Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1986/87:147

om de statsanställdas medbestämmande vid

Prop.

beredningen av regeringsärenden

1986/87:147

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 2 april 1987.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen skall godkänna ett kollektivavtal mellan statens arbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer om medbestämmandet vid beredningen av regeringsärenden (MBA-R).

Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att fördela arbetsgivaran­svaret för avtalets tillämpning m. m. mellan sina myndigheter.

Avtalet är träffat under sedvanligt förbehåll om regeringens godkännan­de. Det avses gälla från den 1 juli 1987.

1    Riksdagen 1986187. 1 saml. Nr 147

Civildepartementet

Prop. 1986/87:147

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 april 1987

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lönnqvisi

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om de statsanställdas medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden

1 Inledning

Riksdagen har - som framgår av det följande (avsnitt 3) - uttalat sig för en omprövning av de statsanställdas medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden. Kontakterna mellan parterna bör enligt riksdagens me­ning bli färre och mer koncentrerade på väsentligheter. Också formerna för kontakterna bör diskuteras, anser riksdagen. Förändringarna bör enligt riksdagen föregås av förutsättningslösa förhandlingar.

Den 14 februari 1985 uppdrog regeringen åt statens arbetsgivarverk att söka träffa kollektivavtal med berörda personalorganisationer i de hänse­enden och med de syften som riksdagen angett.

Avtalsförhandlingar med de statsanställdas tre huvudorganisationer Statsanställdas förbund, TCO-S (TCOs statstjänstemannasektion) och Centralorganisationen SACO/SR - har pågått sedan slutet av år 1985. Förhandlingarna har på arbetsgivarsidan förberetts och följts av en sär­skild rådgivande delegation med företrädare för bl. a. regeringskansliet.

Arbetsgivarverket och huvudorganisationerna har den 31 mars 1987 ingått ett avtal (MBA-R) om medbestämmande vid beredningen av rege­ringsärenden. Avtalet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Avtalet reglerar ordningen för arbetsgivarens samverkan med huvudor­ganisationerna, när regeringen skall besluta i frågor som ligger inom till-lämpningsområdet för lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL, ändrad senast 1984:817) och som rör arbetstagare med statligt reglerade anställningar. Det reglerar också planeringen av denna samver­kan.

Avtalet, som är träffat under sedvanligt förbehåll om regeringens god­kännande, är avsett att träda i kraft den 1 juli 1987. Det skall således kunna tillämpas redan fr. o. m. höstens budgetarbete m. m.

2 Nuvarande ordning

Prop. 1986/87: 147

Inom civildepartementet har utarbetats en översikt över den nu gällande ordningen. Denna översikt bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

Den förhandlings- och informationsrätt som det här gäller tillkommer de fackliga organisationer som företräder de omkring 60000(3 arbetstagarna med statligt reglerade anställningar, främst statsförvaltningens anställda, lärarna och de försäkringskasseanställda. För enkelhetens skull benämns dessa arbetstagare här "statsanställda".

Pä arbetsgivarsidan är det, som framgår av bilaga 2, arbetsgivarverket som svarar för den förhandlings- och informationsverksamhet som bedrivs enligt den nuvarande ordningen (jfr prop. 1984/85: 100 bil. 15 p. D

I. 

AU 15, rskr. 245). Verket samordnar och genomför sålunda samverkansför­handlingar och information enligt MBL eller enligt kollektivavtal, när det gäller sådana frågor som för beslut av riksdagen, regeringen eller ett statsråd förbereds inom regeringskansliet. Från arbetsgivarverkets an­svarsområde i förevarande hänseende har dock undantagits frågor som bara rör dem som är anställda i regeringskansliet eller hos riksdagen eller dess myndigheter.

3 Riksdagen m. m.

Frågan om de statsanställdas medbestämmande vid beredningen av rege­ringsärenden har under senare år vid flera tillfällen tagits upp i riksdagen.

En inom civildepartementet upprättad sammanställning över frågans behandling i riksdagen åren 1983-1987 bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3.

Det kan också nämnas att folkstyrelsekommittén (Ju 1984:05) i sitt betänkande (SOU 1987:6) Folkstyrelsens villkor (s. 17, 212) har föreslagit en tidigareläggning av riksdagens behandling av budgetpropositionen. 1 del sammanhanget uttalar kommittén också att den föreslagna tidsförkortning­en skulle underiättas, om medbestämmandeförhandlingarna rörande pro­positioner och andra regeringsärenden avskaffades.

Betänkandet remissbehandlas för närvarande.

4 Föredraganden

Mitt förslag: Avtalet den 31 mars 1987 mellan statens arbetsgivar­verk samt Statsanställdas förbund, TCO-S och SACO/SR om med­bestämmande vid beredningen av regeringsärenden underställs riks­dagen för godkännande.

Regeringen bemyndigas att bestämma vilka myndigheter som skall utöva arbetsgivarens befogenheter vid tillämpningen av avtalet m. m.

ti    Riksdagen 1986/87. I saml. Nr 147

Skälen för mitt förslag: Den avtalade formen för samverkan i regerings- Prop. 1986/87: 147 ärendena mellan arbetsgivaren och huvudorganisationerna bör, som jag ser det, kunna bidra till en snabb, enkel och i övrigt effektiv ordning för partskontakterna och därmed för arbetet i regeringskansliet. Den sena handläggningen av mera rutinbetonade ärenden kan minskas till förmän för tidigare kontakter mellan parterna i viktigare frågor.

Parterna har också i en protokollsanteckning till avtalet förklarat att detta är syftet med avtalet.

Avtalet kan, som framgår av bilaga 1, sägas vara uppbyggt i tre delar.

-

I den första delen enas parterna om att förhandling eller information enligt MBL eller annan författning eller enligt avtal inte skall äga rum i sådana frågor som handläggs av regeringen och som rör förhållandet mel­lan staten som arbetsgivare och arbetstagare med statligt reglerade anställ­ningar.

-

I den andra delen tar staten som arbetsgivare på sig att enligt eget bestämmande samverka med de statsanställdas huvudorganisationer ge­nom information eller överläggningar. I denna del redovisar också arbets­givaren de principer som han avser att följa i denna samverkan.

-

I en tredje del finns en uppsägningsbestämmelse. Avtalet kan sägas upp med en uppsägningstid på sex månader. Det kan dock efter uppsäg­ning upphöra att gälla tidigast den 1 juli 1988. Om avtalet sägs upp och inte ersätts av någon ny ordning, återinträder dagens förhandlings- och infor­mationsskyldighet för staten som arbetsgivare i de ärenden som avtalet reglerar.

Avtalet är i och för sig sådant att regeringen har bemyndigande att godkänna det utan att höra riksdagen (jfr prop. 1984/85:100 bil. 2 p. 3, KU 34, rskr. 295). Med hänsyn till detta avtals principiella betydelse och frågans tidigare behandling i riksdagen anser jag emellertid att det bör underställas riksdagen för godkännande. Senare avtal i samma ämne bör givetvis kunna godkännas utan riksdagens medverkan.

För att avtalet som parterna har avsett skall kunna tillämpas fr. o. m. den 1 juli 1987 bör propositionen behandlas redan under det pågående riksmö­tet.

Jag avser att i vanlig ordning återkomma till regeringen i fråga om ett godkännande av det ingångna avtalet, så snart riksdagen har tagit ställning till det.

Samverkan enligt det nya avtalet torde komma att ske genom departe­mentens försorg. För att nå en viss enhetlighet i tillämpningen avser civildepartementet att - i samråd med statsrådsberedningen och finansde­partementet - följa erfarenheterna av den nya ordningen och ta de initiativ som behövs för att systemet skall fungera som avsett.

Regeringen bör bemyndigas att fördela arbetsgivaransvaret för tillämp­ningen av den nya ordningen mellan sina myndigheter. Detsamma bör gälla arbetsgivaransvaret för samverkan med arbetstagarorganisationer vid be­redningen av regerings-, departements- och statsrådsärenden generellt. Enligt riksdagens beslut (rskr. 1984/85:245; se avsnitt 2) får detta ansvar nu anses bundet till arbetsgivarverket.

5 Hemställan

" "'"

p«p- 

'86/87:147

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

dels godkänna avtalet den 31 mars 1987 mellan statens arbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer om medbestämmande vid be­redningen av regeringsärenden,

dels bemyndiga regeringen att bestämma vem som skall utöva arbets­givarens befogenheter vid tillämpningen av avtalet eller vid någon an­nan samverkan med arbetstagarorganisationer under beredningen av rege­rings-, departements- eller statsrådsärenden.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

Prop. 1986/87: 147

Klaga   1

STATENS ARBETTSGIVARVERK            AVTAL                   Dnr 87Q3-Q662-GO

1987-03-31

X67.1 XII.5

AVTAL OM MEDBEST

Ä

MMANDE VID BEREDNINGEN AV REC3ERINGS

Ä

RENDEN

Till

ä

mpningsomr

å

de m m

1 §

Detta avtal reglerar ordningen f

ö

r

1.

samverkan mellan statsr

å

dsberedningen och departementen samt huvudorgani­sationerna i fr

å

gor inom MBLs till

ä

mpningsomr

å

de som r

ö

r arbetstagare med statligt reglerade anst

ä

llningar,

2.

planering av s

ä

dan samverkan.

1 frSgor som avses med f

ö

rsta stycket och som handl

ä

ggs av regeringen g

ä

ller inte

n

ä

gon f

ö

rhandlings- eller informationsskyldighet enligt MBL eller annan f

ö

rfattning

eller enligt avtal.

Best

ä

mmelserna i 33 

§

 MBL g

ä

ller inte i frSga om detta avtal.

Protokollsanteckninq till I §:

Parterna f

ö

rklarar att avtalet syftar till en snabb, enkel och i 

ö

vrigt effektiv ordning f

ö

r samverkan. Den sena behandlingen av mer rutinbetonade 

ä

renden skall minskas til! f

ö

rman f

ö

r tidigare kontakter mellan parterna i viktigare frSgor.

Samverkan

2 

§

Med samverkan avses information eller 

ö

verl

ä

ggning.

Samverkan sker enligt arbetsgivarens best

ä

mmande.

Prop. 1986/87: 147 

Arbetsgivaren avser d

ä

rvid att handla enligt f

ö

ljande principer: Information

1.   Huvudorganisationerna skall informeras om viktigare fr

å

gor som skall behand­

las i bl a beslut om propositioner, lagradsremisser, f

ö

rordningar, direktiv f

ö

r

offentliga utredningar, regleringsbrev, tj

ä

nstetills

ä

ttningar och f

ö

rhandlings­

uppdrag.

Protokollsanteckninq:

Med viktigare fr

å

gor avses sSdana frSgor inom avtalets till

ä

mpningsomr

å

de som behandlar betydande f

ö

ljder f

ö

r arbetstagarnas anst

ä

llnings- och arbetsvillkor, t ex viktigare 

ä

ndringar av offentligr

ä

ttsliga best

ä

mmelser om anst

ä

llningsvillkoren eller f

ö

r

ä

ndringar betr

ä

ffande anst

ä

llningstrygghet och stationeringsort p

ä

 grund av st

ö

rre verksamhetsf

ö

r

ä

ndringar, fr

å

gor om riktlinjerna f

ö

r personalpolitiken och fr

ä

gor om chefstills

ä

ttningar.

Denna punkt omfattar inte tills

ä

ttning av politiska befattningar i regeringskansliet eller tills

ä

ttning av tj

ä

nst som anges i bilaga 2 punkterna a, c, d och e allm

ä

nna tj

ä

nstef

ö

rteckningsavtalet (ATF).

Denna punkt omfattar inte heller beslut om den arbetsgivarpolitiska inriktningen, t ex direktiv till 5AV.

Parterna 

ä

r 

ö

verens om att informationen skall behandlas med s

ä

dan varsamhet att den inte ges allm

ä

n spridning, innan regeringen ger offentlighet 

ä

t beslutet.

