Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majits proposition nr 85 år 1973

Prop. 1973: 85

Nr 85

Kungl. Maj:ts proposition angående utgifter på tilläggsstat III till riks­staten för budgetåret 1972/73; given Stockholms slott den 9 mars 1973.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departementsche­fen hemstäUt.

GUSTAF ADOLF

G.E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans  Majit Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anför efter gemen­sam beredning med statsrådels övriga ledamöter.

De anslag som 1972 års riksdag anvisat sedan riksstaten för budget­året 1972/73 faststäUts har uppförts på tilläggsstat I (prop. 1972: 104, 117, 125, 127 och 130, KU 1972: 58, FiU 1972: 42, rskr 1972: 349). Vi­dare har vid början av innevarande års riksdags vårsession begärts an­slag på tiUäggsstat 

II 

till nämnda riksstat (prop. 1972: 2).

Ytterligare anslagsframställningar på tilläggsstat under löpande bud­getår har nu ansetts erforderliga. De bör föreläggas riksdagen i en ge­mensam proposition avseende utgifter på tUläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73. Chefen för justitiedepartementet har tidigare denna dag föreslagit att medel på tilläggsstät III begärs för förslag lill organisation av samhällets rättshjälp m. m. (prop. 1973: 74). Vidare har Kungl. Maj:t på föredragning av chefen för industridepartementet den

1    Riksdagen 1973.1 saml. Nr 85

Prop. 1973: 85

2

23 februari 1972 beslutat särskild proposition angående statligt stöd till upptagande av gruvdrift i Stekenjokk (prop. 1973: 52).

De framställningar om anslag på tilläggsstat som Kungl. Maj:t beslu­tar om denna dag tas in i dagens statsrådsprotokoll över utrikes-, för­svars-, social-, kommunikations-, finans-, utbildnings-, jordbruks-, inri­kes- och industriärenden. Utdrag av dessa protokoll bör bUäggas den gemensamma propositionen som bilagor 110. En sammanställning över de av Kungl. Maj:t i denna proposition begärda anslagen torde få bifogas statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 11.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t i en gemensam proposition förelägger riksdagen de förslag om anslag på tillägsstat III till riksstaten för bud­getåret 1972/73 som framgår av nämnda utdrag av statsrådsprotokollet.

Med bifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

Bilaga 1

UTRIKESDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över utrikesdepartementsärenden, hållet inför Hans Maj;t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Ministern för utrikes ärendena anmäler de ärenden under utrikesde­partementets handläggning som angår utgifter på tilläggsstat III till riks­staten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

TREDJE HUVUDTITELN

A. Utrikesdepartementet m. m.

[1] A 8. Kommittéer m. m. I riksstaten för innevarande budgetår är under denna anslagsrubrik uppfört ett reservationsanslag av 525 000 kr.

Kungl. Maj:t tUlkallade den 17 mars 1972 en nationalkommitté för Förenta nationernas befolkningskonferens år 1974. TUlgängliga medel på anslaget förslår inte för att täcka de beräknade utgiftema för denna kommitté.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tiU Kommittéer m. m. på tiUäggsstat III till riksstaten för bud­getåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 250 000 kr.

E. Diverse

[2] E 5. Katastrofbistånd till Island. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i riksstaten för budgetåret 1972/73.

Genom beslut den 16 febmari 1973 har Kungl. Maj:t bemyndigat ut­rikesdepartementet att av det under fjortonde huvudtiteln anvisade för-

Prop. 1973: 85

4

slagsanslaget tUl oförutsedda utgifter anslå 7 mUj. kr. till bistånd till den isländska regeringen med anledning av naturkatastrofen på Västmanna-öarna. Medlen skall enligt isländska önskemål huvudsakligen användas för inköp av monteringsfärdiga trähus i Sverige samt transport och upp­förande av dessa.

Under de nordiska statsministrarnas möte i Oslo i februari uppnåddes enighet om att ett nordiskt bidrag till Island borde lämnas med sam­manlagt 100 milj. danska kronor. Sveriges andel av det totala biståndet skulle uppgå till 40 milj. danska kronor, vilket omräknat till svensk valuta utgör ca 29 milj. kr. Av detta belopp har sålunda 7 milj. kr. redan anslagits genom det tidigare nämnda beslutet den 16 februari 1973. Jag anser att hela det svenska biståndet bör redovisas över ett särskilt anslag. Tidigare utbetalda belopp bör således slutgiltigt få be­lasta ett nytt anslag till katastrofbistånd till Island. Från anslaget bör utbetalas den svenska andelen av det nordiska biståndet, dvs. motvärdet till 40 milj. danska kronor eUer avrundat ca 29 milj. svenska kr.

Formerna för hur det ytterligare svenska biståndet, avrundat ca 22 milj. svenska kr., skaU disponeras får beslutas av Kungl. Maj:t efter samråd med den isländska regeringen.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Katastrofbistånd till Island på tilläggsstät III lill riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett förslagsanslag av 29 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

Bilaga 2

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över försvarsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under försvarsdepartementets handläggning som angår utgifter på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

FJÄRDE HUVUDTITELN

H. Övrig verksamhet

[1] H 10. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gången på tilläggsstat till riks­staten för budgetåret 1956/57 (prop. 1956: 198, SU 1956: 179, rskr 1956: 359). Därefter har årligen ytterligare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet. Fr. o. m. budgetåret 1965/66 har medel för de årliga utgifterna inom Sverige för att rekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisats under förslagsanslaget Beredskapsslyrka för FN-tjänst, medan utgifter för FN-styrkornas verk­samhet utom Sverige och för viss personal vid Sveriges ständiga repre­sentation i FN samt fr. o. m. den 1 juli 1967 för observatörer i FN-tjänst har betalats från reservationsanslaget Kostnader för svenska FN-styrkor m, m. Medel för FN-styrkornas verksamhet utom Sverige har fr. o. m. budgetåret 1972/73 anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands. Sammanlagt har för svenska FN-styrkors verk­samhet hiltiUs anvisats 475 665 000 kr. på tilläggsstät, varav 12,8 milj. kr. under innevarande budgetår dels för att täcka utgifter för FN-styr­kan på Cypern under tiden den 15 juni15 december 1972 och för FN-

Prop. 1973: 85

6

observatörer under julidecember 1972, dels för vissa oförutsedda ut­gifter (prop. 1972: 130 bil. 2, FöU 1972: 24, rskr 1972: 314).

Huvuddelen av ifrågavarande utgifter avses bli ersatta av FN. IntUl den 1 augusti 1972 har från FN influtit 325 008 466 kr. Sveriges fordran hos FN enligt hittills framlagda krav uppgår f. n. tiU 35 261 682 kr. Er­sättningar som flyter in från FN tillgodoförs riksstatens inkomsttitel Öv­riga diverse inkomster.

Genom beslut den 15 december 1972 har tiden för den svenska FN-insatsen på Cypern förlängts t. o. m. den 15 juni 1973. Utgifterna för ti­den den 15 december 197215 juni 1973 beräknas tiU ca 2 065 000 kr. för månad eller sammanlagt 12,4 milj. kr. Dessutom bör 1 milj. kr. be­räknas som allmän medelsreserv med hänsyn till eftersläpande sjukvårds­kostnader för tidigare kontingenter samt vissa utgifter som kan bli nöd­vändiga vid en avveckling av kontingenten på Cypern.

Antalet observatörer i FN-tjänst uppgick i februari 1973 till 38. Me­delsbehovet för dessa kan beräknas tUl 325 000 kr. för månad eUer för tiden januarijuni 1973 sammanlagt ca 1 950 000 kr.

Vid utgången av december 1972 förelåg en brist på ca 363 000 kr. un­der anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands.

Behovet av ytterligare medel för FN-styrkor på Cypern och för obser­vatörer uppgår alltså tiU (12400 000-fl 000 000-H 950 000-1-363 000) 15 713 000 kr., avrundat 15,7 milj. kr. Medlen bör liksom tidigare an­visas utanför utgiftsramen för det militära försvaret.

Med hänsyn till att många osäkra faktorer ligger i anslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningen förskottsvis bestrida ut­gifter för ifrågavarande ändamål från anslaget till oförutsedda utgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhet ut­omlands. Frågan om deras täckning bör få tas upp framdeles.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tiU FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 15 700 000 kr.

[2] H 12. Utrustning för minröjning i farleder m. m. I samband med anläggandet av en hamn vid Brofjorden har sjöfartsverket för att möj­liggöra riskfria inseglingsföirhållanden begärt alt chefen för marinen ge­nomför minröjning av det aktuella området. Enligt sjöfartsverket måste arbetet huvudsakligen vara avslutat under år 1973.

För att kunna utföra avsedd avspaning och röjning av inloppen till Brofjorden måste marinen tUlföras viss specialutrustning. Marinens per­sonal och ordinarie utmstning kan utnyttjas för detla minröjningsarbele liksom för andra liknande uppgifter. Eventuella extra kostnader för de

Prop. 1973: 85

7

aktuella arbetena såsom reseersättaingar, traktamenten, särskilda till-lägg m. m. bör bestridas av sjöfartsverket.

Medel för anskaffning av den materiel som här är i fråga bör i sär­skild ordning ställas till förfogande utanför den militära utgiftsramen. Jag förordar därför att ett särskilt reservationsanslag, benämnt Utmst­ning för minröjning i farleder m. m., anvisas för ändamålet.

Med hänvisning tiU det anförda hemstäUer jag att Kungl. Maj:t före­slår riksdagen

att till Utrustning för minröjning i farleder m. m. på tUläggsstat 111 tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reserva­tionsanslag av 1 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

9

Bilaga 3

SOCIALDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Statsrådet Odhnoff anmäler ärende under socialdepartementets hand­läggning som angår utgifter på tilläggsstat III till riksstaten för budget­året 1972/73 och anför.

KAPITALBUDGETEN

V. FONDEN FÖR LÄNEUNDERSTÖD

[1] 1. Lån till anordnande av barnstugor. Till detta ändamål har för budgetåret 1972/73 anvisats ett investeringsanslag av 30 milj. kr., varav på tiUäggsstat 110 milj, kr.

Utbetalning av lån till anordnande av barnstugor sker enligt gällande bestämmelser när byggnadsarbetena är slutförda och kostnaderna redo­visats, dvs. i regel ca ett år efter att byggnadsarbetena påbörjats. Som ett led i åtgärderna för att stärka sysselsättningen på byggarbetsmarknaden under vintern har Kungl. Maj:t den 8 september 1972 beslutat att det statliga lån som utgår till kommun eller allmännyttigt bostadsföretag för byggande av barnstugor får betalas ut i förskoll för byggen som påbör­jas under tiden den 1 september 1972den 31 december 1972. Genom beslut den 15 december 1972 medgav Kungl. Maj:t att tidigare utbetal­ning av lån skulle omfatta även barnstugor som påbörjas under liden den 1 januariden 31 mars 1973.

Beräkningen av medelsbehovet under anslaget för innevarande bud­getår har tidigare gjorts med utgångspunkt i den beräknade igångsätt­ningen av barnstugebyggen under budgetåret 1971/72, samt den beräk­nade igångsättningen av barnstugebyggen under tiden septemberde­cember 1972. Den av Kungl. Maj:t beslutade förlängningen av möjlighe­terna liU förskotlsutbetalning att gälla även liden den 1 januariden 31

Prop. 1973: 85

10

mars 1973 medför behov av ytterligare medel under anslaget för inneva­rande budgetår. Jag beräknar det ökade medelsbehovet tUl avrundat 5 milj. kr. Jag räknar å andra sidan med att medelsbehovet under bud­getåret 1973/74 tiU följd härav kommer att minska i motsvarande mån. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Lån till anordnande av barnstugor på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsanslag av 5 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokoUet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

11

Bilaga 4

KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över kommunikationsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

T. f. chefen för kommunikationsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under kommunikationsdepartementets handlägg­ning som angår utgifter på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73, m, m. och anför.

KAPITALBUDGETEN

I. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

C. Statens jämvägar

[1] Järnvägar m. m. Till detta ändamål har för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 342,2 milj. kr.

I skrivelse den 17 december 1971 har SJ lagt fram förslag tUl viss konsolidering av AB Trafikreslauranger (TR). Åtgärderna avser bl. a, viss förbättring av bolagets soliditet genom ökning av aktiekapitalet.

TR, som är ett av SJ helägt dotterbolag, har i huvudsak inriktat sin verksamhet på att driva tågservering samt restauranger och självserve­ringar vid olika jämvägsstalioner i landet.

Det i TR urspmngligen tillskjutna aktiekapitalet uppgick till 375 000 kr. Bolaget har sedermera genom fondemissioner ökat detla aktiekapital tiU 1 125 000 kr. Omsättningen uppgick år 1971 tUl ca 80 milj. kr,, och balansomslutningen utgjorde ca 28 milj, kr. Det beskattade egna kapita­let inkl. urspmngligen tUlskjutet aktiekapUal uppgick tiU 1,71 mUj. kr. Det egna kapitalets storlek i förhållande till nyss angivna be­lopp bedöms som mindre tUlfredsstäUande. För alt förbättra TR:s so­liditet har SJ därför föreslagit en ökning av aktiekapitalet med 3 875 000 kr. lill en emissionkurs av 120 %.

Prop. 1973: 85

12

Departementschefen

TR har som sin viktigaste rörelsegren den s. k. tågservicen. Denna del av verksamheten liksom restaurangverksamheten inom SJ:s stationsom­råden är av väsentligt värde för SJ som en del av den samlade service SJ kan ge sina resenärer. Därför är det också angeläget att vidmakthålla fömtsättningarna för TR att på ett ekonomiskt riktigt och i övrigt ratio­nellt och effektivt sätt fullgöra sina åtaganden gentemot SJ.

SJ har bl. a, föreslagit en ökning av TR:s aktiekapital för att förbättra bolagets soliditet. Jag delar SJ:s uppfattning att en sådan åtgärd är mo­tiverad   men   anser   mig   böra   förorda   att   höjningen   begränsas   tiU

1      875 000 kr,, varigenom aktiekapitalet kommer alt uppgå tiU 3 milj. kr.

Aktierna bör tecknas av SJ till en kurs av 120 % för att fylla kravet

på   reservfondens   storlek.   Totalt   erfordras   för   ändamålet   således

2       250 000 kr.

De medel som behövs för aktieteckningen torde få täckas från det i riksstatsförslaget för budgetåret 1972/73 uppförda invesleringsanslaget Järnvägar m. m. Det synes inte erforderligt att hos riksdagen begära nå­gon ökning av detta anslag.

