Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1986/87:59

med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1985

Skr. 1986/87:59

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag ur regerings­prolokollet den 31 oktober 1986 redogörelse för verksamheten inom Euro­parådets ministerkommitté under år 1985.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1986187. 1 saml. Nr 59

Utrikesdepartementet

Skr. 1986/87:59

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1986

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Si­gurdsen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet S.[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1985.

I resolution 319 (1966) om förbindelsema med de nationella parlamenten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna atl årligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets minislerkommiltté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörelser för åren 196784, senast med skr. 1985/86:66. En redogörelse för verk­samheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1985 har utarbe­tats inom utrikesdepartementet efter samråd med cheferna för justitie-, social-, utbildnings-, jordbmks-, arbetsmarknads-, bostads-, industri- och civildepartementen. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i det­ta ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen fill riksdagen överlämnar den inom utrikes­departementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1985.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets        Skr. 1986/87:59 ministerkommitté under år 1985

I. Ministerkommittémöten

1. Allmänt

Ministerkommittén höll i likhet med tidigare år tvä ordinarie möten under år 1985 medan ställföreträdarna samlades 13 gånger. Till de sistnämnda har av praktiska skäl delegerats rätten atl behandla och fatta beslut i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde när ministrarna inte är sam­lade. Därtill kom ett särskilt utrikesministermöte, som ägde mm den 29 januari i Strasbourg på begäran av Förbundsrepubliken Tyskland.

Sex ordinarie fackministerkonferenser arrangerades inom Europarådet under året. Sålunda avhölls en ministerkonferens om mänskliga rättigheter den 1920 mars i Wien, en utbildningsminislerkonferens den 6-9 maj i Bryssel, konferens för ministrarna ansvariga för byggnadsvård den 34 oktober i Granada, planministerkonferens den 7 oktober i[REDACTED_EFTERNAMN], socialför-säkringsminislerkonferens den 9-11 oktober i Athén, samt ungdomsminis­terkonferens den 16-19 december i Strasbourg.

Härtill kom extraordinarie möten med idrottsministrarna i maj i Lissa­bon och i juni i Strasbourg med anledning av folbollskravallerna i maj i Bryssel.

Europarådels budget uppgick år 1985 lill ca 350 miljoner franska francs (FF). Sveriges bidrag var totalt 13,5 miljoner FF.

2. 76: e ministerkommittémötet

Europarådets 76:e ministerkommiltémöte ägde rum den 25 april i Stras­bourg under ordförandeskap av Förbundsrepubliken Tysklands biträdande utrikesminister Möllemann. Den svenska delegationen leddes av dåvaran­de utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN].

Dagordningen för mötet omfattade bl.a. följande ämnen: Europarådets roll i det västeuropeiska samarbetet och i synnerhet förhållandel till de europeiska gemenskaperna (EG), förbindelserna öst/väst och nord/syd samt utveckhngen i Latinamerika. Därtill kom frågor om mänskliga rättig­heter och den inlernafionella terrorismen.

Beträffande relationerna mellan Europarådet och EG underströk ordfö­randen betydelsen av det beslut gemenskapen strax dessförinnan fattat all låta Spanien och Portugal bli medlemmar i EG. Därmed skulle EG:s medlemsstater frän den 1 januari 1986 vara i majoritet i Europarådet. Vidare framhöll Möllemann vikten av en bättre förberedd och organiserad politisk dialog inom Europarådet. Denna dialog borde utvecklas i samver­kan med den parlamentariska församlingen.

Norges utrikesminister Stray betonade Europarådets roll som forum för samarbetet mellan EG och Europarådets medlemsstater. Del skulle vara djupt beklagligt om ett utvidgat samarbete inom gemenskapen skulle ske på bekostnad av vad som uppnätts inom Europarådet. Del rörde sig om två

ti    Riksdagen 1986/87. 1 saml. Nr59

lill sin funktion olika organisationer, som emellertid väl kompletterade Skr. 1986/87:59 varandra och som måste samarbeta effektivt för alt åstadkomma ett enat Europa. Samtidigt som integrationen inom EG fortsatte måste också Euro­parådet stärkas internt. Generalsekreterarens roll underströks när del gäll­de kontakterna med olika organ inom EG för alt diskutera förslag om ett utökat och pragmatiskt samarbete. Det var också viktigt att organisatio­nens nuvarande program med ett slort antal aktiviteler stramades upp. En starkare prioritering till områden där påtaliga resultat kunde redovisas var önskvärd.

Beträffande relationerna öst/väst framhöll bl.a. utrikesminister Bod­ström Europarådets roll i detta sammanhang. Europarådet kunde ha stor betydelse i ansträngningarna att åstadkomma ell vidgat samarbete med Östeuropa. Sverige hade gell sitt fulla stöd till resolutionen om europeisk kulturell identitet. Del fanns ett uppenbart intresse i Europa - öst som väst - för det gemensamma kulturarvet och den gemensamma europeiska kulturen. Ett stärkande av det kulturella samarbetet kunde också underlät­ta ett utbyte pä andra områden, vilket för övrigl också den parlamentariska församlingen betonat i olika resolutioner. En sådan utveckling skulle vara ett viktigt bidrag till öst/väsidialogen och komplettera det existerande bilaterala samarbetet mellan Europarådels medlemsstater och de östeuro­peiska staterna.[REDACTED_EFTERNAMN] nämnde särskilt de kontakler och diskussioner som ägt rum med Jugoslavien.

Vad gällde frågan om de mänskliga rättigheterna hänvisade flera talare till den fackministerkonferens, som ägt rum i Wien i mars. Konferensen hade gett ledning och ytterligare stöd för det vikuga arbete Europarådet utför på de mänskliga rättigheternas område. Bl.a. välkomnade utrikesmi­nister[REDACTED_EFTERNAMN] den deklaration och de tre resolutioner, som konferensen antagit.

Det kan tilläggas alt Turkiet gav en längre redogörelse för situationen för den turkiska minoriteten i Bulgarien och det förtryck som denna utsattes för av bulgariska myndigheter.

3. 77: e ministerkommittémötet

Ministerkommitténs 77:e möte hölls den 20 november i Strasbourg under grekiskt ordförandeskap. Mötet koncentrerades till en dag med anledning av ett NATO-möte påföljande dag som uppföljning Ull toppmötet i Geneve mellan USA:s president Reagan och generalsekreteraren i Sovjetunionens kommunistparti Gorbatjov. Den svenska delegationen leddes av kabinetts­sekreterare[REDACTED_EFTERNAMN].

