Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 

1985/86:117

om följdlagstiftning till den nya skollagen, m. m.

Prop.

1985/86:117

Regeringen föreslår riksdagen att anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 27 februari 1986.

På regeringens vägnar OlofPalme

Bengl[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

En ny skollag (1985: 1100) träder i kraft den 1 juli 1986. Såsom aviserades i budgetpropositionen 1986 föreslås nu en ändring i lagen. Åndringen rör kommunernas ersättning till staten för elever i specialskolan.

Med anledning av den nya skollagen föreslås också ändringar av huvud­sakligen teknisk art i socialtjänstlagen (1980:620) och sekretesslagen (1980:100). Vidare föreslås en ny lag med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuners och landstingskommuners medverkan i utbild­ning.

De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli 1986.

1    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 117

Propositionens lagförslag

1 Förslag till

Lag om ändring i skollagen (1985: 1100)

Härigenom föreskrivs atl 7 kap. 5 § skollagen (1985: följande lydelse.

100) skall ha

Prop. 1985/86: 117

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

7 kap

58 Hemkommunen skall betala er­sättning till staten för kostnader för den som är elev i någon av special­skolans årskurser 1-10. Detta gäl­ler dock inte om eleven går i en sådan särskild klass av specialsko­lan som är förlagd till hemkommun­ens grundskola.

Hemkommunen skall betala er­sättning till staten för kostnader för den som är elev i någon av special­skolans årskurser 1-10. Detla gäl­ler dock inte om eleven går i en sådan särskild klass av specialsko­lan som är föriagd till hemkommun­ens grundskola. Regeringen eller den myndighei som regeringen be­siämmer får meddela föreskrijier om ytterligare undanlag.

Ersättning till slalen skall lämnas med del belopp per elev och termin som med stöd av 4 kap. 19 § föreskrivs i fråga om grundskolans elever i årskurs med samma nummer. För elever i ärskurs 10 i specialskolan skall samma belopp gälla som för elever i årskurs 9 i grundskolan.

2 Förslag till

Prop. 1985/86:117

Lag om ändring i lagen (1985:1101) om införande av skollagen (1985:1100)

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1985:1101) om införande av skolla­gen (1985:1100) skall införas en ny paragraf, 18 §, och närmast före 18 § en ny rubrik av följande lydelse.

Niivarande lydelse

Föreslagen lydelse

Avslutande bestämmelse

18 §

Om del behövs under en över­gångslid, får i organisatoriska före­skrifter, som meddelas av regering­en eller den myndighei som rege­ringen bestämmer, göras avvi­kelser från organisatoriska bestäm­melser i den nya skollagen utöver de avvikelser som följer av denna lag.

1    Riksdagen 1985186. I saml. Nr 117

3 Förslag till

Prop. 1985/86:117

Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620)

Härigenom föreskrivs att 13 och 14 §§ socialtjänstlagen (1980:620) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13          

§

För barn som stadigvarande vistas i kommunen skall bedrivas förskole-och fritidshemsverksamhet.

Förskoleverksamheten       avser

Förskoleverksamheten       avser

barn som inte har uppnått skolplik-

barn som inte har uppnått skolplik-

tig ålder och barn vilkas skolgång

tig ålder och barn vilkas skolstart

har uppskjutils enligt 32 § andra

har skjutits upp enligt 3 kap. 7 §

stycket skollagen (1962:319).

skollagen (1985:1100).

Fritidshemsverksamheten avser skolpliktiga barn till och med lolv års ålder.

14          

§

Barn skall anvisas plals i förskola från och med höstterminen det år då de fyller sex år. Förskolan skall omfatta minst 525 limmar om året.

De barn vilkas skolgång har upp-

De barn vilkas skolstart har skjii-

skjutUs enligt 32 § andra stycket

tUs upp enligt 3 kap. 7 § skollagen

skollagen (1962:319) skall anvisas

f/9Ä5.-7/00) skall anvisas plats i för­

plats i förskola.

skola.

