Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:157

Regeringens proposition

1983/84:157

om strukturförändringar inom specialstålindustrin, m. m.

beslutad den 15 mars 1984.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

På regeringens vägnar

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

THAGE G[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs förslag fram om ändringar i villkoren för tidigare lämnade lån med villkorlig återbetalningsskyldighet till dels Nyby Udde­holm AB som ett led i en statlig medverkan till en omstrukturering av den del av specialstålindustrin som är inriktad på rostfritt stål, dels AB Bofors-Kilsia i samband med en finansiell rekonstruktion och strukturell omvand­ling av bolagets verksamhet. I propositionen redovisas dessutom vissa andra statliga insatser'1för alt åstadkomma en strukturomvandling inom specialstålinduslrin. Förslag läggs vidare fram om att 25 milj. kr. anvisas för särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen.

1    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 157

Prop. 1983/84:157

2

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTEf

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1984-03-15

Närvarande: statsrådet I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Pelerson, Anders.son, Bo­ström, Bodsiröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsrådet Pelerson

Proposition om strukturförändringar inom specialstålindustrin, m. m.

1    Inledning

Under åren 1978-1979 ställde staten finansiella resurser till specialstål­industrins och slålgjuieriindustrins förtbgande för atl underlälla struktur­anpassningen inom dessa branscher. Resurserna ställdes lill förelagens . förfogande i form av lån och lånegarantier om satiimanlagt 930 milj. kr. via delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher (prop. 1977/78:47, NU 30, rskr 84).

I enlighel med riksdagens bemyndigande i december 1977 (prop. . 1977/78:25 bil. 

II, 

AU 18, rskr 86) beviljades Uddeholms AB (Uddeholm) ett lån på 600 milj. kr. med villkorlig ålerbetalningsskyldighet. Med stöd av riksdagens beslut i maj 1979 (prop. 1978/79; 194, NU 44, rskr 37) medgav regeringen att 250 milj. kr. av ovan nämnda villkorslån överfördes till Nyby Uddeholm AB, en dotterbolag till Uddeholm. Uddeholm har under år 1982 vänt sig till regeringen angående en statlig medverkan i en finansiell rekonstruktion av Nyby Uddeholm AB.

Med stöd av riksdagens bemyndigande i november 1979 (prop. 1979/80; 3, NU 1, rskr 29) beviljades AB Bofors-Kilsta (Bofors-Kilsla) ett villkorligt lån på 50 milj. kr. Vidare har den tidigare nämnda delegafionen för strukturfrågor inom vissa branscher beviljat bolaget ett villkorslån på 50 milj. kr. AB Bofors (Bofors), moderbolag lill Bofors-Kilsta, har under år 1982 vänt sig till regeringen angående en statlig medverkan för atl finansiellt rekonstruera Bofors-Kilsla.

Förutom ovan nämnda lån har säväl företagen inom den rostfria sekiorn av specialstålinduslrin som Bofors-Kilsta vid olika tillfällen beviljats lo­kaliseringslån.

Prop. 1983/84:157

3

En förteckning över statliga lån och lånegarantier till berörda förelag bör fogas lill regeringsprotokollel i detta ärende som bilaga 1.

I november 1982 lillkallade regeringen en särskild specialslålkommis­sion med uppgift all utarbeta förslag i syfte atl främja en ändamålsenlig slruklur inom främsl den del av specialstålinduslrin som är inriklad på rostfritt stål.'

Kommissionen avlämnade i början av december samma år en lägesrap­port vari bl. a. angavs förutsättningarna för kommissionens vidare arbele.

Den 30 juni 1983 överiämnade specialstålkommissionen sitt slutbetän­kande. Kommissionen konstaterade därvid att det krävs kraftfulla struk­turåtgärder för att effeklivisera den del av specialstålindustrin som är inriktad pä rostfritt stål. Kommissionen ansåg vidare att strukturåtgär­derna borde genomföras snabbt på grund av berörda företags dåliga resul­tat.

Förhandlingar har under år 1983 pågått mellan ägarna till de svenska specialstålföreiagen Avesta Jernverks AB (Avesta), Fagersta AB (Fager­sta), Nyby Uddeholm AB (Nyby Uddeholm) och Sandvik AB (Sandvik) om en ny struktur inom området rostfritt slål. Parallellt härmed har företrä­dare för induslridepartemenlel fört diskussioner med berörda ägare om förulsättningarna för en slallig medverkan i detta sammanhang. I början av år 1984 enades ägarna om en sirukluriösning som regeringen med förbehåll för riksdagens godkännande beslutat medverka i.

Skrivelser om behovet av insalser för att främja sysselsättningen på bruksorter i Bergslagen har kommit in lill regeringen, liksom vissa skri­velser i frågor rörande specialstålinduslrin.

Jag avser nu atl la upp frågan om statens medverkan till den nämnda slrukturiösningen. Vidare villjag ta upp frågan om statlig medverkan i en finansiell rekonstruktion av Bofors-Kilsla. Slutligen tar jag också upp frågan om långsikliga ålgärder för all främja utvecklingen av näringslivel i Bergslagen.

2   Tillverkningen av rostfritt stål

Stål indelas vanligen i handelsstäl och specialstål. Indelningen grundas på stålets kemiska sammansättning. Handelsstål har en låg kolhalt -mindre än 0,6% - och ingen eller ringa hall av legeringsämnen. Alll annat stål klassificeras som specialstål.

Specialstålproduklerna beslår i huvudsak av rostfritt stål, olegerat kol-rikt slål, verktygsstål, seg- och sällhärdningsstål samt kullagerstål. Domi­nerande produktgrupp är de rostfria stålprodukterna.

' I specialstålkommissionen ingick Tony[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Sören Gyll, Bert[REDACTED_EFTERNAMN], Rutger Martin-Löf, Arne[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Beckeman, sekretera­re, och Hans[REDACTED_EFTERNAMN], sekreterare.

Prop. 1983/84:157

4

Hur produktionen inom landel fördelar sig på handelsstäl, specialstål och den del av specialståltillverkningen som utgörs av lostfiiit slål belyses i tabell 1.

Tabell 1. Sveriges produktion av handelsstål, specialstål och rostfritt stål år 19S2

Produktion av råslul

lusen lon

Handelsstäl

2 851

68

Specialstål

I 335

32

Durav: RostlVill stål

372

9

4 186

lOU

A'«//«.-Jernkontoret.

Tonnagemässigl svarar specialstålet för omkring en tredjedel av hela den inhemska råslålproduktionen, vilkel är en mycket hög andel internationellt sell. Värdemässigt är specialstålets andel nästan dubbell sä slor eller ca 60%.

Den svenska lillverkningen av rostfritt slål är i stort sett koncentrerad lill fyra företag - Avesta, Fagersla, Nyby Uddeholm och Sandvik. Hos Avesta, Fagersla och Nyby Uddeholm utgör ståltillverkning, och därvid främsl lillverkningen av rosifriti stål, den hell övervägande delen av verk­samhelen. Sandvik däremoi är mindre beroende av ståltillverkning. Före­tagets ståltillverkning innefattar dessutom en avsevärd volym icke rostfria produkter.

Specialsiålindustrins betydelse för sysselsättningen belyses i labell 2. Specialsiålverken svarar för nästan två tredjedelar av antalet sysselsalla inom stålindustrin. Nämnda fyra förelag med inriktning på rostfritt stål svarar för drygl en tredjedel av stålindustrins sysselsättning.

Tabell 2. Sysselsättningens fördelning på handelsstålverk och specialstålverk år 1982

Antal sysselsatta       '/

Handelsstålverk

Specialstålverk

Därav: Avesta, Fagersta,

Nyby Uddeholm och Sandvik (slålrörelsen)

13 900

37

23 500

63

13 200

35

37400

100

Källa: Företagen.

Avesta, Fagersla, Nyby Uddeholm och Sandvik har samlliga en inlegre­rad produklion, dvs. egen metallurgi - ugnar och ämneslillverkning - och vidareförädling. Produktinriktningen för de fyra företagen kan sammanfat­tas på följande sätt. - Avestas produklion är starkt koncentrerad till varm- och kallvalsad plåt.

Prop. 1983/84:157

5

-

Fagerslas produklion avser förelrädesvis valstråd. smala kallvalsade band och svetsade rör.

-

Nyby Uddeholms produklion är den minsl koncentrerade. De fakture-ringsmässigl slörsla produklerna är varm- och kallvalsad plåt. stång saml svetsade och sömlösa rör.

-

Sandviks fillverkning av roslfria produkler är starkt koncentrerad till sömlösa rör.

Avesta ingår i Axel[REDACTED_EFTERNAMN] Gruppen. Fagersta och Sandvik har båda ell spritt ägande med vissa dominerande minoritetsintressen. Genom bil­dandel av Nyby Uddeholm år 1979 - med hjälp av bl. a. statliga insalser -skedde en samordning mellan Gränges Nyby AB och enheterna för rost­fritt stål inom Uddeholm. Nyby Uddeholm är sedan början av år 1983 helägt dotterbolag lill Uddeholm.

Tabell 3. Omsättning och resnltal är 1982 för de företag som tillverkar rostfritt stål

Omsättning

Resultat efter avskriv-

Milj. kr.

ningiiroch finnnsnetto

.Avesta

1 134

-110

Fugersta

1219

- 55

Nvbv Uddeholm

1346

-157

Siindvik (stålrörelsen)

2 6.S8

-   .5

Anm. Uppgifterna inkluderar i begriinsiid ulsträckning även andra verksamhetsom­råden än tillverkning av rostfritt stål. Källa: Företagen.

Vissa uppgifter om de fyra specialstålföreiagen redovisas i tabell 3. Föriuslerna i lillverkningen av rosifriti stål var belydande år 1982. Ändå innebar år 1982 en minskning av föriuslerna jämförl med året innan. För ell förelag, Nyby Uddeholm, var dock del ekonomiska läget kritiskt mol slutet av år 1982.

Av specialstålproduktionen exporteras ca 75%, främst lill Västeuropa.

Sysselsättningen vid de olika arbelsslällen som tillverkar rostfritt stål redovisas i labell4. som också belyser branschens belydelse för sysselsätt­ningen på berörda orter.

Prop. 1983/84:157

Tabell 4. Berörda kommuners beroende av sysselsättningen inom tillverkningen av rostfritt stål

Företag/ anläggning

Anlal an­ställda 1980

Berörd kommun

Andel av sysselsättningen, %

Orten'                   Regionen' Totalt          Industri       Industri

Avesta

2 582

Ave.sta

29.0

78,8

26,7

Fagersta

-   Fagersta

-    Långshyttan

2 202 817

Fagersta Hedemora

29.0 58.9

59,(, 92,5

19,9 9,2

Nyby Uddeholm

-   Degerfors

-   Storfors

1 477 7.7

Degerfors Storfors

43.4 .*i6.8

82,5 96,1

9,5

4,8

- Torshälla

1377

Eskilstuna

46,5

76,7

3,5

Sandvik

- Sandviken

5 130

Sandviken

33,9

62,0

24,4

(ståldiv.)

' Ortsbegreppet överensstämmer inte alltid med kommunen.

" Begreppet region motsvarar här området kring resp. ort med en radie av 30 km.

Källa: Industridepartementet.

3   Utvecklingen inom området rostfritt stål

I vår omvärld kännetecknades sektorn rostfritt stål av en stark expan­sion från krigsslutet fram t.o.m. år 1974. Därefter skedde ell omslag till markanl försvagning i efterfrågetillväxten. Investeringsbeslut, som logs före denna vändning under föreställningen om en forlsall, stark marknads­tillväxt, resulterade under senare delen av 1970-talel i överkapaciiet. I alla västländer har området rostfritt stål alltsedan år 1975 präglats av ell kraf­tigt utbudsöverskott med starkt pressade priser och en klart otillfredsstäl­lande lönsamhel som följd.

Problemen har tvingat fram strukturförändringar på områdel över hela världen. I många länder har producenterna vidtagit långtgående åtgärder för att minska kostnaderna och stärka positionerna på marknaden. Ul­vecklingen har gått mot ökad koncentration, ägarmässigt eller lill vissa produkter eller förädlingssteg.

Silualionen har även lell fill ålgärder på det handelspolitiska området. USA införde i juli 1983 importrestriktioner i form av ökade tullar och kvantitativa begränsningar på vissa delar av specialstålimporien. Åtgärden motiverades bl. a. med alt ökande importandelar drabbade de amerikanska producenterna på ett skadligt sätt. De kvanlitaliva begränsningarna avser rostfri stång, rostfri valstråd och verktygsstål.

Den svenska tillverkningen av rostfritt slål har med sitt starka export­beroende i hög grad berörts av den kris som nu under nio år präglat den internationella stålmarknaden. Tillbakagången har varit avsevärd sedan år 1974. Produktionen av rostfritt slål låg år 1983 närmare 30% under 1974 års

Prop. 1983/84:157

7

i 

nivå. Effekterna på sysselsättningen inom de fyra specialstålföreiagen belyses i tahell 5. Mellan åren 1976 och 1983 har anlalel sysselsatta minskat med cn tredjedel. Nedgången har varit rchitivt sett någol slarkare inom Nyby Uddeholm än inom övriga företag. Som framgår av tabellen har utvecklingen varit olikartad vid olika arbetsställen.

Tabell 5. SysselsättninKSUtvecklingen inom de företa)» .som tillverkar rostfritt slål

Är 1976

År 1983

Förändring Antal sysselsatta

Tf

Avesia

3 335

2 300

-1 035

-31

Fagersta

-   Fagersta

-    Långshyttan

3 708 2 87.1 835

2 500 1 8.S0 650

-1 208 -1 023 -   185

-33 -.36

-22 ..

