Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1975/76:95

Regeringens proposition

1975/76:95

med förslag til) godkännande av konvention om utomäktenskapliga barns rättsliga ställning;

beslutad den 18 december 1975.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På iegeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

LENNART[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposilionen föreslås att riksdagen godkänner en konvention om utomäktenskapliga barns rättsliga ställning. Konventionen, som avsluta­des den 15 oktober 1975. har utarbetats inom Europarådet. Den fastslär vissa grundläggande principer rörande den rättsliga behandlingen av barn som har fötts utom äktenskap.

I - RiksJagen l

Prop. 1975/76:95

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-12-18

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Jo­hansson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Feldl,[REDACTED_EFTERNAMN], Guslafsson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjdm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Proposition med förslag till godkännande av konvention om utomäktenskap­liga barns rättsliga ställning

1    Inledning

Europarådets ministerkommitté antog i mars 1975 en konvention om ut­omäktenskapliga baras rättsliga ställning. Konvenlionen fastslår vissa gmndläggande principer rörande den rättsliga behandlingen av bam som har fölls utom äktenskap.

Konventionen lades fram för undertecknande den 15 oktober 1975. Den undertecknades då av Danmark, Luxemburg, Norge, Storbritannien och Sverige. Konvenlionen har ännu inte ratificerats av någon stal.

Konventionen i fransk och engelsk originalversion jämte översättning till svenska bör fogas till regeringsprolokollel i delta ärende som bilaga.

2   Konventionens innehåll

Konventionen syftar lill all förbättra och förenhetliga reglerna om de utomäktenskapliga barnens rättsliga ställning i medlemsstaterna. Konven­ttonen bygger på principen att bam födda utom äktenskap i rällsligl avse­ende skall ha samma ställning som bam födda i äktenskap. För att kon­ventionen skall kunna tillträdas också av stater som inle f. n. anser del möjligt att i alla avseenden lillämpa denna princip, bar slutbestämmelserna utformats så alt en stegvis anpassning till konventionens regler är möjlig.

Genom konventtonen åtar sig fördragsslutande stat att se till alt dess na­tionella lag är förenlig med konventionen saml att underrätta Europarådets generalsekreterare om de åtgärder som vidtas i detla syfte (art. 

I). 

Del för­beredande arbetet med konventionen skedde i en expertkommitté. Denna har också utarbetat en rapport med kommentarer till konventionstexlen.

Prop. 1975/76:95

3

Enligt rapporten skall méd lag likställas varje allmänt godtagen rättsregel vare sig den är grundad på uttrycklig författningsbestämmelse eller den har stöd i fast praxis.

1 de flesta länder anses utan vidare den som fött ett barn vara mor till det. Emellertid har några länder regler som kräver särskilda åtgärder för fastställande av moderskapet, varvid det också är möjligt att få ett barn re­gistrerat som fött av okänd mor. Konventionen vänder sig mot detta slags regler och föreskriver att frågan om vem som är mor till ett barn som har fötts utom äktenskap skall avgöras enbart med utgångspunkt från vem som har fött barnet (art. 2). Konventionen föreskriver vidare atl faderskapet till varje barn fött utom äktenskapet skall kunna fastställas genom erkännande eller rättsligt avgörande (art. 3). Denna bestämmelse riktar sig främst mot regler som inte tillåter faderskapstalan mot en man som vid tiden för bar­nels avlande var gift eller som är nära släkt med barnels mor. Beträffande formen för erkännande av faderskap blir nationell lag tillämplig. Även vis­sa former av lyst erkännande kan, enligl expertkommitténs rapport, anses vara förenliga med denna beslämmelse. Rättsligt avgörande innefattar bå­de domstols och administrativ myndighets avgöranden. Nationell lag av­gör även vem som får väcka faderskapstalan, inom vilken lidsfrist detta skall ske och huruvida faderskapserkännande eller dom som innebär fast­ställande av faderskap skall ha retroaktiv verkan.

Fastän den närmare regleringen av fastställande av faderskap således har överlåtits till nationell lag innehåller konventionen vissa processuella regler. Invändning mol faderskapserkännande får göras endast om den som önskar erkänna eller har erkänt barnet inte är dess biologiske far (art. 4). Vidare föreskrivs atl i mål om fastställande av faderskap vetenskaplig bevisning, som kan bidra till alt fastställa eller utesluta faderskap, skall va­ra tillåten (art. 5).

1 fråga om föräldrars underhållsskyldighet skall samma regler gälla för barn födda utom äktenskap som för barn i äktenskap. En motsvarande be­stämmelse finns beträffande underhållsskyldighet gentemot barnet för medlemmar av faderns eller moderns familj (art. 6). Underhållsskyldighe­tens omfattning liksom den närmare fördelningen av underhållsskyldighe­ten mellan de underhållsskyldiga får avgöras enligt nationell lag.

Föräldrar har myndighet över sina barn i flera olika hänseenden. Man kan skilja på behörigheten alt företräda barnet, förvaltningen av barnets tillhörigheter och vårdnaden om barnet. Som en sammanfattande benäm­ning för samtliga dessa funktioner används i konventionen uttrycket "pa-renlal authority" ("autorité parentale"). Denna term är emellertid inte en­tydig och i art. 8 i konventionstexten härden använts på ett sätt som skulle kunna lyda på alt den inle omfattar vårdnaden om barnet. Detta har inte varit avsikten och som översättning har därför valts begreppet "föräldra-myndighet", som innefattar både vårdnad och förmynderskap.