Kan förskola på grund av barnens restider eller av andra skäl inte bedrivas i den omfattning som anges i första stycket, får kommunen dela upp förskolan på två år. Barn som berörs av sädan uppdelning skall anvisas plats i förskolan från och med höstterminen det år då barnet fyller fem år. Sådan förskola skall omfatta sammanlagt minst 700 timmar.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986.

4 Förslag till

Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100)

Härigenom föreskrivs att 7 kap. I, 2 och 9 §§ sekretesslagen (1980: 100)' skall ha följande lydelse.

Prop. 1985/86:117

Nuvarande Ivdelse

Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso- och sjuk­vården för uppgift om enskilds häl­sotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan alt den enskilde eller någon honom när­slående lider men. Detsamma gäller i annan medicinsk verksamhei, så­som rättsmedicinsk och rätlspsy­kialrisk undersökning, insemina­lion, fastställande av könstillhörig-hel, abort, sterilisering, kasirering och åtgärder mot smittsamma sjuk­domar, samt i verksamhet som avser omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda.

Föreslagen lydelse kap.

1§

Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso- och sjuk­vården för uppgift om enskilds häl­sotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart all uppgiften kan röjas utan all den enskilde eller nägon honom när­slående lider men. Delsamma gäller i annan medicinsk verksamhet, så­som rättsmedicinsk och rätlspsy­kialrisk undersökning, insemina­lion, fastställande av könstillhörig­het, abort, sterilisering, kasirering och åtgärder mot smittsamma sjuk­domar, samt i verksamhet som avser särskilda omsorger om psy­kiskt utvecklingsstörda och därmed likställda.

Sekretess enligt första siycket gäller också i sådan verksamhet hos myndighei som innefallar omprövning av beslul i eller särskild tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård.

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekreiessen i högst sjuttio år.

Utan hinder av första styckel får uppgifter om inseminalion i vissa fall lämnas lill enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1984: 1140) om inse­minalion.

2

§

Sekreiessen enligt 1 § gäller inte

1. beslul av utskrivningsnämnd eller psykiatriska nämnden.

2. annat beslut i ärende enligt lag­stiftningen om viss psykiatrisk vård, om beslutet angår frihetsbe­rövande åtgärd.

1.

beslul av utskrivningsnämnd. beslutsnämnd för psykiskt utveck­lingsstörda eller psykiatriska nämnden,

2.

annat beslut i ärende enligt lag­stiftningen om viss psykiatrisk vård eller omsorger om psykiskt utveck­lingsstörda, om beslutet angår fri­hetsberövande ålgärd,

3.

beslut enligt lagstiftningen om smittskydd, om beslutet angår frihets­berövande åtgärd och avser annan sjukdom än venerisk,

4.

anmälan och beslut i ärende om ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och sjukvården.

Lagen omtryckt 1985: 1059.

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1985/86:117

9§

Sekretess gäller inom det obliga­toriska skolväsendel och i gymna­sieskolan för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om en­skilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

Sekretess gäller / grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, spe­cialskolan och sameskolan samt i en kommunal riksinternalskola för uppgift som hänför sig till psykolo­gisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds person­liga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon ho­nom närstående lider men.

Sekretess gäller på samma område dels i skolans elevvårdande verksam­het i övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om lillrätlaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare siudier. Sekretessen gäller dock endasl, om del kan anlas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekreiessen gäller inte beslul i elevvårdsärende eller i annat ärende som nu har nämnts.

Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller studievägle­dare, om det inte slår klart atl uppgiften kan röjas ulan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

Sekretess gäller i sådan verksam-

Sekretess gäller i sådan verksam-

het för studie- och yrkesorientering     het för studie- och yrkesorientering

som skolstyrelse bedriver för att stödja ungdomar under arton år, som efter alt ha slutat grundskolan inte genomgår utbildning eller har arbete. Sekretessen gäller för upp­gift om enskilds personliga förhål­landen, om det kan anlas att den som uppgiften rör eller någon ho­nom närstående lider men om upp­giften röjs. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende.

som kommun bedriver för all stödja ungdomar under arton år, som efter att ha slutat grundskolan eller mol­svarande utbildning inte har stadig­varande sysselsättning genom stu­dier, fast anställning eller på annat sätt. Sekretessen gäller för uppgift om enskilds personliga förhållan­den, om det kan antas alt den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende.

