Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78:116

Regeringens proposition

1977/78:116

med förslag till anslag till statens vattenfallsverk för budgetåret 1978/ 79, m.m.

beslutad den 2 mars 1978.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Propositionen innehåller förslag rörande investeringsanslaget Kraftsta­tioner m.m. för budgetåret 1978/79. Över anslaget anvisas medel för statens vatlenfallsverks investeringar.

Förslagen i propositionen innebär i vad avser vattenkraftutbyggnad att tidigare beslutade utbyggnads- och ändringsarbeten avseende Ritsem, Harsprångel, Porjus och Ligga i Lule älv, Juktan i Umeälven, Söderfors och Näs i Dalälven saml Lilla Edet i Göta älv kan fortsätta planenligt. Härutöver föreslås att medel ställs till förfogande för planerade utbygg­nader av kraftstationerna vid Åsele och Stenkullafors saml av ytteriigare ett aggregat vid Näs och Messaure kraftstationer.

Medel föreslås ställas till förfogande även för planenlig fortsatl utbygg­nad av kärnkraftblocken 3 och 4 vid Ringhals kraftstation och kärnkraft­blocken 1 och 2 vid Forsmarks kraftstation. För block 3 vid Forsmarks kraftstation föreslås ingen ytterligare medelstilldelning i avvaktan på kom­mande energipolitiskt beslut.

Vidare redovisas förslag rörande investeringar i distributionsanläggning­ar, huvuddelen hänförande sig till beslutande och påböriade arbeten, samt vissa övriga investeringar. Medel föreslås ställas till förfogande för de särskilda åtaganden från siatens sida rörande Gotiands elförsörining som tidigare har beslutats.

Sammantaget innebär del föreslagna investeringsprogrammet alt 2310 milj. kr. bör anvisas över investeringsanslaget Kraftstationer m.m. bud­getåret 1978/79. 1 Riksdagen 1977178. 1 saml. Nr 116

Prop. 1977/78:116

2

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-02

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],Turesson,[REDACTED_EFTERNAMN], Äntonsson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Ullslen, Burenstam-Linder,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag till anslag till statens vattenfallsverk för budgetåret

1978/79, m.m.

I prop. 1977/78: 100 (bil. 17 s. 246) har regeringen föreslagit riksdagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Kraftstationer m. m. för budgetåret 1978/79 beräkna ett invesleringsanslag av 2 265 milj. kr. Jag anhåller alt nu få ta upp de frågor som hör lill detta anslag.

KAPITALBUDGETEN

1. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

F. STATENS VATTENFALLSVERK

I. F:l. Kraftstationer m. m.

1976/77 Utgift        [REDACTED_PERSONNUMMER]

Behållning

245 227049

1977/78 Anslag      2 265 000000' 1978/79 Förslag     2 310000000

' Härutöver har anvisats 496500000 kr. på tilläggsbudget I. Från anslaget har 100000000 kr. överförts till budgetutjämningsfonden (prop. 1976/77: 150 bil. 2 s. 9, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341).

Statens vattenfallsverk inrättades som affärsdrivande verk år 1909 och fick sin nuvarande organisation efter beslut av 1961 och 1974 års riksdagar (prop. 1961: 168, SU 1961: 162, rskr 1%1:368 och prop. 1974:1 bil. 15 s. 211, NU 1974:26, rskr 1974:198).

Vattenfallsverket handhar statens kraflverksrörelse och kanalrörelsen vid Trollhälte kanal samt verkar för en rationell elenergiförsörjning i riket. Verket ombesörier också beredskapsplanläggning av rikets elenergiför-sörining.

VattenfaUsverket beslutar om leverans av elenergi från verkets anlägg­ningar och fastställer avgifter för sådan leverans. Anläggningar och bygg­nader som behövs för verksamheten uppförs av verket.

Utgifterna för vattenfallsverkets investeringar bestrids dels från inve­steringsanslagel Kraftstationer m. m. dels genom inkomstmedel som upp­bärs och redovisas av verket, dels genom medel som i övrigt ställs lill verkets förfogande.

Prop. 1977/78:116

3

Vattenfallsverket förvaltar statens aktier i elproduktionsbolagen Bastu­sels Kraft AB, Bergeforsens Kraft AB, Bråvallakraft AB, Forsmafks Kraft-gmpp AB, Fyriskraft AB, AB Grytforsen, AB Kattstrupeforsen, Rebnis Kraft AB, Stockholms Kraftgmpp AB, Söderfors Kraft AB, och AB Ume-forsen, i distributionsbolagen AB Alebygdens Elverk, AB Boxholms El­verk, AB Finspångs Elverk, Götakraft AB, Motala Ströms Kraft AB, Pite-ortens Eldistributions AB, Rönninge Elektriska AB, Singö-Fogdö Elektris­ka AB, AB Skillingaryds Elektricitetsverk, AB Stenungsunds Elverk, Umeå Elektriska Distributions AB, Vikbolandets Elektriska Kraft AB, Vingåkers Elverk AB, Viskans Kraft AB, AB Värmdö Elverk, AB Ange Elverk, Öst­hammars Energiverk AB samt i Kolbäcks Belysnings AB, AB Kämkraflut-bildning, Luleå Energiverk AB, Oljeprospeklering AB, Petroswede AB, Svenska Petroleum AB, Svensk Kärnbränsleförsörining AB, Swedegas AB, SwedPower AB och Öslgas AB.

Ekonomisk översikt m. m.

Tillgångarnai statens vatlenfallsverks fond uppgick den 30 juni 1977 till sammanlagt 20040 milj. kr., varav 16968 milj. kr. hänförde sig till natur­tillgångar och anläggningar, 880 milj. kr. till inventarier och förråd och återstoden till poster av finansiell natur. Sedan skulderna frånräknais var fondens kapitalbehållning 19034 milj. kr. inkl. balanserade överskottsme-dd.

Vallenfallsverkels resultaträkning för de tre senasie budgetåren framgår av följande sammanställning (i 1 000-tal kr.).

Kraftförsäljningen blev högre än beräknat under budgetåret 1976/77. Eftersom budgetåret som helhet var ett utpräglat torrår produce-

1974/75

1975/76

1976/77

Rörelseintäkter Driftkostnader

2288161 -1I56%2

2708880 -1297281

3440327 -2 078448

Rörelseresultat före

avskrivningar Avskrivningar

1131199

-511299

1411599

-736244

1361879

-793090

Rörelseresultat

619900

675355

568789

Finansiella och extra­ordinära intäkter och kostnader, netto

-8437

-7933

26231

Resultat före boksluts-dispositioner och skatter

611463

667422

595020

Bokslutsdispositioner Kommunalskatter

50727 -28014

101 049

-35 557

351259 -41665

Överskott

Överskott av i medeltal disponerat statskapital

634176

7,25%

732914

7,5%

904614

8,0%

Prop. 1977/78:116

rades mindre elkraft än beräknat i vattenkraftslationer. Även elproduktio­nen i kärnkraftverk blev något lägre än väntat. Detta ledde till att såväl in­köp av krafl från andra företag som produktionen av elkraft i oljebaserade kraftverk blev större än beräknat. De löpande kostnadema ökade snabba­re än väntat och kunde inle helt kompenseras av kontraktsenliga index-och energipristillägg. Efter avskrivningar och finansiella poster m. m. men före bokslutsdispositioner och kommunala skatter visade verksamheten ett resultat av 595 milj. kr. Detta resultat är 72 milj. kr. sämre än föregåen­de budgetår och 282 milj. kr. sämre än vad som hade beräknats i driftsta­len. Efter justering av avskrivningar med 345 milj. kr. och efter skatter re­dovisades ett nettoöverskott om 905 milj. kr. Det redovisade överskottet hänför sig helt lill kraftverksrörelsen. Denna uppvisade ett överskott om 906 milj. kr., vilket svarar mot en förräntning med 8% av det disponerade statskapitalet. För kanalrörelsen uppstod ell underskott om I milj. kr.

Antalet anställda i t j ä n s t hos vattenfallsverket vid slutet av budget­året 1976/77 var 11391 mot 11990 budgetåret 1975/76 och 11384 budget­året 1974/75. Drift- och underhållspersonal lill kraftstationerna i Ringhals och Forsmark har anställts medan antalet anställda vid verkels byggande avdelningar har gått ned till följd av bl. a. minskad arbetsvolym vid dessa stationer samt minskad utbyggnad av vattenkraft.

Den för vattenfallsverket totala belastningen och totalt disponibla ener­gin under de tre senasie budgetåren framgår av följande sammanställning.

1974/75

1975/76

1976/77

Belastning (i CWh)'

Fasta leveranser:

Industri

11380

11740

II 

800

Kommunikationer

1470

1430

1490

Kraftföretag

21 140

23 140

24250

Egen detaljdistribuuon

2130

2 360

2710

Övriga konsumenter

350

370

390

Överföringsförluster

och reservkraft

2860

2 870

2 550

Summa fasta leveranser

39330

41910

43190

Leveranser av tillfällig kraft

inom och utom landet inkl.

överföringsförluster

2 220

3 800

3 530

Total belastning

41550

45710

46720

Disponibel energi (i GWh)

Vattenkraft

30920

30820

26370

Värmekraft exkl. kärnkraft

2670

1810

4940

Kärnkraft

2050

5 620

6920

Import

3710

5 150

3 790

Inköpt kraft från svenska

leverantörer

2200

2310

4 700

Totalt disponibel energi

41550

45710

46720

GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar

Prop. 1977/78:116

5

Vattenfallsverkets försäljning av normalkraft (lasta leveranser exkl. överföringsförluster) ökade under budgetåret 1916111 med 4,1% jämfört med 6,5% under budgetåret innan. Verkets leveranser lill industrin ökade med endast 0,5 % mot 3,2 % under budgetåret 1975/76. Ökningar inträffade endast inom massa- och pappersindustrin, cementindustrin och metallverk utom stålverk.

Försäljningen till kommunikationsföretag som minskade under budget­året 1975/76 ökade under budgetåret 1976/77 med 4%. Uppgången för­klaras bl. a. av all jämvägstransporlerna ökade till följd av issvårigheter till sjöss.

Leveranserna lill kraftföretag och lill egen detaljdistribution ökade med sammantaget 5,8% under 1976/77 trots alt exporten minskade kraftigt. Detla förklaras av all hushållen och handeln ökade sin elkonsumtion och av all vattenfallsverket dessutom ökade sina leveranser lill samkörande fö­retag vilkas vallenkraflproduklion minskade under de rådande torrårsför­hållandena.

Under budgetåret 1976/77 togs i drift nya vattenkraflanläggningar med en medelårsproduklion av 230 GWh. Den totala produktionen av vatten­kraft var dock 4440 GWh lägre än under budgetåret 1975/76 beroende på dålig vattentillgång. Produktionen av fossileldad kraft ökade starkt till följd av den minskade vatlenkraftproduktionen. Ökningen uppgick lill ca 3 130 GWh. Produktionen av kärnkraft ökade med nära I 300 GWh.

Vallenfallsverkels invesleringsanslag och medelsförbmkning under budgetåren 1974/75-1976/77 redovisas i följande sammanställning (i 1000-tal kr.).

Ingående

Anslag

Medelstor-

Utgående

behållning

brukning

behållning

1974/75

161626

1648900

1638530

171996

1975/76

171996

1937500

1926318

183 178

1976/77

183 178

2252230

2 190181

245227

Från investeringsanslagel Kraftstationer m. m. hade för budgetåret 1976/77 anvisats sammanlagt 2 252230000 kr., varav 243,6 milj. kr. på till-läggsbudget I (prop. 1976/77:25 s. 106, NU 1976/77:13, rskr 1976/77:55) och 22630000 kr. på tilläggsbudget 111 (prop. 1976/77:125 s. 57, NU 1976/77:40, rskr 1976/77:345). Anslagshöjningarna motiverades av dels kostnadsökningar för del tidigare beslutade investeringsprogrammet, dels förvärv av Stora Kopparbergs Bergslags AB:s eldistribution i Skutskär-Söderforsområdet, dels inlösen av viss rätt till ersättningskraft. Den för samma budgetår fastställda investeringsramen var 2 252 230000 kr. Vatten­faUsverket log dessutom i anspråk 3,3 milj. kr. av anslagsreserven. Medlen hade ställts till verkets förfogande för tidigareläggning av vissa investe­ringsobjekt.

11 Riksdagen 1977178. 1 saml. Nr 116

Prop. 1977/78:116

6

Statens vattenfallsverk Allmänna energifrågor

I anslagsframställningen för budgetåret 1978/79 redovisar statens vatten­fallsverk inledningsvis sin syn på nuvarande och framtida förhållanden på energiområdet och särskilt i fråga om förbmkningen av och försörjningen med elektrisk energi. Verket framhåller i korthet följande.

Världens energiförsörjning är f. n. lill betydande del baserad på oljepro­dukter. Sverige hör lill de länder som har den högsta oljeförbmkningen per innevånare. Sveriges situation är så mycket allvarligare som vi i vårt land saknar egna oljetillgångar av någon betydelse. Försörjningsfrågorna blev aktuella på ett påtagligt sätt under oljekrisen vintern 1973-1974 genom de stömingar i tillförseln av oljeprodukter och de prishöjningar som då inträf­fade.

Oljekrisen har starkt underslmkit behovet av att studera försörjningssi­tuationen på längre sikt beträffande olja. Sådana studier har gjorts bl. a. i Förenta staterna, inom OECD och av Workshop on Altemative Energy Strategies (WAES). Den viktigaste slutsatsen av dessa studier synes vara att betydande brist på olja torde uppstå före år 2000 och kanske redan på 1980-talel.