Konventionen överlåter till nationell lag atl bestämma vem som skall ha

It-Riksdagcn 1975/76. 1 saml. Nr9.'i

Prop. 1975/76:95

4

föräldramyndighet över barnet och hur föräldramyndigheten skall övergå från en person till en annan. Det finns emellertid en spärregel som förhind­rar att fadern automatiskt ensam tilläggs föräldramyndigheten i fall när så­väl faderskapet som moderskapet lill ett barn utom äktenskap har blivit fastställt (art. 7). Bestämmelsen hindrar inte att föräldrarna gemensamt ut­övar föräldramyndigheten över barnet. I expertkommitténs rapport fram­hålls att detta tvärtom kan vara en lämplig lösning när föräldrarna sam­manlever utan att vara gifta med varandra. Bestämmelsen hindrar inte hel­ler atl föräldramyndigheten automatiskt tillkommer fadern om modern är oförmögen atl utöva den.

Den förälder som inte har föräldramyndighet över eller vårdnaden om elt barn skall enligt konventionen ha rätt till umgänge med barnet "om det­ta är lämpligt" (art. 8). Det överlämnas till nationell lag att ge närmare fö­reskrifter, exempelvis genom att föreskriva att umgänge får utövas endast om det är förenligt med barnets bästa. Omfattningen av umgängesrätten berörs ej heller i konventionen.

Arvsrättsligt likställer konventionen barn utom äktenskapet med barn i äktenskapet (art. 9).

Konventionen innehåller slutligen en bestämmelse om legitimering, som föreskriver att giftermål mellan fadern och modern lill ett barn utom äkten­skap skall ge barnet rättslig ställning som bam i äktenskap (art. 10). Denna bestämmelse hindrar inte att lagstiftningen i en fördragsslutande stat har gemensamma regler för alla barn utan att göra någon distinktion mellan barn i äktenskap och barn utom äktenskap. Konventionen reglerar inte heller frågan om legitimering skall ha tillbakaverkande kraft.

Enligt slutbestämmelserna kan konvenlionen ratificeras eller godkännas av Europarådets medlemsstater (art. 11:1). Sedan konventionen har trätt i krafl, vilket sker tre månader efter den dag då det tredje ratifikations-, god­tagande- eller godkännandeinstrumentet deponerades (art. 11:2), kan Eu­roparådets ministerkommitté inbjuda stat som inle är medlem av rådet alt ansluta sig till konvenlionen (arl. 12).

Som antytts i det föregående möjliggör konventionen en stegvis anpass­ning till sitt regelsystem. Fördragsslutande stat kan göra högst tre förbehåll avseende konventionens materiella bestämmelser. Allmänna förbehåll är ej tillåtna utan varje förbehåll får avse endast en beslämmelse (arl. 14: 1). Sådan förbehåll gäller under fem år men kan förnyas för efterföljande femårsperioder (art. 14: 2).

Konventionen kan sägas upp med iakttagande av en uppsägningslid av sex månader (art. 15:1 och 2).

Prop. 1975/76:95

5

3   Gällande svenska bestämmelser m. m.

Huvuddelen av svensk lags bestämmelser angående barns rättsliga ställ­ning finns i föräldrabalken (FB).

1 3 kap. I § FB föreskrivs att faderskapet till barn utom äktenskap fast­ställs genom erkännande eller dom. Däremot saknas uttryckliga regler om fastställande av vem som är mor till elt barn. Del är emellertid fullt klart att enligt svensk rält den som har fött barnet automatiskt skall anses varadess mor. Denna princip kommer indirekt till uttryck exempelvis i folkbokfö­ringsförordningen och i rättsfallet NJA 1949: 144, som rör förväxling av nyfödda. Det är enligt svensk rält inle möjligt att få barnet folkbokförl som fött av okänd mor.

Faderskap till barn utom äktenskap skall som nyss nämnts fastställas ge­nom erkännande eller dom. Närmare bestämmelser om faderskapserkän­nande ges i 3 kap. 2 § FB. Erkännandet skall ske skriftligen, bevittnas av två personer och skriftligen godkännas av barnavårdsnämnden samt av modern eller särskilt förordnad förmyndare för barnet. Barnavårdsnämn­den får lämna sitt godkännande endast om det kan antas att mannen är far till barnet. Om det senare visar sig att mannen inte är far till barnet skall rätten förklara att erkännandet saknar verkan. Fastställande av faderskap genom dom regleras i 3 § samma kap. En man skall förklaras vara far till barn utom äktenskap om det är utrett alt han har haft samlag med barnets mor under den tid då barnet kan vara avlat och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats av honom.

Lagen (1958:642) ang. blodundersökning m.m. i mål om äktenskaplig börd dier vid utredning av faderskapet lill barn utom äktenskap föreskri­ver i 1 § alt rätlen i mål om äktenskaplig börd eller om faderskap till barn utom äktenskap kan förordna atl blodundersökning eller annan undersök­ning rörande ärftiiga egenskaper, som kan ske utan nämnvärt men, skall äga rum med avseende på modem, barnet och betiörda män.

De svenska reglerna om föräldrars underhållsskyldighet för bam (7 kap. I § FB) gör ingen skillnad mellan barn födda i och utom äktenskap. Regler om legal underhållsskyldighet för medlemmar av faderns och moderns fa­milj gentemot barnet saknas i svensk rätt. Om en make har vårdnaden om bam i tidigare gifte eller barn utom äktenskap, är den andre maken dock skyldig att efler förmåga bidra till barnels underhåll (7 kap. 4 § FB).