Sedvanlig agenda förelåg, omfattande bl.a. ösl/västrelafionerna saml ESK-processen, kampen mot den internationella terrorismen och samar­betet i Europa.

Del ämne som ägnades särskild uppmärksamhet gällde bekämpandet av terrorismen. Pä tyskt/franskt förslag nåddes enighet om atl uppdra åt den i september 1984 tillsatta arbetsgruppen för dessa frågor alt före nästa minislerkommittémöte framlägga förslag om hur den av Europarådets

jusiitieministerkonferens föreslagna ministergruppen omfattande alla mini-     Skr. 1986/87:59 strar med ansvar för terrorislbekämpande skulle fungera och vad dess uppgifter borde vara. Några länder var beredda alt fatta ett positivt prin­cipbeslut omedelbart medan flertalet önskade avvakta.

Beträffande samarbetet i Europa koncentrerades diskussionen lill frågan om den politiska dialogen inom Europarådets ram. Schweiz, med slöd av Österrike, hade förordat en intensifiering av denna dialog. Debatten visade alt samtliga var positiva Ull en dialog innebärande ett fortsall tankeutbyte, men framförallt EG-länderna betonade att varken nya strukturer eller procedurer behövdes. Antalet slällförelrädarkommiltémöten med medver­kan av experter borde inle utökas. Inle heller borde Europarådet eftersträ­va alt göra uttalanden i internationella frågor utanför rådets verksamhels-område. Rådet var knappast en lämplig instans för detta bl.a. på grund av bristande resurser. Norge ansåg dock att de länder som inte är medlemmar i EG borde ha möjlighet att ge uttryck för sin inställning i internationella frågor innan EG fastställde sin position. I detta sammanhang hade Europa­rådet en viktig roll.

Beträffande aktuella internationella frågor, som även diskuterats vid sedvanhga informella överläggningar mellan ministrarna, rapporterade Luxemburg under det formella mötet om en sammankomst mellan EG, Contadoragmppen, d.v.s. de latinamerikanska stater som sedan 1983 söker främja fred i Centralamerika genom förhandlingar, och länderna i Centralamerika. Motsättningarna vid mötet hade varit slora mellan par­terna. Utsikterna för fred i området var inle goda.

Vid mötet genomfördes också del årliga kollokviel med representanter för Europarådels parlamentariska församling. Frågorna från parlamentari­kerna berörde uppföljningen av Colombo-kommissionens rapport, d.v.s. frågor om hur samarbetet inom Europarådet skall vidareutvecklas, relafio-nerna med EG, etc. Flenalet aspekter logs upp, bl.a. kultur, förbindel­serna mellan EG och Europarådet samt utvecklingen av den politiska dialogen och församlingens medverkan i denna.

II. 

Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer

1. Mänskliga rättigheter

Arbetet inom denna sektor har under året bedrivits i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och i tre expertkommittéer.

Den första europeiska ministerkonferensen om mänskliga rättigheter ägde rum i Wien den 19-20 mars 1985. Konferensen behandlade i huvud­sak tre ämnen, nämligen dels utvärdering och konsolidering av Europarå­dets hittillsvarande verksamhet inom de mänskliga rättigheternas område, särskilt kontrollorganens (domstolens och kommissionens) funktion, dels Europarådels roll i del fortsatta förverkligandet av de mänskliga rättighe­terna och dels mänskliga rätfigheler i relation lill framstegen inom medicin.

biologi och biokemi. Diskussionen i dessa ämnen fördes mot bakgrund av     Skr. 1986/87:59

rapporter utarbetade av respektive Schweiz, Österrike och Frankrike samt

skrifUiga bidrag från andra länder inklusive Sverige ("The Challenge to

Human Rights posed to the Development of Science and Technology").

De resolutioner som antogs av konferensen var inte så långtgående som

vissa länder önskat men utgjorde ändå betydande steg framåt.

Situationen för de mänskliga rälfighelerna i världen uppmärksammades i en deklaration. Under konferensen öppnades för undertecknande det åt­tonde protokollet till MR-konvenlionen som syftar till en snabbare hand­läggning av målen, främst i kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Nitton länder, däribland Sverige, har därefter undertecknat protokollet, som alla medlemsländer måste ratificera för att del skall träda i krafl.

Uppföljningen av förslagen från ministerkonferensen har salt sin prägel på sektorns verksamhet under är 1985. Som en direkt följd härav tillsattes en expertkommitté för att utreda frågan om MR-organens lokalbehov. I december 1985 framlades ett förslag om en ny byggnad lill en beräknad kostnad av 219 miljoner franska francs.

Som ytterligare en direkt följd av konferensen har expertkommittén för genteknik (CAHGE) ersatts av en expertkommitté för biomedicinska frå­gor (CAHBl) med ell utvidgat mandat.

Styrkommittén har under året antagit en rekommendation om ombuds-mannainstitulels roll. De föreslagna rikfiinjerna angående vägran av sam­vetsskäl alt göra militärtjänst har varit föremål för ytterligare diskussion. Vid CDDH:s andra möte under året tillsattes en arbetsgrupp för atl slutfö­ra redigeringen av en rekommendation. Beslul om uppföljning av Funchal-kollokviel om mänskliga rättigheter för utlänningar år 1984 har fattats.

Styrkommittén följer nära verksamheten i underkommilléerna, vars ar­bete är föremål för fortlöpande diskussion även i styrkommittén. CDDH diskuterade således ingående förslaget om en europeisk konvention mot tortyr. Styrkommittén för rättsfrågor (CDCJ) och styrkommittén för brottsfrågor (CDPC) har ombetts lämna synpunkter på förslaget. Kommit­tén skall konsultera styrkommittén för sociala frågor (CDSO) om förslaget fill ett tilläggsprotokoll rörande ekonomiska, sociala och kulturella rättig­heter.

Expertkommittén för förbättrande av proceduren enligt konventionen om de mänskliga rättigheterna (DH-PR) höll under året tre möten, som alla ägnades uppföljningen av de många förslag som framlagts vid ministerkon­ferensen i Wien. DH-PR har ingående diskuterat vissa av dessa förslag. Av störst allmän betydelse är förslagen om rätt för enskilt klagande att föra sin sak Ull domstolen samt förslaget om en sammanslagning av kommissionen och domstolen. Även frågor om ministerkommitténs ställning och möjlig­het att föreskriva ersättning till den klagande har diskuterats i detalj. Arbetet med uppföljningen kommer att fortsätta under år 1986. Sekretaria­tet har på kommitléns uppdrag utarbetat ett utkast till tilläggsprotokoll om rätt för den enskilde klagande att anhängiggöra ärenden i domstolen, men oenigheten är betydande i kommittén och det torde ta åtskillig tid att uppnå erforderlig enighet om förslaget.

