Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1976/77:97 Regeringens proposition

1976/77:97

om statens maskinprovningars uppgifter och organisation m. m.;

beslutad den 24 febmari 1977.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakUga innehåll

1 propositionen föreslås riktlinjer för verksamheten vid statens maskin­provningar. Den nuvarande ordningen föreslås i storl sett oförändrad. Vis­sa ändringar i fråga om verksamheten förordas dock. Bl. a. föreslås all un­dersökningar på eget initiativ ökas. E)essulom föreslås en ändrad anslags­konstruktion för anstalten.

1 Riksdagen 1976/77. 1 saml. Nr 97

Prop. 1976/77:97

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-02-24

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om statens maskinprovningars uppgifter och organisation m. m.

1    Inledning

Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 18 juni 1971 tillkallades särskilda sakkunniga' med uppdrag att utreda frågor rörande kontrollan­stalterna på jordbmkets område. De sakkunniga antog benämningen utred­ningen om kontrollanstaltema på jordbmkets område. I mars 1976 har ut­redningen avlämnat delbetänkandet (Ds Jo 1976:3) Statens maskinprov­ningar - uppgifter och organisation m. m.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret, riksrevisionsverket, statens trafiksäkerhetsverk, skolöverstyrelsen, lant­bmksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, skogsstyrelsen, statens livsme­delsverk, statens maskinprovningar, styrelsen för jordbmkets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt, arbetarskyddsstyrelsen, statens provningsanstalt, Jordbmkstekniska institutet, 1974 års trädgårdsnärings­utredning (Jo 1974:09), Forskningsstiftelsen skogsarbeten. Lantbrukarnas riksförbund (LRF). Trädgårdsnäringens riksförbund. Skogs- och lantar­betsgivareföreningen. Föreningen skogsbmkets arbetsgivare. Svenska lantarbetareförbundet, Svenska skogsarbetareförbundet. Svenska trans­portarbetareförbundet, Svenska kommunförbundet, Sveriges Mekanför-bund. Leverantörföreningen för lanibmksmaskiner. Föreningen för kom­munal park och naturvård, Sveriges standardiseringskommission, Sveri­ges mekanstandardisering, Entreprenadmaskinleverantörers samarbetsor­gan, Sveriges schakt entreprenörers riksförbund samt Föreningen Sveriges maskinkonsulenter.

' Generaldirektören Ingvar Widén, ordförande, generaldirektören Bo S.[REDACTED_EFTERNAMN], rektorn Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsledamoten Filip[REDACTED_EFTERNAMN], direktören Göran Kuy-lenstjerna och f. d. riksdagsledamoten Erik[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1976/77:97

3

1 proposition 1976/77:100 (bil. 13 s. 93) har regeringen föreslagit riksda­gen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till statens maskinprov­ningar för budgetåret 1977/78 beräkna ett förslagsanslag av 3 794000 kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga.

2    Nuvarande ordning

Statens maskinprovningar handhar provning av maskiner och redskap för jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbmk och mejerihantering. Huvudupp­gifterna är att prova maskiner och redskap som förekommer i allmänna handeln och att lämna allmänheten upplysningar om dessas beskaffenhet. Vidare skall anstalten på uppdrag av tillverkare och importörer prova ma­skiner och redskap som inte förs i marknaden saml lämna redogörelse för resultatet till den som begärt provningen. Dessutom lämnar maskinprov­ningarna allmänheten konsumentupplysning i form av råd och upplysning­ar inom verksamhetsområdet samt verkar för upplysning om ändamålsen­lig maskinanvändning. Fastän maskinprovningarna från början främst va­rit ett organ för konsumentupplysning, som skall lämna saklig och objektiv information till köpare av maskiner inom sitt verksamhetsområde och ge underlag för undervisning och rådgivning på maskinområdet, har på senare tid en allt betydelsefullare del av arbetet blivit att medverka i statens kon­troll av att skyddsanordningar o.d. är ändamålsenliga och uppfyller de krav som olika myndigheter, främst arbetarskyddsstyrelsen, uppställt. Maskinprovningarna är fr. o. m. den I april 1975 riksprovplats för officiell provning av grävmaskiner och iraktorgrävmaskiner.

Maskinprovningama leds av en styrelse. Den består av föreståndaren och åtta andra ledamöter som utses av regeringen. Lantbruksstyrelsen är tillsynsmyndighet.

Maskinprovningarna har 57 anställda, varav 15 är handläggare och 42 övrig personal. Av de anställda arbetar 24 med besiktning och provning av grävmaskiner. Anstalten är organiserad på tre aUmänna avdelningar i Ultu-na, Alnarp och Umeå samt en livsmedelsavdelning i Alnarp. Vid varje av­delning finns en rådgivande provningsnämnd. Vid de allmänna avdelning­arna skall den representera erfarenhet inom maskinteknik, jordbruk och skogsbmk samt där så fordras trädgårdsbruk. Vid livsmedelsavdelningen skall den representera erfarenhet inom maskinteknik, mejerivetenskaplig forskning och praktisk mejerihantering. Nämnderna skall om möjligt delta i provningarnas planering och följa pågående provningar. Vidare skall de granska och fastställa redogörelser för avslutande provningar. Av verk­samheten vid maskinprovningama är ca 80% provningsverksamhet, 5% informationsverksamhet samt 15% administration m.m. Därtill kommer provningen av grävmaskiner.

Officiell provning innefattar sådan teknisk provning, kontroll och besikt­ning som är föreskriven i lag eller annan författning. Den omfattar inte så­lt Riksdagen 1976/77. I saml. Nr 97

Prop. 1976/77:97

4

dim kontroll som konstruktör, tillverkare, ägare eller annan part utan krav på opartiskhet låter utföra i egenverksamhet på eget ansvar (egenkontroll). Den officiella provningen syftar ytterst till att skydda liv, hälsa och egen­dom.

Statsmakterna antog år 1972 och år 1974 riktlinjer för organisationen av officiell provning och kontroll (prop. 1972:54, NU 1972:38, rskr 1972: 199). I anslutning lill dessa riktlinjer har antagits viss lagstiftning, bl. a. lagen (1974:896) om riksprovplatser (prop. 1974:162, NU 1974:52, rskr 1974:349).

Enligt riktlinjerna skall organiseras ett system av riksprovplatser vilka tillsammans skall täcka landets behov av officiell provning. Riktmärket för denna organisation är att ansvaret för den officiella provningen av varje objekt läggs på en enda riksprovplats. Hittills har riksprovplatser utsetts för nio olika objektområden, däribland som nämnts maskinprovningama för grävmaskiner och traktorgrävmaskiner.

Vid sidan av officiell provning och annan provning som är obligatorisk på grund av föreskrift i författning eller lill följd av myndighets beslut före­kommer i stor utsträckning att provning utförs frivilligt. En tillverkare kan sålunda av eget initiativ låta prova sin produkt. Initiativet kan emellertid också komma från t. ex. en myndighet som i konsumentupplysande syfte vill undersöka en produkts egenskaper. Den provning som maskinprov­ningama i konsumentupplysande syfte utför för atl fastställa och redovisa en produkts allmänna egenskaper har sålunda endast undantagsvis karak­tären av officiell provning.