2.    Informationen skall l

ä

mnas s

ä

 tidigt som m

ö

jligt.

N

ä

gon information beh

ö

ver inte l

ä

mnas, om 

ä

rendet 

ä

r s

ä

rskilt br

å

dskande eller om arbetstagarsidan redan har fatt tillr

ä

cklig information p

ä

 lokal eller central niv

ä

 eller om parterna vid genomg

ä

ng av propositionsf

ö

rteckningar eller annars 

ä

r

ö

verens om detta.

Protokollsan teckningar:

En str

ä

van skall vara att informationen i regel l

ä

mnas i samband med delningen inom regeringskansliet.

Ny information skall l

ä

mnas, om -underna f

ö

r ett beslut v

ä

sentligen har 

ä

ndrats.

3.    Informationen sker i regel genom att skriftligt material l

ä

mnas 

ö

ver.

Prop. 1986/87: 147

Huvudorganisationerna far inom fem arbetsdagar fr

ä

n mottagandet av infor­mationen skriftligen l

ä

mna synpunkter, om inte arbetsgivaren och organisatio­nerna enas om n

å

gon annan frist.

Protokollsanteckninq:

En str

ä

van skall vara att materialet i regel skall utg

ö

ra ett exemplar av delningen i de delar som omfattas av samverkan enligt detta avtal.

Dverl

ä

giing

4.   Om det beh

ö

vs, skall den skriftliga informationen kompletteras med muntlig

information vid en 

ö

verl

ä

ggning med huvudorganisationerna, d

ä

r de bereds

tillf

ä

lle att st

ä

lla fr

ä

gor och l

ä

mna synpunkter. Vid bed

ö

mningen av om en

ö

verl

ä

ggning beh

ö

vs skall s

ä

rskilt avseende f

ä

stas vid organisationernas 

ö

nske­

mal.

5.    Vid 

ö

verl

ä

ggningen skall f

ö

ras protokoll, om en part beg

ä

r det.

Av protokollet skall framg

ä

 de synpunkter som framf

ö

rts av huvudorganisatio­nerna.

I protokollet tas pS beg

ä

ran av part in uttalanden som parten vill g

ö

ra.

Synpunkter fr

ä

n organisationerna om hur en fr

ä

ga skall l

ö

sas samt 

ö

vriga uttalanden de vill g

ö

ra skall l

ä

mnas skriftligen senast i samband med att parterna 

å

tskiljs vid 

ö

verl

ä

ggningen, om inte arbetsgivaren och organisationer­na enas om n

ä

gon annan tidpunkt.

Samverkan avslutas i och med 

ö

verl

ä

ggningen.

Protokollet skall justeras av parterna snarast m

ö

jligt.

N

ä

r justerat protokoll f

ö

religger r

ö

rande samverkan i anslutning till en proposition, 

ö

vers

ä

nder arbetsgivaren en protokollskopia till riksdagen i sam­band med att propositionen 

ö

verl

ä

mnas till riksdagen. Om detta inte 

ä

r m

ö

jligt skall arbetsgivaren snarast d

ä

refter s

ä

nda en protokollskopia till'riksdagen.

Prop. 1986/87: 147 

S

ä

rskilda informationsm

ö

ten

6. I anslutning till att propositionsf

ö

rteckningar offentligg

ö

rs anordnas genom arbetsgivarens f

ö

rsorg s

ä

rskilda informationsm

ö

ten med huvudorganisationerna om de frSgor som avses i 1.   I frSga om ett s

ä

dant m

ö

te skall 3-5 inte g

ä

lla.

Planering av samverkan

7.     Arbetsgivaren uppr

ä

ttar en tidsplan f

ö

r den samverkan som avses i  1   

§

, d

ä

r arbetsgivaren bed

ö

mer detta erforderligt.

Innan arbetsgivaren fastst

ä

ller tidsplanen, skall huvudorganisationerna beredas tillf

ä

lle att yttra sig om planen.

Giltighetstid m m

3

§

Arbetsgivarverket sluter detta avtal under f

ö

rbeh

å

ll om regeringens godk

ä

nnande.

A

§

Avtalet g

ä

ller fr

ä

n och med den 1 juli 1987 tills vidare med en upps

ä

gningstid av

sex m

ä

nader. Avtalet kan efter upps

ä

gning upph

ö

ra tidigast den 1 juli 1988.

Fr

å

gor,    d

ä

r   f

ö

rhandling   eller   information   har   p

ä

b

ö

rjats   f

ö

re   ikrafttr

ä

dandet, omfattas inte av detta avtal.

Avtal som pS arbetsgivarsidan slutits av statens f

ö

rhandlingsrad skall inte till

ä

mpas sa l

ä

nge detta avtal g

ä

ller.

"Sratsns arbet

§

oivarverk                   Centralorganisationen SACO/SR

Statsanst

ä

lldasintbund                      TCO-S (TCOs statstj

ä

nstemannasektion)

Bilaga 2       Prop. 1986/87: 147

Medbest

ä

mmandet vid beredningen av reqerinqs

ä

renden - en 

ö

versikt 

ö

ver nuvarande ordning

MBL 

ä

r till

ä

mplig p

å

f

ö

rh

å

llandet mellan arbetsgivare och arbetstagare (1 

§

). F

ö

ljaktligen 

ä

r MBL ocks

å

till

ä

mplig p

å

 de regerings

ä

renden som r

ö

r f

ö

rh

å

llandet mellan staten och de statsanst

ä

llda. Med statsanst

ä

llda j

ä

mst

ä

lls i detta fall ocks

å 

icke-statligt anst

ä

llda arbetstagare med statligt reglerade anst

ä

llningar, exempelvis l

ä

rare och f

ö

rs

ä

kringskasseanst

ä

llda.

En tanke som g

å

r igen p

å

 olika h

å

ll i den proposition som ligger Lill grund for 1976 

å

rs medbest

ä

mmandereform (prop. '1975/76: 10'2, InU 

lib,   

rskr. 40)

ä

r att arbetstagarnas anspr

å

k p

å

 medbest

ä

mmande­r

ä

tt

ä

ven i f

ö

retagsledningsfr

å

gor har sm v

ä

sentliga grund i att det ocks

å

 fr

å

n arbetstagarnas synpunkt 

ä

r viktigt att f

ö

relaget sk

ö

ts p

å

 ett riktigt och effektivt s

ä

tt, s

å

 att anst

ä

llningarna tryggas och l

ö

nebetalningsf

ö

rm

å

gan blir god etc. Dessutom till­m

ä

ts f

ö

retagsledningsbeslutens

å

terverkningar p

å

 inneh

å

llet i arbetstagarnas arbete och de forh

å

llanden under vilka arbetet bedrivs betydelse. I specialmotivenngen till 1 

§

 MBL (anf

ö

rda prop. bil. 1 s. 326) uttalas bl.a. f

ö

ljande.

Enligt 1 

§

ä

ger lagen till

ä

mpning p

å

 "f

ö

rh

å

llandet mellan arbetsgivare och arbetstagare".

Till det omr

å

det h

ö

r till en b

ö

rjan alla fr

å

gor som r

ö

r anst

ä

ll­ningsvillkoren f

ö

r enskilda arbetstagare, s

å

v

ä

l n

ä

r det galler best

ä

mmandet av det arbete som skall utf

ö

ras och andra 

å

taganden av arbetstagare som 

i   

fr

å

ga om l

ö

n och annan ers

ä

ttning for arbetet. 

Ä

ven fr

å

gor som g

ä

ller ing

å

ende och h

ä

vande av anst

ä

ll­ningsavtal och fr

å

gor om p

å

f

ö

ljd i 

ö

vrigt f

ö

r brott mot anst

ä

ll­ningsavtal h

ö

r till f

ö

rh

å

llandet mellan arbetsgivare och arbets­tagare. Vidare h

ö

r dit alla fr

å

gor inom omr

å

det f

ö

r arbetets ledning och f

ö

rdelning eller i 

ö

vrigt om de f

ö

rh

å

llanden under vilka arbetet utf

ö

rs.

Lagens inneb

ö

rd

ä

r emellertid att 

ä

ven fr

å

gor som brukar beteck­nas som f

ö

retagsledningsfr

å

gor faller inom ramen f

ö

r f

ö

rh

å

llan­det mellan arbetsgivare och arbetstagare. Fr

å

gor som g

ä

ller t.ex. utvidgning eller inskr

ä

nkning eller eljest omfattningen av ett f

ö

retags verksamhet, omlokalisering av verksamheten, nyanl

ä

gg­ningar och investeringar i 

ö

vrigt, upptagande av nya verksamhets­grenar eller nedl

ä

ggning av n

å

gon del av verksamheten, har bety­delse f

ö

r arbetstagarna redan d

ä

rigenom att besluten 

å

terverkar p

å

 f

ö

relagets ekonomi och d

ä

rmed p

å

 arbetstagarnas utsikter att beh

å

lla sin syssels

ä

ttning och trygga sin fortsatta f

ö

rs

ö

rjning.

Detsamma g

ä

ller, om 

ä

n inte alltid lika tydligt och omedelbart,    Prop. 1986/87; 147 om beslut r

ö

rande finansiering, om i"k

ö

p och f

ö

rs

ä

ljning, lager­h

å

llning, reklam och liknande inom omr

å

det f

ö

r f

ö

retagets aff

ä

rs­verksamhet.  Beslut som ligger inom de har angivna ramarna f

å

r ocks

å

 ofta 

å

terverkningar p

å

 inneh

å

llet i arbetstagarnas arbete och de f

ö

rh

å

llanden under vilka arbetet utf

ö

rs. Lagen bygger d

ä

rf

ö

r p

å

 att 

ä

ven fr

å

gor som r

ö

r bedrivandet av arbetsgivarens verksamhet i stort skall anses h

ö

ra till f

ö

rh

å

llandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Att det dock har ansetts b

ö

ra g

ö

ras vissa begr

ä

nsningar i fr

å

ga om verksamheter med s

ä

rskild inriktning framg

å

r av 2 

§

. F

ö

r den verksamhet som bedrivs av stat och kommun mom den offentliga sektorn av arbetsmarknaden g

ä

ller vidare s

ä

rskilda f

ö

ruts

ä

ttningar, i det att den verksam­heten skall tj

ä

na samh

ä

llets intressen och vara ett uttryck for folkets 1 politiska vaj angivna vilja.

I 2 

§

 MBL sl

å

s fast att arbetsgivares verksamhet som 

ä

r av religi

ö

s, vetenskaplig, konstn

ä

rlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinions­bildande 

ä

ndam

å

l undantas fr

å

n lagens till

ä

mpningsomr

å

de s

å

vitt avser verksamhetens m

å

l och inriktning. Lagf

ö

rarbetena jnneh

å

JJfr inte mycket om bakgrunden till eller inneh

å

llet i 2 

§

 MBL. 1 inledningen till  f

ö

redragandens anf

ö

rande i proposil lotien anl

ä

ggs en del allm

ä

nna synpunkter p

å

lagens till

ä

mpningsomr

å

de. D

ä

r f

ö

rklaras bl.a. aLL f

ö

retagsledningsfr

å

gor inte bor undantas fr

å

n m

ö

jligheterna att tr

ä

ffa medbest

ä

mmandeavtal osv. med slod av lagen. D

ä

refter till

ä

gger f

ö

i-edraganden (bil. 1 s. 196'.

