Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 102 år 1971

Prop. 1971:102

Nr 102

Kungl. Majrts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1934:437) för Sveriges riksbank; given Stockholms slott den 2 april 1971.

Kungl. Maj:l vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprolokollel över finansärenden, föreslå riksdagen all bifalla det förslag om vars avlåtande lill riksdagen föredragande departements­chefen hemställt.

Under Hans Maj:ls

Min allernådigsle Konungs och Herres frånvaro,

cnligl Dess nådiga beslut:

BERTIL

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås alt riksbanken skall ges möjlighet all bevilja Sveriges Invesleringsbank Aktiebolag kredit i checkräkning med etl belopp om högst 200 milj. kr.

1    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 102

Prop. 1971:102

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1934:437) för Sveriges riksbank

Härigenom förordnas, all 17 § lagen (1934:437) för Sveriges riks­bank skal! ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

17 § Riksbanken må driva utlåningsrörelse medelst:

a)

diskontering av växlar, som förfalla lill betalning inom sex måna­der;

b)

utlåning mot förbindelse till återbetalning antingen å beslämd lid av högst sex månader eller ock efter högst tre månaders uppsägning saml mot pant av obligationer, aktier eller andra värdepapper; dock atl kommun och annan därmed jämförlig samfäUighet må, på ovan stad­gade ålerbetalningsvillkor, kunna erhålla lån utan annan säkerhet än dess egen förbindelse;

c)

utlåning mol förbindelse lill återbetalning å beslämd tid av högst sex månader i förening med panträtt, som stiftals genom överlåtelse av upplagspanlbevis eller upplagsbevis, varom stadgas i lagen om upplags­hus och upplagsbevis, eller upplåtils i varor liggande å allmän våg eller satta i förvar hos Iredje man, vilken förbundit sig all hålla dem eller deras värde riksbanken tillhanda, för så vill den, som utfärdat beviset eller åtagit sig förbindelsen, prövas därför vederhäftig;

d)    beviljande på högst tolv månader av kredit i checkräkning mot

pant av svenska statens, allmänna hypoteksbankens eller konungarikets

Sveriges sladshypolekskassas obligationer eller, intill ell belopp av fem­

lon miljoner kronor, mot annan säkerhet.

Riksbanken får dessutom bevilja Sveriges Investeringsbank Aktiebo­lag kredit i checkräkning, intill elt bdopp av tvåhundra miljoner kro­nor, utan annan säkerhet än bola­gets egen förbindelse.

Denna lag träder i kraft dagen efler den, då lagen enligt därå med­delad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1971:102

Utdrag av protokollet över finansärenden,  hållet  inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slotl den 2 april 1971.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern iör utrikes äiendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LID­BOM,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efler ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändring i lagen (1934: 437) för Sveriges riksbank och anför.

Sveriges Investeringsbank Aktiebolag (investeringsbanken), som ägs av staten, har f. n. ett aktiekapital på 900 milj. kr. och en reservfond på 100 milj. kr. För bankens förbindelser finns dessutom en av riks­gäldskonlorel tecknad garanti på 900 milj. kr. Invesleringsbanken, som hittills finansierat sin utiåningsverksamhcl med eget kapital, har enligl de bestämmelser som gäller för banken rält alt skaffa medel för verksamheten genom upplåning. Vid utgången av 1970 uppgick bankens utestående lån till drygt 500 milj. kr. och dess låneutfästelser lill ytter­ligare 1,1 miljarder kr. I den till årets stalsverksproposilion fogade fi­nansplanen log jag upp frågan om en utbyggnad av investeringsbankens utiåningsmöjligheter (prop. 1971: 1 bilaga 1 s. 17). Jag framhöll där att banken visat sig vara etl effektivt näringspolitiskt medel och svarar mol väsenlliga behov hos näringslivet och all del därför var angelägel all banken tillåts öka sill bidrag till näringslivets investeringar i samma takt som under tidigare år. I samband med all jag berörde frågan om kapilalimport framhöll jag vidare bl. a. all syftet med en sådan import måste vara atl den kommer den industriella utbyggnaden tillgodo och alt en upplåning utomlands av investeringsbanken utgör etl led i dessa strävanden. Riksdagen har vid behandlingen av de riktlinjer för den eko­nomiska politiken som anges i finansplanen godkänt vad som anförts i fråga om investeringsbankens verksamhet (FiU 1971: 1, rskr 1971: 25).

I skrivelse den 25 mars 1971 har fullmäktige i riksbanken hemställt atl riksbanken ges möjlighet all bevilja investeringsbanken kredit i check­räkning med elt belopp om högst 200 milj. kr.

Riksbanksfullmäktige, som inledningsvis i skrivelsen påpekar alt de har atl genom sina ålgärder bidraga till alt realisera de av riksdagen god­tagna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, har övervägt frågan hur investeringsbankens upplåningsbehov skall passas in i den allmänna

