Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:189

Regeringens proposition

1978/79:189

om medelstillskott till Datasaab AB

besluiad den 29 mars 1979.

Regeringen föreslår riksdagen all aniaga de förslag som har upptagils i bifogade uldrag av regeringsproiokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

ERIK HUSS

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föresläs att ett lilläggsanslag av 57 milj. kr. anvisas på lilläggsbudgel III lill sialsbudgelen för budgelårel 1978/79 för all finansielll rekonstruera Datasaab AB. Medlen är avsedda atl läcka statens del av 1978 års föriust. Vidare föresläs atl högst 100 milj. kr. av statens borgensåtagan­de om högsl 350 milj. kr. för lån eller annan förpliklelse avseende Dalasaab AB skall gälla för upplåning även ulomlands.

Riksdagen 1978179. I saml. Nr 189

Prop. 1978/79:189

INDUSTRIDEPARTEMENTET

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1979-03-29

Närvarande: statsminislern Ullslen, ordförande och slalsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN], Wikslröm.[REDACTED_EFTERNAMN]. Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Winlher, De[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondeslam

Foredragande: slalsrådel Huss

Proposition om medelstillskott till Datasaab AB

1    Inledning

Riksdagen fattade i december 1977 beslul (prop. 1977/78; 17, NU 1977/ 78: 31, rskr 1977/78:98) om de ekonomiska förplikielser som slalen iklädde sig genom ell mellan slalen och Saab-Scania den 21 september 1977 in­gånget huvudavtal om samarbete pä dataområdet. Samarbelel avsåg alt Datasaabdivisionen i Saab-Scania AB (Saab-Scania) och Siansaab Elektro­nik AB (Siansaab) skulle gä samman i eit av staien och Saab-Scania gemensami ägl bolag. Del nya bolagei, med namnet Datasaab AB (Data­saab), startade sin verksamhei vid årsskiftet 1977- 1978.

Huvudavtalet innebär bl. a. att slalen och Saab-Scania under åren 1978-1981 var för sig ärligen skall tillskjuta 37,5 milj. kr. till Dalasaab saml all förluster som uppkommer under dessa år och som inle läcks av tillskolten skall ersättas av parterna till lika stora delar. Enligt avlalel skall slalen under samma period dessutom årligen skjuia till 32,5 milj. kr. för datatek­niskt forsknings- och utvecklingsarbete.

Ett preliminärt bokslut för Datasaabs verksamhet under år 1978 visar ell sämre resultat än väntat. Den uppkomna föriuslen är av en sådan storlek atl den inle kan tiickas av de ärliga medelslillskotten från ägarna. Del ankommer därvid enligi huvudavialei pä slalen och Saab-Scania atl lill lika stora delar ersätta den uppkomna förlusten.

De fackliga organisationerna vid Datasaab AB har inkommii med vissa skrivelser rörande bolagels framtida verksamhet.

Prop. 1978/79: 189

3

2    Verksamheten vid Datasaab AB

Datasaab med lill verksamheien hänförliga försäljningsbolag sysselsäl-ler ca 3 300 personer. Av dessa är ca 2 000 anslällda vid anläggningar beliigna i Slockholmsområdei (huvudsakligen Järfälla), Linköping och Malmö. Omsäliningen år 1978 var 692 milj. kr.

Datasaab marknadsför sitl produktprogram genom 13 försäljningsbolag, varav 12 är helägda doiierbolag. huvudsakligen i Europa. Försäljningsbo­lagen lillhandahåller programvara saml marknadsför och ger service ål Dalasaabs produkler. Del i Sverige verksamma doUerbolaget Närdala AB marknadsför datatjänster.

Produktutveckling och ledning av marknadsföring sker genom fyra pro-duktorienterade divisioner. Division Affärssystem ulvecklar och mark­nadsför mini- och mikrodatorbaserade affärsdalorsyslem och datatermina­len Alfaskop. Dalasaab är med Alfaskop marknadsledare för datatermi­naler i Skandinavien med över 50% av marknaden.

Inom division Banksystem utvecklas bankterminaler. Dalasaab har säll ell slorl anial banklerminaler bl. a. lill sparbankerna i Norden. Bolagei har genom sill amerikanska doiierbolag även erhållit order från Förenia stater­nas näsl slörsla affärsbank. I Europa har man ulöver Skandinavien haft framgångar med banklerminaler i Frankrike, Ösierrike, Spanien och Sov-jelunionen.

