barnhusfonden och därmed ensam legitimerad att fö­reträda samtliga aktier i bruket skulle kollegiet bl. a. ha att ulse slyrelse i företaget. Med ämbetsverket som huvudman skulle styrelsen komma all beslå av generaldirektören och chefen för kollegiet säsom ordförande, verk­ställande direktören i skogssällskapet, eventuellt ytteriigare någon skogs­sakkunnig person samt en representant för de anställda - om dessa har intresse härför - såsom ledamöter. Verkställande direktör, tillika styrelse­ledamot, skulle vara kammarrådet och chefen för kollegiets fondbyrå. Lik­som hittills skulle skogssällskapeis regionchef tjänstgöra som föredragande i styrelsen. Någon kursverksamhet motsvarande den barnhusei f n. bedriver på Sätra skulle i varje fall inte fortsättas i kollegiets regi ulan frågan om uthyrning av brukets huvudbyggnad och övriga gästulrymmen för sådan

5 Bilagan är utesluten här.

Prop. 1975/76:137

21

verksamhet eller annal lämpligt ändamål fick upptagas till närmare över­vägande. I övrigi skulle bruket bli i alll väsentligt oförändrat under kollegiets huvudmannaskap.

Sammanfattningsvis anser kollegiet att ett överförande av barnhusels till­gångar till en särskild för ändamålet bildad fond hos ämbetsverket utgör det från olika synpunkter bästa alternativet att förvalta egendomen i samband med en integrering av barnhusels verksamhet i samhällets barn- och ung­domsvård. Önskvärd resursförstärkning hos kollegiet för alt klara den mer­belastning som blir följden har ämbetsverket bedömt inskränka sig lill en assistenttjänsi för kvalificerade kamerala arbetsuppgifter. Till en dylik tjänst bör lämplig befattningshavare hos barnhuset i första hand komma i fråga. Härigenom underiättar man dels en positiv lösning av sysselsättningsfrågan för barnhusets anställda i aktiv ålder, dels ell bevarande av kontinuiteten i tillgångarnas förvaltning. De direkla kostnaderna för förvaltningen av fas­tigheterna i Stockholm och av Sätra Bruk, såsom kommunalskatt och för­valtningsarvoden, bör däremot inte belasta kollegiets anslag utan får påföras den aktuella fonden.

Prop.1975/76:137

22

Bilaga 4 till PM 1975-12-15 Dnr Ö 21/31  1975

Allmänna barnhusets fond

1 § Fonden har bildats genom regeringsbeslut 1976-00-00 av egendom tillhö-

rig allmänna barnhusei.

2 § Fondens avkastning skall, sedan minst tio procent därav varje år lagts till

kapitalet, användas att främja forskning och försöksverksamhel rörande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området.

3 § Beslul om användning av den för utdelning disponibla avkastningen och

om eventuell kapitalisering av mer än tio procent av avkastningen fattas av regeringen eller av statligt organ som regeringen utser.

4 § Utdelning från fonden får inte lämnas lill åtgärd, vars bekostande åligger

stat eller kommun.

5 § För utdelning disponibel avkastning som inte används visst år reserveras

föranvändning kommandeår; dock äger den som faitarbeslut enligt 3 § be­stämma att sådan avkastning helt eller delvis skall läggas lill kapitalel.

6 § Förvaltning och redovisning av fondens medel - inklusive utbetalning av

beslutad utdelning- handhas av kammarkollegiets fondbyrå.

7 § Fondens tillgångar skall vara placerade i

a)

sådan egendom som överförts till fonden från allmänna barnhuset i samband med dettas avveckling,

b)

ersättning för sådan egendom som under a) sägs och som till sin art och till den säkerhet egendomen erbjuder kan anses därmed jämföriig.

8 § I den mån så prövas lämpligt äger kammarkollegiet för fondens räkning

upptaga lån eller teckna borgen.

