Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84: 85

Regeringens proposition

1983/84:85

om 1985 års folk- och bostadsräkning, m. m.;

beslutad den 2 februari 1984.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoli ovannämnda dag.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

BO[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att en allmän folk- och bostadsräkning (FoB 85) genomförs under år 1985. Regler härom ges i en särskild lag.

Uppgifterna till FoB 85 skall enligt den föreslagna lagen samlas in dels genom en enkät till allmänheten och till husägare, dels genom utnyttjande av uppgifter som finns tillgängliga i register.

Arbelel med FoB 85 skall enligl förslaget ledas av statistiska central­byrån. Kommunerna skall också medverka.

Vidare läggs i propositionen fram förslag till en lag om arbetsställenum­mer m. m. Den får bl.a. till följd atl man i FoB 85 inle behöver betunga allmänheten med frågor om sysselsättning och arbetspendling.

I propositionen pekas dessutom pä vissa utvecklingsvägar för att i fram­tiden genomföra folk- och bostadsräkningar utan att samla in uppgifter genom enkäter. Det aviseras också all skyddet för den enskildes person­liga integritet i samband med statistiska undersökningar kommer alt bli föremål för ytterligare överväganden vid behandlingen av betänkandet (SOU 1983:74) Framtida statlig statistik.

Av propositionen framgår att statens sammanlagda kostnader för FoB 85 preliminärt beräknas uppgå till ca 75 milj. kr.

1    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

2

Propositionens lagförslag

I    Förslag till

Lag om 1985 års folk- och bostadsräkning

Härigenom föreskrivs följande.

Allmänna bestämmelser

1

§ År 1985 företas en allmän folk- och bostadsräkning (FoB 85) i syfte alt dels framställa statistik för samhällsplanering, forskning och allmän information, dels kontrollera folkbokföringen.

2

§ Folk- och bostadsräkningen genomförs av statistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehandling.

Till folk- och bostadsräkningen skall lämnas person-, bostads- och fas­tighetsuppgifter enligt 4-16 §§. Registeruppgifter får inhämtas enligt 21 §.

3 § Regeringen eller den myndighet som regeringen beslämmer fast­

ställer när uppgifterna enligt 2 § skall lämnas eller inhämtas och vilken

tidpunkt eller tid som de skall avse.

Personuppgifter

4

§ Personuppgifter skall lämnas av dem som är födda år 1969 eller tidigare och som är bosatta i Sverige eller annars skall vara kyrkobokförda här vid den tidpunkt som uppgifterna avser.

5

§   I personuppgiften skall anges

-

namn och personnummer

-

yrke för den som förvärvsarbetar

-

fastighetens beteckning

-

församling där fastigheten är belägen

-

utdelnings- och ortsadress

-

innehavare av bostaden

Bostadsuppgifter

6

§ Bostadsuppgifter skall lämnas av dem som innehar och stadigvaran­de bebor en bostadslägenhet i Sverige vid den lidpunkt som uppgifterna avser.

7

§    I bostadsuppgiften skall anges

-

namn,  personnummer och hushållsställning (gifta eller samboende, barn, övriga boende) för de boende som är födda år 1969 eller tidigare

-

antal rum

-

upplätelseform

-

förekomsten av kök eller kokvrå, bad- eller duschrum och vattenklosetl

-

förekomsten av en eller flera bostadslägenheter i huset

Fastighetsuppgifter

8 § Faslighetsuppgifter lämnas av dem som vid den tidpunkt som uppgif­

terna avser äger ett eller flera bostadshus i Sverige.

Med bostadshus förstås byggnader med en eller flera bostadslägenheter.

Prop. 1983/84:85

3

Propositionens lagförslag

Äger någon flera bostadshus på samma fastighet, lämnas en enda fas­tighetsuppgift för husen gemensamt.

För sådana bostadshus som ingår i artendeupplåtdser lämnas fastighets­uppgiften av arrendatorn i stället för av husägaren.

9 § Fastighetsuppgiften skall innehålla följande uppgifter om den fastig­

het där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och om bostadslägenhe­

ten, nämligen

1. om fastigheten:

-

län, kommun och församling där fastigheten är belägen

-

fastighetens beteckning

-

fastighetstyp (jordbruksfastighet, annan fastighet)

-

ägarens namn och adress

-

ägarkategori (staten, kommun, allmännyttigt bostadsföretag, bostads­rättsförening, enskild person, annan ägare)

2. om huset:

-

byggnadsnummer

-

hustyp (enbostadshus, tvåbosladshus, flerbostadshus, annat bostads­hus)

-

antal bostadslägenheter i huset

-

byggnads- och ombyggnadsär

-

huvudsaklig värmekälla och använda bränsleslag

-

förekomsten av hiss i flerbostadshus och andra bostadshus än en- och tvåbostadshus

3. om lågenheten:

-

antal rum

-

förekomsten av kök eller kokvrå

-

lägenhetsinnehavarens namn

-

lägenhelsnummer

-

i fråga om icke upplåten lägenhet orsaken till alt lägenheten inte är upplåten

Insamlingsförfarandet

10 § Person- och bostadsuppgifter skall lämnas på en personblankett,

som skall ges in till granskningsorganet i den kommun där den uppgifts­

skyldige är bosatt eller annars skall vara kyrkobokförd.

Fastighetsuppgifter skall lämnas pä en fastighetsblankett, som skall ges in till granskningsorganet i den kommun där fastigheten är belägen. Den som äger och stadigvarande bebor etl enbostadshus får dock lämna fastig­hetsuppgifterna pä personblanketten.

Föreskrifter om granskningsorganet finns i 14 §.

11 

§ Person- och fastighetsblanketterna fästställs av regeringen eller den

myndighet som regeringen beslämmer.

Staten tillhandahåller såväl blanketter som portofria svarskuvert utan kostnad för de uppgiftsskyldiga.

12 § Sammanboende makar får lämna personuppgifter gemensami på

samma personblankett.

Prop. 1983/84:85

4

Propositionens lagförslag

Innehas och bebos en bostadslägenhet av två eller fiera personer tillsam­mans, får de lämna bostadsuppgiften gemensamt på samma personblan­kett.

Person-, bostads- och fastighetsuppgifter skrivs under av den som läm­nar dem. Denne svarar för uppgifternas riktighet.

13      §    Kommunerna skall

-

lämna information om folk- och bostadsräkningen

-

biträda vid distributionen av blanketter och vid upprättandet och insam­lingen av uppgifter

-

svara för att de insamlade uppgifterna granskas och i berett skick lämnas över till statistiska centralbyrån för fortsatt bearbetning

14      § Varje kommun skall uppdra åt etl särskilt granskningsorgan att

svara för de uppgifter som anges i 13 §.

Granskningsorganet består av en granskningsledare och en ställföreträ­dare för denne samt i övrigt av den personal som behövs för uppgifterna. Granskningsledaren beslutar på organets vägnar.

15      § Granskningsledaren och dennes ställföreträdare ulses av kom­

munen.

Kommunen skall sörja för att granskningspersonalen utbildas för sina arbetsuppgifter.

16      § Granskningsledaren får begära att de uppgiftsskyldiga inom viss tid

lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldighe­

ten enligt 4-9 §§.

Granskningsledaren får delegera denna befogenhet till någon annan inom granskningsorganet.

Anmaningar

17      § Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriven tid, får statis­

tiska centralbyrån eller granskningsledaren anmana den uppgiftsskyldige

atl fullgöra sin skyldighel. Detsamma gäller, om den uppgiftsskyldige

underlåter alt lämna upplysningar som har begärts enligt 16 §.

Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, om det kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om skyldigheten att lämna föreskrivna uppgifter och upplysningar.

Viten m. m.

18      § Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt 17 §, fär på

begäran av statistiska centralbyrån eller granskningsledaren den uppgifts­

skyldige föreläggas att göra detta vid vite. Ett sädanl föreläggande utfärdas

av länsstyrelsen i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras.

Vitet bestäms fill lägst 100 och högst 1 000 kronor.

19

§    Beslut om vitesföreläggande fär inte överklagas.

20

§ Frågor om utdömande av förelagt vite skall pä begäran av statistiska centralbyrån eller granskningsledaren prövas av länsrätten i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras.

Prop. 1983/84:85

5

Propositionens lagförslag

Registeruppgifter

21        § Från nedan angivna register får statistiska centralbyrån för folk- och

bostadsräkningen inhämta följande uppgifter:

1, statistiska centralbyråns register över totalbefolkningen

-

personnummer

-

kyrkobokföringsort

-

kyrkobokföringsfastighet

-

utdelnings- och ortsadress

-

samhörighetsbeteckning

-

civilstånd

-

medborgarskap

-

födelseland och senaste invandringsår

2, statistiska centralbyråns konlrolliippglflsregister

-

inkomsttagare och arbetsgivare

-

inkomst av förvärvsarbete och den lid förmånen avser

-

eriagd preliminärskalt

-

arbelsslällenummer

3, statistiska centralbyråns inkomst- och förmögenhetsregister

-  inkomst

4, statistiska centralbyråns centrala företagsregister

-

företags namn och form

-

antal arbetsställen

-

arbetsställenas namn, nummer, storlek, sektortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod

5, statistiska centralbyråns register över nyckdkodområden

-  fastigheters omrädestillhörighet

6, länsstyrelsernas register över fastighetstaxeringen

-  fastigheters tätortstillhörighel

7, registret vid centralnämnden för fastighetsdata

-  koordinater för fastigheter

8, registret vid riksskatteverkets sjömansskattekontor i Göteborg

-        uppgift på sådana ombordanslällda på svenska fartyg som betalar sjö­

mansskatl

Avslutande bestämmelser

22

§ Om statistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehand­ling tillsammans med uppgifterna från folk- och bostadsräkningen skall använda andra uppgifter för sådana syften som anges il §, får del ske bara enligl beslut eller med tillstånd som avses i datalagen (1973: 289).

23

§ För kontroll av folkbokföringen får folkbokföringsmyndigheterna ta del av de uppgifter från folk- och bostadsräkningen som behövs för kon­trollen. Sådan kontroll får dock göras med hjälp av automatisk dalabe­handling bara enligt beslut eller med tillstånd enligt datalagen (1973: 289).

Prop. 1983/84:85

6

Propositionens lagförslag

24 §    Både stafistiska centralbyrån och kommunernas granskningsorgan skall vid tillämpningen av denna lag se till att de uppgiftsskyldiga inte betungas onödigt. Föreskrifter om sekretess finns i sekretesslagen (1980:100).

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984.

Prop. 1983/84:85

7

Propositionens lagförslag

2    Förslag till

Lag om arbetsställenummer m. m.

Härigenom föreskrivs följande.

Allmänna bestämmelser

1

§ Elt sysselsättningsregisler skall inrättas och föras i syfte att framstäl­la statistik dels varje år om sysselsättningen, dels vart tredje år om resor mellan bostad och arbetsplats.

2

§ Sysselsättningsregistret förs av statistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehandling.

Arbetsställenummer

3 § De arbetsgivare som stadigvarande bedriver sin verksamhet i flera

lokaler (arbetsställen) skall av statistiska centralbyrån tilldelas ett arbets­

ställenummer för varje sådant arbetsställe.

Det åligger centralbyrån att varje år före november månads utgång undertätta berörda arbetsgivare om deras arbetsställenummer.

Uppgiftsskyldighet

4 § Sådana arbetsgivare som är skyldiga att lämna kontrolluppgift enligt

37 § 1 mom. första punkten taxeringslagen (1956:623) skall, om de har

tilldelats särskilda arbetsställenummer, i kontrolluppgiften med ett sådant

nummer utmärka arbetsstället för den arbetstagare som kontrolluppgiften

avser.

Anmaningar

5 § Om uppgifi om arbetsställenummer inte lämnas inom den tid som

gäller för avlämnande av kontrolluppgiften, får statistiska centralbyrån

anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet.

Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiflsskyldige, om det kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om sin skyldighet att lämna uppgift om arbetsställenummer.

Viten m. m.

6 § Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt 5 §, får på

begäran av statistiska centralbyrån den uppgiftsskyldige föreläggas alt

göra detta vid vite. Ett sådant föreläggande utfärdas av länsstyrelsen i det

län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras.

Vitet bestäms till lägst 100 och högst I 000 kronor.

7

§    Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas.

8

§ Frågor om utdömande av förelagt vite skall på begäran av statistiska centralbyrån prövas av länsrätten i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras.

Prop. 1983/84:85

8

Propositionens lagförslag

Registeruppgifter

9 §    Från nedan angivna register får statistiska centralbyrån för syssel­sättningsregistret inhämta följande uppgifter:

1. statistiska centralbyråns register över totalbefolkningen

-

personnummer

-

kyrkobokföringsort

-

kyrkobokföringsfastighet

-

utdelnings- och ortsadress

-

samhörighetsbeteckning

-

civilstånd

-

medborgarskap

-

födelseland och senaste invandringsår

2. statistiska centralbyråns kontrolluppgiftsregister

-

inkomsttagare och arbetsgivare

-

inkomst av förvärvsarbete och den tid förmånen avser

-

erlagd preliminärskatt

-

arbetsställenummer

3. statistiska centralbyråns Inkomst- och förmögenhetsregister

-  inkomst

4. statistiska centralbyråns centrala företagsregister

-

förelags namn och form

-

antal arbetsställen

-

arbetsställenas namn, nummer, storlek, sektortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod

5. slatisliska centralbyråns register över nyckdkodområden

-  fastigheters områdestillhörighet

6. registret vid riksskatteverkets sjömansskattekontor i Göteborg

-       uppgift på sådana ombordanslällda på svenska fartyg som betalar sjö­

mansskatt

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1984 och skall tillämpas första gången på de kontrolluppgifter som skall lämnas senast den 31 januari 1986.

Prop. 1983/84:85

9

Utdrag

CIVILDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-11-24

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carls­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Lagrådsremiss om 1985 års folk- och bostadsräkning, m.m.

1    Inledning

Regeringen gav den 30 augusti 1979 statistiska centralbyrån (SCB) i uppdrag att utreda alternativa metoder för framtida folk- och bostadsräk­ningar. Utgångspunkten skulle vara alt ersälta de traditionella folk- och bostadsräkningarna med samutnyttjande och sambearbetning av adrrrini-strativa register.

SCB redovisade i en delrapport i oktober 1981 en principiell uppläggning av ett allernativ till folk- och bostadsräkningar. Delrapporten remissbe-handlades.

Regeringen gav i april 1982 SCB tilläggsdirektiv som innebar att utred­ningsarbetet med alt finna allernativ till de traditionella folk- och bostads­räkningarna skulle slutföras. Om det visade sig atl kvaliteten enligt SCB inte skulle bli tillfredsställande för variablerna hushåll, lägenhet och yrke, skulle SCB enligt tilläggsdirektiven pröva möjligheten atl ocksä år 1985 använda en traditionell enkät.

SCB redovisade i en rapport Nya meloder för folk- och bostadsräkning­ar (FOBALT) i Januari 1983 resultatet av sitt utredningsarbete. Rapporten, som bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 1, innehåller ett förslag till registerlösning för framtida folk- och bostadsräkningar. För atl utgångsmaterialet för registerlösnihgarna vad gäller hushåll och lägenheter skall kunna bli så aktuellt som möjligt föreslår SCB i FOBALT alt en begränsad folk- och bostadsräkning genomförs år 1985.

Ett åttiotal remissinstanser har yttrat sig över rapporten. Till protokollet bör fogas en sammanslällning av dessa remissyttranden, bilaga 2.

Prop. 1983/84:85

10

2    Allmänna överväganden

Folk- och bostadsräkningar har i Sverige sedan en läng tid tillbaka genomförts vart femte år.

Resultaten av folk- och bostadsräkningarna används för många skilda ändamål, men har särskilt slor betydelse som underlag för den regionala och kommunala samhällsplaneringen. Delta gäller främst inom områden som sysselsättning, arbetspendling, utbildning, barnomsorg, äldreomsorg, boende, energi och försvar. Men resultaten kommer lill nytta också i den allmänna debatten och för forskningsändamål. Materialet har dessutom använts för kontroll av folkbokföringen.

Omfattningen av undersökningarna har under åren varierat allt efter vad som har varit angeläget att få belyst. 1970 års folk- och bostadsräkning (FoB 70) var den mest omfattande undersökningen. Därefter har en be­gränsning skett av antalet variabler och insamlingstekniken har delvis förändrats. Syftet med delta har varit att söka underlätta allmänhetens medverkan och öka skyddet för den personliga integriteten.

SCB konstaterar i FOBALT att det finns ett stort behov av nya uppgifter om sysselsättning, arbetspendling, hushållssammansättning, bostäder, yrke och utbildning. Folk- och bostadsräkningen år 1980 (FoB 80), som var den senaste, innehöll bortsett från utbildningsuppgifterna just dessa upp­gifter.

De flesta remissinstanserna delar bedömningen i FOBALT av vilka uppgifter som behövs i en folk- och bostadsräkning. Behovel av uppgif­terna har sålunda i regel inte satts i fråga. De kritiska rösterna har främst rört frågan hur dessa uppgifter skall samlas in.

Behovet av folk- och bostadsräkningar år också enligt min mening väldokumenterat. 1 takt med att kommunerna, landstingskommunerna och länsorganen har fått etl siörre ansvar för samhällsplaneringen och för genomförandet av en rad samhällspolitiska åtgärder har folk- och bostads­räkningarna också kommil att spela en allt väsentligare roll som beslutsun­derlag.

Min allmänna inställning är atl det är angeläget alt skapa ett enhetligt underlag för den regionala och lokala samhällsplaneringen. Det ligger i medborgarnas intresse att de regionala och lokala organen kan fullgöra sina åligganden på elt rationellt sätt. Delta förutsätter en tillgång på upp­gifter om hela befolkningen avseende förutom ålder, kön och civilstånd Jämväl sysselsättning, arbetspendling, hushällssammansätlning, bosläder och yrke.

Jag förordar därför att uppgifter om dessa förhållanden samlas in på ett enhetligt och ändamålsenligt sätt.

Del är från samhällsekonomiska synpunkler angeläget att man tar till vara alla möjligheter för att undvika att dubbelinsamling av uppgifter sker. Om de nu aktuella uppgifterna inle skulle samlas in i någon form av

Prop. 1983/84:85

11

totalundersökning, torde elt stort antal likartade undersökningar och sta­tistiska bearbetningar behöva genomföras på regional och kommunal nivå. Detta blir onödigt kostsamt. Ett heltäckande material underlättar dessul­om för en kommun atl göra Jämförelser med andra kommuner.

Det material som har blivit resultatel av folk- och bostadsräkningarna har dessutom utgjort ett viktigt underlag för forskning och samhällsdebatt. Det är angeläget att det också i fortsättningen finns ett underlag som kan utnyttjas i detta syfte.

Jag anser att det är ytterst väsentligt att en folk- och bostadsräkning

genomförs år 1985. Tendensen till allt snabbare förändringar i samhället

har förstärkts under 1980-lalel. Om man skulle avstå från en räkning år

1985, skulle det innebära att beslutsfattare och planeringsorgan under

1980-talel som underlag för sina beslut skulle ha ett upp till tio är gammalt

material. Det skulle medföra stora svårigheter inom samhällsplaneringens

område.

,

Jag föreslår därför en folk- och bostadsräkning år 1985 (FoB 85) där uppgifterna till övervägande del skall samlas in genom en enkät till allmän­heten och husägare. Vissa uppgifter kan dock hämtas från register, som SCB redan i dag har eller som med viss komplettering kan användas. Detta förfaringssätt stämmer i huvudsak överens med det som gällde för FoB 80.

Somjag närmare kommer att utveckla i det följande anser Jag dock att 1985 års folk- och bostadsräkning bör läggas upp på elt något annorlunda sätt än det förslag som FOBALT innehåller.

Jag har för avsikt att i del följande behandla varje uppgift i folk- och bostadsräkningen för sig när det gäller behov, periodicitet och insamlings­teknik.

För sammanhangets skull tar Jag därvid också upp en del förslag som kan genomföras av regeringen utan riksdagens medverkan.

3   Uppgifter om sysselsättning och pendling

Mitt förslag: En årlig sysselsättningsstatistik bör komma till stånd. Arbetspendlingen bör belysas vart tredje år.

Detta görs möjligt genom att de kontrolluppgifter som arbetsgivarna varje år skall lämna till skattemyndigheterna i fortsättningen komplet­teras med en uppgift om arbetsställe för de arbetsgivare som har flera arbetsställen. Allmänheten behöver sålunda i denna del inte besväras med någon enkät.

FoB 85 bör inte omfatta uppgifterom arbetad tid. Den årliga kontroll­uppgiften bör inte heller kompletteras med ytterligare preciseringar av arbetad fid.

Prop. 1983/84:85

12

FOBALT-förslaget: Överensstämmer i stort med mitt förslag; dock inne­bär förslaget i FOBALT alt kontrolluppgiften ocksä skall kompletteras med uppgift om arbetad tid (s. 53-62).

Remissinstanserna: Flertalet tillstyrker förslaget i FOBALT. Många av dem framhåller att det är viktigare att uppgifterna blir aktuella än att de har en perfekt kvalitet. Kritiken riktar sig mot insamlingstekniken och inte mot bedömningen av själva behovet av en årlig sysselsättningsstafistik. Det är främst näringslivsrepresentanterna och riksskalteverkel som ifrågasätter det lämpliga i alt komplettera kontrolluppgiften bl.a. mot bakgrund av uppgiftslämnarbördan och den redan i dag lidspressade hanteringen av kontrolluppgifterna (s. 107-113).

Skäl för mitt förslag: Uppgifterna om sysselsättning med en redovisning efter såväl bostadens som arbetsplatsens belägenhet har varit en av de mest använda och högst prioriterade i analysen av sysselsättningsutveck­lingen i samband med den kommunala och regionala planeringen, iKilk-och bostadsräkningsuppgifier har varit det dominerande underlaget för denna typ av planering. En brist har dock varit att insamlingarna har skett så sällan - vart femte år - och med relativt lång bearbetningstid. Använd­barheten har därigenom minskat avsevärt. Eftersom det är den högst priorilerade uppgiften i folk- och bostadsräkningsmaterialet år det angelä­get alt ett underlag om sysselsättningsutvecklingen kan arbetas fram på ett snabbare sätt än i dag. Del är viktigt atl planerarna i kommuner och på regional nivå har ett aktuellt underiag, när det gäller befolkningens syssel­sättningssituation.

Både FOBALT:s kartläggning av behovet, remissinstansernas syn och den bedömning Jag i övrigt gör pekar på ett utomordentligt stort behov av årliga sysselsättningsuppgifter för planeringsändamål. För att kunna följa sysselsättningsutvecklingen och belysa arbetspendlingen är det angeläget alt ha uppgifter om antalet förvärvsarbetande och var de arbetar.

Uppgifi om antalet förvärvsarbetande fås genom de kontrolluppgifter som arbetsgivarna varje år lämnar till skaltemyndigheterna. Det ligger därför nära till hands atl låta komplettera dessa med arbelsslällenummer för arbetsgivare med flera arbetsställen. Genom denna komplettering kan samhällsplaneringens primära behov av sysselsättningsuppgifter tillgo­doses samtidigt som det innebär förenklingar i allmänhetens uppgiftsläm­nande samt kostnadsbesparingar för kommuner och i viss mån även för slaten.

Ytteriigare en positiv effekt är att denna typ av syssdsättningsstatisfik skapar möjligheter atl rationalisera och förändra andra statistikgrenar. Ett exempel är att urvalet i arbetskraftsundersökningarna kan minskas om man inför den föreslagna sysselsättningsstatistiken. Jag uppskattar att kostnaderna för dessa undersökningar kan minskas med ca 3 milj. kr. per år.

Uppgiftslämnarbördan ökar visseriigen för arbetsgivarna.  Jag anser

Prop. 1983/84:85

13

emellertid att det administrativa merarbetet skall bli förhållandevis ringa. Eftersom ett basregister för arbetsgivarna med bl.a. uppgifter om arbets­ställenummer beräknas starta den 1 Juli 1984, bör uppgiftsbördan kunna underiättas på det sätt som beskrivs i FOBALT (s. 61). Genom att uppgif­terna om arbetsställenummer skickas till arbetsgivarna torde ett ifyllande av detta nummer på kontrolluppgiften inte behöva störa deras rutiner i någon större omfattning. Vidare minskas företagens uppgiftslämnande till det centrala företagsregistret om arbetsslällestatistiken hämtas in via kon­trolluppgiften.

Frågan huruvida man bör utnytQa kontrolluppgifterna på angivet sätt måsle emellertid bedömas försl och främst med hänsyn lill de effekter som kan uppkomma i skattesystemet. Betydelsen av alt skattesystemet funge­rar väl - sammantaget med den komplexitet som systemet är behäftat med gör att man måste vara mycket restriktiv med att belasta detta med uppgifter som inte behövs för skatleändamål. Detta gäller inte minst i fråga om kontrolluppgiftssyslemet, eftersom det har en så viktig funktion inom beskattningsområdel och dessulom är utsatt för kraftig tidspress.

De fördelar och besparingsmöjligheter som uppkommer genom använd­ningen av kontrolluppgifterna som insamlingshjälpmedel är emellertid som Jag nyss beskrivit stora. Vidare är det bara ett mindre anlal arbetsgivare, ca 15000, som kommer alt beröras av uppgiflslämnandet. Del är dessutom möjligt att hålla skattemyndigheternas merarbete med kontrolluppgifterna' på en ganska låg nivå. Bl.a. skall inga kontrollåtgärder behöva vidtas av dem. Detta arbete åläggs i stället SCB.

Jag anser mot denna bakgrund efter samråd med chefen för finansdepar­tementet att del i det här fallet är motiverat alt för en gångs skull göra ett undantag frän principen att skatteadministrationen inte skall besväras med uppgifter som inte tillhör beskattningen.

Del praktiska genomförandet av denna rutin bör kunna ske på följande sätt. Före inkomståret sänder SCB ut uppgifter om arbelsslällenummer lill arbetsgivare med flera arbetsställen. Dessa arbetsgivare kan då komplette­ra sina personaluppgifter med numren. Når kontrolluppgiften skall lämnas, finns då numret för arbetstagaren i fråga tillgängligt bland de övriga upp­gifter som skall lämnas. Många arbetsgivare redovisar sina uppgifter på kontrolluppgiften genom att lämna över databand lill skaltemyndigheten. För dessa arbetsgivare kan merarbetel bedömas på sikt bli marginellt. Företagen kommer dessutom med delta förslag att slippa ange syssdsålt-ning.suppgifter i den särskilda enkät där denna uppgift tidigare ingått.

Jag anser det rimligt att SCB svarar för att påminna de arbetsgivare som inte har lämnat arbetsställenummer. Skattemyndigheterna år så lidspres­sade vid tiden för kontrolluppgifternas avlämnande atl de inte bör belastas med denna kontrollfunktion. Ett liknande system finns i Danmark och erfarenheterna därifrån visar att kontrollfunktionen hos statistikbyrån har fungerat på elt tillfredsställande sätt.

Prop. 1983/84:85

14

Skyldigheten att ange arbetsställenummer bör regleras i en lag. Av lagstiftningen bör det också framgå att arbetsställeuppgiften årligen skall samköras med övriga uppgifter som behövs för del ärliga sysselsättnings-registret.

Uppgifter om arbetad tid är av värde såväl för analyserna av omfattning­en av sysselsättningen som för barnomsorgsplaneringen och pendlingsslu-dierna. Detta är väsentliga uppgifter för att på elt allsidigt sätt kunna göra sysselsättningsprognoser på regional och lokal nivå. Även om analyser som grundar sig pä uppgifter om arbetad tid är mycket värdefulla, anser Jag emellertid att uppgifterna inte bör inhämlas via kontrolluppgiften. Ett förverkligande av förslaget i FOBALT skulle i denna del kraftigt belasta de lokala skattemyndigheternas arbetsrutiner och förorsaka företagen ell stort merarbete.

Alternativet med en enkät för denna del avvisar Jag också. Hänsyn måste självfallet även tas till att allmänheten inte skall besväras med alt lämna fler uppgifter än som oundgängligen behövs.

SCB bör i stället fortsätta med att förfina den teknik som redan i dag används för att med hjälp av bl. a. lönesumman på kontrolluppgiften skatta arbetets omfattning. SCB bör dessutom pröva möjligheterna att via s. k. syntetiska skattningar fördela resultatet från riksnivån på regionala data i detta avseende. För den allmänna debatten om arbetets omfattning bör uppgifterna på riksnivå från arbetskraflsundersökningarna ge ett tillfreds­ställande material.

Genom atl arbetsställenummer förs in på kontrolluppgiften skapas möj­ligheter att fä en angelägen belysning av arbetspendlingen mellan en kom­muns olika delar eller mellan kommunerna. Sysselsältningsregistret kom­mer dessutom atl kunna fungera som urvalsram för speciella uppdragsfi-nansierade pendlingsstudier. Behovet av sådana studier varierar kraftigt mellan kommunerna.

Enligt min mening finns inte tillräckliga skäl för att i ett pendlingsregister ta med uppgifter om färdsätt. Däremot kan det vara intressant för kom­muner och olika myndigheter att med utgångspunkt i sysselsältningsregi­stret genomföra olika resvaneundersökningar. De som har särskilt intresse av denna typ av studier får därför själva finansiera dem.

Sammanfattning av skälen för mitt förslag: Det starka behovet av en årlig sysselsätiningsstatistik för regional och lokal planering samt möjlighe­terna till besparingar mofiverar att uppgifter om särskilda s. k. arbetsstäl­lenummer förs in på kontrolluppgifterna.

Prop. 1983/84:85

15

4    Uppgifter om hushåll och lägenheter

Mitt förslag: För år 1985 samlas uppgifterna om hushåll och lägenheter in genom en enkät till allmänheten och husägarna inom ramen för FoB 85.

Jag är inle beredd alt nu förorda en framlida registerlösning på grund av den bristande kvaliteten i de register som föreslagits i ulredningen. När folkbokföringskommitlén (Fi 1983:04) har avslutat sitt arbele, kan det däremot finnas andra förutsättningar för en framtida regislerlös-ning.

FOBALT-förslaget: I FOBALT föreslås en registerlösning fr.o.m. år 1985 på så sätt atl en begränsad enkät sänds till hushållen år 1985 och att de därvid skapade statistiska hushålls- och bostadsbyggnadsregistren uppda­teras bl.a. genom en ändrad fiytlningsanmälan. Enligt FOBALT bör man dessulom utreda förutsättningarna för folkbokföring på lägenheter i stället för som i dag på fastigheter (s. 63-72).

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser vill ha en utredning om folkbokföring på lägenhet och lägenhetsregister och är mycket oroade över kvaliteten i de i FOBALT föreslagna statistiska registerlösningarna. Många menar att det är bättre att för år 1985 hämta in uppgifterna via en enkät och avvakta en utredning om folkbokföring på lägenhet och lägen­hetsregister. Några instanser menar för sin del att de föreslagna registren skulle kunna användas i avvaktan på en lösning med folkbokföring på lägenhet men betonar att detta förutsätter omfattande kontroller (s. 113-118).

Skäl för mitt förslag: Uppgifterna om hushåll och bostäder i tidigare folk- och bostadsräkningar har varit ett vikfigt underlag för bostadsplane­ring, barnomsorgs- och äldreomsorgsplanering, befolkningsprognoser m.m. Det finns i dag inget alternativt underlag som kan ge liknande information för denna viktiga del av samhällsplaneringen. Den bedömning av behovet av denna typ av underlag som kan göras - bl.a. mot bakgrund av den kartläggning av behoven som görs i FOBALT och remissinstanser­nas syn - är att det även i fortsättningen kommer atl vara utomordentligt viktigt för samhällsplaneringen att ha sådan information.

I FOBALT konstateras atl det i dagsläget inte finns några existerande administrativa register som skulle kunna användas i försöken att ersätta de traditionella folk- och bostadsräkningarna. Utredningen föreslär därför att statistiska hushålls- och bosladsbyggnadsregister skapas. Enligt FOBALT skulle det bästa alternativa underlaget kunna skapas om ett lägenhetsregis­ter infördes grundat på en ändrad folkbokföring. SCB ansåg dock inte att det ingick i uppdraget atl utreda denna fråga som mer år en skatteadmini­strativ- och folkbokföringsfråga än en statistisk uppgift.

Prop. 1983/84:85

16

Jag anser att det är angeläget att skapa elt underiag av god kvalitet för denna för medborgarnas vardag så viktiga planering. En del av de nödvän­diga uppgifterna, l.ex. samboendeförhållanden, kan uppfattas av många människor som känsliga. Det gör alt man bör vara extra uppmärksam på integritetssynpunkterna, när man skall lösa frågorna om uppgiftsinsamling­en.

Den traditionella insamlingen av uppgifter om hushåll och bostäder främst genom blanketter har naturligtvis inneburit ett visst besvär för allmänheten och husägarna. Kostnaderna för staten och kommunerna har också varit betydande. Det är därför angeläget att hitta alternativa insam­lingsvägar för dessa uppgifter. Men strävan att modernisera, effektivera och förbilliga en insamling av denna typ av uppgifter fär inte drivas sä långt att kraven pä kvalitet i uppgifterna och på inlegritelsskydd eftersatts.

Det är sålunda enligt min mening inle försvarbart atl godta FOBALT-förslaget alt skapa dessa nya statistiska register, eftersom kvaliteten i uppgifterna blir klart sämre än i en folk- och bostadsräkning av traditionellt slag. Man kan l.ex. inte belysa de väsentliga frågorna om olika hushålls bostadsstandard. I FOBALT framhålls dessutom alt det finns anledning att befara alt kvaliteten i de insamlade uppgifterna kan sjunka med åren och att därför speciella konlrollundersökningar bör genomföras.

Jag gör därför bedömningen att det av kvalitetsskäl är nödvändigt att ytterligare en gäng besvära allmänheten med en enkät med frågor om bl.a. hushållens sammansättning och bostädernas standard.

Enkätens omfattning bör regleras i lag.

Men även om ytterligare en enkät genomförs, är det angeläget att aktivt söka modernisera och rationalisera folk- och bostadsräkningsundeilaget, inte minst med tanke på de samhällsekonomiska konsekvenserna. Jag vill därför fästa uppmärksamheten pä den utvecklingsmöjlighet som finns när det gäller alt i framtiden undvika att besvära medborgarna med enkäter i denna del. Den nyss nämnda folkbokföringskommittén, som tillsattes strax efter det alt FOBALT hade avlämnats, skall enligt sina direktiv (Dir 1983:28) närmare följa utvecklingen av SCB:s förslag i denna del och överväga de lösningar som kan behövas i sammanhanget. Det torde alltså ankomma på folkbokföringskommittén att undersöka möjligheterna att förändra folkbokföringen så att den sker på lägenhet i stället för på fastig­het som f.n.

Enligt vad SCB föreslår i FOBALT bör metoder utarbetas för hur man kan bygga upp ett system för numrering av lägenheter i flerfamiljsfastighe-ter. Det skulle innebära bl.a. alt en person i fortsättningen kan folkbok-föras på en lägenhet i stället för på en fastighet. Ett sådant syslem kan enligt FOBALT och enligt direktiven för folkbokföringskommittén antas få betydelse för en riktigare folkbokföring och därmed även ge ett förbättrat underlag för befolkningsslatistiken. Liknande syslem finns för övrigt i Danmark och är under uppbyggnad i Finland.

Prop. 1983/84:85

17

Om del visar sig att det av folkbokföringstekniska och skalieadministra-fiva skäl är ändamålsenligt att lägga om folkbokföringen så att den knyts an lill lägenheter, kan en reell grund skapas för alt i statistiska sammanhang kunna koppla ihop uppgifter om hushåll och lägenheter. Delta skulle i hög grad underlätta framtagandet av en fungerande hushålls- och bostadsslati-slik för samhällsplaneringen utan insamling genom enkät.

När kommittén har redovisat sina undersökningar om möjlighelerna att förändra folkbokföringen, kan det bli anledning att återkomma till frågan om en registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik för samhällsplane­ringsändamål.

Sammanfattning av skälen för mitt förslag: Det år angeläget att uppgif­terna om hushåll och lägenheter är av mycket god kvalitet. Därför bör uppgifterna än en gång hämtas in med enkät lill allmänheten inom FoB 85.

5    Uppgifter om yrke och utbildning

Mitt förslag: Uppgifter om yrke bör inom FoB 85 hämtas in genom en enkät för år 1985. Frågan om uppbyggnaden av etl samlat utbildningsre­gister bör lösas i anknytning till den ordinarie ulbildningsstatistikens ram.

FOBALT-förslaget: Vad avser yrke föreslås i FOBALT en registeriös-ning på så sätt att bl,a. yrkesuppgiften på försäkringskassornas inkomstan­mälningar registreras vart femte år. Uppbyggnaden av utbildningsregistret överensstämmer med mitt förslag, men enligt vad som föreslås i FOBALT bör del ingå i folk- och bostadsräkningsmaterialet (s, 72-79).

Remissinstanserna: De instanser som har behandlat förslaget i denna del är positiva till registren. En del menar att man måste kontrollera om kvaliteten är godtagbar. Flera vill att man lar med yrkesuppgifterna i en FoB 85 för att få en grund att stå på. Det har även framförts alt uppgifter om utbildning borde ingå i FoB 85 för att få god grund för en kommande registeriösning (s. 118-122).

Skäl för mitt förslag: FOBALT-förslaget bör i denna del inte genomfö­ras. Skälet är främst att kvaliteten inte torde bli godtagbar, framför allt på något längre sikt.

Behovet av information om yrken synes emellertid numera väldokumen­terat. Flera remissinslanser framhåller också att de snabba förändringarna på arbetsmarknaden motiverar en tätare insamling och presentation av yrkesuppgifterna. Enligl min uppfattning är det svårt att tillgodose behov av detta slag med tanke pä bristerna i de register som är aktuella. Om yrkesuppgifter samlas in genom en enkät år 1985, blir ambitionen oföränd­rad i förhållande till FoB 80.

Uppgifter om utbildning har inle ingått i varje folk- och bostadsräkning. 

2    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

18

Utbildningsuppgifter fanns med åren 1960 och 1970. Sedan dess har ett antal individregister byggts upp inom utbildningsområdet. De återger främst strömmarna lill och frän utbildningsväsendet och också hur många elever som finns på olika nivåer. Förslaget i FOBALT innebär att registren kompletteras så att hela befolkningens utbildning kan belysas. En del remissinstanser har ocksä ansett det värdefullt att samla in uppgifter om befolkningens utbildning i enkäten år 1985.

Jag anser för min del mot bakgrund av erfarenhelerna från 1970 års räkning att det är förknippat med stora svårigheter att få uppgifter av god kvalitet i en enkät.

Med hänvisning lill att utbildningsregistren är förhållandevis väl ut­byggda finner Jag det sålunda inte motiverat atl i framtiden genomföra, kartläggningar av utbildningen i samband med folk- och bostadsräkningar. Detta får ske i anknytning lill den ordinarie ulbildningsstatistiken. Upp­byggnaden av ett samlat utbildningsregister med utgångspunkt i 1970 års folkräkning är i elt inledningsskede en svår uppgift. Arbeiet på uppbygg­nad av etl sådant register bör inledas omedelbart så att det är möjligt atl senare eventuellt samköra utbildningsuppgifterna med yrkesuppgifierna från 1985 års folk- och bostadsräkning.

6    Huvudsaklig insamlingsteknik i FoB 85

Jag förordar, som har framgått av det tidigare, en insamling av uppgifter till FoB 85 med hjälp av både en enkät till allmänheten och ett utnyttjande av befintliga administrativa register. Delta ansluter i stort sett till tidigare utformning av folk- och bostadsräkningar.

Jag förordar vidare att syssdsåttningsuppgifter årligen samlas in genom register.

För övriga uppgifter kan kvaliteten i de föreslagna regislerlösningarna inte nu anses vara tillfredsställande. Det är dock angeläget att i framtiden ta till vara de eventuellt förändrade förutsättningar som kan bli följden av folkbokföringskommitléns arbete.

Av följande sammanställning framgår hur den av mig föreslagna insam-lingsmeloden (FoB 85) skiljer sig från tidigare folk- och bostadsräkningar (närmast FoB 80) och från FOBALT-förslaget.

Prop. 1983/84:85

19

FoB 80

FOBALT

FoB 85

Enkätinformalion

Sysselsällning: arbelsslälle

X

arbelslid

X

Hushåll

X

x

X

Lägenheler

x

X

X

Yrke

x

X

Registerinformalion

SCB:s konlrolluppgiflsregister:

utökad konlrolluppgift arbelsslälle

X

X

utökad konlrolluppgifi arbetstid

X

SCB:s hushållsregisler (nyll)

X

SCB;s bosladsregister (nylt)

X

SCB:s centrala företagsregister

X

X

X

SCB;s regisler över totalbefolkningen

x

X

X

SCB:s inkomststatistikregister

X

X

X

Faslighelstaxeringsregisler

x

x'

X

Försäkringskassans yrkesuppgift

X

Utbildningsregisler (nyii)

X

Sjömansskattekontoreis register

X

X

' Endast för kontroll av bostadsbyggnadsregistret.

Om man på grundval av folkbokföringskommitténs kommande förslag skulle komma fram lill att det av folkbokföringslekniska, skatteadministra­tiva eller andra skäl är lämpligl att ändra folkbokföringen atl knyta an till lägenheter i stället för till fastigheter, skulle - som jag nyss framhöll (avsnitt 4) - en möjlighet skapas att använda lägenhetsnumren också för hushållsstalistiken. Ett ställningstagande till en eventuell framtida register-lösning för hushåll och lägenheter bör därför anstå till dess folkbokförings­kommittén har avslutat sitt arbete. Men ambitionen för framtida folk- och bostadsräkningar bör vara att i effektiveringssyfte i allt störte utsträckning utnyttja redan insamlat material under hänsynstagande till kraven på en tillfredsställande kvalitet, sekretess och integritet och på en rimlig kost­nadsnivå.

Milt förslag med en registeriösning för sysselsättningsuppgifter utesluter emellertid inte att det kan bli nödvändigt att i framtiden genomföra begrän­sade kontrollundersökningar för att säkerställa att kvaliteten ligger på en rimlig nivå. Jag räknar vidare med att SCB genomför sedvanliga evalue-ringsundersökningar i anslutning till FoB 85.

7    Integritetsskyddet

Efter samråd med chefen för Justitiedepartementet har Jag kommit fram till att man ytteriigare bör överväga hur man skall skydda den enskildes personliga integritet i samband med statistiska undersökningar.

Enligl slutsatserna i FOBALT saknas väsentliga invändningar av integri­tets- eller säkerhetsskäl mot ett användande av registerinformation på det

Prop. 1983/84:85

20

sått som föreslås. SCB hyser betänkligheter mot en generell utsändning av registerutdrag, men anser att det är av väsentlig betydelse atl allmänheten blir informerad om det nya sätt som SCB föreslås genomföra folk- och bostadsräkningar på. Allmänheten bör enligt FOBALT upplysas om rätten till registerutdrag enligt 10 § datalagen (1973:289, omtryckt 1982:446).