Under åberopande av det anförda hemställer jag, att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

att medge att för aktieteckning i AB Trafikrestauranger används 2 250 000 kr, av invesleringsanslaget Järnvägar in. in. för bud­getåret 1972/73,

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

Sjöfartsverkets fond

[2] 3. Sjöfartsmateriel m. m. Till detta ändamål har för innevarande budgetår redovisats ett investeringsanslag av 26,4 milj. kr.

På grund av förskjutning av kontrollkostnaderna för den under bygg­nad varande isbrytaren G erfordras 200 000 kr.

Av sjöfartsverket i samråd med arbetsmarknadsstyrelsen utförda in­vesteringar i sysselsällningsfrämjande syfte beräknas under innevarande budgetår uppgå till sammanlagt 6,6 milj. kr. Av beloppet avser 3,2 milj. kr. investeringar i fyrar och 3,4 milj. kr. investeringar i fartyg och båt­materiel saml diverse utrustning. I enlighet med de riktlinjer för finan­siering av ifrågavarande art av investeringar, för vUka chefen för finans­departementet redogjort i prop. 1969: 1 (bil. 19 s. 2), bör medel härför beräknas under sjöfartsverkets fond.

Med hänsyn till att behåUningen på anslaget utgör 1,6 milj. kr. upp­går behovet av ytterligare medel för ifrågavarande ändamål till (0,2 -1-6,61,6) 5,2 milj. kr.

Prop. 1973: 85

13

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Sjöfartsmateriel m. m. på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsanslag av 5 200 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973:85

15

Bilaga 5

FINANSDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ären­den under finansdepartementets handläggning som angår utgifter på till-läggsslat III tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

SJUNDE HUVUDTITELN

C. Skatte- och kontrollväsen

[1] C 5. Riksskatteverket. Under denna mbrik har i riksstaten för inne­varande budgetår anvisats ett förslagsanslag av 58 009 000 kr. Av detta belopp har 785 000 kr. beräknats för insatser i en kontrollaktion avseen­de läkares deklarationer. För budgetåret 1973/74 har i prop. 1973:1 (bU. 9 s. 78) föreslagits att 1,1 milj. kr. anvisas för tiUfäUig revisionsper­sonal som ställs till länsstyrelsemas förfogande för särskilda kontroll­aktioner. Därmed skulle länsstyrelserna få resurser dels att slutföra lä­karkontrollen, dels att genomföra en planerad ny kontrollaktion inom entreprenad- och åkeribranschen.

I en den 6 mars 1973 dagtecknad promemoria har riksskatteverket anmält behov av ökade resurser för skattekontroll.

Riksskatteverket

I samverkan mellan riksskatteverket (tidigare riksskattenämnden) och länsstyrelsema har på senare år gjorts ett flertal landsomfattande skatte­kontrollaktioner. Kontrollen har avsett antingen vissa branscher eller yrken eller alla kategorier skattskyldiga.

Konlrollaktionen avseende läkamas taxeringar har fortsatt. Ca 2 200 läkares inkomster har efter revision höjts med sammanlagt över 50 milj. kr. Ytterligare ca 3 300 läkare beräknas bli föremål för närmare kontroll i den takt resursema medger.

Prop. 1973: 85

16

I slutet av år 1972 har en konlrollaktion startat inom schaktentrepre-nadbranschen, i huvudsak inriktad på kontroll av mervärdeskatt. Det egentliga revisionsarbetet beräknas inte kunna påbörjas förrän under hösten 1973. Redan nu har det framkommit fall där betydande skatte­fusk verkar föreligga.

Sedan början av år 1972 pågår en speciell konlrollaktion riktad mot transaktioner med vinst- och förlustbolag. Såvitt hittills gjorda utred­ningar visar har genom oegentliga transaktioner betydande belopp un­dandragits från beskattning. Utredningarna är synnerligen komplicerade och tidskrävande.

Antalet taxeringsassislenter hos länsstyrelsema är f, n. 392, varav 73 i Stockholms län. Vid gjorda utredningar om behovet av assistent­personal har framkommit att en taxeringsassistent under taxeringsperio­den hinner med att granska 1 3001 400 deklarationer, om arbetet skall kunna bedrivas med omsorg. Endast inom fyra län räckte antalet taxe­ringsassistenter lill för granskningen av deklarationema inom de sär­skilda taxeringsdistrikten. Övriga län har i stor utsträckning tvingats lösa behovet av granskningspersonal genom att förordna frltidsengage-rade taxeringskonsulenter. Totala antalet konsulenter uppgick till 241. Personalomsättningen är ca 1/3 per år, vilket medför utbildningspro­blem och bristande kontinuitet.

Fr, o, m. innevarande beskattningsår skall alla jordbrukare successivt gå över till inkomstredovisning enligt bokföringsmässiga grunder. Dess­utom har fastlagts alt ägare till fåmansbolag och delägare i sådant bo­lag såvitt möjligt skall taxeras i samma taxeringsnämnd. Härigenom ökar behovet av assistentpersonal.

Härtill kommer att nu pågående kontrollaklioner, avseende bl, a. lä­kare bör slutföras snabbare än nuvarande resurser medger. Av olika skäl är det olämpligt alt en sådan kontrollaktion drar ut för långt på tiden.

En översyn av arbetsläget ger vid handen att en omedelbar förstärk­ning av kontrollpersonalen vid länsstyrelsernas skatteavdelningar är sam­hällsekonomiskt lönsam och framstår som riktig även sett från skatte-moralisk synpunkt. En arbetsstyrka på ca 100 personer skulle på ett verksamt sätt bidraga till att lösa det omedelbara resursbehovet. Av prak­tiska och administrativa skäl bör denna personal till att börja med läg­gas inom riksskatteverkets organisation men tjänstgöra hos länsstyrel­serna under ledning av resp. skattechef. Härigenom skapas större för­utsättningar för att pä ett smidigt sätt fördela resurserna mellan läns­styrelserna. Fr. o. m. budgetåret 1974/75 synes personalen böra redo­visas bland länsstyrelsemas personal.

F. n. finns möjlighet att relativt snabbt kunna rekrytera arbetskraft med god grundutbildning, lämpad för.arbetsuppgifter inom kontrollom­rådet.

Prop. 1973: 85

17

Rekryterad personal bör omgående få viss specialutbUdning, En tre­veckors grundkurs i huvudsak inriktad på skatteförfaltningama, rörelse­beskattning, deklarationsgranskningsteknik och revisionsteknik bör an­ordnas i riksskatteverkets regi. Denna utbildning kan påbörjas i maj 1973. Viss nvera praktiskt inriktad utbildning anordnas sedan under handledare hos resp, länsstyrelse.

Lönekostnadema för de 100 taxeringstjänstemännen beräknas till 650 000 kr. budgetåret 1972/73 och 4,4 milj. kr. budgetåret 1973/74. Härutöver tillkommer utbildningskostnader, reseersättningar och ex­penser. Sammanlagt har kostnaderna beräknats till ca 1,2 milj. kr. för budgetåret 1972/73 och ca 4,7 milj. kr. för budgetåret 1973/74. Därtill kommer lokal- och telefonkostnader som lämpligen bör bestridas av länsstyrelserna.

Departementschefen

Jag finner den av riksskatteverket föreslagna förstärkningen av skatte­kontrollen angelägen och väl motiverad.

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med de före­slagna insatserna för innevarande budgetår bestrids genom överskridan­de av förevarande anslag och att för nästa budgetår ytterligare medel anvisas under anslaget.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

dels godkänna vad jag förordat angående bestridande av utgif­terna under budgetåret 1972/73 för en utökad skattekontroll, dels tiU Riksskatteverket för budgetåret 1973/74 anvisa ytter­ligare 4 700 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[2] 11 b. Sanering m. m. inom Djurgårdsstaden i Stockholm. Något anslag med denna mbrik finns inte uppfört på riksstaten för inneva­rande budgetår.

I prop. 1956: 1 (bil. 27 s. 128) framlades förslag om sanering av den äldre bebyggelsen inom Djurgårdsstaden i Stockholm. Förslaget godkän­des av riksdagen (SU 1956: 9, rskr 1956: 155). Kostnaden beräknades till 2 milj. kr. för en första etapp omfattande den egentliga bostadsbe­byggelsen.

Med hänsyn tiU inträffade kostnadsstegringar har sedermera kost­nadsramen höjts. Senast i prop. 1970: 1 (bU. 9 s. 81) förordades en kostnadsram för slutförande av första etappen om 5,3 milj. kr. i prislä­get den 1 april 1969, vilket lämnades utan erinran av riksdagen (SU

2   Riksdagen 1973.1 saml Nr 85

Prop. 1973:85

18

1970: 7, rskr 1970: 7). För ändamålet har av riksdagen anvisats sam­manlagt 5,3 milj. kr. Anslaget var senast uppfört på riksstaten för bud­getåret 1970/71.

Byggnadsstyrelsen har anfört att ifrågavarande arbeten ännu inte har kunnat slutföras, beroende på bl. a. komplikationer och förseningar som inte kunnat förutses. Kostnadsramen 5,3 milj. kr. i prisläget den 1 aprU 1969 motsvaras av en kostnadsram om 5 885 000 kr. i prisläget den 1 aprU 1972. Av anvisade medel hade 4 785 000 kr. förbrukats vid in­gången av budgetåret 1972/73. Styrelsen räknar för arbetenas slutfö­rande med en medelsförbrukning av 750 000 kr. under uinevarande bud­getår och 350 000 kr. under budgetåret 1974/75. Av de 750 000 kr. för budgetåret 1972/73 finns 515 000 kr. disponibelt på anslaget, men ett tilläggsanslag av 235 000 kr. erfordras.

D e partemen tschefen

Jag anser att de pågående reslaureringsarbetena bör slutföras i avsedd omfattning. Jag har ingen erinran mot byggnadsstyrelsens beräkning av medelsförbrukningen och förordar att det resterande medelsbehovet un­der innevarande budgetår anvisas på tilläggsstat. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Sanering m. m. inom Djurgårdsstaden i Stockholm på till-läggsstat III tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett in­vesteringsanslag av 235 000 kr.

[3] 12. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Under denna rubrik har i riksstaten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 60 milj. kr. samt på tilläggsstät I ett investeringsanslag av 20 milj. kr.

I prop. 1972: 130 (bU. 5 s. 25) och prop. 1973: 1 (bU. 9 s. 103) har planeringen av lokaler m. m. i samband med omlokaliseringen av statlig verksamhet redovisats. Ytterligare ett byggnadsobjekt i samband med omlokaliseringen, nybyggnad för myntverket i kvarteret Värjan i Eskils­tuna, bör nu redovisas för riksdagen.

Enligt gällande planer skall myntverket flytta tUl Eskilstuna under sommaren 1974. Byggnadsstyrelsen har föreslagit alt en nybyggnad upp­förs för verket i kvarteret Värjan. Nybygganden omfattar ca 2 900 m mmsyta och inrymmer lokaler för kontor, verkstäder och lager m. m. för myntverket samt en källarvåning. Den sammanlagda byggnadskost­naden för nybyggnaden beräknas till 6 850 000 kr. i prisläget den 1 april 1972. Kungl. Maj:t har den 16 februari 1973 uppdragit åt byggnadssty­relsen alt projektera nybyggnaden t. o. m. bygghandlingar.

Departementschefen

Enligt tidplanen för omlokaliseringen av myntverket skall byggnads­arbetena för nybyggnaden påbörjas under våren 1973. För att göra detta

Prop. 1973: 85

19

möjligt bör en kostnadsram av 6 850 000 kr. i prisläget den I april 1972 för nybyggnad i kvarteret Värjan i EskUstuna föras upp i investerings­planen redan innevarande budgetår. Jag förordar alt de utgifter som hänger samman med byggnadsobjektet får bestridas av tillgängliga medel under förevarande anslag.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att godkänna vad jag förordat angående bestridande av utgif­terna för nybyggnad inom kvarteret Värjan i Eskilstuna.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

21

Bilaga 6

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvai-ande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler de ärenden under utbildningsdepartementets handläggning som angår utgifter på tUläggs­stat III till riksstaten för budgetåret 1972/73, Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmä­ler därvid frågorna under punkterna 1 och 5, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] frågan under punkten 2 och statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] frågorna under punkterna 3, 4 och 6, Föredragandena anför.

DRIFTBUDGETEN

ÅTTONDE HUVUDTITELN

A. Utbildningsdepartementet m. m.

[1] A2. Kommittéer m.m. På riksstaten för innevarande år har under denna anslagsmbrik anvisats ett reservationsanslag om 15,2 milj. kr. Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget en reservation av 266 076 kr.

Under budgetårets sju första månader uppgick belastningen till 12,4 milj. kr. Det belopp om 3,1 milj. kr. som återstår av anslaget för inneva­rande år kommer inte alt förslå att täcka kostnaderna för de utred­ningar som f. n. pågår. Belastningen kan för tiden februari juni 1973 uppskattas till i genomsnitt drygt 1,6 milj, kr, per månad. Således före­ligger ett medelsbehov av ytterligare 5 milj. kr.

Till de ökade kostnaderna bidrar främst två faktorer. Då ett betydan­de antal betänkanden har avlämnats eller planeras bli avlämnade under innevarande budgetår väntas tryckningskostnaderna bli avsevärt större än under tidigare budgetår. Sammanlagt beräknas kostnadema för tryckning av betänkanden under budgetåret 1972/73 uppgå till närmare 3 milj. kr. Vidare genomför några utredningar med vidsträckta översyns-

Prop. 1973: 85

22

uppgifter undersökningar, som binder avsevärda resurser. Detta gäller främst de bägge största utredningarna på skolans område, utredningen om skolans inre arbete (SIA) och utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK).

Jag finner det angeläget att begränsa kostnaderna för utredningsverk­samheten och avser vidta åtgärder som på längre sikt kan bringa de på detla område under senare tid starkt stegrade utgifterna under bättre kontroll. De möjligheter som finns att på kortare sikt begränsa vissa kostnader skall också tas till vara.

Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

alt till Kommittéer m. m. på tUläggsstat III till riksstaten för bud­getåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 5 000 000 kr.

C. Kyrkliga ändamål

[2] C 7. Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor. På riksstaten för budgetåret 1972/73 har under denna rubrik anvisats ett reservationsan­slag om 2 milj, kr. Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget en re­servation av 2 474 809 kr. Det anvisade anslaget avser restaurering av Uppsala domkyrka.