Prisema på oljeprodukter kommer med all sannolikhet att öka betydligt i takt med att jordens oljereserver minskar. Del kommer på sikt att ge nya ekonomiska incitament till att begränsa oljans roll i energiförsörjningen. VattenfaUsverket framhåller i sammanhanget att en framtida brist på olja eller ersättningsbränslen kan leda till en kraftigt ökad efterfrågan på elekt­risk energi. En omställning av energiförsöriningen tar emellertid lång tid. Åtgärder för atl minska Sveriges beroende av olja bör därför vidtas sna­rast.

Samtidigt konstaterar vattenfallsverket att det f. n. finns betydande be­gränsningar vad gäller utnyttjandet i framtiden av flera av de energislag som hittills har tagits i anspråk. Begränsningarna är betingade av såväl fak­tiskt knapphet på resurser som restriktioner med hänsyn till miljöfaktorer och säkerhetssynpunkter.

Vallenkraften hör till de outsinliga energikällorna. En fortsatt utbyggnad av denna är därför enligt vattenfallsverket angelägen. En elproduktion av ytteriigare minst 35 TWh' per år kan utvinnas ur ekonomiskt utbyggnads­värda vattenkraftresurser. Restriktioner lägger dock f. n. hinder i vägen för en fortsatt utbyggnad.

När del gäller kärnkraften har kraftindustrin genom tillkomsten av lagen (1977:140) om särskilt tillstånd all tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. ålagts bevisbördan i fråga om långsiktig hantering och förvaring av det högakliva avfallet. Ett omfattande arbete pågår för all påvisa betryggande lösningar. Några säkra fömtsägelser om kärnkraftens framlida roll i vår

' I TWh (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar.

Prop. 1977/78:116

7

energiförsörjning kan inte göras förrän detta arbete har gett resultat och re­geringens bedömning härav föreligger.

Övriga energislag såsom kol, torv och ved har f. n. begränsad betydelse i vår energibalans. Användning av kol i slor skala är en svårbedömd fråga. Begränsningar kan vänlas av miljöskäl och på grund av svårigheter att få till stånd tillförlitliga avtal om långsiktiga kolleveranser från utlandet. Ved är knappast tänkbar som råvara för energiproduktion eftersom tillgången på skog åren knapphetsfaklor inom industrin. Energiinnehållet i vedavfall och lutar tas redan nu till vara i stor utsträckning och ett ökat utnyttjande planeras. Torv finns i betydande omfattning inom landets gränser, men ett utnyttjande för annat än lokal energiproduktion torde komma all begrän­sas av hänsyn till miljön och på grund av besvärliga transportproblem.

Om en svår oljekris skulle inträffa redan under 1980-talet finns det enligt vallenfallsverkels mening knappast något sätt att undvika svåra störningar i Sveriges energiförsörjning, efiersom del inle är möjligt all ändra ett lands energiförsörjningsstmktur från gmnden inom en tioårsperiod. På olika sätt kan dock de för samhället svåra konsekvenserna av en oljebrist mildras. Verket redovisar översiktligt vilka åtgärder som kan vidtas inom elsektorn och på vilket sätt verket kan medverka.

Vattenfallsverket understryker lill en början nödvändigheten av en mål­medveten och omfattande energihushållning. Verket bidrar härtill genom att vid sina kundkontakter aktivt informera om rationell elanvändning och om olika sparåtgärder. Förutsättningarna för verket att påverka det direkta energisparandel är emellertid starkt begränsade eftersom sparåtgärderna normalt måste beslutas och genomföras av kunderna själva. Verket pekar i sammanhanget på möjligheten att medverka till anskaffningen av kapital för kundernas räkning.

Till energihushållning bör också räknas åtgärder som syftar lill att för­bättra kraftproduktionens totalverkningsgrad. Som exempel anför verket begränsning av kraftproduktion i oljeeldade kondenskraftverk och i gastur­biner. Nya oljebaserade kraftverk bör av samma anledning byggas som kraftvärmeverk.

Överföringsförlusterna i det svenska kraftsystemet uppgår f. n. till ca 10 TWh per år. Möjligheterna atl minska förlusterna är en väsentlig faktor vid utformningen av kraftnät och betydelsen härav kommer att öka med sti­gande kraftkostnader. Strävan att minska förlusterna är ett bidragande mo­tiv till nya överföringsanläggningar liksom till vattenfallsverkets planer på att införa ett 800 kV-system. De resultat som kan uppnås påverkas emel­lertid av svårigheterna f. n. alt få tillstånd för nya kraftledningar.

Kraftutbylet mellan kraflföretagen inom Norden kan också räknas till hushållningsåtgärderna. Genom detta utbyte utnyttjas billigast möjliga kraftproduktion inom det samkörande nordiska systemet och förekom­mande kraftöverskotl blir tillgodogjorda. För att kraftutbylet skall kunna bedrivas i optimal omfattning behövs nya samkörningsförbinddser mellan länderna.

Prop. 1977/78:116

8

Vad gäller prissättningen som styrinstrument framhåller vattenfallsver­ket att kunskaperna om prisemas inverkan på energiförbrukningen är otill­räckliga. Om priset skall användas som medel för att minska förbrukning­en bör det enligt verket ske på ett sådant sätt att konkurrensförhållandet mellan olika kraflslag inle snedvrids.

Situationen för Sveriges energiförsörjning kan på sikt förbättras också genom en målmedveten strävan att ersätta olja med andra energiformer, däribland elektrisk energi. En utbyggnad av elkraftsystemet kan ske med god lönsamhet och med teknik som finns inom landet. Den elkraft som be­hövs för omställningen bör därvid produceras i kraftverk som inte är olje­eldade.

VattenfaUsverket tar i detta sammanhang upp frågan om energibeskatt­ningen, som med nuvarande utformning missgynnar användningen av elektrisk energi jämfört med användningen av olja. Verket förordar att skatten på energi snarast läggs om och görs neutral. Del kan enklast åstad­kommas genom att energibeskattningen i sin helhet inordnas i mervärde­skattesystemet i likhet med vad som är fallel i många andra västeuropeiska länder.

För att beroendet av olja skall minska är del också angelägel alt kärn­kraftverken kan utnyttjas för produktion av såväl elektrisk energi som het­vatten. Vattenfallsverket har medverkat i studier med syfte att klarlägga lönsamheten av att bygga hetvattenledningar från Forsmark till Stockholm och Uppsala. Studierna visar atl projektet blir lönsamt om realpriset på ol­ja ökar med 20% jämfört med prisnivån våren 1976. Liknande undersök­ningar pågår beträffande hetvattenledningar från Ringhals till Göteborg.

Den ytteriigare vattenkraft som på kort sikt kan förutses bli utbyggd ut­görs i huvudsak av små projekt i älvar som redan är utbyggda. För flertalet av projekten gäller att lönsamheten är otillfredsställande. Enligt Vatten­faUsverket bör i varie fall de bättre projekten ändå las i anspråk, eftersom de på lång sikt bedöms kunna utgöra ett rationellt inslag i energiförsörj­ningen. Exempel på andra projekt av detta slag är de s. k. minikraftverken, dvs. kraftverk i storleksklassen 100-1 500 kW. Verket pekar också på möj­ligheterna atl minska fallföriusterna och andra sätt alt förbättra verknings­graden i befintliga vattenkraftanläggningar. Åtgärderna ger små bidrag till energiförsöriningen, men det börenligt VattenfaUsverket ändå prövas i vil­ken utsträckning de skall genomföras bl. a. för att byggnadsorganisationer­na och del tekniska kunnandet på vattenkraftutbyggnadens område skall kunna vidmakthållas. Detta kan skapa en lidsfrist för avvägningar och till­ståndsprövningar i fråga om utbyggnad av återstående vattenkraftresurser i större skala.

Ett annat sätt att minska oljeanvändningen inom kraftindustrin är all ut­nyttja kol som bränsle i nya kraftverk som är baserade på fossila bränslen. Valienfallsverkel projekterar f. n. ett kraftvärmeverk tillsammans med Energiverken i Göteborg. Energiverken har erhållit ett statligt bidrag för

Prop. 1977/78:116

9

att parallellt härmed projektera kraftverket för eldning med både kol och olja. VattenfaUsverket har dessutom beslutat att utreda förutsättningarna för ett större koleldat kondenskraftverk.

Frågan om utnyttjande av vissa resttillgångar av gas i Nordsjön för kraft­produktion har aktualiserats under senare tid. Tanken är att produktionen skall ske vid gaskällan med hjälp av flytande gasturbinkraftverk och att elenergin skall föras över till Norge via likströmskablar och vidare via del norska överföringssystemet till Sverige. Många problem torde behöva lö­sas för att projektet skall kunna genomföras men enligl vattenfallsverket kan det vara motiverat atl allvarligt pröva lönsamheten. Genom sitt enga­gemang i Swedegas AB medverkar verket också i överläggningar om direkt import av naturgas.

Om kraftindustrin kan uppfylla säkerhetskraven enligl den tidigare nämnda lagen om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaklor kärnbränsle, m. m. blir inhemsk produktion av uran av stor betydelse för energiförsörj­ningen. Vattenfallsverket anser därför atl Ranstadsprojektet bör fullföljas. Det är också angeläget alt energiinnehållet i restprodukterna tas tillvara. De svenska skiffrarna representerar en myckel slor energilillgång för fram­tiden.

Fortsatt forskning är angelägen vad gäller de altemativa kraflslagen så­som vindkraft och utnyttjande av solenergi. Grundläggande och långsiktigt utvecklingsarbete finansieras av andra organisationer än valienfallsverkel. Verket ser som sin uppgift att tillsammans med andra kraftföretag klarläg­ga hur sådana kraflslag påverkar och kan inordnas i kraftsystemet.

Vindkraft synes vara det altemativa kraftslag som i första hand skulle kunna komma i fråga för direkt kraftproduktion. Vattenfallsverket genom­för prov med två egna små vindkraftaggregat och samarbetar dessutom med nämnden för energiproduktionsforskning på området. Verket skall så­ledes efter pågående provdrift svara för driften av ett vindkraftaggregat som har uppförts genom nämndens försorg vid norra Upplandskusten. Verket har också förklarat sig berett att mot ersättning från nämnden byg­ga och driva ett eller två av de större aggregat som planeras som ett led i utvecklingen av vindkraften.

Vattenfallsverket stöder aktivt arbetet på att utveckla olika typer av vär­mepumpar. Ett solenergiprojekt har-också tagits upp pä verkets utveck­lingsprogram.

De s.k. energiskogarna kan enligt vallenfallsverkels bedömning knap­past bli någon tillgång för försörjningen med elektrisk energi.

Även om de här redovisade åtgärderna skulle genomföras i full omfatt­ning kommer avsevärda kvantiteter olja att behövas under lång tid fram­över. Del är därför av vikt att åtgärder vidtas som syftar till alt få till stånd så säkra och långsikliga oljeleveranser som möjligt. En framkomlig väg an­ser verket vara insatser för utvinning av olja i egen regi eller genom avtal. Valienfallsverkel medverkar till åtgärder för utvinning av olja genom sitt

Prop. 1977/78:116

10

engagemang i Oljeprospeklering AB, Petroswede AB och Svenska Petro­leum AB. Fortsatta ansträngningar för att få till stånd ett oljesamarbete med Norge är enligt verket särskilt angelägna och naturiiga.

Vattenfallsverket erinrar också om att internationella organ har uttalat att fördelningen i en kommande bristsituation av tillgängliga oljeresurser kommer att bli beroende av vilka åtgärder berörda länder har vidtagit för att trygga oljeförsörjningen och för att utnyttja inhemska energiresurser.

Vattenfallsverket anmäler i sin anslagsframställning också vissa pro­blem beträffande personalplaneringen. I den ovisshet som råder f n. i frå­ga om inriktningen av den framtida energipolitiken saknar verket reella forutiättningar för atl planerade kraftanläggningar som kommer att behö­vas vid mitten av 1980-talet och senare. Det gör det i sin tur svårt atl klara personalplaneringen på ett för verket och dess anställda tillfredsställande sätt. Detta problem ökar ju längre ovissheten varar.

Omfattande friställning av personal blir under alla omständigheter nöd­vändig och ökar markant om utbyggnaden av det tredje blocket i Fors­marks kämkraftstation inte får fullföljas och nya vattenkraftutbyggnader inte får påbörjas. Antalet anställda inom verkels anläggningsverksamhel och hos entreprenörer måste då minskas med ca 4000 personer under de närmaste fyra till fem åren. Befintliga organisationer för projektering, konstruktion och utbyggnad av anläggningar bryts härigenom ned och be­tydande kunskaper som har byggts upp under lång lid kommer atl gå förlo­rade. Problemet berör inle bara vattenfallsverket utan även andra kraftfö­relag och den industri som tillverkar komponenter för kraftindustrin.

Dessutom leder osäkerheten beträffande kärnkraftprogrammet till slora svårigheter när det gäller alt rekrytera och behålla den driftpersonal som är nödvändig för alt valienfallsverkel över huvud taget skall kunna driva kärnkraftanläggningarna.

Personalorganisationerna vid vattenfallsverket har mot den bakgrunden fört fram krav på åtgärder mot det besvärliga sysselsättningsläget.

Elförsörjningen

Elkonsumtionen i landet inkl. överföringsförluster ökade under budget­året 1976/77 med 3,9% till totalt 86460 GWh. Exporten av elektrisk energi - huvudsakligen leveranser till Finland - uppgick till 5160 GWh och im­porten till 5450 GWh.

Industrin ökade under budgetåret 1976/77 sin elkonsumtion med 1,8% till 39730 GWh. För ökningen svarade i första hand verkstadsindustrin, massa- och pappersindustrin, trävaruindustrin och livsmedelsindustrin.

Inom gmppen hushåll, handel m.m. uppgick elkonsumtionen lill 36 770 GWh, vilket innebären ökning med 7,5%jämfört med budgetåret 1975/76.

Inom kommunikationssektorn steg elkonsumtionen med 4,8%.

