Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:37 Regeringens proposition

1978/79:37

om godkännande av IMCO-konvention om skeppsmätning med därtill hörande internationella skeppsmätningsregler;

beslutad den 23 noveraber 1978.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga det förslag sora har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

ANITHA BONDESTAM

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner den av MeUanstat-liga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) år 1969 antagna skepps-mätnmgskonventionen med därtUl hörande internationella skeppsmät­ningsregler.

1    Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 37

Prop. 1978/79: 37

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssararaanträde 1978-11-23

Närvarande: statsministern UUsten, ordförande, och statsråden Sven[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe, Wahl­berg, Flansson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondeslam

Föredragande: statsrådet Bondestam

Proposition om godkännande av IMCO-konvention om skeppsmätning med därtill hörande intemationelUa skeppsmätningsregler

1   Inledning

Förenta nationernas Mellaniitatliga rådgivande sjöfartsorganisation (IMCO) anordnade år 1969 en konferens med syfte att åstadkomma ett internationellt skeppsmätningssystem. Flera olika förslag lades fram för konferensen. Vid den slutliga omröstningen antogs en konvention om skeppsmätning med därtill hörande intemationeUa skeppsmätningsreg­ler. Konventionen jämte bilagor, med uteslutande av vissa exempel, ta­beller och formulär, i dess engelska lydelse samt inom kommunikations­departementet utarbetad översättning tUl svenska bör fogas till proto­kollet i detta ärende som bilaga i.

Sverige har den 23 deceraber 1969 undertecknat konventionen med förbehåU för ratifikation. Sjöfaitsverket har därefter hemställt att Sve­rige måtte ratificera konventionen. Denna har remissbehandlats, varvid yttranden har avgetts dels i ärende om undertecknande, dels i ratifika­tionsärendet. En inom kommuiiikationsdepartemenlet upprättad redo­görelse för skeppsmätningen samt innehåUet i 1969 års konvention och remissutfaUet bör fogas till protokoUet i detta ärende som bilaga 2.

Jag tar i det följande upp frågan om godkännande av 1969 års skepps-raätningskonvenlion.

2   Föredragandens överväganden

Skeppsmätning har till ändamål att faststäUa fartygs storlek (dräktig-hel). Resultatet av mätningen är utgångspunkt för bl. a. beräkningen av

Prop. 1978/79: 37

3

storleken av olika ekonomiska pålagor på sjöfarten men utgör även grunden för bestäramelser om säkerheten på fartyg och för sjöfarts-sociala regler. Även i fråga om ansvarsbegränsning för redare i olika samraanhang anges gränser i dräktighelstal.

Dräktigheten faslstäUs enligt nuvarande regler i bruttodräktighet och nettodräktighet. Bruttodräktigheten utgör suraraan av fartygets slutna rum raed undantag bl. a. för vissa utryraraen ovanför fartygels översta däck. Det är vanligen på denna dräktighet som föreskrifter angående säkerhet och sjöfartssociala krav gmndas. Nettodräktigheten beräknas så atl från bruttodräktigheten dras suraraan av volymen för vissa ut­rymmen som är nödvändiga för fartygels drift, däribland för maskin­rummet (s. k. drivkraftsavdrag). Vanligen utgör detta avdrag ett pro-cenlavdrag på bmtlodräktigheten. Nettodräktigheten, sora bör ses som ett uttryck för fartygets förtjänstförmåga, utgör i Sverige och vissa andra länder den avgiftsgmndande pararaetem.

De nuvarande reglerna har åtskUliga nackdelar. Möjligheten att göra avdrag för olika typer av utryraraen vid beräkning av dräktighetema har utnyttiats vid byggande av fartyg. Vissa fartyg s. k. paragraffartyg har konstruerats huvudsakligen för att uppnå avgiflsfördelar och inte primärt för att tiUgodose sjösäkerheten eller besättningens komfort. Vi­dare har påtalats alt enstaka länder har eUer har haft liberalare tolk­ningar av 1947 års nu gällande skeppsmälningskonvention än övriga stater. Dessutom bör man ha i minnet att det f. n. finns ett flertal na­tionella skeppsraätningssystem sora avviker från 1947 års konvention. Detta kan ibland innebära nackdelar och i andra situationer fördelar för t. ex. svenska rederier.

Missnöjet med nu gällande skeppsmälningsregler enligt 1947 års kon­vention och från konventionen avvikande nationella system ledde tUl att Förenta nationemas Mellanstatiiga rådgivande sjöfartsorganisation (IMCO) år 1969 sammankaUade en konferens i syfte att utarbeta nya regler. Den kommitté som förberedde konferensen ställde sora krav på nya regler bl. a. att dessa skulle vara enkla och inte påverka fartygens konstruktion.

Den konvention som konferensen antog, 1969 års skeppsmätnings­konvention raed därtiU hörande internationella skeppsraälningsregler, innebär i korthet följande. Bruttodräktigheten utgörs av fartygets totala volym. Formeln för beräkningen innehåUer en koefficient som har valts så atl den nya bmtlodräktigheten så nära sora möjligt skall ansluta till bmtlodräktigheten enligt nu gäUande regler. Nettodräktigheten är ett uttryck för fartygets nyttiga volym. Den beräknas genom en formel, som innehåller viss koefficient som multipliceras med den totala volymen av fartygets lastrum. Nettodräktigheten får dock inte undersliga 30 procent av bruttodräktigheten. De antagna formlema för beräkning av bmlto-dräktighet resp. nettodräktighet betyder att man använder sig av en

It    Riksdagen 1978/79.1 saml. Nr 37

Prop. 1978/79:37

4

variabel volymsenhet. Resultaten anges därför som numeriska värden, dräktighelstal, som inte åtföljs av ordet lon eUer registerton. Reglema i 1969 års konvention ger inget utryrarae för uteslutningar av utrymmen till följd av konstruktionssättet. Beräkningar kan göras huvudsakligen med utgångspunkt i ritningar. Detta medför att dräktighetema kan fast­stäUas på ett tidigt stadium.

Det kan nämnas att 36 stater representerande drygt 60 procent av världshandelstonnaget har ratificerat konventionen.

Yttranden angående konventionen har avgetts av sjöfartsverket, gene-rallullslyrelsen. Föreningen Sveriges mindre varv. Rederiföreningen för mindre fartyg. Svenska haranförbundet. Svenska sjöfolksförbundet, Sve­riges fartygsbefälsförening, Sveriges redareförening, Sveriges skeppslda-rerare- och skeppsmäklareförening och Sveriges varvsindustriförening.

Flertalet remissinstanser har tillstyrkt att konventionen godkänns eller har inte haft något att erinra häremot. Remissuistanserna har frarahållit bl. a. följande.

Sjöfartsverket har anfört att fördelama med det nya skeppsraätnings-systemet med dess enkla logiska regler som gmnd för avgiftsdebitering och storleksgradering av säkerhetskrav och liknande är så uppenbara att konventionen snarast bör godkännas. Verket påpekar också att de nu gällande reglema har lett till att extrema fartyg har konstruerats på be­kostnad av fartygens säkerhet och besättningens bekvämUghet. Rederi­föreningen för mindre fartyg har anmärkt bl. a. att det nya systemet skulle medföra högre dräktighelstal för mindre fartyg och att detta skulle innebära försämrad ekonomi för den sjöfart som föreningen re­presenterar. Föreningen släUer som etl oeftergivligt krav för tiUlräde tUl konventionen alt bmtlodräktigheten ersätts med annan parameter fÖr sjösäkerhetsföreskrifter och att nettodräktigheten ersätts med annan grund för avgiftsberäkning. Föreningen Sveriges mindre varv anser alt bruttodräktigheten raåste ersättas raed annan måttstock i fråga om sjö-säkerhels-, bemannings- och andra föreskrifter och att dessa föreskrifter bör göras likalydande i de nordiska länderna. Svenska hanmförbundet har anfört att Sverige bör bidra till att konventionen träder i kraft ge­nora att nu ratificera den. De nya dräktigheternas inverkan på avgifts-sättningen i olika sammanhang måste dock utredas. Förbundet har framkastat tanken att använda den nya bmtlodräktigheten som gmnd för debitering av hamnavgifter. Sveriges redareförening har anfört att Sverige inte kan underlåta att ratificera konventionen men att detta bör ske först när villkoren för ikraftträdande har uppfyUts. Vidare poäng­terar föreningen att sjöfartsverket nationellt och intemationellt bör ver­ka för en tillfredsställande lösning av frågan om parametrar.

Sjöfartsverket har beträffande de framförda ermringarna anfört att skeppsmätningen endast syftar ttil att faststäUa ett fartygs storlek resp. dess nyttiga volym. Frågan om ändringar i fördelningen av den samlade

Prop. 1978/79: 37

5

avgiflsbördan bör avgöras vid fastställandet av tarifferna och eventueUa dispenser från säkerhetskrav bör övervägas av de för sjösäkerheten an­svariga på realistiska gmnder. Verket anser vidare atl del är lämpligt alt i samband med att de nya skeppsmätningsreglerna införs se över storleksgränser i konventioner och nationella föreskrifter. Härvid kan övervägas andra graderingsgmnder än dräktighet. Sådan översyn sker redan inom IMCO.

I framstäUning den 22 mars 1978 om ratifikation av konventionen har sjöfartsverket framhållit att verket bedömer att angelägenheten av etl snart ikraftträdande av de nya skeppsraälningsreglema har ökat un­der senare tid eftersom fartygstypemas utveckling har medfört att dräk­tigheten enligt nu gäUande regler allt sämre återspeglar fartygens verk­liga storlek.

För egen del gör jag följande bedömning.

Det är uppenbart att 1969 års skeppsmälningskonvention raed därtiU hörande intemationeUa skeppsmätningsregler har avgörande fördelar jämfört med nu gällande system. Med hänsyn tUl den stora anslutning som redan har skett till konventionen kan med stor sannolikhet antas att denna konmier att träda i kraft om ett par år. Sverige kan knappast underlåta att ratificera konventionen och därmed undandra sig del in­ternationella samarbetet på skeppsmätningsområdet. Skulle Sverige stäUa sig utanför tvingas vi ta upp förhandlingar med stater som har ratifi­cerat konventionen och sluta avtal med dessa om ömsesidigt godkän­nande av mätbrev. Detta skulle bl. a. innebära att mätbrev enUgt 1969 års konvention ändå skulle behöva utfärdas för svenska fartyg i inter­nationell trafik. Jag delar sjöfartsverkels uppfattning alt angelägenheten av ett snart ikraftträdande av de nya skeppsmätningsreglerna ökat under senare tid. Ytterligare skäl att snarast ratificera konventionen är att en sådan åtgärd ökar möjUghetema att från svensk sida göra en aktiv insats i det arbete som pågår inom bl. a. IMCO i fråga om parametrar och dräklighetsgränser i olika sjöfartssararaanhang.

I fråga ora de erinringar som under remissbehandlingen av 1969 års skeppsmätningskonvention har framförts mot dräktighetsgränser som grand för säkerhetsföreskrifter och sjöfartsavgifter vUI jag framhåUa att det nya skeppsmätningssystemets innebörd i fråga ora fartygskonstmk-tion och fartygsekonomi samt i sjöfartssocialt avseende givetvis raåste vara klarlagd och frågorna härora tiUfredsställande lösta innan konven­tionen träder i kraft vUket, som jag tidigare har nämnt, kan beräknas ske om några år. Jag avser att återkomma härtill och föreslå att regeringen ger sjöfartsverket i uppdrag att behandla frågekomplexet och redovisa förslag tUI de åtgärder som behövs. Enligt vad jag har inhämtat har sjö­fartsverket redan påbörjat en genomgång av de aktueUa föreskrifterna. Även de nu gällande skeppsmätningsreglerna bör uppmärksammas. Så­som jag tidigare har anfört kan den varierande praxis som förekomraer

Prop. 1978/79: 37

6

i olika länder leda till konkurrensnackdelar i vissa fall för bl. a. svensk sjöfart. Jag anser att det är angelägel att sådana konkurrensnackdelar i aU möjlig raån elimineras. Möjligheterna bör därför prövas att i avvaktan på att det nya skepps:mätningssysteraet får full genoraslags-kraft nationellt och inlernationeUt vidta sådana åtgärder inom ramen för dagens skeppsmätningssystera sora minskar nämnda ölägenheter. Jag avser därför föreslå regermgen att ge sjöfartsverket i uppdrag att snarast göra även en sådan prövning.

Jag vUl i saramanhanget också erinra om fariedsvaruavgiften som in­fördes den 1 april 1978 (SFS 1977: 1119, omtryckt 1978: 12). Denna avgift beräknas efter mängden transporterat gods och inte efter fartygets dräktighet. Fyravgiflen (SFS 1977: 1118) beräknas visserligen efter far­tygets nettodräktighet, men införandet av fariedsvaruavgiften har mins­kat dräktighetens betydelse för iärtygets andel av det totala avgiftsut­taget. Även avgiftsuttaget från hamnarnas sida sker efter såväl dräktig­het som mängden transporterat gods. Också i fråga om fartygens be­manning torde dräktigheten komraa att minska i betydelse.

Ett svenskt tiUträde tUl 1969 års skeppsmätningskonvention med där-tUI hörande intemationella skeppsmätningsregler medför författnings­ändringar som kräver riksdagens, medverkan. Omfattningen av sådana ändringar kan bedöraas först när resultatet föreligger av den författ­ningsöversyn som jag tidigare har nämnt. Jag vill emeUertid redan nu översiktligt ange vad ett tUlträde: tUl konventionen skulle innebära för svenskt vidkommande och vidare ge en orientering ora de författnings­ändringar som kan komma att bU aktuella.

TUlträde lUl konventionen ra(5dför att de författningsbestämmelser som hänvisar tUI de nuvarande dräktighetsbegreppen måste ses över. I och raed att den nya skeppsraätningskonventionen träder i kraft bör det nya dräktighetsbegreppet eller annat mått användas i stäUet för nu­varande dräktighetsbegrepp. En sådan ändring kan i vissa fall komma att innebära även sakliga förändringar. I något undantagsfall kan det emeUertid med hänsyn tUl Sveriges folkrättsliga förpliktelser vara nöd­vändigt att behålla det nuvarande dräktighetsbegreppet sora måttenhet. Det bör då av författningens text klart framgå vUkel dräktighetsbegrepp som skaU användas.