Domkapitlet i Skata har anhållit om ett statsbidrag på 235 000 kr. till renoveringsarbeten i Skara domkyrka. Renoveringen omfattar dels an­ordningar för förbättring av brandskyddet, dels invändiga och utvändiga arbeten på valv, murar och torn, dels vatten- och avloppsledningar, dels förstärkning av inbrottsskyddet. Vid framställningen har bland annat fo­gals en skrivelse från statens brandinspektion med förslag till brand-skyddsåtgärder.

Kammarkollegiet

Skara domkyrka är en av de äldre, från medeltiden härstammande domkyrkorna med egen förvaltning. Enligt de principer som varit vägle­dande vid restaurering eller renovering av dessa domkyrkor bör i första hand insamlade medel samt domkyrkans egna medel tas i anspråk. Be­träffande återstående kostnader bör gälla följande. Arbeten som avser domkyrkoförsamlingens "gagn och bekvämlighet" bör bekostas av för­samlingen. Kostnader avseende domkyrkans "monumentala delar" bör fördelas mellan domkyrkoförsamlingen och staien, varvid bör iakttas att domkyrkoförsamUngen ej betungas mer för sin kyrka än annan lika stor församling för sin kyrkas underhåll.

Domkyrkan har ej möjlighet alt till någon del med egna medel be­kosta renoveringen och ej heller finns några för ändamålet insamlade medel. Av kostnaderna för de föreslagna renoveringsarbelena avser i runt lal 64 000 kr. arbeten som kan hänföras till församlingens gagn och

Prop. 1973: 85

23

bekvämlighet och som församlingen därför bör svara för ensam, För-samlmgen bör vidare ensam stå för kostnaderna för oförutsedda utgif­ter, uppskattade till 10 000 kr. Återstående arbeten avser brandskyddsåt­gärder (67 845 kr,), diverse invändiga och utvändiga reparationsarbeten på valv och murar (55 710 kr,), reparation m, m. av tornluckor (22 000 kr.) samt avvägningar och sprickviddsmätningar i kyrkan (16 800 kr). Kostnaderna för dessa arbeten är att hänföra till utgifter av det slag för vilka statsbidrag kan utgå.

Vid bedömningen av renoveringskostnadernas fördelning har det synts kollegiet skäligt att staten, i betraktande av församlingens icke sär­skilt stora skattekraft och domkyrkans ansenliga storlek med härav föl­jande underhålls-, uppvärmnings- och därmed jämförliga förvaltnings­kostnader, tillskjuter fyra femtedelar av de angivna kostnaderna och församlingen en femtedel. Av de totala kostnaderna, ca 236 000 kr,, skulle församlingen då svara för (64 000-f 10 000-f 32 400 =) 106 400 kr. och staten för 129 600 kr, KoUegiet föreslår därför att högst 130 000 kr, anvisas som statsbidrag till renoveringen.

Föredraganden

De från medeltiden härstammande domkyrkorna är självständiga kyrk­liga stiftelser med egna tiUgångar. Domkyrkoförsamlingarna har inle någon laglig skyldighet att underhålla dessa domkyrkor. Efiersom dom­kyrkorna används även som församlingskyrkor har domkyrkoförsam­lingarna dock i allmänhet till stor del svarat för deras underhåll. Då det gällt mera omfattande ombyggnader och reparationer har staten i stor utsträckning svarat för kostnaderna.

De nu aktuella renoveringsarbelena i Skara domkyrka avser till större delen skyddsåtgärder beträffande domkyrkans monumentala delar, vilka åtgärder är av stor vikt för domkyrkans bestånd och säkerhet, I enlighet med tidigare tillämpade principer bör statsbidrag utgå till kostnader för dessa arbeten. Mot kammarkollegiets förslag om fördelning av kostna­derna har jag inget att erinra. Vissa av dessa arbeten är mycket bråd­skande. Särskilt gäller delta förbättringen av brandskyddet. Innevarande budgetår bör härför anvisas 70 000 kr.

Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

alt till Bidrag lill restaurering av äldre domkyrkor på tUläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reserva­tionsanslag av 70 000 kr.

E. Högre utbildning och forskning

[3] E 20. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal. I riksstaten för innevarande budgetår är förevarande förslagsanslag uppfört med ett belopp av 106 850 000 kr. Av beloppet

Prop. 1973: 85

24

disponerar Vetenskapsakademien 3,5 mUj. kr. som bidrag för verksamhe­ten under budgetåret 1972/73. TUlsammans med ett beräknat överskott i akademiens bokslut för kalenderåret 1971 och återstående utbetalningar av almanacksmedel bedömdes statsbidraget kunna säkerställa verksam­heten vid akademiens institutioner på 1971 års nivå under innevarande budgetår (jfr prop. 1972: 1 bU. 10 s. 331).

UtbUdningsutskoltet anförde i sitt belänkande (UbU 1972: 9 s. 5) bl. a. att det var svårt all bedöma akademiens medelsbehov med hänsyn i första hand till osäkerheten beträffande de återstående privilegiein-komsterna. Utskottet utgick från att Kungl. Maj:t uppmärksamt skulle följa den ekonomiska situationen för Vetenskapsakademien och dess in­stitutioner.

Vetenskapsakademien har i skrivelse den 6 december 1972 anhållit om ett extra statsanslag för innevarande budgetår med dels 1 363 000 kr. för att täcka kostnader för i förhållande till närmast föregående bud­getperiod - oförändrad verksamhet, som tidigare bekostats med alma-nacksinkomsler, dels 125 700 kr. för att täcka kostnader för akademiens forskarutbytesverksamhet.

I bokslutet för Vetenskapsakademiens verksamhet perioden den 1 ja­nuari 1971den 30 juni 1972 uppgick överskottet till 312 000 kr. Belop­pet är mindre än det som utgjorde beräkningsgrund för statsbidraget för innevarande budgetår. Den återstående utbetalningen av almanacksme­del för perioden den 1 januari 1972den 30 juni 1972 uppgick enligt akademien till 2 690 000 kr, mot det som underlag för statsbidraget be­räknade beloppet om 3,1 milj, kr. När Vetenskapsakademien i juni 1972 fastställde staten för innevarande budgetår underbalanserades budgeten med 1,5 milj, kr, Efler korrigeringar med anledning av bokslut och slut­redovisning av almanacksintäklerna uppgår akademiens budgetunder­skott för innevarande budgetår till 1 363 000 kr. och akademien anhåller om att nämnda underskoll täcks genom ell extra statsanslag.

Vidare redovisar Vetenskapsakademien i skrivelsen forskningssamar­betet och forskarutbytet med utländska akademier. I de fall akademien hos Kungl. Maj:t anhållit om anslag för denna verksamhet har från Kungl. Maj:ts sida hänvisats till forskningsråden. Vetenskapsakademien har därför för innevarande budgetår hos forskningsråden och styrelsen för teknisk utveckling ansökt om anslag med sammanlagt 210 000 kr. för forskarutbytet med Royal Society, London, medicinska vetenskaps­akademien i Sovjetunionen och vetenskapsakademien i Ungern. De be­viljade anslagen uppgår till sammanlagt 84 300 kr,, varför akademien hemställer om statsanslag med 125 700 kr. för dessa ändamål.

Riksrevisionsverket tillstyrker i yttrande över Vetenskapsakademiens framställning alt akademien erhåller ett ytterligare anslag om 410 000 kr. motsvarande de minskade inkomstema av almanacksprivilegiet. Ver­ket finner det i sammanhanget märkligt att akademien underbalanserat

Prop. 1973: 85

25

staten med 1,5 milj. kr. och att inte försök gjorts alt anvisa finansiering eller att begränsa kostnaderna. Vad gäller det begärda extra anslaget för akademiens forskarutbyte konstaterar verket att då Kimgl. Maj:t över­lämnat ansvaret för denna prövning till forskningsråden, det inte synes motiverat att Kungl. Maj:t på nytt tar över denna prövning.

Föredraganden

Bidraget tUl Vetenskapsakademien budgetåret 1972/73 på 3,5 milj, kr. avsåg att, tillsammans med ett beräknat bokslulsöverskolt för år 1971 samt återstående utbetalningar av almanacksintäkler, finansiera kostna­derna för driften av akademiens institutioner på 1971 års nivå. Förut­sätlningarna för beräkningen av bidraget har emellertid förändrats ge­nom att såväl överskottet för år 1971 som den sista utbetalningen av al-manacksmedlen visade sig bli mindre än vad som kunde fömtses. Enligt min mening bör akademien därför erhålla ytterligare medel för att täcka det härigenom uppkomna underskottet samt för vissa löne- och omkost­nadsökningar. Däremot bör inte ytterligare medel anvisas för bestri­dande av kostnader som föranleds av en i jämförelse med 1971 års verk­samhet höjd ambitionsnivå och inte heller för de utgifter för akademiens forskarutbyte som prövas av forskningsråden. Med hänvisning till vad jag anfört förordar jag att Vetenskapsakademien erhåller ytterligare bi­drag med 800 000 kr. för verksamheten 1972/73.

Jag hemställer att Kungl. Maj :t föreslår riksdagen

alt till Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m.: Avlö­ningar till lärarpersonal på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett förslagsanslag av 800 000 kr.

[4] F 16. Bidrag till Ericastiftelsen. I riksstaten för innevarande budget­år har under denna rubrik förts upp ett förslagsanslag av 742 000 kr. Anslaget har därvid beräknats med utgångspunkt i en jämfört med bud­getåret 1971/72 oförändrad fördelning av kostnaderna vid Ericastiftel­sen mellan huvudmännen (jfr. prop. 1972: 1 bil. 10 s. 423). I sitt betän­kande 1972: 7 (s. 17) framhöll utbildningsutskottet att om ytterligare medel behövdes under budgetåret 1972/73 därför alt annan huvudman än staten bidrog i mindre omfattning än som angetts i statsrådsprotokol­let, erforderUga medel borde begäras på tilläggsstät.

Enligt en den 28 juni 1972 träffad överenskommelse mellan staten, Ericasliflelsen och Stockholms läns landsting utgår budgetåren 1972/73 och 1973/74 bidrag till Ericastiftelsen från staten och landstingskommu­nen med vardera 50 % av stiftelsens nettokostnad enligt fastställd stat. Därjämte skaU staien tiU landstingskommunen utge bidrag med 75 000 kr. för vartdera budgetåret. Avtalet har godkänts av landstinget och den 28 december 1972 av Kungl. Maj:t.

I enlighet med avtalet har Kungl. Maj:t genom beslut den 9 februari

Prop. 1973: 85

26

1973 medgivit att dels ytterligare högst 82 500 kr. utbetalas tUl Ericastif­telsen, dels 75 000 kr. utbetalas till Stockholms läns landstingskommun. Anslaget kommer därmed att belastas med högre belopp än som förts upp i riksstaten. Riksdagen bör underrättas om detla.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t bereder riksdagen tillfälle

att ta del av vad jag har anfört i det föregående om dispositionen av förslagsanslaget Bidrag till Ericasliflelsen.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[5] 16. Radio- och televisionshus. I riksstaten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 12 milj. kr, EnUgt gällande handläggningsordning för Sveriges Radios byggnads­ärenden svarar Sveriges Radio för upprättande av programhandlingar för byggnadsobjekt och för redovisningen av dessa till Kungl. Maj:t, medan byggnadsstyrelsen har huvudansvaret för projekteringen och byggandet.

Sveriges Radio har med skrivelse den 12 juli 1972 hemställt att Kungl. Maj:t uppdrar åt byggnadsstyrelsen att i huvudsaklig överensstäm­melse med ett av Sveriges Radio utarbetat lokalprogram projektera nybyggnad av TV-hus i Malmö. Nybyggnaden föreslås bli uppförd i an­slutning tUl Sveriges Radios befintliga verkstadslokaler i Jägersro. I av­vaktan på Kungl. Maj:ts uppdrag har därefter byggnadsstyrelsen på Sveriges Radios uppdrag igångsatt och drivit projekteringen fram t, o, m, systemhandlingar. Byggnadsstyrelsen har med skrivelse den 5 februari 1973 redovisat systemhandlingar.

Nybyggnaden syftar till en samlad lokallösning för TV-verksamhelen i Malmö som nu bedrivs på skilda platser och med delvis provisoriska anläggningar. Den projekterade nybyggnaden upptas i huvudsak av slu-dioblock för två TV-sludios om 100 och 600 m jämte kringyla. Ny­byggnadens totalyta beräknas lill 7 870 m- och byggnadsvolymen lill 35 560 m. Kostnaden uppskattas till 15 milj. kr. i prislägel den 1 april 1972. Byggnadsarbetena kan påbörjas i oktober 1973 för alt vara avslu­tade i oktober 1975.

Departementschefen

Lokalsituationen för Sveriges Radios programverksamhet i Malmö har under senare år varit mindre tillfredsställande. Bl, a, har det varit nödvändigt att bedriva TV-produktion i provisoriska lokaler med olill-

Prop. 1973: 85

27

räcklig kapacitet, I sammanhanget bör erinras om riksdagens beslut (prop. 1966: 136, SU 1966: 163, rskr 1966: 388) enligt vilket ungefär en fjärdedel av Sveriges Radios programproduklion bör ske regionalt. Av den regionala programproduktionen för TV svarar Malmö- och Göte-borgsdistriklen tUlsammans för huvudparten.

Jag förordar att i investeringsplanen förs upp en kostnadsram av 15 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972 för TV-hus i Malmö.

Med hänvisning tUl de beräkningar som byggnadsstyrelsen gjort av medelsbehovet under förevarande anslag för innevarande budgetår räk­nar jag med att de utgifter som hänger samman med nu ifrågavarande byggnadsobjekt kan bestridas av tUlgängliga medel under förevarande anslag. Jag förordar att så får ske.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att godkänna vad jag förordat angående bestridande av kostna­derna för TV-hus i Malmö.

[6] 17, Byggnadsarbeten vid universiteten ni. m. I riksstaten för inneva­rande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett investerings­anslag av 180 milj. kr. (prop. 1972: 28, UbU 1972: 13, rskr 1972: 130). Medelsreservationen vid budgetårets början uppgick lill drygt 28 milj. kr. Följande bör redovisas för riksdagen i delta sammanhang.

