Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1984/85:129 Regeringens proposition

1984/85:129

om sparfrämjande åtgärder;

beslutad den 21 febmari 1985.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

BO[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen anslås 15 milj. kr. till allmänt sparfrämjande åtgärder för budgetåret 1985/86.

Avsikten är att delegationen för allemanssparandet skall ersättas av en ny delegation. Den nya spardelegationens huvuduppgift blir att planera och utforma informationen om allmänt sparfrämjande åtgärder och alle­manssparandet.

Vidare föreslås att kapitalsparfonderna fr. o. m. 1986 års taxering frikal­las från skattskyldighet för all annan inkomst än inkomst av fastighet eller 

rörelse.

1    Riksdagen 1984185. 1 saml. Nr 129

Prop. 1984/85:129

2

FÖRFATTNINGSFÖRSLAG

1   Förslag till

Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

Härigenom föreskrivs all 7 § 6 och 12 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse.

7 §

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6 mom. Kyrkor, sjukvårdsin-

6/nt;/?i. Kyrkor, sjukvårdsinräll-

rättningar vilkas verksamhet inte

ningar vilkas verksamhet inte be­

bedrivs i vinstsyfte, barmhärtig-

drivs i vinstsyfte, barmhärlighels-

hetsinrättningar, stiftelser som har

inrättrfmgar, kapitalsparfonder som

till huvudsakligt ändamål att under

avses i lagen (1983:890) om alle­

samverkan med militär eller annan

manssparande, stiftelser som har

myndighet stärka rikets försvar el-

till huvudsakligt ändamål att under

ler att, utan begränsning lill viss fa-

samverkan med militär eller annan

milj, vissa familjer eller bestämda

myndighet stärka rikets försvar el-

personer, främja vård och uppfosl-

ler alt, utan begränsning till viss fa­

ran av barn eller lämna understöd

milj, vissa familjer eller bestämda

för beredande av undervisning eller

personer, främja vård och uppfost-

utbildning eller utöva hjälpverk- . ran av barn eller lämna understöd

samhet bland behövande eller fram-

för beredande av undervisning eller

ja vetenskaplig forskning samt hus-

utbildning eller utöva hjälpverk-

hållningssällskap med stadgar som

samhet bland behövande eller fram­

bar fastställts av regeringen eller

ja vetenskaplig forskning saml hus­

myndighet som regeringen bestäm-

hållningssällskap med stadgar som

mer

har fastställts av regeringen eller

myndighet som regeringen bestäm­mer

frikallas från skattskyldighet för all annan inkomst än inkomst av fastig­het eller rörelse.

Med kyrka avses en till svenska kyrkan hörande lokalkyrka, domkyrka e.d. i dess egenskap av ägare lill viss för svenska kyrkans verksamhet avsedd egendom.

Frågan om skattskyldigheten för stiftelse skall bedömas med hänsyn lill det ändamål som tillgodoses i den bedrivna verksamheten.

Stiftelse som i sin verksamhet främjar flera ändamål anses hänförhg under detta moment, om verksamheten huvudsakligen avser att tillgodose ändamål av sådan beskaffenhet som sägs i första stycket. Detta anses vara fallet, om i verksamheten endast i ringa omfattning främjas ändamål av annan art.

Om stiftelse under längre tid inte bedrivit eller inte kan väntas komma att bedriva verksamhet i en omfattning som skäligen svarar mol avkast­ningen på stiftelsens tillgångar, är stiftelsen oavsett dess ändamål skatt-skyldig för all inkomst.

Vad som sägs i 5 mom. nionde stycket har motsvarande tillämpning i fråga om stiftelse.

'Senaste lydelse 1984:1061.

Prop. 1984/85:129

Nuvarande lydelse

12 mom. Svensk aktiefond fri­kallas från skattskyldighet för in­komst av tillfällig förvärvsverksam­het på grund av avyttring av egen­dom som avses i 35 § 3 mom. kom-munalskaUelagen (1928:370), om den avyttrade egendomen innehafts två år eller mer.