De svenska reglerna om förmynderskap för barn i 11 kap. FB är nära för­bundna med reglerna om vårdnaden om bamet i 6 kap. FB. Barn utom äk­tenskap slår som regel under moderns vårdnad och förmynderskap. En­dast om fadern efler domstolsförfarande får vårdnaden överförd på sig blir han förmyndare. Andra bestämmelser i 6 och 11 kap. ger möjlighet att för­ordna ny vårdnadshavare eller förmyndare när tidigare vårdnadshavare el­ler förmyndare blir oförmögen eller visar sig olämplig all inneha vårdnaden eller förmynderskapel.

Prop. 1975/76:95

6

Umgängesrälten för den av föräldrarna som inte har vårdnaden regleras i 6 kap. 10 § FB. Sådan förälder får inte betagas tillfälle till umgänge med barnet med mindre särskilda omständigheter föranleder det.

Efter 1969 års ändringar i ärvdabalken (SFS 1969:621) är arvsreglerna desamma för barn födda i och utom äktenskap. De i 2 kap. ärvdabalken upptagna reglerna om släktingars arvsrätt likställer alla barn i arvshänse­ende.

Enligt I kap. 3 § FB får bam utom äktenskap äktenskaplig börd om för­äldrarna gifter sig.

I remiss till lagrådet den 23 oktober 1975 har regeringen föreslagit vissa ändringar i FB. Bl. a. föreslås att det skall vara möjligt för föräldrar som inte är gifta med varandra att gemensamt vara vårdnadshavare för barnen. En förutsättning härför är att föräldrarna är ense om att utöva vårdnaden ge­mensamt och att en sådan ordning inte är uppenbart stridande mot barnens bästa. Om föräldrarna utövar vårdnad gemensamt blir de därmed också ge­mensamt förmyndare för barnen.

I lagrådsremissen föreslås också att termerna barn i äktenskap, barn utom äktenskap och äktenskaplig börd utmönstras ur lagstiftningen. I fall då det är av betydelse för en viss lagregel om ett barns föräldrar är gifta med varandra eller inte, får detta direkt anges i regeln. Som en följd av att de berörda termerna slopas utgår bestämmelsen i 1 kap. 3 § FB om legiti­mering vid föräldrarnas giftermål.

4    Föredraganden

Den rättsliga och sociala behandlingen av utomäktenskapliga barn har varierat kraftigt i olika kulturer och under olika tider. Det är påfallande att vitt skilda betraktelsesätt ännu idag läggs på dessa barns rättsliga ställning även inom en så homogen kulturkrets som Västeuropa. I många länder an­ses principiella föreställningar om betydelsen av att slå vakt om äktenska­pet som samlevnadsform motivera att barn födda utom äktenskap i rätts­ligt avseende behandlas sämre än barn födda i äktenskap. Under senare år har emellertid skett djupgående förändringar av de hävdvunna uppfatt­ningarna om utomäktenskapliga barn, förändringar som lett till lagändring­ar med barnets bästa som främsta ledstjärna.

1 detta läge har Europarådet sett det som sin uppgift att försöka förbättra de utomäktenskapliga barnens ställning och att åstadkomma ett mer enhet­ligt regelsystem i de olika medlemsländerna. En expertkommitté inom Eu­roparådet har utarbetat ett förslag till en konvention med allmänna gmnd-principer för den rättsliga behandlingen av utomäktenskapliga bam. Efter att ha antagits av ministerkommittén lades konvenlionen fram för under­tecknande i oktober 1975. Sverige deltog aktivt i arbetet på konventionen. Hittills har konventionen undertecknats av Danmark, Luxemburg. Norge, Storbritannien och Sverige.

Prop. 1975/76: 95

7

Konvenlionen bygger på principen att barn i rättsligt avseende skall åt­njuta samma ställning vare sig de är födda utom äktenskap eller i äkten­skap. 1 de nio centrala artiklarna i konventionen dras konsekvenserna här­av i olika hänseenden.

Ett uttryck för principen all varje barn har rätt att veta vem som är dess far och mor utgör bestämmelserna att faderskap till barn utom äktenskap kan styrkas eller fastställas genom erkännande eller rättsligt avgörande och att frågan vem som är mor till ett,barn fött utom äktenskap får grundas endast på del faktiska förhållandet vem som har fött barnet (art. 2 och 3). Delta är helt i enlighet med svensk rätt liksom regeln att vetenskaplig be­visning, som kan bidra till alt fastställa eller utesluta faderskap, skall vara tilläten.

Närmare bestämmelser om faderskapserkännande ges i art. 4. Där sägs atl faderskapserkännande får bestridas eller angripas endast om den som önskar erkänna eller har erkänt barnet inte är dess biologiske fader. Syftet med denna bestämmelse har varit att rensa ut föreskrifter i nationell lag som gör erkännandets giltighet beroende av andra materiella omstän­digheter än det biologiska faderskapet.

Enligl 3 kap. 2 5 föräldrabalken (FB) skall faderskapserkännande avse­ende omyndigt barn godkännas av barnavårdsnämnden samt av modern el­ler särskilt förordnad förmyndare för barnet. Barnavårdsnämnden får läm­na sitt godkännande endast om det kan antas alt mannen är far till barnet. Om det senare visas att mannen inte är far till barnet, skall rätten förklara att erkännandet saknar verkan. Svensk rätt ser således liksom konventio­nen enbart det biologiska faderskapet som giltig grund för etl erkännande. Om barnavårdsnämnden eller modern vägrar sitt godkännande visar detla atl faderskapsfrågan inle är tillräckligt utredd för att kunna lösas i den för­enklade form som faderskapserkännande innebär. Dessa och övriga be slämmelser om faderskapserkännande i svensk rätt får därför anses för­enliga med konventionen.