Stockholm

Om- och tillbyggnad av djiirhus vid karolinska institutet. Som ett led i åtgärderna för alt stimulera sysselsättningen inom byggnadssektorn upp­drog Kungl, Maj:t den 9 februari 1973 åt byggnadsstyrelsen att med an­litande förskottsvis av tillgängUga medel inom statens allmänna faslig-hetsfond utföra om- och tillbyggnad av djurhus vid fysiologiska institu­tionen vid karolinska institutet. Kostnaderna för om- och tillbyggnads­arbetena som berör (225-f 203 ==) 428 m rumsyla har beräknats till 1 180 000 kr, och bör belasta detta investeringsanslag.

Fastighetsförvärv för lärarhögskolan. Efler statsmakternas beslut om inrättande av en lärarhögskola med tillhörande övningsskola i Stock­holm (prop, 1954: 209, SU 1954: 189, rskr 1954: 393) träffades avtal mellan staten och Stockholms stad om villkoren för statens förvärv av den som övningsskola avsedda Fredhällsskolan, Staten erlade 2,3 milj. kr. till staden som bidrag för uppförandet av nya skollokaler för de låg­stadieklasser som tidigare varit förlagda till Fredhällsskolan. När bi­dragssumman fastställdes beaktades värdet för staden av att staten i framtiden skulle komma att svara för kostnaderna för undervisningen av de klassavdelningar som skulle ingå i övningsskolan. Utförliga redo­görelser för förhandlingarna och avtalet har lämnats i prop, 1955: 119 (s, 9) och prop. 1956: 1 (bU. 10 s. 402).

Prop. 1973: 85

28

TUl följd av övergången till den år 1967 beslutade nya organisationen av läramtbUdningen (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967: 143) av­vecklades övningsskolorna vid de nuvarande lärarhögskolorna med ut­gången av budgetåret 1967/68. Förhandlingar har därefter förts mellan statens förhandlingsnämnd och delegerade för Stockholms kommun om den medverkan från kommunen som krävs för att reformerad lärarut­bildning skall kunna anordnas i Stockholm. I skrivelse den 3 november 1972 med vilken statens förhandlingsnämnd överlämnat ett under förbehåll av Kungl. Maj:ts och kommunfullmäktiges godkännande träf­fat avtal om lärarhögskolan i Stockholm m, m, har nämnden anmält att den funnit det skäligt att lill diskussion ta upp även frågan om ytter­ligare ersättning till kommunen för förvärvet av Fredhällsskolan, Det belopp 6,2 milj. kr. som staien enligt avtalet skall betala till kom­munen har enligt nämnden fastställts under beaktande av parternas öm­sesidiga prestationer fram lill den 1 juli 1968 samt med hänsyn till dels att den kompletterande köpeskillingen rätteligen borde ha erlagts den 1 juli 1968, dels att kommunen avstår från alt begära statsbidrag för om-och tillbyggnad av den skola till vilken den förutvarande övningsskolans klassavdelningar överflyttats.

Enligt avtalet skall nämnda belopp av 6,2 mUj. kr. utbetalas till kom­munen senast den 31 januari 1973. Kungl, Maj:t anbefaUde därför den 26 januari 1973 byggnadsstyrelsen alt av tUlgängliga medel under detta investeringsanslag tiU Stockholms kommun utbetala beloppet a conto i avvaktan på Kungl, Maj:ls slutliga beslut i frågan om godkännande av avtalet. Kommunfullmäktige i Stockholm har den 18 december 1972 godkänt avtalet.

Byggnadsstyrelsen föreslår att en kostnadsram av 6,2 milj. kr. förs upp i investeringsplanen för innevarande budgetår.

Uppsala

Nybyggnader på ArtUlerifältet. Jag har i annat sammanhang tidigare denna dag redovisat att en tredje etapp av nybyggnaderna bör påbörjas redan innevarande budgetår. Etappen omfattar 6 300 m- rumsyla. Kost­naderna för etapperna IIII beräknas till 132 270 000 kr.
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ny- och ombyggnader för icke-laborativa institutioner in. m. Som jag redovisat i prop. 1972: 125 (bil. 6 s. 43) uppdrog Kungl. Maj:t den 30 juni 1972 som ett led i åtgärderna för att stimulera sysselsättningen inom byggnadssektorn åt byggnadsstyrelsen att tUl vintermånaderna 19721973 tidigarelägga arbeten med ombyggnad av äldre byggnader inom södra lasarettsområdet i[REDACTED_EFTERNAMN] inom en kostnadsram av 2 mUj, kr.

Prop. 1973: 85

29

Kostnaderna, som förskottsvis bestrids med anlitande av tUlgängliga medel inom statens allmäima fastighetsfond, bör enligt styrelsens förslag belasta detta investeringsanslag. Styrelsen som avser att senare redo­visa de övriga förslag som föranleds av Kungl. Maj:ts uppdrag den 28 januari 1972 till styrelsen att projektera nya lokaler inom södra lasaretts­området för icke-laborativa institutioner m. m. föreslår att en kost­nadsram av 2 mUj. kr. förs upp i investeringsplanen.

Luleå

Nybyggnader för högskolan. I prop. 1971: 59 redovisade jag att pla­neringen för högskolan i Luleå inriktades på en permanent utbyggnad inom Porsöområdet, där Luleå kommun utfäst sig att kostnadsfritt ställa mark med erforderlig försörjning i form av vatten, avlopp, elektricitet och vägar till förfogande. Jag redovisade samtidigt alt kommunen inom området uppförde lokaler för högskolan, av vilka en första etapp seder­mera blev färdig tUl höstterminen 1971, då verksamheten vid högskolan inleddes.

Genom avtal med Luleå kommun har ett markområde om ca 24 hek­tar överlåtits till staten. Överlåtelsen har till den del den avser mark för högskolan skett utan ersättning. Som villkor för överlåtelsen i denna del gäller alt området skall användas för högre utbildning och forskning fram till år 2000. I avtalet har vidare föreskrivits att särskild över­enskommelse skall träffas om ersättning grundad på produktions­kostnaden för de av kommunen för högskolan uppförda byggnaderna inom området. Avtalet har godkänts av Kungl. Maj:t den 31 augusti 1972.

De av kommunen uppförda lokalerna etapperna I

II 

av nybygg­naderna för högskolan omfattar en rumsyla av ca 4 000 m- exkl. kapprum m, m.

Byggnadsstyrelsen anmälde den 9 januari 1973 att kommunen som meddelat att den slutliga kostnaden för etapperna I

II

inte kan anges förrän under hösten 1973 anhållit om utbetalning å conto av ersätt­ningen i avvaktan på slutlig överenskommelse. Kungl. Maj:t medgav den 26 januari 1973 att byggnadsstyrelsen av tillgängliga medel under detta investeringsanslag till kommunen utbetalar å conto högst 9 milj. kr.

I annat sammanhang tidigare denna dag har jag redovisat alt etap­perna V

VI 

av nybyggnaderna bör påbörjas redan innevarande bud­getår. Kostnaderna för dessa etapper uppskattades till 28,6 milj. kr.

I investeringsplanen har för nybyggnader för högskolan i Luleå förts upp en kostnadsram av 34 830 000 kr. i prisläget den 1 aprU 1972 (prop. 1972: 28 s. 14 och prop. 1972: 130 bU. 6 s. 45). TUl följd av vissa juste­ringar i elappindelningen m. m. kommer kostnaderna för de etapper som avses med denna ram att reduceras något.

Prop. 1973:85

30

Föredraganden

Med hänvisning lill vad jag redovisat i del föregående bör i investe­ringsplanen föras upp följande nya och ändrade kostnadsramar i 1 000-tal kr. i prisläget den 1 april 1972.

Stockholm

Om- och tillbyggnad av djurhus vid karolinska institutet

1 180

Faslighelsförvärv för lärarhögskolan

6 200

Uppsala

Nybyggnader på Artillerifället

132 270
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ny- och ombyggnader för icke-laboraliva institutioner m. m.

2 000

Luleå

Nybyggnader för högskolan

72 430

Jag räknar med att i annat sammanhang få återkomma till Kungl. Maj:t med förslag till den ändring av kostnadsramen för nybyggnader för högskolan i Luleå som bör följa av de tidigare nämnda justering­arna av etappindelningen.

Vid min anmälan tidigare denna dag av frågan om anslag för budget­året 1973/74 till byggnadsarbeten vid universiteten m. m. redovisade jag en beräkning av det samlade medelsbehovet för budgetåren 1972/73 och 1973/74 varav framgick att under detta investeringsanslag ytterligare 15 milj, kr, behöver anvisas på tilläggsstat för innevarande budgetår.

Med skrivelse den 28 juni 1972 har statens förhandlingsnämnd för Kungl, Maj:ts prövning överlämnat bl, a. avtal med Karlstads kommun om överlåtelse till staien av ett område om ca 11,5 hektar inom stadsde­len Kronoparken i Karlstads kommun, avsett för nybyggnaderna för universitetsfilialen och lärarhögskolan samt avtal med Värmlands läns landstingskommun om försäljning till landstingskommunen av den f, n. av lärarhögskolan disponerade fastigheten Seminaristen 10 i Karlstads kommun. Den senare överlåtelsen sker mot en på visst sätt indexreglerad köpeskilling av 8 mUj, kr,, varav 6,5 milj, kr, avser byggnaderna. Lands­tingskommunen avser att ta byggnaderna i anspråk för en vårdyrkes­skola. Som förutsättning för ettvart av avtalen som godkänts av resp. kommunfullmäktige i Karlstad och Värmlands läns landsting gäller att även det andra avtalet godkänns. Vidare gäller som villkor för över­låtelsen från Karlstads kommun att området skall användas för högre utbildning och forskning fram till år 2000. Jag finner de båda avtalen tUlfredsstäUande och förordar att Kungl. Maj:t inhämtar riksdagens be­myndigande att till Värmlands läns landstingskommun försälja nämnda fastighet.

Prop. 1973: 85

31

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

till Byggnadsarbeten vid univeisileten m. m. på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investerings­anslag av 15 000 000 kr.,

2.

bemyndiga Kungl. Maj:t att sälja fastigheten Seminaristen 10 i Karlstads kommun till Värmlands läns landstingskommun.

Vad föredragandena sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

33

Bilaga 7

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Chefen för jordbruksdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under jordbruksdepartementels handläggning som angår utgif­ter på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

A. Jordbruksdepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m. m. På riksstaten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 7,8 milj. kr.

Reservationen på anslaget från föregående budgetår uppgick den 1 juli 1972 till 1 390 194 kr., varför totalt 9 190 194 kr. finns disponibla under innevarande budgetår. Kostnaderna för 1972 års FN-konferens om den mänskliga miljön kommer i vad avser belastning av detta anslag all uppgå till totalt ca 12 milj. kr. Kungl. Maj:t har i beslut den 28 de­cember 1972 föreskrivit att vissa oförutsedda kostnader av 3 milj. kr. i samband med nämnda konferens skall förskottsvis utgå från det för budgetåret 1972/73 anvisade förslagsanslaget Oförutsedda utgifter. Detta belopp skulle tillföras nionde huvudtitelns kommitléanslag. Belop­pet bör slutligt bestridas från sistnämnda anslag. Med hänsyn till belast­ningen och behovet av medel för övriga kommittéer behöver detta an­slag tillföras ytteriigare 4 milj. kr.

Jag hemställer alt Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Koininilléer m. in. på tilläggsstat III till riksstaten för bud­getåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 4 000 000 kr.

3    Riksdagen 1973. 1 saml Nr 85

Prop. 1973: 85

34

B. Jordbrukets rationalisering m. m.

[2] B 6. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti. För

innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett för­slagsanslag av 1 milj. kr. Riksdagen har vidare för budgetåret 1972/73 medgivit att statlig kreditgaranti får lämnas för lån till yttre rationalise­ring, län till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån, maskinlån, lån till uppförande av lagerhus för jordbruksändamål m, m,, lån lill trädgårdsnäringens rationalisering m, m,, lån till rennäringens rationali­sering m, m, samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sam­manlagt 303 milj, kr,, varav till uppförande av lagerhus för jordbruks­ändamål m, m, 4 milj, kr,, lUl trädgårdsnäringens rationalisering m, m, 9 milj, kr,, lill rennäringens rationalisering m.m, 2,5 milj, kr, samt till inköp av avelshästar och ridhästar 500 000 kr.

Lantbruksstyrelsen

Efterfrågan på kreditgarantier för lån lill trädgårdsnäringens rationa­lisering m, m, har ökal. Ökningen beror på dels ändrade regler för kre­ditgaranti för nyetableringslån och driftslån till irädgårdsföretag, dels ökade invesleringskostnader, dels ock ändrat läge på kreditmarknaden och större optimism bland trädgårdsodlarna inför den framtida utveck­lingen,

Lantbruksslyrelsen har inhämtat uppgifter från lantbruksnämnderna om hittills ianspräktagna belopp och om beräknat behov av medel under återstoden av budgetåret. Av dessa uppgifter framgår alt behovet av lå­negarantier för nyssnämnda ändamål för innevarande budgetår beräk­nas till ca 11 milj, kr. Det är angeläget att rationaliseringsverksamheten inom trädgårdsnäringen inle hämmas eller att planerade åtgärder sena-reläggs. Ramen för kreditgarantier för lån till trädgårdsnäringens ratio­nalisering m,m, för budgetåret 1972/73 bör därför ökas med 2 milj, kr. lill 11 milj. kr.

Departementschefen

Stödet lill trädgårdsnäringens rationalisering syftar framför allt tUl att stimulera och underlätta uppbyggnaden av rationella trädgårdsföretag. Det är därför angeläget att ramen för kreditgarantier för lån till detta ändamål är så avpassad alt efterfrågan på garantier kan tiUgodoses. En­ligt min mening bör den för budgetåret 1972/73 fastställda kreditgaran­tiramen höjas med 2 mUj, kr, till 11 milj, kr, Detla kan ske ulan att de totala kreditgaranliramarna på sammanlagt 303 milj, kr. behöver höjas. Ramen för kreditgaranti för lån till yttre rationalisering inom jordbruket kan nämligen sänkas med motsvarande belopp.

För budgetåret 1972/73 bör sålunda statlig kreditgaranti beräknas för lån till yttre rationalisering med 88 milj. kr,, för lån till inre rationalise-

Prop. 1973: 85

35

ring med 90 milj, kr,, för jordförvärvslän med 55 milj, kr,, för drifts-lån med 45 milj, kr,, för maskinlån med 7 mUj, kr,, för lån lill upp­förande av lagerhus för jordbruksändamål m, m, med 4 milj, kr,, för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m, m, med 11 milj, kr,, för lån till rennäringens rationalisering m, m, med 2,5 milj, kr, samt för lån till in­köp av avelshästar och ridhästar med 500 000 kr. Kungl. Maj:t bör kunna närmare bestämma fördelningen mellan de fem förstnämnda än­damålen.

