Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86: 144

om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118)

mm

Prop. 1985/86: 144

Regeringen föreslår riksdagen all anta del förslag som har lagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den 20 mars 1986.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Lennart Bodströin

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en ändring i vuxenulbildningslagen (1984; 1118). Genom ändringen öppnas möjlighet för regeringen atl meddela föreskrifter bl. a. om rätt för den som inle är kyrkobokförd i riket alt efter viss väntan på uppehållsfillstånd få delta i grundutbildning för vuxna (grundvux). Änd­ringen föreslås träda i kraft den I juli 1986.

1    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 144

Propositionens lagförslag

op- '985/86:144

Förslag till

Lag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118)

Härigenom föreskrivs all det i vuxenulbildningslagen (1984; 1118) skall införas en ny paragraf, 8 kap. 2 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap. 2a§

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om rätt för den som inte är kyrkobokförd i riket att delta i grundvux, komvux och utbildning  vid statens  skolor för

Denna lag träder i kraft den I juli 1986.

Utbildningsdepartementet

P-""?- '985/86:144

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 mars 1986

Närvarande; statsministern Carisson, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande; statsrådet Bodslröm

Proposition om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118)

1 Inledning

I vuxenulbildningslagen (1984; 1118) finns grundläggande föreskrifter om grundutbildning för vuxna (grundvux), kommunal vuxenutbildning (kom­vux) och utbildning vid statens skolor för vuxna. Lagens föreskrifter om rätt alt delta i dessa former av utbildning gäller enligl lagens I kap. 6 § endast dem som är kyrkobokförda i riket.

Riksdagen har i dag antagit en lag om grundläggande svenskundervis­ning för invandrare (prop. 1985/86:67, UbU 10, rskr. 143). Lagen träder i kraft den 1 juli 1986. Den innebär atl varje kommun är skyldig atl se till all grundläggande svenskundervisning för invandrare (s. k. grund-sfi) anord­nas för vissa kategorier av personer över 16 år. Del gäller bl.a. utländsk medborgare, som antingen är kyrkobokförd i kommunen eller som, ulan alt vara kyrkobokförd, regelmässigt vistas i kommunen efter atl ha sökt uppehållsfillstånd i avsikt all bosätta sig i riket. Beträffande sådan inte kyrkobokförd person gäller dessutom att han skall ha väntat på besked om uppehållstillstånd under minst den lid som regeringen bestämmer. Kom­munens skyldigheter enligt lagen om grund-sfi gäller inte den som är berättigad till grundvux enligt vuxenulbildningslagen.

Riksdagen har i tidigare sammanhang som sin mening gett regeringen till känna atl de som väntar på uppehållslillslånd bör få delta i grund-sfi om väntetiden blir avsevärt längre än fyra veckor (UbU 1984/85:6 s. 14 f., rskr. 77). Vid behandlingen av prop. 1985/86:67 erinrade utbildningsut­skottet om detta uttalande. Vidare uppmärksammade ulskollel situationen för de invandrare som väntar på uppehållstillstånd och som behöver under­visning inom grundvux. Utskottet förutsatte atl regeringen skulle vidta de åtgärder som behövs för atl även dessa invandrare skall kunna beredas undervisning inom rimlig tid (UbU 1985/86; 10 s. 9).

Mol denna bakgrund ämnar jag nu ta upp frågan om ändring i vuxenul­bildningslagen. Jag har i ärendet samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

2 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

Prop. 1985/86: 144

Mitt förslag: Genom en ny paragraf i vuxenutbildningslagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om rätt för den som inte är kyrkobokförd i riket all delta i grundvux, komvux och utbildning vid statens skolor för vuxna.

Skälen för mitt förslag: I skollagen (1985; 1100) finns föreskrifter om barns och ungdomars rätt lill utbildning i del offentliga skolväsendet (dvs. bl.a. grundskolan och gymnasieskolan). Föreskrifterna gäller endast dem som är bosatta i riket. Del finns emellertid i lagens 12 kap. 5 § en bestäm­melse om all i fråga om mottagande i del offentliga skolväsendet av elever som inle räknas som bosatta i riket gäller föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. I molivlexlen (prop. 1985/86: 10 s. 133) sägs alt de viktigaste av de fall som åsyftas är mottagande i grundskolan av barn som vistas i landet i avvaktan på beslut i ärende om uppehållslillslånd.

Föreskrifterna i vuxenulbildningslagen om rätt alt delta i grundvux, komvux och utbildning vid statens skolor för vuxna gäller f. n. endast dem som är kyrkobokförda i riket. Detta slås fast i 1 kap. 6 §. På denna regel bygger också lagens bestämmelser om mottagande i viss kommuns grund­vux eller komvux och om inlerkommunal ersättning (se bl. a. 3 kap. 3 §, 4 kap. 4 § och 6 kap.). Någon motsvarighet till skollagens 12 kap. 5 § finns inle i vuxenutbildningslagen.

Det kan under speciella omständigheter finnas skäl alt ge även den som inte är kyrkobokförd i riket rätt till sådan utbildning som regleras i vuxen­ulbildningslagen. Lagen om grund-sfi utgår från atl den som saknar grund­läggande färdigheter i att läsa och skriva inte skall delta i grund-sfi utan i stället få grundläggande svenskundervisning i grundvux. En invandrare som har vänlat tillräckligt länge på uppehållstillstånd för atl vara berättigad till grund-sfi bör givetvis i stället kunna hänvisas till grundvux, om han inte har grundläggande färdigheter i all läsa och skriva. Det kan också finnas andra fall - inte bara när det gäller grundvux - där det är motiverat alt ge även den som inle är kyrkobokförd i riket rätt till utbildning som avses i vuxenutbildningslagen. Det bör därför öppnas en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer atl meddela föreskrifter som innebär avsteg från regeln i lagens I kap. 6 S. Självfallet bör möjlighe­ten inle utnyttjas för avsteg av betydelse utan atl frågan först underställs riksdagen.

I klarhetens intresse vill jag göra ett påpekande beträffande timersätt­ning. De som deltar i grund-sfi medan de väntar på uppehållsfillstånd skall enligl riksdagens beslut inle kunna få timersättning (prop. 1983/84: 199 s. 31, UbU 1984/85:6 s. 17, rskr. 77). Självfallet bör timersättning inle heller kunna ges åt dem som under väntan på uppehållstillstånd deltar i grundvux i stället för i grund-sfi.

3 Upprättat lagförslag

P"-»?- '985/86:144

I enlighet med vad jag nu anfört har inom utbildningsdepartementet upp­rättals förslag till lag om ändring i vuxenulbildningslagen (1984: 1118).

4 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen all anta lagförslaget.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen att anta del förslag som föredragan­den har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986