I fräga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio är.

Denna lag träder i krafl den 1 juli 1986. Åldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om uppgifter som hänför sig till ärenden enligt tidigare lagstiftning angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda eller till ärenden enligt lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m.fl.

5 Förslag till

Prop. 198.5/86:117

Lag med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuners och landstingskommuners medverkan i utbildning

Härigenom föreskrivs följande.

Regeringen eller den myndighei som regeringen besiämmer får meddela föreskrifter om kommuners och landstingskommuners medverkan i olika former av utbildning utöver vad som följer av skollagen (1985: 1100) och andra lagar.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986. Genom lagen upphävs lagen (1975: 160) med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuns och landstingskommuns medverkan i utbildning.

Utbildningsdepartementet

'""p-

'-' '

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 februari 1986

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 1.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN]. Hjelm-Wallén.[REDACTED_EFTERNAMN]. Gö­ransson,[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om följdlagstiftning till den nya skollagen, m. m.

1 Inledning

I december 1985 antog riksdagen en ny skollag (1985:1100). som träder i kraft den 1 juli 1986 (prop. 1985/86: 10. UbU 6, rskr. 39).

Den nya skollagen ersätter både den nuvarande skollagen (1962:319, 1962 års skollag) och bestämmelser om undervisning i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda (1967 års om­sorgslag). I övrigt ersätts 1967 års omsorgslag av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. (den nya omsorgs­lagen). Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser lill de båda nya la­garna har meddelats i två särskilda promulgationslagar. nämligen lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. och lagen (1985: 1101) om införande av skollagen (1985: 1100).

Den nya skollagen behöver ändras på en punkt med anledning av förslag i budgetpropositionen 1986. Det finns också skäl att i promulgalionslagen öppna möjlighet att under en övergångstid göra avvikelser från organisato­riska bestämmelser i den nya skollagen. Jag avser att nu ta upp dessa frågor.

De nya skol- och omsorgslagarna föranleder ändringar av huvudsakligen teknisk art i en rad andra lagar.

I budgetpropositionen 1986 finns förslag lill lag om ändring i studiestöds­lagen (1973:349) och till lag om ändring i lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Dessa lagförslag innehåller bl. a. följdändringar med anledning av de nya skol- och omsorgslagarna (prop. 1985/86: 100 bil. 10 s. 362. 364 och 564 ff samt bil. 12 s. 101 f och 191).

Jag ämnar nu föreslå vissa följdändringar som huvudsakligen beror på den nya skollagen. Följdändringar som väsentligen beror på den nya om­sorgslagen föreslås i propositionen (1985/86: 107) om följdlagstiftning till den nya omsorgsiagen.

Jag har i detta ärende samrått med cheferna för justitie-, social- och utbildningsdepartementen samt statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] i frågor som rör deras ansvarsområden.

Prop. 1985/86:117

2 Ändringar i den nya skollagen och dess promulgationslag

2.1 Ändring i den nya skollagen

Mitt förslag: Genom ändring i den nya skollagen införs möjlighet till ytteriigare undantag från hemkommunens skyldighet att belala er­sättning lill staten för elever i specialskolan.

Skälen för mitt förslag: En del syn- eller hörselskadade barn fullgör sin skolplikt i specialskolan i stället för i grundskolan eller särskolan. Staten är huvudman för specialskolan. Enligt den nya skollagens 7 kap. 5 § skall hemkommunen betala ersättning lill staten för kostnader för den som är elev i någon av specialskolans årskurser 1-10. Visst undantag föreskrivs. Molsvarande bestämmelser finns i den nuvarande skollagen (jft prop. 1985/86: 10 s. 117 med hänvisningar).