Jag hemställer all Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

all medge att för budgetåret 1972/73 statlig kreditgaranti lämnas för lån tUl yttre rationalisering, lån tUl inre rationalisering, jordförvärvslån, driftslån, maskinlån, lån tiU uppförande av la­gerhus för jordbruksändamål m m,, lån till trädgårdsnäringens rationalisering m, m,, lån till rennäringens rationalisering m, m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt 303 000 000 kr., varav till uppförande av lagerhus för jordbruksändamål m. m, 4 milj. kr., till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. 11 mUj. kr., tUl rennäringens rationalise­ring m, m, 2,5 milj, kr, samt till inköp av avelshästar och rid­hästar 500 000 kr.

H. Miljövård m. m.

[3] H 14. Bidrag till projekteringskostnader för Åreprojektet. Inget an­slag finns upptaget i riksstaten för detta ändamål för innevarande bud­getår.

Kommittén för planering av turistanläggningar och friluftsområden har i september 1971 avlämnat delbetänkandet (Ds Jo 1971: 5) Are utvecklingsplan för ett svenskt rekreationsområde,

I belänkandet redovisas ett förslag för utbyggnad av Åreregionen tiU landets första stora utbyggda område för det fjärrinriktade rekreationsli­vel. De sammanlagda kostnaderna för utbyggnaden beräknas lill ca 150 milj, kr,, varav staten föreslås svara för ca 100 milj, kr,, framför allt i form av lokaliseringsstöd, lokaliseringslån, arbetsmarknadsmedel och anläggningsstöd till idrotten. Dessutom förutses 25 milj. kr, i kommu­nala och 25 milj. kr. i privata investeringar.

Förslaget har remissbehandlats. Sammanlagt har 42 yttranden avgi­vits. Remissinstanserna ansluter sig lill kommitténs målsättning om allsi­digt utbyggda större rekreationsområden där slora befolkningsgrupper kan beredas möjlighet till rekreation för rimliga kostnader. Remissin­stanserna biträder också kommitténs val av Åreregionen som rekrea­tionsområde, vilket anses uppfylla de krav som bör ställas på ett större rekreationsområde. Kritik framförs dock mol bl, a, de delar av utred-

Prop. 1973: 85

36

ningens förslag som berör kommunikationsfrågor, marknadsföring, före­tags- och kommunalekonomiska frågor, sysselsättningsfrågor samt vissa fiskefrågor.

För att ytterligare belysa de kritiserade punkterna bildades i mars 1972 en särskild arbetsgrupp inom kommittén med representanter för berörda departement samt Jämtlands läns landsting, Järpens kommun-block och RESO. Arbetsgruppen avlämnade den 31 oktober 1972 en rapport (Ds Jo 1972: 7) avseende utbyggnad av Åreregionen för turism och rekreation.

Arbetsgruppen redovisar en undersökning om vägbyggnadsbehovet, vilken gjorts i samråd med berörda vägmyndigheter och föreslår byg­gande av en turistväg mellan Åre och Fäviken, ombyggnad av vägsträc­kan StaaTännforsen samt nya eller förbättrade lokalvägar. Beträf­fande fjärrtransporter och lokallransporter finner arbetsgmppen inte någon kapaciletsbrisl föreligga.

Om Åreprojeklet genomförs i sin helhet, beräknas det ge sysselsätt­ning motsvarande ca 680 helårsarbetande. Av dessa beräknas 230 till följd av de nya anläggningar som föreslås i utvecklingsplanen. Den indi­rekta ökningen av antalet sysselsatta beräknas motsvara 390 helårsarbe­tande. Om det genomsnittliga utnyttjandet av inkvarleringsanläggning-arna i Åreområdet i förhållande till nuläget kan ökas med ca två veckor kan man enligt arbetsgruppen dessutom räkna med en ökning med ytter­ligare 60 helårsarbetande på redan befintliga anläggningar. Till detta kommer de arbetstUlfäUen som anläggningsarbetena ger upphov till och som uppskattas motsvara totalt ca I 740 årsverken.

Enligt arbetsgruppens företagsekonomiska utredning kan, om den av kommittén föreslagna utvecklingsplanen genomförs, verksamheten vän­tas ge ell ekonomiskt godtagbart resultat utan subventioner under förut­sättning att beläggningen ökar med 25 % i förhållande till nuläget. Med en kapitalsubvention av ca 40 % av investeringsbeloppet kan verksam­heten redan vid dagens beräknade beläggning antas bli självbärande. Genom alt låta vissa av kommittén föreslagna uppenbart olönsamma in­vesteringar utgå eUer senareläggas och genom en lämplig etappindelning och utbyggnadstakt kan enligt arbetsgruppens bedömningar riskerna för förlust begränsas och det ekonomiska utbytet sannolikt förbättras.

Med de förutsättningar arbetsgruppen använt vid sin kommunaleko­nomiska utredning väntas den primärkommunala utdebiteringen ha sti­git från f, n, 15 kr, 50 öre till 17 kr, år 1985 om inle Åreprojektet ge­nomförs. Om projektet genomförs beräknas utdebiteringen kunna be­gränsas till 16 kr, 50 öre.

Marknadsföringen bör enligt arbetsgruppen påbörjas omedelbart efter ett eventuellt beslut att genomföra någon del av projektet. Enligt den marknadsbedömning som arbetsgruppen låtit utföra beräknas en totalut­byggnad enligt Åreplanen endast ta i anspråk knappt I % av det årligen

Prop. 1973: 85

37

ökade semeslerresandet i landet. Konkurrensen för andra svenska tu­ristområden bedöms därför vara ringa.

Beträffande jakt och fiske bedöms möjligheter finnas till flera upplå­telser än som f. n. är fallet.

Arbetsgruppen har funnit alt det av flera skäl torde vara nödvändigt att projektet genomförs i etapper. En indelning i sex etapper föreslås. Varje etapp indelas i deletapper. Etappindelningen innebär att varje etapp och deletapp skaU vara en oberoende enhet som inte i sig kräver fortsatta investeringar,

I etapp 1 föreslås utbyggnad huvudsakligen i själva Åre samt av vägar och andra basinvesteringar inom Åreregionen.

1 den första deletappen föreslås utbyggnad av en kabinbana till Åre­skutans topp samt två liftar för att göra flackare terrängavsnitl tillgäng­liga för i första hand mindre avancerade skidåkare. Antalet bäddar föreslås öka med 600 i förhåUande till nuläget, framför aUt i billiga boendeformer. Kostnaderna för liftar och boendeanläggningar beräknas lUl 8,3 resp. 6,6 mUj. kr, I första delelappen ingår också vissa ulomhus-anläggningar, bl, a, simbassäng och naturisbana. Vidare föreslås upp­rustning av vandringsleder och fjällstationen Sylarna samt en turistväg runt Åreskutans östra delar. Härutöver föreslås investeringar i galor samt vatten och avlopp för ca 3,3 milj, kr. Totalkostnaden för denna deletapp beräknas till 36 milj, kr,, varav 27 milj. kr, för utbyggnad i själ­va Åre och 9 milj, kr, för utbyggnad i regionen i övrigt.

För genomförande av den första delelappen beräknar arbetsgruppen att staten skulle svara för 23 milj, kr, i form av lån och bidrag, varav ca 14 milj, kr, i form av beredskapsarbeten enligt nu gällande regler och praxis. Återstoden, 13 milj, kr,, skulle tillskjutas av berörda kommuner, landsting och övriga intressenter.

Arbetsgruppen konstaterar att de statliga stödåtgärderna till Järpens kommunblock, till vilket Åreregionen hör, hittills varit betydande. Un­der perioden 19591971 har anvisats ca 83 milj, kr, som statsbidrag till beredskapsarbeten. Detta har lett lUl investeringar för totalt ca 102 milj, kr. Enligt arbetsgruppen kan det vara lämpligt att ett fortsatt stöd lill området inriktas på att förverkliga t, ex. Åreprojektet,

Departementschefen

Kommittén för planering av turistanläggningar och frUuftsområden har i ett delbetänkande lagt fram förslag till utvecklingsprogram för re­kreationslivel i Åreregionen, Kommittén konstaterar att området från flera utgångspunkter är lämpligt för turism och friluftsliv. Ett entydigt remissutfall understryker detta.

Jag delar den uppfattning kommittén framfört att det är angeläget att stimulera en utbyggnad av anläggningar för turism och rekreation som kan utnyttjas av stora befolkningsgrupper. Förutsättningarna för detta

Prop. 1973: 85

38

är att anläggningarna är lätt tillgängUga och relativt sett prisbilliga. För att åstadkomma detta krävs medverkan från stal och kommun i olika former till anläggningarnas uppförande. Byggandet av sådana anlägg­ningar bör I många fall dessutom kunna bli värdefuUa sysselsättnings­objekt. Den föreslagna utbyggnaden i Åreregionen är av intresse både från rekreationssynpunkt och med hänsyn tUl de möjligheter till me­ningsfull sysselsättning, som erbjuds vid utbyggnad och drift av anlägg­ningarna.

Den särskilda arbetsgruppen inom kommittén har ytterligare belyst förutsättningarna för en utbyggnad. Jag delar arbetsgruppens uppfatt­ning all en utbyggnad bör ske i etapper. Såväl arbetsmarknadsskäl, sär­skilt behovet av kontinuerlig sysselsättning i området, som samhäUseko­nomiska skäl talar för delta. Jag vill särskUt betona vikten av att varje etapp är en oberoende enhet som gör det möjligt att avvakta de mark­nadsmässiga förutsättningarna innan ställning las till fortsall utbyggnad.

Jag kan i huvudsak instämma i de bedömningar som ligger bakom ar­betsgruppens förslag till etappindelning. I likhet med arbetsgmppen fin­ner jag del rimligt alt staten medverkar vid finansieringen av den första deletappen genom all statligt slöd för sysselsättningen m, m, i området kanaliseras till ifrågavarande projekt. För ett förverkligande av denna krävs emellertid ett fortsatt planerings- och projekteringsarbete med bl. a. en detaljprojektering av de anläggningar som ingår i denna första deletapp,

Staien bör dellaga i det fortsalla planerings- och projekteringsarbetet. För detla arbete bör ett särskilt bolag bUdas, Vid överläggningar som förts med företrädare för berörda kommuner, Jämtlands läns landsting och vissa andra intressenter, bl, a, RESO, har enighet uppnåtts om att bilda ett sådant bolag. Bolagels aktier avses tecknas av sammanlägg­ningsdelegerade för Åre kommunblock, Jämtlands läns landsting och övriga intressenter. Staten bör bli företrädd i bolagets styrelse.

Staien bör bidraga till kostnaderna för projekteringen. Jag beräknar högst 2 milj, kr, för detta ändamål. Ett särskilt anslag bör anvisas på tilläggsstat III för innevarande budgetår. Kommuner, landsting och öv­riga intressenter skall enligt överenskommelse svara för resterande be­lopp.

Med hänvisning tiU vad jag nu anfört hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen alt

1.       godkänna vad jag förordat i fråga om utbyggnad för rekrea­

tionslivet i Åreregionen,

2.       tUl Bidrag till projekteringskostnader för Åreprojektet på till-

läggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett

reservationsanslag av 2 000 000 kr.

Prop. 1973: 85

39

I. Diverse

[4] 12. Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. På rikssta­ten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 1 000 kr. På tiUäggsstat I har under samma an­slagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 1 milj, kr. (prop. 1972: 130 s, 49, JoU 1972: 63, rskr 1972: 333), De under anslaget anvisade medlen slår till Kungl, Maj:ts disposition för bidrag vid förluster till följd av na­turkatastrof,

Kungl, Maj:t har den 28 december 1972 beviljat ersättningar med an­ledning av stormskador på växthus, m, m, med 167 000 kr. Med hänsyn till den kritiska belessitualionen under vintern 1972/73 inom stora delar av renskölselområdet har Kungl, Maj:l genom beslut den 19 december 1972 och den 9 februari 1973 ställt tillhopa 1 milj. kr. tiU lantbrukssty­relsens förfogande för att förhindra katastrofskador bland renar genom inköp av lUlskotlsfoder och transport av renar till lämpliga naturliga be­ten.

Med hänsyn till all medel enligt min mening ständigt bör finnas i be­redskap för med anslaget avselt ändamål hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att lill Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof in. in. på tilläggsstat III lill riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 1 200 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[5] 18. Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. På riksstaten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett in­vesteringsanslag av 25 milj. kr. att disponeras i enlighet med en investe­ringsplan, som upptar av riksdagen godkända kostnadsramar för de i planen ingående objekten. På tilläggsstat I har för ifrågavarande ända­mål vidare anvisats investeringsanslag av sammanlagt 15 milj, kr, (prop, 1972: 125 s, 52, FiU 1972: 40, rskr 1972: 331 och prop, 1972: 130 s, 49, JoU 1972:63, rskr 1972:333).

Byggnadsstyrelsen hemställer att följande objekt tas upp i investe­ringsplanen för budgetåret 1972/73.

Lantbruksliögskolan och veterinärhögskolan Ultuna

Kliniskt centrum, nybyggnad. Kungl, Maj:t uppdrog den 30 juni 1972 åt  byggnadsstyrelsen   alt  projektera  nybyggnad  av  kUniskt  centrum.

Prop. 1973: 85

40

Detta centrum omfattar en total primär programyta av 19 233 m, varav 9 853 m- avser institulionslokaler. Kostnaderna för kliniskt centrum, ny­byggnad, beräknas lUl 81 milj, kr, i prisläget den I april 1972. För des­truktion av infekterat avfall från veterinärhögskolans och statens veteri­närmedicinska anstalts anläggningar i Uppsala har en destruklionsan-läggning projekterats i anslutning till obduktionslokalerna inom kliniskt centrum. Kostnaden för destruktionsanläggningen uppgår till 4,5 milj. kr. Styrelsen beräknar att byggstart måste ske i augusti 1973 för att tids­planen i samband med veterinärhögskolans omlokalisering skall kunna hållas.

Försörjningsanläggningar, etapp 

II. 

