Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78:101

Regeringens proposition 1977/78:101

med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78;

beslutad den 29 december 1977.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och del ändamål som fram­går av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget 

II 

lill stats­budgeten för innevarande budgetår.

De anslag som begärs uppgår till ca 1 484 mUj. kr., varav ca 763 milj. kr. på driftbudgeten och ca 721 milj. kr. på kapitalbudgelen. De största anslagen på driftbudgeten föreslås gå till vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m., särskilda åigärder för arbetsanpassning, sysselsättningsskapande åigärder samt täckning av lantmäteriets för­luster i förrättningsverksamheten. De största anslagen på kapitalbud­geten avser lånefonden för bostadsbyggande, statens allmänna fastighets­fond, jordfonden saml statens bosältningslånefond.

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml Nr 101

Prop. 1977/78:101

2

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], UUsten, Buren­stam[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Burenslam Lin­der,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget 11 tiU statsbudgeten för budget­året 1977/78

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget 

II 

lUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78. Anföran­dena redovisas i underprotokoUen för resp. departement.

Stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: De anslag som riksmötet har anvisat sedan statsbudgeten för budgetåret 1977/78 fastställdes har uppförts på till-läggsbudgel I (prop. 1977/78: 25, FiU 1977/78: 13, rskr 1977/78: 115).

I prop. 1977/78: 73 har regeringen föreslagit att staten skall lämna ett medelstillskott på 190 milj. kr. lill Statsföretag AB för samordning av de statliga textil- och konfektionsföretagen.

Ytterligare anslagsframställningar på tilläggsbudget under löpande budgetår har nu ansetts behövliga. De bör föreläggas i riksdagen i en gemensam proposition om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för bud­getåret 1977/78. Skulle anslagsframställningar därutöver på tUläggsbud­get under innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga, bör dessa före­läggas riksdagen vid en senare tidpunkt.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

alt besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget 

II 

tiU statsbudgeten för budgetåret 1977/78 i enlighet med de förslag som före­dragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslu­tar alt genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller det ändamål som föredragandena har hem­ställt om.

Regeringen förordar atl de anföranden som redovisas i underproto­kollen och en sammanställrung över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 113.

Prop. 1977/78:101

Bilaga 1

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser justitiedepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[1] 1. Polishus ra. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för inne­varande budgetår anvisats ett invesleringsanslag av 61 milj. kr. Vid bud­getårets ingång fanns en behåUning av drygt 33 milj. kr. under anslaget.

Från anslaget bestrids utgifter för investeringar i byggnader för i första hand polisen samt kostnader för inlösen av polishus som har uppförts efler kommunala eller enskilda åtaganden. För de enskilda byggnads­objekten förs separata kostnadsramar upp i den investeringsplan som finns upptagen under anslaget.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) den 27 oktober 1977 be­slutat om vissa sysselsättningsskapande åtgärder under budgetåret 1977/ 78. Beslutet innebär bl. a. att från förevarande investeringsanslag får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit bestridas utgifter med högst 21,3 milj. kr.

Regeringen har samma dag uppdragit åt byggnadsstyrelsen all utföra tillbyggnad av förvallningslokaler för polisväsendet m. m. i kv. Höken i Piteå inom en kostnadsram av 8,5 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977. Tillbyggnaden omfattar en sammanlagd mmsarea av ca 2 000 m. Rege­ringen har vidare uppdragit ål byggnadsstyrelsen all utföra en ny förvall-ningsbyggnad i kv. Gamla Staden i Kalix inom en kostnadsram av 12,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977. Nybyggnaden är avsedd för polisen, lokala skattemyndigheten och kronofogdemyndigheten och beräknas rymma ca 60 arbetsplatser inom en sammanlagd rumsarea av ca 2 900 m".

Byggnadsstyrelsen har redovisat att en ombyggnad av nuvarande för-vallningsbyggnad i kv. Höken 1 Piteå bör ulföras i anslutning tUl den be-

Prop. 1977/78:101

4

slutade tillbyggnaden. Ombyggnaden avser en lokalarea av sammanlagt ca 3 300 m-. Styrelsen beräknar kostnaderna för ombyggnadsarbetena till 4 350 000 kr. i prisläget den 1 april 1977. Kostnaderna för om- och till­byggnaden i Piteå beräknas således till sammanlagt 12 850 000 kr.

Föredraganden

Med hänvisning till vad jag har redovisat i del föregående bör följande nya kostnadsramar i 1 000-lal kr. föras upp i investeringsplanen.

Byggnadsobjekt

Kostnads- Beräknad medels-        Bygg-

Färdig-

ram

förbrukning

start

ställande

år-mån       år-mån

1977-04-01 1977/78       1978/79

Om- och tillbyggnad

i kv. Höken i Piteå    12 850        3 900

7 000

78-02

79-12

Nybyggnad i kv.

Gamla Staden i

Kalix

12 800

1500

8 000

78-03

79-06

För att slutiigt bestrida kostnaderna för de objekt som under föreva­rande anslag berörs av beslut den 27 oktober 1977 angående vissa syssel­sättningsskapande åtgärder förordar jag att 21,3 milj. kr. utöver tidigare anvisat belopp anvisas på tilläggsbudget 

II 

för innevarande budgetår. Jag förordar vidare att de utgifter som hänger samman med redovisade om­byggnadsarbeten i Piteå får bestridas av tillgängliga medel under detla investeringsanslag.

Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen all

1.

bemyndiga regeringen atl besluta om byggnadsarbeten för po­lisväsendet m. m. i Piteå inom den kostnadsram som jag har förordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten,

3.

till Polishus m. m. på tUläggsbudget 

II 

tUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 21 300 000 kr.

[2] 3. Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investerings­anslag av 5,2 milj. kr. Behållningen under anslaget var vid ingången av budgetåret ca 24,5 milj. kr.

Från anslaget bestrids utgifter för större byggnadsförelag inom krimi­nalvården.

Regeringen har med slöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) den 27 oktober 1977 beslu­tat om vissa sysselsättningsskapande åtgärder under budgetåret 1977/78.

Prop. 1977/78:101

5

Beslutet innebär bl. a. att anslaget får belastas med 10 060 000 kr. utöver vad som tidigare medgivits.

I beslul den 27 oktober 1977 har regeringen vidare uppdragit åt kri­minalvårdsstyrelsen alt utföra de byggnadsarbeten vid kriminalvårdsan­stallerna Orretorp, Roxtuna och Skenas som anges i nedanstående tillägg till investeringsplanen.

Föredraganden

Med hänsyn till vad jag har anfört i det föregående bör följande kostnadsramar i 1 000-tal kr. föras upp i investeringsplanen.

Byggnadsobjekt

Kost-     Beräknad me-

Bygg-

Färdig-

nadsram delsförbrukning

start

ställande

1977-04--------------- 

är-mån

år-män

01

1977/78   1978/79

Orretorp (administrations­

byggnad, två förläggnings­

byggnader)                                      7 600      3 000      4 600

78-01

79-06

Roxtuna (verkstad m. m.)            1650         800         850

77-11

78-12

Skenas (isoleringsarbeten m. m.)    810        435          375

78-01

78-12

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen atl besluta om vissa byggnadsarbeten för kriminalvården inom de kostnadsramar som jag har för­ordat i det föregående,

2.

till Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården på tilläggsbud­get 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett in­vesteringsanslag av 10 060 000 kr.

Prop. 1977/78:101

Bilaga 2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tUläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser utrikesdepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[1] 5. Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikes­representationen. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ell investeringsanslag av 12 milj. kr. Behållningen under anslaget uppgick vid budgetårels ingång till 4 730000 kr.

Hanoi, ambassadanläggning. Under denna rubrik har medel beräknats för uppförande av en ambassadanläggning i Hanoi. Byggnadsstyrelsen har beräknat medelsbehovel till 8 mUj. kr. under innevarande budgetår. Efter avslutade förhandlingar med den vietnamesiska parten har en revi­dering av det tidigare beräknade betalningsutfallet under innevarande budgetår blivit nödvändig. Som ell resultat härav måste sammanlagt 14 milj. kr. ställas till byggnadsstyrelsens disposition under 1977/78. Det ökade medelsbehovel beror bl. a. på tidigareläggning av vissa material­leveranser. Även kostnadsramen måste höjas.

Diverse projekt. Under denna rubrik har medel beräknats för upprusl-ningsarbelen samt förvärv av bostäder för personal utsänd av utrikesde-parlementet och SIDA. Bosladsanskaffning för personal utsänd av SIDA handhas normalt av resp. biståndskonlor och finansieras från bistånds­anslaget Bilateralt utveckUngssamarbete.

Med hänsyn till svårigheterna alt genom förhyrning anskaffa lämpliga bosläder för av SIDA utsänd personal i Dar es Salaam, har statsverket under senare år förvärvat ett anlal fastigheter där. Behov av förvärv av ytterligare sex å åtta bostäder föreligger fram tUl år 1979, varav tre under 1977/78. Dessa förvärv, för vUka jag beräknar kostnaderna till 1,5 milj. kr., ryms endast delvis inom den kostnadsram för diverse projekt som finns uppförd i investeringsplanen för innevarande budgetår.

Prop. 1977/78:101

8

Med hänvisning tiU vad jag har redovisat i det föregående bör ytter­ligare 7,5 milj. kr. tillföras investeringsanslagel under innevarande bud­getår för ambassadanläggning i Hanoi och för förvärv av tre bostads-fastigheter i Dar es Salaam. Samtidigt bör medel motsvarande 1,5 milj. kr. överföras från anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete tiU budgetutjäm­ningsfonden.

I nu gäUande investeringsplan bör följande kostnadsramar i 1 000-tal kr. föras upp.

Byggnads-

Kostnadsram        Medelsförbrukning

Bygg-

objekl

--------------      Faktisk  Beräknad för        start

1976-      1977-      t. o. m.   --------  år-mån

04-01      04-01       1977-       1977/78   1978/79 06-30

Fär-dig-ställ-lande år-mån

Hanoi, amb.

anl.

Diverse projekt

23 500 6 600

34000 7 000

3 272 1 933

14000 5 300

13 000

77-09

79-10

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående,

2.

till Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesrepresentationen på tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett invesleringsanslag av 7 500 000 kr.

Prop. 1977/78:101

Bilaga 3

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser frågan under punkt 1, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser frågan under punkt 2

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till stalsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN G. Universitetssjukhus m. m.

[1] G 2. Karolinska sjukhuset: Utrustning. Under denna rubrik har i stalsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisats ett reservationsanslag av 10,5 milj. kr.

Direktionen för karolinska sjukhuset föreslår att ytterUgare 7,5 milj. kr. anvisas för anskaffande av utmstning till sjukhuset. Direktionen dis­ponerar 8,4 milj. kr. av anslaget under budgetåret 1977/78 för inköp av ny utrustning till befintliga kliniker m. m. vid sjukhuset. Denna medels-ram har redan disponerats för anskaffning av utmstning, som ersätter starkt försliten utrustning. Härutöver finns angelägna behov av ny utrust­ning, bl. a. vid vissa laboratorier och operationsavdelningar där utrust-ningsbeslåndet sedan länge är nedslitet och otillräckligt.

Föredraganden

Jag har under hand erfarit att en kontroll under hösten 1977 av karo­linska sjukhusets röntgenanläggningar avslöjat allvarliga brister. I vissa fall har det kliniska arbetet fått begränsas av säkerhetsskäl. Kostnaden för den anskaffning av utmstning som bör ske med anledning härav synes inle kunna rymmas inom anvisade medel.

Med hänsyn härtill räknar jag nu med ett ytterligare medelsbehov av 2,5 milj. kr. för nyinköp av utmstning tUl befintiiga kliniker och avdel­ningar vid sjukhuset under budgetåret 1977/78. I vad avser direktionens framställning i övrigt kommer jag att ta hänsyn till den vid min medels­beräkning under delta anslag för budgetåret 1978/79.

Prop. 1977/78:101

10

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

atl till Karolinska sjukhuset: Utrustning på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ell reservations­anslag av 2 500 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

IV. 

STATENS UTLANINGSFONDER

[2] 3. Statens bosättningslånefond. För budgetåret 1977/78 har till sta­tens bosältningslånefond anvisats 35 milj. kr.

Riksbanken beräknar utlåningen för hela budgetåret tiU ca 130 milj. kr. Amorteringarna under samma lid uppskattas lill 48 milj. kr. Fonden upp­visade vid budgetårets ingång ett underskott av ca 1 milj. kr., varför ca 82 milj. kr. är disponibla för utlåning under budgetåret.

Mot denna bakgrund hemställer riksbanken alt ett tilläggsanslag av 50 milj. kr. anvisas till statens bosältningslånefond för innevarande bud­getår.

Föredraganden

De nya regler som sedan den 1 juli 1976 gäller för statens bosätt­ningslån har medverkat till alt utlåningen från fonden ökat mer än vad som kunde förutses. Jag kommer senare denna dag att i budgetproposi­tionen för budgetåret 1978/79 förorda vissa ändringar av reglerna för bosältningslånen, som bättre anpassar långivningen till syftet all möjlig­göra för unga människor med låga inkomster att genom en statlig kredit skaffa sig en god bosättning. Med hänvisning härtill och för atl möjlig­göra en fortsatt utlåning under våren förordar jag att 20 milj. kr. till­förs bosättningslånefonden på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Medlen har förskottsvis utbetalats över Oförutsedda utgifter. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt till Statens bosältningslånefond på tilläggsbudget 

II 

till stals­budgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett invesleringsanslag av 20 000 000 kr.