Få remissinslanser har berört sekretess- och inlegritetsfrågorna. Slati-sfikutredningen (E 1980:02) betonar all sekretess- och integritetsfrågorna måste få en tillfredsställande lösning innan register byggs upp på det sätt som föreslås i FOBALT. Bl.a. betonas att det måste vara ett oavvisligt krav alt inga uppgifter om enskilda individer lämnas ut från de statistikpro-ducerande myndigheterna. Datadelegationen (B 1980:03) framför likartade synpunkter.

Många medborgare har känt sin integritet hotad av den nya datatekniken med dess möjligheter tUl bearbetningar av skilda dataregister. Riksdagen och regeringen har mot denna bakgrund satt in en rad åtgärder för att stärka den enskildes skydd.

Det finns emellertid enligt min mening skäl för alt på nytt överväga hur man skall skydda den enskildes personliga integritet i samband med statis­tiska undersökningar. Sådana överväganden kan lämpligen göras när sta-tislikutredningens betänkande behandlas. Enligt vad Jag har erfarit avser utredningen att inom kort lägga fram förslag i syfte att ytteriigare stärka integritetsskyddet. Jag vill samtidigt betona att mitt förslag om FoB 85 i integritets- och sekretessavseende inte skiljer sig från de senaste folk- och bostadsräkningarna, FoB 75 och FoB 80.

8    Kostnader

Med den uppläggning av FoB 85 somjag förordar kan totalkostnaden för staten och kommunerna preliminärt beräknas fill ca 105 milj. kr., varav för kommunerna ca 30 milj. kr.

Som Jämförelse kan nämnas att FOBALT-förslaget har kostnadsberäk­nats till 130 milj. kr. och alt kostnaderna för FoB 80 uppgick lill ca 150 milj. kr. i 1982 års priser.

Milt förslag är billigare av framför allt följande skäl. Jämfört med FoB 80 minskar främst de kommunala kostnaderna bl.a. genom att sysselsätt­ningsuppgifterna inle kommer alt kontrolleras där. I FOBALT-förslaget ligger relativt höga uppbyggnadskostnader för registerlösningarna. De vinster som kan göras enligt FOBALT hämtas i princip inte in förrän på 1990-talet.

Kommunerna bör liksom vid tidigare folk- och bostadsräkningar själva svara för de kostnader som uppkommer inom den sektorn. Kommunernas möjligheter att utan koslnad ta del av resultaten av folk- och bostadsräk­ningen bör följa tidigare principer. Detta innebär att statistik som rör den

Prop. 1983/84:85

21

egna kommunen och dess församlingar tillställs kommunerna. Övriga bear­betningar får ske med uppdragsfinansiering. De kommunala kostnaderna är naturligtvis särskilt svåra att beräkna. Det är många faktorer som spelar in, bl.a. ambitionen hos de lokala granskningsorganen. 1 FoB 80 slutade kommunernas kostnader på ca 60 milj. kr. mot beräknade 40 milj. kr. Även om kommunernas kostnader skulle något översliga de nu beräknade 30 milj. kr. kan ändå samhällsekonomiska vinster göras genom att kostsamma urvalsundersökningar i kommunal regi kan undvaras.

Till detta kommer den ökade arbetsbördan för arbetsgivare, allmänhet och husägare. Med mitt förslag kommer allmänheten att besväras i något större utsträckning än enligl FOBALT-förslaget. I FOBALT görs en del uppskattningar av uppgiftslämnartimmarna för resp. kategori. Under en femårsperiod beräknas enligt FOBALT allmänhetens uppgifislåmnartid uppgå till 0,6 milj. timmar och arbetsgivarnas till 0,7 milj. timmar. Därut­över saknas kostnadsberäkningar på denna punkl.

Jag är inte heller beredd att beräkna arbetsgivarnas kostnader för FoB 85. Kostnaderna är så olika för arbetsgivare med många eller få anslällda, med eller utan ADB-stöd, att det är omöjligt all dra några generella slutsatser. Man har i många sammanhang försökt få klarhet i hur stor uppgiftslämnarkostnaden för arbetsgivarna är, men svårigheten att sårskil-ja merkostnaden för uppgiftslämnandet har varil alltför stor. Uppgiftsläm­narkostnaden rymmer också många element - inte minst av psykologisk natur - vilkel ytterligare försvårar möjligheten att exakt bestämma arbets­givarnas kostnader.

I mitt förslag minskas dock bördan för arbetsgivarna avsevärt Jämfört med FOBALT-förslaget. En stor kostnad är själva omlåggningskostnaden för att föra in arbetsställenumren i vissa system. Den ärliga kostnaden för atl uppdatera numren är inte av någon större omfattning. När arbetsgivar­na dessutom kommer att tillställas sina aktuella arbetsställenummer från SCB, bör den föreslagna kompletteringen av kontrolluppgiften inle i någon större utsträckning störa eller betunga arbetsgivarnas uppgiftslämnande.

Jag avser atl i min anmälan till budgetpropositionen (prop. 1983/84: 100 bil. 15) avseende civildepartementets verksamhetsområde behandla an­slagsfrågorna för anslaget Folk- och bostadsräkningar för budgetåret 1984/ 85. Jag beräknar medelsbehovet till 14 milj. kr.

9   Genomförandet av FoB 85

I likhet med vad som har gjorts vid de senaste folk- och bostadsräk­ningarna bör reglerna för FoB 85 föras samman i en lag.

Eftersom organisationen och förfarandet i allt väsentligl följer den ord­ning som gällde för FoB 80 kan den nya lagen i många delar bygga på lagen (1979:217) om allmän folk- och bostadsräkning år 1980. För att tillgodose riksdagens önskemål (prop. 1975:5 s. 33, CU I, rskr 13) bör den nya lagen

Prop. 1983/84:85

22

reglera också en del detaljfrågor av sådan art som i andra sammanhang brukar kunna lösas utan riksdagens medverkan.

Vidare bör skyldigheten att ange arbetsställenummer regleras i en lag.

Den ändring som rör kontrolluppgifterna kräver ett tillägg till 37 § 2 mom. taxeringslagen (1956:623, omtryckt 1971:399. 2 mom. ändrat senast 1983:444).

Arbeiet med FoB 85 skall ledas av SCB, som får avgöra när under är 1985 enkätundersökningen skall genomföras. En kommunal gransknings­organisation bör inrättas precis som vid 1980 års räkning.

10    Upprättade lagförslag

I enlighel med vad Jag nu har anfört har inom civildepartementet upprät­tats förslag till

1.

lag om 1985 års folk- och bostadsräkning,

2.

lag om skyldighel att ange arbetsställenummer, m. m.

3.

lag om ändring i taxeringslagen (1956:623).

De vid 2 och 3 angivna förslagen har upprättats i samråd med chefen för finansdepartementet.

Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga 3.

11    Specialmotivering

11.1 Förslaget till lag om 1985 års folk- och bostadsräkning

Reglerna för 1985 års allmänna folk- och bostadsräkning (FoB 85) har samlats i en särskild lag. I sak stämmer reglerna i stort sett överens med dem som gällde för 1975 och 1980 års allmänna folk- och bostadsräkningar (FoB 75 och FoB 80).

I lagen finns underrubriker för allmänna bestämmelser (1-3 §§), person­uppgifter (4 och 5 §§), bostadsuppgifter (6 och 7 §§), fastighetsuppgifter (8 och 9 §§), insamlingsförfarandet (10-16§§), anmaningar (17 §), viten m.m. (18-20 §§), registeruppgifter (21 S) och avslutande bestämmelser (22-24 §S).

Allmänna bestämmelser

I § År 1985 företas en allmän folk- och bostadsräkning (FoB 85) i syfte att dels framställa statistik för samhällsplanering, forskning och allmän information, dels kontrollera folkbokföringen.

Paragrafen anger syftena med FoB 85.

I avsnitt 2 i den allmänna motiveringen har närmare redogjorts för skälen till att en folk- och bostadsräkning bör genomföras på nytt.

Prop. 1983/84:85

23

De insamlade uppgifterna får inte användas för några andra ändamål än dem som anges i paragrafen. Det är alltså fråga om en uttömmande uppräk­ning. Ändamålen stämmer överens med vad som gällt vid närmast föregå­ende folk- och bostadsräkningar. Sålunda kommer uppgifterna också den­na gång att användas även för kontroll av folkbokföringen.

2 § Folk- och bostadsräkningen genomförs av statistiska centralbyrån

med hjälp av automatisk databehandling.

Till folk- och bostadsräkningen skall lämnas person-, bostads- och fastighetsuppgifter enligt 4-16 §§. Registeruppgifter får inhämtas enligt 21 §.

Liksom fallet var med tidigare folk- och bostadsräkningar resulterar uppgifterna från FoB 85 i etl personregister som förs av SCB med hjälp av automatisk databehandling (ADB). Därav följer att datalagen är tillämplig pä FoB 85. På sätt som framgår av 1 § måste då ändamålet med registret anges. Därmed utesluts att registret används för något annat ändamål.

3 § Stafistiska centralbyrån fastställer när uppgifterna enligt 2 § skall

lämnas eller inhämtas och vilken tidpunkt eller tid som de skall avse.

Av paragrafen framgår att det är SCB som beslämmer när folk- och bostadsräkningen skall ske, exempelvis under en viss kalendermånad.

Personuppgifter

4 § Personuppgifter skall lämnas av dem som är födda år 1969 eller

tidigare och som är folkbokförda i Sverige vid den tidpunkt som uppgif­

terna avser.

Den som under 1985 fyller 16 år eller är äldre skall enligt paragrafen lämna personuppgifter under förutsättning att han eller hon vid tillfället är folkbokförd i Sverige.

5 §   Personuppgiften skall innehålla följande:

-

namn och personnummer

-

yrke för den som förvärvsarbetar

-

fastighetens beteckning

-

församling där fastigheten är belägen

-

utdelnings- och ortsadress

-

innehavare av bostaden

Med hjälp av bl. a. personuppgifterna och de i 7 § reglerade bostadsupp­gifterna kan statistik framställas om hushåll och lågenheter. Som närmare framgår av avsnitt 4 i den allmänna motiveringen har det av kvalitetsskäl ansetts nödvändigt att ännu en gång besvära allmänheten med en enkät om dessa frågor.

Paragrafen anger uttömmande innehållet i personuppgifterna. Som fram­går av 10 § är det avsett atl dessa uppgifter skall lämnas på en personblan­kett.

Prop. 1983/84:85

24

Den i paragrafen föreskrivna uppgiften om yrke har ansetts nödvändig för att kunna beskriva bl.a. hur arbetsuppgifterna i näringslivet är förde­lade på olika yrkeskategorier, vUka personer som utövar dessa yrken (män, kvinnor, unga, äldre etc.) och var i riket olika arbetsuppgifter finns. Vidare behövs denna uppgift vid epidemiologiska och andra medicinska studier för att kartlägga sambandet mellan skador och arbets- och bostads­miljö. I övrigt hänvisas tiU den allmänna beskrivningen av uppgiften om yrke i avsnitt 5.

För att begränsa resursinsatsen vid granskning, komplettering och re­gistrering av yrkesuppgifter och för att inte i onödan besvära uppgiftsläm­narna samlas yrkesuppgifter in bara för den som är förvärvsarbetande. Frågan om yrke måste därför i enkäten utformas sä, atl det framgår om personen är förvärvsarbetande eller inte.

Uppgifterna om fastighetsbeteckning, församling, utdelnings- och orts­adress framgår av de delar av blanketterna som genom tryck ifylls i förväg av SCB. Dessa "förtryckta" uppgifter på blanketterna kan dock vara orikliga och behöva rättas. Uppgifterna skall således lämnas av dem som använder en blankett som inte är "förtryckt", l.ex. en blankett som hämtats på posten eller på något annat ställe där sådana blanketter tillhan­dahålls.

Vad som avses med innehavare av en bostad framgår av kommentaren till 6 §. Uppgiften om innehavare av bostaden behövs för att kunna göra en avstämning mot de av fastighetsägaren lämnade fastighetsuppgifterna (se 8 §) för granskning av att alla lågenheter är med i folk- och bostadsräk­ningen.

Bostadsuppgifter

6 § Bostadsuppgifter skall lämnas av dem som innehar och stadigvaran­

de bebor en bostadslägenhet i Sverige vid den tidpunkt som uppgifterna

avser.

Som innehavare av en bostadslägenhet skall - precis som i andra sammanhang anses den som på grund av äganderätt, bostadsrätt, hyres­rätt eller på någol annal sätt förfogar över lägenheten.

Med bostadslägenhet avses i paragrafen en lägenhet i såväl ett fler- som ett enbostadshus eller i något annat hus. Lägenheter som är avsedda att användas som hotell eller pensionat räknas inte hit, eftersom de inte är avsedda atl användas som permanent bostad, och inte heller sådana fritids­hus som inte används som permanent bostad. Med enbostadshus avses ett hus som bara innehåller en bostadslägenhet.

7 §    Bostadsuppgiften skall innehålla följande:

namn, personnummer och hushållsställning (gifta eller samboende, barn. övriga boende) för de boende som är födda 1969 eller tidigare

Prop. 1983/84:85

25

-

antal rum

-

upplätelseform

-

förekomsten av kök eller kokvrå, bad- eller duschrum och vattenklosetl

-

förekomsten av en eller flera bostadslägenheter i huset

Paragrafen anger uttömmande innehållet i bostadsuppgifterna. Som framgår av 10 § är det avsett att även dessa uppgifter skall lämnas på en personblankett.

Av de uppgifter om namn och personnummer på de boende som skall lämnas enligt denna paragraf framgår vilka personer (16 är eller äldre) som ingår i ett hushåll. Tillsammans med uppgifterna om barn från SCB:s register över totalbefolkningen (se 21 §) ligger sedan dessa uppgifter som grund för beskrivning av hushällens sammansättning i olika avseenden, främst anlal boende, antal barn i olika åldrar, antal vuxna, anlal äldre, antal utländska medborgare etc.

Med hjälp av uppgiften om de boendes hushållsställning kan hushållets sammansättning beskrivas, när det gäller grupperna gifta eller samboende, barn och övriga boende, l.ex. ensamstående släkting eller inneboende. Denna uppgift gör del också möjligt att statistiskt beskriva den allt större gruppen icke gifta samboende. Detta kan ske genom atl utnytQa civil­ståndsuppgifter från SCB:s register över totalbefolkningen.

Med samboende avses här två personer som utan att vara gifta med varandra lever samman under äktenskapsliknande förhållanden.

En uppdelning efter upplåtelseform dvs. om innehavaren förfogar över bostaden på grund av äganderätt, bostadsrätt, hyresrätt eller på annal sätt, utgör ett viktigt komplement lill ägarkategori (se 9 § 1). Del kan l.ex. förekomma hyreslägenheter även i hus som ägs av en bostadsrättsföre­ning.

Uppgiften om antal rum och om kök eller kokvrå behövs bl.a. för ätt i förekommande fall tillsammans med motsvarande uppgifi på fastighets­blanketten kunna redovisa bostadsbeståndets storleksfördelning i olika delar av landet. Dessa uppgifter belyser också hushållens boendeförhållan-den, bl. a. i fråga om utrymmesstandard, t. ex. trångboddhet.

Bostadslägenheter och hushåll delas in efter förekomsten av bad- eller duschrum och vattenklosetl. På så sålt kan man få en viss redovisning av hur modernt bostadsbeståndet är i olika områden.

Uppgiften huruvida det finns en eller flera bostadslägenheter i huset behövs för alt kunna redovisa antalet enbostadshus.

Faslighetsuppgifter

8 § Faslighetsuppgifter skall lämnas av dem som vid den lidpunkt som uppgiften avser äger etl eller flera bostadshus i Sverige.

Med bostadshus förstås byggnader med en eller flera bostadslägenheter.

Äger någon flera bostadshus på samma fastighet, lämnas en enda fas­tighetsuppgift för husen gemensamt.

För sådana bostadshus som ingår i arrendeupplåtelser lämnas fastighets-uppgiften av artendatorn i stället för av husägaren.

Prop. 1983/84:85

26

Av paragrafen framgår vilka husägare som skall lämna fastighetsupp­gifter. Det är således bara om det finns någon bostadslägenhet i byggnaden som dessa uppgifter skall lämnas.

9 § Fastighetsuppgiflen skall innehålla följande uppgifter om den fastig­het där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och om bostadslägenhe­ten, nämligen

1. om fastigheten:

-  län, kommun och församling där fastigheten är belägen

    fastighetens beteckning

-

fastighetstyp (jordbruksfastighet, annan faslighet)

-

ägarens namn och adress

 ägarkategori (staten,  kommun, allmännyltigt bostadsföretag, bo­

stadsrättsförening, enskild person, annan ägare)

2. om huset:

    byggnadsnummer

-

hustyp (enbostadshus. tvåbostadshus,  flerbostadshus,  annal bo­stadshus)

-

anlal bostadslägenheter i huset

-

byggnads- och ombyggnadsår

huvudsaklig värmekälla och använda bränsleslag

förekomsten av hiss i flerbostadshus och andra bostadshus än en-och tvåbosladshus

3. om lägenheten:

-  antal rum

förekomsten av kök eller kokvrå

lägenhetsinnehavarens namn

-  lägenhetsnummer

    i förekommande fall orsaken till att lägenheten inte är upplåten

I fråga om de uppgifter som avses i denna paragraf är följande atl märka.

/. Uppgifter om län, kommun, församling och faslighelsbeteckning sam­las in för atl man skall kunna identifiera den fastighet där bostadshuset är beläget. Härigenom kan uppgifterna på faslighelsblankelten hänföras till de lägenheter och hushåll som finns på fastigheten.

Uppgiften om faslighetstyp behövs i en del sammanhang för studiet av statistik över bostadsbeståndets storlek, ålder och sammansättning.

Uppgiften om ägarens namn och adress behövs för kontakter vid tvek­samheter i uppgifterna. Den är också nödvändig för att man riktigt skall kunna utföra grupperingen efter ägarkategori.

Uppgiften om ägarkategori utgör i sin tur underlag för att beskriva bostadsbeståndets och hushållens fördelning för de olika ägargrupperna.

2. Byggnadsnummer behövs för den fortsatta bearbetningen. Med hjälp av dessa nummer anges till vilket bostadshus olika lägenheter hör. Också del som utmärker det aktuella huset kan härigenom hänföras till resp. lägenhet.

Med hjälp av uppgiften om hustyp kan studeras hur bostadsbeståndet och boendet ser ul förddal på enbostadshus, tvåbosladshus, flerboslads-

Prop. 1983/84:85

27

hus och annat bostadshus. Med del sistnämnda uttrycket menas hus i vilka mer än hälften av husytan används till något annat än till bostad. För alt åstadkomma en god klassificering i dessa grupper kan vissa hjälpfrågor behöva ställas, t. ex. huruvida huset är ett radhus eller ett kedjehus.

Uppgiften om antalet bostadslägenheter i huset är avsedd dels att under­lätta den klassificering som nyss nämnts, dels att medverka lill att alla de bostadslägenheter kommer med som skall ingå i FoB 85.

Uppgiften om byggnadsår har kommit till för atl kunna ge bostads- och hushållsstatistik för olika geografiska områden med fördelning efter hur gammalt bostadsbeståndet är. Som ett komplement till den uppgiften tjänar uppgiften om ombyggnadsår, i första hand för att inte sistnämnda uppgift av misstag skall anges som ursprungligt byggnadsår.

Uppgifter om huvudsaklig värmekälla och använda bränsleslag är vä­sentliga inte bara för energiplaneringen utan också för beskrivningen av hushållens boendestandard, l.ex. för atl belysa hur många som bor i lägenheter utan centralvärme.

Uppgiften om hiss är viktig för den kommunala tillgänglighetsplanering­en och för att man skall kunna följa upp bostadsförbättringsprogrammet.

3. Uppgiften om lägenhetsinnehavarens namn är, som tidigare har nämnts, till för att säkerställa att uppgifterna om alla lägenheter som skall ingå i räkningen blir fullständiga.

Uppgiften om lägenhetsnummer Qänar till att underlätta den statistiska lägenhetsnumrering som SCB gör och som är avsedd all vara en samman­hållande beteckning för de personer som bor i lägenheten, dvs. de som bildar hushållet. I sin enklaste form utgör lägenhetsnumreringen ett löp­nummer inom huset speciellt för folk- och bostadsräkningen. Husägaren är dock oförhindrad atl använda sig av sina egna lägenhetsnummer.

Med hjälp av uppgifterna om orsaken till att en lägenhet inte är upplåten kan outhyrda lägenheter delas in efter om lägenheten vid tillfället för FoB 85 är under reparation eller ombyggnad, till uthyrning ledig, disponeras av husägaren för annat ändamål eller är utrymd på grund av förestående rivning. En sådan indelning behövs bl. a. för kommunernas bedömning av bostadsläget.

I           iisamlingsförfärandet

10 § Person- och bostadsuppgifter skall lämnas pä en personblankett, faslighetsuppgifter på en fastighetsblankett.

Den som äger och stadigvarande bebor ett enbostadshus får dock lämna fastighelsuppgifterna på personblanketten.

II  § Person- och fastighetsblanketterna fastställs av statistiska central­

byrån efter samråd med datainspektionen.

Staten tillhandahåller såväl blanketter som portofria svarskuvert utan kostnad för de uppgiftsskyldiga.

Prop. 1983/84:85

28

I 10 och 

II 

§§ finns föreskrifter om blanketter.

1 11 § anges vilka myndigheter som fastställer de blanketter som skall användas. Det är därvid - som också tidigare framhållits - att observera att i lagen ges en uttömmande beskrivning av vilka uppgifter som skall lämnas i folk- och bostadsräkningen. Blanketterna får givetvis inte innehål­la begäran om uppgifter som inte till någon del kan anses ha täckning i lagtexten. Rimlig hänsyn måste därvid tas till att blanketterna kan ges en tillfredsställande blanketteknisk utformning med hänsyn såväl till uppgifts­lämnarna som till kravet på atl svaren blir av god kvalitet.

12 §    Sammanboende makar får lämna personuppgifter gemensamt på

samma personblankett.

Innehas och bebos en bostadslågenhet av tvä eller flera personer tillsam­mans, får de lämna bostadsuppgiften gemensamt på samma personblan­kett.

Person-, bostads- och fastighetsuppgifter skrivs under av den som läm­nar dem. Denne svarar för uppgifternas riklighet.

Av praktiska skäl får enligt första stycket i paragrafen sammanboende makar använda samma blankett för personuppgifterna. Härigenom under­lättas arbetet för uppgiftslämnarna samtidigt som blankettmängden mins­kar. Men förfarandet är frivilligt. Vill t. ex. makarna av något skäl lämna var sin blankett, går det också bra. Första stycket avser inte andra perso­ner som bor tillsammans än makar. För att underlätta för uppgiftslämnarna får också bostadsuppgifterna som framgår av andra stycket lämnas på samma personblankett, när det gäller personer som bor tillsammans.

Den som lämnar uppgifterna skall skriva under dem. Det framgår av paragrafens tredje stycke. När det gäller sammanboende makar som an­vänder samma personblankell, skall det anses tillräckligt att en av dem skriver under. Eftersom uppgiftsskyldigheten är knuten till varje enskild person, skall dock eventuella påminnelser och anmaningar göras direki lill den av makarna som uppgifterna avser (se 16 och 17 §§). Detsamma gäller givetvis också i del fall en i hushållet har skrivit under bostadsuppgifterna som "ombud" för de andra.

Det finns naturligtvis flera skäl för alt det av blanketterna skall framgå vem som skriver under dem och därmed svarar för uppgifternas riktighet, främst vikten av att betona att riktiga uppgifter lämnas. Är uppgifterna ofullständiga, ges granskningspersonalen på detta sätt möjlighet att vända sig till uppgiftslämnaren.

13 §    Kommunerna skall

-

lämna information om folk- och bostadsräkningen

-

biträda vid distributionen av blanketter och vid upprättandet och insam­lingen av uppgifter

-

svara för att de insamlade uppgifterna granskas och i berett skick lämnas över till statistiska centralbyrån för for-tsatt bearbetning

Prop. 1983/84:85

29

14 § Varje kommun skaU uppdra åt etl särskilt granskningsorgan att

sköta de arbetsuppgifter som anges i 13 §.

Två eller flera kommuner får dock efter samråd med statistiska central­byrån inrätta ett gemensamt granskningsorgan.

15 § Varje kommun skall utse en granskningsledare och en ställföreträ­

dare för denne.

Kommunen skall sörja för alt granskningspersonalen utbildas för sina arbetsuppgifter.

16 § Granskningsledaren får begära atl de uppgiftsskyldiga inom viss tid

lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldighe­

ten enligt 4-9 §§.

Granskningsledaren får delegera denna befogenhet till en förtroendeman eller en Qänsteman hos kommunen.

I 1316 §§ beskrivs primärkommunernas medverkan i undersökningen med bl.a. upprättande av etl särskill kommunall granskningsorgan. Para­graferna avser sålunda inte landstingskommunerna. Det är avsett att kom­munerna skall medverka på samma sätt som vid närmast föregående räk­ningstillfällen. Det innebär bl.a. atl de ifyllda person- och faslighetsblan-ketterna skall ges in direkt till det kommunala organet. Där är uppgifterna sekretesskyddade.

16 § handlar om rätt att begära in kompletterande upplysningar. Det kan för tydlighetens skull anmärkas att granskningsledaren genom 16 § givetvis inte ges någon sådan befogenhet att begära in upplysningar före den tidpunkt som SCB fastställt enligt 3 §.

Anmaningar

17 § Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriven tid, får gransk­

ningsledaren eller statistiska centralbyrån anmana den uppgiftsskyldige att

fullgöra sin skyldighel. Delsamma gäller, om den uppgiftsskyldige under­

låter atl lämna upplysningar som har begärts enligt 16 §.

Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, om det kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om skyldigheten att lämna föreskrivna uppgifter och upplysningar.

Viten m.m.

18 § Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt 17 §, får

länsstyrelsen på begäran av granskningsledaren eller statistiska central­

byrån förelägga den uppgiflsskyldige alt fullgöra sin skyldighet vid vite.

Vitet bestäms till lägst 100 och högst I 000 kronor.

19

§    Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas.

20

§ Frågor om utdömande av elt förelagt vite prövas av lånsrätten på begäran av granskningsledaren eller statistiska centralbyrån.

Prop. 1983/84:85

30

För att hålla en hög kvalitet pä materialet från FoB 85 är det nödvändigt att uppgiftsskyldigheten fullgörs i största möjliga utsträckning. Vilka för­faranden som får användas för atl få in uppgifter eller kompletterande upplysningar som inte har lämnats inom föreskriven lid regleras i 17-

20        §§.

Som en yttersta åtgärd används vitesföreläggande. Denna typ av vite, förfarandevite, utgör ett påtryckningsmedel som används av såväl domsto­lar som andra myndigheter för att någon skall förmås att exempelvis tillhandahälla handlingar eller lämna uppgifter som myndigheten behöver för att fatta beslut. Bestämmelser om förfarande viten finns i ålskUliga författningar.

Vite kan bara föreläggas den som är uppgiftsskyldig. Det innebär l.ex. att den make som har undertecknat gemensamma uppgifter (se 12 §) inte kan föreläggas något vite i fråga om uppgifter som avser den andre maken.

För förfarandevitena gäller ofta alt själva föreläggandet inte kan överkla­gas. En bestämmelse av denna innebörd har här tagits in i 19 §. Detta innebär en ändring i förhällande till vad som gällde vid den närmast föregående folk- och bostadsräkningen.

Att själva föreläggandel nu inte skall kunna överklagas, kan inte anses oförenligt med kraven på rättssäkerhet. Föreläggandets laglighet kan prö­vas i samband med vitets utdömande. Av allmänna principer följer också att ett vite inte döms ut, om ändamålet med vitet har förfallit, när frågan om utdömandet kommer upp. Som exempel härpå kan nämnas att en infordrad uppgift inte längre kan komma till användning på grund av att SCB har avslutat räkningen för det aktuella länet. Exempelvis om det har gått lång tid efter det att begäran om utdömande gjordes kan det därför finnas anledning atl kontakta SCB, innan frågan avgörs.

Som framgår av 20 § prövas frågor om utdömande av vite av länsrätten i första instans.

Av 33 § förvaltningsprocesslagen (1971:291, 33 § ändrad senast 1979: 167) följer att länsrättens beslut kan överklagas hos kammartätten. Efter prövningstillstånd kan enligt lagen ett sådant mål även komma under regeringsrättens prövning.

Registeruppgifter

21        §    Frän nedan angivna register får statistiska centralbyrån för folk- och

bostadsräkningen inhämta följande uppgifter:

1. statistiska centralbyråns register över totalbefolkningen

-

personnummer

-

kyrkobokföringsorl

-

kyrkobokföringsfastighet

-

utdelnings- och ortsadress

-

samhörighetsbeteckning

-

civilstånd

-

medborgarskap

-

födelseland och senaste invandringsår

Prop. 1983/84:85

31

2. statistiska centralbyråns kontrolluppgiftsregister

-

inkomsttagare och arbetsgivare

-

inkomst av förvärvsarbete och den tid förmånen avser

-

erlagd preliminärskatt

-

arbetsställenummer

3. statistiska centralbyråns inkomst- och förmögenhetsregister

-  inkomst

4. statistiska centralbyråns centrala företagsregister

-

företags namn och form

-

antal arbetsställen

-

arbetsställenas namn, nummer, storlek, seklortillhörighet, belägen­het och näringsgrenskod

5. Slatisliska centralbyråns register över nyckdkodområden

-  fastigheters omrädestillhörighet

6. länsstyrelsernas register över fastighetstaxeringen

-  fastigheters tätortslillhörighet

7. registret vid centralnämnden för fastighetsdata

-  koordinater för fastigheter

8. registret vid riksskatteverkets sjömansskattekontor 1 Göteborg

-   uppgift på sådana ombordanslällda på svenska fartyg som betalar

sjömansskatl

För FoB 85 finns - liksom för de närmast föregående folk- och bostads­räkningarna - bestämmelser om samköming med uppgifter från andra ADB-register. Av paragrafen framgår närmare vilka uppgifter som får inhämtas för FoB 85 genom en sådan samköming. Med samköming avses en maskinell bearbetning av uppgifter från minsl två ADB-register.

För att samköming av personregister skall få ske krävs enligl datalagen i regel tillstånd av dalainspektionen. Enligt 2 a § datalagen behövs inget tillstånd för sådana personregister som inrättas av riksdagen eller regering­en, men före beslutet i frågan skall datainspektionens yttrande inhämtas.

Om de olika punkterna i paragrafen kan följande sägas.

/. Med hjälp av uppgifterna från SCB:s regisler över totalbefolkningen kan blanketterna för FoB 85 - i likhet med vad som har tillämpats vid tidigare räkningar - "förtryckas" med uppgifter om namn, personnum­mer, adress och kyrkobokföringsförhållande. Samhörighetsbeteckningen används därvid för att kunna redovisa sammanboende makar gemensami.

Civilslåndel anger huruvida personen i fråga är ogift, gift, skild eller änkling (änka).

Uppgiften om invandringsår baserar sig liksom övriga uppgifter i regist­ret över totalbefolkningen på folkbokföringen och avser liden från och med år 1968.

2, 4 och 8. Uppgifterna från SCB:s kontrolluppgiftsregister och centrala företagsregister samt riksskatteverkets sjömansregrster är avsedda att be­lysa sysselsättningen bl. a. med hänsyn till verksamheten på arbetsplatsen och dess belägenhet.

Avsikten med uppgifter om den tid inkomsten av förvärvsarbete avser är

Prop. 1983/84:85

32

att kunna knyta sysselsättningen och pendlingen mellan bostad och arbets­plats till en avgränsad månad. I fråga om arbetsställenummer (2) hänvisas till den allmänna motiveringens avsnitt 3 och specialmotiveringen till för­slaget om lag om skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m.

Med stöd av uppgifterna om arbetsställenas sektortillhörighet (4) kan sysselsättningen i den statliga, den kommunala och den privata sektorn belysas.

3. Avsikten med uppgifterna från SCB:s inkomst- och förmögenhetsre­gister är att kunna få med också de enskilda företagarna i sysselsättnings-beskrivningarna. Detta förutsätter uppgifter om inkomst av Jordbruksfas­tighet eller rörelse. Med hjälp av dessa uppgifter kan ocksä inkomstförhål­landen och inkomstslag för olika grupper närmare studeras.

5.

Genom uppgifter om fastigheters områdestillhörighet kan statistiken redovisas för olika delar (områden) av en kommun.

6.

Genom uppgifter om fastigheternas tätortstillhörighet kan tätorts-och glesbygdsutvecklingen i landet belysas. Vidare kan exempelvis graden på tälortsbebyggdser i olika områden studeras. Uttrycket tätort används här i samma betydelse som i andra statistiska sammanhang.

7.

Med hjälp av koordinater för fastigheter kan bl. a. kartredovisningar av statistiken göras.

Avslutande bestämmelser

22 § Om statistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehand­

ling tillsammans med uppgifterna från folk- och bostadsräkningen skall

använda andra uppgifter för sådana syften som anges i 1 §, får det ske bara

enligt beslut eller med tillstånd som avses i datalagen (1973: 289).

FoB 85 är utformad på grundval av de behov och avvägningar som har bedömts föreligga för närvarande. Men det kan inte uteslutas att det uppkommer nya behov och avvägningar som gör det angeläget att komp­lettera uppgifterna från FoB 85 med ytterligare uppgifter i något avseende.

1 paragrafen slås fast atl sådana kompletteringar bara kan ske i samma syfte som FoB 85. Detta får dessutom bara ske enligl beslut eller med tillstånd som avses i dalalagen. De lagrum i datalagen som åsyftas är dels 2 § om tillstånd i vissa fall av datainspektionen för att inrätta och föra personregister, dels 2 a § om personregister som inrättas efter beslut av riksdagen eller regeringen.

Paragrafen skall givelvis tolkas restriktivt.

23 § För kontroll av folkbokföringen får folkbokföringsmyndigheterna ta

del av de uppgifter från folk- och bostadsräkningen som behövs för kon­

trollen. Sådan kontroll får dock göras med hjälp av automatisk databe­

handling bara enligt beslut eller med tillstånd enligt datalagen (1973:289).

Prop. 1983/84:85

33

Paragrafen innebär atl folkbokföringsmyndigheierna, dvs. i detta fallet närmast de lokala skattemyndigheterna i Stockholm och Göteborg samt paslorsämbelena, ges räll att ta del av materialet från FoB 85, men bara i den mån det behövs för kontroll av folkbokföringen. En liknande kontroll har skett vid de tidigare folk- och bostadsräkningarna. Vad som behövs för denna kontroll bör i de allra flesta fall begränsas till uppgifter i lägenhets­förteckningar eller liknande och uppgifter om adresser som inte stämmer överens med dem som finns på de "förtryckta" personblanketterna.

Bakgrunden till bestämmelsen utgörs av regeln i 14 kap. 1 § sekretessla­gen (1980:100. omtryckt 1982:1106) om all sekretess inte hindrar alt uppgifter lämnas till en annan myndighet, när uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. I fråga om sekretessen hos folkbokföringsmyndighe­terna gäller 7 kap. 15 § sekretesslagen.

Denna paragraf skall givetvis - precis som den föregående - tolkas restriktivt.

24 §    Både statistiska centralbyrån och kommunens granskningsorgan skall vid lillämpningen av denna lag se fill att de uppgiftsskyldiga inte betungas onödigl. Föreskrifter om sekretess finns i sekretesslagen (1980: 100).

Föreskriften i första stycket skall tillmätas stor betydelse. Den skall ses som en allmän riktpunkt för hur hela FoB 85 skall genomföras,

I tydlighetens intresse hänvisas i andra stycket till det gällande sekre­tesskyddet,

FoB 85 skyddas sålunda enligt 9 kap. 4 S sekretesslagen - den s.k. statistiksekretessen. Enligt det lagrummet gäller sekretess i första hand i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik. SCB är ett typexempel pä en myndighet som bedriver sådan verksamhet. Men sekretesskyddet gäller som nämnts tidigare ocksä hos de primärkommunala myndigheter som kommer atl delta i arbetet med att samla in uppgifter för FoB 85.

Stalistiksekretessen gäller enligt sekretesslagen för uppgifter som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänfö­ras till den enskilde. Enligt huvudregeln är sekretessen absolut. Uppgif­terna måste med andra ord hemlighållas, även om någon påvisbar skada av elt utlämnande inte uppkommer.

Från regeln om absolut sekretess finns enligt sekretesslagen fem undan­tag, av vilka några kan anses ha elt visst intresse i detta sammanhang. Undantagen avser uppgifter i företagsregister, uppgifter som rör avliden, uppgifter som behövs för forskningsändamål, uppgifter som avser perso­nal- och lönestatistik saml uppgifter som inte genom namn m. m. är direkt hänförliga till den enskilde. I dessa fem fall får enligt lagen uppgifterna visserligen lämnas ul, men bara om det står klarl all det kan ske utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider skada eller men. 

3    Rik.sdagen 1983/84. 1 saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

34

Sekretess råder således i allmänhet också i dessa undantagsfall.

Sekretesstiden för uppgifter i allmänna handlingar är enligt sekretessla­gen högst 70 år, om uppgiften angår någon enskilds personliga förhållan­den, och annars högsl 20 år.

1 sekretesslagen finns också vissa allmänna bestämmelser som är tillämpliga även på frågor om statistik. Exempelvis föreskrivs i 13 kap. 3 § att sekretessbelagd uppgift som en myndighet erhåller i sin forskningsverk­samhet också skall vara sekretessbelagd hos den mottagande myndighe­ten. Enligt 14 kap. 8 § kan regeringen förordna om undanlag från sekre­tess, men lagrummet skall enligt förarbetena (prop. 1979/80:2 s. 346) till-lämpas med stor reslriktivitet.

Som framgår av avsnitt 7 i den allmänna motiveringen avser statistik-utredningen (E 1980:02) att inom kort lägga fram förslag i syfte att ytterli­gare stärka integritetsskyddet i samband med statistiska undersökningar.

Det ligger i sakens natur att en folk- och bostadsräkning inte kan genom­föras utan att ansvariga myndigheter - i första hand SCB ensam eller gemensamt med datainspektionen eller riksskatteverket får möjligheter att ge ut närmare föreskrifter om förfarandet. Regeringen har en direkt på regeringsformen grundad rätt att meddela sådana verkställighetsföre­skrifter (8 kap. 13 §). Eftersom regeringen i sin tur utan särskilt bemyndi­gande kan överlåta den rätten åt underordnade myndigheter, behöver lagtexten inte tyngas med någon sådan bestämmelse därom. 1 verkslällig-hetsföresknfterna kan ingå bl. a. vissa definitioner samt att ge ut anvisning­ar lill blanketterna.

Del förutsätts givetvis att rätten att meddela föreskrifter utnytQas bara när sådana regler verkligen behövs. Det förutsätts också att eventuella regler utformas så, att de blir så få, så enkla och så begripliga som möjligt och att de på lämpligt sätt hålls tillgängliga för dem som de beiör.

Allmänna råd kan pä vanligt sätt lämnas även utan särskilt lagstöd.

Ikraftträdandebestämmelser

Denna lag träder i kraft den 1 Juli 1984.

Ikraftträdandet har för att underlätta förberedelsearbetet bestämts till ett halvår före årsskiftet 1984-1985.

11.2 Förslaget till lag om skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m.

Allmänna beslämmelser

1 § Ett sysselsättningsregister skall föras i syfte att framställa statistik dels varje år om sysselsättningen, dels vart tredje år om resor mellan bostad och arbetsplats.

Beträffande skälen lill att ett sysselsättningsregister skall föras hänvisas till avsnitt 3 i den allmänna motiveringen. Paragrafen anger syftena med registret. Uppgifterna i registret får inte

Prop. 1983/84:85

35

användas för några andra ändamål än dem som anges i paragrafen. Det är alltså fråga om en uttömmande uppräkning.

Av paragrafen följer att statistik om sysselsättning skall publiceras varje år och statistik om arbetspendling vart tredje år.

2 §   Sysselsältningsregistret förs av statistiska centralbyrån med hjälp av

automatisk databehandling.

I fråga om denna paragraf hänvisas lill vad som anförts i specialmotive­ringen till 2 § lagen om 1985 års folk- och bostadsräkning.

Ingenting utesluter att SCB på uppdragsbasis kan få genomföra special­undersökningar de år då statistik inte publiceras.

Registeruppgifter

3 §   Från nedan angivna register får statistiska centralbyrån för syssel­

sältningsregistret inhämta följande uppgifter:

1. statistiska centralbyråns register över totalbefolkningen

-

personnummer

-

kyrkobokföringsort

-

kyrkobokföringsfastighet

-

utdelnings- och ortsadress

-

samhörighetsbeleckning

-

civilstånd

-

medborgarskap

-

födelseland och senasle invandringsår

2. statistiska centralbyråns kontrolluppgiftsregister

-

inkomsttagare och arbetsgivare

-

inkomst av förvärvsarbete och den lid förmånen avser

-

erlagd preliminärskatt

-

arbetsställenummer

3. statisliska centralbyråns inkomst- och förmögenhetsregister

-  inkomst

4. statistiska centralbyråns centrala företagsregister

-

företags namn och form

-

antal arbetsställen

-

arbetsställenas namn, nummer, storlek, seklortillhörighet, belägen­het och näringsgrenskod

5. statistiska centralbyråns register över nyckdkodområden

-  fastigheters områdesfillhörighet

6. registret vid riksskatteverkets sjömansskattekontor i Göteborg

-   uppgift på sådana ombordanslällda på svenska fartyg som betalar

sjömansskatt

Av paragrafen framgår vilka uppgifter från andra register som får sam­köras för att därigenom bilda sysselsättningsregistret.

I fråga om denna paragraf hänvisas i övrigt i lillämpliga delar lill vad som har anförts i specialmotiveringen till 21 § lagen om 1985 års folk- och bostadsräkning.

Det kan dock tilläggas att adressuppgifterna från SCB:s register över

Prop. 1983/84:85

36

totalbefolkningen (1) är en förutsättning för alt kunna belysa resorna mellan bostaden och arbetsplatsen.

ArbetsstäUenummer

4 § De arbetsgivare som stadigvarande bedriver sin verksamhel i flera

lokaler (arbetsställen) skall av stafistiska centralbyrån tilldelas ett arbets­

ställenummer för varje sådant arbetsställe.

Det åligger centralbyrån att varje år före november månads utgång underrätta berörda arbetsgivare om deras arbetsställenummer.

Genom denna paragraf införs ett system med numrering av arbetsstäl­len.

Med arbetsgivare avses i denna paragraf såväl offentliga som privala arbetsgivare. I fråga om slallig verksamhet avses med arbetsgivare den myndighet som närmast svarar för verksamheten i fråga. 1 regel torde det inle uppkomma några svårigheter att fastställa vem som i egenskap av arbetsgivare bedriver en verksamhet.