Föreslagen lydelse

12 mom. Svensk aktiefond frikal­las från skattskyldighet för inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet på grund av avyttring av egendom som avses i 35 § 3 mom. kommunalskal-telagen (1928:370), om den avytt­rade egendomen innehafts två år el­ler mer. För kapitalsparfond som avses i lagen (1983:890) om alle. manssparande gäller vidare sär­skilda bestämmelser i 6 mom.

Denna lag träder i kraft den I juli 1985 och tillämpas första gången vid 1986 års taxering.

- Sena.ste lydelse 1984: 1061.

Prop. 1984/85:129

2    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1983:891) om skattelättnader för allemans-sparande

Härigenom föreskrivs all lagen (1983:891) om skaltdältnader för alle-manssparande skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Skattelättnader enligt denna lag (1983:890) om allemanssparande.

Räntan på sparmedlen samt bo-nusränlan enligt 5 § lagen om alle­manssparande utgör inte skatteplik­tig inkomst vid taxering enligt kom-munalskaltelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt. Ränta och utdelning som tillfaller en kapitalsparfond ut­gör inte heller skattepliktig in­komst.

Föreslagen lydelse medges för sparande enligt  lagen

Räntan på sparmedlen saml bo-nusränlan enligt 5 § lagen om alle­manssparande utgör inte skatteplik­tig inkomst vid taxering enligt kom-munalskatldagen (1928: 370) eller lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt.

Realisationsvinst på andel i kapitalsparfond utgör inte skattepliktig in­komst. Avdrag får ej göras för realisationsföriust på sådan andel.

Denna lag iräder i kraft den I juli 1985 och fillämpas första gången vid 1986 års taxering.

Prop. 1984/85:129

5

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1985-02-21

Närvarande: I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Sigurd­sen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gra­din, R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om sparfrämjande åtgärder

1    Inledning

Den 1 april 1984 infördes allemanssparandet. Sparformen ersatte del tidigare skattesparandet. Allemanssparandet innebär att hushållen kan erhålla antingen skattefri ränla på sitt sparande på rikssparkonto i bank eller skattefri värdetillväxt på sill sparande i kapitalsparfond.

Den 1 januari 1985 höjdes den högsta tillåtna månadsinsättningen i allemanssparandet från 600 kr. till 800 kr. Till allemanssparandet knöls vidare en möjlighel lill bospariån för ungdomar.

I samband med regeringens proposition om bosparande för ungdomar och om andra sparfrågor aviserade regeringen atl den avsåg att återkomma till riksdagen med förslag om allmänt sparfrämjande ålgärder öch om att helt befria kapitalsparfonderna från skattskyldighet för realisationsvinster.

Det förstnämnda förslaget hänger samman med behovet av att öka hushållssparandet samt de goda erfarenheterna från allemanssparandets introduktion. Det siistnämnda förslagel innebär att de två sparformerna i allemanssparandet, allemansspar och allemansfond, gesen likvärdig skat-lemässig behandling.

2   Sparfrämjande åtgärder 2.1 Bakgrund

Hushållssparandets utveckling

Hushållens netlosparande består av två komponenter, realt och finansi­ellt sparande. Del reala sparandel består av hushållens investeringar, huvudsakligen i små- och fritidshus, reducerat med de reala tillgångarnas kapitalförslitning. Det finansiella sparandel består av hushållens bankin­låning, placeringar i värdepapper och privat pensionssparande m. m. redu-

Prop. 1984/85:129

6

cerat med hushållens ökade skuldsättning. Hushållens sparkvot anger nellosparandet i förhållande till den disponibla inkomsten.

Under 1960-talet sjönk sparkvoten konlinueriigt för att under 1970-lalet stabiliseras i intervallet 3-5% (diagram 1). År 1982 sjönk sparkvoten lill 0,5 % och har sedan dess legat på denna låga nivå.

Diagram 1. Sparkvotens utveckling 19631984. Hushållens reala och finansiella spa­rande

(Procent av disponibel inkomst)

Procent

Källa: Statistiska centralbyrån.