Prop. 1977/78:101

11

Bilaga 4

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJÄTTE HUVUDTITELN

B. Vägväsendet

[1] B 3. Byggande av statliga vägar. Under denna rabrik har på stats­budgeten för innevarande budgetår förts upp ett reservationsanslag av 865 milj. kr. all avräknas mot aulomobilskattemedlen.

Med slöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 27 oktober 1977 be­slutat all siatens vägverk från reservationsanslaget Byggande av statliga vägar får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit bestrida utgifter med högst 12,4 milj. kr. Medlen skall användas för sys­selsättningsskapande vägbyggnadsåtgärder (broobjekl) i Jönköpings-, Värmlands-, Västerbottens- och Norrbottens län. Arbetena skall bedrivas av statens vägverk med arbetskraft som rekryteras i samråd med arbets­förmedlingen. Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas 1 sam­råd med arbetsmarknadsstyrelsen. Brobyggnadsarbetena påbörjades hös­ten 1977 och beräknas pågå under ca ett års tid.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen

atl till Byggande av statliga vägar på tilläggsbudget 

II 

till stats­budgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 12 400 000 kr. all avräknas mot automobUskaltemedlen.

E. Institut m. m.

[2] E 3. Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning

m. m. Under denna mbrik har på stalsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett reservationsanslag av 3 340 000 kr.

Prop. 1977/78:101

12

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1916/11: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 27 oktober 1977 be­slutat att Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut från reserva­tionsanslaget Utmstning m. m. får utöver vad regeringen i annal sam­manhang har föreskrivit bestrida utgifter om högst 800 000 kr. Med­len skall i sysselsältningsfrämjande syfte användas för all bygga vallen-föringsslalioner i bl. a. Älvsborgs och Västmanlands län. Arbetena skall bedrivas med arbetskraft som rekryteras i samråd med arbetsförmed­lingen. Tidpunkt för arbetenas igångsättande skall beslutas i samråd med arbetsmarknadsstyrelsen.

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut: Utrust­ning m. m. på liUäggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 800 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

[3] 2. Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett in­vesleringsanslag av 107,4 milj. kr.

Med slöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 27 oktober 1977 be­slutat atl statens vägverk från investeringsanslagel Statens vägverks för­rådsfond: Vägmaskiner m. m. får utöver vad regeringen i annat sam­manhang har föreskrivit bedriva om- och nybyggnad av vägstationer i Skillingaryd, Heslra, Kristinehamn, Grangärde, BoUnäs och Storuman för ell belopp av högst 12,1 milj. kr. Byggnadsarbetena har påbörjats innevarande budgetår och avslutas under budgetåret 1978/79.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen

all lill Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m. på lill-läggsbudget 

II

lUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 12 100 000 kr.

Prop. 1977/78:101

13

Bilaga 5

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

tUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[1] 11. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. I statsbudgeten för inne­varande budgetår är under denna anslagsrubrik uppfört ett inveslerings­anslag av 455 milj. kr. Vid budgetårels ingång fanns en behållning av ca 63,5 milj. kr. under anslaget.

Regeringen har med slöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bU. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) den 27 oktober 1977 be­slutat om vissa sysselsättningsskapande åtgärder under budgetåret 1977/ 78. Beslutet innebär bl. a. att från förevarande invesleringsanslag får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit bestridas utgifter med högst 1,8 milj. kr. Regeringen har samma dag uppdragit åt byggnadsstyrelsen alt ulföra ombyggnad av lokaler för skogsbibliolek m. m. i Umeå inom en kostnadsram av 1,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977.

Föredraganden

I gällande investeringsplan finns för nybyggnad inom universitetsom­rådet i Umeå uppförd en kostnadsram av 47,7 milj. kr. i prisläget den 1 april 1976, vUket motsvaras av 53 milj. kr. i prisläget den 1 april 1977. Kostnadsramen är avsedd för nybyggnad för skogshögskolan till följd av beslutet vid 1971 års riksdag om omlokalisering av högskolan. I prop. 1975/76: 100 (bil. 9 s. 143144) redovisades att lokalbehovet för ett skogsbibliotek av rikskaraklär kommer att tillgodoses huvudsakligen ge­nom utnyttjande av befintliga lokaler inom byggnaden för universitets­biblioteket. Den nu beslutade ombyggnaden avser atl tillgodose detta be-

Prop. 1977/78:101

14

hov samt behovet av ytterligare några gmpparbelsrum m. m. i anslutning till kursläsesalen i universiieisbiblioiekei.

Med hänvisning till vad jag har redovisat bör följande ändrade kost­nadsram i 1 000-tal kr. föras upp i investeringsplanen.

Byggnads-       Kostnadsram        Medelsförbrukning

Bygg-     Färdig­

objekt             ----------       Faktisk  Beräknad för        start       ställande

1976-      1977-      t.o.m.   ----------  är-mån   år-män

04-01       04-01       1977-      1977/78   1978/79 06-30

Umeå

Nybyggnad

inom universi­

tetsområdet

m.m.

47 700     54 800     12 922    20 000     15 000     76-05      78-05

För atl slutligt bestrida kostnaderna för den beslutade ombyggnaden förordar jag all 1,8 milj. kr. utöver tidigare anvisat belopp anvisas på till-läggsbudget 

II 

för innevarande budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt till Byggnadsarbeten för statlig förvaltning på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett inveslerings­anslag av 1 800 000 kr.

VI. 

FONDEN FÖR STATENS AKTIER

[2] la. Förvärv av aktier i AB Vin- &margin-right:2.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:3.0pt;margin-bottom:.0001pt;text-indent:10.0pt'> AB Vin- &text-indent:10.0pt'> Stamaktieägarna äger inle fritt disponera över sina aktier, ulan de har vid förvärven av aktierna fåll ikläda sig vissa förpliktelser enligt ett år 1937 träffat avtal (ändrat år 1966). I detta förbinder de sig bl. a. att inte sälja aktierna lill andra än staten eller annan av regeringen utsedd köpare och att på gmnd av pantsättning deponera aktierna i Sveriges riksbank. Aktieägarna är vidare skyldiga att överlåta aktierna till staten mot erhål­lande av 1 000 kr. per aktie och 6V2 % ränta från senaste verksamhels-årets slut, dvs. från den 1 januari inlösningsåret.

Preferensaktierna förvallas av riksförsäkringsverket (tidigare pen­sionsstyrelsen) och redovisas under folkpensioneringsfonden.

Prop. 1977/78:101

15

Föredraganden

Den 1 januari 1978 upphör rusdrycksförsäljningslagen (1954: 521) atl gäUa och ersätts då av lagen (1977: 293) om handel med drycker. Det i sistnämnda lag föreskrivna partihandelsbolagel som skall ha lill upp­gift alt importera och driva partihandel med spritdrycker, vin och starköl skall enUgl lagen hell ägas av staten. Avsikten är dock all uppgiften som partihandelsbolag även i fortsättningen skall fuUgöras av AB Vin- &text-indent:10.0pt'> Jag avser atl i annal sammanhang föreslå regeringen att preferensak­tierna överförs från folkpensioneringsfonden till fonden för statens aktier.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt till Förvärv av aktier i AB Vin- &font-family:Verdana'>

Prop. 1977/78:101

17

Bilaga 6

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

D. Högre utbildning och forskning

[ I ] D 11. Bidrag till kommunal högskoleutbildning m. m. Som en följd av riksdagens beslut (prop. 1976/77: 59, UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 246) vid riksmötet 1976/77 om reformering av högskolan har linje­nämnder inrättats inom bl. a. kommunal högskoleutbildning.

För den kommunala högskolan innebär högskolereformen bl. a. att en stor del av ulvecldingsarbetet avseende utbildningens innehåll och ut­formning flyttats från central och regional nivå lill lokal nivå. Efler samråd med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] förutsätter jag att berörda myndigheter tar hänsyn till bortfallet av arbetsuppgifter i sina förslag till anslagsfram­ställning för budgetåret 1979/80.

Linjenämnden utgör ett viktigt instrument i del lokala utveckUngs-arbelel. I prop. 1976/77: 59 (s. 59) förutsatte jag atl linjenämnd inom kommunal högskoleutbildning får möjlighet att arbeta under i stort sett samma förhåUanden som linjenämnderna inom den statliga högskolan. Frågan om behoven av resursförstärkningar för kommunala linjenämn­der behandlades inte i propositionen. F. n. medger inte bestämmelserna om bidrag till kommunal högskoleutbildning alt statsbidrag lämnas för kommunala linjenämnder. För alt linjenämnd inom kommunal hög­skola skall ha möjlighet alt arbeta under i slorl sell samma förhållanden som linjenämnderna inom den statliga högskolan förordar jag atl stats­bidrag skall kunna utgå för kommunal linjenämnds verksamhet.

Omfattningen och inriktningen aV högskoleutbildningen varierar kraf­tigt mellan olika kommuner. Förutsättningar saknas därför enligt min

2   Riksdagen 1977/78. 1 saml Nr 101

Prop. 1977/78:101

18

mening för atl använda någon automatiskt verkande regel vid beräktung av erforderligt bidrag. Med utgångspunkt i den nuvarande omfattningen av den kommunala högskolan förordar jag alt för innevarande budgetår ett belopp av 1 660 000 kr. ställs till förfogande för bidrag till kommu­nala linjenämnder. Fördelningen av dessa medel bör ankomma på skol­överstyrelsen, som har all göra en bedömning i varje enskilt fall av resp. kommuns behov av bidrag inom ramen för de medel som ställs till förfogande.

Jag vill i sammanhanget erinra om att jag tidigare i dag vid min anmälan av budgetpropositionen förordat ett överförande från kom­munal tiU statlig högskola av intematföreståndarulbildningen. Detla kom­mer alt innebära en överföring av kostnader från kommun till stat i storleksordningen 500 000 kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt till Bidrag till kommunal högskoleutbildning m. m. på tilläggs­budget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett anslag av 1 660 000 kr.

[2] D 36. Naturvetenskapliga forskningsrådet m.m. I statsbudgeten för innevarande budgetår är uppfört ett reservationsanslag av 135 996 000 kr. till naturvetenskapliga forskningsrådet m. m. Från detta anslag bestrids bl. a. kostnaderna för del svenska bidraget till den europeiska molekylär­biologiska konferensen, det europeiska laboratoriet för molekylärbiologi och den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen saml huvuddelen av det svenska bidraget till den europeiska kärnforskningsorganisalionens program för en 300 GeV-accelerator. I budgetpropositionen för innevarande budgetår (prop. 1976/ 77: 100 bil. 12 s. 378) beräknade jag kostnaderna för dessa bidrag till ca 22 milj. kr. Den hell övervägande delen av dessa bidrag liU internatio­nella samarbelsprojekt inom den naturvetenskapliga grundforskningen betalas i schweiziska francs eller västtyska mark. Till följd av inträffade valulakursförändringar kommer bl. a. de kostnader som skaU bestridas från förevarande anslag alt uppgå till ett belopp som väsentligt över­stiger det som ursprungligen beräknades. För innevarande budgetår be­räknar jag merkostnaderna till ca 2,8 milj. kr.

Med hänsyn tUl arten av de inträffade kostnadsökningarna och med beaktande av atl ifrågavarande kostnader ulgör en stor del av anslaget till naturvetenskapliga forskningsrådet bör, enligt min mening, ytterli­gare medel ställas liU rådets förfogande. På tilläggsbudget 

II 

till stats­budgeten för budgetåret 1977/78 bör därför anvisas ytterligare 2 850 000 kr. under förevarande reservationsanslag. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Naturvetenskapliga forskningsrådet m. m. på tilläggsbud­get 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reser­vationsanslag av 2 850 000 kr.

Prop. 1977/78:101

19

Bilaga 7

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tUläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser jordbruksdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TIONDE HUVUDTITELN

B, Jordbmkets rationalisering ra. m.

[1] B 6. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti. På stats­budgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvi­sats ett förslagsanslag av 1 mUj. kr. Riksdagen har vidare för budgetåret medgivit att statlig kreditgaranti får lämnas för lån till yttre rationalise­ring, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driflslån, maskinlån, lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m., lån till rennäringens ratio­nalisering m. m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sam­manlagt 380 milj. kr., varav till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. 19 mUj. kr., till rennäringens rationalisering m. m. 2,5 milj. kr. samt till inköp av avelshästar och ridhästar 500 000 kr.

Lantbruksstyrelsen

Efterfrågan på kreditgarantier för lån lill inre rationalisering inom jordbruket har ökat kraftigt. Denna utveckling orsakas av en stigande investeringsvilja inom näringen saml av höjda investeringskostnader. Styrelsen har inhämtat uppgifter från lanlbmksnämnderna som visar atl nuvarande ram för inre rationalisering, 200 milj. kr., inte täcker behovet för hittills beviljade belopp och inneliggande ansökrungar. För att därtill kunna tillgodose behovet under resten av budgetåret bedömer styrelsen att ifrågavarande ram behöver ökas med 80 milj. kr. tUl totalt 280 milj. kr.