Del är vanligt att föräldrar till barn, som går i specialskolan, flyttar med barnen till skolorten, som därmed blir barnens hemkommun. Vissa kom­muner, l.ex. Örebro, måste därför betala ersättning för elt förhållandevis stort antal elever i specialskolan. De har hittills kompenserats för detta genom ett system med statsbidrag till särskilda åtgärder på skolområdet. Enligt förslag i budgetpropositionen 1986 (prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 63 ff) skall emellertid kompensationsmöjligheten tas bort fr. o.m. den Ijuli 1986. Det förutsätts dock att de berörda kommunerna inte heller i fortsättningen skall behöva betala ersättning till staten för oproportionerligt många elever i specialskolan. 1 7 kap. 5 § skollagen måste alltså ges utrymme för ytterli­gare undantag från skyldigheten för hemkommunen att betala ersättning. Paragrafen bör därför tillföras en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ytterli­gare undantag.

2.2 Ändring i promulgalionslagen

Mitt förslag: Genom en ny paragraf i promulgalionslagen till den nya skollagen öppnas möjlighet att vid behov under en övergångstid göra avvikelser från den nya skollagens organisatoriska bestämmelser.

Skälen för mitt förslag: Den nya skollagen innebär sakliga förändringar främst för särskolan. För övriga skolformer är ändringarna huvudsakligen av förfaltningsteknisk natur. Vissa bestämmelser som i dag finns i förord­ning ges lagens form, medan andra går den motsatta vägen. Del är i försia

hand gymnasieskolan som är föremål för sådana författningstekniska änd­ringar.

Följdändringar i förordningar skall liksom den nya skollagen träda i kraft den Ijuli 1986. Det kan inte uteslutas atl del under arbetet med förordning­arna visar sig nödvändigt att under en övergångstid göra avvikelser från organisatoriska bestämmelser i den nya skollagen utöver vad som följer av den antagna promulgalionslagen. Denna bör därför tillföras en ny paragraf, som öppnar möjlighet att vid behov göra sådana avvikelser i organisato­riska föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighei som regeringen bestämmer.

Prop. 1985/86:117

3 Följdlagstiftning till den nya skollagen 

3.1 Ändringar i socialtjänstlagen

Mitt förslag: Socialtjänstlagens hänvisningar till  1962 års skollag ersätts av hänvisningar till den nya skollagen.

Skälen för mitt förslag: I 13 och 14 §§ socialtjänstlagen (1980:620) finns bestämmelser om kommunernas skyldigheler i fråga om förskoleverksam­het. Såvitt här är av intresse innebär bestämmelserna alt barn, som har uppnått skolpliklig ålder men som har fåll uppskov med skolstarten, skall anvisas plats i förskola. Paragraferna innehåller hänvisningar till 1962 års skollag. Dessa hänvisningar bör bytas ut mot hänvisningar lill den nya skollagen.

3.2 Ändringar i sekretesslagen

Mitt förslag: Bestämmelserna i sekretesslagens 7 kap. 1, 2 och 9 §§ anpassas till beslutade ändringar i skol- och omsorgslagstiftningen. Det innebär bl.a. att 7 kap. 9 §, som för närvarande reglerar sek­retessen inom bl. a. grundskolan och gymnasieskolan, i fortsättning­en skall reglera även sekretessen inom utbildning för psykiskt ut­vecklingsstörda barn och ungdomar.

Skälen för mitt förslag: De nya skol- och omsorgslagarna föranleder vissa ändringar i 7 kap. sekrelesslagen (1980:100, omtryckt 1985:1059).

7 kap. I 

§

I 7 kap. 1 § sekretesslagen finns bestämmelser om sekretessen på hälso­och sjukvårdsområdet, dit bl. a. skolhälsovården hör. Paragrafen reglerar även sekreiessen i "verksamhet som avser omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda". Till sådana omsorger räknas enligt 1967 års omsorgs­lag även den undervisning som psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdo­mar får i särskolan eller, i vissa fall, i specialskolan. Därmed är 7 kap. 1 § tillämplig inom särskolan i stället för samma kapitels 9 §, som i allmänhet gäller inom skolväsendet (jfr prop. 1979/80: 2 s. 167 och 195).