Prop. 1975/76:137

23

KAMMARKOLLEGIET

PROMEMORIA

Dnr 1917/75

Allmänna avdelningen

1975-12-15

Byrådirektören M. Cedermark

Allmänna barnhuset (donationsfonder m. m.)

Inledning

Direktionen för allmänna barnhuset förvaltar 30 st enskilda donations­fonder. Deras sammanlagda kapital uppgick enligt balansräkning 1975-06-30 lill 616,545 kr.

För dessa donationsfonder gäller permulalionsrällens regler i fråga om förändring av de bestämmelser som reglerar deras ändamål, förvaltning o, d. En avveckling av allmänna barnhusels verksamhet och överföring av dess egendom lill en särskild,därigenom bildad fond. Allmänna barnhusets fond, under kammarkollegiets förvaltning får således lill följd all bestämmelserna för dessa donaiionsfonder måste ändras (permuteras) i därför lagstadgad ordning,

Enligl permutationslagen (1972:205) åligger det kammarkollegiet att pröva fråga om permutation utom i sådana ärenden som rör avveckling av fi­deikommiss.

Inom kollegiet har verkställts en utredning rörande barnhusets donations­fonder samt Allmänna barnhusets Stockholmsfond, Därvid har utretts hur dessa fonder kommit lill, deras ursprungliga ändamål, tidigare meddelade beslut om permutation, nuvarande användning, storlek m, m. Vidare har undersökts förutsättningarna för permutation av fonderna för den händelse riksdagen beslutar, på förslag av regeringen, om avveckling av allmänna barnhusei och bildandet   av en särskild fond av dess tillgångar.

Resultatet av den sålunda gjorda utredningen redovisas i det följande. Vidare redovisas kollegiets överväganden såvitt rör riktlinjerna för en permu­tation av donationsfonderna samt för ändring av bestämmelserna för Stock­holmsfonden under angivna förutsättningar. Sedan riksdagens beslut i ären­det föreligger, torde kammarkollegiet sålunda kunna beslula om permutation m. m. enligt de nedan redovisade riktlinjerna.

Allmänna barnhusets donationsfonder

1 det följande lämnas en översiktlig redogörelse för barnhusets donations­fonder, deras ändamål samt nuvarande användning. Det hänvisas även lill en över fonderna upprättad tablå, bilaga /*. För varje fond lämnas dessutom närmare upplysningar om tillkomst, donator, ursprungliga ändamålsbestäm­melser, beslutade ändringar m. m. i särskild redogörelse härför, bilaga 2'.

' Bilagan är utesluten här,  Bilagan är utesluten här.

Prop. 1975/76:137

24

Den äldsta fonden grundades är 1732 medan den senast tillkomna är från 1962, De flesta fonderna har donerats till allmänna barnhuset under 1800-talets senare hälft.

Huvudparten av fonderna har ursprungligen givits lill barnhuset för att avkastningen skulle utgöra bidrag till verksamheten eller delas ut som un­derstöd i olika former lill barnhusbarn. Många fonder saknar närmare fö­reskrifter om användningen. Ett fåtal av dem har destinerats till speciella ändamål.

Under senare decennier har flertalet av fonderna blivit föremål för per­mutation. Kungl. Maj:t har sålunda vid olika tillfällen meddelat beslut om ändrad ändamålsbestämning beträffande dessa.

Med hänsyn lill den nuvarande faktiska användningen av fonderna -på grund av permutation eller direktionens egna beslul härom - kan de indelas enligl följande.

