Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:126

Regeringens proposition

1978/79:126

om medel för tidigareläggningar av vissa investeringar inom SSAB Svenskt Stål AB, m. m.

beslutad den I mars 1979.

Regeringen föreslår riksdagen alt antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

ERIK HUSS

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att SSAB Svenskt Stål AB för strukturändamäl erhåller lån om lolalt 846 milj. kr. Vidare föreslås för rekonstruktionsända-mäl lån om totalt 255 milj. kr. Medlen är avsedda atl överbrygga sysselsält-ningsbortfallet som uppstår till följd av SSAB:s strukturplan. Åtgärderna innebär vidare att bolagets konkurrenskraft stärks vilket på sikl bör leda lill att tryggheten för de anställda ökar. Dessulom föreslås att Kopparbergs läns utvecklingsfond får ett anslag av 7,5 milj. kr. Vidare föreslås att ytter­ligare 12 milj. kr. anvisas som bidrag lill kommunala industrilokaler.

I    Riksdagen 1978179. I saml. Nr 126

Prop. 1978/79:126

Uldrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-03-01

Närvarande; statsminislern Ullslen, ordförande, och statsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Winlher, De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel Roma­nus, Tham, Bondeslam

Föredragande: statsrådet Huss såvitt avser punkterna 1-3, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser punkterna 4 och 5

Proposition om medel för tidigareläggningar av vissa investeringar inom SSAB Svenskt Stål AB, m. m.

1    Inledning

Riksdagen beslulade den 6 april 1978 att staten skulle finansiellt medver­ka vid bildandet av SSAB Svenskl Stål AB (prop. 1977/78:87, NU 1977/78: 45, rskr 1977/78:198). I bolaget ingår de lidigare stål- och gruvrö­relserna i Gränges AB, Norrbotlensjämverk AB (NJA) och Stora Koppar­bergs Bergslags AB samt Gränges tidigare järnvägsrörelse (TGOJ). Aktie­kapitalet i bolaget är fördelat med 50 % på Staisföretag AB och 25 % på var­dera av Gränges och Stora Kopparberg. Samarbetet mellan ägarna till SSAB regleras i ett konsortialavtal. som finns inlaget som bilaga 4 till prop. 1977/78:87. Riksdagsbeslutet innebar bl.a. att staien tillförsäkrade Stats­företag möjligheter att fullgöra sina förpliktelser enligt avtalet.

Efter en rekonstruktionsperiod av fem år bedöms bolaget enligt de prog­noser som gjordes upp i samband med bolagets bildande börja visa lönsam­het. Under rekonstruktionsperioden får bolaget statliga lån som uppgår lill högst 3 100 milj. kr. Av detta belopp hänför sig högst I 800 milj. kr. lill ett s.k. rekonslruktionslån med villkorlig återbetalning och I 300 milj. kr. till ett struklurlån för finansiering av investeringama. Villkoren för rekon-slruklionslånet är sådana att de under vissa förutsättningar efter viss tid kan helt eller delvis efterges.

Antalet anställda i SSAB var vid bolagets start den I januari 1978 ca 17 800. Redan i samband med atl bolaget bildades bedömdes personalen under den närmaste femårsperioden behöva minskas med ca 4000 perso-

Prop. 1978/79:126

3

ner lill följd av förändringar i produktionsinriktning och ökad effektivitet. För alt underlätta anställningsproblemen har företagel kunnat utnyttja del särskilda sysselsättningspolitiska siödet inom stålindustrin m.m. (prop. 1977/78:59. AU 1977/78:17. rskr 1977/78:85). Dessa arbelsmarknadspoli­liska insatser motsvarade emellertid endast en del av kostnaderna för övertalig personal. Därtör fick SSAB under ett inledande skede utnyttja medel ocksä ur rekonstruktionslånel för alt täcka de återstående kostna­derna för övertalig personal. I prop. 1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstålsindustrin, m.m. framhöll min företrädare att i den mån insatser behövde göras för atl upprätthålla sysselsättningen i berörda kom­muner utöver dem som rymdes inom de resurser som har anvisats för SSAB och för arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder får förslag härom anmälas särskilt.

Styrelsen för SSAB fastställde den 31 maj 1978 en övergripande struk­turplan för utvecklingen av företagets egentliga stålrörelse under den när­maste tioårsperioden. Strukluiplanen anger inriktningen för bolagets olika divisioner i ett antal inle tidsangivna åtgärder i form av nedläggningar, om­fördelning av produktionen och investeringar. Enligt konsortialavtalet skall verksamheten i SSAB bedrivas efter affärsmässiga och företagseko­nomiska principer. 1 slmkturplanen framhäller SSAB att om de ätgärder som bolaget vidtar bedöms vara oacceptabla från samhällsekonomisk syn­punkt är bolaget berett att medverka till andra lösningar enligt det s. k. of­fertsystemet (jfr. prop. 1976/77:100 bil. 17 s. 88). I slmkturplanen betonas att statliga insatser är nödvändiga för atl möta de regionalpolitiska problem som genomförandet av strukturplanen kommer att medföra, speciellt inom gruvrörelsen. Den av SSAB antagna strukturplanen ger upphov till bety­dande personalförändringar i bolaget mellan åren 1978 och 1987. Antalet sysselsättningstillfällen som faller bort har av SSAB beräknats till 3 550 och antalet nya arbetstillfällen har beräknals lill 2000. De beräkningar som SSAB har utfört visar atl största bortfallet av sysselsättning inträffar under den första delen av perioden, medan antalet nya arbetstillfällen huvudsak­ligen uppkommer under periodens senare del.

Med hänsyn härtill uppdrog dåvarande chefen för industridepartementet den 6 juni 1978 åt generaldirektören Bertil Rehnberg att utreda vissa syssel­sättningsfrågor inom SSAB.

Syftet med utredningen var att ange möjligheler alt tidigarelägga projeki som ingår i strukturplanen och som medför att nya arbetstillfällen erhålls snabbare än vad som annars skulle ha varit fallel. Avsiklen var också atl undersöka möjlighetema att fördröja nedläggning av anläggningar för all ge rådrum för sådana ålgärder som kan ge nya arbetstillfållen.

Den 12 december 1978 överlämnade Rehnberg sin rapport Tidigarelägg­ningar m. m. av investeringar inom Svenskt Stål AB. I rapporten föreslås att SSAB skall få ett ytteriigare strukiuriån på 1 058 milj. kr. föratt bl. a. ti­digarelägga invesleringar som finns upptagna i bolagets strukturplan. För

Prop. 1978/79:126

4

atl SSAB övergångsvis skall kunna upprätthålla viss verksamhet som enligt strukturplanen skall avvecklas samt för vissa andra åtgärder föreslås vida­re att bolaget beviljas ett rekonslruktionslån på 263 milj. kr. Sammanlagl föreslås sålunda att SSAB får statliga lån pä drygt I 300 milj. kr. Lånen kommer enligt utredaren att göra det möjligt att tidigarelägga och trygga arbetstillfällen för ca 900 personer i SSAB. 1 rapporten föreslås alt lånen skall ulformas enligt de villkor som gäller för de tidigare beviljade stmktur-och rekonslmktionslånen.

I skrivelse den 8 februari 1979 har ägama av SSAB, nämligen Gränges, Stora Kopparberg och Statsföretag, förklaral sig villiga att under vissa vill­kor genomföra de åtgärder som av statsmaktema kan komma att beslutas på grundval av rapporten Tidigareläggningar m. m. av invesleringar inom Svenskt Slål AB.

Vidare har SSAB i skrivelse den 22 febmari 1979 framhållit atl bolaget bl. a. är berett atl genomföra de åtgärder som föreslagits av uiredaren.

2    Industripolitiska överväganden

2.1 SSAB:s strukturplan

I maj 1978 fastställde styrelsen för SSAB en övergripande stmkturplan för utvecklingen av företagels egenlliga stålrörelse under den närmasle tio­årsperioden. Vissa enheier inom främst marknadsnära områden samt fier­talet serviceenheter berörs inte i slmkturplanen. Det huvudsakliga inne­hållet i strukturplanen är följande.

Syftet med strukturplanen anges vara all skapa fömtsättningar för såda­na strukturförändringar att ett konkurrenskraftigt och lönsamt stålförelag kan skapas med möjlighel att fortleva i framliden. I strukturplanen fastläg­ger SSAB strategin för marknader, produkler och anläggningar samt anger de åtgärder som med hänsyn till beräknade lönsamhelseffekler bör vidtas omgående. De åtgärder som genomförs som en följd av den beslutade strukturplanen är grundade på en företagsekonomisk bedömning men är inle tidsbestämda.

I slmkturplanen redogörs för under vilka konkurrensförhållanden SSAB måste arbela. Den beskrivna konkurrenssituationen leder enligt SSAB till följande förutsättningar för slmkturförändringama inom bolaget.

-

Marknaden begränsas i allt väsentligt till Norden. För vissa kvalitets-produkter skall en ökad export även utanför Norden eftersträvas.

-

FramstäUningen av lågförädlade produkter, malm och ämnen, måste hu­vudsakligen begränsas till behovet för vidareförädling inom landet.

-

Anläggningama måste koncenireras, specialiseras och ges rikliga male­rial- och produktflöden för alt nå skaleffekter. Krav måste dessulom ställas alt effektivitet och produktkvalitet molsvarar bästa väsleuropeis-

Prop. 1978/79:126

5

ka verk. Dimensioneringen skall göras så alt högt kapaciletsuinylljande kan näs i olika steg. Investeringar mot lönsamma och livskraftiga pro­duktområden i senare förädlingsled måste därtör ges prioritet framför investeringar inom tidigare produklionsled.