Bland de författningar som efter ett svenskt godkännande kommer att behöva ses över viU jag nämna följande. Sjölagen (1891: 35 s. 1, änd­rad senast 1978: 136) innehåUer bestämmelser om redares ansvar grun­dade på nettodräktighet ökad med masldnavdraget. Vidare innehåUer sjölagen bestämmelser om liggetid och liggetidsersättning med gränser uttryckta i nettodräktighet. Slutiigen finns i sjölagen föreskrift om skyl­dighet att föra skeppsdagbok för fartyg med viss bruttodräktighet. Sjö­lagens regler om redaransvaret bygger på 1957 års konvention om re-daransvarels begränsning. Denna konvention ersattes år 1976 av en ny

Prop. 1978/79: 37

7

konvention i samraa änme som ännu inte trätt i kraft. Den nya kon­ventionen använder dräktighetsbegreppet enligt 1969 års intemationeUa skeppsmätningsregler. En kommitté (Ju 1977: 16), som tiUsattes i slutet av år 1977, överväger bl. a. om Sverige bör tUlträda den nya begräns-ningskonventionen och vUka lagändringar som i så faU behövs. Det är sålunda möjligt att sjölagens regler på denna punkt inom relativt snar framtid kommer att vara väl förenliga med den nya skeppsmätnings-konventionen. Det troliga är dock att det nuvarande dräktighetsbegrep­pet måste användas även efter det att den nya skeppsmätningskonven­tionen har trätt i kraft, i vart fall under en övergångsperiod. Detta kan kräva en viss omarbetning av lagtexten. Lagen (1965: 719) om säker­heten på fartyg (omtryckt 1978: 109) innehåUer gränser uttryckta i bmttoregisterton som avgränsar skyldighet beträffande bl. a. certifikat och besiktningar. Vissa bestämmelser i sjöarbetstidslagen (1970:105, ändrad senast 1976: 586) gäller inte om fartygets bruttodräktighet un­derstiger 500 registerton. Sjömansskattelagen (1958: 295, ändrad senast 1978: 424) gäUer endast för befattningshavare på fartyg i viss trafik och med en bruttodräktighet av minst 100 registerton. Lagen (1973: 1198) om ansvarighet för oljeskada tiU sjöss (ändrad senast 1978: 134) lägger liksom sjölagen nettodräktigheten ökad med maskinavdraget tUl grund för beräkningen av ansvarsgränser. Det är alltså det nuvarande dräktighetsbegreppet som avses. Det framstår i och för sig som naturiigt alt den tUI grund för lagen liggande konventionen ändras på samraa sätt som har skett i fråga om konventionsbestäramelsema rörande redaran-svarets begränsning. Någon sådan revision planeras dock inte. En änd­ring av lagtexten för att klargöra vUket dräktighetsbegrepp sora skaU användas i framtiden torde därför bli nödvändig. De svårigheter, som kan uppstå när det gäller att beräkna dräktigheten enligt 1947 års regler för ett fartyg som mätts enligt de nya reglerna raåste också beaktas. Lagen (1972: 275) ora åtgärder mot vattenförorening från fartyg (ändrad senast 1976: 7) innehåller föreskrifter för tankfartyg med en bmtto-dräktighet av minst 150 regislerton och för övriga fartyg med en bmtto-dräktighet av minst 500 registerton. Mönstringsförordningen (1961: 87, ändrad senast 1973: 287) föreskriver att den som tUlträder befattning på svenskt fartyg med en nettodräktighet av minst 20 registerton skall påmönstras fartyget.

Vid den översyn av parametrar som är betingad av bl. a. sjöfartseko­nomiska och sjöfartssociala skäl får närmare övervägas vilka gränser som skaU användas om nuvarande drälctighetsbegrepp byts ut mot dräk­tighetsbegrepp enligt den nya skeppsmätningskonventionen. Vidare får undersökas om det i vissa fall kan vara lämpligt att byta ul dräktigheten mot en annan parameter. Vid översynsarbetet måste givelvis beaktas de oUka konventioner som Sverige är bundet av och av vilka jag har nämnt några. Såsom framgått av min redogörelse innefattar översynsarbetet

t2   Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 37

Prop. 1978/79: 37

8

även det intemationeUa regelsystemet till den del det berörs av skepps-mätningskonvenlionen.

Det är enligt rain mening angeläget att dessa frågor så långt möjligt får en enhetlig nordisk lösning och att övervägandena görs i samråd med företrädare för sjöfartsnäringen och hamnarna.

Så snart resultatet av författningsöversynen föreligger avser jag att föreslå regeringen att till riksdagen lägga fram de ändringsförslag som blir nödvändiga i bl. a. de författningar som jag tidigare har redogjort för.

3    Hemställan

Med hänvisning tiU vad jag im har anfört herastäUer jag att rege­ringen föreslår riksdagen att godkänna 1969 års skeppsraälningskonven-tion med därtiU hörande intemationella skeppsmätningsregler.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genora proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag sora före­draganden har lagt fram.

Prop. 1978/79: 37

International Convention on Tonnage Measurement of Ships, 1969

The Contracting Govemments,

Desiring to estabUsh uniform principles and mles with respect to the determination of toimage of ships engaged on Internatio­nal voyages;

Considering that this end may best be achieved by the conclusion of a Convention;

Have agreed as foUows:

Bilaga 1

(Översättning utarbetad inom kommunika­tionsdepartementet)

1969 års intemationeUa skeppsmätningskonvention

De fördragsslutande regeringarna, som önskar åstadkomma enhetUga prin­ciper och regler för fastställande av dräktig­het på fartyg på intemationeUa resor,

som anser att detta mål bäst kan nås ge­nom att antaga en konvention, har överenskoramit om följande:

Artide 1

General Obligation under the Convention

The Contracting Govemraents imdertake to giye effect to the provisions of the present Convention and the Annexes hereto which shall constitute an integral part of the present Convention. Every reference to the present Convention constitutes at the same time a reference to the Annexes.

Artikel 1

Allmänna förpliktelser enligt konventionen

De fördragsslutande regeringarna förbin­der sig att tUlärapa bestäramelsema i denna konvention och därtUI fogade bUagor, som utgör en integrerande del av denna konven­tion. Varje hänvisning tUI denna konvention innebär samtidigt en hänvisning till bUagor-na.

Artide 2 Definitions

For the purpose of the present Conven­tion, unless expressly provided otherwise:

(1)

"Regulations" means the Regulations annexed to the present Convention;

(2)

"Administration" means the Govern­ment of the State whose flag the ship is

flymg;

(3)

"intemational voyage" means a sea voyage from a country to which the present Convention applies to a port outside such country, or conversely. For this purpose, every territory for the intemational relations of which a Contracting Govemment is re-sponsible or for which the United Nations are the administering authority is regarded as a separate country;

(4)

"gross tonnage" raeans the measure of the overaU size of a ship determined in accordance with the provisions of the present Convention;

Artikel 2

Definitioner

Om inte annat uttryckligen anges skall i denna konvention,

1.

med "regler" förstås reglema i bUa-goma sora är fogade till deima konvention,

2.

med "administration" förstås regering­en i den stat vars flagga fartyget för,

3.

med "intemationeU resa" förstås en sjöresa från ett land, på vUket deima kon­vention äger tiUämpning, tiU en hamn utan­för sådant land eller omvänt. Härvid skaU varje territorium, för vars intemationella förbindelser en fördragsslutande regering svarar eller som förvaltas av Förenta natio­nerna, anses vara ett särskUt land,

4.

med "bmtlodräktighet" förslås måttet på ett fartygs totala storlek faststäUt enligt bestämmelsema i denna konvention.

Prop. 1978/79: 37

10

(5)

"net tonnage" means the measure of the useful capacity of a ship determined in accordance with the provisions of the present Convention;

(6)

"new ship" means a ship the keel of which is laid, or which is al a sirnUar stage of constmction, on or after the date of coming into force of the present Conven­tion;

(7)

"exisling ship" means a ship which is not a new ship;

(8)

"length" means 96 per cent of the total length on a waterline at 85 per cent of the least moulded depth measured frora the top of the keel, or the length from the före side of the stera to the axis of i:he mdder stock on that waterline, if that be greater. In ships designed with a rake of keel the waterline on which this length is raeasured shaU be paraUel to the designed waterline;

(9)

"Organization" means the Inter-Gov-emmental Maritime ConsiUtative Organiza­tion.

5.

med "nettodräktighet" förstås måttet på ett fartygs nyttiga volym fastställt enligt bestämmelserna i denna konvention,

6.

med "nytt fartyg" förstås ett fartyg vars köl har sträckts eUer sora befinner sig på motsvarande byggnadsstadium på eller efter dagen för denna konventions ikraft­trädande,

7.

med "existerande fartyg" förstås ett fartyg som inte är ett nytt fartyg,

8.

med "längd" förstås 96 procent av hela längden i en vattenlinje på 85 procent av minsta maUdjupet, mätt från kölens över­kant, eller längden från förkanten av för­stäven tiU roderhjärtstockens mittpunkt i samraa vattenlinje, om denna längd är stör­re. I fråga ora fartyg konstmerade med styr-lastighet skall vattenlinjen, på vilken denna längd mäts, vara paralleU med konstmk-tionsvattenlinj en,

9.

med "organisation" förstås Mellanstat-Uga rådgivande sjöfartsorganisationen.

Artide 3

Application

(1)   The present Convention shaU apply

to the following ships engaged on Inter­

national voyages:

(a)

ships registered in countrieis the Gov­emments of which are Contracting Govem­ments;

(b)

ships registered in territories to which the present Convention is extended under Artide 20; and

(c)

unregistered ships flying the flag of a State, the Govemment of which is a Con­tracting Government.

(2)   The present Convention shaU apply

to:

(a)

new ships;

(b)

exisling ships which undergo alter-ations or modifications which tiie Admin­istration deems to be a substantial variation in their existing gross tonnage;

(c)

existing ships if the owner so requests; and

(d)   all existing ships, twelve years after

the date on which the Convention comes

into force, except that such sliips, apart

from those menlioned in (b) and (c) of this

Artikd 3

Tillämpningsområde

1. Denna konvention skaU äga tiUämp­

ning på följande fartyg som nyttjas på in­

temationella resor:

a)

fartyg registrerade i länder vUkas rege­ringar är fördragsslutande regeringar,

b)

fartyg registrerade i territorier tUl vU­ka enligt artikel 20 gUtigheten av denna konvention är utsträckt och

c)

oregistrerade fartyg som för flagga tUlhörig stat vars regering är fördragsslu­tande regering.

2. Denna konvention skaU äga tUlämp­

ning på:

a)

nya fartyg,

b)

existerande fartyg vilka undergår om­byggnad eller ändring som av administra­tionen anses medföra en väsentUg föränd­ring av deras gäUande bmttodräktighet,

c)

existerande fartyg på begäran av äga­ren och

d) aUa existerande fartyg sedan tolv år

förflutit efter den dag då konventionen trä­

der i kraft. Frånsett de fartyg som nämnts

under b) och c) i denna punkt skaU dock

Prop. 1978/79: 37

11

paragraph, shall retain their then existing tonnages for the purpose of the appUcation to them of relevant requireraents under other existing Intemational Conventions.

(3) Existing ships to which the present Convention has been applied in accordance with sub-paragraph (2) (c) of this Artide shaU not subsequently have their tonnages determined in accordance with the require­raents which the Administration appUed to ships on intemational voyages prior to the commg into force of the present Conven­tion.

existerande fartyg behålla sma ursprungUga dräktigheter när relevanta bestämmelser i andra gällande intemationeUa konventioner tUlämpas på dem.

3. Existerande fartyg på vUka denna kon­vention har tillämpats enligt punkten 2 c) i denna artikel skall senare inte kunna få sina dräktigheter fastställda enligt de be­stämmelser som administrationen tiUämpa­de på fartyg på hitemationeUa resor innan denna konvention trädde i kraft.

Artide 4

Exceptions

(1)   The present Convention shall not

apply to:

(a)

ships of war; and

(b)

ships of less than 24 metres (79 feet) in length.

(2)   Nothing herein shall apply to ships

solely navigating:

(a)

the Great Lakes of North America and the River St. Lawrence as far east as a rhumb line drawn from Cap des Rosiers to West Point, Anticosti Island, and, ön the north side of Anticosti Island, the meridian ofIongittide63°W;

(b)

the Caspian Sea; or

(c)

the Plate, Parana and Uruguay Rivers as far east as a rhumb line drawn between Punta Rasa (Cabo San Antonio), Argentina, and Punta del Este, Umguay.

Artikel 4

Undantag

1. Denna konvention skaU inte äga till-

lämpning på:

a)

örlogsfartyg,

b)

fartyg med en längd som är mindre än 24 meter (79 fot).

2. Intet i deima konvention skall äga tiU-

lämpning pä fartyg som uteslutande trafi­

kerar:

a)

Stora sjöarna i Nordamerika och St. Lawrence-floden så långt österut som tUl loxodromen från Cap des Rosiers till West Point på Anticosti Island och, på nordsidan av Anticosti Island, tiU meridianen 63° väst,

b)

Kaspiska havet eUer

c)

floderna La Platå och Parana samt floderna i Umguay så långt östemt som till loxodromen från Punta Rasa (Cabo San Antonio) i Argentina tUI Punta del Este i Umguay.

Artide 5 Force Majeure

(1)

A ship which is not subject to the provisions of the present Convention at the time of ils departure on any voyage shaU not become subject to such provisions on account of any deviation from its intended voyage due to stress of weather or any other cause of force majeure.

(2)

In applying the provisions of the present Convention, the Contracting Gov­emments shall give due consideration to any deviation or delay caused to any ship

Artikel 5

Force majeure

1.

Ett fartyg, som vid tiden för påbör­jandet av en resa inte är underkastat be­stämmelsema i denna konvention, skall inte på grund av någon avvikelse från dess tUl-tänkta resa bli underkastat dessa bestäm­melser ora avvikelsen är föranledd av hårt väder eUer av någon annan form av force majeure.

2.

Vid tUlämpning av bestämmelserna i denna konvention skaU fördragsslutande re­gering ta vederbörlig hänsyn tUl varje av­vikelse eller försening som har drabbat ett

Prop. 1978/79: 37

12

owing to  stress of weather or any other cause of force majeure.

fartyg på grund av hårt väder eller av nå­gon annan form av force majeure.

Artide 6

Determination of Tonnages

The determination of gross and net ton­nages shall be carried out by the Admin­istration which may, however, entrust such determination either to persons or organiza-tions recognized by it. In every case the Ad­ministration concerned shall accept full re-sponsibUity for the determination of gross and net tonnages.

Artikel 6

Fastställande av dräktigheter

Fastställande av bmtto- och nettodräktig-heterna skall företagas av administrationen sora dock får anförtro faslsläUandet åt an­tingen personer eller organisationer som har godkänts av administrationen. I varje faU skall vederbörande administration ta på sig fullt ansvar för fastställandet av brutto- och nellodräktighetema.

Artide 7

Issue of Certificate

(1)

An International Tonnage Certificate (1969) shaU be issued to every ship, the gross and net tonnages of which have been determined in accordance with the present Convention.

(2)

Such certificate shall be isstied by the Administration or by any person or orga­nization duly authorized by it. In every case, the Administration shaU assume full re-sponsibUity for the certificate.

Artikel 7

Utfärdande av mätbrev

1.

Ett mtemationeUt mätbrev (1969) skall utfärdas för varje fartyg vars brutto- och nettodräktigheter har faslstäUts enligt den­na konvention.

2.

Sådant mätbrev skall utfärdas av ad­ministrationen eller av varje person eller organisation sora i behörig ordning har be-rayndigats därtiU. I varje fall skaU admi­nistrationen ta på sig fuUt ansvar för mät-brevet.

Artide 8

Issue of Certificate by another Government

(1)

A Contracting Govemment may, at the request of another Contracting Govern­ment, delermine the gross and net tonnages of a ship and issue or authorize the issue of an Intemational Tonnage Certificate (1969) to the ship in accordance with the present Convention.

(2)

A copy of the certificate a:Qd a copy of the calculations of the tonnages shaU be transmitted as early as possible to the re-questing Govemment.

(3)

A certificate so issued shall contain a statement to the effect that it has been issued at the request of the Govemment of the State whose flag the ship is or wUl be flying and it shaU have the same validity and receive the same recognilion as a certif­icate issued under Artide 7.

(4)

No International Tonnage Certificate

Artikel 8

Mätbrev som utfärdas av annan regering

1.

Fördragsslutande regering får på fram­ställning av annan fördragsslutande rege­ring faststäUa etl fartygs brutto- och netto­dräktigheter samt utfärda eUer låta utfärda ett internationellt mätbrev (1969) för far­tyget enligt denna konvention.

2.