Nvby Uddeholm

-  Degerfors

-  Sloifors

-  Torshälla

4 324 1 51') 867 1 878

2 520 1 190 440 890

-1 804

-         389

-         427

-         988

-42 -25 -49 -53

Sandvik (stålrörelsen)

5 922

4 100

-T 1822

-31

17 289

11420

-5 869

-.34

Källa: Företagen.

För den svenska specialstålinduslrin innebar utvecklingen underår 1983 cn viss återhämtning, som åtminstone delvis hade samband med effekter av devalveringen hösten 1982. Den svenska ståleflerfrågan vände under årel uppål under infiylande ;iv bl. a. cn ökad aktivitet inom verkstadsindu­strin. Samtidigt minskade importen och exporten av slål ökade. Den svenska specialstålindustrin fick diirmed en positiv ulveckling som kon­trasterar mol branschens ulveckling under år 1983 i flera andra länder.

Sekiorn rostfritt stål. liksom specialstålinduslrin i övrigt, har anpassat sig lill utvecklingen främst genom atl skaffa modernare produktionsutrust­ning och övergå lill mer högförädlad produktion. Bl.a. har samtliga fyra företag moderniserat sina metallurgiska enheter med stränggjutning. Vissa av de vidlagna ralionaliseringsålgärderna har skett med stöd av de slatliga lån och garantier som under åren 1978 och 1979 ställdes till specialsiålin­dustrins och slålgjuteriindustrins förfogande för att underiätta strukturan­passningen. Slörre delen av det härvid beviljade slödel på nära I miljard kronor har gåtl till tillverkaie av rosifriti slål med tyngdpunkt på Nyby Uddeholm.

De anpassningsåtgärder som hittills vidtagits inom sektorn rostfritt slål har inte i tillräcklig ulslräckning förmån slärka företagens långsikliga, internationella konkurrenskraft.

Prop. 1983/84:157

8

4    Specialstålkommissionen

Mol bakgrund av de problem somjag tidigare redovisal lillkallade rege­ringen i november 1982 en specialslålkommission med uppgift att ularbeta förslag i syfte atl främja en ändamålsenlig struktur inom specialstålindu­slrin. särskill vad avser sektorn rostfritt slål. Som kommissionens primära uppgift angavs att analysera länkbara förslag till en förbättrad struktur för nämnda seklor av specialstålindustrin enligt två alternativ; det ena under förutsättningen att inga ytteriigare statliga insalser görs, del andra med förutsättningen atl begränsade eftergifter av utestående statliga fordringar görs i samband med utvecklingsinsatser och önskvärda förändringar i branschens struktur. Kommissionen avsågs också analysera konsekven­serna för sysselsättning och lönsamhet av de olika allernaliv som kommis­sionen lägger fram.

Kommissionen avlämnade en lägesrapport i december 1982.

Lägesrapporten ger inledningsvis en kortfattad beskrivning av produk­tionsstrukturen för den svenska tillverkningen av rostfritt slål. De företag som berörs är Avesta, Fagersta, Nyby Uddeholm och Sandvik.

I kommissionens rapport slås fast att den svenska produktionen av rostfritt stål har minskat påtagligt sedan mitten av 1970-talet. Enligt kom­missionen är det inte realistiskt att räkna med att de svenska förelagen kan återvända lill den tidigare större produktionsvolymen. Inriktningen bör vara att söka behålla de marknadsandelar man har i dag.

Kommissionen konstaterar vidare atl marknadslillväxten för rostfria produkter på den svenska specialsiålindustrins huvudmarknader är låg. Som en följd därav finns på dessa marknader en betydande överkapacitet. Konkurrensen är utomordentligt hård. Den ihållande lågkonjunkturen har skärpt konkurrenssituationen kraftigt under åren 1981 och 1982. Samtliga fyra svenska tillverkare av rosifriti slål uppvisade under dessa år betydan­de föriuster. I Nyby Uddeholms fall var risken för belalningsinslällelse akut under år 1982.

Enligt kommissionen är det uppenbart att det krävs omfattande ålgärder för att effektivisera sektorn rostfritt slål i Sverige om den skall kunna överleva med ungefär den omfaUning den har i dag. Det krävs därtill ytteriigare strukturrationaliseringar för att minska rådande överkapacitet, öka serielängderna och eliminera onödig konkurrens. De konkreta slruk-turlösningarna blir dock i hög grad beroende av statsmakternas inställning till hur Nyby Uddeholms ekonomiska problem bör lösas, avslutade kom­missionen sin lägesrapport.

Specialslålkommissionen överiämnade sitt slutbetänkande den 30 juni 1983.

Kommissionen upprepar här atl det krävs kraftfulla strukturåtgärder för att effektivisera den svenska industrin för rostfritt stål och därmed söka säkra dess överlevnad. Dessa strukturåtgärder måste omfatta såväl pro-

Prop. 1983/84:157

9

duklion som disiribulion och marknadsföring. Strukturåtgärderna bör ge­nomföras snabbi på grund av berörda förelags dåliga resultat.

I sin lägesrapport konstaterade kommissionen all sekiorn rostfritt stål har en betydande överkapacitet, särskilt i de metallurgiska avsnitten. De experlanalyser som kommissionen därefter låtit genomföra visar atl del är fullt möjligt från teknisk synpunkt alt reducera nuvarande fyra metallur­giska enheter (i Avesta, Degerfors, Fagersta och Sandviken) lill tre, alter­nativt två enheter. Erforderliga investeringar för att genomföra en sådan koncentration är mycket begränsade.

Varmvalsad rostfri plåt produceras i Avesta och Degerfors. Anläggning­arna kompletterar varandra i flera viktiga hänseenden, vilket gör en sam­ordning angelägen. Även på marknadsföringsområdet finns betydande samordningsmöjligheter, konslalerar kommissionen.

Kallvalsad plåt/band med en bredd över 500 mm tillverkas vid sex valsverk i Avesta, Långshyltan (Fagersta) och Torshälla (Nyby Udde­holm). Drygt 20% av produktionen används för lillverkning av svetsade rör vid främst anläggningar i Fagersta och Torshälla. En minskning av antalet valsverk till fem eller fyra skulle medföra ett mer rationellt produk­tionsflöde, vilket tillsammans med högre kapacitetsutnyttjande i kvarva­rande anläggningar skulle ge betydande resuUatförbältringar.

Kommissionen berör också sysselsättningsfrågorna i sin rappori. Av denna framgår atl sektorn rostfritt stål inom specialstålinduslrin syssel­satte knappt 12000 personer i Sverige år 1983. Kommissionen pekar också pä all förelagen ålerfinns inom del område i Mellansverige som traditio­nellt benämns Bergslagen. Utanför detta område ligger dock Nyby Udde­holms enhet i Torshälla. Flertalet av företagens tillverkningsenheter är dominerande för sysselsättningen pä orten. Sysselsättningen vid dessa anläggningar har minskat kraftigt sedan år 1976.

Kommissionen konstalerar atl ett betydande antal arbetstillfällen kom­mer att förloras vid en omstrukturering av branschen. Detta får dock enligt kommissionens mening inle hindra strukturförändringar som kan innebära alt sysselsättningen på så sätt bättre tryggas för kvarvarande anställda.

5    Principöverenskommelse om finansiell rekonstruktion av Nyby Uddeholm

Som tidigare nämnts aktualiserade Uddeholm under år 1982 frågan om statlig medverkan i en finansiell rekonstruktion av Nyby Uddeholm. Spe­cialstålkommissionen betonade i sin lägesrapport i december 1982 alt de konkreta strukturlösningarna i branschen blir beroende av hur Nyby Ud­deholms ansträngda ekonomiska situation löses. Kommissionen efterlyste statsmakternas inställning i denna fråga innan man gick vidare i arbetet med strukturfrågorna. 

ti    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 157

Prop. 1983/84:157

10

Företrädare för regeringen lämnade i december 1982 ett bud lill Udde­holm innebärande att staten under vissa förutsättningar var beredd att medverka i en finansiell rekonstruktion av Nyby Uddeholm. Förulsält­ningarna var bl. a. all Nyby Uddeholms ägare gjorde kapilaltillskotl och att större långivare eftergav skulder. Om så skedde skulle slalen vara beredd alt efterge skulder med ett däremot svarande belopp.

Efler överläggningar mellan företrädare för regeringen och Uddeholm träffades i mars 1983 en principöverenskommelse, innebärande all Nyby Uddeholm genom tillskott från ägare och kreditgivare tillförs minst 330 milj. kr. samlidigi som slalen nedsätter lånefordringar om högsl 330 milj. kr. Principöverenskommelsen innebar däruiöver atl Uddeholm, med vissa förändringar i villkoren, skulle överta ansvarel för Nyby Uddeholms vill­korslän.

6   Specialstålföretagens uppgörelse

Under år 1983 har förhandlingar pågått mellan ägarna lill de fyra special-slålförelagen Avesia, Fagersla. Nyby Uddeholm och Sandvik. Ägarna kunde i början av år 1984 enas om en principöverenskommelse beträffande en heltäckande sirukluriösning för sekiorn lostfriii slål inom den svenska specialstålinduslrin. Samlidigi har företrädare för induslridepartementet fört diskussioner med ägarna om förutsättningarna för en slallig finansiell medverkan för atl möjliggöra en strukturförändring inom branschen.

Uppgörelsen mellan förelagen innebär atl huvuddelen av denna industri­gren grupperas under två ägarbolag, Avesta och Sandvik. Avesia förvär­var Uddeholms aklier i Nyby Uddeholm sedan det sistnämnda bolagel rekonstruerats finansiellt med slatens medverkan enligl i huvudsak tidi­gare nämnda principöverenskommelse från mars 1983. Avesta förvärvar ocksä den av Fagersla bedrivna verksamhelen inom områdel rostfritt slål. Avesia och Sandvik bildar därefter gemensaml två bolag; ett bolag för svetsade rör, vari Avesia äger 75% och Sandvik 25% av aklierna saml ett bolag för metallurgi och varmvalsning i Fagersta, som ägs lill 50% av vardera Avesta och Sandvik. Övrig verksamhet inom områdel rosifriti siä| samlas i Avesta. Efter denna omstrukturering kommer Avesta atl ha produktionen koncentrerad lill varmvalsad plåt saml kallvalsade band. Sandviks verksamhel inom områdel rostfritt slål kommer huvudsakligen alt beslå av sömlösa rör och träd. Marknadsföringen av rostfritt stål kommer att samordnas.

Del nya Avesia ägs i inledningsskedet av sina båda nuvarande huvud­män, Axel[REDACTED_EFTERNAMN] Gruppens koncerner Nordstjernan AB (ca 60%) och A[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

Prop. 1983/84:157

II

Avesia blir även internationellt sett ett stort företag inom områdel rostfritt slål med en omsättning om ca 5 miljarder kronor. Sandviks slålrörelse som från årsskiftet överförls till ett eget bolag, AB Sandvik Steel, beräknas få en omsällning om ca 3 miljarder kronor.

En schematisk beskrivning av den föreslagna förelags- och ägarstruk­turen bör fogas till detta protokoll som bilaga 2.

I samband med alt Uddeholm och Fagersla överiåter sina verksamheter inom området rostfritt slål lill Avesta erhåller de konvertibla skuldebrev om inalles ca 420 milj. kr. som betalning. Skuldebreven kan efter fem år helt eller delvis konverteras lill aklier i Avesia.

Uppgörelsen innebär vidare att de fyra bolagen bakom den nya konstel­lationen - alltså Avesia, Fagersla, Uddeholm och Sandvik - sammanlagl tillskjuter 100 milj. kr. till ett särskilt bolag, tills vidare benämnl Bruksin-vesl, som skall bidra lill alt nya verksamheter och därmed arbetstillfällen skapas på bruksorter och i regioner som kan komma att beröras av den fortsatta omstruktureringen. Bolaget skall drivas efter kommersiella prin­ciper.

Avsiklen med den nya strukturen är att stärka branschens internationel­la konkurrenskraft genom att skapa förutsättningar för rationalisering och effeklivisering i produklion, marknadsföring, forskning och utveckling saml kapitalutnyttjande.  .

Uppgörelsen förutsätter all slaten efterger fordringar om sammanlagt 450 milj. kr. inkl. eftergifter på grundval av den tidigare träffade uppgörel­sen om en finansiell rekonstruktion av Nyby Uddeholm. Uppgörelsen förutsätter vidare att villkoren för villkorslån som beviljats della bolag ändras.

7    Föredragandens överväganden

7.1 Statens medverkan i en omstrukturering av sektorn rostfritt stål

Specialstålinduslrin är en viktig industrigren för landet vad gäller såväl sysselsättning som export. Branschens utveckling har sedan mitten av 1970-talet präglats av minskad efterfrågan, ökande internationell konkur­rens och vikande lönsamhet. De slrukluranpassningsåtgärder som hittills vidtagits inom i första hand området rostfritt stål, har visat sig otillräckliga för alt åstadkomma en önskvärd struktur och ett tillfredsställande kapaci­tetsutnyttjande. Specialstålföretagen har under de senaste åren gjort bety­dande föriuster. Ett av företagen, Nyby Uddeholm, hamnade under år 1982 i en akut finansiell kris. Mot denna bakgrund fillkallade regeringen i november 1982 en specialslålkommission,vars förstahandsuppgift var att analysera tänkbara förslag till en förbättrad struktur för sektorn rostfritt stål inom specialstålindustrin. Kommissionen konstaterade i sin slutrap­port bl.a. att det krävs kraftfulla strukturåtgärder för att effektivisera

Prop. 1983/84:157

12

denna sektor av stålindustrin och därmed siikra dess överlevnad. Kommis­sionen ansåg också atl strukturåtgärderna måste genomföras snabbt på grund av berörda förelags dåliga resullal.