Budgetåret 1976/77 var ett lågkonjunkturår med lågt resursutnyttjande

Prop. 1977/78:116

11

inom industrin. Den ökade elkonsumtionen under budgetåret kan därför i huvudsak tillskrivas den långa och kalla vintern, vilket är förklaringen till att ökningen till stor del härrör från gruppen hushåll, handel m. m.

Produktionen av elektrisk energi i landet samt import uppgick under budgetåret 1976/77 till 91 610 GWh, vilket innebär en ökning med ca 2 100 GWh jämfört med budgetåret innan. Under budgetåret färdigställdes nya vattenkraflanläggningar med en produktion av ca 500 GWh under år med normal vattentillgång. Trots delta tillskott var produktionen av vattenkraft 6 340 GWh lägre än under närmast föregående budgetår. Orsaken härtill var de utpräglade torrårsförhållanden som rådde under hösten 1976 och neder­bördens ogynnsamma geografiska fördelning. Nederbörden uppgick till 105 % av normal nederbörd mot 85 % under budgetåret innan.

Produktionen av kärnkraft ökade under budgetåret 1976/77 med 1 380 GWh till totalt 16210 GWh. Kärnkraftens andel av den totala elproduktio­nen inkl. import var 17,5 %. Under budgetåret togs ett nytt kärnkraftblock i kommersiell drift nämligen Barsebäck 2 med en produktionskapacitet av 570 MW'. Produktionen från kärnkraftverken motsvarade 68% av den energimängd som maximalt skulle ha kunnat produceras med beaktande av behövlig lid för bränslebylen och normal översyn.

På grund av den dåliga tillgången på vattenkraft behövdes under budget­året 1976/77 en betydande andel värmekrafl från i huvudsak oljeeldade an­läggningar. Produktionen av sådan kraft ökade med 9750 GWh till 19790 GWh och svarade för 21,5% av den totala elförsöriningen.

1 prop. 1975:30 om energihushållning m. m. antogs elkonsumtionen öka med i genomsnitt ca 6% per år under perioden 1973-1985. Detta motsva­rar en förbrukning av 117TWhår 1980och 159TWh år 1985. Tillväxttakten hittills har varit avsevärt långsammare eller knappt 4% per år t. o. m. ut­gången av år 1976.

Som ett första underlag för energikommissionens (I 1976: 05) arbete lade statens industriverk i mars 1977 fram en referensprognos (SIND PM 1977: 5) Sveriges energikonsumtion lill 1995. Vad beträffar den samhälls­ekonomiska utvecklingen baserar sig prognosen på ett av beräkningsalter­nativen i rapporten (SOU 1975:89) Långtidsutredningen 1975. I detta alter­nativ beräknas bruttonationalprodukten öka med 2,9% per år under perio­den 1975-1980 och med 3,3% under perioden 1980-1990. Elkonsumtio­nen bedöms enligt prognosen komma att uppgå lill 137 TWh år 1985 och 160 TWh år 1990.

Även Centrala Driftledningen (CDL) har gjort studier rörande elkon­sumtionen fram till år 1990. Två utvecklingsalternativ redovisas. I det ena alternativet (A) antas bruttonationalprodukten öka med 3,2% per år och industriproduktionen med 3,9% per år under perioden 1970-1990. I det andra alternativet (B) antas ökningslakten bli resp. 3,6% och 4,4% per år.

' 1 MW (megawatt) = 1000 kilowatt.

Prop. 1977/78:116

12

Resultatet av CDL:s beräkningar sammanfattas i följande tabell. Som jämförelse redovisas även industriverkets referensprognos.

1975

Ökning

1985

Ökning

1990

TWh

per år, %

TWh

per år, %

TWh

Alt. A

81,5

4,8

130

3,3

153

Alt. B

81,5

6,2

149

4,1

182

SIND

81,5

5,3

137

3,1

160

CDL har inte kunnat ange vilket utvecklingsalternativ som är mest san­nolikt. Det beror i hög grad på betingelserna för ekonomisk tillväxt i landet under den studerade perioden och på energipolitikens framtida inriktning.

De studier rörande den framtida kraftförsörjningen inom vattenfallsver­kets distributionsområde som verket gjorde våren 1976 inför anslagsfram­ställningen för innevarande budgetår gav antydningar om lägre belast­ningsvärden än enligt 1975 års prognos. Utvecklingen ansågs emellertid mycket svår atl bedöma. Bl. a. av denna anledning beslöt verket att behålla den gamla prognosen ytterligare ett år.

Valienfallsverkel har deltagit aktivt i CDL:s tidigare nämnda prognosar-beie. Därvid har inte framkommit något som motiverar atl verket gör jus­teringar i den prognos som verket för egen del tagit fram under vintern 1977. Vattenfallsverket har därför ansett att denna prognos bör läggas till grund för anslagsframställningen.

Prognosen avser som vanligt försäljningen av elektrisk energi under me-delsårsförhållanden med avseende på temperatur och tillgång på vatten­kraft. Liksom i 1975 års prognos har verket gjort ett tillägg med 8% för överföringsförluster.

Konsumtionen av elektrisk energi år 1985 inom vattenfallsverkets distri­butionsområde beräknas enligl den nya prognosen bli 63 TWh. Delta mot­svarar en åriig ökning under perioden 1973-1985 med 5,2%. Jämfört med 1975 års prognos innebär den nya prognosen en sänkning av elkonsumtio­nen år 1985 med ca 14 TWh. Något mer än hälften av sänkningen faller på industriabonnenlerna, främst järn- och stålverk, andra metallverk och ke­misk industri.

Enligt vattenfallsverket finns viss risk för alt elbehovet kan ha under­skattats. Den djupa och långvariga konjunkturen kan ha påverkat bransch­organisationernas och de enskilda abonnenternas framtidsbedömning ne­gativt. Vidare finns som verket tidigare har anfört risk för att utvecklingen på oljemarknaden tvingar fram en ökad efterfrågan på elektrisk energi. Detta har inte beaktats i prognosen.

Å andra sidan har i prognosen förutsatts att inga restriktioner tillkommer mot användningen av elenergi för iokaluppvärmning. Sådana restriktioner och andra begränsningar kan dock inte uteslutas.

Prop. 1977/78:116

13

Utbyggnadsprogram

Under budgetåret 1976/77 logs i drift Randi kraftstation i Lilla Lule älv. Tidigare   beslutade  och   nu   föreslagna  kraftproduktionsanläggningar framgår av följande sammanställning.

Ulbyggnadsobjekt

Älv/föriägg-

Planerad

Redovisad i

ningsort

idrift-

tagning.

budgetår

proposition

Tidigare beslutade

Ritsem

Luleälven

1977/78

1972:1

bil. 15

Kärnkraft, block 3

Ringhals

1978/79

1972:1

bil. 15

Juktan

Umeälven

1978/79

1973:1

bil. 15

Harsprångel, aggregat 4

Luleälven

1978/79

1974:1

bil. 15

Kärnkraft, block 1

Forsmark

1978/79

1973:1

bil. 15

Söderfors

Dalälven

1978/79

1975/76:25

bil. 11

Näs, aggregat 14

Dalälven

1979/80

1975/76:25

bil. 11

Porjus, aggregat 12

Luleälven

1979/80

1975:30

bil. 1

Kärnkraft, block 4

Ringhals

1979/80

1973:I

bil. 15

Äsele

Ångermanälven

1980/81

1974:1

bil. 15

Harsprångel, aggregat 5

Luleälven

1980/81

1975:30

bil. 1

Kärnkraft, block 2

Forsmark

1980/81

1973:1

bil. 15

Ligga, aggregat 3

Luleälven

1981/82

1975:30

bil. 1

Lilla Edet, aggregat 4

Göta älv

1981/82

1976/77: 100

bil. 17

Stenkullafors

Ångermanälven

1983/84

1974:1

bil. 15

Kärnkraft, block 3

Forsmark

1984/85

1975/76: 100

bil. 15

Nu föreslagna

Gasturbin

-

1978/79

1977/78:25

bil. 11

Näs, aggregat 15

Dalälven

1980/81

1977/78:25

bil.lt

Messaure, aggregat 3

Luleälven

1983/84

Den nyss redovisade sänkningen av elprognosen motsvarar år 1980 produktionen i ett slort kärnkraflblock och år 1985 produktionen i ca två kämkraftblock. En viss senareläggning av objekt i det beslutade utbygg­nadsprogrammet har å andra sidan inträffat. Valienfallsverkel räknar såle­des med en senareläggning av kärnkraflblocket Ringhals 3 med nio måna­der och av kärnkraftblocket Forsmark 1 med tre månader.

Block 3 i Forsmarks kärnkraftstation räknar valienfallsverkel med att kunna ta i drift under budgetåret 1984/85, vilket innebär en senareläggning med ca två år. Verket utreder på uppdrag av regeringen konsekvenserna med hänsyn lill ekonomi och sysselsättning av en ändrad planering för det­ta block. Avsikten med den ändrade planeringen är alt handlingsfrihet skall föreligga att fullfölja eller avbryta projektet efter ett nytt energipoli­tiskt beslut hösten 1978.

Av olika skäl har också tidpunkten för idrifttagning av vissa beslutade vallehkraftobjekl blivit senarelagd. Ändringar i utförandet har således för­skjutit tidpunkten för idrifttagning av det fjärde aggregatet i Lilla Edels kraftstation i Göta älv med sju månader. Tidpunkten för idrifttagning av det tredje aggregatet i Ligga kraftstation i Luleälven har likaledes senare-

t2 Riksdagen 1977178. 1 saml. Nr 116

Prop. 1977/78:116

14

lagts med fem månader. Vidare har vattenfallsverket, i syfte att uppnå en jämnare sysselsättning i området, flyttat fram tidpunkten för idrifttagning av Stenkullafors kraftstation i Ångermanälven med ett år.

I anslagsframställningen för innevarande budgetår anmälde valienfalls­verkel tveksamhet i fråga om de beslutade utbyggnaderna i kraftstationer­na Porjus, Harsprångel, och Ligga i Luleälven. Produktionstillskotten från dessa anläggningar skulle komma tidigare än som var motiverat från kraft-balanssynpunkl. De kraftigt ökade kostnaderna bidrog också till verkets tveksamhet. Konsekvensema för sysselsättningen av en senareläggning ansågs emellertid så besvärande att utbyggnaderna bedömdes böra fullföl­jas. Av hänsyn lill sysselsättningen anser vattenfallsverket alltjämt att ar­betena vid de berörda kraftstationerna bör fortsätta trots all prognosen för elkonsumtionen nu har sänkts. Verket anser emellertid att verket bör kom­penseras för de merkostnader som uppkommer genom alt utbyggnaderna fullföljs.

Vad gäller installation av ytterligare effekt i Luleälven fortsätter vatten­fallsverket projekteringen för kraftstationerna Messaure, Porsi och Lax-ede. Efiersom något tillskott av effekt inte behövs fram till mitten av 1980-talet kan - med undantag för ett tredje aggregat i Messaure - någon tid­punkt för igångsättning av utbyggnaderna f n. inte anges.

Messaure kraftstation är belägen mellan kraftstationerna Ligga och Porsi. 1 stationen finns f. n. två lika stora aggregat med en sammanlagd utbyggnadsvattenföring av 385 m'/s. Maximieffekten är 300 MW och ener­giproduktionen I 835 GWh per år.

Stationen har förberetts för ytterligare ell aggregat. Utbyggnaden kan därför ske till en förhållandevis låg kostnad och medför att regleringsmaga­sin och tillkommande aggregat i Luleälven kan utnyttjas bättre. Av detta skäl föreslår vattenfallsverket att kraftstationen förses med ett tredje ag­gregat. Utbyggnadsförslaget omfattar komplettering av drivvattenintag, ulsprängning av tilloppstub och maskinstation under befintlig golvnivå samt sugrör. Därtill kommer en ökning med en meter av regleringsamplitu-den i del nedanför liggande magasinet vid Porsi kraftstation.

Genom den föreslagna tillbyggnaden ökar stationens utbyggnadsvatten­föring med 190 mVs och maximieffekten med 140 MW. Energiproduktionen blir i slort sett oförändrad. Anläggningskostnaden beräknas bli 84 milj. kr. Vissa förberedande arbeten bör enligt vattenfallsverket bedrivas under budgetåret 1978/79 och anpassas till avslutningen av pågående arbeten vid Porjus och Harsprångel. Det nya aggregatet planeras bli taget i drift hösten 1983.

Näs kraftstation i Dalälven byggs f. n. om och skall förses med ett rörturbinaggregal som ersättning för fem äldre aggregat. De åtta åter­stående aggregaten i den gamla stationen har låg verkningsgrad och höga driftkostnader. Under förutsättning att vattenfallsverket får 10% avskriv­ning på industribeställningen anser verket del fördelaktigt att ersätta även dessa aggregat med ett rörturbinaggregal i omedelbar anslutning till den pågående ombyggnaden. Genom utbytet ökar stationens utbyggnadsvat-

Prop. 1977/78:116

15

tenföring med 120 m/s och maximieffekten med 1 MW. Produktionstill­skottet blir 15 GWh per år. Anläggningskostnaden har beräknats till 34 milj. kr. Byggnadsarbetena kan sättas igång i början av år 1979, varvid aggrega­tet beräknas bli taget i drift under budgetåret 1980/81.

Bland vattenfallsverkets förslag till nya kraftproduktionsansläggningar ingår också en gasturbin av ny typ med beteckningen GT 200. Anlägg­ningen behövs inle i verkets kraftsystem vid den tidpunkt - våren 1979 då den beräknas vara färdig för idrifttagning. Verket är emellertid berett att förvärva gasturbinen som ett led i ett inhemskt utvecklingsarbete. En för­utsättning är att verket erhåller avskrivningsanslag för den del av kostna­derna som överstiger anläggningens värde i produktionssystemet.