Maskinprovningarnas verksamhet omfattar både officiell och icke offici­ell provning.

Officiell provning utförs av maskinprovningama på grund av bestäm­melser som utfärdats av bl. a. arbetarskyddsstyrelsen och trafiksäkerhets-verket. Provningen omfattar hållfaslhetsprov på hytter, bullerprov i hyt­ter, provning av traktorsitsar samt mätning av vibrationer och buller från motorsågar m. m. På dessa typer av provning har lagen om riksprovplatser m.m. ännu inte gjorts tillämplig. Vidare utförs vid maskinprovningama provning av grävmaskiner och Iraktorgrävmaskiner. För detta objektom­råde är, som jag redan har nämnt, maskinprovningarna riksprovplats se­dan den I april 1975.

Till kategorin icke officiell provning och undersökningar i konsument­upplysande syfte vid anstalten hör bl. a. provning av torkar, jordbrukstrak-torer.skördelröskor, konstgödselspridare, vagnar och pressar. De provade maskinerna utgör ca 50% av värdet av nyanskaffade jordbruksmaskiner. Variationer förekommer givetvis mellan olika maskinslag. Maskiner för trädgårdsbruket är provade i endast ringa utsträckning.

Av skogsbmkets maskiner är motorsågar provade till mer än 90%. De stora skogsmaskinema är endast i ringa utsträckning provade. Drygt en tredjedel av värdet på de årliga nyanskaffade skogsmaskinerna anses vara provade.

Prop. 1976/77:97

5

Provningen på livsmedelsindustrins område har hittills varit inriktad på främst mejerisidan. Av separatorer saluförs f. n. i stort sett endast en typ som är provad. Beträffande den andra stora gruppen värmeväxlare för pas-törisering, s. k. plattapparater, föreligger provningstvång varför alla typer är provade. Övriga maskiner är provade till högst 25 %.

Den icke officiella provningen utföres som frivillig provning och syftar bl. a. till att fastställa de' provade objektens egenskaper.

Maskinprovningamas effektivitet som konsumentupplysare samman­hänger bl. a. med hur lång tid som förflyter från det en maskin böijar salu­föras till dess att en provningsredogörelse publiceras. Provning och publi­cering tar 1 å 2 år. Oavsett utfallet offentiiggörs resultaten från alla prov­ningar av maskiner som syftar till en fullständig egenskapsredovisning. Re­sultat av övriga frivilliga provningar är i princip sekretessbelagda. Antalet prenumeranter på maskinprovningarnas meddelandeserie är drygt 14000. Dessutom säljs lösnummer i ett antal varierande mellan 60000 och 130000 per år.

Statens maskinprovningars verksamhet finansieras dels genom anslag över statsbudgeten, dels med avgifter. Anslaget uppgår för budgetåret 1976/77 till 3 794000 kr. Inkomsterna e;kl. inkomsten av provning av gräv­maskiner var för budgetåret 1975/76 1 390000 kr. Inkomster som översti­ger 400000 kr. får disponeras av maskinprovningama. Provningen av gräv­maskiner skall vara självbärande.

Taxoma för den ordinarie verksamheten fastställs av lantbruksstyrelsen efter förslag av maskinprovningarna och i samråd med riksrevisionsver­ket. Taxoma för grävmaskinsprovning fastställs av maskinprovningarna i samråd med riksrevisionsverket.

Internationella förhållanden. Provning av maskiner för jordbruket be­drivs numera i flertalet europeiska länder och även i betydande omfattning i andra världsdelar. Provning av maskiner för skogsbmket sker också i fle­ra länder. Vad gäller maskiner för livsmedelsindustrin förekommer sådan provning framför allt i länder med egen tiUverkning. Maskinprovningen i Östeuropa är särskilt starkt utbyggd och har i regel ett helt avgörande in­flytande på om en ny maskinkonstruktion över huvud taget skall få börja tillverkas och säljas.

3   Utredningen

För jordbmkets del väntas enligt utredningen i stort oförändrad produk­tionsvolym och odlingsareal men fortsatt minskning av antalet bruknings-enheter. En ökad specialisering inom jordbruksföretagen förefaller sanno­lik. För den egentliga trädgårdsnäringens del bedöms det som sannolikt all den svenska produktionen inte kommer alt minska. Delta förutsätter bl. a. ökad mekanisering. Även utvecklingen inom området för skötsel av all-

Prop. 1976/77:97

6

manna parker, planteringar och andra grönområden samt kyrkogårdar har betydelse för maskinprovningsverksamheten.

I fråga om skogsnäringen förutsätts att produkterna under överblickbar framtid kommer att möta stor efterfrågan. Man får räkna med krav på ökad virkesproduktion men också på reducerade avverknings- och transport­kostnader. För atl tillgodose kraven måste också skogsråvara från områ­den med sämre virkesproducerande förmåga eller svårare avsättningsläge utnyttjas med rationella metoder. Detta förutsätter en kvantitativt och kvalitativt utvecklad mekanisering. Särskilda problem uppkommer genom de, främst inom det privatägda skogsbruket, många och små brukningsen-heterna. Mot denna bakgrund kan man räkna med i stort sett oförändrad skogsareal, intensifierad produktion samt, framför allt där enheterna är små, fortsatt strävan mot ökad samverkan.

Inom de flesta av livsmedelsindustrins branscher sker en koncentration till större enheter.

Väntad utveckling inom tnasknnområdet. Under de senaste åren har pri­set på maskiner stigit praktiskt taget oavbrutet. Detsamma gäller priset på arbetskraft, som dock stigit betydligt snabbare än maskinpriserna. Sanno­likt fortsätter denna förskjutning i prisrelationen. Utredningen räknar med ett fortsatt krav på att mänsklig arbetskraft ersätts av maskiner. På grund av att de aktuella näringarna gått långt i detta hänseende blir en fortsall ut­veckling i denna riktning svårare än tidigare. Framförallt inom jordbruket och trädgårdsnäringen påverkas mekaniseringen av att arbetena är starkt säsongbundna. Detta leder till en begränsning av möjligheterna lill ökat, åriigt utnyttjande av maskiner och påverkar sålunda även del framlida be­hovet av maskinkapacitel.

Utredningen framhåller att lantbruksmaskinerna tidigare i stor utsträck­ning tillverkades inom landet. Under senare lid har en ökad import ägt rum. Det ökade antalet maskiner som ej i första hand tillverkas för svenska förhållanden och de alltmer komplicerade och svårprovade maskintyperna påverkar maskinprovningamas verksamhet. Skogsbmkets maskiner är främst av svensk tillverkning. Ökade krav på bättre arbetarskydd påverkar också utvecklingen. Enligt utredningen måste man räkna med ökade ford­ringar också på maskinområdet, vilket leder till föreskrifter om provning. Enligt utredningen behöver den totala kapaciteten hos den framlida ma­skinparken knappast ändras. Däremot finns behov av att öka de enskilda maskinernas prestanda. Antalet maskiner som åriigen behöver ersättas väntas minska. Den tekniska utvecklingstakten kan bli långsammare. Ma­skinerna kommer av bl. a. delta skäl att utnyttjas längre. En ökad speciali­sering inom jordbmksförelagen kommer alt minska behovet av maskiner av varje enskilt slag, men öka utnyttjandegraden och kraven på kapacitet hos maskinerna. Ingenting tyder emellertid på att jordbrukets åriiga inves­teringsbehov i maskiner, räknat i fasta priser, kommer atl sjunka.