I fråga om föräldrars underhållsskyldighet gentemot barn fastslår kon­ventionen i arl. 6 att barn utom äktenskap skall ha samma rätt till underhåll som barn i äktenskap. De svenska reglerna i 7 kap. I § FB gör ingen skill­nad pä föräldrars underhållsskyldighet gentemot barn utom och i äkten­skap. I art. 6 sägs även att om legal underhållsskyldighet gentemot ett barn i äktenskap åvilar vissa medlemmar av faderns och moderns familj, skall samma skyldighet åvila dem i förhållande till elt barn utom äktenskap. Konventionen har därvid främst åsyftat underhållsskyldighet för far- dier morföräldrar eller mellan syskon, vilket förekommer i vissa rättssystem. Sådana bestämmelser saknas i svensk lag. Däremot finns i 7 kap. 4 § FB en bestämmelse som ålägger make underhållsskyldighet efter förmåga gent­emot andra makens barn i tidigare gifte eller utom äktenskap, som denne make har vårdnaden om. Denna regel är alltså neutralt utformad såtillvida att den gäller oavsett om andre makens barn är fött i eller utom äktenskap.

Prop. 1975/76:95

8

Även pä denna punkt uppfyller säledes gällande svensk rätt konventionens krav.

Art. 7 i konventionen innehåller en spärregel som skall förhindra att fa­dern automatiskt ensam tilläggs föräldramyndigheten över barn utom äk­tenskap när båda föräldrarna är kända. Enligt svensk rätt tillkommer vård­naden om och förmynderskapel för underårigt barn utom äktenskap mo­dern (6 kap. 12 S och 11 kap. 2 § FB). Om fadern har tillagts vårdnaden blir han även bamets förmyndare. Detta system liksom ett system med gemen­sam vårdnad och gemensamt förmynderskap är väl förenligt med konven­tionen. Enligt ett andra siycke i arl. 7 skall det finnas möjlighet all över-fiytta föräldramyndigheten. Detta motsvaras av reglerom överflyttande av vårdnad respektive förmynderskap i 6 och 11 kap. FB.

En förälders rätt till umgänge med barn utom äktenskap som inte står under förälderns föräldramyndighet eller vårdnad behandlas i art. 8. Sådan rätt skall tillerkännas föräldern om det lämpligen kan ske. Ett liknande mo­ment av lämplighetsprövning finns i den motsvarande svenska bestämmel­sen i 6 kap. 10 § FB. Där sägs det att en far eller mor. som är skild från vårdnaden, ej får betagas tillfälle till umgänge med bamet, med mindre sär­skilda omständigheter föranleder det.

Utomäktenskapliga barn skall enligt art. 9 i konventionen ha samma rätt till arv efter fadern, modern och medlemmar av faderns och moderns fa­miljer som barn i äktenskap. Den svenska arvsrättsreglerna i 2 kap. ärvda­balken är desamma för barn födda i och utom äktenskap och därmed kon­ventionsenliga.

En regel som helt motsvarar den svenska bestämmelsen om legitimering (I kap. 3 S FB) har tagits in i art. 10 i konventionen.

Av vad jag nu har sagt framgår att de materiella bestämmelser som kon­ventionen innehåller redan har sin motsvarighet i svensk lag. Några lag­ändringar behövs således inte för att Sverige skall kunna tillträda konven­tionen. De nyligen framlagda förslagen till ändringar i FB torde inte med­föra något problem i förevarande hänseende. Huvudsyftet med förslagen är ju att ytterligare utjämna skillnaderna i behandlingen av olika barn och så långt möjligt ha enhetiiga regler, oberoende av om barnets föräldrar är gifta eller inle. Som etl led i dessa strävanden föreslås att termerna barn i äktenskap, barn utom äktenskap och äktenskaplig börd utmönstrrs ur lagstiftningen och all därmed också bestämmelsen om legitimering i I kap. 3 § FB utgår. Dessa ändringar får anses vara helt i konventionens anda.

Konventionen har utformats så alt den skall kunna ratificeras även av stater som endast delvis har genomfört konventionsenliga lagregler. En stal som tillträder konventionen får dock inte göra förbehåll mot mer än tre av konventionens materiella bestämmelser. Förbehållen gäller för en fem­årsperiod men kan därefier successivt förnyas för ytterligare femårsperio­der genom förklaring till Europarådets generalsekreterare.

Med detta system har man åsyftat att så många stater som möjligt skall

Prop, 1975/76:95

9

kunna ansluta sig till konventionens principiella målsättning att åstadkom­ma likställighet mellan barn födda utom och i äktenskap. Vidare har man skapat garantier för att de stater, som anser sig inte omedelbart kunna ge­nomföra denna målsättning med jämna mellanrum på nytt överväger sitt ställningslagande.

Sverige har aktivt deltagit i konventionsarbetet. Vår lagstiftning åter­speglar de principer som bär upp konventionen. Jag anser att vi bör tillträ­da konventionen för att markera alt vi gillar dess syfte. Motsvarande be­dömning har gjorts i Danmark och Norge. Jag förordar därför att Sverige tillträder konventionen.

5   Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen

att godkänna den i Strasbourg den   15 oktober  1975 avslutade konventionen om utomäktenskapliga bams rättsliga ställning.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1975/76:95

10

Bilaga

European Convention on the Legal Status of Children Born out of Wedlock

The member States of the Council of Eu­ropé, signatory hereto,

Considering that the aim of the Council of Europé is to achieve a greater unity between its Members, in particular by the adoption of common mles in the field of law;

Noting that in a great number of member States efforts have been, or are being, made to improve the legal status of children born oul of wedlock by reducing the differences between their legal status and that of children born in wedlock which are to the legal or so­cial disadvantage oflhe former:

Recognising that wide disparities in the laws of member States in this field still exist;

Believing that the situation of children born out of wedlock should be improved and that the formulation of certain common rules con­cerning their legal status would assist this ob­jeclive and at the same time would contribute to a harmonisation of the laws oflhe member States in this field;

Considering however that it is necessary to allow progressive stages for those States which consider themselves unable lo adopt immediately certain rules of this Convention,

Have agreed as follows:

Arlicle 1

Each Contracting Party undertakes lo en­sure the conformity of its law with the provi­sions of this Convention and to notify the Secrelary General of the Council of Europé of the measures taken for that purpose.

