Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts skrivelse nr 133 år 1973

Skr. 1973:133

Nr 133

Kungl. Maj:ts skrivelse till riksdagen med överlämnande av årsredo­visning för Statsföretag AB; given Stockholms slott den 18 maj 1973.

Kungl. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över industriärenden, till riksdagen överlämna års­redovisning för år 1972 för Statsföretag AB.

Under Hans Majtts Min allernådigste Konungs och Herres sjukdora:

CARL GUSTAF

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1973. 1 saml Nr 133

Skr. 1973:133

Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 18 maj 1973.

Närvarande: statsrainislern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för industridepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anraäler efter gemensara beredning raed statsrådets övriga ledaraöter fråga ora över­lämnande till riksdagen av årsredovisning för Statsföretag AB och anför.

Den årliga redovisning till riksdagen av verksaraheten hos Statsföre­tag AB sora förulskickades i prop. 1969: 121 bör, liksora föregående år (skr. 1972: 102), ske genom att bolagels nu föreliggande årsredovisning för det senast förflutna verksamhetsåret överlämnas till riksdagen. Års­redovisningen lorde få fogas lUl statsrådsprotokollel i detla ärende som bilaga.

Jag hemställer sålunda, alt Kungl. Maj:t till riksdagen överläranar års­redovisningen för år 1972 för Statsförelag AB.

Med bifall till vad föredraganden sålunda raed instäraraande av statsrådets övriga ledaraöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten att tUl riksdagen skall avlåtas skrivelse av den lydelse bilaga till detta protokoll ut­visar.

Ur protokoUet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr. 1973:133

Bilaga

Statsföretag AB årsredovisning 1972

Verksamheten i sammandrag

AB Kabi förvärvade Vitrum och ACO med ca 665 anställda och ett faklureringsvärde 1972 av 106 railj. kr.

Ceaverken AB förvärvade vid årsskiftet 19721973 Scanfors AB raed ca 40 anställda och en försäljning 1972 av ca 13 railj. kr. (rönlgen-filra, keraikalier etc).

Statsföretag AB förvärvade i början av 1973 50 % av AB Husqvarna Borstfabrik.

Svetab förvärvade 91 % av aktierna i Svenska Brorasbandsfabriken AB, nybildade Heraa Industrier AB saral i början av 1973 resterande 60 % av Edslröras Industrier AB, resterande 50 % i Cento Gruppen AB saral Holrasunds Plastfabrik AB.

SMT rekonstruerades. Dotterbolagen i Ronneby och Karlskoga för­såldes och filialen i Eskilstuna avvecklades. Personalantalet reducerades raed totalt 300 personer.

En grafisk koncern bildades i början av 1973 i vilken bl. a. ingår AB AUmänna Förlaget och Svenska Reproduktions AB samt efter för­värv av resterande 50 % av aktierna Utbildningsförlaget Liber AB.

1972

1971

1970

Fakturering (mkr)

4 441

3 947

3 592

härav export (mkr)

2 404

2 285

2 021

Antal anstäUda

35 022

34 285

34 093

Löner (mkr)

1 183

1074

945

Investeringar (mkr)

931

740

512

Resultat före bokslutsdisposi

tioner

och skatter (mkr)

gruvrörelse

2

262,9

257,1

251,3

järnverk etc

6

(68,1)

(166,3)

(101,4)

skogsindustri

24,9

2,7

45,2

tobaksindustri

139,6

108,5

112,9

läkemedelsind.

20,4

9,0

10,3

hotell och rest.

(26,7)

(7,4)

(3,7)

övriga

17

(18,3)

(22,1)

(6,3)

Summa

129

284,9

181,5

308,3

' Antal förelag 1972.

Skr. 1973:133

4

Statsföretagsgruppen

De allra flesta sora under året bedörat konjunkturläget lorde vara överens ora att en successiv förbättring har skett. Man har haft olika uppfattning om hur snabbt och i vilken omfattning de positiva föränd­ringarna skulle ske i olika branscher. Vid årets slut fanns anledning att konstalera, att den ökande optimisraen inför fraratiden i flera branscher har varit väl motiverad. Eftersom förbättringen emellertid ännu så länge endast varit marginell, finns det anledning att vara försiktig vid bedöra­ningen av utvecklingen under 1973. Det finns tecken sora tyder på alt utvecklingen koraraer att gestalla sig olika för skilda branscher.

Över hälfien av koncernens bolag noterade 1972 förbättrade resultat, i flera fall över budgeterade förväntningar. Koncernens saralade vinst före bokslulsdispositioner och skatter ökade från 193 railj. kr. (4,9 %) 1971 till 281 milj. kr. eUer 6,3 % av försäljningsvärdet.

Markanta resultatförbättringar uppnåddes av Uddevallavarvet, To­baksbolaget och Norrbollens Järnverk (NJA), men också många av de medelstora och raindre bolagen kan se tillbaka på ett framgångsrikt 1972.

I de förelag, där lagren ökat under året är det nödvändigt att förbätt­rade konjunkturer utnyttjas för en lagerminskning. Del finns anledning alt noga följa denna utveckling, inle rainst raot bakgrund av ett gene­rellt önskeraål ora ökad orasällningshastighet hos det i verksaraheten bundna kapitalet.

Investeringsverksamheten

Den saralade investeringen i anläggningar har under 1972 liksora un­der 1971 legal på en hög nivå och har uppgått till 931 milj. kr., vilket tillsammans med 1971 gör totalt över 1 600 railj. kr. för dessa två år. Under 1972 avslutades AB Statens Skogsindustriers (ASSI) stora in­vesteringar i Karlsborg och Lövholraen. NJA fortsätter prograraenligl genoraförandet av investeringsprograra 70 och den nya LD-ugnen togs i bruk i början av noveraber. Under hösten har fattats beslut ora att uppföra ett koksverk i anslutning lill NJA. Arbetet härraed beräknas koraraa igång under första halvåret 1973. LKAB har under 1972 ökal investeringarna raed 95 milj. kr. i förhållande till 1971 och kostnaden uppgick totalt lill 308 milj. kr. Även under de närraaste åren koraraer investeringsaktivileten att vara hög i detta bolag. Av det totala investe­ringsbeloppet för Statsföretagsgruppen belöper sig 679 railj. kr., 73 %, på dessa tre företag, vilka har sin huvudsakliga verksarahet i Norrbot­ten.

Även inora flera andra företag sora Kabi, Uddevallavarvet och Svetab har investeringsverksaraheten varit större än under föregående år.

Skr. 1973:133

5

Strukturfrågor

I arbelet raed att konsolidera förelagsgruppen har de strukturella probleraen ägnats allt större uppraärksarahet. Under 1972, i saraband raed att läkemedelsföretagen ACO och Vitrum förvärvades, togs ett första steg. Dessa företag sammanfördes med Kabi och utgör nu en läkeraedelskoncern, Kabigruppen, inora Statsföretag.

Under året har AB Allraänna Förlaget (ALLF), som tillsammans med Landstingsförbundet och KF ägde Utbildningsförlaget Liber AB, för­värvat de övriga intressenternas aktier i detla företag. I början av 1973 sammanfördes ALLF och Svenska Reproduktions AB (SRA) med dot­terföretag i enlighet med förslag från styrelserna för dessa två bolag till en grafisk koncern. Dotterbolagen i denna koncern kommer att be­driva verksarahet i koraraission för raoderbolaget, Liber Grafiska AB.

Statsföretag AB och Coronaverken AB äger tillsammans Vilhelmina Plast AB, sora är ett renodlat produktionsföretag. Produktutveckling och raarknadsföring har skötts av AB Husqvarna Borstfabrik, som är ett av Coronaverken helägt företag. Redan vid etableringen av Vilhelraina Plast var parterna inställda på ett vidgat saraarbele. Statsföretag har nu, genora att förvärva hälften av aktierna i Husqvarna Borslfabrik, möj­liggjort en sammanläggning av verksamheten i de två företagen. Härige­nora har skapats bättre förutsättningar för en fraragångsrik utveckling.

Under 1972 har probleraen kring företagsgruppens fraratida inrikt­ning och gruppering ägnats ökat intresse. Förberedande diskussioner och utredningar har startats kring en utveckling av mera systematiserad strategisk planering.

Utvidgat samarbete i företagen

Arbetet raed alt vidga samverkan mellan förelag och anställda har fortsatt under året inom raraen för de riktiinjer angående företagsderao-kratisk utveckling inora Slatsföretagsgruppen, sora antogs hösten 1971. I en enkät, som gjordes under hösten 1972, framkom att arbetet raed att utveckla program inom de skilda förelagen var i full gång samt att sara­arbelet inora det representativa systeraet hade vidareutvecklats hos fler­talet företag.

I ASSI pågår utveckling av ett systera, i vilket de anställda skall få be­tydande möjligheter alt deltaga i beslutsarbetet på olika nivåer. Resul­tatet av arbelet i samverkansysterael vid LKAB är för närvarande före­mål för diskussion och utvärdering. Likaså har där gemensamt bedri­vits ett utvecklingsprojekt avseende arbetarskydd. Inom Tobaksbolaget verkar sedan en tid tillbaka en s. k. fabrikskoramillé vid fabriken i Härnösand. Denna kommitté fattar beslul i ohka ledningsfrågor inom platschefens befogenhetsram. Överväganden pågår alt även etablera en fabrikskoraraillé i Tobaksbolagets största anläggning i Malraö.

Skr. 1973:133

6

Den anda av saraverkan sora präglat arbetsinsatserna inora förelags­gruppen synes ha raedverkat till den positiva resultatutvecklingen.

Arbetet med att utveckla företagsdemokraliska syslera sker i flera företag i samarbete med industridepartementets företagsdemokratidele­gation.

Under året har de anställda varit representerade i styrelserna för fler­talet av företagen inom gruppen. För alt underlätta de nytillkorana leda­möternas raöjlighet att deltaga i styrelsearbetet har två konferenser för slyrelseledaraöter hållits under året.

Statsföretags styrelse har i anledning av "Lagen ora styrelserepresen­tation för de anställda i aktiebolag och ekonoraiska föreningar" beslutat alt de anställda raå utse styrelseledamöter i dotterföretagen även om antalet anställda understiger 100.

Utblick mot 1973

För det närmaste året bör raan ha rätt att räkna raed bättre konjunk­turer. Saneringen inora vissa företag, den intensiva investeringsverk­saraheten i flera av nyckelföretagen saral en gynnsam konjunkturutveck­ling skapar förutsättningar för förbättrade resultat.

Enligt föreliggande resultatbudgeler väntas koncernens samlade över­skott före dispositioner och skatier stiga raed ineraot 100 railj. kr., trots något reducerade överskott hos LKAB och Tobaksbolaget.

Växande överskott, även hos de raedelstora och mindre företagen, raen också kraftigt reducerade förluster hos tidigare raycket olönsara­raa dotterbolag bidrar tUl denna utveckling.

Lägre priser men större malmleveranser

Den internationella järnraalrasraarknaden skiljer sig i raånga avseen­den från raarknader för andra produkter. Genom tillkomsten av de stora fartygen, sora raöjliggjort transporter av raalra på även de längsta distanser, såsora AustralienVästeuropa eller NarvikJapan, har vi fått en världsmarknad, där allt sora sker angår också de svenska export­gruvorna.

Försäljningskontraklen gäller för minst ett år raen ofta för flera år. I dessa avtal är kvantiteterna raer eller raindre fasta, raen erfaren­heten visar, att inget avtal kan tvinga på ett järnverk raer raalra än raas-ugnarna i en lågkonjunktur kan förbruka! Restkvantiteler brukar då tas ul senare till oförändrat pris. Avtal orafattande ell år har i regel be­stämmelser ora fast pris, stundora med valutaklausul, raedan avtal över längre perioder kan innefatta priser, knutna lill ett antal större kvalite­ter på marknaden. Priserna kan också vara föreraål för årliga oraför-

Skr. 1973:133

7

handlingar. Det förekommer dock avtal på 20 år med fast pris! Dylika "slavkontrakt" liksom andra egendomligheter, t. ex. kontrakt innebä­rande enorma kursrisker, har sin förklaring i att nya gruvföretag ofta måste göra kontrakt på slora delar av sin planerade produktion, innan de kan låna upp pengar för all påbörja investeringarna. Sådana gruvors förhandlingsläge är givetvis svagt, och de gör stundom svårt marknads­störande kontrakt. Marknaden kännetecknas vidare av ett relativt ringa antal säljare och köpare. I de flesta europeiska länder är köparna or­ganiserade, så att man kan tala om inköpskarleller, och dessa håller sinsemellan kontakter. På säljarsidan råder däreraot öppen konkurrens.

Eftersora raalm sålunda i motsats till t. ex. stål inle säljs från dag lill dag i relativt små poster, är prisbildningen på raalra raycket stel. Då sjöfrakterna på långa distanser kan vara av sararaa storleksordning sora fobprisel, är konkurrensförhållandena utoraordentligt känsliga för änd­ringar i sjöfraktsnivån. En gruva kan uppleva, att dess pris nästan stän­digt är "fel" i förhållande till marknaden, emedan frakterna under kontraktsperioden i allmänhet ligger över eller under den punkt, där de låg då kontraktet ingicks. Ligger cif-prisel "för lågt", visar kunderna itort intresse för avhäratning och tilläggsköp, vid "för högt" cif-pris råder oravänt förhållande.

Efler Korea-booraens högpriser sjönk raalrapriserna något, steg åter under raalraknappheten 195657 för att sedan börja dala. Från svensk synpunkt har den sjunkande sjöfraktsnivån raedfört, all prisema 1969 låg 40 procent under 1957 års nivå. Orsaken har varit rikligt utbud på raalra raen fraraförallt stortonnagels långsiktiga inverkan på cif-pri­serna i västeuropeiska haranar. Närheten lUl kunderna är aUtjärat en för­del för den svenska malmen men denna fördel har minskat.

Under 197072 uppnåddes en viss prisförbättring, raen för 1973 har större delen av denna höjning försvunnit. Sänkningen av priserna har denna gång främst orsakats av dollardevalveringen. Nästan alla järn-raalrasaffärer görs i dollar, och frakluppgörelserna sker också i dollar. Det betyder, att dollardevalveringar över natt sänker cif-priserna på malra. Den svenska raalraen säljs i kronor, men effekten av dollarde­valveringen kan vid årsskiflet sägas ha varit hundraprocentig, eftersora de gruvor, sora sålt i dollar, endast i för raarknaden betydelselösa un­dantagsfall lyckats i någon raån korapensera sig. Dollarns fortsatta kursförändringar koraraer att raedföra starka krav från de transoceana gruvorna att erhålla korapensation.

Sedan feralon år tillbaka har sålunda LKAB befunnit sig i en nästan obruten nedförsbacke vad produktpriserna beträffar. Järafört raed 1957 betyder nuvarande prisläge vid dagens orasättning, alt orakring en halv raUjard i årsintäkter försvunnit upp genora skorstenen. Saratidigt har kostnadsstegringarna i Sverige sora bekant varit större än i de flesta kon­kurrentländer.

Skr. 1973:133

8

Inget företag kan klara en så hård press från såväl inläkts- sora kost­nadssidan utan avsevärd resultatförsäraring. Denna har visserligen raol-verkats genora fördubbling av produktionen vid samtidig rainskning av antalet anstäUda och genora investeringar i anläggningar för fraraställ­ning av högre raalmkvaliteter. Investeringarna under 15 år ligger nära 3 000 railj. kr. Avkastningen på i företaget arbetande kapital har dock sjunkit från en nivå vid vilken malmen hade avsevärt "rotvärde" till en nivå föga över genomsnittet i svensk industri.

Resultatet under 1972, som var det Iredje året i följd raed stagnerad leveransvolyra, var förhållandevis gott, eftersom priserna ännu inte drab­bats av doUardevalveringen och det under 1972 makalöst låga sjöfrakls-läget. Under 1973 finns goda utsikter all uppnå någol högre leverans­volym än under det hittills volymmässigt bästa året 1969. Det betyder leveranser i trakten av 30 milj. ton. Sora ett kuriosura, belysande vad denna siffra innebär, kan näranas, alt Narvik, sora 1973 skeppar 23 24 railj. ton, lorde vara Västeuropas tonnageraässigt tredje exportharan efler Rolterdara och Hamburg. Leveransökningen under 1973 förraår dock icke resultatraässigt gottgöra intäktsbortfallet genora prissänk­ningar.

De stora fartygens ofördelaktiga inverkan på den svenska malraens konkurrensläge fortgår, ehuru nuraera i blygsam takt. Motverkande fak­torer är ökande fartygskostnader, koslnadsslegringar i konkurrenlgm-vor och dessa gruvors behov alt söka kompensation för dollardevalve­ringen.