Företrädare för regeringen träffade somjag nämnt i mars 1983 en prin­cipöverenskommelse med Uddeholm om slallig medverkan i en finansiell rekonstruktion av Nyby Uddeholm. Överenskommelsen innebär alt Nyby Uddeholm genom tillskott från ägare m.fi. tillförs minst 330 milj. kr. samtidigt som staten nedsätter lånefordringar om högst 330 milj. kr. Vidare innefattade uppgörelsen all Uddeholm skulle, med vissa förändringar i återbelalningsvillkoren, överta ansvarel för Nyby Uddeholms villkorslån. Överenskommelsen följer de riktlinjer som regeringen haft som föruisäti­ning för sin medverkan i ell underhandsackord för atl finansiellt rekon­struera Nyby Uddeholm, nämligen atl konkurrensen inle skall snedvridas, atl slalligt ägande skall undvikas, alt åtgärderna skall stå i överenssläm­melse med Sveriges handelspolitiska åtaganden, atl prejudikalseffekler genlemol övriga förelag skall begränsas saml all fortsatt strukturomvand­ling skall underlällas.

Överenskommelsen som gjorts på sedvanliga affärsmässiga grunder, ligger i linje med regeringens polilik atl begränsa statliga indusirisubven-tioner och alt kräva avsevärd medverkan från privata ägare och långivare i strukturomvandlingen.

Aliernalivei hade med all sannolikhet blivit all Nyby Uddeholm trätt i likvidation, varvid staten riskerat alt förlora merparten av sina fordringar på sammanlagt omkring 1 miljard kronor i bolagel. Överenskommelsen medför däremoi enligl min bedömning all slalens förlust blir betydligt mindre och all möjligheterna avsevärt förbällras för slalen atl erhålla belalning för sina återstående fordringar i bolaget.

Ett av motiven för regeringens principbeslut i mars 1983 atl medverka lill rekonstruklionen har varit all underlälla nödvändiga slrukiurtoränd-ringar inom specialstålindustrin. Struklurdiskussionerna har därefter fort-salt först inom specialslålkommissionen och därefter mellan ägarna lill specialstålföretagen Avesia, Fagersla, Nyby Uddeholm och Sandvik. Dis­kussioner har också förls mellan företrädare för industridepartementet och ägarna om förutsättningarna för en slallig medverkan i omstruktureringen av branschen. I början av år 1984 kunde specialstålförelagens ägare enas om en sirukluriösning för den roslfria sekiorn av den svenska specialstål­induslrin. Uppgörelsen innebär atl huvuddelen av denna industrigren sam­ordnas inom två förelagsgrupper; Avesta inom Axel[REDACTED_EFTERNAMN] Gruppen samt Sandvik. Axel[REDACTED_EFTERNAMN] Gruppen tar ett långsiktigt ägaransvar för del nya Avesta bl.a. genom atl förbinda sig atl inneha en majorilel i bolagel under minsl tio är. Det nya Avesia tillförs genom nyemission minsl 300 milj. kr. i nytt kapilal under medverkan av S-E-Banken. De nuvarande ägarna gör också betydande finansiella insalser.

De fyra bolag som omfallas av slrukturiösningen lillskjuler sammanlagl

Prop. 1983/84:157

13

100 milj. kr. lill ett särskill bolag, tills vidare benämnl Bruksinvest, som på kommersiella grunder skall bidra till att nya verksamheter och därmed arbetsställen skapas på bruksorter och i regioner som kan beröras av den fortsatta omstruktureringen. Jag återkommer till detta senare.

Den uppgörelse som träffats mellan ägarna till specialstålföretagen förut­sätter att staten efterger fordringar på grund av tidigare beviljade lån om sammanlagl högsl 450 milj. kr. Av detta belopp hänför sig 330 milj. kr. lill den lidigare nämnda överenskommelsen om slallig medverkan i en finansi­ell rekonstruktion av Nyby Uddeholm. Den emission som enligl överens­kommelsen avsågs ske i Nyby Uddeholm skall dock inte genomföras. Statens förutsatta eftergifter i delta bolag reduceras därför i motsvarande omfattning, eller till 230 milj. kr. Slaten förutsätts dessutom efterge ford­ringar på tidigare beviljade lån om 220 milj. kr. till andra förelag, som berörs av omstruktureringen. Uppgörelsen förutsäller vidare alt villkoren för de villkorslån som tidigare beviljats Nyby Uddeholm ändras. Jag åler­kommer strax närmare lill della.

Den lösning somjag nu redogjort för innebär all huvudparten av den del av stålindustrin som avser rostfritt stål samordnas inom två förelagsgrup­per. Della skapar enligl min mening bällre förulsällningar att få till slånd struktur- och utvecklingsåtgärder inom såväl produklion som disiribulion, marknadsföring och produktutveckling. Grunden har därmed lagts för en bällre struktur med förelag som är konkurrenskraftiga på världsmarkna­den och kan ge tryggare sysselsättning.

Lösningen ligger väl i linje med den målsällning som regeringen ställt upp belräffande specialsiålindustrins framlid, nämligen all privata ägare även forlsällningsvis lar ansvar för branschens utveckling och all slalen inle går in som ägare. Slalen tillskjuter inle heller några nya pengar. Dess medverkan inskränker sig lill begränsade eftergifter på lidigare beviljade lån samlidigi som specialstålförelagens ägare gör minsl likvärdiga finan­siella insatser.

Jag anser sålunda att staten bör medverka till den planerade omstruktu­reringen på angivet sätt. I detta syfle har - med förbehåll för behövligt riksdagsbeslul - staten träffat avtal dels med Uddeholm/Nyby Uddeholm, dels med Avesla/Nordsljernan AB/A[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:10.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Avtalet med Uddeholm/Nyby Uddeholm innebär i huvudsak följande.

Staten efterger hos Nyby Uddeholm skuldförda statliga lån (dvs. andra lån än villkorslån) med högsl 230 milj. kr. Syflel med dessa slatliga eftergifter är bl. a. att möjliggöra lill följd av den förutsatta omstrukture­ringen behövliga nedskrivningar av anläggningstillgångar inom de nya förelagsgrupperingarna.

Som en förutsättning för della gäller all Uddeholm och Gränges AB tillskjuter sammanlagl 230 milj. kr. som nyll eget, kapilal i Nyby Udde-

Prop. 1983/84:157

14

holm. För Uddeholms vidkommande sker delta kontant med 175 milj. kr. medan Gränges tillskott sker mol kvittning av fordringar på 55 milj. kr.

      Betalningsansvaret för Nyby Uddeholms villkorslån övertas av Udde­

holm. Återbetalningen av detta lån skall enligt vissa i avtalet angivna

principer ske med belopp motsvarande räntorna på de konvertibla skul­

debrev som Avesta lämnar som likvid för aktierna i Nyby Uddeholm.

Återbetalning skall vidare ske med belopp motsvarande hälften av de

amorteringar Uddeholm erhåller från Avesta avseende nämnda skulde­

brev, m. m. Skuldebreven kan under vissa förutsättningar konverteras

till aktier i Avesta. Om detta sker skall återbetalningen av villkorslånel

vidare avse dels belopp motsvarande all utdelning t.o.m år 1993 som

Uddeholm erhåller frän Avesia på sådana aktier, dels belopp motsvaran­

de likvider vid försäljning av aklierna, dels belopp moisvarande hälften

av marknadsvärdet för Uddeholms aktier i Avesta vid ulgången av år

1993. Dessutom skall viss återbetalning på villkorslånet ske på grundval

av de konvertibla skuldebrev som lämnas för Gränges andel i Nyby

Uddeholm.

Detta avtal bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 3.

Avtalet mellan staten och Avesia m.fi. innebär i huvudsak följande.

Staten efterger sammanlagt 220 milj. kr. på län som avser bolag inom förelagsgrupperingen i fråga. Syftet härmed är detsamma som tidigare angetts beträffande Nyby Uddeholm.

Som förutsättning härför gäller atl del nya Avesta tillförs minst 300 milj. kr. i nytl bundet eget kapital under medverkan (garanti) av S-E-Banken.

Nordstjernan AB och under vissa förutsättningar Nordstjernan och A[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Avtalet med Avesta m.fl. bör fogas lill regeringsprotokollel i delta ärende som bilaga 4.

Somjag har nämnt har berörda bolag därutöver förbundit sig all bilda ell särskilt bolag för att medverka lill skapandet av ny sysselsättning inom berörda regioner, i första hand berörda bruksorter. Avtal härom bör fogas lill protokollet som/7/7flj?« 5.

Beträffande statens medverkan enligl de båda avtalen gäller all del ankommer på regeringen alt besluta om eftergifter av ordinära skuldförda lån. För förändringar av villkoren för villkorslånen krävs emellertid be­myndigande av riksdagen. Jag förordar att sådant bemyndigande inhämlas.

Jag vill därutöver i sammanhanget nämna följande. I samband med de förutsatta ägarförändringarna aktualiseras en rad skattefrågor. Bl. a. förut­sätter en akliv ägarinsals att koncernbidrag med skaltemässig verkan skall kunna lämnas och mottas mellan de olika bolagen. Detta förutsätter i några fall särskild dispens frän regeringen. I samband med vissa egendomsöver-

Prop. 1983/84:157

15

låtelser mellan bolagen uppkommer skattepliktig realisationsvinst. Från sådan beskattning kan regeringen under vissa förhållanden befria. Även andra skattefrågor kan aktualiseras.

Enligt min mening är del angelägel all regeringen - i rimlig omfattning och i den mån del är lämpligt - medger de dispenser och skattebefrielser som kan underlälla den aklualiserade ägarförändringen.

Ytteriigare en skallefråga vill jag la upp. Enligt gällande regler skulle återbetalningar som Nyby Uddeholm gjorl på villkorslånel varil avdrags­gilla. Den omständigheten all Uddeholm lar över betalningsansvaret för samma lån torde infe innebiira någon förändring av avdragsrätlen, vilket innebär att Uddeholm fortsättningsvis lorde få avdrag förgjorda återbetal­ningar.

Jag har i de angivna skallefrågorna samråll med chefen för finansdepar­tementet, som återkommer lill frågorna om dispenser och skattebefrielser när de blir aktuella.

Jag förordar med hänvisning till del anförda sammanfattningsvis att regeringen inhämlar riksdagens bemyndigande att besluta om angivna förändringar i villkoren för nämnda villkorslån. Jag förordar vidare att regeringen bereder riksdagen lillRille alt la del av vad jag i övrigt anfört om statlig medverkan till en ny struktur inom specialstålinduslrin.

7.2 Statens medverkan i en finansiell rekonstruktion av Bofors-Kilsta

I anslutning fill berörda förhandlingar om en ny slruktur för sekiorn rosifriti stål inom specialstålinduslrin har förhandlingar förls mellan före­trädare för induslridepartemenlel och Bofors om en finansiell rekonstruk­tion av Bofors-Kilsla. Denna fråga har inget direkt samband med frågan om en ny struktur för sektorn rostfritt slål. Del finns dock vissa berörings­punkter bl.a. behandlingen av villkorslån. Jag lar därför upp frågan om Bofors-Kilsla i della sammanhang.

Bofors-Kilsla är ett helägt dotterbolag lill Bofors. Bolaget bildades år 1979 genom alt Bofors överförde sin smidesverksamhet vid Kilstaverken i Karlskoga till ell separat bolag. Bofors verksamhet i Kilstaverken bestod då av ståltillverkning, valsning och sänksmide. En större del av produk­tionen utgjordes av vevaxlar för lastbilar m. m. Produkterna smiddes i dels s. k. hejare, dels i mindre pressar. Den ulveckling man såg framför sig var att pressmidda produkler skulle få en ökad konkurrenskraft jämfört med hejarsmidda produkler. För atl kunna upprätthålla en konkurrenskraftig produktion och därmed långsiktigt Irygga sysselsättningen för huvuddelen av de anslällda vid Kilstaverken fattades beslut om inveslering i en ny smidespress med en presskrafl på 16000 lon. Pressen skulle därmed bli en av de största i väriden. Alternativet till atl på detta sätt bygga ut smides-verksamhelen bedömdes vara en successiv nedläggning av Kilstaverken.

Det lotala kapitalbehovet för del nya bolaget inkl. den planerade inves-

Prop. 1983/84:157

16

teringen beräknades fill 400 milj. kr. För all möjliggöra genomförandet av projeklel ställde staten 250 milj. kr. till Bofors-Kilslas förfogande enligt följande:

lokaliseringslån

75 milj. kr.

lån från slrukturdelegalionen

75 "

villkorligt lån från staten

50 "

strukturdelegationen

50 "___ 

250 milj. kr.

Bofors-Kilslas skuld till staten uppgick per den 31 december 1983 till sammanlagt ca 303 milj. kr. med följande fördelning:

lokaliseringslån                                                                    ca

74 milj. kr.

lån från slrukturdelegalionen                                              '"

67 "

villkorligt lån från slaten och slrukturdelegalionen

inkl. kapitaliserad ränla

"     162 "__ 

ca

303 milj. kr.

De investerings- och finansieringsplaner som läg till grund för bildandel av Bofors-Kilsta häri allt väsentligt fullföljts. Kostnaderna försmldespres-sen har hållit sig inom de ramar som ursprungligen beräknades även om en viss leveransförsening inträffat. När del gäller försäljnings- och resultatut­vecklingen har dock prognoserna inle kunnal infrias. Ackumulerade för­luster för åren 1980-1983 bedöms uppgå lill ca 100 milj. kr. I och med utgången av år 1983 har bolaget förbrukat sina reserver.