Gasturbinen haren maximieffekt av ca 80 MW. Anläggningskostnaden har beräknats till ca 80 milj, kr. Arbetet på atl finna en lämplig förlägg­ningsplats för gasturbinen pågår. För atl anläggningen skall kunna färdig­ställas till avsedd tidpunkt behövs byggnadsanslag redan under budgetåret 1977/78.

Med de nya utbyggnader som VattenfaUsverket har föreslagit utöver tidi­gare beslutade anläggningar erhålls energi- och effektbalanser i det statliga kraftsystemet enligt här redovisade sammanställningar.

Energibalanser budgetåren 1978/79-1984/85 (i TWh)

1978/79   1979/80  1980/81   1981/82   1982/83   1983/84  1984/85

Prima förbrukning enligt

normalårsprognosen inkl.

tillkommande prima förbrukning

(0,5 TWh) vid exceptionella

47,5

50,0

52,8

55,7

58,2

60,5

62,7

3,2

2,4

1,6

2,8

2,9

2,0

M

50,7

52,4

54,4

58,5

61,1

62,5

63,8

torrårsförhållanden Försäljning till andra kraftföretag

inkl. export

Summa förbrukning

Krafttillgäng från egna befintliga

och beslutade vattenkraft­

anläggningar, medelår

29,6        29,7       30,0        30,1

30,1        30,3        30,3

Krafttillgång från föreslagna

nya vattenkraftanläggningar,

medelår

-

-

0,01        0,02        0,02        0,02       0,02

Krafttillgång från egna befintliga och beslutade värmekraftanlägg­ningar vid medeltillgänglighet

fossileldad kraft

12.4        12,6        12,6        12,6        12,6        12,6        12,6

kärnkraft

16,1

18,7       25,9        27,7        27,7        29,3        32,0

Krafttillgång från föreslagna nya värmekraflanläggningar vid medeltillgänglighel

fossileldad kraft

-

0,2

0,2

0,2

0,2

0,2

0,2

kärnkraft

_______

Köp från andra kraftföretag

inkl. import

5,9

5,2

4,3

4,3

4,3

4,3

4,3

Summa krafttillgång enligt energikriteriet'     54,5        56,7       62,6       64,3        64,3        65,9       68,4

Brist enligt energikriteriet

~

~

~

~

_

_

_

' Energikriterium: Total produktionsförmåga = 0,8 x vattenkraftproduktion-l-0,9 x värmekraftproduktion

Prop. 1977/78:116

16

Etfektbalanser budgetåren 1978/79-1984/85 (i MW)

1978/79   1979/80   1980/81   1981/82   1982/83   1983/84   1984/85

Den prima förbrukningens

maximalvärde

8650      9150      9700     10200     10700     11100     11500

Försäljning till andra kraftföretag

inkl. export

263

210

60

340

320

150

Summa belastning

8913      9360      9760     10540     11020     11250     11500

Installerad effekt i egna befintliga

och beslutade vattenkraft-

anläggningar

6844      6864      7 550      7 569      7738      7794      7794

Installerad effekt i föreslagna nya vattenkraftanläggningar

151        151

Installerad effekt i egna befintliga

och beslutade värmekraft­

anläggningar

fossileldad kraft

2468       2468       2468       2468       2468      2468      2468

kärnkraft

3 168       3 168      4752       4752       4752      4752      5497

Installerad effekt i föreslagna nya

värmekraftanläggningar

fossileldad kraft

-

80

80

80

80

80

80

kärnkraft

_______

480

330

180

180

180

180

165

12960

112910

15031

15050

15219

15425

16155

4047

3 550

5 271

4510

4 199

4 175

4 655

46,8

38,8

54.3

44,2

39,2

37,6

40,5

Köp från andra kraftföretag

Summa installerad effekt

Effektreserv

D:o i % av prima förbrrukningens maximalvärde

Energibalanserna visar att den prognostiserade förbrukningen av elek­trisk energi kan tillgodoses med önskad leveranssäkerhet t.o.m. budget­året 1984/85 med hittills beslutade och nu föreslagna produklionsanlägg-ningar. Även från effektsynpunkl beräknas leveranssäkerhelen bli till­fredsställande under samtliga redovisade budgetår.

De överskott på produktionsresurser som balanserna visar utgör i den osäkra prognossituation som råder en säkerhet mot oförutsedda elbehov och gör det möjligt att begränsa användningen av olja till ett minimum, Vattenfallssverkel understryker emellertid att vad verket har anfört beträf­fande leveranssäkerheten bygger på förutsättningen all kärnkraftverken får utnyttjas. Ett väsentligt bortfall av kärnkraft kan inte klaras.

Vattenfallsverket anför vidare atl ytteriigare produktionsenheter kan komma lill under perioden t.o.m. budgetåret 1984/85. Det gäller i första hand kraftvärmeverk. Tidpunkten för idrifttagning av sådana anläggningar bestäms bl. a. av de berörda kommunernas värmebehov.

Vattenfallsverket förhandlar således med Botkyrka och Huddinge kom­muners fjärrvärmeföretag om ett samarbete för utbyggnad av ett kraftvär­meverk om 200 ä 250 MW med möjlig idrifttagning år 1983. Med Energiver­ken i Södertälje förhandlar verket om utbyggnad av ett kraflvärmeverk om ca 50 MW med möjlig idrifttagning år 1982. Vidare projekterar verket ett

Prop. 1977/78:116

17

kraftvärmeverk tillsammans med Energiverken i Göteborg. Målet är att detla arbete skall vara klart under år 1978 för att ell första block skall vara i drift under budgetåret 1983/84.

Verket undersöker ytterligare möjligheter att installera kraftvärmeverk inom det statliga eldistributionsområdet.

Nya vattenkraftstationer kan också komma att färdigställas under perio­den fram t.o.m. budgetåret 1984/85. De mest aktuella projekten är Gran­boforsen i Indalsälven, Klippen i Umeälven och Sädva med utökad regle­ring av Sädvajaure i Skellefteälven. Ansökan om tillstånd enligt vattenla­gen (1918:523) har inlämnats för samtliga tre projekt.

Projektreserv

Vattenfallsverket saknar en för rationell elförsörjning ändamålsenlig projektreserv. Projekt som ingår i projektreserven skall kunna tas in i ut­byggnadsprogrammet med kort varsel när det är påkallat från kraftförsörj-ningssynpunkt eller av konjunklurmässiga skäl. I reserven ingår f.n. två gasturbiner om tillsammans ca 150 MW och oljelagringsanläggningar om sammanlagt 750000 m'. Som reserv betraktar verket också två på fossila bränslen baserade kondenskraftblock om tillsammans 640 MW som verket undersöker lokaliseringsförulsättningarna för.

Ett utnyttjande av den befintliga projektreserven skulle innebära atl den del av elproduklionsapparalen som är baserad på fossila bränslen utökas. Del är enligt vattenfaUsverkets mening i och för sig inle önskvärt men kan bli nödvändigt av tidsskäl.

Valienfallsverkel föreslår atl projektreserven skall utökas redan inneva­rande budgetår med den tidigare nämnda tillbyggnaden i Näs kraftstation med ett andra rörturbinaggregal. Det öppnar en möjlighet att tidigarelägga beställningen av aggregatet om det skulle behövas för att öka sysselsätt­ningen inom industrin. Med sikte på atl utbyggnaden vid behov skall kun­na påbörjas under budgetåret 1978/79 bör också valtenkraftprojektet Klip­pen föras till projeklreserven.

Gotlands elförsörjning

VattenfaUsverket har förhandlat om ett övertagande den 1 januari 1978 av samtliga aktier i Gotlands Kraftverk AB och av Voxnans Kraft AB:s el-produklionsanläggningar på Gotland m.m. Den totala köpesumman upp­går till 165 milj. kr. och fördelar sig med 116 milj. kr. på budgetåret 1977/78 och 49 milj. kr. på budgetåret 1978/79.

Vattenfallsverket har vidare förhandlat med Gotlands kommun om alt bilda ett gemensamt eldistributionsbolag som skall äga och driva samt­liga distributionsanläggningar inkl. det regionala nätet på Gotland. Produk-

Prop. 1977/78:116

\i

tionsanläggningarna skall ägas av vattenfallsverket men enligt särskilt av­tal skötas av del nya bolaget.

För att elförsörjningen på Gotland skall kunna klaras är det nödvändigt att till år 1979 förstärka det gotländska kraftsystemet med ny produktions­kapacitet. Kostnaderna härför har preliminärt uppskattats till 80 milj. kr. Därutöver behöver en befintlig likströmsförbindelse med fastlandet för­stärkas till en beräknad kostnad av 5 milj. kr.

Samtliga elproduktionsanläggningar på Gotland använder olja som bränsle. Produktionskostnaderna är därför väsentligt högre än vattenfalls-verkets normala högspänningslariffer. Syftet med verkets övertagande av produktionsanläggningarna är att råkraft skall kunna säljas till del nya di­stributionsbolaget på Gotland på samma prisvillkor som gäller för verkets normala råkraftförsäljning på fastlandet. En förutsättning härför är bl.a. atl de medel som behövs för de redovisade investeringarna på Golland ställs till verkets förfogande utan krav på förräntning.

Medelsförbrukning

Vallenfallsverkels investeringsram för budgetåret 1977/78 är fast­ställd till 2 137,1 milj. kr. Medelsbehovet beräknas nu lill 2725 milj. kr., vilket överstiger investeringsramen med 587,9 milj. kr. Det ökade medels­behovet beror bl.a. på verkets investeringar i Golland, anskaffningen av en ny gasturbin samt pris- och lönestegringar.

För budgetåret 1978/79 har vattenfallsverket beräknat ett medels­behov av 2385 milj. kr. Beloppet har beräknats med marginal för erfaren-hetsmässiga kostnadsförändringar under perioden fram till budgetårets börian. Fördelningen på olika typer av investeringsobjekt framgår av föl­jande sammanställning som också visar den verkliga medelsförbmkningen och det beräknade medelsbehovet för resp. budgetåren 1976/77 och 1977/ 78 (i milj. kr.).

Verklig medels-

Beräknad

medelsförbrukning

brukning

1976/77

1977/78

1978/79

Vattenkraftanläggningar

460,6

582,7

467.9

Kärnkrafianläggningar

1051,0

1 174,5

922,6

Kärnbränsle

81,6

139.0

223,5

Övriga värmekraft-

anläggningar

16.5

83.0

11,9

Distributionsanläggningar

527.5

515,3

603,0

Gotlands eldistribution

-

161,0

84,0

Övriga ändamål

53,0

69,5

72.1

2190,2

2 725,0

2 385,0

Prop. 1977/78:116

19

För vattenkraftanläggningar föreslår vattenfallsverket följande investeringsprogram (i milj. kr,).

Totalt anslagsbehov beräknat år

1977

1976

Medelsförbrukning

1.0. m,

beräknad för

1976/77

1977/78        1978/79

1.      Företag påbörjade före 1977-07-01 Ritsems kraftstation med Sitasjaure

reglering Juktans pumpkraftstation Harsprångets kraftstation,

aggregat 4 och 5 Porjus kraftstation

aggregat 12 Äsele kraftstation Stenkullafors kraftstation Ligga kraftstation,

aggregat 3 Näs kraftstation,

ombyggnad Kapitallillskott till Söderfors

Kraft AB Kapitallillskott för ersätt­ningskraft m.m. Anläggningsmedel till

regleringsföretag Efterarbeten och skaderegleringar för

idrifttagna vattenkraftanläggningar

478 451

379

166 126 191

228

86

505 494

436

190 155

222

266 100

368,9 290,6

110,9 154,0

21.1 49,4

138,4

96,6

95.4

56,1 19,2 6.8

42,7 18.7 6,9

39,9

44.7 4,9

17,5

32,2

39.3

14,8

34,6

37,3

42,4

38.5

-1,8

-0,8

5,2

13,5

30,5

10,5

572,9

393,7

Företag som påbörjas 1977178

Lilla Edets kraftstation, aggregat 4

Företag avsedda att på­börjas 1978179 Näs kraftstation, aggregat 15 Messaure kraftstation, aggregat 3

85

107

34 84

9,8

29,2

1,5 1,0

2,5

IV.

Kostnadsökning juli -77-juni -78

582,7

42,5 467,9

Prop. 1977/78:116

20

För kärnkraft anläggningar föreslår vattenfalls verket följande in­vesteringsprogram (i milj, kr.).

Totalt anslagsbehov beräknat år

Medelsförb

rukning

1, 0, m.

beräknat

för

1976

1977

\91(,m

1977/78

1978/79

1       Företag påbörjade före 1977-07-01

Ringhals kraftstation.

block 3 och 4 Kapilaltillskoti till Forsmarks

Kraftgrupp AB:

Block 1 och 2

Block 3 Efterarbeten för idrifttagna

kärnkraftanläggningar

3 150

3 308

2131,8

679.3

257,0 163,0

75,2 1174,5

315,4

380,0 99,0

43,6 838,0

11.     Kostnadsökning juli -77-juni-78

1174,5

84,6 922,6

Behovet av kapitaltillskott till Forsmarks Kraftgrupp AB avseende block 3 har tagits upp till samma belopp som i anslagsframställningen för budget­året 1977/78 i avvaktan på ställningstaganden med anledning av vallen­fallsverkels utredning om konsekvenser av en ändrad planering för delta block.