Vad gäller skogsbruket framhåller utredningen alt samverkan i ökad om-

Prop. 1976/77:97

7

fattning ger möjlighet till användning av slörre maskiner också i de privata enheterna. Trots detta kan de mindre maskinerna väntas ha en betydande marknad under lång tid framåt.

Maskinprovningarnas verksamhet omfattar trädgårdsbruket i vidsträckt bemärkelse, nämligen handelsträdgårdar, plantskolor, fruktodlingar, par­ker och planteringar, kyrkogårdar m.m. Man måste räkna med en över hela fältet starkt ökande mekanisering. I viss omfattning användes samma maskintyper som inom jordbmket. Antalet maskintyper väntas förbli stort.

Även inom livsmedelsindustrin, som är ytterst heterogen och i flera av­seenden redan väl rustad med maskiner, kommer enligt utredningens redo­visning ytterligare mekanisering att genomföras. Det levererade antalet ex­emplar av varje maskintyp blir sannolikt litet. De enskilda maskinerna blir i många fall mycket komplicerade och dyrbara. Ofta kommer anskaffning­en alt avse kompletta maskinsystem. Fördelningen mellan inhemsk till­verkning resp. import är mycket skiftande i de olika branscherna. Utveck­lingen torde leda till ökad importandel.

Maskinprovningarnas samhällsekonomiska nytta är enligt utredningen svår att kvantifiera. Ett sätt är att ställa provningarnas totalkostnad mot den årliga kostnaden för maskindrift inom de berörda näringsgrenarna. Dessutom bör beaktas vissa andra förhållanden såsom förbättrat arbetar­skydd och ökad trafiksäkerhet. De totala utgifterna för den provning som utfördes hos maskinprovningarna inkl. anmälarnas kostnader utöver prov­ningsavgifter var för budgetåret 1974/75 ca 5 milj. kr. Detta belopp skall ställas mol de åriiga kostnaderna för maskindrift, vilken uppgår till mer än 3 miljarder kr. och som utgörs av avskrivningar, räntor, drivmedel och un­derhåll. Härav svarar jordbmket för ca 58%, skogsbmket för ca 35 % och trädgårdsbmket för ca 7%. Livsmedelsindustrins maskinkostnader har lämnats utanför beräkningen. Totala kostnaden för provningsverksamhe­ten uppgår alltså till mellan en och två promille av den årliga maskinkost­naden. Det kan enligt utredningen inte råda något tvivel om att verksamhe­ten hos maskinprovningama medverkar till att hålla maskinkostnader och den effekt som vinnes med maskinanvändning i gynnsammaste möjliga re­lation till varandra.

Det är enligt utredningens mening fördelaktigt om provningsresultat från andra länder kan utnyttjas. En förutsättning härför är att den på annat håll provade maskinen är praktiskt taget identisk med den typ som säljs i vårt land. Jämförelse med provningsresultat från andra håll förutsätter att prov­ningarna gjorts med likvärdig utrustning och följt samma program. Bäst går det när provningen är av rent laboratoriemässig karaktär. Det har visat sig atl de skillnader som föreligger i fråga om jordarter, terräng, väderiek, gödselmedel, grödomas natur m. m. ofta gör resultaten frän ett land miss­visande i ett annat.

Målet för maskinprovning inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsod-

Prop. 1976/77:97

8

Ung bör enligt utredningen vara att medverka till effektivisering samt till miljöförbättrande och energibesparande åtgärder. Provningen bör främst syfta till konsumentupplysning och sålunda ett underiältande av maskinköparens val. Den bör även medföra en sanering av utbudet av ma­skiner. Provningen bör omfatta huvuddelen av de maskinslag och maskin­typer som används i något så när stor omfattning eller som det eljest befin-nes angeläget all få närmare kunskap om. Verksamheten bör ske med bi­behållande av stränga krav på korrekt och objektiv provning. Om inte provning är påböijad eller genomförd före marknadsföringen, bör den sät­tas i gång snarast efter denna. Provningen bör genomföras snabbt och re­sultaten snarast spridas så effektivt som möjligt. Bl. a. bör det eftersträvas att informationen sprids i för konsumenten lätt tillgänglig form.

Maskinprovningama bör verka för att tekniska normer och provnings­metoder blir samordnade mellan olika länder. Härigenom bör bl. a. Sverige i ökad utsträckning kunna dra nytta av provningsresultat från andra län­der, särskilt de nordiska. Utredningen framhåller vidare betydelsen av att maskinprovningama noga följer och söker utnyttja erfarenheter och tek­niska framsteg som görs inom verksamhetsområdet såväl inom som utom landet. Härutöver anser utredningen det angeläget att man på allt sätt främjar en internationell samordning av maskinprovning inom lantbmk och skogsbruk och då främst inom de nordiska länderna.

Behov av maskinprovningarnas tjänster. Den i maskinprovningarnas verksamhet gmndläggande provningen med fullständig egenskapsre­dovisning är avsedd att ge underlag för maskinköparnas val av maskin vilket uppnås genom att provning utförs så att alla väsentliga egenska­per hos maskinen redovisas. Resultatet går ut direkt till köpare och till an­mälare samt till rådgivning och undervisning. Provningsformen har sitt största berättigande i fråga om maskiner som är komplicerade, svårbedöm­bara och relativt dyra och som säljs i stort antal. F. n. kan maskinprovning­arna ej tillhandahålla information om jordbruksmaskiner i större omfatt­ning än vad som motsvarar ca halva årsinvesteringen. Alltför många ma-skinfabrikal blir därför aldrig provade. Denna del av verksamheten bör fördubblas.

På trädgårdsområdet har resursema inte tillåtit nämnvärd provning un­der de senaste åren. En kraftfull ökning så att denna del av verksamheten kommer i paritet med jordbmket, mätt i förhållande till den årliga investe­ringen, finner utredningen vara motiverad.

Förhållandena inom skogsbruket överensstämmer med jordbrukets be­träffande de maskiner som avses för de mindre skogsenhetema samt i hög grad för motorsågarna. Provning bedöms vara synnerligen angelägen. De stora skogsmaskinema ärf. n. föremål för så snabb utveckling att en prov­ning knappast kan hinna bli aord förrän maskintyperna börjar bli tekniskt föråldrade.