Cn begr

ä

nsning f

å

r dock g

ö

ras. Det kan enligt mm mening inte bli fr

å

ga om att utstr

ä

cka arbetslagar inflytandet s

å

 l

å

ngt att beslut om m

å

l och inriktning f

ö

r en viss verksamhet, som har fattats i demokratiska former, s

ä

tts ur spel. Inom den offentliga sektorn m

å

ste den politiska demokratin garanteras och h

ä

nsyn tas till de s

ä

rskilda f

ö

rh

å

llanden som r

å

der d

ä

r. - - - Det finns 

ä

ven utanf

ö

r den offentliga sektorn exempel p

å

verksamheter vilkas m

å

ls

ä

tt­ningar och inriktning beslutas i former som ligger den politiska demokratin n

ä

ra. S

å

dana exempel 

ä

r verksamheten i politiska, fackliga, religi

ö

sa, kulturella och v

ä

lg

ö

rande organisationer eller samfund. I dessa fall b

ö

r ingrepp inte g

ö

ras i den ordning som nu till

ä

mpas f

ö

r best

ä

mmande av verksamhetens m

å

l och inrikt­ning. En motsvarande begr

ä

nsning av arbetstagarnas inflytande b

ö

r g

ö

ras i fr

å

ga om pressen och andra f

ö

retag med opinionsbil­dande verksamhet. Vad f

ö

retagen betr

ä

ffar finns det en omfattande lagstiftning, som reglerar deras verksamhet fr

å

n andra utg

å

ngs­punkter

ä

n f

ö

rh

å

llandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. De f

ö

rhandlande parterna 

ä

r givetvis ocks

å

bundna av de ramar f

ö

r f

ö

retagens verksamhet som de offentliga myndigheterna har lagt fast. 

Ä

ven deng

ä

llande associationsr

ä

ttsliga lagstift­ningen inneh

å

ller begr

ä

nsningar. En ekonomisk f

ö

rening m

å

ste t.ex. bedrivas efter kooperativa grundsatser.

t2 

Riksdagen 1986/87. I saml. Nr 147

1 avsnittet om f

ö

rhandlingsratt i den allm

ä

nna motivlexten 

å

ter-   Prop. 1986/87: 147

kommer f

ö

redraganden till

ä

mnet (bil. 1 s. 210):

Det finns emellertid anledning att h

ä

r erinra om en v

ä

sentlig aspekt som jag redan har ber

ö

rt i samband med att jag inlednings­vis behandlade fr

å

gan om den h

ä

r aktuella lagstiftningens till-l

ä

mpningsomr

å

de. Som jag d

å

 framh

ö

ll finns det i vissa kategorier av verksamhet ett beslutsomr

å

de, som b

ö

r vara f

ö

rbeh

å

llet 

ö

ve. -v

ä

ganden och beslut i andra former och i andra beslutsorgan 

ä

n s

å

dana som best

ä

ms av arbetsgivare och arbetstagare i dessa egi.'n-skaper. Jag t

ä

nker h

ä

r p

å

 s

å

dana allm

ä

nna m

å

ls

ä

ttningsfr

å

gor som den partipolitiska inriktningen hos tidningar eller andra opinions­bildande organ, fackliga m

å

ls

ä

ttningar hos organisationer p

å 

arbetsmarknaden, verksamhetens allm

ä

nna inriktning i religi

ö

sa, vetenskapliga, konstn

ä

rliga eller andra ideella organisationer eller samfund, m

å

ls

ä

ttningar av annan 

ä

n f

ö

retagsekonomisk inne­ b

ö

rd 1 folkrorelsef

ö

retag eller kooperativa f

ö

retag, etc. Beslut om formulering och fastst

ä

llande av de ideella eller eljest s

ä

r­skilda m

å

len f

ö

r arbetsgivarens verksamhet b

ö

r i s

å

dana fall f

å 

fattas 1 de former som har till

ä

mpats hittills. I m

å

nga hith

ö

rande fall, sannolikt de aiira flesta, fattas besluten i en demokratiskt uppbyggd beslutsprocess och fallen har d

å

 gemensamt att de an­st

ä

llda som grupp inte b

ö

r ha n

å

got f

ö

retr

ä

de att framf

ö

r andra f

å

inverka p

å

 besluten.

Som jag redan n

ä

rmare utvecklat ar det sj

ä

lvfallet inte l

ä

tt att genom en allm

ä

n beskrivning best

ä

mma den gr

ä

ns f

ö

r lagens till

ä

mpningsomr

å

de som jag h

ä

r

å

syftar. Det 

ä

r i stor utstr

ä

ck­ning n

ö

dv

ä

ndigt alt 

ö

verl

å

ta 

å

t r

ä

llslill

ä

mpnmgen all fr

å

n fall till fall bed

ö

ma hur gr

ä

nsen skall dras. Jag skall i special-motiveringen 

å

terkomma till vissa ytterligare synpunkter p

å

 den h

ä

r aktuella gr

ä

nsdragningsfr

å

gan.

De s

ä

rskilda 

ö

verv

ä

ganden som gjordes f

ö

r den offentliga sektorns de] med h

ä

nsyn till den politiska demokratin och till den offentliga verksamhetens uppgift att tj

ä

na samh

ä

llsintresset framg

å

r av bl.a. f

ö

ljande uttalande av f

ö

redraganden (prop. bil. 2 s. I.O, 173).

Alla r

ö

stber

ä

ttigade - allts

å

ä

ven de offentligt anst

ä

llda arbetstagarna - kan med sm r

ö

st p

å

verka besluten om vilken verksamhet som de statliga och kommunala myndigheterna skall bedriva. Det skulle strida mot v

å

r vedertagna demokratiska ordning - som den kommer till uttryck fr

ä

mst i regeringsformen resp. kommunallagen - att l

å

ta de offentliganst

ä

llda genom kollektivavtal f

å

ett annat, mer omedelbart inflytande 

ö

ver beslut som best

ä

mmer myndigheters verksamhet i fr

å

ga om m

å

l. inriktning, omfattning och kvalitet 

ä

n medborgarna i 

ö

vrigt.

S

å

ledes kan det naturligtvis av principiella sk

ä

l inte 

kanve  

i fr

å

ga att inf

ö

ra ett f

ö

rhandlingsf

ö

rfarande direkt med regeringen eller som ett moment i riksdagsbehandlingen av en fr

å

ga. Samma principiella inv

ä

ndningar g

ä

ller i samband med beslutsfattandet 1 en kommuns politiska organ.

Ä

ven om f

ö

rhandlingar enligt 11 eller 12 

§

. MBL s

å

ledes mte kan    Prop. 1986/87: 147 f

å

 f

ö

rekomma direkt med de h

ö

gsta pol iliska" organen, lorOe de anst

ä

lldas medverkan i s

å

dana fr

å

gor i stallet kunna f

ö

rekomma 1 ett tidigare skede, nar 

ä

renden inf

ö

r det politiska avg

ö

randet forbereds av tj

ä

nstem

ä

n i regeringskansliet eller av olika kom­munala myndigheter. Den f

ö

r den offentliga sektorn vanligtvis mest l

ä

mpade ordningen i dessa situationer 

ä

r enligt mm mening atl f

ö

rhandlingar enligt 11 eller 12 

§

 sker p

å

den niv

å

, d

ä

r underlaget f

ö

r de politiska organens beslut slutligt arbetas fram. Det m

å

ste ocks

å

 vara av stort v

ä

rde f

ö

r de politiska organen att ett s

å

dant 

ä

rende har beretts efter f

ö

rhandling med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r de anst

ä

llda som ber

ö

rs av beSlutet i 

ä

rendet.

De anst

ä

lldas medbest

ä

mmande i allm

ä

nhet f

ö

rutsattes vid MBL: s tillkomst efter hand bli anpassat efter f

ö

rh

å

llandena i varje enskilt fall. En s

å

dan anpassning skulle ske genom 3lt medbest

ä

m­mandeavtal tr

ä

ffades.

Den nuvarande ordningen f

ö

r samverkansf

ö

rhandlingar och informs-tion 1 regermgs

ä

rendena regleras n

ä

rmare fr

ä

mst i ett avtal cieri

18

april 1977 (med senare avtalade 

ä

ndringar) mellan staten och de statsanst

ä

lldas huvudorganisationer, dvs. Statsanst

ä

lldas f

ö

rbund, TCO-S och SACO/SR. I anslutning till detta avtal till- l

ä

mpas en av staten ensidigt utf

ä

rdad handl

ä

ggningsordning av cJen

19

april 1977 (med senare 

ä

ndringar). Dessutom till

ä

mpas bl.a. ett avtal mellan parterna av den 8 december 1978 om viSS infornia-tion. Till detta avtal finns en handl

ä

ggningsordning av den 14 december 1978.

Avtalen, handl

ä

ggnmgsordnmgarna m.m. framg

å

r av bilaga 2:1.

Avtalet 1977 inneb

ä

r bl.a. f

ö

ljande.

F

ö

rhandling enligt 11 

§

 MBL skall normalt p

å

b

ö

rjas snarast m

ö

jligt, dock senast tio arbetsdagar efter det f

ö

rhandlingen p

å

kallades. Vid f

ö

rhandling f

ö

rs protokoll, s

å

vida inte parterna 

ä

r ense om n

å

got annat. Om f

ö

rhandlingen avser en proposition, 

ö

verl

ä

mnas   en kopia av protokollet till riksdagen. Information skall l

ä

mnas om propositioner - bl.a. budgetpropo-

13

sitionen - direktiv f

ö

r vissa offentliga utredningar och enskilda  Prop. 1986/87: 147 regeringsbeslut som 

ä

r av mera allm

ä

nt intresse for all belysa arbetsgivarens verksamhet eller som r

ö

r rikllmjerna for personalpolitiken.

Tidigare f

ö

retr

ä

ddes staten i dessa sammanhang av en s

ä

rskild myndighet, statens f

ö

rhandlingsr

ä

d (FHR). Denna har den 1 juli 1985 upph

ö

rt och dess uppgifter tagits 

ö

ver av SAV (prop. 1984/85:100 bil. 15 s. 68,59; AU 15, rskr. 245).

SAV - inte fackdepartaiEntet - 

ä

r s

å

lunda den myndighet som vid bered­ningen av ett regeringsbeslut f

ö

retr

ä

der staten vid samverkans­f

ö

rhandlingar och information enligt MBL eller kollektivavtal. Det g

ä

ller uteslutande s

å

dana fr

å

gor som bereds mom regerings­kansliet f

ö

r beslut av riksdagen, regeringen eller ett statsr

å

d (2 a 

§

f

ö

rordningen 1978:813 med instruktion for SAV, andrad senast 1986:1268).

Samverkansf

ö

rhandl mg och information i fr

å

gor son r

ö

r reqerirskartOipts interna angel

ä

genheter sk

ö

ts dock inte av SAV.

Bland de fr

å

gor som i SAV har f

ö

ranlett f

ö

rhandling dominerar fr

å

gor om myndigheternas organisation. De kan f

ö

rekomma i propo­sitioner men ocks

å

 i t.ex. instruktioner och regleringsbrev. 1 detta sammanhang kan n

ä

mnas de s.k. f

ö

rhandlmgsuppdragen lill SAV 1 samband med att en myndighet organiseras om eller en ny myndighet inr

ä

ttas. S

å

dana uppdrag att f

ö

rhandla med organisa­tionerna har regelm

ä

ssigt f

ö

ranlett prim

ä

r f

ö

rhandling om sj

ä

lva uppdragets inneh

å

ll och utformning. Andra fr

å

gor som det har f

ö

rhandlats om 

ä

r byggnads- och arbetsmilj

ö

fr

å

gor, personal-r

ö

rlighetsfr

å

gor, t.ex. vidareutbildning. 

Ä

ven f

ö

rm

å

nsfr

å

gor kan f

ö

rekomma, t.ex. traktamentsbelopp enligt utlandsreseregle­mentet (1953:666, omtryckt 1980:765, 

ä

ndrad senast 1987:47) liksom generella regler om tj

ä

nstledighet.