10

Den nya omsorgslagen innehåller inga bestämmelser om utbildning för Prop. 1985/86: 117 psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar. Bestämmelser om särsko­lan m.m. finns i stället i den nya skollagen. Att utbildningen inte längre skall räknas till omsorgerna är ett uttryck för synsättet att förhållandena för de psykiskt utvecklingsstörda sä långt möjligt bör vara desamma som för andra människor (jfr prop. 1984/85:176 s. 16 och prop. 1985/86:10 s. 28). Elevhem för psykiskt utvecklingsstörda regleras emellertid i den nya omsorgslagen (se 4 §).

Sekretessen enligt 7 kap. 1 § bör inte omfatta utbildningsverksamhet som regleras i den nya skollagen. Som jag strax återkommer till bör sekretessen inom bl. a. särskolan i fortsättningen regleras i samma kapitels 9§.

I 7 kap. 1 § bör vidare en anpassning ske till den nya omsorgslagens personkrets och terminologi. I den nya omsorgslagens inledande paragraf sägs att lagen innehåller föreskrifter om "särskilda omsorger" om psykiskt utvecklingsstörda. Med psykiskt utvecklingsstörda likställs i lagen tvä grupper med liknande behov, nämligen dels personer som på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, har fått ett belydande och bestående begåvningshandikapp, dels personer med barn­domspsykos (jfr prop. 1984/85: 176 s. 18 ffoch 56 f.). 1 7 kap. 1 § sekretess­lagen bör mot denna bakgrund i fortsättningen talas om "verksamhet som avser särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda och därmed lik­ställda".

7 kap. 2 §

I 7 kap. 2 § punkt t nämns beslutsnämnd för psykiskt utvecklingsstörda. Sådana nämnder avskaffas genom den nya omsorgslagstiftningen.

I punkt 2 talas om beslut som angår frihetsberövande åtgärd i ärenden enligt omsorgslagstiftningen. Sädana beslut skall i fortsättningen kunna förekomma endasl med stöd av promulgalionslagen till den nya omsorgsla­gen.

Punkterna 1 och 2 bör anpassas till den nya omsorgslagen.

7 kap. 4 §

1 sekretesslagens 7 kap. 4 § regleras sekretessen inom socialtjänsten. Med socialtjänst förstås enligt paragrafen "verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke samt verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd".

I den proposition som låg till grund för sekretesslagen uttalas atl "nuvarande ungdomsvårdsskolor omfattas av bestämmelserna i 7 kap. 4 §"(prop. 1979/80:2 s. 195).

Ungdomsvårdsskolor motsvaras numera av sådana hem för vård eller

boende som avses i 12 § lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om

vård av unga (LVU). Sådana hem kan bedrivas med kommunalt, lands­

tingskommunalt eller enskilt huvudmannaskap.

11

Vid hemmen förekommer både utbildning för skolpliktiga och utbildning     Prop. 1985/86: 117 på gymnasial nivå. Bestämmelser härom finns i den nya skollagens 10 kap. 2§.

Såsom nämnts avser 7 kap. 4 § sekretesslagen "verksamhet enligt ... den särskilda lagstiftningen om vård av unga ...". En fråga som inställer sig är om utbildningen vid hemmen skall anses som en särskild verksamhet enligt skollagen. En ytterligare fråga är om sekretessen inom utbildningen i fortsättningen bör regleras i 7 kap. 4 § eller i samma kapitels 9 §.

Med undantag för vissa beslut gäller sekretessen enligt 7 kap. 4 § inom vad som där kallas socialtjänsten utan närmare begränsning. Sekretessen enligt 7 kap. 9 § inom det obligatoriska skolväsendet och i gymnasieskolan är avsevärt mer begränsad. Den gäller i huvudsak skolans elev vårdande verksamhet. Verksamheten vid hem som avses i 12 § LVU gäller tvångs-omhändertagna ungdomar med svåra problem. Vistelsen på hemmet och hela behandlingen där är avsedda alt råda bol på problemen. Det finns knappast någon "elevvårdande verksamhet" som kan hänföras enbart lill utbildningen vid hemmet. De uppgifter om personliga förhållanden som behöver sekrelesskyddas bör därför kunna få detta skydd genom 7 kap. 4 § med dennas nuvarande formulering. Utbildningen vid hemmen bör således inte föras in under tillämpningsområdet för 7 kap. 9 §.