Stmkturförändringen inom livsmedelsindustrin har lett till all nyanskaf-

Prop. 1976/77:97

9

fad maskinutrustning utgörs av stora, dyrbara enheter i mycket korta till­verkningsserier och till att de enskilda företagen eller deras branschorgani­sationer förfogar över hög teknisk sakkunskap. Delta medför att behovet av en maskinprovning som grundval för en konsumentupplysning radikalt förändrats. Man skall enligt utredningens mening inte räkna med något nämnvärt behov av sådan provning.

Frivillig uppdragsprovning. De inhemska industriföretag som tillverkar maskiner för här aktuella näringsgrenar är av starkt varierande storlek. Antalet mindre företag är förhållandevis stort. I dessa saknas oftast både utrustning och specialkompetens för avancerad mätning. Det är från sam­hällets synpunkt fördelaktigt om maskinprovningamas resurser ställs till industriföretagens förfogande om dessa så önskar. Vad gäller importen kan med denna provning undvikas att för våra förhållanden olämpliga ma­skiner förs ut på svensk marknad. Vissa länder kräver för importlillstånd beträffande maskiner att vederbörande tillverkare företer provningsintyg från officiell provningsinstitution i tillverkningslandet. För svensk export kan sålunda möjlighet till uppdragsprovning vara av avgörande betydelse. Vid denna typ av provning måste enligt utredningen full kostnadstäckning tas ut. Trots att den inhemska maskintillverkningen går tillbaka bör man räkna med någon ökning av denna provningslyp.

Föreskriven provning. Provning är f. n. föreskriven beträffande flera ma­skinslag vad beträffar hållfasthet, vibrationer, buller, värme och ventila­tion m. m. Den föreskrivna provningen kommer enligt utredningen säkerli­gen att fortsätta att öka i omfattning. Bestämmelser som syftar till bätt­re arbetarskydd och trafiksäkerhet utfärdas successivt. Genom beslut av regeringen har nu tillkommit sådan provning även på områden utanför ma­skinprovningarnas ordinarie verksamhet i första hand för grävmaskiner och viss andra tyngre entreprenadmaskiner. Enligt utredningen kan det va­ra lämpligt att maskinprovningarna utför föreskriven provning även av andra maskiner, där provningarna har särskilda fömtsättningar. Kostna­derna för denna provning bör helt täckas genom avgifter.

Vad gäller livsmedelsindustrins maskiner föreligger provningslvång i fråga om plattapparaler. I vissa fall har provning av maskiner för framställ­ning av mjukglass föreskrivits. Livsmedelsverket har på utredningens för­frågan bedömt att föreskriven provning av utmstning på det livsmedelstek­niska området i framtiden sannolikt inte kommer att få större omfattning än vad som nu är fallet. Under sådana förhållanden bör denna verksamhet avvecklas vid statens maskinprovningar. Den officiella provning på områ­det som befinnes erforderiig bör kunna utföras av annat lämpligt organ, i första hand statens provningsanstalt.

Provningarnas marknadstäckning. Även om maskinprovningsverksam­heten inom jordbmk, skogsbruk och trädgårdsodling är förhållandevis väl utbyggd i Sverige finns det enligt utredningen betydande luckor vad gäller maskinprovningarnas marknadstäckning. Det är angeläget att anstalten.

Prop. 1976/77:97

10

bl. a. genom intensiv upplysningsverksamhet, söker stimulera intresset för frivillig provning så att de väsentligaste luckorna täcks.

Representanterna för arbetstagarorganisationerna och för trädgårdsnä­ringen har ställt sig positiva till tanken att göra fullständig effektivitets-provning obligatorisk för att därigenom vinna ökad omfattning. Övriga in-iiessenter har varit tveksamma eller direkt avvisande. Med hänsyn härtill är utredningen inte beredd föreslå någon sådan.

För att skapa förutsättningar för vidgad provning och bättre informa­tionsmöjligheter bör enligt utredningen maskinprovningaina ges resurser för att genomföra huvuddelen av provningen pä eget initiativ. Vid sådan provning blir det möjligt att betydligt bättre tillhandahålla provningsresul­tat för de maskiner som bedöms vara mest aktuella. Det blir också lättare att anordna serieprovningar av tillräcklig omfattning. En ytteriigare positiv effekt är alt maskinimporlörerna kan förväntas hellre öka antalet beställ­ningar av frivillig provning än ta risken av att för dem ofördelaktiga prov­ningsresultat offentliggörs sedan nya maskintyper redan förts i markna­den. Den informationsverksamhet som maskinprovningarna bedrivit bör fortsätta och ytterligare utvecklas i syfte att inrikta efterfrågan på provade maskiner.

Provningarnas genomförande. Tidsåtgången för själva provningen är beroende av flera faktorer. Hit hör krav på fullständighet i provningspro-grammel, väderlek, maskinhaverier under provningen, personella och ma­teriella resurser samt aktuell arbetsbelastning. Avvägningssvårigheter uppkommer därigenom atl krav på en relativt omfattande provning står i motsatsställning till önskemål om kort provningstid. Enligt utredningen bör det i vissa fall vara till hjälp för maskinköparen att preliminära resultat publiceras.

Huvudmannaskap. Utredningen har övervägt frågan om huvudmanna­skapet för maskinprovningarna. Utredningen påpekar att jordbrukets or­ganisationer själva saluför maskiner. Det är därför inte lämpligt att dessa organisationer går in som huvudman för maskinprovningen. Staten bör med hänsyn härtill även framdeles svara för maskinprovningsverksam­heten.

Utredningens ställningstagande till övriga kontrollanstalier på jordbru­kets område leder till att statens maskinprovningar inte kan sammanföras organisatoriskt med någon av dem. Om man skall överväga en samordning med annan näraliggande verksamhet kan lanlbrukshögskolan eller Jord­brukstekniska institutet komma i fråga. Eftersom maskinprovningarna och institutet inte har samma huvudman kan en sammanföring ej ske. Atl in­föra en kontrollerande verksamhet av nu ifrågavarande omfattning och art i lantbrukshögskolan medför enligt utredningen ej heller några fördelar. Utredningen föreslår därför atl statens maskinprovningar kvarstår såsom fristående myndighet. Inre organisation m.m. Maskinprovningarnas organisation med styrelse

Prop. 1976/77:97

11

och kansli samt regionala provningsavdelningar och till dessa knutna prov­ningsnämnder har visat sig effektiv. Utökningen med besiktningsverk­samhet för grävmaskiner innebär endast att till var och en av de tre allmän­na avdelningarna knutits en särskild underavdelning för denna verksam­het.

Utredningen finner inte anledning föreslå ändrad lokalisering av maskin-provningarna. Ett genomförande av utredningens förslag beträffande verk­samheten innebär att livsmedelsavdelningen avvecklas. Någon ändring av organisationen i övrigt behöver enligt utredningens mening f. n. inte göras.

Ekonomi. För uppdragsprovningen skall enligt gällande riktiinjer sådana avgifter tas ut att verksamheten blir självbärande. Detsamma gäller för grävmaskinsområdet. Utredningen finner inte anledning föreslå någon ändring häri. Även publikationsverksamheten bör liksom hittills ge full kostnadstäckning.