Avskrift av mälbrevet och avskrift av dräktighelsberäkningama skall så snart som möjligt överlämnas tiU den regering som gjort framställningen.

3.

Så utfärdat mätbrev skall innehålla uppgift om att det har utfärdats på fram­ställning av regeringen i den stat vars flagga fartyget för eller kommer att föra. Mälbre­vet skall äga samraa gUtighet och erhålla samma erkännande som ett mätbrev vUket utfärdats enligt artikel 7.

4.

InlernationeUt mätbrev (1969) får inte

Prop. 1978/79: 37

13

(1969) shall be issued lo a ship which is flying the flag of a State the Government of which is not a Contracting Government.

utfärdas för ett fartyg som för flagga tUl­hörig en stat vars regering inte är fördrags-slutande regering.

Artide 9

Form of Certificate

(1)

The certificate shaU be drawn up in the official language or languages of the issuuig country. If the language used is neither English nor French, the text shall include a translation into one of these lan­guages.

(2)

The form of the certificate shaU cor-respond to that of the model given in Annex 

II.

Artikel 9

Mätbrevets form

1.

Mälbrevet skall avfattas på det offi-cieUa språket eUer de officiella språken i det land som har utfärdat del. Är det an­vända språket varken engelska eller franska språket, skall texten innehålla en översätt­ning tUl ettdera av dessa språk.

2.

Mätbrevets form skaU stämma över­ens med formuläret i bilaga 

II.

Artide 10

Cancellation of Certificate

(1)

Subject to any exceptions provided in the Regulations, an International Tonnage Certificate (1969) shaU cease to be valid and shaU be canceUed by the Administra­tion if alterations have taken place in the arrangement, constmction, capacity, use of spaces, total number of passengers the ship is permitted to carry as indicated in the ship's passenger certificate, assigned load line or permitted draught of the ship, such as would necessitate an increase in gross tonnage or net tonnage.

(2)

A certificate issued to a ship by an Admmistration shaU cease to be valid upon transfer of such a ship to the flag of an­other State, except as provided in paragraph (3) of tiiis Artide.

(3)

Upon transfer of a ship to the flag of another State the Govemment of which is a Contracting Government, the Inter­national Tonnage Certificate (1969) shaU remain in force for a period not exceeding three months, or untU the Administration issues another International Toimage Cer­tificate (1969) to replace it, whichever is the earlier. The Contracting Govemment of the State whose flag the ship was flying hilherto shall transmit to the Administration as soon as possible after the transfer takes place a copy of the certificate carried by the ship at the time of transfer and a copy of the relevant tonnage calculations.

Artikd 10

Återkallande av mätbrev

1.

Om annat inte anges i reglerna, skall ett intemalioneUt mätbrev (1969) upphöra att gäUa och återkaUas av administrationen ora ändring har företagits i sådana hänseen­den som avser arrangemang, konstmktion, kapacitet, användning av utrymmen, totala antalet passagerare som fartyget får med­föra enligt sitt passagerarfartygscertifikat, faststäUt fribord eUer tiUåtet djupgående och vUka kan göra en ökning av bruttodräktig­heten eller nettodräktigheten nödvändig.

2.

Ett mätbrev som har utfärdats för ett fartyg av en administration skall upphöra att gäUa när fartyget överförs tiU annan stats flagg utom i faU som anges i punkt 3 i denna artikel.

3.

Vid överföring av ett fartyg tUI flagga tUlhörig annan stat, vars regering är för­dragsslutande regering, skaU det internatio­nella mälbrevet (1969) förbli gäUande för en period om högst tre månader eller för tid intUl dess administrationen i stäUet för detta mätbrev utfärdar ett annat inlernatio­neUt mätbrev (1969), om denna tid är kor­tare. Fördragsslulande regeringen i den stat, vars flagga fartyget inte längre för, skall så snart som möjligt efter det atl fartyget har överförts lUlställa administrationen en av­skrift av det mätbrev som gällde för farty­get vid tidpunkten för överföringen och en avskrift av dräktighetsberäkningar som låg till grund för delta mätbrev.

Prop. 1978/79: 37

14

Artide 11

Acceptance of Certificate

The certificate issued under the authority of a Contracting Govemment in accordance with the present Convention shaU be ac-cepted by the other Contracting Govem­ments and regarded for all purposes covered by the present Convention as having the same validity as certificates issued by them.

Artikd 11

Godtagande av mätbrev

Mätbrev sora har utfärdats på en för­dragsslulande regerings vägnar enligt denna konvention skall godtas av övriga fördrags­slutande regeringar och för aUa i denna konvention avsedda ändamål ha samma gU­tighet som mätbrev vUka har utfärdats av dem själva.

Artide 12

Inspection

(1) A ship flying the flag of a State the

Govemment of which ds a Contrac:ling Gov­

emment shall be subject, when in the ports

of other Contracting Govemments, to in­

spection by officers diUy authorized by such

Govemments. Such inspection shall be lira-

ited to the purpose of verifying:

(a)

that the ship is provided with a valid Intemational Tonnage Certificate (1969); and

(b)

that the main characteristics of the ship correspond to the data given in the certificate.

(2)

In no case shall the exercise of such inspection cause any delay to the ship.

(3)

Should the inspection reveal that the main characteristics of the ship differ from those entered on the Intemational Tonnage Certificate (1969) so as to lead to an in­crease in the gross tonnage or the net ton­nage, the Govemment of the State whose flag the ship is flying shaU be informed without delay.

Artikd 12

Inspektion

1. Ett fartyg som för flagga tiUhörig en

stat vars regering är fördragsslutande rege­

ring är, när det befinner sig i hamnar hän­

föriiga tUI övriga fördragsslutande regering­

ar, underkastat inspektion genom därtiU av

sådan regering vederbörbgen befuUmäktiga-

de tjänstemän. Sådan inspektion skaU be­

gränsas tiU uppgiften att kontrollera:

a)

att fartyget är försett med ett gällande intemationellt mätbrev (1969) och

b)

att fartyget i sma huvudsakliga karak-teristika stämmer överens med uppgiftema i mälbrevet.

2.

Utförandet av en sådan inspektion får inte i något faU förorsaka någon försening av fartyget.

3.

Om inspektionen visar att fartyget i sina huvudsakUga karakteristika avviker från de i intemationella mälbrevet (1969) angivna uppgiftema, så att detta ökar brut­todräktigheten eUer nettodräktigheten, skaU regeringen i den stat vars flagga fartyget för snarast underrättas.

Artide 13

Privileges

The privUeges of the present Convention may not be claimed in favour of any ship unless it holds a valid certificate under the Convention.

Artikel 13

Rättigheter

De rättigheter som denna konvention medför kan inte göras gäUande tUl förmån för ett fartyg, ora detta inte innehar ett gäl­lande mätbrev enligt konventionen.

Artide 14

Prior Treaties, Conventions and Arrange-ments

(1) All other treaties,  conventions  and arrangenients relaling to tonnage matters at

Artikel 14

Tidigare fördrag, konventioner och överenskommelser

1. Alla övriga fördrag, konventioner och överenskommelser rörande skeppsmätnings-

Prop. 1978/79: 37

15

present in force between Govemments Par-ties to the present Convention shall conlinue to have full and coraplete effect during the terms thereof as regards:

(a)

ships to which the present Conven­tion does not apply; and

(b)

ships to which the present Conven­tion applies, in respect of raatters for which it has not expressly provided.

(2) To the extent, however, that such treaties, conventions or arrangeraents con-flict with the provisions of the present Con­vention, the provisions of the present Con­vention shall prevaU.

frågor som för närvarande gäUer mellan till denna konvention anslutna regeringar skall under överenskommen tidrymd förbli vid full kraft och verkan vad beträffar:

a)

fartyg på vUka denna konvention inte äger tillärapning och

b)

fartyg på vUka denna konvention äger tiUärapning i vad avser frågor varom kon­ventionen inte innehåller uttrycklig före­skrift.

2. I den utsträckning dessa fördrag, kon­ventioner eller överenskommelser strider mot bestämraelserna i denna konvention skall emellertid denna konventions bestäm­melser gälla i första hand.

Artide 15

Communication of Information

The Contracting Govemments undertake to communicate to and deposit with the Organization:

(a)

a sufficient nuraber of specunens of their certificates issued under the provi­sions of the present Convention for circu-lation to the Contracting Govemments;

(b)

the text of the laws, orders, decrees, regulations and other instruments which shall have been promulgated on the various matters within the scope of the present Con­vention; and

(c)

a list of non-govemmental agencies which are authorized to act in theu: behalf in matters relaling lo tonnages for circula-tion to the Contracting Govemments.

Artikd 15

Tillhandahållande av upplysningar

De fördragsslutande regeringarna förbin­der sig atl till organisationen dnge och där deponera:

a)

ett tiUräckligt antal exemplar av mät-brevsblanketter som har utfärdats enligt vad som föreskrivs i denna konvention, att tiUställas de fördragsslutande regeringarna,

b)

text tUI författningar och andra be­stämraelser som har utfärdats i olika ämnen inom ramen för denna konventions tUlämp-ningsområde och

c)

en förteckning över icke-statliga organ som har bemyndigats att vidta åtgärder på regerings vägnar i skeppsraätningsfrågor, att tUlställas de fördragsslulande regeringarna.

Artide 16

Signature, Acceptance and Accession

(1) The present Convention shall remain open for signature for six months from 23 June 1969, and shaU thereafter reraam open for accession. Govemments of States Mem-bers of the United Nations, or of any of the Specialized Agencies, or of the Intemational Atomic Energy Ägency, or parties to the Statute of the International Court of Justice may become Parties to the Convention by:

(a)

signature without reservation as to acceptance;

(b)

signature subject to acceptance fol-lowed by acceptance; or

(c)

accession.

t3   Riksdagen 1978/79.1 saml. Nr 37

Artikd 16

Undertecknande, godtagande och anslutning 1. Denna konvention skall vara öppen för undertecknande under sex månader från den 23 juni 1969 och skaU därefter vara öppen för anslutning. Regeringar i stater som är medleramar av Förenta nationerna eller av något av dess fackorgan eller av IntemationeUa atomenergiorganet eller är anslutna till Internationella domstolens stad­ga kan bli fördragsslutande parter genom:

a)

undertecknande   ulan   förbehåll   för godtagande,

b)

undertecknande   med   förbehåU   för godtagande, följt av godtagande eller

c)

anslutning.

Prop. 1978/79:37

16

(2) Acceptance or accession shall be ef-fected by the deposit of an instrument of acceptance or accession with the Organiza­tion. The Organization shall inform all Govemments which have signed the present Convention or acceded to it of (;ach new acceptance or accession and of the date of its deposit. The Organization shall also in­form all Govemments which have already signed the Convention of any signature ef-fected during the six months frortii 23 June 1969.

2. Godtagande eller anslutning skall verk­ställas genom deponering hos organisationen av etl instrument som avser godtagande el­ler anslutning. Organisationen skaU under­rätta alla regeringar, som har undertecknat konventionen eller har anslutit sig tUl den, om varje nytt godtagande eller varje ny an­slutning och om dagen för deponeringen. Organisationen skaU också underrätta alla regeringar, som redan har undertecknat konventionen, om varje undertecknande sora skedde under de sex månadema från den 23 juni 1969.

Artide 17

Coming into Force

(1)

The present Convention shall come into force twenty-four months after the date on which not less than twenty-five Govem­ments of States the combined merchant fleets of which constitute not less than sixty-five per cent of the gross tonnage of the worId's merchant shipping have signed without reservation as to acceptance or de-posited instmments of acceptance or acces­sion in accordance with Artide 16. The Organization shall inform aU Govemments which have signed or acceded to the present Convention of the date on which it comes into force.

(2)

For Govemments which have depos-ited an instrument of acceptance of or ac­cession to the present Convention during the twentyfour months menlioned in para­graph (1) of this Artide, the acceptance or accession shall take effect on the coming into force of the present Convention or three months after the date of deposit of the instmment of acceptance or accession, whichever is the låter date.

(3)

For Govemments which have depos-ited an instrument of acceptance of or ac­cession to the present Convention after the date on which it comes into force, the Con­vention shall come into force three months after the date of the deposit of such instru­ment.

(4)

After the date on which aU the mea-sures required to bring an amendment to the present Convention into force have been corapleted, or all necessary accept ances are deemed to have been given under sub-para-

Artikd 17

Ikraftträdande

1. Denna konvention skall träda i kraft 24 månader efter den dag då minst 25 rege­ringar i stater, vUkas handelsflottor sam-maiUagt har minst 65 procent av världs­handelsflottans bmttodräktighet, har under­tecknat den utan förbehåll för godtagande eller deponerat instrument avseende godta­gande eUer anslutning enligt artikel 16. Or­ganisationen skaU underrätta aUa regering­ar, som har undertecknat eller anslutit sig tUl denna konvention, cm dagen för dess ikraftträdande.

2.

För regeringar, som deponerar instru­ment avseende godtagande av eUer anslut­ning tUl denna konvention under de 24 må­nader som angivits i punkt 1 av denna ar­tikel, skaU godtagandet eller anslutningen bli gäUande när denna konvention träder i kraft eller tre månader efter den dag då instmmentet avseende godtagandet eUer an­slutningen har deponerats, ora sistnäranda dag infaller senare.

3.

För regeringar, som deponerar instm­ment avseende godtagande av eUer anslut­ning tUI denna konvention efter den dag då konventionen har trätt i kraft, skaU konven­tionen träda i kraft tre månader efter den dag då sådant instmment har deponerats.

4.

Efter den dag när alla de åtgärder har avslutats sora krävs för att sätta en ändring av denna konvention i kraft, eUer vid fall av ändring genom enhälUgt godtagande när alla erforderliga godtaganden anses

Prop. 1978/79: 37

17

graph (b) of paragraph (2) of Artide 18 in case of amendment by unanimous accep­tance, any instmment of acceptance or ac­cession deposited shall be deemed to apply to the Convention as araended.

ha lämnats enligt punkten 2 b) i artikel 18, skall varje deponerat instrument avseende godtagande eller anslutning anses gälla den ändrade konventionen.

Artide 18

Amendments

(1)

The present Convention may be araended upon the proposal of a Contract­ing Govemment by any of the procedures specified in this Artide.

(2)

Amendment by unanimous accep­tance:

(a)

Upon the request of a Contracting Govenraient, any amendment proposed by it to the present Convention shaU be com-mimicated by the Organization to aU Con­tracting Govemments for consideration with a view to unanimous acceptance.

(b)

Any such amendment shaU enter into force twelve months after the date of its acceptance by aU Contracting Govemments unless an earlier date is agreed upon. A Contracting Govemment which does not communicate its acceptance or rejection of the amendment to the Organization within twenty-four months of its first communica­tion by the latter shall be deemed to have accepted the amendment.

(3)   Amendment after consideration in

the Organization:

(a)

Upon the request of a Contracting Govemment, any amendment proposed by it to the present Convention wiU be con-sidered in the Organization. If adopted by a majority of two-thirds of those present and voting in the Maritime Safety Com-mittee of the Organization, such amend­ment shaU be communicated to all Mem-bers of the Organization and aU Contractmg Govemments at least six months prior to its consideration by the Assembly of the Orgaiuzation.

(b)

If adopted by a two-thirds majority of those present and voting in the Assembly, the amendment shaU be communicated by the Organization to all Contracting Govem­ments for their acceptance.

(c)

Such amendment shall come into force twelve months after the date on which it is accepted by two-thirds of the Con-

Artikd 18

Andringar

1.

På förslag av fördragsslutande rege­ring kan denna konvention ändras på något av de sätt som anges i denna artikel.