Expertkommittén för utvidgning av de i europeiska konventionen upp-

tagna rättigheterna (DH-EX) har ägnat året ät en fortsatt behandling av Skr. 1986/87:59 förslaget om en europeisk konvention mot tortyr. Avsikten är att upprätta en särskild kommission och ett system för besök på platser i de anslutna staterna, där personer berövats friheten, t. ex. polisstationer och fängelser. Det förbud som finns i artikel 3 i konventionen om de mänskliga rätfighe-terna skulle därmed kompletteras och stärkas i preventivt syfte. Ytterliga­re aspekter, bl.a. psykiatriska, skall belysas i det fortsatta arbelel.

Expertkommittén för information och undervisning om mänskliga rättig­heter (DJ-ED) har fortsatt ägna särskild uppmärksamhet ål frågorna om skolundervisning och information och undervisningsmaterial till särskilda yrkesgrupper. Arbetet med en handbok om mänskliga rättigheter inom kriminalvården har avslutals. En rapport om samarbetet med frivilligor­ganisationer till skydd för de mänskliga rättigheterna har färdigställts och publicerats. Ett seminarium för journalister förbereds. Uppmärksamhet har även ägnats spridningen av Europarådels material i ämnet, bl.a. ge­nom översättningar.

En fristående expertgrupp om utveckling och mänskhga rättigheter (CAHDD) har mötts för utbyte av information och åsikter om det arbete som pågår inom FN. Endast två av Europarådets medlemsländer Neder­länderna och Frankrike - ingår i den arbetsgrupp som tillsatts av FN för utarbetande av förslag inom området. Europarådet tjänar härigenom som fomm för de demokrafiska länderna i Europa.

Under året hölls det sjätte kollokviet om konventionen om de mänskliga rättigheterna den 13-16 november i Sevilla. Del ägnades särskilt frågor om dels informations- och yttrandefrihet, dels de olika parternas ansvar i proceduren enligl konventionen om de mänskliga rättigheterna.

Slutligen kan rörande konventionen tilläggas atl del sjätte tilläggsproto­kollet, som förbjuder dödsstraff i fredstid, trädde i kraft den 1 mars 1985. Det åttonde tilläggsprotokollet öppnades, som ovan nämnts, för under­tecknande vid ministerkonferensen i Wien den 19 mars. Sverige ratifice­rade det sjunde tilläggsprotokollet den 8 november 1985 och det åttonde den 10 januari 1986. Vidare bör nämnas alt Grekland nu godkänt rätten för individer atl klaga lill MR-organen, vilket innebär att arton av Europarå­dets tjugoen medlemsländer nu medger detla.

2. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor 

a) Social trygghet

Den tredje ministerkonferensen för ministrar med ansvar för social trygg­het hölls den 9-11 oktober 1985 i Athén. Under konferensen diskuterades framför allt socialförsäkringens roll under en ekonomiskt svår tid. Som bakgmndsmaterial hade utarbetats en samlad översikt av trenderna i lag­stiftningen i medlemsländerna sedan år 1974. Vidare presenterades två rapporter, en om utvecklingen särskilt i länder med socialförsäkringssys-lem som omfattar hela befolkningen och en om utvecklingen i länder med system omfattande enbart den förvärvsarbetande befolkningen. Slutkommunikén från ministerkonferensen underströk bl.a. vikten av

att vidmakthålla den sociala tryggheten i perioder av kris och pekade på Skr. 1986/87:59 del hol som en kris innebär även mot försäkringssystemens finansierings­källor. Krisen borde dock föranleda även en översyn av försäkringssyste­men, bl.a. i syfte att förenkla och rationalisera dessa och motverka de mekanismer som innebär atl i många länder alll fler ställs utanför den sociala tryggheten. Exempel på denna ulstötning är att mänga blir utför-säkrade lill följd av långvarig arbetslöshet, eller atl de till följd av svårighe­ten all få och behålla ett arbete inte förmår uppfylla de stadgade kvalifika­tionskraven för olika sociala förmåner.

I slutkommunikén framhölls nödvändigheten av studier och informa­tionsutbyte inom Europarådets ram i sådana frågor. Vidare förordades som en återkommande uppgift i europarådssamarbetel atl följa utveck­lingen på den sociala trygghetens område i syfte alt idenfifiera huvudtren­derna och effekterna på lång sikt. Slutligen framfördes tanken på att tillskapa en forskargrupp för att analysera ell anlal angivna frågor.

Styrkommittén för social trygghet undersöker härefter vägarna att om-sälta ministerkonferensens rekommendationer i arbetsuppgifter i det lö­pande samarbetet.

Styrkommittén ägnade i övrigt under året sina insatser främst ät revi­sionen av den europeiska socialförsäkringsbalken, ell arbele som närmar sig sin fullbordan. Av övriga arbetsuppgifter avslutades två genom förslag till ministerrådet alt anta rekommendationer. Det ena förslaget gäller en uisträckning av sjukvårdsförsäkringen till hela befolkningen i länder där detla ännu inte skett. Del andra gäller användningen av ett utarbetat europeiskt standardformulär för att styrka rätlen till sjukvårdsförmåner under tillfällig vistelse utomlands för turister m.fl.

b) Socialtjänst och arbetsmarknadsfrågor

Styrkommittén för social- och arbetsmarknadsfrågor (CDSO) har under år 1985 haft två ordinarie möten. Vad gäller arbetsmarknadsfrågor presentera­des bl.a. två rapporter, nämligen "Utslagningen på arbetsmarknaden" och "Psykologiska och sociala konsekvenser av långtids- och upprepad arbetslöshet". Den sistnämnda rapporten innehöll en sammanställning av de olika arbetsmarknadspolifiska åigärder som vidtas i medlemsländerna.

Kommittén har även diskuterat förslag till rekommendationer om bl.a. lönegaranti vid konkurs och fillfälliga arbelsförmedlingsbyråer. Dessa för­slag har utarbetats av sekretariatet och bygger på tidigare rapporter.

Förberedelsearbetet inför Europarådets tredje arbetsministerkonferens i januari 1986 i Spanien fortsatle under året i en särskild kommitté.