Kostnadstäckningen för provningarna med fullständig egenskapsredo­visning är mindre än 20%. Avsikten med dessa provningar är främst att ge ett objektivt underlag för konsumentupplysning och att därigenom främja berörda näringars rationalisering. Utredningens förslag medför alt maskin­provningarna fortsättningsvis själv avgör vilka maskiner som skall provas. Detta bör gälla även när begäran om provning kommer in från tillverkare eller försäljare av maskin.

Den låga kostnadstäckningen för provning med fullständig egenskapsre­dovisning kan således enligt utredningen knappast komma att förbättras. Närmast till hands ligger då att överväga om de som främst har nytta av provningarna, nämligen företagarna inom jord- och skogsbruk samt träd­gårdsodling, kan svara för provningskostnadema. Möjliga altemativ är att berörda näringar betalar kollektivt visst belopp eller enskilda köpare eller ägare av maskiner betalar avgifter till statskassan. Altemalivet med kol­lektiv betalning torde vara det som tekniskt är enklast att administrera. Provningskostnader skulle sålunda kunna tas från de prisregleringsmedel som jordbruket får disponera. Ätt debitera enskilda köpare eller ägare av maskiner kan med hänsyn till administrationskostnaderna endast komma i fråga om uppbörden kan kombineras med betalning av annan förekom­mande avgift. Utredningen konstaterar att elt sätt vore atl ta ut en avgift i samband med den årliga traktorskatlen. Enligt utredningen torde jord­bruksnäringen föredra att disponera prisregleringsmedel för ändamålet. Enligt utredningen kan invändas att denna metod f. n. gör det möjligt att lägga provningskostnader endast på jordbruket. Häremot kan anföras att den helt dominerande delen av de vanliga provningarna avser och kommer att avse jordbmkets maskiner. Den provning av skogsmaskiner som görs avser för övrigt nästan bara sådana mindre maskiner som främst används i bondeskogsbmket. Därför föreslår utredningen att de prisregleringsmedel som jordbruket disponerar tas i anspråk. Om någon motsvarande finansie-ringsvägför skogsbmkets och trädgårdsbmkets andel av provningarna till­kommer, bör även dessa näringar ta del i kostnaderna.

Prop. 1976/77:97

12

Den totala kostnaden för maskinprovningarnas verksamhet, exkl. gräv­maskinsområdet, uppgick under budgetåret 1974/75 till 3,7 milj. kr. Av denna kostnad hänförde sig 3 milj. kr. till provning, varav 2 milj. kr. till provningen med fullständig egenskapsredovisning. Häri har inräknats dessa provningars andel av verksamhetsledning och administration. För att möjliggöra för maskinprovningarna att själv besluta om vilka maskiner som skall provas, behöver anstaltens medel ökas med ca 0,7 milj. kr. till ca 2,7 milj. kr. Utredningen uppskattar att minst 75% av kostnaderna hänför sig till jordbrukets maskiner. Därför bör ca 2 milj. kr. tas ut av de prisregle­ringsmedel som jordbruket får disponera.

Anslagsfrågor. Utredningen föreslår att anslagskonstruktionen vid ma­skinprovningarna görs om efter mönster från andra myndigheter med upp­dragsverksamhet. Medel bör i fortsättningen anvisas över två anslag. På etl anslag för uppdragsverksamhet bör anvisas ett formellt belopp av I 000 kr. Uppdragsprovning bör i sin helhet finansieras av provningsavgifter som tas lill uppbörd på anslaget såvida inte provningen syftar till fullstän­dig egenskapsredovisning. Utgifter och inkomster för grävmaskinsprov-ningama bör redovisas särskilt under anslaget. För uppdragsverksamheten bör få disponeras erforderlig kredit. Det andra anslaget bör vara ett reser­vationsanslag över vilket anvisas bidrag för att bestrida de kostnader i öv­rigt vid maskinprovningarna som inte täcks av inkomster i verksamheten. Anslagskonstruktionen förbättrar möjligheterna att bestämma statens del av kostnaden för maskinprovning.

De totala beräknade utgifterna i kostnadsläget 1974/75 uppgår till 4,4 milj. kr., varav 1,3 milj. kr. täcks av inkomster och 2 milj. kr. från regle­ringsmedel. Statens nettoutgifter för maskinprovningama beräknas uppgå till 1,1 milj. kr. Den mindre del av utgifterna för provning med fullständig egenskapsredovisning som ingår häri, kan betraktas som ett bidrag till den rationalisering av jordbruks-, trädgårds- och skogsnäringarna som maskin­provningarna medverkat till. Staten bör också svara för utgifter för upplys­ningsverksamhet, visst internationellt arbete och myndighetsuppgifter i övrigt inom maskinprovningarnas område. Utredningens förslag bör genomföras den 1 juli 1977.

4   Remissyttrandena

Flera remissinstanser framhåller den stora betydelse som statens ma­skinprovningars verksamhet har för att effektivisera maskinanvändningen, förbättra arbetsmiljö och säkerhet samt hålla nere maskinkostnaderaa.

Utredningens förslag om mål för maskinprovningama inom jordbruk, skogsbmk och trädgårdsodling tillstyrks i huvudsak eUer lämnas utan erin­ran av remissinstanserna.

Enligt LRF saknas främst en övergripande målsättning för verksamhe­ten i anslutning till andra aktiviteter och institutioner inom lantbrukets om­råde.

Prop. 1976/77:97

13

1 fråga om maskinprovningarnas verksamhet och marknadstäckning till­styrks utiedningens förslag i huvudsak eller lämnas ulan erinran.

Flera remissinstanser framhåller vikten av provning på eget initiativ och serieprovning. Flera remissinstanser understryker dessutom att provning inom trädgårdsnäringens område bör ökas.

1 fråga om avvecklingen av provningen av livsmedelsindustrins maskin­er anför statens livsmedelsverk, maskinprovningarna och statens prov­ningsanstalt att denna inte bör avvecklas eller överföras till annan institu­tion.

Enligt arbetarskyddsstyrelsen medför kraven på en god arbetsmiljö efter hand ökat behov av provning inom maskinprovningarnas kompetensområ­de.

Enligt provningsanstalten hade det varit önskvärt om utredningen be­handlat maskinprovningarnas verksamhet och organisation sett mot en vidare bakgrund än vad som blivit fallet.

Lanthruksstyrelsen anser atl under senare år obligatorisk provning av arbetsmiljödetaljer på jordbruksmaskiner fått sådan omfattning att den in­kräktat på utrymmet för den traditionella maskinprovningen. Detta har ur rådgivningssynpunkt och med beaktande av den snabba tekniska utveck­lingen varit beklagligt. Även om provning av arbelsmiljödetaljer är synner­ligen viktig bör den ej få inkräkta på utrymmet för den traditionella funk­tionsprovningen.

Skogsstyrelsen framhåller atl verksamheten vid maskinprovningarna är upplagd på ett sådant sätt att den bidrar till att främja en lämplig utveckling av skogsbrukets maskiner och redskap. Del är vidare viktigt att urvalet av maskiner för provning sker strikt efter behovet av konsumentupplysning.