Även nuvarande ramar för lånegaranti för driftslån samt jordförvärvs­lån bedöms vara otillräckliga. Föregående års ram för lånegaranti för driftslån uppgick urspmngligen till samma belopp som årets, dvs. 67 milj. kr., men utökades genom jämkning i två etapper tUl 78 milj. kr. varige-

Prop. 1977/78:101

20

nom behovet i stort sett kunde tillgodoses. Under innevarande år torde vårflodsöversvämningar och skördeskador förorsaka ell betydande behov av driftslån för avhjälpande av tillfälliga likvidiletssvårigheter, vilket av­speglas i att nu inneliggande ansökningar om driftslån uppgår till ett be­lopp som är 12 milj. kr. högre än vid motsvarande tidpunkt föregående år. Vidare planerar vissa större bolag all avyttra jordbmksfastigheter. I den mån köparna inte är tidigare arrendatorer på enheterna kommer även detta att medföra ökat behov av ramulrymme för driftslån. Dessa utförsäljningar kommer också atl öka behovet av lånegarantier för jord-förvärvslån. Styrelsen bedömer mot bakgrund härav all ramen för låne­garanti för driftslån behöver höjas med 25 milj. kr. till 92 milj. kr. och ramen för lånegaranti för jordförvärvslån behöver höjas med 22 milj. kr. till 60 milj. kr.

Föredraganden

Det statliga ekonomiska stödet tUl jordbrukets rationalisering utgår huvudsakligen i form av kreditgarantier. Efterfrågan på sådana garantier har ökat kraftigt de senaste budgetåren. Enligt min mening är det ånge­läget att ramarna för kreditgarantier för jordbrukels rationalisering höjs.

För budgetåret 1977/78 bör sålunda slalllg kreditgaranti beräknas för lån lUl yttre rationalisering med 50 milj. kr., för lån till inre rationalise­ring med 260 milj. kr., för driftslån med 85 milj. kr., för jordförvärvslån med 50 milj. kr., för maskirUån med 3 milj. kf., för lån till trädgårdsnä­ringens rationalisering m. m. med 19 milj. kr., för lån lill rennäringens rationalisering m. m. med 2,5 milj. kr. samt för lån till inköp av avels­hästar och ridhästar med 500 000 kr. Regeringen bör närmare kunna bestämma fördelningen meUan de fem förstnämnda ändamålen. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt medge atl under budgetåret 1977/78 statlig kreditgaranti läm­nas för lån lill yttre rationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driflslån, maskinlån, lån till trädgårdsnäring­ens rationalisering m. m., lån till rennäringens rationalisering m. m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt högst 470 000 000 kr., varav lUl trädgårdsnäring­ens rationalisering m. m. 19 000 000 kr., tiU rennäringens ra­tionalisering 2 500 000 kr. saml tiU inköp av avelshästar och ridhästar 500 000 kr.

[2] B 7. Bidrag till särskilda rationaliseringsåtgärder i Norrland, m. m.

På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 21 milj. kr. Riksdagen har för budgetåret medgivit att från anslaget får beviljas statsbidrag tiU särskUd rationali­sering med sammanlagt högst 22 milj. kr.

Prop. 1977/78:101

21

Lantbruksstyrelsen

Ramen uppgick föregående budgetår till 21 milj. kr. men hade behövt omfatta ytterligare 3 milj. kr. för alt läcka behovet. Arets ram uppgår till 22 milj. kr. Enbart för att tillgodose nu inneliggande ansökningar er­fordras en ram på närmare 28 milj. kr. Styrelsen hemställer därför att årets ram ökas med 5 milj. kr. till 27 milj. kr.

Föredraganden

Efterfrågan på bidrag till särskild rationalisering och till begränsat ut­vecklingsbara företag i norra Sverige har ökat kraftigt främst till följd av stigande investeringsvilja i mjölkproduktionen i förening med stegrade byggnadskostnader. Det är enligt min mening angeläget atl med statligt slöd stimulera och underlätta rationaliseringen av jordbruket i norra Sverige. Den för budgetåret 1977/78 fastställda bidragsramen för sär­skilda rationaUseringsåtgärder i Norrland, m. m. bör därför utökas med 2 milj. kr. lUl 24 mUj. kr.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

atl medge alt under budgetåret 1977/78 statsbidrag beviljas lill särskild rationaUsering med sammanlagt högst 24 000 000 kr.

[3] B 17. Stöd till skärgårdsföretag. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 3 milj. kr. Riksdagen har för budgetåret medgivit all statlig kreditgaranti för lån till skärgårdsföretag beviljas med sammanlagt högst 4 milj. kr. Vidare har riksdagen medgivit att för budgetåret statsbidrag lill skär­gårdsföretag får beviljas med sammanlagt högst 3 milj. kr.

Lanlbruksstyrelsen

Nuvarande ramar för lånegarantier och statsbidrag till skärgårdsföre­tag har visat sig otillräckliga. Bidragsramen läcker inte behovet för nu inneUggande ansökningar. Därtill kommer atl ell betydande antal an­sökningar kan vänlas inkomma under resten av budgetåret eftersom verk­samheten i de flesta län är relativt nystartad. Ifrågavarande ramar bör därför höjas till vardera 6 milj. kr.

Föredraganden

Stödet till skärgårdsföretagen medverkar till alt den bofasta be­folkningen i dessa områden får förbättrade sysselsättnings- och utkomst-möjUgheler. Jag anser det därför angeläget all ytteriigare medel ställs tlU förfogande för ändamålet, under innevarande budgetår. Jag förordar att ramen för lånegarantier till skärgårdsföretag höjs från 4 milj. kr. tUl

Prop. 1977/78:101

22

6 mUj. kr. och alt ramen för statsbidrag lill skärgårdsförelag höjs från 3 milj. kr. lUl 6 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen alt

1.

medge alt under budgetåret 1977/78 statlig kreditgaranti för lån tiU skärgårdsföretag beviljas med sammanlagt högst 6 000 000 kr.,

2.

medge alt under budgetåret 1977/78 statsbidrag lUl skärgårds­företag beviljas med sammanlagt högst 6 000 000 kr.

D. Skogsbruk

[4j D 3. Bidrag till skogsförbättringar. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 12 milj. kr. Under anslaget har tagits upp en sammanlagd ram av 12,5 milj. kr. varav 5 milj. kr. för omplantering efter snylbaggeskador m. m. Bi­dragsbestämmelserna finns i kungörelsen (1948: 239) om statsbidrag till vissa skogsförbättrande åigärder (omtryckt 1960: 324, ändrad senast 1976: 413) och i regleringsbrev för budgetåret 1977/78.

Skogsstyrelsen

Under budgetåret 1976/77 har hela det tiUgängliga beloppet för bidrag till omplantering efter snylbaggeskador utnyttjats. Beloppet har uppgått till 9 milj. kr. Ca 13 000 ha har hjälpplanterats. Bidrag har i genomsnitt varit 50 % av godkänd kostnad. Av 1975 års snytbaggeskadade plante­ringar återstår att hjälpplanlera ca 10 000 ha med svåra skador och ca 25 000 ha med något mindre skador. Av 1976 års planteringar har ca 50 000 ha skadats varav 10 000 ha redan har planterats ulan stöd av bi­drag. På den återstående arealen har mer än 50 % av plantorna dött på 15 000 ha. Trots omfattande markberedning och andra åtgärder har hit­tills 41 000 ha av 1977 års planteringar skadats i slor uisträckning.

Styrelsen föreslår mot bakgrund härav att bidrag får utgå till omplan­tering av 1975 och 1976 års snytbaggeskadade skogskulturer där åtgärden kan anses ekonomiskt betungande för markägaren. Styrelsen beräknar kostnaderna härför tUl 45 milj. kr. under innevarande budgetär.

Föredraganden

Sedan år 1975 är det inte längre tUlåtet atl skyddsbehandla skogsplan­tor med DDT. Till följd av de omfattande skador som på grund härav uppkom på 1975 års planteringar beslutade riksdagen i april 1976 all statsbidrag skulle kunna ulgå under budgetåren 1975/76 och 1976/77 till omplantering av sådana skogskulturer som hade skadats av snylbagge i större omfattning år 1975.

Riksdagen har därefter beslutat att bidrag skall kunna utgå även under innevarande budgetår. För ändamålet har sammanlagt 16 milj. kr. an-

Prop. 1977/78:101

23

visats, varav 5 milj. kr. för innevarande budgetår. Skogsstyrelsen har föreslagit dels att bestämmelserna skall ändras så atl bidrag skall kunna utgå även för skador som har inträffat under år 1976, dels all ytterligare 40 milj. kr. ställs lill förfogande för bidrag under innevarande budgetår. Enligt styrelsen återstår 35 000 ha att hjälpplanlera av de kulturer som skadades år 1975. Av de arealer som planterades år 1976 behöver 40 000 ha hjälpplanleras.

Undersökningar som har gjorts under de senaste åren visar all del be­hövs en allmänt förbättrad skogsvård i landet. De nu aktueUa bidragen har delvis varit en förutsättning härför. Det är emellertid nödvändigt att så snart som möjligt komma tillrätta med de allvarliga skador som snyt­baggen orsakar i skogsplanteringarna. Strävan måste därvid vara all skapa metoder som hell utesluter eller i varje fall minimerar behovet av kemiska bekämpningsmedel som kan skada miljön. Fortfarande återstår att hjälpplanlera slora arealer av dem som skadades år 1975. Avsevärda skador har inträffat även senare. Jag föreslår därför atl bidrag skall kun­na ulgå till omplantering även av skogskulturer som har skadats år 1976.

1 fortsättningen bör således bidrag kunna utgå lill kostnaderna för om­plantering av skogskulturer i Syd- och Mellansverige som i större omfatt­ning har skadats av snytbagge under åren 1975 och 1976. I övrigt bör gälla samma bestämmelser som hittUls.

Kostnaderna för de åtgärder som jag nu har förordat beräknar jag för innevarande budgetår tUl 20 milj. kr. Jag föreslår därför att det totala rambeloppet för ifrågavarande anslag ökas med 15 milj. kr. till 27,5 milj. kr.

Jag vill i detla sammanhang ta upp vissa frågor om skogsvårdsstyrel­sernas frö- och plantverksamhet.

I prop. 1975/76: 132 om skogsstyrelsens orgaiusation, m.m. anförde föredragande departementschefen i fråga om skogsvårdsslyrelsemas frö-och plantverksamhet att de förslag som hade lagts fram av skogsadmi-nislrativa utredningen (Jo 1974: 03) i syfte att lösa vissa ekonomiska problem för frö- och planlverksamheten borde prövas först i samband med ställningstagandena till skogsvårdsslyrelsemas organisation över huvud. Föredraganden aviserade vidare ell uppdrag till skogsstyrelsen att utarbeta förslag till åtgärder 1 syfte att ge verksamheten en tillfreds­ställande ekonomisk bärlcraft.

Skogsstyrelsen har nu redovisat sill uppdrag. Styrelsens förslag syftar lill en total samordning av frö- och planlverksamheten mellan skogsvårds-styrelserna. Skogsstyrelsen föreslår sålunda en centralisering till styrelsen av vissa beslutsfunktioner. De ekonomiska problemen i verksamheten skall enligt förslaget lösas dels genom en resultatuijämning mellan de olika skogsvårdsslyrelserna, dels genom att staten ställer medel till för-

Prop. 1977/78:101

24

fogande för investeringar och bidrag till verksamheten. Skogsstyrelsen föreslår all lånefonden för insamling av skogsfrö förstärks och alt dess ändamål vidgas tUl all gälla även investeringar i planlverksamheten. Vidare föreslås att två för skogsvårdsorganisationen inlema fonder bildas och att skogsstyrelsen medges en rörlig kredit i riksgäldskontoret för att tillfälliga likviditelsproblem skall kunna lösas smidigt.

Skogsstyrelsens förslag har remissbehandlats. De flesta remissinstan­serna tiUstyrker förslagen. Statskontoret och riksrevisionsverkel anser dock atl förslagen innebär endast en temporär lösning i avvaktan på pågående utredningar. Riksrevisionsverket avstyrker förslagen i fråga om användning av fonder som finansieringsform med hänvisning till prop. 1976/77: 13 med förslag till riktiinjer för modernisering av det statiiga budgetsystemet.

För egen del vill jag anföra följande. Skogsvårdsslyrelsemas produk­tion av skogsplantor är av avgörande betydelse för skogsbruket. Skogs­vårdsslyrelserna svarar för hälften av leveranserna av skogsplanlor i landet. Merparten av de plantor som styrelserna framställer levereras till privata skogsägare. Såvitt nu kan bedömas finns del ingen som kan överta verksamheten inom överskådlig lid. Jag räknar därför med alt skogsvårds-organisationen även i framtiden måste handha den betydelsefulla upp­giften som planlleverantör lill skogsbruket.

Det är av stor betydelse för skogsvården att skogsplantor kan ställas til! skogsbrukets förfogande lill så låg kostnad som möjUgt. Samtidigt är det nödvändigt atl planlverksamheten inle blir en ekonomisk belast­ning för vare sig skogsvårdsslyrelsema eller staten. För all detla skall bli möjligt fordras enligl min mening att skogsvårdsstyrelserna samordnar sin verksamhet. En sådan total samordning är emeUertid svår att åstad­komma så länge skogsvårdsstyrelserna är att anse som frislående juridiska personer. Eftersom det inom skogsadminislrativa utredningen pågår en översyn av skogsvårdsslyrelsemas organisation över huvud anser jag att frågan om frö- och plantverksamhelens organisation och därmed sam­manhängande frågor lämpligen bör las upp först i samband med behand­lingen av utredningens övriga förslag. Uiredningens betänkande kan vän­tas tidigast i slutet av år 1978.

Det är dock nödvändigt all redan nu vidla vissa åtgärder i fråga om skogsvårdsslyrelsemas frö- och plantverksamhet. Bl. a. måste vissa skogs­vårdsstyrelsers kapitalförsörjning underlättas samtidigt som skogsstyrel­sen bör ges ett ökat inflytande över frö- och planlverksamheten.