På det socialpolitiska området slutförde kommittén under året för sin del arbetet med två rekommendationer, nämligen en om frivilligarbele på socialtjänstens område och en om de äldres möjligheter atl delta i sociala och kulturella akfiviteler. Bägge rekommendationerna lorde fä anses vara av relativt begränsat intresse för svenska förhållanden.

Kommittén organiserade under året ett europeiskt kollokvium om so­cialtjänst för de allra äldsta med aktivt dellagande av ett flertal personer

från Sverige, bl.a. representanter för svenska pensionärsorganisationer.     Skr. 1986/87:59

Kommittén har även diskuterat att hålla en liknande konferens om våld i

familjen.

c) Migration

Styrkommittén för migralionsfrågor (CDMG) har under år 1985 fortsatt planeringen av den tredje europeiska migrationsministerkonferensen, som skall äga mm i Portugal i maj 1987. Sverige bidrar bl.a. med en nafionell rapport under temat "Community relations and parlicipaUon by migrants in the society of the hosl countries". Statssekreteraren i arbetsmarknads­departementet, Jonas Widgren, kommer all utarbeta huvudrapporten. Rapporten skall beskriva utvecklingen på migrationsområdet under 1980-talet och därvid lägga särskilt tyngd pä uppföljningen av de slutsatser som antogs vid migralionsministerkonferenserna i Strasbourg år 1980 och i Rom år 1983.

Kommittén har under året påbörjat en kartläggning av invandrarnas organisationer i Europa.

Kommittén har under året fortsatt sitt arbete vad gäller insatser för att åstadkomma goda relationer mellan invandrare och majoritetsbefolkning­en. En särskild expertkommitté, där Sverige innehar ordförandeskapet, har tillsatts. Inom ramen för denna kommittés verksamhet avses en rad akfiviteler initieras de närmaste åren.

På kommitténs initiativ har det första av två möten om s.k. illegal invandring ägt rum. Mötet var en uppföljning av migrationsministerkonfe­rensen i Rom.

Kommittén har mottagit en slutlig version av en konsultrapport om invandrarnas boende. På grundval av denna rapport har arbelel inletts med en revision av den europarådsresolution (69)8 som behandlar invandrarnas boendeförhållanden.

Kommittén har tillsammans med huvudkommittén för kultur- och utbild­ningsområdet (CDCC) beslutat atl tillsätta en gemensam ledningsgrupp med fyra ledamöter för programmet "Experiments in inlercullural educa­tion". Sverige ingår som en av CDMG:s företrädare i ledningsgruppen.

Kommittén valde i november ett nytt arbetsutskott, vari Sverige kom­mer atl ingå åren 198687.

d) Jämställdhetsfrågor

Kommittén för jämställdhet mellan kvinnor och män (CAHFM) höll sitt fjärde möte i oktober 1985. Kommittén granskade härvid i enlighet med sitt mandal de åigärder som vidtagits inom Europarådets olika verksamhets­områden för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Del år 1980 antagna handlingsprogrammet för jämställdhet mellan könen och minister­kommitténs budskap år 1981 till berörda kommittéer att verka för jäm­ställdhetsprincipen är riktlinjer för detla arbete. Resultatet av denna granskning utföll i stort sett positivt även om kvinnorna främst förekom

inom tradifionellt kvinnliga områden. Kommittén hyste delta till trots slor     Skr. 1986/87:59 oro över alt kvinnor hlt saknades i den betydelsefulla styrkommittén för mänskliga rättigheter.

Förberedelsearbetet inför Europarådets första jämställdhelskonferens i mars 1986 i Strasbourg fortsatle under året. Temat för konferensen var kvinnors dellagande i den polifiska beslutsprocessen.

Inför konferensen utarbetade kommittén förslag dels till en deklaration om jämställdhet mellan kvinnor och män i politisk och offentlig verksam­het, dels till en resolution om handlingsprinciper för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män bland förtroendevalda.

Kommittén har också deltagit i förberedelserna av en konferens hösten 1986 i Grekland med kvinnorepresentation i lokala och regionala organ som tema.

e) Befolkningsstudier

Kommittén för befolkningsstudier (CDDE) höll sill årliga möte i juni 1985. En av huvuduppgifterna för kommittén är alt utbyta synpunkter om den demografiska utvecklingen i medlemsländerna. Länderrapporterna (alltid de mest aktuella befolkningsuppgifterna av sitt slag) och en sammanfat­tande kommentar finns publicerade under namnet "Recent demographic developments in the member states of the Council of Europé" (CDDE (85)1).

Vidare har kommittén avslutat arbetet i tre av sina expertkommittéer: Fertility trends (DE-FT), Divorce, juridical separation and remarriage (DE-DI) samt The changing age slmcture of the populafion and its implica-lions for policy (DE-AG). Konsultemas rapporter lill dessa tre kommittéer kommer samtliga atl publiceras i Europarådets serie Population Studies.

Under år 1985 inledde en expertkommitté sitt arbete med att studera demografiska aspekter på arbetskraften och sysselsättning. Likaså har förberedelsearbetet fortsatl för CDDE:s stora seminarium "Demografiska problemområden fi Europarådels medlemsländer)" planerat hållas i sep­tember 1986 i Strasbourg.

Kommittén beslöt alt under år 1986 starta två studier:

      "Parenlal responsibilities and other life-slyle options: a review of re­

cent and possible policies"

- "Household slmclures: study on the availability of data".

Kommittén benämns numera "European Population Committee". För

administrauva ändamål kvarstår förkortningen CDDE.

3. Utbildning, kultur och idrott 

a) Utbildning och kultur

Kulturstyrelsen (CDCC) är det samordnande organet för frågor inom kul­

tur- och utbildningsområdet. Genom alt ansluta sig till 1954 års Kulturkon-

10

venlion kan länder som inte är medlemmar i Europarådet delta i kultur-     Skr. 1986/87:59 samarbetet.

Detta gäller för 1985 Finland och Vafikanslaten.

Arbetet i kulturstyrelsen bedrivs genom projekt, konferenser och ser­viceaktiviteter. Till kommittén hör också atl förbereda utbildnings-, forsk­nings- och kulturministerkonferenser. Förberedelserna för dessa konferen­ser sker i särskilda kommittéer.

Frågor rörande högre utbildning och vissa forskningsfrågor handläggs av en särskild kommitté, "Standing Conference for Universily Problems" (CC-PU). Denna är underställd CDCC som skall godkänna dess budget och program.