Grupp 1 (fonderna n:ris 1.1-1.14) beslår av 14 fonder vars avkastning utdelas som bidrag till yrkesutbildning åt ungdomar. Del föreskrivs i all­mänhel att mottagarna skall vara fosterbarn eller f d, fosterbarn. Dessa fonders sammanlagda kapital uppgick enligt balansräkning 1975-06-30 till 252.001 kr. Den sammanlagda räntan för budgetåret 1974/75 var 13.143 kr, vartill kom kvarstående räniemedel från tidigare år på 20.683 kr. För budgetåret 1975/76 beräknas ränleavkastningen lill 14.128 kr. Direktionen har beslutat om utdelning av bid rag delta budgetär till ett sammanlagt belopp av 20.358 kr

Grupp 2 utgörs av fyra fonder (n:ris 2.1-2.4) vars avkastning utdelas enligt Kungl. Maj:ts beslul 1933-05-19 som understöd till f d. barnhusbarn. Fon­dernas sammanlagda kapital uppgår lill 33.900 kr och ränieavkastning in­nevarande budgetår till 1.356 kr. Denna utdelas genom direktionens beslut till sex personer, till var och en med belopp på 200 eller 250 kr. Bidragen brukar utdelas lill jul. Nuvarande mottagare har fått dessa bidrag under en följd av år.

Till grupp 3 har förts fem fonder (3.1-3.5) vars avkastning utbetalas till Stockholms sociala centralnämnd (tidigare barnavårdsnämnd). För den första fonden, 3.1 M. Wincklers fond, gäller enligl Kungl. Maj:ls beslut 1933-05-19 alt avkastningen skall utgå som understöd för utbildning ål fosterbarn från Stockholm. För de fyra övriga, 3.2-3.5, gäller enligt Kungl. Maj:ts beslut samma dag all avkastningen skall användas på säu som föreskrivits be­träffande barnhusels Stockholmsfond. De fem fondernas sammanlagda ka­pital uppgår till 58.420 kr och ränta för 1974/75 till 3.047 kr. Räntan används av kommunen, tillsammans med den disponibla avkastningen av Stock­holmsfonden, som bidrag till fonikning inom social bam- och ungdomsvård.

Under gr«/7/7 4 har samlats fonder som är destinerade lill eller eljest används för speciella ändamål. Avkastningen från fyra av dem (4.2-4.5) används lill inköp av julgåvor eller till andra trivselbefrämjande åtgärder för vissa bam, m. m. Deras sammanlagda kaptial uppgår till 20.551 kr och ränte-

Prop. 1975/76:137

25

avkastningen var föregående budgetår 1.252 kr.

Avkastningen av 4.1, Gåvomedel, som är en samlingsfond för diverse gåvor, bidrag m. m, och som uppgår lill 6,655 kr, används till smärre utgifter inom direktionens kansli.

Fond 4.6, Wennerqvistska fonden, skall användas för bidrag lill han­dikappade barn och ungdomar under 21 är, vilka inte lär socialhjälp eller är omhändertagna av barnavårdsmyndighet. Fondkapitalet uppgår till 234.364 kr och ränteavkastningen var 1974/75 18.375 kr. Vid budgetårels slut fanns dessutom ackumulerad ränta från tidigare år till ett belopp av 73.364 kr.

Fond nr4.7, Kari J, Höjers fond, på 10 650 kr och med en åriig avkastning av 650 kr, har under senare år använts som bidrag till studieresor för elever vid Sociala barna- och ungdomsvårdsseminariei.

Allmänna barnhusets Slockholmsfond

Slockholmsfonden utgörs av en barnhusets fordran på Stockholms kom­mun till ett belopp av 4 milj. kr. Fonden har uppkommit på följande sätt.

Fram till år 1930 disponerade barnhuset egendomen Råiambshov på Kungsholmen i Stockholm. Området, som ursprungligen bl. a. användes till tegelbruk, hade genom Kungl. Maj:lsbrev 1647-03-27 donerats till Stock­holms stad. 1 skrivelse 1647-05-24 hade Kungl. Maj:t förklarat i huvudsak

all ehumväl tegelbruket lill stadens nytta är förbundl och donerat Kungl. Maj:t likväl därmed icke staden allena velat förstå utan ock jämväl barnhuset.