Struktumlanens syfte är att de i bolaget ingående företagsenheterna skall samordnas och strukturellt förändras så atl ett långsiktigt effektivt och konkurrenskraftigt förelag kan erhållas och bestå. För att uppnå delta mål skall verksamheien enligt SSAB förändras på följande säll.

-

Domnarvet utvecklas lill centrum för band- och plåitillverkning samt förädling av dessa produkter. Till Domnarvet koncentreras vidare SSAB:s skrotbaserade metallurgi liksom tillverkning av armeringsslål och valslråd.

-

Oxelösund bibehålls som centrum för grov- och industripläl. Tillverk­ningen utvecklas mot industriplåt och mot ett högre kvalitetsregister.

-

Till Luleå koncentreras SSAB:s produktion av grova och medelgrova profiler.

-

Både Luleås och Oxelösunds metallurgiska basresurser utnyttjas för äm­nestillverkning. Anläggningama i Luleå och Oxelösund kompletteras omgående för tillverkning av ämnen för Domnarvet. En metallurgisk koncentration till Luleå blir på sikt naturlig om ämnesförsörjningen skall baseras på svensk malm.

-

SSAB:s manufaklurverksamhet utvecklas vidare på samtliga huvudor­ter. Insatserna i manufakturledel skall ökas för all höja lönsamheten och samtidigt motverka de negativa sysselsätlningskonsekvensema av strukturförändringarna.

-

SSAB:s gruvrörelse anpassas till malmförsörjning i Mellansverige och möjlig exporlförsäljning. Särskilda ansträngningar skall göras för atl upprälthålla och utveckla exportförsäljningen.

-

TGOJ liksom övrig serviceverksamhet skall anpassas till efterfrågan inom SSAB och från exierna kunder. TGOJ kan därutöver utgöra ett in­strument för näringspolitiska insatser för slål- och gruvrörelsen i Berg­slagen.

Ett genomförande av struktumlanen ger upphov till betydande personal­förändringar i bolaget mellan åren 1978 och 1987. De i planen beräknade personalförändringarna sammanfattas i följande tabell.

Beräknat        Netto-

Bortfall

tillskott

förändring

- 800

-I- 350

- 450

-1700

+ 1200

- 500

- 200

-  

300

+   

100

- 800

0

- 800

- 50

+   

150

+ 100

Luleå

Domnarvet

Oxelösund

Gruvor

Övrig verksamhet

-3SS0

-1-2000

-1550

Prop. 1978/79:126

6

Till de hiir redovisade siffrorna över personalförändringarna inom S.SAB bör enligt bolaget läggas den övertalighet pä ca 400 personer som finns i Grängesberg. De beräkningar som SSAB har utfört visar all största bortfal­let av sysselsättning inlräffar under den första delen av tioårsperioden, medan antalet nya arbetstillfällen huvudsakligen uppkommer under perio­dens senare del.

I strukturplanen framhåller SSAB att om de åtgärder som bolaget vidtar bedöms vara oacceptabla trän samhällsekonomisk synpunkt är bolaget be­rett att medverka till andra lösningar enligt det s. k. offertsystemet. I slmk­turplanen betonas att statliga insatser är nödvändiga för att möta de regio­nalpoliliska problem som slrukuirplanen kommer alt medföra, speciellt inom gruvrörelsen.

2.2 Plan 81

I december 1978 fastställde styrelsen i SSAB den s. k. Plan 81. I denna plan har upptagits de investeringar i strukturplanen som SSAB avser att ge­nomföra under perioden 1978- 1981. Investeringsbeloppen är angivna i lö­pande priser. Planen innehåller prognoser över SSAB:s resultatutveckling, kapitalbehov och personalförändringar ulifrån vissa konjunkturbedöm­ningar och angivet investeringsprogram, m. m. I Plan 81 utgår bolaget från en allmän kostnadsutveckling på 7 % per år för driftskostnader och inves­teringar. Vidare förutsätts en förbättring av den allmänna stålprisnivån med 9% per år, vilkel innebär en svag förbättring av konjunkturutveck­lingen under treårsperioden.

Plan 81 upptar struktur- och reinvesteringar. Strukturinvesteringama i Plan 81 uppgår under perioden 1979-1981 till 1893 milj. kr. Därutöver medför strukturinvesteringama utbelalningar av 106 milj. kr. efter år 1981. Totalt innehåller Plan 81 investeringar för 2 508 milj. kr. varav utbelalning­ar under perioden 1979- 1981 med 2 400 milj. kr. En förteckning över de in­vesteringar som omfattas av Plan 81 bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga 1.

SSAB anser sig f. n. emellertid inle ha möjligheler all finansiera ett in­vesteringsprogram som omfattar mer än 2 000 milj. kr. under de närmaste tre åren. SSAB har därför h.slutat att senarelägga investeringar för 400 milj. kr. Dessa avser i Borlänge värmningsugn i bredbandverk 170 milj. kr., elstålverk 40 milj. kr. saml plaslbeläggningslinje 17 milj. kr., och i Luleå förpar till universalverk 50 milj. kr. och krafivärmeverk 30 milj. kr. Till dessa invesleringar skall läggas diverse följdinvesteringar uppgående till 30 milj, kr. och en post för oförutsett på 63 milj. kr. En sammanfattning av förskjutningar inom Plan 81 för atl nå finansieringsramen 2000 milj. kr. ges i följande tabell.

Prop. 1978/79:126

Sammanfattning av förskjutningar inom Plan 81 för att nå finanseringsram 2000 milj. kr.

(milj. kr.)

Banddivisionen

Bredbandverk, ugn m. m.

170

Metallurgi Domnarvel

Elektroslålverk

40

Frojildivisionen Luleå

Förpar, universalverk

50

Dobel Domnarvel

Plastlinje och vidareförädling

17

Energi och miUö Luleå

Kraftvärmeverk

30

' Övriga arbeien

Diverse följdinvesteringar

30

OJuruiseit

63

400

Den huvudsakliga effekien av förskjutningarna är att utbyggnaden av bredbandverket i Domnarvet försenas.

Dessutom påverkas bl. a. utnyttjandet av befinlliga anläggningar i Luleå genom det minskade bandämneslonnagel.

2.3 Uppdrag att utreda vissa sysselsättningsfrågor inom SSAB

Med anledning av SSAB:s strukturplan uppdrog dåvarande chefen för in­dustridepartementet den 6 juni 1978 åt generaldirektör Bertil Rehnberg att uireda vissa sysselsättningsfrågor inom SSAB. För uppdragets genomfö­rande gavs vissa riktlinjer.

I riktiinjema framhölls atl regeringen genom beslut den I december 1977 har uppdragit åt länsstyrelsema i vissa län som berörs av sysselsällnings­problem inom bl. a. stål- och gruvindustrin all bilda särskilda samverkans­grupper. Dessa grupper skulle bl.a. kartlägga expansionsmöjligheterna hos förelag uianför de nu nämnda branschema och sysselsättningsmöjlig­hetema inom den oftenlliga seklorn. I riktlinjerna pekades vidare på att in­satser därutöver kunde behövas inom ramen för SSAB:s verksamhet, i synnerhei på gmvortema.

I utredningsuppdraget angavs all möjlighelerna borde undersökas all på gmndval av SSAB:s struktur- och sysselsällningsplan tidigarelägga sådana projekt inom SSAB vilka kan ge nya arbelstillfällen snabbare än vad som har beräknats i planerna. Vidare borde merkostnadema för sådana tidiga­reläggningar anges.

Möjlighelema skulle vidare undersökas atl fördröja nedläggning av en­heter och anläggningar i syfte att ge rådrum för sådana åtgärder som kan ge nya arbetstillfällen. Koslnadema för delta skulle också anges. 1 uppdraget skulle också ingå att pröva kombinationer av olika altemativ i syfte atl nå bästa effeki på sysselsättningen till rimlig kostnad.

Prop. 1978/79:126

K

Med hänsyn till struktumlanens konsekvenser för sysselsättningen i oli­ka regioner och situationen på arbetsmarknaden i utgångsläget angavs atl utredaren i första hand borde inrikta sitl arbele på gruvregionerna.

2.4 Rapporten Tidigareläggningar m. m. av investeringar inom Svenskt Stål AB

Utredaren redovisar resultatet av sin utredning i en rapport med titeln Tidigareläggningar m. m. av investeringar inom Svenskt Stål AB, daterad den 12 december 1978.

De utgångspunkter som utredaren haft för sitl förslag är bl. a. följande.

-

Verksamheien inom SSAB skall drivas efter affärsmässiga och kommer­siella principer. Insatser som går däruiöver skall föreläggas riksdagen i särskild ordning.

-

Vid valet mellan altemativa åtgärder bör situationen på arbetsmarkna­den i de berörda länen vara avgörande för förslagens uiformning.

-

Sysselsättningen på berörda orter skall i första hand förbättras genom ti­digareläggning av framålsyftande investeringar.

-

Om framålsyftande invesleringar inte är lillräckliga för atl klara syssel­sättningen är det bätire att övergångsvis komplettera med arbetsmark­nadspolitiska insaiser än att lägga ned stora belopp på atl temporärt be­vara en produktion som inte kan upprätthållas på sikl.

När uiredaren nämner struktur- och rekonstruktionslån avser han sam­ma slag av lån som är angivna i prop. 1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstålsindustrin, m. m. Han föreslår att de av honom förordade lånen lämnas på samma villkor.

Vid min redogörelse för innehållet i rapporten följer jag dispositionen i utredningen. Detla innebär alt redogörelsen sker orlsvis. Det huvudsakliga innehållet i rapporten är följande.

2.4.1 Borlänge kommun

1 rapporten föreslås tidigareläggning av olika projekt i Domnarvel.