Inom division Interaktiva datasystem utvecklar Dalasaab datorstyrda flygirafikledningssyslem och syslem med miliiära lillämpningar samt simu-lalorer för dessa. Datasaab kommer under år 1979 att slutleverera ett antal siörre flyglrafikledningsanläggningar i Sovjetunionen. Pä den internatio­nella marknaden är Datasaab en av de slörsla leverantörerna av denna lyp av syslem.

Division Nya områden arbeiar med idéer lill nya bärkraftiga områden för framlida verksamhei. Den vidare exploateringen avses ske inom någon av här nämnda divisioner eller försäljningsbolag. Exempel pä ett verksam­helsområde som f. n. siuderas är dalasyslem för förebyggande hälsovård.

Tillverkningen av Dalasaabs produkler sker vid fabriker i Järfälla och Linköping. Ett fierlal underieveranlörer såväl i Sverige som i utlandet ulnylljas.

3    Bakgrund till 1978 års resultat

Det preliminära boksluiet för moderbolagel för är 1978 visar en förlusl av 114,4 milj. kr. efter avialsenliga bidrag från ägarna om sammanlagt 107,5 milj. kr. Den tolala förlusten beräknas således uppgä lill 221,9 milj. kr. De preliminära resullai- och balansräkningarna för moderbolaget för år 1978 bör fogas till proiokollei i delta ärende som bilaga.

Prop. 1978/79: 189

4

Syflel med bildandcl av Dalasaab var alt förbäura konkurrenssitua­tionen föi- svensk dataindustri och la lill vara de ralionaliseringsvinsier som var möjliga genom sammanslagningen av de ivå ursprungliga verk­samheterna. För all uppnä della mäl lillskjuier Dalasaabs ägare vissa bidrag under bolagels fyra forsla år. Från ägarnas sida har man säledes riikiial med all verksamheten inte kan bedrivas helt utan förlusler under ileiina period. Dessa förluster har dock blivit siörre än vad som lidigare jruisiigs. En oisak häriill äi all sammanslagningen inle har gäll sii snabbi som m;in hade hoppals och atl rationaliseringsvinster därmed ännu inle har kunnai lillcodt)göias i nämnvärd iitstiäckning. Jag skall här peka pä några faktorer som har varil bidragande härvidlag.

Enligi liLivudavtalei mellan slalen och Saab-Scania om samgående mel­lan Dalasaab-dixisioncn och Siansaab skulle del nya förelagel bedriva sin verksamhet genom ivä divisioner, den ena med huvuddelen av sin verk­samhet och sin divisionsledning förlagd lill Linköping och den andra med huvuddelen av sin verksamhet och sin divisionsledning förlagd lill Järflilla. Del visade sig snarl all en sådan organisation försvårade möjlighelerna lill ralionaliseringar och nödvändiga minskningar av kosinaderna. Med hjälp av ulomsliiende konsulier analyserades förelagel med särskild inrikining pil all kartlägga föriuslbringande verksamheier. Denna studie ledde lill en omorganisation av förelagel. där inrätiandei av de fyra lidigare nämnda produklorienieradc divisionerna blev den slörsla förändringen. Införandel av den nya organisationen påbörjades i seplember 1978 och var i alli väseniligt genomförd före årsskiftet. Den nya organisationen möjliggjorde en viss besparing av personal, vilkel av nödvändigi för all kunna minska de förlusler förelagel gjorde.

Bildandet av del nya företagel och den därefier följande omorganisa­tionen har inneburil omfatlande lörhandlingar mellan Dalasaabs ledning och de fackliga organisalionerna vid förelagel. Förändringarna i organisa­lionen och i personalens sammansäitning har lagil avsevärd lid i anspråk, vilket innebär all de rcsullalförbällrande effekierna inle kommer all kunna avläsas förrän under innevarande år.

4    Finansiell rekonstruktion

Somjag nyss har redovisal fömisäg ägarna vid bildandet av Dalasaab all ekonomiska bidrag var nödvändiga under de förslå fyra aren. Bidragen bestämdes lill lika stora belopp under vari och ell av åren. Förlusterna under är 1978 har dock överstigit vad som kunde förulses vid bolagets bildande. Enligt huvudavialei skall förlusler ulöver bidragen läckas av ägarna lill lika stora delar. Saab-Scanias slyrelse har i ett preliminärt bokslut för är 1978 ulöver avtalat bidrag reserverai 57 milj. kr. för bidrag lill Dalasaab.