Sulfidmalmernas marknadsaspekter

AB Statsgruvors komplexa sulfidraalraer i Slollberg består av flera raalrakroppar raed växlande halter av zink och bly. Anrikningen av raalraen ger som slutprodukter zinkslig och blyslig. Produktionen är ej i någon större utsträckning flexibel. Detla är ofta en olägenhet från marknadssynpunkt. Del vore exerapelvis i nuläget en fördel om raan kunde anpassa produktionen efter de olikartade prognoserna för zink respektive bly, vUket skuUe raedföra att raan ökade zinksligproduk-tionen och höll tillbaka blysligproduktionen. Zinken har nämligen i ett flerårsperspektiv en avsevärt gynnsaramare prognos än blyet.

Försäljningen sker i huvudsak på flerårskontrakl. BasmelaUnotering-arna på Londonbörsen bestäraraer brultoprisel på levererad slig, var­ifrån avgår den löpande hyttans oraarbctningskoslnader och vinst, "sraältlönen". Sraältlönerna har stigit kraftigt de två senaste åren, be­roende dels på hyttornas ofta dåliga lönsarahet, dels på de växande railjökostnaderna. Smältlönestyrningen reducerar i hög grad den no­minella bruttoinkorastökning gruvorna fått genora de senaste årens höjda melallnoteringar.

Skr. 1973:133

9

Någon motsvarande prisbildningsmekanism finns ej för den i Yx-sjöberg producerade scheelit (wolfrara) sligen. Marknaden karaktärise­ras av slora kastningar i efterfrågan och pris raed ett stort och ofta ut­nyttjat utryrarae för spekulativt agerande från producenternas, konsu­menternas och, icke rainst, de stundom marknadsdominerande mellan­händernas sida. Lagerfluktuationerna är så stora, att priset stundom kan synas röra sig i otakl raed kurvan för den allraänna konjunkturen.

Verksamhetsåret 1972 är från resultalsynpunkt unikt genom att en ny gruva tagits i full drift utan all leveranser skett.

Arne S.[REDACTED_EFTERNAMN]

NJA stärker positionerna inom svensk stålindustri

Norrbottens Järnverk är det tredje i storlek av handelsjärnverken i Sverige. Järnverket svarar för 10 % av Sveriges stålproduktion, vUket dock endast utgör 0,1 % av världsproduktionen.

Av järnverkets försäljning går ca 40 % på export. En betydande marknadsandel har upparbetats för vissa specialprodukter. Bland an­nat kan nämnas att verket svarar för över 25 % av leveranserna av far­tygsprofiler tiU den europeiska marknaden.

Hälften av försäljningen 1972 utgjordes av valsade och manufakture­rade profiler för fartygsbyggen för skandinaviska och kontinentala varv. Övriga produkter i form av arraeringsslål, balk, stångstål och plåt levereras till bygg- och verkstadsindustri, huvudsakligen inom Skandi­navien

Prisema för verkets produkter såväl för export som för leveranser till svenska marknaden bestäms genom internationell konkurrens.

Sveriges avtal med Kol- och Stålunionen och den Europeiska Eko­noraiska Gemenskapen bör verka piisuljämnande och medverka till mindre prisvariationer än vi varit utsatta för under 1960-talet.

Snabb utbyggnad

Järnverkels resultatutveckling under 1970-talet kommer förutom av marknadsutveckUngen huvudsakligen att bestämraas av det utbysg-nadsprograra som nu gencinförs, benämnt Investeringsprograra 70, och den effektivisering som sker i anslutning till delta.

Ett mått på orafattningen av Investeringsprograra 70 är att järnver­kels fakturering skall fördubblas från 1972 lill 1974 efler att ha ökat med 37 % från 1970 till 1972. 1974 blir faktureringen omkring en mUjard kronor. Ett annat raått är alt investeringarna i nyanläggningar under 1970 tUl 1974 uppgår till ca 550 railj. kr. vartill kommer ett nytt koksverk för ca 340 milj. kr., som blir färdigt 1975.

Skr. 1973:133

10

Koksverkels tillkomst innebär en integration bakåt i produktionsked­jan, vilket medför en väsentlig kostnadssänkning. Fördelarna av järn­verkels kusllokalisering ökar. I övrigt faller utbyggnadsprograraraels tyngdpunkt på de metallurgiska avdelningarna. Produktionen av råjärn tredubblas genom uppförandet av en ny masugn, som blir Skandina­viens största. Stålproduktionen fördubblas trots alt ett antal omoderna el-stålugnar las ur drift. Valsverkens produktionskapacitet ökas lill när­mare en railjon lon. Kapaciteten för raanufakturering av fartygsprofiler fördubblas. Även för divisionen för Bygg- och Verksladsraanufaklur sora raarknadsför slålbyggnadsraaterial, galvaniserad och plaslbelagd plåt för verkstadsindustrin och fartygsinredningseleraenlet ISOLAMIN, förutses en raycket snabb expansion.

Utbyggnadsprograraraet har hittills genoraförts planenligt. En LD-slål-ugn och ett syrgasverk togs i drift i november 1972.

Effektivitetshöjning

Norrbottens Järnverks ekonomiska resultat var under hela 1960-talel otillfredsställande. En väsentlig orsak till detta var all produktionen per anställd var alltför låg. Utbyggnadsprograraraet korabinerat raed olika rationaliseringsinsatser och ökat utnyttjande av datateknik skall raed­föra en förändring i delta avseende, så att personalkostnadernas andel av faktureringen sjunker från 36 % 1970 tUl ca 20 % 1975.

ParaUeUt raed detta rationaliseringsarbete bedrivs en intensifierad produkt- och processulveckling för att en allt större del av järnver­kets försäljning skall gäUa högre förädlade produkter. Därraed minskas inverkan av konjunkturväxlingar .

Marlmadsutveckling

Trots sin 1 000-åriga historia är stålindustrin fortfarande en expansiv bransch raed en tillväxt av ca 5 % per år.

Sora framgått ovan är den europeiska varvsindustrin den största av­nämaren för Norrbottens Järnverks produkter. Varven har under 1972 haft god orderingång. Många varv har nu sina orderböcker fyllda till år 1977. Järnverket har därför för varvsraalerialen en god grundbelägg­ning. Såvitt nu kan bedöraas koraraer sjöfartens snabba tUlväxt att fortsätta under andra hälfien av 1970-talel, vilket raedför fortsatt god efterfrågan från varven.

För försäljningen liU verkstadsindustrin koraraer nya specialproduk­ter att utvecklas. För standardprodukter är marknaden stor både i Sverige och utomlands. En ökad avsättning bör kunna erhållas genora intensifierad raarknadsföring, när produktionskapaciteten ökar.

För arraeringsslål, vilket utgjorde ca  10 %   av järnverkels försälj-

Skr. 1973:133

H

ning 1972, förutses en stagnerande raarknad. Dels rainskar bostads­byggandet i Sverige, dels sker en förskjutning från betong till stål. Det senare är dock ingen nackdel för järnverket, som är engagerat i stål­byggnadsverksamhet och väl förberett en expansion inom detta oraråde. Under 1973 inleds raarknadsföring av tackjärn och ståläranen lill andra jämverk i stor skala. Marknadsutsikterna bedöms vara goda ge­nom alt raånga järnverk satsat raer på byggnad av valsningskapacite-len än på utbyggnad av de raetallurgiska enheterna. Större delen av Europas stålindustri ligger inne i landet vid de garala gruvdistrikten. Lägesfördelar har fallit bort på grund av alt raalra- och kolgruvor­na numera är olönsararaa. Den metallurgiska stålproduktionen frara till och raed äranen bUr här olönsara järafört raed kustbaserade verk. Stålförsörjningen för dessa inlandsstålverk, t. ex. i Ruhr-distriktet, sker nu i allt större utsträckning genom iraport av halvfabrikat. Detta inne­bär all Norrbollens Jämverk har goda fömtsättningar för utökad av­sättning av lackjärn och ståläranen. Även efter järnverkels nu plane­rade utbyggnad förädlas endast ca 10 % av raalraproduktionen i Lapp­landsfälten vid järnverket. Resten går oförädlat på export.

Gemensanmia marknaden

De avtal, sora Sverige under 1972 ingått raed den Europeiska Eko­nomiska Gemenskapen och med Kol- och Stålunionen, medför att tullskyddet för den svenska heraraaraarknaden successivt försvinner. Trots detta bedöms avtalet ge Norrbottens Järnverk och övrig svensk stålindustri en klart gynnsamraare situation genom en raer stabil pris­nivå och rainskad durapningskonkurrens. Prissättningen på handelsstål i Sverige kommer i fortsättningen att baseras på de priser, som gäller inora den europeiska gemenskapen, under det alt den tidigare baserats på kontinentens exportpriser.

Resultat och prognos

Är 1972 gav en nettoförlust på 37 raUj. kr., vilket var något bättre än enligt 1970 års långlidsplan.

För 1973 förutses fortfarande en viss förlust i enlighet raed lång­tidsplanen, raedan resultaten för 1974 väntas innebära nettovinst för företaget.

Med de produktionsresurser sora nu skapas och den raarknadsulveck-ling som fömtses för förelagels produkter, synes det vara raotiverat all se optiraisliskt på Norrbottens Järnverks utveckling under återstående del av 1970-talet.

John Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr. 1973:133

12

Hård konkmTens men framtidsutsikterna goda för Uddevallavarvet

Sverige är näst efter Japan den frärasla skeppsbyggnadsnationen i väriden när del gäller nyproduktion av farl)'g. Vår marknadsandel är knappt 10 % raot Japans ca 50 %. Värdet av från svenska varv år 1972 levererade fartyg var 2 500 milj. kr. varav för export ca 2 000 railj. kr. Den svenska varvsindustrin sysselsätter direkt ca 25 000 per­soner och indirekt ungefär lika raånga hos underleverantörer ra. fl., varför ca 50 000 personer är för sin sysselsättning direkt eller indirekt beroende av den svenska varvsindustrin. Varven arbetar med i förhål­lande tUl övrig svensk industri lång orderstock, sora sträcker sig över flera år. Härigenom är varvsindustrin mycket sysselsätlningsstabil, vil­ket varit av stor betydelse i svenskt näringsliv under senare års låg­konjunktur raed relativt stor arbetslöshet inora andra branscher. Varven räknar raed fortsatt hög sysselsättning. Orderingången under framför allt andra halvåret 1972 har varit god. Fartygspriserna har även legat på en tillfredsställande nivå.

Prognoserna för världens tonnagebehov varierar. Den sjöburna världshandeln ökar med ca 8 % per år och tonnagebehovet i minst sam­ma takt. Fartygstyperna utvecklas snabbt både tekniskt och storleks­mässigt.

Uddevallavarvet är ell av de fyra svenska storvarven och bland dem det yngsta. De väsentliga problemen är i stort sett gemensamma för alla svenska varv. Förutsättningama för alt den svenska varvsindustrin skall kunna hävda sin ställning är en högt slående teknologi beträffan­de såväl fartygen som produktionsmetoderna. Ett storvarv anses be­höva förnyas under en period av 10 lill 12 år. För att bibehålla sin kon­kurrenskraft måste de svenska varven fortsätia att modernisera och ra­tionalisera, vilket koramer alt kräva slora årliga investeringar. Det är viktigt alt utnyttja den lid, sora nu står lill förfogande härför, så att varven kan raöta senare delen av 1970-talet och början av 1980-talet med moderna och effektiva anläggningar. Även för Uddevallavarvet kommer detta att innebära stora investeringar, då förelaget under 1960-talet härvidlag iakttog en viss återhållsamhet. Varvet har goda förut­sättningar att kunna utvecklas. Del är väl beläget och disponerar stora markoraråden raed tUlhörande vattenfronl. Moderniseringen koraraer all innefatta en byggdocka. Denna krävs dels för att varvels nuvarande ma.xiraala kapacitet, fartyg på 230 000 tdw, är för liten för att kunna tillfredsställa varvels kundkrets, dels för en mera rationell produktions­teknik med bl. a. bygge i docka i stället för på bädd.

Rekryteringslägel är f. n. gott i uddevallaregionen. Varvet behöver f. n. öka sin personal raed ca 200 personer, huvudsakligen inora kate­gorierna grovplålslagare och svetsare.

Skr. 1973:133

13

Under en lång följd av år har svensk varvsindustri tvingats konkur­rera raed utländska varv, sora får betydande statliga subventioner i oli­ka forraer. Motsvarande direkta stöd har de svenska varven icke åtnju­tit. Sverige har i stäUet energiskt arbetat inom bl. a. OECD för att öv­riga stater skall avveckla sina varvssubvenlioner.

Fraratiden torde förraodligen raedföra fortsatt hård konkurrens inora varvsindustrin. Däresl de svenska varven ges tillfälle till vidare utveckling genora modernisering av sina anläggningar raed vidraakl-hållande av en hög teknologisk standard, bör fraratidsulsikterna för svensk varvsindustri vara goda. Varvsindustrin har starka traditioner i vårt land och innehåller i sig stora tUlgångar. Uddevallavarvet har ge­nora ett 1971 slutet konsortialavtal inlett vissl samarbete med de övriga svenska större varven.

Johan Schreil

ASSI möter framtiden med hög kapacitet efter ett särar

Den svenska exporten uppgick 1972 lUl 42 railjarder kronor. Drygt 9 railjarder härav, dvs. 21 %, utgjordes av skogsinduslriprodukter trä­varor 2,5, raassa 2,8 och papper 3,6 railjarder kronor.

ASSI koraraer under 1973 att leverera för något över 800 raUj. kr., vilket innebär att företaget är medelstort i branschen med en handfull andra skogsbolag uppvisande högre orasättningssiffror. Av moderbola­gets produktion går över 75 % på export.

Utvecklingen i branschen är följaktligen beroende av den internatio­nella raarknaden. Även ora den skandinaviska exporten huvudsakligen går till Västeuropa, som har ett stort nettoimportbehov av skogsindustri­produkter, är indirekt den nordamerikanska inhemska konjunkturen av stor betydelse på så sätt att den bestäraraer i vad mån överskottskvanli­teter från Canada och USA finns tillgängliga för påverkan av den väst­europeiska raarknadsbUden.

Det avtal sora Sverige tecknat raed EG innebär all den nuvarande 12 %-iga tullen för pappersexporten till den europeiska kontinenten under en 12-årsperiod successivt eUraineras saratidigt sora en teraporär tulluppbyggnad sker hos de nya EG-ländema Danraark och England. Denna tullaweckling, sora dock enbari gäller inora vissa kvantitativa raraar, innebär i och för sig förbättrade konkurrensförhållanden för Sve­rige och på liknande sätl för Finland genteraot Nordaraerika. Avtalets betydelse blir beroende av hur det politiskt och praktiskt koramer att till-lärapas och vidare av om särskUda lullavtal senare också koraraer alt träffas med de transoceana producentländerna.

Marknaden för skogsindustriprodukter varierar starkt och lill våld-

Skr. 1973:133

14

saraheten i svängningarna bidrar den oraständigheten att produkterna kan lagras. Konjunkturcykeln orafattar norraalt fyra år under vilka pri­ser, leveranskvantiteter, lager, kapacitelsutnyttjande, lönsamhet och börs­kursen på skogsindustripapper samvarierar på ett karaktäristiskt sätt.

ASSI innehar inga egna råvaru- eller vatlenkrafllillgångar ulan upp­handlar på årskontrakt till marknadspriser sitt virkes- och kraflbehov. Marknadspriserna på virke förändras eraellertid ibland inte i takt med marknaden för skogsindustriprodukter, och det innebär att resultaten vid ASSI kan bli föreraål för kraftigare svängningar raellan olika år än resultaten vid de på råvamsidan integrerade företagen.

De instabila växelkurserna bidrar också till den labila lönsarahetsbil-den inora skogsindustrin, och särskilt vid en lågkonjunktur blir ett pris­fall till följd av nedskrivning av de nordaraerikanska valutorna kännbart. Verkningarna av februaridevalveringen bör emellertid kunna begränsas till följd av det nu starkare raarknadsläget.

Den tekniska utvecklingen under senare år har bl. a. inneburit att de traditionella produkternas prestanda har höjts för en viss förpack­ningsuppgift t. ex. kan man nu använda tunnare papper att nya pro­dukter, ibland med kombinationen plasfpapper, tillkorarait, att råvam-utnyttjandel har förbättrats, att nya railjökrav kunnat ställas upp.

Utvecklingen har också tagit sikte på rationalisering för att rainska be­roendet av lönekostnademas utveckling. Från 1955 till 1970 minskade antalet mandagar per avverkad skogskubikraeter från 0,64 lill 0,18. Ge­nora byggandet av den andra kraftiinerlinjen vid ASSLs pappersbrak i Lövholraen minskade det totala antalet manlimmar per ton kraftliner för hela enheten från 5,4 till 3,2.

Inom alla sektorer av skogsindustrin har under de senaste årtiondena på ett påtagligt sätt garala anläggningar slagits ut och en koncentration till färre och större enheter skett.