I företagels program för de närmaste tre åren ligger omfattande investe­ringar inom bredbandverket och kallvalsverket i Domnarvet. Tillsammans uppgår de lill drygl 800 milj. kr. SSAB har förklaral sig ha tekniska och praktiska möjligheter att tidigarelägga vissa investeringar inom detta pro­gram. En sådan inveslering är bredbandverkets ugn som utgör det första stora steget i ulbyggnadsplanema för bredbandverket. Tidigareläggningen innebär utbetalningar med 170 milj. kr., fördelade på 70 milj. kr. för bygg­nader och 100 milj. kr. för maskiner. Sysselsättningsmässigt skulle enligt rapporten en ny ugn innebära att personalbehovet ökar med ca 100 i Domnarvet och med ca 85 vid de metallurgiska enhetema i Luleå.

I strukturplanen ingår vidare ett antal investeringar i bredbandverket i syfte atl höja kvalitetsnivån till bästa europeiska standard. Dessa investe-

Prop. 1978/79:126

9

ringar omfattar främst maskiner och övrig utrustning. Den sammanlagda kosinaden för kvaliietsinvesteringar som skulle tidigareläggas har av SSAB beräknats till 365 milj. kr. I rapporten anges att kvalitetsinvesteringarna för Domnarvels del skulle innebära ett utökat personalbehov i band- och tunnplåtstillverkningen med ca 50 personer när anläggningen är i full drifl. Dessutom är investeringen nödvändig för att få avsättning för de ämnen som en utbyggd eleklroslålanläggning i Borlänge kan producera.

Enligt rapporten kan SSAB vidare tidigarelägga investeringen i ett femte valspar i kallvalsverket, vilket skuUe innebära möjligheter för bolaget att tillverka tunnare plåt än vad som hittills varit möjligt. Kostnaderna för ett femte valspar har av SSAB beräknats till 56 milj. kr. Denna inveslering lor­de enligt rapporten inte få någon direkt sysselsättningseffekt men beräknas gynnsamt påverka sysselsältningen i både lidigare och senare produktions­led.

De här redovisade investeringama är alla av offensiv karaktär. Investe­ringama leder till ökad sysselsättning både direkt och i tidigareliggande led i produktionen och ökar företagets konkurrenskraft. SSAB saknar finansi­ella möjligheter att genomföra dessa investeringar i den takt som är önsk­värd med hänsyn lill förelagets resultat på sikt och till sysselsättningsut­vecklingen.

Utredaren föreslår därför atl SSAB beviljas stmkturiän uppgående till 591 milj. kr. för atl finansiera de nämnda investeringarna i bredbandverket och kallvalsverket i Domnarvel. Behovet av lånemedel har angetts lill 8 milj. kr. år 1979, lill 222 milj. kr. år 1980. till 223 milj. kr. år 1981 och till 138 milj. kr. år 1982.

Enligt SSAB:s stmklumlan skall tillverkningen av skrotbaserat stål, dvs. elektrostål, koncenireras till Domnarvet. I slmkturplanen ingår uibyggnad av elektroslålanläggningen i Domnarvet. Utbyggnaden förutsätter såväl att ugnen i bredbandverket installeras som alt de s. k. kvalitetsfrämjande in­vesteringama genomförs i bredbandverket. Hela investeringskostnaden för utbyggnaden av elektroslålanläggningen har av bolaget uppskattats till 60 milj. kr. Av della belopp beräknas i rapporten 40 milj. kr. kunna tidiga­reläggas. Personalbehovel ökar vid utbyggd elekiroslåltillverkning med ca 150 personer direkl och indirekl personal. Denna personal kan rekryteras från personal som inte längre erfordras till följd av nedläggningen av malm­metallurgin. Uiredaren föreslår att SSAB beviljas 40 milj. kr. för alt kunna tidigarelägga utbyggnaden av elektroslålanläggningen i Domnarvet. Det förutsätts atl beloppet utbetalas som stmklurlån med 4 milj. kr. år 1979, 17 milj. kr. år 1980 och med 19 milj. kr. år 1981.

Dobeldivisionen inom SSAB marknadsför galvaniserad och plastbelagd plåt. SSAB har förklarat att del är lämpligt med hänsyn till den långsiktiga utvecklingen atl bygga ut plastbeläggningskapacilelen tidigare än vad bola­gets finansiella ramar f. n. medger. Genom atl plastbeläggningslinjen i Bor­länge byggs om ökas kapaciteten med 50%. Vid fulll kapacitetsutnyttjande 

It   Riksdagen 1978179. I saml. Nr 126

Prop. 1978/79:126

10

skulle ytterligare ca 25 personer komma all sysselsättas vid anläggningen. Kostnaden för ombyggnaden uppskattas av bolaget till 17 milj. kr. I rap­porten föreslås att SSAB får ett strukturlån uppgående till 17 milj. kr. som skall betalas ut med 10 milj. kr. år 1979 och med 7 milj. kr. är 1980.

I Borlänge är en manufakturverksamhet under uppbyggnad. Under de närmaste tre åren avser SSAB att investera i en anläggning för sortering, upparbetning och formning av kallvalsad och varmvalsad plåt. Dessa in­vesteringar beräknar bolaget kunna klara inom redan existerande finansiel­la ramar. Investeringama beräknas ge ett 30-tal nya arbetstillfällen. För att stärka tXirelagets konkurrenskraft på detta område föreslås i rapporten att SSAB erhåller strukturlån pä ca 35 milj. kr. för att kunna tidigarelägga vis­sa anliiggningsinvesteringar under åren 1980 och 1981. Länet föreslås bli utbetalat med 17 milj. kr. år 1980 och med 18 milj. kr. år 1981. En utbyggd stälrnanufaktur beräknas av bolaget ge ytteriigare ca 120 arbetstillfällen.

Utredaren anser atl möjlighelerna bör vara öppna att kunna vidmakthål­la verksamheien inom den malmbaserade metallurgin i Domnarvet ytterli­gare en tid ulöver den i stmktumlanen angivna, dock längst lill uigången av är 1982. Om förutsättningar i olika avseenden dessförinnan under år 1982 föreligger att successivt begränsa verksamheten bör en förlängd drift omprövas. Utredaren föreslår att SSAB beviljas ett rekonslruktionslån om högst 135 milj. kr. för atl täcka kostnaderna för den föreslagna förlängning­en av den malmbaserade metallurgin.

Utredaren menar att effekten av de investeringar som ryms inom SSAB:s finansiella ram och de som föreslås bli tidigarelagda torde bli att sysselsättningen i Borlänge under de närmaste åren snarast kommer att bli något högre än den är i dagsläget.

2.4.2 Lindesbergs kornmun

1 Stråssa, som ligger 25 km norr om Lindesbergs centrum, bor f, n, ca 550 personer. Orten har två stora arbetsplatser, Stråssa gmva med kulsin­terverk och Mineralprocesslaboratoriet. Båda enhetema ingår i SSAB.

Uiredaren har föreslagit alt möjligheten bör prövas att samordna huvud­mannaskapet för Mineralprocesslaboratoriet och Metallurgiska forsk-ningsstationen i Luleå.

Del har från experlhåll framhållits atl pellets från Stråssa metallurgiskt sett är en utomordentlig råvara för svensk specialslålindustri. Kvaliteten är emellertid alltför hög i förhållande lill vad som efterfrågas av handels­stålverken. Enligt SSAB kan produktionen vid gmvan inte fortsätta på sikt om inte en uppgörelse med specialstålverken kan ske i fråga om priser och tillräckliga kvantiteter. Stråssas situation har aktualiserats dels av spe-cialståldelegalionen, dels av delegationen för mellansvensk gruvindustri. Den förra delegationen skall la initiativ lill, följa och stödja strukturom­vandlingen inom specialstålindustrin. Den senare delegationen härtill upp­gift att siudera de möjligheler till på sikt lönsam verksamhet inom mellan-

Prop. 1978/79:126

II

svensk gruvindustri som finns eller kan skapas. Arbetet bedrivs i nära samarbele med berörda myndigheter och mineralpolitiska utredningen. Utredaren föreslår med hänvisning till de pågående utredningama alt slul­ligt ställningstagande till åtgärder i Stråssa får vänta intill dess alt ett full­ständigt beslutsunderlag föreligger. SSAB har utfäst sig att upprätthålla driften under de närmaste två åren vilket bör göra det möjligt alt omsorgs­fullt pröva möjlighetema att finna mera långsiktiga lösningar.

1 Håkansboda, ca 2 km söder om gruvan i Stråssa, finns en kopparfyn­dighet som tidigare inte bedömdes som brytvärd. Nya bedömningar tyder emellertid pä att en brytning skulle kunna bli lönsam om även malmens in­nehåll av kobolt, silver och guld kan tas lill vara. Utredaren anser det där­för vara angeläget att de påbörjade undersökningama fortsätter med sikte på all t fram ett fullständigt underlag som medger atl ställning kan tas till frågan om brytning är möjlig eller inte och i så fall under vilka former delta skall ske. För att få fram ett sådant underlag föreslås att SSAB beviljas ett rekonstruktionslån på 5 milj. kr. .Arbetet med att la fram underlaget beräk­nas la ca två år och sysselsätta ca lio personer under denna tid.

Vid Mineralprocesslaboratoriet i Stråssa haren helt ny metod framtagits för tillverkning av järnsvamp. Metoden är speciellt lämpad för Gränges­bergsmalmen. Utredaren anserdet vara synnerligen angeläget atl försöken med tillverkning av järnsvamp fortsätter. För det fortsatta utvecklingsar­betet, som innebär att en pilotanläggning byggs, föreslås därför att bolaget får ett rekonslruktionslån på 3.6 milj. kr. Denna inveslering beräknas av bolaget sysselsätta ca 10 personer under två och ett halvt år.