Prop. 1978/79: 189

5

De grundläggande moliven för slalen all salsa pä svensk dalainduslri har min företriidare redovisal i prop. 

\911I1

H

: 

17. Dessa moiiv äger allljäml giliighei. Jag vill däiför nu endasl peka pä nägra vikliga förhällanden och fär i övrigi hänvisa lill vad som har sagls i nämnda proposiiion.

Utvecklingen inom dalaomrädel fortskrider allljäml i snabb lakl. Della gäller säväl den renodlat tekniska utvecklingen som olika lillämpningar av lekniken. Avgörande för denna uiveckling är de möjligheler som den iniegrerade kretstekniken ger genom bl. a. mikrodatorer.

Den inlernaiionella dalamarknaden känneiecknas av härd koikurrens och domineras av stora multinationella företag. Flerialel induslriläiider har blivit medvelna om dalaleknikens siora belydelse för närinpsiivels forlsal­ia konkurrenskraft och genomför som cn följd av della omfaUande statliga program med belydande inslag av subvenlioner.

Den svenska dataindustrin är inlernalionelll scll myckel lilen och dess konkurrenssiuialion är svär. För atl undvika onödig inhemsk konkurrens och samiidigi skapa en siörre förelagsenhet som har möjlighet all verka på den inlernaiionella marknaden bildades Datasaab. Dess verksamhet är ell väseniligi inslag i svensk dalainduslri genom den unika kompelens som bolaget har i fräga om uppbyggnad av dalasyslem för olika speciella tillämpningar.

Tillgängen lill en inhemsk dalaindustri är enligi min mening av ceniral betydelse för vär industris konkurrenskrafi i fråga om utveckling och leveranser av avancerade produkler och syslem. Jag vill särskili peka pä del väsentliga i all vi inom landet har och vidareutvecklar datatekniska systemkunskaper. En försämring eller lillbakagång på detla omräde skulle påverka ell flerlal av våra lekniskl avancerade induslrier negaiivi.

Vid sidan av de mer iradiiionella lillämpningarna inom den adminisiraii­va dalabehandlingen har daialekniken även fäll en allt större användning inom induslrin. Exempelvis används daiorer vid processkontroll inom bl. a. pappers- och massainduslri och kemisk induslri. De ulnylljas ocksä i samband med numeriskl slyrda verklygsmaskiner och ulgör en viktig grundkomponenl i industrirobotsyslem.

Del finns f n. inte någon grund för all gå ifrån de bedömningar beiriiffan­de Dalasaabs långsikliga utvecklingsmöjligheter, som gjordes då förelagel bildades. Förelagel har pä flera områden en eiablerad marknadsposition och produkler som utvecklas posilivi. Det är dock uppenbarl atl förelagel mäste genomföra en rad ätgärder för all nedbringa förluslerna under den nivä som förulsägs dä förelagel bildades och för all pä längre sikl göra verksamheien lönsam.

För atl pä korl sikl minska förluslerna har ell analysarbele salls igäng. Del är enligt min mening angeläget all detta arbele sker med slörsla skyndsamhel och effekliviiel sä all Dalasaabs självsländiga framlid kan Iryggas och kundernas och längivarnas förtroende vidmakthällas. Jag an­ser del vidare vara väsentligt atl beslul om erforderliga åtgärder kan las med utgångspunkt i en i huvudsak orubbad finansiell situation i bolaget.

Prop. 1978/79:189

6

Mot bakgrund av vad jag nu har framfört förordarjag all ell tifläggsan-slag av 57 milj. kr. för innevarande budgelår anvisas för all läcka siaiens andel av den uppkomna förlusten. Medlen bör utbetalas till Dalasaab samiidigi som Saab-Scania lillskjuier sin del av föriuslen.