Av det totala medelsbehovel för kärnbränsle - 223,5 milj. kr. - ut­gör 30,8 milj. kr. betalning för tillverkningen av första laddningen bränsle lill block 4 i Ringhals kämkraftstation. Återstående 192,7 milj. kr. avser in­köp av ersättningsbränsle till blocken 3 och 4 i Ringhals. Anskaffning av ersättningsbränsle finansieras normalt med medel motsvarande bränsle­kostnader som frigörs vid kärnkraflproduklion. Idriftlagningen av blocken 3 och 4 i Ringhals är emellertid försenad, vilket innebär att utbränningen av bränsle blir mindre än beräknat. Konlraklsenhga leveranser av ersätt­ningsbränsle måste därför finansieras på annal sätt. Valienfallsverkel an­ser alt behövliga medel bör anvisas från investeringsanslaget Kraftstatio­ner m. m., eftersom behovet bedöms motsvara en stadigvarande lagerhåll­ning. I annat fall behöver den rörliga kredit som står lill verkets förfogande höjas med ett belopp som motsvarar kostnaden för ersättningsbränslet.

Prop. 1977/78:116

21

Medelsbehovel för övriga värmekraftanläggningar har verket beräknat enligt följande (i milj. kr.).

Totalt anslagsbehov beräknat år

Medelsförbrukning

t,o, m.

beräknad fö

1'

1976

1977

1976/77

1977/78

1978/79

Gasturbin

Kapitaltillskott till Fyriskraft AB Svenska Petroleum AB Efterarbeten för idrifttagna värmekraft­anläggningar

80

70,0 -0,1 12,5

0,6 83,0

10,0 -0,1

0,9 10,

Kostnadsökning juli -77-juni -78

83,0

1,1 11,9

Vattenfallsverket har lämnai en särskild redogörelse för investeringar avseende distributionsanläggningar och därmed sammanhängande arbeten. Medelsbehovet beräknas lill 603 milj. kr., varav 63,8 milj. kr. för driftövervakningsanläggningar, 258,7 milj. kr. för stamnätsanläggningar, 192,5 milj. kr. för regionala nät och 88 milj. kr. för lokala nät. Av det totala medelsbehovet hänför sig 431,7 milj. kr. till påböriade och tidigare redovi­sade arbeten. Medelsbehovel för tidigare ej redovisade men nu föreslagna arbeten framgår av följande sammanställning (i milj. kr.).

Vattenfallsverkets utiägg under budgetåret 1978/79 för investeringar på Gotland belöper sig lill sammanlagt 84 milj. kr. De fördelar sig med 54 milj, kr. på förvärv av Voxnans Kraft AB:s elproduktionsanläggningar på ön och aktierna i Gollands Kraftverk AB och med 30 milj, kr. på utbyggna­den av ny produktionskapacitet. Verket begär avskrivningsanslag för got-landsinvesleringarna.

Medelsbehovet för övriga ändamål har VattenfaUsverket beräknat till sammanlagt 72,1 milj. kr. 31,2 milj. kr. avser diverse kompletteringar av produktionsanläggningar - bl.a. kvalitetsförbättrande åtgärder i Ste­nungsunds kraftstation, förbättringar i vattenkraftstationer och åtgärder vid verkets huvudkontor i Råcksta samt kostnader för upprustning av en oljedepå i Flaxenvik. Vidare ingår 7.9 milj. kr. för inköp av fastigheter och fallrätter samt 33 milj. kr. för förvärv och finansiering av företag, vilkas verksamhet avser distribution av elektrisk energi.

Prop. 1977/78:116

22

50,0

18,0

15,6 171,3

Totalkostnad

Beräknad

beräknad

utgift

1977

1978/79

16.0

3,6

19,3

3,8

8,4

3,1

47,8

2,0

2,2

0,2

7,2

5,4

9,6

11,0

5,0

15.5

6,0

11,3

3,1

4,9

2,0

5,3

2,5

2,6

2,1

12,5

8,1

2,7

1,8

9,2 ;n

4,1

4,3

1,5

2,7

1,4

12,6

4,4

4,4

2,0

3,9

0,7

7,7

1,5

8,2

2,0

3,1

2,0

5,0

1,3

8,5

Stam- och primärnät

Utökad transformering från 400 kV i Gävleområdet

Utökad transformalorkapacitel 400/130 kV i Söder­manland och Östergötland

Transformatorbyte 220/130 kV i Finnslätten och Hallsberg

Förstärkning av 400 kV ledning Kilforsen-Ramsele-Storfinnforsen-Midskog

Förstärkning av 400 kV ledning Hallsberg-Stenkullen

Förstärkning av 220 kV ledningar i norra Stockholms­området

Ospecificerade utbyggnader i stam- och primärnät

Regionala nät

Anslutning av ny 130 kV station i Torslanda

Ny 130/20 kV station i Alafors

Ny 130/40 kV station i Tranemo. Spänningsomläggning

till 40 kV Ändring av överföringssystemet i Göta älv Förstärkning av transformatoreffekten i Färlev Ny 13(tl kV matning till Berol-Sanden, Stenungsund Ny 130 kV ledning Timmersdala-Skövde Ny 130/6 kV station i Fagersta

Förstärkningsåtgärder i Overby transformationstation Ombyggnad till 130 kV och areaförstärkning av ledningen

Grönsta-Strängnäs samt ombyggnad av Grönsta

Eskilstuna D:o för ledningen Strängnäs-Sköldinge Ombyggnad av Strängnäs transformatorstation lill

130/20 kV Utbyte av transformator lill 200 MWA i Valbo

samt två nya 70 kV fack Ny 70/20 kV station i Östervåla Ny 70/20 kV station i Kungsängen Nytt 130 kV ställverk i Mjölby samt anslutning

av 20 kV ställverk Ny 70/40 kV transformering i Parteboda Utbyggnad av 130 kV ställverket i Stornorrfors Diverse utbyggnader i regionala nät

Lokala nät

Ospecificerade upprustningar, utbyggnader för nya anslutningar och förstärkningar

Driftövervakningsanläggningar

Ny regioncenlral för Trollhälte kraftverk

102,0

Kostnadsökning juli -77-juni -78

Borgen

Riksdagen har bemyndigat regeringen att medge vattenfallsverket att teckna borgen för lån till bolag, i vilka verket förvaltar statens aktier, intill 3 403 milj. kr. Av denna ram hänför sig 2 930 milj. kr. till borgensteckning för lån som Forsmarks Kraftgrupp AB tar upp på den allmänna kapital-

Prop. 1977/78:116

23

marknaden för att finansiera utbyggnaden av tre kärnkraftblock och IIO milj. kr, till borgensteckning för län till eldistributionsbolag.

Vattenfallsverkets borgensteckning för Fprsmarksbolagets upplåning uppgick den 30 juni 1977 lill ca 1728,6 milj. kr. För lån i utländsk valuta och - sedan oktober 1976 - för svenska obligationslån har verket tecknat borgen för hela lånen mot underborgen och efterborgen av direkta och in­direkta delägare i bolaget.

Borgensutrymmet för Forsmarksbolagets fortsatta upplåning är I 200 milj. kr. Bolagets behov under budgetåren 1977/78 och 1978/79 av borgen för lån för utbyggnaden av block 1 och 2 i Forsmark bedöms bli I 900 milj. kr. Det förutsätts atl valienfallsverkel skall teckna borgen för hela lå­nen. Verket föreslår atl borgensramen avseende lån lill Forsmarks Kraft-grupp AB utökas med I 000 milj. kr. till 3930 milj. kr.

Härtill 'kommer behov av borgen för lån för utbyggnader av block 3 i Forsmark enligt vad vattenfallsverket har redovisat i särskild framställiäng med anledning av ändrad planering för blockets uppförande.

Av nuvarande borgensram för eldistributionsbolagens upplåning hade 89,8 milj, kr. utnyttjats den 30 juni 1977. Under budgetåren 1977/78 och 1978/79 beräknas utnyttjandet öka med ca 20 milj. kr. Utrymmet för bor­gensteckning därutöver, som kan föranledas av nu inte kända lånemöjlig­heter för befintliga eldistributionsbolag och av lånebehov för eventuellt tillkommande bolag blirdärmed mycket begränsat. Valienfallsverkel före­slår att borgensramen för eldistributionsbolagens upplåning höjs från 110 milj. kr. till 130 milj. kr.

Utredning om ändrad planering för kärnkraftblocket Forsmark 3

1 syfte att bibehålla största möjliga handlingsfrihet vad beträffar utform­ningen av den framtida energipolitiken, och särskilt användandet av kärn­kraft, inför ett nytt energipolitiskt beslut hösten 1978 gav regeringen ijuli 1977 statens vattenfalls verk i uppdrag att förhandla om och kartlägga kon­sekvensema av en ändrad planering av block 3 i Forsmark. Därvid angavs bl a atl VattenfaUsverket skulle ta upp förhandlingar med medintressenten i Forsmarks Kraftgrupp AB Mellansvensk Kraftgrupp AB - om en sådan ändring i planeringen för kärnkraftblocket Forsmark 3 alt handlingsfrihet föreligger att avbryta eller fullfölja projektet efter ett energipolitiskt beslut hösten 1978. Som en förutsättning för förhandlingarna angavs alt den verk­samhet på byggarbetsplatsen i Forsmark som avser block 3 skulle upphöra samt atl nya kontrakt med underleverantörer inte skulle tecknas.

Vidare uppdrog regeringen åt vattenfallsverket att efter samråd med be­rörda huvudleverantörer kartlägga konsekvenserna av den ändrade plane­ringen för kärnkraftblocket Forsmark 3. Syftet med kartläggningen angavs vara att belysa vilken verksamhet hos VattenfaUsverket samt andra berör­da intressenter och företag som oundgängligen krävs föratt handlingsfrihe-

Prop. 1977/78:116

24

ten skall bibehållas till lägsta möjliga kostnad. Särskilt skulle verkningarna från sysselsättningssynpunkt och ekonomisk synpunkt belysas. 1 uppdra­get ingick även att kartlägga behovet av ersättningsobjekt för berörda leve­rantörsföretag. Möjlighetema att erbjuda personal som fn är sysselsatt med arbeten för block 3 sysselsättning vid övriga block i Forsmark skulle också undersökas.

Vattenfallsverket har i november 1977 redovisat resultatet av karllägg­ningen och förda förhandlingar. Av verkets rapport framgår att man, med utgångspunkt från fömtsättningen atl minimera kostnaderna för block 3 fram till november 1978, baserat förhandlingama med Mellansvensk Kraft­gmpp AB på fömtsättningen alt anläggningen skall tas i drift i oktober 1984. Vidare uppges alt ytterligare förskjutning av leveranstidpunkten skulle medföra risk för att gällande kontrakt med huvudlevarantörerna måste annulleras. Sedan sommaren 1977 har arbetet inriktats enligt denna nya tidplan som, jämfört med den ursprungliga, innebär en senareläggning med två år. I praktiken föreligger redan en förskjutning med drygl ett år.

När det gäller arbetets bedrivande fram till november 1978 krävs enligl verket att för projektet avsedda resurser bevaras hos VattenfaUsverket, huvudleverantörerna (AB ASEA ATOM för reakloranläggningen, och STAL-LAVAL Turbin AB för turbinanläggningen) och underleverantörer­na.

Centralt inom vattenfallsverket bör den personal som f. n. är engagerad i arbetet med block 3 i Forsmark behållas för atl upprätthålla kontinuitet i planering, samordning och uppföljning av projektet. För att förbereda byggstart är det enligt verkets mening növändigt alt på arbetsplatsen utföra markarbeten såsom jordschaktning och bergsprängning. Vidare krävs iord­ningställande av ytor och planer samt uppförande av vissa stödmurar, förberedande arbeten för intern kommunikation etc.

AB ASEA ATOM uppger att reakiorlanken i november 1978 kommer atl vara fårdigtillverkad medan för övriga utlagda beställningar åtagandena till ca 10 % beräknas vara fullgjorda. Dessa insatser sägs vara en förutsättning för bibehållande av företagets projektorganisation och tekniska organisa­tion.

STAL-LAVAL Turbin AB uppger att handlingsfrihet till hösten 1978 kräver att företagets organisation inom kraftverkslurbinområdet kan vid­makthållas liksom den kvalificerade personalen i verkstäderna och all vissa åtaganden gentemot underleverantörerna kan göras. Detla innebär att i november 1978 all erforderiig materiel för egentillverkning är upp­handlad, att ca hälften av all materiel finns ute i verkstäderna för tillverk­ning, all ca 50% av arbetet har genomförts för större komponenter som låg- och högtryckslurbinhus, all högtrycksturbinrotorn är under bearbet­ning och all dess skövlar är färdiga, alt tillverkningen av skövlar till lågtryckslurbinen pågår och och alt ca hälfien av arbetet med värmeväx­lare hos STAL-LAVAL Apparat AB utförts. Vissa beställningar av kon-stmktionsinsatser måste göras.

Prop. 1977/78:116

25

I utredningen behandlas också sysselsättningsaspekten. Sysselsättning­en kan enligt rapporten inte ses endast mot bakgrund av block 3 utan hänsyn måste tas även lill den personal som f n. är sysselsatt vid blocken 1 och 2. Av redovisningen framgår att den totala sysselsättningen till följd av Forsmarksulbyggnaden avtog med början hösten 1976 jämfört med ur-spmnglig planering, enligt vilken projektet totalt inom landet skulle ha sysselsatt över 6000 arbetare perioden 1977-1979, för att därefter succes­sivt nedtrappas till idrifttagandet hösten 1982.

Den nya tidplanen medför istället atl antalet sysselsatta under perioden 1977-1979 trappas ned från ca 6000 till ca 3 000 för atl därefter ånyo stiga till närmare 6000 under 1981. Först därefter sker en successiv nedtrapp-ning mot den nya idrifllagningstidpunkten hösten 1984.

För atl bibehålla handlingsfriheten anser sig huvudleverantörema inle kunna friställa egen personal som är sysselsatt med block 3. Möjlighetema att omdisponera denna personal inom förelagen uppges f. n. vara mycket begränsade dels beroende på arbetenas karaktär, dels beroende på den svaga orderingången inom annan verksamhet. Den ändrade planeringen berör i första hand underleverantörerna som så långt möjligt kommer atl få sina beställningar senarelagda. Av utredningen framgår närmare hur sys-selsältningsförhållandena påverkas inom resp. företag (valienfallsverkel, huvudleverantörerna och underleverantörer).