Med arbetsställe avses en lokalt avgränsad produktionsenhet eller mot­svarande, där en arbetsgivare stadigvarande bedriver verksamhel. Hur en lokal enhet skall avgränsas bestäms av SCB i nära kontakt med de enskilda arbetsgivarna i allmänhet efter överenskommelse med dem med hänsyn till omständigheterna och ändamålet med arbetsställenumreringen.

Av paragrafen följer atl de arbetsgivare som har sin verksamhet förlagd till ett enda arbetsställe inte kommer att tilldelas något arbetsställenum­mer. För anställda hos sådana arbetsgivare hämtas motsvarande uppgift ur arbetsslälleregislret i SCB:s centrala företagsregister.

Uppgiftsskyldighel

5 § De arbetsgivare som har tilldelats särskilda arbetsställenummer skall

i sina kontrolluppgifter enligt 37 § 1 mom. första punklen taxeringslagen

(1956:623) med ett sådant nummer utmärka arbetsstället för den arbetsta­

gare som kontrolluppgiften avser.

Det kan beräknas att den skyldighet att ange arbetsställenummer på kontrolluppgifterna som införs genom detta lagrum kommer att omfatta omkring 15000 av totalt cirka 230000 arbetsgivare i landet.

Blanketterna för kontrolluppgifter bör givetvis förses med ett särskilt fält för arbetsställenumret.

När kontrolluppgifterna har lämnats till skaltemyndigheterna, kommer uppgifterna om arbetsställenummer precis som övriga uppgifter i kontroll­uppgifterna atl behandlas länsvis av länsstyrelsernas dalaenheter. Uppgif­terna om arbelsslällenummer lämnas därefter tillsammans med övriga uppgifter i kontrolluppgiften över till SCB för vidare bearbetning, kontroll och uppbyggnad av den del av ett sysselsättningsregister som avser an­ställda. Någon som helst kontroll av att arbetsställenummer har lämnats eller är riktigt ifyllda görs således inte av de lokala skattemyndigheterna

Prop. 1983/84:85

37

eller av länsstyrelserna. Som har berörts under avsnitt 3 i den allmänna motiveringen ligger den kontrollen på SCB.

Anmaningar

6 § Om uppgift om arbetsställenummer inte lämnas inom den tid som

gäller för avlämnande av kontrolluppgiften, fär statistiska centralbyrån

anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighel.

Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, om det kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om sin skyldighel att lämna uppgifi om arbetsställenummer.

Viten m.m.

7 § Om den uppgiftsskyldige inle följer en anmaning enligt 6 §, får läns­

styrelsen på begäran av statistiska centralbyrån förelägga den uppgifts­

skyldige att göra detta vid vite.

Vilel bestäms till lägst 100 och högst 1 000 kronor.

8

§    Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas.

9

§ Frågor om utdömande av ett förelagt vite prövas av länsrätten på begäran av statisliska centralbyrån.

Av 6 J första stycket följer all uppgift om arbetsställenummer skall lämnas inom den tid som gäller för kontrolluppgiften. Av 37 § 4 mom. taxeringslagen (1956:623, omtryckt 1971:399, 4 mom. ändrat senast 1981: 1319) framgår närmare när och till vem kontrolluppgiften skall läm­nas. Som huvudregel gäller att uppgiften skall lämnas senast den 31 januari under taxeringsåret till den lokala skattemyndighet där den uppgiftsskyl­dige är registrerad som arbetsgivare.

I fråga om 6-9 §§ kan i övrigt hänvisas till vad som har anförts i specialmotiveringen till 17-20 §§ lagen om 1985 års folk- och bostadsräk­ning.

Även till den nya lagen om skyldighet att ange arbetsställenummer, m.m. torde behöva meddelas verkställighetsföreskrifter. I fråga om dem gäller vad som anförts under 24 § lagen om 1985 års folk- och bostadsräk­ning.

11.3 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623)

I 37 § 2 mom. taxeringslagen anges bl.a. vilka uppgifter som skall lämnas i kontrolluppgifterna.

I ett nytl, trettonde stycke har tagits in en hänvisning till de föreslagna föreskrifterna i lagen om skyldighet att ange arbelsslällenummer, m. m.

Prop. 1983/84:85

38

12 Hemställan

Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen.

13  Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Prop. 1983/84:85

39

Bdaga 1

Nya metoder för folk- och bostadsräkningar 

Huvudrapport'

SCBs utredning om alternativa meloder för framlida folk- och bostadsräk­ningar (FOBALT)

Januari 1983

Förord

Regeringen gav 1979-08-30 statistiska centralbyrån (SCB) i uppdrag alt utreda alternativa metoder för framtida folk- och bostadsräkningar (FoB). SCBs styrelse beslöt 1979-12-18 att avdelningschefen Klas Wallberg skulle leda och samordna utredningsarbetet inom SCB. För övergripande utred­nings- och samordningsuppgifter har dessutom svarat avdelningsdirek­tören Hans Erik Altvall.

För de tre delområden, som utredningsdirektiven angav, har följande personer haft det direkta utredningsansvaret, nämligen

avdelningsdirektören Jan Sävenborg för sysselsättnings- och pendlings­statistik,

statistikchefen Curt[REDACTED_EFTERNAMN] för hushålls- och lägenhetsstalistik saml

avdelningsdirektören Hans[REDACTED_EFTERNAMN] för yrkes- och utbildningsstatistik.

Under Hans Erikssons Qänstledighel 1982-02-08-09-30 har avdelnings­direktören Frank[REDACTED_EFTERNAMN] svarat för yrkes- och utbildningsdelen.

Utredningsgruppen - som arbetat under namnet FOBALT - framlade 1981-10-30 en delrapport, som bl.a. ledde till alt regeringen gav SCB filläggsdirektiv 1982-04-01.

FOBALTs arbete, som nu avslutats, har resulterat i ett omfattande utredningsmaterial som enligt vår bedömning bör finnas tillgängligt i en så långt möjligt fullständig form. För att underiätta läsningen har vi valt att dela upp slutrapporten i två volymer, dels denna sammanfattande huvud­rapport som ger de väsentliga motiven för våra slutsatser och förslag, dels en fristående detaljrapport som ger den mer detaljerade beskrivningen, provrapporter, behovsbeskrivningar o. d.

' Bilagorna till huvudrapporten redovisas inte i della sammanhang. Hänvisningar i texten lill bilagor avser således SCB:s fullständiga huvudrapport.

Prop. 1983/84:85

40

1    Direktiven, utredningsarbetet

1.1 Direktiven

I regeringens proposition (1978/79:128) om folk- och bostadsräkningen 1980 - FoB 80 - föreslogs att statistiska centralbyrån (SCB) närmare skulle utreda hur de uppgifter som inhämtas i FoB i fortsättningen skulle erhållas. Som utgångspunkt borde gälla atl man efter 1980 inte skall behö­va samla in uppgifter direkt frän allmänheten. I finansutskottels utlåtande (FiU 1978/79: 29) framhölls, att det är angelägel alt utredningsarbetet full­följs så att nya insamlingsmetoder kan användas fullt ul redan 1985. Riks­dagen beslutade i enlighet med förslaget.

Regeringen gav 1979-08-30 SCB i uppdrag atl utreda alternativa metoder för framtida FoB. I de direktiv (bilaga 1) som därvid lämnades SCB anges tre delområden, som utredningsarbetet skall inriktas pä: syssdsätlnings-och pendlingsstatistik, hushålls- och lägenhetsstatistik samt yrkes- och ulbildningsstatistik. I det första delområdet ingår som en viktig förutsätt­ning atl utveckla etl arbetsställeregister inom det centrala företagsregistret (CFR). Direktiven utgår från de förslag som FoB-ulredningen (SOU 1978:79) lade fram och de synpunkter som kom fram i den följande remiss-och riksdagsbehandlingen.

Utgångspunkten skall således vara att de traditionella FoBarna skall kunna ersättas genom samutnylQande och sambearbetning av administrati­va register. SCB skall även överväga möjligheterna att med urvalsunder­sökningar istället för totalundersökningar tillgodose olika informationsbe­hov. Vid valet av alternativa metoder för FoB bör vidare enligt direktiven beaktas att det är angeläget alt olika besparingsmöjligheter las till vara.

SCB bör i utredningsarbetet särskilt belysa periodiciteten i den statistik som föreslås, vilka sekretess-, integritets- och sårbarhetsproblem som är förenade med olika lösningar samt kostnader och personalkonsekvenser. SCB skall också beakta resultaten från annan utredningsverksamhet och i förekommande fall samråda med berörda myndigheter och intressenter. Möjligheten att genomföra nya metoder bör undersökas genom provverk­samhet.

Under hösten 1981 hade det dittills genomförda utredningsarbetet gett oss en bild av behoven av statistisk information inom de områden där FoB tidigare svarat för en väsentlig del av informationsförsörjningen. Vi bör­jade också få en överblick över vilka registertekniska förutsättningar som fanns för att tillgodose dessa behov. Vi konstaterade därvid att alternativa insamlingsmeloder baserade på administrativa regisler är förenade med sådana konsekvenser att vi ansåg del angeläget atl dels statislikanvän-darna och regisleransvariga, dels statsmakterna bereddes möjlighet att samlat bedöma den principiella uppläggningen av ett alternativ till FoB. Det var därvid särskilt angeläget att statsmakterna anvisade vägen för det fortsatta utredningsarbetet.

Prop. 1983/84:85

41

Mot bakgrund härav framlade vi 1981-10-30 en delrapport som redovi­sade vissa principiella förslag och i övrigt väsentliga frågeställningar för det fortsatta utredningsarbetet. Vi angav således etl handlingsalternativ 1 enligt vilket vi ansåg alt utredningsarbetet med en registerlösning borde fullföljas. På grund av osäkerheten om kvaliteten i några av de tänkbara lösningarna begärde vi även alt få vidga utredningsarbetet lill att omfatta en modell som innefattar viss direktinsamling från allmänheten.

Vid delrapportens tillkomst fanns endast begränsade praktiska erfaren­heter av alternativens genomförbarhet. Vid denna tidpunkt igångsattes emellertid en omfattande provverksamhet med sikte alt få sådana erfaren­heter.

Delrapporten överiämnades av SCB till regeringen, som remitterade den lill ett stort antal instanser. Remissyttrandena hade olika inriktning allt­ifrån fullständiga, djupgående bedömningar av alternativen till konstate­randen att man i avvaktan på resultaten av pågående prov inte ville ta ställning. Begäran om tilläggsdirektiv tillstyrktes dock av de flesta.

Enligt regeringens tilläggsdirektiv 1982-04-01 (bilaga 2) borde det fortsat­ta utredningsarbetet ske med utgångspunkt i handlingsalternativet 1 och på grundval av resultaten från försöksverksamheten. Om det av kvalitetsskäl visade sig nödvändigl skulle vi kunna redovisa förslag som bygger på insamling av uppgifter direkt från allmänheten för variablerna hushåll, lägenhet och yrke.

1.2 Utredningsarbetets uppläggning

Regeringens uppdrag spänner över betydande delar av SCBs verksam­het. Utredningsarbetet har därför, så långt möjligt, skett inom verkets linjeorganisation. För att samordna och leda utredningsarbetet har en sårskild projektledningsfunktion avdelats och för de olika delområden som utredningsarbetet berör har särskilda delområdesansvariga utsetts. (Dessa tillsammans utgör FOBALT.) Vi har också under utredningsarbetet kun­nat rådgöra med särskilda arbetsgrupper med representanter för berörda användare och registeransvariga inom de tre delområdena. Vi har vidare haft löpande samarbete med datainspektionen beträffande inlegritetsfrå-gor.

Utredningsarbetet har skett i fyra etapper.

-

genomgång av användarnas behov av statistisk information,

-

genomgång av administrativa och andra regisler och urvalsundersök­ningar, som kan tänkas vara lämpade som alternativ för FoB,

-

prov av tänkbara alternativ, samt

-

utvärdering av alternativens konsekvenser med slutsatser och förslag. Behovsbedömning. Våra förslag måste vila på en så långt möjlig

realistisk bedömning av vilken statistisk information som kommer att behövas under en överblickbar framtid. Det är därvid den faktiska använd­ningen av statistiken på olika håll i samhället - för planering och som

Prop. 1983/84:85

42

beslutsunderlag saml för forskning men också för allmän information -som utgör grund för bedömningen av behoven.

Den användarkartläggning som FoB-utredningen genomförde gav en ingående kunskap om användningen av FoB-dala. Vår behovsbedömning har därför utgått från denna kartläggning. Genom den starka anknytningen till användningen under förra delen av 1970-lalet som karlläggningen hade måsle dock FoButredningens bedömningar kompletteras. De senaste årens samhällsutveckling mot ett kärvare ekonomiskt klimat har sålunda inneburit delvis förändrade krav pä statistisk information.

Mot bakgrund härav har vår behovsanalys inriktats på att dels söka bekräfta eller komplettera den användarbedömning FoB-ulredningen gjorde, dels belysa förändringstendenserna inom de olika delområdena.

Behovsinventeringens första steg omfattade följande aktiviteter:

-

Förnyade genomgångar av användningen av FoB-data. Härvid har såväl ett urval av de användare som ingick i FoB-utredningens användarin-ventering som tidigare inte kontaktade användare besökts för personliga intervjuer.

-

I ett anlal fall har användare på olika beslutsnivåer kommuner, länsstyrelser m.fl. inbjudits till gemensamma genomgångar av an­vändningen av information. Vid kontakter med kommunerna har vi strävat efter att även nå dem som har planerings- och/eller beslutsansvar inom olika förvaltningsområden.

-

För några av de centrala planeringsområdena har vi inbjudit tiU semina­rier eller liknande, varvid vi mer i detalj kunnat gå igenom användningen av den statistiska informationen.

-

Genomgäng av litteratur, utredningstryck o. d.

Genom den sammanfattande behovsbeskrivning som vi gav i vår delrap­port har vi i etl andra steg fått ylleriigare reaktioner i remissyttrandena.

Registeralternativ. Då vi studerat tänkbara registeralternativ har vi i enlighet med direktiven i första hand undersökt vilka existerande ADB-register som kan komma ifråga. Centrala frågor har därvid varit variabelinnehåll, relevans, täckning, periodicitet, kvalilel i relation till användarnas behov. Jämförbarhet med tidigare FoB, teknisk tillgänglighet samt kostnader för utnyttjande av registren.

Ett viktigt led i utredningsarbetet har varit alt undersöka i vilken ut­sträckning användningen av registerinformafion, i förekommande fall kompletterad med urvalsundersökningar, skulle framtvinga sådana ambi­tionsförändringar ifråga om krav på täckning och kvalitet i statistiken att det påverkar planerings-Zbeslulssituationen.

För atl belysa detta har vi vänt oss till experter inom vart och ett av våra delområden. På grundval av några av oss angivna tänkbara alternativ har experterna sökt analysera hur planeringsverksamhet eller de andra an­vändningsområden som de känner till skulle påverkas av den alternativa informationen. I vissa fall har som alternativ ingått även ett beiydande informationsbortfall antingen delvis eller i sin helhet.

Prop. 1983/84:85

43

Provverksamhet. Enligt direktiven har vi genomfört olika slag av provverksamhet för att så långt möjligt praktiskt pröva de registerlösningar vi i delrapporten såg som våra huvudalternativ. En central roll spelar därvid etl sammanhållet registerprov i Västerås fögderi, som utgörs av kommunerna Västerås, Hallstahammar och Surahammar. I provet sam­manställdes registerinformation om sysselsättning och yrke för den befolk­ning som var bosalt i provområdet 1981-12-31. Syftet med provet var att dels belysa olika kvalitets- och produktionstekniska aspekter, dels kartläg­ga konsekvenserna för berörda uppgiftslämnare och registeransvariga. Enkäter lill urval av allmänheten och arbetsgivare ger sådan information.

Etl prov med en ändrad fiytlningsanmälan som underiag för en register-baserad hushållsstatislik har genomförts i fyra postområden i mars 1982. Ett annat prov med en förbättrad kommunal rapportering till SCBs bo­stadsbyggnadsstatistik som grund för en registerbaserad lägenhelsstatistik har genomförts i Västerås fögderi samt Gävle kommun. Även i dessa båda prov har enkäter genomförts med allmänhet och uppgiftslämnare.

En rad mindre prov har dessutom genomförts inom de olika delområ­dena.

2    Vissa utgångspunkter

2.1 Internationella rekommendationer

FoB-utredningen har i sill betänkande behandlat de inlernalionella re­kommendationer som gäller för folk- och bostadsräkningar. Utredningen konslalerar (s 35) "att Sverige inle iklätt sig några förpliktelser (genom riksdagens godkännande eller ratificering av någon konvention etc) utan endast att man från svensk sida biträtt vid upprättandet av rekommenda­tioner, dvs deltagit aktivt pä olika nivåer vid utarbetandet av de internatio­nella rekommendationerna för folk- och bostadsräkningar".

FoB-utredningens bedömning var "att Sverige relativt sett kan minska kravet på tidsmässig anpassning av folk- och bostadsräkningarna till räk­ningarna i andra länder. Med stor sannolikhet torde Sverige med tillgänglig statistik kompletterad med registerbearbetningar godtagbart fylla kraven på i internationella sammanhang efterfrågade redovisningar av förhållan­dena i Sverige för perioden 1975 t. o. m. 1984".

Utredningen gjorde den sammanfattande bedömningen att Sverige kun­de uppfylla de internationella önskemålen av redovisning av befolknings-, hushålls- och bostadsstalistik ulan alt genomföra en särskild folk- och bostadsräkning 1980.

Sedan FoB-utredningens behandling av denna fråga har inga nya inter­nationella rekommendationer tillkommit angående FoB. Vi känner inte nu den slutliga utformningen av de rekommendationer som kommer att gälla för den kommande tioårsperioden. Man kan dock ulgå från att ändringarna

Prop. 1983/84:85

44

inte kommer att vara av den arten att de väsentligen påverkar våra bedöm­ningar. Det finns därför enligt vår mening inte anledning alt göra någon annan principiell bedömning än vad FoB-utredningen gjorde om de inter­nationella rekommendationernas konsekvenser för vår FoB-verksamhet framöver.

Vi anser således att de val av perioder och metoder för den framtida statistikförsörjningen som vi gör inte strider mol Sveriges internationella åtaganden eller förväntade medverkan.

2.2      FoB som medel för kontroll av folkbokföringen

FoB-utredningen behandlade även FoBs användning som underlag för kontroll av den löpande folkbokföringen. Utredningen konstaterade "att folk- och bostadsräkningar endasl är ett av fiera kontrollmedel som RSV hittills disponerat. Kontrolländamålet kan enligt RSV inte anföras som skäl för ett genomförande av folk- och bostadsräkningar. Kommer inte sådana till stånd kan alternativa kontrollmedel utvecklas. Detta skulle dock sannolikt innebära resursuppoffringar för RSV minsl motsvarande dem som sätts in för närvarande".

Vi har i kontakter med riksskatteverket funnit alt samma bedömning fortfarande gäller och alt således folkbokföringen inte i sig kan utgöra ett motiv för FoB. Vi återkommer dock senare i denna rapport till frågan om samspelet mellan folkbokföringen och statistikproduktionen främst vad gäller underlaget för familje- och hushållsstatistiken.

2.3      Registerbaserad statistik i andra länder

Ungefär samtidigt med att vi i Sverige har börjat överväga möjligheten att ersätta de traditionella FoB med användning av registerdata har även andra länder lagit upp frågan. Längst har man kommit i Danmark där statsmakterna redan i mitten av 1970-talel beslöt att bygga upp ett syslem med registerbaserad statistik, i vilken även skall ingå registerbaserade FoBar. Den första FoB av denna typ har sammanställts 1981.

I Norge och Finland pågår liksom i Sverige ett omfattande utredningsar­bete med sikte att skapa registerbaserade ersättningar för FoB. Vi har inhämtat erfarenheter från utredningsarbetet i dessa länder.

Frågan om användningen av administrativa register i statistikproduk­tionen har även behandlats i andra länder. I USA sammanställde exempel­vis en undergrupp till Federal Committee on Statistical Methodology en rapport över detta ämne 1980. Man konslalerar atl användningen av admi­nistrativa register för statistik ökal snabbi under 70-talet.

Även i det internationella statistiska samarbetet har frågan uppmärk­sammats. Sålunda var den etl ämne för särskild diskussion vid det 30e plenarmötet med europeiska statistikerkonferensen i Geneve 1982. Också

Prop. 1983/84:85

45

vid Internationella Statistiska Institutets (ISI) 43e kongress i Buenos Aires 1981 behandlades denna fråga.

Det pågår således en utveckling i flera länder mot en mer eller mindre intensiv användning av administrativa register i statistikproduktionen. Vi har sökt att där så varit möjligt utnyttja erfarenheterna från detta utveck­lingsarbete.

3    Behov

3.1 Sysselsättnings- och pendlingsstatistik

Behoven av statistisk information som beskriver sysselsättningens för­ändringar för varje år är stort hos praktiskt laget samtliga användare av sysselsättningsstatistik.

Inom såväl regional som kommunal planering används data på kommun­nivå om antalet förvärvsarbetande redovisade antingen efter arbetsplat­sens belägenhet (förvärvsarbetande dagbefolkning) eller efter bostadens belägenhet (förvärvsarbetande nattbefolkning) fördelade på bl.a. närings­gren, kön, ålder och förvärvsarbetets omfattning. Dessa uppgifter utgör en del av underlaget för nulägesbeskrivningar och för prognoser över syssel­sättningen och olika näringsgrenars framtida utveckling.

För planeringen av barnomsorgen efterfrågar man i första hand uppgifter för delar inom kommunen över sysselsättningsförhållandena för föräldrar med antal barn i åldern 0-12 år.

I den kommunala fysiska planeringen använder man sig av uppgifter om förvärvsarbetande natt- och dagbefolkning redovisad på delar av kommun. Inom kommunal skyddsrumsplanering används uppgifter om förvärvsar­betande dagbefolkning per delområde för att fastställa skyddsrumsorter och räkna fram behovel av skyddsrumsplatser. Vissa stora kommuner utarbetar parkeringsplaner, vilka förutsätter uppgift om antal förvärvsar­betande under normal dagarbetstid för varje delområde.

Utöver dessa planeringsinriklade behov finns ett allmänt intresse inom många olika intressentgrupper all lokalt och regionalt kunna följa syssel­sättningens utveckling år för år. Exempel är arbetsmarknadsorganisa­tioner, branschor"ganisationer, forskningsorgan, skol- och utbildningsvä­sendet m.fl.

Statistik om sysselsättningen skall kunna redovisas åriigen för riket, regioner, kommuner och även delar av kommun och minst omfatta

-        en tvärsnitlsbeskrivning av antalet förvärvsarbetande av hela befolk­

ningen

~ förvärvsarbetande dagbefolkning fördelad efter arbetsplatsens närings­gren och samhällssektor (stat, kommun, landsting, företagssektor etc)

-        förvärvsarbetande nattbefolkning fördelad efler demografiska uppgifter

(kön, ålder, samboendeförhällande, antal barn. medborgarskap) samt

samhällssektor och arbetsplatsens näringsgren

Prop. 1983/84:85

46

-

sysselsättningens omfaltning i antal arbetstimmar/vecka

-

om möjligt även de förvärvsarbetandes lön/inkomst per år. Uppgifter om pendling mellan bostad och arbetsplats används i plane­ringen av samhällets trafikförsörjning men även för planering av lokalise­ringen av sysselsättning och bebyggelse på regional och lokal nivå.

1 kommunala trafikplaner för störte tätorter används pendlingsdata på delområdesnivå för att planera l.ex. trafikleder eller kollektivtrafikens linjenät. I glesbygdskommuner utnyttjas pendlingsdata i de trafikförsöij-ningsplaner som utgör bl.a. underlag för beslut om statsbidrag. Man har därvid framfört önskemål om möjlighet att redovisa pendlingsdata även efter tätort/glesbygd.

På regional nivå används pendlingsstatislik främst av länsstyrelserna i den regionala trafikplaneringen och sysselsättningsplaneringen. Transport­rådet UtnylQar pendlingsdata för prognosändamål och på riksnivå används även pendlingsuppgifler i första hand som underlag för beslut i olika regional-, trafik- och energipolitiska frågor.

Statistik över arbetspendling skall kunna redovisas vart tredje år för riket, län, kommuner och även delar av kommun. Redovisningen skall omfatta minst

-

antal pendlare mellan delar av kommun (företrädesvis för den kommu­nala användningen)

-

antal pendlare mellan olika kommuner

-

i båda fallen fördelade efter sysselsättningens omfattning och närings­gren.

Det finns ett starkt ökande behov av tillgång till aktuella pendlingsdata på låg regional nivå och delar av kommun. Kraven på innehåll varierar dock mellan olika regioner och kommuner samt är beroende av när plane­ringsunderlag behövs för att förbättra trafikplanering och kollektiv trafik­försörjning. Användarna vill därför ofta ha tillgäng till etl aktuellt pend-lingsregisler för uttag av den information som behövs vid olika tidpunkter snarare än en regelbunden ärlig redovisning på låg regional nivå som omfattar hela landel.

Man kan med hjälp av ett sådant register avsevärt bättre ulforma de särskilda undersökningar (l.ex. resvaneundersökningar) som behövs för trafikplaneringen och samla in de ytterligare uppgifter som inte kan hämtas från registerinformationen. Exempel på sådana uppgifter är arbetstidens förläggning och färdsätt till arbetet.

3.2 Hushålls- och lägenhetsstatisfik

Vi kan slå fast behoven av en heltäckande statistik över bostadshushåll och lägenheter för en rad samhällsområden,

I kommunerna bedrivs ett omfattande arbete med fysisk planering. Den är översiktlig för hela kommunen och dess delområden - t. ex. elt bostads-

Prop. 1983/84:85

47

område - samt mer detaljerad på kvarters- och fastighelsnivå. Underlag för denna planering är bl.a. uppgifter om hushållens sammansättning, lägenhetsbestånd och olika hushållstypers boendeförhållanden.

En central del i den kommunala bostadsplaneringen utgör bostadsför­sörjningsprogrammet. För att kunna bedöma behovet av sanering, om­byggnad, komplettering eller andra åtgärder behövs uppgifter om hushålls­struktur, lägenhetsfördelning, bostadsbeståndels ålder och modernitet etc i kommunens olika områden.

Befolkningsprognoser (folkmängds- och/eller hushållsprognoser) är för de flesta planeringsområden i samhället en grundläggande utgångspunkt. Som underlag i arbetet med befolknings- och hushållsprognoser används statistik över hushållens antal och sammansättning samt lägenhelsstatistik.

Hushålls- och lägenhetsstatistik används även i planeringen av äldreom­sorg och barnomsorg. I det senare fallet behövs hushållsstatislik, som kan redovisa samboendet (oavsett civilstånd) och gruppen ensamstående för­äldrar med barn.

Man har även framfört andra behov av registeruppgifter om hushåll och lägenheter än de rent statisfiska. Lägenhetsnummer och folkbokföring på viss lägenhet skulle exempelvis kunna vara av elt visst men begränsat värde för kontrollen av rätt folkbokföring och även för kontroll av rätten till bostadsbidrag och för bostadsförmedlingsorganen.

Om etl nylt separat lägenhetsregister inrättas så torde del vara naturligt alt hämta information som behövs för fastighetstaxeringen från delta regis­ter.

Lägenhetsnummer på postförsändelser skulle underlätta och säkerställa postutdelningen i fastigheter med många avlämningsställen per adressen­het (uppgång). Etl lägenhetsnummer skulle också vara av intresse för televerket och då särskilt för de lokala enheterna.

Ingen av de här anförda användningarna har dock den tyngden att respektive huvudmän hävdar att en registrering av lägenhelsnummer är tillräckligt motiverad enbart för den egna användningen.

Från mänga användare framförs starka krav pä data för energiplanering. Behoven gäller bl.a. uppgifter om byggnader, ytor och användning av olika energislag. I samband härmed framförs behov av register över bostä­der och andra lokaler.

Vi har funnit

-        att det finns behov av att få grunddata var för sig om hushållens storlek

och sammansättning resp om lägenheternas storlek, ålder och hustyp

vart tredje år för enskilda kommuner och delar inom dessa,

-        att vissa användare har behov av att kunna la fram dessa grunddata

årligen,

-        alt dala där hushållet kan kopplas till den lägenhet man bor i behövs vart

femte år för enskilda kommuner och delar inom dessa, samt

-        att del finns behov av byggnads- och bostadsdata för fysisk planering

och energiplanering.

Prop. 1983/84:85

48

3.3 Yrkes- och utbildningsstatistik

Yrkesdala om befolkningen behövs minst vart femte år för utbildnings-och sysselsättningsplanering, yrkesepidemiologiska studier, yrkesskade­statistik, försvarsplanering och samhällsvetenskaplig forskning.

Vid planeringen av den icke-obligatoriska utbildningen skall inom befint­liga resursramar hänsyn tas till individernas efterfrågan på utbildning och arbetsmarknadens efterfrågan på personal med utbildning av olika slag. Beräkningar av arbetsmarknadens rekryteringsbehov av personer med olika utbildning kräver inte bara att man studerar del totala arbetskraftsbe­hovet och hur många som lämnar arbetskraften ulan också att man karlläg­ger yrkesrörligheten, dvs hur många som byter yrke och mellan vilka yrken man byter. Detta kan inle göras med mindre än att man har tillgång lill individanknutna uppgifter om yrke för alla förvärvsarbetande eller åtminstone för ett mycket stort urval.

Prognosverksamhelen måste utvecklas för att tillgodose de regionala behoven bättre. Viss försöksverksamhet med regionala yrkesprognoser har därför bedrivits.

Inriktningen av industri- och sysselsättningspolitiken och den pågående trenden mot regionalisering och decentralisering av samhällsplaneringen kommer också bl.a. att ställa krav på näringsgrensfördelad yrkesstatistik som finns redovisad på kommunnivå.

Den epidemiologiska forskningen arbetar med olika modeller för atl beskriva och analysera samband mellan miljöfaktorer och sjuklighet. Som exempel kan nämnas det s k cancer-miljöregistret (CMR), som erhållits genom en sambearbetning på individnivå av socialstyrelsens cancerregis­ter och uppgifter från 1960 års folkräkning om bl. a. näringsgren och yrke. En sambearbetning har också gjorts mellan SCBs dödsorsaksregister och folkräkningsdata.

Inom del arbetsmedicinska området föreligger elt mycket stort behov av individrelaterade uppgifter om yrke. Yrkesstatistiken från FoB utnylQas t. ex. i arbetarskyddsstyrelsens statistik om arbelskador som bas för be­räkning av risker för olycksfall och arbetssjukdomar i olika yrken.

Vid den planering av hur landets arbetskraft skall utnyttjas vid krig eller krigsfara som arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) ansvarar för behöver AMS för varje län ha tillgång till uppgifter om de förvärvsarbetande fördelade efter yrke och näringsgren.

Den ökade regionaliseringen av utbildningsplaneringen, som inrättandet av regionstyrelser på högskoleområdet och det ökade ansvaret för läns­skolnämnderna att besluta om gymnasieskolans organisation är uttryck för, ställer krav på regionala analyser och prognoser om arbetsmarknadens behov att rekrytera personal med olika utbildning. Detta förutsätter utbild­ningsdata för så stor andel av befolkningen att totalundersökningar blir nödvändiga.

Prop. 1983/84:85

49

Ett kärvare stalsfinansiellt läge kommer atl ställa ökade krav på anpass­ning av antalet utbildningsplatser på olika utbildningslinjer till arbetsmark­nadens behov av utbildad personal. Kraven på prognoser över arbetsmark­nadens rekryteringsbehov av utbildad personal kommer därför att skärpas.

Flera av de senaste decenniernas utbildningsreformer har syftat lill all underlätta växling mellan utbildning och yrkesverksamhet och att över­brygga utbildningsklyftorna mellan generationerna och könen. För alt kunna avgöra om reformernas effekter har blivit de avsedda behövs upp­gifter om hela befolkningens utbildningsstruktur att Jämföra med statistik om utbildningsbakgrund hos dem som dragit nytta av reformerna. Ett register över befolkningens utbildning skulle dessutom kunna Qäna som ram för urvalsundersökningar.

3.4 Register-FoB

Vi har funnit att tyngdpunkten i behoven ligger inom de olika delområ­dena. Därutöver finns dock etl uttalat behov av en samlad Information vart femte år av i princip samma slag som i de hittillsvarande FoBarna. Framför allt från forskningens sida är dessa krav myckel starka. Man pekar på atl det är väsentligt atl kunna ge en helhetsbild för enskilda individer och att kunna bearbeta olika variabler mot varandra vid en gemensam mätperiod. Ett sådant material har ett unikt historiskt värde för forskningen, särskilt på grund av dess kontinuitet.

Uppgifter från FoB används i forskningsverksamhet framför allt som bakgrundsinformation och som utgångspunkt för alt välja forskningsområ­den och forskningsobjekt. Forskningen använder ibland FoB-material för fördjupade studier.

Det har också framhållits alt det är viktigt att det finns tillgång till allmän offentlig statistik som underlag för debatten 1 samhället.

4    Registermetoden som alternativ 4.1 Register i tidigare räkningar

Det är inte någon nyhet att administrativa register utnytQas i statistik­produktionen. Den löpande befolkningsslatistiken grundas sedan början av 1970-talel helt på uppgifter från folkbokföringsregistren genom det vid SCB förda registret över totalbefolkningen (RTB). Vidare erhåller rättssta­tistiken sill underiag från rättsväsendets informationssystem (RI).

Även i de senaste folk- och bostadsräkningarna har en betydande del av informationen hämtats från olika register och där förts samman med upp­gifter som inhämtats direki från allmänheten.

Man har härvid strävat efter alt utnytQa tillgänglig registerinformalion 

4    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

50

med hög täckning och godtagbar kvalitet. Detta har lett till att man i samband med planeringen av de senaste FoBarna stegvis bedömt såväl behovet av registerdata som möjligheten att använda dem.

I FoBarna 1970, 1975 och 1980 har således följande uppgifter hämtats från befinlliga register.

WÖ    i'975    1980

Demografiska data frän SCBs regisler över

totalbefolkningen (RTB)

x

x        x

Näringsgrenskod från SCBs centrala förelags-

regisler(CFR)

(x)'      (x)'      x

Personbilsinnehav från centrala bilregislrel

x

x

Inkomst från SCBs inkomslregisler

x

x

Byggnads- och lägenhelsdata från allmänna

fasiighelsiaxeringen (AFT)

x

' Utnyltjades manuellt i samband med kodningen.

Del är en naturiig utveckling att man även framgent så långt möjligt utnyttjar befintlig eller nytillkommande registerinformalion.

Antalet register med den täckning och det variabelinnehåll som krävs för att kunna ersätta direktinsamling från allmänheten är dock begränsat. Vi har därför i vissa fall måst undersöka möjligheterna att vidareutveckla befintliga regisler eller rentav bygga upp nya ADB-register på områden, där idag ingen registerinformation alls finns tillgänglig, eller där endast manuella register finns. På vissa områden är det nödvändigl att tillgripa en sådan ansats för att över huvud få fram statistik, som tillgodoser användar­nas behov.

4.2 Förutsättningar för genomförande

Om vi enligt våra direktiv skall kunna realisera regislerlösningar för de olika områdena måste vissa förutsättningar föreligga eller vara möjliga att skapa. Det gäller dels vid uppbyggnaden av elt nytl system, dels i ett fortvarighetstillstånd.

Uppbyggnadsfasen

(a) De register som skall användas måste på ett rimligt sätt fylla de krav statistikens användning ställer på

relevans i den statistiska beskrivningen, bKa. med avseende på variabel­innehåll, definitioner, mätperiod etc, täckning i den målpopulation som statistiken skall beskriva, kvalitet i statistiken.

Självklart vore det bra om man kunde utnytQa regisler i den form de finns tillgängliga för den administrativa användningen. Därvid skulle pro­blemen vara begränsade till det tekniska överf"örandet av dala, kvalitets­kontroller, kompletteringar o d. Vår erfarenhet är dock, som nämnts, atl

Prop. 1983/84:85

51

det endast sällan finns förutsättningar för en sådan direktanvändning av regisler om täcknings- och kvalitetskraven skall uppfyllas. I regel måste kompletteringar göras. I de fall ett register skall läggas till grund för statistikproduktion måste det alltså vara möjligt att i utgångsläget vidta nödvändiga ändringar i registren.

(b)

Registren måste kunna bedömas ha lång livslängd och elt över tiden stabilt innehåll om de skall fungera i ett statistiksystem som planeras för en lång tidsperiod.

(c)

De register som skall användas måste till de delar de skall användas för statistik vara tillgängliga för statistikproducenten utan begränsningar. Det måste vara helt klart vilka variabler som får användas direkt eller som hjälpvariablerför statistikproduktion. Överenskommelser måsle finnas om hur arbele med beredning, granskning och komplettering skall ske och vilka konsekvenser detta arbete har för tillgång lill data.

(d)   En övergång från insamling av uppgifter direkt från allmänheten i en

FoB till utnyttjande av registerinformation medför att vissa ändringar i

populationsavgränsningar, definitioner etc kan bli nödvändiga. Detta mås­

te man räkna med oavsett hur stark strävan är att göra dessa ändringar sä

få som möjligt. Krav kommer därför att ställas på alt förklara hur stor del

av de förändringar som redovisas mellan FoB 80 och de första mätningarna

enligt en ny metod som beror på själva metodbylel.

(e)   Det är realistiskt att räkna med att det kommer att ta viss tid innan

registerlösningar kommer att fungera fullt ut. En förutsättning bör således

vara att uppläggningen, där så är möjligt, kan ske stegvis. I de delar där det

är nödvändigt bör kontrollundersökningar genomföras.

Fortvarighetstlllslåndel

(f)    Även sedan ett register tagits i anspråk för statistikproduktion kan

statislikprodukten behöva anpassas efter förändringar i den verklighet den

skall beskriva. Det måste därför vara möjligt för statistikproducenten att

påverka den framtida registerinformationen så atl en sådan anpassning blir

möjlig.

(g)   Vid utnytQande av administrativa register som underlag för statistik

måste man räkna med möjligheten - trots att det inte kan förutses i starten

- att det adminislraliva syslem som registret beQänar kan komma att

läggas ner helt eller genomgå så stora förändringar att registerbasen för

statistikproduktionen helt rycks undan.

Förändringar kan även ske i uppgifternas definitioner, indelningar, av­gränsningen av registrets omfattning, regler för beredning av uppgifter i registret etc. Förändringar av detta slag kan medföra att grundläggande mål för statistiksystemet inte kan uppfyllas. Därigenom förlorar registret intresse för statistikproduktionen. De kan emellertid också vara sådana att en anpassning är möjlig.

I statistiksystem som producenten helt håller i själv är möjligheterna

Prop. 1983/84:85

52

goda atl planera och genomföra här berörda anpassningar och förändring­ar. I ett system, där information skall hämtas från en administrativ rutin till statistisk användning, måste garantier skapas för atl framtida förändringar i de administrafiva registren sker i sådan form att statistikanvändningen kan utöva sitt berättigade inflytande på besluten.

Om den situationen uppstår att ett administrativt regisler måste läggas ner eller drastiskt förändras måste gälla atl statistikproducenten i god tid förvarnas, får möjligheter att lägga sina synpunkter och ytterst har en möjlighet att klarlägga konsekvenserna för statistikanvändarna och vidta nödvändiga åtgärder.

(h) En övergång till ett registerbaserat produktionssystem kommer att kräva ett beiydande engångsarbete i starten och därefter insatser för att vidmakthålla systemet. En förutsättning är att de resurser som är nödvän­diga för della arbete finns tillgängliga. Bedömningarna av de olika meto­dernas kostnader måste vara realistiska och så långt möjligt relatera till en angiven ambitionsnivå. Sambandet mellan kostnader och ambitionsnivå gäller givetvis för hela produktionskedjan såväl för arbetsgivare och all­mänhet i egenskap av uppgiftslämnare som för administrativa myndig­heters medverkan och för SCBs verksamhet.

Ändringar i en sålunda beräknad kostnad kan inle i någol produktionsled ske utan att man samtidigt klart anger vilken ändring i ambifionsnivån som skall vidtagas.

Författningsreglering

(i) Det måste vara en ovillkorlig förulsällning att en beslutad statistisk användning av ett administrativt register är lika klart angiven som den administrativa. Det är väsentligt att statsmakterna medverkar till atl skapa de förutsättningar som är nödvändiga för att denna Jämställdhet i använd­ningen skall kunna uppnås. Om osäkerhet finns om möjligheterna att åstadkomma delta, bör registerinformalion inte användas.

En förutsättning för att man framgångsrikt skall kunna utnytQa register­informationen i statistikproduktionen är således enligt vår mening att ett samutnylQande regleras i en författning. Det finns dock skäl understryka att det därutöver krävs alt etl nära praktiskt samarbete etableras och vidmaklhålles mellan berörda myndigheter så all förutsättningar skapas för en löpande bevakning av gemensamma problem.

5   Tekniska alternativ

Möjligheterna att tillgodose statistikbehoven med hjälp av redan till­gängliga ADB-baserade register är som nämnts myckel begränsade. Den statistiska informationen skulle bli ofullständig och flera väsentliga behov skulle inte kunna tillgodoses. Förändringar och kompletteringar av regis-

Prop. 1983/84:85

53

terunderlagen är på olika sätt nödvändiga. I den följande behandlingen av de olika registeralternativen diskuteras alternaliv med olika långtgående kompletteringar.

Vi sammanfattar där vad vi kommit fram till i prövningen av olika alternativa registermöjligheter. Den mer detaljerade beskrivningen av de olika alternativen samt redogörelserna för de olika prov vi genomfört återfinns i detaljrapporten.

5.1 Sysselsättning och pendling

Enligl direktiven bör vi undersöka möjligheten att använda den skat­teadministralivä kontrolluppgiften (KU) som underlag för regional och lokal sysselsättningsstafistik. Utgångspunkten bör vara en i princip oför­ändrad KU. I fråga om pendlingsstatislik bör vi då undersöka möjligheten att tillfredsställa behoven genom särskilda uppdragsfinansierade undersök­ningar för de län och kommuner som särskill framför dessa behov.

I avsnitt 3.1 har vi angivit användarnas behov av grundläggande data i en årlig sysselsättningsstafistik. Dessa behov innebär atl elt antal basdata måste finnas registrerade på individnivå. Sådana basuppgifter är bl.a. uppgift som anger om en person är förvärvsarbetande eller inle vid en viss tidpunkt, demografiska uppgifter, uppgifter om bostadens belägenhet, för­värvsarbetets seklortillhörighet och omfattning i antal limmar/vecka samt arbetsplatsens belägenhet och näringsgren.