Samverkansf

ö

rhandlmgar och information sker scm har n

ä

mnts inte bara o

å 

grund av MBL och 1977 

å

rs avtal utan ocks

å

 p

å

 grund av andra kollektivavtal. Som exempel p

å

 s

å

dana kollektivavtal kan n

ä

mnas medbest

ä

mmandeavtalet f

ö

r det statliga arbetstagaromr

å

det (MBA-5) och avtalet om f

ö

rhandlingsordning i fr

å

gor om tills

ä

ttning av vissa tj

ä

nster hos staten (ATS). Av 18 

§

 1 MBA-S f

ö

ljer s

å

lunda

14

bl.a. atl SAV skall sk

ö

ta s

å

dana prim

ä

rf

ö

rhandlingar med arbets-   Prop. 1986/87: 147 tagarorganisationerna som r

ö

r regermgsdirekt iv till utredningar som avser rationalisering. En s

ä

rskilt handl

ä

ggningsordning f

ö

r regeringskansliet i vissa fr

å

gor med anledning av MBA-S har utf

ä

rdats av staten den 28 juni 1978. P

å

 grund av ATS informerar SAV arbetstagarorganisationerna om tillt

ä

nkta beslut av rege­ringen i tills

ä

ttnings

ä

renden. 

Ä

ven i fr

å

ga om en del av de tills

ä

ttnings

ä

renden som regeringen avg

ö

r efter 

ö

verklagande f

ö

religger enligt ATS en viss informationsskyldighet, som ocks

å 

fullg

ö

rs av SAV.

Den h

ä

r beskrivna f

ö

rhandlings- och informationsverksamhet som SAV f

ö

r n

ä

rvarande ansvarar f

ö

r syftar inte till kollektivavtal. N

ä

r f

ö

rhandlings- eller informationsskyldigheten har fullgjorts, ligger det slutliga st

ä

llningstagandet hos staten som arbets­givare 1 likhet med vad som g

ä

ller f

ö

r andra arbetsgivare.

Fr

å

gor om brott mot MBL eller kollektivavtal pr

ö

vas enligt lagen '1974:371) om r

ä

tteg

å

ngen i arbetstvister (omtryckt 1977:530, 

ä

ndrad senast 1984:818).

Hittills f

ö

religger bara ett enda r

ä

ttsfall fr

å

n arbets­domstolen (AD 1980 nr 150) om f

ö

rhandlingsr

ä

tten enligt MBL i regerings

ä

renden. Det r

ö

rde till

ä

mpligheten av 1 

§

 MBL p

å

 vissa fr

å

gor i ett utkast till en proposition om l

ä

roplan f

ö

r grund­skolan m.m. Vid en f

ö

rhandling enligt 11 

§

 MBL yrkade en av de statsanst

ä

lldas huvudorganisationer, TCO-S, 

ä

ndringar i proposi­tionsutkastet vad g

ä

llde h

ö

gstadiets timplan och betygss

ä

ttningen i tillvals

ä

mnen. FHR h

ä

nvisade till att yrkandena inte r

ö

rde f

ö

rh

å

llandet mellan staten som arbetsgivare och de statsanst

ä

ll­da som arbetstagare och att FHR inte var skyldigt att f

ö

rhandla. TCO-S v

ä

ckte talan mot staten och gjorde

g

ä

llande att FHR genom sin f

ö

rhandlingsv

ä

gran brutit mot f

ö

re­skriften i 10 

§

 MBL om f

ö

rhandlingsskyldighet. Arbetsdomstolen avslog TCO-S' talan med r

ö

stsiffrorna fyra mot tre. I sina dom­sk

ä

l uttalade domstolens majoritet bl.a. att det i varje s

ä

rskilt fall g

ä

ller att avg

ö

ra om ett beslut fattas av det offentliga organet s

å

som arbetsgivare eller i n

å

gon annan egenskap. D

ä

refter slogs i domen fast att de fr

å

gor som organisationen i detta fall kr

ä

vt att f

å

  f

ö

rhandla om l

å

g utanf

ö

r f

ö

rh

å

llandet mellan arbetsgivare och arbetstagare.

15

Prop. 1986/87: 147

STATENS   FöRtilllDLlNGSRÄD   (FHR)

.

\VT.\L 

1977-04-13

Bilaga  2:1

Avtal  om viss  förhand I inasverksacnhet  och  infornacion

1 5

Detta avtal reglerar ordninpen for

1.

viss f

ö

rhandlingsverksair.het enligt MBL mellan FHR och huvudorjanisationarna.

2.

planerin,'-, av s

ä

dan f

ö

rhandlingsverksamhet och

3.

infornation till huvudorganisationerna enligt 19 5 tIBL betr

ä

ffande fr

ä

r.or 

son  

hnndl

ä

tJgs inom rt;5eringskansliet och SOQ inte enbart r

ö

r .3rbcc."~;agare i regeringskansliet eller hos kooniitto som h

ö

r till departcnont.

F

ö

rhandling

2  

§

F

ö

rhandlin; enligt II 5 MBL skall, on ej annat 

ö

verenskom-aes, p

å

b

ö

rjas snarast m

ö

jligt, dock senast tio arbetsdagar efter det att sidan f

ö

rhandling har pikallats.

Protok-ollsanteckninp

Parterna 

ä

r ense om att erforderligt skriftligt Tnaterial s

å

l

å

ngt n

ö

jlit skall 

ö

verl

ä

mnas i samband med p

å

kallandet av f

ö

rhandlingen.

3 

§

Vid f

ö

rhandling skall foras protokoll, s

å

vida ej de parter som deltar i f

ö

rhandlinjen enas on annat.

Av protokollet skall framg

å

de  yrkanden  som  f''aQförts   samt

de  förslag  som  fraukonmit nied   anledning av  gjorda  yrkanden.

I  protokollet   intages  på  bogäran   särskilt  uttalande   från  part.

Oq  

part  begär  det   ckall   yrkanden  och  förslag  on hur   förhand­lingsfråga   skall   lösas   samt   övriga   ställningstaganden  lämnas skriftligen  senast   i   sanband  .Tied   att   parterna   åtskiljs  vid det   särskilda   Eörliandlingstillf ället.

16

Förhandling  skall,   såvida  ej   parterna enas om annat,  anses

Prop.  1986/87: 147

avslutad när protokoll har justerats av parterna eller när part enligt 16 5 MBL har givit motparten skriftligt besked om att  han frånträder  förhandlingen.

Protokoll   skall  justeras   snarast möjligt  efter det  att  par­terna åtskiljs vid det  särskilda förhandlingstillfället.

Kopia av  protokoll  frän  förhandling  tillställes  fackdeparte-mentct  genom  FHR.   Då  protokoll   föreligger  rörande  förhand­ling  i  anslutning  till  proposition översänder  FHR  i  samband med act  propositionen överlämnas  till riksdagen eller,  om detta  inte  är möjligt,   snarast därefter  protokollskopia  till riksdagens vederbörande utskott.

Planerinp;

4 §

Parterna upprättar gemensamt  en  tidsplan för verksamheten enligt  1   5   1   så  långt detta  är  praktiskt möjligt.   Planen skall  avse  förhandlingsverksamheten i  sin helhet och då så behövs  de  olika  delmomenten  i  förhandlingarna.

5 5

Parternas arbete med uppr

ä

ttande av tidsplan enligt 4 

§

sker i en grupp i vilken ing

å

r f

ö

retr

ä

dare f

ö

r FHR och varje huvudorganisation.

Information

6 

§

Genom FHRs f

ö

rmedling informeras huvudorganisationerna om

1.

propositioner, s

å

vida ej vid genomg

å

ng av propositions­f

ö

rteckning eller eljest parterna varit 

ö

verens om att s

ä

rskild information ej beh

ö

vs

2.

direktiv f

ö

r offentliga utredningar

3.

enskilda regeringsbeslut som 

ä

r av mera allm

ä

nt intresse f

ö

r att belysa arbetsgivarens verksamhet

4.

enskilda regeringsbeslut om riktlinjerna f

ö

r personal­politiken,

£

r

£

t

£

koI_l_s ane c_kii i ng

Parterna 

ä

r 

ö

verens om att information enligt 6 5 skall be­handlas med s

ä

dan varsamhet att den ej ges allm

ä

n spridning innan regeringen ger offentlighet 

å

t beslutet.

17

Information  enligt   6   5   skall   ske   snarast   och  om möjligt senast   tio  arbetsdagar   innan  regeringsbeslut   i  frågan  avses bli  justerat.

P r o t ok o 11 sa_n t e c_kri_i ng

Parterna 

ä

r 

ö

verens om att information genom denna paragraf kan senarcl

ä

ggas i det fall d

å

s

ä

rskilda omst

ä

ndigheter f

ö

re­ligger.

Ensidig protokollsanteckning av huvudorganisationerna

F

ö

rhandling enligt 12 

j  

HBL som p

å

kallas med anledning av inforaation enligt denna paragraf skall om m

ö

jligt p

å

kallas fem arbetsdagar innan regeringsbeslut i fr

å

gan avses bli justerat.

Ut

ö

ver information enligt 6 5 anordnas genom FHRs f

ö

rmedling infornationssammankomster av fackdepartament i anslutning till att propositionsf

ö

rteckningar offentligg

ö

rs. Om huvud­organisation s

ä

rskilt beg

ä

r det kan d

ä

rut

ö

ver ordnas infor-mationssaamankomst av fackdepartement r

ö

rande viss fr

å

ga.

ro t

£

ko11 santeckning

Inneh

å

llet i denna paragraf avser inte att utesluta sedvan­liga informella kontakter.

9 

§

Detta avtal g

ä

ller fr o m 1977-04-19 tom den dag dl avtal tr

ä

ffas om l

ö

ner m m f

ö

r 1977 f

ö

r statstj

ä

nstem

ä

n m fl eller f

ö

rhandlingarna i nyssn

ä

mnda fr

ä

gor eljest f

ö

rklaras avslutade, dock att 6 5 g

ä

ller f

ö

rst fr o m 1977-05-16.

Stockholm 1977-04-18

Statens f

ö

rhandlingsr

ä

d

Centralorganisationen SACO/SR

Statsanst

ä

lldas f

ö

rbund

TCOs statstj

ä

nstemannasektion

(TCO-S)

Prop. 1986/87: 147

18

Prop. 1986/87: 147

EUDGETDEPARTEMEl.TET/P

STATENS F

Ö

RHANDLINGSR. (FHR)

197 7-04-10

Handl

ä

ggningsordning i regeringskansliet med anledning av

avtal mellan FHR och huvudorganisationerna om viss f

ö

rhand-

lingsverksjT.:het och information________________________ 

Budgetdepartcmentet och statens f

ö

rhandlingsr

å

d (FHR) f

å

r h

ä

rmed i samr

å

d uttala f

ö

ljande om handl

ä

ggningsordningen i regeringskansliet med anledning av avtal mellan FHR och huvudorganisationerna (PO) om viss f

ö

rhandlingsverksamhet och information.

1.    FHRs uppgifter

1.1.

FHR skall samordna och genomf

ö

ra f

ö

rhandlingar i s

å

dana fr

å

gor enligt MBL som f

ö

r beslut av riksdagen, regeringen eller departementschef f

ö

rbereds inom regeringskansliet och som dels ej er.brt r

ö

r arbetstagare i regeringskansliet eller hos koumittc .som h

ö

r till departement, dels inte syftar till kollektivavtal (2 cch 3 5

§

instruktionen f

ö

r FHR 1976:1065, 

ä

ndrad 1977:73).

1.2.

FHR skall vidare bl a - i m

ä

n av tillg

ä

ng p

å

 personal -l

ä

mna statlig myndighet son c

ä

ö

nskar hj

ä

lp i samband med information enligt tlUL (3 5 3. instruktionen).

1.3.

Enligt regeringens beslut 1976-12-30 har FHR bemyndigats att sluta kollektivavtal on formerna f

ö

r dels de f

ö

rhand­lingar enligt >3L som det ankocroer p

å

FHR att genomf

ö

ra, dels informationen i s

å

dana 

ä

renden i vilka det ankommer p

å

 FHR att f

ö

rhandla.