Maskinprovningarna finner det vara en allvarlig brist i utredningen att man inte dragit några slutsatser med anledning av utredningens analys av den samhällsekonomiska nyttan av provningarna. Utredningen borde ha framhållit att det finns ett betydande behov v från såväl praktisk som samhällsekonomisk synpunkt att öka omfattningen av verksamheten.

Enligt styrelsen för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedi­cinska anstaU skulle en samverkan med den tekniska försöksverksamhe­ten förbättra möjlighetema att utnyttja specialister inom olika områden.

Enligt LRF bör urvalsprincipen för vilka maskiner som skall provas för­utsättningslöst diskuteras.

1974 års trädgårdsnäringsutredning beklagar att en kraftig eftersläpning har skett för provningen av trädgårdsmaskiner. Trädgårdsnäringens riks­förbund framhåller trädgårdsodlarens berättigade anspråk att få provning­ar genomförda. Sveriges kommunförbund framhåller att en utvidgning av traktorprovningsverksamheten torde ge även kommunema bättre besluts-underiag vid traktorinköp.

Svenska lantarbetareförbundet och Svenska skogsarbetareförbundet understryker kraftigt vikten av att provningen av maskiner med förare prioriteras. Förbunden vill också betona viklen av att provning sker innan

Prop. 1976/77:97

14

maskinen släpps ut i marknaden. Förbunden anser vidare alt ett prov-ningsobligalorium bör eftersträvas.

Enligt Leverantörföreningen för lantbruksmaskiner och Entreprenad-maskinleverantörernas samarbetsorgan är del en brist i utredningen att den mycket summariskt redovisat provningen av grävmaskiner. Enligt samarbetsorganet och Sveriges schaktentreprenörers riksförbund kommer denna besiklningsverksamhet att ytterligare utvidgas bl. a. vad avser andra slag av entreprenadmaskiner.

Skolöverstyrelsen anser alt den publikationsverksamhet som maskin-provningarna nu bedriver är av stor betydelse för utbildningen inom jord­bruks-, skogsbmks- och trädgårdsområdena. Den utformning som medde­landena nu har gör dem direkt användbara i undervisningen.

Maskinprovningarna påtalar risken för att resultat i en delrapport kan le­da lill felaktig föreställning om en maskin. Provningarna kommer emeller­tid atl hålla problemen i samband med publikationsverksamheten under ständig uppsikt.

LRF framhåller att det också varit intressant om utredningen behandlat maskinprovningamas redovisning av provningsresultaten. Det är minst li­ka viktigt att veta vad som går sönder på maskinen som att få veta vad det kostar att köra densamma. Såväl provningsmetodik som provningspro­gram borde därför omorganiseras för att även belysa dessa frågeställning­ar.

Leverantörföreningen för lantbruksmaskiner anser att rapportering av provningar bör förbättras. Alltför lång tid förflyter mellan genomförd prov­ning och publicering av provningsrapport.

Utredningens förslag om oförändrat huvudmannaskap tillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstansema. Flera av dessa påtalar dessutom vikten av att anstalten står obunden från berörda maskinintressenter.

Ärbetarskyddsstyrelsen anser det angeläget atl maskinprovningamas or­ganisation är sådan atl formeUa hinder inte möter mol alt utnyttja denna in­stitution som riksprovplats.

1 fråga om samordning och samarbete tillstyrks eller lämnas utredning­ens förslag utan erinran av flertalet remissinstanser. Flera remissinstanser påtalar vikten av god samordning mellan de tre maskintekniska institutio­nerna på Ultuna.

LRF efterlyser en diskussion om ett närmare samarbete med andra in­tressenter som har med lantbmkets mekanisering att göra. Här borde man ha en övergripande utredning om den framtida organisationen inom teknik­området.

Flera remissinstanser understryker vikten av intemationellt samarbete. Maskinprovningarna framhåller att det redan nu sedan flera år finns ett be­tydande samarbete såväl med de nordiska länderna som med internationel­la organ. Att utnyttja provningsresultat från andra länder eftersträvas re­dan nu men möjligheterna är begränsade främst på gmnd av de stora skill­naderna i rådande praktiska förhållanden.

Prop. 1976/77:97

15

I fråga om inre organisation tillstyrks eller lämnas utredningens förslag utan erinran av remissinstanserna.

Av de remissinstanser som yttrat sig över finansieringen föreslår flerta­let att den huvudsakliga finansieringen även fortsättningsvis bör ske över statsbudgeten. Statskontoret anser att den enda praktiska formen för fi­nansiering, om kostnaderna skall påföras de berörda näringama, är att ut­nyttja jordbmkets prisregleringsmedel. Statskontoret framhåller den osä­kerhet i medelstilldelningen som denna finansieringsform innebär. Med hänsyn till den ökade betydelse som arbetarskyddsaspekterna får i prov-ningsarbelet är det angeläget att verksamheten genom bidrag från samhäl­let garanteras erforderiiga medel.

Provningsanstalten framhåller det angelägna i att finansieringen sker så att verksamhetens kontinuitet säkerställs samt att maskinprovningarnas opartiskhet och integritet inte äventyras. Om det av praktiska skäl inte är möjligt alt på ett rättvist sätt ta ut avgifter av den som har nytta av prov­ningsresultaten bör man enligt provningsanstalten bibehålla det nuvarande systemet med anslagsfinansiering.

Ärbetarskyddsstyrelsen framhåller all finansiering inte får ske på något sätt som kan strida mot kraven på riksprovplatsens frislående ställning.

Enligt maskinprovningarna är del klart olämpligt all utnyttja prisregle­ringsmedel om man anser att anstalten skall bedriva en provningsverksam­het som skall ha sådan status och karaktär alt dess oväld och objektivitet inte kan ifrågasättas av någon intressegmpp. Formellt sett måste det be­traktas som olämpligt att en verksamhet, som är tillkommen för atl tjäna konsumentintressen skall till stor del finansieras med medel som dispone­ras av etl organ nära lierat med landels största försäljare av lantbruksma­skiner.

Skogs- och lantarbetsgivareföreningen finner att utredningen bort dis­kutera det nuvarande finansieringssätlel över statsbudgeten. Maskinprov­ningarnas obundenhet kan på ett olyckligt sätt komma atl ifrågasättas med anledning av att ett förbund inom den avtalsslutande organisationen på jordbmkssidan (LRF) driver landets mest omfattande försäljning av lant­bruksmaskiner.

Lantarbetareförbundet framhåller atl enbart se maskinprovningarnas verksamhet som en service åt jordbruksnäringen är att se det hela ur etl alltför snävt perspektiv. Genom provning av säkerhels- och effektivitets­förhållandena på jordbruksmaskinerna skapas fömtsättningar för en ratio­nell jordbruksdrift. Detta är något som inte är ett specifikt brukarintresse ulan ett konsumentintresse i betydligt vidare bemärkelse. Detta är elt mo­tiv för att kostnaderna borde täckas via statsbudgeten.