2.

Ändring genom enhälligt godtagande:

a)

Ändring av denna konvention som fö­reslås av en fördragsslutande regering skall på begäran av denna regering delges alla fördragsslutande regeringar för prövning i syfte att ernå enhäUigt godtagande.

b)

Sådan ändring skaU träda i kraft tolv månader efter den dag då den har godta­gits av aUa fördragsslutande regermgar, om inte ett tidigare datum har överenskommits. En fördragsslutande regering som inte med­delar organisationen sitt godtagande eUer avslag av ändringsförslaget inom 24 måna­der från den dag, då organisationen först delgav förslaget, skaU anses ha godtagit ändringen.

3. Ändring efter prövning inom organi­

sationen:

a)

Ändring av denna konvention som fö­reslås av fördragsslutande regering skall på begäran av denna regering prövas inom or­ganisationen. Ändring som har antagits med två tredjedelars majoritet av närvarande och röstande medlemmar i organisationens sjöfartssäkerhetskommitlé skaU delges alla medlemmar av organisationen och aUa för­dragsslutande regeringar minst sex månader innan den prövas i organisationens försam­ling.

b)

Ändring som har antagits med två tredjedelars majoritet av närvarande och röstande raedleramar i församlingen skaU genom organisationen delges alla fördrags­slutande regeringar för deras godtagande.

c)

Sådan ändring skall träda i kraft tolv månader efter den dag då den har godta­gits av två tredjedelar av de fördragsslu-

Prop. 1978/79: 37

IS

tracting Govemments. The amendment shall come into force with respect to aU Con­tracting Govemments except those which, before it comes into force, make a, declara-tion that they do not accept the amend­ment.

(d) The Assembly, by a two-lMrds ma­

jority of those present and voting, induding

two-thirds of the Govemments represented

on the Maritime Safety Committee and

present and voting in the Assembly, may

propose a determination at the lijme of its

adoption that an amendment is of such an

Iraportant nature that any Contracting Gov-

ernraent which raakes a dedaration under

sub-paragraph (c) of this paragraph and

which does not accept the amendment with­

in a period of twelve months after it comes

into force, shall cease to be a party to the

present Convention upon the expii-y of that

period. This determination shall hie subject

to the prior acceptance of two-thirds of the

Contracting Govemments.

(e) Nothing in this paragraph shaU pre-

yent the Contracting Govemment which

first proposed action under this j)aragrapfa

on an amendment to the present Conven­

tion from taking at any tirae such alternative

action as it deems desirable in accordance

with paragraphs (2) or (4) of this .ticle.

(4) Amendment by a conference:

(a)

Upon the request of a Contracting Govemment, concurred in by at least one-third of the Contracting Govemments, a conference of Govemraents wUl be con-vened by the Organization to consider amendments to the present Convention.

(b)

Every amendraent adopted by such a conference by a two-thirds raiijority of those present and voting of the Contractmg Govemments shaU be comraunicaled by the Organization to aU Contracting Govem­raents for their acceptance.

(c)

Such amendment shaU come into force twelve months after the date on v/hich it is accepted by two-thirds of the Contracting Govemments. The amendraent shall come into force with respect to all Contracting Govemments except those which, before it comes into force, make a dedaration that they do not accept the amendment.

(d) By a two-thirds majority of those

present and voting, a conference convened

lande regeringarna. Ändringen skaU träda i kraft för aUa fördragsslutande regeringar utora för dera sora, innan den träder i kraft, avger förklaring atl de inte godtar änd­ringen.

d) Församlmgen kan med två tredjede­

lars majoritet av de närvarande och röstan­

de, däri inbegripet två tredjedelar av de re­

geringar som är representerade i sjöfartssä-

kerhetskommitlén och närvarande och rös­

tande i församUngen, när en ändring antas,

föreslå atl beslut fattas om att ändringen är

av sådan betydelse att fördragsslutande re­

gering, som avger förklaring enUgt c) i den­

na punkt och inte godtar ändringen inom

en lid av tolv månader från den dag då den

träder i kraft, skall upphöra att vara för­

dragsslutande part vid utgången av nämnda

tid. Detta beslut skaU fattas med förbehåU

av alt dessförinnan ha godtagits av två

tredjedelar av de fördragsslutande rege­

ringarna.

e) Intet i punkten 3 skall hindra den

fördragsslutande regering som först före­

slog åtgärd enligt nämnda punkt för änd­

ring av denna konvention att när som helst

framlägga ett alternativt förslag enUgt punkt

2 eller punkt 4, om så anses önskvärt.

4. Ändring genom en konferens:

a)

På begäran av en fördragsslutande re­gering skall, om denna begäran har biträtts av minst en tredjedel av de fördragsslutan­de regeringarna, en konferens av regeringar sammankallas av organisationen för att prö­va ändringar av denna konvention.

b)

Varje ändring som har antagits av en sådan konferens med två tredjedelars majo­ritet av närvarande och röstande fördrags-slutande regeringar skall av organisationen överlämnas tUI samtUga fördragsslutande regeringar för deras godtagande.

c)

Sådan ändring skall träda i kraft tolv månader efter den dag då den har godtagits av två tredjedelar av de fördragsslutande regeringarna. Ändringen skaU träda i kraft för alla fördragsslutande regeringar utom för dem som, innan den träder i kraft, av­ger förklaring att de inte godtar ändringen.

d) Med två tredjedelars majoritet av när­

varande och röstande kan  en  konferens,

Prop.1978/79: 37

19

under sub-paragraph (a) of this paragraph may determine at the time of ils adoption that an amendraent is of such an unporlant nature that any Contracting Govemment which makes a dedaration under sub-para­graph (c) of this paragraph, and which does not accept the amendment within a period of twelve months after Jt comes mto force, shall cease to be a party to the present Convention upon the expiry of that period.

(5)

The Organization shaU inform all Contracting Govemments of any amend­ments which may come into force under this Artide, together with the date on which each such amendment wiU come into force.

(6)

Any acceptance or dedaration under this Artide shall be made by the deposit of an mstmment with the Organization which shaU notify all Contracting Govemments of the receipt of the acceptance or dedara­tion.

som sammankallats enligt a) i denna punkt, när den antar ändringen besluta, att änd­ringen är av sådan betydelse att fördrags­slulande regering, som avger förklaring en­Ugt c) i denna punkt och inte godtar änd­ringen inom en tid av tolv månader från den dag då den träder i kraft, skall upp­höra att vara fördragsslutande part vid ut­gången av nämnda tid.

5.

Organisationen skall underrätta alla fördragsslulande regeringar om varje änd­ring som träder i kraft enligt denna artikel och ora den dag då varje sådan ändring träder i kraft.

6.

Varje godtagande eUer förklaring en­ligt denna artUcel skall ske genom depone­ring av ett instrument hos organisationen, som skall underrätta aUa fördragsslutande regeringar om att godtagandet eller förkla­ringen har mottagits.

Artide 19

Denunciation

(1)

The present Convention may be de-nounced by any Contractmg Govemment at any time after the expiry of five years from the date on which the Convention comes into force for that Govemment.

(2)

Denunciation shall be effected by the deposit of an instmment with the Organiza­tion which shaU inform aU the other Con­tracting Govemments of any such denun­ciation received and of the date of its re­ceipt.

(3)

A denunciation shaU take effect one year, or such longer period as may be spec­ified in the instmment of denunciation, after its receipt by the Organization.

Artikd 19

Uppsägning

1.

Denna konvention får av fördragsslu­tande regering uppsägas när som helst efter utgången av fem år räknat från den dag då konventionen träder i kraft för denna rege-ruig.

2.

Uppsägning skall verkstäUas genom att instmment därom deponeras hos organisa­tionen, som skaU underrätta aUa övriga för­dragsslutande regeringar om sådan motta­gen uppsägning och om dagen för dess mot­tagande.

3.

En uppsägning blu: gällande ett år, eller den längre tid som kan vara angiven i uppsägningsinstrumentet, efter den dag då organisationen mottog instrumentet.

Artide 20

Territories

(1) (a) The United Nations, in cases where they are the adromistering authority for a territory, or any Contractmg Govern­ment responsible for the intemational rela­tions of a territory, shaU as soon as possible consult with such territory or take such measures as may be appropriate in an en-deavour to extend the present Convention

Artikd 20

Territorier

1. a) I de faU då Förenta nationerna är förvaltningsmyndighet för ett territorium eller en fördragsslutande regering svarar för ett territoriums intemationella förbindelser skaU Förenia nationerna eller staten så snart som möjligt samråda med sådant ter­ritorium eller vidta andra lämpliga åtgärder för att söka utsträcka gUtigheten av denna

Prop. 1978/79: 37

20

to that territory and may at any lime by notification in wriling to the Organization dedare that the present Convention shaU extend to such territor}'.

(b) The present Convention shall, from the date of receipt of the notification or from such other date as may be specified in the notification, extend to the territory named therein.

(2) (a) The United Nations, or any Con­

tracting Govemment which has made a

dedaration under sub-paragraph (a) of par­

agraph (1) of this Artide at any time after

the expiry of a period of five years from

the date on which the Convention has been

so extended to any territory, may by notifi­

cation in wriling to the Organization dedare

that the present Convention shall cease to

extend to any such territory named in the

notification.

(b) The present Convention shall cease to extend to any territory menlioned in such notification one year, or such longer period as may be specified therein, after the date of receipt of the notification by the Organi­zation.

(3) The Organization shaU inform aU the

Contracting Govemments of the extension

of the present Convention to any territories

under paragraph (1) of this Artide, and of

the termination of any such extension under

the provisions of paragraph (2) stating in

each case the date from which the present

Convention has been or wiU cease to be so

extended.

konvention lill detta territorium. Förenta nationerna eller staten får när som helst genora skriftiigt raeddelande tUl organisa­tionen förklara att gUtigheten av denna konvention är utsträckt till sådant territo­rium.

b) För det territorium sora nämns i med­delandet gäUer denna konvention från da­gen för mottagandet av meddelandet eUer från annan dag sora anges i meddelandet.

2. a) Förenta nationerna eUer fördrags­

slutande regering som har avgetl förklaring

enligt punkten 1 a) i denna artikel får när

som helst efter utgången av fem år från

den dag, då konventionen sålunda utsträck­

tes att gälla för ett territorium, genom

skriftUgt meddelande ttU organisationen för­

klara att denna konvention skall upphöra

att gäUa för territorium som anges i med­

delandet.

b) Denna konvention upphör att gälla för territorium, som nämns i sådant medde­lande, ett år efter den dag då organisatio­nen mottog meddelandet eUer vid den se­nare tidpunkt som kan vara angiven i med­delandet.

3. Organisationen skaU underrätta alla

fördragsslutande regeringar om att giltighe­

ten av denna konvention har utsträckts tUl

territorium enligt punkt 1 i denna artikel

och om att sådan gUtighet har upphört en­

ligt bestämmelsema i punkt 2 med uppgif­

ter i varje särskUt fall om dag, då denna

konvention blev eller upphörde att vara

giltig.

Artide 21

Deposit and Registration

(1)

The present Convention shaU be de­posited with the Organization and the Sec-retary-General of the Organization shall transmit certified true copies thereof to aU Signatory Govemments and to aU Govem­ments which accede to the present Con­vention.

(2)

Äs soon as the present Convention comes into force, the text shaU be trans­mitted by the Secretary-General of the Or­ganization to the Secretariat of the Uiuted

Artikd 21

Deponering och registrering

1.

Denna konvention skaU deponeras hos organisationen och organisationens general­sekreterare skaU överlämna bestyrkta av­skrifter därav tiU aUa regeringar som har undertecknat konventionen och som anslu­ter sig till den.

2.

Så snart denna konvention har trätt i kraft skall organisationens generalsekrete­rare överlämna texten tiU Förenta nationer­nas sekretariat för registrering och publice-

Prop. 1978/79: 37

21

Nations for registration and publication, in accordance with Artide 102 of the Charter of the United Nations.

ring enligt artikel 102 nas stadga.

i Förenta nationer-

Artide 22 Languages

The present Convention is established in a single copy in the English and French languages, both texts being equally authen-tic. Offioial translations in the Russian and Spanish languages shall be prepared and deposited with the signed original.

In witness whereof the undersigned being duly authorized by their respective Govem­ments for that purpose have signed the present Convention.*

Done at London this twenty-third day of June 1969.

Artikel 22

Språk

Denna konvention är upprättad i ett enda exemplar på engelska och franska språken, varvid båda texterna äger lika vitsord. Offi­ciella översättningar tiU ryska och spanska språken skaU utarbetas och deponeras tUl-saramans med det undertecknade originalet.

TUl bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade av sina respektive regeringar, undertecknat denna konvention.

Som skedde i London den tjugotredje juni nittonhundrasextionio.

* Signatures omitted.

1 Underskrifterna utelämnade.

Prop. 1978/79:37

22

Annex I

Regulations for Determining Gross and Net Tonnages of Ships

Regulation 1

General

(1)

The tonnage of a ship shall consisl of gross tonnage and net tonnage.

(2)

The gross tonnage and the net ton­nage shall be determined in accordance with the provisions of these Regulations.

(3)

The gross tonnage and the net ton­nage of novel types of craft whose constmc-tional fealures are such as to render the ap­pUcation of the provisions of these Regula­tions unreasonable or irapracticable shall be as determined by the Administration. Where the tonnage is so determined, the Adminis­tration shall communicate to the Organiza­tion detaUs of the method used for that purpose, for circulation to the Contracting Govemments for their information.

(Översättning utarbetad inom kommunika­tionsdepartementet)

Bilaga I

Regler för fastställande av fartygs brutto-och nettodräktigheter

Regel 1

Allmänt

1.

Ett fartygs dräktighet skaU utgöras av bruttodräktighet och nettodräktighet.

2.

Bmtlodräktigheten och nettodräktig­heten skaU faststäUas enligt bestämmelserna i dessa regler.

3.

Administrationen beslutar hur brutto­dräktigheten och nettodräktigheten skaU fastställas för fartyg av ny typ vars kon­stmktion är så speciell att tUlämpning av bestämmelserna i dessa regler skulle vara orimlig eUer omöjlig. Ora dräktigheten har fastställts enligt ett sådant beslut, skaU ad­ministrationen tUIstäUa organisationen med­delande med detaljer om den metod som har använts att delges de fördragsslutande regeringarna för information.

Regulation 2

Definitions of Terms used in the Annexes

(1)     Upper Deck

The upper deck is the upperraosl coraplete deck exposed to weather and sea, which has permanent means of weathertight closing of aU openings in the weather part thereof, and below which all openings in the sides of the ship are fitted with permanent means of watertight closing. In a ship having a step-ped upper deck, the lowest line of the ex­posed deck and the conlinuation of that line paiallel lo the upper part of the deck is taken as the upper deck.

(2)     Moulded Depth

(a) The moulded depth is the vertical distance measured from the top of the keel to the underside of the upper deck at side. In wood and composite ships the distance is measured from the lower edge of the keel rabbet. Where the form at the lower part of

Regel 2

Definition av uttryck som har använts i bi­lagorna

1. Övre däck

Övre däcket är det översta, fullständiga, för väder och sjö utsatta däck, vUket har fasta anordningar för vädertät tUIslutning av alla öppningar i däckets oskyddade delar, och nedanför vUket alla öppningar i farty­gets sidor är försedda med fasta anordning­ar för vattentät tiUsIutning. I ett fartyg som har övre däck byggt med avsats anses det övre däcket utgöras av det oskyddade däc­ket i dess lägsta del och en tänkt linje i dess förlängning parallell med den högre delen av däcket.