Delta har varit en kapitalkrävande process sora i förening med starkt varierande, men på det hela tagel otillfredsställande, lönsamhet inneburit alt olika företags soliditet och likviditet blivit ansträngda. De saralade erfarenhetema och dagsläget gör att man nu ser fraraåt i raedvetande om att slora finansiellt krävande förändringar ännu återstår.

Efterfrågan på skogsindustriprodukter bedöras i fortsättningen kora­raa alt öka stadigt dels genom befolkningsökning och dels genora höj­ning av levnadsstandarden. För många pappersgrupper förutser FAO (FN:s Food and Agriculture Organization) att världsförbrukningen kom­raer att mer än fördubblas under de 15 åren mellan 1969 och 1985 för­utsatt att råvara och produktionskapacitet kan las frara lill sådana kost­nader alt prisbilden inte väsentligt behöver ändras. Denna bedöraning har gjorts med beaktande av påverkan av substitut såsom plast. Sågade trävaror tenderar att få aUt större betydelse för bostadsbyggandet som nu i ökad omfattning inriktas på låghusbebyggelse raed lätta eleraent.

Skr. 1973:133

15

Efterfrågeutvecklingen är följaktligen sådan all en raarknadsraässig bas för en vidareutveckling av världens skogsindustri föreligger. Till­gången på råvara är härvid den strategiska utgångspunkten. De stora virkesreserverna finns i Canada, södra Nordaraerika och Sydaraerika samt i Sovjetunionen. Del är rimligt alt anta all Skandinaviens råvam-resurser koraraer att kunna utnyttjas fullt. Tillväxten kan sannolikt gynn­sarat påverkas genora ytterligare skogsvårdsinsatser, raen tonnageraässigt koraraer vår andel av världsproduklionen att successivt rainska. Till­gången på råvara utgör redan idag en kraftig restriktion i vårt land och koraraer sannolikt också att globalt begränsa utbudet på skogsindustri­produkter i fraratiden. Den oraständigheten alt, i motsats till vad sora gäller för raalmema, tillgångarna inte en gång för alla fastiagts utan efter hand "portioneras ut" är kanske vår lycka, därigenora alt det för­hindrar ohäraraade utbud. Men saratidigt ligger häri en svårighet. När avverkningen raotsvarar tillväxten oraöjliggörs en fortsall volymexpan­sion, sora skulle bidra till att raan genora skaleffekter kunde korapen­sera olika koslnadsslegringar.

Genoraförandet av skogsindustriprojekl binder för lång tid knappa virkestillgångar och slora kapital, och del är det sora gör planeringsbe­sluten inora sektorn så ödesraättade. Råvarasituationen koraraer att göra skogsindustrin raer benägen för vidareförädling av produkterna och för diversifiering också in på andra fält än dera där skogen utnyttjas som råvara. Även om grundföralsältningama för en förbättring av lönsam­heten torde vara goda för branschen är del för svensk skogsindustri nu ytterst angelägel att i saraverkan utnyttja möjligheterna på ett optimalt sätt och att manövrera utifrån våra speciella fördelar och nackdelar i den internationella konkurrensen.

Efter ett särar präglat av lågkonjunktur och igångkörningskostnader för nya anläggningar, resulterande i en stor förlust 1972, möter nu ASSI fraratiden raed ny kapacitet och en koncentration på produkter kraft­liner, trävaror och träfiberskivor där efterfrågan är stor och vi är den största tillverkaren och exportören i landet.

Sigvard Bahrke

Kabigruppen en expanderande läkemedelskoncern

Utvecklingen på läkemedelsområdet från 1930 till 1960 var myckel dynamisk. En lång rad nya utomordentiigt värdefulla läkemedel nådde marknaden. De innebar väsentiigt ökade överlevnadschanser eUer mar­kant förbättrade livsvillkor för många sjuka. Detla resulterade i en all­män optimisra beträffande den fortsalla utvecklingen på läkeraedels­orarådet såväl inora sjukvården och samhället i övrigt som inom läke­medelsindustrin.

Skr. 1973:133

16

Under de första åren av 1960-lalel kora eraellertid erfarenheter av ett helt annat slag. Man blev aUmänt medveten om att läkemedel kan ge allvarliga biverkningar och denna nya raedvetenhet har på ett av­görande sätt förändrat förhållandena på läkeraedelsorarådet.

Det krävs nuraera långt raer omfattande experimenteUa och kliniska undersökningar än tidigare innan ett nytt läkeraedel börjar raarknads-föras. Forskningsinsatsen raåste därför vara raångdubbell större och forskningskostnaderna för all få frara ett nytt läkeraedel har raångdubb-lals. För det enskUda företaget innebär detta alt forskningsverksara­heten raåste koncentreras till ett färre antal projekt raed ty åtföljande raindre riskspridning. En naturlig konsekvens härav blir bildandet av större företagsenheter genora fusioner e. d. och en fortsalt ökad inter­nationalisering av läkemedelshandeln. För de svenska läkemedelsföre­tagen komraer detla alt innebära en rainskad andel på heraraaraarkna­den och en ökad exportandel.

Även raarknadsföringsarbetet inora läkeraedelsindustrin har föränd­rats sedan början av 60-talel. Alt raarknadsföra läkeraedel är idag vä­sentligen en fråga ora kvalificerad inforraationsverksarahet. De nya raedlen presenteras för läkarkåren tUlsararaans raed en orafattande tung vetenskaplig dokumentation där läkemedlets egenskaper, användning, bi­verkningsrisker etc. belyses på ett mångsidigt sätt. Försäljning i delta ords traditionella mening spelar en allt raindre roll.

Ansvarsfrågan på läkeraedelsorarådet har korarait i blickpunkten. Re­geringen har nyligen beslutat ora en utredning om produktansvar, som kan förväntas leda till en reglering av skadeståndsfrågorna bl. a. i sam­band raed läkeraedelsskador. Den genoragripande förändring på läke­raedelsorarådet som började för drygt tio år sedan, har ännu ej resulterat i ett stabiliserat läge. Fortfarande har man ej kunnat formulera en lång­siktigt rimlig awägning raellan konlrollkraven för nya läkeraedel och sjukvårdens legitiraa behov alt utan onödiga dröjsraål kunna nyttiggöra de nya medlen.

Trots de osäkerhetsfaktorer som finns kan raan förutse en fortsatt positiv utveckling på läkeraedelsorarådet och därraed för läkeraedels­industrin. Den raoderna läkemedelsforskningen bygger på grundforsk­ningen kring livsprocesser och sjukdoraar. Sådan biovetenskaplig grund­forskning bedrivs i ökande orafattning både vid svenska och utländska universitet och högskolor. Läkeraedelsforskningen får sålunda successivt en allt bättre grund för sitt arbete.

Utöltning av kabigruppen

AB Kabi, raoderbolag i Kabigruppen, har per den 1.1.1972 under raedverkan av Statsförelag AB från Apoteksbolaget förvärvat ACO Läkeraedel AB och Vilrara AB. Därraed har de tre av staien ägda läke-raedelstillverkande företagen sammanförts till en koncern.

Skr. 1973:133

17

Före förvärvet hade vissa delar av den verksamhet sora ACO respek­tive Vitrara bedrev under 1971 avskilts. Dessa delar tiUhör fortfarande Apoteksbolaget.

De delar av ACO och Vitrura sora sålunda ingår i Kabigruppen hade 1971 en orasättning sora raotsvarade ca 70 % av dåvarande Kabigrup-pens omsättning.

Inom Kabigmppen arbetar nu ACO Läkemedel AB, Kabis läkeme­delsrörelse, Vilmra AB och AB Gramraebolagen sora fyra organisato­riskt paraUellställda rörelseenheler. Gruppens dorainerande arbetsorarå­de är läkeraedel. Gmramebolagen arbetar emellertid raed keraisk-lek-niska produkter (kroppsvårdspreparat och rengöringsmedel) och en fjär­dedel av ACO:s omsättning är hudvårdsraedel.

Forskningsverksamheten

I linje med den allraänna utvecklingen inom läkeraedelsorarådet på­går inora Kabigruppen en koncentrering av forsknings- och utveck­lingsarbetet tUl färre men samtidigt raer kvalificerade projekt. Såväl isolering av medicinskt intressanta biokeraiska substanser sora organiskt syntesarbete ingår i prograraraet.

Försäljning

Koncernfaktureringen i Kabigmppen år 1972 var 247 railj. kr., vilket stämmer väl raed budgeten för året. Ökningen i förhållande lUl år 1971 är 16 %. Försäljningsutvecklingen har varit positiv för samtliga fyra rörelseenheter. För de båda exportinriktade enheterna Kabi och Vitrum har exporten ökat procentuellt sett mer än försäljningen på hemma­marknaden.

Ekonomiskt resultat

Rörelseresultat för Kabigruppen efter planenliga avskrivningar och finansiellt netto men före extraordinära poster var 19,9 railj. kr. Detla innebär en ökning med ca 30 % jämfört raed det resultat sora frararäk­nats för år 1971 för de enheter som nu ingår i Kabigruppen.

En stor del av Kabigmppens produkter framställs med mycket kom­plicerade tillverkningsförfaranden. Ulbylesvariationema är därför rela­tivt stora. Produktionsresultatet under 1972 har varit gynnsamt vilket tUl en del förklarar att årets resultatförbättring blivit så stor.

Finansiering

Det finansieUa utfallet för året har blivit tillfredsställande och Kabi­gmppens likviditet är god. Förvärvet av ACO och Vilmra har finansie­rats dels genom en nyeraission sora tillfört gmppen 21,6 milj. kr., dels genom kort- och långfristig upplåning.

2   Riksdagen 1973. 1 saml Nr 133

Skr. 1973:133

18

1972 års orafattande investeringsprograra har till en del teraporärt fi­nansierats genora upplåning inora Slatsföretagsgruppen. Avsikten är att under 1973 avlösa dessa lån genora upptagning av ett långfristigt lån.

Prognos

.Kabigmppens försäljning beräknas under 1973 korama att öka med ca 15 % och därraed uppgå till ca 285 milj. kr. Rörelseresultatet före extraordinära poster väntas bli ungefär sora för 1972.

David[REDACTED_EFTERNAMN]

Stabilt i Sverige stark ökning i USA för Tobaksbolaget

Internationellt sett befinner sig tobaksraarknaden i ett stadiura, där 60-talels stigande efterfrågan på flera håll därapats och hälsodebatten präglat marknaden. Konsumenten har blivit mer medveten och söker efter tobaksprodukler sora innebär mindre risker för hälsan.

Under 1972 har konsuraentorabudsraannen väckt talan hos raarknads­dorastolen raed yrkanden sora innebär ytterligare inskränkningar i mark­nadsföringen. Andra uttryck för aktiviteter sora berör branschen är raassraediautredningens belänkande "Tryckfriheten och reklaraen" och en utredning sora pågår inora socialstyrelsen ora tobakskonsuralionen från raedicinsk synpunkt.

Tobaksdeballen kan även ha inverkat på antalet rökare. Enligt en marknadsundersökning 1971/72 uppgick de lill 2,3 miljoner mellan 15 och 67 år, raotsvarande 41 %. Detla innebär en rainskning med 2,5 pro­centenheter från föregående års raätning.

För framtiden kan man räkna med en dämpad efterfrågan. Föränd­ringarna på raarknaden torde huvudsakligen komma att ske mellan de olika produktgrupperna. I detta läge satsar Tobaksbolaget raycket hårt på produktutveckling. Lågtjäreprodukter och portionsförpackal snus finns redan på marknaden och nya varianter kan väntas.

Vad hände under 1972 ...

Tobaksbolagets försäljning av cigarretter på svenska marknaden öka­de kraftigt under slutet av 1972 på grund av den höjning av cigarrett-skatten med 2 öre per st, fr. o. ra. 1 januari 1973 som beslutades av vår­riksdagen 1972. På grund av hamstringen, som motsvarar ungefär en månads extra försäljning, har i 1972 års orasäiming ingått ett betydande belopp, sora norraalt skuUe ha hänförts till 1973.

Bolagets totala orasättning blev 434 railj. kr., vilket innebär en ökning med 14 %. Om korrigering görs för hamstringseffekten blh ökningen endast 8 %. Exporten uppgick till 53 milj. kr., vilket innebar en ökning raed 33 %.

Skr. 1973:133

19

Den raest betydelsefulla exportmarknaden är USA, där bolaget nu marknadsför tre olika varianter av piptobaken Borkum Riff. Saratiiga varianter är numera nationellt distribuerade och har tillsammans upp­nått 89 % av piptobaksmarknaden i USA.

Den kvantitativa försäljningen i Sverige av egna och iraporterade lobaksvaror var för de olika varuslagen följande:

Cigarretter

Cigarrer och cigariller

Piptobak

Snus

Tuggtobak

Jämfört med 1971

10 620 milj. st

+ 12 %'

242 milj. st

-10 %

1 276 ton

" 5%

2 646 ton

-1-  1 %

14 ton

- 7%

' Efter korrigering för hamstring: -|-3

Koncernen, sora inkluderar ett dotterbolag i Holland, ökade sin om­sättning med 14 % till 472 railj. kr.

Tobaksbolagels resultat före bokslulsdispositioner och skatier uppgick lill 131 milj. kr., vilket innebär en ökning i förhållande till 1971 med 28 milj. kr. Om man korrigerar för hamstringseffekten skulle resultatet ha blivit ca 121 milj. kr., vUket är 18 railj. kr. bättre än 1971 års resultat. En­ligt koncernresultaträkningen uppgår koncernens vinst före bokslutsdis­positioner och skatter till 132 railj. kr., vilket endast är 1 railj. kr. raer än ovannämnda resultat för raoderbolaget.

... och vad händer 1973?

Moderbolagets orasättning 1973 på svenska raarknaden påverkas dels av harastringen före årsskiftet, dels av den dämpande effekt på försälj­ningen av cigarretter sora skaltehöjningen vid 1973 års ingång väntas raedföra. Exporten, sora helt doraineras av försäljningen av piptobak till USA, lorde under 1973 inle kunna uppnå samma goda försäljningsresul­tat som förra året på gmnd av dollardevalveringen. Försäljningen från dotterbolaget i Holland väntas öka raed ca 10 %.

Efler korrigering för den försäljning sora på grund av harastringen koramil på 1972 i stället för 1973 beräknas moderbolagets omsättning bh ungefär oförändrad under 1973 och koncemens något bättre eller totalt ca 455 mUj. kr. raot 1972 års korrigerade på 449 railj. kr.

Under förutsällning att ovannäranda försäljningsprognos någorlunda slår in väntas del för harastringen korrigerade resultatet före boksluls­dispositioner och skatter i raoderbolaget bli ca 110 railj. kr. eller 11 railj. kr. raindre än raotsvarande resultat för 1972. Det okorrigerade resultatet torde bli ca 100 raUj. kr.

Karl[REDACTED_EFTERNAMN]

Skr. 1973:133

20

Restaurangkoncernen i omdaning

Hotell- och restaurangnäringen kännetecknas för närvarande av dålig lönsamhet, bl. a. tiU följd av de senaste årens mycket kraftiga kostnads­stegringar. Anpassningen av priserna till det höjda kostnadsläget har för­svårats av en svag försäljningsutveckling, föranledd av såväl den all­männa konjunkturnedgången som av betydande kapacitetsökning genora nyetablering av hotell och restauranger, speciellt i de större städerna. Denna situation gäller i hög grad även för restaurangkoncernens före­tag.

För att så snabbi sora raöjligt kunna lösa de raycket stora problem av olika slag, sora koncernen för närvarande brottas raed och saratidigt finna nya utvecklingsvägar har såsora ett led i den orafattande ratio­naliserings- och förnyelseprocessen för de närraaste åren utarbetats ett handlingsprograra. Det innebär i huvudsak följande;

 Äldre rörelser anpassas till raodernare driftsforraer

Väsentiig utveckling och utbyggnad av koncemens raarknadsföring

Genoragripande rationalisering och kostnadsreduktion såväl  inora adrainistrationen som på rörelserna

Effektivare utnyttjande av kedjeförelagsfördelarna

Den personalpolitiska verksamheten vidareutvecklas

Olika samarbets- och utvecklingsmöjligheter tUvaralas

För att underlätta genomförandet av detta prograra har det visat sig nödvändigt att vidtaga en del väsentiiga förändringar av organisationen inom såväl moderbolaget som regionbolagen.

Ändring innebär bl. a., att de rörelsedrivande dotterbolagens antal reduceras från fera till fyra. För att få en effektivare och raera rationell ekonoraisk adrainistration och finansiering driver regionbolagen fr. o. ra. 1973 rörelserna i koraraission för raoderbolaget. Adrainistrationskost­naderna koraraer härigenora väsentiigt alt nedbringas.

Under 1972 har anpassningen till de nya förhållandena lett tUl, alt 16 rörelser sålts eller lagts ned, saratidigt sora några större, redan tidigare beslutade, nya enheter öppnats. Bland dessa kan näranas Grand Hotell i Borås, Hotell Europa i Göteborg, Stadshotellet i Varberg saral Hotell Witt i Kalraar efler ora- och utbyggnad. I Falun har Grand Hotell, Stads­hotellet och Soramarrestaurangen Kullen övertagils.