Den finansiella kris bolaget befinner sig i hänför sig huvudsakligen lill den stora smidespressen. Marknadsförutsättningarna har blivit avsevärt sämre än vad prognoserna vid bolagets bildande visade. Som en följd av detta har produktionen blivit lägre än förväntad. Bofors-Kilsta sysselsätter ca 1 000 personer.

En finansiell rekonstruktion av Bofors-Kilsta synes i dag nödvändig. Mot bakgrund av all staten aklivi medverkat lill bildandel av Bofors-Kilsta och även är bolagets största fordringsägare har Bofors vänt sig lill rege­ringen angående en statlig medverkan i en rekonstruktion.

Bofors har presenterat ett förslag som innebär atl Bofors-Kilsla rekon­strueras finansiellt för alt därefter ulgöra kärnan i en verksamhet för fillverkning och försäljning av tyngre komponenler för fordonsindustrin. Bofors-Kilsla skulle därigenom ingå som en del i ett slörre sammanhang där svenska gjuteri-, smides- och verkstadsföretag lillsammans skulle kun­na erbjuda ett brett sortiment komponenter för såväl den svenska som utländska marknaden.

Företrädare för regeringen lämnade i januari 1984 ett bud lill Bofors innebärande alt staten under vissa förutsättningar var beredd att medverka i en finansiell rekonstruktion av Bofors-Kilsla. Förulsättningarna var bl. a. alt Bofors lillför Bofors-Kilsla nyll kapital och all huvuddelen av de lidigare nämnda statliga lånen ålerbelalas. Om delta uppfylldes förklarade sig regeringen beredd atl efterge vissa slatliga fordringar.

Prop. 1983/84:157

,

17

Efler överiäggningar mellan företrädare för regeringen och Bofors träf­fades i början av mars 1984 en principöverenskommelse innebärande att Bofors-Kilsta genom nyemission lillförs nytt kapital om minst 75 milj. kr. under medverkan av Carnegie Fondkommission AB. Vidare återbetalas omedelbart statliga lån i Bofors-Kilsta med 106 milj. kr. av bolagets stat­liga, reguljära lån om sammanlagl 141 milj. kr. Staten efterger samtidigt 35 milj. kr. av dessa lån. Villkorslånen slutregleras på så sätt alt återbetalning sker av Bofors med ett kapitalbelopp om 75,5 milj. kr. jämte marknads­mässig ränta. Beträffande den skattemässiga behandlingen av del villkors­län som Bofors lar över vill jag hänvisa lill vad jag anfört i denna fråga angående Uddeholm. Bofors lorde sålunda erhålla avdrag för gjorda åter­betalningar.

Överenskommelsen innebär vidare atl Bofors förbinder sig att satsa 25 milj. kr. i en särskild stiftelse med uppgift alt stödja bl.a. tillkomsten av nya företag inom Karlskogaregionen. Jag återkommer till detta senare.

Jag anser sålunda att slaten bör medverka till den lösning jag redoaort för. I delta syfte har - med förbehåll för behövligt riksdagsbeslut - staten träffat avtal med Bofors/Bofors-Kilsta. Avtalet bör fogas lill regeringspro­tokollet i detta ärende som bilaga 6.

Som skäl för denna överenskommelse bör nämnas följande. Staten tog medvelel en finansiell risk i samband med bildandet av Bofors-Kilsta. Detta tog sig bl.a. uttryck i atl viss del av den stafiiga finansieringen ställdes till bolagets förfogande i form av lån med villkorlig ålerbetalnings­skyldighet. Det är därför enligt min mening rimligt att slaten i viss ulslräck­ning lillsammans med ägaren medverkar till att Bofors-Kilsla rekon­strueras finansiellt, så att den gjorda invesleringen på bästa sätt kan ulvecklas i framliden. Enligt de bedömningar förelagsledningen gjort finns förutsättningar all driva smidespressen vidare om kapitalkostnaderna re­duceras kraftigt. Den nu träffade uppgörelsen innebär all Bofors får la en väsentlig del av ansvaret för Bofors-Kilslas ulveckling genom återbetal­ning av slörre delen av de statliga lånen. Slalen efterger samtidigt en mindre del av sina fordringar. Huvuddelen av de statliga eftergifterna avser villkorslån, vars återbetalning under alla omständigheter skulle ha varit osäker. Jag betraktar därför överenskommelsen som förmånlig för Slatens räkning genom all staten får en betydande återbetalning på såväl de reguljära lånen som villkorslånen. Därtill skapar rekonstruktionen av Bo­fors-Kilsla förutsättningar för bildandet av en kraftfull och konkurrens­kraftig svensk leverantör av fordonskomponenler för den internationella marknaden. Ur industripolitisk synvinkel är medverkan fill en sådan om­strukturering mer intressant än att enbart medverka till att finansiellt rekonstruera Bofors-Kilsta.

En viklig förutsättning för statens medverkan här är också Bofors utfäs­telse all tillskjuta minst 25 milj. kr. lill en särskild stiftelse med uppgift att bl.a. stödja tillkomsten av nya företag inom Karlskogaregionen. Detta är t2   Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 157

Prop. 1983/84:157

18

särskill angelägel mot bakgrund av den betydande sysselsäitningsminsk-ning som skett inom denna region under de senasle åren. Jag återkommer som tidigare nämnts lill della senare.

Det ankommer på regeringen all besluta om nämnda låneeftergifter på .35 milj. kr, medan riksdagens bemyndigande behövs för ändringarna i återbe­talningsvillkoren för villkorslånen. Jag förordar all regeringen inhämtar ett sådanl bemyndigande. Jag förordar vidare atl regeringen bereder riksda­gen lillfälle alt la del av vad jag anförl om slallig medverkan i övrigl lill en finansiell rekonstruktion av Bofors-Kilsla.

7.3      Framtida ändringar av villkor fur villkorslån

Ett anlal specialslålförelag har beviljais lån med villkoriig återbetalning. I samtliga fall har lånen beviljats för att bidra till finansieringen av projekt som har tett sig speciellt riskfyllda men angelägna all genomföra. Återbe­talningen av dessa lån är knutna lill bolagens resultatutveckling. Lånen löper med ränla. I den män räntebetalning inte bedöms kunna ske läggs denna årligen lill kapitalskulden. Delta innebär att villkorslånen ofta växer med ränta på ränta och låneskulden snabbi når en sådan omfallning atl återbetalning av hela lånebeloppel ler sig som myckel osäker. Dessa lån har också i vissa sammanhang, bl. a. i strukturdiskussioner, visat sig vara en sådan belastning för förelagen all de därigenom försvårat lämpliga strukturåtgärder.

Enligl min mening är del lämpligl all slalen eftersträvar att man kan ändra villkoren, sä atl staten kan påräkna viss återbetalning av lånen även om låntagarens resultat inle skulle medge återbetalning enligt de ursprung­liga planerna. Det kan också finnas andra skäl all ändra villkoren i sam­band med exempelvis slrukturiösningar av del slag somjag lidigare redo­gjort för. På grund av del anförda bör regeringen enligt min mening inhäm­la riksdagens bemyndigande all beslula om eventuella framtida förändring­ar i villkoren för dessa lån. Beslut med denna innebörd bör årsvis ges riksdagen lill känna.

7.4      Ätgärder för industriell förnyelse i Bergslagen

Jag övergår nu till att behandla frågan om långsiktiga ålgärder för alt främja utvecklingen av näringslivel i Bergslagen, med tonvikten lagd vid behovet av industriell förnyelse.

Min utgångspunkl är därvid den djupgående slrukluromvandling inom basnäringarna som har pågått i regionen under en följd av år, och varav den tidigare behandlade omstruktureringen av specialsiålindusiiin är en dd.

Prop. 1983/84:157

19

Regionalpolitisk bedömning

Förutom de förändringar som under senare år har inträffat, eller kan bli aktuella på de orter som direkl berörs av ståluppgörelseh, har en rad bruksorter i ett bälte som sträcker sig över sex län, från östra Värmland till Norduppland, och som ofta "benämns Bergslagen, sedan många år tillbaka kraftigl påverkats av strukturomvandlingen inom främst gruvindustrin och stålindustrin men även inom skogssektorn. Till följd härav hårde verksam­heter som varit basen i den ekonomiska aktiviteten och för sysselsättning­en minskal. Detta område är en hårt drabbad industriregion.

Som exempel kan nämnas att endast två av de 35 järnmalmsgruvor som var i drift år 1965 finns kvar i dag, Grängesberg och Dannemora. Inom handelsslålindustrinhar genomförts en omfattande omstrukturering som i denna region har berört främsl Borlänge, men även Hallstahammar, Smed­jebacken och Avesta. Vidare minskade sysselsättningen inom specialstål­induslrin under perioden 1976-1982 från 34000 till 24000 - en nedgång med 30%. Denna minskning föll nästan hell på Bergslagen, eftersom 23 av de 25 specialstälanläggningar som år 1976 var i drift låg där.

Med hänsyn till bl. a. redan inträffade sysselsätlningsminskningar, en-förelagsberoende och brislande tillgång till alternativ sysselsättning inom rimligt pendlingsavstånd bör enligl min mening i första hand följande bergslagskommuner bli föremål för de särskilda utvecklingsinsatser som jag strax återkommer till: Hagfors, Munkfors, Filipstad, Storfors och Krisiinehamn i Värmlands län. Hällefors, Ljusnarsberg, Lindesberg (norra delen), Degerfors och Karlskoga i Örebro län, Avesta, Smedjebacken och Ludvika i Kopparbergs län,[REDACTED_EFTERNAMN], Fagersta och Skinnskatteberg i Västmanlands län,[REDACTED_EFTERNAMN] och Sandviken i Gävleborgs län samt Tierp och Östhammar i Uppsala län.

Delta område som kan sägas omfatta större delen av Bergslagen känne­tecknas i korthet av:

-

Vikande total sysselsättning. I tolv av 20 kommuner minskade den lolala sysselsättningen under perioden 1975-1980. Som jämförelse kan nämnas att i riket ökade sysselsättningen med i genomsnitt drygt 4% under samma period.

-

Vikande induslrisysselsätlning. Under åren 1975-1980 minskade sys­selsättningen inom industrin med 11 % mot 8% i riket. Sysselsättnings­nedgången har fortsatt i hög takt efter år 1980 och aktuella bedömningar tyder på att minskningstaklen under de närmaste åren fortsätter att vara stor.

-

Myckel hög andel industrisysselsalta: 46% av totala antalet sysselsatta mot 26% i genomsnitt i riket är 1980. Den relativt lilla servicesektorn har i flertalet kommuner inte kunnat kompensera sysselsättningsminsk­ningen inom industrin.

-

Låg andel sysselsatta inom utvecklingsbranscher.

-

Minskande befolkning. 17 av 20 kommuner minskade i befolkning under den senaste femårsperioden. Totalt hade området under perioden 1978-1983 en årlig minskning med 0,7%.

Prop. 1983/84:157

20

Bergslagskommunernas invånarantal varierar slarkl. Sålunda har Munk­fors, Stortbrs och Skinnskalleberg ca 5000 invånare. Ludvika, Karlskoga och Sandviken har mellan 35000 och 40000 invånare.

En jämförelse med utgångspunkt från näringslivet ger dock en annan bild. Flertalet kommuner är utpräglade bruksorlskommuner med en eller flera orter som domineras av ett enda företag. För de mindre kommunerna har strukturförändringarna i gruv- och stålnäringen inneburit atl belydande delar av näringslivel som varil grundade på basnäringarna har försvunnit eller är på väg alt försvinna. Arbelspendling har inle i någon större omfatt­ning varil en lösning på sysselsättningsproblemen eftersom del funniis och alltjämt finns stora problem på arbetsmarknaden även i flertalet av de slörre kommunerna. Den sviktande arbetsmarknaden har medförl hög arbetslöshet i Bergslagen, inle minst bland ungdomar eftersom de arbets­platser som iradilionelll gell inträde på arbetsmarknaden kraftigl har mins­kat i anlal. Näringslivsutvecklingen har för flertalet kommuner lell fill befolkningsminskningar som i sin lur medförl sviktande underlag för såväl prival som offentlig service, t.ex. inom utbildningssektom;

Mot bakgrund av utvecklingen i Bergslagen har jag i min anmälan lill årets budgetproposition (prop. 1983/84; 100 bil. 14 s. 51) ullalal att Bergsla­gen bör priorileras vad gäller industri- och regionalpoliliska insalser.

Del finns enligl min mening inga enkla och snabba lösningar för om­strukturering, förnyelse och tillväxt inom industrin i Bergslagen. Del gäller atl bygga upp eller komplellera utbildnings- och utvecklingsmöjligheter och annan infrastruktur som behövs för alt näringslivet skalf ulvecklas. Insalserna bör vidare inriklas på all stimulera nyetableringar och nyföreta­gande saml att öka invesleringarna i befintligt näringsliv. Eftersom områ­del berör sex län ställs slora krav på samordning av bl.a. samhällels insalser. Jag vill samlidigi framhålla all problemen enligl min mening inie kan lösas enbart genom ätgärder i de mesl utsatta kommunerna. Bl. a. bör högskolorna och slora förelag i omkringliggande slörre orter kunna utnytt­jas som resurs i arbetet med alt stärka hela regionens näringsliv.