2. Malldjup

a) Malldjupet är det lodräta avståndet mätt från överkant av kölen tiU undersidan av övre däcket vid fartygssidan. I träfartyg och fartyg av trä på spant av järn mäts av­ståndet från spunningens underkant. Om midskeppssektionens nedre del har konkav

Prop. 1978/79: 37

23

the midship section is of a hoUow characler, or where thick garboards are filled, the distance is raeasured from the point where the line of the flat of the bottom continued inwards cuts the side of the keel.

(b)

In ships havmg rounded gunwales, the moulded depth shaU be measured to the point of inlersection of the moulded lines of the deck and side shell plating, the lines ex-tending as though the gunwales were of angular design.

(c)

Where the upper deck is slepped and the raised part of the deck exlends över the point at which the moulded depth is to be determined, the moulded depth shall be measured to a line of reference extending from the lower part of the deck along a line parallel with the raised part.

(3)      Breadth

The breadth is the maxiraum breadth of the ship, measured amidships to the mould­ed line of the frame in a ship with a metal shell and to the outer surface of the hull in a ship with a shell of any other material.

(4)      Enclosed Spaces

Enclosed spaces are aU those spaces which are bounded by the ship's hull, by fixed or portable partitions or bulkheads, by decks or coverings other than permanent or mov-able awoings. No break in a deck, nor any opendng in the ship's huU, in a deck or in a covering of a space, or in the partitions or bulkheads of a space, nor the absence of a partition or bulkhead, shall predude a space from being induded in the enclosed space.

(5)      Excluded Spaces

Notwithstanding the provisions of para­

graph (4) of this Regulation, the spaces

referred to in subparagraphs (a) to (e) in-

clusive of this paragraph shaU be called ex­

cluded spaces and shall not be induded in

the volume of enclosed spaces, except that

any such space which fulfUs at least one of

the following three conditions shall be treat-

ed as an enclosed space:

the space is fitted with shelves or other means for securing cargo or stores;

the openings are fitted with any means of closure;

form eUer ora grova sarabordsplankor finns, mäts djupet från skärningen meUan förläng­ningen inåt av bottnens plana del och sidan av kölen.

b)

I fartyg med mndad övergång mellan däck och sida skall malldjupet mätas tUl skärningspunkten meUan däckets och sidans raallinjer med dessa linjer förlängda som om övergången mellan däck och sidobordlägg­ning var vinkelforraad.

c)

Om övre däcket är byggt med avsats och däckets höjda del sträcker sig över det ställe där malldjupet skaU bestämraas, skaU raalldjupet mätas tUl en tänkt Mnje som ut­går från däckets lägsta del och som är pa­rallell med den höjda delen.

3. Bredd

Bredden är fartygets största bredd raid-skepps mätt i fartyg med bordläggning av metaU tiU spantens maUinje och i fartyg med bordläggning av annat material till skrovets yttersida.

4. Slutna utrymmen

Slutna utrymmen är alla utrymmen sora avgränsas av fartygets skrov, av fasta eller flyttbara skUjeväggar eller skott, av däck eUer tak av annat slag än fasta eller flytt­bara soltak. Inget avbrott i däck, ej heUer öppning i fartygets skrov eUer i ett däck eUer i ett rumstak eller i skUjevägg eller skott och ej heller frånvaron av en skUje­vägg eller ett skott skaU hindra att ett ut­ryrarae inräknas i slutna utrymmen.

5   Undantagna utrymmen

Utan hinder av bestäramelsema i punkt 4 i denna regel skaU de utrymmen som nämns i a), b), c), d) och e) i denna punkt benäm­nas undantagna utryraraen och inte inräknas i volymen av slutna utryraraen. Dock skall varje sådant utryrarae sora uppfyller minst ett av följande tre vUIkor behandlas såsom ett slutet utryrarae:

utrymmet är försett med hyllor eller andra anordningar för att säkra last och förråd,

öppningarna är försedda med något slag av tUlslulningsanordning,

Prop. 1978/79: 37

24

 the constmction provides any possi-bUity of such openings being closed:

(a) (i) A space within an ercction op-posite an end opening extending from deck to deck except for a curtain plate of a depth not exceeding by more than 25 raUliraetres (one inch) the depth of the adjoining deck beams, such opening having a breadth equal to or greater than 90 per cent of the breadth of the deck at the line of the opening of the space. This provision shall be applied so as to exclude from the enclosed spaces only the space between the actual end openuig and a line drawn paraUel to the line or face of the opening at a distance frora the opening equal to one half of the width of the deck al the line of the opening (Figure 1 in Äp-pendix 1).

(a) (ii) Should the width of the space be-cause of any arrangeraent except by con-vergence of the outside plating, become less than 90 per cent of the breadth of the deck, only the space between the line of the open­ing and a paraUel Une drawn through the point where the athwartships width of the space becomes equal to, or less than, 90 per cent of the breadth of the deck shall be ex­cluded from the volume of enclosed spaces (Figures 2, 3 and 4 in Äppendix 1).

(a)

(Ui) Where an interval which is com-pletely open except for bidwarks or open rails separates any two spaces, the exdusion of one or both of which is permitted under sub-paragraphs (a) (i) and/or (a) (U), such exdusion shall not apply if the separation between the two spaces is less than the least half breadth of the deck in way of the se­paration (Figures 5 and 6 in Äppendix 1).

(b)

A space under an overhead deck cov­ering open to the sea and weather, having no other connexion on the exposed sides with the body of the ship than the stanchions necessary for its support. In such a space, open raUs or a bulwark and curtain plate may be fitted or stanchions filled at the ship's side, provided that the distance be­tween the top of the raUs or the bulwark and the curtain plate is not less than 0-75 metres (2-5 feet) or one-third of the height of the space, whichever is the greater (Figure 7 in Äppendix 1).

 konstruktionen är sådan att den möj­liggör någon form av tUIslutning av dessa öppningar.

a) 1) Etl utrymme i en påbyggnad innan­för en ändöppning som sträcker sig från däck till däck frånsett en karmplåt, vars djup inte överstiger djupet av angränsande däcksbalkar med mer än 25 mUlimeter (en tum), under förutsättning att sådan öppning har en bredd som är lika med eUer större än 90 procent av däckels bredd i linje med öpp­ningen. Denna bestämmelse skall tUlämpas så, att från de slutna utrymmena undantas endast utrymmet mellan linjen för den verk­liga ändöppningen och en linje dragen pa-raUellt raed denna linje på ett avstånd från öppningen som är lika med hälften av däc­kets bredd i linje med öppningen (Figur 1 i bihang 1).

a) 2) Skulle utrynunets bredd av någon anledning annan än konvergens av yttersi-doma bli mindre än 90 procent av däckets bredd vid öppningen, skaU endast utrymmet raeUan linjen för öppningen och en linje dragen paraUellt raed denna linje genora den punkt där utryraraels tvärskeppsbredd blir lika med eUer mindre än 90 procent av däc­kets bredd undantas från volymen av de slutna utrymmena (Figur 2, 3 och 4 i bi­hang 1).

a)

3) Om ett meUanrum, som är fuU-ständigt öppet frånsett relingar och öppna skyddsräcken, åtskUjer två utrymmen, av vilka det ena eUer båda skuUe kunna un­dantas med stöd av punkten a) 1) och/eller a) 2), skall sådan uteslutning inte ske om det åtskUjande meUanmmraets längd är mindre än hälften av den minsta bredden av däcket i meUanmmmet (Figur 5 och 6 i bihang 1).

b)

Ett under ett för väder och sjö utsatt däck eller tak befintiigt utrynmie som på de oskyddade sidorna inte har annan förbin­delse med fartygsskrovet än de stöttor som är nödvändiga för att uppbära detsamma. Sådant utrymme får vara försett med öppet skyddsräcke eUer reling och karmplåt eUer stöttor fastade vid fartygssidan, under förut­sättning att avståndet meUan skyddsräckets eller relingens översida och karraplåten är minst 0,75 meter (2,5 fot) eller en tredjedel av utrymmets höjd, om sistnämnda mått är större (Figur 7 i bihang 1).

Prop. 1978/79: 37

25

(c) A space in a side-to-side erection di-rectly in way of opposile side openings not less in height than 0-75 metres (2-5 feet) or one-third of the height of the erection, whichever is the greater. If the opening in such an erection is provided on one side only, the space to be excluded from the volume of enclosed spaces shall be limiled inboard frora the opening to a maximum of one-half of the breadth of the deck in way of the opening (Figure 8 in Äppendbc 1).

(d)   A space in an erection iraraediately

below an uncovered opening in the deck

-overhead, provided that such an opening is

exposed to the weather and the space ex-

the area of the opening (Figure 9 in Äp­

pendix 1).

(e)   A recess in the boundary bulkhead of

.an erection which is exposed to the weather

and the opening of which extends from deck

to deck without means of closing, provided

that the interiör width is not greater than

the width at the entrance and dts extension

into the erection is not greater than twice

the width of its entrance (Figure 10 in Äp­

pendix 1).

6) Passenger

A passenger is every person other than:

(a)

the master and the members of the -crew or other persons employed or engaged in any capacity on board a ship on the business of that ship; and

(b)

a chUd under one year of age.

s(7) Cargo Spaces

Cargo spaces to be induded in the com-putation of net toimage are enclosed spaces appropriated for the transport of cargo Avhich is to be discharged from the ship, provided that such spaces have been in­duded in the computation of gross tonnage. Such cargo spaces shaU be certified by per­manent marking with the letters CC (cargo compartment) to be so positioned that they .are readUy visible and not to be less than 100 miUimetres (4 inches) in height.

Weathertight raeans that in any sea con­ditions water wiU not penetrate into the ship.

c) Ett i en påbyggnad, som sträcker sig

frän den ena fartygssidan tUl den andra, be­

fintligt utrymme med mittemot varandra

belägna sidoöppningar, som har en höjd av

minst 0,75 meter (2,5 fot) eller en tredjedel

av påbyggnadens höjd, om sistnämnda höjd

är större. Finns öppningar i en sådan på­

byggnad endast i ena sidan skall det ul-

rymrae, sora får undantas från volymen av

de slutna utrymmena, begränsas till högst

den del, som ligger inom ett avstånd från

Öppningen av högst hälften av däckets bredd

vid öppningen (Figur 8 i bihang 1).

d) Ett utrymme i en påbyggnad omedel­

bart under en icke täckt öppning i däcket

ovanför, under fömtsättning att öppningen

är utsatt för väder och vind och utrymmet

som undantas från volymen av de slutna ut­

rymmena begränsas tUl öppningens areal

(Figur 9 i bihang 1).

e) En recess i avgränsnuigsskott i en på­

byggnad, som är utsatt för väder och vind

samt vars öppning sträcker sig från däck tiU

däck utan tUlsIutningsanordningar, under

förutsättning att den inre vidden inte är

större än öppningens vidd och recessen ej

sträcker sig längre in i påbyggnaden än två

gånger öppningens vidd (Figur 10 i bihang

1).

6. Passagerare

Passagerare är varje annan person än:

a)

befälhavaren och medlemmama av be­sättningen eller andra personer som i någon egenskap är anstäUda eUer sysselsatta om­bord för fartygets behov och

b)

barn under ett års ålder.

7. Lastutrymmen

Lastutrymmen, som skall tas med vid be­räkningen av nettodräktigheten, är slutna utryraraen avsedda för transport av last som skall lossas från fartyget, under fömtsättning att dessa utrynunen har medlagits vid be­räkningen av bruttodräktigheten. Sådana lastutrymraen skall vara varaktigt raärkla med bokstäverna CC (Cargo Corapartment) på väl synUgt stäUe. Bokstäverna skall ha en höjd av minst 100 raUIiraeter (4 tura).

8. Vädertät t

Med vädertätt förslås att vatten inte un­der några som helst väderleksförhållanden till sjöss kommer att tränga in i fartyget.

Prop. 1978/79:37

26

Regulation 3

Gross Tonnage

The gross tonnage (GT) of a ship shall be determined by the following formula: GT = KiV

where:

V = Total volume of all enclosed spaces of

the ship in cubic metres.

Kl = 0.2-f 0.02 logioV (or as tabulated in

Äppendix 2).

Regel 3

Bruttodräktighet

Ett fartygs bruttodräktighet (GT) skall faststäUas med följande formel: GT = KiV

där

V = totala volymen av fartygels aUa slutna

utrymmen i kubikmeter.

Kl = 0,2-f 0,02 logioV (dier enligt tabdl i

bihang 2).

Regulation 4

Net Tonnage

(1) The net tonnage (NT) of a ship shall be determined by the following fcirmula:

Regel 4

Nettodräktighet

1. Ett fartygs nettodräktighet (NT) skall faststäUas raed följande formel:

NX = K.V.(M)-,..(..,?).

.k.V.Q-.K.(h.)

in which formiJa:

shaU not be taken as

/4d\! (a) the factorl I

l3D/

greater than unity;

shall   not  be

(b) the   term   K2V(V

n3Dj 

taken as less than 0.25 GT; and

(c) NT shaU not be taken as less than 0.30 GT, and inwhich:

V(. = total volume of cargo spaces in cubic raetres.

Ka = 0.2-1-0.02 logjoV,. (or as tabu­lated in Äppendix 2).,

K3   =1.25   Sll}, 10,000

D = moulded depth amidships in raetres as defined in Regulation 2(2),

d = moulded draught amidships in metres as defined in paragraph (2) of this Regulation,

Ni = number of passengers in cabins with not more than. 8 berths,

Nn   = number of other passengers. Ni-t-No   = total number of passengers the ship is permitted to carry as in­dicated in the ship's passenger

I denna formel skaU

/4d\« a) faktorn I \ mte vara  större  an  1

Isd/

(ett).

/4d\»

'

4d\« 

b) termen KoV | | inte vara mindre

än 0,25 GT och

c) NT mte vara mindre än 0,30 GT,

och där:

Vg = totala volymen av lastutrym­mena i kubikmeter.

Ka = 0,2-1-0,02 logioV (eUer enUgt tabell i bihang 2),

K3   =1,25   2I±i«. 

10 000

D = malldjupet midskepps i meter såsom detta är definierat i punkt 2 i regel 2,

d = mallat djupgående midskepps i meter såsom detta är definierat i punkt 2 i denna regel.

Ni = antalet passagerare i hytter med högst 8 kojplatser.

Na   = antalet andra passagerare, N1+N2   = totala antalet passagerare som fartyget får medföra enUgt pas­sagerarfartygscertifikat; om Nj

Prop. 1978/79: 37

27

certificate; when Ni-I-Na is less

than 13, Nj and No siiaU be

, taken as zero,

GT = gross tonnage of the ship  as

determined in accordance with

the provisions of Regulation 3.

(2) The  moulded   draught   (d)   referred

to in paragraph (1) of this Regulation shaU

be one of the foUowmg draughts:

(a)

for ships to which the Intemational Convention on Load Lines in force applies, the draught corresponding to the Sumraer Load Line (other than timber load lines) assigned in accordance with that Conven­tion;

(b)

for passenger ships, the draught cor­responding to the deepest subdivision load line assigned in accordance with the Inter­national Convention for the Safety of Life at Sea in force or other intemational agree-raent where appUcable;

(c)

for ships to which the Intemational Convention on Load Lines does not apply but which have been assigned a load line in corapliance with national requireraents, the draught corresponding to the summer load line so assigned;

(d)   for ships to which no load line has

been assigned but the draught of which

is restricted in compliance with national

requireraents, the maxiraum permitted

draught;

(e)   for other ships, 75 per cent of the

moulded depth amidships as defined in

Regulation 2 (2).