Antalet kombinerade hotell- och restaurangrörelser har reducerats med en tUl 54 och antalet separata restauranger raed fera till 96. Med de nya hoteUen har holellruraskapacitelen dock ökal raed drygt 16 % lill 4 730 rum.

Försäljningen har ökat från 421 till 432 raUj. kr. Exklusive skatt och betjäningsavgifter ökade försäljningen från 352 raUj. kr. 1971 till 362 milj. kr., dvs. 10 milj. kr. eUer 2,9 %.

Det under året i genorasnitt sysselsatta antalet anställda minskade med 342 till 6 116. Försäljningen per anställd har därigenom ökat raed ca

Skr. 1973:133

21

9 %. Antalet anställda kommer under 1973 enligt budget alt reduceras

med ca 300 personer genora rationaliseringar och drygt 250 genom

nedläggningar eller avyttring av rörelser. Minskning koraraer i huvudsak

att kunna ske genora naturlig avgång och oraplaceringar. Försäljningen

per anställd beräknas under 1973 komma att öka med ca 15 %.

Den avtalsmässiga höjningen av personalkostnaderna, inkl. allmän ar­betsgivaravgift, beräknas för åren 19701973 uppgå till 44 %, varav

10      % utgör höjning mellan 1972 och 1973.

Den negativa resultatutveckling, som koncernen redovisade åren 1970 och 1971, fortsatte även under 1972. Under de sista fyra raånaderna för­bättrades dock brutloresultalet järafört raed raotsvarande period år 1971. Sora framgår av resultaträkningen visar bruttoiesultatel ett överskott med 1,5 milj. kr. För två av bolagen, ÖSARA med 22 och BARA med 13 rörelser, redovisas ett positivt nettoresultat. Vid övriga bolag har vidtagna åtgärder börjat visa resultat. För koncemen sora helhet är dock nettoresultatet något särare än 1971.

Koncernens totala försäljning beräknas de närraaste åren öka i sararaa omfattning som under 1972 och den under senare delen av 1972 positiva resullallrenden beräknas fortsätta. Utvecklingen är dock beroende av en fortsatt förbättring av konjunkturerna

Statsföretags koncernbidrag med 25 railj. kr., sora i stort sell täcker 1972 års förlust, underlättar väsentligt koncernens konsolideringspro-grara och förstärker raöjligheterna till positiv utveckling.

De senaste årens mycket omfattande investeringar i större hotellen-heter kommer under ännu någon lid alt negativt påverka koncemens resultat, och fullt tillfredsställande resullal kan förväntas först om tre till fyra år.

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Allmänna Bevaknings AB

Allmänna Bevaknings AB (ABAB) uppnådde under 1972 en kraftig försäljningsökning. Faktureringen under 1972 uppgick lUl 37,8 milj. kr. (29,5). Vid sidan av uppdrag inora totalförsvaret har bolaget under se­nare år fått en växande andel av den fria marknadens bevakningstjäns­ter.

Under året etablerade bolagel verksarahet i Malraö-orarådet.

GöteborgsfiUalen utrastades med en ny ledningscentral. Samtidigt på­gick projekteringen för en ny och betydligt utvidgad central för verk­samheten i Stockholm. TUlkomsten under 1972 av SOS Alarraering AB genora ett saragående mellan Landstingsförbundet, Koraraunförbundet och svenska staien kan förändra förutsättningarna för en fortsall ut­byggnad av bolagels teletekniska resurser.

Skr. 1973:133

22

De lönsamhetsproblera sora registrerades under 1971 har övervunnits och bolagel kunde under 1972 slutaraorlera sin villkorliga skuld till svenska staten vilket var ell år tidigare än ursprungligen planerat. Re­sultatet före bokslulsdispositioner och skatter var 1972 511 tkr (145).

Förbättrade planeringsmtiner och andra organisatoriska anpassningar väntas ytterligare förbättra bolagels resultat under 1973.

AB Allmänna Förlaget

AB Allmänna Förlagets (ALLF) fakturering uppgick under 1972 tiU 75,4 milj. kr. (62,4). Av ökningen faller drygt 8 milj. kr. på service­produktion av trycksaker, vUken är förlagels omsättningsraässigt mest betydande verksamhetsgren. Även övriga verksamhetsgrenar uppvisar betydande omsältningsökningar och speciellt glädjande är ökningarna på förlagsrörelsen och kampanjverksamheten. Koncernens fakturering uppgick lill 122 milj. kr.

Resultatet före bokslulsdispositioner och skatter i koncernen uppgick för 1972 lill 1,8 raUj. kr. (0,2). Efter avsättningar till lagerreserv ora 1,3 milj. kr. samt avskrivning utöver plan på inventarier och installa­tionsarbeten har 400 tkr. läranats lill Statsföretag sora koncernbidrag.

För 1973 beräknas orasättningen stiga raåttiigt. Resultatet för 1973 förutses koraraa att ligga under 1972 års nivå men bedöras ändå bli tUl­fredsstäUande.

I slutet av deceraber 1972 köpte ALLF återstående 50 % av aktierna i Svenska UtbUdningsförlagel Liber AB, vUket därmed var helägt dotter­bolag till ALLF vid utgången av 1972.

BS Konsult AB

Under 1972 uppgick faktureringen för BS Konsult till 10,5 milj. kr. (8,9). Tack vare ett flertal långsikliga uppdrag har företaget, trots branschens allraänna svårigheter, haft ett gynnsamt år.

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatier var 154 tkr. (139).

I samband raed att planerade verksarahetsgrenar nu byggts ut raen även beroende på den svaga konjunkturen inom byggnadsorarådet har företagets tidigare starka expansion raatlats. BS Konsult avser att under koraraande år satsa utvecklingsresurser på oraråden sora ar­betsrailjö och projekleringsraelodik samt drift och underhåll av byggna­der.

Faktureringen 1973 beräknas få sarama orafattning sora 1972.

Skr. 1973:133

23

Ceaverken AB

1972 års budget för Ceaverken förutsåg en fortsatt försäljningsök­ning, väsentiigen på olika exportraarknader, raen någol försäraral re­sultat.

På grund av de störningar sora det instabila valutaläget åstadkora, fick bolaget en rainskad export, sora hell kan hänföras till USA-raark-naden. Exportandelen sjönk därför något, raen uppgår fortfarande till närraare 60 % av den totala faktureringen. Denna uppgick 1972 till 33,1 milj. kl". (33,1).

Under året pågick en betydande utbyggnad av förelagets anlägg­ningar i Strängnäs. En ny konfektioneringsanläggning och ell nytt kon-troUaboratoriura togs i bruk och en eraulsionsanläggning står klar un­der första halvåret 1973. Ärels investeringar uppgick till över 7 railj. kr.

I syfte alt bredda produklprograraraet och förstärka förelagets ser­vice till i första hand de svenska kunderna, sjukhusen, förvärvades vid årsskiftet 1972/73 Scanfors AB. Detla bolag, sora sysselsätter 45 per­soner, tillverkar och försäljer fotokeraikalier och har dessutom anlägg­ningar för silverålervinning ur förbrukat fotoraaterial.

Trots negativa effekter av den senaste valutakrisen planerar Ceaver­ken för 1973 en ökad tillverknings- och försäljningsvolyra av såväl rönt-genfUra sora ID-korl. Tillkorasten av nya produktionsresurser och för­värvet av Scanfors AB har skapat förutsättningar för fortsatt expan­sion och förbättrat resultat. Resultatet 1972 före bokslulsdispositioner och skatter var 0,9 raUj. kr. (1,7).

Kalmar Verkstads AB

Nedtrappningen av företaget i enlighet raed det avvecklingsbeslut sora fattades 1971 har fortskridit planenligt. Saratidigt har affärsraöjligheter inora befintliga och nya produktoraråden undersökts, t. v. utan resullal.

Serieleveranserna av en order på växeUok till SJ, sora togs 1970 till raycket pressade priser, har inletts. Dessa leveranser har starkt påverkat resultatet.

Faktureringen uppgick tUl 50,5 railj. kr. (65,6). Ärels förlust före koncernbidrag uppgick lill 19,7 milj. kr. (27,0).

Antalet anställda, som vid utgången av 1971 uppgick till 485 personer var ell år senare 385. Den hittills friställda arbetskraften har i stor ut­sträckning erhållit annan sysselsättning.

Större delen av awecklingskostnaderna torde nu ha tagits och 1973 förväntas ge ett avsevärt bättre resultat än 1972. Sysselsättningen blir dock helt beroende av de stödorder regeringen utioval.

Skr. 1973:133

24

Karlskronavarvet AB

Vid Karlskronavarvet sjösattes under året den första torpedbåten i den nya Spica-serien orafattande tolv båtar. Såväl ett andra ramfartyg som en plastrainsvepare har påbörjats under året. Underhållet av raari­na fartyg har haft ungefär sararaa omfattning sora de senaste åren.

Företagel hade under året en fakturering av 72,8 milj. kr. (113,0). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter förbättrades påtagligt i förhållande tUl förra året och uppgår till 10,3 milj. kr. (0,6).

En ny skrov- och montagehall med lokal för gasskärning av plåt saral raaterialgård har tagits i bmk under året. De totala investeringarna upp­gick 1972 tm 6 milj. kr.

Orderslocken inger en viss tUlförsikt för de närraaste åren både be­träffande beläggnmg och lönsamhet. Eftersora de marina leveransema fortfarande uppgår till drygt 60 % av leveransvärdel innebär dock det försvarspolitiska beslut som logs av riksdagen under året på längre sikt problera. För att bättre möta framtiden har fr. o. ra. årsskiftet en orga­nisationsförändring vidtagits. Verksaraheten har delats på en nybygg­nads- och en underhållsseklor. DärtUl koraraer centrala funktioner för ekonomi, personal och raarknadsföring. Sistnäranda funktion har inrät­tats för att handlägga långsikliga marknads- och produktutveckUngs-frågor.

Linson Instrument AB

Bolagets uppgift är begränsad tUl utveckling av medicinsk analysappa­ratur. Tillverkningen ligger i aUt väsentligt hos Telub AB i Växjö, me­dan marknadsföringen helt ombesörjes av ett frislående bolag, Lars[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:4.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Bolagels fakturering av instraraent tUl[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

Skr. 1973:133

25

Nyckelhus AB

Under 1972 uppgick faktureringen för Nyckelhus lUl 24,9 milj. kr. (14,4). Antal levererade hus ökade med närmare 25 %. Vidare ökade grupphusproduktionen. Introduktionen på marknaden av ell nytt hus-system medförde betydande kostnader.

Del har dock varit möjligt att undvika förlust 1972, och resultatet före bokslutsdispositioner och skatier var 21 tkr. ( 431). Antalet an­ställda på huvudkontoret var vid årsskiftet 49, vartUI kommer en sälj-organisation ora 24 personer.

Den väntade större efterfrågan på raarkbostäder har raedfört att fö­relaget beslutat att inrikta sig på nya kundgrapper liksora att orapröva säljraetoder och arguraent.

Omsättningen 1973 beräknas uppvisa en fortsatt stegring.

AB Oljetransit

AB Oljetransit äger, förvaltar och driver en anläggning vid Trond­heimsfjorden för lagring och distribution av oljor. Faktureringen har under året uppgått tUl 0,9 milj. kr. (0,8).

Anläggningen utnyttjas för raottagning, lagring och transitering till Sverige av drivmedel som tUlhör svenska militära rayndigheter. Den större delen av cisternvolymen uthyres emellertid numera lill norska förelag. Resultatet för den komraersiella delen var före bokslutsdisposi­tioner och skatier 0,2 milj. kr. (0,2).

Med hänsyn lill ett ökal intresse i Norge för depåanläggningar för raffinerade oljeprodukter kan ett ökat utnyttjande av oljeharanen på sikt kunna uppnås.

SMT Machine Company AB

Under senare delen av 1971 drabbades SMT av en allvarlig kris sora fraralvingade en fullständig översyn av bolagels verksarahet och raål­sättning. Ett prograra för en genoragripande rekonstraktion av företaget presenterades i april 1972. Rekonstruktionen innebar i stort en sanering av produktsorliraentet saral koncentration av produktionen tUl Västerås raed syfte att snabbt vända den negativa trenden och på sikt göra före­taget lönsarat. Statsförelags styrelse godkände rekonslraktionsplanen och påtog sig därraed de med omställningen sammanhängande mycket betydande kostnadema under flera år.

Trots hårt beskurna personella resurser har bolagel kunnat genora­föra denna radikala oraställning i alla väsentliga delar. Det har dock från början stått fullt klart, att åtgärderna endast i mindre omfaltning skulle hinna påverka 1972 års resultat. Trots detta har rörelseresultatet

Skr. 1973:133

26

avsevärt kunnat förbättras jämfört med 1971, från 15,7 milj. kr. till 4,4 milj. kr.

Koncentrationen av produktionen lill Västerås medförde att produk­tionsenheterna i Karlskoga och Ronneby raåsle avyttras. Avvecklingen genorafördes på sådant sätt, att flertalet av de anställda kunnat tillför­säkras fortsatt sysselsättning. Den dubbla raålsällningen att snabbt ge­nomföra koncentrationen och samtidigt raedverka lUl fortsatt sysselsätt­ning vid de avvecklade enhetema, har endast kunnat ske tUl priset av mycket betydande extrakostnader.

Förelaget har vall all belasta 1972 års resultat med kostnaderna för dessa avvecklingar, 13,0 railj. kr. Företagel bör härefter kunna arbeta utan allvarligare belastningar av tidigare förorsakade kostnader och bindningar. Dock har förelagels eget kapital ännu ej återställts i plane­rad orafattning.

Den för verktygsraaskinbranschen svåra konjunkturen under 1971 och 1972 raed otiUfredsställande orderingång för bolaget sora följd fraralvingade en kraftig nedskärning av produktionsvolyraen. Detta tUl­sararaans med avvecklingarna raedförde, att antalet anstäUda i raoder­bolaget rainskade kraftigt under året, från 550 vid årets ingång till 275.

En viss orasvängning i konjunkturen, ökade försäljningsinsatser samt introduktionen av det nya CNC-systemel medförde att orderingången ökade på ett glädjande sätt under senare delen av 1972 för företagets huvudprodukt, numeriskt styrda svarvar.

Förelagets planer förutser en viss ytterUgare ökning av orderingång och produktion under 1973. Även detta år kommer eraellertid att visa negativt resultat, vUket också fömlselts i rekonslmktionsplanen.

AB Sonab

Sonabgruppens fakturering ökade från 16,6 milj. kr. 1971 till 27,9 milj. kr. 1972 dvs. raed ca 60 %.

Försäljningen av hifiprodukter utvecklades i Sverige någol snabbare an förväntat trots det köpraolslånd branschen upplevde under början av hösten.

Satsningen på marknadsföring av komraunikationsradiosyslera och mobUtelefon resulterade i uppbyggnad av en betydande orderstock. Bl. a. togs en order på koraraunikationsradio lill vägverket. Vidare er­hölls från IBM en större order på mobiltelefon i konkurrens raed sarat­liga på raarknaden förekoraraande leverantörer.

Sonabs personsökarsystera "Headhunl" började planenligt levereras i bl. a. England.

Utiandsförsäljningen fortsatte under 1972 alt öka i snabb takt.

Etableringen av försäljningsbolag i utiandet fortsatte 1972. Således

Skr. 1973:133

27

startades nya dotterbolag i Australien, Belgien, Danraark och Schweiz. Antalet dotterbolag var vid 1972 års utgång nio.

För komraunikalionsradio, personsökarsystera och elektroniska kora­ponenter knöts på ett flertal raarknader kontakter med utorastående företag för raarknadsföring och service.

I april startade produktionen av högtalare i den nya fabriken i Löv­ånger och under hösten påbörjades elektronikproduklionen.

Resultatet före bokslulsdispositioner och skatter visade ett underskoll på 2,4 railj. kr. (1,1), vilket täcktes av ett aktieägarlillskotl från Stats­företag AB.

Staros AB

Staros bildades 1 juli 1971 med Statsföretag och Coronaverken sora ägare tiU vardera 50 % av aktierna. Företaget övertog den under E. A.[REDACTED_EFTERNAMN] AB:s naran bedrivna fabrikationen av brandisoierade stål­dörrar i Kungsbacka. Soraraaren 1972 flyttades rörelsen till en nyupp­förd fabrik i Nykroppa. Faktureringen 1972 uppgick lill 18,0 milj. kr. och antalet anställda var vid årsskiftet 250 personer.