Vidtagna åtgärder

För del första har en myckel viktig punkt i arbetet med alt stärka industrin i regionen varil att verka för en långsiktigt bärkraftig förelags­struktur, bl. a. genom alt medverka till omstruktureringen av specialstålin­duslrin. En stabil stålindustri kommer även framöver all ulgöra basen för näringslivet på många orter i regionen.

För det andra har regeringen ökat de medel för regionala utvecklingsin­satser som länsstyrelserna i bergslagslänen disponerar under budgelåret 1983/84 till sammanlagl 88,8 milj. kr. - en ökning med 22%jämförl med föregående budgetår. Lokala utvecklingsprojekt, ålgärder för alt stimulera nyförelagande och olika företagsutvecklande ålgärder är exempel på insal­ser som länsslyrelser, regionala utvecklingsfonder, kommuner och olika organisationer kan bedriva tillsammans.

Prop. 1983/84:157

21

För det tredje har regeringen beslutat atl lokaliseringsstöd lill större projekl under innevarande budgelår får lämnas i Kristinehamns. Deger­fors. Karlskoga. Tierps och Östhammars kommuner. I budgetproposi­tionen föreslås vidare atl offertslöd och centrala konsultinsatser skall kunna användas även i dessa kommuner.

För det ftärde har särskilda insatser för teknikutveckling och teknik­spridning påbörjats eftersom induslrin i Bergslagen har ett förnyelsebehov som enligl bl.a. SIND:s bedömning är slörre än i många andra regioner. Regionens geografiska struktur och läge. med ett slorl anlal spridda bruks­orter i länens utkanter, innebär alt den allmänna teknikutvecklingen kan få svårt all slå igenom. Slyrelsen för leknisk utveckling (STU) har därför fäll medel från induslridepartementet för atl sludera förulsättningarna för tek­nikutveckling och teknikspridning i Bergslagen. Värmlands län har genom ökade resurser för regionala ulvecklingsinsalser fått möjlighet all genom­föra ett brett upplagt dala- och elektronikprogram. Vidare har regeringen uppdragit ät STU och länsstyrelsen i Gävleborgs län atl tillsammans pröva ett förslag lill bildandel av ett utvecklingscentrum för induslriell eleklronik i Sandviken. Länsslyrelsen i Uppsala län har pä regeringens uppdrag i samarbete med slalens vattenfallsverk, utvecklingsfonden och andra organ i länel ularbelat ett program för all bl. a. engagera tekniker vid kärnkrafts-verket i Forsmark för förelagsutveckling i Norduppland. Regeringen har anvisal 1,4 milj. kr. till länsstyrelsen i Uppsala län för att genomföra detta program.

Som ylleriigare exempel på vidtagna ålgärder vill jag för det femte peka på de kraftigt höjda anslagen till ökad prospekleringsverksamhei. Av de 300 milj. kr. som riksdagen anvisade i december 1982 för ett femårigt prospekleringsprogram har 50 milj. kr. avsatts för Mellansverige. I juni 1983 fattade regeringen de första besluten om stöd till olika projekt, bl. a. i Bergslagen. Detta har sedan följts bl.a. av beslut om lokaliseringsstöd till kyaniibrytning i Värmland.

Fortsatta insatser

Jag ser de åtaganden av olika företag vilka berörts i det föregående som betydelsefulla inslag i fortsatta ansträngningar all slärka och bredda nä­ringslivet i Bergslagen.

En viklig förutsättning för regeringens ställningslagande att medverka till den lidigare berörda slrukturiösningen för rosifriti specialstål har varit att berörda bolag sammanlagt fillskjuter 100 milj. kr. fill ett särskill bolag, lills vidare benämnt Bruksinvest. Delta bolag skall bidra till aU nya verk­samheter och därmed arbetstillfällen .skapas i första hand i de bruksorter som direkt berörs av den planerade omstruktureringen av stålindustrin. Ägarna har också i olika sammanhang förklarat att de skall göra ytteriigare insatser ulöver sin andel i Bruksinvest.

Vidare har regeringen som förutsättning för att efterge vissa lån fill

Prop. 1983/84:157

22

Bofors-Kilsta ställt krav på Bofors atl medverka lill utvecklingen av nä­ringslivet i regionen. Den uppgörelse som träffats med Bofors, vilken jag nyss redogjort för, innebär således att företagel förbinder sig atl avsätta en ram på 25 milj. kr. för sådana åtgärder. Medlen skall disponeras av en stiftelse med ändamål all på olika sätt stödja nytillkommande företag och ny eller utvidgad verksamhet inom redan etablerade företag belägna i Kariskoga eller i orter som arbetsmarknadsmässigt är nära knutna dit. Därför har överenskommits atl representanter för länsslyrelserna och de regionala utvecklingsfonderna i Örebro och Värmlands län skall ingå i stiftelsens styrelse.

Dessa två uppgörelser med företag verksamma i regionen innebär såle­des ekonomiska ålaganden från förelagens sida på sammanlagl 125 milj. kr.

Enligt min mening behövs emellertid därutöver komplellerande ålgärder från samhällets sida. Motivet för detta är framför allt att de förändringar inom gruv- och stålindustrin som redan har genomförts och förestår som följd av omstruktureringen inoni specialstålinduslrin sammantagna är om­fattande, berör en stor region och kräver en rad ålgärder för atl näringsli­vet i övrigt skall bli starkt nog att klara påfrestningarna och genom utveck­ling bidra till en lösning av Bergslagsregionens långsiktiga problem. Jag förordar därför att regeringen föreslår riksdagen alt särskilda medel om 25 milj. kr. anvisas för budgetåret 1984/85 för särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen.

Del bör ankomma på regeringen att beslula om den närmare använd­ningen av medlen. Utgångspunkten för den geografiska inriklningen av insalserna bör därvid vara atl åtgärderna primärt skall ge effekl i de delar av berörda län somjag lidigare nämnt. Jag vill här tillägga all vissa insatser kan behöva göras även i Torshälla i Eskilstuna kommun beroende på att dels sysselsättningen vid Nyby Bruk har minskat kraftigl. dels induslrin i övrigt i kommunen har genomgått stora förändringar. Del bör i övrigl ankomma på regeringen alt bestämma den geografiska inriklningen av insalserna.

För riksdagens information villjag redovisa några exempel pä ålgärder som jag nu bedömer som angelägna.

Samhällel bör stödja lokala initiativ som syftar till att la tillvara förslag och idéer som finns i näringslivet, i olika organisationer och hos enskilda människor. Olika lokala initiativ bör kunna utgöra viktiga komplement lill samhällets insatser inom olika polilikområden. Den här typen av aktivi­teter har genomförts eller genomförs i en del kommuner i Bergslagen, exempelvis i[REDACTED_EFTERNAMN] och Filipslad. De framgångar och erfarenheler som t.ex. den s.k. Norbergsmodellen gett bör kunna tillämpas på andra håll i regionen. Enligt vad jag har erfaril har kommittén (I 1982:05) om del regionalpolitiska stödet till näringslivet låtit karllägga och analysera ett antal lokala utvecklingsprojekt. Del ankommer på länsstyrelserna alt, mol

Prop. 1983/84:157

23

bakgrund av de erfarenheter som vunnits, lillsammans med kommunerna pröva om ytterligare lokala utvecklingsprojekt bör startas. Jag vill här skjuta in atl jag ser kommunerna som myckel vikliga aktörer vad gäller t.ex. infrastrukturens belydelse för förelagen, den kommunala organisa­tionens servicefunktion gentemot näringslivel och som huvudmän för så­väl ungdomsutbildning som kommunal vuxenutbildning.

Jag vill i detta sammanhang nämna alt chefen för arbetsmarknadsdepar­tementet, enligt vad jag har erfaril, senare kommer alt anvisa särskilda medel lill ett OECD-projekl om lokala sysselsätlningsiniliativ. Projektets syfle är all stödja lokala initiativ med inriklning mot tjänste- och service­sektorn. Det geografiska område som omfattas av den svenska delen av projektet är Norberg-Fagersta-Skinnskattebergsregionen. En referens­grupp kommer att följa arbetet.

Jag har tidigare framhållit behovel av leknikutvecklande och teknikspri­dande åtgärder och nämnde då bl.a. del brell upplagda arbele inom dala-och elektronikomrädet som pågår i Värmlands län på inilialiv av bl.a. dataeffektutredningen (A 1978:05). Utredningen, som i bl.a. Värmland har bedrivit försöksverksamhet med regionala ulvecklingsprogram för alt bl. a. främja utnylljandet av ny teknik i små och medelstora förelag, kommer enligl vad jag har erfarit att inom kort överlämna sill slutbetänkande till chefen för arbelsmarknadsdepartemenlel. Vidare har, som jag nämnt, STU kartlagt de aktiviteter i Bergslagen vilka främst är av tekniksprid­ningskaraktär. Jag bedömer atl ökade resurser bör sättas in för atl bl.a. främja teknikutveckling och teknikspridning i regionen. Jag kommer därför inom korl alt föreslå regeringen atl ge STU i uppdrag alt närmare ularbeta förslag till ålgärder för att främja teknikutveckling och teknikspridning i Bergslagen.

I flera av de aktiviteter jag har berört torde utbildningsinsatser av olika slag ha en nyckelroll. Den decentralisering av utbildningsplaneringen som har genomförls inom de flesta utbildningsformerna lorde innebära goda möjligheler alt anpassa utbildningens inriklning lill regionala behov. I propositionen (1983/84:116) om gymnasieskola i ulveckling föreslås en ökad regional beslutanderätt när del gäller regionall arbetsmarknadsan­knutna påbyggnadsulbildningar. Jag har vidare erfarit att chefen för arbets­marknadsdepartementet avser att senare föreslå regeringen alt bemyndiga kursslyrelserna i bergslagslänen att fastställa lokala läroplaner. Därigenom ökar möjligheterna alt inom arbetsmarknadsutbildningens ram anordna kurser inriktade på arbete i främst mindre förelag vars behov av utbildad arbetskraft inle alllid kan tillgodoses genom kurser vid AMU-center eller inom det reguljära skolväsendet.

Del finns vidare ett antal företagsutvecklande aktiviteter där främst de regionala ulvecklingsfonderna i samråd med bl.a. SIND. STU och Sveri­ges exportråd bör kunna bredda och fördjupa sina insatser. Inom korl kommer jag atl föreslå regeringen atl ge SIND i uppdrag att närmare

Prop. 1983/84:157

24

utarbeta förslag fill intensifierade utvecklingsinsatser i Bergslagen. Därvid bör SIND särskill överväga om sådana insatser kan ske med hjälp av en ökad uppsökande verksamhet och hur en sådan bör ulformas och genom­föras bl.a. avseende behovet av samordning. Jag vill för min del nämna några exempel på vad en inlensifierad uppsökande verksamhel kan syfta fill.

-

Produktivitetshöjande insatser, t.ex. genom kapilalralionalisering och inriktning mot en mer marknadsorienterad produktion. Ålgärderna kan bestå av information, utbildning, konsultinsatser m. m.

-

Exportfrämjande åtgärder dels i små och medelstora förelag, dels i störte företag där det bl. a. gäller att fånga upp företag med exportpoten-fial och som är intresserade av att satsa på nya marknader.

-

Uppföljning av företag som fått stöd av STU för leknisk ulveckling.

-

Underieverantörsfrämjande projekt som bl. a. kan inriklas på att bredda underieverantörernas kundgrupper eller att höja deras kompetens ge­nom teknikupphandling.

Till angelägna insatser hör också program för atl främja nyetablering. Dessa kan bl.a. innefatta utbildning och träning av företagare, fördjupad förelagsservice m. m.

Detta sammantaget, är insatser som redan, i varierande omfattning, görs av de regionala utvecklingsfonderna. Enligl min mening är det angelägel alt ökade resurser leder-lill insatser över ett så brell åtgärdsområde som möjligt, i de delar av länen somjag lidigare angett. Jag vill också påpeka atl flera av de åtgärder jag här har nämnt ligger inom ramen för delprogram­met strategisk företagsutveckling som föreslås i propositionen (1983/84:135) om industriell tillväxt och förnyelse.

. Vad gäller kapitalförsörjningen till konkreta projekl förutsäller jag att Bruksinvest kommer att läcka en del av behovet i de områden där bolaget kommer att verka, liksom den lidigare nämnda stiftelsen vad avser Karl­skogaregionen. Vidare räknar jag med att de regionala organen i sin verk­samhet särskilt beaktar behoven i dessa delar av länen. De regionala utvecklingsfonderna i bergslagslänen disponerar enligt vad jag har inhäm­tat, sammanlagt omkring 200 milj. kr. för ny utlåningsverksamhet.

Som jag tidigare nämnt ses del regionalpoliliska slödet lill näringslivel f.n. över av en särskild kommitté. I avvaktan på dess förslag om bl.a. principerna för stödområdesindelningen föreslår jag nu ingen förändring av inplacering av bergslagskommunerna i stödområde. Skulle däremot någon eller några orter drabbas särskill hårt av strukturomvandlingsåtgärder inom stålindustrin är jag beredd att föreslå regeringen alt, för särskilt angelägna projekt, utnyttja den möjlighet som regeringen har att bevilja lokaliseringsstöd med högre belopp än vad som normall kan lämnas pä resp. ort.