Minskningen av hushållssparandel under 1960-talet förklaras sannolikt av socialförsäkringssystemets ulbyggnad. Genom tillkomsten av den all­männa tjänslepensioneringen, ATP, minskade behovet av privat pensions­sparande. Visserligen skedde samtidigt en kraftig sparandeökning inom ramen för ATP-syslemet, men efiersom det sparandet inte definieras som hushållssparande utan som offentligt sparande minskade hushållssparan­det.

Under 1970-talet upphörde den successiva nedgången av sparkvoten. Sparkvoten upprätthölls av det reala sparandet. Den reala sparkvoten låg i stort sett i intervallet 45%, medan den finansiella sparkvoten mestadels var negativ. Den negativa finansiella sparkvoten förklaras framför allt av hushållens skuldsättning i samband.med småhusförvärv, vilka var skalte-mässigt gynnsamma under 1970-talet. Sparkvotens kortsiktiga variationer hade sina motsvarigheter i den finansiella sparkvotens utveckling.

Prop, 1984/85:129

7

Som jag nyss nämnde sjönk sparkvoten drastiskt år 1982. Den reala sparkvoten hade börjat minska redan under åren 1980 och 1981, men under den perioden upprätthölls den totala sparkvoten av ett osedvanligt högt finansiellt sparande. Under år 1982 minskade även det finansiella sparan­det.

Den främsta förklaringen till sparkvotens nedgång och stagnation under åren 1982-1984 är antagligen den 6-procenliga minskning av hushållens disponibla realinkomster som.skedde mellan åren 1981 och 1983. Vidare har den reala avkastningen på småhusinvesteringar minskat beroende på högre realräntor och lägre värdestegring på småhus. Detla förklarar delvis nedgången i den reala sparkvoten.

Vid en jämförelse mellan hushållssparandets omfallning i Sverige och i omväriden måste man beakta de skilda förutsättningar som föreligger genom att Sverige till skillnad från många andra länder har ett väl utbyggt offentligt pensionssystem. Även om man tar hänsyn till detla kan man konstatera,atl hushållssparandel i Sverige f.n. ligger på en inlernaliondll sett mycket låg nivå.

Fömlsällningarna för etl ökat hushållssparande bör emellertid nu vara relativt goda. Marginalskatterna har sänkts kraftigt under åren 1983-1985 och närmare 90% av inkomstlagarna har nu en marginalskatt på högst 50%. Realräntan ligger på en hög nivå. Inflationen minskar. Reallöne­minskningen har upphört och förutsättningar bör nu finnas för sligande reallöner.

Delegationen för allemanssparandet

Riksdagen beslutade i november 1983 om allemanssparandet (prop. 1983/84:30, FiU 13, rskr 32). Beslutet innebar att allemansparandet ersatte skattesparandel fr.o.m. den 1 april 1984.

I enlighet med vad som angavs i propositionen inrättades en delegation (Fi 1983:08) med huvuduppgift att svara för planläggningen och utform­ningen av behövliga informations- och utbildningsinsatser i fråga om alle­manssparandet. Delegationen benämns delegationen för allemanssparan­det. Riksgäldskontoret svarar för administrationen och del praktiska ge­nomförandet av beslutade marknadsföringsåtgärder.

Delegationen är sammansatt av representanter för staten, bankerna, löntagarna, induslrin, kooperationen och aktiespararna.

I december 1984 beslutade riksdagen om bosparande för ungdomar och om andra sparfrågor (prop. 1984/85:51, FiU 7, rskr 59). Därigenom förbätt­rades allemanssparandets villkor. Till allemanssparandet knöls en möjlig­het till lån för ungdomar i åldrarna 18-28 år. Det högsta tillåtna sparbelop-pel höjdes från 600 kr. till 800 kr. i månaden fr.o.m. den 1 januari 1985. Regeringen aviserade vidare att den avsåg att återkomma till riksdagen med förslag om allmänt sparfrämjande åtgärder och om skattebefrielse för kapitalsparfonderna avseende realisationsvinster på aktier som innehafts i

Prop. 1984/85:129

8

mindre än två år. Dessutom aviserades befrielse från skattskyldighet för realisationsvinster vid obligafionsavyttring.