S

å

dant avtal har slutits 1077-04-13 (bilaga 1) med omedelbar giltighet. 6 j i avtalet g

ä

ller dock f

ö

rst fr o m 1977-05-16.

2.   Kontaktman   i  dspartement

I varjr departement utses  en  tjänsteman   (t  ex  inom PBS)   att vara  kontaktoian gent£;not   F:!R.  

Kontaktmannen   skall  ha   till uppgift  att  ge  FHR upplysning  om  vem  inom  departementet   som är   sakansvarig   i  vi'i3t   ärende  eller  viss   typ   av  ärenden     samt i   övrigt  biträda   FHP,.  i  praktiska  frågor   som  kan uppkomna   i kontaliterna mellan  FK?.  och  departementet.

3.   Åtgärder   för  att   fullgöra   åligganden  enligt  MBL  och det

avtal   coc  anges   i   1.3.

3.1.   Ir.fomation  cnl.i.gt   19   5  iTHL  och avtalet

Den  prin;-''-.-?.   irfor2iation:;skyldighetGn  enligt   19   -j     avser infomation on  liur   arbelisgi-.-arcna  "erksanhet  utvecklas   i olika hänseenden och on riktlinjerna  för  personalpolitiken. Här  avses   inte   infoma:ioii  till  de  lokala personalorganisa­tioner   son  företräder do  anställda  i  regeringskansliet.

19

Informationen omfatt.ir dels en information om planeringen i        Prop. 1986/87: 147 stort, dels en redovisning av till

ä

mnade regeringsbeslut som mera allm

ä

nt belyser utvecklingen av verksamheten och rikt­linjerna f

ö

r personalpolitiken.

3.1.1.   Information oci planeringen i stort

Information om planerincon i stort l

ä

mnas p

å

s

å

 s

ä

tt att genom FHRs f

ö

rmedling av fackdepartement anordnas informations-sammankomster i anslutning till att propositionsf

ö

rteckningar offentligg

ö

rs. Informationen omfattar en redovisning i stora drag av den verksamhet (arbete med propositioner, f

ö

rfatt­ningar m m) som planerats 

ä

ga rum. Informationen ges p

å

 grund­val av skriftligt material i den m

ä

n s

å

dant f

ö

religger. Om huvudorganisation s

ä

rskilt beg

ä

r det ordnas d

ä

rut

ö

ver genom FHRs f

ö

rmedling infomationssammankomst av fackdepartement r

ö

rande viss fr

ä

ga. Vid inf omationssammankomst b

ö

r PO beredas tillf

ä

lle att st

ä

lla kompletterande fr

å

gor (jfr 8 

§

avtalet).

3.1.2.   Information on till

ä

mnade  regeringsbeslut

Denna information omfattar alla propositioner och utrednings­direktiv samt s

å

dana enskilda regeringsbeslut som i s

ä

rskild ordning har bed

ö

mts vara av mera allm

ä

nt intresse f

ö

r att be­lysa arbetsgivarens verksamhet och riktlinjerna f

ö

r personal­politiken (jfr 6 

§

 3. avtalet), allt i den m

å

n inte PO har f

ö

rklarat sig sakna intresse f

ö

r viss fr

ä

ga eller typ av fr

å

gor. FHP. kommer att l

ä

mna s

ä

rskild information till rege­ringskansliet om 6 

§

 3. i avtalet. Information skall ske endast i den m

ä

n f

ö

rhandling meliran FHR och huvudorganisation ej 

ä

gt rum enligt 11 eller 12 5 MBL.

Fackdepartenentet orienterar FHR on tidsplan f

ö

r proposition s

å

snart son m

ö

jligt. Information om propositionens inneh

å

ll sker vanligen, i alla de fall PO inte till FHR anm

ä

lt att man saknar intresse f

ö

r propositionen i fr

å

ga, genom att fack­departementet till FHR 

ö

verl

ä

-nnar den blivande propositionen. Detta b

ö

r ske i god tid och on m

ö

jligt s

å

 att FHR kan tillst

ä

l­la PO materialet  minst tio arbetsdagar innan trycklov ges. Propositionstexten

ö

verl

ä

mnas till FHR f

ö

rst sedan den gemen­samma beredningen 

ä

gt rum i sedvanlig ordning och enighet f

ö

re­ligger on beslutets utformning.

Information om utredningsdirektiv sker genom att fackdeparte­mentet 

ö

verl

ä

mnar direktiven till FHR i god tid och om m

ö

j­ligt s

å

att FHR kan tillst

ä

lla PO direktiven minst tio arbets­dagar innan regeringsbeslutet i fr

å

gan avses bli justerat. Direktiv 

ö

verl

ä

mnas till FHR f

ö

rst sedan den gemensamma bered­ningen

ä

gt rum i sedvanlig ordning och enighet f

ö

religger om beslutets utformning.

Infomation om enskilda regeringsbeslut som 

ä

r av mera all­m

ä

nt intresse f

ö

r att belysa arbetsgivarens verksamhet eller riktlinjerna f

ö

r personalpolitiken behandlas p

ä

 i princip samma s

ä

tt som tidigare n

ä

mnd infomation.

Allt material f

ö

r infomation enlis-;t 3.1.2 

ö

verl

ä

mnas till den f

ö

rhandlingsansvarie i FHR i 8 ex, om den f

ö

rhandlingsansva-rice inte framst

ä

llt 

ö

nskemal om annat antal.

20

3.2. F

ö

rhandling enligt 11 eller 13 s .IBL

Prop. 1986/87: 147

I vederb

ö

rande departement bed

ö

ms on visst 

ä

rende, i vilket regeringsbeslut avses bli fattat, innefattar s

ä

dan fr

å

ga som f

ö

ranleder prim

ä

r f

ö

rhandlingsskyldighet enligt 11 eller 13 5 :3L. Vid tvekan h

ä

rom b

ö

r FHRs uppfattning inh

ä

mtas. Om bed

ö

m­ningen ger vid handen, att prLm

ä

r f

ö

rhandlingsskyldighet f

ö

re­ligger, skall tidsplan for beredning av 

ä

rendet uppr

ä

ttas i ansvarigt fackdepartenent i samr

å

d med ev ber

ö

rda

ö

vriga depar­tement. Det 

ä

r viktigt att i tidsplanen, i samr

å

d med den f

ö

rhandlingsansvarige i FHR, avs

ä

tts erforderlig tid f

ö

r f

ö

r­handlingsarbetet.

FHR delges tidsplan s

å

snart den har fastst

ä

llts.

Infomation till FHR om 

ä

rende,  i vilket prim

ä

r f

ö

rhandlings­skyldighet bed

ö

ms f

ö

religga, l

ä

mnas till den tj

ä

nsteman inom FHR som enligt bilagda f

ö

rteckning (bilaga 2) i f

ö

rsta (resp andra) hand 

ä

r ansvarig f

ö

r f

ö

rhandlingsarbetet i det aktuella 

ä

rendet. Informationen till FHR l

ä

mnas per telefon eller skriftligt.

Det ankommer p

ä

FHR att i samr

å

d ned fackdeparteraentet ta slutlig st

ä

llning till, om f

ö

rhandling skall p

å

kallas i 

ä

rende, varom fackdepartementet underr

ä

ttar FHR, och att vidta d

ä

rav betingade 

å

tg

ä

rder. Erforderligt bitr

ä

de i sakfr

å

gor skall l

ä

mnas av vederb

ö

rande tj

ä

nstem

ä

n i regeringskansliet p

å 

beg

ä

ran av den f

ö

rhandlingsansvarige i FHR,

Exempel ges nedan (3.2.1-3.2.8) p

å

 handl

ä

ggningsordningen i n

å

gra olika typer av 

ä

renden i vilka f

ö

religger fr

å

ga son om­fattas av prim

ä

r f

ö

rhandlingsskyldighet enligt 11 eller 13 

§

.

Proposition

3.2.1.   I 

ä

rendet konstateras s

å

dan fr

å

ga f

ö

religga som kom­

mer att f

ö

ranleda prim

ä

r f

ö

rhandlingsskyldighet. Tidsplan

f

ö

r beredningsarbetet uppr

ä

ttas i samr

å

d ned den f

ö

rhand­

lingsansvarige i FHR. I tidsplanen avs

ä

tts erforderlig tid

f

ö

r FHRs 

å

tg

ä

rder enligt hfflL. Omfattningen av den tid som i

tidsplanen avs

ä

tts f

ö

r f

ö

rhandlingsarbetet 

ä

r beroende p

å

ä

rendets art, storlek och principiella intresse f

ö

r PO. Allt

efter f

ö

rh

å

llandena kan anledning finnas att f

ö

r f

ö

rhandlings­

arbetet avs

ä

tta fr

å

n fem till femton arbetsdagar, i speciella

fall 

ä

nnu l

ä

ngre tid.

Avser regeringen att inh

ä

mta lagr

å

dets yttrande innan propo­sition l

ä

unas i 

ä

rende som kommer att f

ö

ranleda prim

ä

r f

ö

r­handlingsskyldighet; b

ö

r d

å

 tidsplanen uppr

ä

ttas beaktas att f

ö

rhandling enligt >C5L normalt b

ö

r p

å

b

ö

rjas innan lagr

å

ds­remissen beslutas. Samr

å

d b

ö

r i dessa fall alltid 

ä

ga ruti ned den f

ö

rhandlingsansvarige i FHR.

3.2.2.   FHR underr

ä

ttas om tidsplanen.

21

3.2.3.  FHR tar kontakt ned PO och informerar on trolig tid-        PfOp. 1986/87: 147

punkt f

ö

r kontakt FHR-PO.

3.2.4.  Propositionstexten i de delar som beh

ö

vs f

ö

r f

ö

rhand­

lingarna 

ö

verl

ä

mnas av vederb

ö

rande departenentstj

ä

nsteman

till den f

ö

rhandlingsansvarige i FHR, n

ä

r den gemensamma bered­

ningen 

ä

gt rum i sedvanlig ordning och enighet r

ö

religger on

beslutets utformning. I nera omfattande 

ä

renden kan texten

ö

verl

ä

mnas successivt betr

ä

ffande olika avsnitt, t ex f

ö

rst

recitdel och remissammanst

ä

llning, och vid senare tidpunkt

f

ö

redragandeavsnitt. Det b

ö

r i detta sammanhang framh

å

llas, att det i allm

ä

nhet torde vara ofr

å

nkomligt att propositions­texten presenteras f

ö

r PO i god tid, innan f

ö

rhandling avslu­tas. Man kan inte heller r

ä

kna med att n

å

got egentligt f

ö

r­handlingsarbete kan p

å

b

ö

rjas, innan PO f

å

tt del av ett skrift­ligt material, vanligen b

å

de det tillt

ä

nkta beslutet och mo­tiven till det. Allt material 

ö

verl

ä

mnas till den f

ö

rhand­lingsansvarige i FHR i 3 ex, om den f

ö

rhandlingsansvarige inte framst

ä

llt 

ö

nskem

å

l om annat antal,

3.2.5.

Den f

ö

rhandlingsansvarige i FHR p

å

kallar f

ö

rhandling enligt 11 

§

 MBL och bifogar texten s

ä

 l

å

ngt denna f

ö

religger vid tillf

ä

llet.

3.2.6.

F

ö

rhandling genomf

ö

rs varvid vederb

ö

rande departe­mentstj

ä

nstem

ä

n bitr

ä

der FHR.