I de fall planlverksamheten inte ger utrymme för investeringar eller för tillfäUiga större utbetalningar är skogsvårdsslyrelserna hänvisade till lån på den aUmänna kredllmarknaden. Enligt 6 § lagen (1960: 267) om skogsvårdsstyrelser (ändrad 1975: 675) fordras emellertid regeringens medgivande i varje särskilt faU innan lån får tas upp. För att underlätta för skogsstyrelsen att samordna investeringarna och för att minska hand-

Prop. 1977/78:101

25

läggningstiden föreslår jag att prövningen av fråga om medgivande att ta upp lån för skogsvårdsstyrelsernas verksamhet med frö- och planl-produktionen flyttas från regeringen till skogsstyrelsen. Frågor om lån för skogsvårdsslyrelsemas verksamhet i övrigl bör dock även i fortsätt­ningen prövas av regeringen i första instans. Den föreslagna delegeringen förutsätter ändring i 6 § tredje stycket angivna lag. I enlighet härmed har inom jordbruksdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1960: 267) om skogsvårdsstyrelser. Förslaget har fogats liU detta protokoll som bilaga A.

Frö- och plantverksamhelens ekonomi är ansträngd inom vissa skogs­vårdsstyrelser. En del skogsvårdsstyrelser har dessutom problem med alt erhåUa lån. I syfte alt motverka dessa svårigheter föreslår jag alt skogsvårdsslyrelserna ges statlig garanti för lån intill ett sammanlagt be­lopp av 13 milj. kr. under innevarande budgetår. Frågan om lånegaranti i det enskilda fallel bör prövas av skogsstyrelsen. Eventuella förluster till följd av garantin bör täckas från ifrågavarande anslag ulan alt bi-dragsramama belastas.

I samband med en fortsalt rationalisering av frö- och planlverksam­heten kan del förhållandel uppslå att kapital frigörs genom en minsk­ning eller total nedläggning av verksamheten i ett län. Det är då natur­ligt att del frigjorda kapitalet investeras i ett eller flera andra län efter­som länets frö- och plantbehov måste tillgodoses genom leveranser där­ifrån.

Som jag nyss har framhållit anser jag att skogsvårdsorganisationens frö- och plantverksamhet måste samordnas ytterligare. En förhållandevis långtgående samordning är dock redan förutsatt t. ex. i fråga om plane­ring av verksamhetens inriktning, prissättning m. m. I samband med att skogsvårdsstyrelserna omorganiserades år 1960 beslutade nämligen riks­dagen att del ankommer på skogsstyrelsen, utom i fråga om medgivande att ta upp lån, alt fastställa riktUnjer för hur skogsvårdsstyrelsernas verk­samhet med frö- och plantproduktion skall bedrivas tekniskt och ekono­miskt (prop. 1960: 106, BeJoU 1960: 1, rskr 1960: 326). Jag utgår från att skogsstyrelsen utnyttjar detla bemyndigande. Vidare förutsätter jag att de skogsvårdsstyrelser som redan nu samarbetar i frö- och planlverksam­heten fördjupar detla samarbete.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

dels alt antaga inom jordbruksdepartementet upprättat förslag lill

1.        lag om ändring i lagen (1960: 267) om skogsvårdsslyrelser,

dels att

2.

godkänna vad jag har förordat om statsbidrag till viss omplan­tering av skogskulturer som har skadats av snylbagge,

3.

medge alt under budgetåret 1977/78 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 27 500 000 kr. tiU skogsodlingsåtgärder på nedlagd jordbruksmark och med anslaget i övrigl avsedda ända­mål.

Prop. 1977/78:101

26

4.

godkänna vad jag har förordat i fråga om statUg garanti för lån till skogsvårdsslyrelsemas frö- och plantverksamhet,

5.

medge atl för budgetåret 1977/78 statlig garanti lämnas för lån till skogsvårdsslyrelsemas frö- och plantverksamhet med sam­manlagt högst 13 000 000 kr.,

6.

medge alt förluster på grund av statlig lånegaranti till skogs­vårdsstyrelsernas frö- och plantverksamhet får täckas från för­slagsanslaget Bidrag till skogsförbältringar.

E. Fiske

[5] E3. Främjande i allmänhet av fiskerinäringen. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reser­vationsanslag av 1 milj. kr. Regeringen har i regleringsbrev föreskrivit att högst 565 000 kr. härav får disponeras för bidrag till säkerhetsutrustning för fiskefartyg.

Bestämmelserna om bidrag tUl säkerhetsutrustning finns i kungörelsen (1971: 445) om statligt stöd till fiskerinäringen (ändrad senast 1977: 516). Bidrag lämnas tUl livräddningsflotte, brandskyddsutruslning och ekolod saml till radar och radiotelefon.

Fiskeristyrelsen

Den 1 oktober 1977 förelåg hos styrelsen ansökningar om bidrag till säkerhetsutrustning som enligt gällande bestämmelser berättigar till bi­drag om sammanlagt ca 1,2 milj. kr. Anslaget till ändamålet är för inne­varande budgetår 565 000 kr. Den 1 oktober 1977 var den odisponerade behållningen under anslaget endast 6 000 kr. Det innebär atl fiskeristy­relsen inte har möjlighet att lämna bidrag i den omfattning som de av riksdagen beslutade reglerna kräver. Styrelsen hemställer atl ytterligare 2 milj. kr. anslås för ändamålet på tilläggsbudget för innevarande bud­getår.

Föredraganden

Fiskeristyrelsen har anmält all redan inneliggande ansökningar om bi­drag till säkerhetsutrustning ej kan tUlgodoses med det tillgängliga an­slaget för innevarande budgetår. Det är enligl min mening angeläget att bidragsbehovet i rimlig utsträckning kan tiUgodoses under innevarande budgetår. Jag förordar därför alt för ändamålet ytterligare 2 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget.

Under åberopande av vad jag nu har anfört hemställer jag all rege­ringen föreslår riksdagen

alt till Främjande i aUmänhet av fiskerinäringen på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reserva­tionsanslag av 2 000 000 kr.

Prop. 1977/78:101

27

KAPITALBUDGETEN

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[6] 7 a. Lån tiU trädgårdsnäringen. På tilläggsstal III till riksslaten för budgetåret 1974/75 anvisades under denna anslagsrubrik ett inveslerings­anslag av 20 milj. kr. (prop. 1975: 85, JoU 1975: 16, rskr 1975: 183). Något anslag för detta ändamål har inte uppförts på statsbudgeten för innevarande budgetår. Riksdagen beslutade vid riksmötet 1976/77 om nya regler för lån från anslaget (prop. 1976/77: 1 bil. 13, JoU 1976/ 77: 13, rskr 1976/77: 182). Dessa innebär i huvudsak atl lån kan lämnas till företag med produktion av snittblommor i växthus med uppvärm­ning. Slödel ulgår i form av driftlån vid likviditetssvårigheter inom företagen saml vid sortimentsbyte eller annan omläggning av produk­tionen. Lånen är ränte- och amorteringsfria under tre år. Stödet ulgår t. o. m. utgången av budgetåret 1978/79. Hittills har lån beviljats från anslaget med sammanlagt 8 milj. kr.

I skrivelse den 11 oktober 1977 har Svenska lanlarbelareförbundet och Trädgårdsnäringens riksförbund hemställt om vissa omedelbara ål-gärder för alt underlätta den svenska växthusodlingens situation. Efler remiss har yttranden över skrivelsen avgetts av lantbmksstyrelsen, sta­tens jordbruksnämnd, arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), kommerskolle­gium, 1974 års trädgårdsnäringsutredning saml Sveriges frukt- och grön-saksdistribulörers förening.

Svenska lantarbetareförbundet och Trädgårdsnäringens riksförbund

Förbunden anför i skrivelsen att sysselsällningssituationen inom träd­gårdsnäringen är mycket aUvarlig till följd av ekonomiska svårigheter vid trädgårdsföretagen. Det konstateras att förelag kommer att lägga ned verksamheten, om inga åtgärder vidtas. Särskilt gäller det större företag inom näringen.

I avvaktan på förslag från 1974 års trädgårdsnäringsulredning lill långsiktiga lösningar på näringens problem föreslår förbunden bl. a. ett kombinerat areal- och sysselsätiningsstöd för växthusodlingen. Vidare föreslås att lånen från förevarande anslag skall ulgå även till företag som startats efter år 1974.

Remissinstanserna

Remissinstansernas bedömning av växthusförelagens ekonomiska si­tuation varierar. Lantbruksstyrelsen framhåller att de svenska växthus­företagen generellt sett torde tUlhöra Europas mest effektiva. Sedan olje­krisen har emellertid de svenska produktpriserna anpassat sig olika till det nya kostnadslägel. För snittblommor har denna anpassning inle varit tillräcklig. Del är därför främst företag med denna produktion som har

Prop. 1977/78:101

28

akuta svårigheter. Även inom andra grenar av odlingen har emeUertid högt skuldsatta företag och större företag problem. Den svaga lönsam­heten och del rådande allmänna kreditiäget har medfört likviditetspro­blem vid företagen. Liknande synpunkter anför 1974 års trädgårdsnä­ringsulredning.

Lantbruksstyrelsen anser att de problem som föreligger inom delar av trädgårdsnäringen inte bör lösas genom statsbidrag till samtliga växt­husföretag. Styrelsen finner atl ett generellt stöd i form av arealbidrag bör utgå tUl ros- och nejlikproduktionen. Stödet bör vara tidsbegränsat och avse företag med lägst 1 000 m odlad areal av nämnda växtslag. Även företag som det senasie året lagt om sin produktion från snitt-blommor till annan odling bör erhåUa bidrag. AMS finner del värdefuUt med åtgärder som stabiliserar sysselsättningen inom näringen.

1974 års trädgårdsnäringsutredning finner det nödvändigt med ett kortsiktigt slöd till vissa särskilt hårt utsatta delar av näringen i av­vaktan på långsiktiga förslag från utredningen. Mot bakgrund av det senaste årets starkt försämrade ekonomiska utveckling för v äxthusföre­tagen föreslår utredningen ett generellt slöd liU hela växthusodlingen.

Sveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening anför alt om man med hänsyn lill sysselsättningen skulle finna växthusodlingen eller delar därav vara i behov av slöd, är bidrag från många synpunkter bättre än gränshinder av olika slag.

Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar utan erinran förslaget om lån från förevarande lånefond.

Föredraganden

Riksdagen beslöt vid riksmötet 1976/77 om slöd till produktion av snittblommor i form av lån från fonden för låneunderstöd (prop. 1976/77: 100 bil. 13, JoU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 182). Utvecklingen inom trädgårdsnäringen har emellertid varit sådan atl befintUga stöd­former inle har varit tiUräckUga för atl åstadkomma en önskvärd om­läggning av denna produktion. Vidare har under 1977 års säsong även andra produktionsgrenar, främst odlingen av tomater och gurka, haft svag lönsamhet. EnUgl min mening är det angeläget med slöd tiU vissa trädgårdsföretag i avvaktan på de förslag till långsikliga lösningar av näringens problem som väntas under år 1978 från 1974 års trädgårds­näringsulredning. De lönsamhetsproblem som det senaste året drabbat vissa delar av växthusodUngen måste bl. a. mötas med olika åigärder för att rationalisera driften och spara energi. Det stöd som f. n. finns i form av bidrag och kreditgarantier är enligt min mening inte tillräckligt. Jag förordar därför i enlighet med förbunden och rerrussinstanserna att lån från anslaget Lån till trädgårdsnäringen får utgå till alla växthusföre­lag med produktion som kräver uppvärmning. Stödet bör såsom nu gäller för produktion av sniltblommor lämnas som driftslån vid likvi-

Prop. 1977/78:101

29

diletssvårigheter inom företagen samt vid sortimenlsbyte eller annan omläggning av produktionen. Även i övrigl bör villkoren för lånen vara oförändrade.

För växthusföretag med produktion av rosor och nejlikor är emeUer­tid situationen sådan alt särskilda insatser behövs för att dessa företag skall kunna upprätthålla sysselsättningen och ställa om sin produktion. Även för förelag som del senasie året lagt om sin produktion från sniltblommor lill annan odling behövs särskilt slöd. Jag förordar där­för att från lånefonden slöd i form av avskrivningslån skall kunna utgå tiU nämnda förelag intiU ett belopp av sammanlagt 3 milj. kr. Stödet bör främst inriktas på förelag med produktion för avsalu tlU återför­säljare. Det bör ankomma på regeringen atl meddela föreskrifter för avskrivningslånen. Lanlbruksstyrelsen bör liksom hittills administrera lånegivningen.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt godkänna vad jag har förordat om lån till vissa trädgårds­företag.

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

[7] 6. Jordfonden. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett invesleringsanslag av 15 milj. kr. Fon­den uppgår f. n. till 292 milj. kr. Fondens medel skall användas för att bestrida lantbruksnämndernas kostnader för fastighelsförvärv i sam­band med åtgärder för yttre rationalisering på jordbrukets område.