SSAB har tillsammans med ett Japanskt förelag genomfört lyckade för­sök att reducera oxidiska nickelmalmer utan alt smälta malmen elektriskt. För detta ändamål har Mineralprocesslaboratoriet utvecklat och palente-ral en mekanisk ugn. Det japanska företaget önskar nu atl tillsammans med SSAB gå vidare med försök i en större anläggning. Kostnaden förden nya försöksanläggningen har beräknals till 7,8 milj. kr. och kostnaderna för försöksserien har beräknats till 14,2 milj. kr. SSAB räknar med att del japanska företaget svarar för halva kostnaden för försöksserien. Försöken med nickel beräknas sysselsätta ca 20 personer under de närmaste fyra åren. Utredaren menar att det finns goda skäl alt fortsätla försöksverksam­heten i Sverige eftersom den teknologi som är under utprovning skulle kunna göra det möjligt att bearbeta hiltills olönsamma malmer. Med hän­syn härtill föreslår uiredaren att bolaget beviljas ett rekonslruktionslån på 14,9(7,8+ 7,1) milj. kr. för den fortsatta försöksverksamhelen.

2.4.3 Ludvika kommun

Grängesbergsgruvan är den av SSAB:s gruvor som har den lägsta kost­naden per producerat ton malm. Antalet sysselsatta vid denna gruva kom­mer atl minska från nuvarande ca 1 100 till ca 560 år 1982 om strukturpla­nen genomförs. Av denna anledning anser utredaren det vara ulomordent-

Prop. 1978/79:126

12

ligt angeläget att försöka finna lösningar som innebär ökade möjligheter att avsätta Grängesbergsmalm till de enheter inom bolaget som även i fortsätt­ningen skall basera sin metallurgi pä malm. På utredarens uppdrag har SSAB utrett olika åtgärder som skulle kunna leda lill att avsättningsmöjlig­heterna för gruvan förbättras. Efter att ha prövat fyra olika alternativ uli­från tekniska, företagsekonomiska och samhällsekonomiska utgångspunk­ter föreslår utredaren att ett sinterband skall installeras i Oxelösund. Jag återkommer till denna investering i det följande. Antalet sysselsättnings­tillfällen i Grängesberg, till följd av en investering i ett sinterband i Oxelö­sund, beräknas av bolaget öka med ca 170 år 1982. Personalbehovet kom­mer att öka med ytterligare ca 140 under perioden 1983- 1987. Investering­en kommer enligt bolaget också att gynnsamt påverka utvecklingen inom TGOJ.

För finansiering av särskilda insatser, i syfte all inom gruvdivisionen ge arbele åt de anslällda till dess alt sinterverket i Oxelösund blir färdigt, föreslås i utredningen att bolaget erhåller ett rekonstruktionslån på 50 milj. kr. Lånet fömtsätts bli utbetalat med 15 milj. kr. år 1979, 15 milj. kr. år 1980 och 20 milj. kr. år 1981.

Med hänsyn till den ogynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden i kommunen föreslår utredaren vidare alt företag, som under åren 1979-1981 etablerar ny eller utökar befintlig verksamhei i Ludvika kom­mun, skall få regionalpolitiskt stöd i samma omfattning som ulgår lill före­lag inom del inre stödområdet.

Då SSAB bildades tillförde varje ingående bolag en egen dalaanläggning. Enligt SSAB är det ändamålsenligt att sammanföra de tre anläggningama till en. Under fömtsättning av personalorganisationernas samlycke är bo­laget berett all lokalisera den samlade dalaverksamhelen till Grängesberg. Fullt utbyggd skulle den datacentralen komma att sysselsätta ca 60 perso­ner. En förläggning till Grängesberg förutsätter atl en byggnad uppförs för ändamålei. Investeringskostnaden för denna uppskattas av bolaget lill 15 milj. kr. Utredaren föreslår atl bolaget får ett slmkturlån på samma be­lopp.

SSAB har förbundit sig all förlägga produklion lill ett industrihus som kan komma all uppföras av kommunen i Grängesberg. Fullt utbyggd bör verksamheten kunna sysselsätta ca 50 personer. En förutsättning för detla är att kommunen kan erhålla statsbidrag lill investeringskostnaden. Kom­munen har för avsikt atl uppföra byggnaden under år 1979 och industrihu­set beräknas kosta ca 12 milj. kr. Utredaren föreslår att kommunen får medgivande att uppföra byggnaden som kommunalt beredskapsarbete. Ut­över industrihuset har kommunen planer på alt uppföra tre mindre indu-slriholell i Gonäs, Grängesberg och Ludvika. Lokalema är avsedda för fö­relag som redan verkar inom kommunen. Uiredaren anser att statligt slöd bör utgå även till uppförande av induslrihotellen.

Dala-lnvesl ägs till 70% av Stora Kopparberg och till 30 % av SSAB. En-

Prop. 1978/79:126

13

ligt rapporten diskuteras f. n. en breddning av aklieägandel lill att omfatta även kommunerna och de berörda fackliga organisationerna. Med hänvis­ning till det besvärliga sysselsättningsläget i regionen Borlänge-Ludvika och konsekvensema särskilt för gruvorterna av struktumlanens genomfö­rande föreslår utredaren att Dala-lnvests ekonomiska resurser förstärks genom att medel tillskjuts från SSAB. Uiredaren föreslåratt SSAB fördetia ändamål erhåller ett rekonstruktionslån på 30 milj. kr. att utbetalas till Da-la-lnvest under en period av fem år med början år 1979.

ASEA överväger att utöka sin verksamhet i Ludvika. En förutsättning är att bolaget kan erhålla ytterligare mark i omedelbar anslutning till det nuvarande fabriksområdet. F.n. finns ingen industrimark tillgänglig i an­slutning till förelagels anläggningar. Genom ftyttning av ett impregnerings-verk skulle emellertid erforderlig mark kunna frigöras. Vissa ekonomiska frågor, som är förknippade med Svenska Träimpregnerings AB:s fiytlning och investeringar på det nya industriområdet, kan enligt utredaren lösas om förslaget rörande förstärkta regionalpoliliska insaiser i Ludvika bifalles av statsmaktema.

2.4.4 Luleå kommun

I rapporten föreslås atl ett förpar installeras i universalverket. Utan ett förpar som kan Jusiera ämnesbredden måste universal verket enligt bolaget begränsa sitt produktsortiment radikalt. Från SSAB betonas dessutom starkt den stora betydelse som förparet har för verkets långsiktiga konkur­rensförmåga. Hela investeringsbeloppet beräknas till 155 milj. kr., varav 50 milj. kr. enligt bolaget skulle kunna tidigareläggas. För att finansiera in­vesteringskostnadema föreslår utredaren alt bolaget erhåller ell struktur­lån på 50 milj. kr. att utbetalas år 1981.

Vidare föreslås i rapporten att en värmningsugn installeras i universal­verket. Kostnaden för delta härav bolaget beräknats till 85 milj. kr. I rap­porten föreslås att bolaget beviljas ett struklurlån på detla belopp alt utbe­talas med 30 milj. kr. år 1981 och med 55 milj. kr. år 1982. De två investe­ringama i universal verket ger enligt rapporten inte någon direkl sysselsätt­ningseffekt. Däremot ger ökad produktion indirekta sysselsättningseffek­ter genom all slålbehovet ökar samt genom ökad efterbehandling.

Verkstad och maskinutrustning avseende stålmanufaktur är under om­byggnad resp. kompletteras för att anpassas till annan tillverkning. Det an­ses av utredaren angelägel att denna om- och utbyggnad påskyndas, sär­skilt som verksamheten är arbetskraftsintensiv. Investeringama beräknas medföra att drygl 40 arbetstillfällen skapas. Av denna anledning föreslår utredaren att SSAB beviljas ett strukiuriån på 17 milj. kr. för investeringar i utrustning för denna verksamhet. Beloppet bör utbetalas med 5 milj. kr. år 1979 och med 12 milj. kr. år 1980.

I SSAB:s strukturplan finns upptaget ett projekt som avser byggnad av ett krafivärmeverk i Luleå för all nyttiggöra överskoltsgas från masugnar'

Prop. 1978/79:126

14

och koksverk. SSAB och Luleå kommun planerar att gemensamt uppföra detta kraft värmeverk för produktion och leverans av elenergi lill SSAB och kommunen samt Ijärrvärme till kommunen. Verksamheten kommer att be­drivas i ett gemensami hälftcnägt bolag. Investeringen anses av bolaget va­ra företagsekonomiskt lönsam. Anläggningskostnaden inkl. anslutande ledningar beräknas till 250 milj. kr., varav partema tillskjuter vardera 40 milj. kr. Det resterande beloppet avser parterna låna upp på den allmänna kreditmarknaden. För driften av kraftvärmeverket fordras en personal­styrka uppgående till ca 20 personer. Byggandet av ett krafivärmeverk ryms emellertid inte inom bolagets finansiella treårsram. Utredaren anser det angeläget alt projektet tidigareläggs och föreslår därför att SSAB bevil­jas ett strukturlån på 30 milj. kr. som skall belalas ul med vardera 15 milj. kr. under åren 1980 och 1981.