Under f

ö

rhandlingsarbetets g

å

ng f

ö

rekommer de kontakter mellan FHR och ber

ö

rt (ber

ö

rda) departement som FHR bed

ö

mer erforderliga f

ö

r att arbetsgivaren skall kunna ta st

ä

llning till yrkanden fr

å

n PO. I den m

å

n behov uppkommer att ta st

ä

ll­ning till yrkanden fr

ä

n PO, f

å

r f

ö

rnyad gemensam beredning ske p

å

 sedvanligt s

ä

tt.

3.2.7.  Fackdepartcmontet avslutar propositionsarbetet. H

ä

rvid

f

å

r inte n

å

gra sak

ä

ndringar g

ö

ras i propositionstext, on

vilken f

ö

rhandling 

ä

gt rum.

Enskilt rereringsbeslut

3.2.3. Enskilt regeringsbeslut, varigenom 

ä

rende avg

ö

rs, t ex beslut om inr

ä

ttande av personlig tj

ä

nst; s

å

dant beslut om tj

ä

nstetills

ä

ttning eller besv

ä

r

ö

ver beslut d

ä

rom, vari regeringen avser att g

ä

 ifr

å

n tidigare i likartade 

ä

renden till

ä

mpade riktlinjer f

ö

r personalpolitiken (exempelvis till­godor

ä

kning av tid f

ö

r tj

ä

nstledighet, meritv

ä

rdering, kom­petenskrav); beslut om organisationsf

ö

r

ä

ndring; beslut om f

ö

rhandlingsuppdraf, till statens avtalsverk; beslut om pro­jekteringsuppdrag eller annat beslut i bygg

ä

rende; beslut om ny eller 

ä

ndrad instruktion f

ö

r myndighet. Det 

ä

r viktigt att det tillt

ä

nkta beslutet inte 

ä

r retroaktivt, dvs avser f

ö

rh

ä

llande f

ö

re den tidpunkt d

ä

 f

ö

rhandling i 

ä

rendet enligt 11 5 MBL f

ö

rklaras avslutad.

I till

ä

mpliga delar f

ö

ljs handl

ä

ggnincsordningen enligt 3.2.1.-3.2.7.

22

Prop. 1986/87: 147

ST.ATENS F

Ö

RHAND L I iVGS RAD (FHR)

19:7-05-1.

E.xpeditionscheferna

R

ä

ttscheten i st.itsrads-be redningen

S

ä

rskild information enligt 5.1.2 i handl

ä

ggningsord­ning 19~7-04-19 fr

ä

n B/P och FHR

B/P och FHR har i skrivelse J97--04-19 i samr

å

d gjort vissa uttalanden om hand 1 

ä

ggningsordningen i rege­ringskansliet med anledning av avtal mellan FHR och hu vudorganisatl

ö

nerna  197'-04-lS om viss f

ö

rhandlings-verksamhet och information.

1 p 3.1.; i skrivelsen behandlas bl a s

ä

dana enskil­da regeringsbeslut som 

ä

r av mera allm

ä

nt intresse f

ö

r att belysa arbetsgivarens verksamhet (6 

§

 3. i avtalet). FHR uttalar h

ä

rvid att s

ä

rskild informa­tion kommer att l

ä

mnas till regeringskansliet om 6 

§ 

3. 1 avtalet.

Med anledning h

ä

rav far FHR anf

ö

ra f

ö

ljande.

Vid till

ä

mpningen av 3.1.2 i hand i

ä

ggningsordningen 1977-04-19 bor information alltid l

ä

mnas om f

ö

ljan­de typer av fr

å

gor :

1.

beslut som p

å

verkar en statlig myndighets arbets-inriktning,

2.

beslut som bed

ö

ms i stort p

å

verka de f

ö

rh

å

llanden under vilka arbetet i statlig myndighet bedrivs,

3.

beslut som inneb

ä

r uppdrag att utreda personalad-ministrativ eller organisatorisk fr

å

ga som ber

ö

r statlig myndighet,

4.

beslut om regleringsf

ö

reskrift i anslutning till budgetpropositionen (de s k regleringsbreven).

Med statlig myndighet avses i f

ö

rekommande fall 

ä

ven icke-statlig myndighet med arbetstagare som omfattas av lagen (1965:576) om st

ä

llf

ö

retr

ä

dare f

ö

r kommun vid vissa avtalsf

ö

rhandlingar m m.

Huruvida annan fr

ä

ga

ä

n som anges ovan under 1-4 

ä

r att betrakta som beslut av mera allm

ä

nt intresse f

ö

r att belysa arbetsgivarens verksamhet f

å

r bed

ö

mas fr

ä

n fall till fall av vederb

ö

rande fackdepartement, eventuellt i samr

å

d med FHR.

All information enligt 6 

§

 avtalet skall ske genom FHRs f

ö

rmedling.

Rolf Skillner

Arne Aldestam

23

Prop. 1986/87: 147

STATENS   FÖRHAKDLINGSRAD  

(FHR)

Avtal 1977-10-28

Dnr  85/77/20

Avtal  om ändring av avtalet  1977-04-18 om viss förhandlings­

verksamhet  och  information

__ 

1  §

Avtalet 1977-04-18 om viss f

ö

rhandlingsverksamhet och infor­mation g

ä

ller tom den 1 november 1977 utan upps

ä

gningstid. Avtalet f

å

r d

ä

refter s

ä

gas upp med en upps

ä

gningstid av en vecka.

Stockholm 1977-10-28 statens l

ö

rhandlingsr

å

d

Centralorganisationen SACO/S?

Statsanst

ä

lldas f

ö

rbund

TCOs ySlatstj

ä

nstjemannaektion (TCfi-S)

Prop. 1986/87: 147

Budgecdcparteinentet

1977-12-05        Dnr i85/77/20 b)

FHP

Expeditionscheferla

R

ä

ttschef SB

FHRs kontaktman i regeringskansliet

Ä

ndring av handl

ä

ggningsordningen i regeringsfvanslie: med anledninn av FHRs f

ö

rhandlinqsverksamhet och inforratlOn

B/P och FHR har i skrivelse 1977-04-19 i samr

å

d gjorc vissa uttalanden om handl

ä

ggningsordningen i regeringskansliet ired anledning av FHRs f

ö

chandlingsverksar.het och informa­tion. FHR har i skrivelse 1977-05-12 g]ort vissa konplet-terande uttalanden i 

ä

mnet.

Med 

ä

ndring av tidigare uttalanden f

å

r B/P och FHR i sainrid meddela f

ö

ljande.

FHRs f

ö

rhandlingsverksamhet och information omfattar endas: s

å

dana tillt

ä

nkta beslut av regeringen eller departemensccf som enligt 1 S MBL 

ä

ger till

ä

mpning p

å

f

ö

rh

å

llandet, r.ellar-staten som arbetstgivare och de statsanst

ä

llda, f.aterial 

snr.: 

inte till n

å

gon del har till

ä

mpning p

å

detta f

ö

rh

å

llande skall s

å

ledes i forts

ä

ttningen inte 

ö

verl

ä

rnas till FHR.

Protokoll 1977-12-05 bifogas for k

ä

nnedom.

.Vi,-:- 

J

'-

-A  1/  -:  "     

  -

Rolf Skillner

Arne Aldestax

25

Prop. 1986/87: 147

si.\te:-;s 

FöRH.\::DLi::csrv.'vD (Phr)

PROT0i;0LL ,1977-12-05

Dnr   485/77/20   a)

Parterna har i avtal 1977-04-18 om viss föihar.d 1 ingsverksam-het och information reglerat ordningen för den förhandlings-och informationsverksamhet enligt lagen (1976:580) om r.edbest; mande i arbetslivet (MBL) för vilken FHR har ansvaret. Denna verksamhet som grundas på 1 § MBL förutsätter att skriftligt material överlämnas till huvudorganisationerna. Parterna är överens om att sädant material ej ges allmän spridning innan regeringen  ger  offentlighet   åt  det.

Stockholm  1977-12-05

FHR

SACO/SR

 ' /'-,

'..... /;............. 

SF

TCO-S

/\7'-'P'c'rc>Z

Prop. 1986/87: 147

STATE.\'S F

Ö

RHANDLl.MGSR.

ä

,D

Datum

I 9 7 S - 1 : - O S

Dnr 555/78/20

Avtal   om   viss   information PARTER

Arbetsgivarsidan:   Statens   förhandlingsräd   (FHR) Arbetstagarsidan:   Centralorganisationen   SACO/SR   (SACO/SR) Statsanställdas   förbund   (SF) TCOs   statstjänstemannasektion   (TCO-S)

1   §

Arbetsgivaren   skall   i   sä   god   tid   som möjligt före   förordnande   av   ordförande   i   kommitté   eller särskild   utredare   enligt   kommittéförordningen (1976:119)    informera   huvudorganisationerna   om vem   som   avses   bli   förordnad.

Ensidig   protokollsanteckning   av   FHR:

.Avtalet   avser   självklart   inte   att   påverka   huvud-organisationexnas   möjligheter .att   i   frägor   av här   berört   slag   anföra   synpunkter.

Information   enligt   1   §   avser   förhållandena   be­träffande   utredning,   om   vars   direktiv   huvudorga­nisationerna   skall   informeras   genom   FHRs   förmed­ling   enligt   avtal   197"-04-18.

Detta   avtal   gäller   fr   o   m  den   1   januari   1979 tills   vidare   med   en   uppsägningstid   av   en   vecka.

Stockholm   1978-12-08 Statens   förhandlingsräd .Arne   Aldestam

SACO/SR

.Nils   Schirren

SF

Curt[REDACTED_EFTERNAMN]

TCO-S

T.   Nitzelius

27

Prop. 1986/87: 147

3roGZTII?AP.TE:''.i:;TET/P

STATz:!s fch;-i»2:!;li::oshåd (fs)

1973-12-14

Handl

ä

ggningsordning i regeringskansliet med anlear.: av avtal mellan FHR och huvudorganisationerna oc vi: infor~ation

./.

1.

FHR sa-nt  SACO/SR,  Sr   och TCO-S   (huvudorganisatic-.err.a) hajT  1973-12-03  träffat   avtal  om viss   information   (bilaga).

2.

Enligt  avtalet  skall  arbetsgivaren  i  så god  tid  so-aöjligt  före  förordnande  av  ordförande   i  komziitté  eller särskild utredare  enligt   korr.-ittéfcrordr.ingen   (19=:''-19} informera .huv-udorganisätionernä om vem  som avses  bli   fir-orinad.   Informationen avser förhällar.dena beträffande  ut­redning,   om vars  direktiv huAidorganisationerna skall   i.n-for:..eras  genom  Fl-lr.c  förmedling enligt   avtal  1977---:-lö (se skrivelse  från  3/? och  Tr:r.  1977-04-19)-

Ee-. bor fra.-hållas att inforr.ation skall lämna.- ir,-e er.das vid första fbrcrir.andetillfillet utan även vid ev se.-.-ire ',; fälle di kor.-.ittéordfcrande eller särskild utreia.re ersä'.t: av a.nnan peraon.

3.   Inforr.ation enligt avtalet 197i-i2-03 skall ls:2.3 £-e-

nc-  F}i?-a   fcr.-eiling.

4.   Skyldighet  att   informera enligt  avtalet   1975-12-23

gäller fr  o m  1979-01-01.

Rolf Skillner

'ne  Aldestam

28

Bilaga 3                     Prop. 1986/87: 147

Riksdagens behandling av_fr

å

gan_2?83_;_1987

Fr

å

gan om medbest

ä

mmandet i regerings

ä

renden har under senare 

å

r flera g

å

nger varit F

ö

rem

å

l f

ö

r riksdagens bed

ö

mning.

H

ö

sten 1963

Riksdagen behandlade h

ö

sten 1983 vissa motioner r

ö

rande med­best

ä

mmandets utformning i regeringskansliet (AU 1983/84:5, rskr. 24). Bl.a. f

ö

reslogs i motion 1982/83:2063 en 

ö

versyn av lagen (1976:600) Om medbest

ä

mmande i arbetslivet (MBL) som skulle syfta till en minimenng av regeringens skyldighet att MBL-f

ö

rhandla.