Omlokaliseringen, sora innebar att bolaget tUl ca 95 % raåste rekry­tera ny personal, medförde bl. a. mycket betungande utbildnings- och inkörningskoslnader. Ärels resultat påverkades i hög grad av extraordi­nära kostnader och innebar ett underskoll på 6,6 milj. kr. varav 4,3 täcktes genora aktieägarlillskotl. Etableringen har löpt planenligt. Trots förväntad låg byggnadsverksarahet i landet bör eraellertid 1973 ge ett väsentiigt bättre utfaU. Arbete pågår för att bredda produklprograra­raet och detta väntas ge ett bättre utnyttjande av förelagets produk­tionsresurser.

Stigtex AB

Faktureringen under 1972 förbättrades raed 4,3 milj. kr. till 15,5 railj. kr. järafört raed 1971. Detla får frärast tillskrivas den förbättrade konjunkturen för branschen. Produktionen baseras frärast på tillverk­ning av gam till raöbeltyger. Orderstocken var vid årets slut bra.

Resultatet före bokslulsdispositioner och skaller var 106 tkr (23). An­talet anställda var i genorasnitt 158 personer.

Under året har en ny verksarahetsgren inora färgningsorarådet upp­tagils. En s. k. "space-dyeing"-anläggning har instaUerats. Produktionen i denna anläggning startade i slutet av 1972. Investeringarna har under året totalt uppgått liU 3,4 railj. kr.

Med hänsyn till den nya verksamhetsgrenen inom färgningsorarådet föratses en väsentlig ökning av orasättningen under 1973.

Skr. 1973:133

28

Svenska Skifferolje AB

Under 1972 har avvecklingen av bolagets och dess dotterbolags kvar­varande verksarahet fortsatt.

Nettokostnaderna för avvecklingsarbetet uppgick under 1972 till 0,5 milj. kr.

AweckUngskoslnaderna har finansierats raed inkoraster från några av aktieinnehaven i främraande bolag.

SID Swedish Industrial Development Corporation

Under året överlog Statsföretag saratliga aktier i bolaget, vilket såle­des nuraera är ett helägt dotterbolag till Statsföretag. Under året har SID koncentrerat sin verksarahet till områden av särskilt intresse för förelagen inora Slalsföretagsgruppen, Förenade fabriksverken och Svenska utvecklings AB.

SID har raedverkat tUl alt föra över produktidéer från USA saral att introducera gruppens produkter på den araerikanska raarknaden.

SID har tillsammans med AB ID-kort under året startat ett företag i USA, IDATA Inc.

AB Svensk Torvförädling

Faktureringen uppgick 1972 lUl 7,2 milj. kr. (5,4). Omsättningsök­ningar noterades för både frästorv (Kronmull) och vanlig torv (Träd-gårdstorv). Tillverkningen av torvråvara häraraades emellertid av regn vid ogynnsam tidpunkt. Försäljningen beräknas därför inte öka lika kraftigt 1973.

Konkurrensen har i stort sett varit oförändrad. En mindre prishöj­ning har dock kunnat genoraföras. Tack vare den ökade orasättningen, fraraför allt av förädlade produkter, saral rationaliseringsåtgärder har resultatet kunnat förbättras. Ärels resultat före bokslulsdispositioner och skatier blev 1 393 tkr. (308).

Investeringama uppgick under året till 350 tkr. För 1973 förutses en fördubbling av investeringama.

Svenska Lagerhus AB

Lagerhus AB äger och förvaltar lagerhus, lagrar spannmål, frö, fo­dermedel etc. Bolaget ålar sig särskilda uppgifter som t. ex. beredskaps­lagring av brödsäd och kraftfoder. Faktureringen var 1972 2,9 railj. kr. (2,6).

Skr. 1973:133

29

Under året har ett nytt lagerhus tagits i bruk. Bolaget har också på grund av efterfrågan fått lagra i hyrda lokaler. Resultatet före bok­slutsdispositioner och skatier vad 50 tkr. (36).

Resultatet för 1973 beräknas bli oförändrat jämfört med 1972.

Svenska Reproduktions AB

Svenska Reproduktions AB:s (SRA) fakturering uppgick 1972 till 38 milj. kr., vilket innebär en ökning med 9 %. Utvecklingsarbete och in­vesteringar inora dalaavdelningen börjar ge effekt och raarknadsandelen utanför ärabetsverkssektom ökar.

Kartproduktionen ar fortfarande SRA:s raest intressanta lUlverknings-gren. Företaget kan inora detla område visa på en 60 år gararaal tra­dition och en speciell know-how. Verksaraheten är koncentrerad till dotterföretaget AB Svensk Karltjänst SRA Swedish Map Service och orafattar såväl fältarbete och fotogrammelri som kartografi och tryck­ning saml i förekomraande fall förlag och distribution.

Inora den grafiska sektorn innebär utvecklingen av datorstyrd foto­sättning och inforraationsbehandling en successiv övergång till offset. Höglryckstekniken är eraellertid fortfarande konkurrenskraftig för raånga uppgifter och bibehåUs tills vidare. Några nyinvesteringar sker dock ej.

Resultatet före bokslulsdispositioner och skatter uppgick tUl 32 tkr. (- 289).

Svetab Svenska Industrietablerings AB

I enlighet raed sin raålsättning att skapa nya arbetstillfällen inora stödorarådet har Svetab under året engagerat sig i ytterligare fyra före­lag. Parallellt därraed har arbete pågått raed såväl effektivisering sora expansion av de befintliga företagen.

Moderbolaget hade vid årsskiftet 10 anställda och inora de elva hel-och delägda dotterbolagen arbetade ca 900 personer. Före boksluls­dispositioner och skatter redovisades en förlust på 13,7 railj. kr. (15,6), sora i sin helhet täcktes genora koncernbidrag från Statsförelag AB.

I oktober övertogs Svenska Brorasbandsfabriken AB i Mölnlycke sora tiUverkar friktionsraaterial. En förväntad expansion skall utnyttjas för etablering av en ny tillverkningsenhet i Sollefteå.

Bland övriga nyengageraang raärks Kryotherra AB där Svetab äger en tredjedel av aktierna. Detta företag, sora arbetar inom värrae-och ventilationsorarådel, tiUverkar bl. a. återvinningsaggregal och be­finner sig i stark expansion.

Skr. 1973:133

30

Svetab blev den 1 januari 1973 ensara ägare lill saratliga enheter i byggraalerialgruppen och övertog saratidigt Holrasunds Plastfabrik, som tillverkar hårda golvprodukter. Etableringen av Nylands Malt-fabrik AB har fortgått planenligt.

I Nordtool AB visade försäljningsvolymen en viss eftersläpning i för­hällande till planerna. Produkterna, sora utgörs av träbearbetningsverk-tyg av ny typ, raotsvarar dock helt förväntningarna och en påtaglig ex­pansion föratses de närmaste åren.

I AB Förbandsraaterial fortsätter den gynnsararaa utvecklingen.

Uddcomb Sweden AB

Alla industriländer slår inför en uppbyggnad av sin kärnkraflproduk-lion. Med nu känd teknik och driflseriarenhet från nukleära anlägg­ningar är det en allraän bedöraning i fackkrelsar att termiska reak­torer av lättvattentyp kommer att dominera marknaden åtminstone till 1990. Dessa kärnkraftanläggningar kräver tunga koraponenter av den typ Uddcorab bygger. Området terraiska lättvaltenreaktorer är uppde­lat på två syslera, nämligen kokarvattenreaklor, BWR, och Iryckvalten-reaktor, PWR. De flesta systembyggare har idag en integrerad tiUverk­ning av tunga komponenter. På grund av teknisk utveckling, tillverk­ningsekonomi och leveranstider kan raan vänta sig en fortsatt integre­ring från systeraleverantörer raot koraponenttillverkning och dessutom ett vissl produklionssam.arbele mellan sysleralillverkare. De redan tidi­gare raycket hårda kraven på kvalitet och säkerhet i en kärnkraftan­läggning har väsentligt skärpts för varje år. Detta har ökat den er­forderliga arbetsinsatsen vid tillverkning av nukleära koraponenter. För Uddcorabs del har del fört raed sig ökade direkta och indirekta tUlverk­ningskostnader. Den lägsta volyra, vid vilken Uddcombs verksarahet be­räknas kunna ge ett riraligt ekonomiskt ulfall, har på grund av denna teknologiska utveckling korarait alt förskjutas uppåt.

Företaget redovisar för 1972 en förlust av 25 railj. kr. (19,3). Den­na siffra kan synas myckel hög järaförd med faktureringen för under året gjorda leveranser. Faktureringen uppgår till 31 milj. kr; (27,5). Re­sultatet skall dock bedömas mol bakgrund av de hell exceptionella förut­sättningar under vilka Uddcorab byggs upp lill ett förelag. Fyra fakto­rer har under 1972 varit klart ogynnsamma för förelaget: Produktpri­ser, kapacitetsutnyttjande, produktivitetsutveckling och igångkörnings­kostnader. Utvecklingen av de tre förstnämnda faktorerna under de närraaste åren komraer all bli avgörande för förelagets fraratid.

Mot bakgrund av ett i världens industriländer starkt växande behov av lunga koraponenter för termiska lältvattenreaktorer och med hänsyn

Skr. 1973:133

31

lill de inora företaget gjorda och planerade investeringarna i anlägg­ningar och know-how bör Uddcorab kunna utvecklas lill en högt kvali­ficerad verkstadsindustri för tunga nukleära koraponenter.

Vilhelmina Plast AB

Vilhelraina Plast är en ren tillverkningsenhet sora sedan soraraaren 1972 bedriver sin verksamhet i en ny modern fabrik i Vilhelmina. Stats­förelag och Coronaverken äger vardera hälften av företaget sora 1 juli

1971   överlog Husqvarna Borstfabriks plasltillverkning. Husqvarna Borsl­

fabrik svarar för produktutveckling och försäljning. Denna organisato­

riska förra bedömdes redan vid starten sora raindre lämplig på sikt och

förhandlingar om en förändring förutsattes. I början av 1973 träffades

en uppgörelse som möjliggör en samlad styrning av enheterna, då Stats­

förelag AB inträdde som hälflenägare även i Husqvarna Borstfabrik.

I saraband med avvecklingen av plastproduktionen i Husqvarna våren

1972   och igångkörningen i Vilhelraina hösten 1972 har förelaget helt

naturligt drabbats av betydande kostnader och produktionsstörningar

sora medfört alt kapaciteten ej kunnat utnyttjas. Därutöver har del dära­

pade konjunkturläget raedfört en rainskad efterfrågan på vissa av före­

tagets produkter. Företaget redovisade en förlust före bokslulsdisposi­

tioner och skatter på 2,4 milj. kr. Förlusten täcktes genora aktieägar-

tillskoll. Antalet anställda var vid utgången av år 1972 140 personer.

Under 1973 koraraer åtgärder att vidtagas för att anpassa företagel till

den nya situationen och skapa förutsättningar för en förbättrad lönsara­

het.

Statsföretag AB förvaltningsberättelse

Ora 1971 kan karaktäriseras sora det år då flera av Statsföretags dotterbolag råkade i akuta lönsarahelskriser, försvårade av allmänt vi­kande konjunkturer, blev 1972 ett år av stabilisering. För flera av bo­lagen i gruppen kunde markanta framsteg noteras, trots att konjunktur­läget under större delen av året förblev kärvt.

Genom det uloraordenlligt allvarliga läge sora förelåg för SMT, Kal­raar Verkstad och Uddcomb kom Statsförelag att i nära saraarbete med respektive företag bli engagerat i långtgående åtgärder för att åstad­komma anpassning tUl ändrade yttre förhållanden. För att de anställda i SMT och Kalmar Verkstad i minsta möjliga utsträckning skulle drab­bas, blev kostnaderna myckel stora. Flertalet av dera sora raåste av­skedas har kunnat beredas annan sysselsättning.

Skr. 1973:133

32

Koncernbidraget tUl Uddcomb lämnades efter dispens enligt den s. k. lex ASEA-ATOM. Denna nya lagstiftning raedger all koncernbidrag läranas även när aktieinnehavet är mindre än 90 % då del anses vara ett samhällsintresse av betydande orafattning sora fullföljes hos del bolag sora erhåller koncernbidraget. Dessutora erhöU Uddcorab under året ett direkt statligt bidrag raed 6 raUj. kr.

Investeringsverksaraheten inom koncernen låg på en mycket hög nivå. Statsföretag raedverkade aktivt i finansieringen. Hos Norrbottens Järn­verk (NJA) fattades beslul ora uppförande av ett koksverk. Mol bak­grund av redan tidigare beslutade investeringar hos NJA totalt över­stigande 500 milj. kr. och otillräcklig självfinansiering för projekt av denna storleksordning, erhöll Statsföretag efter riksdagsbeslut 75 milj. kr. Dessa raedel järate ytterligare 25 milj. kr. har Statsföretag i början av 1973 disponerat för en nyeraission i NJA. NJA:s aktiekapital, som år 1970 nedsättes till 200 milj. kr., har därraed återförts till 300 railj. kr. De förelagsförvärv sora Kabi genoraförde i början av 1972 finansiera­des delvis genora raedel sora Statsföretag ställde till förfogande. Kabis aktiekapital höjdes med 18 milj. kr. till 50 milj. kr.

Vid sidan av de lån Statsföretag kunde erhålla från bolag inora grup­pen, i flertalet fall av kortfristig natur, arrangerades 1972 ett långfristigt lån från Postbanken raot säkerhet i särskilt anvisad statsgaranli. Låne­beloppet, 60 railj. kr., ställdes i sin helhet till Uddcorabs förfogande. Vidare upptogs ett partiallån å 75 railj. kr. raed borgen från LKAB. Nu pågående investeringsverksarahet koraraer alt kräva ytterligare upp­låning såväl i Sverige sora utoralands.

I löner och ersättningar utbetalades under året till styrelse och verk­ställande direktör 428,8 Ikr och till övriga i raedellal 35 anställda 2 966,9 tkr.

I likhet med 1971 disponerades erhållna koncernbidrag från 1972 års verksamhet i sin helhet för att täcka förluster hos vissa dotterbolag. Statsföretags egna kostnader saral det årliga bidraget lill Norrlandsfon­den (15 railj. kr.).

Under de tre första verksarahetsåren har förluster av inalles 288 railj. kr. täckts genora vinslöverföringar från frärast LKAB och Tobaksbo­laget. Detta har raedfört att den konsolidering sora förutsattes i propo­sition 1969: 121 genora att någon vinstutdelning inle skuUe ske un­der de tre första verksarahetsåren icke har varit raöjlig.

Balanserade förluster redovisas per 31 deceraber 1972 hos några av dotterbolagen, frärast NJA och Uddcorab. Dessa förluster koraraer att täckas under de närraaste åren. Först därefter kan en konsolidering i verklig mening ta sin början.

En positiv resultatutveckling hos flertalet av dotterbolagen, budgete­rad för 1973, torde ge förutsättningar för Statsföretag att täcka för-

Skr. 1973:133

33

luster såväl balanserade sora för 1973 tiUkoraraande och i blyg­sara skala inleda en önskvärd konsolidering saral lämna utdelning till aktieägaren, staien.

Efter ordinarie bolagsstäraraa i maj månad 1972

kvarstod sora disponibla medel

13 972

tkr,

tillkoraraer årets nettovinst

4 931

tkr,

till bolagsstäraraans förfogande

18 902

tkr.

Styrelsen och verkställande direktören föreslår att bolagets disponibla vinstraedel balanseras i ny räkning.

Stockholra i mars 1973

BertU[REDACTED_EFTERNAMN] Styrelsens ordförande

Sigurd Ljungcranlz Arne[REDACTED_EFTERNAMN] Karl-Erik NUsson Erik Grafström

.Åke Ståhlbrandt

Harry Hjalmarson

Nore[REDACTED_EFTERNAMN]

Ivar[REDACTED_EFTERNAMN]

Per[REDACTED_EFTERNAMN] verkställande direktör

3    Riksdagen 1973.1 saml Nr 133

Skr. 1973:133

34

Revisionsberättelse

I egenskap av revisorer i Statsföretag Aktiebolag får vi härmed av­giva följande revisionsberättelse för år 1972.

Vi har granskat årsredovisningen, lagt del av räkenskaper, proto­koll och andra handlingar, sora läranar upplysning om bolagets eko­norai och förvaltning, saral vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Den löpande granskningen och granskningen av bokslutet har hand­hafts av Bohlins Revisionsbyrå AB, sora däröver avläranat berättelse till revisorema.

Aktiebolagslagens föreskrifier beträffande redovisningen av aktie­innehav och koncemförhållanden har iakttagits.

Under revisionen har icke frarakorarait anledningen till anraärk­ning beträffande redovisningshandlingarna, bokföringen, inventeringen av tillgångarna eller f örvaltnmgen i övrigt.

Styrelsen och verkstäUande direktören föreslår, att bolagets vinst­medel 18,9 railj. kr. balanseras i ny räkning.