Läget på kredllmarknaden har medfört allt större svårigheter för lant­bruksnämnderna att få köpeskillingarna reglerade för de' fastigheter som säljs. Delta har medfört atl fondens Ukviditet de senaste åren minskat med ca 60 milj. kr. F. n. saknar lantbruksnämnderna möjlighet att göra inköp utöver vad de enligt jordförvärvslagen är skyldiga att lösa in. Med hänsyn till den stora betydelse för jordbrukels rationaUsering som denna verksamhet har och med hänsyn till att det f. n. finns ett osed­vanligt stort utbud av större faslighelskomplex anser jag alt fonden bör tillföras ett belopp av 25 milj. kr. Del är angelägel att nämnderna har möjlighet att köpa hela eUer delar av de fastigheter som bjuds ut för att sälja dem tiU jordbmkare som behöver tillskollsmark eller använda dem i bytesverksamhet. Vidare bör för markförvärv särskUda medel i form av en tillfällig rörlig kredit i riksgäldskonlorel på 25 milj. kr. StäUas tUl lanlbruksslyrelsens förfogande intill den 30 juni 1979.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att lanlbruksstyrelsen få'r disponera en rörlig kredit på 25 000 000 kr. i riksgäldskontoret intiU den 30 juni 1979,

2.

till Jordfonden på tiUäggsbudget

II 

tiU stalsbudgeten för bud­getåret 1977/78 anvisa ett invesleringsanslag av 25 000 000 kr.

Prop. 1977/78:101

30

Naturvårdsfonden

[8] 7. Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett inves­leringsanslag av 4 milj. kr. Anslaget disponeras av statens naturvårds­verk för bestridande av kostnader för förvärv för statens räkning av värdefuUa naturområden.

Statens naturvårdsverk

Den fysiska riksplaneringens inventerings- och sammanstäUningsar-beten, med efterföljande planmässiga överväganden på regional och lokal nivå, har börjat övergå i ett genomförandeskede vad avser bl. a. säkerställanden av från rikssynpunki och regional synpunkt värdefulla naturvårdsobjekt.

Naturvårdsverket har bedömt dessa objekt och ställt sig positivt till reservalsbildning för flera av dessa. Arbetet med riksplaneringen har nu lett fram till atl man på central, regional och lokal ansvarsnivå funnit det angelägel att ett stort antal naturvårdsobjekt säkerställs som natur­reservat.

Vid sidan av arbetet med riksplaneringen har det i de flesta län på­gått ett arbete med länstäckande naturinventeringar, liksom i vissa fall specialinventeringar av särskilda naturlyper. Härvid har kimskapen om landets naturvårdsvärden successivt ökat och möjligheten till värdering, klassificering och detaljavgränsning av intressanta objekt förbälttats. Detta har i sin lur lett till att antalet ärenden för säkerställande och därmed anspråken på statliga medel ökat.

Under innevarande budgetår väntas förhandlingar kunna avslutas i ett betydande antal ärenden. Kostnaderna för aktuella förvärv över­stiger avsevärt tillgängliga anslag. Naturvårdsverket beräknar medels­behovet under innevarande budgetår tiU 17 milj. kr., vilket innebär att 13 milj. kr. behöver anvisas på tilläggsbudget för markförvärv för naturvårdsändamål.

Föredraganden

Av naturvårdsverkels redovisning framgår att ett stort antal ärenden avseende markförvärv för naturvårdsändamål kommer att aktualiseras under innevarande budgetår. Behovet av medel överstiger enUgl verkets beräkningar del anslag som anvisats för detta ändamål. Jag vill med anlednmg härav och med hänvisning lill vad jag tidigare denna dag har anfört under punkten H 5 i bilaga 13 lill budgetpropositionen avseende budgetåret 1978/79 framhålla atl del är angelägel alt planeringen och prioriteringen av arbetet med säkerställande av mark för naturvårds­ändamål sker inom de ramar som tillgängliga anslag medger. När det gäller de ärenden som nu är aktueUa har förhandUngar om förvärv i allmänhet pågått under lång tid. Med hänsyn lill de särskilda skäl som

Prop. 1977/78:101

31

åberopats föreslår jag atl ytterligare 3 milj. kr. anvisas för innevarande budgetår för förvärv av mark för naturvårdsändamål. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. på tilläggs­budget 

II 

tUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 3 000 000 kr.

Bilaga A

Förslag (ill

Lag om ändring i lagen (1960: 267) om skogsvårdsstyrelser

Härigenom föreskrives att 6 § lagen (1960: 267) om skogsvårdsslyrelser skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6

§1

Skogsvårdsstyrelses medel må ej

Skogsvårdsslyrelses medel må ej

användas för andra skogar än dem

användas för andra skogar än dem

som slå under styrelsens tillsyn el-

som stå under styrelsens tillsyn el­

ler för andra uppgifter än sådana

ler för andra uppgifter än sådana

som enligt denna förordning eller

som enligt denna lag eller eljest

eljest gällande bestämmelser till-

gällande bestämmelser tillhöra om-

höra området för styrelsens verk-

rådet för styrelsens verksamhet,

samhet.

Skogsvårdsstyrelse må förvärva fastighet, som är lill gagn för styrelsens verksamhet. Avtal om sådant köp må dock ej av styrelsen slutas ulan medgivande av regeringen eller förbehåll om sådant medgivande.

Skogsvårdsstyrelse  må  ej   ulan

Skogsvårdsslyrelse må ej uppta-

regeringens   medgivande   upplaga     ga lån för styrdsens verksamhet

lån.

med frö- och plantproduktion utan

skogsstyrelsens medgivande. För skogsvårdsstyrelses verksamhet i övrigt må lån ej upplagas utan re­geringens medgivande.

Denna lag träder i kraft två veckor efter den dag, då lagen enligl upp­gift på den har utkommit från trycket i Svensk förfatlningssamling.

' Senaste lydelse 1975: 675.

Prop. 1977/78:101

33

Bilaga 8

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser handelsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ELFTE HUVUDTITELN

F. Ekonomiskt försvar

[1] F 1. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. I statsbudgeten för in­nevarande budgetår finns för detla ändamål ett förslagsanslag av 170 423 000 kr. Styrelsen fÖr intemationell utveckling (SIDA) har efler samråd med överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) i skrivelse till regeringen den 19 september 1977 föreslagit att medel anvisas för upp­byggnad av ett särskilt beredskapslager av textilvaror för katastrof-ändamål. Beredskapslagret skulle utnyttjas av SIDA för bistånd, medan ÖEF skuHe ansvara för lagret antingen i särskilt avdelade utrymmen eller i form av bokföringsmässiga tillgångar i ÖEF:s allmänna bered­skapslager, avsett för folkhushållningen i händelse av avspärrning eller krig. ÖEF har med beaktande av sitt speciella intresse och med hänsyn till övriga planerade stödåtgärder på tekoområdet bedömt atl ett bered­skapslager för kalastrofändamål borde omfatta svenska textilvaror till ett värde av 30 milj. kr.

Föredraganden

Av såväl försörjnmgsberedskapspoliliska som arbelsmarknadspolitiska skäl föreslår jag, efter samråd med stalsrådet UUsten och chefen för arbetsmarknadsdepartementet, atl medel anvisas ÖEF för att täcka mer­kostnaden vid inhemsk upphandling av beredskapslager för katastrof­hjälp av beklädnadsvaror, tält och filtar till en sammanlagd kosmad av 30 milj. kr. Merkostnaden för upphandUng av dessa varor hos svenska förelag beräknar jag till 10 milj. kr. För täckande av denna merkostnad bör 10 milj. kr. anvisas på tiUäggsbudget 

II 

till statsbudgeten för bud-

3   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 101

Prop. 1977/78:101

34

getåret  1977/78  i form  av  försörjningsberedskapsstöd under föreva­rande anslag.

För att säkerställa att upphandlingen av dessa varor sker på ett sådant sätt att bästa effekt uppnås från försörjningsberedskaps- och sysselsätt­ningssynpunkt, bör SIDA åläggas att göra upphandlingen i samarbete med ÖEF och arbetsmarknadsstyrelsen.

Med hänvisning till vad jag här anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

atl till Överstyrelsen för ekonomiskt försvar på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett förslags­anslag av 10 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

VI. 

FONDEN FÖR STATENS AKTIER

[2] 1 b. Teckning av aktier i ett bolag för export av tjänster tiU u-länder.

Riksdagen beslutade våren 1977 (prop. 1976/77: 83, NU 1976/77: 47, rskr 1976/77: 332) all staten skall bilda ett bolag tillsammans med näringslivet för försäljning av tjänster till u-länder. Bolagets uppgift skall vara att mot betalning ställa svensk kompetens och kapacitet inom tjänstesektorn till förfogande för u-ländema. Verksamheten skaU på sikt kunna omfatta hela den tjänstesektor som offentliga myndigheter är an­svariga för, men till en början skall bolaget vara inriktat mot utbildnings­området. Bolaget skall ha karaktären av ett konsultbolag och bedrivas på affärsmässiga grunder.

Riksdagen beslutade vidare att bemyndiga regeringen alt teckna aktier inom ramen av 5 milj. kr.

Under sommaren och hösten 1977 har regeringen i samarbete med Sveriges industriförbund undersökt frågor som avser bolagels ägarstmk-lur, organisation och budget. Den vidtagna undersökningen har resulterat i att staten tillsammans med representanter från näringslivet står i bered­skap att bilda ett aktiebolag, i vilket staten skall teckna hälfien av aktie­kapitalet.

Bolagets eget kapital beräknas komma att uppgå till totalt 10 milj. kr. Näringslivets hälft kommer att ägas av ett holdingbolag, som bildas av intressentföretagen. Bland de företag som kommer alt teckna aktier i holdingbolaget finns representanter för verkstadsindustrin, läromedels­industrin och konsultföretag.

Bolaget kommer alt erbjuda sina tjänster till myndigheter, organisatio­ner och företag i u-länder och i Sverige.

Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen

att till Teckning av aktier i ett bolag för export av tjänster till u-länder på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 5 OOOOOO kr.

Prop. 1977/78:101

35

Bilaga 9

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TOLFTE HUVUDTITELN

B. Arbetsmarknad m. m.

[1] B 3. Sysselsättningsskapande åtgärder. Med stöd av riksdagens be­myndigande (prop. 1976/77: 100 bU. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 10 november 1977 beslutat att arbetsmarknads­styrelsen (AMS) från reservationsanslaget Sysselsättningsskapande åt­gärder får utöver vad regeringen i annat sammanhang har före­skrivit bestrida utgifter om högst 23,6 milj. kr.

Medlen skall användas för beställning och upphandling av textil- och konfektionsförnödenheter. Av beloppet skall 20 milj. kr. reserveras för beställningar hos industriföretag som varslat om friställning i större omfattning, s. k. rådmmsbeställningar.

Med hänsyn till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen

alt till Sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservations­anslag av 23 600 000 kr.

C. Arbetsmiljö

[2] C 5. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. Under denna mbrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett reservations­anslag av 1 215 milj. kr. Härav har för delprogrammet Utbildning av svår­placerade beräknats 86 milj. kr., och för delprogrammet Arkivarbeie 599,5 milj. kr. samt för delprogrammet Skyddad sysselsättning 176,1 milj. kr.

Prop. 1977/78:101

36

AMS

AMS har i skrivelse den 27 oktober 1977 begärt ytterligare medel på anslagsposterna Utbildning av svårplacerade och Arkivarbete. Därut­över har AMS begärt en ökning av beslulsramen för beviljande av stats­bidrag till anordnande av verkstäder inom arbetsvården.

Det ökade medelsbehovet under anslagsposten Utbildning av svårpla­cerade hänför sig till skolöverstyrelsens andel av kostnaderna för de sär­skilda utbildningsinstanserna för svårplacerade (anpassningskurser). Un­der budgetåret 1976/77 vidtagna åtgärder för att förbätlra utbildningen har medfört ökade kostnader för personal, lokaler, utmstning m. m. TUl följd av dessa kostnadsökningar uppgår behovet av ytterligare medel un­der anslagsposten till totalt 24,4 milj. kr.

Det ökade medelsbehovet under anslagsposten Arkivarbete hänför sig lill kostnadsökningar under innevarande budgetår (245,5 milj. kr.) till följd av träffade avtal för åren 1976 och 1977 saml utbetalningar av retroaktiva lönelUlägg för budgetåret 1976/77 (15 milj. kr.). Behovet av ytterligare medel under anslagsposten uppgår därmed till totalt 260,5 milj. kr.

AMS har dessutom begärt att under innevarande budgetår få bevilja statsbidrag lill anordnande av arbelsvårdsverksläder med 76 milj. kr. vilket innebär en ökning med 36 milj. kr. av den beslulsram som tidi­gare har fastställts. En utökning av beslutsramen kan enligt AMS ske utan motsvarande tillskoll av anslagsmedel.

Föredraganden

Delprogrammet Utbildning av svårplacerade omfattar anpassnings­kurser, introduktionskurser för skyddat arbete samt företagsutbildning för arbetshandikappade. Skolöverstyrelsens andel av anslaget avser anpass­ningskurserna. Till följd av kvalitativa förbättringar av dessa kurser under budgetåret 1976/77 beräknas kostnaderna under innevarande budgetår komma alt överstiga för delprogrammet beräknade medel med 24,4 milj. kr.

Anvisade medel för arkivarbetslöner budgetåret 1977/78 är beräknade i 1976 års löneläge före kontrollstationsförhandlingar. TiU följd av de träffade avtalen beräknas utbetalningama under budgetåret komma att överstiga för arkivarbeie beräknade medel med 260,5 milj. kr.

Beträffande beslutsramen för beviljande av statsbidrag till anordnan­de av verkstäder inom arbetsvården har regeringen av riksdagen bemyn­digats att för innevarande budgetår vidga ramen om behov härav skulle uppkomma (prop. 1976/77: 100 bU. 15, AU 1976/77: 21, rskr 1976/77: 179). Enligt beslut den 15 december 1977 har regeringen bemyndigat AMS alt under budgetåret 1977/78 bevilja anordningsbidrag till verk­städer inom arbetsvården inom en ram av 50 milj. kr.