Del ankommer på befintliga industri- och regionalpolitiska organ, främst SIND och STU samt berörda länsstyrelser och regionala ulvecklings-

Prop. 1983/84:157

25

fonder, att svara för sådana särskilda insatser i Bergslagen somjag har gelt exempel på. Generellt sett torde en inlensifierad verksamhet inom de områden jag nu har. nämnt innebära en fördjupning och ett fullföljande av de regionala industriprogram, som nyligen har utarbetats i länen och som nu på regeringens uppdrag bearbetas och sammanställs av SIND. Jag ser dock ett särskill behov av samordning med lanke på alt flera län berörs. Jag har därför för avsikt att senare, när SIND resp. STU har redovisat sina förslag till uppläggning av arbetet, föreslå regeringen all uppdrag lämnas fill SIND att svara för viss samordning av insatserna på central myndig­hetsnivå och de insatser som görs av berörda länsstyrelser och regionala utvecklingsfonder. Jag räknar med att STU skall medverka inom sitt ansvarsområde.

I uppdraget till SIND bör också ingå alt tillkalla en rådgivande Bergs­lagsdelegation med representanter för regionala och centrala myndigheter, näringsliv, fackliga organisationer och forskningsorgan. Jag vill betona att delegafionen bör inrikla sin verksamhet på långsiktiga frågor som kan ge Bergslagen en bättre näringsstruktur. Syftet bör därvid vara atl fortlö­pande pröva förslag och idéer som aktualiseras i arbetet med bergslagsfrå­gorna. Förslag kan därvid prövas inom ramen för såväl verkels ordinarie verksamhel som dess roll vad gäller särskilda insatser i Bergslagen. Ge­nom delegationen skapas också förutsättningar för en god information om de aktiviteter som kommer att bedrivas i Bergslagen.

8   Hemställan

Med hänvisning fill vad jag nu har anförl hemställer jag atl regeringen dels föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen alt besluta om ändringar i villkoren för lån med villkoriig ålerbetalningsskyldighet som beviljats vissa före­tag inom specialstålinduslrin i enlighet med vad jag har anfört (avsnitt 7.1, 7.2 och 7.3),

2.

till Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen för budgetåret 1984/85 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 25 milj. kr.,

dels bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag i övrigt anfört om

3.

statlig medverkan lill en ny struktur inom den del av specialstål­industrin som är inriktad pä rostfritt stål (avsnitt 7.1),

4.

statlig medverkan till en finansiell rekonstruktion av AB Bofors-Kilsta (avsnitt 7.2),

Prop. 1983/84:157

26

9    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genom proposition förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredraganden har hemställt om. Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

Prop. 1983/84:157

27

Bilaga 1

Vissa statliga lån och garantier för lån till specialstålindustrin

Kapitalskuld per 1983-12-31 (milj. kr.

Län

Ciaranti

Villkorslån

Statliga lån

för lån

(inkl. kapita­liserad ränta)

och garantier för lån totalt'

Avesta Jernverks AB

109,8

60,8

-

170,6

Björneborgs Jernverks AB

58,3

19,2

73,9

151,4

AB Bofors-Kilsta

141,5

-

161,9

303,4

Fagersta AB

161,5

-

-

161,5

Nyby Uddeholm AB

278,8

121,3

668,1

1068,2

Sandvik AB

67,5

-

-

67,5

Summa

817,4

201,3

903,9

1922,6

Avser ovan specificerade län. Även andra typer av lån kan förekomma.

Prop. 1983/84:157

Ny struktur inom svensk specialstålindustri

28 Bilaga 2

1

UJ

Q Z

n

ni

_i

UJ

o

>

m

_]

_]

h-

r o

UJ - 

«

.

> I 

> 03 

H

oe,

H c

«

Q 

Z

l-l 

'

Cfl

l-l

HM

U M

Ph 

Cfl

z

Cfl

o z

Oti H

Cfl

Z

CS

Q

r-t

ca

?

é

U

m i

'Vs

c/1

c/:

Z

l

q; 

.,

z

o;

m z 

> ":

m  Z

UJ

P

U

Q

"o

o

c/}

Z

UJ

>

O

u

z

o

ra

o

o 

z

_1

o

o

03

-

3

00

_J

_J

o

_l

CO

UJ

o:

U]

Ul

(-

O

VI

z

c/1

:_!

1/)

..

o

o

o

a:

UJ

UJ 

>

~

z

z

OC

o

UJ

a:

n

O

c/1

z

"7

H

02

"")

_)

_l

-

»

1

>

U

7

1-

rr

UJ

2  >

1

Q

-li

£

zZ

S

ASTTYSK

Ö

STERR

USA CAN

NORG

DANMA

ENG LA

HOLLA

BELGI

>

1

_1

1"

-

_)

c/)

_J f

Z

f-

C)

UJ

c/1

u

o

o

1

1-

7

o o

2

3: 

o

c

«

?

1-

j

£

c/1

u.

Prop. 1983/84:157

29

BUaga3

Avtal mellan staten och Uddeholms AB och Nyby Uddeholm AB

lidedning

Nyby Uddeholm AB bildades den 1 januari 1979 genom atl Uddeholms AB, nedan kallat Uddeholm, överlät tillgångarna hänförliga lill sin roslfria lillverkning till Gränges Nyby AB (numera Nyby Uddeholm AB), nedan kallat Nyby Uddeholm. Samtidigt övertog Uddeholm 90,1% av aklierna i Nyby Uddeholm. Uddeholm äger sedan den 20 januari 1983 samtliga aktier i Nyby Uddeholm.

Nyby Uddeholm bildades under belydande statlig finansiell medverkan i form av lån och lånegarantier. Dessutom har bolagel vid flera tillfällen beviljats lokaliseringsslöd.

Per 1983-12-31 beräknas de slatliga lånen och lånegarantierna i Nyby Uddeholm uppgå till nedan angivna belopp:

Kapital

Upplupen . ränta

Dröjsmåls­ränta

Investeringslän (strukturdele­gationen) Lokaliseringslän Lån med statliga garantier Villkorslän 1' Villkorslån 2-

Summa

1.S3 600000

125 252 125 121250000 254 255 261 346337291

[REDACTED_PERSONNUMMER]

2 720000

6460212

3618438

32901337

34633 729

80333 716

261 569 232939

494508

beviljat av slrukturdelegalionen. beviljat av regeringen.

Resuhatuivecklingen för Nyby Uddeholm har blivit sämre än vad som förutsågs i de planer som låg till grund för bildandet av bolaget. De redovisade ackumulerade förlusterna för åren 1979-1982 uppgår lill ca 550 milj. kr.

Åtgärder i syfte att vända den negativa utvecklingen har genomförts. Åtgärderna har dock visal sig otillräckliga.

Som en följd av de gångna årens förluster har aktiekapitalet i Nyby Uddeholm gåtl förlorat och bolaget har kommil i en situation, då likvida-tionsplikl kan befaras inträda.

Mot bakgrund av den föreliggande ekonomiska ställningen hos Nyby Uddeholm har Uddeholm vänt sig lill slalen med begäran alt staten skall medverka i en finansiell rekonstruktion av Nyby Uddeholm.

Vidare har mellan ägarna till svensk rostfri specialstålindustri förls för­handlingar om en heltäckande strukturlösning för den nämnda närings-

Prop. 1983/84:157

30

grenen. Dessa förhandlingar har i januari 1984 föranlett en principöverens­kommelse med följande huvudsakliga innebörd.

Den rostfria industrin grupperas i två moderbolag, Avesta Jernverks Aktiebolag, nedan kallat Avesta, och Sandvik Aktiebolag, nedan kallat Sandvik. Avesia förvärvar samtliga aktier i Nyby Uddeholm och den av Fagersta Akliebolag, nedan kallat Fagersta, bedrivna rostfria verksamhe­ten. Vidare kommer Avesta och Sandvik att gemensaml äga ett bolag för rostfria svetsade rör, Avesta till 75% och Sandvik lill 25%, samt ett bolag för metallurgi och varmvalsning i Fagersta, vilket bolag ägs till 50% av vardera Avesia och Sandvik.

I Avesta kommer enligt principöverenskommelsen följande enheter att ingå: Björneborgs Jernverks Aktiebolag och övriga dotterbolag lill Avesia inkl. skogs- och kraftlillgångar, Ingersoll Steel, USA, A[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

1. Finansiell rekonstruktion

Slaten förbinder sig, efter lill regeringen ingiven ansökan därom, all efterge hos Nyby Uddeholm skuldförda slalliga lån på sammanlagt 230 milj. kr. (inkl. upplupen ränta vid den tidpunkt, då eftergift resp. infriande

Prop. 1983/84:157

31

sker - jämför dock belräffande räntan tredje siyckei nedan). Statens eftergift skall ske som framgår av bUaga 1 till detta avtal. Statens nämnda förbindelse förutsätter att Nyby Uddeholm av Uddeholm oåterkalleligt tillförs nytl eget kapital

om 175 milj. kr. att Gränges Akliebolag, som lidigare varil aktieägare i Nyby Uddeholm, oåterkalleligt konverterar fordran om 55 milj. kr. till nyll eget kapital i Nyby Uddeholm.

Uddeholm förbinder sig att i samband med detta avtals undertecknande leckna borgen begränsad lill 50 milj. kr. för resterande statliga lån och lånegarantier hos Nyby Uddeholm alt gälla intill dess alt nya sedvanliga säkerheter slällls för dessa slatliga lån och garantier sedan den inlednings­vis nämnda ägarförändringen genomförls, dock skall denna borgen gälla längst Ivå år.

Parterna är ense om alt slalens eftergifter sker per den tidpunkl, då nytt eget kapilal tillförts enligl ovan. Eriäggs vid betalning enligt någon av nyssnämnda all-satser även ränta å betalt belopp, alternativt, uttas ej ränta å Nyby Uddeholm tillgodoförl belopp enligt nämnda all-satser, i båda fallen löpande å lid efler 1983-12-31, kan staten förordna, att ränla lill högst moisvarande belopp ej skall ulgå för lid efler 1983-12-31 å lån staten sålunda efterger.

Den i denna punkt angivna finansiella rekonstruklionen skall vara ge­nomförd senast 1984-06-30.

I fråga om villkorslånen har parterna överenskommit alt Uddeholm -med vissa förändringar i återbelalningsvillkoren m. m. - skall träda i Nyby Uddeholms ställe. Parterna har härvid noterat, atl Nyby Uddeholm upp­burit dessa lån såsom dotterbolag lill Uddeholm och härvid skatlemässigt intäktsfört dessa saml all Uddeholm övertar del på grundval av dessa lån dotterbolaget Nyby Uddeholm åvilande belalningsansvaret med vissa för­ändringar i återbelalningsvillkoren. Skulle Uddeholms överlagande av an­svarel för villkorslånen föranleda att betalningar som Uddeholm erlägger lill slaten enligt vad som anges i det följande behandlas på annal sätt från skallesynpunkt än vad som skulle ha skett om Nyby Uddeholm behållit ansvarel och fullgjort belalningarna, skall härav betingade förändringar i villkoren vidlas. De överenskomna villkoren upptas i det följande.

2. Övertagande och återbetalning av villkorslån m. m.

Uddeholm träder i Nyby Uddeholms ställe - med vissa förändringar i återbelalningsvillkoren, villkoren avseende uidelningsbegränsningar och avyttring av tillgångar m. m. - vad avser ansvarel för villkorslånen. Detta sker per 1983-12-31.

Sedan Uddeholm i enlighel med vad som sagls trätt i Nyby Uddeholms ställe skall Uddeholm till slaten inbetala:

Prop. 1983/84:157

32

a)

ett belopp motsvarande hela beloppet av den från Avesia för vart och ett av åren 1987-1993 från Avesia lämnade räntan på de konvertibla skuldebrev i Avesia, som lämnats som belalning för de aktier i Nyby Uddeholm som Uddeholm har omedelbart efter den ovan angivna kapital­ökningen, allt i den mån Uddeholm har kvar skuldebreven när räntan är tillgänglig för lyftning,

b)

ett belopp motsvarande hela beloppet av den från Avesia lämnade räntan för vart och ett av åren 1987 och 1988 på de konvertibla skuldebrev i Avesta, som lämnats som betalning för de aktier som Gränges tecknar vid den nämnda kapitalökningen och betalar genom kvittning mot fordringar på 55 milj. kr.,

c)

ett belopp motsvarande hela beloppet av från Avesta lämnade utdel­ningar för vart och ett av räkenskapsåren 1989-1993, vilka belöper på sådana aktier i Avesta som Uddeholm erhåller efter eventuell konvertering av under a) ovan nämnda skuldebrev, allt i den mån Uddeholm har kvar aktierna, när utdelningen blir tillgänglig för lyftning,

d)   ett belopp motsvarande hälften av de amorteringar Uddeholm er­

håller på under a) ovan nämnda skuldebrev,

e)   ett belopp motsvarande av Uddeholm erhållna likvider vid överiå-

telser av under a) resp. c) ovan nämnda skuldebrevjfeller aktier, vilka sker

under åren 1984-1993,

O ett belopp motsvarande hela beloppel av Gränges gjorda realisations­vinster vid sådana överlåtelser av under b) ovan angivna konvertibla skuldebrev, vilka sker åren 1984-1988,

g) ett belopp motsvarande hälften av marknadsvärdet 1993-12-31 pä de aktier i Avesta som Uddeholm då innehar efter eventuell konvertering av under a) ovan nämnda skuldebrev, dock skall belalningarna högst uppgå till belopp motsvarande vad som återstår av kapitalbelopp och ränla på villkorslånen efter belalningar enligl a)-O ovan.

Med marknadsvärdet avses det värde aktie betingar vid försäljning lill iredje part på öppna marknaden den 31 december 1993. Om della ej är ett rättvisande marknadsvärde skall hänsyn tas till det genomsnittliga mark­nadsvärdet under en skälig tidsperiod före den 31 december 1993, dock längst sex månader. Kan staten och Uddeholm inle enas om marknadsvär­det skall frågan avgöras genom skiljemän enligt p. 6 i detta avtal.