Demografiska basdata om individen och uppgifter om bostadens belä­genhet samt uppgift om arbetsgivarens seklortillhörighet (t. ex. stat, lands­ting, kommun eller företag) och verksamhet kan redan i nuläget hämtas från tillgängliga register vid SCB. Däremot kan inte från dessa regisler hämtas uppgifter om

-

den enskilde individen är förvärvsarbetande under en besiämd mätpe­riod

-

vid vilken arbetsplats och därmed också näringsgi"en personen arbetar

-

den enskilde personens arbetstid.

Vi har därför undersökt hur olika allernativ med KU som huvudunderlag kan tillgodose behoven. Etl alternativ bygger på en KU med oförändrat innehåll, ett annat på en KU som byggs ul med uppgifter om överenskom­men veckoarbetstid och arbetsställenummer.

Dessutom har vi övervägt varianter av elt mdlanallernativ, som innebär att uppgiften om arbetad tid hämtas in via sjukförsäkringssystemet och alt arbetsslälleuppgift inhämtas från arbetsgivaren.

I samtliga alternativ förutsätts atl uppgifter om de personliga företagarna (dvs personer som arbetar i eget företag eller som delägare i enkelt bolag och handelsbolag och som inte har ett anställningsförhållande i bolagel) och självständiga yrkesutövare hämtas från SCBs inkomst- och förmögen­hetsregister och CFR.

Prop. 1983/84:85

54

Behovet av ett arbetsställeregister. Vilken metod som än skall tillämpas för att ta fram statistik över sysselsättning/pendling är det nödvändigl att det finns ett fullständigt och heltäckande register över arbetsställen.

Registret måste innehålla samtliga arbetsställen för alla arbetsgivare i hela samhällsekonomin och vara uppdaterat till den valda mätperioden. Registret skall förutom uppgifter om näringsgren och i vilken samhällssek­tor arbetsstället ingår åven ge olika typer av belägenhetsdata (län, kommun etc) för detta. Arbetsställeregistret måste upprättas i så god tid atl det innehållsmässigt och regislertekniskt har en sådan kvalitet att det fungerar tillfredsställande redan vid starten för en löpande årlig registerbaserad sysselsättningsstafistik.

Enligl regeringsbeslut bedriver statskontoret tillsammans med RSV och SCB ett arbete som avser att samordna registerföringen av företag och arbetsställen i samhället. I uppdraget ingår att utveckla rutiner för ett basregister över företag och arbetsställen. SCB skall vara ansvarig för registerhållningen av basuppgifterna och tidpunkten för inrättandet av registret föreslås bli 1984, Samtliga arbetsställen hos företag och organisa­tioner skall vara registrerade i detta basregister och hållas löpande aktuali­serade under året. Vi har därvid förutsatt atl detta register kommer alt ge ett heltäckande arbelsställeregister och utgöra underlag för redovisning av de förvärvsarbetande efter arbetsplats från och med 1985.

En sammanfattande Jämförande beskrivning av de alternaliv vi behand­lat återfinns i bilaga 3.

5.1.1 Allmänt om kontrolluppgiften (KU) som bas för sysselsättnings- och pendlingsstatistik

Förvärvsarbetandebegreppet. Enligt vår uppfattning behöver användarna en årlig redovisning av antalet förvärvsarbetande, där defini­tionen av förvärvsarbete så långt detta är möjligt anknyter till den som tillämpats i senaste FoBar. Med hänsyn till dessa önskemål och de förut­sättningar som presenterade tekniska alternativ medför anser vi att som förvärvsarbetande skall räknas personer

-

som utfört inkomslgivande arbete under en bestämd mätmånad

-

som normalt skulle ha utfört inkomslgivande arbele men varil tillfälligt frånvarande under denna månad.

Den föreslagna definitionen stämmer i sina huvuddrag med de defini­tionsbegrepp som ILO 1982 antagit som standard för atl beskriva "current-ly active population" med den avvikelsen alt mätperioden bör vara kort -en vecka eller en dag.

Etl register baserat på KU kommer all omfatta alla personer, som hos en arbetsgivare någon gång under året

-

varit anställda och erhållit lön

-

haft uppdrag/utfört tillfälligt arbete och erhållit kontant ersättning.

De förvärvsarbetande som enligt den ovan angivna definitionen inle

Prop. 1983/84:85

55

täcks av ett KU-register är framför allt personliga företagare, sjömän och oavlönade medhjälpande familjemedlemmar. Uppgifter om företagare får framställas med hjälp av data från SCBs inkomstregister och centrala företagsregister. Uppgifter om antalet ombordanslällda under mätmäna-den måste hämtas från det särskilda sjömansskatteregistret. Oavlönade medhjälpande familjemedlemmar kan inte beskrivas med hjälp av någol register, vilkel av användarna bedömts kunna accepteras.

Mät tid punkt. Ell av de grundläggande kraven som slälls på en regional redovisning av sysselsättning/pendling av FoBkaraktär är att upp­gifterna om individen avser en besiämd avgränsad mätperiod (egentligen elt krav om bestämd tidpunkt). Delta är nödvändigt för att man skall kunna ge en rättvisande tvärsnittsredovisning av sysselsättningen i form av för­värvsarbetande dag- och nattbefolkning samt pendlingsförhållanden. Re­gistrerade basdata måste därför så långt möjligt avse samma tidpunkt.

I hittillsvarande FoB har detta krav tillgodosetts genom att FoB i princip avsett en bestämd mätvecka; i FoB 75 en vecka i oktober och i FoB 80 en vecka i september.

Om man skall kunna använda KU som bas för en tvärsniltsbeskrivning av anlalel förvärvsarbetande under en kortare avgränsad mätperiod, måste således den administrativa uppgiften ha en väl fungerande lidsangivelse. Med nuvarande utformning är KUs tidsangivelse av alltför osäker kvalitet för detta syfte, varför vi har konstaterat att uppgiften - oberoende av val av alternativ - måsle förbättras. Vi redovisar ett förslag till en sådan förbättring i avsnitt 5.1.5.1.

5.1.2 Oförändrad KU

Det är enligt vår mening helt klart att alternativet med en oförändrad KU inte tillfredsställande kan tillgodose användarnas behov av basdata. Om man inte klart kan avgöra om redovisad uppgift omfattar en bestämd avgränsad mätmånad, uppstår svårigheter alt koppla samman uppgifter om sysselsättning, arbetsgivare och bostad som avser samma tidpunkt. Det är därför önskvärt att KUs tidsangivelse även i delta alternaliv kunde förbätt­ras. Den förvärvsarbetande dagbefolkningen, vilken de flesta användare anser vara den viktigaste och mest använda redovisningen, kan inte grun­das på individuell uppgift om den förvärvsarbetandes arbetsställe ulan endast uppskattas antalsmässigl och ulan fördelning efter demografiska bakgrundsdala (ålder, kön, anlal barn). Arbetets omfattning i arbetstid kan endasl grovt uppskattas med hjälp av inkomstens storlek, vilket begränsar statistikens användbarhet. Inga uppgifter alls erhålls om pendling, efter­som man för huvuddelen av de anställda (för de som arbetar hos arbetsgi­vare med flera arbetsställen, ca 3 milj anställda) saknar arbetsställeuppgift.

Vi anser därför alt denna lösning inte kan ersätta en FoB. Däremot skulle den kunna ge en viss kompletterande beskrivning av sysselsättning­en under mellanliggande år förutsatt atl man även i fortsättningen skulle

Prop. 1983/84:85

56

hämta in uppgifter om sysselsättning och pendling i en FoB vart femte år. Årlig provisorisk sysselsättningsstafistik på gmndval av detta alternaliv får i så fall framställas för att i någon mån tillgodose de löpande behoven av statistik mellan FoB-åren.

5.1.2.1 Särskilda pendlingsundersökningar pä uppdrag

Våra direktiv anger atl vi skall belysa möjligheterna atl tillgodose beho­vel av pendlingsdata i särskilda pendlingsundersökningar för olika regioner (län, kommuner) på uppdrag av de användare som särskill framför dessa behov.

Alternativet med en oförändrad KU medför att man inte får ett syssel­sättnings- och pendlingsregister på individnivå med uppgift om arbetsgiva­re och arbetsställe för en kortare avgränsad mätperiod. Ett pendlingsregis­ter måste i så fall byggas upp genom att man går ut med särskilda under­sökningar för de regioner där önskemål om pendlingsdata har uttryckts.

En sådan undersökning skulle exempelvis innebära alt man går ut till samfiiga arbetsgivare som lämnat KU för anställda för det gångna inkomst­året och har flera arbetsställen i CFR och ligger i undersökningsområdet. Arbetsgivarna får en särskild förleckning över alla personer som på KU redovisats som anställda. På förteckningen skall lämnas individuell arbets­slälleuppgift för de anställda som arbetar vid arbetsställen som ligger i undersökningsområdet. Utöver arbetsställeuppgiften kan även andra sär­skilda uppgifter, som beställaren av pendlingsundersökningen anser nöd­vändiga, behöva samlas in. Detta kan medföra att undersökningen måste omfatta även arbetsgivare i provområdet som har endasl ett arbetsställe.

Den skisserade metoden innebär att pendlingsregister skapas för de kommuner och regioner, där SCB fått särskilda uppdrag att genomföra sådana tilläggsundersökningar. Undersökningarna kommer att genomföras vid olika tidpunkter under skilda år. Det kommer därför inte att bli möjligt atl bygga upp etl pendlings- och sysselsättningsregister som täcker hela riket och som därmed kan utgöra underlag för att även redovisa uppgifter om förvärvsarbetande dagbefolkning som grundas på arbetsslälleuppgift på individnivå.

Vi har i ulredningen gjort vissa bedömningar av kostnaderna för sådana särskilda undersökningar. Genom en beräkning av nödvändiga resursinsat­ser för atl genomföra en heltäckande pendlingsundersökning i ett län har vi uppskattat kostnaden till mellan 2.50-3.00 kronor per förvärvsarbetande person. Skall samtliga län i riket täckas av dessa undersökningar kan kostnaderna totalt uppskattas till 10-12 milj kronor. Arbetsgivarnas insat­ser för det extra uppgiftslämnandet är då inte medräknade.

5.1.3 Arbetsställeuppgift 1 särskild enkät eller på KU och arbetstid från inkomstanmälan tid försäkringskassan

Vi har också övervägt ett alternaliv där KU med nuvarande innehåll

Prop. 1983/84:85

57

kompletteras med en förbättrad tidsangivelse och där uppgift om arbetstid hämtas från anmälan om ändrad inkomst till sjukförsäkringssystemet. Ar­betsställeuppgift lämnas av arbetsgivare med flera arbetsställen antingen direkt i en särskild enkät efter det alt KU lämnats eller på en KU som utökas endast med denna uppgifi.

Vi har funnit att den uppgift om arbelslid (heltid/dellid/säsongarbete) som idag finns pä sjukförsäkringssystemets anmälan om ändrad inkomst (bilaga 6) inte är lämplig atl utnyttja. Skälen härför är alt uppgiften är alltför oprecis vad gäller arbetets omfattning för att kunna tillgodose beho­ven. Vidare kan uppgiften inte entydigt knytas till arbetsförhållandet en bestämd mätmånad och inte heller till en bestämd arbetsgivare. Uppgiften redovisar för närvarande den sammanlagda arbetstiden i de fall den försäk­rade har en årsinkomst som baserar sig på samtidiga anställningar på deltid hos flera arbetsgivare. Man får således inte konsislenta uppgifter om arbetsgivare och arbetstidens omfallning.

Om inkomslanmålan skall kunna uigöra administrativt underlag för ar-betslidsredovisning krävs att arbetslidsuppgiflen ändras till att avse en exaktare uppgift i anlal timmar, exempelvis i ett antal klasser. Uppgiften måste i så fall kontinuerligt registreras på försäkringskassorna, vilket inte är fallet idag. Metoden skulle ändå inte ge full garanti för att arbetslidsupp­giflen stämmer överens tidsmässigl och i övrigt med de anställnings- och arbetsställeuppgifter som hämtas från annat underlag.

För att säkerställa att arbetstidsuppgiften avser samma anställningsför­hållande är det egentligen önskvärt atl uppgiften om arbetsgivare knnde UtnytQas. Detta innebär i så fall atl även denna uppgift skulle behöva registreras hos försäkringskassorna.

I alternativet förutsätts att arbelsställeuppgift lämnas av arbetsgivare med flera arbetsställen. Omkring 15 000 av totalt 230 000 arbetsgivare skall lämna uppskattningsvis 3,9 miljoner personuppgifter. Uppgiften kan läm­nas på två olika sätt. I ena fallet lämnar arbetsgivaren uppgiften i efterhand på en förleckning över personer som på KU redovisats som anställda under mälmänaden. I det andra fallet lämnar arbetsgivaren denna uppgifi direkt på KU.

Arbetsslälleuppgift i särskild enkät. Vi har övervägt men avvisat metoden alt la in uppgifter om arbetsställe från fierarbetsställeföre-lag genom en särskild enkät. Från uppgiftslämnarhåll är man negativ till en sådan lösning. Detta har vi fått belagt i samband med de arbetsgivarkon-takter vi haft före och efter provundersökningen med en utbyggd KU för inkomståret 1981 i Västerås fögderi. Om arbetsställeuppgift skall lämnas föredrar uppgiftslämnarna att göra det i samband med att uppgifter lämnas på KU.

Alternativet innebär vidare en senareläggning av registrering av arbets­ställeuppgiften. Detta skulle medföra att bearbetningar och redovisning av resultat skulle försenas med omkring 6 månader Jämfört med om uppgiften

Prop. 1983/84:85

58

lämnats direkt på KU. Då avsikten är att åriigen tillgodose behovet av statistik över den aktuella sysselsättningsutvecklingen anser vi denna kon­sekvens inte vara godtagbar.

Arbelsställeuppgift pä KU. Alternativet med uppgift om ar­belslid från inkomstanmälan till försäkringskassan och arbetsställe på KU innebär alt flertalet användarbehov kan tillgodoses. Förvärvsarbetande natt- och dagbefolkning kan redovisas efter demografiska uppgifter och arbetsställets näringsgren. Alternativet medför alt som förvärvsarbetande redovisas även anställda som varit frånvarande från arbetet hela mälmäna­den. Sysselsättningen måste dock redovisas i arbetstidsintervall ulan säker koppling till arbetsgivare och mätmånad. Antalet personer med växlande-/varierande arbetsplatser kan inte redovisas utan atl särskilt undersöka denna kategori personer i en enkät till arbetsgivare med ett arbetsställe.

Sammantaget innebär detta allernativ en omfördelning av uppgiftsläm­nandet från allmänheten till arbetsgivarna. De bedömningar av alternati­vets kostnader - i varje fall om man avstår från att registrera uppgift om arbetsgivare i sjukförsäkringssystemet - som vi i övrigt gjort avviker inte nämnvärt frän motsvarande kostnader för övriga tekniska alternaliv, där uppgift hämtas in om arbetstid och arbetsställe från samma administrativa underiag. Vi anser därför att övervägande skäl talar mol alt hämta in arbetstids- och arbelsställeuppgift från två olika administrativa system med de innehålls- och bearbetningsmässiga problem och risker för förse­ning av statistiken som detta automatiskt medför.

5.1.4 KU utbyggd med uppgift om arbetstid och arbetsställe

Vi har också närmare studerat alternativet KU utbyggd med uppgift om arbetstid och arbetsställe. Därigenom skulle man från samma administrati­va dokument och register kunna hämta de basuppgifter som behövs för att tillgodose gemensamma behov hos användarna av sysselsättnings- och pendlingsstatistik.

Alternativet innebär atl arbetsgivaren för alla personer, som varit an­ställda under en viss bestämd mätmånad, lämnar uppgift på KU om över­enskommen veckoarbetstid och del arbetsställe vid vilket personen arbe­tar under denna mätmånad. Genom atl införa dessa två uppgifter på KU får man följande effekler vid registrering av basdata på individnivå i sysselsättnings- och pehdlingsregistret.

Anställd under mätperiod. Den förvärvsarbetandes sysselsätt­ning och faktiska arbetsplats kan redovisas för en bestämd mätmånad och kan därmed tidsmässigt mera tillförlitligt kopplas lill övriga individdata. Dessutom kan därmed sysselsatta utanför mälmänaden antalsmässigl och inkomstmässigt registreras.

Arbetstidsuppgift. För alla personer som varit anställda under mätmånaden registreras uppgift om överenskommen veckoarbetstid i antal timmar.

Prop. 1983/84:85

59

Arbelsställeuppgift. För alla personer anställda under mätmåna­den hos arbetsgivare med flera arbetsställen lämnas arbetsställenummer på KU. För anställda hos arbetsgivare med ett arbetsställe hämtas motsva­rande uppgift ur arbetsställeregistret i SCBs centrala företagsregister.

Alternativet ger möjlighet att bygga upp etl sysselsättnings- och pend­lingsregister med uppgifter som i stor utsträckning avser samma mätpe­riod. De anställda kan redovisas som natt- eller dagbefolkning samt efter pendlingsförhållanden med valfri indelning efter demografiska uppgifter, sysselsättningens omfattning och regional redovisningsnivå. De anställdas sysselsättning kan redovisas efter näringsgrenar baserade på arbetsstäl­leuppgiften, vilket ger den bästa möjliga kvaliteten. Sysselsättningens om­fattning kan redovisas efter anlal arbetstimmar/vecka med den indelning som tillgodoser flertalet användarbehov.

Anställda som normall arbetar utanför arbetsgivarens ordinarie fasta arbetsställen (ex: vid växlande arbetsplatser) kan inle i samtliga fall sär­skilt registreras, då uppgiften inte inhämtas från arbetsgivare med ett arbetsställe. Skall totala antalet personer med sådana arbetsplalsförhållan-den kunna redovisas måste särskilda kompletterande undersökningar gö­ras till arbetsgivare med ett arbetsställe.

Västeråsprovet. För att kunna ta ställning till alternativet utbyggd KU ansåg vi det nödvändigt att genomföra ett praktiskt registerprov för atl testa om metoden år genomförbar. Vi beslöt därför att man på försök i Västerås fögderi i samband med att KU för 1981 lämnades även skulle hämta in uppgift om arbetstid och arbetsställe frän arbetsgivarna inom fögderier. En detaljerad redovisning av hur detta prov genomfördes och dess resultat finns redovisad i detaljrapporten.

Detta prov innehöll även en särskild enkät till etl 100-tal medverkande arbetsgivare som syftade lill atl utvärdera konsekvenser och kostnader för uppgiftslämnarna. Enkäten gav bl. a. följande resultat

-

det ansågs vara allmänt lätt att lämna uppgifterna i provet (34 av 36 företag med mer än elt arbetsställe ansåg det lätt eller myckel lätt atl lämna arbetsställekod och 82 av 89 ansåg detsamma om uppgift om veckoarbetstid)

-

arbetsställeuppgift ansågs vara lättare_alt lämna än uppgift om veckoar­betstid

-

för vissa grupper anställda saknas avtalad veckoarbetstid, varför denna får ersättas med faktisk genomsnittlig veckoarbetstid under mätmåna­den.

För den offentliga sektorns arbetsgivare var problemen att lämna uppgif­terna i provet större än för de privata. 1 de diskussioner vi fört med dessa arbetsgivare har man dock understrukit atl dessa problem kan lösas.

Sammanfattningsvis kan följande slutsatser dras från erfarenheterna av det praktiska provet med utbyggd KU

- arbetsgivarna har i allmänhet relativt lätt tillgång lill uppgift om vilka

Prop. 1983/84:85

60

som är anställda en viss mätmånad, arbetstid och arbetsställe för dessa samt kan lämna dessa uppgifter

-

arbetsgivarna föredrar att lämna uppgifterna direki på KU om uppgifls­lämnandet är obligatoriskt

-

skattemyndigheten har möjlighet ta hand om och registrera dessa exlra uppgifter på KU om nödvändiga resurser ställs lill förfogande

-

det var produktionstekniskt möjligt att bearbeta uppgifterna på KU med övriga uppgifter från olika SCB-register för alt bygga upp ett syssel­sättnings- och pendlingsregister

Det är enligt vår bedömning endast genom en KU utbyggd med uppgift om såväl veckoarbetstid som arbetsställe som de grundläggande kraven på redovisning kan tillgodoses. Elt tillägg av dessa två uppgifter ökar i hög grad användbarheten av KU för statistiska bearbetningar och tillgodoser merparten av de behov som användarna framfört till FOBALT.

5.1.5 Förslag

Uppgifter om de förvärvsarbetandes sysselsättning och pendling för redovisning på regional och kommunal nivå föreslås inhämtas för varje år genom att man utnylQar en utökad KU för anställda och SCBs inkomstre­gister och CFR för personliga företagare inklusive självständiga yrkesut­övare.

5.1.5.1 Uppgifter om anställda

Den nuvarande KU kompletteras med uppgifter om överenskommen veckoarbetsfid och arbetsställenummer. Förslag lill en på detta sätt ändrad KU finns redovisad i bilaga 4. Uppgifterna skall lämnas av arbetsgivaren för de personer som varil anställda under november månad på följande sätt.

Anställd under november: För atl man rätt skall kunna avgrän­sa dem som är anslällda under november månad måste KUs tidsangivelse förbättras. Det föresläs ske genom att frågan utformas så att det tydligare framgår att uppgift om första och sista månad för redovisade förmåner måsle uppges om de inle omfattar hela inkomståret.

Uppgifter om arbetstid och arbetsställe avser endast de KU som lämnats för inkomsttagare som var anställda under november och där arbetsgiva­ren redovisat kontant bruttolön om minst 500 kronor och avdragen prelimi­när A-skatt (dvs är huvudarbetsgivare). För övriga KU behöver uppgifter inte lämnas om del förenklar uppgiftslämnandet för arbetsgivaren.

Överenskommen arbetstid: Avser den normala arbetstid per vecka som avtalats att gälla för november månad. Om denna uppgift inte finns tillgänglig anges senast kända arbetstid. Om arbetstiden avser minst 35 timmar lämnas markering för heltid - om den är mindre än 35 timmar anges antalet hela timmar.

För anställda som varit helt frånvarande från sitt arbete under hela

Prop. 1983/84:85

61

november månad på grund av l.ex. sjukdom eller Qänstledighel anges arbetstiden till O timmar.

Har inte en fasl arbetstid/vecka avtalats med den anställde anges den genomsnittliga faktiska arbetstiden per vecka för november.

Arbetsställenummer: Uppgiften föreslås lämnas endast av ar­betsgivare som har flera arbetsställen registrerade i det planerade basre­gistrets arbetsställeregister vid SCB. En förteckning över arbetsgivarens fasta ordinarie arbetsställen - vilka identifieras genom arbetsgivarens organisations-/personnummer tillsammans med ett fyrsiffrigt arbetsställe­nummer - tillställs denne varje år före november månad. Förteckningen utgör underlag för att lämna arbetsställeuppgiften pä KU i Januari månad.

Arbetsställeuppgiften skall avse det ordinarie arbetsställe som den an­ställde vanligen infinner sig vid för att börja sitt arbete. Uppgiften lämnas genom alt det fyrsiffriga arbetsställenumret anges på KU.

För anställda som inle infinner sig vid något av arbetsgivarens fasta ordinarie arbetsställen för att börja sitt arbete ulan arbetar exempelvis vid växlande/varierande adresser lämnas i stället vissa bestämda för alla ge­mensamma arbetsställekoder.

Arbetsgivare med ett arbetsställe behöver inte lämna arbelsställeupp­gift. För personer som redovisats som anställda i november kan arbetsstäl­leuppgift hämtas direkt från CFR genom att uppgiften kan kopplas till KU pä organisalions-/personnummernivå. Förslagel innebär att samtliga an­ställda knyts till arbetsstället och uppgift saknas om vilka av dessa som normalt har sin arbetsplats utanför arbetsstället. Det medför att totala antalet personer med växlande/varierande arbelsplatsförhållanden inte kan redovisas utan att genomföra en särskild enkätundersökning för alt beskri­va antalet sädana anställda hos arbetsgivare med etl arbetsställe.

Efter det att KU har lämnats lill skaltemyndigheterna bereds och regi­streras dessa pä sedvanligt sätt. Uppgifterna om veckoarbetstid och ar­betsställenummer registreras länsvis av länsstyrelsernas dataenheter till­sammans med en kopia av övriga uppgifter på KU. Uppgifterna överläm­nas därefter lill SCB för vidare bearbetning, kontroll och uppbyggnad av ett sysselsättnings- och pendlingsregister över anställda.

Ombordanslällda på svenska fartyg, vilka betalar sjömansskatt, ingår som tidigare nämnts inte i ordinarie KU-rutiner hos skattemyndigheterna. För att komplettera SCBs register över anslällda föreslås alt uppgifter om dessa personer hämtas frän del särskilda ADB-regislrel över ombordan­slällda hos sjömansskallekontoret i Göteborg.

5.1.5.2 Uppgifter om personliga företagare

Egna företagare, som arbetar men inte har etl formellt anställningsför­hållande i det egna företaget och självständiga yrkesutövares syssdsätt-ningsförhällanden kan inte fångas upp genom KU-systemet. Uppgifter om sysselsättningen för dessa grupper föresläs hämtas från SCBs inkomstre­gister och CFR. Som företagare föreslår vi alt man räknar

Prop. 1983/84:85

62

de personer som deklarerat inkomst av Jordbruksfastighet och/eller rö­relse och som inte registrerats som anställda i november enligt registret över anställda.

Uppgifi om förelagarens näringsgren och arbetsställe hämtas så långt möjligt från CFR. Uppgift om arbetstid föreslås utgå för denna kategori med hänsyn till svårigheterna att inhämta en kvalitelsmässigt acceptabel uppgift och det mindre behov av denna som användarna av FoB-data har sagt sig ha.

Inkomstregistret som baseras på deklarationsmaterialet och slutliga taxeringsuppgifter har avsevärt längre produktionstid än KU-registret. Ett definitivt register över företagare för elt bestämt redovisningsår kommer därför att vara tillgängligt först etl år efter att uppgifter om anställda från KU för samma år kan börja bearbetas. Med anledning av alt en heltäckan­de redovisning av antalet förvärvsarbetande bör presenteras snabbast möj­ligt, föreslår vi därför att antalet företagare och deras sysselsättning preli­minärt skattas med uppgifter från året före redovisningsåret.

5.1.5.3 Årlig provisorisk sysselsätiningsstatistik

I avsnill 3 har vi angivit att behovet av årlig regionalt fördelad sysselsätt­ningsstatistik är stort och har successivt ökat under hela 70-talet. SCB har därför sedan 1975 försökt att till viss del tillgodose delta behov genom alt etappvis utveckla en statistik som provisoriskt kan beskriva sysselsätt­ningsutvecklingen årsvis utöver den statistik som FoB 75 och FoB 80 givit. Denna statistik har som utgångsmaterial använt SCBs inkomstregister och redovisat den förvärvsarbetande natibefolkningen kommunvis fördelad efter kön, anlal barn och med en grov skattning av förvärvsarbetets om­fattning i arbetstid med hjälp av arbetsinkomstens storlek (SPINK-meto-den). Genom att SCB fr. o. m. 1979 har tillgång till och kunnat komplettera befintlig information med KU-data har man även sökt utveckla en kom­munvis redovisning av förvärvsarbetande dagbefolkning för 1979 och 1980.

Denna provisoriska sysselsättningsslatistik tillämpar en skatlningsmeto-dik som förutsätter att det finns tillgång till heltäckande uppgifter om antalet förvärvsarbetande och deras sysselsättning från en FoB vart femte år. Statistiken ger endast en kommunvis redovisning av nallbefolkning och schablonmässig uppskattning av dagbefolkningen. Någon pendlingsinfor­mation erhålls inte. Även om denna statistik inle kan tillgodose viktiga användarbehov anser vi att den fortsättningsvis bör tas fram t. o. m. 1985. Därigenom kan man i någon mån förse användarna med årlig information i avvaktan på att man har fattat beslut om och startat produktion av ärlig reguljär sysselsättningsstatistik fr.o.m. år 1986.

Prop. 1983/84:85

63

5.2 Hushåll och lägenheter

Det finns idag inga heltäckande register över landets hushåll och lägen­heter annat än de som varje gång byggts upp i samband med FoB. För att kunna ersätta FoB och tillgodose behoven måste därför nya register ska­pas. Direktiven säger att alternativa registerlösningar skall inrymma olika ambitionsnivåer.

5.2.1 Lägenhetsnummer 1 folkbokföringen och lägenhetsregister

Den enda löpande statistik på lotalbasis som idag finns om svenska familjer och hushåll är civilståndsstatistiken frän registret över totalbefolk­ningen (RTB) och statistiken om den s k RTB-familjen (gifta samboende och ensamstående med eller utan barn). Dessa redovisningar har dock för fierlalet användningar med åren blivit i det närmaste meningslösa. Enligt FoB 80 tillhörde t. ex. 15 procent av samtliga samboende gruppen sam­boende inte gifta. I den löpande statistiken redovisas dessa personer som inte gifta och tillhörande en familj med endast en vuxen. 1980 hade ca 40 procent av de barn som föddes i Sverige en inte gift mamma.

För att nå en mer rättvisande löpande beskrivning av familje- och hus­hållsförhållandena är en registeriösning som grundar sig på ett gemensamt lägenhetsnummer såväl i folkbokföringen som i ett lägenhetsregister det klart bästa alternativet. I flera yttranden över vår delrapport underslröks kraftigt att denna lösning är det enda riktiga registeralternativet till FoB på delta område. Ett sådant system tillämpas i Danmark och är under upp­byggnad i Finland. Lösningen skulle innebära alt

-

varje lågenhet i landel ges en särskild identifikation

-

denna identifikation införs i folkbokföringsregislren

-

man folkbokförs på lägenhet i stället för på fastighet

-

elt lägenhetsregister med samma identifikation byggs upp

-

allmänheten informeras om lägenhetsnumren. Lägenhetsregistret behöver i ett första steg inte innehålla annan informa­tion än identifikation, dvs lägenhetsnumret för att kunna fylla sin roll i en familje- och hushållsbeskrivning. Om lägenhetsregistret tillförs uppgifter om lägenheten och den byggnad som den tillhör kan det dessulom ge statistik över lägenheter och om bostadsförhållandena för olika hushålls­typer. Man skulle exempelvis kunna belysa lägenheternas storlek och utrustning i kombination med byggnads- och fastighetsdata, l.ex. hustyp och byggnadsår och med hushållels storlek.

Metoden kan förutsättas ge en kvalitelsmässigt bra statistik då den skulle bygga på elt material som av administrativa skäl kan förväntas ha en hög kvalitet. Jämförbarheten med tidigare räkningar bedöms vara god. Uppgifi om antalet personer som är samboende i äktenskapsliknande form utan alt vara formellt gifta kan dock inte erhållas genom denna metod.

Igångsättning och drift av en sådan lösning skulle kräva relativt omfat-

Prop, 1983/84:85

64

lande insatser inte minst från uppgiftslämnarna, dvs allmänhet och fastig­hetsägare. Vi har därför gjort bedömningen att även andra lunga samhälle­liga behov än de rent statistiska krävs för att denna registeriösning skall kunna motiveras.

Under utredningsarbetets gång har vi ställts inför sådana behov. För folkbokföringens del har ett system med lägenhetsnummer sålunda angells vara av ett visst men begränsat värde för kontrollen av rätt folkbokföring. Metoden kan dock inte motiveras enbart härmed. Även för andra behov skulle lägenhetsnumrering och folkbokföring på viss lägenhet kunna tän­kas ha elt värde.

Lägenhetsnummer på postförsändelser skulle kunna underiätta och sä­kerställa postutdelningen i fastigheter med många avlämningsställen per adressenhel (uppgång). Lägenhetsregistrering kan även ha intresse för televerket och då särskilt för de lokala enheterna. Dessutom har vi bl.a. mött krav på en byggnads-, bostads- och lokalregislrering, varvid man även har behov av data för varje enskill objekt.

Mot denna bakgrund föreslår vi att en särskild utredning snarast tillsätts för att utarbeta metoder för bur man stegvis skall kunna bygga upp ett sådant system. Man bör därvid noga pröva hur de mindre ambUiösa lösningar, som vi föreslår, skall kunna övergå i elt system'med lägenhets­nummer och byggnads-/lägenhetsregister.

För att i det kortare lidsperspektivet säkerställa den statistiska informa­tionen om hushållen har vi undersökt två alternativa lösningar, dels ett förbättrat RTB, dels elt hushållsregister endast avsett för statistisk an­vändning (benämns i det följande "statistiskt hushållsregister").

För den statistiska beskrivningen av lägenheter har vi också undersökt två alternativa lösningar, dels utnyttjande av fastighetstaxeringen, dels ett bosladsbyggnadsregister enbart avsetl för statistisk användning (benämns i det följande "statistiskt bostadsbyggnadsregister").

5.2.2 Förbättrat register över totalbefolkningen (RTB)

Beskrivningen av hushåll med hjälp av RTB kan förbättras dels genom att uppgiften om samhörighet med huvudmannen behälls för hemmavaran­de barn över 17 är, dels genom att en uppgift om hustyp införs från senast tillgängliga FoB och/eller allmänna fastighetstaxering och därefter från bosladsbyggnadsslatistiken, varigenom hushållen i hus med endasl en bostad (enbostadshus) kan avgränsas.

De prov vi genomfört visar emellertid atl metoden inle kan tillfredsställa samhällsplaneringens behov. Detta beror främst på alt man med denna metod inte kan avgränsa de hushåll i flerbostadshus som består av sam­boende men inte gifta personer (med eller utan barn). Metoden ger sålunda en kraftig och enligt prognoserna ökande överskattning av antalet enper-sonshushäll och därmed en motsvarande underskattning av hushåll med två eller flera personer.

Prop. 1983/84:85

65

5.2.3 Statistiski hushållsregister

Den enda metod för en registerbaserad statistik av hushållen som enligt vår bedömning är möjlig att genomföra pä nägoriunda kort sikt är atl bygga upp elt hushållsregister hos SCB enbart för statistiskt bruk. Metoden bygger på följande komponenter

-

elt grundregister, i vilket landets samtliga innevånare är fördelade på bostadshushåll

-

gmndregistret uppdateras löpande med hjälp av

9 dels de uppgifter folkbokföringen redan i dag rapporterar lill SCB om

födda, döda, inrikes flyttningar och migration dels uppgifter på en ändrad flyttningsanmälan om till vem eller med vem

man flyttar (blankettförslag återfinns i bilaga 5)

-       varje hushåll löpnumreras med ett unikt och informationslöst identifika­

tionsnummer, etl s k hushållsnummer

-

hushållsnumret följer hushållet när man flyttar

-

nybildade hushåll får nytt nummer".

Vidare gäller atl de som bor pä faslighet med endast ett enbostadshus betraktas som ett hushåll i det statistiska hushållsregistret.

Metoden bygger också på att man tillhör del ursprungliga hushållet fram till dess man anmäler att man flyttar från fasligheten eller byter gatuadress. Det innebär atl flyttningar inom samma faslighet eller samma gatuadress inte kommer till synes i hushållsregistret.

Utgångspunkt för denna metod måste alltså tas i ell grundregister över landets alla hushåll. Mot bakgrund av atl hushållsregistret kan starta först 1985 kan FoB 80-data enligt vår mening inte användas som bas. En ny allmän insamling från allmänheten 1985 måste ligga till grund för registret (behandlas i del följande som "begränsad FoB 85").

Det viktigaste underlaget för att efter uppläggningen kunna följa föränd­ringar i hushållsbildningen (utöver födelser och dödsfall) utgör den blan­kett som lämnas lill poslen vid flyttning, den s k flyttningsanmälan (bilaga 5). En del av denna blankett behålles av posten medan en annan del vidarebefordras till folkbokföringsmyndigheten (i regel pastorsämbetena). På blanketten anges i dag i regel de personer som flyttar tillsammans. Det gäller sannolikt i betydande grad även samboende inte gifta. De senare skall dock enligt föreskrifter av pastorsämbetena ses som ensamstående. Den information som går vidare till folkbokföringen och SCB ger sålunda ingen riktig beskrivning av hushållsbildningen för dessa samboende. Där­för har vi undersökt möjligheterna att förändra fiytlningsanmälan.

För atl få fullgoda data om flyttningar i en sådan registerlösning krävs att flytlningsanmälan ändras sä att den fångar upp personer som efter flyttning tillhör samma hushåll utan att det finns ett formellt familjesam­band. Del kan ske genom alt man anger till vem eller tillsammans med vem man flyttar. Riksskatteverket menar att en sådan ändring åven skulle medföra fördelar för folkbokföringsmyndigheterna och kunna leda till en 

5    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

66

förbättrad kontroll av folkbokföringen. Ett prov med en på detta sätt ändrad flyttningsanmälan har ägt rum under våren 1982 i fyra postområ­den.

För ett urval av dem som lämnade ändrad flyttningsanmälan i provet har vi undersökt hur den fungerade. Resultatet härav är följande:

-

Utan någon som helst komplettering av uppgiften blev i 88 procent av fallen hushållen rått beskrivna; 11 procent av hushållen blev för små och 1 procent för stora.

-

Av de 12 procent för vilka hushållsbildningen blev felaktigt beskriven hade 7 procent inte besvarat frågan, medan 5 procent hade svarat fel.

-

85 procent var positiva (54) eller neutrala (31) till alt lämna de nya uppgifterna pä flytlningsanmälan. 2 procent var uttalat negativa.

I en permanent lösning med denna metod kan olika kompletteringsål-gärder vidtas som reducerar felen.

-

De som bor på fastighet med endast ett enbostadshus och som därmed kan förutsättas tillhöra samma bostadshushåll kan särskiljas med hjälp av uppgifter om hustyp från det statistiska bosladsbyggnadsregistret. Tar man hänsyn härtill skulle felet i skattningen av hushållets samman­sättning i provet begränsas till ca 7 procent.

-

Den del av felet i provet som berodde på att frågorna inle besvarades bör i allt väsentligt kunna elimineras dels genom en tydligare utformning av blanketten, dels och framför allt genom att den permanenta lösningen förutsätter uppgiftsplikl.

-

Uppgifterna kommer att genomgå viss kontroll av folkbokföringsmyn­digheterna eftersom de skall användas även för deras ändamål.

-

En enkel postenkät sänds ut till personer, för vilka hushållsbildningen bedöms vara fel på grund av atl frågorna inte besvarats på flyttningsan­mälan.

Dessa åtgärder bör också medföra att andelen personer som besvarar frågorna fel kommer att minska i en permanent lösning.

Om man sålunda utgår från atl huvuddelen av de fel i flyttningsanmälan som uppkom i provet genom alt frågorna inte besvarats kan åtgärdas och att vissa av de felaktiga uppgifterna kan rättas kan del kvarvarande felet antas bli i slorieksordningen 2 procent. Vi har försökt att uppskatta hur stort fel detta skulle medföra i hushållsregistrel efter fem är.

Beräkningarna visar att registret kommer alt innehålla ca 0,8 procent för många hushåll. Flertalet av dessa kommer alt vara dubbletlhushåll, främst två enpersonshushåll som egentligen skulle vara ett ivåpersonshushåll. Detta medför alt drygt 1,5 procent av landets ca 3,3 milj hushåll kommer att ha för liten hushållsstorlek.

Vid en skattning av förändringen av antalet hushåll efter fem år får vi 300(M) för många hushåll, vilket skall Jämföras med att antalet hushåll ökade med 175 000 mellan 1975 och 1980 enligt FoB. Detta innebär att felet uppgår till ca 17 procent av förändringen av antalet hushåll enligl FoB.

Prop. 1983/84:85

67

En punklskattning av antalet hushåll med en låg felprocent kommer sålunda att kunna göras under hela 80-talet. Däremot tyder provresultaten på att det kan bli svårare att göra förändringsskattningar, om man inte utvecklar meloder med syfte att få ned felets storiek. En sådan metod kommer att utgöras av en Jämförelse på fastighetsnivå mellan antalet hushåll och antalet lägenheter enligt bosladsbyggnadsregistret som följs upp med en enkel postenkät lill hushåUen/fastighetsägarna i de fall detta bedöms som nödvändigt. I detta sammanhang skall även nämnas en under­sökning som vi föreslår skall genomföras 1987/88 för att kontrollera kvali­teten i hushålls- och bostadsbyggnadsregistren.

Metoden med hushållsregisler fångar dock inte uppgifter om inle gifta samboende. Med hänsyn till den betydelse uppgifter om samboendets utveckling har måste möjligheterna alt få uppgifter härom ytterligare över­vägas. Vi anser sålunda atl denna fråga bör behandlas i samband med den särskilda utredning om folkbokföring pä lägenhet m m, som vi tidigare i denna rapport föreslagit.

5.2.4 Fastighelstaxerlngsregistret

Enligt gällande lagstiftning skall allmän fastighetstaxering (AFT) ske vart femte är. Särskild taxering skall ske de år som AFT inte äger rum för de fasligheter som undergått väsentlig förändring. Detta system ger under­lag till elt årligen uppdaterat fastighetstaxeringsregister (FTR).

För att FTR skall kunna fungera som bostadsbyggnadsregister och källa för lägenhetsstatistik måste det innehålla uppgifter om antal lägenheter per byggnad fördelade efler storlek och utrustning. I fråga om fastigheter med enbostadshus innehåller FTR uppgifter om lägenhetens utrustning. Där­emot är inle uppgift om lägenhetsstorlek (anlal rum o kök) intressanta ur taxeringssynpunkt. För andra fastighetstyper, dvs hyreshusenheter m m finns inga som helst uppgifter om lägenhetsbeslåndet i nuvarande FTR eftersom dessa uppgifter saknar betydelse för laxeringen.

För att FTR skall kunna fungera som ett bostadsbyggnadsregister måste således uppgifter tillföras. Vidare krävs att alla ändringar avseende upp­gifter i etl på sådant sätt utvidgat register fångas upp i samband med de ärliga särskilda laxeringar som sker i samband med nybyggnad eller om­byggnad.

Det är f n oklart hur de framtida fastighetstaxeringarna kommer atl ske. Antingen blir det i princip samma uppläggning som hittills eller ocksä blir det rullande laxering, t. ex. så alt en viss andel av fastigheterna taxeras varje år. I RSVs utvärdering av AFT 81 drar man slutsatsen att det blir nödvändigt att förenkla taxeringsförfarandet i framtiden, vilket kan kom­ma att påverka såväl sättet att hämta in informationen som själva informa­tionsinnehållet. Denna osäkerhet om det framtida systemets utformning i kombination med den omfattande utvidgning av nuvarande FTR som krävs för att detta skall kunna fungera som självständig bas för lägenhetsstalistik

Prop. 1983/84:85

68

gör att vi inte anser oss kunna föreslå alt man utnylQar FTR som huvud­lösning pä detta område.