I enlighet med de allmänna riktiinjer för delegationens arbete som re­dovisats ovan har informationsinsatser genomförts i press och andra me­dia. Delegationen har också tagit initiafivet till och genomfört konferenser om statsskuldspolitiken och sparandets roll i samhällsekonomin, mark­nadsundersökningar avseende sparattityder m.m. Delegationen har bear­betat och stött organisationer utanför bankkretsen vid bildandet av kapital-sparfonder.

Allemanssparandets utveckling

Allemanssparandet har fått en mycket bra start. I propositionen om allemanssparandet antogs att det åriiga sparandet skulle uppgå till ca 4-5 miljarder kr., dvs. den nivå som skattesparandet uppnådde de sista åren. När nu facit för allemanssparandets utveckling under år 1984 föreligger, kan det konstateras att den nya sparformen vida har överträffat förvänt­ningarna. Det totala sparandet har mer än dubblerats jämfört med skatte­sparandet. Under år 1984 genererade allemanssparandet nära 8 miljarder kr., vilket motsvarar nära 900 milj. kr. i månaden eller en åriig sparvolym på drygt 10 miljarder kr.

Vad gäller allemanssparande i bank jämfört med skattesparande i bank har det skett en mycket kraftig ökning. Sparvölymen har i det närmaste fyrdubblats. Vad gäller sparande i allemansfond jämfört med skattefond kan konstateras att insättningarna i allemansfond redan från starten ligger på samma nivå som skattefondsparandet gjorde i slutfasen.

Allemanssparandets utveckling sedan starten framgår av tabell 1.

Tabell 1

Allemanssparandets utveckling

(Milj. kr.)

Månad

Allemansspar

Allemansfond Antal        Behåll-

Allemanssparandet

Antal

Behåll-

Antal

Behåll-

konton

ning' Milj. kr.

konton

ning' Milj. kr.

konton

ning' Milj. kr.

1984

Apr.

1495500

658

518700

170

2014200

828

Maj

1554800

1353

534000

357

2088800

1710

Juni

1567400

2055

537900

542

2105 300

2596

Juli

1585 300

2756

537600

722

2 122900

3478

Aug.

1599800

3462

538600

901

2138400

4 363

Sept.

1611100

4161

537600

1072

2148700

5 233

Okt.

1625 700

4867

537400

1244

2163 100

6111

Nov.

1638 100

5 571

535600

1407

2173800

6978

Dec.

1647900

6264

535 300

1571

2 183 100

7835

1985

Jan.

1 701500

6979

536000

1707

2237500

8686

' exkl. ränta resp. värdeförändring. Källa: Riksgäldskontoret.

Prop. 1984/85:129

9

Januari månads siffror för år 1985 tyder på atl de månafliga sparvoly-merna i allemanssparandet kan komma att öka under innevarande år. Del medför alt allemanssparandet under 1985 kan komma att generera omkring 10-11 miljarder kr. Med nuvarande fördelning mellan allemansspar och allemansfond innebär det att allemansspar i år kommer att täcka ca 15 % av det beräknade budgetunderskottet.

2.2 Allmänna överväganden

Behovet av ökat hushållssparande och sparfrämjande åtgärder

Under de senaste åren har det skett en kraftig förbättring av det totala sparandet i ekonomin. Investeringarna här åter börjat öka samtidigt som bytesbalansen har förbättrats kraftigt.

Bytesbalansen utgör definitionsmässigt summan av den offentliga och den privata sektorns finansiella sparande. Det finansiella sparandet defini­eras som skillnaden mellan bmttosparande och investeringar i realkapital. Bruttosparandet utgör skillnaden mellan nettoinkomster och konsumtion.

Förbättringen av bytesbalansen motsvaras av en förbättring av såväl den privata som den offentiiga sektorns finansiella sparande. När det gäller den privata sektorns sparande är det företagens finansiella sparande som sva­rar för ökningen, medan hushållssparandet, sorn tidigare nämnts, har ut­vecklats svagt.