Arbetsmarknadsutskottet anf

ö

rde f

ö

ljande (s, 19) i anslutning till motionen.

Nar del galler medbest

ä

mmandete utformning i reyenngenb kjnsli be­handlade uiskoilel f

ö

rra hoiten (AU 1982/83:6) fr

å

gan om forhandlmgai r

ö

rande propositioner och andra regeringsbeslut. Utskottet konstaterade ad detta f

ö

rhandlingsarbete drivs enligt s

ä

rskilt avtal samt att verksamheten behandlats av konstitutionsutskottet j gransknmgshetankandet KU 1978 79;3U. Utskottet erinrade ocks

å

 om sin tidigare framf

ö

rda uppfattning atl f

ö

rhandlingsverksamheten i fr

ä

ga i vissa avseenden vant mindre andam.ils-enlig och atl det darfor kunde finnas anledning att i ett l

ä

ngre perspektiv ta upp verksamheten ull behandling. Regenngen har d

ä

refter i den till forrj nksmotet avgisna budgetpropositionen (prop. 1982/H.3;1(K) bil. 15) aviserat att statens f

ö

rhandlingsr

ä

d (FH R) som spelar en central roll i sammanhanget skall bli forem

å

l for en 

ö

versyn. Bl a. skall m

ö

jligheterna provas atl finna l

ä

mpliga alternativa organisationsformer for den f

ö

rhandlings- och informa­tionsverksamhet som r

å

det bedriver

Det kan vara naturligt att d

ä

rvid pr

ö

va fr

å

gor av det slag som las upp i motion 2063

S

å

vitt utskottet kan bed

ö

ma m

å

ste f

ö

r

ä

ndringar i medt>estammandeis utformning i regenngskanslict foreg

å

s av f

ö

rhandlingar. Dessa bor s

ä

ra f

ö

ruts

ä

ttningsl

ö

sa. Det finns d

ä

rf

ö

r inga skal f

ö

r utskottet att g

ö

ra n

å

gra uttalanden om inriktningen av del p

å

g

å

ende 

ö

versynsarbetet

Riksdagen bif

ö

ll AU:s hemst

ä

llan om avslag p

å

 motionen.

""

Prop. 1986/87: 147

Riksdagen behandlade v

å

ren 198 konstitutionsutskottets gransk­ningsbet

ä

nkande

ö

ver statsr

å

dens tj

ä

nsteut

ö

vning och regerings-

ä

rendenas handl

ä

ggning f

ö

r 

å

r 1983 (KU 1983/84:30, rskr. 330). En av punkterna j bet

ä

nkandet (p. 9) rubriceras Medbest

ä

mmande­fr

å

gor vid beredningen av regerings

ä

renden. Utskottet anf

ö

r d

ä

rvid f

ö

ljande (s. 18).

Uukottets granskning har i detia 

ä

rende tv

ä

 syften. Det ena syftet ar atl unders

ö

ka om de lagar och avtal som styr f

ö

rhandlings- och informations­verksamheten 1 fr

å

ga om regenngsarenden till

ä

mpas p

å

 ett rikligt och enhetligt satt i regeringskmshet Det andra syftet 

ä

r alt bevaka att regenngens stillning som det framst

å

 styrande och verkst

ä

llande organet i v

å

rt demokratiska statsskick inte knngskars genom medbest

ä

mmanden utformning

Utskottet vill f

ö

rst sl

å

 fast att den nya utformningen av de anst

ä

lldas medbest

ä

mmander

ä

tt i fr

å

ga om regenngsarenden i formellt hanseende inte innebar n

ä

gon inskr

ä

nkning i regeringens befogenheter. Skyldiheien atl f

ö

rhandla och informera om regeringsbeslut intrader under beredningspro­cessen och 

å

vilar ett ulanfor regenngen och regeringskansliet st

å

ende organ. statens f

ö

rhandlingsr

å

d. De preasenngar som gjons i dei omr

å

de dar f

ö

rhandlings- och informationsskyldighei intrader, nu senast genom arbets­domstolens dom 1980, ar enligt utskottets mening v

ä

rdefulla med hansvn ull medbest

ä

mmandets syfte. De innebar dock inte n

å

gon f

ö

r

ä

ndring j dei formella skyddet f

ö

r den politiska demokratin

N

ä

r det galler den praktiska utformningen av verksamheten med informa­tion och forhandling betr

ä

ffande regenngsarenden kan f

ö

rst konstateras an denna verksamhet har f

å

tt en ganska betydande omfattning Omkring 2 500 regenngsbeslut blir 

å

rligen forem

å

l for

å

tg

ä

rder fr

å

n FHRs sida. Dciia innebar att f

ö

rhandling eller information agcr rum om ungefar vart tiondi; regerings

ä

rende- 

Ö

kningar har under senare 

å

r sken p

å

 s

å

v

ä

l forhandlings-som informationssidan. Verksamheten syssels

ä

tter en myndighet med f n 

å

tta tj

ä

nsteman till en 

å

rhg kostnad av drygt 2 milj kr. For arbetsgiwren staten tillkommer de resurser i fr

å

ga om personal m. m. som tas i anspr

å

k for informations- och f

ö

rhandlingsverksamheten fr

å

n depanementens sida

Vid utfr

å

gning infor utskottet intygades fr

å

n b

å

de arbetslagar- och srbetsgivanidoma att verksamheten l

ö

per smidigare nu 

ä

n tidigare Flera a\ de utfr

å

gade menar att den f

ö

rut refererade domen i arbetsdomstolen 19K(I bidragit till att klarg

ö

ra f

ö

ruts

ä

ttningarna for verksamheten. D

ä

rmed har. anser man. informations- och f

ö

rhandlingsarbetet underl

ä

ttats.

Del finns emellertid fortfarande en viss kntik p

å

 arbetstagarsidan som bl. a. g

å

r ui p

å

 att organisationerna kommer in for sent i beredningsproces­sen. Man menar att p

å

 detta stadium av processen finns ofta inte n

ä

goi st

ö

rre utrymme f

ö

r p

å

verkan eftersom beredningsarbelei hunnit s

å

 l

å

ngi an beslutet i praktiken ofta ar fattat. Liknande synpunkter var statssekreteraren I civildepartementet inne p

å

 d

å

 han infor utskottet f

ö

rklarade att den organisatoriska inplacenngen av f

ö

rhandlingsarbetet i den totala arbetspro-

30

cessen i regeringen var tveksam. Nar den interna beednln);proccsen r       PfOp.   1986/87: 147

regeringskansliet ar avklarad och man d

ä

refter 

ö

verg

å

r i en forhandlingN',l,ir-de med arbetstagarparten ar enligt statssekreteraren nsken uppenhji an dci ar f

ö

renat med stora sv

å

righeter ad slana om bercdninp.\procc%sen utan mycket stora tidsf

ö

rluster.

Utskottet vill erinra om att enligt den handl

ä

ggningsordning *.om galler i regenngskanslief skall en 

ä

rende, dar dei foreligger informjiicinN- eller f

ö

rhandlingsskyldighet, 

ö

verl

ä

mnas till FHR f

ö

rst sedan den gemensammj beredningen har agt nim i sedvanlig ordning och enighet f

ö

religger om beslutets utformning. 

Ö

verl

ä

mnandet sker s

å

ledes p

å

 en myckel ieni stadium av beredningsprocessen. Som framg

å

tt har denna ordning kniiserais av f

ö

retr

ä

dare for s

å

v

ä

l personalorganisationerna som civildepariemeniet Utskottet har f

ö

rst

å

else for dessa kritiska uppfattningar Bristerna i dei nuvarande systemet ar enligt utskottets uppfattning en av anledningarna ull alt direkta kontakter ibland las mellan personaiorgunisationerna och depar-temenien i ett tidigare skede av beredningsarbelei. Dessa kontakter iker allts

å

 vid sidan av den forutsatta och avtalade handlaggningsoidningen ivh innebar bl, a. att f

ö

rhandlingsr

å

det f

ö

rbig

å

s

Enligt utskottet kan det ocks

å

 ifr

å

gas

ä

ttas om den nuvarande handlagg-ningsordningen

ö

verensst

ä

mmer med tankeg

å

ngarna bakom medbest

ä

m­mandets utformning i fr

å

ga om regenngsarendena. Det uttalades i f

ö

rarbete­na till arbetsrartslagstifiningen alt det av principiella skal inte kunde komma i fr

å

ga alt infora ett f

ö

rhandlingsf

ö

rfarande direkt med regenngen Uiskonei har ocks

å

 ovan slagit fast att n

å

gon inskr

ä

nkning av regenngens formella befogenheter inte har sken. Med nuvarande handl

ä

ggningsordning i rege­ringskansliet upptas emellertid, som redan n

ä

mnts, f

ö

rhandlingarna i en myckel seni skede av beslutsprocessen. H

ä

rigenom har f

ö

rhandlingarna i realiteten kommit atl avse st

å

ndpunkter som det i normalfallei endaM iierst

å

r for regeringen att bekr

ä

fta genom ett formellt beslut

Enligt utskottets uppfattning finns det allts

å

 inslag i den nuvarande ordningen som ar diskutabla fr

å

n pnncipiella synpunkter. Uiskoiiei anser heller inte att de insatser i form av nd och resurser som g

ö

rs alltid siar i proportion till de uppn

å

dda resultaten. Detta galler oavsett om man ser verksamheten fr

å

n arbetslagar- eller arbetsgivarynpunkt Utskottets slutsats 

ä

r s

å

ledes atl omfattningen och inrikiningen av - f

ö

rhandlings- och informalionsverksamheten i fr

ä

ga om regenngsarenden bor omprovas i syfte att minska den sena behandlingen av mer rutinbetonade 

ä

renden till f

ö

rm

å

n for tidiga kontakter mellan parterna i viktigare (ragor 1 de 

ö

verv

ä

ganden som bor g

ö

ras i samband h

ä

rmed bor ocks

å

 fr

å

gan om formen for dessa kontakter diskuteras. Som utskottet tidigare har redoMsai kan direkta f

ö

rhandlingar mellan regenngen och de fackliga organisationer­na inte anses f

ö

renliga med regeringens st

ä

llning enligi f

ö

rfattningen Behovet av tidiga 

ö

verl

ä

ggningar mellan f

ö

retr

ä

dare f

ö

r regeringen och de fackliga organisationerna kan darfor aktualisera fr

å

gan om inf

ö

rande av nyj art>etsformer.

Granskningen har hanjt

ö

ver inte f

ö

ranlett n

å

got uttalande fr

å

n ut.skoiicis sida.

Riksdagen beslutade att l

ä

gga KU:s hemst

ä

llan i f

ö

revarande del till handlingarna med gillande av vad KU anf

ö

rt.

"

°

Prop. 1986/87: 147

Riksdagen behandlade h

ö

sten 1984 vissa motioner betr

ä

ffande f

ö

rhandlingsskyldigheten f

ö

r de statliga arbetsgivarna (AU 1984/85:3, rskr. 3).

I tv

å

 motioner f

ö

reslogs begr

ä

nsningar i denna f

ö

rhandlings­skyldighet. I en av motionerna (1983/84:2029) uttalades att f

ö

rhandlingsskyldigheten b

ö

r inskr

ä

nkas till 

å

tg

ä

rder som prim

ä

rt g

ä

ller de anst

ä

lldas situation p

å

den egna arbetsplatsen. Som s

ä

rskilt angel

ä

get framh

ö

lls att f

ö

rhandlingsskyldigheten b

ö

r begr

ä

nsas i regeringskansliet betr

ä

ffande bl.a. propositioner till riksdagen. Den andra motionen (1983/84:868) var direkt inriktad p

å

 medbest

ä

mmandefr

å

gorna i regeringens kansli. Motio­n

ä

rerna sade sig vilja f

å

 till st

å

nd en prioritering av MBL-f

ö

rhandlingarna till vissa angivna 

ä

mnesomr

å

den men ocks

å

 en f

ö

rhandlingsordning som g

ö

r det m

ö

jligt f

ö

r de anst

ä

lldas f

ö

retr

ä

dare att komma in tidigare i beslutsprocessen 

ä

n nu 

ä

r fallet.