Detta förslag strider icke mot aktiebolagslagens föreskrifier angående fondavsättning eller mol god affärssed. Vi tillstyrker all den i årsredovisningen intagna, av oss påtecknade balansräkningen

fastställes att vinsten disponeras i enlighet med ovanslående förslag samt att styrelsens ledaraöter och verkställande direktören beviljas ansvars­frihet för den tid årsredovisningen orafattar.

Stockholra den 5 april 1973

Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Beml NUsson

Ebbe Rybeck

aukt. revisor Knut Ranby aukt. revisor

Skr. 1973:133

35

Statföretagsgruppen balansräkning 31/12 1972

Milj. kr.

Tillgångar

Omsätlningstillgångar Kassa och bankmedel (not 1) Kortfristiga fordringar (not 2) Varulager (not 3)

647,8 2 338,9 1 457,3

4 444,0

Förändring från före­gående är

+ 237,9 + 339,7 +   177,5

8066,4

Investeringskonto hos Sveriges

Riksbank

15,6

+

6,3

Anläggningstillgångar

Akiier och andelar                                  43,0

-

14,8

Långfristiga fordringar                          193,0

-

7,7

Fastigheter, maskiner och inventarier

(not 4)                                                 3 359,0

-1-

594,0

GoodwiU (not 5)                                      11,8

3 606,8

+

0,6

-fl 333,5

Summa tillgångar

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Bankskulder

Leverantörsskulder

Övriga kortfristiga skulder (not 6)

Långfristiga skulder

Obligationslån

Övriga långfristiga lån (not 7)

Avsatt till pensioner

Särskilda avsättningar Allmän varulagerreserv (not 8) Lagerinvesteringskonlon Investeringsfonder (not 9) Nyanskaffningsfonder Värdereglering för investeringar i dotterbolag (not 10) Minoritetsintressen i eget kapital {not 11)

Eget kapital

Aktiekapital

Bundna reserver

Koncernreserv

Disponibla medel (not 12)

Årets resultat

Summa eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Villkorlig skuld till svenska staten

Ställda panter

Övriga ansvarsförbindelser

179,5

+

49,1

475,9

+

56,5

1 685,4

2 340,8

+ '

497,6

361,7

+

34,6

2 062,9

+

549,0

252,4

2 677,0

+

32,0

400,3

+

9,3

30,1

+

1,0

66,0

+

33,8

3,8

500,2

+

3,8

169,3

-

14,2

84,7

-

10,2

1400,0

--- 

57S,1

4-

7,0

1,5

-

0,9

227,3

+

2,5

90,5

+

82,6

2 294,4

+

91,2

8 066,4

-1-1333,5

179,7

2 606,7

+

347,6

207,3

-

52,8

Skr. 1973:133

36

Statsföretagsgruppen resultaträkning 1972

Förändring frän före­gående är

4 441,4

-1-494,3

3 790,7

-h 321,7

650,7

+ 111,6

343,1

+ 43,3

307,6

-M29,3

Milj. kr.

Försälningsinläkter (not 13) Tillverknings-, försäljnings- och adminislrationskoslnader

Återstår

Avskrivningar enligt plan (not 14) Rörelseresultat efter avskrivningar

Finansiella intäkter

räntor

103,0

övriga

5,8

4,2

108,8

Finansiella kostnader

räntor                                                     1

142,0

övriga

3,4

145,4

+  11,9

Återstår

271,0

-1-]13,2

Extraordinära intäkter och kostnader

(not 15)

9,6

- 25,7

Resultat före bokslulsdispositioner och

skatter

280,6

+ 87,5

Upplösning av allmän varulagerreserv

2,7

-t-  22,9

Extra avskrivningar utöver planenliga

21,7

+    3,5

Avsättning till investeringsfonder

32,0

+ 20,1

Övriga avsättningar, netto (not 16)

7,2

58,2

- 20,4

Skatter

Minoriletsandelar i årets resultat (not 17)

Årets resultat

222,4

131,3

91,1 -   0,6

90,5

-f-107,2

-f  19,8

-I-  87,4 -    4,8

-f  82,6

Skr. 1973:133

37

Bokslutskommentarer

Koncernens resultat- och balansräkningar med koraraentarer, sidoma 3536, saml den inledande översikten över koncernens verksarahet, sidorna 36, utgör en del av Statsföretags årsredovisning. Koncernbok­slutet bygger på redovisningshandlingar per den 31 deceraber 1972 från saratiiga dotterbolag, varmed menas de bolag där Statsföretag äger 50 % av aktiema eller raer.

Koncernbokslutet har upprättats enligt den s. k. förvärvsvärderaelo-den (past equity). För flera av koncembolagen och i första hand för dem där Statsföretags aklievärden nedskrivits, framkoraraer ett över­skott (övervärde). I överenssläraraelse med allmänt vedertagna försik­tighetsprinciper i balansvärderingen, har dessa övervärden tillförts ett särskUt värderegleringskonlo.

Balansräkningen

1. Kassa- och bankmedel

Kassa- och bankraedel ökade raed 237,9 milj. kr. Härav utgjorde 162 milj. kr. en tillfällig förskjutning av Svenska Tobaks AB:s inbetalning av tobaksskatt.

2. Kortfristiga fordringar

Över 1 000 milj. kr. av koncernens korta fordringar avser Uddevalla-varvets fordringar för levererade fartyg. Dessa ökade under året med 118 railj. kr.

3. Varulager

Varulagret redovisas till det lägsta av anskaffnings- respektive återan­skaffningsvärdet, sora efter avdrag för inkurans ej heller översteg va­rornas försäljningsvärde efler avdrag för försäljningskostnader.

1972

1971

milj. kr.

milj. kr,

1 525,5

1 318,6

68,2

38,8

Bruttolager Inkuransreserv

Balansräkningens värde

1 457,3

1 279,8

Av varulagerökningen hänförde sig ca 55 railj. kr. till under året för­värvade bolag.

4   Riksdagen 1973. 1 saml Nr 133

Skr. 1973: 133

4. Anläggningar (milj. kr.)

38

Anskaffn.-     Ackumul.      Netto­

värde

avskrivn.        värde

Fastigheter

2 726,0

1 322,2

1 403,8

Maskiner och inventarier

3 275,3

2 079,9

1 195,4

Pågående nyanläggningar

560,0               30,6

529,4

Övrigt

288,5                58,1

230,4

Summa

6 849,8

3 490,8

3 359,0

Brandförsäkringsvärdena var vid årsskiftet för byggnader ca 2 300 railj. kr. och för raaskiner och inventarier ca 3 100 railj. kr. Taxerings­värdena för byggnader och loraler var ca 2 500 railj. kr.

Aktierna i AB Kabi förvärvades till betydande överpris utöver del nominella. Bakgrunden var att bokförda nettovärden innehöll avsevär­da reserver såväl i anläggningar sora varulager. På de övervärden sora i koncernens balansräkning lUlförts fastigheter och raaskiner verkställ­des i koncernbokslutet avskrivning raed 10 %.

5. Goodwill

Balansräkningens värde för goodwill består av förvärvade goodwill­värden i dotterbolag till AB Statens Skogsindustrier.

6. Övriga kortfristiga skulder

Övriga kortfristiga skulder ökade raed 497,6 raUj. kr. Härav hänförde sig 283 railj. kr. till Svenska Tobaks AB och 133 railj. kr. till Udde­vallavarvet. Ökningen hos Svenska Tobaks AB var lill 244 railj. kr. be­roende av en jämfört med föregående år ökad skuld för tobaks­skatt.

7. Övriga långfristiga lån

Balansräkningen redovisade en ökning av övriga långfristiga lån raed 549 railj. kr. Ökningar noterades för NJA raed 285 railj. kr. och för Statsföretag raed 165 railj. kr.

8. Allmän varulagerreserv

jilj 

Enligt balansräkningen den 1 januari 1972

391,0

Överlaget i samband med förvärv av dotterbolag

12,0

Upplösning av varulagerreserv 1972

2,7

Enligt balansräkningen den 31 december 1972

400,3

Minoritetens andel av vamlagerreserven uppgår till ca 6,5 milj. kr. För koncernen i sin heUiet var det outnyttjade utrymraet för ytterli­gare skaUefri nedskrivning av varulager ca 450 railj. kr.

Skr. 1973:133

39

9. Investeringsfonder

milj. kr.

Enligt balansräkningen den 1 januari 1972

32,2

Övertagna i samband med förvärv av dotterbolag

4,2

Under året ianspräktagna

2,4

Årets avsättningar

32,0

Enligt balansräkningen den 31 december 1972

66,0

10. Värdereglering

Arets minskning av värderegleringskonlot motsvaras i huvudsak av den del av ingående saldot som hänförde sig till Svenska Utvecklings AB.

11. Minoritetsintressen i eget kapital

1972

1971

milj. kr.

milj. kr,

15,1

60,0

58,8

0,1

0,1

1,3

-

1,0

1,0

0,7

1,0

11,9

9,5

6,7

6,7

1.0

2,0

2,7

84,7

94,9

AB Kabi

LKAB

AB Sonab

Staros AB

Stigtex AB

Svenska Tobaks AB

Sveriges Centrala Restaurang AB

Uddcomb Sweden AB

Vilhelmina Plast AB

Diverse andelar ingående i dotterdolterbolag

Enligt balansräkningen

Minoritetsintresset i Sveriges Centrala Restaurang AB har liksora föregående år tagits i anspråk för att täcka ej bokförda pensionsåtagan­den. Motivet för dessa ombokningar ges av bolagsordningen för Sveri­ges Centrala Restaurang AB.

12. Disponibla medel

milj. kr.

Enligt balansräkningen den 1 januari 1972

232,7

Avgår:

Avsättning till bundna medel

7,4

Övrigt

-1,3

-8,7

Summa

224,0

Tillkommer:

Vid försäljning av Svenska Utvecklings AB

frigjorda medel

3,3

Enligt balansräkningen den 31 december 1972

227,3

Skr. 1973:133

40

Resultaträkningen

13. Interna leveranser

1972

1971

1970

milj. kr.

milj.

kr.

milj. kr.

15,3

18,2

14,9

14,5

9,4

11,7

14,6

6,5

8,4

9,8

11,9

6,8

54,2

46,0

41,8

Försäljningsvärdet har frarakorarait efter elirainering av interna leve­ranser uppgående till;

LKAB lill NJA NJA till Uddevallavarvet SRA till ALLF Övriga inlernleveranser

Summa

14. Avskrivningar

Avskrivningarna enligt plan är beräknade raed ledning av anlägg­ningarnas uppskattade ekonomiska livslängder. Byggnader avskrives så­lunda i allmänhet raed 34 % raedan huvudparten av raaskinerna av­skrives raed 1015 %, i bägge faUen räknat på ursprungligt anskaff­ningsvärde och utan hänsyn till eventuell direktnedskrivning raot in­vesteringsfond. Det kalkylraässiga avskrivningsbehovet beräknat på åter-anskaffningsvärden uppgår till ca 390 railj. kr.

15. Extraordinära intäkter och kostnader

Intäkter

milj. kr.

Statsbidrag avseende aktieteckning i NJA

75,0

Statsbidrag till Uddcomb

6,0

Statsbidrag lill Vilhelmina Plast AB

4,5

Delsumma

85,5

Kostnader

Avsättning lill aktiereserv

25,0

Bidrag till Norrlandsfonden

15,0

Rekonstruktions- och avvecklingskostnader

SMT och Kalmar Verkstad

22,9

Övrigt

13,0

Delsumma

75,9

Netto

9,6

16. Övriga avsättningar, netto

jHj 

Pensionsavsätlning ,LKAB

17,7

Avsättning till försäkringsfond.

Svenska Tobaks AB

5,0

Avsättning lill nyanskaffningsfond, AB Kabi

3,8

Övrigt

-2,3                24,2

Avgår:

Återförd avsättning, Uddevalla varvet

17,0

Netto

7,2

Skr. 1973:133

41

17. MinorUetsanddar i årets resultat

1972

1971

milj. kr.

milj. kr.

Andelar av förluster hos:

Staros AB

1,2

-

Uddcorab

-

1,2

6,5

6,5

Avgår vinstandelar hos:

1.9

1,8

0,8

2,7

0,6

3,8

-

0,4

0.6

4,2

LKAB

1,8

AB Kabi

 -

Smärre minoritetsandelar, netto Summa

Skr. 1973:133

42

Statsföretag AB balansräkning 31/12 1972

Milj. kr.

Tillgångar

Omsättningstillgångar

Kassa och bankmedel Placeringslån, dotterbolag Placeringslån, övriga Fordringar, dotterbolag Andra fordringar

Anläggningstillgångar

Fordringar, dotterbolag

Fordringar, övriga

Inventarier

Aktier i dotterbolag (not 6)

Aktier i andra bolag (not 7)

Summa tillgångar

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder Skulder till dotterbolag Övriga kortfristiga skulder

Långfristiga skulder

Reverslån, dotterbolag Reverslän, övriga Obligationslån (not 8) Övriga långfristiga skulder (not 8)

Eget kapital Aktiekapital Reservfond Disponibla medel Årets resultat

Summa eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Borgensförbindelser (not 9)

Förändring

frän före-

gående år

145,3

-f 107,0

54,3

- 2,7

15,2

+  14,2

138,8

+ 23,6

77,0

430,6

-f 74,3

142,1

+ 51,1

0,7

-    1,1

0,3

-    0,1

1 731,8

+  21,4

1,5

1 876,4

-    3,4

2 307,0

+ 290,9

82,9

+ 16,3

61,2

144,1

+   14,0

197,1

+ 92,0

92,1

+ 90,1

46,3

-    1,4

75,0

410,5

+  75,0

1400,0

333,5

14,0

+  10,4

4,9

-    5,5

1 752,4

+    4,9

2 307,0

+ 290,9

761,1

+ 113,3

Skr. 1973:133

43

Statsföretag AB restultaträkning 1972

Milj. kr.

Erhållna koncernbidrag (not 1) Utdelning på aktierdotterbolag (not 2) Räntornetto (not 4)

Förvaltningskostnader (varav avskrivningar 0,1 milj. kr.) Kostnader för utvecklingsprojekt Lämnade koncernbidrag och aktie­ägarlillskotl lill dotterbolag (not 1 och 3)

Förändring

från före-

gående år

44,7

-19,9

2)

12,4

-  1,0

-5,5

- 7,2

51,6

-28,1

7,9

+ 0,7

7,5

+ 2,3

13,8

59,2

+ 17,6

-7,6

-48,7

Extraordinära intäkter och kostnader:

Statsbidrag för aktieteckning (not 5) 75,0

Avgår: nedskrivning av aktier

25,0

50,0

Realisationsvinst vid aktieförsäljning   0,1

Stämpelkostnader

0,5

Bidrag till Norrlandsfonden

15,0

34,6

+ 49,9

Resultat före bokslulsdisposUioner och

skatter

21,0

+  1,2

Nedskrivning av aktier

0,1

- 4,5

Vinst före skaller

26,9

+ 5,7

Skatter

22,0

+ 11,2

Årets resultat

4,9

- 5,5

Originalen till resullal- och balansräkningarna är undertecknade av styrelsen och verkställande direktören samt påtecknade av revisorema.

Skr. 1973:133

44

Bokslutskommentarer

Resultaträkningen

1. Koncernbidrag

milj. kr.

Erhållna

LKAB

100,0'

Svenska Tobaks AB

70,0

AB Kabi

4,0

AB Allmänna Förlaget

0,4

Summa

174,4

(Frän BS Konsult har erhållits 50 tkr.)

' varav via Statsföretag 9,3 milj. kr. ' varav via Statsföretag 31,0 milj. kr.

Lämnade

Kalmar Verkstads AB

46,7=

SMT Machine Company AB

33,0'

Norrbottens Järnverk AB

20,0=

Uddcomb Sweden AB    "

24,0=

Sveriges Centrala Restaurang AB

25,0

Svetab

11,6

.AB Statens Skogsindustrier

6,0*

Linson Instrument AB

0,2

Summa

166,5

»direkt från LKAB

* direkt från Svenska Tobaks AB

Koncernbidrag utnyttjas enligt särskilda lagbestämmelser för vinst-överföring mellan bolag inom sararaa koncem. Läranade bidrag är för givaren avdragsgill kostnad och för raoltagaren skattepliktig intäkt. Statsföretag AB har dock beslutat avslå från avdragsrätten vid den komraunala laxeringen. Slatsföretagsgmppens rätt att utnyttja koncem-bidragsinslitutet har prövats av Mellankoraraunala skatterätten.

2.

Utdelning har under 1972 erhåUits från LKAB med 12,4 milj. kr. (1971 LKAB 12,2 milj. kr. och Kabi 1,3 milj. kr.).

3.

Aklieägartillskoll har lämnats till följande bolag

milj. kr.

AB Sonab

1,9

Staros AB

2,1

Vilhelmina Plast AB

2,4

Svetab

0,6

Summa

7,0

Skr. 1973:133

45

4. Räntor, netto

milj. kr.