Den ekonomisk-politiska strategin syftar till en fortsatt förbättring av såväl bytesbalansen,som det reala sparandet i form av främst ökade indu­striinvesteringar. I takt med att det allmänna ekonomiska läget förbättras bör också reallönerna och hushållens disponibla inkomster kunna öka.

Vid en fortsatt investeringsexpansion kommer företagens finansiella sparande sannolikt åter att försvagas. Om hushållens stigande disponibla inkomster samtidigt i allt för hög utsträckning används till privat konsum­tion istället för till sparande kan en kraftig försämring av bytesbalansen uppkomma. En sådan utveckling kan visserligen motverkas genom en stram budgetpolitik, som ökar sparandet i den offentliga sektorn. Om inte budgetåtstramningen skall bli alltför kraftig och riskera att leda till en påtaglig uppgång i skattetrycket, är det emellertid angeläget att hushållen medverkar till den nödvändiga sparandeökningen i ekonomin. Sparkvoten behöver således stiga från nuvarande låga nivå.

Ett ökat hushållssparande förbättrar också möjligheterna att finansiera budgetunderskottet. Om hushållen kan svara för en störte andel av budget­underskottets finansiering behöver inte statens upplåningsanspråk i före­tagssektorn bli lika omfattande. Därigenom minskar risken för ulträngning av företagens investeringar.

Starka samhällsekonomiska skäl talar alltså för att hushållssparandet bör öka från nuvarande mycket låga nivå. Etl ökat sparande innebär emellertid fördelar inte bara för samhället ulan också för den enskilde spararen.

Prop. 1984/85:129

10

Genom ett ökat sparande kan hushållen öka sin ekonomiska handlings­frihet. Deras möjligheter att uppnå angelägna konsumtionsmäl som god bostad, innehållsrik fritid etc. förbättras samtidigt som de slår bättre rustade inför oväntade påfrestningar på hushållsbudgeten. Ett regelbundet sparande får också positiva följdverkningar genom att hushållen då ofta börjar planera sin totala hushållsbudget och därmed får bättre kunskaper om sin ekonomiska siluation.

De senasle årens låga sparande har medfört att många hushålls likvidi-lelsreserver har urholkats i reala termer. När hushållens reala disponibla inkomster åter börjar växa är det därför angeläget att en del av inkomstför­bättringen sätts av till sparande. Särskilt ängeläget är det att få till stånd ett ökat sparande bland ungdomar. Det gäller bl.a. att verka för att ungdomar tidigt lär sig förstå värdet av ett regelbundet sparande.

Under senare år har det skett kraftiga förändringar i de sparformer som hushållen har att välja mellan. Allemanssparandet har införts. Vinstspa­randet har förts över i bankernas regi och olika förändringar har genom­förts i syfte atl göra denna sparform mera attraktiv. Obligationsfonder har startats och dragit till sig betydande belopp. Intresset för privata kapital-och pensionsförsäkringar har ökat. Aktieplaceringar har givit ökad avkast­ning. Bankernas inlåningsräkningar har förändrats m.m.

De snabba förändringarna av hushållens sparformer har skapat informa­tions- och utbildningsbehov om vilka villkor som är förknippade med de olika sparformerna och vad som passar hushåll i olika ekonomiska situa­tioner bäst. Det finns också ett ökat informations- och utbildningsbehov när del gäller sparandets roll i hushållsbudgeten, för bosättningen etc.

Sparbanksföreningen har i en skrivelse lill regeringen den 4 juni 1984 understrukit behovet av sparfrämjande ålgärder. Föreningen har också i skrivelsen förklarat sig villig att bidra till finansieringen av sådana åtgär­der.

Förslag om sparfrämjande åtgärder

Mitt förslag: För budgetåret 1985/86 anslås ett reservationsanslag av 15 milj. kr. för allmänt sparfrämjande åtgärder inklusive allemanssparan­det.