AU uttalar i 

ä

rendet f

ö

ljande (s. 33).

Säsom redovisats i det föregående har konstitutionsutskoitet ( KU 11 del granskningsbetankande som avgavs i våras (KU 1983/84 iO] på nvn grns kat iiilampningen av MBL vid beredningen av regenngsarendena. KL redovisar kntiska uppfaliningar från både arbetsgivar- och arbetstagarsi­dan -.om bl. a. gär ut pa att information-,- och förhandlingsskyldigheten kommer alt fullgöras pä ett mycket sent studium av beredningsprocesscn KU säger sig ha förståelse for denna kniik iKh ifrågasätter om den nuva­rande handlaggningsordningen överensstämmer med iankegang:.rna bak­om medbesiammandets utformning i fräga om regenngsarendena, KL anför vidare an det finns inslag i den nuvarande ordningen som ar disku­tabla frän principiella synpunkter och anser inte heller all de insatser i form av nd och resurser som görs alltid slår i proportion till de uppnådda resultaten, KU:s slutsats ar således all omfattningen och innktningen a förhandlings- och informalionsverksamheten i fråga om regenngsarendena bor omprovas i syfte atl minska den sena behandlingen av mer rutinbeio-nade ärenden ull förmån for tidiga kontakter mellan panema i vikiig:iri: frågor. Formerna för dessa kontakter bv>r diskuienis och detta kan aktuali­sera ett införande av nya art>eislormer.

Med hanvisning till dessa nyligen av KU £)orda uttalanden finner arbeis-marknadsutskottet for sin del inte motiverat lor riksdagen an ta yitcrligari-initiativ till en oven>yn av informations- och förhandlingsverksamheten i regenngskansliel. Det ar så myckel mindre skal an göra del som regenng­en redan tidigare har aviserat all den avser an företa en sådan översyn 1 anslutning hanillennras om atl utskoiiet förra aret Ise AU I983/K4 S I9i gjorde den bedömningen att förändringar i medbestämmandets utformning I regenngskansliel måste foregas av forutsaiiningslosa förhandlingar Med det sagda avstyrker uiskotiel motionerna (IWI och 2029 i de nu behandlade delarna.

32

Riksdagen bif

ö

ll AU:s hemst

ä

llan om avslag p

å

 motionerna.

PrOp. 1986/87:147

Å

r   

1983

1 prop. 1984/83:219 om den statliga personalpolitiken (s. 4)i anm

ä

ls f

ö

r riksdagen att regeringen uppdragit

å

t statens arbets­givarverk att p

å

 statens v

ä

gnar ta upp f

ö

rhandlingar meC ber

ö

rda personalorganisationer i syfte att tr

ä

ffa kollektivavtal i de h

ä

nseenden och med de syften som framg

å

r av riksdagens uttalan­den, fr

ä

mst KU 1983/84:30 p. 9. Vidare anm

ä

ls att f

ö

rhandlingarna skall f

ö

rberedas och f

ö

ljas av en s

ä

rskild r

å

dgivande delegation vid SAV. I delegationen skall ing

å

 f

ö

retr

ä

dare f

ö

r bl.a. regerings­kansliet .

1 riksdagen v

ä

cks fem motioner, som har samband med denna del av propositionen.

I motionerna 1984/83:432 och 433 f

ö

rordas att MBL avskaffas vid regeringsbeslut samt att det avtal som reglerar den nuvarande ordningen s

ä

gs upp. Motion

ä

rerna f

ö

resl

å

r vidare en 

ä

ndring av nuvarande lagstiftning med inneb

ö

rd att MBL inte skall till

ä

mpa.s vid beredning av regerings

ä

renden. Motsvarande krav 

å

terfinns j motion 1983-/86:20.

I motion 1985/86:16 p

å

pekas att centerpartiet tidigare under­strukit att f

ö

rhandlings- och informationsverksamheten i vad avser propositioner b

ö

r begr

ä

nsas kraftigt av framfor allt principiella skaj. Detar inte rimligt, sett fr

ä

n den politiska demokratins synpunkt, att l

å

ta personalorganisationerna p

å

 det s

ä

tt som nu sker p

å

verka en politisk beslutsprocess. Den nuvarande ordningen med f

ö

rhandlings- och informationsverksamhet enljgt medbest

ä

mmandelagen vid beredningen av regerings

ä

renden b

ö

r d

ä

rf

ö

r avskaffas. Samma krav f

ö

rs fram i motion 1984/85:1113. En alternativ form av medverkan beskrivs i motion 1984/85:330. Det f

ö

resl

å

s att de anst

ä

llda f

å

r m

ö

jlighet att komma in i ett betydligt tidigare beslutsskede samt att vissa 

ä

mnesomr

å

den prioriteras. H

ä

r n

ä

tnns bl.a. personalf

ö

r

ä

ndringar inom statens omr

å

de, flyttning av 

ä

rendegrupper och omlokalisering av myndigheter.

Under h

ä

nvisning till den tidigare riksdagsbehandlingen av fr

å

gan (KU 1983/84:30, AU 1984/85:3) framh

å

ller arbetsmarknads­ utskottet (AU 1985/86:6 s. 15, 16) vikten av att f

ö

rhandlings­arbetet 

fullf

ö

ljs  

snarast s

å

 att mer 

ä

ndam

å

lsenliga arbetsformer kan inf

ö

ras i regeringskansliet i ber

ö

rda avseenden. Med h

ä

nsyn till det p

å

g

å

ende f

ö

rhandlingsarbetet D

ö

r enligt utskottsbet

ä

n­kandet motionerna i aktuella delar inte f

ö

ranleda n

å

gon 

å

tg

ä

rd.

33

Till AU:s hemst

ä

llan i denna del 

ä

r fogade en reservation och      Prop. 1986/87: 147 ett s

ä

rskilt yttrande.

Riksdagen (rskr. 1985/86:48) bif

ö

ll AU:s hemst

ä

llan om avslag

p

å

motionerna och ett godk

ä

nnande av vad som anf

ö

rs i propositionen

1 motsvarande del.

Ar 1986

I 1986 

å

rs budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 2 p. 4) anm

ä

ler civilministern att statens arbetsgivarverk har tillsatt den r

å

dgivande delegationen, best

å

ende av f

ö

retr

ä

dare f

ö

r bl.a. regeringskansliet, och att f

ö

rhandlingar har inletts.

fr

å

gan om till

ä

mpningen av medbest

ä

mmandelagen i samband med de politiska besluten i den offentliga sektorn tas upp i tre motioner.

I motion 1985/86:A 742 f

ö

resl

å

s att medbest

ä

mmandet i regerings­ kansliet b

ö

r begr

ä

nsas. Information b

ö

r emellertid enligt motionen ges i samband med beslut om f

ö

r

ä

ndringar med konsekvenser f

ö

r de anst

ä

llda.

I motion 1985/86:A 745 framh

å

lls det ur demokratisk synpunkt principiellt felaktiga i att MBL-f

ö

rhandlingar f

ö

rekommer nd beredning av s

å

v

ä

l regerings

ä

renden som 

ä

renden i kommuner ocn landsting.

I motion 1985/86:A 748 nanvisas till att slutsatsen i konstitu­tionsutskottets granskningsbet

ä

nkande v

å

ren 1984 (KU 1963/84:30) blev att omfattningen och inriktningen av f

ö

rhandlings- och informationsverk=amheten i fr

å

ga om regenngsarenden borde om­pr

ö

vas. H

ä

rut

ö

ver finns det enligt motionen anledning att princi­piellt understryka att det i MBL b

ö

r g

ö

ras en best

ä

md 

å

tskillnad mellan ut

ö

vningen av den politiska ledningen i landet och de fall d

å

regeringen framtr

ä

der i den mer begr

ä

nsade rollen son arbets­givare.

Arbetsmarknadsutskottet (AU 1986/87:8) konstaterar vid behand­lingen av den nyssn

ä

mnda propositionspunkten och bl.a. de tre anf

ö

rda motionerna att det f

ö

religger skilda st

å

ndpunkter i fr

å

ga om behovet av att s

ä

rskilt utreda gransdragningslinjen mellan den politiska demokratin och medbest

ä

mmandet. N

å

gra nya argument som skulle kunna motivera ett 

ä

ndrat st

ä

llningstagande fr

å

n utskottets sida har enligt utskottet mte f

ö

rts fram av motio­n

ä

rerna. Med hanvisning h

ä

rtill samt till det f

ö

rhandlingsarbete

34

som f

ö

r n

ä

rvarande p

å

g

å

r betr

ä

ffande medbest

ä

mmandet vid bered-    Prop. 1986/87:147 ning av regerings

ä

renden avstyrks motionerna i aktuella delar. Det i sammanhanget behandlade avsnittet i prop. 1985/86:100 i denna fr

å

ga b

ö

r enligt utskottet l

ä

ggas till handlingarna.

Till AU:s hemst

ä

llan i denna del 

ä

r fogade dels en reservation, dels ett s

ä

rskilt yttrande.

Riksdagen (rskr. 1986/87:50) bif

ö

ll AU:s hemst

ä

llan.

V

å

ren 1987

I budgetpropositionen 19S7 

(prop.   

1986/87:100 bil. 2 p. 4) anm

é

ler civilministern att statens arbetsgivarverk har lagt fram ett skriftligt avtalsf

ö

rslag i f

ö

rhandlingarna om medbest

ä

m­mandet vid beredningen av regerings

ä

renden och att f

ö

rhand­lingarna befinner sig i ett slutskede.

Nya motioner har v

ä

ckts i saken.

Som exempel p

å

 f

ö

rsjag i syfte att minska de korporativa tenden­serna 1 v

ä

rt samh

ä

lle n

ä

mns i motionen "'fl6/87:K 212 att MBL i regeringskansliet b

ö

r avskaffas.

I motionen 19e6/87:A 734 urriertryks p

å

 nvtt (jfr motioren 1985/86:A 748) att det i MBL b

ö

r g

ö

ras en best

ä

md 

å

tskillnad mellan ut

ö

vningen av den politiska ledningen i landet och de fall d

å

regeringen framtr

ä

der i den mer begr

ä

nsade rollen som arbetsgivare. Vidare understryks i motionen att resultatet av f

ö

rhandlingarna om med-best

ä

mmandet vid beredningen av regerings

ä

renden m

å

ste leda till en s

å

dan gr

ä

nsdragning scxn angetts i motionen.

Trigan om till

ä

mpningen av MBL inom den offentliga sektorn ber

ö

rs ocks

å

 i motionerna 1986/87:A 736 och A 751.

35

Innehåll

P-P- 

'986/87: 147

Propositionen  .................................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll........................ 

.... 

1

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 april 1987    

2

1

Inledning ........................................................ 

2

2

Nuvarande ordning  ........................................... 

.... 

3

3

Riksdagen m.m.................................................. 

3

4

Föredraganden ................................................. 

.... 

3

5

Hemställan   .................................................... 

.... 

5

6

Beslut............................................................. 

5

Bilaga I Avtal den 31 mars 1987 om medbestämmande vid beredning­

en av regeringsärenden ........................................ 

6

Bilaga 2 Medbestämmandet vid beredningen av regeringsärenden -

en översikt över nuvarande ordning......................... 

.. 

10

Bilaga 2:1 Avtal den 18 april 1977 m.m..................... 

16

Bilaga 3 Riksdagens behandling av frågan 1983-1987.. 

.. 

29

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1987                                 36