Möjligheterna för FTR att med befintlig taxeringsgrundande information ge tilläggsinformation till det bostadsbyggnadsregister som vi föreslår i det följande är i första hand koncentrerade till småhusbeståndet. Vad som avses är rivningar och moderniseringar av småhus som inte rapporteras till den löpande bosladsbyggnadsslatistiken, men som blir föremål för särskild taxering och därmed kommer med i FTR. Dessulom kan FTR ge komplet­terande information om lägenheterna på fastigheter med tvåbostadshus under förutsättning atl taxeringarna gör åtskillnad mellan en- och tvåbo­sladshus.

De ytteriigare kontroller och kompletteringar som kan göras med hjälp av FTR beror på vilka utvidgningar som kan göras av dess innehåll, främst vid tillfällen då allmänna taxeringar görs.

5.2.5 Statistiskt bostadsbyggnadsregister

Den metod för en registerbaserad lägenhetsstatistik som vi anser möjlig alt genomföra på kort sikt är att bygga upp etl bostadsbyggnadsregister hos SCB enbart för statistiski bruk. Metoden bygger på följande komponenter

-     ett grundregister över landets samtliga bostadsbyggnader med uppgift

om

e fastighetstyp

o ägarekalegori

ffl byggnadsperiod

© hustyp

® antal lägenheter efter storlek

e kvalitetsgrupp

a huvudsakligt uppvärmningssätt

- den löpande uppdateringen sker främst med hjälp av

9 en förbättrad inrapportering från kommunerna till SCBs bostadsbygg­nadsstatistik (BBS)

- men dessutom med hjälp av

0 dels uppgifter från fastighelstaxeringsregistret o dels uppgifter från fastighets- och inskrivningsregistren ® dels registret över totalbefolkningen

® dels kommunernas medverkan med att lösa eventuella problem i sam­band med uppdateringen

Metoden bygger således på en uppdatering på objektnivå med byggna­den som enhet.

Även för della register är det nödvändigt att kunna grunda den löpande uppdateringen på ett basregister vid starten. Också här blir FoB 80-data för gamla. Basregistret bör därför läggas upp 1985 genom insamling av upp­gifter frän allmänheten och fastighetsägare (begränsad FoB 85). Vissa variabler som ingår i FoB ingår inle i BBS eller ingår med annan

Prop. 1983/84:85

69

definition eller med andra klassindelningar. Uppgifter om lägenheternas UtnytQande är inte möjliga att uppdatera med hjälp av BBS-materialet. BBS innehåller inte heller uppgifter om rivning och modernisering av småhus. 1 nybyggnadsstatisliken ingår inte variabeln ägarkategori, där­emot ingår byggherrekategori. Ägarkategori kan härledas med hjälp av byggherrekalegori och upplåtelseform.

Ovan exemplifierade brister i BBS kan i viss utsträckning elimineras genom anpassning av BBS' population, variabler och bearbetningsmliner till de krav som systemet för uppdatering av ett statistiskt bostadsbygg­nadsregister ställer. Delta innebär dels att underlaget till BBS måste för­ändras, dels att kommunernas uppgiftslämnande måste förbättras/föränd­ras. Bl a är det viktigt att kommunerna till BBS kan ange officiell fastig­hetsbeteckning för varje hus när det rapporteras inflytlningsfärdigt. Detta görs för övrigt redan idag i ett stort antal fall.

När det gäller förändringar i den population som inle ingår i BBS gäller det närmast en utvidgning av rivnings- och moderniseringsstatistiken till att även omfatta småhus.

Att bygga upp rutiner som möjliggör rapportering av förändringar i bosladsstocken som inte kommer till kommunens kännedom är betydligt svårare. Detta kan exempelvis avse lägenheter som får ändrad användning till kontor eller liknande ("funktionsomvandling"). Ofta sker sådana för­ändringar utan att ombyggnad ägt rum och utan ansökan om byggnadslov.

Genom sambearbetningar mellan FTR och RTB är det möjligt att fä kännedom om fritidshus som blivit bebodda. På motsvarande sätt kan man få kännedom om bosladsfastigheter som upphört att vara bebodda. Dessa fasligheter kan dä undersökas för att fastställa ev funktionsomvandling lill fritidsbostad.

För att pröva hur bostadsbyggnadsstatistikens blanketter för nybygg­nad, modernisering och rivning kan kopplas ihop med uppgifterna frän FoB 80, dvs om det är möjligt alt med BBS nuvarande identifikafionssy-stem för faslighet och byggnad manuellt matcha BBS-uppgifter mot FoB-uppgifter har ett praktiskt prov genomförts i Västerås fögderi och i Gävle. Provet har även sökt visa vilka förändringar av BBS-material och rutiner som blir nödvändiga för alt bygga upp ett statistiskt bosladsbyggnadsregis­ter.

Provet visar att det bör gå att bygga upp ett statistiskt bostadsbyggnads­register på detta sätt. I en särskild enkät till ett urval kommuner har vi undersökt deras möjligheter atl dels inrapportera slutlig faslighelsbeteck­ning, dels förbättra rapporteringen av förändringar i bostadsbeståndet. Även här talar resultaten i riktning för den föreslagna registerlösningen. Det kommunala uppgiftslämnandet förutsätts bli lagregleral. Detta i kom­bination med att det är kommunerna själva som är huvudanvändare av informationen bör utgöra garantier för att kvaliteten blir acceptabel.

Vissa ofullständigheter kommer emellertid atl behäfta registret främst

Prop. 1983/84:85

70

avseende täckningen av förändringar i småhusbeståndet. Det blir därför viktigt alt låta registret bli föremål för särskilda avstämningar mot annan registerinformalion. Detta kan ske på två sätt dels genom en avstämning mot framtida fastighetstaxeringar, dels genom all samköra mol befolk­ningsregistren för att så långt detta är möjligt ta hänsyn till förändringar som beror på att permanenthus blir fritidshus eller omvänt. Den särskilda kontrollundersökning som vi föreslår till 1987/88 avses atl även kontrollera bostadsbyggnadsregistrets innehåll.

5.2.6 Hushållens bostadsförhållanden

För alt statistik om olika hushållslypers bostadsförhållanden skall kunna tas fram krävs alt bostadshushållets medlemmar kan kopplas till den lägenhet de bor i. I FoBarna har delta varit möjligt genom att uppgifter om hushåll och lägenhet lämnats samordnat. För att nå samma resultat i en registerlösning krävs en gemensam identiletsbeteckning för personer (hus­håll) och lägenheler. Den enda med FoB helt jämförbara lösningen är den i 5.2.1 behandlade metoden med lägenhelsnummer i folkbokföringen och etl lägenhetsregister.

Vi nödgas dock konstatera att möjligheten att i varje fall under de närmaste åren kunna bygga upp en sådan regislerbas inte föreligger. 1985 kan vi tillgodose behovet genom den begränsade FoB 85. Därefter erhålls enligt våra förslag hushålls- och lägenhelsinformalion frän tvä register som inte kan ge molsvarande koppling. För att ge den mest angelägna informa­tionen även efter 1985 anser vi att följande två metoder bör utvecklas vidare, nämligen att dels utgå frän uppgifterna om lägenheternas storlek i den begränsade FoB 85 och uppdatera dem med hjälp av en uppgift om antal rum på flyttningsanmälan dels göra skattningar med hjälp av urvals-och registerinformation. Lägenhetsstorleken skall ingå som en uppgift i del statistiska hushållsregistret.

Vi har därför tagit med en fråga om inflyttningslägenhetens storlek i provet med ändrad flyltningsanmälan. Resultaten av detta prov visar all uppgiften enligt vår bedömning trer kunna ingå i flyttningsanmälan och ligga till grund för en enkel statistik över sambandet mellan lägenhetsstor­lek och hushållsstorlek.

Den statistiska metodutvecklingen har under senare är kommil fram med metoder som utnyttjar registerinformafion tillsammans med urvalsin-formalion (syntetiska skattningar). Internationellt har metoderna utveck­lats bl.a. i syfte att ge aktuella skattningar mellan två folk- och bostadsräk­ningar.

Vi har med tillämpning av dessa metoder prövat om man med hjälp av dels den registerinformation vi fär i de statistiska hushålls- resp bostads­byggnadsregistren, dels urvalsundersökningar kan skatta olika hushålls­typers fördelning på lägenhetsstorlek ned på låg regional nivå. De resultat vi hittills fått fram är inte av den karaktären att vi nu kan förorda metoden

Prop. 1983/84:85

71

som ett alternativ för beskrivning av sambandet hushåll/lägenhet. De är dock sä intressanta att vi anser att SCB bör fortsätta och intensifiera ett utvecklingsarbete med denna typ av metoder.

5.2.7    Energiuppgifter

Energiuppgifter för byggnader och lägenheter är inga traditionella FoB-variabler. Inför AFT 81 fattades emellertid ett beslut i sårskild ordning att samla in vissa energiuppgifter vid AFT 81, varvid det skapades förutsätt­ningar alt koppla samman dessa med uppgifter från FoB 80.

Frän användarhäll betonar man betydelsen av att även framöver få tillgång till energiuppgifter pä motsvarande sätt och menar därför att vi bör ta upp frågan i vårt utredningsarbete.

Vi nödgas dock konstatera att den enda energivariabel som kan ingå i en lösning med ett statistiskt bostadsbyggnadsregister med de uppdaterings-möjligheter som finns är huvudsakligt uppvärmningssätt. Denna variabel ingår därför i vårt förslag till en begränsad FoB 85.

För övriga energivariabler som kan bli aktuella ser vi som enda möjlighet att de behandlas inom ramen för AFT 86.

5.2.8    Förslag

Med hänvisning lill vad vi här anfört föreslår vi följande för atl genomfö­ra en registerlösning för hushåll och lägenhet.

-

En fullgod, säker lösning som ger data om hushåll, samboende, lägen­heter och om hushållens bostadsförhållanden förutsätter egentligen atl lägenhetsnummer införs och alt lägenhetsregister byggs upp samt att folkbokföring sker på lägenhet och att samboende registreras. Detta innebär långtgående förändringar som inle kan motiveras enbart av statistiska behov. Vi har emellertid funnit att sädana förändringar har intresse även i vissa administrativa sammanhang. Därför bör ett utred­ningsarbete sättas igång om förutsättningarna för sådana förändringar.

-

Med dagens förutsättningar och de ändringar i dessa som enligt våra undersökningar är möjliga att åstadkomma utan alltför stora ingrepp är följande lösning genomförbar med de kvalilelsbegränsningar som angi­vits.

        ett statistiski hushållsregister byggs upp med en begränsad FoB 85 som

bas och uppdateras med hjälp av bl. a. en ändrad flytlningsanmälan

9 ett statistiskt bosladsbyggnadsregister byggs upp med en begränsad FoB 85 som bas och uppdateras med hjälp av i första hand kommunernas inrapportering till bosladsbyggnadsslatistiken

uppgifi om antalet rum i inflyttningslägenheten förs in på flyttningsanmä­lan

del pågående utvecklingsarbetet inom SCB kring syntetiska skattningar intensifieras

-  Vi måste dock, mot bakgrund av de olika undersökningar vi genomfört.

Prop. 1983/84:85

72

konstatera att en viss osäkerhet råder om hur kvaliteten i dessa båda register kommer att utvecklas under en fortlöpande uppdatering. Prov­resultaten pekar på ett visst ökande bortfall i informationen som har begränsad betydelse för beskrivningen av förhållandena ett visst år men som kan få konsekvenser för förändringsbeskrivningar. Å andra sidan bör enligt vår mening en lagreglering av de åtgärder som ingår i dessa registeralternativ tillsammans med ett sammanfallande uppgiftslämnar-och användarinlresse i vissa fall (l.ex. för kommunerna) möjliggöra en viss kvalitetshöjning.

Kvar står dock alt det idag inte är möjligt att med säkerhet säga att dessa lösningar kvalitelsmässigt slår sig under en längre tid. Vi föreslår därför att en särskild kontrollundersökning genomförs 1987/88 för att kontrollera kvaliteten i hushålls- resp bostadsbyggnadsregistren. Med ledning av bl. a. resultaten av denna undersökning får närmare prövas om och i vilken omfattning direktinsamling från allmänheten blir nödvändig 1990. På mol­svarande sätt bör - om det inte visar sig obehövligt - en ny kontrollunder­sökning genomföras 1992/93 som underlag bl. a. för ställningstagande inför 1995.

5.3 Yrke

Några heltäckande register ur vilka yrkesuppgifier om befolkningen kan hämtas finns inle. Om man vill göra yrkesstatistik som omfattar alla förvärvsarbetande måste olika källor kombineras och dataregistrering infö­ras som idag inle förekommer.

5.3.1    Folkbokföringen och deklarationerna

Till för några år sedan dataregislrerades yrke i folkbokföringen. Yrkes­uppgifterna togs då bort ur registret, eftersom de inte utnylQades. Kvalite­ten på uppgifterna var dessutom bristfällig.

Vi har undersökt kvaliteten på de yrkesuppgifter som lämnas på blanket­terna för allmän .självdeklaration och funnit atl den är låg. Vi bedömer också möjligheterna att åstadkomma en tillräcklig kvalitetsförbättring som små. För övrigt övervägs inom RSV att ta bort yrkesuppgiften pä deklara­tionsblanketten. Dessa förhållanden, tillsammans med den osäkerhet som mot bakgrund av pågående utredningsarbete finns om det framtida dekla-rationsförfarandel, gör att vi inte kan föreslå att deklarationsblanketterna används som källa för yrkesslalistik.

De registerunderlag som vi närmare undersökt är de lönestatistiska materialen och sjukförsäkringssystemets inkomstanmälan.

5.3.2    Lönestatistiska material

De register (etl femtontal olika) som ligger till grund för SCBs lönestati­stik omfattar tillsammans cirka 2,5 miljoner förvärvsarbetande. Lägger

Prop. 1983/84:85

73

man därtill uppgifter om egna företagare i det centrala företagsregistret (CFR) och om brukare i lantbruksregistret (LBR), kan man få individdata för 2,7-2,8 miljoner förvärvsarbetande, dvs för inemot 70 procent av samtliga.

För att närmare undersöka täckningsgraden hos dessa register och möj­ligheterna att översätta registrens befallningar, Qänstetillar och annan yrkesinformation till FoBs yrkeskod, gjorde vi en sambearbetning av re­gistren för är 1976 med 1975 års folk- och bostadsräkning. Provet visade bl.a. att vi med registrens hjälp kunde FoB-yrkeskoda 55 procent av den förvärvsarbetande befolkningen. Täckningsgrad och kodningsbarhet vari­erade för olika yrkesgrupper och register.

De lönestatistiska materialen kan således inle utan kompletterande käl­lor utgöra underlag för heltäckande yrkesslalistik.

5.3.3 Sjukförsäkringssystemets inkomstanmälan

Vid inkomslanmålan lill försäkringskassan skall yrke/syssdsältning anges på inkomsiuppgiften (den s k SGI-blanketlen). Även på de blanket­ter man fyller i när man varil sjuk (sjukförsäkran) eller när man ulnylQal föräldraförsäkringen skall yrke/sysselsättning anges. Ingen av dessa yrkes­uppgifter daiaregistreras för närvarande.

En bearbetning av sjukförsäkringsregislret som riksförsäkringsverket (RFV) utfört ål oss visar bl.a. att 80 procent av de försäkrade lämnat SGI-blankett under den senaste tolvmånadersperioden och att 97 procent lämnat någon uppgift under en period av två år och fyra månader. Inledan­de prov visade atl 6 procent av blanketterna saknade uppgifi om yrke/sys­selsättning. Av dem som lämnat uppgift om yrke/sysselsättning kunde 87 procent kodas med FoBs yrkeskod utan hjälpinformation. I senare prov -det s k Västeråsprovet, se avsnitt 5.3.4 - uppnådde vi en kodningsbarhet på 93 procent. Då hade vi också tillgäng till näringsgrensdata. Dessutom gjordes kodningen i vissa fall efter schablonregler.

En fördel med försäkringskassans material är atl yrkesuppgiften har betydelse för bedömningen av den angivna inkomsten, vilket garanterar en viss kvalitet på uppgifterna. En nackdel ur kvalitetssynpunkt är att yrkes­uppgifterna inte är lämnade vid en gemensam tidpunkt. Man vet alltså inte om tidigare lämnade yrkesuppgifter ännu gäller. Man kan emellertid för­moda atl ett yrkesbyte som också innebär byte av arbetsgivare oftast kommer fram i materialet. Däremot är det mindre troligt atl yrkesbyten/ omplaceringar inom företag blir kända.

Vi kan konstatera att SGl-blanketten ensam inte kan utgöra underlag för en yrkesstatistik med tillfredsställande kvalilel.

Prop. 1983/84:85

74

5.3.4 Kombination av yrkesuppgifier från löneregister och sjukförsäk­ringssystemet

Mot bakgrund av att vi funnit atl de lönestatistiska underlagen och SGI-blanketler inte var för sig kan ligga till grund för yrkesslalistik har vi i Våsteråsprovet prövat möjlighelerna att bygga upp ett yrkesregisler ge­nom atl kombinera dessa båda källor. Försäkringskassorna har därvid under fem månader dataregistrerat de yrkesuppgifter som inkommit på SGI-blanketler. Efter överenskommelse med arbetsmarknadens parter har även de löneslatisiiska materialen ingått i provet. I provet kunde vi med hjälp av de båda källorna yrkesklassificera 74 procent av de förvärvsarbe­tande.

Om försäkringskassorna registrerar yrkesuppgifter under elt år i stället för som i provet fem månader och därutöver i vissa fall kompletterar med äldre material kommer uppskattningsvis ca 90 procent av den förvärvsar­betande befolkningen att kunna åsältas en yrkeskod med enbart försäk­ringskassematerial som källa. Motsvarande täckningsgrad för enbart löne­registren är som nämnts ca 55 procent. Sammantaget kan de båda källorna beräknas ge en täckningsgrad om ca 95 procent. Som Jämförelse kan nämnas atl i FoB var bortfallet av yrkesdata för dem som där redovisades som förvärvsarbetande så lågt som 0,5 procent. Registerlösningen innebär dessutom att mättidpunkten blir flytande, vilket får betydelse vid utnytt­jandet av statistiken.

För att nå acceptabel kvalitet i statistiken måste kvaliteten på försäk­ringskassans yrkesuppgifter höjas. Vi bedömer att man genom precisering av yrkesfrågan på inkomständringsblanketlen och eventuellt också genom en särskild anvisning kan åstadkomma detta. Se förslag i bilaga 6. Det finns också vissa möjligheter att utnyttja informationen i löneregistren effektiva­re än vad som gjordes i provet.

Mycket talar enligl våra undersökningar för att yrkesstatistiken i största möjliga utsträckning bör bygga på en källa - ett yrkesbegrepp. Försåk-ringskassematerialet är därvid att föredraga främst av det skälet atl täck­ningsgraden och därmed homogeniteten blir högre. Tillgängliga löneregis­ter, lantbruksregistret och centrala företagsregistret bör utnyttjas för kom­pletteringar i kvalilelshöjande syfle.

En fördel med yrkesuppgiften i försäkringskassemalerialet är att den liksom i FoB 80 kan registreras i klartext, vilket ger möjligheter till alterna­tiva yrkesklassificeringar och eventuellt till framtida förenklingar av regi-streringsförtarandet, pä så sätt att förprintade yrkesuppgifter kan använ­das.

Ell yrkesregister kan då byggas upp på följande sätt: - På landets alla försäkringskassekontor daiaregistreras under ett års tid yrke från alla inkomna SGI-blanketler. Uppgifterna lagras vid riksför­säkringsverkets (RFV) datacentral och levereras i omgångar till SCB för kodning.

Prop. 1983/84:85

75

-

Yrkeskodningen görs maskinellt sä långt det går med hjälp av SCBs kodningsregister. Vid kodningen används näringsgrensuppgifler och sektortillhörighet från sysselsättningsregistret som hjälpinformation.

-

Yrkesinformation i tillgängliga löneregister, LBR och CFR översätts där så är möjligt till FoBs yrkeskod.

-

De individer som inte återfunnits vare sig i försäkrrngskassematerialet, löneregistren, CFR eller LBR eller som inte kunnat yrkeskodas, skrivs ut pä en lista som fördelas på försäkringskassornas lokalkontor för manuell komplettering med hjälp av äldre blankettmaterial.

-

De ifyllda listorna sänds till SCB för dalaregislrering och kodning.

-

Efter detta framställs det slutliga yrkesregistret, som endast skall inne­hålla personnummer och yrkeskod och för dem som återfunnits i försäk­ringskassematerialet även yrke i klartext. Den information i löneregist­ren som utnyttjats för yrkeskodningen skall alltså inte sparas.

5.3.5 Nomenklaturfrågan

1 våra direktiv sägs angående yrkes- och utbildningssiatistik att SCB bör kartlägga möjligheterna att utveckla annan statistik, t. ex. lönestatistik, för dessa ändamål. SCB bör ägna uppmärksamhet ål de problem som hänger samman med den bristande enhetligheten i nomenklaturfrågor inom dessa områden och lägga fram förslag om hur dessa problem kan lösas.

Enligt vår tolkning av direktiven gäller nomenklaturfrågan dels möjlighe­ten atl kunna utnytQa och sammanföra dala ur olika källor med varierande klassifikationer, dels möjligheten att på ett tillfredsställande sätt kunna klassificera de yrkesbenämningar som individerna uppger.

En utredningsgrupp med representanter för arbetsmarknadens parter, AMS och SCB arbetade under en lång följd av år med att utveckla ell nytt yrkesklassificeringssystem i det s k SYN-projektet. Eftersom man inte lyckades komma fram till ett system som alla kunde enas om, lades arbetet ned 1979. Man är alltså under överskådlig tid hänvisad till att använda FoBs version av Nordisk yrkesklassificering (NYK) vid sammanställning av yrkesstatistiken. Problemet med de varierande klassifikationerna i löne­statistiken får därför tills vidare lösas genom översättning av lönestatisti­kens yrkesinformation till FoBs yrkeskod.

Enligt FOBALTs förslag till registeriösning för yrkesvariabeln skall yrkesuppgiften i första hand hämtas från försäkringskassorna. Dessa upp­gifter har lämnats av de försäkrade och avspeglar således allmänhetens uppfattning om sina yrken. För atl yrkesuppgiften skall kunna klassificeras pä ett fullt tillfredsställande sätt är del önskvärt att en strikt yrkesnomen­klatur kan upprätthållas, så att inte samma yrkesbenämning kan betyda flera saker. Detta problem har uppmärksammats av den nordiska projekt­grupp som nu reviderar NYK. Projektgruppen föreslår också att yrkesno-menklalurfrågan utreds genom Nordiska arbetsmarknadsutskottels (NAUT) försorg. Enligl vår mening är ett sådant utredningsarbete angelä­get.

Prop. 1983/84:85

76

5.3.6 Yrke 1 en begränsad FoB 85

I delrapporten framfördes atl det under vissa förutsättningar kunde finnas skäl atl överväga ett alternativ med direktinsamling från allmänhe­ten även av yrkesuppgiften i samband med en eventuell begränsad FoB 85, vars huvudsakliga syfte skulle vara att åstadkomma en bas för register över hushåll och lägenheler. I tilläggsdirektiven fick också SCB i uppdrag att pröva alternativet med direktinsamling av uppgift om yrke från allmän­heten, om det fortsatta utredningsarbetet skulle visa att registerlösningen inle gav acceptabel kvalitet.

Enligt vår mening visar utredningsarbetet och den provverksamhet vi genomfört atl det finns en metod att sammanställa yrkesslalistik av accep­tabel kvahtet med hjälp av information som samlas in i annat sammanhang. Det finns därför i och för sig ingen anledning att pröva andra alternativ. Några omständigheter finns dock som lalar för att närmare överväga frågan.

Den registerlösning vi tagit fram ger som nämnts en täckning som med ca 5 procentenheter underskrider vad som redovisats i FoB. Den medför vidare en något högre kostnad än den rena marginalkostnaden för yrkes­statistiken i en FoB.

Vi har också funnit alt det är nödvändigt att genomföra en begränsad FoB 85 för att inhämta basdata om hushåll och lägenheter. Vi diskuterar i avsnitt 5.6 som ett alternativ möjligheten atl genomföra en sådan begrän­sad FoB 85 utan att hämta in personuppgifter från samtliga hushåll. Om denna begränsning visar sig möjlig finns inte förutsättningar att ta med yrke i FoB 85 och då finns endasl registerlösningen som alternativ.

Om FoB 85 däremot kommer att bygga på personuppgifter från samtliga hushåll är det möjligt alt ta med en fråga om yrke på blanketten. Då vi utgår från atl vår lösning på sikt innebär att särskild direktinsamling från allmänheten inte skall bli nödvändig annat än i kompletterande syfte skulle alternativet med yrke i FoB 85 dock bli en engångslösning.

Mot bakgrund av

att vi funnit en registermetod som vi bedömer vara acceptabel

att vi under alla omständigheter måste ha beredskap att genomföra registeralternativet 1985 om FoB 85 inte går ut till alla hushåll och

att vi för framfiden bör ha ett fungerande registeralternativ

anser vi att den av oss framtagna registerlösningen bör tillämpas redan från 1985.

5.3.7 Förslag

Mot bakgrund av vad vi anfört ovan föreslår vi att man vart femte år bygger upp elt yrkesregister med uppgifter från försäkringskassorna som primär källa. Tillgängliga löneregisler, lantbruksregistrels (LBR) uppgifter om brukare och centrala företagsregistrets (CFR) uppgifter om personliga företagare utnytQas för kompletteringar. Vidare används uppgifter om

Prop. 1983/84:85

77

näringsgren och sektortillhörighet hämtade från sysselsättningsregistret (se avsnitt 5.1) som hjälpinformation vid kodningen.

Denna lösning förutsätter alt SCB och riksförsäkringsverket (RFV) kommer överens om att försäkringskassorna registrerar yrkesuppgift på inkomstanmälningarna och därtill utför viss kompletterande registrering av äldre uppgifter. SCB bör också i syfte att förbättra statistikens kvalitet söka träffa överenskommelse med parterna på arbetsmarknaden om all UtnytQa yrkesinformationen i de lönestatistiska registren.

5.4 Utbildning

Det finns idag inga individregisler som innehåller ulbildningsdata om hela befolkningen. Det finns heller inga administrativa skäl atl i något av våra heltäckande administrativa system (folkbokföringen, skattesystemet eller sjukförsäkringssystemet) införa utbildningsdata om befolkningen.

Del bör erinras om att uppgifter om befolkningens utbildningsstatus under senare tid mer fullständigt har insamlats endasl vid 1970 års folk-och bostadsräkning. Vid 1960 års folkräkning skulle endast de som avlagt akademisk examen eller studentexamen (motsvarande) lämna uppgifter om sin utbildning. Det har varit en naturlig utgångspunkt för oss att mot bakgrund av den behovsbild vi fått fram och det förhållandet att ulbild­ningsdata inte bedömts nödvändiga i FoB sedan 1970 pröva vad som kan åstadkommas med hjälp av den information som redan finns.

Våra tilläggsdirektiv säger atl vi skall utreda uppläggningen av ett samlat utbildningsregisler men att vi även skall pröva t. ex. utnytQande av befint­liga urvalsundersökningar.

5.4.1  Urvalsundersökningar

Det finns idag två siörre urvalsundersökningar där utbildningsdala in­samlas löpande, nämligen arbetskraflsundersökningarna och levnadsni­våundersökningarna.

Levnadsnivåundersökningarna görs varje år och omfattar ungefär 8 000 individer. Uppgifter om utbildning inhämlas varje år, men vissa år är frågan om utbildning mer detaljerad. Utbildningen kodas enligt 2-sifferni-vån i svensk utbildningsnomenklatur (SUN). Den första siffran i koden anger utbildningens huvudinriktning och den andra utbildningens nivå.

I arbetskraflsundersökningarna (AKU) intervjuas f n varje månad 22 000 individer i åldern 16-74 år. Utbildningsdala inhämtas i februari varje år. Endasl ulbildningens nivå redovisas, i kombinafion med kön och syssel-sättningsstatus (studerande, förvärvsarbetande, arbetslös, etc).

Man skulle kunna öka precisionen i denna ulbildningsbeskrivning genom att ställa frågor om utbildning i tre på varandra följande AKU varigenom man skulle få utbildningsdala om 66 000 individer.

Beräkningar visar dock att redan en grov redovisning på olika grupper

Prop. 1983/84:85

78

av utbildningar kräver ett urval på närmare en halv miljon individer om det skall vara möjligt att redovisa dessa efter ålder i fem klasser och på länsnivå. En sådan statistik skulle ändå inte kunna användas för den regionala planeringen av gymnasie- eller högskolan.

Det framgår alltså mycket klart att det inte går att genom urvalsunder­sökningar till rimlig kostnad åstadkomma utbildningsdata användbara för planering på regional nivå. Däremot kan urvalsundersökningar vara lämp­liga för att på riksnivå skatta befolkningens utbildningsnivå.

5.4.2 Utbildningsregisler

Årligen görs statistik om nybörjare, studerande under utbildning och "'examinerade" för praktiskt tagel hela utbildningssystemet. Statistiken avseende utbildningsvägar ovanför den obligatoriska skolan grundar sig nästan helt på individuppgifter. De enda större sektorer av det offentliga utbildningsväsendet ovanför grundskolan, för vilka individbaserad stati­stik f n saknas, är folkhögskolorna och gymnasieskolans specialkurser.

Registerdata om utbildning finns dessutom i vissa andra individregisler, l.ex. SCBs lärartegisler och socialstyrelsens medicinalpersonalregisier. Även löneregistren avseende Qänsteman innehåller utbildningsdata. Upp­gifterna är dock av skiftande kvalitet och inte heltäckande.

Mot bakgrund av de behov av utbildningsdata om hela befolkningen som vi kunnat konstatera anser vi del vara en realistisk lösning att bygga upp etl samlat utbildningsregister genom samköming av existerande register. Elt sådant regisler kan löpande uppdateras genom skolornas och ulbild-ningsanslalternas rapporter lill SCB om vilka som genomgått utbildningar av olika slag. Detta förslag stöds av de utbildningsplanerande myndighe­terna och synes med hånsyn till den begränsade merkostnad det skulle innebära i förhållande till nuvarande rapportering vara den rimligaste lös­ningen för att tillgodose behoven.

Utbildningsregistret kan byggas upp på följande sätt:

-

Ur RTB hämtas personnummer samt uppgift om civilstånd, nationalitet och bostadsort för alla i yrkesverksam ålder.

-

Registret påförs vid uppläggningen utbildningsuppgifter från följande källor

1970 års folk- och bostadsräkning (FoB 70)

SCBs lärarregister

socialstyrelsens medicinalpersonalregisier.

Dessulom används vid uppläggningen även äldre årgångar av i. ex. gym­nasieskolans elevregister och högskoleregistret.

-       Den löpande uppdateringen skulle ske med hjälp av individuppgifter

frän

 gymnasieskolans elevregister

9 högskoleregistret

       registret över studerande i kommunal vuxenutbildning (IKVUX-regist-

ret)

Prop. 1983/84:85

79

o registret över studerande i arbetsmarknadsutbildning (AMU)

Även andra utbildningsuppgifter som SCB insamlar men som inle data-registreras f n bör ingå, t. ex. viss polisiär och militär utbildning. För att så långt möjligt göra registret fullständigt måsle framför alll studerande i gymnasieskolans specialkurser tas med. Statistiken över gymnasieskolans specialkurser, som nu bygger pä gruppdata som skolorna levererar till SCB, måste därför läggas om och baseras på individrapportering för att bli användbar som uppdateringskälla.

Här kan nämnas att det finns planer på att inrapportera individdata till SCB om avgångna från årskurs 9 i grundskolan. Om en sådan rapportering kan realiseras bör givelvis även denna information tillföras uibildningsre-gistret.

Ett utbildningsregister som byggs upp på del sätt som ovan beskrivits kommer till en början att ge en viss underskattning av befolkningens utbildningsnivå. Vi vet att kvaliteten på utbildningsdata i FoB 70 i vissa delar var bristfällig, främst beträffande korta yrkesutbildningar. Utbild­ningsregistret kommer heller inte atl innehålla 1970-talets utbildningar vid kommunal vuxenutbildning och AMU, och inte heller gymnasieskolans specialkurser och högskolestudier omfattande mindre än 60 poäng.

Däremot kommer registret att ge heltäckande information om dem som avlagt högskoleexamen och om dem som genomgått gymnasieskolans linjer. Genom att vi hämtar uppgifter från medicinalpersonalregistret och lärarregistret får vi god täckning på dem som utbildat sig för vård och undervisning.

Om man, som vi föreslagit, framdeles kan få med även utbildade inom AMU, komvux och gymnasieskolans specialkurser i registret, kommer det på sikt att ge en nästan hundraprocentig täckning av den skolmässiga utbildningen i landet. För åldrarna upp till 25-30 år kommer registret redan från början att ge en god beskrivning av den utbildning som är av betydelse ur yrkesvalssynpunkt vid inträdet på arbetsmarknaden.

Utbildningsregistret kommer emellertid att sakna utbildningsdata om de invandrare som kommit till Sverige efter 1970 och som inle gått i svensk skola.

5.4.3 Förslag

Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår vi

att ett samlat utbildningsregister snarast och senast 1985 byggs upp enligt de riktlinjer som angivits i 5.4.2,

atl SCB får ta del av erforderliga register hos andra myndigheter.

5.5 Register-FoB

Vi har funnit att starka skäl talar för att vart femte år sammanställa de i det föregående beskrivna registeruppgifterna lill en samlad dalabas i en s k

Prop. 1983/84:85

80

register-FoB. Första gången bör detta ske 1985, varvid följande delregister utnyttjas

- Sysselsättnings- och pendlingsregisler 1985

- Begränsad FoB 85 för hushålls- och lägenhetsbeskrivning

- Yrkesregister 1985

- Utbildningsregisler 1985

Under utredningsarbetet har från fiera håll synpunkter framförts om atl även inkomstuppgifter bör vara möjliga att sambearbeta med de olika "FoB-variablerna". Vi föreslår därför alt i register-FoB även bör ingå

-

SCBs inkomslregisler 1985 Dessutom utnyttjas på sedvanligt sätt

-

registret över totalbefolkningen

- centrala företagsregistret

Det är väsentligt att regisler-FoB på samma sätt som hittillsvarande FoB kan bevaras för framlida användning, för statistiska och inte minst forsk­ningens behov. Enligt de krav som därvid finns är del nödvändigt att databasen bevaras i identifierad form.

5.6 Begränsad folk- och bostadsräkning 1985

Enligt våra tilläggsdirektiv skall vi också kunna redovisa förslag som bygger på insamling av uppgifter direkt från allmänheten. Grunden härför skall vara att vi bedömer det vara osäkert om statistik med tillfredsställan­de kvalitet till rimlig kostnad kan tas fram för 1985 genom registeriösning-ar. Tilläggsdirektiven anger denna möjlighel för variablerna hushåll, lägen-hel och yrke. Vidare sägs att möjligheten till samordning med rutinerna för annan allmän uppgiftsinsamling bör prövas.

Som framgått av det föregående är det inte möjligt atl sätta igång regis­terbaserade system för variablerna hushåll och lägenhet utan att ta av­stamp i tolalregister. Då det av kvalitetsskäl är omöjligt att utgå från FoB 80 är det en förutsättning för de båda registren alt en direktinsamling från allmänheten genomförs 1985. Härvid kan man även knyta samman hushål­len med de lägenheler de bor i.

Yrkesuppgifter kan produktionstekniskt och med godtagbar kvalitet in­hämtas intermittent vart femte år enligl modellen med uppgifter från för­säkringskassan och löneregister. Det är därför inte i sig nödvändigt att ta med yrke i en direktinsamling frän allmänheten 1985.

FoB har utgjort underiag för kontroll av folkbokföringens riktighet. Vi förutsätter att ett från allmänheten direktinsamlal material 1985 så långt möjligt skall användas även för detta syfte.

Med den principiella inriktning vi här angivit kan innehållet i en direktin­samling från allmänheten kraftigt begränsas i förhållande till tidigare Fo­Bar. De variabler som bör ingå framgår av tablån i bilaga 7. Även en sådan insamling kräver dock en betydande resursinsats och drar därmed stora

Prop. 1983/84:85

81

kostnader. Vi har därför sökt att. i enlighet med direktiven, även begränsa omfattningen av uppgiftslämnandet och förenkla behandlingen av materi­alet såväl lokall som cenlralt.

Vi har behandlat tre allernativ för den begränsade insamlingen av upp­gifter. Av praktiska skäl använder vi som gemensam beteckning för alter­nativen begreppel "begränsad FoB 1985". förkortat FoB 85. För alla tre allernaliven gäller att utgångspunkten bör vara en RTB-familJ som utvid­gats till atl även omfatta hemmavarande barn i åldern 18-24 år. Med en RTB-familJ avses gifta par resp ensamstående (oavsett om de har hemma­varande barn eller inte). Samboende inte gifta personer kommer därvid atl utgöra varsin RTB-familJ.

5.6.1 Allmän fastighetstaxering 1986 (AFT 86} genomförs

Enligl gällande lagstiftning skall allmän fastighetstaxering (AFT) ske vart femte år. Detta innebär atl en ny AFT egentligen skall genomföras 1986, lill vilken uppgifter i sä fall insamlas hösten 1985. AFT är dock föremål för ulredning som möjligen kan påverka verksamheten 1985/86.

De tvä första alternativen ulgår från atl en AFT planenligl genomförs 1985/86. Vi anser att elt samarbete därvid bör ske mellan insamlingen av uppgifter till FoB 85 och den uppgifsinsamling som skall ske i samband med AFT 86. Därvid måste hänsyn tas till de erfarenheter som vunnits i samband med den samordning som ägde rum mellan FoB 80/AFT 81.

Erfarenheterna visar på ett antal problem. Det kanske största har varil byggnadsnumreringen. Den skulle göras i AFT 81 för alt byggnadsdala maskinellt skulle kunna överföras lill FoB 80.

Dessa svårigheter bör så långt möjligt undanröjas vid en förnyad sam­ordning. Vi anser det emellertid orealistiskt att vid samma lidpunkt begära in samma uppgifter tvä gånger från alla fastighetsägare. Vårt första förslag (FoB 85: 1) bygger därför pä ell gemensamt utnyttjande av fastighetsägar­nas uppgifter så långt som möjligt men med en annan uppläggning av arbetet pä myndighetsnivå.

För jordbruksfastigheter menar vi atl alla uppgifter till FoB 85 bör inhämtas på personblanketten vid FoB 85. Skälen lill delta är att del för denna grupp var stora problem vid FoB 80/AFT 81 och alt gruppen är relativt liten (200 000 lägenheter vid FoB 80). För denna grupp innebär således detta förfarande en viss dubbelinlämning av uppgifter till FoB 85 och AFT 86.

Irtte skattepliktiga fastigheter behandlas på samma sätt som Jordbruks­fastighet. Någon dubbel uppgiftsinsamling blir det dock inte eftersom dessa fastigheter inte ingår i AFT.

För enbostadshusfastigheter med endast en bostadsbyggnad (på annan fastighet än jordbruksfastighet) som bebos enbart av ägaren och dennes familj inhämtas alla uppgifter om lägenheten, byggnaden och fasligheten enligt detta allernativ till AFT 86 och överförs maskinellt till FoB 85. 

6    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

82

Uppgifi om boende hämtas från RTB eftersom alla som bor på enbostads­husfastigheter i regel betraktas som ett hushåll i FoB. På detta sätt skulle drygt en milj personblanketter inte behöva skickas ul. fyllas i och bearbe­tas i FoB 85. För övriga enbostadshusfastigheter innebär detta således en viss dubbelinlämning av uppgifter till FoB 85 och AFT 86.

För övriga fastigheter inhämtas lägenhets-, byggnads- och fastighets­dala till AFT 86 och överlämnas till FoB 85. Den lägenhetsförteckning som lämnas bör innehålla uppgift om hyresgäst (molsv), dispositionsform. lä­genhetsstorlek (antal rum o kök), WC och bad. Liksom vid FoB 80 lämnas denna lill del lokala FoB-kontorel (det lokala granskningsorganet för FoB) av lokal skattemyndighet (LSM) för beredning och kodning. Även bygg­nads- och fastighetsdala bör vid FoB 85 kodas av det lokala FoB-kontoret med ledning av uppgifter som insamlats av LSM. Delta kan enklast ske genom att låta lägenhetsförteckningen även innehålla aktuella byggnads-och fastighetsdata. Detta är en skillnad mot AFT 81, på så sått atl någon byggnadsnumrering inte överhuvudtaget behöver göras för FoBs räkning vid AFT 86.

Det lokala FoB-koniorets arbete begränsas enligl delta alternativ till att behandla personblanketten för andra fastigheter än enbostadshusfastig­heter. Vi föreslår att en FoB-ansvarig person utses i varje kommun men all de kommuner som så önskar får upprätta ett gemensamt FoB-kontor.

Sättet att samla in informationen framgår av tablån i bilaga 7.

Den metod som här beskrivits (FoB 85:1) innebär att uppgiflslämnandet begränsas påtagligt. För den övervägande delen av dem som bor i småhus skulle inga andra uppgifter behöva samlas in ån de som lämnas i samband med AFT. Även för övriga skulle uppgiften begränsas till några få frågor om hushållet och den lågenhet man bor i. För Jordbrukarhushållen och vissa hushåll i småhus skulle uppgiftslämnandet lill vissa delar bli dubbelt.

Den nya metoden med ett pä detta sätt differentierat uppgiftslämnande måsle prövas innan den kan tillämpas i full skala. Det har inte varit möjligt att inom ramen för vårt arbete genomföra etl sådant prov. Vi anser dock att SCB bör få i uppdrag alt snarast möjligt under 1983 genomföra ett prov.

Om det efter detta prov skulle visa sig atl särbehandlingen av vissa enbostadshusfastigheter inte är lämplig atl genomföra återstår elt andra alternativ (FoB 85: 2), som innebår att man går ut med personblankett till samtliga hushåll och hämtar fastighets-, byggnads- och lägenhetsdala för enbart flerbostadshus från AFT.

5.6.2 AFT86 genomförs inte

Det tredje alternativet utgår från den situationen att ingen AFT genom­förs 1985/86. I del läget måsle samtliga uppgifterom hushåll och lägenheter inhämtas genom personblanketter från allmänheten och lägenhetsförleck-ningar från fastighetsägarna. Uppläggningen skulle i allt väsentligt bli densamma som den som gällde för dessa variabelområden i FoB 75 med

Prop. 1983/84:85

83

den skillnaden att utgångspunkten bör vara den utvidgade RTB-familJ som beskrivits ovan. Detta alternaliv (FoB 85: 3) kan i och för sig inrymma en fråga om yrke för dem som under en viss mätperiod varit yrkesverksam (i arbete eller frånvarande). Som framgår av vad vi anför i avsnitt 5.3.6 anser vi dock att vi redan frän 1985 bör satsa pä den lösning för yrkesstatistiken som vi föreslär skall användas i framtiden.