Article 2

Maternal affiliation of every child born oul of wedlock shall be based solely on the fact of the birth oflhe child.

Convention Européenne sur le statut juri­dique des enfants nés hors mariage

Les Etats membres du Conseil de 1'Eu­ropé, signataires de la présente Convention,

Considérant que le but du Conseil de PEu­rope est de réaliser une union plus étroite en-tre ses Membres, notamment en favorisant fadoption de régles communes dans le do-mainejuridique;

Constatant que dans un grand nombre d'Etats membres. des efforts ont été accom­plis ou sont entrepris pour améliorer le statut juridique des enfants nés hors mariage en réduisanl les differences entré le statut juri­dique de ces enfants et celui des enfants nés dans le mariage, ces differences défavorisant les premiers sur le plan juridique et social;

Considérant que dans ce domaine, de lar­ges disparités existent encore dans les droits des Etats membres:

Convaincus que la condition des enfants nés hors mariage doit étre améliorée et que rélablissement de certaines régles com­munes concernant leur statut juridique favo-riserait la realisation de cet objeclif et contri-buerait en méme temps ä une harmonisation des législations des Etats membres dans ce domaine:

Considérant cependanl qu'il est nécessaire d'aménager des étapes progressives pour ceux des Etats qui estiment ne pas élre en mesure d'adopter immédiatemenl certaines des régles de la présente Convention,

Sont convenus de ce qui suit:

Article 1

Chaque Partie Contractante s'engage ä as­surer la conformité de sa législation aux dis­positions de la présente Convention et ä noti­fier au Secrétaire General du Conseil de 1'Eu­ropé les mesures prises ä cette fin.

Article 2

La filialion materndle de tout enfanl né hors mariage est établie du seul fait de la nais­sance de fenfant.

Prop. 1975/76:95

Europeisk   konvention   om   utomäkten­skapliga barns rättsliga ställning

Signatärstaterna. medlemmar av Europa­rådet,

vilka beaktar att syftet med Europarådet är att åstadkomma en fastare enhet mellan dess medlemmar, särskilt genom att få till stånd gemensamma lagregler.

vilka konstaterar att i många medlemssta­ter ansträngningar har gjorts eller görs för att förbättra den rättsliga ställningen för barn födda utom äktenskap genom att minska så­dana skillnader mellan deras rättsliga ställ­ning och den rättsliga ställning, som barn föd­da inom äktenskapet åtnjuter, vilka ger barn födda utom äktenskap en sämre ställning i rättsligt eller socialt avseende,

vilka är medvetna om att stora skillnader alltjämt råder mellan medlemsstaternas lag­stiftning på detta område,

vilka anser att den rättsliga ställningen för barn födda utom äktenskap bör förbättras samt att uppställandet av vissa gemensamma regler om deras rättsliga ställning skulle med­verka till att detta syfte uppnås och samtidigt bidraga till ett förenhetligande av medlems­staternas lagstiftning på detta område,

vilka emellertid anser det nödvändigt att tillåta en stegvis anpassning för de stater som ej anser sig kunna omedelbart antaga vissa regler i denna konvention,

har överenskommit om följande:

Artikel I

Varje fördragsslutande part utfäster sig att tillse att dess lag överensstämmer med denna konventions bestämmelser och att meddela Europarådets generalsekreterare de åtgärder som har vidtagits i detta syfte.

Artikd 2

Frågan vem som är moder till elt barn fött utom äktenskap skall avgöras endast på gmndval av vem som faktiskt har fött barnet.

Prop. 1975/76:95

12

Ariide 3

Paternal affiliation of every child born out of wedlock may be evidenced or established by volunlary recognition or by judicial deci­sion.

Artide 4

The volunlary recognition of paternity may not be opposed or contested insofar as the internal law provides for these procedu­res unless the person seeking to recognise or having recognised the child is not the biologi­cal father.

Article 5

In actions relating to paternal affiliation scientiflc evidence which may help to estab­lish or disprove paternity shall be admissible.

Artide 3

La filialion paternelle de tout enfanl né hors mariage peut étre constatée ou établie par reconnaissance volontaire ou par deci­sion juridictionnelle.

Artide 4

La reconnaissance volontaire de paternité ne peut faire robjet d'une opposition ou d'une contestation, lorsque ces procedures sont prévues par la législation interne, que dans le cas oii la personne qui veut re­connaitre ou qui a reconnu fenfant n'en est pas biologiquement le pére.

Article 5

Dans les actions relatives ä la filialion pa­ternelle. les preuves scientifiques suscepti-bles d'établir ou d'écarter la paternité doi­vent étre admises.

Artide 6

1.

The father and mother of a child born out of wedlock shall have the same obligation to maintain the child as if it were born in wed­lock.

2.

Where a legal obligation to maintain a child born in wedlock falls on certain mem­bers of the family of the father or mother, this obligation shall also apply for the benefit of a child born out of wedlock.

Ariide 7

1.    Where the affiliation of a child born out

of wedlock has been established as regards

both parents, parental authority may not be

attribuled automatically lo the father alone.