De sysselsätlningsförhållanden som skulle uppstå inom valienfallsver­kel om block 3 avvecklades skulle innebära mycket slora problem för den personal som f.n. är engagerad vid Forsmark. I del fallel skulle, utöver tidi­gare friställda 800 man. huvuddelen av de under november 1978 i Fors­mark sysselsatta (ca 500 man varav de flesta anställda inom vattenfallsver­ket) behöva friställas under 1979.

Även för huvudleverantörerna skulle svåra problem uppslå om arbetet med block 3 avvecklades, framför allt för AB ASEA ATOM som, enligt vad som uppges, skulle lida så allvarlig skada att förelagets bestånd hota­des.

Sammanfattningsvis framhåller VattenfaUsverket att om specialister och annan personal i nyckelslällning inom svensk kämkraflindustri inte kan be­redas meningsfull sysselsättning inom denna industri kommer de att söka sig till annan verksamhet. Detta skulle innebära att Sverige frånsäger sig möjligheten till ett inhemskt alternativ beträffande framtida kärnkraftut­byggnad samt minskad möjlighet lill fullgod service för kärnkraftanlägg­ningar i drift.

När det gäller de ekonomiska konsekvenserna av den nya planläggning­en för block 3 har vattenfallsverket beräknat all kapitalbehovet ökar med 750 milj. kr. jämfört med den ursprungliga planeringen (uttryckt i den prisnivå som gällde ijuli 1977). Härav utgör närmare 600 milj. kr. ränte­kostnader. Erforderligt kapitalbehov vid en eventuell avveckling av arbe­tet med block 3 efler ett energipolitiskt beslut hösten 1978 har vattenfalls-

Prop. 1977/78:116

26

verket bedömt ligga i storleksordningen 1 800 milj. kr. inkl 600 milj. kr. för upparbetat kapital och räntor t. o. m. november 1978.

De produktionsekonomiska konsekvenserna har valienfallsverkel be­dömt genom simulering av produktionssystemet för idrifttagning av block 3 dels i oktober 1982, dels i oktober 1984. Resultatet härav, som är starkt beroende av gjorda antaganden framför allt vad beträffar elkonsumtionens tillväxt, tyder enligt rapporten på atl merkostnaderna, diskonterade lill november 1982, kommer alt uppgå till ca 280 milj. kr. Om block 3 avveck­las efter ell energipolitiskt beslut uppslår, lill följd av avvecklingen, mer­kostnader om ca 300 milj. kr. årligen i löpande penningvärde från 1982 och de närmaste åren därefter.

1 utredningen tas också huvudleverantöremas behov av ersättningsob-jekl upp. När del gäller AB ASEA ATOM betonas framför allt behovet av ökad aktivitet på exportmarknaden. Eftersom exportaffarer inom käm-kraflområdel normalt fordrar statlig medverkan ser förelaget det som angeläget all med regeringens stöd kunna intensifiera bearbetningen av potentiellt intressanta kärnkraftmarknader. Därutöver tas bl. a. den möjlig­heten upp att AB ASEA ATOM får uppdraget att som huvudleverantör svara för detaljkonstruktion och uppförande av det centrala bränslelager som planeras av kraflföretagen.

Vad beträffai" STAL-LAVAL Turbin AB skulle en möjlighet all skapa ersätiningssysselsättning vara att ett antal stora kraftvärmeverk omgående beställs för idrifttagning 1981-1982. Därutöver nämns behovet av aktivt slöd från statsmakternas sida för att öka försäljningsmöjligheterna på alla exportmarknader.

Av rapporten framgår också att överenskommelse har träffats mellan statens vattenfallsverk och huvudleverantörerna om ändringar av leve­ransvillkoren för reaktor- och turbinanläggningarna till följd av den ut­sträckta lidplanen för block 3. Däremot har någon formlig förhandling i an­ledning härav inte ansetts vara möjlig att genomföra med Mellansvensk Kraftgmpp AB förrän de nya förutsättningarna närmare har preciserats. Överläggningar mellan vattenfallsverket och Mellansvensk Kraftgmpp AB har emellertid förevarit. Resultatet av överläggningarna har blivit alt Mel­lansvensk Kraftgrupp AB inte anser sig nu kunna ta ställning till sitt fortsatta engagemang enligl föreliggande konsortialavtal rörande block 3 (och 4) med hänsyn lill oklarheten om den industriella och energipolitiska utvecklingen i landet. Bolaget anser sig ha rätt alt begära handlingsfrihet fram till ett energipolitiskt beslut i slutet av år 1978. Under överläggningar­na har dock konstaterats att ersättning bör utgå enligt samma principer som preciserats i villkorslagen om bolaget beslutar att icke kvarstå i projektet. Väljer bolaget att kvarstå bör ersättning för resp. senareläggning och annullering av block 3 utgå enligt de principer som har legat till gmnd för vattenfallsverkets beräkning av merkostnadema. Så länge som Mellan­svensk Kraflgrupp AB kvarstår är bolaget berett alt svara för finansiering­en av sin andel.

Prop. 1977/78:116

27

En fortsatt utbyggnad av Forsmark 3 enligt den nya tidplanen medför, enligt vad vattenfallsverket uppger, ett totalt medelsbehov för budgetåret 1978/79 av 550 milj. kr., varav ddägarlån beräknas utgöra 150 milj. kr. Härvid förutsätts således alt 400 milj. kr. kan tillföras genom extem upp­låning. Efiersom Mellansvensk Kraftgmpp AB ännu inte tagit ställning till sitt fortsatta engagemang föreslår verket att medel ställs till verkets förfo­gande för hela den beräknade delägarinsalsen.

Med hänvisning lill vad som redovisats i utredningen hemställer vatten­fallsverket bl.a.

-

att regeringen tar ställning till i utredningen angivna ersättningsprin­ciper.

-

atl regeringen mätte föreslå riksdagen att för budgetåret 1978/79 anvi­sa ett investeringsanslag om 77 milj. kr. under förutsättning alt beräknad anslagsreserv från innevarande budgetår - 73 milj. kr. får disponeras 1978/79 eller i annal fall 150 milj. kr.,

-

att regeringen måtte medge att investeringsanslaget Kraftstationer m. m. för budgetåret 1978/79 fär belastas med ytterligare 41 milj. kr. utöver vad som begärts i anslagsframställning samt

-

att regeringen måtte föreslå riksdagen att bemyndiga regeringen att medge verket att efter framställan härom teckna borgen för lån avseende Forsmark block 3 intill sammanlagt 450 milj. kr.

Remissyttranden

Statens industriverk har i sitt prognosarbete preliminärt kommit fram lill samma totala belastningsnivå år 1985 som vattenfallsverket. Indu­striverket vill emellertid i likhet med vattenfallsverket understryka risken för underskattning av efterfrågan på elenergi beroende på atl prognoserna har tagils fram under en period med lågt kapacitetsutnyttiande inom indu­strin och på förväntningarom begränsning av elvärmeutnyttjandet.

VattenfaUsverkets erbjudande att aktivt medverka till optimalt energi­sparande hos sina kunder bör enligt industriverket välkomnas. Verket framhåller i sammanhanget alt det behövs riktlinjer för hur avvägningen mellan produktion och sparande av energi skall göras. Som exempel pekar industriverket på de möjligheter till oljebesparing som en hetvattenledning frän Forsmark till Uppsala och Stockholm erbjuder. Från kostnadssyn­punkt finns det enligt verket starka skäl att överväga en sådan ledning som ett alternativ till slora satsningar på energibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse.

Både industriverket och riksrev i sion sverket har yttrat sig om vat­tenfallsverkets projektreserv. Riksrevisionsverket ifrågasätter om denna är tillräcklig med hänsyn till att lokaliseringen av de anläggningar som in­går i reserven inte är klar och att det finns en tendens att underskatta ener­gibehovet under lågkonjunktur. Riksrevisionsverket framhåller emellertid att bedömningen av hur stor vattenfallsverkets projektreserv bör vara på-

Prop. 1977/78:116

28

verkas i långt högre grad av osäkerheten i fråga om tiUståndsgivning, idrift-tagningstidpunkter m. m. för de kärnkraftblock som inle har tagits i drift. Industriverket vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning att de hinder som försvårar förberedande åtgärder som är avsedda att förkorta tiden från beslut om att uppföra en elproduktionsanläggning till dess idrifttag­ning i göriigaste mån bör undanröjas, men att tillstånd enligt 136 a § bygg­nadslagen (1947:385) inte skall lämnas för projekt, vilkas genomförande ligger i en obestämd framtid.

Riksrevisionsverket har också yttrat sig över vattenfallsverkets förslag att ersättningsbränsle till kärnkrafianläggningar skall finansieras med an­slagsmedel till den del det avser ett stadigvarande behov av lagerhållning. Enligt riksrevisionsverkets uppfattning bör storleken på ett sådant anslag inte överstiga det minimum som behövs för atl finansiera det bränslelager som uppstår vid planenlig igångsättning och drift av kärnkraftanläggning­arna. Med beaktande härav anser verket att den del av vattenfallsverkets kostnader under budgetåret 1979/80 för ersättningsbränsle som skall finan­sieras med anslagsmedel bör begränsas till ca 125 milj. kr. Medelsbehov därutöver bör täckas med rörlig kredit.

Föredraganden

Landets totala elkonsumtion uppgick under budgetåret 1976/77 till 86,5 TWh, vilket innebär en ökning med 3,9%jämfört med föregående budget­år. Statens vattenfallsverk svarade 1976/77 för 42,7 TWh eller ca 47 % av de totala elleveranserna i landet. Verkets fasta leveranser inkl. överförings-föriuster ökade jämfört med föregående budgetår från 41,9 TWh lill 43,2 TWh, eller med 3,1%. Tillfälliga leveranser inkl. export uppgick till 4 TWh.

Av de 46,7 TWh som valienfallsverkel totalt levererade budgetåret 1976/ 77 inkl. export svarade vattenkraft för 26,4 TWh, värmekrafl exkl. kärn­kraft för 4,9 TWh och kärnkraft för 6,9 TWh medan 8,5 TWh inköptes från andra svenska och utländska leverantörer. Jämfört med föregående bud­getår minskade vatlenkraftproduktionen och importen medan den oljeba­serade värmekraflen, kärnkraften och inköpen från andra svenska leveran­törer ökade. Minskningen av vattenkraftproduktionen berodde på atl hös-len 1976 var mycket nederbördsfallig i tillrinningsområdena.

I anslagsframställningen för budgetåret 1978/79 har siatens vattenfalls-verk redovisat sin syn på bl.a. förbrukningen av och försörjningen med elenergi. Verket hänvisar härvid såväl lill den prognos som statens indu­striverk lade fram i mars 1977 (SIND PM 1977:5) som till de studier rörande elkonsumtionen som Centrala Driftledningen (CDL) utförde under vintern och våren 1977. Enligt SlND-prognosen kan behovet av elenergi beräknas uppgå till 137 TWh år 1985 och 160 TWh år 1990. CDL:s prognos-arbete utgick från två alternativa antaganden om bruttonationalproduktens utveckling, nämligen ökning med 3,2% resp. 3,6% per år. Med den lägre

Prop. 1977/78:116

29

tillväxten beräknade CDL förbrukningen till 130 TWh 1985 och 153 TWh år 1990 och med den högre till 149 TWh resp. 182 TWh. CDL har inle angett vilket utvecklingsalternativ som man bedömer som mest sannolikt.

Valienfallsverkel, som har deltagit i CDL:s prognosarbete, anser inte atl del vid detta arbele har framkommit något som motiverar avvikelse från den på sedvanligt sätt genom kontakter med de större abonnenterna fram­tagna förbrukningsprognosen för den närmaste tioårsperioden inom ver­kets distributionsområde. Verket har därför lagt denna förbrukningsprog­nos till grund för sin anslagsframställning. Detla innebär atl man räknar med all behovet av elenergi inom det statliga kraftsystemet under kalen­deråret 1985 kommer att uppgå till 63 TWh. Om man ulgår från att vatten­faUsverkets marknadsandel förblir oförändrad motsvarar detla en elför­brukning i hela landet som är 3-4 TWh lägre än enligt industriverkets nyss nämnda prognos. Jämfört med 1975 års prognos innebär den nya progno­sen en sänkning av förbmkningen inom det statiiga kraftsystemet år 1985 med ca 14 TWh. Prognosen avser försäljningen av elkraft under medelårs­förhållanden med avseede på temperatur och tillgång till vattenkraft.

Jag vill i detta sammanhang nämna atl statens industriverk i oktober 1977 redovisat en utredning som innehåller två nya alternativa beräkningar av den framtida energikonsumtionen (SIND 1977:9) Sveriges energian­vändning under 1980- och 1990-lalen. Prognoser för 1985, 1990 och 1995. Ell av dessa alternativ förutsätter, i likhet med industriverkets marsprog­nos, atl de åtgärder syftande till förbättrad energihushållning som innefat­tas i 1975 års energipolitiska beslut genomförs. Effekterna av dessa åtgär­der väntas slå igenom under prognosperioden. De nya beräkningama skiljer sig emellertid från industriverkels tidigare genom att de bygger på andra förutsättningar vad beträffar den allmänna ekonomiska utveckling­en. Dessa har utarbetats inom ekonomidepartementet och innebär en långsammare tillväxttakt i produktionen än vad 1975 års långtidsutredning angav. Med den förutsättningen har industriverket beräknat behovet av elenergi till 127 TWh år 1985 och 145 TWh år 1990.