Belopp som avses ovan skall inbetalas till staten, såviit gäller belopp svarande mot utdelningar, räntor och amorteringar senast 15 dagar efler det all beloppet blivit tillgängligt för lyftning saml belopp svarande mol likvider senast inom 30 dagar efter det att bindande avtal träffats om överlåtelse. Belopp som avses vid g) skall betalas senast inom 30 dagar efter det att överenskommelse om marknadsvärdet eller utslag av skilje­män föreligger.

Skulle del nominella beloppet av ovan under a) nämnda konvertibla skuldebrev komma alt understiga 205 milj. kr. skall Uddeholm lill staten som ytterligare återbetalning av villkorslånel belala ett belopp molsvaran-

Prop. 1983/84:157

33

de hälften av skillnaden mellan 205 milj. kr. och skuldebrevens nominella belopp. Beloppet skall erläggas i fem lika stora rater den 31 december vart och ett av åren 1989-1993. På uteslående belopp skall utgå ränla fr. o. m. ingången av är 1987. Räntesatsen skall motsvara den dubbla räntesatsen för ifrågavarande konvertibla skuldebrev. Räntan skall erläggas den 31 december varje år under vart och ell av åren 1987-1993.

Skulle del nominella beloppet av ovan under b) nämnda skuldebrev understiga 55 milj. kr. skall Uddeholm till slaten den 31 december vart och ett av åren 1987 och 1988 som ylleriigare återbetalning av villkorslånet inbetala ell belopp moisvarande en ränta för dessa år på mellanskillnaden efler samma räntesats som gäller för ifrågavarande konvertibla skulde­brev. I sådant fall skall Uddeholm därjämte till slalen inbetala ett belopp som belräffande nämnda mellanskillnad skulle ha motsvarat differensen mellan marknadsvärdet 1988-12-31 och del nominella beloppet, om nämnda mellanskillnad utgjort konvertibla skuldebrev enligl ovan. Vad som sagts ovan om fastställande av marknadsvärde och betalningstidpunkt skall därvid äga moisvarande tillämpning.

Belalningar enligt ovan skall i första hand avräknas frän kapitalbeloppet av villkorslån I och i andra hand från kapitalbeloppet av villkorslån 2 och i Iredje hand från räntor å dessa lån.

Sedan betalningar och avräkning gjorts enligt ovan är villkorslånen jämte ränla härå att anse som fullt betalda.

Vid tillämpningen av detta avlal skall, om Uddeholm eller Gränges också har andra aklier eller konvertibla skuldebrev i Avesta än som avses under a)-c) ovan, överlåtelser i första hand avses omfatta sädana andra aktier eller skuldebrev.

Skulle villkoren för ovan angivna konvertibla skuldebrev förändras, skall härav betingade ändringar göras i återbelalningsvillkoren för villkors­lånen. Skulle enighet inte nås i delta hänseende skall frågan avgöras av skiljemän enligt p. 6 i detta avlal.

Såsom utdelning enligl detta avtal avses inle bara av bolagsstämman beslutad vinstutdelning utan också andra utbelalningar av medel från Avesia till aktieägare såsom ulbelalning vid nedsältning av aktiekapital eller reservfond eller utbetalning vid ulskiflning.

Överlåter Uddeholm eller Gränges aktier eller konvertibla skuldebrev som avses enligt detta avtal lill varandra eller till nägon närstående och sker delta på villkor, som ej är marknadsmässiga, skall villkoren jämkas lill alt motsvara sådana villkor.

Övriga villkor avseende de lån, beträffande vilka Uddeholm trätt i Nyby Uddeholms ställe och vilka gäller inskränkningar i rällen för bolagen alt lämna utdelningar, län, koncernbidrag eller rätt alt avyttra egendom ävensom skyldigheten att ställa säkerhet liksom slatens rätt lill slyrelsere-presenlation m. m., skall upphöra atl gälla.

I samband med alt Uddeholm träder i Nyby Uddeholms ställe i fråga om

Prop. 1983/84:157

34

villkorslån, skall Uddeholm avslå från resterande del, 150 milj. kr. av sin fordran på staten avseende del år 1977 lill Uddeholm lämnade villkors­lånet. I samband härmed upphör alla med delta villkorslån förknippade villkor alt gälla mellan parterna.

3. Medverkan i tillskapandet av nya verksamheter

Uddeholm har lillsammans med övriga företag bakom den inledningsvis nämnda principöverenskommelsen överenskommit atl bilda ett särskill bolag med uppgift att medverka till skapandet av nya verksamheler i av strukturförändringarna berörda regioner, i första hand på berörda bruksor­ter.

Slaten och berörda bolag har Iräffal särskild överenskommelse belräf­fande vissa frågor i anslulning till detta.

4. Insyn m. m.

Slaten skall ha rätt atl på begäran genom auktoriserad revisor ta del av Uddeholms underiag för belalningar enligt detta avlal och i övrigt de handlingar och annat maierial hos Uddeholm som behövs för lillgodo­seende av statens rätt enligt detta avtal. Uddeholm förbinder sig i detta hänseende tillse, alt underiag för bedömning av de belalningar som avser av Gränges erhållna konvertibla skuldebrev finns att tillgå.

5. Skuldförbindelse

Sedan regeringen i enlighet med p. 7 i della avlal godkänt avlalel skall särskild skuldförbindelse utfärdas beträffande av Uddeholm övertagna villkorslån. Skuldförbindelsen skall ha den utformning som framgår av bilaga 2 till detta avlal.

6. Tvist

Tvist rörande detta avlal. dess innehåll, tillkomst, giltighet eller lillämp­ning, sä ock annan tvist härflytande ur rättsförhållandet mellan parterna på grund av detta avtal får inle hänskjutas lill domslol ulan skall avgöras genom skiljedom enligt lag.

Prop. 1983/84:157

35

7. Godkännande

Regeringen kommer - under förutsättning atl riksdagen fattar de beslut som behövs härför - att slutligt godkänna detta avtal.

Stockholm den 15 mars 1984

För slalen

Uddeholms Aktiebolag

Nyby Uddeholm Akliebolag

Prop. 1983/84:157

36

Bilaga 1 lUl avtalet mellan staten och UddeholmlNyhy Uddeholm

Statens eftergift skall ske i följande ordning:

Kronor

Investeringslån (slrukturdelegalionen)

SD 3/78 IL

SD 5/79 IL Lokaliseringslän (AMS)

Munkfors (L 74/79)

Storfors (L 107/82)

Degerfors (L 869/76)

Torshälla (L 659/75)

Degerfors (L 837/76)

Degerfors (L 466/79) del av

Summa

13 600000 140000000

2 335000 5 800000 34 732800 12177400 18665 600 2689200

230000000

Prop. 1983/84:157

37

Bilaga 2 till avtalet mellan staten och Uddeholm/Nyby Uddeholm

Skuldförbindelse

Uddeholms AB träder härmed i Nyby Uddeholm AB:s ställe säviit avser av regeringen och av delegalionen för strukturfrågor inom vissa branscher beviljade lån med villkoriig ålerbetalningsskyldighet jämle upplupen ränla. Inträdandet sker per 1983-12-31, vid vilken tidpunkt lånen jämte upplupen ränla uppgår lill sammanlagt 668 127619 kr.

Efler del all Uddeholms AB trätt i stället för Nyby Uddeholm AB i fråga om nämnda lån och räntor skall för låneri och räntorna gälla de villkor som angivits i det mellan slalen å ena sidan och Uddeholms AB och Nyby Uddeholm AB å den andra sidan den 15 mars 1984 träffade avtalet om rekonstruktion av sistnämnda bolag, m. m.

Bryter Uddeholms AB mol villkoren i avtalet äger staten till omedelbar belalning säga upp utestående belopp jämle ränlor. Vad nu sagls gäller dock inle i fråga om avtalsbrott som har ringa betydelse för staten och rättelse sker inom en månad efter del alt förhållandet påtalats.

Slockholm den 15 mars 1984

Uddeholms AB

Prop. 1983/84:157

38

Bilaga 4

Avtal mellan staten och Avesta Jernverks AB, Nordstjernan AB och A[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Inledning

Sedan del mellan ägarna till svensk rostfri specialslälindustri förls för­handlingar om en heltäckande sirukluriösning för den nämnda närings­grenen har i januari 1984 en principöverenskommelse träffals med följande huvudsakliga innebörd.

Den roslfria industrin grupperas i två moderbolag, Avesia Jernverks Akliebolag, nedan kallat Avesta, och Sandvik Akliebolag, nedan kallat Sandvik. Avesta förvärvar Uddeholms Aktiebolags aklier i Nyby Udde­holm Aktiebolag, nedan kallat Uddeholm resp. Nyby Uddeholm, och den av Fagersta Aktiebolag, nedan kallat Fagersta, bedrivna rostfria verksam­helen. Vidare kommer Avesia och Sandvik all gemensamt äga ett bolag för svetsade rör, Avesia lill 75% och Sandvik lill 25%, samt ell bolag för metallurgi och varmvalsning i Fagersla, vilkel bolag ägs till 50% av varde­ra Avesia och Sandvik. Tillverkningen av roslfria sömlösa rör koncen­treras till Sandvik.

I Avesta kommer enligt principöverenskommelsen följande enheler all ingå: Björneborgs Jernverks Akliebolag och övriga dotterbolag till Avesta inkl. skogs- och krafttillgångar, Ingersoll Steel, USA, A[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Betalningen från Avesta för övertagna tillgångar avses ske i form av konvertibla skuldebrev.

Principöverenskommelsen förutsätter all Nyby Uddeholm rekon­strueras med bl.a. slallig medverkan saml atl vissa statliga fordringar i övrigl avseende berörda förelag sälls ned.

Mol bakgrund av det angivna har - under förutsättning alt den inled­ningsvis nämnda principöverenskommelsen kommer lill utförande - sla­len å ena sidan samt Avesia, Nordstjernan. Akliebolag, nedan kallat Nordstjernan, och[REDACTED_EFTERNAMN] å den andra sidan enats om nedan angivna villkor för en nedsällning av vissa slalliga fordringar, m. m. I fråga om den förutsatta rekonstruklionen av Nyby Uddeholm har slalen och Uddeholm/ Nyby Uddeholm iräffal ett separat avlal.

Prop. 1983/84:157

39

1. Nedsättning av statliga fordringar, m. m.

I syfte alt möjliggöra de nedskrivningar av anläggningstillgångar som behövs inom de nya förelagsgrupperingarna inom den rostfria verksamhe­len till följd av den förutsatta omstruktureringen förbinder sig slaten, efler till regeringen angiven ansökan därom, all med verkan fr.o.m. den 1 januari 1984 efterge statliga lån på sammanlagt 220 milj. kr. (inkl. upplupen obetald ränta per den 31 december 1983), vilka lån lämnals bolag inom Avestakoncernen eller avses bli överförda till sådant bolag vid fullföljandet av den inledningsvis nämnda principöverenskommelsen, dock all 70 milj. kr. skall avse del tillämnade bolagel för metallurgi och varmvalsning i Fagersla.

Som ett villkor för slalens angivna förbindelse gäller atl Avesia genom­för en lill allmänhelen riktad nyemission, för vilken Skandinaviska Enskil­da Banken ställer garanli alt Avesia lillförs minsl 300 milj. kr. i nyll bundet eget kapilal.

För statliga lån som inle efterges skall ställas sedvanliga säkerheter.

2. Ägarförhållanden

Nordstjernan förbinder sig all behålla en majorilel av såväl aklierna som röstetalet i Avesia åtminstone t. o. m. den 31 december 1993. Skulle denna förbindelse omöjliggöras till följd av konvertering av i inledningen om­nämnda konvertibla skuldebrev förbinder sig vardera av Nordstjernan och[REDACTED_EFTERNAMN] att behålla en aktiepost som lillsammans bildar en majoritet av säväl aktierna som röstetalet i Avesta t. o. m. nämnda tidpunkl.

De i föregående stycke gjorda åtagandena har skett mol bakgrund av slalens krav, alt den svenska roslfria stålindustrin skall ha klarl definierad ägare. Mol denna bakgrund ålar sig Avesia, å sin sida, att tillse, atl Avesta­koncernens roslfria slålrörelse eller del därav inle avyttras före den an­givna tidpunkten i sådan utsträckning, att i första stycket nämnda åtagan­den ej längre tillgodoser slalens krav eller på sådanl sätt, alt del äventyrar Avestas förbindelser enligt p. 3 i della avtal. Avyttringar av mera väsent­liga tillgångar inom Avestakoncernens roslfria verksamhel skall ske i sam­råd med slalen; dock atl avyttringar av tillgångar, som blivit obehövliga till följd av den förutsatta omstruktureringen, inle omfattas av delta samråds-fört'arande.

Nordstjernan och i förekommande fall Nordstjernan och[REDACTED_EFTERNAMN] till­sammans förbinder sig alt under samma lid finansiellt ta ett för dotterbolag sedvanligt ansvar för Avesia.

Prop. 1983/84:157

40

3. Strukturförändringar

Avesta förbinder sig atl svara för att företagsekonomiskt motiverade strukturförändringar inom koncernens roslfria verksamhet genomförs i snabbast möjliga takt samt alt i övrigt verka för sådana strukturföränd­ringar inom den rostfria stålindustrin.

4. Medverkan i tillskapandet av nya verksamheter

Avesta har lillsammans med övriga företag bakom den inledningsvis nämnda principöverenskommelsen överenskommit atl bilda ett särskill bolag med uppgift att medverka lill skapandet av nya verksamheter i av strukturförändringarna berörda regioner, i första hand pä berörda bruks­orter. Bolagel skall drivas efter,kommersiella principer.