Den dominerande frågan i CDCC under år 1985 har gällt vilken inrikt­ning och vilken prioritering som bör ske i samarbetet pä kulturområdet saml kommitténs egna arbetsformer. En arbetsgrupp inom ministerkom­mittén har lagt fram en rapport i frågan vilken diskuterats ingående i CDCC, efiersom förslaget starkt beskär CDCC: s autonoma ställning.

Som ett led i arbetet atl söka konkretisera verksamheten arrangerade Sverige i april ett seminarium ägnat metodiken för länderförhör på kultur­området. Översynen av nationell kuliurpoliuk ingår nu som en del av CDCC:s arbetsprogram under en försöksperiod på två år.

På skolområdet pågår projekt rörande moderna språk, invandrarfrågor, vuxenutbildning samt vissa frågor rörande gmndskolans låg- och mellan­stadium.

På högskolans område pägår ett projekt i syfte att främja samarbetet mellan de europeiska universiteten.

På kulturområdet pågår ett projekt om lokal och regional kulturpolitik och ett om kulturindustrier.

Under året har arrangerats en konferens i anledning av Europeiska Musikåret.

Belgien stod som värdland för en utbildningsminislerkonferens den 69 maj i Bryssel, som behandlade ohka aspekter på utbildning för 16-19-åringar.

Förberedelsearbetet för 1987 års kuiturministerkonferens respektive ut­bildningsministerkonferens har påbörjats.

b) Idrott

De för idrotten ansvariga ministrarna samlades lill ell informellt idrotts­

ministermöte i Lissabon i maj saml ell i all hast sammankallat informellt

idroltsministermöte i Strasbourg i juni. Orsaken var de våldsamma fot­

bollskravallerna i Bryssel i slutet av maj. Ministrarna påskyndade ett

beslul om en konvention mot läktarvåld. Denna antogs sedermera av

ministerkommittén i juli. Sverige skrev på och ratificerade konventionen

som tredje land, vilket medförde att konventionen trädde i krafl den 1

november. Konventionen har varit vägledande för det arbete mot läktar­

våld som pågår i Sverige inom ramen för brottsförebyggande rådet.

11

4. Ungdomsfrågor

Skr. 1986/87:59

a)   Europeiska ungdomsfonden

Sverige bidrar liksom tidigare år med ett frivilligt bidrag lill fondens verk­samhet utöver de reguljära medel som anslås. Fonden ger bidrag lill skilda verksamheter arrangerade av europeiska ungdomsorganisationer.

b) Europeiska ungdomscentret

Ungdomscentret har under året arrangerat ett anlal kurser om aktuella ungdomsfrågor saml språkkurser. En särskild arbetsgmpp har tillsalts för att utvärdera verksamheten.

Europarådets första ungdomsministerkonferens arrangerades den 17 19 december i Strasbourg. De frågor som behandlades på konferensen gällde bl.a. de ungas situation i Europa och europeiskt samarbete på ungdomsområdel.

5. Hälso- och sjukvård

Styrkommittén för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) har under året hållit två möten och därvid slutbehandlat rekommendation och rapport om kva­litetskontroll vid blodtransfusion och rekommendaUon om testning av blodgivare för AIDS samt rapporter angående vård i hemmet för äldre, organisafion av förebyggande verksamhet i primärvården, roll och utbild­ning av sjuksköterskor och barnmorskor i förebyggande insatser och häl­soupplysning, förebyggande insatser inom pediatriken samt utbildning av barnläkare i förebyggande insatser och hälsoupplysning.

Under året har kommittén också förberett ett hälso- och sjukvårdsminis-termöle angående psykisk hälso- och sjukvård i framtiden. Vid minister-mötet, som avhölls i Stockholm, diskuterades bl.a. en svensk rapport angående främjande av psykisk hälsa och en fransk rapport om utveckling av en strategi för den psykiska hälso- och sjukvården byggd på ett offent­ligt ansvar och bättre anpassad till dagens behov. Vid mötet diskuterades ocksä samarbetet på hälso- och sjukvårdsområdet mellan medlemslän­derna och Centralamerika och Panama. Ministermötet enades om ett ge­mensamt uttalande i dessa frågor. Samtidigt inbjöds till ett nytt minister­möte i Frankrike år 1987 angående transplanlalionsfrågor, särskilt de etiska frågorna.

Hälso- och sjukvårdskommitlén har också ordnat en konferens för ca 500 deltagare om immunologiska reaktioner i samband med iransplantalion och en kurs i förebyggande av sjukhusinfeklioner.

12

6. Miljöfrågor och regionala planeringsfrågor

Skr. 1986/87:59

a) Miljöfrågor

A.  Konventioner

Den vid miljöministerkonferensen i Bern den 1921 september 1979 öpp­nade konventionen rörande skyddet av vilda växter och djur i Europa och deras naturliga biotoper, har trätt i kraft sedan den ratificerats av erforder­ligt anlal siater. Sammanlagt 14 medlemsstater har, jämte EG och Finland, som första utomstående stal, hittills ratificerat. Sverige ratificerade kon­ventionen under år 1983.

Ändamålet med konventionen är att förbättra skyddet och vården av den vilda faunan och floran, med särskild tonvikt lagd på utrotningshotade, sårbara och sällsynta arter och deras biotoper. Flyttande och endemiska arter nämns som särskilt angelägna. Som appendix till konventionen har fogals förteckningar på växt- och djurarter, som skall åtnjuta skydd. Ytter­ligare arbete med formerna för urval och skydd av lokaler - biotoper återstår.

B.  Resolutioner av större intresse, vilka antagits av ministerkommittén

1 resolutionerna (79)9 och (79)10 fastlades regler för det europeiska nätver­ket av biogenetiska reservat, vilket syftar till all bevara representativa naturtyper och landskap. Arbetet med utväljandet och avsättandet av biogenetiska reservat pågår i medlemsländerna. Våtmarker, hedar, allu-vialskogar och havsstrandängar hör till de naturtyper, som i första om­gången skall inrymmas i nätverket. Biotoper för hotade fåglar och herptiler saml vissa gmpper av evertebrater (ryggradslösa djur) kommer att inklude­ras bland de biogenetiska reservaten. Sverige har anmält ett antal vät-marker till nätverket.