Skäl för mitt förslag: Mot bakgmnd av vad jag har anfört i det föregående anser jag det angeläget atl få till stånd brett inriktade informations- och utbildningsinsatser i syfte att långsiktigt öka hushållssparandet i olika former. Insatserna bör utformas så atl de ger bestående effekler i form av posiliva sparattityder samt ökade kunskaper om sparandets funktion för den enskildes och samhällets ekonomi. Ökade kunskaper om olika spar­former bör också eftersträvas. Vidare bör i informationen betonas nödvändigheten av ett visst sparande

Prop. 1984/85:129

11

och den trygghet och handlingsfrihet som detta skapar för individen. När det gäller frågan om hur dessa allmänt sparfrämjande informationsinsatser bör organiseras vill jag erinra om att den nuvarande delegationen främst har till uppgift att främja allemanssparandet. Delegationens sammansätt­ning och uppläggningen av arbetet med administration och genomförande i riksgäldskontorets regi har anpassats till detta.

Erfarenheterna av delegationens insatser avseende allemanssparandets introduktion är mycket goda. Det förefaller som om man med relativt små ekonomiska insatser har fått en stor anslutning till sparformen och därige­nom ökat hushållens sparande.

Den förändring av verksamheten i riktning mot mer allmänt sparfräm­jande ålgärder som nu bör komma till stånd gör det motiverat atl ersätta den nuvarande delegationen med en ny delegation, benämnd Sparddega-tionen, knuten till finansdepartementet och med en sammansättning som avspeglar arbetets nya inriktning. Jag föreslår därför att det under sjunde huvudtiteln upptagna anslaget F 7 Information om allemanssparandet er­sätts med ett nytt anslag som omfattar allmänt sparfrämjande åtgärder inkl. allemanssparandet. Jag föreslår vidare att eventuell meddsreservafion budgetåret 1984/85 från anslaget F 7 Information om allemanssparandet överförs till det nya anslaget.

Spardelegationens huvuduppgift bör vara att ta initiativ till och svara för informations- och utbildningsinsatser i syfte att långsiktigt främja hushålls­sparandet och för nödvändiga förvaltningsuppgifter i anslutning lill defta. Dessutom skall delegationen ha det övergripande ansvaret för informa­tionsinsatserna avseende allemanssparandet. När det gäller denna senare del av spardelegationens uppgifter är det naturligt atl fortsätta det samar­bete som förekommit mellan den nuvarande delegationen och riksgälds-kontoret. I övrigl bör delegationen fritt kunna organisera sitt arbete och välja de samarbetspartners som bäst lämpar sig för respektive projekt.

Som exempel på allmänna sparfrämjande insalser kan nämnas:

-

Fungera som samordningsorgan för olika sparfrämjande aktiviteter som idag pågår hos olika intressenter.

-

I samarbete med olika intressenter utarbeta och därefter löpande följa upp och revidera utbildningsmaterial om sparfrågor för grund- och gym­nasieskolan samt vuxenutbildningen.

-

Allmänt stärka informationsinsatserna mot de målgmpper som idag uppvisar ett lågl sparande, dvs. ungdomsgrupperna saml låginkomst­grupperna. Delegationen bör därvidlag pröva och utnyttja nya, okon­ventionella kanaler och samarbeta med exempelvis studieförbunden, de fackliga organisalionerna och andra folkrörelser.

-

Stödja allmänt sparfrämjande ålgärder som initieras av olika intressen­ter om dessa projekt kan anses ha en sådan allmänt sparfrämjande karaklär att de bidrar till att höja den allmänna sparbenägenheten. Däremol bör stöd inte utgå till företags- eller produklspecifika mark­nadsföringsåtgärder.

Prop. 1984/85:129

12

I årets budgetproposition har föreslagits att till information om allemans­sparandet för budgetåret 1985/86 anvisas ett reservationsanslag av 7 milj. kr. (prop. 1984/85:100 bil. 9 s. 99). För atl möjliggöra de allmänt sparfräm­jande åtgärder som nu bör komma till stånd krävs att ytteriigare medel anslås för dessa ändamål. Jag anser det rimligt att del för allmänt sparfräm­jande åtgärder inkl. allemanssparandet under budgetåret 1985/86 anvisas ett reservationsanslag av 15 milj. kr. En resursförstärkning med 8 milj. kr. utöver vad som i prop. 1984/85:100 bil. 9 föreslagits för information om allemanssparandet möjliggör en bred satsning för aU åstadkomma eft ökat hushållssparande.