7 kap. 9 § försia och andra styckena

I den nya skollagen har samlats i princip alla lagbestämmelser om utbild­ning för barn och ungdomar i skolpliktsåldern och åldern närmast däröver. En stor del av lagen handlar om vad som där kallas del offentliga skolvä­sendet, dvs. grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Lagen innehåller också bestämmelser om utbildningsverk­samhet som i vissa fall, men inte alltid, bedrivs i offentlig regi. Det gäller t. ex. de nyss nämnda hemmen som avses i 12 § LVU. Det gäller också riksinlernatskolor, som kan ha en kommun som huvudman. Vid en riksin­ternatskola kan förekomma utbildning på såväl grundskolenivå som gym­nasial nivå.

1 sekretesslagens 7 kap. 9 § första och andra styckena regleras för närvarande sekreiessen "inom del obligatoriska skolväsendet och i gym­nasieskolan". Bestämmelserna omfattar därmed nästan all i den nya skol­lagen reglerad ulbildningsverksamhet i offentlig regi för barn och ungdo­mar. Som jag nyss redovisat faller emellertid utbildning vid hem som avses i 12 § LVU och utbildning för psykiskt utvecklingsstörda (i huvudsak i särskolan) utanför. Åven utbildning vid en kommuns riksinternalskola får anses falla utanför.

De allra flesta barn och ungdomar går i grundskolan och gymnasiesko­lan. Som framgår av skollagen skall emellertid andra där reglerade utbild­ningsformer - såsom särskolan och riksinternatskolor - så långt möjligt ge molsvarande utbildning. Det finns också stora likheter i organisation och arbetsformer enligt bestämmelser i olika förordningar.

Mot denna bakgrund är det enligt min mening naturligast att ha en

enhetlig sekretessreglering. Av skäl som jag nyss redovisat gäller detla

12

dock inte i fråga om hem som avses i 12 § LVU.

Formuleringen "inom det obligatoriska skolväsendet och i gymnasie- Prop. 1985/86: 117 skolan" bör mot bakgrund av vad jag nu har anfört bytas ut mot "i grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan samt i en kommunal riksinternalskola". De fem förstnämnda skolformerna utgör såsom nämnts det offentliga skolväsendel i den mening termen används i den nya skollagen. En uppräkning av skolformerna är emellertid mer upplysande. Jag vill i övrigt påpeka att inte bara riksinternatskolor utan ocksä särskolan och specialskolan har utbildning för elever som passerat skolpliktsäldern enligt den nya skollagen. I uttrycket "kommu­nal" riksinternalskola ligger alt verksamheten ingår i den offentligrätlsliga kommunala organisationen till skillnad från en riksinternatskola som drivs av t. ex. ell aktiebolag i vilket kommunen äger aktier.

Det bör observeras att elevhem för psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar räknas som en särskild omsorg enligt omsorgslagstiftningen och alt sekressen inom sådan elevhemsverksamhet därför regleras av 7 kap. 1 §.

7 kap. 9 § fjärde styckel

Enligt den nya skollagens 3 kap. 18 § har hemkommunen s.k. uppfölj­ningsansvar i fråga om ungdomar som har lämnat grundskolan eller mot­svarande utbildning men som ännu inte har fyllt 18 år. Ansvaret omfattar dock inte psykiskt utvecklingsstörda ungdomar som har rätt till fortsatt skolgång inom i försia hand särskolan. Uppföljningsansvaret innebär enligt lagen följande. Genom skolstyrelsen skall hemkommunen hålla sig under­rättad om hur ungdomarna är sysselsatta. Har de inte siadigvarande sys­selsättning genom studier i gymnasieskolan eller fast anställning eller på annat sätt, skall hemkommunen själv eller genom andra erbjuda dem personlig studie- och yrkesvägledning saml kurser, praktik eller annan liknande verksamhet.