2.    There shall be power to transfer paren­

tal authority; cases of transfer shall be gov­

erned by the intemal law.

Article 8

Where the father or mother of a child born out of wedlock does not have parenlal au­thority över or the custody of the child, thal parenl may obtain a right of access to the child in appropriate cases.

Artide 9

A child born out of wedlock shall have the same right of succession in the estate of its

Artide 6

1.

Les pére et mere d'un enfanl né hors mariage ont la méme obligation d'entretien ä fégard de cet enfanl que celle qui existe ä Pégard de fenfant né dans le mariage.

2.

Lorsque fobligation d'entretien d'un enfanl né dans le mariage incombe å certains membres de la famille du pére ou de la mére, fenfant né hors mariage bénéficie également de cette obligation.

Article 7

1.

Lorsque la filialion d'un enfanl né hors mariage est établie ä Pégard des deux pa­rents, Paulorité parentale ne peut étre attri­buée de plein droit au pére seul.

2.

L'autorité parentale doit pouvoir étre Iransférée; les cas de transfert relévent de la législation interne.

Arlicle 8

Lorsque le pére ou la mére d'un enfanl né hors mariage n'a pas Paulorité parentale sur cet enfanl ou la garde de celui-ci, ce parenl peut obtenir un droit de visite dans les cas appropriés.

Article 9

Les droits de Penfant né hors mariage dans la succession de ses pére el mére et des

Prop. 1975/76:95

13

Artikel 3

Faderskap till varje barn fött utom äkten­skap kan styrkas eller fastställas ge.iOm frivil­ligt erkännande eller rättsligt avgörande.

Artikd 4

Frivilligt erkännande av faderskap får be­stridas eller angripas, i den mån nationell lag tillåter sådant förfarande, endast om den som önskar erkänna eller har erkänt bamet icke är dess biologiske fader.

Arrikd 5

I mål om fastställande av faderskap skall vetenskaplig bevisning, som kan bidraga till att fastställa eller utesluta faderskap, vara tillåten.

Artikel 6

1.     Fader och moder till barn fött utom äk­

tenskap skall ha samma underhållsskyldighet

gentemot barnet som om det hade haft äkten­

skaplig börd.

2.     Åvilar enligl lag underhållsskyldighet

gentemot barn i äktenskap vissa medlemmar

av faderns eller moderns familj, skall de ha

samma skyldighet gentemot barn fött utom

äktenskap.

Arlikd 7

1.    Är det utrett både vem som är fader och

vem som är moder till ett barn fött utom äk­

tenskap, skall fadern ej automatiskt ensam

ges föräldramyndighet över barnet.

2.    Föräldramyndigheten skall kunna över­

föras. Fråga härom avgörs enligt nationell

lag.

Artikd 8

Om fadern dier modern till barn fött utom äktenskap ej har föräldramyndighet över eller vårdnad om barnet, skall han dier hon kunna tillerkännas räll till umgänge med barnet om detta är lämpligt.

Artikd 9

Barn fött utom äktenskap skall ha samma rätt som barn i äktenskap till arv efter fadern.

Prop. 1975/76:95

father and its mother and of a member of its faiher"s or molher's family. as if il had been born in wedlock.

Article 10

The marriage between the father and mother of a child born out of wedlock shall confer on the child the legal status of a child born in wedlock.

Ariide 

II

1.

This Convention shall be open to signa­ture by the member States oflhe Council of Europé. It shall be subject to ratification, ac­ceptance or approval. Instruments of ratifica­tion. acceptance or approval shall be deposit­ed with the Secrelary General of the Council of Europé.

2.

This Convention shall enter into force three months after the date of the deposit of the third instrument of ratification, accep­tance or approval.

3.

In respect of a signatory State ratifying, accepting or approving subsequently, the Convention shall come into force three months after the date of the deposit of its in­stmment of ratification, acceptance or appro­val.

Artide 12

1.

After the entry into force of this Con­vention, the Committee of Ministers of the Council of Europé may invite any non-mem-ber State to accede lo this Convention.

2.

Such accession shall be effected by de­positing with the Secrelary General of the Council of Europé an instmment of accession which shall take effect three months after the date of its deposit.

Article 13

1.

Any State may, al the time of signature, or when depositing its instrument of ratifica­tion, acceptance, approval or accession, spe­cify the territory or territories lo which this Convention shall apply.

2.

Any State may, when depositing its in­stmment of ratification, acceptance, appro­val or accession or al any laler dale, by dé­daration addressed to the Secrelary General of the Council of Europé, extend this Con­vention lo any other territory or territories

membres de leurs families sont les mémes que s'il était né dans le mariage.

Arnde 10

Le mariage enlre le pére et la mére d'un en­fanl né hors mariage confére ä cet enfanl le statut juridique d'un enfanl né dans le mari­age.

Artide 

II

1.    La présente Convention est ouverte ä la

signature des Etats membres du Conseil de

PEurope. Elle sera ratifiée, acceptée ou ap­

prouvée. Les instmments de ratification,

d'acceptation ou d'approbation seront

déposés prés le Secrétaire General du Con­

seil de PEurope.

2.

La Convention entrera en vigueur trois mois apres la date du dépöt du troisiéme in­stmment de ratification, d'acceptation ou d'approbation.

3.

Elle entrera en vigueur ä Pégard de tout Etat signalaire qui la ratifiera, Pacceptera ou Papprouvera ultérieurement. trois mois apres la date du dépöt de son instmment de ratifica­tion, d'acceplation ou d'approbation.

Ariide 12

1.    Apres Pentrée en vigueur de la présente

Convention, le Comité des Ministres du Con­

seil de PEurope pourra inviter tout Etat non

membre du Conseil å adhérer ä la présente

Convention.