Slalen och berörda bolag har träffat särskild överenskommelse belräf­fande vissa frågor i anslutning till detta.

5. Verkan av att detta avtal bryts

Skulle Avesta eller Nordstjernan bryta mot detta avtal äger staten rätt till omedelbar betalning från den part som bryter avtalet med ell belopp moisvarande eftergivna län enligt detta avtal. Skulle Nordsljernans och Johnsons förbindelse enligl p. 2 i detta avtal atl äga aklier i Avesia i viss sammanlagd omfattning inte fullföljas, äger slaten samma rätt som nyss sagts till belalning. Belalning åvilar i sådant fall nämnda företag solida­riskt, dock att staten frän Nordstjernan endast äger räll lill betalning med 78% och från[REDACTED_EFTERNAMN] med 22% av del eftergivna beloppet.

Skulle avtalsbrottet vara av ringa belydelse för staten skall vad ovan sagls inle gälla om rättelse vidtas inom en månad efter del att avtalsbrottet påtalats.

6. Tvist

Tvist rörande delta avlal, dess innehåll, tillkomst, giltighet eller tillämp­ning, sä ock annan tvist härflytande ur rättsförhållandet mellan parterna på grund av detta avtal får inle hänskjutas till domslol ulan skall avgöras genom skiljedom enligt lag.

Prop. 1983/84:157

41

7. Godkännande

Regeringen kommer - under förutsättning att riksdagen fattar de beslut som behövs härför - att slutligt godkänna detta avtal.

Stockholm den 15 iriars 1984

,   Staten Avesta Jernverks Aktiebolag Nordstjernan Aktiebolag A[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

Prop. 1983/84:157

42

Bilaga 5

Avtal mellan staten, Avesta Jernverks AB, Fagersta AB, Sandvik AB och Uddeholms AB

Mellan ägarna till svensk rostfri specialstålindustri har i januari 1984 träffats en principöverenskommelse om en heltäckande strukturlösning för denna näringsgren. Principöverenskommelsen innebär väsentliga ägarför­ändringar inom industrigrenen i fråga och förutsätter vissa statliga låneef­tergifter. I sistnämnda hänseende har staten och Uddeholms AB/Nyby Uddeholm AB resp. staten och Avesta Jernverks AB m. fl. träffat särskilda avtal.

I sammanhanget har undertecknade bolag överenskommit all senast 1984-06-30 bilda ell särskilt bolag med uppgift att medverka lill skapandet av nya verksamheler i av strukturförändringarna berörda regioner, i första hand på berörda bruksorter. Bolaget skall drivas efter kommersiella prin­ciper.

Avesia Jernverks AB förbinder sig härmed gentemot staten atl till eft sådanl bolag tillskjuta 35 milj. kr. såsom bundet eget kapilal, varav 14 milj. kr. vid bildandel, 14 milj. kr. senast 1986-06-30 saml reslerande belopp senast under åren t. o. m. 1988.

Sandvik AB förbinder sig å sin sida alt på motsvarande sätt tillskjuta 15 milj. kr., varav 6 milj. kr. vid bildandet, 6 milj. kr. senast 1986-06-30 samt reslerande belopp senasl under åren t.o .m. 1988.

Fagersta AB och Uddeholms AB förbinder sig ä sin sida all på motsva­rande säll tillskjuta vardera 25 milj. kr., varav 10 milj. kr. vardera vid bildandel, 10 milj. kr. vardera senast 1986-06-30 saml reslerande belopp senasl under åren l.o.m. 1988.

Slalen och undertecknade bolag är dock överens om atl förhandlingar skall upptas om förändringar belräffande uibeialningsiakl och inriklning. om detta visar sig moliveral med hänsyn lill föreliggande behov.

Till säkerställande av undertecknade bolags ovan angivna förbindelser utfäster sig vart och ett av bolagen alt. om förbindelsen inle skulle fullföl­jas, lill staten inbetala ett belopp som svarar mot skillnaden mellan vad resp. bolag förbundit sig att tillskjuta - dvs. Avesia Jernverks AB 35 milj. kr., Sandvik AB 15 milj. kr.. Fagersta AB 25 milj. kr. och Uddeholms AB 25 milj. kr. - och vad som lillskjutits av resp. bolag. Sådan belalning skall göras senasl 1989-01-15.

Della avlal har upprättats i fem originalexemplar, varav parterna lagit varsin.

Stockholm den 15 mars 1984

Staten

Avesta Jernverks AB

Fagersla AB

Sandvik AB

Uddeholms AB

Prop. 1983/84:157

43

Bilaga 6

Avtal mellan staten och AB Bofors och AB Bofors-Kilsta

AB Bofors-Kilsla, nedan kallat Bofors-Kilsla. som är ell helägt dotter­bolag till AB Bofors, nedan kallat Bofors, påbörjade sin verksamhel den 1 januari 1980 varvid den av Bofors i Kilsta bedrivna tillverkningen av sänksmidda och precisionssmidda produkter överfördes lill Bofors-Kilsta. Verksamheten påbörjades med betydande finansiell medverkan frän sta­ten.

Per den 31 december 1983 utgjordes de statliga engagemangen av föl­jande posler:

Lokaliseringslån

74 milj. kr.

Slrukiuriån

67""

Lån med villkorlig åter-

162 "'

betalningsskyldighet

inkl. upplupna obetalda

r

ä

ntor

De prognoser belräffande resultatutvecklingen i Bofors-Kilsta som upp­gjordes vid verksamhelsstarten har inte kunnat infrias och de ackumulera­de förlusterna för åren 1980-1983 är avsevärda.

Mol denna bakgrund har ett förslag aktualiserats som innebär atl Bofors-Kilsla rekonstrueras finansiellt och atl bolagel därefter kommer atl ulgöra kärnan i en verksamhet för lillverkning av komponenler för fordonsindu­strin. Avsiklen är därvid alt ett konsortium under ledning av Carnegie Fondkommission AB i enlighel med ett konsorlialavial den 15 mars 1984 skall genom nyemission tillföra 75 milj. kr. i nytl egel kapilal till Bofors-Kilsta. Ell genomförande av nämnda förslag förutsätter eftergifter av vissa statliga lån.

Mol denna bakgrund har slaten å ena sidan samt Bofors och Bofors-Kilsla denna dag - under förutsättning av nämnda förslags genomförande - Iräffal följande avtal.

1. Eftergift av statliga lån, m. m.

Slalen förbinder sig all efler särskild framslällning efterge sin fordran till ell belopp av 35 milj. kr. på grund av ovan nämnda slrukiuriån jämle upplupen ränta på det eftergivna beloppel fr. o. m. den I januari 1984.

Vidare skall ansvarel för ovan angivna villkorslån jämle upplupna obe­talda ränlor pä delta lån övertas av Bofors. Efler övertagandet skall Bofors

Prop. 1983/84:157

44

till slaten belala 75,5 milj. kr. Betalningen skall ske i lika stora rater den 30 juni vart och ett av åren 1984-1988. Pä uleslående belopp skall utgå ränta fr. o. m. den I januari 1984 efler den räntesats som med 4,25 procenlenhe­ler översliger vid varje tidpunkl gällande diskonto. Räntan skall erläggas samtidigt med avbetalning. Sedan belalning skett enligt delta stycke är villkorslånel slulligt reglerat.

Parterna har belräffande villkorslånel noterat, atl Bofors-Kilsla uppburit delta lån såsom ell dotterbolag lill Bofors och härvid skatlemässigt intäkts-fört delsamma samt alt Bofors övertar del på grundval av dessa lån dotterbolaget Bofors-Kilsla åvilande belalningsansvaret med vissa föränd­ringar i återbelalningsvillkoren. Skulle Bofors överlagande av ansvaret för villkorslånet föranleda all belalningar som Bofors erlägger lill staten enligl ovan behandlas på annat sätt frän skatlesynpunkt än vad .som skulle ha skett om Bofors-Kilsta behållit ansvaret och fullgjort belalningarna. skall härav betingade förändringar i villkoren vidlas.

Som en förutsättning för ovan angivna lånenedsättningar gäller all åter­stående belopp av lokaliseringslån och slrukiuriån i sin helhet jämle upplu­pen obetald ränla t.o.m. 1983-12-31 återbetalas senasl 1984-03-28. För tiden efler 1983-12-31 skall ränta ej utgå på delta belopp.

Som en förutsättning gäller vidare att Bofors-Kilsta senasl 1984-08-30 dels genom den inledningsvis närnnda nyemissionen kontant tillförs ett nytt bundet eget kapilal om minst 75 milj. kr., dels tillgodoförs ell belopp moisvarande marknadsmässig ränla på nämnda belopp fr.o.m. den 1 januari 1984 1. o. m. den dag tillskottet lämnas till Bofors-Kilsla.

2. Särskilda insatser från Bofors

Bofors förbinder sig all senasl den 30 juni 1984 upprätta en särskild självsiändig stiftelse som skall ha till föremål för sin verksamhel att slödja lillkomslen av nya företag eller nytillkommande eller utvidgad verksamhel inom redan etablerade företag, alll inom Karlskogaregionen, i första hand ulanför Boforskoncernen. Stiftelsens medel fär inle användas för ändamål som kan finansieras på den allmänna kapitalmarknaden lill normala mark­nadsmässiga villkor.

Stiftelsen skall förvallas av en slyrelse på åtta ledamöler. Av ledamö­terna skall en utses av länsslyrelsen i Örebro län. en ledamol av länssly­relsen i Värmlands län, en ledamol av utvecklingsfonden i Örebro län. en ledamol av utvecklingsfonden i Värmlands län. en ledamol av Karlskoga kommun, en ledamot av Bofors, saml två ledamöter av de fackliga organi­sationerna vid Bofors. Den ledamot som utses av länsslyrelsen i Örebro län skall vara ordförande i stiftelsen och den ledamol som utses av länssty­relsen i Värmlands län skall vara vice ordförande. Ordföranden har ul-slagsröst vid lika röstetal.

Stiftelsen skall ej vara undanlagen från lillsyn enligl lagen (1929: 116) om lillsyn över stiftelser.

Prop. 1983/84:157

45

Bofors förbinder sig all i samband med stiftelsebildningen lämna stiftel­sen ell tillskott på minst 25 milj. kr. Tillskottet får göras genom atl Bofors lämnar stiftelsen en ovillkorlig och oåterkallelig utfästelse all på rekvisi­tion av stiftelsen intill ett belopp av minst 25 milj. kr. lillhandahålla stiftel­sen medel allteftersom medlen enligl stiftelsens bedömning behövs för stiftelsens verksamhel. Sker Bofors lillskolt på delta säll skall stiftelsen ha räll lill ränla moisvarande inlåningsränta på bank på icke ianspråktagen del av utfäst belopp fr. o. m. den 30 juni 1984.

Stiftelsens stadgar skall godkännas av regeringen och ändringar i fasl­slällda stadgar får inle ske ulan regeringens medgivande.

3. Verkan av att detta avtal bryts

Skulle Bofors bryta mol någon av sina förpliklelser enligl della avtal äger staten räll till omedelbar betalning från Bofors med ett belopp som svarar mot eftergivna slalliga lånebelopp enligt della avtal.

4. Tvist

Tvist rörande detta avlal, dess innehåll, tillkomst, giltighet eller lillämp­ning, sä ock annan tvist häiflytande ur rällsförhållandel mellan parlerna på grund av delta avtal får inte hänskjutas till domslol utan skall avgöras genom skiljedom enligt lag.

5. Godkännande

Regeringen kommer - under förutsättning atl riksdagen fattar de beslut som behövs härför - att slutligt godkänna della avtal. Infrias inte nämnda förutsättning skall återbetalning enligt p. 1 Ijärde stycket återgå på tidigare gällande villkor.

Detta avlal har upprättats i tre originalexemplar, varav parterna lagil var sitt.

Slockholm den 15 mars 1984

Staten

AB Bofors

AB Bofors-Kilsta

Prop. 1983/84:157

46

Innehållsförteckning

Propositionens huvudsakliga innehåll   ................ 

........ 

1

1

Inledning..........    ................................... 

............ 

2

2

Tillverkningen av rostfritt stål   ................... 

............ 

3

3

Ulvecklingen inom områdel rosifriti stål   ....... 

............ 

6

4

Specialstålkommissionen ............................ 

8

5

Principöverenskommelse om finansiell rekonstruktion av

Nyby Uddeholm   ..................................... 

9

6

Specialstålföretagens uppgörelse   .............. 

.......... 

10

7

Föredragandens överväganden ................... 

.......... 

11

7.1   Statens medverkan i en omstrukturering av sekiorn

rostfritt slål  ....................................... 

11

7.2

Slatens medverkan i en finansiell rekonstruktion av Bofors-Kilsta          

15

7.3

Framtida ändringar av villkor för villkorslån                

18

7.4

Åtgärder för industriell förnyelse i Bergslagen            

18

8

Hemställan  ............................................. 

25

9

Beslut   .................................................. 

.......... 

26

Bilaga I Vissa statliga lån och garantier för lån lill spe­

cialstålinduslrin   ........................... 

27

Bilaga 2        Ny slruktur inom svensk specialslälindustri    ..

28

Bilaga 3        Avtal mellan slalen och Uddeholms AB och

Nyby Uddeholm AB   ...................... 

.......... 

29

Bilaga 4        Avlal mellan slalen och Avesia Jernverks AB,

Nordstjernan AB och A[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:51.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Bilaga 6 Avtal mellan slalen och AB Bofors och AB Bo­

fors-Kilsla   .................................. 

.......... 

43

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984