Regleringen i den nya skollagen innebär vissa ändringar i förhållande till nuvarande bestämmelser. Vissa preciseringar görs beträffande uppfölj­ningsinsatserna. Liksom hittills är det skolstyrelsen som skall hålla sig underrättad om ungdomarnas situation, men i övrigt innebär den nya skollagen inte någon skyldighet för kommunen att låta uppföljningsinsatser handhas av skolstyrelsen (prop. 1985/86: 10 s. 59 och 93).

I sekretesslagens 7 kap. 9 § fjärde stycket finns bestämmelserom sekre­tess "i sådan verksamhet för studie- och yrkesorientering som skolstyrelse bedriver för att stödja ungdomar under arton år, som efter alt ha slutat grundskolan inte genomgår utbildning eller har arbete". Beslämmelserna tillkom efter förslag i prop. 1980/81: 18 och är formulerade mot bakgrund av dåvarande reglering i skolförfattningarna.

Formuleringarna i sekretesslagen bör anpassas till den nya skollagens bestämmelser. Del innebär främst att sekreiessen bör gälla i sådan verk­samhet för studie- och yrkesorientering som bedrivs av kommun (således inte nödvändigtvis genom skolstyrelsen).

13

övergångsbestämmelser m. m.

De nya beslämmelserna i sekretesslagen kan inte genomgående tillämpas i fråga om uppgifter som hänför sig till verksamhet enligt äldre bestämmel­ser rörande omsorger och utbildning. Enligt 7 kap. 9 § blir sekretessen i särskolan begränsad i huvudsak lill elevvårdande verksamhei, medan sek­retessen enligt 7 kap. 1 § - vilken hittills varit tillämplig - gäller inom omsorgsverksamhet utan närmare begränsning. Beslämmelserna i 7 kap. 9 § passar inte för vissa ärenden om l.ex. tvångsåtgärder som handlagts enligt äldre lagsliftning. Mina förslag i det föregående innebär också stryk­ningar i 7 kap. 2 § i vilken anges undantag från sekretessen enligt samma kapitels 1 §.

Mot denna bakgrund behövs övergångsbestämmelser i fråga om upp­gifter som hänför sig till ärenden enligt den nuvarande omsorgslagen eller molsvarande äldre bestämmelser eller enligt promulgalionslagen till den nya omsorgslagen. De nuvarande bestämmelserna i 7 kap. sekretesslagen bör därior alltjämt gälla i fråga om uppgifter som hänför sig till sådana ärenden.

Det finns hänvisningar till sekretesslagens 7 kap. 1, 2 och 9 §§ på andra ställen i lagen (se 14 och 16 kap.). Den sakliga innebörden av dessa hänvisningar underkastas samma förskjutningar som sker genom ändring­arna i 7 kap. 1. 2 och 9 §§ med övergångsbestämmelser.

Prop. 1985/86: 117

3.3 Ny lag med bemyndigande i fråga om kommuner och landstingskommuner

Mitt förslag: Den nuvarande lagen med bemyndigande all meddela föreskrifter om kommuns och landstingskommuns medverkan i ut­bildning ersätts av en ny lag i ämnet.

Skälen för mitt förslag: Enligt lagen (1975: 160) med bemyndigande att meddela föreskrifter om kommuns och landstingskommuns medverkan i utbildning (ändrad 1984: 1119). i det följande kallad bemyndigandelagen, får regeringen eller den förvaltningsmyndighet som regeringen besiämmer meddela föreskrifter om kommuners eller landstingskommuners medver­kan i annan utbildning än som avses i skollagen (1962:319), lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, 3-5 kap. vuxenutbildningslagen (1984: 1118) eller bestämmelserna om kommu­nal högskoleutbildning i högskolelagen (1977:218).