5.6.3 Förslag

Enligt vår uppfattning är det angeläget att noga pröva möjligheterna att så långt möjligt begränsa insamlingen av uppgifter frän allmänheten 1985. Mot bakgrund av de stora besparingar som skulle kunna göras i alternati­vet FoB 85: 1 bör detta alternativ noga prövas innan definitiv ställning tas.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi

-

att ett prov med en begränsad FoB 85 avseende hushålls- och lägenhets­data enligt alternativet FoB 85: I genomförs under 1983,

-

ställning till val av metod för FoB 85 tas senast 1984-07-01.

6   Databaser och publicering

6.1 Förutsättningar

De registeriösningar som vi föreslår innebär att vi får åriigen uppdate­rade register för variablerna sysselsättning, pendling, hushåll, bostads­byggnader och utbildning samt vart femte-års register för yrkesvariabeln. Värt förslag innebär att även inkomstvariabeln från SCBs årliga inkomst-och förmögenhetsregister omfattas av detta samlade informationssystem. Med undantag för bosladsbyggnadsregistret kommer alla register atl inne­hålla individanknuien information identifierad med personnummer. Detta skapar de lekniska förutsättningarna för ätt kunna åstadkomma de kopp­lingar mellan de olika registren som efterfrågas. Möjligheter finns dessut­om alt vid behov efter tillstånd kunna hämta annan information som är identifierbar med personnummer från andra register.

Dessa årliga register kommer att> innebära klart förbättrade möjligheter att tillgodose samhällsplaneringens allt starkare krav på bättre aktualitet och fiexibilitet i dataframställningen ån vad traditionella FoBar kunnat erbjuda. Den utveckling som särskilt under senare år ägt rum på dalatekni­kens område med nya hanteringssystem och möjlighet till terminalåtkomst gör att användningen av data bör kunna effektiviseras.

6.2 Anslagsfinansierad statistik

Den behovsbild som återges i avsnitt 3 visar atl olika användare har skilda krav på hur ofta statistiken skall produceras. Vi har emellertid kunnat slå fast följande sammanvågda behovsbild.

Prop. 1983/84; 85

84

-

Sysselsättningsstafistik

varje år

-

Pendlingsstatistik

vart tredje år

-

Hushållsstatistik

vart tredje år

-

Lägenhetsstatistik

vart tredje år

-

Statistik över hushållens bostadsförhållanden      vart femte år

-

Statistik över yrke och utbildning

vart femte år

-

Statistik över alla delområden, inkl

inkomst (s k register-FoB)

vart femte år

I remissbehandlingen av delrapporten framkom inga erinringar mol den­na behovsbild, som därför får uigöra utgångspunkten för vår bedömning av med vilken periodicitet den anslagsfinansierade statistiken skall framstäl­las.

Innehållet i den anslagsfinansierade statistiken förutsätts ha i huvudsak samma inriktning som i FoB. Förutsättningar finns dock för samordning med annan statistik inom de olika delområdena. Del är en viktig uppgift för SCB alt i samråd med olika användargrupper gå igenom dessa möjligheter. Principen alt, som i FoB, låta församling och åven tätort, när förutsättning­ar för detta finns, utgöra minsta redovisningsenhet skall stå fast.

Målsättningen skall vara att få ut resultaten snarast möjligt efler fram-ställningen. Detta blir särskilt viktigt för den årliga sysselsättningsslatisti-ken. Målsättningen på detta område skall vara att publicera statistik med förändringsuppgifter över förvärvsarbetande natt- och dagbefolkning ner på kommunnivå inom ett år efler mätperioden (november). Under de första åren får man räkna med att produktionstiden kan bli längre.

6.3 Uppdragsfinansierad statistik

De årligen framställda registren innebär en stor potential för särskilda uttag såväl från de enskilda registren som från fiera register sammankopp­lade. Redan idag förfogar SCB över metoder som relativt snabbt möjliggör sådana särskilda uttag och som vi föreslår skall användas.

Statistikpaket. 1 våra behovskarlläggningar har man från kommu­nall håll understrukit att man vill ha möjlighet att beställa årlig sysselsätt­ningsstatistik för delar inom kommunen. Vi föreslår därför att informatio­nen i sysselsältningsregistret används för alt framställa ett årligt tabellpa­ket (SYSPAK) som innehåller redovisning av förvärvsarbetande natt- och dagbefolkning på ddområdesnivå. Detaljutformningen av pakelinnehållel måste ske i samråd med användarna och med beaktande av aspekter som kostnader, snabbhet och sekretess.

När det gäller övrig registerinformation anser vi att man bör överväga alt åtminstone vid tidpunkter då anslagsfinansierad statistik publiceras även framställa särskilda statistikpaket för uppdragsverksamhet. Detta bör gälla även regisler-FoB vart femte år. Därvid bör även statistikpaket för andra än kommuner kunna framställas.

Prop. 1983/84:85

85

Databaser. De dalabaser som SCB redan idag har lagt upp ger användarna möjlighet alt via terminal beställa en del ytterligare statistik och göra de bearbetningar man har behov av. De tre databaserna är TSDB = tidsseriedatabas, RSDB = regionalstatistisk databas och DSDB = del-områdesstatistisk databas. Gemensamt för databaserna är att de syftar till atl tillgodose önskemål om snabbare och smidigare distribution och pre­sentation av«statistiken än genom tryckta tabeller. I dalabaserna lagras halvfabrikat av tabeller med högsta möjliga aktualitet.

Vi anser alt dessa databaser även skall omfatlas av de register som vi föreslår. Detaljutformningen av den grundinformation som skall läggas in i databaserna måste ske i samråd med användarna.

Uppgifter om enskilda objekt i särskilda undersök­ningar. Den gällande sekretesslagstiftningen reglerar möjligheten alt få tillgång till uppgifter om enskilda objekt frän register som är avsedda för statistik. Principen är atl man inle skall kunna identifiera de enskilda objekten. I våra regislerlösningar gäller delta individer såväl som fastighe­ter och bostadsbyggnader.

De årligt uppdaterade regisler som vi föreslår kan uigöra urvalsram för särskilda undersökningar inom en rad samhällsområden, där individer, bosladshushåll och fastigheter ingår som undersökningsobjekt. 1 sådana undersökningar skulle de speciella behov som kan finnas i den enskilda kommunen kunna tillgodoses. Exempelvis kan man med hjälp av pend­lingsmatriser, som kan framställas från ett åriigt uppdaterat pendlingsregis­ter, identifiera de områden där man vill gå in och göra en särskild under­sökning som underiag för trafikplaneringen. SCB kan sedan från berört register dra elt urval av objekt och genomföra en specialundersökning med hjälp av exempelvis en postenkät.

6.4 Tätorter

Allt sedan FoB 60 har manuella läiorlsavgränsningar saml kodning av fastigheter i tätort/glesbygd ägt rum i värt land vid varje FoB-tillfälle. På så sätt har förutsättningar skapats för atl redovisa tätorisförddad individ-, hushålls- och lägenhetsstatistik.

Under senare år har behovet av sådan tätorisförddad statistik inte varit lika starkt som tidigare, bl.a. beroende på all allt fler kommuner kan erhålla statistiken på sina egna delområden. Samtidigt har tätorlsavgräns-ningens betydelse för markanvändningsstalistik (l.ex. för siudier av Jord­bruksmarkens urbanisering) lillkommil.

Denna utvecklingsbild bekräftades i allt väsentligt i samband med re­missbehandlingen av delrapporten.

Vår slutsats är därför följande. - Behovet av tätorisförddad individ-, hushålls- och lägenhetsstatistik mo­tiverar inte all man enbart för delta ändamål gör såväl en ny avgränsning

Prop. 1983/84:85

86

som en inkodning av fastigheter redan 1985. Delta bör istället ske 1990. Detta innebär att tälortssiatistik baserad på en ny avgränsning kan tas fram först 1990. - Det finns emellertid andra lunga behov, exempelvis för markanvänd­ningsstatistiken som motiverar att en ny tätortsavgränsning (utan in­kodning) skall göras 1985 och därmed kunna ligga till grund för arealbe­dömningar.

7    Integritet, sårbarhet och sekretess

7.1 Gällande lagstiftning

Integritets- och sekretessaspekterna tillvaratas i legal me­ning i datalagen respektive sekretesslagen. Integritetsfrågorna diskutera­des ingående under 1970-talel i samband med atl man byggde upp olika datorsystem, särskilt inom den offentliga sektorn. Datalagen trädde i kraft den 1 juli 1973, Förutom att datalagen haft en allmänt sett positiv inverkan genom att reglera ett tidigare vildvuxet område har den de facto inneburit atl ADB-bearbeiningar av personuppgifter inklusive sambearbetningar med andra sådana uppgifter begränsas enligl beslul av datainspektionen (DI), regeringen eller riksdagen. Tillkomsten av datalagen har därför bidra­git till atl den oro som uttalals på många håll dämpats.

En viktig komponent i datalagen ur opinionsmässig synpunkt är därvid­lag rätten alt enligt dess § 10 på begäran få registerutdrag med uppgifter om sig själv.

Fr o m den 1 Juli 1982 har del tidigare tillståndssyslemet enligt datalagen ersatts med ett licenssystem. Detta innebär atl någon generell prövning av personregister från Dis sida inte längre sker. Sambearbeiningar måsle emellertid allQämt föregås av tillstånd från datainspektionen eller - i vissa fall - omfattas av statsmakternas beslut. Den prövning som härvid sker avser riskerna för otillbörligt inträng i personlig integritet.

Den 1 Januari 1981 trädde en ny sekretesslag i kraft. Stalistiksekretessen ger i den nya lagen ett starkare skydd åt individ- och företagsanknuten information än tidigare. Bl a har skyddstiden för de individuppgifter som omfattas av FOBALTs förslag utsträckts från 20 till 70 år. I fräga om överlämnande av information från SCB till annan myndighet innebär den nya sekretesslagen alt SCBs praxis att vara synnerligen restriktiv med sådana överlämnanden av identitetsanknuten information kan vidmakthål­las.

Sårbarhetscispekier i fråga om ADB-verksamhet har aktualiserats betyd­ligt senare än integritetsaspekterna. Etl belänkande i ämnet - ADB och samhällets sårbarhet (SOU 1979:93) - överiämnades av sårbarhetskom­mittén (SÅRK) till försvarsdepartementet vid årsskiftet 1979/80. Slulsat-

Prop. 1983/84:85

87

sen i betänkandet blev att sårbarheten var oacceptabelt hög och att den skulle öka om inle motåtgärder vidtogs. En sårbarhetsberedning tillsattes med ett tidsbegränsat uppdrag till 1984 att ta itu med frågorna.

Vår uppfattning är alt det på detta förslagsstadium år vanskligt alt väga in sårbarhetsaspekter, inte minst med hänsyn till den tyngdpunkt som dessa har på hårdvarusidan. En annan svårighet är att FOBALTs förslag i huvudsak innebär att uppgifter hämtas frän olika existerande system, vilkas utformning, hantering m m är givna.

De aspekter som nu kan behandlas är i stort sett dels om sårbarheten påverkas negativt genom att SCB inhämtar uppgifter från olika register, dels om de register som kan bli resultatet av FOBALTs förslag ger upphov till särskild sårbarhet. Vi är för vår del benägna att svara nej på dessa båda frågor. Denna ståndpunkt bygger närmast på en allmän Jämförelse mellan FOBALTs förslag och dess konsekvenser i delta avseende och de system som existerar idag. Särskilt om alternativet till FOBALTs förslag är fort­satta folk- och bostadsräkningar med blankett till hushållen vart femte år synes förslagel inle medföra någon sårbarhetshöjande effekt.

7.2 Allmänhetens syn på registermetoden

Det är inför ett beslut om övergång till en registerbaserad lösning viktigt att ha en uppfattning om hur allmänheten ser på delta förfaringssätt. Vi har därför genomfört en särskild undersökning som ger sådan information.

För etl urval av dem som ingick i vårt Västeråsprov har vi dels sänt tillbaka en sammanställning av den registerinformation vi ställt ihop och bett om granskning och rättning, dels bett om svar på några attitydfrågor. Urvalet var ca 980 personer.

Sammanfattningsvis kan resultaten av denna undersökning beskrivas på följande sätt.

-

Ändringar av registeruppgifter begränsas till variablerna yrke och ad­ress till arbetsplatsen. Kommentarer förekommer beträffande verksam­heten vid arbetsplatsen (närmare preciseringar). I övrigt förekommer praktiskt tagel inga rättelser.

-

Få upplevde FoB 80 som ett inträng i privatlivet (ca 5 procent).

-

27 procent önskar att även framgent få lämna uppgiften på en särskild blankett medan 49 procent föredrar atl uppgiften hämtas från olika register. För 17 procent spelar det ingen roll vilken metod som används, medan 5 procent har argument för båda lösningarna.

-

Skillnader mellan olika grupper finns. Unga kvinnor föredrar i högre grad atl få lämna en särskild blankett (37 procent) mot 17 procent bland de äldre kvinnorna.

-

När vi frågat om man anser att vissa speciella registeruppgifter (om yrke, utbildning, inkomst, arbetstid, adress till arbetsplats och om man år gift eller samboende) kan användas för statistik eller om man vill

Prop. 1983/84:85

88

lämna uppgiften i en FoB är en större andel- beredd att acceptera användning av register (66-77 procent) medan 12-18 procent förordar FoB-metod. För 10-14 procent spelar det ingen roll vilken metod som väljs. Skillnaden mellan olika grupper är här mindre.

7.3 Slutsatser

Huvudmetoden som FOBALT enligl direktiven har studerat gäller ut­nytQande för statistikproduktion av information som primärt insamlats för andra ändamål. Denna metod är inle ny ulan har använts för olika statistik­grenar under en lång rad av år och har veteriigen inle haft några negativa konsekvenser. Metoden betraktades också som given när beslut om cen­tralisering av den statliga statistikproduktionen fattades, även om integri­tetsfrågorna då ännu inte hade samma aktualitet som under 1970-lalet.

Utgångspunkten härvid med avseende på integritet och sårbarhet är att statistikproduklion i sig är ofarlig. Förutsatt etl gott säkerhetsskydd är själva hanteringen vid produktionen enligt vår bedömning utan integritets-risker. Uppgifterna omfattas av stalistiksekretessen. de används inte för ändamål som riktar sig mot den enskilde individen och den färdiga produk­ten innehåller inga uppgifter som kan härledas lill denne.

Det förtjänar även framhållas att variabelinnehållet i den föreslagna registermodellen och i en traditionell FoB är likvärdigt ur integriletssyn-punkt. Det är sättet att inhämta uppgifterna som är olika.

DI har i sill yttrande över FOBALTs delrapport förordat alt registerut­drag "ex officio" skall sändas ut lill dem som registreras. Ell sådani förfarande har emellertid hittills inte föreskrivits i något fall och vi kan inte se att FOBALTs förslag är av sådan karaklär att etl avsteg från den reglering som finns är motiverat. Det viktiga är atl möjligheten finns att kunna kontrollera uppgifterna om sig själv. Därför är det enligt vår mening angeläget atl allmänheten så långt möjligt blir upplyst om användningen av uppgifterna för slatisliska ändamål och därvid även informeras om rätten till registerutdrag enligt 10 S dalalagen. Del tämligen ringa initiativ som krävs från den enskildes sida för att erhålla registerutdrag torde vara en lämplig gräns för utsändning av utdrag. I denna bedömning har givetvis kostnadsaspekterna spelat in. Enbart porlokostnaden för en utsändning av utdrag till samtliga registrerade i rekommenderad försändelse - vilket bör vara ett krav eftersom det gäller sekretesskyddade uppgifter - skulle i runda tal uppgå till 80 milj kronor. Det är svårt atl bedöma omfattningen av kraven på regisieruttag i en framtida registerlösning.

Även om vi hyser betänkligheter mot en generell utsändning av register­utdrag anser vi att det år av väsentlig betydelse att allmänheten blir informerad om del nya sätt på vilket SCB nu föreslås göra sina "folk- och bostadsräkningar". En lättförståelig sådan information skall avse rr/som görs och för vilka syften. Erfarenheterna från FOB 80 ger en tydlig bekräf-

Prop. 1983/84:85

89

telse på detta. Vi tror - och har här stöd av vissa undersökningar - atl det bästa sättet att föra ut denna information är genom massmedia, med TV som förnämsta spridningskälla.

Vi anser oss av de anförda skälen kunna dra slutsatsen att några väsent­liga integritets- eller säkerhetsskäl mol ett användande av registerinforma­tion på det sätt vi föreslår inte finns.

8   Författningsreglering m. m.

En övergång till elt system med registeranvändning förutsätter all den statistiska användningen av ett administrativt register är klart fastslagen. Den statislikproducerande myndighetens möjligheter att påverka regist­rens innehåll i de delar de används för statistik måste också regleras. Dessa förutsättningar, som är nödvändiga för atl jämställdhet i användningen skall kunna uppnås, måste alltså skapas.

En sådan helt gr"undläggande förutsättning för att man framgångsrikt skall kunna utnytQa registerinformationen i statistikproduktionen är enligt vår mening att ett samutnylQande regleras i en författning. Del finns dock skäl understryka att det däruiöver krävs att elt nära praktiskt samarbete etableras och vidmaklhålles mellan berörda myndigheter så att förutsätt­ningar skapas för en löpande bevakning av gemensamma problem.

Den uppgiftsinsamling som primärt sker för statistiska ändamål och sorrr inte sker frän offentliga administrativa register måste enligt grundlagens krav regleras i lag i den mån uppgiftsplikt skall föreligga.

Vi har utarbetat etl förslag till en särskild ""FOBALT-lag" som reglerar den framlida hanteringen av de olika delområdena (bilaga 8).

Vi förutsätter vidare all den begränsade FoB 85 regleras i en särskild lag och att de vart femte är återkommande register-FoBarna regleras genom en särskild förordning. Ställning härtill får tas sedan det särskilda provet med en begränsad FoB slutförts och avrapporterats.

9   .4lternativ- och kostnadsbedömning

9.1 Några utgångspunkter

FoB-verksamheten har under senare år varit föremål för flera olika utredningsaktiviteter. Såväl behoven av statistik av FoB-typ som de tek­niska förutsättningarna att tillgodose behoven har därvid belysts ingående. Det nu avslutade utredningsarbetet har i särskilt hög grad varit inriktat pä att belysa de produktionstekniska förutsättningarna.

Våra mål har därvid varil - att finna metoder som ger den relevanta statistiska information av "FoB

typ" som behövs för planering, forskning och allmän information.

Prop. 1983/84:85

90

-

att sträva efler alt denna statisliska information får en kvalitet som inte blir väsentligt annorlunda än den man erhållit i de senasle FoBarna,

-

alt åstadkomma en bättre tidsanpassning av stalislikredovisningen till behoven än hittills,

-

alt den statistiska informationen skall så långt möjligt vara Jämförbar med den som kommit fram från tidigare FoBar,

-

att begränsa uppgiftslämnandet och inte belasta uppgiftslämnarna mer ån vad som är nödvändigt för att kunna ge den statistiska information som behövs,

-

att skapa ett statistiksystem med god produktionssäkerhet,

-

atl så långt möjligt samordna verksamheter inom angränsande statistik­områden,

-

att minimera kostnaderna, samt

-

atl finna metoder som inte äventyrar berättigade krav på sekretess och säkerhet samt skyddet för den personliga integriteten. Uppenbarligen är dessa mål långtgående och ibland motstridiga. Olika

förutsättningar föreligger också för möjligheten att uppfylla dem.

Vi har kunnat konstatera alt behoven av statistik om de företeelser som FoBarna under de senaste decennierna belyst är starka och alt man snarast ser en lendens till krav pä mer frekvent information. Mycket starka är dessa krav när det gäller information om sysselsättningsförhållandena. På några områden vill man ha störte tidsflexibilitel så att man kan fä fram statistiken när den behövs.

På samtliga delområden har vi gått igenom de olika registermetoder vi sett som möjliga. Vi har även där så varit möjligt praktiskt provat de lösningar vi funnit vara mest ägnade att tillgodose de behov som finns. Vi har så långt möjligt försökt beräkna kostnader och uppgiftslämnarinsatser för de förslag vi för fram.

Det föreligger således enligt vår mening nu ett brett underlag för ställ­ningstagande om hur den framlida "FoB-verksamheten" skall utformas. Det framgår av detta underlag atl de kvalitets- och produktionstekniska förutsättningarna varierar mellan de olika delområdena liksom konsekven­serna för l.ex. uppgiftslämnandet. Enligt vår mening bör man nu pä grundval av del föreliggande utredningsmaterialet kunna ta slällning till ett samlat system för framtida FoB-statislik.

9.2 FOBALTs huvudalternafiv

Vid behandlingen av de olika delområdenas register- eller urvalsalterna­tiv har vi gått igenom konsekvenserna i ovan nämnda avseenden och bedömt olika för- och nackdelar. Efter en avvägning mot behoven har vi stannat för en lösning som vi föreslår som det bästa registerallernativel för respektive delområde.

Prop. 1983/84:85

91

Sammanfattningsvis leder det ovan anförda till följande registermodell som vi alltså ser som vår huvudlösning som alternativ till traditionell FoB:

-

ett årligt sysselsättnings- och pendlingsregister skapas som grundas pä dels arbetsgivarnas kontrolluppgifter som byggs ut med uppgifter om arbelsslällenummer och överenskommen veckoarbetstid, dels elt hel­täckande arbetsställeregister i SCBs centrala företagsregister

-

årlig statistik tas fram som beskriver de förvärvsarbetande efter såväl bostadens belägenhet (förvärvsarbetande nattbefolkning) som arbets­platsens belägenhet (förvärvsarbetande dagbefolkning)

-

pendlingsdata tas fram vart tredje år

-

statistik över bostadshushållen tas fram vart tredje år med hjälp av elt statistiskt hushållsregister grundat på ett totalregister 1985 erhållet ge­nom en begränsad FoB 85 och löpande uppdaterat bl. a. med en flytt­ningsanmälan som byggs ul med uppgift om med vem eller till vem man flyttar

-

lägenhetsstatistik las fram vart tredje år med hjälp av ett statistiskt bostadsbyggnadsregister grundat på elt tolalregister 1985 erhållet ge­nom en begränsad FoB 85 och löpande uppdaterat bl. a. med en förbätt­rad inrapportering från kommunerna till SCBs bostadsbyggnadsstatistik

-

beskrivningen av sambandet mellan hushållet och den lägenhet hushål­let bor i sker 1985 i den begränsade FoB 85 och därefter löpande för dels regional och lokal nivå med hjälp av uppgift om lägenhetssiorlek i flyttningsanmälan, dels grövre regional nivå med hjälp av urvalsunder­sökningar med möjlighet att inhämta ytterligare uppgifter om lägenhe­terna

-

yrkesstatistik tas fram vart femte år genom utnyttjande av yrkesuppgif­ten i inkomstanmälan till sjukförsäkringssystemet kompletterad med uppgifter från lönestatistikens källmaterial

-

utbildningsstatistik framställs genom sambearbetning av de individregis­ter som ligger till grund för den löpande utbildningsstatistiken

-

vart femte år sammanställs dessa registeruppgifter till en sammanhållen databas som i princip svarar mot de traditionella FoBarna

-

inom områdena sysselsättning, pendling, hushåll, lägenhet och utbild­ning erhålls årligen uppdaterade dalabaser som också möjliggör upp­dragsfinansierade bearbetningar.

Beträffande förslagen om hushålls- och lägenhetsstatistik är det angelä­get att stryka under följande:

-

under förutsättning alt det av oss föreslagna utredningsarbetet om folk­bokföring på lägenhet m m realiseras och leder lill att bättre register kan utvecklas och införas förutsätter vi att de får avlösa de ovan angivna lösningarna

-

om sådana bättre alternativ inte kommer fram anser vi att den av oss föreslagna kontrollundersökningen 1987/88 bör följas av en motsvaran­de undersökning 1992/93 och alt de får utgöra ett underlag för ställnings­tagande till behovet av direktinsamling från allmänheten 1990 och 1995.

Prop. 1983/84:85

92

9.3 Huvudalternativet Jämfört med tradifionell FoB

Det är emellertid inte enbart inom varje delområde för sig nödvändigt att söka komma fram till fungerande registeralternativ. Det är också angeläget att söka göra en övergripande bedömning av hela det system som en framtida registerlösning innebär. Vi skall därför söka belysa konsekven­serna i några väsentliga avseenden.

Det är därvid angeläget atl slå fast förutsättningen för vårt utredningsar­bete så som regeringen angivit del i sina direktiv. Vi skall ta fram metoder som kan ersätta insamlingen av uppgifter direkt från allmänheten. Det är ofrånkomligt att man vid ett ställningstagande med den räckvidd det här är fräga om i första hand Jämför med det man lämnar, dvs en traditionell FoB. För alt så långt möjligt göra en sådan jämförelse rättvisande går vi i det följande igenom de mer övergripande effekterna av våra lösningar. Vi Jämför därvid först

-

FOBALTs huvudalternativ enligt ovan med en registerbaserad lösning med utgångspunkt i en begränsad FoB 85 och

-

traditionella FoBar vart 5e år.

För båda modellerna behandlas de centrala problemen

-

innehåll, relevans

-

aktualitet

-

kvalitet

-

kostnader

-

uppgiftslämnande

-

Jämförbarhet.

Innehåll, relevans, aktualitet: 1 några avseenden ger vår mo­dell med registerbaserad information/öre/wr

-

förutsättningar skapas för en starkt efterfrågad åriig regional sysselsätt­ningsstatistik; de begränsade ofullständigheter i mätningarna som upp­kommergenom att data om oavlönade medhjälpande familjemedlemmar inte kommer att ingå bedöms ha begränsad betydelse,

-

förutsättningar skapas för att tillgodose kraven på en mer frekvent statistik om hushåll, lägenheler och pendling,

-

förutsättningar skapas för alt påbörja uppbyggnaden av ett utbildnings­register; till en början kommer registret dock att sakna viss utbildning särskilt förde äldre samt huvuddelen av invandrarnas utbildning,

-

förutsättningar skapas för att dessutom vid behov på uppdragsbasis kunna tillgodose behoven av statistik även på låg regional nivå om sysselsättning, pendling, hushåll, lägenheler och utbildning genom att åriigen uppdaterade register finns tillgängliga,

-

de löpande registren bör möjliggöra samordning med annan statistik inom respekfive område.

I några andra avseenden kommer registeriösningen atl innebära nackde­lar

Prop. 1983/84:85

93

-

statistiken blir beroende av administrativa systems framlida existens, innehåll och driftsäkerhet,

-

möjligheterna all statistiski beskriva hushällens bostadsförhållanden är begränsade,

-

skilda mättidpunkter gäller för några variabler.

Även FoB i den hittillsvarande utformningen har såväl fördelar som nackdelar som är vikliga att beakta. De våsentUgaste fördelarna är

-

den inbördes konsistensen mellan uppgifterna genom att de dels är lämnade vid samma tillfälle, dels avser en gemensam mättidpunkt/måt-period, dels år definitionsmässigi samordnade,

-

att FoB utgör en organisatorisk och mätteknisk potential för att samla in angelägen information från allmänheten som kan samordnas med andra FoB-dala,

-

att FoB kan ge väsentliga basuppgifter för annan statistikproduklion inom SCB.

De väsentligaste nackdelarna år

-

den bristande aktualiteten i FoB-resultaten som uppkommer dels genom att räkningarna hittills i regel genomförts vart femte år, dels som en följd av att bearbetningen är tidsödande. Detta leder till att senast tillgängliga data ibland kan vara 6-7 är gamla,

-

den bristande tidsflexibiliteten.

Kvalitet, jämförbarhel. En övergång frän en melod med frän allmänheten direktinsamlad information till en metod som bygger pä dala som hämtas från olika registersystem med i vissa fall individbaserad, i andra fall företagsbaserad information innebär problem.

Problemen är av två slag dels vid själva övergångslillfället då man vill jämföra gamla och nya data, dels i fortvarighelstillständet såväl vad gäller kvaliteten i tvärsnittsskaltningar som vid Jämförelser över tid. Vår register­lösning kommer sålunda att skapa vissa problem vid jämförelsen med senast tillgängliga FoB-data. Vissa täckningsbrister och skillnader i under­laget gör att direkta Jämförelser inte utan vidare är möjliga. Det blir därför nödvändigt att på några viktiga punkter komplettera registerlösningen med särskilda siudier för att beskriva länkarna mellan de båda systemen.

Vad gäller sysselsättning-pendling har vi redan konstaterat att etl visst individbortfall Jämfört med FoB kommer att uppstå genom atl oavlönade medhjälpande familjemedlemmar inle ingår. Även i övrigt kommer popula-tionsavgränsningen att påverka jämförbarheten. Det år därför nödvändigt atl i samband med den första mätningen 1985 genomföra en sårskild intervjuundersökning som belyser konsekvenserna av metodförändringen. Denna bör anknytas till AKU.

Metoden för sysselsättning-pendling bygger pä alt ett nytt material in­samlas varje år. Vi fär alltså inte några uppdateringsproblem i detta regis-

Prop. 1983/84:85

94

ter. Man torde däremot få räkna med att det kommer att ta någon tid innan uppgiftslämnandet fungerar utan bekymmer.

När det gäller beskrivningen av hushåll och lägenheler kommer utgångs­punkt att las i från allmänheten direktinsamlad information är 1985 av i princip samma slag som i en traditionell FoB. För dessa variabelområden är det inte länken mellan 1980 och 1985 som måste beskrivas utan del är i stället utvecklingen i forivarighetstillständel som kan komma att skapa vissa kvalitetsproblem. Som vi visat är det nämligen möjligt att hushälls-och bostadsbyggnadsregistren efter en lid kan komma att få något sämre kvalitet. Då det är omöjligt att nu bedöma vilken effekt de olika förslag till motåtgärder vi för fram kan få är det nödvändigt atl efter några år i en särskild undersökning kontrollera dessa båda regisler.

Yrkesregistret kommer att ha ett större bortfall än vad som funnits i FoB. Även denna variabel bör kvalitelsundersökas i samband med en AKU-undersökning 1985. Utbildningsregistret är nytt och kräver i och för sig ingen direkt Jämförande beskrivning. Det är dock angeläget alt även detta register kontrolleras på urvalsbasis i samband med en AKU-under­sökning.

Även i FoB har det funnits problem att Jämföra resultaten från olika räkningar. Dels har det skett ändringar i avgränsningar och definitioner som medfört att det ibland varit svårt att tolka utvecklingen över tid. Dels - och framför alll har det varil svårt att samordna och Jämföra statisti­ken frän FoB och den löpande statistiken på molsvarande område.

Vi vill här understryka det angelägna i att på ett realistiskt säll väga kvaliteten i tvärsnitlsskatiningarna mot kvaliteten i en tätare information för förändringsbedömningar. Betydande svårigheter finns med alt bedöma utvecklingen över tid från punktskattningar med långa avstånd mellan målningarna som i FoB. Man känner inte förändringen under mellanlig­gande år och har svårl att bedöma den underiiggande trenden i utveckling­en. Mer frekventa data ger givetvis bättre förutsättningar att bedöma utvecklingen.

Uppgiftslämnande. I en traditionell FoB av 1980 års omfaltning som berör samtliga svenska hushåll kan uppgiftslämnarinsatsen beräknas till ca 1,5 milj timmar fördelade på 1.1 milj timmar för allmänheten och 0.4 milj timmar för fastighetsägarna. Enligt vår huvudlösning skulle uppgifls­lämnandet i samband med uppläggningen av det nya systemet och löpande under de första fem åren uppgå till sammanlagt ca 1.3 milj timmar förde­lade med 0,6 milj timmar för allmänhet/fastighetsägare i den begränsade FoB 85 och 0,7 milj timmar för arbetsgivarna. Om någon ytteriigare direkt­insamling frän allmänheten inte blir nödvändig kan i elt forlvarighelstill-stånd uppgiftslämnandet beräknas lill ca 0,4 milj timmar under en första femårsperiod, och huvudsakligen bestå av arbetsgivarnas uppgiftsläm­nande på den utbyggda KU. Det är samtidigt rimligt att anta, bl.a. utifrån våra olika kontakter med arbetsgivarna, att deras resursinsats kan komma att bli lägre efterhand som uppgiftslämnandet blir rutin.

Prop. 1983/84:85

95

1 000-tals limmar

Löpande

Register

Uppglämnare

Upplägga

5 år

Tolall

Begr FoB 85: 1

Fastäg/AIlm

600

-

600

Utbyggd KU

Arbelsgiv

260

360

620

Hushällsreg

Allmänhel

50

50

Bostadsbyggnreg

Kommuner

3

35

38

Yrkesreg

Allmänhel

-

0

-

Ulbildningsreg

Skolor

0

0

-

Tolalt

0.9 milj

0.4 milj

1.3 milj

Kostnader. SCB häri anslagsframställningen för 1983/84 pekat på atl viss detaljplanering och provverksamhet som måste föregå 1985 års stati­stik måste påbörjas redan 1983/84. SCB begärde således 1 milj kronor för denna verksamhet budgetåret 1983/84.

I våra resursberäkningar har vi försökt identifiera de kostnadsposter som kan bli aktuella i våra alternativa förslag. 1 följande sammanställning redovisas kostnaderna för vår huvudlösning med en begränsad FoB enligt alternativet FoB 85: I. Där sker en uppdelning på andra offentliga myndig­heter och SCB. Vi har vidare skiljl mellan rena uppläggningskostnader -huvudsakligen av engångskaraktär - och löpande kostnader. Upplägg­ningsinsatserna ligger i huvudsak på 1984/85. Begränsad FoB 85 avslutas emellertid först under 1987/88. Slutligen har en summering skett över en 5-årsperiod för att kunna göra en Jämförelse med kostnaderna för en traditionell FoB.

Uppläggningskostnader (mi

Ijkr) n. 87/88)

Andra myndigheier

SCB

Totalt

Begränsad FoB 85: 1 {\. o. i

23.0

28.0

51.0

Sysselsältningsregislret

(utbyggd KU)

0.6

1.8

2.4

Hushållsregislrel

0.5

1.0

1.5

Bosladsbyggnadsregistret

-

0.8

0.8

Yrkesregislret

0.05

-

0.05

Utbildningsregislrel

0.06

0.5

0.6

Tolalt

24.2

32.1

56.3

Löpande kostnader under 5

år (milj kr)

Sysselsällningsregistrel

(uibyggd KU)

3.0

15.5

18.5

Hushållsregistrel

2.3

12.9

15.2

Bosladsbyggnadsregislrel

-

7.5

7.5

Yrkesregistrel

6.0

5.9

11.9

Utbildningsregislrel

0.05

2.0

2.1

Regisler-FoB

-

3.0

3,0

Tolall

11.4

46.8

58.2

Övergången till ett registersystem kräver betydande engångsinsalser för uppläggningen. Skälen är atl det endast i begränsad utsträckning finns ADB-baserade register som direkt kan användas för statistik. Komplette-

Prop. 1983/84:85

96

ringar måsle göras. Framför alll för hushålls- och lägenhelsdelen blir engånginsalsen omfattande genom att det är nödvändigt att genomföra en begränsad FoB 85 som bas för registren på delta område. Beräkningarna visar sålunda att uppläggningskostnaderna utgör nästan hälften av de to­tala kostnaderna för FOBALTs huvudlösning under de första 5 åren. Under förutsättning att det efter uppläggningen inte blir nödvändigt att i störte utsträckning gå ut lill allmänheten för att inhämta uppgifter eller alt inga större upprättningar i övrigt blir nödvändiga kommer de efterföljande 5-årskostnaderna i ett fortvarighetstillstånd att uppgå till drygt 1/3 av FoB-kostnaderna.

Det är väsentligt att påpeka, att registerlösningen framför allt innebär en påtaglig minskning av kommunernas kostnader, även om man tar hänsyn till deras uppgiftslämnarinsatser som arbetsgivare.

En sammanfallande Jämförelse av uppgiftslämnarinsatser och kostnader i en traditionell FoB resp vårt huvudalternativ visar följande:

Uppgiftslämnarinsatser

Kostnader (milj kr)

(milj tim)

Arbgiv/     Allmän­

het/

Tolall        Kommun  Andra SCB    Tolalt

Komm       Fastägare

stall

mynd

Tradilio-

ndlFoB

-

1.5

1.5

62

5        83        150

Huvudal-

lernalivel

Totalt

0.7

0.6

1.3

20

16        79        115

Därav

löpande

(5 är)

0.4

0.05

0.5

-

11        47

58

9.4 Kvalitetshöjande åtgärder

I vårt arbete har främst med hänvisning lill kvalitetsskäl framkommit synpunkter på atl del i några väsentliga avseenden vore angeläget atl komplettera vår registermodell eller att kombinera direktinsamling och registerstatistik på ett annorlunda sätt. 1 vissa fall har vi själva övervägt alternativa tillvägagångssätt. De viktigaste är följande:

-

Vår registermodell borde för beskrivningen av hushåll och lägenheter kompletteras med direktinsamling från allmänheten vart femte år för att kunna ge kvalitativt tillfredsställande statistik 

(I).

-

För att tillfredsställande länkar skall erhållas mellan gammal och ny mätmetod borde vår registermodell avlösas med en sista FoB av tradi­fionelll slag (2).

-

En begränsad FoB 85 kan ges olika omfattning. Man har därvid framför allt diskuterat möjligheterna att ta med uppgifter om yrke och sysselsätt­ning i den begränsade FoB 85 (3).

Prop. 1983/84:85

97

-       Man har även pekat på angelägenheten atl bibehålla FoBar av traditio­

nellt slag kompletterade med löpande sysselsätiningsstatistik baser"ad på

KU (4).

Konsekvenserna av dessa olika varianter kan sammanfattas sålunda:

(1)   Denna modell skulle liksom hittills ge fullständig hushålls- och lägen­

helsstatistik vart femte år. Om metoden med den starkt begränsade insam­

lingen från allmänheten (FoB 85: 

I) 

används skulle kostnaderna i fortva-

righetstillståndet ligga ca 50 milj kronor högre än FOBALTs huvudalterna­

tiv. Om man helt skulle avstå frän registerbaserad hushålls-och lägenhets­

stalistik skulle kostnadsökningen bli ungefär hälften så stor.

Om direktinsamling i stället skulle ske vart tionde år blir kostnadsök­ningen 25 milj kronor.

(2)   Vi vill understryka alt det ur kvalitetssynpunkt vore att föredra atl

registermetoden överiag kunde kombineras med en sista FoB i traditionell

form. Härigenom skulle erhållas kvalitativt goda länkar för samtliga varia­

belområden (utom utbildning som inle ingick 1980) mellan den gamla och

nya metoden ner på lägsta geografiska enhet, vilkel skulle vara av stor

betydelse för många användningar.

Kostnaden för en sådan lösning skulle dock ligga i storleksordningen 75 milj kronor högre än vårt huvudalternativ. Uppgiflslämnandet skulle i denna modell öka med ca 1 milj limmar för allmänheten och fastighets­ägarna jämfört med FOBALTs huvudalternativ.

(3)   Vi har behandlat olika alternativ att genomföra den begränsade FoB

85. I samband därmed har synpunkter framförts på

-

hur långt man kan gä i begränsningen av insamling av personblanketter från allmänheten

-

metoden att samla in uppgifter om yrke

-

angelägenheten att sysselsättningsuppgifter 1985 även insamlas direkt från allmänheten.

Förutsättningarna för att kunna beakta dessa olika synpunkter är föl­jande

-

om den starkt begränsade metoden för FoB 85 (FoB 85; 

I) 

visar sig möjlig att genomföra kan yrkes- och sysselsätlningsvariablerna inte ingå

-

om insamlingstekniska skäl kräver direktinsamling från alla hushåll kan i och för sig uppgiften om yrke och sysselsättning ingå (härvid kan även övervägas att medta färdmedelsvariabeln).

Konsekvenserna av de här behandlade metodförändringarna och lilläg­gen blir följande

-

En utvidgning av direktinsamlingen av uppgifter om hushålls- eller lägenhetsregister till atl avse alla hushåll medför dels en kostnad som är 10-15 milj kronor högre än för all FoB 85: 1, dels elt ökat uppgiftsläm­nande för allmänheten med inemot 0,2 milj limmar.

-

Om FoB 85:2 eller 3. dvs blankett lill alla hushåll, genomförs kan uppgift om yrke medtagas lill en marginell koslnad som med ca 3 milj

7    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

98

kronor understiger kostnaden för registeriösningen 1985. Allmänhetens uppgiftslämnande skulle öka med ca 0,2 milj timmar. Kvaliteten i yrkes­uppgiften skulle i en sådan lösning ligga något högre, främst beroende på en högre täckning.

- Om FoB 85: 2 eller 3 genomförs kan uppgifi om sysselsättning (endasl

uppgift om arbetets omfattning) medtagas till en marginell kostnad om

10-15 milj kronor och med elt ökat uppgiftslämnande för allmänheten

som uppgår till ca 0,1 milj timmar. Motivet härför skulle främst vara att

man härigenom fär en fullgod länk mellan gamla och nya systemen.

Detta innebär att den sammanlagda kostnadsskillnaden mellan en be­

gränsad FoB 85: 1 och en FoB 85 med yrke och viss sysselsätlningsredo-

visning ligger i slorieksordningen 20-30 milj kronor.

Dessutom skulle uppgiftslämnandet för allmänheten öka med ca 0,5 milj timmar.

(4) Denna lösning skulle även framöver ge statistisk information vart femte år för de planeringsområden FoB försörjer och en löpande syssel­sättningsstatistik.

Man skulle dock inle annal än för sysselsättnings- och pendlingsområdet nå den högre beredskapen att vid behov kunna göra bearbetningar. Kost­naderna för denna lösning kan också om samma målsättning för KU-lös-ningen skall gälla som i vårt huvudalternativ - i fortvarighetstillståndet beräknas ligga 150 milj kronor högre. Om man gör den begränsningen alt näringsgrensredovisningen enligt registermodellen accepteras utan kom­pletterande mätning kan merkostnaden beräknas bli 100-110 milj kronor.

9.5 Personal- och organisationskonsekvenser

Dä man skall realisera en registerlösning av del slag vi här föreslår uppkommer bl.a. frågan hur verksamheten bör organiseras hos SCB. Skälen härför är flera. De produktionstekniska sambanden i den nuvaran­de organisationen kan ändras vid övergång till registerbaserade metoder, använda register har beröringspunkter med annan statistik inom SCB, nya användningsområden kan uppslå etc.

FoB har i den hittillsvarande formen utgjort en produktionstekniskt väl integrerad enhet inom SCB med hög kompetens såväl innehållsmässigt vad gäller problemställningar, definitioner, avgränsningar o d som rent tekniskt pä registerområdet.

Samtidigt finns i SCB andra produkter och funktioner som innehållsmäs­sigt och tekniskt har beröringspunkter med vad som görs iom FoB.

Vi har i vår bedömning kommil fram till följande principiella inriktning som vi anser bör vara vägledande för organisationen av registerverksam­heten.