Strävan finns inom SSAB att ta lillvara och föra vidare de kunskaper inom företaget som finns såväl vad beträffar själva ståltillverkningen som utrustning för ståltillverkning. Målet är atl skapa systemlösningar som även skulle kunna säljas till bl. a. andra stålproducenter och annan tung in­dustri. Tubexpress är ett första steg på denna väg. Tubexpress är ett system för pneumatiska transporter av lunga bulkprodukler som t. ex. slig och koks. Själva systemet består av en rörledning av plåt. 1 denna framförs transportvagnar med hjälp av tryckluft. SSAB planerar att uppföra en för­söks- och referensanläggning i Luleå. Investeringskostnaden har av bola­get beräknats till 20 milj. kr. Under investeringsfasen beräknas ett tiolal personer bli sysselsatta med byggnadsarbete under ell år. Ett lyckat resul­tat av försöken vid anläggningen skulle innebära möjligheler till produk­tion för försäljning till utomstående. Avsikten är enligt SSAB alt i så fall förlägga produktionen till Grängesberg. Från SSAB framhålls alt ytterliga­re underlag är nödvändigt innan beslut kan fattas om uppförandel av en an­läggning. Utredaren föreslår, under förutsättning all dessa kompletterande studier inte förändrar den preliminära bedöming som nu görs av projektet, att bolaget beviljas ell rekonstruktionslån på 20 milj. kr. att användas för uppförande av en referensanläggning. Beloppet bör betalas ut med 7 milj. kr. är 1979 och med 13 milj. kr. år 1980.

I Sverige pågår forskning för alt framslälla råjäm på ett enklare och billi­gare sätt än i masugnar. Sedan år 1971 arbetar Stora Kopparberg och ASEA med att utveckla en råjärnsprocess kallad ELRED som av SSAB bedöms vara av så stort intresse att den bör prövas i industriell skala. EL-RED-processen bedöms kunna producera flytande råjäm ca 150 kr. per ton billigare än masugnen. Uiredaren menar att det är nödvändigt att upp­föra en försöksanläggning för att slutgiltigt kunna fastlägga hur ELRED-processen fungerar i industriell skala. Investeringskostnaden för en dylik försöksanläggning som skulle kunna tas i drifl januari 1983 uppskattas i lö­pande priser av bolaget till ca 380 milj. kr. För alt utvärdera anläggningen är det nödvändigt atl verksamheien bedrivs under 23 år och kosinaden

Prop. 1978/79:126

15

för detta uppskattas av bolaget till ca 210 milj. kr. Utredaren anser det an­geläget att SSAB kan bli direkt engagerat i det forlsatta utvecklingsarbetet. Av denna anledning föreslås all bolaget beviljas struklurlån på 4 milj. kr. för att kunna betala en del av utvecklingskostnaderna.

I slmkturplanen för SSAB finns angivet alt ett nytt mediumverk kan komma att byggas i Luleå under första hälfien av 1980-lalet. Investeringen får dock inte rum inom de finansiella ramar som slår lill förfogande inom de närmaste tre åren. Koslnadema för ett mediumverk i grundutförande har av bolaget beräknats lill ca 400 milj. kr. vid en kapacitet på 200000 ton per år. Ett sådant verk kommer totalt atl ge arbele ål ca 160 personer. Ef­tersom det tar 3,5 är att genomföra projektet bör arbetet med marknadsut­redningar och en projektering av verkels tekniska del påbörjas omgående. Kostnaden härför har av bolaget beräknats till I % av investeringsbelop­pet, dvs. 4 milj. kr. Utredaren föreslåratt bolaget erhåller ett slmkturlån pä detta belopp och att beloppet utbetalas år 1979.

Situationen för byggnadsarbetarna i Norrbotten kommer, enligt utreda­ren, att bli bekymmersam under den tid som nu kan överblickas. Av denna anledning har utredaren under överläggningama med SSAB diskuterat möjlighetema alt ulföra vissa byggnadsarbeten vid bolagels anläggningar i Luleå eller inom verksamheter som har en indirekt anknytning till bolaget. Till den senare gmppen hör ett projekt kallat Företagens hus, som skulle hyra ut lokaler till institutioner och organ huvudsakligen med uppgifter inom näringspolitiken. Kostnaden för uppförandet av fasligheten är beräk­nad till 20-25 milj. kr.

Det har träffats en preliminär överenskommelse mellan Plannja AB, som är ett dotterbolag till SSAB, och NJA-Invest AB, numera Regioninvest i Norr AB, att det senare bolaget skall uppföra lokaler för kontor och distri­bution samt hyra ul dessa lokaler lill Plannja. Kostnaden är beräknad lill ca 25 milj. kr. Med tanke på den besvärliga situationen för byggnadsarbe­tarna i Norrbotten föreslår uiredaren att både Företagens hus och den sist­nämnda fastigheten får uppföras som enskilt beredskapsarbete.

Vid utredarens överläggningar med SSAB har det framkommit att bola­get har ett stort behov av komplelterande investeringar, varav en del är angelägna med hänsyn till både den inre och den yttre miljöns krav. Utre­daren föreslår all projeki får utföras som enskilt beredskapsarbete till en total kosinad av 25-30 milj. kr.

2.4.5 Oxelösunds kommun

I syfte att öka avsättningen av malm från gruvoma i Grängesberg före­slår utredaren alt ett ytterligare sinterband installeras i Oxelösund. Denna investering har av bolaget beräknats lill 157 milj. kr. Driften av sinlerban-det ger enligt bolaget arbete ål ca 10 personer. Utredaren föreslär att SSAB beviljas ell slmkturlån på 157 milj. kr. för all bygga ett parallellsinterband i Oxelösund. Beloppet bör utbetalas med 15 milj. kr. år 1979, med 100 milj.

Prop. 1978/79:126

16

kr. år 1980 och med 42 milj. kr. är 1981. Enligt uiredaren kan till denna ut­betalning komma ytterligare kostnader för vissa miljöåtgärder. Dessa kost­nader kan enligt utredaren inte nu fastställas eller fördelas i tiden.

På grund av den relativt ogynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden i Oxelösund kan det enligt utredaren finnas skäl atl tidigarelägga vissa in­vesteringar inom division stålmanufaktur i Oxelösund. En del investering­ar ryms inom bolagets finansiella ram för de närmasle tre åren. Dämtöver finns det vissa projekt som om de tidigareläggs ger arbete åt ett trettiotal personer. Den totala investeringen för dessa projekt har av bolaget beräk­nals till 13 milj. kr. och utredaren föreslår atl SSAB erhåller detla belopp som strukturlån.

2.4.6 Tierps kommun

Med hänsyn till att industrisysselsättningen i norra Uppland har minskal under senare år bör särskilda åtgärder, enligt uiredaren. vidlas för alt be­vara sysselsättningen vid Stora Element AB, ett dotterbolag lill SSAB, i Sö­derfors. Härigenom räknar bolaget med att ca 25 personer av den nuvaran­de personalstyrkan på 50 personer skall kunna beredas arbete. Kostnader­na för delta är beräknade till 1,7 milj. kr. För all klara sysselsältningen också för den återstående personalen krävs atl fabriken tillförs andra pro­dukter eller att samverkan kan etableras med andra förelag inom bransch­en. Kostnaden för alt genomföra denna omställning har av bolaget beräk­nats till 2.8 milj. kr. Utredaren föreslår att totalkostnaden för dessa åtgär­der, 4.5 milj. kr., ställs till bolagets förfogande som rekonslruktionslån all utbetalas år 1979.

Sammanfattningsvis (öreslår uiredaren alt SSAB skall få struklurlån uppgående till I 058 milj. kr. att utbetalas med 64 milj. kr. år 1979, 402 milj. kr. år 1980. 399 milj. kr. år 1981 och 193 milj. kr. år 1982. Vidare föreslås all SSAB skall få rekonstruktionslån uppgående till 263 milj. kr, som skall utbetalas med 42,5 milj. kr. är 1979, 43,6 milj. kr. år 1980, 29 milj. kr. år 1981, 141,9 milj. kr, är 1982 och 6 milj. kr. år 1983.

En sammanfattning av ätgärder föreslagna av utredaren och deras sam­band med SSAB:s strukturplan bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 2.

2.5 Skrivelser från ägarna av SSAB och från SSAB

I skrivelse den 8 februari 1979 framhåller ägarna av SSAB, nämligen Gränges, Stora Kopparberg och Staisföretag, alt styrelsen för SSAB vid sammanträde den 30 januari 1979 har uttalat, att den i princip är beredd atl genomföra de ålgärder som kan komma att beslutas av statsmaktema på grundval av rapporten Tidigareläggningar m. m. inom Svenskt Stål AB. SSAB:s styrelse hardärvid förutsatt att staten ställer erforderliga medel till SSAB:s förfogande i form av stmklur- och rekonstruktionslån.

Prop. 1978/79:126

17

Ägarna av SSAB förutsätter att de rekonslruktionslån och/eller bidrag som kan komma atl ställas till förfogande för SSAB inte kommeratt påver­ka inlösensvärdena pä aktierna i bolaget enligt punkt 7 i konsortialavtalet. Enligt ägarna kan detta enklast uppnås genom ett tillägg till konsortialavta­let.

1 skrivelse den 22 februari 1979 anför SSAB i huvudsak följande.

Styrelsen för SSAB är beredd att genomföra de åtgärder inom SSAB:s strukturplan som anges i generaldirektör Rehnbergs förslag. Styrelsen för­utsätter därvid att staten ställer erforderliga medel till förfogande i form av struktur- och rekonstruktionslän. Styrelsen förklarar sig vidare beredd atl medverka till sådana lösningar i anslutning till företagels strukturplan, som statsmakterna kan komma att besluta med hänsyn bl.a. till fackrepresen­tanternas tilläggsförslag och som inte är företagsekonomiskt motiverade utan huvudsakligen är avsedda att förbättra sysselsättningsläget. Styrelsen förutsätter därvid att statsmaklerna för detta ändamål anvisar medel enligt det s. k. offertsystemet.

Styrelsen förutsätter att rekonstruktions- och strukturlånen lämnas på sådana villkor att SSAB kan genomföra åtgärderna utan alt SSAB:s likvidi­tet och resultat påverkas negativt.