Bemyndigandelagen tillkom i anslutning till den nuvarande regeringsfor­men (prop. 1975:8, KU 10. rskr. 62). Lagens bemyndigande utformades med sikte på atl det skulle avse all utbildning för vilken inte redan fanns ertbrderiig reglering i lag (prop. s. 87), Bemyndigandet hade praktisk betydelse i fråga om bl.a. kommunal vuxenutbildning (komvux) och prak­tikmoment i lärarutbildning.

Komvux och vissa andra former av vuxenutbildning regleras numera i vuxenutbildningslagen. Vidare finns numera kommunal högskoleutbild­ning enligt högskolelagen. Därför ändrades bemyndigandelagen är 1984.

14

Riksdagen har i november 1985 antagit lagen (198.5:903) om uppdragsut-    Prop. 1985/86:117

bildning i anslutning till det kommunala skolväsendet m.m. Vidare har regeringen nyligen lagt fram propositionen (1985/86:67) med vissa bestäm­melser om svenskundervisning för vuxna invandrare. I propositionen finns bl. a. ett förslag till lag om grundläggande svenskundervisning för invand­rare. Enligt lagförslaget har kommunerna ansvar för atl sådan undervis­ning anordnas. Riksdagen väntas ta ställning till propositionens förslag under våren 1986.

Den nya skollagen ersätter bestämmelser i två lagar som finns med i bemyndigandelagens uppräkning.

När den nya skollagen träder i kraft bör bemyndigandelagen ersättas av en ny lag. Dennas bemyndigande bör avse kommuners och landstingskom­muners medverkan i olika former av utbildning utöver vad som följer av den nya skollagen och andra lagar. Bemyndigandet får praktisk betydelse i fråga om bl.a. praktiska moment i lärarutbildning inom ramen för statlig högskoleutbildning. Självfallet bör bemyndigandet inte utnyttjas för någon ny reglering av betydelse ulan atl frågan underställs riksdagen.

4 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu anfört har inom utbildningsdepartementet upp­rättats förslag till

1.

lagom ändring i skollagen (1985: 1100).

2.

lag om ändring i lagen (1985: 1101) om införande av skollagen (1985:1100).

3.

lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),

4.

lag om ändring i sekrelesslagen (1980: 100).

5.

lag med  bemyndigande att  meddela föreskrifter om  kom­muners och landstingskommuners medverkan i utbildning.

Lagförslag 3 har upprättats i samråd med chefen för socialdepartementet och lagförslag 4 i samråd med chefen för justitiedepartementet.

Lagförslag 4 innehåller bestämmelser som faller inom lagrådets gransk­ningsområde. Ändringarna är emellertid närmast självklara följder av re­dan anlagen lagstiftning. Jag anser därför att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår rikdagen att anta förslagen till

1.

lag om ändring i skollagen (1985: 1100),

2.

lag om ändring i lagen (1985: 1101) om införande av skollagen (1985:1100),

3.

lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),

4.

lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100),

5.

lag med  bemyndigande att  meddela föreskrifter om kom­muners och landstingskommuners medverkan i utbildning.

15

6  Beslut

Prop. 1985/86:117

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposifion föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

16

Innehåll

Prop. 1985/86:117

Propositionen  .................................................... 

I

Propositionens huvudsakliga innehåll   ..................... 

I

Propositionens lagförslag ...................................... 

2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 februari 1986

8

1

Inledning  ....................................................... 

... 

8

2

Åndringar i den nya skollagen och dess promulgationslag          

9

2.1

Åndring i den nya skollagen ........................... 

9

2.2

Åndring i promulgalionslagen   ........................ 

9

3 Följdlagstiftning till den nya skollagen   ................. 

10

3.1

Åndringar i socialtjänstlagen   ........................ 

10

3.2

Åndringar i sekretesslagen  ............................ 

.. 

10

3.3

Ny lag med bemyndigande i fräga om kommuner och lands­tingskommuner        

................................................................. 

14

4

Upprättade lagförslag  ....................................... 

15

5

Hemställan   .................................................... 

15

6

Beslul   ........................................................... 

16

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986                                                                                                                      17