-     För att den framtida organisafionen skall kunna fungera effekfivt gent­

emot statistikanvändarna och ge en sakkunnig service inom de olika

Prop. 1983/84:85

99

problemområdena skall FöB-verksamheten organisationsmässigi så långt möjligt integreras med övrig statisfik i SCB inom respektive områ­de.

-

Denna integration skall avse all verksamhet som användarkontakler, innehållsplanering, registerhållning, bearbetning och rapportering.

-

För att igångsättningen av del nya systemet skall fungera krävs en övergripande styrning och samordning.

-

I fortvarighetstillståndet krävs en samordnande funktion, där arbetet med register-FoB bör vara en bas.

Personalmässigt ser vi följande konsekvenser av våra förslag. Huvudde­len av de register som ingår i värt huvudalternativ förutsätter en åriig uppdatering. Detta innebär att arbetsbelastningen kommer att bli i stort sett densamma varje år. Endasl arbetet med yrkesregistret och den särskil­da register-FoBen kommer att vara koncentrerat till en begränsad lid - ca två är. Vidare räknar vi med att i starten extra insatser måsle göras vid uppbyggnaden av registren.

Under 1984/85 - 1986/87 räknar vi således med en personalinsats hos SCB i slorieksordningen 20, 50 resp 35 årspersoner. Därefter blir den årliga personalinsatsen ca 20 årspersoner med en ökning med ca 10 årspersoner under de tvä budgetår då regisler-FoB och den intermittenta yrkesslatisti-ken genomförs.

I dessa beräkningar ingår vissa resurser för uppdragsverksamhet. Del är f n dock omöjligt att bedöma hur den framtida uppdragsfinansierade verk­samheten och dess personalbehov kommer alt utvecklas om årliga basre­gister byggs upp enligt våra förslag.

9.6 Sammanfattande bedömning

Det huvudalternativ vi lägger har som nämnts för- och nackdelar. De kan sammanfattas på följande sätt.

Fördelar

-

allmänheten berörs av särskilt uppgiftslämnande endasl i samband med flyttningsanmälan och den begräns-ade FoBen 1985

-

kostnaderna, inklusive uppläggningskostnaderna, utslagna under en femårsperiod är lägre än i en traditionell FoB

-

de allra flesta av de behov som finns av FoB-statistik kan tillgodoses

-

behoven av statistik kan tillgodoses på elt mer flexibelt sätt än tidigare

kraven på tätare anslagsfinansierad statistik av sysselsättning, hushåll och lägenheter kan tillgodoses

möjligheter finns dessutom för användarna att vid behov på uppdragsba­sis beställa bearbetningar av de löpande uppdaterade registren i FO-BALT-systemet över sysselsättning, pendling, hushåll, lägenheter, in­komst och utbildning; sådana bearbetningar kan åven ske med utnytQan-

Prop. 1983/84:85

100

de av flera av dessa regisler; sambearbetningar kan även efler vederbör­liga tillstånd ske hos SCB med andra regisler

Nackdelar

-

statistiken blir beroende av administrativa systems framlida existens, innehåll och driftsäkerhet

-

arbetsgivarnas uppgiftslämnande ökar

-

svårigheter finns att för vissa register på förhand bedöma i vad mån kvaliteten kommer att hälla i elt fortvarighetstillstånd, dvs om och när totala regislerkontroller kommer att behövas

-

andra myndigheier berörs genom ingrepp i administrativa syslem (änd­ring av kontrolluppgiften och flyttningsanmälan samt ökad dalaregisl­rering i skattesystemet, folkbokföringssystemel och sjukförsäkringssys­temet)

-

möjlighelerna atl beskriva sambandet mellan hushåll och deras bostäder på mikronivå är begränsade efter 1985

-

samboende kan endast skattas med hjälp av husbållsdata

-

skilda mättidpunkter för några variabler.

Vid en sammanvägning av dessa olika konsekvenser finner vi följande.

Satt i relation lill de statistikbehov vi funnit skulle en fortsatt traditionell FoB-verksamhet innebära att vi fick data som var Jämförbara med föregå­ende räkningar och som var sinsemellan samordnade. Däremot skulle vi inle kunna tillgodose väsentliga behov som idag ställs på den statistiska informationen inom dessa områden, nämligen

-

mer frekvent och därmed aktuellare information om sysselsättning, pendling, hushåll och lägenheter,

-

en större fiexibilitet i bearbetningen till tidpunkter som användarna själv bestämmer.

Det finns således enligt vår mening såväl innehållsmässiga skäl som kostnads- och uppgiftslåmnarskäl för att pröva möjligheterna att utnytQa registerbaserad information.

10    Långsiktsplan och förslag

10.1 Långsiktsplan

En avvägning mellan vad som här anförts leder oss till den beslämda slutsatsen atl en utveckling i riktning mot en regislermodell bör ske i steg på ell sådant sätt att kvaliteten kan hållas under kontroll och att förutsåli-ningar finns för ett så smidigt genomförande som möjligt. Vi föreslår därför att följande åtgärder vidtas. Fr o m inkomståret 1985 startar en årlig regional sysselsätiningsstatistik

byggd pä en kontrolluppgift som även innehåller uppgift om arbelsstäl-

Prop. 1983/84:85

101

lenummer och överenskommen veckoarbetstid. Delta innebär att den kontrolluppgift som lämnas av arbetsgivarna i januari 1986 skall vara utbyggd med dessa uppgifter.

-

Beslul bör snarast fallas om en särskild utredning om folkbokföring på lägenhet och möjlighelerna att skapa ett byggnads-/lägenhetsregister. Detta utredningsuppdrag bör vara avslutat före utgången av 1986.

-

Hösten 1985 genomförs en insamling från allmänheten av uppgifter om hushållssammansättning och lägenhetens beskaffenhet (Begränsad FoB 85); samordning sker därvid med en eventuell AFT 86.

-

Med utgångspunkt i den begränsade FoB 85 etableras 1985 elt statistiskt hushållsregister som även innehåller lägenhetssiorlek.

-

För all möjliggöra löpande uppdatering av detta register fr.o.m. FoB-lidpunkten ändras flyttningsanmälan fr.o.m. 1984-07-01 så att därav framgår lill vem eller med vem man flyttar saml antal rum i inflyttnings­lägenheten.

-

Med utgångspunkt i den begränsade FoB 85 etableras ell stalistiskt bosladsbyggnadsregister.

-

För att möjliggöra uppdatering av detta register fr. o. m. FoB-lidpunklen genomförs förbättringar i kommunernas löpande rapportering till SCBs bostadsbyggnadsstatistik fr.o.m. 1985.

-

Vi måste dock, mot bakgrund av de olika undersökningar vi genomfört, konstatera att en viss osäkerhet f n råder om hur kvaliteten i hushålls-och bostadsbyggnadsregislren kommer atl utvecklas under en fortlö­pande uppdatering. Därför skall ingå att man under 1987 eller 1988 genomför en kontrollundersökning på urvalsbasis.

-

Resultaten från denna konlrollundersökning får bli vägledande för vad som skall göras 1990. Vid mer begränsade kvaliletsbrister kan komplet­teringar göras på olika sätt, genom utnyttjande av fastighetstaxerings-material, enkäter o. d. Resultaten av konlrollundersökningen och av del utvecklingsarbete om folkbokföring på lägenhet m m som vi föreslår bör skapa förutsättningar för alt ta ställning lill en mer långsiktig utveckling.

-

Om resultaten från 1987/88 års konlroll pekar på nödvändigheten därav bör en ny kontr"ollundersökning genomföras 1992/93 och på motsvaran­de sätt ligga lill grund för ställningslagande lill vad som skall göras 1995.

-

Denna lösning innebär alt man under tiden efler 1985 inte kommer att kunna beskriva sambandet mellan hushåll och lägenhet med etl lolalma-lerial annat än vad gäller trångboddhet och boendetäthet (utan koppling till andra data om lägenheten och byggnaden än lägenhetssiorlek). Vi föreslår därför att särskilda undersökningar bör genomföras för denna beskrivning, eventuellt i anslutning till de ovan nämnda kontrollunder­sökningarna och/eller de större bostads- och hyresundersökningar som SCB med viss intermiltens genomför. Härvid bör de statistiska skatl-ningsmetoder som vi prövat och för vilka vi föreslår atl utvecklingsarbe­tet intensifieras vara ett viktigt hjälpmedel.

Prop. 1983/84:85

102

-

Frågeformuleringen och anvisningarna för yrkesuppgiften på lill försäk­ringskassorna inkommande inkomstanmälningar bör förbättras fr. o. m. 1984.

-

Under 1985 och därefter vart femte år daiaregistreras yrkesuppgifierna i samtliga under året till försäkringskassorna inkommande inkomstanmäl­ningar.

-

Det förutsätts att överenskommelse träffas mellan SCB och arbetsmark­nadens parter om tillgången till underlagen för lönestafistiken som kom­pletterande underlag för yrkesstatistik.

-

Under 1985 byggs ett utbildningsregister upp baserat på uppgifter från FoB 70, socialstyrelsens medicinalpersonalregisier, SCBs lärarregister, högskoleregister och gy.mnasieskoleregisler.

-

Uppdateringen av detta register sker med hjälp av SCBs löpande indi-vidbaserade statistik om fullbordade gymnasiala och eftergymnasiala studier. För att erhålla en fullständigare täckning i uppdateringen förut­sätts dels att SCB får tillgång till AMS uppgifter om arbetsmarknadsut­bildning, dels alt individrapporteringen från skolorna till SCB utvidgas till att omfatta även gymnasieskolans specialkurser från år 1984.

-

Vart femte år med första gången 1985 kopplas uppgifter från de olika delområdena inkl inkomst samman till en registerFoB.

10.2 Förslag

Med hänvisning lill de ställningstaganden vi kommit fram till i denna rapport föreslår vi atl statsmakterna

-

fattar principbeslut om övergång till en registerlösning i enlighet med det av oss förordade huvudalternativet,

-

beslutar att insamling av uppgifter om hushåll och lägenheler direkt frän allmänheten skall genomföras 1985 (begränsad FoB 85)

-

beslutar uppdra åt SCB att under 1983/84 genomföra elt prov med en begränsad FoB 85 enligt alternativet FoB 85: 1

-

utfärdar en FOBALT-lag med i huvudsak det innehåll som framgår av vårt förslag i bilaga 8

-

sedan SCB redovisat resultaten av provet med begränsad FoB 85 ulfär"-dar en särskild lag om begränsad FoB och en förordning om register FoB 85

-

snarast tillsätter en utredning för att se över frågan om folkbokföring på lägenhet och möjligheterna att skapa ett byggnads-/lägenhetsregister

-

anvisar de medel som under budgetåret 1983/84 erfordras hos SCB, RSV och RFV för förberedelser.

Beiräffande de medel som under budgetåret 1984/85 krävs för upplägg­ningsarbeten m m förutsätts respektive myndighet få återkomma i sina ordinarie anslagsäskanden.

Prop. 1983/84:85

103

Innehållsförteckning

SID

1   DIREKTIVEN, UTREDNINGSARBETET  ........................... 

40

1.1  Direktiven   .......................................................... 

40

1.2  Utredningsarbetets uppläggning   ...................... 

41

2   VISSA UTGÅNGSPUNKTER   ......................................... 

43

2.1

Internationella rekommendationer   .................... 

43

2.2

FoB som medel för kontroll av folkbokföringen   .. 

44

2.3

Registerbaserad statistik i andra länder  ............ 

44

3   BEHOV   ...................................................................... 

45

3.1

Sysselsättnings- och pendlingsstatistik   ............ 

45

3.2

Hushälls- och lägenhetsstatistik   ....................... 

46

3.3

Yrkes- och utbildningsstatislik   ........................... 

48

3.4

Register-FoB    ..................................................... 

49

4   REGISTERMETODEN SOM ALTERNATIV ........................ 

49

4.1

Register i tidigare räkningar ................................ 

49

4.2

Förutsättningar för genomförande   .................... 

.. 

50

5   TEKNISKA ALTERNATIV   .................    ........................ 

.. 

52

5.1  Sysselsättning och pendling  ............................... 

.. 

53

5.1.1   Allmänt om kontrolluppgiften (KU)

som bas för sysselsättnings- och pendlingsstatislik

54

5.1.2..................................................................... Oförändrad KU      

55

5.1.2.1 Särskilda pendlingsundersökningar på upp­

drag   ................................................ 

56

5.1.3

Arbetsställeuppgift i särskild enkät eller på KU och arbetstid från inkomstanmälan till försäkringskassan

56

5.1.4

KU utbyggd med uppgift om arbetstid och arbets­ställe      

58

5.1.5

Förslag   ...................................................... 

60

5.1.5.1

Uppgifter om anslällda  ..................... 

... 

60

5.1.5.2

Uppgifterom personliga företagare   . 

61

5.1.5.3

Åriig provisorisk sysselsåttningsstatistik   ...

62

5.2  Hushåll och lägenheter  ...................................... 

63

5.2.1

Lägenhetsnummer i folkbokföringen och lägenhets­register           

63

5.2.2

Förbättrat register över totalbefolkningen (RTB)   ...

64

5.2.3

Statistiskt hushållsregister .......................... 

65

5.2.4

Fastighetstaxeringsregistret    .................... 

67

5.2.5

Stalistiskt bostadsbyggnadsregister  .......... 

68

5.2.6

Hushållens bostadsförhållanden  ................ 

... 

70

5.2.7

Energiuppgifter   .......................................... 

71

5.2.8

Förslag   ...................................................... 

71

5.3  Yrke   ................................................................... 

72

5.3.1

Folkbokföringen och deklarationerna   ........ 

72

5.3.2

Lönestatistiska material  ............................. 

72

5.3.3

Sjukförsäkringssystemets inkomstanmälan          

73

5.3.4

Kombination av yrkesuppgifter från löneregister och sjukförsäkringssystemet      

74

5.3.5

Nomenklalurfrägan  ..................................... 

75

5.3.6

Yrke i en begränsad FoB 85   ...................... 

... 

76

5.3.7

Förslag   ...................................................... 

76

Prop. 1983/84:85

104

5.4  Utbildning   .......................................................... 

77

5.4.1

Urvalsundersökningar   ................................ 

77

5.4.2

Utbildningsregisler   ..................................... 

78

5.4.3

Förslag   ...................................................... 

.. 

79

5.5

Register-FoB    ..................................................... 

79

5.6

Begränsad folk- och bostadsräkning 1985   ........ 

.. 

80

5.6.1

Allmän fastighetstaxering 1986 (AFT 86) genomförs

81

5.6.2

AFT 86 genomförs inte    .............................. 

.. 

82

5.6.3

Förslag   ...................................................... 

.. 

83

6   DATABASER OCH PUBLICERING      .............................. 

83

6.1

Förutsättningar ................................................... 

83

6.2

Anslagsfinansierad statistik   ............................... 

.. 

83

6.3

Uppdragsfinansierad statistik   ............................ 

84

6.4

Tätorter   ............................................................. 

.. 

85

7   INTEGRITET, SÅRBARHET OCH SEKRETESS   ................ 

.. 

86

7.1

Gällande lagstiftning   .......................................... 

.. 

86

7.2

Allmänhetens syn på registermetoden   .............. 

87

7.3

Slutsatser ............................................................ 

.. 

88

8

FÖRFATTNINGSREGLERING M.M.................................... 

.. 

89

9

ALTERNATIV- OCH KO.STNADSBEDÖMNING   ................ 

89

9.1 Några utgångspunkter .......................................... 

.. 

89

9.2

FOBALTs huvudalternativ   ................................... 

.. 

90

9.3

Huvudalternativet Jämfört med traditionell FoB   . 

92

9.4

Kvalitetshöjande åtgärder   ................................. 

.. 

96

9.5

Personal- och organisalionskonsekvenser .......... 

.. 

98

9.6

Sammanfattande bedömning   ............................ 

.. 

99

10   LÅNGSIKTSPLAN OCH FÖRSLAG   ............................... 

100

10.1

Långsiktsplan   .................................................... 

100

10.2

Förslag ................................................................. 

102

BILAGOR'

1

Direktiven

2

Tilläggsdirektiven

3

Jämförelse av regisleralternativ för sysselsättnings- och pend­lingsstatislik

4

Blankett för konlrolluppgift (KU)

5

Blankett för flyltningsanmälan

6

Blankett för inkomstuppgift

7

Innehåll m m i begränsad FoB 85

8

Lag om folk- och bostadsstalistik

Ålerfinns i SCB:s fuUsländiga huvudrapport.

Prop. 1983/84:85

105

Bilaga 2

En sammanställning av remissyttrandena över statistiska centralbyråns rapport Nya metoder för folk- och bostads­räkningar

1    Remissinstanserna

Efler remiss har yttranden över statistiska centralbyråns rapport Nya metoder för folk- och bostadsräkningar avgetls av centralnämnden för fastighetsdata (CFD), datainspektionen, riksförsäkringsverket, socialsty­relsen, postverket, televerket, statens järnvägar, statens vägverk, ir-ans-portrådet; riksskatteverket, konjunkturinstilutet, skolöverstyrelsen, uni­versitets- och högskoleämbetet (UHÄ), institutet för social forskning, arbetarskyddsstyrelsen, arbetsmarknadsstyrelsen, statens invandrarverk, bosladsstyrelsen, statens institut för byggnadsforskning, sialens planverk, lantmäteriverkel, sialens induslriverk, siaiskoniorei, riksrevisionsverket (RRV), statens arbetsgivarverk (SAV), länsstyrelserna i Slockholms, Kal­mar, Hallands, Värmlands. Gävlebor'gs och Västernorrlands län, lokala skallemyndigheterna i Stockholm, Karlshamn, Västerås och Kiruna, can­cerkommittén, statistikutredningen, dataddegalionen, expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU), Haninge, Slockholms, Älvkar­leby, Mjölby, Norrköpings, Gotlands, Kristianstads, Helsingborgs. Malmö, Falkenbergs. Gölebor-gs, Karlstads, Västerås. Gävle, Hudiks­valls, Skellefteå, Umeå och Vilhelmina kommuner, Stockholms läns och Örebro läns landstings kommuner. Sydvästra Skånes kommunalförbund. Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundet, Centralorganisationen SACO/SR, Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens central­organisation (TCO), Svenska arbetsgivareföreningen (SAF), Sveriges hantverks- och industriorganisation - Familjeföretagen, Sveriges induslri-förbund. Föreningen för kommunal slatislik och planering. Företagens uppgiftslämnarddegation. Försäkringskasseförbundet, Kooperationens förhandlingsorganisation. Länsplanerarnas förening, AB Storstockholms Lokaltrafik samt Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag.

Därjämte har genom skolöverstyrelsen kommil yttrande från länsskol­nämnderna i Hallands, Malmöhus och Jämtlands län, genom universitets-och högskoleämbetet yttrande från regionstyrelserna för Stockholms, Uppsala och Lund/Malmö högskoleregioner. Stockholms och Göteborgs universitet , genom bostadsstyrelsen yttranden från länsbostadsnämn­derna i Södermanlands, Jönköpings, Kristianstads, Skaraborgs, Väster-botlens och Östergötlands län samt genom länsstyrelsen i Hallands län ell yttrande från lokala skattemyndigheten i Halmstads fögderi.

Prop. 1983/84:85

106

2    Behov av folk- och bostadsräkningar

Statistiska centralbyråns (SCB) behovskartläggning visar en efterfrågan av åriiga uppgifter om sysselsättning, uppgifter vart tredje år om pendling, hushåll och lägenheter saml uppgifter om yrke och utbildning vart femte år.

De flesta remissinstanserna delar bedömningen om behovel av uppgif­terna.

Huvudfrågan i rapporten är om det är möjligt att 1985 och framöver grunda folk- och bostadsräkningarna på register och inte genom enkät till allmänheten. Förslagen bygger i huvudsak på registeriösning kompletterad med en begränsad enkät 1985 till allmänheten.

Många remissinstanser ser med tillfredsställelse på att förslagen ger en mer aktuell stafistik. Detta gäller främst variabeln sysselsättning. Många uttrycker emellertid oro för kvaliteten på de framlida uppgifterna främst då variablerna hushåll, lägenhet och yrke.

De 35 remissinstanser som behandlat frågan om en begränsad folk- och bostadsräkning 1985 har alla tillstyrkt förslaget. Några har dessutom för­slag till kompletteringar till enkäten.

De flesta remissinstanserna har endast behandlat någon eller några av variablerna.'

Bland de remissinstanser som i allt väsentligt finner sig kunna lämna rapportens förslag i princip utan erinran är institutet för social forskning, länsstyrelserna i Slockholms, Kalmar. Hallands och Västernorrlands län. Haninge, Mjölby, Malmö, Falkenbergs och Umeå kommuner, Stockholms och Örebro läns landstings kommuner. Sydvästra Skånes kommunalför­bund, SACO/SR samt Försäkringskasseförbundet.

Datainspektionen har i huvudsak inget att erinra mot den föreslagna registerlösningen under förutsättning att allmänheten erhåller information om registreringen och sambearbetningen.

Några remissinstanser pekar på de samhällsekonomiska vinsterna av alt ha FoBmaterial.

Datadelegationen:

Datadelegationen anser det vara mycket angelägel alt de grundläggande datauppgifter som FoB kan tillhandahålla många olika användare hämtas från en för alla användare gemensam informationskälla vilket befrämjar jämförbarheten. Informationskällan skall vara av hög kvalitet och bygga på för alla gemensamma daladefinitioner. Utöver de grundläggande dataupp­gifterna kan många användare i t. ex. konkreta planeringssituationer behö­va få tillgång till särskilda datauppgifter. Dessa kan dä inte tillhandahållas från FoB. Eftersom de kommunala behoven av delområdesuppgifter, dvs. uppgifter för mindre områden än kommuner, är så omfattande skulle etl stort antal kommuner genomföra egna insamlingar om FoB inte funnes tillgänglig. Med FoB kan dessa insamlingar begränsas även om många kommuner får göra kompletterande insamlingar av särskilda datauppgifter.

Prop. 1983/84:85

107

En för riket gemensam FoB blir därmed troligen en samhällsekonomisk besparing.

Statistikutredningen:

För att kunna tillgodose samhällets informationsbehov behövs bl.a. grundläggande information om personer, företag och fastigheter. Den inte­grerade informationen om främst individer/hushåll, sysselsättning och bo­stadsförhållanden har hittills inhämtats i de traditionella folk- och bostads­räkningarna. En del av de uppgifter som insamlats i folkräkningarna finns dock numera tillgängliga i register. Dessa uppgifter har ulnytQats i de senare folkräkningarna och förts samman med uppgifter som inhämtats direkt från befolkningen. Det är .en naturlig utveckling att man utnylQar befintlig registerinformation i statistikframställningen så långt det är möj­ligt för alt minska både uppgiftslämnarbördan och kostnaderna. Samtidigt är det väsentligt att grundläggande krav på sekretess- och inlegritelsskydd för den enskilde inte eftersatts.

Statistikutredningen är positiv till ett ökat utnyttjande av adminstraliva register i den framtida slatistikframställningen. Nya meloder för folk- och bostadsräkningar kan betyda många fördelar Jämfört med en traditionell uppgiftsinsamling, både vad beträffar statistikens periodicitet och dess kostnader. Register som kan ge årliga uppgifter om bl.a. hela befolkning­ens sysselsättning och hushållslillhörighet kommer att betyda mycket för våra kunskaper om befolkningen, samtidigt som de kan ge underlagsmate­rial till betydligt mer ingående analyser om förändringar i befolkningens situation.

3   Årlig sysselsättningsstatistik

De flesta remissinstanserna har tillstyrkt förslaget i denna del. Många som är positiva har emellertid fört fram särskilda synpunkter om bland annat kompletteringar av underlaget.

Konjunkturinstitutet:

Den föreslagna metoden att insamla sysselsättningsuppgifter via kon­trolluppgiften (KU) har enligt institulets uppfattning stora förtjänster, nå­got som institutet också framhållit i sina yttranden över de båda delrappor­terna. För atl pendlingsstatislik och en god näringsgrensfördelad, regional sysselsättningsstatistik skall kunna framställas behövs en komplettering av KU med en arbelsställeuppgift för fierarbelsställeföretagen, vilket enligt utredningens förslag skulle ske direkt pä KU-blanketten. Även detta för­slag finner institutel väl underbyggt.

Ur konjunkturinstitutets synvinkel är det dock, som framgår av ovan­nämnda yttranden, främst i samband med den lönesummeuppgift som finns på KU som en arbetsställekod är av intresse. Med hjälp av en sådan kod skulle nämligen lönesummeelementen kunna näringsgrensförddas vil­ket skulle innebära en säkrare beräkningsgrund för de olika komponenter­na i den totalt utbetalda lönesumman. Denna näringsgrensfördelning omöj­liggörs dock, som institutet framhållit, om endast delar av materialet innehåller en arbetsställekod. Enligt förslaget i den nu föreliggande slut-. rapporten skall arbelsställekod "endast anges på de KU som lämnas av

Prop. 1983/84:85

108

huvudarbelsgivaren, dvs. de KU där arbelsgivaren redovisat avdragen preliminär A-skatt" (detaljrapporten sid 31) och för de personer som under mätmånaden (november) varil anslällda hos arbetsgivaren. En bety­dande del av KU-blanketterna skulle därmed kunna komma alt sakna arbetsställekod, vilket med hänsyn till önskemålet atl kunna genomföra en näringsgrensfördelad lönesummeberäkning vore olyckligt.

För förelagens del torde någon väsentlig lindring av uppgiftslämnarbör­dan ej uppnås genom att delar av populationen undanlas från uppgiftsläm-narplikten. Enligt så gott som samtliga företag som deltog i del s.k. Väsler-åsprovet var arbetsställeuppgiflen mycket lätt eller lätt att lämna och detta ulan att företagens redovisningssystem anpassats för att kunna lämna de efterfrågade uppgifterna. Institutet skulle vilja förorda att man begår in arbelsslällekod på samfiiga KU-blankelter sä alt man därigenom till fullo kan ta tillvara de möjligheter lill en god näringsgrensfördelning av löne­summan som införandet av en arbelsställekod på KU öppnar.

Institutet för social forskning:

Utredningen föreslår atl uppgifter om arbetstid skall insamlas genom atl arbetsgivarna uppger avtalad veckoarbetstid under november månad på kontrolluppgift till inkomsttaxeringen. För att statistiken skall ge en kor­rekt bild av arbetsvolymen i Sverige år det i hög grad önskvärt alt man försöker samla in uppgifter om faktisk arbetstid snarare än avtalad. Vidare är det tveksamt om det är mest väsentligt all få uppgifi om arbetstiden i november. Snarare verkar det önskvärt alt erhålla uppgifter som avser samma period som för inkomsten, således året. Faktiskt arbetat antal limmar under året, i många fall schablonberäknade, syns vara den mest relevanta arbetslidsuppgiflen. Önskar man erhålla en tvärsnittsuppgift för en bestämd månad, t. ex. november, bordet gå atl få genom utnytQande av uppgiften om vilka månader av året som kontrolluppgiften avser. För att förfarandet skall få tillräcklig precision behöver emellertid kvaliteten i denna uppgift höjas, vilkel också ulredningen föreslår.

Statskontoret-Statskontoret anser fortfarande - i enlighet med sill yttrande 1979-02-02 över HBS-utredningen (SOU 1978:79) - atl del finns risk för atl man får försämrad kvalitet i och förseningar av de uppgifter som erfordras för taxeringen om man via KU också samlar in uppgifter för statistiska ända­mål. Förslaget atl samla in statistikuppgifter via KU kommer ocksä för skattemyndigheterna atl innebära ett stort merarbete i elt starkt tidspressat skede och ge en markant arbetstopp vid en för skatteadministrationen känslig tidpunkt.

Då de nuvarande KU rutinerna emellertid sedan några år är etablerade och myndigheter och arbetsgivare anpassat sig härtill vill statskontoret emellertid inte motsätta sig den av FOBALT föreslagna ordningen med KU. Ett genomförande enligl utredningens förslag förutsätter dock alt skattemyndigheterna ges erforderliga resurser för att klara merarbetel och atl väsentliga störningar i skatteadministrationen kan undvikas. Statskon­toret grundar sitt ställningstagande på att del behov av en ärlig regional sysselsättningsstatistik som FOBALT redovisar är så stort alt det moti­verar de extra kostnader som rutinerna medför.

Innan ställning las till den föreslagna förändringen av KU och därmed sammanhängande rutiner bör man enligl statskontorets mening pröva möj-

Prop. 1983/84:85

109

ligheten av att låta SCB svara för beredning av felaktigt eller ofullständigt ifyllda uppgifter på KU för atl därmed mildra påfrestningar för skattead­ministrationen. Delta kan alternativt ske i efterhand på grundval av ADB-registrerad information. Man borde också kunna överväga att införa en blanketteknisk! modifierad KU där statistikuppgifterna avskiljs och över­sänds till SCB för beredning och registrering.

Oavsett vilkel alternativ som kan komma atl införas anser statskontoret att taxeringslagens sanktioner mot företag som brister i KUrapporleringen inte bör göras lillämpliga för den del som avser uppgiftslämnande för statistik.

Länsstyrelsen 1 Värmlands län:

Länsstyrelsen anser all den av utredningen föreslagna lösningen kan tillstyrkas. Sysselsättningens förändringar inom varje enskild kommun kan då fortsättningsvis beskrivas årligen och tillgodoser därmed del behov av aktualitet i sysselsåtlningsslalistiken som länsstyrelsen har.

Det är knappast realistiskt atl tro all sysselsältningsredovisningen på de skatteadministralivä kontrolluppgifterna kommer att fungera tillfredsstäl-landedirekt. Kontrollarbetet kommer därför utan tvivel att bli omfattande under de första åren som systemet är i drift.

Statist ikiitredningen:

Behovel av en årlig syssdsättningsstatislik är väl dokumenterat sedan läng lid tillbaka. Slalislikulredningens arbetsgrupper är positiva till FOBALT: s förslag atl insamla uppgifterna via kontrolluppgiften (KU). Som FOBALT också föreslär är det nödvändigt att komplettera informa­tionen på KU med uppgifter om arbetsställe och arbetstid. En viktig förutsättning för all få en lillfredsslällande statistik är naturiiglvis också en välfungerande ajourhållning av SCB: s arbetsställeregister.

En ärlig sysselsättningsstafistik pä registerbas bör betyda atl man kan minska AKU: s månatliga urval, som tidigare utökats för att förbättra den regionala redovisningen. Detta är ett exempel på att man inte bör se registeruppgifterna enbart som en ersättning för en traditionell folkräkning utan nyttan och kostnaderna bör även sältas i förhållande till besparingar som kan göras på andra nu existerande stalislikprodukler.

Dataddegalionen:

SCB: s förslag vad gäller arbetad lid (en vecka i november) på konlr-oll-uppgiften kan knappast kontrolleras på ett rimligt säll oavsett om blankett-rutan är ifylld eller ej, varför förslagel avstyrks. SCB: s förslag att insamla uppgift om arbelsställeidenlilelen på konlrolluppgiften tillslyrks. SCB bör dock lillställa företag med flera arbetsställen uppgift om arbelsslälleidenli-teler året innan redovisningsäret så alt företagen ges möjlighel all ta in arbetsslälleidentiteten i sin personalredovisning.

Mj

ö

lby kommun:

Mjölby kommun delar utredningens uppfallning all en utökad kontroll­uppgift (KU) avseende anställda samt SCB:s inkomslregisler och CFR avseende företagare bör vara en framkomlig väg alt skapa etl sysselsätt­nings- och pendlingsregister.

Denna lösning förutsätter en koppling lill ett heltäckande arbetsställere-

Prop. 1983/84:85

110

gister, som ännu ej tagits i bruk. Mjölby kommun befarar att problem kan uppstå i och med upprättande och ajourhållande av detta arbelsställeregis­ter. Svårigheterna bör kunna övervinnas men skall inte underskattas.

Norrköpings kommun:

För att kvaliteten på sysselsättningsstatistiken skall kunna säkerställas är det viktigt, att både skattemyndigheterna och SCB tilldelas nödvändiga resurser för granskning och rättning av kontrolluppgifternas data om ar­betsställen och arbetstider.

Det är även angeläget att arbetsgivarna fär en positiv attityd till att besvara den utökade kontrolluppgiften. En sådan attityd kan skapas ge­nom att SCB informerar om nyttan av den årliga sysselsättningsstatistiken och genom atl olika former för informationsäterföring skapas till såväl företagen som deras organisationer.

Helsingborgs kommun;

Kommunstyrelsen vill i detta sammanhang trycka på kravet på godtag­bar kvalitet i den föreslagna sysselsättningsstatistiken. Vid övergången till åriig sysselsättningsstatistik bör, för att säkerställa ett samband mellan den gamla och den nya metoden, på personblanketten vid FoB 85 även syssel­sättningsuppgifter tas med.

Flera av de remissinstanser som företräder det privata näringslivet av­styrker förslaget om en utbyggd kontrolluppgift för sysselsätlningsstatisti-ken. Även riksskatteverket och en av de tillfrågade lokala skattemyndighe­terna ställer sig avvisande till förslaget.

Bland de remissinstanser som avvisar förslaget märks följande.

Riksskatteverket:

Mot bakgrund av - - - KU:s centrala roll i skattesystemet och den tidspress under vilken beredning och registrering av KU sker anser RSV alt man inte bör störa en så känslig rutin med fier uppgifter. Enligt RSV: s mening bör KU endast innehålla information som är nödvändig för taxe­ringen och krediteringen av källskalt. Att på KU kräva in andra uppgifter är riskabelt bl.a. av följande skäl. Dels försvåras arbetsgivarnas arbete med KU, vilket kan innebära förseningar av inlämnandet. Dels kan det befaras att Ju fiera uppgifter KU innehåller desto sämre fylls blanketten i av arbetsgivarna. Skulle kvaliteten på uppgifterna försämras är det mycket allvarligt eftersom KU skall ligga till grund både för taxeringen och för krediteringen av källskalt. RSV anser alltså atl del är en stor nackdel för skatteadministrationen att på KU kräva in uppgifter som främst är avsedda för statistiska ändamål.

RSV hyser vidare vissa farhågor om atl - om nu uppgifter om arbetstid och arbetsställe krävs in via KU - ylleriigare krav kan komma atl ställas på skatteadministrationen vad avser insamling av andra uppgifter än sä­dana som behövs för folkbokföring och beskattning.

Lokala skattemyndigheten i Stockholm:

KU är i princip en uppgift från arbetsgivaren till skattemyndigheten. Den informationsmängd som landets skattemyndigheter via KU mottar under januari månad är omfattande. Tiden för registrering av all denna

Prop. 1983/84:85

111

information är begränsad. Arbetet utförs under tidspress. LSMS avstyrker förslagel att utöka arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet på KU med uppgifter som inle avser taxeringsarbetet. Det skulle öka tidsåtgång och kostnader för beredning och registrering och därmed försena starten för den åriiga deklarationsgranskningen. Tidtabellen för denna är redan nu mycket snäv. Det måsle ifrågasättas om lokal skattemyndighets personalresurser och tillgång till registreringsutrustning är dimensionerade atl klara av ytterliga­re uppgifter utan att arbetets kvalitet sänks och/eller tidsramarna över­skrids.

Svenska arbetsgivareföreningen och Sveriges industriförbund:

Vi anser från organisationernas sida att FOBALT: s förslag till huvud­lösning, utvidgad KU, måsle avfärdas av främst följande skäl:

-

Det skulle samhällsekonomiskt sett bli alltför dyrbart. SCB:s beräk­ningar visar på vissa besparingar vidjämfördse mot en traditionell FoB. SCB: s kalkyler är direkt missvisande, då man förbisett atl inräkna företagens uppgiftslämnarkostnader i kostnadskalkylen.

-

Den föreslagna integrationen mellan statistik- och uppbördsrutinerna skulle medföra risker för allvarliga störningar av uppbördsarbetet i olika led samt skapa en försämrad flexibilitet i uppbördssystemel inför änd­ringskrav. Uppbördsrulinen är av sådan samhällsekonomisk betydelse atl den inte får utsättas för dylika störningar och bindningar.

-

Det innebär ett i flera avseenden försämrat dalaskydd för företag och deras anställda.

-

Del innebär också ett utökat uppgiftslämnande för företagen. Eftersom statistikbehovet kan tillgodoses på elt tillfredsställande sätt med andra metoder för sysselsättningsmätningen utan utökad uppgiflsbörda för företag är alternativet att betrakta som onödigl betungande och därför olämpligt.

-

Det motiveras också i utredningsförslaget av behovet av pendlingssta­tislik. Enligt vår bedömning blir kvaliteten i denna pendlingsstatislik så undermålig att den inte kan anses motivera de ökade kostnader och besvär som är förenade med det extra uppgiftslämnandet.

Vi förordar från organisationernas sida alternativet "oförändrad KU". Enligt vår bedömning är detta alternativ

-  mest ändamålsenligt sett ur kostnadssynpunkt

-       tillräckligt informativt för att tillgodose alla viktigare informationsbe­

hov. Jämfört med en traditionell folkräkning skulle årliga sysselsätt­

ningsmätningar medge en fortlöpande uppföljning av sysselsättningsut­

vecklingen på olika regionala nivåer. Kvaliteten och precisionen i denna

sysselsätiningsstatistik skulle bli unik sett ur inlernationdit perspektiv

-       mesl lämpat för en bearbetning som måste kunna garantera ell betryg­

gande dataskydd. Personposten bör i detta allernativ utan men för

statistikframställningen kunna avidentifieras före utlämnandet från

RSV.

Skulle vårt förord för alternativet "oförändrad KU" ej vinna gehör från statsmakternas sida förordar organisationerna en fortsatt tillämpning av systemet med folkräkningar i traditionell ordning.

Företagens uppglftslämnardelegation:

Delegationen anser inle atl presenterade kalkyler ger en informativ bild av kostnaderna.

Kalkylerna visar att resursåtgången, när huvudalternativet ställs mot en

Prop. 1983/84:85

112

traditionell FoB, minskar med ca 0,2 milj, uppgiftslämnartimmar samt med ca 35 milj. kr. Tablån är missvisande. Ulredningen jämställer allmänhetens uppgiftslämnarinsatser med företagens utan att klargöra alt de bägge tim-uppgifterna inte är Jämförbara sett från samhällsekonomiska utgångspunk­ter. Beloppsuppgifterna avser dessutom endast myndigheternas kostna­der.

Inräknas företagens uppgiftslämnarkostnader, framstår nämligen systemalternativet registerbaserad räkning enligl FOBALT: s huvudalter­nativ som väsentligt dyrare än en traditionell FoB. Vid ett skäligt timpris av 200 kr. (valt som företagens genomsnittliga allernativkostnad per arbe­tad timme) blir resultatet i stället en kostnadshöjning för samhället på över 150 milj. kr. att jämföras med de angivna besparingar på 35 milj. kr. Dessa kostnadsskillnader baseras på den uppgifislåmnartid som SCB skaltal och som knappast är tilltagen i överkant. FOBALT: s huvudalternativ måste således avstyrkas på grund av förslagets direkta kostnadseffekter sett ur samhällelig synvinkel.

Delegationen anser att det ur uppgiflslämnarsynpunkl och uppbördssyn­punkt är synnerligen olämpligt atl KUrutinen belastas med särskilda upp­giftskrav för statistikändamål. Tillkomna uppgiftskrav kan på etl allvarligt sätt störa förelagens arbete med KUrapporleringen lill skaltemyndigheter och anställda. Dessa rutiner måste i regel utföras under en sådan tids- och kapacitetspress atl ylleriigare arbetsmoment får bedömas som uteslutna. Delegationen erinrar om alt KUmaterialet numera intar en sårställning genom att det också utnytQas som underiag för krediteringen av de anställ­das skatter.

Delegationen förordar för egen del alternativet oförändrad KU, om sysselsättningsmätningarna skall baseras på tillgängligt, rikstäckande re­gistermaterial. Delegationen vill därvid påminna om möjligheterna att eventuellt använda de skatteadministralivä uppbördsdeklarationerna som informationskälla för sysselsätlningsmälningar. FOBALT har avsläll från atl redogöra för detta material och dess användbarhet för statistik.

4    Pendlingsstatistik

De remissinstanser som har yttrat sig särskilt om förslagel till pendlings­regisler är i allmänhet positiva. Frän flera håll framhålls det att värdet av statistiken skulle höjas om uppgift om färdmedel logs med. Skälen för detta utvecklas bland annat av följande remissinstanser.

Transportr

ä

det:

Det har i olika sammanhang framkommit att det var mycket olyckligt att variabeln färdsätt till/från arbetet inte var med i FoB 80. Färdsätlsvaria-beln har central betydelse för samhällsplaneringen på olika nivåer och ingår som en förutsättning för vissa planeringsmodeller. Utvecklingen har dessutom gått mycket snabbi sedan den senaste redovisningen från FoB 75. Kollektivtrafiken har byggts ut och ökat snabbt, en utveckling som fortgår. Kunskapen om förändringarna på lokal och regional nivå är emel­lertid mycket begränsade. Del vore därför myckel värdefullt om en ny

Prop. 1983/84:85

113

mätning av färdmedelsvariabeln kunde ske. Det är inte möjligt att få in denna via en registerlösning. Däremot skulle det vara möjligt atl fä in färdsätt till/frän arbetet via den begränsade FoB som utredningen föresla­git att genomföras 1985.

Malmö kommun:

Pendlingsuppgifter vart tredje år, som utredningen föreslär, är accepta­belt.En mer frekvent pendlingsstatislik är till nytta, inte minsl för den kommunala trafikplaneringen. En intressant variabel i detta sammanhang är valet av färdmedel. Denna har funnits med i tidigare folkräkningar men slopades av kostnadsskäl i FoB 80. FOBALT föreslår inte heller att val av färdmedel skall finnas med i framtiden. I stället hänvisas till alt kommunen kan erhålla utdrag från pendlingsregister som underlag för egna urvalsun­dersökningar.

Alt kommunen kan göra egna undersökningar med lokalt relevanta frågeställningar är positivt, men innebär samtidigt att ansvar och kostnader för delar av statistikproduktionen övervältras på kommunen. Kommuner­nas möjligheter till egna bearbetningar, får inte vara en genväg lill bespa­ringar vid SCB.

Några kritiska röster har höjts. Från Svenska arbetsgivareföreningen och Sveriges industriförbund framförs följande:

FOBALT ägnar stor uppmärksamhet åt pendlingsstatistiken. Vi ifråga­sätter inle utredningens behovsinventeringar, men vi ifrågasätter om mät­ningen av arbetsreseströmmarna enligt ulredningens modell fyller någon reell informationsfunktion. Utvecklingen inom Qänsteproduktionen bidrar exempelvis med en hög men i FOBALTmoddlen knappast registrerbar rörlighet. En pendlingsstatistik i övrigt utan någon färdmedelsredovisning och utan uppgifter om arbetstidens förläggning torde knappast ha elt värjde för användarna som ens tillnärmelsevis motsvarar de extra kostnader och besvär som denna statistik skulle medföra.

Vi avslyrker av anförda skäl en påföring av arbetsställenummer pä KU.