I samband med att Kungl. Maj:t fastställde nytt reglemente för barnhuset 1930-11-21 bemyndigades barnhusets direktion alt träffa avtal med Stock­holms stad angående egendomen Råiambshov. Avtalet innebar bl. a. att Stockholms stad överiämnade reverser på sammanlagt 5 milj. kr lill barn­huset mol att barnhuset avstod all rält lill egendomen. Barnhuset förband sig alt i sina räkenskaper avsälla delta belopp lill en särskild fond. Allmänna barnhusets Stockholmsfond, vars avkastning skulle komma Stockholms stad till godo. 1 milj. kr av fondmedlen användes sedermera enligt de närmare bestämmelser, som Kungl. Maj:l meddelade i samband med förenämnda beslul, som bidrag lill kostnaderna för inrättandet av den pediairiska kliniken vid Karolinska sjukhuset.

Avkastningen av Stockholmsfonden skall enligt nämnda beslämmelser, som alltjämt gäller, komma Stockholms kommun till godo för bidrag lill viss barnavårdande verksamhet. Sedan år 1967 har avkastningen efler samråd mellan barnavårdsnämnden och barnhusets direktion använts som bidrag till forskningsverksamhet och vissa undersökningsprojekt inom barnavår­den.

Enligt en överenskommelse, som år 1955 träffats mellan Stockholms stads kammarkontor och barnhusels direktion, löper den ifrågavarande reversen pä 4 milj. kr med 3 1/2 % ränta. Den åriiga avkastningen uppgår följaktligen

Prop.1975/76:137

26

till 140.000 kr. Av denna äger barnhuset tillgodogöra sig ersättning för de-posilionsavgift och vissa pensionskostnader. Det under budgetåret 1974/75 lill Stockholms barnavårdsnämnd utbetalade beloppet uppgick sålunda till 133,663 kr

Överväganden om permutation av donationsfonderna

Kammarkollegiet har övervägt frågan om permutation av barnhusets do­nationsfonder vid ett upphörande av barnhuset som institution och över­förande av dess tillgångar till den planerade fonden. Därvid har kollegiet anseft att åtgärder kan vidtagas beträffande fonderna enligl följande rikt­linjer.

De 14 fonder som enligt föregående redogörelse förts till grupp 1 och vilkas nuvarande ändamål är alt användas som bidrag till yrkesutbildning, bör kunna läggas samman med Allmänna barnhusets fond. Därmed kommer fondernas kapital att föras över till barnhusfonden och användas för det ändamål som föreskrivs beträffande denna, nämligen att främja forskning och försöksverksamhet rörande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området.

Ändamålet med de under grupp 2 upptagna fyra fonderna, nämligen att användas för understöd lill f d. barnhusbarn, bör inte ändras med hänsyn till nuvarande bidragstagare. I stället kan dessa fyra fonder läggas samman lill en särskild samfond som ställs under kammarkollegiets förvaltning. Av­kastningen av samfonden bör i fortsätlningen delas ut som understöd till de nuvarande mottagarna, så länge dessa lever. Föreskrift kan meddelas om maximering av de utdelade beloppens storiek.

De fem fonderna under grupp 3 äger samband med Slockholmsfonden, Som ovan redovisats skall avkastningen av dem användas på samma sätt som gäller beiräffande Stockholmsfondens avkastning. Såsom närmare ut­vecklas nedan anser kollegiet att Stockholmsfonden bör bibehållas. Därvid hörde häraktuella fem donationsfonderna kunna läggas samman med Stock­holmsfonden och ställas under kollegiets förvaltning. Den sålunda bildade samfondens avkastning bör tillställas Stockholms centrala socialnämnd för att användas som bidrag till forskning och försöksverksamhel rörande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området, inom Stockholms kom­mun.

Fonderna i grupp 4 kan ges följande utformning. Fonderna 4,1, Gåvomedel, och 4,7, Kari J, Höjers fond, kan föras över till barnhusfonden. De avkasiningsbeloppsom åriigen betalas ut till allmänna barnhusei från två särskilda fonder under annan förvaltning och som bokförs på Gåvomedel bör inte längre utgä. Dessa belopp kan i slällel, efler ve-derböriiga permulalionsbeslul, användas för andra ändamål.