Det andra alternativet i industriverkets oktoberprognos representerar en utveckling som innebär en ännu högre ambition vad gäller energihushål­lande åtgärder. Alternativet förutsätter ökad bidragsgivning och strängare tillämpning av administrativa regler. Med dessa förutsättningar har beho­vet av elenergi beräknats till 124 TWh år 1985 och 140 TWh år 1990.

Samtliga prognoser som har nämnts pekar mot en lägre ökningslakt för elkonsumtionen än vad som har angetts i tidigare prognoser. Även om denna tendens klart kan utiäsas finns del, som både valienfallsverkel och industriverket understryker, flera faktorer som medför osäkerhet an­gående utvecklingen. Jag anser därför all vallenfallsverkels planering t. v. bör kunna baseras på den prognos för belastningen inom del statiiga kraftsystemet som verket har redovisat i sin anslagsframställning även om de senaste prognoserna från industriverket pekar på ett något lägre behov av elenergi än vad som har redovisats tidigare.

Prop. 1977/78:116

30

VattenfaUsverket har redovisat energi- och effeklbalanser för del statliga kraftsystemet t. o. m. budgetåret 1984/85. Dessa visar produktion och ma­skinkapacitet i befintliga och beslutade anläggningar samt i sådana av verket föreslagna tillkommande anläggningar som kräver begynnelsean­slag under nästa budgetår. Av balanserna framgår alt det prognostiserade behovet av elenergi kan tillgodoses med dessa anläggingar med önskad leveranssäkerhet under denna period. Även från effektsynpunkl beräknas leveranssäkerhelen bli tillfredsställande under samtliga redovisade budget­år. I verkets beräkningar förutsätts att de i ulbyggnadsprogrammet ingåen­de kärnkraftblocken får tillstånd enligt lagen (1977: 140) om särskilt till­stånd atl tillföra kärnreaklor kärnbränsle m, m., den s. k. villkorslagen.

Jag går nu över lill att redovisa mina förslag i fråga om vallenfallsverkels utbyggnadsprogram, medelsbehov, m. m. under nästa budgetår.

För innevarande budgetår har från investeringsanslaget Kraftstationer m.m. anvisats 2761,5 milj. kr., varav 496,5 milj. kr. på tilläggsbudget 1 (prop. 1977/78:25, NU 1977/78:32 rskr 1977/78:108). Från anslaget har 100 milj. kr. överförts till budgetuljämningsfonden (prop. 1976/77:150 bil. 2 s. 9, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341). Beloppen är på sedvanligt sätt beräknade med beaktande av att en marginal bör finnas för all möjliggöra en sådan ökning av vattenfaUsverkets investeringar under löpande budget­år som kan påkallas av konjunkturmässiga skäl eller annars från kraftför-sörjningssynpunkt. VattenfaUsverkets investeringsram uppgår till 2758 milj. kr. 1 denna ram ingår 25 milj. kr. för utbyggnad av Ligga kraftstation med ell tredje aggregat, 19,7 milj. kr. för utbyggnad av Näs kraftstation med ell andra rörturbinaggregal och 21,8 milj. kr. som verket av sysselsätt­ningsskäl har medgetts ta i anspråk ur den under anslaget disponibla medelsreserven för tidigareläggning av vissa andra investeringsprojekt.

För nästa budgetår förordar jag en investeringsram av 2234,7 milj. kr. Ramen är beräknad med beaktande av sådana kostnadsförändringar som erfarenhetsmässigt kan beräknas ske under perioden fram till det nya budgetårets början.

Av följande sammanställning framgår hur vattenfaUsverkets medelsför­bmkning ungefär torde komma atl fördela sig på olika objektgrupper. Som jämförelse redovisas utfallet bugetårel 1976/77 och den beräknade medels­förbmkningen budgetåret 1977/78 (milj. kr.)

Prop. 1977/78:116

31

\9i

6m

1977/78

1978/79

Utfall

Beräknad

Verket

Föredra­ganden

Vattenkraftanläggningar

460,6

602,4

467,9

466,9

Kärnkrafianläggningar

1051,0

1 174,5

963,6

813,7

Kärnbränsle

81,6

139,0

223,5

223,5

Övriga värmekraflanläggningar m.m.

16,5

83,0

11,9

11,9

Distributionsanläggningar

527,5

529,6"

603,0

573,0

Gotlands elförsörjning

-

161,0

84,0

84,0

Övriga ändamål

53,0

68,5"

72,1

61,7

2190,2

2758,0

2426,0

2234,7

' I de angivna beloppen för distributiönsanläggningar och övriga ändamål har de totala kostnaderna för vissa projekt som tidigarelagts av konjunkturskäl medräknats trots att de till en del faller på kommande budgetår.

 Inkl, de medel som vattenfallsverket har begärt i anslutning Ull att utredning om ändrad tidplan för utbyggnaden av kärnkraftblocket Forsmark 3 presenterades i november 1977.

Medelsförbmkningen för vattenkraftanläggningar beräknar jag till 466,9 milj. kr. Ett bifall till mitt förslag skulle betyda atl tidigare beslutade utbyggnads- och ombyggnadsarbeten avseende Ritsem, Här-språnget, Porjus och Ligga i Lule älv, Juktan i Umeälven, Söderfors och Näs (aggregat 14) i Dalälven samt Lilla Edet i Göta älv kan fortsätta planenligt. För dessa projekt beräknar jag tillsammans 385,1 milj. kr.

Som jag redovisade vid min anmälan till budgetpropositionen 1977 (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 340-341) ansökte VattenfaUsverket 1974 till­sammans med ett privat kraftförelag hos vattendomstolen om tillstånd alt bygga och driva kraftstationerna Volgsjöfors, Slenkullafors och Åsele i Åselegrenen av Ångermanälven. Utbyggnaden skulle för verkels del om-falla de två sistnämnda anläggningarna. Projektet redovisades i prop. 1974:1 (bil. 15 s. 205). Riksdagen hade då inget att erinra mot utbyggnaden och anvisade medel för igångsättning av arbetena under budgetåret 1974/75 (NU 1974:26, rskr 1974:198).

I avvaktan på beslut om projektets tillåtlighet och vattendomstolens slutliga behandling av målet har valienfallsverkel utfört vissa förberedande arbeten och lagt ut beställningar hos tillverkare av utrustning till stationer­na.

1 prop. 1975: 30 lämnade regeringen förslag till hur vatlenkraftfrågorna borde handläggas i avvaktan på det samlade utredningsmaterial beträffan­de utbyggnadsmöjligheterna i landet som skulle erhållas först när den då pågående utredningen om vattenkraftutbyggnad i norra Norrland hade slutfört sitt arbete och dess betänkande remissbehandlats. Vid behandling­en av propositionen intog riksdagen en mer restriktiv hållning än vad regeringen hade föreslagit (CU 1975:28 s. 30, rskr 1975:203). Riksdagsbe­slutet gjorde det nödvändigt att avvakta med det slutliga ställningstagandet avseende de aktuella utbyggnaderna i Ångermanälvens Åselegren tills riksdagens bedömning på grundval av det samlade utredningsmaterialet förelåg.

Prop. 1977/78:116

32

Sedan utredningen om vattenkraftutbyggnad i norra Norrland redovisat sina förslag i betänkandet (SOU 1976:29) Vattenkraft och miljö 3 och remissbehandlingen avslutals har regeringen i prop. 1977/78: 57 lagt fram förslag till riktiinjer för utnyttjande av vattendragen i norra Svealand och Norrland. I propositionen preciseras bl.a. vilka älvsträckor som bör un­dantas från vattenkraftutbyggnad. Den för utbyggnad av Åsele och Sten­kullafors aktuella sträckan av Åselegrenen i Ångermanälven finns inte bland de undantagna älvsträckorna. Riksdagen hade inle något att erinra mot regeringens förslag på denna punkt (CU 1977/78:9, rskr 1977/78: 100). Prövning enligt vattenlagen pågår f n. Jag har för utbyggnaden av Åsele och Slenkullafors kraftstationer tillsammans beräknat 54,6 milj. kr. för nästa budgetår. En förutsättning för atl dessa medel skall komma till användning är givetvis all vattenfallsverket erhåller nödvändiga tillstånd för utbyggnaderna.

Enligt vad jag föreslog vid min anmälan till tilläggsbudget I för budget­året 1977/78 har utbyggnaden av Näs kraftstation med ett andra rörturbin­aggregal (Näs 15) förts till vattenfallsverkets projeklreserv (prop. 1977/ 78:25 s. 115, NU 1977/78:32, rskr 1977/78: 108). Regeringen har därefter enligt vad jag nyss nämnt medgett verket atl ta medel i anspråk ur den under investeringsanslagel Kraftstationer m.m. disponibla medelsreser­ven för beställning av maskinutmstning till detta aggregat. För byggnads­arbeten under nästa budgetår harjag beräknat 500000 kr.

Messaure kraftstation är belägen mellan kraftstationerna Ligga och Porsi. I stationen finns f. n. två lika stora aggregat med en sammanlagd utbyggnadsvattenföring av 385 nfls. Maximieffekten är 300 MW och ener­giproduktionen 1 835 GWh per år. Stationen har lörberetts för ytterligare ett aggregat. En utbyggnad kan därför enligt valienfallsverkel ske till förhållandevis låg kostnad och medför att regleringsmagasin och tillkom­mande aggregat i Luleälven kan utnyttjas bättre. Av dessa skäl föreslår verket att kraftstationen förses med ett tredje aggregat. Utbyggnadsförsla­get omfattar komplettering av drivvattenintag, ulsprängning av tilloppslub och maskinstation under befintlig golvnivå samt sugrör. Därtill kommer en ökning med en meter av regleringsamplituden i det nedanför liggande magasinet vid Porsi kraftstation. Genom den föreslagna tillbyggnaden ökar stationens utbyggnadsvattenföring med 190 m/s och maximieffekten med 140 MW. Energiproduktionen blir i stort sett oförändrad. Anläggningskost­naden beräknas bli 84 milj. kr. Vissa förberedande arbeten bör enligt vattenfallsverket bedrivas under nästa budgetår och anpassas till avslut­ningen av pågående arbeten vid Poijus och Harsprångel. Det nya aggrega­tet planeras bli taget i drift hösten 1983.

Jag ansluter mig till vattenfaUsverkets förslag avseende ett tredje aggre­gat vid Messaure kraftstation och förordar att regeringen föreslår riksda­gen atl anslå medel för utbyggnaden. För förberedande arbeten under nästa budgetår beräknar jag 1,1 milj. kr.

Prop, 1977/78:116

33

1 medelsbehovet för vattenkraftanläggningar harjag också räknat in 14,9 milj. kr. avseende anläggningsmedel lill regleringsförelag och 11,6 milj. kr. som hänför sig till efterarbeten och skaderegleringar för idrifttagna vat-tenkndtanläggningar. Jag har slutiigen tagit hänsyn till alt medelsbehovet minskar med 900000 kr. till följd av återbetalningar på tidigare lämnade lån till delägda vatlenkraftbolag.

För kärnkrafianläggningar och kärnbränsle harjag för nästa budgetår tagit upp 1 037,2 milj. kr. Beloppet fördelar sig på kärnkraftsta­tioner, kärnkraflblock m. m. enligt följande.

Ringhals kraftstation:

618,8

Block 1 och 2

48,0

Block 3 och 4

347,3

Kärnbränsle

223,5

Forsmarks kraftstation:

418,4

Block 1 och 2

418,4

Block 3

1 037,2

Medelsbehovet för block 1 och 2 i Ringhals avser erforderliga efterarbe­ten.

Uppförandet av block 3 och 4 i Ringhals och block I och 2 i Forsmark har nått olika skeden. För block 3 i Ringhals har vattenfallsverket i decem­ber 1977 ansökt om tillstånd enligt villkorslagen. De övriga tre blocken planerar verket enligt sin anslagsframställning alt kunna ta i drift enligt följande: block 1 i Forsmark 1978/79, block 4 i Ringhals 1979/80 och block 2 i Forsmark 1980/81. Medelsbehovel för Forsmarks kraftstation avser vallenfallsverkels andel - 74,5 % - av behövligt kapitaltillskott från del­ägarna till Forsmarks Kraftgmpp AB.

Som jag tidigare i skilda sammanhang har framhållit är del ovisst i vilken utsträckning medel för de här berörda ändamålen kommer alt behövas. Det beror bl. a. på regeringens ställningstaganden vid prövning enligl vill­korslagen. Som en följd av de krav lagen ställer bedriver valienfallsverkel. Oskarshamnsverkets Kraftgrupp AB och Sydsvenska Kraft AB gemensamt ett utrednings- och utvecklingsprogram, projekt Kärnbränslesäkerhet, av­seende hantering och förvaring av använt kärnbränsle. En delrapport från projektet överlämnades lill regeringen i december 1977 i samband med att nyss nämnda ansökan om tillstånd för block 3 i Ringhals inlämnades. F. n. pågår remissbehandlingen av detta material. Trots rådande osäkerhet an­ser jag att medel för en fortsatt utbyggnad av block 3 och 4 i Ringhals och av block 1 och 2 i Forsmark bör finnas tillgängliga under vattenfallsverkets investeringsanslag enligt de belopp som framgår av sammanställningen.

Arbetena med block 3 vid Forsmarks kraftstation har inle framskridit lika långt. I syfte att bibehålla handlingsfrihet vad beträffar utformningen av den framtida energipolitiken, och särskilt användandet av kärnkraft, inför ett nytt energipolitiskt beslut hösten 1978 gav regeringen i juli 1977

Prop. 1977/78:116

34

statens vattenfaUsverk i uppdrag atl med meddelägarna i Forsmarks Krafl­grupp AB förhandla om en ändrad planering för block 3 i Forsmark och kartlägga konsekvenserna därav. Som förutsättning angavs alt den ändra­de planeringen skulle anpassas till kravet på att till lägsta möjliga kostnad fram till hösten 1978 bibehålla handlingsfrihet alt avbryta eller fullfölja projektet. Valienfallsverkel redovisade i november 1977 resultatet av ge­nomförda kartläggningar och förhandlingar.