-I-No är raindre än 13 skall Ni och Na vara Uka med noll,

GT = fartygets bruttodräktighet, fast­ställd enhgt bestämmelserna i regel 3. 2. Del raaUade djupgåendet (d), som an­ges i punkt 1 i denna regel, skaU vara ett av följande:

a)

för fartyg, på vilka den gäUande inter­nationella lastlinjekonventionen är tUlärap-Ug, del djupgående som svarar mot soraraar-fribordet (ej trälaslfribordel), fastställt enligt nämnda konvention,

b)

för passagerarfartyg det djupgående som svarar raot den djupaste indelningsvat­tenlinjen, fastställd enUgt gällande intema­tioneUa konvention om säkerheten för män-niskoUv tUl sjöss eller annan tUlämpIig in­ternationell överenskommelse,

c)

för fartyg, på vilka den internatio­nella lastlinjekonventionen inte är tiUämp-lig men för vUka fribord har faststäUts en­ligt nationeUa bestäramelser, det djupgående som svarar mot sålunda faststäUt sommar-fribord,

d) för fartyg, för vilka inte något minsta

fribord har faststäUts men vUkas djupgående

är begränsat på grund av nationeUa bestäm­

melser, det största tillåtna djupgåendet,

e) för andra fartyg, 75 procent av mall­

djupet midskepps såsom detta är definie­

rat i punkten 2 i regel 2.

Regulation 5

Change of Net Tonnage

(1)

When the characteristics of a ship, such as V, Vg, d. Ni or Na as defined in Regulations 3 and 4, are altered and where such an alteration results in an increase in its net tonnage as determined in accordance with the provisions of Regulation 4, the net tonnage of the ship corresponding to the new characteristics shall be determined and shall be applied without delay.

(2)

A ship to which load Unes referred to m sub-paragraphs (2) (a) and (2) (b) of Regulation 4 are concurrently assigned shaU  be  given  only  one net  tonnage  as

Regel 5

Ändring av nettodräktighet

1.

När ett fartyg har ändrats i sina ka­rakteristika, sådana sora V, V,, d, Nj eUer Na, definierade i reglema 3 och 4, och när sådan ändring leder tUl en ökning av farty­gets nettodräktighet, faststäUd enhgt bestäm­melsema i regel 4, skaU den nettodräktighet som svarar mot fartygets ändrade karakte­ristika faststäUas och ulan dröjsmål lUl-lämpas.

2.

Ett fartyg raed djupgående bestämt enligt såväl punkt 2 a) sora punkt 2 b) i regel 4 skall ges endast en nettodräktighet fastställd enligt bestärrmielserna i regel 4.

Prop. 1978/79: 37

28:

determined in accordance with the pro­visions of Regulation 4 and thsit tonnage shaU be the tonnage appUcable to the appropriate assigned load line for the trade in which the ship is engaged.

(3) When the characteristics of a ship such as V, Vp, d. Ni or Na as defraed in Regulations 3 and 4 are altered or when the appropriate assigned load line referred to in paragraph (2) of this Regulation is altered due to the change of the trade in which the ship is engaged, and v/here such an alteration results in a decrease in its net tonnage as determined in accordance with the provisions of Regulation 4, a :aew Inter­national Tonnage Certificate (1969) incor-porating the net tonnage so determined shaU nol be issued untU twelve months have elapsed from the date on which the current Certificate was issued; provided that this requirement shaU not apply:

(a)

if the ship is transferred to the flag of another State, or

(b)

if the ship undergoes alterations or modifications which are deemed by the Administration to be of a major characler, such as the removal of a superstructure which requires an alteration of the assigned load line, or

(c)

to passenger ships which are employed in the carriage of large numbers of un-berthed passengers in special trades, such, for example, as the pilgrim trade.

Denna dräktighet skall vara den som sva­rar mot del djupgående som vederbörligen har beslämts för den fart i vUken fartyget nyttjas.

3. När ett fartyg har ändrats i sina ka­rakteristika, sådana som V, V, d. Ni eUer Na, definierade i reglerna 3 och 4, eUer när det vederbörbgen faststäUda djupgåendet, nämnt i punkt 2 i denna regel, har ändrats på grand av ändring av den fart i vilken fartyget nyttjas och om sådan ändring leder tUI en minskning av fartygets nettodräktig­het, faststäUd enUgt bestämmelserna i regel 4, skaU ett nytt intemationeUt mätbrev (1969) med sålunda faststäUd nettodräktig­het inte utfärdas förrän tolv månader för­flutit från den dag då det gäUande mälbre­vet utfärdades; dock skall denna bestäm­melse ej gäUa

a)

om fartyget överförs tUl annan stats flagga eUer

b)

om fartyget undergår ombyggnad eUer ändringar, som administrationen anser vara en väsentlig ändring, sådan som borttagan­det av en överbyggnad som kräver en änd­ring av det fastställda fribordet eUer

c)

för passagerarfartyg vilka nyttjas för befordran av ett stort antal passagerare, som inte disponerar kojplatser, i särskUd trafik, exempelvis pUgrimstrafik.

Regulation 6

Calculation of Volumes

(1)

AU volumes induded in the calcula­tion of gross and net tonnages; shaU be measured, irrespective of the fitting of in-sulalion or the Uke, to the inner side of the sheU or structural boundary platmg in ships constructed of raetal, and to the outer sur­face of the shell or to the inner side of stmctural boundary surfaces in ;ships con-stmcted of any other material.

(2)

Volumes of appendages shall be in­duded in the total volume.

(3)

Volumes of spaces open to the sea may be excluded frora the total volume.

Regel 6

Beräkning av volymer

1.

AUa volymer, som ingår i beräkningen av brutto- och nettodräktighetema, skaU ulan att hänsyn tas tUl isolering eUer liknan­de mätas i fartyg av metaU tUl insidan av bordläggnmg eUer i byggnadskonstmktionen ingående fasta yttre avgränsningar och i far­tyg byggda av annat material tiU utsidan av bordläggningen eller insidan av i byggnads­konstmktionen ingående yttre avgränsning­ar.

2.

Volyraen av bihang tiU skrovet skall inräknas i den totala volymen.

3.

Volymer av utrymmen som är öppna mot sjön får undantas från den totala voly­men.

Prop. 1978/79: 37

29

Regulation 7

Measurement and Calculation

(1)

AU measurement used in the cal­culation of volumes shall be taken to the nearest centimetre or one-twentieth of a foot.

(2)

The volumes shall be calculaled by generally accepted methods for the space concerned and with an accuracy acceptable to the Administration.

(3)

The calculation shall be sufficienlly detailed to permit easy checking.

Regel 7

Mätning och beräkning

1. AUa mått som används vid beräkning av volymer skall tas lUl närmaste centimeter.

2.

Volymerna skaU beräknas enUgt för berört utrymme allmänt godtagna metoder och med en noggrannhet som är godtagbar för administrationen.

3.

Beräkningen skaU vara tUlräckUgt de­taljerad så att den lätt kan kontroUeras.

Prop. 1978/79: 37

30

Bilaga 2

Redogörelse för skeppsmätning

Upprättad inom liommunikationsdepartementet

1    Inledning

Genom skeppsmätning fastsläUs fartygs storlek (dräktighet) tiU grund för beräkning av bl. a. de avgifter av olika slag som utgår av sjöfarten, såsom fyravgift, lotsavgift och hamnavgifler. Även i andra saramanhang har skeppsmätningen vikliga uppgifter att fylla. Sedan gränser, base­rade på fartygets storlek, ställts upp i åtskUUga författnmgar rörande sjöfart, sjösäkerhet och tullväsende m. m. har nämligen skeppsmätning­en även betydelse för frågor om fartygs utrustning, arbetstid ombord på fartyget, befälhavares och ö\Tigt befäls behörighet samt fartygets tullbehandling m. ra. De storleksuppgifter sora kommer tUl uttryck i mätnuigsresuliatet utnyttjas också, för identifiering av fartyg i samband med registrering och för olika sjöfartsstatistiska ändamål.

2    Nuvarande ordning

Sedan den 1 januari 1955 gäller Icungörelsen (1954: 550) angående skeppsmätning (ändrad senast 1975: 1164). EnUgt kungörelsen utröns genom mätning bl. a. fartygs bruttodräktighet och nettodräktighet ut­tryckt i registerton om 2,83 m. Skeppsmätning verkställs av skepps-mätare.

Med ledning av kungörelsen och föreskrifter sora har utfärdats av sjöfartsverket kan metoden alt mäta etl fartygs dräktighet i korthet sam­manfallas på följande sätt. Vid mätningen, som sker genom alt fartygels inre rum mäts upp, bestäms först bruttodräktigheten. Denna innefattar alla slutna rum raed några undantag (dubbelbotlentankar och särsldlt angivna rum på eUer ovanför fartygets översta däck och i vissa fall i mellandäcksmmmet såsom styrhytt, kök och förråd). Sedan avdrag gjorts för utryraraen som behövs för fartygets drift dvs. avdrag för bl. a. bostäder, maskinrum och förrådsrum (etl procenlavdrag) utgör den volym som återstår fartygets nettodräktighet. Efter mätningen skall skeppsmälaren lämna mälbevis. På grundval av uppgifterna i mätbeviset utfärdar sjöfartsverket mätbrev för fartyget.

De svenska reglerna om skeppsmätning bygger på 1947 års konven­tion om ett enhefligl skeppsmätningssystera, sora antogs vid en diplo-raatisk konferens i Oslo med deltagare från åtta nordeuropeiska stater.

Prop. 1978/79: 37

31

däribland Sverige. Enligt deima konvention förbinder sig de fördrags­slulande regeringarna att vid mätning av fartyg för fastsläUande av deras dräktighet tillämpa de av Nationemas Förbund utarbetade "In­temationeUa skeppsmätningsreglerna", dagtecknade den 30 juni 1939.

1947 års konvention fick dock inte den universella anslutning som raan hade hoppats. Sådana betydande sjöfartsnationer som Liberia, Japan, Grekland, Panama och Förenta staterna har inte anslutit sig tUl konventionen och tiUämpar således regler som på vissa punkter väsent­ligt skUjer sig från konventionens.

Inom IMCO antogs år 1963 bl. a. en rekommendation om behand­ling vid skeppsmätning av rum i shelterdäckade fartyg och av andra s. k. öppna mm. EnUgt rekommendationen ges möjlighet tUl att ur sä­kerhetssynpunkt inte önskvärda tonnageöppningar permanent sätts igen utan att detta ökar fartygens dräktighet. Bestämmelsema innebär där­med att det är onödigt att öppna och sluta shelterdäcket i fartyg som är byggda för sådan ändring som nu nänmts. Huruvida shelterdäcksut-rymmet inräknas i dräktigheten eUer inte beror på hur ett på fartygets sidor inhugget mätmärke ligger i förhållande tiU vattenytan.

Rekommendationen fogades år 1965 in i de tiU 1947 års skeppsmät­ningskonvention hörande skeppsmätningsreglerna. Ändringen i konven­tionen ratificerades av Sverige. För atl göra det möjligt att utan att behöva invänta att konventionsändruigama trädde i kraft snabbt kunna införUva 1965 års ändringar i det svenska regelsystemet sade Sverige upp konventionen den 21 januari 1966. Uppsägnragen trädde i kraft den 26 januari 1967. Även Danmark sade upp konventionen av samraa anledning. Efter ändring (SFS 1967: 2) i skeppsraätningskun-görelsen tiUärapar Sverige alltså regler som motsvarar de tiU 1947 års skeppsmätningskonvention hörande intemationella skeppsmätningsreg­lerna i deras år 1965 ändrade lydelse.

På dräktighet baserade gränser, som utgör utgångspunkt för pålagor och andra krav i fråga ora drift raed fartyg, finns på olika sätt utfor­made i olika författningar raed besläraraelser sora rör sjöfart. Brutto­dräktigheten brukar läggas till grand för säkerhetsbestämmelser och so­ciala föreskrifter på sjöfartsområdet. Nettodräktigheten anses uttrycka fartygets ekonomiska bärkraft, dvs. fartygets förmåga att föra last och passagerare. Den bmkar utgöra grund för beräkning av priset på avgifts-belagda tjänster för sjöfarten och har i Sverige och i vissa andra länder blivit den avgif tsbeslämmande dräktigheten.

Bland författningar, som ställer upp dräktighetsgränser i ton brutto kan nämnas lagen (1965: 719) om säkerheten på fartyg (omtryckt 1978:

1 Shelterdäcket ligger ovanför fartygets huvuddäck och var ursprungligen av­sett som skydd för väder och sjö och hade därför inte samma styrka som skrovet i övrigt. Ett fartyg med stängt shelterdäck är byggt så att man genom vissa luckarrangemang alternativt kan använda det övre eller undre däcket som huvuddäck.

Prop. 1978/79: 37

32

109) resp. förordningen (1965: 908) om säkerheten på fartyg (omtryckt 1978: 346), sjöarbetstidslagen (1970: 105, ändrad senast 1976: 586), sjö-befälskungördsen (1960: 487, omtryckt 1976: 774, ändrad 1978: 206), lagen (1972: 275) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg (ändrad senast 1976:7) och mönstringsförordningen (1961:87, ändrad senast 1973: 287).

Dräktighetsgränser i ton netto gäller i fråga om vissa sjöfartsavgifter, bl. a. enligt lotsavgiflskungörelsen (1970: 699, ändrad senast 1978: 556) och förordningen (1977: 1118) om fyravgift. Nettodräklighetsgränser gäller också vid bestämmande av hamnavgifler enligt kungörelsen (1950: 152) om fastställelse av hamn- och gmndpenninglaxor saml taxor å sluss-, kanal- och andra farledsavgifler (ändrad senast 1977: 872).

Det kan näranas att tull på fartyg enligt 89 kap. lagen (1977: 975) med tuUtaxa tas ut efter ton bmtto.

Även i civUrältsIig lagstiftning förekommer gränser som har angetts raed utgångspunkt i fartygs dräktighet. Sjölagen (1891: 35 s. 1, omtryckt 1975: 1289, ändrad senast 1978: 136) innehåller sålunda regler om be­gränsning av redares skadeståndsansvar tUl visst belopp för ton av far­tygets dräktighet. Med dräktighet avses här nettodräktigheten ökad raed det utrymme för maskinmm som har dragits från bruttodräktigheten när nettodräktigheten bestämdes. Motsvarande regler finns i lagen (1973: 1198) om ansvarighet för oljeskada tUl sjöss (ändrad senast 1978:134). Bestämmelserna grundar sig på två internationella konventioner som Sverige har tUltrält, nämligen 1957 års konvention om begränsning av redareansvaret och 1969 års konvention om ansvarighet för oljeskada tUl sjöss. Inom IMCO antogs vid en konferens år 1976 en ny konvention om begränsning av det sjörältsUga ansvaret med gränser uttryckta i brutto­dräktighet beräknad enligt 1969 iirs skeppsmätningskonvention, som be­handlas i det följande. Frågan ora svensk ratifikation av begränsnings-konventionen övervägs av utredningen (Ju 1977: 16) ora översyn av sjö­lagen.