2.    L'adhésion s'effectuera par le dépöt,

prés le Secrétaire General du Conseil de PEu­

rope, d'un instmment d'adhésion qui prendra

effet trois mois apres la date de son dépöt.

Article 13

1.

Tout Etat peut, au moment de la signa­ture ou au moment du dépöt de son instru­ment de ratification, d'acceptation, d'appro­bation ou d'adhésion, designer le ou les terri­toires auxquels s'appliquera la présente Con­vention.

2.

Tout Etat peut, au moment du dépöt de son instmment de ratification, d'acceptation, d'approbation ou d'adbésion ou ä tout autre moment par la suite, élendre Papplication de la   présente   Convention,   par   dédaration

Prop. 1975/76:95

15

modern och medlem av faderns eller moderns familj.

Artikd 10

Giftermål mellan fadern och modern till barn fött utom äktenskap skall ge barnet rättslig ställning som barn i äktenskap.

Artikd 11

1.

Denna konvention är öppen för under­tecknande av Europarådels medlemsstater. Den skall ratificeras, godtagas eller godkän­nas. Instmment rörande ratifikation, godta­gande eller godkännande skall deponeras hos Europarådets generalsekreterare.

2.

Konventionen träder i kraft tre månader efter den dag då det tredje ratifikations-, god­tagande- eller godkännandeinstmmentet de­ponerades.

3.

1 förhållande till signatärslal som däref­ter ratificerar, godtager eller godkänner kon­ventionen träder den i kraft tre månader efter den dag då dess ratifikations-, godtagande-eller godkännandeinstrument deponerades.

Artikd 12

1.

Sedan denna konvention har trätt i kraft, kan Europarådets ministerkornmitté in­bjuda stat, som ej är medlem av rådet, att an­sluta sig till konventionen.

2.

Anslutning sker genom att anslutnings­instrument deponeras hos Europarådets ge­neralsekreterare och träder i kraft tre måna­der efter dagen för deponeringen.

Arlikd 13

1.    Varje stat kan vid undertecknandet eller

vid deponeringen av instrument rörande rati­

fikation, godtagande, godkännande eller an­

slutning närmare ange det eller de områden

beträffande vilka konventionen skall tilläm­

pas.

2.    Varje stat kan vid deponeringen av in-

strijment rörande ratifikation, godtagande,

godkännande eller anslutning eller vid vilken

som helst senare tidpunkt genom förklaring

till Europarådets generalsekreterare utsträc-

Prop. 1975/76:95

16

specified in the dédaration and for whose in­ternational relations it is responsible or on whose behalf it is authorised to give under­takings.

3. Any dédaration made in pursuance of the preceding paragraph may, in respect of any territory mentioned in such dédaration, be wilhdrawn according to the procédure laid down in Article 15 of this Convention.

adressée au Secrétaire General du Conseil de PEurope. ä tout autre territoire désigne dans la dédaration et dont il assure les relations in­lernalionales ou pour lequel il est habilité ä stipuler.

3. Toute dédaration faite en vertu du pa­ragraphe précédent. pourra étre retirée. en ce qui concerne tout territoire désigne dans cette dédaration, aux conditions prévues par Partide 15 de la présente Convention.

Ariide 14

1.    

Any State may, at the time of signature.

or when depositing its instrument of ratifica­

tion, acceptance, approval or accession or

when making a dédaration in accordance

with paragraph 2 of Arlicle 13 of this Conven­

tion, make not more than three reservations

in respect of the provisions of Artides 2 to 10

oflhe Convention.

Reservations of a general nature shall not be permitted: each reservation may not affect more than one provision.

2.

A reservation shall be valid for five years from the entry into force of this Con­vention for the Contracting Party concerned. It may be renewed for successive periods of five years by means of a dédaration addres­sed to the Secrelary General of the Council of Europé before the expiration of each period.

3.

Any Contracting Party may wholly or partly withdraw a reservation it has made in accordance with the foregoing paragraphs by means of a dédaration addressed to the Sec­relary General of the Council of Europé, which shall become effective as from the date of its receipt.

Arlicle 15

1.

Any Contracting Party may, insofar as it is concerned, denounce this Convention by means of a notification addressed lo the Sec­relary General oflhe Council of Europé.

2.

Such denunciation shall take effect six months afler the dale of receipt by the Secre­lary General of such notification.

Artide 16

The Secrelary General of the Council of Europé shall notify the member States oflhe Council and any State which has acceded to this Convention of:

Artide 14

1.    

Tout Etat peut, au moment de la signa­

ture ou au moment du dépöt de son instru­

ment de ratification, d'acceptation, d'appro-

bation ou d'adhésion ou lorsqu'il fera une

dédaration conformément au paragraphe 2

de Partide 13 de la présente Convention, for­

muler au maximum trois réserves au sujet des

dispositions des artides 2 å 10 de celle-ci.

Des réserves de caractére general ne sont pas admises; chaque réserve ne peut porter que sur une disposition.

2.

Chaque réserve aura effet pendanl cinq ans ä partir de Pentrée en vigueur de la présente Convention å Pégard de la Parlie considérée. Elle pourra étre renouvdée pour des périodes successives de cinq ans, au moyen d"une dédaration adressée avant Pex­piration de chaque période au Secrétaire General du Conseil de PEurope.

3.

Toute Partie Contractante peut retirer, en tout ou en partie, une réserve formulée par elle en vertu des paragraphes précédents au moyen d'une dédaration adressée au Se­crétaire General du Conseil de PEurope et qui prendra effet ä la date de sa reception.