C.  Viktigare frågor i kommittéarbetet

Arbetet inom europeiska naturvärds- och naturresurskommiltén (Euro­pean Committee for the Conservation of Nature and Natural Resources -CDSN) har under år 1985 koncentrerats till frågor om natur- och land­skapsvärd, mark för friluflsUv samt skydd för hotade växt- och djurarter. Speciella studier rörande ohka naturtyper som hedar, kalkområden, ma­rina områden m.fl. samt rörande olika djur- och växlgmpper pågår och publiceras varefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod- och kräldjur, fiskar och vissa everlebralgmpper som fjärilar saml för kärlväxter.

Arbelel med naturvårdens plan- och skölselfrågor har varit föremål för omorganisation för att bredda verksamheten. Frågor rörande tätorternas närmiljö saml bevarandet av jord- och skogsbmkslandskapels mångfald prioriteras.

Informafion och naturvårdsundervisning ägnas stor uppmärksamhet.

13

Bl.a. förbereddes  1987-88 års kampanj om Agriculture and Wildlife.     Skr. 1986/87:59

Denna utgör en del av Europarådets slora "Campaign for the Country-

side", vilken får sin tyngdpunkt kring del kulturhistoriska arvet, skydd av

byggnadsminnen och kulturlandskapet. Bland aktuella frågor kan i övrigl

nämnas naturvärdsundervisning i samband med jord- och skogsbruk. Här

kan särskilt hänvisas till arbetet inom Europarådets "Information Centre

for Nature ConservaUon".

En fackministerkonferens planeras all hållas i Portugal år 1987. Den skall särskilt behandla frågor om en ny europeisk strategi för naturvård samt frågor om jordbrukslandskapet och naturvården.

b) Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering

Av budgetskäl har styrkommittén för regional planering (CDAT) inle haft något möte under år 1985. 1 enlighet med 1985 års arbetsprogram har två expertmöten ägt rum beträffande dels kustplanering, dels skydd av sötval-tenresurser. Den sjunde europeiska planminislerkonferensen ägde mm i oktober 1985 i[REDACTED_EFTERNAMN]. Konferensens huvudtema var "Beslutsprocessens utveckling i regional planering: decentralisering och gränssamarbete".

Styrkommittén för stadsplanering och byggnadsvård (CDUP) har under året haft följande verksamhet.

Inom stadsplaneringsområdel hölls två internationella konferenser "Ur­ban environmenlal improvement and economic recovery in regions of older industry in Europé", Dortmund, samt "Health in Towns", Stras­bourg.

I ett projekt "Conservation policies and urban management" binds kommitténs två ansvarsområden samman och förberedelsearbete har un­der året bedrivits för en konferens i Rennes år 1986.

Inom ansvarområdel byggnadsvård har årets arbele inneburit:

-

slutförande av arbetet med en konvention för byggnadsvård, saml re­kommendationer till regeringarna rörande hantverkssituationen inom byggnadsvården;

-

fortsalt förbereddsarbele för kommande akfiviteler inom arkeologi och planering, landsbygdsutveckling samt finansiering av byggnadsvård;

-

genomförande av en konferens kring induslriminnesvård i Lyon.

Det tyngst vägande arrangemanget under år 1985 inom kommitléns ansvarsområde var konferensen för ministrarna ansvariga för byggnads­vård som hölls i Granada under oktober. Kulturminister Bengt[REDACTED_EFTERNAMN] var rapportör inom temat New Socio-cultural Dimensions of the Heritage.

Konferensen belyste kulturminnesvårdens situation och lyfte bl.a. fram luftföroreningsfrågorna som den kanske viktigaste politiska frågan i vår tid när det gäller kulturarvets bevarande för kommande generationer.

Ministerkonferensen antog ett antal resolutioner som dels riktar sig ull medlemsländerna, dels ger riktlinjer för del fortsatta arbetet inom Europa­rådet för nästa femårsperiod.

Arbetet med tekniskt bistånd liksom stödet till Venedig-centret för hant­

verksutbildning har legat på oförändrad nivå.

14

En stor del av kommitténs resurser ägnas information genom utgivandet     Skr. 1986/87:59 av bulletinen "A Future for Our Past".

7. Regionala och kommunala frågor

Styrkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt sex­tonde plenarmöte i Strasbourg den 7-8 mars 1985 för bl.a. uppföljning av kommunminislerkonferensen i Rom den 6-8 november 1984.

CDRM:s sjuttonde plenarmöte i Strasbourg den 4-6 december 1985 ägnades främst åt förberedelser för den sjunde kommunministerkonferen­sen som hölls i Salzburg, Österrike, den 8-10 oktober 1986. Konferensens leman var "Local Finance" och "Foreigners in the Municipality".

8. Rättsfrågor

a) Rekommendationer och konventioner

I rekommendaUon R (85)2 om rättsligt skydd mot könsdiskriminering anges vilka riktlinjer som bör följas i lagstiftningsarbetet för alt främja jämställdhet mellan könen när det gäller anställningsförhållanden, social­försäkrings- och pensionsförmåner, beskattning, familjerältsliga förhållan­den, medborgarskap och polhiska rättigheter.

Rekommendationen R (85)4 om våld i familjen antogs i mars 1985. Den tar upp bl. a. behovet av opinionsbildning och särskild utbildning för yrkes­grupper som i sitt arbele kan komma i kontakt med familjevåld. Dessutom föreslås olika åtgärder för atl förbätlra offrets ställning.

Rekommendationen R (85)10 som antogs i juni 1985 behandlar den prak­tiska tillämpningen av den europeiska konventionen om inbördes rätts­hjälp i brottmål i ärenden om telefonavlyssning. Rekommendationen syftar både till all förenkla hanteringen av sådana ärenden och all öka de faktiska möjligheterna till europeisk rättshjälp i ärendena. Rekommendationen an-logs med 12 röster för och ingen emot. Fyra stater, däribland Sverige, lade ner sina röster.

1 rekommendationen R (85)11 som antogs i juni 1985 behandlas brottsoff­rens ställning. Medlemsstaterna rekommenderas att se över sin nationella lagstiftning i en lång rad avseenden rörande främst handläggningen inom rättsväsendet. Slor vikt läggs vid god information till och skydd för målsä­ganden genom hela förfarandet. Skadeståndsfrågor tas också upp.

I rekommendationen R (85)20 om skydd för persondala, som används för direkt marknadsföring, vilken anknyter till den europeiska dataskydds-konventionen, anges vissa principer som bör följas på detla område. Med­lemsstaterna rekommenderas också all ge största möjliga spridning av rekommendauonen.