Av vattenfallsverkets rapport framgår att man baserat förhandlingarna med Mellansvensk Kraftgmpp AB på en med huvudleverantörerna träffad överenskommelse innebärande att anläggningen skall tas i drift i oktober 1984. Verket uppger också atl arbetet inom projektet sedan sommaren 1977 har inriktats enligl denna nya lidplan som, jämfört med den ursprung­liga, innebär en senareläggning med två år.

När det gäller arbetets bedrivande fram till hösten 1978 krävs enligt rapporten, för alt handlingsfrihet skall bibehållas, att för projektet avsedda resurser bevaras hos valienfallsverkel, huvudleverantörerna (AB ASEA-ATOM för reaktoranläggningen och STAL-LAVAL Turbin AB för turbin-anläggningen) och underleverantörerna.

Vad avser sysselsältningskonsekvenserna av en senareläggning, fram­håller verket att nedgången i sysselsättning under åren 1977 och 1978 och den därpå följande uppgången under åren 1979 och 1980 medför påfrest­ningar på arbetsmarknaden. Vidare anges alt den totala arbetsvolymen för projektet ökar med ca I 700 manår.

1 rapporten redovisas också ekonomiska och kalkylmässiga konsekven­ser av en senareläggning resp. nedläggning. Redovisningen avser både utbyggnadsekonomiska och produktionsekonomiska konsekvenser.

För fortsatt utbyggnad enligt den nya tidplanen räknar vattenfallsverket med ell medelsbehov av 550 milj. kr, för budgetåret 1978/79. Härav räknar verket med att 150 milj. kr. skall tillföras i form av ddägarlån och 400 milj. kr. genom extern upplåning. Med hänsyn till att Mellansvensk Kraftgrupp AB ännu inte har tagit ställning lill sitt fortsatta engagemang i projektet begär valienfallsverkel alt medel motsvarande hela den beräknade del­ägarinsalsen ställs till verkets förfogande under investeringsanslaget Kraft­stationer m. m. Vidare hemställer verket alt ramen för borgensteckning räknas upp med 450 milj. kr. med anledning av de under nästa budgetår förutsedda lånebehoven för Forsmark 3 och atl regeringen tar ställning till de i utredningen föreslagna ersällningsprinciperna.

För egen del är jag inle beredd atl förorda att resurser binds i Forsmark 3-anläggningen i den takt som skulle bli fallel enligt den överenskommelse vattenfallsverket har träffat med leverantörerna. Med hänsyn till den oklarhet som f n. råder i fråga om behovet av ytterligare kärnkraftutbygg­nad under 1980-talet och prövningen enligt villkorslagen är det angeläget alt minimera den till sådan utbyggnad hänföriiga kapitalbindningen. Tills en samlad energipolitisk bedömning kan göras hösten 1978 bör därför inte

Prop. 1977/78:116

35

medel ställas till förfogande för Forsmark 3-specifik komponenttillverk­ning utöver vad som är oundgängligen nödvändigt för att bevara handlings­friheten.

Kravet på handlingsfrihet innebär all det i projektet bundna kapitalel måste hållas nere i avvaktan på kommande energipolitiska beslut. Dessut­om bör de organisatoriska och personella resurser samt den tekniska kompelens som krävs för projektets eventuella fullföljande vidmakthållas tills dess. Som framgår av vattenfallsverkets nyss nämnda utredning är detla sista krav, enligt verkets mening, oförenligt med ett avbrott i tillverk­ningen av Forsmark 3-specifika komponenter. Denna slutsals torde emel­lertid vara betingad av att utredningsarbetet, enligt vad som framgår av rapporten, har baserats på förutsättningen all den eventuellt fortsatta utbyggnaden efler 1978 skall ske enligt en tidplan som innebär att blocket kan tas i drift i oktober 1984. Enligt min mening bör i stället tidplanen anpassas till kravet på att minimera den specifika kapitalbindningen under 1978.

Regeringen har genom beslut den 23 februari 1978 uppdragit åt vatten­fallsverket atl efter överenskommelse inom Forsmarks Kraftgrupp AB la upp förhandlingar i syfte att tillse atl sådan komponenttillverkning avbryts som inte är nödvändig för all bevara handlingsfriheten. Härvid avses i synnerhet sådana komponenter som är specifika för block 3 vid Forsmarks kraftstation i den meningen att allernativ användning saknas. Inte heller bör sådan komponenttillverkning påbörjas. Som framgår av det följande Slår 163 milj. kr. till förfogande för Forsmark 3-projektet. Det bör ankom­ma på valienfallsverkel att efter överenskommelse inom Forsmarks Krafl­grupp AB vidta de åtgärder som erfordras för all anpassa aktivitetsnivån inom projektet lill vad som kan finansieras med anvisade medel.

Med tanke på alt slutgiltigt ställningstagande till om arbetena med Fors-mark 3 skall fullföljas eller avbrytas blir aktuellt hösten 1978 avser jag inte att nu behandla frågan om medelsbehov för mer än den första hälfien av budgetåret 1978/79.

För budgetåret 1977/78 har 163 milj. kr. anvisats för utbyggnad av kärnkraflblocket Forsmark 3. Vid min anmälan till prop. 1976/77: 150 (bil. 7 s. 22) anförde jag att dessa medel borde kunna disponeras även för täckande av kostnader för åtgärder som bl. a. staten kan behöva vidta lill följd av den ändrade planeringen för nämnda block. Riksdagen hade intet att erinra häremot (FiU 1976/77:30, rskr 341). Om utbyggnaden av blocket under våren skulle fortsätta enligt den av valienfallsverkel förutsatta tid­planen kommer enligl verkets beräkningar ca 90 milj. kr. av de medel som har anvisats över investeringsanslagel Kraftstationer m. m. att gå åt under hela budgetåret. Det skulle innebära alt ca 73 milj. kr. av de för ändamålet anslagna medlen återstår vid budgetårets slut. Mot bakgrund av vad jag nyss har anfört om regeringens uppdrag lill valienfallsverkel bör del vara möjligt atl ytterligare nedbringa verkets kostnader för projektet redan

Prop. 1977/78:116

36

under återstoden av innevarande budgetår. Ell högre belopp kan därför komma all återstå på anslaget vid budgetårets slut.

Till förfogande står således vid utgången av innevarande budgetår minsl 73 milj. kr. Jag bedömer detta belopp vara tillräckligt för atl dels läcka vallenfallsverkels andel av sådana kostnader för blocket som är ofrånkom­liga under hösten 1978, dels läcka eventuella kostnader för ersällningsupp-drag eller annan reglering avseende blockets huvudleverantörer till följd av regeringens uppdrag lill valienfallsverkel den 23 febmari 1978.

Med hänvisning till vad jag har anfört är jag f n. således inle beredd att förorda all ytterligare medel anvisas till Forsmark 3-projeklet. Som jag nyss har nämnt beräknas minst 73 milj. kr. stå till förfogande vid budget­årets slut. Dessa medel kan med stöd av redan fattade riksdagsbeslut disponeras under hösten 1978 för de ändamål och enligl de riktlinjer jag här har angett. Medel härutöver bör inle heller tillföras genom atl nya lån avseende block 3 tas upp på kapitalmarknaden. I avvaktan på kommande energipolitiska belut avser jag därför inte att föreslå regeringen all medge valienfallsverkel att teckna borgen för sådana lån.

Som framgår av vad jag har anfört är jag inte heller beredd alt beräkna medel för mer än vallenfallsverkels andel av erforderligt kapitaltillskott från delägarna enligl gällande konsortialavtal, dvs. 74,5 %.

Valienfallsverkel har i samband med all utredningen om ändrad plane­ring för block 3 i Forsmark överlämnades lill regeringen även hemställt att regeringen tar ställning till vissa i utredningen föreslagna principer för ersättning av de merkostnader som verket anser kommer all uppstå till följd av den ändrade utbyggnadstakten. Denna fråga anser jag det vara för tidigt att ta ställning till i delta sammanhang. Jag vill dock erinra om vad som stadgas i 4§ villkorslagen och vad som uttalades i ersättningsfrågan i lagens förarbeten.

Slutligen vill jag i detta sammanhang erinra om att regeringen beslutat alt ta fram objekt inom en ram av 100 milj. kr. för alt ge sysselsättningsmöj­ligheter ål byggnadsarbetare i norra Uppland, för att motverka de syssel­sättningsproblem som följer av nedtrappningen av arbetsstyrkan vid kraft­verksbygget i Forsmark.

För kärnbränsle harjag beräknat 223,5 milj. kr. Härav ulgör 30,8 milj. kr. betalning för initialbränsle till block 4 i Ringhals. Återstoden avser kostnader för ersättningsbränsle till block 3 och 4 i Ringhals. Ersättnings-bränsle finansieras normalt med vid kraftproduktionen frigjorda medel. Genom att i detta fall konlraktsbunden anskaffning av ersätlningsbränsle sker tidigare än vad som behövs på grund av bränsleförbmkning blir det permanenta kapitalbehovet för bränsleförsörjning större än normalt. Lik­som valienfallsverkel anser jag det lämpligare alt finansiera denna mer­kostnad över anslag än genom ökad rörlig kredit.

För övriga värmekraftanläggningar har jag beräknat 11,9 milj. kr. Merparten av detta belopp,  11  milj.  kr., utgör återstående del av

Prop. 1977/78:116

37

investeringskostnaden för den gasturbin av ny typ med betckningen GT 200 som jag har redogjort för i prop. 1977/78:25 (s. 111-112).

För investeringar i distributionsanläggningar har jag beräknat sammanlagt 573 milj. kr. I beloppet ingår investeringskostnader för driftövervakningsanläggningar, stamnälsanläggningar, regionala nät och lokala nät. Huvuddelen av investeringskostnaderna hänför sig lill tidigare påbörjade arbeten. Bland de projekt för vilka medel har beräknats återfinns uppförandet av en 800-kV ledning med sträckningen Forsmark-Odensala-Grantorp och en 400-kV ledning med sträckningen Ringhals-Strömma. Med hänsyn till alt koncession inte har meddelats för dessa ledningar bör ytterligare beställningar eller större förberedelsearbeten för dessa utbygg­nader t. v. inte ske. VattenfaUsverket bör därför inte få diponera medel för dessa ändamål utan särskilt medgivande från regeringen.

För investeringar avseende Gollands elförsörjning har jag be­räknat 84 milj. kr. Som jag närmare redogjorde för i prop. 1977/78:25 (s. 112-115) har särskilda insatser visat sig vara nödvändiga för att klara av Gotlands elförsörjning på ett tillfredsställande sätt. Den föreslagna lösning­en, som har godtagils av riksdagen (NU 1977/78:32, rskr 1977/78:108), innebär bl. a. att medel i form av avskrivningsanslag skall ställas lill vatten­fallsverkets förfogande för förvärv av aktier i AB Gotlands Kraftverk och av elproduktionsanläggningar samt för atl uppföra ett diesel k rafi verk på Gotland. Chefen för budgetdepartementet behandlade denna fråga vid sin anmälan av huvudtiteln Avskrivningar av nya kapitalinvesteringar i prop. 1977/78:100 (bil. 22 s.2). Av kostnaderna för dessa investeringar faller 84 milj.kr. på budgetåret 1978/79. Därav avser 54 milj. kr. förvärv av aktier och 30 milj. kr. del av kostnaderna för dieselkraflverkel.

Posten övriga ändamål, som jag beräknar till 61,7 milj. kr., avser dels 26,3 milj. kr. för diverse kompletteringar av produktionsanläggningar, dels 7,9 milj. kr. för inköp av fastigheter, dels 27,5 milj. kr. för förvärv och finansiering av ddistribulionsföretag.

Med hänvisning till mina ställningstaganden förordar jag att investeringsanslaget Kraftstationer m. m. las upp med 2 310 milj. kr. Belop­pet har beräknats med beaktande av all en marginal utöver investeringsra­men bör finnas för att göra det möjligt alt öka vattenfallsverkets investe­ringar under löpande budgetår om det är påkallat av konjunkturskäl eller annars från kraftförsörjningssynpunkt. Med del anslagsbelopp jag har för­ordat kan medelsreserven i början av nästa budgetår beräknas uppgå lill ca 224 milj. kr.

Vallenfallsverkels projektreserv beslår f. n. av två gasturbiner om tillsammans 150 MW och oljelagringsanläggningar om sammanlagt 750000 m. Verket föreslår i sin anslagsframställning att valtenkraftprojektet Klip­pen skall föras lill projektreserven. Jag är f n. inle beredd atl biträda detta förslag med hänsyn till att projektets tillåtlighet ännu inte har prövats av vattendomstolen.

Prop. 1977/78:116

38

VattenfaUsverkets rörelselillgångar, dvs. likvida medel, kundfordringar, lager, maskiner och inventarier, finansieras med balanserade överskotts­medel, lagerreserver, kortfristiga skulder, vissa anslagsmedel och rörlig kredit. Verket disponerar f. n. en rörUg kredit om 600 milj. kr.

Enligt VattenfaUsverket föreligger, under förutsättning av att anslag för kärnbränsle erhålls enligt verkets förslag, även för budgetåret 1978/79 en acceptabel finansieringsmarginal med bibehållen ram för den rörliga kredi­ten. Med hänvisning härtill anser jag att nuvarande ram bör bibehållas.

Frågor rörande regeringens bemyndigande att medge valienfallsverkel att teckna borgen avser jag alt la upp vid min anmälan till tilläggsbudget III för budgetåret 1977/78.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att lill Kraftstationer m. m. för budgetåret 1978/79 anvisa ett inves­teringsanslag av [REDACTED_PERSONNUMMER] kr.

Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1978