3    Londonkonferensen 1969

IMCO anordnade år 1969 en konferens i London med syfte att åstad­komma ett inlernationeUt skeppsmätningssystera. Inför konferensen hade åtskUliga anmärlcningar framförts mot nuvarande skeppsraätnings-systera. Alla deltagande nationer föreföll eniga om att såväl reglema i 1947 års konvention som från konventionen avvikande nationella regler inte är tillräckligt enkla. De kräver omfattande och besvärliga raåttag-nmgar ombord. Uträkningarna är långa och tidskrävande. Konstiade uteslutningar och avdrag medges. Vidare är reglema och deras tolkning olika i olika länder sora tUlämpar konventionen. Systemet inbjuder lUl manipulationer i syfte att vinna fördelar när det gäller dräktighetssiffror

Prop. 1978/79: 37

33

på bekostnad av fartygens säkerhet och besättningens bekvämlighet. Be­hovet av nya regler dokumenterades klart.

IMCO:s skeppsmätningskoramilté hade inför konferensen antagit vissa .grundviUkor sora ett acceptabelt system skulle uppfylla. Etl sådant sy­stem skuUe sålunda

inte påverka farlygskonslruktionen, i synnerhet inte så att det leder tiU minskad säkerhet eller minskad effektivitet,

raöjliggöra att dräktigheten kan beräknas tidigt och huvudsaldigen med hjälp av ritningar,

vara enkelt,

inte inverka ogynnsamt på sjöfartens ekonomi,

inte innehålla onödiga och tvivelaktiga bestämmelser om uteslutning av påbyggnader.

Enligt kommitténs mening skulle nettodräktigheten representera den rymd som används för last och passagerare, dvs. ange fartygets för-tjänslförmåga. Bruttodräktigheten skulle representera fartygets totala ryrad.

Flera olUta förslag lades fram för konferensen. Vid den slutUga om­röstningen antogs en konvention och tre rekommendationer.

Sverige har den 23 december 1969 undertecknat konventionen med förbehåll för ratifikation.

4   1969 års skeppsmätningskonvention

Konventionens artiklar innehåUer i huvudsak följande bestämraelser.

Enligt artikel 1 förbinder sig de fördragsslutande regeringarna att tUl-lärapa bestämraelsema i konventionen och bUagoma. Varje hänvisning tUl konventionen innebär saratidigt en hänvisning tUI bilagorna.

Av artikel 2, som innehåUer definitioner, framgår bl. a. att med "ad­ministration" åsyftas regeringen i den stat vars flagga fartyget för (i det följande används uttrycket flaggstalen). "Internationell resa" betyder en sjöresa från ett land, på vUket konventionen äger tiUämpning, tUl en hamn utanför sådant land eUer omvänt. "Bruttodräktighet" resp. "netto­dräktighet" betecknar mått på ett fartygs totala storlek resp. dess nyttiga volym fastställda enligt bestämmelserna i konventionen. Med "nytt far­tyg" avses ell fartyg vars köl har blivit sträckt eller som befinner sig på ett motsvarande byggnadsstadium på eller efter dagen för konventio­nens ikraftträdande. "Existerande fartyg" avser fartyg sora inte är nytt fartyg. Med "organisation" avses IMCO.

Konventionen ar enligt artikel 3 tillämplig på följande fartyg som nyttjas på internationella resor, nämligen fartyg registrerade i stater vilkas regeringar är fördragsslutande regeringar, fartyg registrerade i territorier beträffande vUka konventionen har gjorts tillämplig enligt

Prop. 1978/79:37

34

artikel 20 och oregislrerade fartyg; som för flagga tillhörig stat vars re­gering är fördragsslutande regering. Konventionen är vidare enUgt ar­tikelns mora. 2 tUlämplig på a) nya fartyg, b) existerande fartyg vUka imdergår orabyggnad eller annan åtgärd sora innebär väsentiig ändring av deras gäUande bruttodräktighet, c) existerande fartyg ora ägaren begär det och d) alla existerande fartyg fr. o. ra. tolfte året efter dagen för konventionens ikraftträdande. Frånsett de fartyg sora har närants under punklema b) och c) skall dock existerande fartyg behåUa sma gällande dräktigheter när relevanta bestämmelser i andra internationella konventioner tUlärapas på dem. I övrigt gäller enligt artikel 2 atl exi­sterande fartyg som avses under punkten c) inte senare skall kunna få sina dräktigheter fastställda enligt de bestämmelser som flaggstalen tUl-lämpade i fråga om fartyg på inl

I anslutning tiU artikel 3 bör anmärkas att IMCO:s församling den 14 november 1977 antog en resolution med vissa övergångsbestämmel­ser till 1969 års konvention. Dessa innebär att bruttodräktigheten för ett nybyggt fartyg på redarens begäran förutom enligt 1969 års regler fram tUI och med år 1985 kan beräknas enUgt de tidigare gäUande skeppsmätningsreglerna. Dessa "äldre" dräktigheter skall inte antecknas i mälbrevet men får anges i certifikat enligt gällande intemationella konvention ora säkerheten för människoliv tiU sjöss och således ligga till grand för bedömningen av fartygets utmstning etc. i den mån be­stämmelserna utgår från bruttodräktigheten.

Undantagna från konventionens tUlämpning är enligt artikel 4 örlogs-fartyg och fartyg vUkas längd understiger 24 meter. Undantagna är också fartyg som uteslutande trafikerar vissa sjöar och floder.

Artikel 5 innehåller bestämmelser ora force majeure. Ett fartyg som vid en resas början inle faller under bestämmelsema i konventionen skall inte underkastas dessa bestämmelser på grund av någon avvikelse från den avsedda resan, när avvikelsen beror på hårt väder eUer på någon annan form av force majeure.

I artiklarna 611 ges regler om hur dräkligheter fastställs och om mätbrev.

Enligt artikel 6 skaU brutto- och nettodräktighetema faststäUas av flaggstaten. FaslsläUandet får doc:k anförtros åt person eller organisa­tion som har godkänts av flaggslaten. Vederbörande flaggstat skaU ta på sig fuUt ansvar för fastställandet av bmtto- och nettodräktighetema.

Ell uiteraationeUt mätbrev skaU enligt artikel 7 utfärdas för varje fartyg vars brutto- och nettodräktighet har faststäUts enligt konventio­nen. Sådant mätbrev skall utfärdas av flaggstaten eUer av person eUer organisation som i behörig ordning har bemyndigats därtill. Flaggstaten skaU överta fuUt ansvar för mälbrevet.

Enligt artikel 8, som avser utfärdande av mätbrev genom annan rege-

Prop. 1978/79:37

35

ring, får fördragsslutande regering på framstäUning av annan fördrags­slulande regering fastställa ett fartygs brutto- och nettodräktigheter samt utfärda eller låta utfärda intemationellt mätbrev för fartyget. Av­skrift av mätbrevet och av dräktighelsberäkningama skaU så snart sora möjUgt tUlstäUas den regering som har begärt att det skall utfärdas.

I artikel 9 sägs om utfommingen av mätbrevet att detta skall avfallas på det officiella språket eller de officieUa språken i det land som har utfärdat det. Om det språk som har använts varken är engelska eller franska språket, skaU texten innehåUa en översättning tUl etl av dessa språk.

Enligt artikel 10 om återkaUande av mätbrev skall, om mte annat föreskrivs i reglema, ett intemationellt mätbrev upphöra att gäUa och av flaggstaten återkallas om vissa närmare angivna större ändringar har företagits beträffande fartyget. Vidare anges i artikel 10 att mätbrev upphör att gäUa om fartyg överförs tiU annan stats flagg utom för det fall att regeringen i denna senare stat är fördragsslutande regering. I så­dant fall gäller mätbrevet under högst tre månader från överföringen eUer tUl dess atmat mätbrev har utfärdats.

I artikel 11 om godtagande av mätbrev förutsätts att mätbrev, som har utfärdals på en fördragsslulande regerings vägnar, skall godtas av övriga fördragsslutande regeringar och ha samma gUtighet som mätbrev utfärdade av dessa regeringar.

Artikel 12 innehåUer bestämmelser om inspektion. Ett fartyg sora för flaggan tUlhörig stat vars regering är fördragsslutande regering är i haranar hos övriga fördragsslulande regeringar underkastat inspektion. Sådan inspektion skaU begränsas tUl kontroll av att fartyget är försett med gällande intemationeUt mätbrev och att fartyget i sma väsentiiga delar (huvudsakliga karakteristika) stämmer överens med uppgiftema i mätbrevet. Inspektionen får inte i något fall förorsaka försening av fartyget. Om inspektionen visar att fartyget i sina väsentliga delar (hu­vudsakliga karakteristUca) avviker från de i raätbrevet angivna uppgif­tema, så att detta ökar bmttodräktigheten eller nettodräktigheten, skaU flaggstaten snarast underrättas.

EnUgt artikel 13 kan de rättigheter som konventionen medför inte göras gäUande tUl förmån för ett fartyg om detta inte innehar gällande mätbrev enligt konventionen.

I artikel 14 föreskrivs att aUa tidigare fördrag, konventioner och avtal angående skeppsmätningsfrågor, som f. n. gäller mellan de fördragsslu­tande regeringarna, under överenskommen tid skall förbli vid full kraft och verkan beträffande fartyg på vUka konventionen inte äger tUlämp­ning och beträffande fartyg på vUka konventionen äger tUlämpning i vad avser frågor i vUka den inle innehåller uttryddig föreskrift. I den ut­sträckning dessa fördrag, konventioner eller avtal strider mot konven­tionen skall emellertid denna gäUa i första hand.

Prop. 1978/79: 37

36

Artikel 15 ger bestämmelser om atl IMCO skall tUlhandahåUas upp­lysningar.

Artikel 16 avser undertecknande, godtagande och anslutning. Kon­ventionen var öppen för undertecknande under sex raånader från den 23 juni 1969 och är därefter öppen för anslutning. Regeringar i stater, sora är medlemmar i Förenta nationerna eUer något av Förenta natio­nernas fackorgan eller av Internationella atomenergiorganet eller som är anslutna tUI Internationella domstolens stadga, kan bli medlemmar av konventionen a) genom att underteckna den utan förbehåU för god­tagande, b) genom att underteckna med förbehåll för godtagande följt av godtagande, eller c) genom anslutning. Godtagande eller anslutning skall verkställas genom deposition hos IMCO av ett instmment därom.

Enligt artikel 17 träder konventionen i kraft 24 månader efter den dag då minst 25 regeringar i stater, vUkas handelsflottor tillsammans utgör minst 65 procent av världshandelsflottans bruttodräktighet, har undertecknat den ulan förbehåll för godtagande eller deponerat instra-ment avseende godtagande eUer anslutning i enlighet med artikel 16. För regeringar, som har deponerat instnmient avseende godtagande eller anslutnmg under de 24 månader som nyss har angetts, skall godtagandet eUer anslutningen träda i kraft när konventionen träder i kraft eUer tre månader efter dagen för depositionen av instmmentet avseende godta­gande eller anslutning, om sistnämnda dag infaller senare. För rege­ringar, som har deponerat instrument om godtagande eUer anslutning efter dagen för konventionens iljaftträdande, träder denna i kraft tre månader efter dagen för depositionen av sådant instrument.

Artikel 18 reglerar frågor om ändringar i konventionen. Dessa kan vidtas genom enhälligt godtagande, efter prövning inom IMCO eller genom en konferens.

Bestämraelser om uppsägning finns i artikel 19. Uppsägning får ske när som helst efter utgången av fem år från den dag då konventionen trädde i kraft för staten i fråga. Uppsägningstiden är ett år.

Artikel 20 handlar om territorier.

Artikel 21 ger bestämraelser ora deponering och registrering av den ikraftträdda konventionen.

I artikel 22 sägs att konventicmen är upprättad i ett enda exemplar på engelska och franska språken vUka båda texter äger lika vitsord. Officiella översättningar tUl ryska och spanska språken skall utarbetas och deponeras tiUsammans med det tmdertecknade originalet.

Av konventionens bUagor återges här i korthet endast bUaga I med regler om fastställande av fartygs brutto- och nettodräktigheter.

EnUgt regel 1 skaU ett fartygs dräktighet utgöras av bruttodräktighet och nettodräktighet faststäUda eiJigt bestämmelsema i reglerna. Flagg­stalen bestämmer hur bmtto- och nettodräktighetema skaU faststäUas för fartyg av ny typ vars konstruktion är sådan atl tUlämpning av be-

Prop. 1978/79: 37

37

stämmelserna i reglema skuUe vara orimlig eUer omöjlig. När dräktig­heten har fastställts, skaU flaggstaten tiUställa IMCO meddelande med detaljer om den metod som har använts. IMCO skall informera övriga fördragsslulande regeringar härom.

Regel 2 innehåller definitioner av vissa uttryck. Dessa är övre däck, maUdjup, bredd, slutna utrymmen, uteslutna utryraraen, passagerare, lastmm och vädertält. Av dessa uttryck redovisas här endast uttrycken slutna utrymmen, uteslutna utrymmen och lastrum. De bestänmielser sora innefattas i definitionerna av dessa senare tre uttryck påverkar sär­skilt faslsläUandet av dräktigheter för s. k. paragraffarlyg. Gränsdrag­ningen mellan slutna utryraraen, som inräknas i fartygsvolymen, och uteslutna utrymmen, som inte inräknas i denna volyra, kan i princip och scheraatiskt anges så, att alla utrymmen är slutna såvida de inte kan anses såsom verkligt öppna och därmed skall uteslutas vid volymberäk­ningen. Öppet utrymme behandlas såsom slutet utrymme i vissa fall. Av utrymme, som inte är helt slutet, utesluts endast den del som ligger omedelbart innanför öppningen, vUket innebär att resten av utrymmet betraktas såsom slutet. Bihang 1 tUI reglerna innehåller skisser avsedda att förtydUga vad som räknas som uteslutna utrynmien. Lastmm är aUa slutna utrymmen avsedda för transport av last som skall lossas från fartyget.

Regel 3 upptar en formel för fastställande av fartygs bruttodräktighet, dess totala volym. Formeln innehåller en koefficient, som har utfor­mats i avsikt att brattodräktigheten skaU bU så nära lUia med brutto­dräktigheten enligt gäUande regler som det är möjligt. Bmttodräktig­heten är enligt formeln Uka med koefficienten gånger den totala mal-lade volymen av fartygets alla slutna utrymmen i kubikmeter.

I regel 4 finns formeln for fastsläUande av ett fartygs nettodräktighet, dess nyttiga volym. Formeln har två komponenter. Av dessa formel­komponenter gäUer den ena för lastfartyg/fartyg med högst 12 passage­rare. För andra fartyg än de nu nämnda gäUer såväl nyss angiven for­melkomponent som ytterUgare en formelkomponent (en korrektions­term) med en annan koefficient. Detta medför att nettodräktigheten för nu ifrågavarande fartyg i aUmänhet blir något mindre än motsvarande nettodräktighet enligt nuvarande regler. I passagerarfartyg som har större påbyggnader, t. ex. bUfärjor, kan dock formeln ge större netto­dräktighet än vad som är faUet enligt nuvarande regler. Enligt regel 4 uträknade nettodräktigheter får inte vara mindre än 30 procent av bmt­todräktigheten av resp. fartyg.

Regel 5 innehåUer bestämmelser om ändring av fartygs nettodräktig­het när fartyget eller dess användning ändras.

Regel 6 och regel 7 ger anvisningar om beräkning av volymer resp. om mätning och beräkning.

Rekommendation 1 innehåUer en uppmaning tUl berörda regeringar att sä snart som möjligt ansluta sig till konventionen.

Prop. 1978/79: 37

38

Rekommendation 2 uppmanar tUl användning av de nya dräktighe­tema i olika sjöfartssararaanhang.

I rekommendation 3 uppraanas fördragsslulande regeringar alt se lUl att de termer som förekomraer i koitventionen definieras på samma sätt i nationell lagstiftning.