I den europeiska konventionen om erkännande av internationella icke­

statliga eller frivilliga organisationers (NGO: s) rättsliga status behandlas

bl. a. vilka organisationer som avses med konvenfionen och vilka förutsätt­

ningar som skall föreligga för ett erkännande.

15

Den nya konventionen om imernationelll samarbete om brott rörande     Skr. 1986/87:59 konstföremål (jfr skr. 1985/86:66 s. 16) öppnades för undertecknande i juni 1985. På grund av konventionens ofullständiga reglering a,v bl.a. frågan om godtrosförvärv har Sverige hittills ställt sig avvaktande i detta ärende.

b) Kommittéarbetet

1. Under styrkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) pågår utrednings­arbete pä en rad områden i syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europa­rådets medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts under år 1985 kan nämnas fosterfamiljefrågor, s.k. "insider trading", dataskyddsfrågor med avseende på polisregister och i anställningsförhållanden, utlänningars röst­rätt, åtgärder för att minska domstolarnas arbetsbörda, allmänhetens del­tagande i administrativa förfaranden som rör flera enskilda personer samt konkursförvaltares befogenheter och information till utländska borgenä­rer.

CDCJ har under året haft sina 43:e och 44:e möten. Kommittén har

/

föreslagit ministerkommittén att anta bl.a. de tidigare nämnda rekommen­dationerna R (85)2 och 20. Dessutom har kommittén föreslagit att en konvention om ömsesidigt administrativt bistånd i skattefrågor skall antas av ministerkommittén när den har antagits av vederbörande organ inom OECD. Konventionen är nämligen gemensam för Europarådet och OECD.

2. Styrkommittén för brottsfrågor (CDPC) höll sitt 34:e möte i april

1985. Kommittén beslutade bl.a. att föreslå ministerkommittén att anta de

nyss nämnda rekommendationerna rörande telefonavlyssning och brotts­

offer. Direktiv utarbetades för en arbetsgrupp som skall studera datorrela-

terad brottslighet. Förberedelser vidtogs för dels FN:s världskonferens i

brottslighetsfrågor, som därefter avhölls i Milano i augusti/september

1985, dels det 15:e europeiska justitieministermötet. CDPC föreslog också

ett arbetsprogram för det kommande årel. Bo[REDACTED_EFTERNAMN], Sverige, valdes

till ordförande i CDPC.

Bland de frågor som under året behandlades i arbetsgrupper under CDPC kan nämnas straffrättsligt ansvar för juridiska personer, ungdoms­brottslighet och brottsförebyggande arbete. CDPC har också fått i uppdrag av ministerkommittén att ta upp vissa frågor rörande tortyr.

En av CDPC oberoende grupp arbetar med frågor som rör terroristbe­kämpning.

3. Massmediakommittén (CDMM) med dess två underkommittéer, en

med experter på mediapolitik (MM-PO) och en med experter pä juridiska

mediafrägor (MM-JU), har fortsatt sitt arbete med att behandla olika frågor

på mediaområdet. Den juridiska underkommittén har framför alll sysslat

med de olika rättsliga problemen i samband med kabel- och satellilsprid-

ning av televisionsprogram och arbetar f. n. på en rekommendation i detta

ämne. Dessutom arbetar man på ett utkast fill en rekommendation om

kopiering för enskilt bruk av ljud- och bildinspelningar. Vidare behandlar

man frågor som rör olovlig kommersieU kopiering av upphovsrättsligt

skyddat material, s.k. piracy.

16

CDMM har vidare arbetat för alt få lill stånd bättre intern samordning Skr. 1986/87:59 inom Europarådels sekretariat och kommittéväsende på det massmediapo-liliska området. Särskilt har detta gällt i kontakterna med kultursektorn. Detta har framstått som angelägel inför förberedelserna av Europarådels första ministerkonferens om massmediapolitik, vilken i enlighet med kul­turministerkonferensens beslut år 1984 kommer atl äga rum i december 1986. CDMM har ansvar för konferensens planering. Sverige ingår i för­beredelsekommittén och svarar ocksä för huvudrapporten lill ett av konfe­rensens två huvudteman.

4. Expertkommittén för frågor rörande asylrätt och flyktingar (CA-HAR) påböriade under år 1985 utarbetandet av en konvention om territo­riell asyl, d.v.s. rätten för en för fara utsatt person alt få asyl i ett land. Vidare påbörjades nya diskussioner om den s.k. första asyllandsfrågan. Kommittén beslutade även all inhämta visst material i denna fråga i syfte att fä underlag för att återuppta arbelel med en överenskommelse om vad som skall gälla för fastställande av första asylland. CAHAR fortsatte ocksä arbetet med en rekommendation eller deklaration för atl stärka skyddet för de facto-flyklingar. Härvid diskuterades ingående siluafionen för olika flyktinggrupper.

III. Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Fonden för bosättning och regional utveckling (Resetllemenl Fund) bil­dades år 1956. Samtliga Europarådets medlemsländer utom Irland, Stor­britannien och Österrike är anslutna till fonden. Hämtöver är den Heliga Stolen medlem. Under året har fondorganen behandlat frågan om formema för Jugoslaviens anknytning lill fonden.

Fonden bildades ursprungligen som ell instmment i flykfingpolifiken, men är numera inriktad huvudsakligen på att genom lån stödja infrakstruk-tur-, sysselsättnings- och bosiadsbyggnadsprojekl i regioner med stora befolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatser i samband med flyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussioner om Europa­rådets bidrag lill en balanserad ekonomisk och social utveckling mellan medlemsländerna spelar fonden en framträdande roll eftersom den är rådets enda konkreta instmment för alt påverka utvecklingen inom detta område.

Medlemsländernas insats i fonden uppgår lill 68,5 milj. US dollar. Härtill kommer alt fonden vid utgången av år 1985 hade reserver och vinstmedel på 147,1 milj. dollar.

Med dessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga

villkor låna upp pengar på den internationella kapitalmarknaden. Dessa

medel lånas sedan ut till projekt i medlemsländerna med den inriktning

som beskrivits ovan. En filen del av utlåningen sker pä specieUt fördelakti­

ga villkor, för närvarande en procents ränta. Denna subventionerade utlå­

ning bekostas av en del av fondens vinstmedel.