2.6 Statlig flnansiell medverkan

SSAB är i många fall en betydande eller t. o. m. en dominerande arbelsgi­vare pä de orler där företaget driver verksamhei. En ändring i sysselsätl­ningsnivån inom SSAB får därför avgörande återverkningar även på dessa orters övriga näringsliv och servicenäringar. Den av SSAB aniagna slmk­turplanen innebär betydande personalförändringar i bolaget åren 1978-1987. Enligt strukluiplanen blir del ett stort bortfall av sysselsätt­ning under den försia delen av perioden, medan ett antal nya arbetstillfäl­len uppkommer huvudsakligen under periodens senare del. Enligt min me­ning är det angelägel att sysselsättningsbortfallet till följd av SSAB:s stmk­turplan kan överbryggas. Detla torde kunna ske genom bl. a. tidigarelägg­ning av vissa investeringar inom SSAB och andra åtgärder. De övervägan­den och förslag lill åtgärder för att öka sysselsättningen på orler där SSAB driver verksamhet som utredaren har redovisal finner jag i huvudsak vara väl avvägda.

Utredaren har föreslagil att möjligheten bör prövas att samordna huvud­mannaskapet för Mineralprocesslaboratoriet och Metallurgiska forsk­ningsstationen i Luleå. Enligt vad jag har erfarit kommer frågan om Mine-ralprocesslaboratoriets framtid att närmare prövas av delegationen för mellansvensk gruvindustri som avser alt slutföra sitt arbete innevarande år. Härvid kommer frågan om bl. a. samordning och därmed även ändring av huvudmannaskapet att prövas.

I rapporten har föreslagits att SSAB beviljas strukturlån med 30 milj. kr.

Prop. 1978/79:126

IS

iiir at' tidigarelägga investeringen av ett kraftvärmeverk i Luleå. Frågan om anslag härför kommer denna dag att behandlas av statsrådet Huss i .samband med anmälan till proposition om åtgärder för att främja syssel­sättningen i Norrbotten.

I Sverige pägär forskning för att få fram altemativa processer för rå-järnsframstäilning. En av dessa processer kallad ELRED, har utarbetats liv Stoia Kopparberg och ASEA. Andra direktreduktionsprocesser är Boli­den AB:s INRED och AB Svenska Kullagerfabrikens plasmareduklions-process. För att SS.AB skall kunna betala en del av utvecklingskostnadema för ELRED-processen har utredaren föreslagit atl bolaget erhåller ett strukturlån på 4 milj. kr. Enligt min mening bör en närmare ulvärdering av dessa tre processer ,cöras. Innan denna utvärdering har gjorts är jag inte beredd att föreslå att statliga medel ställs till SSAB:s förfogande för ut­veckling av ELRED-processen.

Utredaren har vidare föreslagit all SSAB skall få ett slmkturlån på 17 milj. kr. för alt bygga om plastbeläggningslinjen i Borlänge. Investeringen ger en kapacitetshöjning från 50000 till 76000 ton per år. Resultatförbätt­ringarna har av SSAB beräknats till ca 8 milj. kr. per år, inkl. kapitalkost­nader, vid fulh kapacitetsutnyttjande vilkel vänlas bli uppnått redan år 1982.

Andra svenska tillverkare av belagd och profilerad stålplåt ärThysell In­dustri AB, dotterbolag till Ahlsell AB. och Gävle Verken AB, dotterbolag tili Förvallnings AB Ratos. SSAB är emellertid den slörsla tillverkaren av belagd byggplät och har redan en dominerande ställning på denna marknad i Sverige. Denna ställning skulle ytterligare befästas om bolaget erhöll för-niiinliga statliga län för sin expansion. Lånet skulle också kunna leda till en konkurrenssnedvridning. Mol denna bakgrund och med hänsyn till den snabba återbetalningstiden för investeringen är jag inte beredd att förorda att SSAB fär ett siruktuMån för en ombyggnad av plastbeläggningslinjen i Borlänge.

1 SSAB:s strukturplan anges atl den malmbaserade metallurgin i Domn­arvet skall upphöra under år 1981. Utredaren har anfört vissa skäl för alt verksamheten skall bibehållas i ytterligare ett år, dock längsi till utgången av år 1982. Kosinaden för denna föriängning är beräknad till 135 milj. kr.

Enligi SSAB:s beräkningar leder en fullt bibehållen malmbaserad metall­urgi i Domnarvet år 1982 till ca 375 färre arbetstillfällen i Luleå och ca 200 färre arbetstillfällen i Malmfälten i Norrbotten. Mot den bakgmnden är jag inle beredd att förorda all medel ställs till SSAB:s förfogande för en för­längning av den malmbaserade metallurgin i Domnarvet.

Utredaren föreslår, med hänvisning till det besvärliga sysselsättningslä­get i regionen Borlänge-Ludvika, att Dala-lnvesl AB:s ekonomiska resur­ser förstärks genom att medel tillskjuts av SSAB, Uiredaren anser att SSAB för detla ändamål bör erhålla ett rekonslruktionslån på 30 milj. kr. att utbetalas till Dala-lnvest under en period av fem år med början år 1979.

Prop. 1978/79:126

19

Jag delar utredarens uppfattning att särskilda medel kan vara behövliga för att stärka näringslivet i områdel. Enligt min mening blir resursema som sätts in bäsl utnyttjade om utvecklingsfonden i Kopparbergs län får avgöra hur medlen skall användas. Detla slår i samklang med riksdagens beslut med anledning av förslag alt främja sysselsältningen i varvsregionerna ge­nom stöd lill investmentbolag (prop. 1978/79:49, NU 1978/79:17 s. 45, rskr 1978/79:115).

Jag förordar att 7,5 milj. kr. anvisas till utvecklingsfonden i Kopparbergs län för budgetåret 1979/80. Fonden bör få använda beloppet dels för lån­givning till främst små och medelstora företag enligt förordningen (1978: 506) om statligt kreditstöd genom regional utvecklingsfond, dels för bidrag lill investmentbolag med verksamhei inom de kommuner som be­rörs av SSAB:s strukturplan.

Vad gäller förslag till regionalpolitiska insatser i Ludvika-området åter­kommer statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] i det följande.

I slmkturplanen för SSAB anges att ell nytt mediumverk kan komma att byggas i Luleå under första hälfien av 1980-talet. Kostnaden för att genom­föra marknadsutredningar och projektera verkets lekniska utformning har beräknals lill 4 milj. kr. Utredaren föreslår att SSAB erhåller detta belopp såsom ett statiigt strukiuriån med ulbelalning år 1979.

Planer på att bygga ett nytt valsverk för mediumstål i Luleå har funnits länge. Frågan aktualiserades i samband med alt dåvarande NJA byggde ut metallurgin under 1970-lalel. Från SSAB har inhämtats atl företaget i sam­band med stmktumlanearbetet har genomfört en utredning om medium-valsverk. Ulredningen är rent leknisk och innehåUer inga mer ingående be­dömningar om marknad eller möjliga avsättningsområden för produktema. Verkei skulle enligt ulredningen producera balk av alla slag saml platt-stång och profiler. Inledningsvis skulle verket producera ca 200000 ton per år för atl efter hand nå upp till opiimal produktionsnivå på 350000 ton per år. Någon ingående utredning om marknadsfömlsätlningama för verkets produktion finns alllså inle. SSAB har emellerlid antagit att företaget inled­ningsvis skulle avsälla hätfien av produktionen på export. Den svenska förbrukningen av stångprodukler har sjunkit mycket kraftigt sedan år 1974. I betänkandet (SOU 1977:15-16) Handelsstålsindustrin inför 1980-talel har slulsatsen dragils att de svenska handelsslålverkens kapacitet bör anpassas lill hemmamarknadsförbrukningen och inle byggas för större ex­portmängder. Del bör här framhållas att den svenska förbrukningen under högkonjunkturårei 1974 var mindre än den i dag tillgängliga mediumverks-kapaciteten för handelsstål i Sverige, även efter nedläggning av Domnar­vels mediumverk i enlighel med SSAB:s strukturplan. Vissa bedömare an­ser all svensk förbrukning av stångstål inte kommer atl uppnå 1974 års ni­vå före år 1985. Dessa förhållanden gör att osäkerheten är mycket stor om möjlig avsättning för ett nytt mediumverk med en opiimal kapacitet på 350 000 ton per år. Ett mediumverk av den storleken kommer under alla

Prop. 1978/79:126

20

förhållanden att konkurrera med övriga svenska handelssiålverk. även om efterfrågan skulle återgå lill samma nivå som under högkonjunkturårei 1974. En produklion från ett nytl mediumverk under de närmasi komman­de åren skulle på ett allvarligt sätl drabba avsättningen för främst Smedje­backens Valsverk AB och Boxholms AB. Ytterligare marknadsanalyser tor­de behöva göras innan ställning kan las till frågan om alt bygga ett medi­umverk.

Det bör ankomma på SSAB att vid lämplig tidpunkt och i samverkan med övriga berörda verk genomföra dessa. SSAB:s andel av koslnadema för dessa marknadsanalyser bör enligt min uppfattning finansieras inom bolagets ordinarie verksamhet. Jag är alltså inle beredd att nu föreslå att medel skall ställas till förfogande för projektering av ett nytl mediumverk i Luleå.

I rapporten föreslås all ett antal projekt skall genomföras i form av en­skilda beredskapsarbelen. När del gäller insaiser i form av beredskapsar­beten kommer statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] senare denna dag vid sin anmälan av för­slag till åtgärder för att främja sysselsättningen i Norrbotten förorda alt an­slaget Sysselsättningsskapande ålgärder förstärks med 175 milj. kr. för näsla budgetår. I propositionen fömtsätts alt bl. a. olika projeki vid SSAB i Luleå kan komma till utförande som beredskapsarbeten.