Prop. 1977/78:101

37

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att till SärskUda åtgärder för arbetsanpassning på tilläggsbudget 

II 

till stalsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservations­anslag av 284 900 000 kr.

[3] Garantilån för arbetsmiljöförbättringar m. m. Riksdagen beslutade i maj 1975 om vissa stimulansåtgärder för arbetsmiljöförbättringar (prop. 1975: 66, SoU 1975: 16, rskr 1975: 191). Beslutet mnebär att staten fick teckna garanti för lån för att finansiera förbättringar av arbetsmiljön, i första hand i mindre och medelstora företag. Garantin avsåg lån om högst 100 000 kr. per företag. Lånen skulle löpa på sju år med de två första åren amorteringsfria. För atl stimulera förelagen till arbetsmiljöförbättringar beslöts att de två första åren också skuUe vara räntefria. Det statiiga garantiåtagandet skulle avse totalt 200 milj. kr. under tiden den 1 september 1975den 31 december 1976.

Riksdagen beslutade vidare i december 1976 alt stödet, inom ramen av 200 milj. kr., skulle utgå även under år 1977 eftersom garantier endast tecknats för knappt 55 mUj. kr. vid utgången av september 1976 och betydande belopp av garantisumman annars skulle kvarstå outoyttjade vid periodens slut (prop. 1976/77: 35, SoU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 70).

Lånegarantin tecknas för statens räkning av företagareföreningen i resp. län (SFS 1975: 354). Som villkor för atl garanti skall tecknas gäller att lånet avser förbättring av arbetsmUjön i redan befintlig an­läggning och att möjUgheter tUl annan finansiering saknas. Låneansö­kan skall ha tUlstyrkts av de anställdas företrädare i skyddsfrågor.

För att täcka räntekostnader, infriande av ställda garantier och and­ra kostnader som följer av systemet, tas enligt lagen (1971: 282) om ar­betarskyddsavgift (paragrafen införd 1975: 353) ut en särskild avgift om 0,03 procentenheter för åren 1976 och 1977. Avgiften förs till fonden för arbetsmiljöförbättringar. Stal, kommun och landstingskommun är undantagna från garantisystemet. Staten betalar dock avgift för ända­målet.

Statens industriverk, som har tillsynen över verksamheten, har fort­löpande rapporterat utfaUet. Vid utgången av september månad i år hade garantier tecknats om 145 milj. kr., fördelat på drygt 2 200 före­tag med ca 36 000 anställda. Vid samma tidpunkt fanns vid företagare­föreningarna 299 inneliggande ansökningar om sammanlagt 20,3 mUj. kr. Den länsvisa fördelningen av antalet beviljade resp. avslagna och in­neliggande ansökningar per den 30 september 1977 redovisas i följande tabell.

4   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 101

Prop. 1977/78:101

38

Fördelning på län: 1 sept. 197530 sept. 1977 (belopp i 1 000-tal kr.)

Län

Beviljade an-

Avslagna i

in-

Inneliggande an-

sökningar

sökningar

sökningar 30.9.1977

per dea

Anlal

Belopp

Antal

Belopp

Antal

Belopp

AB

158

9 454

38

2 693

18

1047

C

65

4 548

7

469

9

400

D

72

4 607

11

1010

7

541

E

125

8 213

9

575

24

1 604

F

118

8 220

19

995

22

1699

G

76

5 002

8

540

12

708

H

90

6 226

8

553

16

1 313

I

9

.     626

----- 

K

68

4 473

6

508

1

100

L

116

7 214

18

1 218

13

732

M

144

8 970

33

1 802

20

1 341

N

108

6 657

22

1681

18

1241

O

217

12 641

12

370

18

1086

P

130

7 677

36

2 320

27

,1610

R

113

7 151

14

942

22

1 388

S

91

4 942

19

1 334

4

260

T

77

4 919

11

669

6

469

U

42

2 386

13

942

10

884

W

63

3 764

11

588

8

554

X

94

5 760

2

200

.4

. . 305

Y

33

2 231

11

746

7

411

Z

41

2 452

7

537

6

'517

AC

175

12 739

6

410

18

1 334

BD

52

3 692

22

1650

9

716

Totalt

2 077

144 565

343

22 752

299

20 260

Industriverket redovisade för perloden den 1 september 1975den 30 juni 1977 lånen fördelade på skilda åtgärder. Härav framgår atl nära hälften av insatserna avser ventilation, luflrening m. m.

Fördelning på åtgärd, 1 sept. 197530 juni 1977

Typ av åtgärd

Förbättring av ventilation, dammsugning, luflrening etc. Bullerdämpning, ljudisolering etc.

Skyddsanordning på maskin och liknande Förbättrad belysning Förbättring av sanitära för­hållanden

Andra förbättringar av perso­nalutrymmen

Övriga åtgärder (lyftanord­ningar, golvförbättringar etc.)

Summa

Antal åtgärder

7o

1288

41

332

n

251 152

8

5

262

8

513

17

301

10

3 099

100

Prop. 1977/78:101

39

Garantilänen begränsas inte till viss bransch. Emellertid har tillverk­ningsindustrin dominerat och svarar för 61 % av de bevUjade ansök­ningarna under perioden den 1 september 1975den 30 juni 1977. Re­parations-, Ivälleri- och annan serviceverksamhet svarar för 12 %, varu­handel, restaurang- och hotellverksamhet för 8 %, byggnadsverksamhet för 10 % och övriga näringsgrenar tiUsammans för 9 %.

Föredraganden

Möjligheten for mindre och medelstora företag att med statlig ga­ranti låna pengar till arbetsmiljöförbättringar har nu funnits i drygt två år. Under de tretton första månaderna lånades på detta sätt ca 55 milj. kr. och under den därpå följande tolvmånadersperioden 90 milj. kr. En starkt bidragande orsak tUl denna markanta ökning kan bl. a. vara den intensifierade debatten om arbetsmiljön samt att informationen om delta slag av gynnsamma lån nu nått ut till allt fler företag och an­ställda. Systemet med garantilån för arbetsmiljöförbättringar har inne­burit en snabbare upprustning av arbetsmiljön i de företag som utnytt­jat möjligheten, än vad som annars varit möjligt.

Landsorganisationen i Sverige har i skrivelse tUl regeringen hemställt att medel även fortsättningsvis skall reserveras för att små och medel­stora företag skall kunna ges garantier för lån till förbättrad arbetsmil­jö. Även Sveriges Hantverks- och Industriorganisalion samt Östergöt­lands och Skaraborgs företagareföreningar har föreslagit att garantilån av detta slag skall kunna erbjudas dessa företag efter utgången av år 1977.

Del är enligl min mening viktigt att det ökade intresset för arbetsmil­jöåtgärder stimuleras ytterligare någon tid och all del kan resultera i konkreta åtgärder i största möjliga omfattning. Med hänsyn härtUl, samt den sysselsättningsstimulans som miljöåtgärderna medför, förordar jag atl garantilånesystemet får fortsätta alt gälla även efter den 31 de­cember 1977.

Jag vill emellertid starkt betona att dessa stimulansåtgärder, trots en förlängning, inte får betraktas som permanenta. Kostnader för att för­bättra arbetsmiljön bör inte särskUjas från övriga produktionskostnader. De bör därför betalas av produktionen. Den av riksdagen nyligen an­tagna arbelsmiljölagen (prop. 1976/77: 149, SoU 1977/78: 1, rskr 1977/78: 18) kommer att medföra nya förväntningar och krav på en bättre arbetsmiljö, inte minst i de mindre och medelstora förelagen. Eftersom lagen träder i kraft den 1 juli 1978 är det rimligt att vänta sig en ökad efterfrågan på bl. a. arbetsmiljögarantilån under senare hälfien av året. Jag är emellertid inle beredd att förorda alt systemet förlängs längre än till utgången av år 1978. För detta år bör en ny ram på 100 milj. kr. ställas till verksamhetens förfogande. Verk­samheten med garantilån bör enligt min mening utvärderas i slutet

Prop. 1977/78:101

40

av år 1978 för att ge underlag för bedömningar om behovet av framtida stimulansåtgärder i syfte att förbättra arbetsmiljön.

De nuvarande regler som gäller för att staten skall teckna garanti för dessa lån bör inte förändras utom vad avser maximibelopp per företag. Med hänsyn tUl koslnadsslegringarna sedan systemet infördes år 1975 bör beloppet höjas från 100 000 kr. till 125 000 kr. Del ankommer på regeringen alt i administrativ ordning utfärda föreskrifter om detta.

De kostnader till följd av systemet i form av räntebefrielse, garanli-infrianden, administration m. m. och som uppstår under år 1978 kom­mer enligt gjorda beräkningar all förskottsvis kunna täckas av de medel som f. n. finns innestående på fonden för arbetsmiljöförbättringar. För de kostnader som uppstår därefter främst räntebefrielse och garanti-infrianden bör fonden tillföras nya medel. Jag förordar därför liksom tidigare atl en särskUd arbetarskyddsavgift på 0,03 procent­enheter tas ut för år 1979 enligl samma regler som gäUde för åren 1976 och 1977. Detta kräver ändring i lagen (1971: 282) om arbetarskydds­avgift. Jag avser alt inom kort återkomma i denna fråga. Eventuellt överblivna medel på fonden för arbetsmiljöförbättringar bör få använ­das för andra ändamål på arbetsmiljöns område.

I samband med att systemet med garantilån för arbetsmUjön förlängs avser jag att uppdra åt statens industriverk att informera förelag, fack­liga organisationer och skyddsombud om verksamheten och alt dess giltighet förlängs.

Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge atl lånegarantier för arbelsmlljöförbättringar enligt de huvudsakliga riktlinjerna i prop. 1975: 66 får lämnas även efter utgången av år 1977, inom den tidigare beslutade ramen om 200 000 000 kr.,

2.

utvidga ramen med ytterligare 100 000 000 kr. för tiden fram till utgången av år 1978,

3.

medge att maximibeloppet per företag höjs från 100 000 kr. tUl 125 000 kr.

Prop. 1977/78:101

41

Bilaga 10

Utdrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] i fråga om punkterna 1 och 2 samt stalsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] i fråga om punkten 3

Anmälan till tiUäggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser bostadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TRETTONDE HUVUDTITELN B. Bostadsbyggande m. m.

[1] B 11. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.

Under denna mbrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ell reservationsanslag av 500 milj. kr.

Från anslaget bestrids kostnaderna för statens ekonomiska stöd till energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader, bostadshus, allmän­na samlingslokaler samt kommunala och landstingskommunala byggna­der. Från anslaget betalas under innevarande budgetår också bidrag till prototyp- och demonstrationsverksamhet inom bostadssektorn, bidrag till kommuner för rådgivning m. m. i energisparverksamhet samt vissa kost­nader för informations- och utbildningsverksamhet i energifrågor med in­riktning på energiförbrukningen i byggnadsbeståndet.

För disposition av anslaget för olika ändamål under ett budgetår gäller vissa av riksdagen fastställda ramar för beslut om lån och bidrag m. m. I fråga om lån och bidrag för energibesparande åtgärder inom bostads­beståndet har riksdagen för innevarande budgetår faststäUt en ram av 429 milj. kr. (prop. 1976/77: 107, CU 1976/77: 32, rskr 1976/77: 244). Där­jämte får enligt regeringens beslut den 16 juni 1977 under tiden den 1 juli den 31 oktober 1977 tas i anspråk det ramutrymme som vid utgången av budgetåret 1976/77 ej har utnyttjats. Detta utrymme uppgick till 129 milj. kr. Den totala ramen för beslut om lån och bidrag till energibespa­rande åtgärder i bostadshus m. m. under budgetåret uppgår således till 558 milj. kr.

Prop. 1977/78:101

42

Bestämmelser om lån och bidrag för energibesparande åtgärder i bo­stadshus m. m. finns i förordningen (1977: 332) om statligt stöd till energi­besparande åtgärder i bostadshus m. m. och i kungörelsen (1962: 538) om förbätlringslån.

Bostadsstyrelsen har i skrivelse den 25 oktober 1977 hemställt om vidg­ning av ramen för beslut om lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshus under budgetåret 1977/78. Styrelsen har därvid anfört bl. a. följande.

Länsbostadsnämnderna har under innevarande budgetår t. o. m. den 30 september meddelat beslut om lån och bidrag till ett belopp av 275 milj. kr. Utvecklingen av lån- och bidragsgivningen under de tre första månaderna av budgetåret jämfört med motsvarande period under före­gående budgetår framgår av följande tablå.

Anlal

Antal

Inneliggande

beslut

lägenheter

ansökningar 30 sept. 1977

julisept. 1976

8 025

40 333

3 075

julisept. 1977

15 823

54 309

11209

Trots alt antalet meddelade beslut fördubblats är antalet inneliggande ansökningar mer än tre gånger så högt som vid motsvarande tidpunkt år 1976. Enligt uppgift från länsbostadsnämnderna kan hittills ingen minsk­ning av inströmningen av ärenden skönjas.

Läsbostadsnämnderna har beräknat atl beslut om lån och bidrag till energibesparande åtgärder under tiden fr. o. m. oktober 1977 t. o. m. bud­getårets slut kommer alt meddelas med ett belopp av drygt 670 mUj. kr. Med hänsyn härtill bedömer bostadsstyrelsen att ramen bör utvidgas så atl den totalt ger utrymme för beslut om lån och bidrag med 950 milj. kr. Ramen behöver således utvidgas med 400 milj. kr.