Föreningen Sveriges maskinkonsulenter framhåller all eftersom prov­ningskostnadema slutligen får bäras av den stora allmänheten bör maskin­provningarnas medel komma genom direkta anslag från riksdagen.

LRF förutsätter atl då finansieringen via införselsavgiftsmedel är en

Prop. 1976/77:97

16

kostnad som inte tidigare burits av jordbmket kommer fördelningsramen att höjas i motsvarande mån.

Förslaget om ny anslagskonstruktion tillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstanserna.

5   Föredraganden

Statens maskinprovningar skall prova maskiner bl. a. för att få underlag för en saklig och objektiv information till köpare av maskiner och redskap som används inom jordbmket, skogsbmket, trädgårdsnäringen och mejeri-hanteringen. Verksamheten skall också ge underlag för undervisning och rådgivning på maskinområdet. Maskinprovningama åtar sig även att på uppdrag utföra provningar åt bl. a. tillverkare och importörer.

På senare tid har en alltmera betydelsefull del av arbetet blivit atl med­verka i statens kontroll av aU skyddsanordningar o.d. är ändamålsenliga och uppfyller gällande föreskrifter, med andra ord att ulföra s. k. officiell provning. Sedan statsmakterna genom beslut år 1972 och år 1974 antagit riktlinjer för den officiella provningen, som bl. a. innebar att sådan prov­ning skall samordnas till s. k. riksprovplatser för olika objektområden, har statens maskinprovningar utsetts att fr.o.m. den 1 april 1975 vara riks­provplats för grävmaskiner och traktorgrävmaskiner. Statsmaktemas be­slut innehåller även riktlinjer för finansiering och huvudmannaskap vad gäller den officiella provningen. (Prop. 1972:54, NU 1972:38, rskr 1972: 199 och prop. 1974:162, NU 1974: 52, rskr 1974: 349).

Arbetet vid maskinprovningarna - utom grävmaskinsprovningen - för­delar sig med 80% på olika typer av provning, 5 % på upplysning och 15% på verksamhelsledning och vissa myndighetsuppgifter. Ca två tredjedelar av provningsverksamheten har under de senaste åren avsett provning med fullständig egenskapsredovisning. Denna provning sker i regel efter anmä­lan av tillverkare eller importör men i viss utsträckning även på maskin­provningarnas eget initiativ. Resultaten av dessa provningar publiceras. De avgifter som tas ut täcker mindre än 20% av maskinprovningamas kostnader. Ändra provningar sker på uppdrag. Resultaten offentliggörs in­te av maskinprovningama. Avgifterna för dessa provningar skall helt täcka kostnaderna. Merparten av övriga provningar är föranledda av olika slag av föreskrifter.

1 det följande kommer jag i huvudsak att behandla den del av maskin­provningarnas verksamhet med icke officiell provning som i konsument­upplysande syfte avser undersökning och redovisning av maskiners och redskaps egenskaper.

Utredningen om kontroUanslaltema på jordbrukets område har i betän­kandet (Ds Jo 1976: 3) Statens maskinprovningar uppgifter och organisa­tion m.m. lagt fram förslag om den icke officiella maskinprovningsverk­samheten.

Prop. 1976/77:97

17

Utredningen finner att nuvarande maskinprovning är uppenbart lönsam sett från samhällsekonomisk synpunkt. En betydande del av de maskinty­per som saluförs på den svenska marknaden genomgår provning med full­ständig egenskapsredovisning. Många maskintyper, i fråga om flera vikliga maskinslag mer än halva antalet, provas dock inte på detta sätt. Provning av trädgårdsmaskiner har förekommit endast i mycket liten utsträckning. Utredningen konstaterar att berörda myndigheter och organisationer har en positiv inställning till provningsverksamheten och önskar att verksam­heten skall omfatta en större del av maskinbeståndel än vad som nu är fal­let.

Utredningen finner att provningarna inom jordbruket och trädgårdsnä­ringen bör utökas. Behov av en omfattande provning finns också vad gäller de skogsmaskiner som används vid de mindre skogsbruksenhetema. Inom mejerihanteringens område är provningsfrekvensen liten och väntas förbli så. Utredningen föreslår att provningen av maskiner på sistnämnda områ­de avvecklas vid statens maskinprovningar och överförs till annat organ.

Maskinprovning inom jordbmk, skogsbruk och trädgårdsnäring bör en­ligt utredningens mening ses som ett medel för att effektivisera dessa nä­ringar och bidrar dessutom till miljöförbättring och energibesparing. Prov­ningen bör främst syfta lill konsumentupplysning samt omfatta huvudde­len av de maskiner som används i något så när stor omfattning. Det bör vidare eftersträvas att provningsresultaten kommer fram snabbt och sprids till konsumenterna i lätt tillgänglig form.

Utredningen föreslår att maskinprovningama ges möjligheter att på eget initiativ genomföra huvuddelen av den provning som syftar till en fullstän­dig egenskapsredovisning. Det bör enligt utredningens mening ankomma på anstalten att inom ramen för sina resurser avgöra vilka maskiner som skall få genomgå sådan provning. Därigenom kan verksamheten inriktas på de maskiner som det är mest angeläget att prova. Även vid oförändrad provningsvolym bör på detta sätt en ökad marknadstäckning kunna erhål­las.

Nuvarande organisation bör enligt utredningens mening i allt väsentligt kvarstå oförändrad. Uppdragsverksamheten föreslås bedi"ivas med full kostnadsläckning. Detta gäller även publikationsverksamheten.

Utredningen framhåller att medelsbehovet vid en ökad provning på an­staltens eget initiativ kommer alt stiga. Däremot räknar utredningen inte med att inkomsterna i form av anmälningsavgjfter skall öka. I stället bör maskinköparna, som har den största nyttan av provningsverksamheten, svara för en del av kostnaderna genom att medel tas i anspråk från de pris­regleringsmedel som jordbmket får disponera.

Remissinstanserna tillstyrker i huvudsak eller lämnar utan erinran utred­ningens förslag när det gäller målet för nu berörda del av maskinprovnings­verksamheten inom jordbmket, skogsbmket och trädgårdsodlingen. Sta­tens livsmedelsverk, statens maskinprovningar och statens provningsan­stalt anser att förslaget att avveckla provningsverksamheten inom det livs-

Prop. 1976/77:97

18

medelstekniska området är otillräckligt underbyggt. I fråga om provnings­verksamhetens omfattning och genomförande tillstyrker flertalet remiss­instanser utredningens förslag eller lämnar det utan erinran. Flera remiss­instanser understryker vikten av ökad provning inom trädgårdsnäringens område.

Utredningens förslag om oförändrat huvudmannaskap tillstyrks eUer lämnas utan erinran av remissinstansema. Flera av dessa påtalar dessutom nödvändigheten av att maskinprovningarna står obunden från berörda ma­skinintressenter. Flertalet remissinstanser föreslår att den huvudsakliga fi­nansieringen även fortsättningsvis bör ske över statsbudgeten. Bl. a. ma­skinprovningarna framhåller att det är olämpligt att utnyttja prisreglerings­medel om anstalten skall bedriva en officiell provningsverksamhet vars ob­jektivitet inte kan ifrågasättas av någon intressegmpp.