Prop. 1971:102

4

ramen för del svenska näringslivels kreditfinansiering. En utgångspunkt för fullmäktiges bedömning har varit det av riksdagen nyligen fattade beslutet i fråga om investeringsbankens verksamhet. En annan utgångs­punkt har varit den princip som slogs fast då invesleringsbanken inrätta­des all banken i kreditpoUtiska sammanhang bör bedömas på ell i stort sett likartat sätt som hypoleksbanker och kredUaktiebolag och också om­fattas av riksbankens emissionskontroll. Särskild hänsyn måste dessutom enligl fullmäktige tas till investeringsbankens teknik vid beviljande och utbetalning av lån. Fullmäktige anför vidare. Del kunde synas naturligt atl invesleringsbanken tillämpade samma ordning som andra mellan-handsinstitut, där tidpunkten för utbetalning av lån är beroende av tids­placeringen av obligationsemissioner eller av rcverslån. Normall finns sålunda hos dessa andra inslilul en kortare eller längre kö av beviljade men inte utbetalade lån. Under väntetiden brukar finansieringen ske genom inlerimskrediler från bankinslilut. Investeringsbanken specifice­rar emellertid i stor utsträckning i lånekontrakten ulbelalningstidpunk-tcr, som bestäms av lidsplaneringen för det investeringsprojekt som finan­sieringen avser. Några problem har hittills inle uppstått, eftersom ut­betalningarna täckts av bankens egna medel och upplåning således inle varit aktuell. I den mån de egna medlen inte längre förslår måste emellertid arrangemang vidtas, så atl medel finns för alt täcka lånc-utbclalningarna vid de i förväg bestämda tidpunkterna. Riksbanken är givetvis beredd alt medverka till att täcka de upplåningsbehov hos in­vesleringsbanken, som ligger inom den i finansplanen angivna och av riksdagen godtagna ramen. Del skulle emellerlid enligt fullmäktiges mening innebära en alllför stark bindning av handlingsfriheten all ga­rantera en långsiktig upplåning, som skulle vara tidsmässigt helt bunden till de ulbetalningstidpunkler som följer av investeringsbankens låne­avtal med kunderna. För dc likviditelspåfreslningar som kan följa av cn bristande synkronisering mellan upplåningslikviderna och låneutbe­talningarna skulle invesleringsbanken visserligen kunna söka la upp kortfristiga krediter från banker. Möjligheterna lill del kan emellertid under långa perioder vara små eller obefintliga. För atl skapa tillräcklig säkerhet för all uppfylla sina åtaganden skulle invesleringsbanken där­för tvingas atl bland sina tillgångar hålla etl betydande belopp lik­vida medel. En mera tillfredsställande lösning är all tillförsäkra in­vesleringsbanken en garanterad kredit atl användas för atl möta till­fälliga likviditelspåfreslningar. Fullmäktige anser del naturligt att en sådan kredillimil ställs till förfogande av riksbanken, något som till­sammans med den mera långsikliga ramen för investeringsbankens upplåning skulle ge investeringsbanken tillräcklig säkerhet vid nya kre-dilålaganden. Kreditlimilens storlek får avvägas med utgångspunkt i den accepterade ramen för bankens bevilj ningar. F. n. synes en kredit på 200 milj. kr. vara tiUräcklig.

Prop. 1971:102

5

Fullmäktige har också övervägt formen för kredit till investerings­banken. Karaktären av komplement till investeringsbankens likvida me­del med ell i förväg bestämt belopp pekar på kredit i checkräkning som den naturliga formen. Riksbankens möjligheter all bevilja sådan kredit anges i 17 § lagen för Sveriges riksbank under d. Där stadgas alt riks­banken på högst tolv månader får bevilja kredit i checkräkning mol pant av svenska statens, allmänna hypoteksbankens eller konungariket Sveriges sladshypolekskassas obligationer eUer, intill etl belopp av femlon milj. kr., mol annan säkerhet. F. n. kan riksbanken sålunda inle lämna ifrågavarande checkräkningskredil åt investeringsbanken. Full­mäktige hemsläller därför atl till 17 § fogas ell nytt stycke, vari anges atl riksbanken dessutom får bevilja invesleringsbanken kredit i check­räkning intill ell belopp av 200 milj. kr. utan annan säkerhet än dess egen förbindelse.

Efler remiss har yttrande över riksbanksfullmäktiges framställning avgetls av bankinspektionen, som har ingen erinran mol del föreslagna upplåningsarrangemanget för invesleringsbanken och tiUstyrker försla­gel till ändring i lagen för Sveriges riksbank. Med hänvisning till all någon subventionering inle är avsedd alt ske i den verksamhet som in­vesleringsbanken bedriver förutsätter inspektionen därvid, alt checkräk­ningskrediten beviljas på affärsmässiga villkor i fråga om ränta m. m.

Departementschefen

Sveriges investermgsbank är ell viktigt näringspolitiskt instrument och svarar mol väsenlliga behov hos näringslivet. Jag har tidigare erinrat om atl jag i den lill årets slatsverksproposition fogade finansplanen framhöll angelägenheten av all invesleringsbanken tillåts öka sitt bidrag till näringslivets investeringar i samma takt som under tidigare år. Vad jag i finansplanen anförde om investeringsbankens verksamhet har god­tagits av riksdagen. Riksbanksfullmäktiges förslag atl skapa möjlighet för invesleringsbanken all hos riksbanken erhålla checkräkningskredil intill ell belopp av 200 milj. kr. är enligl min mening etl lämpligl sätt all minska de tillfälliga likviditetspåfreslningar som kan uppkomma för invesleringsbanken vid en forlsall ökad utlåningsverksamhel. Efler sam­råd med chefen för industridepartementet förordar jag därför atl full­mäktiges förslag i delta avseende bifalles och tillstyrker atl i 17 § lagen för Sveriges riksbank tas in etl nytt stycke i enlighet med förslaget.

Under åberopande av det anförda hemsläller jag all Kungl. Maj:l föreslår riksdagen

alt antaga inom finansdepartementet upprättat förslag tUl lag om ändring i lagen (1934: 437) för Sveriges riksbank.

Prop. 1971:102

Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atl till riksdagen skall avlålas propo­silion av den lydelse bilaga tUl della protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUS BOKTR. STHLM 1971    710231