I enlighet med Kungl, Maj:ts be­slut den 8 september 1972 har byggnadsstyrelsen projekterat försörj­ningsanläggningar, etapp 

II, 

inom Ultunaområdet i Uppsala, Åtgärderna omfattar bl, a. utbyggnad av vägar samt ledningar, grönytor och andra markarbeten avseende del område dit kliniskt centrum skall förläggas. Styrelsen beräknar för dessa anläggningar en kostnad av 9,1 milj, kr. i prisläget den 1 april 1972. Därvid ingår ej kostnad för värmeförsörj­ningen. Styrelsen återkommer senare till denna fråga. Liksom i fråga om kliniskt centrum beräknas byggstart lill augusti 1973.

Djurstallar, Kungsängen. Kungl, Maj:l uppdrog den 18 februari 1972 ät byggnadsstyrelsen att projektera nybyggnad av husdjursvetenskapligt centrum vid Ultuna och vissa djurslallar m, m. vid Kungsängen och Lövsta i Uppsala. Genom beslut den 15 december 1972 har Kungl. Maj:t uppdragit åt byggnadsstyrelsen att utföra byggnadsobjeklen hus­djursvetenskapligt centrum, nybyggnad och fårstallar, Lövsta.

För djurstallar vid Kungsängen beräknar styrelsen en kostnad av 7 650 000 kr, i prisläget den 1 april 1972, Byggstart är beräknad tiU oktober 1973.

Kraflfoderfabrik, Lövsta. För rubricerade objekt är i gällande inves­teringsplan upplagen en kostnadsram av 3 030 000 kr. i prisläget den 1 april 1972. Kungl. Maj:ls nyssnämnda uppdrag den 18 februari 1972 in­nefattar även ett uppdrag åt byggnadsstyrelsen att projektera tillbyggnad av foderfabriken. Styrelsen beräknar kostnaderna för tillbyggnaden till 565 000 kr, i prisläget den 1 april 1972, Byggstart ar beräknad lill maj 1973.

Departementschefen

Genom beslut den 30 juni 1972 uppdrog Kungl. Maj:t åt byggnadssty­relsen alt projektera nybyggnad av kliniskt centrum för velerinärhög-skolan. Objektet utgör den sista större byggnadsetappen i samband med velerinärhögskolans omlokalisering. Härtill kommer bl, a, byggnadsar­betena för statens veterinärmedicinska anstalt.

Inflyttningen i kliniskt centrum beräknas ske i två etapper. Den förs­ta etappen, med beräknad inflyttning höstterminen 1975, omfattar vele-

Prop. 1973: 85

41

rinärhögskolans institution för patologi och den radiobiologiska delen av inslitulionen för klinisk kemi, som där samordnas med den radiobiolo­giska institutionen vid lantbrukshögskolan. Huvuddelen avses flytta i en andra etapp höstterminen 1976, Denna etapp omfattar bl, a. institutio­nerna för kirurgi, klinisk kemi, klinisk radiologi, medicin I, medicin 

II 

samt obsletrik och gynekologi. Byggstart beräknas ske i augusti 1973, Jag har inget att erinra mol den föreslagna kostnadsberäkningen om sammanlagt 85,5 milj, kr, i prisläget den 1 aprU 1972, Objektet bör med denna ram tas upp i gällande investeringsplan. Jag vill dock erinra om att tillåtligheten beträffande den i objektet ingående destruktionsanlägg­ningen skall prövas i vederbörlig ordning. I investeringsplanen bör också tas upp en kostnadsram på 9,1 milj. kr, för försörjningsanläggningar, etapp 

II.

Utgångspunkten vid planeringen av husdjursvetenskapligt centrum samt vissa djurstallar vid Kungsängen och Lövsta har varit att samtliga byggnader skall vara klara hösten 1974. Byggnadsarbetena beträffande husdjursvetenskapligt centrum och fårslallar vid Lövsta har redan på­börjats och byggstarten för djurstaUarna vid Kungsängen är beräknad till oktober 1973. Jag har ingen erinran mol den redovisade kostnaden på 7 650 000 kr. för djurslallar vid Kungsängen, Objektet bör således med denna ram tas upp i gällande investeringsplan. Jag har heller inget alt erinra mot den beräknade kostnaden av 565 000 kr. för tillbyggnad av kraflfoderfabrik, Lövsta, Kostnadsramen för kraftfoderfabriken bör därför höjas till 3 595 000 kr.

Utgifterna under innevarande budgetår för ovan nämnda byggnads­objekt bör rymmas inom det till byggnadsarbeten vid jordbrukets hög­skolor m, m, anvisade invesleringsanslaget. Jag förordar därför att utgif­terna får bestridas av tillgängliga medel under anslaget.

Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

alt godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten vid lant­brukshögskolan och velerinärhögskolan.

V, FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[6] 7 a. Lån till Täby Galopp AB. Genom beslut av 1970 års riksdag (prop, 1970: 165 s, 63, JoU 1970:53, rskr 1970:413) anvisades Täby Galopp AB ett lån på 2 250 000 kr. Av lånebeloppet avsåg 1,5 milj, kr, likvidiletsförbältrande åtgärder och resterande del vissa investeringar. År 1971 beräknade bolagel ell kraftigt underskott i sin verksamhet. För att undvika likvidation av bolagel efterskänkte Kungl, Maj:t efter riksda­gens medgivande (prop, 1971: 145 s, 41, JoU 1971: 69, rskr 1971: 318)

Prop. 1973: 85

42

genom beslut den 30 december 1971 statens fordran på Täby Galopp AB med ett belopp av 400 000 kr,

I skrivelse den 20 december 1972 har Täby Galopp AB anmält att bo­laget under år 1972 vidtagit vissa besparingsåtgärder. Bolaget har dess­utom innehållit 10 % av utgående penningpriser i avvaktan på rörel­seutfallet. Trots de vidtagna åtgärderna och med ianspråktagande av de innehållna penningpriserna blir den uppkommande förlusten så stor att bolaget kan komma att prövas likvidalionspliktigl. Täby Galopp AB hemställer därför att det statliga lånet på nytt skrivs av med erforderligt belopp.

Lantbruksstyrelsen och riksrevisionsverket har efter remiss avgett ytt­randen över ansökningen,

Lantbruksslyrelsen anger att Täby Galopp AB:s resultaträkning för år

1972

utvisar en förlust av 445 207 kr. Förlusten har uppkommit bl, a. genom att tolalisatoromsältningen på Täbybanan minskal från 26 milj, kr. år 1971 tiU 24 milj. kr. år 1972. Omsättningen på banan har under år

1973

visat ett förbättrat resultat. För alt Täby Galopp AB på ell me­ningsfullt sätt skall kunna ingå i den nya organisation, som kan bli re­sultatet av trav- och galoppsportutredningens nyligen framlagda betän­kande, tillstyrker lantbruksslyrelsen en nedskrivning av statens fordran på bolaget med 445 207 kr,

Riksrevisionsverket utgår från alt statsmakterna i samband med be­handlingen av de förslag som trav- och galoppsportutredningen lagt fram tar ställning lill frågan om de vUlkor som bör gälla för galoppspor­ten vid en fortsatt verksamhet, I avvaktan på statsmakternas övervä­ganden och beslut i denna fråga bör Täby Galopp AB beredas möjlighet att driva sin verksamhet. Verket motsätter sig därför inle en nedskriv­ning av statens fordran på bolaget med ca 445 000 kr,

D eparleinen t sch ef en

Med slöd av Kungl, Maj:ts berayndigande tillkallade jag den 14 maj 1971 en sakkunnig att utreda frågor rörande galoppsporten. Den sak­kunnige skulle bl, a, föreslå åtgärder för att söka trygga galoppsporlens framtida existens. Utredningsuppdraget utvidgades den 10 december 1971 till att även gälla frågor rörande travsporten.

Under utredningsarbetets gång har olika provisoriska åtgärder vidta­gits för alt lösa de mest akuta problemen inom sporten. Sålunda har Kungl, Maj:l ändrat skalorna för fördelningen av vinstavdragen vid så­väl trav- som galopplävlingar. Vidare har statens fordran på Täby Ga­lopp AB tidigare skrivits av med 400 000 kr.

Trav- och galoppsportutredningen överlämnade sitt betänkande (Ds Jo 1972: 8) i december 1972, Betänkandet har remissbehandlats. Jag av­ser all senare i vår föreslå Kungl, Maj:t all förelägga riksdagen en pro­position angående trav- och galoppsporlen, I avvaktan på statsmakter-

Prop. 1973: 85

43

nas ställningstaganden i denna fråga bör ytterligare stöd lämnas Täby Galopp AB så all bolaget skall kunna bedriva sin verksamhet även un­der innevarande år. Den fordran som staten har på bolaget och som redovisas under fonden för låneunderstöd bör således efterges med 445 000 kr.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

all medge all fordran på Täby Galopp AB efierges med ell be­lopp av 445 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen,

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

45

Bilaga 8

INRIKESDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över inrikesärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Chefen för inrikesdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under inrikesdepartementets handläggning som angår utgifter på tUläggsstat 111 tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

ELFTE HUVUDTITELN

B. Arbetsmarknad m. m.

Arbetsmarknadsstyrelsen har i skrivelse den 9 februari 1973 begärt yt­teriigare medel för allmänna och särskilda beredskapsarbeten och därvid anfört bl, a, följande.

Utvecklingen på arbetsmarknaden går f. n. mot en stabiUsering, För­ändringarna sker emellertid långsamt och har hittUls väsentligen kommit till uttryck i en sänkning av antalet varsel om driftinskränkningar samt ökad efterfrågan på arbetare till industrin i södra och mellersta Sverige utanför storstadslänen. För tjänstemännen har lägel snarast försämrats.

Beredskapsarbeten har under hösten 1972 liksom under budgetåret 1971/72 behövt bedrivas i förhållandevis stor utsträckning. Arbetenas inriktning har samtidigt blivit mera varierad än tidigare. Under inneva­rande vinter har omkring 36 000 personer varit sysselsatta i beredskaps­arbeten.

Enligt styrelsen blir del nödvändigt alt kraftigt inskränka pågående beredskapsarbeten fr, o. m, mars 1973, såvida inle ytterligare medel an­visas. Med den utveckUng på arbetsmarknaden som nu kan förutses är det angeläget att arbetena kan bedrivas i nuvarande omfattning till se­nare delen av april 1973, vilket lörulsätter att statsmakterna anvisar yt-

Prop. 1973: 85

46

lerligare 150 milj, kr, för allmänna beredskapsarbeten och 100 milj, kr, för särskilda beredskapsarbeten.

Styrelsen har vidare i skrivelse den 19 februari 1973 föreslagit att del särskilda stöd till företagsutbildning under budgetåret 1972/73 av vissa nyanställda ungdomar och kvinnor m, fl,, som infördes efler godkän­nande av 1972 års riksdag (prop, 1972: 125 bil, 9, FiU 1972: 40, rskr 1972: 331), skall få utgå under hela år 1973,

Hittills har nyss nämnda särskilda utbildningsslöd enligt arbetsmark­nadsstyrelsen medfört nyanställning av omkring 2 500 personer, varav omkring 2 000 ungdomar. Arbetslösheten är emellertid enligt styrelsen fortfarande hög bland ungdom och kvinnor.

Arbetsmarknadsstyrelsen beräknar att 30 00035 000 ungdomar varje år går direkt ut på arbetsmarknaden efler grundskolans slut, vartUI kommer att 35 000 värnpliktiga rycker ut från grundutbildningen i mars och april.

Departementschefen

Det särskilda utbildningsstödet om 5 kr. i timmen till företag som ut­över normal rekrytering anställer ungdomar och kvinnor kan utgå längst till den 1 juli innevarande år. Med hänvisning till alt arbetslösheten fortfarande är hög bland ungdomar och kvinnor har arbetsmarknadssty­relsen begärt att sådant stöd skall få utgå under hela år 1973, Jag anser alt skäl kan komma all föreligga att utsträcka giltigheten av bestämmel­serna om detta utbildningsslöd att gälla även andra halvåret 1973, Be­dömningen härav bör göras med hänsyn till den fortsalla utvecklingen på arbetsmarknaden. Jag förordar därför att Kungl, Maj:t inhämtar riksdagens bemyndigande att vid behov utsträcka giltighelsliden på fö­reslaget sätt.

Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

att bemyndiga Kungl, Maj:l all utsträcka giltighetstiden för be­stämmelserna om det särskilda utbildningsslödet lill förelag, som utöver normal rekrytering nyanställer ungdom och kvin­nor, lill utgången av år 1973.

[1] B 2. Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa. Under denna rubrik har på riksstaten för innevarande budgetår förts upp ett reserva­tionsanslag av 357 mUj, kr,, varav 329,2 milj, kr, avser allmänna bered­skapsarbeten och 8 milj, kr, delaljplaneringsbidrag. För särskilda bered­skapsarbeten har vidare under anslaget B 4, Särskilda åtgärder för ar­betsanpassning beräknats 352,8 railj, kr. På Kungl, Maj:ts förslag be­slutade förra årets riksdag (prop, 1972: 125 bil, 9, FiU 1972: 40, rskr 1972: 331) att på tilläggsstat I för innevarande budgetår anvisa ytterli­gare 630 milj, kr, för allmänna beredskapsarbeten och 270 milj, kr, för särskilda beredskapsarbeten. Sammanlagt står därigenom 1 582 milj, kr. till förfogande för beredskapsarbeten.

Prop. 1973: 85

47

Departementschefen

I likhet med arbetsmarknadsstyrelsen bedömer jag det nödvändigt att göra det möjligt att bedriva beredskapsarbeten i förhållandevis stor om­fattning även under återstoden av budgetåret 1972/73, Jag förordar därför att ytterligare 150 milj, kr, anvisas för allmänna beredskapsarbe­ten under budgetåret.

Jag vill i detla sammanhang erinra ora att Kungl, Maj:l genom beslut den 23 februari 1973 har vidgat den ram inom vilken arbetsmarknads­styrelsen under budgetåret 1972/73 får falla beslut om projekleringsbi-drag till kommunala anläggnings- och husbyggnadsarbeten från 8 milj. kr. lill 30 milj. kr. De ökade utgifter för delprogrammet Delaljplane­ringsbidrag som till följd härav kan väntas uppstå under innevarande budgetår torde rymmas inom ramen för den nu föreslagna saramanlagda medelstillgången under anslaget.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa på tUläggs­stat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reserva­tionsanslag av 150 000 000 kr.

[2] B 4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. Under denna rubrik har på riksstaten för innevarande budgetår förts upp ell reservationsan­slag av 790 milj, kr,, varav 352,8 milj, kr, avser särskilda beredskapsar­beten. Som jag nyss nämnde anvisade förra årets riksdag på tilläggsstät I för innevarande budgetår ytterligare 270 milj, kr, för särskilda bered­skapsarbeten.