Från koncernbolag

15,4

Från övriga

4,9

Summa

20,3

Till koncernbolag

19,8

Till övriga

6,0

Summa

25,8

Netto

- 5,5

5. Statsbidrag för aktieteckning i NJA

Aktieteckningen ingår

sora del av statens bidrag till finansieringen

av ett koksverk i Luleå.

Balansräkningen

6. Aktier i dotterbolag

Det bokförda värdet på aktier i dotterbolag har förändrats med 21,4 milj. kr. enligt följande:

milj. kr.

AB Kabi

49,2

Staros AB

2,5

Svenska Tobaks AB, preferens

0,2

Vilhelmina Plast AB

1,0

Svenska Utvecklings AB

 6,5

Summa

46,4

Avsättning aktiereserv

25,0

Netto

21,4

Aktievärdet i Kabi har ökat dels genora övertagandel av resterande 35 % från staien med 27,6 milj. kr. och dels raed nyteckning 21,6 railj. kr. Aktierna i Svenska Utvecklings AB har sålts till staten. Aktierna i Staros AB och Vilhelraina Plast AB redovisades ej sora dotterbolags­aktier den 31 deceraber 1971.

Utöver ovannäranda förändringar har staraaktierna i Sveriges Cen­trala Restaurang AB förvärvals under 1972 varför Statsföretags aktie­innehav i delta bolag nu uppgår till 100 %. Saratliga aktier i SID har förvärvats under året. Aktierna i Devac AB har sålts under året.

7. Aktier i övriga bolag

Statsföretag raedverkade i bildandet av AB Svensk Petrokeraisk Ut­veckluig genom nyteckning raed 120 tkr.

5    Riksdagen 1973. 1 saml Nr 133

Skr. 1973:133

46

8.

Obligationslån och övriga långfristiga skulder Borgen har tecknats av LKAB.

9.

Borgensförbindelser milj. kr.

milj. kr.

För förskott till koncernbolag

150,0

För pensionsgarantier, koncernbolag

101,9

För lån (varav koncernbolag 302,4 milj. kr.)

311,7

Övriga

197,5

Summa

761,1

Totala borgensförbindelser 31/12 1971

647,8

Skr. 1973:133

47

Aktier

Dotterbolag

Stats-

Nominellt

Bokfört

företags

värde i tkr.

värde i tkr.

andel

i %

Allmänna Bevaknings AB

100

2 000

2 400

AB Allmänna Föriagel

100

6 000

7 200

BS Konsult AB

100

250

Ceaverken AB

100

8 000

8 700

AB Kabi

100

50 000

99 200

Kalmar Verkstads AB

100

4 998

Karlskronavarvet AB

100

32 000

15 000

Linson Instrument AB

100

250

6 000

LKAB

95

478 336

1 230 000

Norrbollens Järnverk AB

100

200 000

Nyckelhus AB

100

100

-

AB Oljetransit

100

1 000

-

SMT Machine Company AB

100

18 000

AB Sonab

75

375

Staros AB

50

2 500

2 500

AB Statens Skogsindustrier

100

260 000

130 000

AB Slatsgruvor

100

10 000

15 000

Stigtex AB

67

1 600

1 900

AB Svensk Torvförädling

100

5 000

5 000

Svetab

100

10 000

Svenska Lagerhus AB

100

5 000

-

Svenska Reproduktions AB

100

7 167

7 700

Svenska Skifferolje AB

100

23 000

-

Svenska Tobaks AB slam

100

149 000

200 000

Svenska Tobaks AB pref

30

300

300

SIDSwedish Industrial Development

Corp.

100

873

Sveriges Centrala Restaurang AB

100

5 000

4 900

Uddcomb Sweden AB

50

20 000

Uddevallavarvet AB

100

100 000

20 000

Vilhelmina Plast AB

50

1000

1000

Diverse vilande namnbolag

100

60

-

1 401 809

1 756 800

Avgår:

reserv för akiier

-25 000'

1 401 809

1 731 800

Övriga

Bilfragmentering AB

25

126

126

Sweden Center Japan

42

1250

1250

AB Svensk Petrokemisk Utveckling

20

100

120

1 403 285

1 733 296

' i föregående års bokslut upptagen reserv för aktier i Uddevallavarvet har kvittats mot aktiernas bokförda bruttovärde.

Skr. 1973:133

48

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

ABAB

ALLF

BS Kon­sult

Cea­verken

Kabi

Resultaträkningar i sammandrag

(milj. kr.)

Fakturerad försäljning

37,8

122,1

10,5

33,1

247,3

Produkt-, försäljnings-

och

administrationskostnader

36,6

117,5

10,2

29,9

212,4

Avskrivningar

0,5

1,4

0,2

1,3

11,1

Rörelseresultat

0,7

3,2

0,1

1,9

23,8

Finansiellt netto

(0,2)

(1,2)

0,1

(1,0)

(3,9)

Extraordinära poster

(0,2)

0,5

Resultat före dispositioner

och skatter

0,5

1,8

0,2

0,9

20,4

Dispositioner

(0,4)

(2,2)

(0,1)

(0,6)

(15,0)

Skatter

-

-

0,1

3,2

Nettovinst

0,1

(0,4)

0,1

0,2

2,2

Balansräkningar i sammandrag

(milj. kr.)

Likvida tillgångar

3,1

3,7

1,0

2,6

15,6

Fordringar

3,0

21,7

3,4

4,8

51,3

Varulager

1,5

31,8

-

5,3

73,8

Summa omsättningstill

Igångar

7,6

57,2

4,4

12,7

140,7

Anläggningstillgångar

3,9

8,2

0,4

20,3

103,9

Balansomslutning

11,5

65,4

4,8

33,0

244,6

Korta skulder

7,5

38,0

4,3

5,6

56,4

Långa skulder

1,4

11,8

-

13,7

79,7

Summa skulder

8,9

49,8

4,3

19,3

136,1

Obeskattade reserver

8,7

3,1

42,2

Minoritetsintressen, procent

-

Eget kapital

2,6

6,9

0,5

10,6

66,3

varav aktiekapital

2,0

6,0

0,3

8,0

50,0

Skr. 1973:133

49

Kalmar

Karis-

Linson

Verk-

krona

Instru-

stad

varvet

ment

LKAB

Norr-     Nye-bottens   kel-Järnverk hus

Olje-    SMT transit

Sonab

50,5

72,8

6,0

1 296,7    465,0      24,9        0,9      61,7      27,9

57,2

65,7

6,1

862,2

459,7

23,5

0,4

63,1

27,9

1,4

3,8

0,1

178,0

26,0

0,1

0,3

3,1

0,9

(8,1)

3,3

(0,2)

256,5

(20,7)

1,3

0,2

(4,5)

(0,9)

(1,3)

6,3

(0,2)

20,2

(14,8)

-

-

(4,7)

(1,5)

(9,8)

0,7

(4,8)

(1,3)

(0,2)

(13,8)

(19,2)

10,3

(0,4)

271,9

(35,5)

(23,0)

(2,4)

46,3

(9,1)

0,4

(177,9)

20,0

-

-

32,6

2,4

0,1

0,2

-

52,9

1,3

-

-

0,1

-

27,0

1,0

-

41,1

(16,8)

-

-

9,5

-

4,0

42,5

0,8

209,8

0,3

2,5

0,6

6,0

1,5

73,7

28,9

2,6

250,1

132,7

13,0

0,3

58,7

15,2

8,2

64,8

1,1

251,8

210,4

0,9

-

40,0

17,5

85,9

136,2

4,5

711,7

343,4

16,4

0,9

104,7

34,2

13,6

80,0

0,3

1 258,6

484,2

2,3

21,4

27,6

8,2

99,5

216,2

4,8

1 970,3

827,6

18,7

22,3

132,3

42,4

74,6

130,4

1,5

257,8

159,0

10,6

0,1

68,0

21,3

18,7

10,3

3,0

118,4

508,9

8,0

21,2

47,1

20,8

93,3

140,7

4,5

376,2

667,9

18,6

21,3

115,1

42,1

___ 1

35,0

-

209,8 5 1 384,3

-

-

-

1,3

25 0,3

6,2

40,5

0,3

159,7

0,1

1,0

15,9

5,0

32,0

0,3

500,0

200,0

0,1

1,0

18,0

0,5

' Minoritetsintresse beslående av 18 st akiier

Skr. 1973:133

50

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

Staros

ASSI

Stats­gruvor

Stigtex

SID

Svensk Torv­för­ädling

Resultaträkning i sammandrag

(milj. kr.)

Fakturerad försäljning

18,0

662,4

7,0

15,5

1,2

7,2

Produkt-, försäljnings- oeh

administrationskostnader

18,9

605,5

9,3

15,1

1,0

5,5

Avskrivningar

1,1

48,2

4,6

0,3

0,1

0,5

Rörelseresultat

(2,0)

8,7

(6,9)

0,1

0,1

1,2

Finansiellt netto

(1,0)

(32,4)

(0,3)

-

-

E.\traordinära poster

(1,5)

(1,2)

(1,8)

-

-

0,2

Resultat före dispositioner

och skaller

(4,5J

(24,9)

(9,0)

0,1

0,1

1,4

Dispositioner

2,1

34,3

-

(0,1)

-

(1,2)

Skatier

9,0

0,1

Nettovinst

(2,4)

0,4

(9,1)

-

0,1

0,2

Balansräkningar i sammandrag (milj. kr.)

Likvida tillgångar

0,8

22,8

1,0

0,2

0,1

2,3

Fordringar

8,7

161,7

3,4

4,2

0,2

1,6

Varulager

5,8

246,2

4,5

2,7

0,1

1,1

Summa omsättningstillgångar

15,3

430,7

8,9

7,1

0,4

5,0

Anläggningstillgångar

15,1

783,6

37,6

6,2

0,2

2,8

Balansomslutning

30,4

1 214,3

46,5

13,3

0,6

7,8

Korta skulder

4,6

266,2

5,2

3,4

0,1

0,9

Länga skulder

23,2

610,4

24,2

6,9

0,2

0,4

Summa skulder

27,8

876,6

29,4

10,3

0,3

1,3

Obeskattade reserver

-

52,0

2,0

-

-

0,6

Minoritetsintressen, procent

50

-

-

33

-

-

Eget kapital

2,6

285,7

15,1

3,0

0,3

5,9

varav aktiekapital

5,0

260,0

10,0

2,4

0,9

5,0

Skr. 1973:133

51

Sven-

SRA

Svenska

To-

Reslau-

Svetab   Udd-    Udde-

Vilhel-

ska

Skiffer-

baks-

rang-

comb   valla-

mina

Lager-

olje AB

bo-

kon-

varvet

Plast

hus

laget

cernen

2,9

38,1

0,6

471,6

362,1

68,6

31,0

341,4

10,9

2,1

34,3

0.5

344,6

360,6

76,6

46,0

314,4

10,7

0,8

2,5

-

15,7

15,5

3,5

4,4

9,7

2,4

1,3

0,1

111,3

(14,0)

(11,5)

(19,4)

17,3

(2,2)

-

(0,3)

0,5

27,7

(12,7)

(3,1)

(5,4)

(1,2)

(0,3)

(0,9)

(0,6)

0,6

0,9

7,7

0,3

0,1

0,1

139,6

(26,7)

(13,7)

(17,1)

16,4

(2,4)

-

0,3

-

(68,8)

27,6

11,6

24,0

-

2,4

0,1

-

40,4

0,9

0,1

0,2

0,5

-

0,3

-

30,4

(2,2)

6,7

15,9

-

0,2

3,6

8,5

288,8

12,3

6,5

0,1

207,6

-   

0,7

9,9

0,3

207,3

47,7

14,6

30,5

1 012,0

6,8

-

7,5

-

244,3

12,4

15,8

38,9

194,8

3,0

0,9

21,0

8,8

740,4

72,4

36,9

69,5

1 414,4

9,8

6,4

14,0

46,3

482,2

246,0

43,1

75,6

109,3

12,5

7,3

35,0

55,1

1 77?,,6

318,4

80,0

145,1

1 523,7

22,3

0,9

9,7

6,8

639,0

83,9

24,9

69,9

623,0

15,2

1,3

9,5

30,0

50,8

194,7

49,1

61,5

788,9

5,1

2,2

19,2

36,8

689,8

278,6

74,0

131,4

1 411,9

20,3

5,4

-

168,0

0,3

0,7

-

1

50

50

5,1

10,4

18,3

364,8

39,5

5,3

13,7

111,8

2,0

5,0

7,2

23,0

150,0

5,0

10,0

40,0

100,0

2,0

Skr. 1973:133

52

Statsföretagsgruppen finansieringsanalys

1972

1971

milj. kr.

milj. kr.

Tillförda medel

Koncernens redovisade nettovinst

91

8

Tillägges kostnader som ej motsvaras av

utbetalningar:

avskrivningar m m

358

300

avsättningar och dispositioner

65

69

Summa

514

377

Avgår statsbidrag

som påverkat resultatet

86

34

428

343

86

105

603

-144

616

724

Från årets verksamhet internt tillförda medel Erhållna statsbidrag Ökning (minskning) av kortfristiga skulder Ökning av långfristiga skulder

Summa tiUförda medel

1 733

1 028

Använda medel

177

114

345

170

931

740

42

-

1495

1024

238

4

1733

1028

428

343

931

740

46%

46%

För ökning av varulager

För ökning av fordringar

För investeringar i anläggningar

Till förvärv och avyttring av dotterbolag

Likvida medel ökade med

Internt tillförda medel enligt ovan Investeringar i anläggningar Självfinansieringsgraden

Skr. 1973:133

53

Antal anställda

Medeltal anstäUda 1972

Allmänna Bevaknings AB

AB Allmänna Föriagel

BS Konsult AB

Ceaverken AB

Devac AB'

AB Kabi

Kalmar Verkstads AB

Karlskronaverket AB

Linson Instrument AB

LKAB

Norrbottens Järnverk AB

Nyckelhus AB

AB Oljetransit

Rationell Planering AB"

SMT Machine Company AB

AB Sonab

Staros AB

AB Statens Skogsindustrier

Statsföretag AB

AB Slatsgruvor

Stigtex AB

SID Swedish Industrial Development

Corporation

AB Svensk Torvförädling

Svenska Lagerhus AB

Svenska Reproduktions AB

Svenska Skifferolje AB

Svenska Tobaks AB

Svenska Utvecklings AB'   .

Sveriges Centrala Restaurang AB

Svetab

Uddcomb Sweden AB

Uddevallavarvet AB

Vilhelmina Plast AB

Tj

ä

nste-

Kollektiv-

Totalt

Totalt

m

ä

n

anst

ä

llda

1972

1971

717

_

717

622

348

35

383

134

91

91

91

115

119

234

231

7

1 058

1273

516

1 789

99

324

423

737

425

1228

1 653

1 649

25

4

29

21

1 579

5 745

7 324

7 353

789

2 758

3 547

3417

48

26

74

76

4

2

6

6 6

824

231

366

597

184

88

272

149

64

186

250

958

3 350

4 308

4 362

36

36

30

32

150

182

146

12

rtt

140

152

146

ni

8

_ 

8

7

16

53

69

66

10

17

27

27

164

293

457

474

1

1

3

493

1 595

2 088

2 030

161

1 500

4 551

6 051

6 393

155

457

612

637

158

266

424

426

726

2 408

3 134

2 996

17

67

84

10 278

24 744

35 022       34 285

' Försålt under 1972

' Ingen verksamhet under 1972

Skr. 1973: 133

54

Styrelseledamöter

per den 31 december 1972

Statsföretag AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], BertU, generaldirektör (ordf) Hjalraarson, Harry, direktör (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Ame, riksdagsraan Grafströra, Erik, generaldirektör,

Statens Vatlenfallsverk Högströra, Ivar, riksdagsman Ljungcranlz, Sigurd, direktör,

Coronaverken AB[REDACTED_EFTERNAMN], Karl-Erik, direktör.

Tjänstemännens Centralorganisation[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör

Statsföretag AB (VD) Ståhlbrandt, Äke, direktör, .Trelleborgs Guraraifabriks AB[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, deparleraentsråd,

Industrideparteraentet

Suppleanter

Hörjel, Nils, generaldirektör.

Postverket Sjöborg, Lars advokat

Allmänna Bevaknings AB

Ordinarie ledamöter Christell, Bengt, direktör.

Tidens Förlag (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, deparleraentsråd,

Finansdepartementet[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, bankdirektör,

Sveriges Kredilbank Lindroth, Kurt, polismästare Lundqvisl, Arvid, direktör,

Swedish Telecoraraunicalion

Consulting AB Öslröra, Hans, direktör,

Allraänna Bevaknings AB (VD)

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, deparleraentsråd,

Försvarsdeparteraentet[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, koraraendörkapten.