5   Beslut om undertecknande av 1969 års konvention med förbe­håll för godkännande

Tidigare har angetts att 1969 års konvention har undertecknats för Sveriges del den 23 december 1969 med förbehåll för godkännande. TUI gmnd för beslutet låg ett av sjöfartsverket den 24 november 1969 avgivet yttrande över IMCO-dol

Generaltullstyrelsen, Sveriges fartygsbefälsförening samt Sveriges skeppsklarerare- och skeppsmäklareförening tiUstyrkle att Sverige un­dertecknade konventionen. Sveriges redareförening ansåg att hinder inte förelåg för att den undertecknades.

Rederiföreningen för mindre fartyg anförde att sjöfartsverket inte undersökt verkningarna av ett nytt skeppsmätningssystem, att detta sy­stem skulle inverka ogynnsamt på sjöfartens ekonomi, att de nya regler­na skulle vara ogynnsamma för de små fartygen, att öppna shellerdäc-kare, fartyg raed halvdäck och tankfartyg skuUe få mycket större brutto-och nettodräktigheter än enligt nu gällande regler, att även mindre singledäck-fartyg skuUe konuna all få ökad bruttodräktighet, att det är ett oeftergivligt krav att om ett nytt skeppsmätningssystem införs bruttodräktigheten ersätts med annan måttenhet i alla föreskrifter rö­rande sjösäkerhet ra. m., att det är angeläget att söka finna en annan måttenhet än nettodräktigheten :för avgiftsberäkning samt att sjöfarts­verket i revisionsfrågan borde samarbeta med de nordeuropeiska län­derna.

Sveriges varvsindustriförening hade inte några erinringar mot konven­tionen och tiUstyrkte att den undertecknades. Föreningen ansåg det dock nödvändigt att ersätta brattodräktigheten med annat lämpligare storleks­mått i fråga om säkerhets- och be:manningsföreskrifter.

Föreningen Sveriges mindre varv, som inte avrådde från ett under­tecknande, framhöll att tankfartyg, öppna shelterdäckare, kyllaslfartyg och raised-quarlerdäckare enligt det nya systemet skuUe få högre brutto­dräktighet än enligt nu gäUande regler, att en allvarlig stagnation för nybyggnad av mmdre fartyg kunde bli följden om de nya reglema m-fördes, att bruttodräktigheten måste ersättas med annan måttstock i sjö-

Prop. 1978/79: 37

39

säkerhets-, bemannings- och andra föreskrifter och att dessa föreskrifter borde göras likalydande i de nordiska staterna.

Svenska hamnförbundet lUlslyrkte likaså att konventionen underteck­nades. Förbundet förklarade att del nya systemet är godtagbart, att det i jämförelse med nu gällande system har vissa påtagliga fördelar, att den nya bmttodräktigheten är etl användbart mått på fartygets verkliga stor­lek och att den andra parametern nettodräktigheten allmänt sett bättre överensstämmer med fartygets nyttiga volyra än den som används enligt nu gällande regler. Förbundet framhöU dock att sjöfartsverket borde utreda huravida de nya reglernas beslänMnelse ora att nettodräk­tigheten mte får vara mindre än 30 procent av brattodräktigheten är tUl­räcklig för att förhmdra att vissa fartyg får förhållandevis låga värden på nettodräktigheten samt att sjöfartsverket vidare borde undersöka huruvida inte t. ex. en korabination av brutto- och nettodräktighet skulle vara en bättre grund för avgiftsdebitering än nettodräktigheten.

För egen del uttalade sjöfartsverket följande om konventionens be­stämmelser rörande faslsläUandet av bmtto- och nettodräktighetema.

Verket delar inte Rederiföreningens för mindre fartyg mening att det nya systemet skulle inverka ogynnsamt på sjöfartens ekonomi. Skepps­mätningen syftar bara tiU att ta frara etl mått på fartygets storlek som skall ligga tiU grand för fördelningen av avgiflsbördan och för grade­ring av vissa säkerhets- och sociala krav. Fördelar (rabatter) för en grupp, vilka slutgUtigt medges vid faslsläUandet av tarifferna, medför nackdelar för andra grapper. Man torde däremot kunna säga att nuva­rande regler medför vissa onödiga kostnader för sjöfarten, t. ex. kostna­der som avser ett andra däck som inte alltid har praktisk funktion, onö­digt hög dubbelbotten eller bottenstockar, onödigt djupa spant, oanvän­da last-, förråds- och vattenbarlastmm och onödigt koraplicerad skepps­mätning.

Verket delar ej heller samma förenings åsikt att det nya systeraet skuUe vara ogynnsamt för sraå fartyg. I själva verket är det så att de antagna koefficientema i formlema favoriserar små fartyg, en konstant koefficient skuUe gett omkrmg 10 procent högre dräktighet för en s. k. paragraftanker och orakring 4 procent lägre dräktighet för våra största tankfartyg. Verket anser för övrigt att frågan om ändringar i fördel­ningen av avgiftsbördan bör avgöras vid fastställandet av tarifferna och ej vid skeppsmätningen. Det är likaså enligt verkets raening fel atl dis­pensera från säkerhetskrav genom orealistiska uteslutningar vid beräk­ning av fartygets storlek. Sådana dispenser bör övervägas av de för sä­kerheten ansvariga på realistiska grunder.

Sjöfartsverket framhöll mera aUmänt om konventionens bestämmel­ser i vad dessa avser bruttodräktigheten följande.

Den nya bruttodräktigheten baserad på fartygets totala volym bUr ett användbart mått på fartygels verkliga totala storlek och ger raöj­lighet tiU en rättvisande järaförelse raellan fartyg av olika typer och storlekar. Övergången tiU det nya systemet underlättas av att koefficien­terna i formlema enligt reglema 3 och 4 utformades (valdes) så, att de

Prop. 1978/79: 37

40

nya dräklighetstalen för flertalet fartyg nära stänuner med dräktighe­tema enligt existerande system angivna i registerton. Atl man för vissa fartyg och vissa typer av fartyg får avvikelser, som i en del faU blir ganska stora, kunde inle undvikas. De beror tUl största delen på orira-Ugheter i nuvarande systera som konstraklörerna förstått atl utnyttja. De stora avvikelserna när det gäller bUfärjor och s. k. paragraffartyg är raed andra ord resultatet av en anpassning tUl nuvarande skeppsraät-nings-, säkerhets- och sociaUagstiflning. En överväldigande majoritet ansåg all man nu skulle gripa tUlfäUet att avskaffa sådana orunUgheter, t. ex. reduktion av fartygs bruttodräktighet genom uteslutning av mellan-däcksram och andra s. k. öppna ram vUka i själva verket är helt slutna rum.

Före skeppsmätningskonferensen frarahöUs visserligen från vissa håll att det skuUe vara önskvärt att utesluta besättningens bosläder, förråd och vattenbarlastmm vid beräkning av bruttodräktigheten "för att inte straffa generösa redare". Med stor majoritet beslöts dock att inga slutna rum skall uteslutas vid beräkningen av brattodräktigheten. Andra kon­ventioner får ta hand om säkerhets- och sociala krav.

Sjöfartsverket framhöU vidare i denna fråga följande.

Järaförelsen med existerande lEartyg visar mindre det nya systemets kvalitet och mera att nuvarande regler är ologiskt uppbyggda i sådana hänseenden som att artificiella uteslutningar och avdrag medges, atl reg­lema och deras tolknmg är olUca i olika länder samt att de olUca natio­nella systemen inbjuder tUl manipulationer raed reglema i syfte att vin­na fördelar när det gäUer dräktighetssiffroma på bekostnad av fartygens säkerhet och/eller besättningens bekvämUghet. De fartyg med extrema konstmktioner som uppvisar de största skiUnaderna mellan nuvarande och nya dräktigheter torde inte komraa att byggas raed oförändrade extrema konstmktioner sedan de nya reglema kommit i kraft. Redaren och konstmktören får frihet att välja det effektivaste fartyget utan att behöva ta hänsyn tUI förlegade skeppsmätningsregler. En saratidig revi­sion av stela föråldrade storleksgränser i säkerhets- och sociala beslära­raelser kan också medverka till effektivlsering av sjöfarten.

Beträffande frågan ora bindningen av säkerhetsbestämmelser och sjö­fartssociala föreskrifter på sjöfartsområdet tUl dräktighetsgränser i brutto anförde sjöfartsverket, atl det är lämpligt och önskvärt att i sam­band med att de nya skeppsmätningsreglerna införs se över alla stor­leksgränser i konventioner och nationella föreskrifter, att man i raånga fall kan uppnå fördelar genom att använda andra graderingsgmnder samt att i de fall då storleksg:radering är lämplig den nya brutto­dräktigheten är ett bättre och mer realistiskt mått än nuvarande brutto.

Sjöfartsverket framhöll om den nya nettodräktigheten att den är etl användbart mått på fartygets nyttiga volym. Verket skuUe närmare ut­reda ora den behöver kompletteras på sätt som har antytts av Svenska hamnförbundet vid användning sora grund för sjöfartsavgifter.

Verket avslutade sitt yttrande med att anföra att fördelarna med 1969 års skeppsmätningskonvention och dess enkla logiska skeppsmätnings-

Prop. 1978/79: 37

41

regler att användas sora grund för debitering av sjöfartsavgifter och storleksgradering av säkerhetskrav och Uknande är så uppenbara att konventionen borde undertecknas för Sveriges del. Verket tillade att övriga nordiska länder hade undertecknat konventionen redan på kon­ferensens avslutningsdag och att ett svenskt undertecknande skulle bidra tiU atl påskynda skeppsraätningsfrågans slutgiltiga lösning.

6    Sjöfartsverkets framställning om ratifikation av 1969 års skepps­mätningskonvention

Sjöfartsverket inkom den 10 juni 1971 med förslag ora att Sverige skulle ratificera konventionen. I skrivelsen erinrades ora vad verket an­fört i sitt yttrande om undertecknande av konventionen.

Generahullstyrelsen, Svenska sjöfolksförbundet, Sveriges redareför­ening och Svenska hamnförbundet tUlstyrker eller har inget alt erinra mot att Sverige ratificerar konventionen. Generaltullstyrelsen och Svens­ka sjöfolksförbundet tar upp frågan om översyn av dräktighetsgränser i olika förfaltningsföreskrifter. Sveriges redareförening har den reserva­tionen att konventionen före ikraftträdandet bör vara ratificerad av i synnerhet med Sverige konkurrerande sjöfartsnationer. Svenska hamn­förbundet föreslår att vissa utredningar ora bästa avgiflsgrund kommer tUl stånd innan konventionen träder i kraft.

Sjöfartsverket anför för sin del att vad Sveriges redareförening reser­verat sig mot torde vara säkerstäUl genom konventionens bestämraelser ora ikraftträdande. Det är verkets avsikt att aktualisera utredningar om sjöfartsavgifterna när tidpunkten för ikraftträdandet närmare kan förut­sägas. Genom att konventionen föreskriver att den skall tUlämpas först sedan två år har förflutit efter det att erforderligt antal ratifikationer har uppnåtts ges god tid att utreda dessa och andra relevanta frågor samt att utarbeta erforderliga följdförfattningar. Verket upprepar sin i yttrandet med förslag tUl undertecknande framförda motivering alt fördelarna med konventionen och dess enkla logiska skeppsmätnings­regler att användas som gmnd för debitering av sjöfartsavgifter och för storleksgradering av säkerhetskrav och lUcnande är uppenbara och före­slår raed åberopande av denna raolivering att Sverige ratificerar kon­ventionen snarast.

7    Sjöfartsverkets förnyade framställning om ratifikation av 1969 års skeppsmätningskonvention

Sjöfartsverket har den 22 mars 1978 inkorarail med förnyad fram­ställning om alt Sverige skaU ratificera 1969 års skeppsmälningskonven­tion. Av skrivelsen framgår att ratifikationsläget den 1 februari 1978 var följande.

Prop. 1978/79: 37

42

Trettiofyra stater med sammanlagt ca 55,0 procent av världshandels­flottans bruttodräktighet hade ratificerat konventionen. Bland länder som ratificerat konventionen märks Norge, Finland, Sovjetunionen, För­bundsrepubliken Tyskland, Tyska demokratiska republiken, England, Italien och Liberia. TUl de mera betydande sjöfartsnationer som för­utom Sverige ännu inte hade ratificerat konventionen hörde Japan, Greldand, Panama, Förenta staterna och Frankrike. (Panama och FUip-pinema har därefter ratificerat konventionen, vUket innebär atl tonnaget nu uppgår till drygt 60 procent.)

Sjöfartsverket anmärker också atl raan inom IMCO gör en översyn av parametrar och storleksgränser i konventioner. Sjöfartsverket bedö-raer att ett slutförande av en sådan översyn inte behöver inväntas innan konventionen ratificeras av Sverige. Verket frarahåller i övrigt att ange­lägenheten av ett snart ikraftträdande av de nya skeppsmätningsreglerna enligt verkets förraenande har ökat under senare lid. Fartygstypemas utveckling har raedförl att dräktigheten enligt nu gäUande regler allt särare återspeglar fartygens verkliga storlek. Ett annat problem som har accentuerats på senare tid är frågan om täckluckor i mellandäck, vUka i allt större omfattning lämnas i land i strid mot de regler som gäller för uteslutning ur dräktigheten av lastrum i mellandäcksulryinrae. Kon­troll i detta avseende förorsakar en stor raängd extra arbete för både tull­verkets och sjöfatisverkels personal. Detta problera uppkoraraer inte för fartyg raätta enligt de nya reglerna.

Generaltullstyrelsen, Rederiföreningen för mindre fartyg, Svenska hamnförbundet, Sveriges redareförening, Sveriges skeppsklarerare- och skeppsmäklareförening och Sveriges varvsindustriförening har tillstyrkt eller inle haft någon erinran mot atl Sverige ratificerar konventionen. Rederiföreningen för mindre fartyg, som anser att Sveriges anslutning inte bör få bli avgörande för all tonnagegränsen uppnås, har bl. a. an­fört atl om bmttodräktigheten kvarstår som parameter beträffande ut­rustning och bemanning får nylUlkomraande fartyg ingen raöjlighet att konkurrera med befintliga. Föreningen betonar att mera verklighels-anknutna parametrar än dräktigheter torde kunna konslmeras. Svenska hamnförbundet anser att Sverige bör bidra tUI att konventionen träder i kraft genom att nu ratificera den. Förbundet anser vidare all brutto­dräktigheten enligt den nya konventionen bör läggas tUl grund för av-giflsdebilering av hamnavgifter. Deima fråga bör dock studeras ytter­ligare innan det nya skeppsmälningssystemet träder i kraft. Sveriges redareförening anser att det är nödvändigt att Sverige ansluter sig tiU konventionen, men att detta inte bör ske förrän vUlkoren för ikraftträ­dande är uppfyllda. Föreningen anser vidare atl sjöfartsverket nationellt och internationellt med prioritet och kraft bör verka för alt parameter-frågan får en tUlfredssläUande lösning.

Prop. 1978/79: 37

43

InnehåU

Propositionen   ................................................... 

1

Propositionens huvudsakUga innehåU ...................... 

1

Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde den 23 november

1978  ............................................................. 

... 

2

1

Inledning  ....................................................... 

... 

2

2

Föredragandens överväganden  ........................... 

... 

2

3

Hemställan   .................................................... 

... 

8

4

Beslut    ......................................................... 

... 

8

Bilaga 1 1969 års internationella skeppsmätningskonventionen     

9

Bilaga 2 Redogörelse för skeppsmätning.................... 

.. 

30

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978 780577