Med hänvisning till vad som har anförts tidigare herasläller jag att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

att till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning på tilläggsstät III lill riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservations­anslag av 100 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

IV, 

STATENS UTLÅNINGSFONDER

[3] 15. Lånefonden för allmänna samlingslokaler. Under denna rubrik har på riksstaten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsan­slag om 14 milj, kr.

Lånebestämmelsema finns i kungörelsen (1957: 367) om statslån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. m, (ändrad 1960: 315),

Riksdagen fastställer för varje budgetår en ram för beslut om lån från fonden. För budgetåret 1972/73 har riksdagen medgivit att lån får be­vUjas med högst 15 milj, kr, I prop, 1973: 1 (bil. 13, p, E 7) har för

Prop. 1973: 85

48

budgetåret 1973/74 föreslagits en ram om 20 mUj. kr, för slöd i nya for­mer till nytillkommande samlingslokaler. Härtill kommer en ram ora 5 milj, kr, för stöd till befintliga lokaler.

Statens nämnd för samlingslokaler har i skrivelse den 6 februari 1973 hemställt att såväl låneramen som anslaget till lånefonden för inneva­rande budgetår ökas med 5 milj. kr, tUl 20 resp, 19 milj, kr,, varvid nämnden har anfört bl, a, följande. Under liden den 1 juli 1972den 31 januari 1973 har Kungl, Maj:t beviljat lån för anordnande av all­männa samlingslokaler med sammanlagt 11 590 300 kr. Statens nämnd för samlingslokaler har härutöver beslutat att hos Kungl, Maj:t tUl­styrka låneansökningar avseende tillhopa 3 360 000 kr. Den fastlagda låneramen har sålunda praktiskt taget helt tagits i anspråk. Det kan an­tas alt rådande sysselsättningsläge på byggnadsmarknaden utgör en av anledningarna lill de ökade anspråken på lånemedel. Bl, a, på arbets­marknadsmyndigheternas initiativ och efter påtryckningar från kommu­nalt håll torde åtskUliga relativt omfattande samlingslokalprojekt ha ti­digarelagts. Nämnden har från allmänna synpunkter ansett sig böra i möjligaste mån tillmötesgå sådana låneansökningar. Hos nämnden in­neliggande ansökningar avser lån på sammanlagt ca 3 400 000 kr. Här­till kommer de ytterligare anspråk på lån sora kan aktualiseras under återstoden av budgetåret. Departementschefen

Ora riksdagen beslutar i enlighet med de i det föregående nämnda förslagen i årets statsverksproposilion, kommer ramarna för slöd till sam­lingslokaler att vidgas väsentligt för nästa budgetår. Gällande låneram ger inte utrymme för ytterligare lån. Behovet alt ge lån för angelägna lokalprojekt bör enligt min mening tillgodoses genom att riksdagen be­myndigar Kungl, Maj:t alt la den ram som fastställs för nästa budgetår för nytUlkommande lokaler i anspråk redan före den 1 juli 1973, Här­vid bör räntefria slående lånebelopp avräknas mot bidragsdelen av den nya ramen.

Med hänsyn tUl den beräknade medelsålgången under lånefonden bör anslaget tUl fonden ökas med 2 milj, kr.

Jag hemstäUer att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen att

1,

medge att beslut om lån, som skall utgå från lånefonden för allmänna samlingslokaler, får före den 1 juli 1973 meddelas med ianspråktagande av den ram för stöd till nytUlkommande samlingslokaler som riksdagen fastställer för budgetåret 1973/ 74,

2,

till Lånefonden för allmänna samlingslokaler på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investe­ringsanslag av 2 000 000 kr.

Prop. 1973: 85

49

V, FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[4] 10. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån. Genom beslut av 1970 års riksdag (prop. 1970:75, SU 1970: 103, rskr 1970:270) fastställdes riktUnjerna för regionalpolitiskt stöd för treårsperioden 1970/71 1972/73.

Ramen för regionalpolitiskt slöd under treårsperioden fastställdes till 1 200 milj. kr. Härav beräknades av Kungl. Maj:t 200 milj, kr, för loka­liseringsbidrag/avskrivningslån, 100 milj, kr. för utbildningsstöd, 25 mUj. kr, för sysselsättningsstöd och 75 mUj. kr. för transportstöd. För lokaliseringslån slutUgen beräknades 800 milj. kr. Utöver nämnda ram fick Kungl. Maj:t för beslut om regionalpolitiskt stöd disponera de be­lopp om sammanlagt 87 milj. kr., som kvarstod outnyttjade vid ut­gången av den femåriga försöksperioden 1965/661969/70.

Medelsramen för regionalpolitiska stödåtgärder, beräknade delramar för de skilda ändamålen exkl. transportstödet samt de belopp vilka genom beslut t. o. m. januari 1973 disponerats av ramarna framgår av följande tablå. (Belopp i milj. kr.).

Ändamål

Beräknade del-

Disponerat

Återstod att

ramar

genom beslut

t.o.m.

1973-01-31

disponera i förhåUande till ramen

Lokaliseringsbidrag /

avskrivningslån och

flyttaingsersättning

till företag

(200-f3 =

= ) 203

168,3

Utbildningsstöd

100

141,4

Sysselsättningsstöd

25

21,8

328

331,5

-3,5

Lokaliseringslån

(8004-84=

= ) 884

735,7

148,3

Ram:

1212

1 067,2

144,8

Antalet företag som har fått regionalpolitiskt stöd har successivt ökat under de senaste åren. Under år 1972 har 175 företag beviljats lokaUse­ringsstöd. Motsvarande antal var 153 år 1971 och 118 år 1970.

Under de senaste månaderna har ansökningar om regionalpolitiskt stöd ingivits i betydande omfattning. Den 1 februari 1973 inneliggande ansökningar hos Kungl. Maj:t, arbetsmarknadsstyrelsen och länsstyrel­serna i stödområdet framgår av följande sammanställning. (Belopp i mUj. kr.).

4   Riksdagen 1973.1 saml Nr 85

Prop. 1973: 85

50

Stödform

Inneliggande

ansökningar hos

Kungl. Maj: t tillstyrkta av

AMS

AMS till­styrkta av resp, läns­styrelse '

Länssty­relse

Summa

Lok. bidrag/avskrivnings­lån och flytlningsersätt-ning till företag Utbildningsstöd Lokaliseringslån

100,4

9,9

215,5

18,5 47,8

15,1

22,7

134,0 

286,6

Härutöver finns hos Kungl, Maj:t inneliggande vissa ansökningar som har tillstyrkts av AMS dock ulan att styrelsen tagit ställning till fördel­ning av stödet mellan lokaliseringsbidrag/avskrivningslån och lokalise­ringslån. Det sökta stödet uppgår i dessa ärenden lill ca 8,7 milj, kr, i bidrag och ca 45,9 milj. kr. i lån.

Hos Kungl, Maj:t har vidare under hand aktualiserats vissa projekt som ännu inte utmynnat i konkreta ansökningar.

Mot denna bakgrund står det klart att den av riksdagen för treårspe­rioden 1970/711972/73 faslsläUda totala raedelsramen för regionalpo­litiskt stöd inte kommer att vara tillräcklig för alt tillgodose de önske­mål om stöd för genomförandet av olika investeringsprojekt som före­ligger från företagens sida och som har tagit sig uttryck i konkreta an­sökningar och förfrågningar. Det är enligt min mening angeläget att väl underbyggda lokaliseringsprojekt som kan bidra lill alt öka syssel­sättningen fullföljs utan onödig lidsutdräkt. För att göra detta möjligt krävs en vidgning av medelsramen. Jag förordar att ramen för regional­politiskt stöd ökas med 175 milj. kr.

Det är svårt att med någon större grad av säkerhet beräkna i vilken takt utbetalning av medel från de skUda anslagen för regionalpolitiskt stöd behöver ske, I regel förflyter en viss tid mellan den tidpunkt då beslut i ett stödärende fattas och den tidpunkt då anspråk på utbetalning av medel för finansiering av motsvarande investering uppkommer. Ut­betalningar av utbildningsstöd sker dock månadsvis i efterskott och så­ledes i takt med att utbildningen fortskrider, I fråga om sysselsättnings­slödet gäller att huvudparten av medelsanspråken framkommer under de sista månaderna av budgetåret.

Med stöd av de erfarenheter som vunnits under den hittillsvarande verksamheten och med hänsyn till de slora anspråk på slöd som förelig­ger finner jag det sannolikt att medlen som står till förfogande för utbe­talning under den återstående delen av innevarande budgetår visar sig vara otillräckliga. Det är enligt min mening nödvändigt att utrymme skapas så att genomförandet av angelägna lokaliseringsprojekt inte för­dröjs på gmnd av brist på medel för ändamålet. Jag beräknar att 100 milj. kr. erfordras för att skapa den önskvärda rörelsefriheten i fråga om utbetalning av stöd.

Prop. 1973: 85

51

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1,      bestämma att utöver ianspråktagande av outnyttjat utrymme

av de ramar för beslut om lokaliseringsbidrag och lokaliserings­

lån som fastställts för den föregående femåriga stödperioden 

under budgetåren 1970/711972/73 får beviljas lokaliserings­

bidrag/avskrivningslån, lokaliseringslån, utbildningsstöd, sys­

selsättningsstöd och transportstöd med sammanlagt högst

1 375 000 000 kr.,

2.      till Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån på tiUäggsstat III

till rUssstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsan­

slag av 100 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen.

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

53

Bilaga 9

INDUSTRIDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

T, f, chefen för industridepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler ärende under industridepartementets handläggning som angår utgifter på tilläggsstat III lill riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför,

DRIFTBUDGETEN

TRETTONDE HUVUDTITELN

B. Industri m. m.

[1] B 11. Bidrag till Norrbottens jämverk AB. Något anslag för detta ändaraål finns inte upptaget i riksstaten för innevarande budgetår,

I prop, 1971: 64 redovisades investeringsprogrammet för Norrbottens järnverk AB (NJA) för första hälften av 1970-talet, Avsikten med de planerade investeringarna var att skapa förutsättningar för en effektiv och lönsam tackjärns-, göt- och slålämnesprodukllon. Investeringspro­grammet skulle göra det möjligt bl, a, att tredubbla råstålskapacitelen och fördubbla kapaciteten för manufakturering av fartygsmaterial. Sam­manlagt 260 milj, kr. har av 1971 och 1972 års riksdagar anvisats som bidrag och lån för utbyggnad av järnverket enligt investeringsprogram­met (prop, 1971: 64, NU 1971: 22, rskr 1971: 193; prop. 1971: 139, NU 1971: 45, rskr 1971: 326; prop. 1972: 1 bU. 15 s, 130, NU 1972: 15, rskr 1972: 90),

Utbyggnaden av NJA:s produktionskapacitet aktualiserade behovet av en långsiktig lösning av koksförsörjningen. Efter en omfattande ut­redning fattade NJA:s styrelse beslut om att i Luleå uppföra ett koks­verk för en produktion av 800 000 ton koks per år. En förutsättning för genomförandet var emellertid statens medverkan vid finansieringen. I prop, 1972: 117 har en utförlig redogörelse lämnats för förutsätlning­arna för detta projekt,

5    Riksdagen 1973. 1 saml Nr 85

Prop. 1973: 85

54

Med en sammanlagd investeringskostnad av ca 325 milj, kr. och med en årlig koksproduktion av 800 000 ton synes projektet kunna ge en till­fredsställande avkastning. För projektets genomförande förutsätts emel­lertid statens medverkan vid finansieringen i form av ägarkapilal och lokaliseringsstöd. Det framgår vidare av redogörelsen att uppförandet av koksverket och därav föranledda investeringar inom Luleå kommun under åren 1972-1975 beräknas ge sysselsättning motsvarande ca 400 manår. Koksverket kommer vid kontinuerlig drift att behöva omkring 140 anställda. Landets iraportbehov kommer alt minska med 7080 milj, kr, per år genom alt kol kommer all importeras i stället för koks och genom alt gas från koksverket kan ersätta importerad olja och bensin. En positiv miljöeffekt av koksverket är all svaveldioxidutsläppel från järnverket rainskar med ca 2 000 ton per år genom att eldnings­olja ersätts med gas från koksverket,

I skrivelse den 22 september 1972 rörande koksverkel och dess finan­siering, vilken låg till grund för prop, 1972: 117, anförde Statsföretag AB all koksverksprojektet komraer alt erfordra en kapitalinsats under åren 19721975 av sammanlagt ca 325 milj, kr. Eftersom NJA:s upplå­ningskapacitet tas i anspråk av det pågående investeringsprogrammet och Statsförelag i stor utsträckning engagerat sig i finansieringen av in­vesteringarna i järnverket hemställde Statsföretag om statsmakternas medverkan vid finansieringen. Statsföretag förutsatte att finansieringen skulle kunna ske på följande sätl: leveranskrediler 110130 milj, kr,, lokaliseringslån 100 milj, kr,, ägarekapital 95115 milj, kr. Statsföretag hemställde att statens finansieringsmedverkan skulle uppgå lill 205 milj, kr,, varav kapitallillskolt för aktieteckning i NJA borde utgöra 105 milj, kr.

Med hänsyn till att lokaliseringsstöd enligt gängse grunder ansågs kunna utgå för projektet förordade chefen för industridepartementet att kapitaltillskottet till Statsförelag för ökning av aktiekapitalet i NJA be­gränsades lill 75 milj, kr. Sedan dessa medel för aktieteckning anvisats (prop, 1972:117, NU 1972:55, rskr 1972:304) har NJA ansökt om lokaliseringsbidrag med 30 milj, kr. och lokaliseringslån med 100 milj, kr. Arbetsmarknadsstyrelsen har i skrivelse den 12 december 1972 till­styrkt att lokaliseringsstöd beviljas. Styrelsen förutsätter dock liksom vid tidigare ärenden i denna storleksordning all särskUda medel an­visas för ändamålet.

Upphandling lill koksverket har nu till stor del skett och projektet fullföljs planenligt vad gäller såväl tid som kostnader.