Article 15

1.    Toute Partie Contractante pourra. en ce

qui la concerne, dénoncer la présente Con­

vention en adressant une notification au Se­

crétaire General du Conseil de PEurope.

2.    La dénonciation prendra effet six mois

apres la dale de la reception de la notification

par le Secrétaire General.

Article 16

Le Secrétaire General du Conseil de PEu­rope notifiera aux Etats membres du Conseil et å tout Etat ayant adhéré ä la présente Con­vention :

Prop. 1975/76:95

17

ka konventionens tillämpning till annat områ­de som anges i förklaringen och för vars in­ternationella förbindelser staten svarar eller för vilket den äger sluta avtal.

3. Förklaring som har avgivits enligl före­gående stycke kan beträffande varje i förkla­ringen angivet område återlas i den ordning som föreskrivs i artikel 15 i denna konven­tion.

Arlikd 14

1.    Varje stat kan vid undertecknandet eller

vid deponeringen av instmment rörande rati­

fikation, godtagande, godkännande eller an­

slutning eller vid avgivandet av förklaring en­

ligl artikel 13 andra stycket göra högst tre för­

behåll avseende bestämmelserna i artiklarna

2-10 i konventionen. Allmänna förbehåll är

ej tillåtna. Varje förbehåll får avse endast en

bestämmelse.

2.

Förbehåll gäller under fem år från den dag då konventionen träder i kraft för ifråga­varande fördragsslutande part. Det kan för­nyas för efterföljande femårsperioder genom förklaring till Europarådels generalsekretera­re före utgången av varje period.

3.

Fördragsslutande part kan helt eller del­vis återtaga förbehåll som har gjorts enligl föregående stycken genom meddelande lill Europarådels generalsekreterare, vilket trä­der i krafl den dag det mottages.

Artikel 15

1.

Fördragsslutande part kan för sitt vid­kommande säga upp konventionen genom underrättelse till Europarådets generalsekre­terare.

2.

Uppsägningen träder i kraft sex måna­der efter den dag då generalsekreteraren mot­tog underrättelsen.

Arlikd 16

Europarådets generalsekreterare skall un­derrätta Europarådets medlemsstater och varje stat, som har anslutit sig till denna kon­vention, om:

Prop, 1975/76:95

18

a. any signature:

b.    any deposit of an instmment of ratifica­

tion. acceptance. approval or accession:

c.    any date of entry into force of this Con­

vention in accordance with Article 11 there­

of:

d.    any notification received in pursuance

of the provisions of Article 

I:

e.    any dédaration received in pursuance

oflhe provisions of paragraphs 2 and 3 of Ar­

ticle 13;

f.     any reservation made in pursuance of

the provisions of paragraph I of Article 14;

g.    the renewal of any reservation carrjed

out in pursuance of the provisions of para­

graph 2 of Article 14;

h. the withdrawal of any reservation car­ried out in pursuance of the provisions of paragraph 3 of Artide 14;

i. any notification received in pursuance of the provisions of Article 15 and the date on which denunciation lakes effect.

In witness whereof, the undersigned, being duly authorised thereto, have signed this Convention.

Done at Strasbourg, this I5th day of Octo. ber 1975, in English and in French, both texts being equally authoritalive, in a single copy, which shall remain deposited in the archives of the Council of Europé. The Secrelary General of the Council of Europé shall trans­mit certified copies to each of the signatory and acceding States.

a. toute signature:

b.    le dépöt de tout instmment de ratifica­

tion, d"acceptation, d"approbalion ou

d'adhésion:

c.    toute date d'entrée en vigueur de la

présente Convention conformément å son ar­

licle 

II;

d.    toute notification regue en application

des dispositions de Partide 1;

e.    toute dédaration re§ue en application

des paragraphes 2 et 3 de Partide 13;

f.     toute rései-ve formulée en application

des dispositions du paragraphe I de Partide

14;

g.    le renouvdlement de toute réserve ef­

fectué en application du paragraphe 2 de Par­

tide 14;

h. le retrait de toute réserve effectuée en application des dispositions du paragraphe 3 de Partide 14;

i. toute notification regue ep application des dispositions de Partide 15 et la date ä la­quelle la dénonciation prendra effet.

En foi de quoi, les soussignés, döment au­torisés å cet effet, ont signé la présente Con­vention.

Fait å Strasbourg, le 15 octobre 1975, en frangais et en anglais, les deux textes faisant également foi, en un seul exemplaire qui sera déposé dans les archives du Conseil de PEu­rope. Le Secrétaire General du Conseil de PEurope en communiquera copie certifiée conforme å chacun des Etats signataires et adhérents.

Prop. 1975/76:95

19

a.     undertecknande:

b.   deponering av ratifikations-, godtagan­

de-, godkännande- eller anslutningsinstru­

ment:

c.   dagar för konventionens ikraftträdande

enligt artikel 1

1;

d.     underrättelse enligt artikel 

I;

e.   förklaring enligt arlikd 13 andra och

tredje styckena:

f. förbehåll enligt artikd 14 första stycket;

g.   förnyelse av förbehåll enligt artikel 14

andrastycket;

h. återtagande av förbehåll enligt artikel 14 tredje stycket:

i. underrättelse enligt artikel 15 och dagen då uppsägningen träder i kraft.

Till bekräftelse härav har undertecknade, som vederbörligen bemyndigats därtill, un­derskrivit denna konvention.

Som skedde den 15 oktober 1975 i Stras­bourg på engelska och franska, vilka båda texter äger lika vitsord, i ett exemplar, som skall förvaras i Europarådets arkiv. Europa­rådets generalsekreterare skall översända be­styrkt avskrift därav till varje stat som har undertecknat eller anslutit sig till konventio­nen.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1976