Föredraganden

Som jag har redogjort för tidigare denna dag vid min anmälan till budgetpropositionen av motsvarande anslag för nästa budgetår (prop. 1977/78: 100 bil. 16) har riksdagen år 1977 beslutat om väsentiiga för­bättringar i fråga om det statUga stödet till bl. a. energibesparande åt­gärder i bostadshus. 1 fråga om innebörden i riksdagens beslul ber jag alt få hänvisa till min tidigare redogörelse.

Efter vad jag har erfarit torde det kraftigt ökande antalet ansök­ningar på detta område under hösten 1977 endasl till en del bero på att fastighetsägarna valde atl avvakta ikraftträdandet av de nya reglerna. Det kan mot den bakgrunden antas en fortsatt hög efterfrågan på stat­ligt stöd för detta ändamål.

Jag har också inhämtat att det under innevarande budgetår fram t. o. m. november har meddelats beslul om lån och bidrag för ända-

Prop. 1977/78:101

43

målet med sammanlagt ca 468 milj. kr., och att antalet inneliggande

ansökningar uppgick liU ca 10 440 den 30 november. Regeringen här

i december 1977 med anlitande av den finansfullmakt som regeringen

disponerar beslutat om åtgärder avsedda atl stimulera sysselsättningen

bl. a. inom byggnadsområdel. Som ett led i dessa åtgärder ingår att

ytterligare 250 milj. kr. har ställts till förfogande för sådana energi­

sparåtgärder som kan ulföras med anställd arbetskraft. Därav avser

235 milj. kr. bostäder öch 15 milj. kr. kommunala och landstingskom­

munala byggnader. Därmed har sammanlagt nära 800 milj. kr. ställts

till lånemyndigheternas disposition för beslut om lån och bidrag till

energibesparande åtgärder i bostadshus under budgetåret 1977/78. Jag

har tidigare redovisat atl bosladsstyrelsen mot bakgrund av den efter­

frågan på stöd som har konstaterats i fråga om bostäder bedömer be­

hovet innevarande budgetår till sammanlagt 950 milj. kr. Det är ange­

läget med en fortsatt hög eriergisparverksamhet inom bostadsbeståndet.

Jag förordar därför att ramen för beslut om lån och bidrag för åtgärder

i bostadsbeståndet utvidgas med ytterligare 150 milj. kr. Medel för

ändamålet bör anvisas på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgeten för inne­

varande budgetår. Samlidigt bör medel anvisas under anslaget för atl

täcka kostnadema för de åtgärder som i enlighet med vad jag har

redovisat i det föregående regeringen har beslutat inom ramen för

finansfullmaklen. Det tillkommande medelsbehovel för innevarande

budgetår uppgår därmed lill 400 milj. kr.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att bidrag och lån för energibesparande åigärder inom bostadsbeståndet beviljas intill ett ytterligare belopp av 150 000 000 kr. under budgetåret 1977/78,

2.

till Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av 400 000 000 kr.

D. Lantmäteri- ocb kartväsendet

[2] D 7. Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrättningsverksamhe­ten. Något anslag för detla ändamål har inle tagils upp i statsbudgeten för budgetåret 1977/78.

Kostnadema för lantmäteriets förrättningsverksamhet skall i princip täckas av avgifter som tas ut av sakägare enligt lantmäteri taxan (1971: 1101, omtryckt 1976: 491, ändrad senast 1977: 974). För verksamheten disponeras ell formellt s. k. 1 000-kronorsanslag, anslaget Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Anslaget får inle uppvisa någon belastning vid utgången av budgetåret.

Statens lantmäteriverk (LMV) har i framställning den 25 augusti 1977

Prop. 1977/78:101

44

konstaterat, atl det ekonomiska utfallet för förrättningsverksamheten under budgetåret 1976/77 innebär ytterligare förluster utöver dem som balanserades vid ingången av budgetåret. Det balanserade underskottet i verksamheten uppgick den 30 juni 1977 tUl 19,9 milj. kr. LMV fram­håller att det skulle krävas betydande taxehöjningar för alt genom fram­tida överskott i verksamheten täcka det balanserade underskottet och menar att en sådan lösning inte framstår som rimlig. Den skulle sålun­da reellt innebära att framtida förrättningssökande till stora delar beta­lade kostnader för under tidigare år utförda förrättningar. LMV hem­ställer därför all det balanserade underskottet i verksamheten avskrivs.

Föredraganden

Jag delar LMV:s uppfattning att det inte är rimligt att genomföra taxehöjningar för att genom framtida överskott i förrättningsverksam­heten få täckning för de balanserade förlusterna. Det är inte heller tUl­fredsställande att ackumulerade förluster skall belasta verksamheten un­der någon längre tid. Jag vill i övrigt hänvisa tUl vad jag har anfört ti­digare denna dag vid min anmälan av anslaget Lantmäteriet: För­rättnings- och uppdragsverksamhet i 1978 års budgetproposition (prop. 1977/78:100 bil. 16). Den sedan ingången av budgetåret 1977/78 balanserade förlusten, 19,9 milj. kr., har inneburit att LMV fått ta i anspråk motsvarande belopp för rörlig kredit och att verket har belas­tats med räntekostnader härför (f. n. 12 %). Jag förordar därför ett till-läggsanslag av 22 milj. kr., vilket motsvarar det ackumulerade under­skottet per den 30 juni 1977 jämte beräknade räntekostnader för rörlig kredit på motsvarande belopp fram tUl den tidpunkt då medel kan stäl­las till förfogande för täckning av förlusten.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrättningsverk­samheten på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av 22 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

IV. 

STATENS UTLANINGSFONDER

[3] 11. Lånefonden för bostadsbyggande. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 2 205 milj. kr.

Bostadsstyrelsen har i sin anslagsframställning avseende budgetåret 1978/79 hemställt alt under anslaget anvisas 400 milj. kr. på tilläggsbudget för innevarande budgetår.

Prop. 1977/78:101

45

Föredraganden

Med hänvisning till vad jag tidigare denna dag har anfört vid min an­mälan i budgetpropositionen av motsvarande anslag för nästa budgetår (prop. 1977/78: 100 bil. 16) hemställer jag att regeringen föreslår riks­dagen

atl till Lånefonden för bostadsbyggande på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett invesleringsan­slag av 600 000 000 kr.

5   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 101

Prop. 1977/78:101

47

Bilaga 11

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: statsrådet Asling

Anmälan till tilläggsbudget 

II

tUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJORTONDE HUVUDTITELN

[1] Rörlig kredit för Svenska skeppshypotekskassan och Skeppsfar­tens sekundärlånekassa. Svenska skeppshypotekskassan bildades år 1929 och omorganiserades år 1965, samlidigt som Skeppsfartens sekundär­lånekassa inrättades (prop. 1965:99, BaU 1965: 38, rskr 1965: 289). Kassornas verksamhet regleras i lagen (1965: 139) om Svenska skepps­hypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa (ändrad senast 1974:1019) och reglemente (1965: 593) för kassorna (ändrat senast 1975: 17). Kassorna har tiU uppgift att lämna lån, huvudsakligen av långfristig karaktär, till svenska rederiförelag eller ikläda sig garanti för sådana lån. Lånen länmas på bestämd tid som inte får översliga, för skeppshypotekskassan 15 år och för sekundärlånekassan 10 år. Över­stiger låneliden ett år skall kassan i regel utiämna lånet att återbetalas genom avbetalningar enligt fastställd plan. För lånen skaU ställas be­tryggande säkerhet i form av inteckning i svenskt fartyg eUer borgen av staten eller bank. Inteckning skall i fråga om lån från skeppshypo­tekskassan ligga inom 50 % och i fråga om lån från sekundärlånekassan inom 70 % av del värde till vUket styrelsen uppskattar fartyget.

För kassornas förbindelser har låntagama ett visst kollektivt ansvar. Som särskild säkerhet har bUdats garantifonder genom att staten har ställt lill förfogande garantiförbindelser som har utfärdals av full­mäktige i riksgäldskontoret. Sådana garantiförbindelser har utfärdats på 100 mUj. kr. för Skeppshypotekskassan och på 45 milj. kr. för Sekundärlånekassan. Bestämmelse om garantifonden återfinns i 6 § lagen (1965: 139) om Svenska skeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa (6 § ändrad senast 1974: 524).

För sin verksamhet anskaffar kassoma medel genom upplåning på

Prop. 1977/78:101

48

kapitalmarknaden, huvudsakligen mot utgivande av obligationer. Det sammanlagda beloppet av låneskuld och garantiförpliktelser får för skeppshypotekskassan uppgå lill högst tio gånger och för sekundärlåne­kassan tUl högst sex gånger beloppet av resp. kassas garantifond och reservfond.

Riksdagen har bemyndigat riksgäldsköntoret att under tiden den 1 juli 1977den 30 juni 1978 ikläda staten garantier till svenska rederier (prop. 1976/77: 146, TU 1976/77: 26, rskr 1976/77: 344). Garantierna syftar till att rederierna skall kunna få kortfristiga lån så att svag likvi­ditet inte framtvingar försäljningar av modernt tonnage tiU underpris. En garantiram av 500 mUj. kr. har ställts till förfogande, varav ca 50 milj. kr. för den mindre skeppsfartens behov.

Kreditgaranti beviljas enUgt förordningen (1977: 497) om statlig kre­ditgaranti tUl svenskt rederiföretag. Fråga om kreditgaranti prövas med vissa undantag av fuUmäktige i riksgäldskontoret sedan nämnden för fartygskreditgarantier har yttrat sig.

Nämnden för fartygskreditgaranlier har i yttrande till kommunika­tionsdepartementet över begäran från Svenska Redarföreningen om slöd till rederinäringen föreslagit atl förutsättning för att garanti skall läm­nas skall vara bl. a. att amorteringsanstånd länmas av samtliga de kre­ditgivare som har pantbrev i det eller de skepp som skall utgöra säker­het för den statliga garantin.

Skeppsfartens sekundärlånekassa har i skrivelse den 11 oktober 1977 anhållit att garantifonden ökas med 25 milj. kr. lUl 70 milj. kr. Ök­ningen behövs dels för ökad utlåning, dels för nämnda likvidiletslån.

Svenska skeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa har i skrivelse den 14 november 1977, kompletterad den 12 december 1977, anhållit att medel ställs till kassornas förfogande så att de får möjlighet att lämna amorleringsanstånd i vissa fall. Kassorna anför att de inte har möjlighet att lämna begärt amorleringsanstånd med mindre än all särskUda medel ställs till deras förfogande. Kassornas in- och utlåning amorteras regelmässigt på samma lid, nämligen 15 år för skeppshypotekskassan och 10 år för sekundärlånekassan. Om uppskov beviljas för två års amorteringar, kan sådana belopp antingen återbe­talas omedelbart efter anståndstidens utgång eUer fördelas jämnt på lånets återstående löplid. Kassornas likviditet är sådan att medel behövs under tiden för alt täcka amorteringarna på kassornas utestående lån. Kassorna anhåller nu alt medel ställs till kassornas förfogande så alt anstånd kan lämnas. Kassorna beräknar totalt förfallande amorteringar på upplåiungen lill 260 milj. kr. under åren 1978 och 1979. Kassorna pekar dessutom på de risker för ränteförluster som anståndet kan inne­bära eftersom de kortfristiga medel som erhålls för atl täcka förfallan­de amorteringar kan komma att dra större kostnader äri de räntor som rederiema erlägger för sina lån.

Prop. 1977/78:101

49

Föredraganden

Enligt förordningen om statlig kreditgaranti lill svenskt rederiföretag kan de svenska rederierna få slalsgarantier för kortfristiga likviditets-stödjande lån. Nämnden för fartygskreditgaranlier har föreslagit alt lånen kombineras med amorleringsanstånd för de företag som beviljas garanti. Amorleringsanstånd bör enligt nämndens meiung meddelas av samtiiga långivare. Svenska skeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa har därför anhållit om medel för att kunna ge sådant amorleringsanstånd. Jag finner det angeläget att kassorna liksom övriga långivare, får möjlighet atl ge amorleringsanstånd. Syftet är all i möj­ligaste mån förhindra kapitalförstöring genom försäljning av på sikt lön­samma fartyg. Jag anser därför att medel bör ställas lill förfogande för kassorna.

De medel som behövs har karaktären av likviditetstillskott. Det går inle att nu beräkna exakt när de behövs och vilka belopp del gäller. Jag förordar därför att kassorna får disponera en rörlig kredit i riksgälds-kontoret för detta ändamål. Jag har från fartygskreditgarantinämnden inhämtat att nämnden avser att tillstyrka garantier för ett antal fartyg som är belånade även i kassorna. De amorteringsanstånd som i så fall skulle bli aktuella i kassorna kan uppgå till högst 67 milj. kr. under år 1978 och högst 72 milj. kr. under år 1979. Den rörliga kredit som behövs har jag beräknat till sammanlagt 139 milj. kr. under åren 1978 och 1979. Av krediten bör 103 milj. kr. disponeras av Svenska skeppshypotekskassan och 36 mUj. kr. av Skeppsfartens sekundärlåne­kassa. Underlaget för beräkningen är t. v. osäkert med hänsyn till atl nämnden för fartygskreditgaranlier ännu inle behandlat samtliga an­sökningar om likviditetsslöd. Eventuella ränteförluster får täckas genom jämkningar av räntevillkoren för de lån i kassorna där amorlerings­anstånd beviljas.