De återstående förslag som utredaren har presenterat bör enligt min me­ning delas in i dels sådana som är motiverade av företagsekonomiska skäl, dels sådana som är motiverade av sysselsättningsskäl. Min indelning grundar sig på av SSAB redovisade marknadsanalyser och investeringskal­kyler. De projekt som enligt min uppfattning är mest inriktade på förbätt­ring av SSAB:s konkurrenskraft men som även har sysselsällningsskapan­de effekier är följande.

Borlänge kommun

milj. kr.

Bredbandugn

170

Bredbandverk, kvalltelsinvesteringar

365

Elstålverk

40

Kallvalsverk, ett femte valspar

56

Stålmanufaktur

35

Ludvika kommun

Datacentral

15

Luleå kommun

Universalverk, förpar

50

Universalverksugn

85

Stålmanufaktur

17

Oxelösunds kommun

Stålmanufaktur

13

846

Jag beräknar kosinaden för de investeringar som leder till alt SSAB:s konkurrenskraft stärks till 846 milj. kr. För att dessa investeringar skall kunna genomföras förordarjag alt SSAB av staien erhåller slmkturlån på molsvarande belopp. För stmkturlånet bör gälla följande villkor. För att

Prop. 1978/79:126

21

kunna kompensera SSAB för merkostnader lill följd av tidigareläggningar av investeringar inom slmkturplanen bör stmkturlånet vara räntefritt un­der tre år. För varje därefter följande femårsperiod skall räntan vara den­samma som stalslåneränlan vid varje femårsperiods början ökad med 0,25%. Med statslåneräntan vid viss lidpunkt skall avses den effektiva ränta, till vilken svenska slalen vid lidpunkten i fråga senast har utgivit ett obligationslån på den svenska marknaden med en minimilöptid av tio år. Räntan kan ett vissl år under vissa villkor sättas ned så mycket som erford­ras föratt koncernens resultat enligt vissa beräkningsgmnder skall bli noll. Vidare skall varje delbelopp av lånet till fullo vara återbetalat senast 25 år efter ulbetalningsåret. Förslag lill statligt struklurlån till SSAB Svenskt Stål AB bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 3.

Jag förordar därför att ett anslag anvisas på tilläggsbudget III lill stats­budgeten för innevarande budgetår av 31 milj. kr. till ett struklurlån lill SS.AB. Vidare förordarjag all 815 milj. kr. anvisas till SSAB som slmktur­lån för budgetåret 1979/80.

De investeringar som huvudsakligen är motiverade av sysselsältnings­skäl är följande.

milj. kr.

Ludvika kommun

Gränges, särskilda insatser i gmvdivisionen       .sO

Luleå kommun

Tubexpress

20

Oxelösunds kommun       Sinterband

157

Lindesbergs kommun      Stråssa

23,5

Tierps kommun

Stora Element, Söderfors

4,5

255

Dessa medel om 255 milj. kr. bör beviljas SSAB som rekonslruktionslån. Enligt min mening innebär åtgärderna ett viktigt avsieg från del mellan parterna träffade konsortialavtalet beiräffande SSAB:s verksamhet, nämli­gen alt rörelsen skall bedrivas efter affärsmässiga och förelagsekonomiska principer. Jag förordar atl rekonstmktionslånet ställs till SSAB:s förfogan­de enligt de villkor som finns angivna i bilaga 7 i prop. 1977/78: 87.

I villkoren för lånet ingår bl. a. en beslämmelse om all lånet hell eller delvis kan efterges. Regeringen bör inhämla riksdagens bemyndigande att ta in molsvarande bestämmelse bland villkoren även för del nya rekon­struktionslånet.

Ägarna av SSAB har begärt all del rekonstmklionslån som på grundval av utredarens förslag kan komma att ställas till SSAB:s förfogande inte skall påverka inlösensvärdena på aktierna i SSAB enligt punkt 7 i konsorti­alavtalet. Jag finner denna begäran rimlig med hänsyn till syftet med lånet.

De ålgärder som SSAB skall genomföra och finansiera med rekonstruk­tionslånel innebär i huvudsak ett sysselsällningsålagande från bolagets si­da.

Jag förordar atl ett rekonslruktionslån om 51,5 milj. kr. anvisas SSAB på tilläggsbudget III innevarande budgetår. Vidare förordarjag all 203,5 milj.

Prop. 1978/79:126

22

kr. anvisas bolaget som rekonstruktionslän för budgetåret 1979/80.

En sammanfattning av de av mig förordade ätgärderna bör fogas lill pro­tokollet i detla ärende som bilaga 4.

De av mig förordade åtgärderna kommeratt bidra till att överbrygga den svacka i sysselsättningen som skulle uppkomma om SSAB helt följde strukturplanen. Ätgärderna innebär vidare att bolagets konkurrenskraft stärks vilket på sikt bör leda till att tryggheten för de anställda ökar. SSAB kommer under den närmasle fyraårsperioden att kunna genomföra ett om­fattande investeringsprogram. Den betydande upphandling av maskiner och övrig utrustning som SSAB då gör kommer att på ett gynnsamt sätt förstärka näringslivet i de regioner där SSAB driver verksamhet. Även an­talet sysselsättningstillfällen för byggnadsarbetare bör öka på de berörda orterna.

Jag avser i annat sammanhang föreslå regeringen att meddela föreskrif­ter om att SSAB ärligen skall redovisa användningen av lånen samt syssel­sättningsutvecklingen i bolaget.

3    Hemställan vad avser industripolitiska insatser

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

lill Lån lill SSAB Svenskl Stål AB för strukturändamål pä till-läggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 under fonden för låneunderstöd anvisa ett invesleringsanslag av 31000000 kr.,

2.

lill Lån till SSAB Svenskt Stål AB för rekonslruktionsåndamål pä tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 un­der fonden för låneunderstöd anvisa ell investeringsanslag av 51500000 kr,,

3.

till Lån lill SSAB Svenskt Slål AB för strukturändamål för bud­getårel 1979/80 under fonden för låneunderstöd anvisa ett inves­teringsanslag av 815000000 kr.,

4.

till Lån till SSAB Svenskt Stål AB för rekonslruktionsåndamål för budgetåret 1979/80 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av 203 500000 kr.,

5.

bemyndiga regeringen atl hell eller delvis efterge län för rekon-struklionsändamål till SSAB Svenskt Stål AB,

6.

till Mcddslillskoii lill Kopparbergs läns utvecklingsfond för bud­getåret 1979/80 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reserva­tionsanslag av 7 500000 kr.,

Prop. 1978/79:126

23

4    Regiunpolitiska insatser i Ludvika kommun

Med hänsyn lill den ogynnsamma utvecklingen pä arbelsmarknaden iöreslär utredaren bl.a. atl företag som i Ludvika kommun etablerar ny verksamhei eller bygger ut befintlig sädan under aren 1979-1981 skall kunna tå regionalpolitiskt stöd i sanmia omfattning som utgär lill förelag inom del inre stödområdet.

För egen del vill jag anföra följande. Ludvika kommun tillhör f. n. gräns­området till del allmänna stödområdet, vilket innebär att förelag som ut­ökar verksamheten eller nyetablerar sig i kommunen kan få vissa former ;iv regionalpoliliskl slöd. Således kan säväl lokaliseringsbidrag och lokali-seringslån som Litbildningsslöd utgå lill förelag i kommunen. Sysselsäli­ningsutredningen har i betänkandet Regionalpoliliska slödformer och styr­medel (SOU 1978: 62) lämnat förslag om den framtida ulformningen av re­gionalpolitiken. Ulredningen föreslår bl.a. att den nuvarande siödområ­desindelningen ersätts med en indelning av rikel i sex stödområden och cll område utanför dessa. Till stödområde sex skall räknas de orter och kom­muner som har de allvarligaste sysselsättningsproblemen. Jag kommer inom kort lägga fram förslag om regionalpoliliken. Dessa kommeratt oiri-latla både utformningen av styrmedlen och inplacering av orter och kom­muner i stödområden. Mot denna bakgrund är jag nu inte beredd all föreslå ändringar i den gällande stödområdesindelningen.

Utredaren föreslår vidare ett antal projekt föratt skapa ny sysselsättning i kommunen. Bland dessa ingär ett kommunalt industrihus i Grängesberg. SSAB har förbundit sig att förlägga produktion till industrihuset. Fullt ut­byggd bör produktionen kunna sysselsätta ett 50-tal peisoner. Kostnaden för industrihuset har uppskattats till 12 milj. kr. Utredaren föreslår att byggnaden uppförs som kommunalt beredskapsarbete. Utredaren föreslår dessulom alt tre mindre industrihotell skall uppföras i Gonäs, Grängesberg och Ludvika. För egen del anserjag att det är angeläget att dessa projekt genomförs. Dessa projekt kan bidra till att kompensera kommunen för de arbetstillfällen som försvinner inom SSAB. Satsningarna på industrihusen innebär ocksä en breddning av näringslivet i kommunen och gör industri­sysselsättningen något mindre beroende av gruvindustrins utveckling. I samband med attjag lägger fram förslagom regionalpolitiken kommer Jag att ta upp utformningen av det statliga stödet till kommunala industriloka­ler. F. n. kan bidrag lämnas till att uppföra kommunala industrilokaler som byggs främst på mindre orter inom det inre stödområdet och pä Gotland. I undantagsfall kan stöd lämnas till byggande av kommunala industrilokaler även i andra delar av det allmänna stödområdet. Bidragets storlek avgörs från fall till fall av regeringen och ansluter i stort till vad som gäller för lo­kaliseringsbidrag/avskrivningslån. För att siödja uppförandet av nämnda industrihus i Grängesberg samt industrihotellen i Gonäs, Grängesberg och Ludvika bör medel, trots att byggnaderna skall uppföras uianför det all-

Prop. 1978/79:126

24

manna siödområdet, utgä från fjortonde huvudtitelns anslag Bidrag till kommunala industrilokaler. Della förutsätter att anslaget ökas med 12 milj. kr. Jag förordaratt delta belopp anvisas på tilläggsbiidget III till stats­budgeten för budgetåret 1978/79.