17

Sedan sin tillkomst och till slutet av år 1985 har fonden finansierat Skr. 1986/87:59 projekt i medlemsländerna om totalt 3 617 milj. dollar. Vid årsskiftet utestående lån uppgick till 3 117 milj. dollar varav 38,2 milj. dollar som subventionerade lån. De största låntagarna har varit Italien (34% av låne­medlen) och Turkiel (ca 25%). På senare lid har nyullåningen fått en jämnare geografisk fördelning och flera andra sydeuropeiska länder har erhållit stora lån.

Under de senaste åren har fondens verksamhet expanderat mycket starkt. Nyullåningen under år 1985 uppgick således till 608 milj. dollar. Trots denna expansion väntade vid årsskiftet 1985/86 projekt för I 584 milj. dollar på finansiering. Fondens vinst uppgick under år 1985 till 56,4 milj. dollar, vilket innebär en kraftig ökning sedan föregående år (19,9 milj. dollar).

Sverige inträdde i fonden är 1977. Vår andel i fondens kapital uppgår till 910000 dollar, vilket motsvarar 1,33%. Av delta belopp har 280000 dollar betalats in och 630000 dollar är ett garanuåtagande. Sverige har bl.a. eftersträvat att utlåningen skall få en bällre geografisk fördelning och koncentreras tiU de socialt angelägnaste projekten, att en större andel av fondens vinst skall användas för lån på särskilt fördelaktiga villkor samt att flera länder skall ansluta sig till fonden.

IV. 

Övrigt

a) Europafarmakopén

Sedan år 1975 har Sverige varit anslutet ull konvenfionen om utarbetandet av en europeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkeme­delssubstanser och färdiga läkemedel och har bindande gUtighet i de länder som anslutit sig till konventionen. I Sverige trädde den första utgåvan av Europafarmakopén i kraft den I januari 1978. Dess bestämmelser har sedan dess tiUämpats av socialstyrelsens läkemedelsavdelning och läkemedelsin­dustrin vid registrering och kontroll av läkemedel samt för Apoteksbola­gels läkemedelshantering. Under år 1980 påböoades utgivningen av den andra editionen av Europafarmakopén, som på sikt kommer all ersätta den första editionen. Den innehåller dels reviderade bestämmelser från den första editionen, dels nya föreskrifter. Med utgången av år 1985 har tio delar av den andra edifionen utgivits från trycket: Hela innehållet i de nio första delama och vissa avsnitt i den Uonde delen av den andra editionen har hittills hunnit sättas i kraft i Sverige. Under år 1985 har revisionen av den första editionen definitivt slutförts. Den andra editionen av farmako-pén (Ph Eur Ed. 

II)

kan därigenom sällas i krafl i medlemsländerna den 1 juli 1987.

Sjutton länder är nu anslutna UU konventionen, däribland samtliga nor­diska länder.

Sverige var representerat vid samtliga tre kommissionsmöien under år

1985. Dessutom medverkar 14 svenska representanter i de lotaU 25 expert­

grupper, som förbereder och bearbetar det material, som skall ingå i

18

farmakopén. Omfattande experimentellt förarbete utförs även på naUoneU Skr. 1986/87:59 nivå, på statliga laboratorier och vid vissa industriföretag. I Sverige deltar bl.a. socialstyrelsens läkemedelsavdelning, siatens bakteriologiska labo­ratorium, statens veterinärmedicinska anstalt, apotekens centrallaborato­rium och några av landets farmaceutiska industrier. 1 Sverige samordnas arbetet genom svenska farmakopékommittén vid socialstyrelsen.

Under år 1981 skedde en översyn av uppläggningen av arbelel inom farmakopékommissionen och på expertgmppsnivå. Nya prioriterings­regler har medfört atl arbetet sedan år 1982 koncentrerats lill nya medi­cinskt och farmaceufiskt ändamålsenliga läkemedel. Därigenom har ett ökat antal undersökningsmetoder och monografier för nya läkemedelssub-slanser kunnat fastställas. Åren 1984 och 1985 genomfördes en förnyad prioritering av de nya läkemedelssubslanser och läkemedelsberedningar, som skall ingå i kommande delar av Europafarmakopén. Arbetet med monografierna för dessa har påbörjats under år 1985.

b) Pompidougruppen (Narkotikafrågor)

Samarbetet, som numera omfattar Belgien, Danmark, Frankrike, För­bundsrepubliken Tyskland, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Neder­länderna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Sverige och Turkiel, inled­des år 1971 på initiativ av den franske presidenten George Pompidou. Sedan år 1980 är det inkorporerat i Europarådet. Samarbetet är multidisci-plinärt. De ministrar som är ansvariga för samordningen av narkotikafrå­gor möts ungefär en gång vart tredje år och gör de gemensamma uttalan­den, som påkallas av utvecklingen och gjorda utredningar samt bestämmer inriktningen på samarbetet under åren fram fiU nästa minislermöte. Mellan ministermötena sammanträder två gånger om årel representanter för de olika medlemsländerna (s.k. permanenta korrespondenter) för att genom­föra ministrarnas beslut samt för atl rapportera om pågående och planera­de insatser i medlemsländerna.

Det andra ministermölet efler inkorporering i Europarådet - det sjunde totalt - hölls under franskt ordförandeskap i Paris den 12-13 september 1984.

Under år 1985 har arbetet i gruppen varit inriktat på aU fullfölja del beslut som fattades vid ministermölet år 1984.

En arbetsgrupp har tillsatts för atl undersöka vUken roll polis och krimi­nalvård spelar för att missbmkare skall få vård i de ohka medlemslän­derna. Ett seminarium planeras liU hösten 1986. Under år 1985 har ett särskilt möte ägt rum om efterforskning, beslag och förverkande av till­gångar åtkomna genom narkotikabrott. Genom gruppens arbele på detta område har del sketl en samordning mellan medlemsländerna inför diskus­sioner i FN:s narkolikakommission om en ev. ny konvention om illegal handel med narkotika. En särskUd arbetsgrupp har arbetat med samord­ning av epidemiologisk forskning. Arbetet är inriktat pä alt genomföra en s.k. multi-city-sludie saml samarbete om skolundersökningar.

Under årel hölls ett möte om metoder att nå ungdomar som särskilt

19

riskerar atl hamna i missbruk. Planeringen inleddes för ett seminarium som Skr. 1986/87:59 skall äga rum under våren 1987. Gruppen har också diskuterat frågan om AIDS och narkotikamissbruk. Under året hölls också ett möte om möjlig­heter att ingripa på internationellt vatten mot fartyg som misstänks smugg­la narkotika. Nästa ministermöte kommer att äga rum i London i januari 1987.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986                                                                                                                      20