Fyra fonder (4.2-4.5) som nu används till julgåvor, förplägnad m. m. bör utgöra en egen samfond under kollegiets förvaltning. Avkastningen av denna

Prop. 1975/76:137

27

samfond bör utbetalas till en institution, lämpligen Karolinska sjukhusels pediairiska klinik, för att användas till trivselbefrämjande åtgärder där. Gi­vetvis mäste klinikens inställning till detta förslag först inhämtas.

Nr 4.6, Wennerqvistska fonden för handikappade barn och ungdomar bör även i fortsättningen förbehållas dessa grupper. Den bör läggas samman med Norrbacka-Eugeniastiftdsen som bl. a. bedriver underslödsverksamhet för handikappade barn och ungdomar. Ändamålet för Wennerqvistska fon­den bör då ändras så att det överensstämmer med vad som i detta hänseende gäller för nämnda stiftelse. Detta förslag förutsätter givetvis att stiftelsens slyrelse förklarar sig villig att ta emot fonden för förvaltning på angivna villkor. Alternativt kan fonden föras över lill kollegiets förvaltning medan avkastningen utbetalas lill sådan institution som nu nämnts för beslul om utdelning.

Överväganden i fråga om Stockholmsfonden

Fosterbarnsulredningen har föreslagit att Stockholmsfonden bör avveck­las vid barnhusets upphörande genom att fordringen på Stockholms kommun efterges samtidigt som de mot avkastningen svarande utbetalningarna upp­hov. 1 yttrande 1974-06-10 över foslerbarnsulredningens betänkande har bar­navårdsnämnden i Stockholm gjort invändningar mot detta förslag. Bar­navårdsnämnden ullalar därvid alt del varit en uppenbar fördel för nämnden all åriigen ha tillgång lill en betydande penningsumma all kunna fördela på forsknings- och undersökningsprojekt som synts angelägna. Nämnden anser därför att Slockholmsfonden bör kvarstå som en särskild fond vars avkastning kan disponeras för samma uppgifter som tidigare.

Avsikten med det avial, som år 1930 träffades mellan Stockholms stad och barnhusets direktion, varigenom Stockholmsfonden grundades, var att slutligt reglera barnhusels förhållande lill staden. Fonden synes ha tillkom­mit såsom ersättning för den då mislade dispositionsrätten lill egendomen Råiambshov, som barnhusei innehaft alltsedan 1600-talei.

Med hänvisning lill nu angivna förhållanden och lill de av Stockholms barnavårdsnämnd uttryckta önskemålen beträffande Stockholmsfonden fö­religger starka skäl att denna fär bibehållas vid barnhusets upphörande. Som tidigare påvisats bör Slockholmsfonden läggas samman med de till grupp 3 förda donationsfonderna till en samfond. Den av kommunen utställda reversen på 4 milj. kr bör sålunda invärderas på en sådan samfond. Ränta på reversen skall därvid även i fortsätlningen betalas av Stockholms kom­mun. De kostnader för vissa smärre pensionsbelopp som nu belastar Stock­holmsfonden bör övertas av den nybildade samfonden.

Disponibel avkastning av samfonden bör, som tidigare nämnts, tillställas Stockholms sociala centralnämnd för att användas som bidrag lill forskning och försöksverksamhel rörande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området, inom Stockholms kommun.

Prop. 1975/76:137

28

Sammanfattning

Under förutsättning att riksdagen beslutar, på förslag av regeringen, att allmänna barnhusei skall upphöra som institution och alt dess tillgångar skall föras över till en särskild, därigenom bildad fond. Allmänna barnhusets fond, ställd under kammarkollegiets förvaltning och med ändamål alt främja forskning och försöksverksamhet rörande barn och ungdom, företrädesvis inom det sociala området, torde kollegiet komma att beslula - huvudsakligen enligt ovan redovisade riktlinjer - om permutation av barnhusets dona­tionsfonder samt om ändrade bestämmelser för Stockholmsfonden.

Gotab, Stockholm 1976 50.181