Försvarsstabens säkerhetsavdelning Sparrelid, Helge, bevakningsraan,

Allraänna Bevaknings AB

AB Alhnänna Förlaget

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör,

Sveriges Centrala Restaurang AB (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, direktör,

Aftonbladet (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Erik, riksdagsman Swedérus, Karl-Axel, direktör,

AB Allraänna Förtaget (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Axel, hovrättsråd,

Exportkreditnäranden Äberg, Lars-Gunnar, bankdirektör,

Sveriges Kredilbank Öjborn, Lars, generaldirektör,

Kungl. Lanlraälerislyrelsen

Suppleanter

Nyströra, Sven, iryckningskonsulent,

AB Allmänna Föriagel Sjögren, Per A, direktör,

AB Rabén & font-family:Verdana'>BS Konsult AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sixten, generaldirektör (ordf)

Bäcklin, Bengt, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, teknisk direktör,

Kungl Byggnadsstyrelsen Kolte, Lennart, arkitekt,

BS Konsult AB (VD) Nilsen, Magnus, ingenjör,

BS Konsult AB[REDACTED_EFTERNAMN], Äke, planeringsdirektör,

Kungl Byggnadsstyrelsen

Suppleanter[REDACTED_EFTERNAMN], Jan, kamrer.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, arkitekt, .   BS Konsult AB

Ceaverken AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör.

Överstyrelsen för ekonomiskt försvar

(ordf)

Skr. 1973:133

55
[REDACTED_EFTERNAMN], Karl, direktör.

Svenska Tobaks AB (v ordf) Ekwall, Per, direktör,

Ceaverken AB (VD) Gyllö, Sture A, avdelningschef.

Överstyrelsen för ekonomiskt försvar[REDACTED_EFTERNAMN], Rune, landstingsråd Killgren, Hans, ingenjör,

Ceaverken AB[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, herr,

Ceaverken AB[REDACTED_EFTERNAMN], Olle, professor

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt, dr,

AB Kabi

AB Kabi

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Carl, rikspolischef (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Tony, statssekreterare,

Industrideparteraentet[REDACTED_EFTERNAMN], Nils, direktör,

Pribo AB[REDACTED_EFTERNAMN], David, farm. dr,

AB Kabi (VD) Wilund, Arnold, farra. dr.

Apoteket Svanen[REDACTED_EFTERNAMN], Karl, direktör.

Svenska Tobaks AB

Suppleanter

Du Ritz, Göran, herr,

AB Kabi[REDACTED_EFTERNAMN], Nils, herr,

AB Kabi

Kalmar Verkstads AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, direktör (ordf)

Arnerius, Sven, direktör, Kalraar Verkstads AB (VD)

Bäcklin, Bengt, direktör, Statsföretag AB
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, koraraunalråd

Linghag, Nils, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Bert, förbundsordförande. Svenska MetaUindustriarbetare­förbundet

Orrenius, Jan, direktör. Statsföretag AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Birger, kontorist,

Kalraar Verkstads AB Kalraeby, Arne, raetallarbelare,

Kalraar Verkstads AB

Karlskronavarvet AB

Ordinarie ledamöter Ljungcranlz, Sigurd, direktör,

Coronaverken AB (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Thure, landshövding[REDACTED_EFTERNAMN], Benkt, direktör,

Telub AB Hallenborg, Nils-Hugo, direktör,

Kockuras Mekaniska Verkstads AB[REDACTED_EFTERNAMN], Nils, avsynare.

Karlskronavarvet AB Söderraan, Johan, direktör.

Karlskronavarvet AB (VD)

Suppleanter

Astbo, Kurt, ingenjör,

Karlskronavarvel AB Boströra, Gunnar, kommunalråd[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd,

Försvarsdepartementet

Linson Instrument AB

Ordinarie ledamöter Malraberg, Eric, generaldirektör.

Förenade Fabriksverken (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Benkt, direktör,

Telub AB[REDACTED_EFTERNAMN], NUs-Erik, direktör.

Linson Instruraent AB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, direktör,

AB Lars[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'>Suppleant

Löfvenraark, Jan, ingenjör, Liiison Instruraent AB

LKAB

Ordinarie ledamöter Äsbrink, Per, riksbankschef (ordf) FjäUborg, Gunnar, ingenjör, LKAB

Skr. 1973:133

56
[REDACTED_EFTERNAMN], Torslen, riksdagsraan Lerane, Mals, landshövding[REDACTED_EFTERNAMN], Arne S, envoyé,

(LKAB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Hjalraar, direktör,

AB Gustavsbergs Fabriker Pororaaa, Bruno, gruvarbetare,

LKAB[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör.

Statsförelag AB Waldenström, Erland, direktör, Gränges AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Thure, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, disponent.

Norrbollens Järnverk AB Ersraan, Sven, direktör,

Gränges AB[REDACTED_EFTERNAMN], Nils-Erik, riksdagsraan

Norrbottens Järnverk AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör.

Statsföretag AB (ordf) Lindblora, Göran, direktör (v ordf) Bahrke, Sigvard, direktör,

AB Statens Skogsindustrier[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, disponent,

Norrbottens Järnverk AB (VD) Lanneberg, Kurt, ekonomidirektör.

Svenska Induslritjänsteraanna-

förbundel[REDACTED_EFTERNAMN], Göte, klubbordförande,

Norrbottens Järnverk AB[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, f.d. förbundsordförande.

Svenska MetaUindustriarbetare­förbundet[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, riksdagsraan Trogen, Ingvar, direktör.

Uddevallavarvet AB

Suppleanter

Hararaarsten, Erik, landstingsråd
[REDACTED_EFTERNAMN], Alf, direktör,

AB Götaverken[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd.

Industridepartementet

Nyckelhus AB

Ordinarie ledamöter Linghag, Nils, direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, direktör.

Förenade Fabriksverken Orrenius, Jan, direktör.

Statsföretag AB ÖsterUd, Sven, överingenjör.

Förenade Fabriksverken

Suppleanter

Lubeck, Sten, civilingenjör[REDACTED_EFTERNAMN], Ernst, jägmästare. Statsförelag AB

AB Oljetransit

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör.

Överstyrelsen för ekonoraiskt försvar

(ordf) Grafström, Erik, generaldirektör.

Statens Vatlenfallsverk Lasson, Knut-Inge, överdirektör,

Kjessler & font-family:Verdana'>Kungl Koramerskollegium

Suppleant

Rockström, Hans, civilingenjör, AB Oljetransit (VD)

SMT Machine Company AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Slig, herr,

SMT Machine Corapany AB Engellau, John, direktör,

AB Bolinder-Munktell Garaner, Bengt, direktör,

SMT Machine Corapany AB (VD) Löjdquist, Inge, direktör,

Svenska Flygmotor AB[REDACTED_EFTERNAMN], Holger, avlalssekreterare.

Svenska Melallinduslriarbelare-

förbundet Sohlenius, Gunnar, professor

Linköpings Högskola

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, bankdirektör,

Sveriges Kreditbank[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Äke, herr,

SMT Machine Corapany AB

Skr. 1973:133

57

AB Sonab

Ordinarie ledamöter Hjalraarson, Harry, direktör (ordf) Knall, Gösta, överingenjör,

SJ Centralförvaltning Malraberg, Eric, generaldirektör.

Förenade Fabriksverken Nordraark, Hans, direktör,

STIM Wagner, Hans, direktör,

AB Sonab (VD) Äsdal, Carl-Gösta, teknisk direktör.

Televerket

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Eric, inköpschef, AB Sonab

Orrenius, Jan, direktör,. Statsföretag AB

Staros AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, riksdagsman (ordf)

Ljungcranlz, Sigurd, direktör,

Coronaverken AB (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB Bäcklin, Bengt, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, direktör, NKR[REDACTED_EFTERNAMN], Bo, bruksdisponent.

Hasselfors Bruks AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, direktör, Coronaverken AB
[REDACTED_EFTERNAMN], Valderaar, f. d. förbunds­ordförande. Svenska Fabriksarbetareförbundet

AB Statens Skogsindustrier

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Henrik, bankdirektör,

Sveriges Kreditbank (ordf) Lindströra, Bert, direktör (v ordf) Bahrke, Sigvard, direktör,

AB Statens Skogsindustrier (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Tage, andre förbundsordförande.

Svenska Träindustriarbetareförbundet[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, direktör,

Gränges Stål Rydbo, Folke, generaldirektör.

Domänverket
[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Göran, kassör,

Lövholraens bruk

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Manne, avdelningsordförande.

Karlsborgs bruk[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, överdirektör,

Doraänverket Lindholra, Ingvar, direktör,

AB Statens Skogsindustrier Sjöberg, Arne, direktör,

ASG

AB Statsgruvor

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Arne S, envoyé,

LKAB (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], BertU, direktör,

LICAB[REDACTED_EFTERNAMN], Ame, direktör,

LKAB KjeUgren, Ove, direktör,

LKAB

Stigtex AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör.

Överstyrelsen för ekonoraiskt försvar

(ordf) Edebo, Ralph, direktör.

Statsföretag AB Engblora, Sven, direktör,

AB Eiser Kjellraan, Äke, disponent,

Stigtex AB (VD)

Suppleanter

Dalilströra, Kjell-Äke, direktörsassistent.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, direktör,

AB Eiser

SID Swedish Industrial Development Corporation

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör.

Statsföretag AB (ordf) Akselson, Sigfrid, direktör.

Förenade Fabriksverken Carrael, Tord, direktör,

SID (VD)

Skr. 1973:133

58

Edebo, Ralph, dhektör,

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, direktör.

Svenska Utvecklings AB[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generaldirektör.

Förenade Fabriksverken

.4B Svensk Torvförädling

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör.

Överstyrelsen för ekonoraiskt försvar

(ordf) Edebo, Ralph, direktör.

Statsföretag AB Wahlquist, Nils, civUekonora,

AB Svensk Torvförädling (VD)

Suppleanter[REDACTED_EFTERNAMN], Bror, herr,

AB Svensk Torvförädling[REDACTED_EFTERNAMN], Ernst, jägraäslare,

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], John, herr,

AB Svensk Torvförädling
[REDACTED_EFTERNAMN], Erik, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Axel, hovrättsråd,

Exportkreditnäranden Äberg, Lars, bankdirektör,

Sveriges Kreditbank Ähstrand, Lars, direktör.

Svenska Reproduktions AB (VD) Öjborn, Lars, generaldirektör,

Kungl Lanlraälerislyrelsen

Suppleanter

Rogers, Sture, personalchef.

Svenska Reproduktions AB Swedérus, Karl-Axel, direktör,

AB Allraänna Föriagel

Svenska Skifferolje AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, bankdirektör,

Sveriges Kreditbank (ordf) Nordraark, Hans, direktör,

STIM (v ordf) Uddgren, Olle, direktör,

Statsförelag AB (VD)

Svenska Lagerhus AB

Ordinarie ledamöter

Widén, Ingvar, generaldirektör,

Kungl Lantbruksstyrelsen (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, direktör.

Kvarn AB Tre Kronor[REDACTED_EFTERNAMN], Sune, avdelningsdirektör

Statens jordbruksnärand Hejneraan, Yngwe, direktör,

SLR Senning, Claes, kansliråd,

Jordbruksdeparteraentet

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], VUliam, trädgårdsmästare[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrik, godsägare[REDACTED_EFTERNAMN], Yngve, inspektör.

Svenska Lagerhus AB[REDACTED_EFTERNAMN], Harald, riksdagsraan Widén, Arthur, lantbrukare

Svenska Reproduktions AB

Ordinäre ledamöter Hellströra, Ingeraar, direktör,

Sveriges Centrala Restaurang AB (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, direktör,

Aftonbladet (v ordf)

Svenska Tobaks AB

Ordinarie ledamöter Cederwall, Gustav, landshövding (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Valter, riksdagsraan (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G. direktör.

Statsföretag AB Hjalmarson, Harry, direktör Holgerson, Nils, direktör,

Pribo AB[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, direktör Söderströra, Olof, direktör Tilert, Reidar, generaldirektör,

Kungl Byggnadsstyrelsen

Suppleanter

Bohraan, Clas, direktör,

AB Findus Höök, Erik, planeringschef.

Finansdepartementet Samzelius, Lars, advokat Wämberg, Karl, direktör.

Svenska Tobaks AB (VD)

Sveriges Centrala Restaurang AB

Ordinarie ledamöter Hjalmarson, Harry, direktör (ordf) Allard, Henry, talman (v ordf)

Skr. 1973:133

59

Caneman, Hugo, bankdirektör,

Stockholms Sparbank[REDACTED_EFTERNAMN], Thorbjörn, riksdagsman Hellströra, Ingeraar, direktör,

Sveriges Centrala Restaurang AB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Tage, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lisa, förbundsordförande,

Sveriges Socialderaokratiska

Kvinnoförbund Nyslröra, Sigvard, förbundsordförande.

Hotell- och Restauranganställdas

Förbund

Suppleanter

Book, Folke, källarraästare
[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, deparleraents-sekreterare, Industri­departeraentet Orrenius, Jan, direktör. Statsföretag AB

Piehl, Lars, bankdirektör. Postbanken

Svetab Svenska Industrietablerings AB

Ordinarie ledamöter

Sjöborg, Lars, advokat (ordf)

Rehnberg, Bertil, generaldirektör, Kungl Arbetsraarknadsstyrelsen (v ordf)

Floden, Ingeraar, direktör, Svetab (VD)

Mäkinen, Matti, direktör. Norrlandsfonden
[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, f. d. förbundsordförande. Svenska Metallindustriarbetare­förbundet
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, riksdagsraan

Suppleant

Bosledt, Hans, direktör

Uddcomb Sweden AB

Ordinarie ledamöter Söderströra, Olof, direktör (ordf) Bencher, Walter, vice president,

Corabustion Engineering, Inc., USA Hallenborg, Nils-Hugo, direktör,

Kockuras Mekaniska Verkstads AB Oraberg, Ture, direktör,

Uddeholras AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G. direktör Statsföretag AB

Bahrke, Sigvard, direktör,

AB Statens Skogsindustrier Dyke, Theodore A. vice president,

Corabustion Engineering, Inc., USA Gray, Leon E. director,

Corabustion Engineering, Inc., USA Segerud, Gunnar, direktör,

Uddeholras AB

Uddevallavarvet AB

Ordinarie ledamöter Ljungcranlz, Sigurd, direktör,

Coronaverken AB (ordf) Alf, Karl, orabudsraan.

Svenska MelalUnduslriarbetare-

förbundet avd 18 Edströra, John Olof, disponent,

Norrbottens Järnverk AB Schreil, Johan, direktör,

Uddevallavarvet AB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, deparleraentsråd.

Industridepartementet Wannberg, Gunnar, direktör.

Statsföretag AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, riksdagsman
[REDACTED_EFTERNAMN], Aslor, verkmästare.

Uddevallavarvet AB Trogen, Ingvar, direktör,

Uddevallavarvet AB

Vilhelmina Plast AB

Ordinarie ledamöter Ljungcranlz, Sigurd, direktör,

Coronaverken AB (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, riksdagsraan (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB Bäcklin, Bengt, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, direktör,

NKR[REDACTED_EFTERNAMN], Bo, bruksdisponent.

Hasselfors Bruks AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, direktör, Coronaverken AB
[REDACTED_EFTERNAMN], Valderaar, f. d. förbunds­ordförande. Svenska Fabriksarbelareförbundet

Skr. 1973:133

60

Innehållsförteckning

Koncernförhållanden

Verksaraheten i sammandrag

3

Statsföretagsgrappen

4

Dotterbolagen

Lägre priser men större malmleveranser

6

(LKAB och AB Statsgravor)

NJA stärker positionerna inom svensk stålindustri

9

Hård konkurrens men framtidsutsikterna goda

för Uddevallavarvet  12

ASSI möter framtiden med hög kapacitet efter ell särar

13

Kabigmppen en expanderande läkeraedelskoncern

15

Stabilt i Sverige stark ökning i USA för Tobaksbolaget

18

Restaurangkoncernen i oradaning

20

Allraänna Bevaknings AB

21

AB Allmänna Förlaget

22

BS Konsult AB

22

Ceaverken AB

23

Kalraar Verkstads AB

23

Karlskronavarvet AB

24

Linson Instruraent AB

24

Nyckelhus AB

25

AB Oljetransit

25

SMT Machine Corapany AB

25

AB Sonab

26

Staros AB

27

Stigtex AB

27

Svenska Skifferolje AB

28

SID Swedish Industrial Development Corporation

28

AB Svensk Torvförädling

28

Svenska Lagerhus AB

28

Svenska Reproduktions AB

29

Svetab Svenska Industrietablerings AB

29

Uddcorab Sweden AB

30

Vilhelraina Plast AB

31

Statsföretag AB

Förvaltningsberättelse

31

Revisionsberättelse

34

Resultat- och balansräkningar m. m.

Statsföretagsgrappen

35

Statsföretag AB

42

Dotterbolagen

48

Förteckning över styrelseledamöter

54

MARCUSBOKTR.STOCKHOLM 1973     7302S4