Som säkerhet för kassornas förbindelser har staten ställt av riksgälds-kontoret utfärdade garantiförbindelser. Sekundärlånekassan utnyttjar f. n. sin garantifond fuUl ut. Kassan har begärt en ökning med 25 milj. kr. framför alll för all kunna öka utlåningsverksamheten. För alt kassan skall kunna lämna nämnden amorleringsanstånd erfordras en utökning av garantifonden med 7 milj. kr. Jag är inte nu beredd att ta ställning till kassans framställning om ytterligare höjnmg av garantifonden.

Ett genomförande av vad jag nu har förordat föranleder ändring i 6 § lagen om Svenska skeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekun­därlånekassa. Förslag tiU ändring av lagen har fogats till protokollet som bilaga A.

Med hänvisning tUl vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

dels att antaga inom industridepartementet upprättat förslag till

Prop. 1977/78:101

50

1.         lag om ändring i lagen (1965: 139) om Svenska skeppshypo­

tekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa,

dels att

2.

medge att Svenska skeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa får disponera en rörlig kredit av 139 000 000 kr. i riksgäldskontoret,

3.

bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontoret att utfärda ytterli­gare garantiförbindelser på 7 000 000 kr. att ingå i Skeppsfar­tens sekundärlånekassas garantifond.

KAPITALBUDGETEN

I. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

E. Förenade fabriksverken

[2] 1. Byggnader och utrustning. Under denna mbrik har på stalsbud­geten för budgetåret 1977/78 anvisats ett investeringsanslag av 86,2 milj. kr.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1976/77: 100 bU. 2, FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133) har regeringen den 17 november beslutat att förenade fabriksverken från investeringsanslaget Byggnader och ut­rustning får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit påbörja följande investeringsprojekt. Elektronikhall vid centrala verkstaden i Arboga (CVA), Byggnad för teknisk sektion telemätinstru-ment vid CVA och Oljecistem vid Zakrisdalsverken i Karlstad, för sammanlagt 5,2 mUj. kr. under budgetåret 1977/78. Byggnadsarbetena beräknas bli avslutade under budgetåret 1978/79.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Byggnader och utrustning på tilläggsbudget

II 

till statsbud­geten för budgetåret 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 5 200 000 kr.

IV. 

STATENS UTLANINGSFONDER

[3] 15. Statens hantverks- och industrilånefond. Under denna anslags-rubrik redovisas bl. a. ramen för statlig garanti för lån till hanlverks-och industriföretag enligt kungörelsen (1960: 372) om statiigt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckt 1970: 550; ändrad se­nast 1976: 476). SärskUda bestämmelser om statlig garanti för lån till turisthotell är intagna i brev den 30 juni 1965.

Den kraftigt ökade efterfrågan på statliga kreditgarantier som präg-

Prop. 1977/78:101

51

lade budgetåret 1976/77 har fortsatt under innevarande budgetår. Den för 1977/78 urspmngligen tilldelade ramen på 200 mUj. kr. har visat sig vara otillräcklig och redan i tilläggsbudget I har föreslagits en höjning med 100 milj. kr. till 300 milj. kr. (prop. 1977/78: 25 s. 119). Riksdagen har godtagit detta förslag (NU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 108).

Under perioden den 1 juniden 10 november 1977 har industriverket och regeringen beviljat kreditgarantier till ett sammanlagt belopp av 168 milj. kr. Med hänsyn till inneliggande ansökningar kan beräknas atl ytterligare ca 120 milj. kr. av ramen har tagits i anspråk till den 1 februari 1978. Den höga efterfrågan väntas bestå under hela budgetåret. Jag bedömer det mot denna bakgrund nödvändigt att ytterligare öka ra­men för de statliga kreditgarantierna. Garantigivningen är enligt min bedömning ett verksamt instrument för stöd till företagen. Jag förordar därför att ramen för statlig garanti för lån tiU hantverks- och industri­företag m. fl. utökas med 150 milj. kr. till sammanlagt högst 450 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att för budgetåret 1977/78 statiig garanti för lån till hantverks- och industriföretag m. m. beviljas med ytterligare 150 000 000 kr. tiU sammanlagt högst 450 000 000 kr.

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[4] 21. Lån för prospektering i Arjeplog. Något anslag för detla ända­mål finns inle upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1977/78.

LKAB

I skrivelse till regeringen den 8 juli 1977 har Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB) anfört bl. a. följande.

LKAB har tidigare beslutat att inskränka sitt undersökningsprogram för uran inom koncessionsorarådet Pleutajokk 13, Arjeplogs kommun, till att avse endast sådana kompletterande undersökningsarbeten som be­hövs för att man skall kunna sammanställa och avsluta undersöknings­resultaten från hittUls utförda undersökningar inom koncessionsområdet. Eftersom det är angeläget att upprätthålla en hög nivå på prospekterings­insatsema, bl. a. i syfte att söka finna möjliga sysselsätlningsobjekt inom regionen, föreslår LKAB att en objektsprospektering efter andra mineral utförs.

Prospekteringen skulle avse av nämnden för statens gruvegendom (NSG) inmutade eller utmålslagda muieralfyndigheter inom de s. k. Munka- och Rappenfälten. LKAB har efter förhandlingar med NSG träffat ett optionsavtal enligt vilket LKAB skall utföra prospektering

Prop. 1977/78:101

52

och malmundersökningar inom området. Kostnaden för programmets genomförande har uppskattats till 10 milj. kr. under åren 1977 och 1978. Huruvida arbeten skall bedrivas därefter beror på resultatet av under­sökningsprogrammet.

De undersökningar som hittills har utförts inom området av Sveriges geologiska undersökning (SGU) har resulterat i att vissa mindre fyndig­heler av molybden har påvisats. LKAB anser att en förnyad utvärdering av tillgänglig geovetenskaplig information från området utifrån delvis nya utgångspunkter kommer att ytterligare öka kunskapema om belägenhet och förekomstsätt hos de komplicerade mineraliseringar som har upp­täckts i området. Området får anses vara intressant eftersom det erbjuder möjligheter att utan alltför stor tidsutdräkt uppnå konkreta resultat. Un­der prospekteringsarbetels gång påräknas utöver LKAB:s egna insatser insatser även från SGU.

LKAB hemställer mot denna bakgrund att 10 milj. kr. ställs till bolagets förfogande i form av ett ränte- och amorteringsfritt lån. Återbetalnings-skyldigheten för lånet bör vara avhängig av att LKAB påbörjar brytning inom området i enlighet med ett med NSG träffat avtal.

Föredraganden

I samband med att den statliga prospekteringen efter uran minskar un­der budgetåret 1977/78 har LKAB beslutat att inskränka sitt undersök­ningsprogram för uranfyndigheten Pleutajokk i Arjeplogs kommun. I området har dock påträffats flera andra fynd av olika mineral, framför allt koppar- och molybdenmalm. Det är enligt min mening angeläget att neddragningen av uranprospekteringen i Arjeplogs kommun inte får till följd att fyndigheter av andra mineral förblir oundersökta. Det av LKAB föreslagna undersökningsprogrammet bör ge goda möjligheter att bedöma förutsättningarna för en framtida mineralutvinning i området. Jag räknar med att LKAB till övervägande del avser att utnyttja SGU:s kompetens vid dessa undersökningar. Med hänsyn till det optionsavtal som har träf­fats meUan NSG och LKAB och alt det här rör sig om ett avgränsat pro­jekt som inte ingår i LKAB:s ordinarie prospekteringsplanering bedömer jag att den av bolaget föreslagna finansieringsformen är lämplig. På tUl-läggsbudget bör därför 10 milj. kr. i form av ett ränte- och amorterings­fritt lån ställas till LKAB:s förfogande för delta ändamål. Lånet bör åter­betalas om LKAB påbörjar brytning inom området. Del bör ankomma på regeringen alt besluta om de närmare villkoren för lånet.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Lån för prospektering i Arjeplog på tiUäggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 anvisa ett investerings­anslag av 10 000 000 kr.

Prop. 1977/78:101

53

Bilaga A

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1965:139) om Svenska skeppshypoteks­kassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa

Härigenom föreskrives atl 6 § lagen (1965: 139) om Svenska skepps­hypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6§i

Som garantifond att utgöra sär-

Som garantifond alt utgöra sär­

skild säkerhet för de förbindelser

skild säkerhet för de förbindelser

som ingåtts av kassa ställer staten

som ingåtts av kassa ställer staten

lill förfogande en av fullmäktige i

till förfogande en av fullmäktige i

riksgäldskontoret utfärdad garan-

riksgäldskonlorel utfärdad garan­

tiförbindelse på etthundra miljö-

tiförbindelse på etthundra mUjo­

ner kronor för skeppshypoleks-

ner kronor för skeppshypoteks­

kassan och fyrtiofem miljoner kro-

kassan och femtiotvå miljoner kro­

nor för sekundärlånekassan.

nor för sekundärlånekassan.

Denna lag träder i krafl två veckor efter den dag, då lagen enligt uppgifi på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

I Senaste lydelse 1974: 524.

Prop. 1977/78:101

55

Bilaga 12

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-12-29

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser statens allmänna fastighetsfond

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

Reparations- och underhållskostnader m. m. under beskickningsfastig-hetemas delfond av statens allmänna fastighetsfond. Under poslen Re­parations- och underhållskostnader m. m. har för denna delfond i staten för siatens allmänna fastighetsfond för budgetåret 1977/78 beräknats 17 160 000 kr.i

Byggnadsstyrelsen

Den svenska ambassadfaslighelen i Bukarest skadades vid jordbäv­ ningskatastrofen i mars 1977 och har evakuerats. Genom beslut den 9 juni 1977 bemyndigade regeringen byggnadsstyrelsen att i anspråk 750 000 kr. för nödvändiga skyddsarbeten. Styrelsen beräknar alt kost­naderna för skyddsarbeten och erforderliga iståndsättningsarbeten upp­går till sammanlagt 2 650 000 kr. och hemställer atl ett motsvarande belopp ställs till förfogande utöver de medel som tidigare har beräknats under posten Reparations- och underhållskostnader m. m.

Föredraganden

För alt arbetena med iståndsättning m. m. av ambassadfastigheten i Bukarest skall kunna slutföras utan dröjsmål förordar jag atl 1,6 milj. kr. utöver tidigare fastställt belopp anvisas för reparations- och underhålls­kostnader m. m. för innevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att i staten för statens allmänna fastighetsfond, beskickningsfas­tigheternas delfond, under posten Reparations- och underhålls­kostnader m. m. för budgetåret 1977/78 beräkna ett belopp av ytteriigare 1 600 000 kr.

1 varav 17 088 000 kr. får disponeras av byggnadsstyrelsen.

Prop. 1977/78:101

57

Bilaga 13

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1977/78:101 begärda an­slag på tiUäggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

V. Socialdepartementet

G 2 Karolinska sjukhuset: Utrustning, reservationsan­

slag

2 500 000

VI. 

Kommunikationsdepartementet

B   3        Byggande av statiiga vägar, reservationsanslag, alt

avräknas mot aulomobilskattemedlen

12 400 000

E  3       Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut:

Utrustning m. m., reservationsanslag

800 000

IX. 

Utbildningsdepartementet

D 11        Bidrag till kommunal högskoleutbildning m. m.

1 660 000

D 36 NaturvelenskapUga forskningsrådet m. m., reserva­

tionsanslag

2 850 000

X. 

Jordbruksdepartementet

E 3 Främjande i aUmänhet av fiskerinäringen, reserva­

tionsanslag

2 000 000

XI. 

Handelsdepartementet

F 1 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar, förslagsan­

slag

10 000 000

XII. Arbetsmarknadsdepartementet

B 3 Sysselsättningsskapande

åigärder, reservationsan­

slag

23 600 000

C 5 Särskilda åigärder för

arbetsanpassning, reserva­

tionsanslag

284 900 000

XIII. Bostadsdepartementet

Bil Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbe­

ståndet m. m., reservationsanslag

400 000 000

D 7 Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrättnings­

verksamheten, förslagsanslag

22 000 000

Summa för driftbudgeten   762 710 000

Prop. 1977/78:101 KAPITALBUDGETEN

58

Kapitalinvestering

I. Statens affärsverksfonder

£. Förenade fabriksverken

Industridepartementet

1        Byggnader och utmstning

5 200 000

II. 

Statens aUmänna fastigbetsfond

Justitiedepartementet

1        Polishus m. m.

21 300 000

3       Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården

10 060 000

Utrikesdepartementet

5       Inköp, uppförande och inståndsältande av fastig­

heter för utrikesrepresentationen

7 500 000

Budget departement et

11        Byggnadsarbeten för statlig förvaltning

1800 000

IV. 

Statens utlåningsfonder

Socialdepartementet

3        Statens bosättningslånefond

20 000 000

Bostadsdepartementet

11        Lånefonden för bostadsbyggande

600 000 000

V. Fonden för låneunderstöd

Industridepartementet 21        Lån för prospektering i Arjeplog

VI. 

Fonden för statens aktier

Budgetdepartementet 1 a     Förvärv av aktier i AB Vin- och spritcentralen Handelsdepartementet

1      b    Teckning av aklier i ett bolag för export av tjäns-

ter till u-länder

IX. 

Diverse kapitalfonder

Kommunikationsdepartementet

2     Statens vägverks förrådsfond: Vägmaskiner m. m.

Jordbruksdepartementet

6

Jordfonden

7

Nalurvårdsfonden:   Markförvärv   för   naturvårds­ändamål, m. m.

Summa för kapitalbudgelen

10 000 000

420 000 5 000 000

12 100 000

25 000 000

3 000 000

721 380 000

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1977 77071*