Chefen för finansdepartementet avser att senare återkomma till rege­ringen med förslag till direktiv för den nya spardelegationen.

3   Kapitalsparfondernas beskattning

Bakgrund

I propositionen om bosparande för ungdomar och om andra sparfrågor aviserades ett förslag om ändringar i beskattningen av kapitalsparfon­derna, dvs. de aktiefonder som ingår i allemanssparandet (prop. 1984/85:51 s. 52 ff). Det angavs att kapitalsparfonderna borde helt befrias från skattskyldighet för vinster på aktier och obligationer. Med hänsyn till den omfattande författningstekniska reform som under hösten 1984 var under genomförande som en följd av avskaffandet äv den kommunala beskattningen av juridiska personer avstod regeringen då från alt lägga fram förslag om de författningsändringar som erfordras för att befria kapi-talsparfondema från skattskyldighet för realisationsvinster. Lagstiftnings­arbetet när det gäller avskaffandet av den kommunala beskattningen av juridiska personer är numera slutfört. Frågan om förslag till regeländringar beträffande kapitalsparfonderna bör därför nu tas upp; När det gäller motiven för åtgärden hänvisar jag till vad som anfördes i den delen i prop. 1984/85:51. Nuvarande regler

Kapitalsparfonderna är liksom aktiefonder i övrigt befriade från skatt­skyldighet för realisationsvinst på aktier som innehafts i minst två år (7 § 12 mom. lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt, SIL). Däremot är kapitalsparfonderna som vanliga aktiefonder skattskyldiga för realisations­vinster på aktier som innehafts i mindre än två år samt för realisationsvins­ter på obligationer.

Enligt lagen (1983:891) om skallelättnader för allemanssparande är ränta och utdelning som tillfaller en kapitalsparfond inte skattepliktig inkomst.

Prop. 1984/85:129

13

Förslag

Mitt förslag: Kapitalsparfonderna befrias från skattskyldighet för all annan inkomst än inkomst av fastighet eller rörelse.

Skälen för mitt förslag: Syftet med förslaget är att helt befria kapitalspar­fonderna från realisationsvinstbeskattning. Fonderna är redan fria från skatt på sina utdelnings- och ränteinkomster. En lämplig författningsmäs-sig lösning är därför att fonderna tas in bland de skattesubjekt i 7 § 6 mom. SIL som är skattskyldiga enbart för inkomster av fastighet och rörelse.

För tydlighets skull bör också ett tillägg göras i paragrafens tolfte mo­ment som avser aktiefonder i allmänhet, så att det av momentet framgår atl särskilda bestämmelser finns för kapilalsparfonder.

Reglerna om den begränsade skattskyldigheten bör lillämpas första gången vid 1986 års taxering.

En följd av att kapitalsparfonderna i fortsältningen föreslås vara skatt­skyldiga endast för inkomst av faslighet och rörelse är att specialreglering­en i lagen (1983:891) om skattelättnader för allemanssparande av beskatt­ningen av ränta och utdelning som tillfaller fonden blir onödig. Den be­stämmelsen bör därför utgå.

4   Upprättade lagförslag

I enlighet med det anförda har inom finansdepartementet upprättats förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

2.

lag om ändring i lagen (1983:891) om skattelättnader för allemans­sparande.

De föreslagna lagändringarna är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

5   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag aU regeringen föreslår riksdagen dels att anta förslagen till

1.

lag om ändring i lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt,

2.

lag om ändring i lagen (1983:891) om skattelättnader för allemansspa­rande

Prop. 1984/85:129

14

dels alt

3.

hemställan i prop. 1984/85:100 bil. 9 om anslag under huvudtiteln, F 7 Information om allemanssparandet, återkallas,

4.

till Sparfrämjande åtgärder under sjunde huvudtiteln för budgetåret 1985/86 anvisa ett reservationsanslag av 15 milj. kr.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1985