5    Borgensåtagande

Riksdagens beslut i anledning av den lidigare nämnda proposilionen om samarbete mellan staien och SaEib-Scania pä dalaomrädel (prop. 1977/ 78:17, NU 1977/78:31, rskr 1977/78:98) innebar även atl staten aren 1977-1981 har iklätt sig borgen för lån eller annan förpliktelse avseende Datasaab med sammanlagl högst 350 milj. kr. Del framgår inle klarl om besluiel medger borgensåiaganden i de fall då upplåning sker ulomlands. Dalasaab har dock behov av atl kanna la upp län i utlandet. Jag förordar därför all riksdagens godkännande inhämtas alt högst 100 milj. kr. av det nämnda borgensåtagandet får innefatta även upplåning i utlandet eller annan ekonomisk förpliklelse gentemot utlandet.

6   Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag atl regeringen föreslär riksdagen all

1.

medge all, av det ät fullmäklige i riksgäldskonloret lämnade uppdraget all under åren 1977-1981 ikläda staien borgen för lån eller annan förpliklelse avseende Datasaab AB med sammanlagl högsl 350000000 kr., högsl 100000000 kr. får gälla även lån eller annan ekonomisk förpliklelse i uiländsk valuta,

2.

till MedelstiUskott UU Datasaab AB på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetårel 1978/79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av 57(X)0000 kr.

7   Beslut

Regeringen ansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslä riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1978/79:189

7

Datasaab AB

Bilaga

Preliminär resullalriikning för är 1978 (i milj, kr.)___________ 

Faklurering

568,6

Koslnader för lillverkning, försäljning

och adminisiraiion

-728,8

Rörelseresultat före avskrivningar

160,2

Avskrivningar enligt plan

-27,5

Rörelseresultat efter avskrivningar

187,7

Finansiella iniäkier och koslnader

Ränleinläkler frän doiierbolag

4,0

Övriga ränteintäkter

2,5

Räntekostnader

-37,5

Övriga finansiella intäkter

1,2

Resultat efter nnansiella intäkter

och kostnader

217,5

Extraordinära intäkter och koslnader

Avtalat aklieägarlillskoll

107,5

Extraordinära kostnader

-3,8

Resultat före bokslutsdispositioner

och skatt

-113,8

Bokföringsmässiga avskrifter utöver plan

-0,4

Skatt

-0,2

Årets nettoresultat

114,4

Datasaab AB

Preliminär balansräkning för år 1978 (i milj, kr.)___________ 

TILLGÅNGAR

Omsättningstillgångar

Kassa och bank

3,9

Kundfordringar

94,5

Fordringar i dotterbolag

304,0

Fönilbetalda kostnader och upplupna iniäkter

6,4

Andra fordringar

12,2

Lämnade förskott

13,1

Varulager

265,6

Summa omsättningstiUgångar

699,7

Prop. 1978/79:189

8

Anl

ä

ggningstillg

å

ngar

L

ä

ngfiisliga foidringar i doiierbolag                                         23,5

Ö

vriga l

ä

ngfristiga fordringar                                                   7.3

Aklier och andelar i dotterbolag                                             63,3

Aklier och andelar i andra bolag                                              1,1

Anliiggningar

Anskaffningsv

ä

rden                                                         166,0

Ackumulerade avskrivningar enligt plan                             -48.0

Summa anl

ä

ggningstillg

å

ngar                                          213,2

Summa fillg

ä

ngar                                                              912,9

SKULDER OCH EGET KAPITAL

Kortfrisiiga skulder

Skulder till banker                                                              158.4

Skulder lill leverant

ö

rer                                                        90.0

Skulder lill dotterbolag                                                          64,8

Upplupna kostnader och f

ö

ruibetalda ini

ä

kier                          39,1

Andra skulder                                                                      27,7

F

ö

rskoll fr

ä

n kunder                                                             17,5

Summa kortfristiga skulder                                              397,5

L

ä

ngfiistiga skulder

Bankl

ä

n                                                                             195,8

PRI                                                                                     32,9

F

ö

rskoU fr

ä

n kunder                                                            51.6

Ö

vriga l

ä

n                                                                             0,2

Summa l

ä

ngfristiga skulder                                             280,5

Obeskallade reserver

Ackumulerade avskrivningar ul

ö

ver plan                                 0,4

Summa obeskattade reserver                                              0,4

Bundel egel kapilal

Akiiekapilal                                                                        360,0

Reservfond                                                                           1,0

Ansamlad f

ö

rlusl

Balanserad f

ö

rlusl                                                               -12,1

Å

rels resullai                                                                    -114,4

Summa eget kapital                                                          234,5

Summa skulder och eget kapital                                     912,9

Norstedts Tryckeri. Stockholm 1979