Det aktuella lokaliseringsstödet för uppförandel av koksverket är av sådan storlek all en betydande del av det stöd som ställs lill förfogande för lokaliseringsändamål skulle las i anspråk för detla ändamål, Efler samråd med chefen för inrikesdepartementet anser jag del därför lärap­ligt att medel motsvarande lokaliseringsstöd till NJA anvisas i särskild

Prop. 1973: 85

55

ordning som statligt finansieringsstöd för uppförande av koksverket, Detla finansieringsstöd bör uppgå lill 125 milj, kr. Härav bör 25 milj, kr, lämnas som bidrag och sålunda motsvara ett lokaliseringsbidrag, 100 milj, kr, bör lämnas såsom lån, för vilka bör tillämpas en ränte- och amorteringsfri period samt därefter ränta och återbetalning i enlighet med vad som gäller för lokaliseringslån.

Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

att lill Bidrag UU Norrbottens järnverk AB på tilläggsstat III till

riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag

av 25 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

V, FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[2] 11. Lån till Norrbottens järnverk AB. På riksstaten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag på 68 milj, kr. för lån lill Norrbottens järnverk AB avseende sista del-poslen av medelsanvisningen av 260 milj. kr. för investeringarna vid järnverket.

Med hänvisning lill vad jag tidigare anfört rörande finansieringen av koksverk i Luleå hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att lill Lån till Norrbottens järnverk AB på tilläggsstät III till

riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsanslag

av 100 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen,

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

57

Bilaga 10

AVSKRIVNING AV NYA KAPITALINVESTE­RINGAR

Utdrag  av  protokollet  över finansärenden,  hållet  inför Hans  Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 9 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], BENGTS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler fråga om anslag tiU avskrivning av nya kapitalinvesteringar på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

Under innevarande budgetår har begärts investeringsanslag dels på tilläggsstät I till gällande riksstat, dels på tilläggsstat 

II, 

dels på tilläggs-stat III, I enlighet med de principer som hittUls tillämpats bör nu, när avskrivningsbehovet för de olika investeringama kan överblickas, för­slag om erforderliga avskrivningsanslag föreläggas riksdagen. Skulle nya avskrivningsbehov uppkomma eller ändring ske i de till grund för här beräknade avskrivningar liggande förhållandena förutsätter jag att ve­derbörliga tillägg och jämkningar vidtas av riksdagen.

Statens allmänna fastighetsfond. Enligt gällande regler för avskrivning av investeringar i allmänna fastighetsfonden utgör grundavskrivning för förvaltningsbyggnader 25 % av anläggningskostnaden och för byggna­der för krimmalvården, sjukhus, forskningsinstitut och skolor 50 %. In­vesteringar i mark avskrivs inle.

Med tillämpning av dessa grunder bör avskrivningsanslag på tilläggs-stat uppföras i enlighet med följande sammanställning.

Prop. 1973: 85

58

Anslag

Investering kr.

Avskrivning kr.

Jusliliedepartementet:

Polishus m, m.

10 000 000

2 500 000

Byggnadsarbeten för domstolsväsendet

1 200 000

300 000

Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården

6 900 000

3 450 000

Socialdepartementet:

Uppförande av ett personalbostadshus för

karolinska sjukhuset

834 000

209 000

Utbyggande av akademiska sjukhuset i

Uppsala

320 000

160 000

Kommunikationsdepartementet:

Byggnadsarbeten för meteorologiska ob­

servationsstationer m, m.

400 000

200 000

Finansdepartementet:

Sanering m, m, inom Djurgårdsstaden i

235 000

59 000

20 000 000

5 000 000

4 300 000

2 150 000

15 000 000

7 500 000

Stockholra

Byggnadsarbeten för statlig förvaltning

Utbildningsdepartementet:

Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål Byggnadsarbeten vid universiteten m, m.

Jordbruksdepartementet:

Byggnadsarbeten vid jordbrukels hög­

skolor m. m,

15 000 000        7 500 000

Industridepartementet:

Byggnadsarbeten för teknisk utveckUng

m, m,

2 195 000        1 098 000

Försvarets fastighetsfond. För investeringar i försvarets fastighelsfond skall enligt gällande regler avskrivningsbehovet beräknas schablonmäs­sigt lill 50 % av investering i kasernbyggnaders delfond, medan total av­skrivning tillämpas för befästningars delfond. Investeringar i mark av­skrivs inte-

På tilläggsstät 1 har under kasernbyggnaders delfond anvisats sam­manlagt 50 080 000 kr, och under befästningars delfond 10 780 000 kr. Avskrivning bör ske med 25 040 000 kr, resp, 10 780 000 kr, eller totalt 35 820 000 kr.

Statens utlåningsfonder. På tilläggsstat III har till lånefonden för all­männa samlingslokaler tagits upp ett investeringsanslag av 2 milj, kr. Från fonden utgår lån som till ca 70 % är räntefria. Avskrivningsansla­get bör las upp med 1,4 milj, kr.

Prop. 1973: 85

59

Fonden för låneunderstöd. På tiUäggsstat I har anvisats 3 milj, kr, lill lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter för alkoholmissbrukare m, m. Avskrivningsanslaget bör las upp med 3 milj, kr.

På tilläggsstat I har anvisats 25 milj, kr, tiil lån till teko-, sko- och garveriindustrierna. Från anslaget ulgår lån för att av beredskapsskäl trygga en inhemsk produktion. Lånen är amorterings- och räntefria, varför anslaget bör skrivas av helt. Jag lar upp ett avskrivningsanslag av 25 milj, kr.

På tilläggsstat III föreslås ett anslag av 100 milj, kr, till lån till Norr-bollens järnverk AB, Lånet är räntefritt tre år av en fjorlonårsperiod. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 15,8 milj. kr. I särskild proposition föreslås att på tilläggsstat III las upp ett anslag av 27 milj, kr, till lån lill Boliden AB (prop. 1973: 52). Lånet avses skrivas av i takt med alt med­len las i anspråk för utbyggnaden av gruvdriften vid Slekenjokk, Ansla­get bör skrivas av helt och jag tar upp ett avskrivningsanslag av 27 railj, kr, I särskild proposition (1973: 52) föreslås vidare att på tilläggsstät III tas upp ett anslag av 2 milj. kr. lill lån tiU bostadsbyggande m. m. vid Slekenjokk, Från anslaget avses lån utgå som t, v, är ränte- och amorteringsfritt, varför anslaget bör skrivas av hell. Jag lar upp ett av­skrivningsanslag av 2 milj, kr.

Fonden för statens aktier. På tilläggsstät I har anvisats ell anslag av 12 120 000 kr. för teckning av aktier i Företagskapital aktiebolag. Av anslaget avser 120 000 kr, stämpelskatt. Jag tar upp ett avskrivningsan­slag av 120 000 kr,

Diverse kapitalfonder. På tiUäggsstat I har anvisats 1,2 milj, kr, lill förrådsanläggningar under förrådsfonden för ekonomisk försvarsbered­skap. Beloppet avser anskaffning för beredskapsändamål och bör skrivas av hell. Jag lar upp ett avskrivningsanslag av 1,2 milj, kr.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

alt lill Avskrivning av nya kapitalinvesteringar 1 härefter angivna fonder på tilläggsstät III till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa följande reservationsanslag, nämligen

Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet:

Polishus m, m,

2 500 000

Byggnadsarbeten för domstolsväsendet

300 000

Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården

3 450 000

Socialdepartementet:

Uppförande av ell personalbosladshus för karo­

linska sjukhuset

209 000

Prop. 1973: 85

60

Utbyggande av akademiska sjukhuset i Uppsala

160 000

Kommunikationsdepartementet:

Byggnadsarbeten för meteorologiska observations­

stationer m, m,

200 000

Finansdepartementet:

Sanering m, m, inom Djurgårdsstaden i Stockholm

59 000

Byggnadsarbeten för statlig förvaltning

5 000 000

Utbildningsdepartementet:

Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål

2 150 000

Byggnadsarbeten vid universiteten m, m.

7 500 000

Jordbruksdepartementet:

Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m,     7 500 000

Industridepartementet:

Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m, m,

1 098 000

Försvarets fastighetsfond

Försvarets fastighelsfond

35 820 000

Statens utlåningsfonder

Inrikesdepartementet:

Lånefonden för allmänna samlingslokaler

1 400 000

Fonden för låneunderstöd

Socialdepartementet:

Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter för

alkoholmissbrukare m, m,

3 000 000

Handelsdepartementet:

Lån till teko-, sko- och garveriindustrierna

25 000 000

Industridepartementet:

Lån till Norrbottens järnverk AB

15 800 000

Lån tUl Boliden AB

27 000 000

Lån till bostadsbyggande m, m, vid Slekenjokk

2 000 000

Fonden för statens aktier

Finansdepartementet:

Teckning av aktier i Förelagskapital aktiebolag

120 000

Prop. 1973: 85

61

Diverse kapitalfonder

Handelsdepartementet:

Fonden för ekonomisk försvarsberedskap:

Förrådsanläggningar m. m,

1 200 000

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådels övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen,

Ur protokollet: Gunnel Anderson

Prop. 1973: 85

63

Bilaga 

II

Förteckning

över av Kungl. Maj: t hos riksdagen i prop. 1973: 85 begärda anslag på tilläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73

DRIFTBUDGETEN

A. Egentiiga statsutgifter

///, Utrikesdepartementet

A   8        Kommittéer m, m,, reservationsanslag

250 000

E   5        Katastrofbistånd lill Island, förslagsanslag

29 000 000

IV. 

Försvarsdepartementet

H 10 FN-styrkors verksamhet utomlands, reservations­

anslag

15 700 000

H 12 Utrustning för minröjning i farleder m, ra,, re­

servationsanslag

1 000 000

VIII.  Utbildningsdepartemenlel

A   2        Koramittéer m, m,, reservationsanslag

5 000 000

C   7       Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor, re­

servationsanslag

70 000

E 20        Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna

m, m.: Avlöningar till lärarpersonal, förslagsan­

slag

800 000

IX.  

Jordbruksdepartementet

A   3        Koramittéer m, m,, reservationsanslag

4 000 000

H 14        Bidrag lill projekteringskostnader för Åreprojek­

tet, reservationsanslag

2 000 000

I     2        Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof

m, ra,, reservationsanslag

1 200 000

XI. 

Inrikesdepartementet

B   2        Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa,

reservationsanslag

150 000 000

B 4 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning, reserva­

tionsanslag

100 000 000

XIII. Industridepartementet

B 11        Bidrag till Norrbottens järnverk AB, reservations­

anslag

25 000 000

Suraraa egentliga statsutgifter   334 020 000

Prop. 1973: 85

64

B. Utgifter för statens kapitalfonder

IL Avskrivning av nya kapitalinvesteringar

B.  Statens aUmänna fastighelsfond

Justitiedepartementet:

1        Polishus m, m, 

(II: 

1), reservationsanslag

2 500 000

1     a     Byggnadsarbeten för domstolsväsendet 

(II: 

2), re-

servationsanslag

300 000

2                                                                       Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården 

(II: 

3),

reservationsanslag

3 450 000

Socialdepartementet:

7     a    Uppförande av ett personalbostadshus för karo-

linska sjukhuset 

(II: 

9), reservationsanslag

209 000

8      Utbyggande av akademiska sjukhuset i Uppsala

(II: 

10), reservationsanslag

160 000

Kommunikationsdepartementet:

9     a    Byggnadsarbeten   för   meteorologiska   observa-

tionsstationer m, m. 

(II: 

11 a), reservationsanslag

200 000

Finansdepartementet:

9 b     Sanering m, m. inom Djurgårdsstaden i Stock­

holm 

(II: 

11 b), reservationsanslag

59 000

10       Byggnadsarbeten för statlig förvaltning 

(II: 

12),

reservationsanslag

5 000 000

Utbildningsdepartementet:

13

Byggnadsarbeten för vissa kullurändamål 

(II: 

15), reservationsanslag

2 150 000

14

Byggnadsarbeten vid universiteten m. m, 

(II: 

17), reservationsanslag

7 500 000

Jordbruksdepartementet:

15     Byggnadsarbeten vid jordbrukels högskolor m, m,

(II: 

18), reservationsanslag

7 500 000

Industridepartementet: 17        Byggnadsarbeten  för  teknisk  utveckling  m,m.

(II: 

20), reservationsanslag

1 098 000

C.  Försvarets fastighetsfond

1        Försvarets   fastighetsfond   (III: 17),   reserva­

tionsanslag

35 820 000

Prop. 1973: 85

65

D. Statens utlåningsfonder

Inrikesdepartementet:

4       Lånefonden för allmänna samlingslokaler 

(IV:

15), reservationsanslag

1400 000

E.  Fonden för låneunderstöd

Socialdepartementet:

1 a Lån lill nybyggnader vid erkända vårdanstalter

för alkoholmissbrukare m. m, (V: 3), reserva­

tionsanslag

3 000 000

Handelsdepartementet:

4 a    Lån   till   teko-,   sko-   och   garveriindustrierna

(V: 9 a), reservationsanslag

25 000 000

Industridepartementet:

5

Lån till Norrbottens järnverk AB (V: 11), reser­vationsanslag

15 800 000

6

Lån till Boliden AB (V: 12), reservationsanslag     27 000 000

7

Lån lill bostadsbyggande m, m, vid Stekenjokk

(V: 13), reservationsanslag

2 000 000

E a. Fonden för statens aktier Finansdepartementet: 1        Teckning av aktier i Företagskapital aktiebolag

(VI: 

1), reservationsanslag

120 000

F.  Diverse kapitalfonder

Handelsdepartementet:

3 Förrådsfonden för ekonomisk försvarsberedskap:

Förrådsanläggningar m, m, 

(IX: 

7), reservations­

anslag

1 200 000

Summa utgifter för statens kapitalfonder    141 466 000

Surama för driftbudgeten    475 486 000

KAPITALBUDGETEN

Kapitalinvestering

II. 

Statens allraänna fastighetsfond

Finansdepartementet:

11b    Sanering m, m, inom Djurgårdsstaden i Stock­

holm

235 000

Utbildningsdepartementet:

17       Byggnadsarbeten vid universiteten m, m,

15 000 000

Prop. 1973: 85

66

IV. 

Statens utlåningsfonder

Inrikesdepartementet:

15        Lånefonden för allmänna samlingslokaler

2 000 000

V. Fonden för låneunderstöd

Socialdepartementet:

1        Lån till anordnande av barnstugor

5 000 000

Inrikesdeparteraentet:

10    Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån

100 000 000

Industridepartementet:

11    Lån till Norrbottens järnverk AB

100 000 000

IX. 

Diverse kapitalfonder

Kommunikationsdepartementet:

3        Sjöfartsverkels fond: Sjöfartsmateriel m, m.

5 200 000

Summa för kapilalbudgeten    227 435 000

MARCUSBOKTR. STOCKHOLM 197B      730164