För egen del viU jag i likhet med utredningen och flera remissinstanser framhålla den stora betydelse som statens maskinprovningar har framför allt när det gäller att effektivisera maskinanvändningen, förbättra arbets­miljön och säkerheten saml hålla nere maskinkostnaderna för jordbruket, skogsbmket och trädgårdsnäringen. Maskinprovningarna har härigenom en viktig samhällsekonomisk funktion.

I likhet med utredningen anser jag att målet för statens maskinprovning­ars verksamhet vid sidan av den officiella provningsverksamheten bör va­ra att genom undersökning av maskiners och redskaps egenskaper bidra till effektivisering av de berörda näringama samt till miljöförbättring och energibesparing. Provningen bör syfta tiU konsumentupplysning och såle­des underlätta valet av maskiner. Den bör även medföra en sanering av ut­budet av dessa. Beträffande provningens inriktning i övrigt harmånga syn­punkter framkommit vid remissbehandlingen som är värda att uppmärk­sammas vid den fortsatta verksamheten. Provningen bör omfatta huvudde­len av de maskinslag och maskintyper som används i väsentligare omfatt­ning eller som det eljest anses angeläget att få närmare kunskap om. Sär­skilt betydelsefullt är det enligt min mening alt maskiner som är lämpade för användning i familjejordbmket blir undersökta. Verksamheten bör ske med bibehållande av stränga krav på korrekthet och objektivitet. Om inte provning är påbörjad eller genomförd före marknadsföringen bör den säl­las i gång snarast efter denna tidpunkt. Del är betydelsefullt att resultaten av provningarna snabbt sprids i för konsumenten lätt tillgänglig form.

I fråga om provningen av mejerihanteringens maskiner finner jag att yt­terligare utredning behövs. Jag avser att föreslå regeringen att uppdra åt livsmedelsverket att i samråd med andra berörda myndigheter närmare un­dersöka frågan.

En väsentlig del i utredningens förslag är den vidgade provningen på an­staltens eget initiativ. Även jag anser att en sådan undersökningsverksam­het bör ske i ökad omfattning. Därmed blir del möjligt att betydligt bättre tillhandahålla provningsresultat rörande de maskiner som befinnes vara mest aktuella. Det blir också lättare att anordna serieprovning av tillräck-

Prop. 1976/77:97

19

lig omfattning. Skogsbrukets och trädgårdsnäringens behov av provning bör också kunna bli bättre tillgodosedda.

Vidare tillstyrker jag liksom remissinstansema att staten även framdeles svarar för den frivilliga maskinprovningsverksamheten. Den bör också fortsättningsvis bedrivas vid statens maskinprovningar.

Maskinprovningarnas nuvarande organisation har visat sig vara ända­målsenlig. Jag förordar därför att denna behålls. I likhet med flertalet av de remissinstanser som yttrat sig i frågan anser jag att finansieringen av ma­skinprovningarnas verksamhet alltjämt bör ske över statsbudgeten. För taxesättningen bör följande principer gälla. All uppdragsprovning utom provning med fullständig egenskapsredovisning samt publikationsverk­samheten bör vara självbärande. I fråga om provning med fullständig egen­skapsredovisning bör avgiftema för denna sättas så att målet för maskin­provningarnas verksamhet uppnås. Detta innebär att en del av kostnader­na för denna provning behöver täckas över statsbudgeten. Staten bör stå för kostnaderna för provning på anstaltens eget initiativ.

Den nya inriktningen av verksamheten bör genomföras den 1 juli 1977.

6   Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

att godkänna de riktlinjer för verksamheten vid statens maskinprov­ningar som jag har förordat.

7   Anslagsfrågor för budgetåret 1977/78

F 13. Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet

Nytt anslag (förslag) 1 000

Statens maskinprovningar har i sin anslagsframställning begärt en ök­ning av medelsanvisningen för budgetåret 1977/78 med 2024000 kr. lill 5818000 kr. Anslagsökningen motiveras på följande sätt.

1. Pris- och löneomräkning 288000 kr.

2.

Arbetsbelastningen är mycket hög vid institutionens tre allmänna av­delningar. Därför föreslås att en tjänst som biträdande försöksledare inrät­tas vid var och en av avdelningarna. Dessutom föreslås två tjänster som försökstekniker och en tjänst som kontorist. (-)- 495000 kr.)

3.

En ny trädgårdssektion med en försöksledare, en försökslekniker och en montör behövs för provning av arbetsmaskiner för parkskötsel (-1-253000 kr.).

4. För att intensifiera provningen av jordbmksmaskiner föreslås en

tjänst som försöksledare, en tjänst som försökstekniker och två kontorist­

tjänster (-)- 319000 kr.).

Prop. 1976/77:97

20

Anslaget till statens maskinprovningar bör läggas om. Sålunda bör de in­täkter i uppdragsverksamheten som nu redovisas på driftbudgetens in­komstsida tillföras detta anslag. Täckning av övriga kostnader för prov­ningsverksamheten samt för myndighetsuppgifter m.m. bör ske genom atl bidrag lämnas till verksamheten från ett särskilt reservationsanslag be­nämnt Bidrag till statens maskinprovningar. Under förevarande anslagsm-brik bör anvisas ett formellt belopp av I 000 kr. Intäkterna i riksprovplats-verksamheten bör alltjämt särredovisas. Dessa beräknas till 5,5 milj. kr. under budgetåret 1977/78.

Anslaget till statens maskinprovningar uppgår för innevarande budgetår till 3 794000 kr. Anstalten disponerar dessutom inflytande avgifter i verk­samheten till den del dessa överstiger 400000 kr. varför minst 4,3 milj. kr. står till förfogande för den ordinarie verksamheten. Löne- och prisomräk­ning beräknas för budgetåret 1977/78 tiU 255000 kr. och inkomstema be­räknas tiU 1,1 milj. kr. Bidraget till verksamheten för sistnämnda budgetår beräknar jag till 3,6 milj. kr. Maskinprovningama kommer därigenom att för budgetåret 1977/78 disponera totalt 4,7 milj. kr., exkl. vad som dispo­neras för riksprovplatsverksamheten.

Vid tillämpningen av den nya anslagstekniken krävs en rörlig kredit. Be­hovet härav ryms inom ramen för den rörliga kredit som regeringen dispo­nerar för att användas av myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet för budget­året 1977/78 under tionde huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av 1 000 kr.

F 14. Bidrag till statens maskinprovningar

Nytt anslag (förslag) 3600000

Under denna anslagsrubrik bör medel anvisas för att täcka vissa prov­ningskostnader samt kostnader för myndighetsuppgifter m.m. vid statens maskinprovningar.

Med hänvisning till vad jag tidigare har anfört hemställer jag alt regering­en föreslår riksdagen

att till Bidrag till statens maskinprovningar för budgetåret 1977/78 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 3600000 kr.

8    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1977