Utredaren har även haft överläggningar med ledningen för .ASEA om en eventuell ulvidgning av bolagets verksamhet i Ludvika. En förutsäuning för en utvidgning av verksamheten är att .ASEA kan disponera ytterligare mark i anslutning till den nuvarande anläggningen i Ludvika. F. n. finns ingen sädan mark tillgänglig. Mark skulle emellerlid kunna frigöras genom fiyttningavSvenskaTräimpregneringsAB:s verksamhet från dess nuvaran­de tomt som gränsar till ASEA:s industrimark, till Gonäs industriområde. Företrädare för industridepartementet är beredda att inleda diskussioner med parterna om förutsättningarna för en sädan flyttning. Enligt Svenska Träimpregneringsbolagel kommer flyttningen atl medföra betydande kost­nader. Storleken kan dock f. n. inte anges exakt. Jag ser det som mycket angeläget att en lösning kommer till stånd i huvudsak efter de riktlinjer som utredaren har förordat. Jag förordar därtör att regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande att använda medel från fjortonde huvudtitelns anslag Regionalpolitiskt slöd: Bidragsverksamhet för delta ändamäl.

5    Hemställan vad avser regionalpolitiska insatser

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att disponera medel från anslaget Regio­nalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet för del ändamål som jag har angivii,

2.

till Bidrag till kommunala industrilokaler pä tilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för budgetårel 1978/79 under fjortonde huvudti­teln anvisa ett reservationsanslag av 12000000 kr.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att aniaga de förslag som föredra­gandena har lagl fram.

Prop. 1978/79:126

Bilaga 1

Investeringsplan 2400 milj. kr.

1979

1980

1981

Summa 

79-81

"Senare" Summa

Reinvesteringar, miljöinveste-

ringar och beslutade investe-

ringar

 Återstående inv. kostn.

från 1978

81

11

7

99

 Reinvesteringar+miljöin-

vesteringar. Schablonmässigt

beräknade till 50 % av av-

skrivningar enligi plan

146

157

164

467

 Avgår omkostnadsandelar

21

 18

20

59

507

150

151

206

Summa

101

467 59

509

Slruklurin vesteringar

Metallurgi

162

152

55

369

29

398

Profiler

68

55

50

173

173

Grovplåt

12

II

-- 

23

__ 

23

Band och Tunnplåt

385

375

225

985

34

1019

Stålmanufaktur

13

22

10

45

_ 

45

Specialprodukter

26

II

37

37

Dobel

28

64

21

113

14

127

TGOJ

1

2

7

10

-- 

10

Plannja

2

8

10

20

-- 

20

Driftservice-!-Distribut

ion

6

21

21

48

19

67

Energi och miljö (exkl.

kraft-

värmeverk)

3

3

4

10

10

Kraftvärmeverk

__ 

15

15

30

10

40

Övrigt

6

4

1

11

II

Oförutsett

3

29

37

69

69

Avgår omkostnadsandelar

21

22

1

50

50

Summa strukturinvesteringar

694

750

449

1893

106

1999

= Plan 81

900

900

600

2400

108

2 508

Prop. 1978/79:126

26 Bilaga 2

Sammanfattning av åtgärder föreslagna av  utredaren  Rehnberg och samband  med SSAB:s strukturplan

170 milj. kr. SL 40 " 17" 50" 30"

30" 63"

400 milj. kr.

2000 milj. kr.

EGET FINANSIELLT

UTRYMME

PLAN 81

2 400 milj. kr.

Bandverksugn Elstålverk DOBEL

Universalv. förpar Kraftvärmeverk Diverse följdinves­teringar Oförutsett

Tidigarel

ä

ggningar

utanf

ö

r Plan 81

SL

Bredbandverk

365 milj.

kr.

Kallvalsv. par 5

56"

Univ.vals.v ugn

85"

Proj. Mediumv.

4"

1   St

å

lmanufaktur

65 "

575 milj.

kr.

T

INOM STRUKTUR­PLANEN

Strukturlån 307-h575 = 882 milj. kr.

RL

m/V/, kr.

50

23,5 4,5 20 30 135

UTANFÖR STRUKTUR­PLANEN

Datacentral

Sinterband

ELRED

Gränges, särsk. åtg.

Stråssa, särsk. åtg.

Söderfors, särsk. åtg.

Tubexpress

Dala-lnvest

Metallurgi

263

Utöver ovanstående tillkommer beredskapsarbeten för 80 milj. kr. i Luleå

SL

milj. kr. 15 157 4

176

SUMMA STRUKTURLÅN (SL)

1058 milj. kr.

SUMMA REKONSTRUKTIONSLÅN (RL)     263 milj. kr.

Prop. 1978/79:126

27

Bilaga 3

FÖRSLAG TILL STATLIGT STRUKTURLÅN TILL SSAB SVENSKT STÅL AB PÅ 846 MKR

SSAB Svenskt Stål Aktiebolag, nedan kallat Bolaget, har i framställning till regeringen förklarat sig berett att medverka lill ökad sysselsäuning på de orter Bolaget är verksamt genom alt tidigarelägga ett antal investerings­projekt, ingående i Bolagets långsiktiga strukturplan.

Bolaget förutsätter därvid att staten beviljar strukiuriån motsvarande summan av de beräknade kosinaderna för de tidigarelagda investeringsob­jekten, nedan gemensami benämnda Investeringsprogrammel.

1    Lånebelopp

Staten ställer till Bolagets förfogande såsom slmkturlån ett belopp om 846000000 kronor, nedan kallat Lånet. För Lånet gäller följande villkor.

2    Utbetalning

Lånet utbetalas av Staten under åren 1979- 1982 i den takt som erford­ras för att Investeringsprogrammet skall kunna genomföras utan ökad lik-viditetspäfrestning för Bolaget. Utbetalning under respektive år skall verk­ställas efter Bolagets behov på sätt framgår av senare upprättad och suc­cessivt reviderad belalningsplan.

3    Ränta

Ränian utgör 10,0 % per år lill och med utgången av år 1982. För varje där­efter följande femårsperiod skall räntan vara densamma som statslånerän­tan vid varje femårsperiods början ökad med 0,25 %. Varje delbelopp av Lånet som lyfts skall dock löpa utan ränta under en tid av tre år från belop­pels utbetalningsdag.

Med stalslåneränlan vid viss tidpunkt avses den effektiva ränta, till vil­ken svenska staten vid tidpunkten i fråga senast utgivit ett obligationslån pä den svenska marknaden med en medellöptid av tio år.

Upplupen ränta per den 31 december förfaller till betalning den 1 mars påföljande år. Om Bolagets koncernresultal efter planenliga avskrivningar, finansnetto och fastighetsskatt och före eventuellt inläktsfört rekonslruk­tionslån skulle bli negativt enligt av Bolagets revisorer vidimerad prelimi­när resultaträkning skall räntan för det aktuella året nedsättas så mycket som erfordras för att koncernens resultat definierat enligt ovan blir noll.

4   Amortering

Amortering av utbetalat delbelopp av Lånet skall ske med 1/20 den 31 december varje år från och med det sjätte året efter ulbetalningsåret. Mot­tagna delbelopp av Lånet skall således vara till fullo återbetalda senast tju­gofem är efter utbetalningsåret.

Prop. 1978/79:126

28

5   Förtida återbetalning

Oavsett vad som bestämts i 4 ovan äger Bolaget när som helsl helt eller delvis återbetala utestående del av Lånet.

6   Rätt till betalning i förhållande till Bolagets övriga fordringsägare

Skulle Bolaget träda i likvidation eller försättas i konkurs skall Slalen en­dast äga rält till betalning ur Bolagets tillgångar sedan Bolagets övriga ford­ringsägare - med undantag av Staten såsom fordringsägare på grund av till Bolaget beviljade rekonslruktionslån - blivit till fullo förnöjda.

Prop. 1978/79:126

29 Bilaga 4

1979

1980

1981

90

80

102

125

17

19

30

18

17

18

10

50 30

12 7

Sammanfattning av ålgärder fördelade på struktur- och rekonslruktionslån

A. Struklurl

å

n

Borl

ä

nge

Bredbandverksugn

kommun

Bredbandverk,

kvaliiets-

investeringar

Elst

å

lverk

Kallvalsverk, ett

femte valspar

St

å

lmanufaktur

Ludvika

Datacentral i

kommun

Gr

ä

ngesberg

Lule

å

Universalverk, f

ö

rpar

kommun

Universalverksugn

St

å

lmaufaktur

Oxel

ö

sunds

St

å

lmanufaktur

konimun

280

342

31

Summa

1982

138

55

193

Summu 170

365 40

56 35

15

50 85 17 13

846

1979

1981

B. Rekonslruktionslån

Ludvika

Grängesberg,

kommun

särskilda insatser

i gruvdivisionen

Luleå

Tubexpress

kommun

Oxelösunds

Sinterband

kommun

Lindesbergs

Slråssa

kommun

Tierps

Stora Element AB

kommun

Söderfors

Summa

1980

15

15

20

7

13

15

100

42

10

9,6

3

4,5

51,5

137,6

65

1982

0,9

0,9

Summa

50 20

157

23,5

4,5 255

Norstedts Tryckeri. Stockholm 1979