5    Hushålls- och bostadsstatistik

De fiesta remissinstanserna tillstyrker och i många fall högprioriteras förslaget alt tillsätta en ulredning om att folkbokföringen i framtiden skulle ske på lägenheler och inle på fastigheter. Från många håll framhålls atl därigenom kan man fä fram ett lägenhetsregister vilkel skapar möjligheter till en fungerande statistik om hushåll och lägenheter.

Många remissinstanser ser förslagen atl bygga upp statistiska hushålls-och bostadsbyggnadsregister som kortsiktiga nödlösningar.

Flertalet av de remissinstanser som särskilt yttrat sig över denna del av FOBALT: s förslag oroar sig för kvaliteten pä uppgifterna i registren. Flera remissinstanser avstyrker helt förslagen i denna del och menar att resur­serna borde koncentreras på att bygga upp ett fungerande lägenhetsregis-ler. 

8    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

114

Bland de remissinslanser som tillstyrker förslagen om än ibland med viss tvekan märks följande.

Konjunkturinstitutet:

Beiräffande förslaget om ett statistiskt h ushåll sregisier med utgångspunkt i en begränsad FoB 1985 och en från denna tidpunkt funge­rande ändrad flyttningsanmälan är institutet fortfarande inte övertygat om alt den efterfrågade informationen om hushållens struktur bäst er-hålles genom en sådan totalundersökning. Vid uppbyggnaden av ett regisler av delta slag måsle också rimlig hänsyn tas lill inlegriletsaspekterna. Möjligen skulle urvalsundersökningar vara tillfyllest eller kanske t. o. m. bättre för dessa stalistikbehov. I varje fall vill institutet understryka utredningens påpekande att det av utredningen föreslagna alternativet behöver utvärde­ras på urvalsbasis.

Institutet har funnit att om utredningens förslag till uppbyggnad av ett statistiskt bostadsbyggna.dsregisier genomförs skulle detta medföra förbättringar av underlaget för det analys- och prognosarbete som bedrivs vid institutet. Mot bakgrund av ombyggnadsverksamhetens ökan­de omfattning vill institutet därvid särskilt framhålla behovet av en utvidg­ning av rivnings- och moderniseringsstatisliken till att även omfatta små­hus. Institutets huvudsakliga inriktning på kortsiktigt analys- och prognos­arbete innebär atl det är angeläget atl uppgifterna i detta regisler finns tillgängliga snarast möjligt efter att dessa ändrats genom uppdateringar. Detta aktualitetskrav torde kunna tillgodoses genom att materialet görs tillgängligt i de av SCB: s databaser ur vilka data kan hämtas via termina­ler.

Statskontoret:

Statskontoret anser dock atl de behov som skulle kunna motivera ett lägenhetsregister inte är särskilt tunga. Uppbyggnaden och aktualiseringen av ett lägenhetsregister inrymmer säkerligen en lång rad besvärliga admini­strativa problem och medför avsevärda kostnader. Mot bakgrund härav kan en särskild utredning knappast motiveras. Man bör därför, i vart fall tills vidare, söka tillgodose kraven på hushålls- och lägenhelsstatistik genom de mera kortsiktiga åtgärder FOBALT angett.

Länsstyrelsen 1 Stockholms län:

1 det korta tidsperspektivet föreslår utredningen upprättandel av elt statistiski hushållsregister och ett statistiskt bosladsbyggnadsregister. Till grund för registren skall ligga en ny insamling frän allmänheten, en begrän­sad FoB 85. Länsstyrelsen anser atl kvalitetsaspekten måste noga beaktas och stöder ulredningens förslag om konlrollundersökningar. Förutom den eventuellt bristande kvalitén utgör det faktum att ingen koppling kan ske mellan hushålls- och bostadsbyggnadsregistret en ytterligare svaghet. Då analyser av hushållens bostadsförhållanden har stor betydelse i länsstyrel­sens prognosverksamhet, anser länsstyrelsen del vara en kraftig försäm­ring om inte hushållen kan kopplas till ett åldersfördelat bostadsbestånd efter FoB 85.

Länsstyrelsen anser vidare att del skulle vara av stort värde om bostads­registren kunde byggas ut eller kopplas till ett byggnadsregister. Något sådani finns inte för närvarande, men skulle vara av stort värde för bl.a. fysisk planering, civilförsvar och kulturminnesvård.

Prop. 1983/84:85

115

Bland det stora antalet remissinstanser som avstyrker förslagen i denna del märks följande.

Svenska kommunförbundet:

Tillskapandet av ett hushållsregister och ett bostadsbyggnadsregister kan enligt styrelsen endast uppfattas som en övergångslösning. Möjlighe­terna att med deras hjälp beskriva hushållens bostadsförhållanden är näm­ligen begränsade och uppgifter om icke gifta samboende kan ej erhållas. Dessa register utgör därför inget egentligt alternativ till hittillsvarande informationsförsörjning. Dessutom förväntas kvalitetsproblem och krav finns på särskilda undersökningar som komplement. Till fördelarna hör dock all registren ger möjlighet till viss årlig redovisning av uppgifter om hushåll och bostadsbyggnader samt atl ett bostadsbyggnadsregister skulle kunna utgöra en hjälp vid uppbyggnad av etl byggnads/lägenhetsregister. Det är emellertid viktigt enligt styrelsens uppfattning all klara ut om dessa fördelar uppväger de kostnader och den osäkerhet som är förenad med denna lösning. Mot bakgrund av vad som ovan sagts förefaller det ganska troligt all en ny begränsad FoB ändock måste genomföras 1990 i avvaktan på en permanent registerlösning. Det av utredningen föreslagna princip­beslutet om övergång till en registeriösning kan under alla förhållanden lämpligen vänta tills frågan om byggnads/lägenhetsregister utretts.

Centralnämnden för fastighetsdata:

Sammanfattningsvis har CFD inte övertygats om behovet av en redovis­ning av den detaljeringsgrad som utredningen föreslår, CFD ifrågasätter också om register av det slag som utredningen föreslår kommer att kunna ajourhållas på elt tillfredsställande sätt. Mot bakgrund härav avstyrker CFD utredningens förslag om lägenhetsregister och stalistiskt bostads­byggnadsregister. Enligt CFD: s bedömning kan tillräcklig noggrannhet uppnås genom en redovisning av uppgifter per byggnad. En redovisning per byggnad är atl föredra också av det skälet att intresse för uppgifter om byggnader föreligger även utanför folk- och bosladsräkningssammanhang. Ajourhållningen av registeruppgifter underlättas av detta.

Redovisning av uppgifter om byggnader underlättas om ett basregister över byggnader finns. Ett sådant register kan, såvitt CFD kan bedöma, byggas upp med fastighetsdatasyslemel som bas genom relativt sett små resursinsatser.

Länsstyrelsen i Värmlands län:

Länsstyrelsen kan konstatera att den enda kvalitativt acceptabla regis­teriösningen är den som grundar sig på ett gemensamt lägenhetsnummer såväl i folkbokföringen som i etl lägenhetsregister. Det utredningsarbete som FOBALT föreslår skall igångsättas för att närmare undersöka förut­sättningarna för nämnda registerlösning är myckel angeläget och bör bedri­vas skyndsamt. Länsstyrelsen förordar alt ett syslem med lägenhetsnum­mer införs så att en fullständig registeriösning i fråga om hushåll och lägenheter kan vara klar omkring 1990.

De provisoriska regislerlösningar som i det kortare perspektivet föreslås av utredningen kommer troligen att ge en slatistikinformation av tvivelak­tigt värde. Länsstyrelsen kan konstatera atl den '"registeriösning"' som gjordes i samband med FoB 80, där fastighetstaxeringen låg till grund, har

Prop. 1983/84:85

116

lett till en klar kvalitetsförsämring i Jämförelse med tidigare FoB: ar. Läns­styrelsen kan för sin del därför inte förorda atl man i en FoB 85 använder sig av de föreslagna provisoriska registerlösningarna utan förordar atl datainsamlingen sker på "vanligt sätt".

Många av de tillfrågade kommunerna är myckel skeptiska till förslagna registerlösningar. De föredrar ett framtida lägenhetsregister. Några exem­pel bland dessa är följande.

Helsingborgs kommun:

Kommunstyrelsen anser att den enda på sikt acceptabla registerlösning­en är den som bygger på ett gemensamt lägenhetsnummer såväl i folkbok­föringen som i etl lägenhetsregister. Lägenhetsregister förekommer redan i dag i ett anlal administrativa tillämpningar, bl. a. hos flertalet större fastig­hetsägare, vilkas register använts redan vid tidigare folk- och bostadsräk­ningar.

Kommunstyrelsen ställer sig mycket tveksam till en kortsiktig lösning med statistiska bostads- och hushållsregister. Det riktiga måste vara att från början satsa på en registeriösning som bygger på elt gemensamt lägenhetsnummer i folkbokföringen och i ett lägenhetsregister.

Göteborgs kommun:

Kommunstyrelsen konstaterar att den kvalitativt acceptabla registerlös­ningen är den som grundar sig på elt gemensami lägenhetsnummer i folkbokföringen och i ett lägenhetsregister. Det är av stor vikt att det av SCB föreslagna utredningsarbetet startas och alt det bedrivs skyndsamt. Enligt kommunstyrelsen bör riktlinjerna för det fortsatta arbetet vara att registerinformationen kan ligga till grund för produktion av hushålls- och lägenhetsstatistik senast fr. o. m. år 1990.

Förslaget från FOBALT till registeriösning i det kortare tidsperspektivet kan inte tillgodose behovet av hushålls- och lägenhetsstalistik på ett accep­tabelt sätt. Förslaget är enbart att betrakta som en tillfällig nödlösning.

Hudiksvalls kommun:

En viktig bit i systemet skjuts dock på framliden. Det gäller kopplingen mellan hushåll och lägenheter, dvs. det viktiga planeringsunderlag som beskriver befolkningens boendeförhållanden och bostadsstandard. Här re­dovisas en interimistisk nödlösning och den viktiga integrationsnyckeln mellan bostäder och hushåll - införande av ett unikt lägenhetsnummer -föreslås bli föremål för en speciell utredning. Hudiksvalls kommun anser, att det är olyckligt att ett slutligt förslag i denna fråga inte har kunnat presenteras i statistiska centralbyråns utredningsrapport. SCB:s förslag innebär nu att frågan om folkbokföring på lägenhet och möjligheterna att skapa ett byggnads/lägenhetsregister utreds under åren fram t. o. m. 1986. En fullt utbyggd folk- och bostadsräkningsslatistik byggd på registeriös­ning kan därför vara i full drift först i slutet av 1980-talet.

Förslaget att en särskild utredning tillsätts för att utarbeta metoder för stegvis uppbyggnad av elt system med lägenhetsnummer måste nu priori­teras och tillgängliga resurser måsle samlas kring detta projekt. Tills ett

Prop. 1983/84:85

117

fungerande system med folkbokföring på lägenhet är i drift bör hushålls-och bostadsstatistiken klaras med hjälp av den vanliga FOBmeloden. Hudiksvalls kommun avstyrker således utredningens förslag om upplägg­ning av elt s.k. slalisliskt hushållsregisler.

De remissinstanser som har någon form av planerande verksamhet inom delområdet bostäder/byggnader har en helt avvikande syn på frågan om lägenhetsregister och lägenhetsnummer i folkbokföringen. De utvecklar skälen för sitt ställningstagande enligt följande.

Statens planverk:

I denna fråga vill planverket framföra all byggnaden som minsta redo­visningsenhet ger ell ändamålsenligt underlag i arbetet med planläggning och byggande. Den detaljeringsgraden är mol bakgrund av att bostadsbyg­gandel under de senaste decennierna medfört att trångboddhet och kvali­letsbrister i alll väsentligt (90-100 % enligt FoB 1980) övervunnits, fullt tillräcklig. Det av FOBALT föreslagna statistiska bostadsbyggnadsregist­ret skulle därmed fylla en viktig funktion i ett skede när fasiighetsregistrei hos centralnämnden för fastighetsdata håller på atl byggas upp. Genom identitet när det gäller fastighetsbeteckning mellan olika register och ett fortsatt utvecklingsarbete när det gäller husregistrering skulle etl framtida basregister för byggnader kunna byggas upp. Därvid bör beaktas att man med ett sådant register endast täcker in bostadsbyggnader. Dessa utgör enligl olika uppskattningar omkring hälften av landets totala byggnadsbe­stånd. Det är ur den fysiska planeringens synvinkel viktigare att få fram ett register över landets samtliga byggnader än att satsa resurser på att bygga upp ett lägenhetsregister. Av ovanstående framgår alt planverket finner FOBALT: s förslag om att tillsätta en utredning om hushålls/lägenhetsre­gister mindre angeläget.

Lantmäteriverket:

Det finns enligt LMV: s bedömning ett ökande behov av information om befintlig bebyggelse i olika planeringssammanhang. LMV berörde della i yttrandet förra året över FOBALT: s delrapport. LMV har inte i sin verksamhet erfarit något behov av att ett system för bällre försörjning med byggnadsdata byggs upp med lägenheten som basenhet. Om det emellertid finns behov av elt registersystem, som skall kunna ge fullgod information om hushållens boendeförhållanden, måsle man kunna koppla ihop hushål­len med lägenheten, byggnaden och fastigheten. Om en sådan lösning är motiverad eller inte och hur lösningen i så fall skall utformas bör utredas vidare.

Såsom LMV framhöll i det förut nämnda yttrandet kan det inte anses försvarbart att bygga upp ett sårskilt stalistiskt bosladsbyggnadsregister. Vad som närmast bör göras är i stället att utforma identitelsbeteckningar för byggnader, med koppling till fastighetsindelningen och fastighelskoor-dinaterna, så alt del blir möjligt att effektivt använda byggnadsdata som redan finns i fastighetsanknutna register, främst fastighetstaxeringsregis­tret, och så att man får en stomme till vilken man kan knyta byggnadsdata som framdeles registreras i olika sammanhang, l.ex. kommunala bygg­nadsregister.

En sådan stomme kan sedan kompletteras med de byggnadsdata som

Prop. 1983/84:85

'

118

bedöms relevanta för samhällsplaneringen. Sådana uppgifter bör lämpligen samlas in i anslutning till nästa allmänna fastighetstaxering och hänföras lill byggnaden. Från samordningssynpunkt innebär en sådan uppläggning att nästa folk- och bostadsräkning bör skjutas till 1986.

Den fortlöpande uppdateringen av de byggnadsdata som på föreslaget sätt samlas in genom nästa allmänna fastighetstaxering bör ordnas genom att kommunernas rapportering lill skattemyndigheter och SCB samordnas till en enda rapportering. Denna rapportering bör också samordnas med kommunernas nuvarande medverkan med att lämna uppgifter till grund för den allmänna kartläggningen och utnyttjas för uppdatering av fastighetsda­tasystemets koordinatregisler.

6   Yrkesuppgifter

De remissinslanser som särskilt behandlat yrkesvariabeln instämmer, med något undantag, i FOBALT: s bedömning av värdel av en yrkesstati­stik.

Många är dock oroade över kvaliteten i registren och alt kvaliteten framför allt kommer att urholkas i framliden.

Flera remissinslanser menar att om en begränsad FoB genomförs bör även yrkesvariabeln ingå som en grund för registerlösningen.

De flesla remissinstanserna accepterar en registerlösning men pekar på behovet av djupare analys av kvaliteisbristerna.

Rik.sförsäkringsverkei:

För alt förenkla uppgiftslämnandet för enskilda personer anser RFV det vara smidigt och rationellt att använda befintliga uppgifter som grund för framställning av statistik. Verket har därför inga principiella erinringar mot att ett yrkesregister baseras på de yrkesuppgifier som i dag finns hos försäkringskassorna. Däremot anser RFV det i högsta grad olämpligt alt genom författning eller på annat sätt för framtiden garanlera all dessa uppgifter även fortsättningsvis kommer att finnas tillgängliga för statistisk användning. Sådana garantier medför mindre flexibilitet i beslutsfattandet genom att angelägna förändringar av socialförsäkringens administration kan försenas eller hindras. Vidare kan prioriteringsproblem uppstå.

RFV förutsätter att verket och försäkringskassorna tilldelas de extra resurser som behövs om yrkesuppgifier i folk- och bostadsräkningar skall baseras på material hos kassorna. För att inte behöva prioritera mellan den egna egentliga verksamheten och uppgiftslämnande till SCB kan det lyckas lämpligt alt medel för olika myndigheters uppgiftslämnande till folk- och bostadsräkningar i förekommande fall erhålls frän ett annat anslag än respektive myndighets förvaltningsanslag.

SCB: s överväganden om insamling av yrkesuppgifier från försäkrings­kassorna ulgår från all inkomstförfrågningar sänds till alla som inle anmält ändrad inkomst under de senaste tio månaderna. Denna årliga inkomstför­frågan kommer alt upphöra. RFV anser det angelägel att hänsyn till detta tas vid bedömningarna om och på vilket sätt elt yrkesregister bör baseras på uppgifter från inkomstanmälningar hos försäkringskassorna. Utredning­en har pekat på olika möjligheter till elt sådant hänsynstagande.

Prop. 1983/84:85

119

Ett yrkesregister är av intresse även för den utvärderingsverksamhet som RFV bedriver inom socialförsäkringsområdet. Huvuddelen av social­försäkringsstatistiken baseras pä uppgifter ur de dataregister som uppräl­lats för administration av socialförsäkringen. Vissa uppgifter, som inte ingår i dessa administrativa dataregister, har visserligen ansetts angelägna för den statistiska beskrivningen inom socialförsäkringsområdet men har av ekonomiska skäl inte kunnat las med. Yrkesuppgiften är en sådan uppgift.

SCB föreslår atl yrkesuppgifierna hos försäkringskassorna i klartext inrapporteras till RFV:s datasystem och därefter levereras till SCB för klassificering (kodning). Då kan givetvis RFV använda dessa uppgifter även för den egna verksamheten. För RFV: s utvärderingsverksamhet skulle det vara värdefullt att få tillgång även till yrkeskoderna i det slutgil­tiga yrkesregistret. RFV anser därför alt del bör säkerställas att SCB ger verket tillgång till de yrkeskoder pä individnivå vilka baseras på material hos försäkringskassorna.

Skolöverstyrelsen:

Utredningens förslag till registerlösning med uppgifter från försäkrings­kassorna som primär källa och med löneregister m.m. som komplement är en förbättring Jämfört med delrapporten där löneregisler var den primära källan. Det praktiska provet i Västerås gav i stort sett positiva resultat och utredningen bedömer den här registermetoden som acceptabel. Bortfallet är dock tio gånger så stort som vid den traditionella folk- och bostadsräk­ningen och registerlösningen innebär atl mättidpunkten blir flytande, vilket måste försvåra utnyttjandet. Den tveksamhet SÖ framförde i yttrandet över delrapporten kan därför i viss mån sägas kvarstå. Den långa fördröj­ningen vid en traditionell FoB, innan yrkesuppgifter blir tillgängliga om en arbetsmarknad med snabba, oförutsedda förändringar, medför dock att SÖ gör avkall på kravet pä precision och förordar registerlösningen, där yrkes­uppgifterna betydligt snabbare kommer att bli tillgängliga.

Arbetarskyddsstyrelsen:

Styrelsen nödgas konstatera att förslaget om att la fram ett yrkesregister genom kombination av uppgifter från lönestatistik och sjukförsäkringssys­temet inte synes kunna ge för styrelsens verksamhet nödvändig precision. Styrelsen vidhåller därför sin uppfattning att yrkesuppgiften bör inhämtas med hjälp av begränsade FoBar. Därvid bör det dessutom vara möjligt att få bättre uppgifter än vid tidigare FoB eftersom begränsningarna gör alt mer uppmärksamhet kan ägnas åt varje fråga i form av utförliga anvisning­ar etc.

Bortfallet med 5 % är i sig starkt negativt i arbetsmedicinska samman­hang eftersom de specifika effekterna hos en viss riskpopulation alllid rör mycket små tal. Dessutom finns det skäl att tro att personer utan sjukdagar blir kraftigt övcrtepresenterade i bortfallet.

Kvaliteten i yrkesuppgifterna kommer troligen att försämras. Dels blir det en följd av den flytande mättidpunkten (ett år), dels ökar risken för att man antingen måste införa mera ospecificerade yrkeskoder (typ metallar­betare i stället för svetsare) eller eljest får fiera felkodningar. Från arbets­miljösynpunkt är det angeläget med 5-siffernivå för yrkesuppgifterna.

Sammanlagt kan denna kvalitetsförsämring komma atl dels leda till en sämre arbetsskadestatistik, dels omöjliggöra framtida utnytQande av yr-

Prop. 1983/84:85

120

kesuppgifter i FoB för epidemiologiska studier. Redan nu är yrkesuppgif­ten från FoB den svagaste länken vid s.k. registerepidemiologi, där man utnyttjar befintliga regisler (l.ex. cancermiljöregislret och dödsfallsregis­tret) för alt studera misstänkta samband mellan arbetsmiljö och sjukdom.

Arbetsmarknadsstyrelsen:

Del finns ett behov av bättre information på regional nivå om befolk­ningens yrkesfördelning och utbildning. Register av den typ som utred­ningen har föreslagit kan tänkas vara lämpliga underlag för sådana upp­gifter. Dessa frågor behöver dock analyseras närmare. Som exempel på kvalitetsproblem kan nämnas, atl byte av yrke som inte samtidigt innebär sådana förändringar i inkomst att ersättningen vid sjukdom ändras sanno­likt inle kommer att anmälas till försäkringskassorna.

Tillfrågade länsstyrelser och kommuner tillstyrker i huvudsak FO­BALT: s förslag.

Svenska arbetsgivareföreningen och Sveriges Industriförbund anser att statistikbehoven i fråga om yrke skulle kunna tillgodoses genom urvalsun­dersökningar. De anför:

Beträffande yrkes- och utbildningsstatistiken anser vi att de mest ange­lägna slatistikbehoven bäst skulle kunna tillgodoses genom urvalsunder­sökningar, förslagsvis genom intermittent utökade arbetskraftsundersök­ningar (AKU).

Enligt vår bedömning utgör inte primäruppgifterna till lönestatistiken f.n. någol lämpligt utgångsmaterial för uppgifter om yrke. Den tidigare yrkesindelningen är ej längre genomgående ulan har nämligen numera till viss del kommit att ersättas av grupperingar och indelningar, uppbyggda efler andra kriterier ärr yrke. Vi avstyrker därför att materialet tas i anspråk för framställning av statistik över yrken. Vi har däremot inget att erinra mot atl SCB ytterligare överväger försäkringskassans möjligheter att registrera och redovisa yrkesslalistik. Vi reserverar oss dock för de ändringar beträffande behovet av yrkesuppgifter som på sikt kan inträffa inom försäkringskassesyslemet. Vi förordar därför att statistiken över yrke liksom över utbildningen primärt insamlas direkt från allmänheten pä urvalsbasis.

7   Utbildningsuppgifter i folk- och bostadsräkningarna

Huvuddelen av de remissinstanser som behandlat utbildningsvariabeln tillstyrker utredningens förslag. Flera utvecklar skälen för ett utbildnings­register. Bland dessa märks följande.

Skolöverstyrelsen:

SÖ anser att det är mycket viktigt att FOBALT: s förslag om alt skapa etl register över befolkningens utbildning genomförs. För utbildningspla­neringen är uppgifter om utbildning i kombination med uppgifter om yrke av stor vikt. Urvalsundersökningar kan inte ersätta utbildningsregislrel då

Prop. 1983/84:85

121

många utbildningar inom t. ex. gymnasieskolan fullbordas av så få perso­ner sä att totalundersökningar krävs för atl kunna studera exempelvis överensstämmelsen mellan yrke och utbildning. Även för regionala studier av ulbildningsvariabeln krävs i allmänhel totalundersökningar.

Ett utbildningsregister måste för atl vara användbart låggas upp pä ett sådani sått atl uppgifterna är aktuella och registret måsle sedan snabbt bli tillgängligt i arbetet med planeringen av utbildningsväsendet. Del är nöd­vändigt alt de centala och regionala utbildningsmyndigheterna får tillfälle att göra egna bearbetningar utifrån registret.

Instdutet för social forskning:

Utredningens förslag om ett utbildningsregisler förefaller välmotiverat och det borde vara möjligt att kontinuerligt uppdatera det med hjälp av årliga uppgifter från utbildningssystemet. Det kan emellertid inte vara tillfredsställande att basera etl sådant regisler på cirka femton år gamla uppgifter från folk- och bostadsräkningen 1970. Bland annat kommer i så fall uppgifter om utbildningen för del stora antal invandrare som kommit till Sverige sedan dess helt saknas. Skall ett utbildningsregister upprättas bör således utbildning ingå bland de uppgifter som samlas in från hushållen i en enkät 1985. Det är då viktigt att slor omsorg läggs ned i utformandet av enkäten, eftersom utbildning av många ses som en uppgift som är känslig att lämna.

Länsstyrelsen i Kalmar län:

En av de viktigaste planeringsuppgiflerna på regional nivå under 1980-talet är att försöka anpassa yrkesutbildningen lill de behov som föreligger av utbildad arbetskraft, I dag finns etl myckel undermåligt underlag som belyser sambanden utbildning - yrken - näringsgren. För att kunna vägleda i planeringen måste utbildningsuppgifterna dessulom vara relativt detaljerade. Det är därför tillfredsställande att utredningen i huvudsak med hjälp av befintliga regisler kunna föreslå uppbyggnaden av elt utbildnings­regisler, vilket successivt kan uppdateras.

Utredningen belyser inte vilka möjligheter som kan finnas alt samköra uppgifter om utbildning och yrke. Länsstyrelsen förutsätter dock all del kommer att finnas möjligheter att belysa sambanden mellan dessa båda variabler.

Några remissinstanser förordar flera urvalsundersökningar för all belysa speciellt intressanta utbildningar.

Konjunkturinstdutet:

Enligt institutets mening bör man, tvärtemot utredningens ambitioner om en i detalj utformad lolalstatistik, slarkt begränsa uppgifterna i en sådan och i stället inrikta sig pä atl på annat sätt försöka fä fram tillräckligt bra uppgifter för de grupper som kan vara av särskilt intresse, varvid man bättre än för närvarande borde kunna utnyttja den information som finns inom utbildningssystemet. Vid analys av den ekonomiska utvecklingen vore det l.ex. i nuläget av stort intresse att närmare studera omfattning, innehåll och utveckling av befolkningens lekniska utbildning med hänsyn till att det finns tendenser som tyder på viss risk för brist inom delta område den närmast framförliggande tiden, samlidigl som tillgången på

Prop. 1983/84:85

122

kunnig arbetskraft inom delta område är av vital betydelse för den ekono­miska utvecklingen. För närvarande är den offentliga ulbildningsstatisti­ken inle utformad pä ett sådant sätt att den lämpar sig för atl tillgodose etl sådani informationsbehov.

Statistikutredningen:

Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att man också får fram tillfreds­ställande registeriösningar av utbildningsvariabeln. Möjligheterna för atl ajourföra ett utbildningsregisler är goda och FOBALT har givit förslag på lösningar till ytterligare förbättringar som skulle täcka in fler utbildningar. FOBALT: s förslag kommer inte att ge tillfredsställande information om hela befolkningens utbildning. Främst är del unga som genomgått utbild­ning i Sverige som enligt FOBALT: s förslag kan belysas. Behovet av utbildningsupplysningar är så slort alt det är motiverat att insamla utbild­ningsuppgifter i enkätundersökningen 1985. Informationen är viktig som ett grundmaterial i en registerlösning. De kvalitativa problemen skulle bli alltför omfattande om man byggde på information från folkräkningen 1970, som FOBALT föreslår. Atl fråga om befolkningens utbildningsnivå i en enkätundersökning är både känsligt och svårt. Erfarenheter från tidigare folkräkningar i Sverige och andra länder visar all uppgifterna kan få en otillfredsställande kvalitet. För atl underlätta både ifyllandet av uppgif­terna och bearbetningen bör man undvika att insamla en alltför detaljerad information och eventuellt använda fasta svarsalternativ för de vanligaste utbildningarna. Samtidigt bör man sträva mol all finna lösningar på hur man skall få uppgifter om framtida invandrares utbildning. Det är stora problem med att Jämföra utbildningssystem i olika länder, men möjlighe­terna till några enkla klassificeringar bör undersökas. Statens invandrar­verk insamlar delvis information för utomnordiska invandrare.

Dataddegalionen:

Förslaget om utbildningsregister enligl FOBALT kommer som anförs i utredningen alt leda till en slor undertäckning av befolkningens utbild­ningsnivå. Utbildningsuppgifterna är viktiga för all bl.a. kunna belysa sysselsättningsfrågor. SCB: s förslag har i hög gr-ad begränsats till vad som kan insamlas med hjälp av offentliga utbildningsregisler. Behovet av upp­gifter om yrke/arbetsuppgifter och om ulbildning bör omprövas, om som nedan förordas en folk- och bostadsräkning 1985 görs via blankett till hushällen.

Även Svenska arbetsgivareföreningen och Sveriges industriförbund för­ordar urvalsundersökningar.

8    Sekretess och integritet

Några remissinstanser har pekat pä behovet av en djupare analys av sekretess- och inlegritetsfrågorna.

Statistikutredningen och datadelegationen har var för sig pekat på beho­vet av en skärpning av sekretesslagen för atl skydda uppgifter som samlats in för statisliska ändamål.

Prop. 1983/84:85

123

Statistikutredningen:

En utgångspunkt för våra ställningstaganden är atl de grundläggande sekretess- och integi"itetskraven inte får sättas ät sidan. I korthet innebär della atl:

-

uppgifter som insamlats av eller överlämnats till en statislikproduceran­de myndighet (i detta tillfälle SCB) inte får och inte kan användas i andra sammanhang

-

enskilda individers krav på sekretess och integritet säkerställs vid den lekniska bearbetningen av statistikunderlaget

Det första kravet skall enligt vår mening innebära en stramare tillämp­ning av nu gällande sekretess- och integritetslagstiftning. Vi kommer i vårt slutbetänkande att närmare precisera innebörden i detta krav. Del andra kravet innebär all en sådan teknik skall utnytQas som ger största möjliga skydd mot utlämnande. Bl.a. bör möjligheten 'alt i ökad utsträckning använda kryptering undersökas.

Det är angeläget att informera om hur den lekniska bearbetningen av statistikunderlaget går till. En möjlighet år att ta in detta som en del i den allmänna datautbildningen som bedrivs för närvarande av bl.a. studieor­ganisationer och politiska partier. Men också andra vägar såsom TV, radio och press bör utnylQas. FOBALT: s förslag bör kompletteras på denna punkt.

Dataddegalionen:

I enlighet med sekretesslagen, 9 kap. 4 § som anger skyddet för utläm­nande av uppgifter om den enskildes personliga eller ekonomiska förhål­landen är huvudregeln att FoBregistren inte får användas för att lämna ut uppgifter om enskilda personer.

När det gäller utlämnande av uppgifter om enskilda finns det ett par undantag i lagstiftningen som datadelegationen uppmärksammat. Enligt rättegångsbalken kan rätten förorda atl en handling skall tillhandahållas. Även om utlämnande av handlingar sällan förekommit på denna grund anser datadelegationen det finnas skäl att uteslänga denna möjlighet och ändra rättegångsbalken i enlighel härmed.

Del finns också en allmän bestämmelse i sekretesslagen med innebörd att regeringen fär förordna om undantag från sekretess. Enligt regeln skall förordnandel avse särskilt fall och det skall vara påkallat av synnerliga skäl. I förarbetena betonas att regeln är avsedd att tillämpas endast med stor reslriktivitet. Dataddegalionen anser att det finns anledning till en ännu kraftigare inskränkning genom att låta enbart riksdagen genom beslul om lagändring möjliggöra elt utlämnande av uppgifter om enskilda i FoB­registren.

Möjlighelerna till utlämnande av uppgifter om enskilda inskränks med dessa förslag. De undantag som SekrL anger gäller även fortsättningsvis. I lagen sägs (9 kap, 4 §):

Uppgifi i företagsregister, uppgifi som avser avliden, uppgift som be­hövs för forskningsändamål, uppgifi som avser personal- och lönestati­stik och uppgift, som inte genom namn, annan identitelsbeteckning eller därmed Jämförbart förhållande år direkt hänförlig lill den enskilde, får dock lämnas ut, om del står klart atl uppgiften kan röjas utan alt den som uppgiften rör eller någon honom närslående lider skada eller men. Avsikten med FoBregistren är all endast aggregerade uppgifter skall få lämnas ut. Lagstiftningsskyddet bör därför öka enligt de förslag delegatio-

Prop. 1983/84:85

124

nen redovisat ovan. Därmed torde FoBregistren enligt FOBALTförslaget i aUt väsenfiigt inte kunna vara integritetskränkande om man betraktar varje års datainsamling för sig.

9    Kostnader

FOBALT: s koslnadsbedömning visar på en samhällsekonomisk vinst Jämfört med traditionella folk- och bostadsräkningar. Totalkostnaden för en undersökningsomgång slutar på 115 milj. kr. mot 150 milj. kr. för en traditionell FoB. Det är främst kommunernas kostnader som minskar. FOBALT har dock inte kostnadsberäknat uppgiftslämnarkostnaden men gör bedömningen att uppgiftslämnarinsatsen minskar från 1,5 milj. fim. till 1,3 milj. tim.

Flera kategorier av remissinslanserna är skeptiska till kostnadsbedöm­ningarna. Ett genomgående drag är att de myndigheter, organisationer och kommuner som berörs som uppgiftslämnare anser att FOBALT har under­skattat kostnaderna.

Bland de statliga myndigheterna märks följande:

Rik sförsäkrings verket:

RFV förutsätter att verket och försäkringskassorna tilldelas de extra resurser som behövs om yrkesuppgifter i folk- och bostadsräkningar skall baseras på material hos kassorna. För att inle behöva prioritera mellan den egna egentliga verksamheten och uppgiftslämnande till SCB kan det tyckas lämpligl att medel för olika myndigheters uppgiftslämnande till folk- och bostadsräkningar i förekommande fall erhålls frän elt annat anslag än respektive myndighels förvaltningsanslag.

Postverket:

Postverkets uppdrag i samband med uppgiftslämningen lill folkbokfö­ringsmyndighet om definitiva flyttningar förorsakar verket merkostnader för vilka ersättning bör utgå.

Postverket gör bedömningen all ca 950 000 kr./år behövs för att täcka verkets merkostnader.

Flertalet kommuner har påpekat att FOBALT underskattat de kommu­nala kostnaderna. Detta gäller särskilt kostnaderna för del statisfiska bo­sladsbyggnadsregistret.

Mjölby kommun:

Mjölby kommun anser att FOBALT: s bedömning av kommunernas tids- och koslnadsvinst genom en registerlösning är alltför optimistiska. Registerlösningen kommer att kräva betydande insatser från kommunerna avseende bosladsbyggnadsregistret och arbetsställeregislrel. Dessutom kan man befara att ett visst arbete frän kommunernas sida kommer atl få läggas på granskning och komplettering av registerdata.

Prop. 1983/84:85

125

Malmö kommun:

Enligt SCB: s kostnadsberäkningar kommer registerbaserad statistik att innebära väsentliga besparingar. Det gäller inte minst för kommunerna vars kostnader skulle reduceras till en tredjedel Jämfört med traditionell folk- och bostadsräkning. Malmö kommuns kostnader i samband med upprättande av granskningsorgan 1980 uppgick till 2,4 milj. kronor.

Den besparing som åstadkommes genom att granskningsorgan med ex-traanställd personal kan slopas vid registerbaserade lösningar, måste emel­lertid vägas mot de kommunala resursinsatser som krävs för uppläggning och ajourhållning av register. Det är kommunens uppfattning att SCB underskattat dessa kostnader.

En lagsladgad utvidgning av kontrolluppgift och ajourhållning av olika register innebår merarbete för kommunen. Omfattningen kan inle beräk­nas då de förväntade kommunala arbetsinsatserna inle preciserats. En samlad bedömning år emellertid att FOBALTutredningens förslag innebär besparingar, om än inte i den storleksordning man där kalkylerat med.

Karlstads kommun:

Kommunen anser atl FOBALT har underskattai kommunernas koslna-der vid en regislerlösning. Uppdateringen av arbetsställeregislrel kommer troligen inte enbart alt beröra kommunen som arbetsgivare. Kommunerna måsle sannolikt även medverka vid uppdatering av övriga arbetsställen vad avser l.ex. nyckelkod. Vidare kommer kommunernas kostnader att öka i samband med det utökade uppgiftslämnandet till SCB:s bostads­byggnadsstatistik. De ökade kostnaderna förväntas främst orsakas av alt inrapportering även skall ske dä bostäderna får ändrad användning.

Karistads kommun förutsätter dock all kommunens kostnader för folk-och bostadsräkningar framdeles kommer att avsevärt understiga tidigare kostnader.

Företagens uppglftslämnardelegation redovisar skälen lill vart"ör de an­ser FOBALT: s beräkningar missvisande.

Alt SCB i kostnadsskillnaden mellan en traditionell FoB och en register­baserad räkning enligl FOBALT: s huvudalternativ inle inräknat företa­gens uppgiftslämnarkostnader - som samhällsekonomiskt sett här är att Jämslälla med SCB: s egna kostnader - år en mycket allvarlig brist i utredningen. Redovisningen ger alltför lätt en missvisande information om de samhällsekonomiska effekterna av huvudalternativet.

Inräknas företagens uppgiftslämnarkostnader, framstår nämligen systemalternativet registerbaserad räkning enligt FOBALT: s huvudalter­nativ som väsentligt dyrare än en traditionell FoB. Vid ett skäligt timpris av 200 kr. (valt som förelagens genomsnittliga allernativkostnad per arbe­tad timme) blir resultatet i stället en kostnadshöjning för samhället på över 150 milj. kr atl Jämföras med de angivna besparingar på 35 milj. kr. Dessa kostnadsskillnader baseras på den uppgiftslämnartid som SCB skattat och som knappast är tilltagen i överkant. FOBALT: s huvudalternativ måste således avstyrkas på grund av förslagels direkta kostnadseffekter sett ur samhällelig synvinkel.

Prop. 1983/84:85

126

Bilaga 3

Lagrådsremissens lagförslag

1    Förslag till

Lag om 1985 års folk- och bostadsräkning

Härigenom föreskrivs följande.

Allmänna bestämmelser

1

S År 1985 företas en allmän folk- och bostadsräkning (FoB 85) i syfte alt dels framställa statistik för samhällsplanering, forskning och allmän information, dels kontrollera folkbokföringen.

2

§ Folk- och bostadsräkningen genomförs av statistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehandling.

Till folk- och bostadsräkningen skall lämnas person-, bostads- och fas-tighelsuppgifler enligt 4- 16 §§. Registeruppgifter får inhämtas enligl 21 §.

3 § Statistiska centralbyrån fastställer när uppgifterna enligt 2 § skall

lämnas eller inhämtas och vilken tidpunkt eller fid som de skall avse.

Personuppgifter

4

8 Personuppgifter skall lämnas av dem som är födda år 1969 eller tidigare och som är folkbokförda i Sverige vid den tidpunkt som uppgif­terna avser.

5

§    Personuppgiften skall innehålla följande:

-

namn och personnummer

-

yrke för den som förvärvsarbetar

-

fastighetens beteckning

-

församling där fastigheten är belägen

-

utdelnings- och ortsadress

-

innehavare av bostaden

Bostadsuppgifter

6

§ Bostadsuppgifter skall lämnas av dem som innehar och stadigvaran­de bebor en bostadslägenhet i Sverige vid den tidpunkt som uppgifterna avser.

7

§    Bostadsuppgiften skall innehålla följande:

-

namn,  personnummer och hushällsställnrng (gifta eller samboende, barn, övriga boende) för de boende som är födda 1969 eller tidigare

-

antal rum

-

upplåtelseform

-

förekomsten av kök eller kokvrå, bad- eller duschrum och vattenklosetl

-

förekomsten av en eller flera bostadslägenheter i huset

Prop. 1983/84:85

127

Fastighetsu ppgifter

8 § Faslighetsuppgifter skall lämnas av dem som vid den tidpunkt som

uppgiften avser äger etl eller flera bostadshus i Sverige.

Med bostadshus förstås byggnader med en eller flera bostadslägenheter.

Äger någon flera bostadshus på samma fastighet, lämnas en enda fas-tighelsuppgifl för husen gemensamt.

För sådana bostadshus som ingår i arrendeupplåtelser lämnas fastighets­uppgiften av artendatorn i stället för av husägaren.

9 § Fastighetsuppgiflen skall innehålla följande uppgifter om den fastig-

hel där bostadshuset är beläget, om bostadshuset och om bostadslägenhe­

ten, nämligen

1. om fastigheten

-

län, kommun och församling där fastigheten är belägen

-

fastighetens beteckning

-

fastighetstyp (jordbruksfastighet, annan fastighet)

-

ägarens namn och adress

-

ägarkategori (staten, kommun, allmännyttigt bostadsföretag, bostads­rättsförening, enskild person, annan ägare)

2. om huset:

-

byggnadsnummer

-

hustyp (enbostadshus, tvåbostadshus, flerbostadshus, annat bostads­hus)

-

anla! bostadslägenheter i huset

-

byggnads- och ombyggnadsår

-

huvudsaklig värmekälla och använda bränsleslag

-

förekomsten av hiss i flerbostadshus och andra bostadshus än en- och tvåbostadshus

3. om lägenheten:

-

antal rum

-

förekomsten av kök eller kokvrå

-

lägenhetsinnehavarens namn

-

lägenhetsnummer

-

i förekommande fall orsaken till att lägenheten inte år upplåten

Insamlingsförfarandet

10 § Person- och bostadsuppgifter skall lämnas på en personblankett,

fastighetsuppgifter pä en fastighetsblankett.

Den som äger och stadigvarande bebor elt enbostadshus får dock lämna fastighetsuppgifterna på personblanketten.

11 § Person- och faslighetsblankelterna fastslälls av slatisliska cen­

tralbyrån efter samråd med datainspektionen.

Staten tillhandahåller såväl blanketter som porlofria svarskuvert utan kostnad för de uppgiftsskyldiga.

12 § Sammanboende makar får lämna personuppgifter gemensamt på

samma personblankett.

Innehas och bebos en bostadslägenhet av två eller fiera personer tillsam-

Prop. 1983/84:85

128

mans, får de lämna bostadsuppgiften gemensamt på samma personblan­kett.

Person-, bostads- och fastighetsuppgifter skrivs under av den som läm­nar dem. Denne svarar för uppgifternas riktighet.

13 §    Kommunerna skall

-

lämna information om folk- och bostadsräkningen

-

biträda vid distributionen av blanketter och vid upprättandet och insam­lingen av uppgifter

-

svara för att de insamlade uppgifterna granskas och i berett skick lämnas över till slatisliska centralbyrån för fortsalt bearbetning

14 § Varje kommun skall uppdra ål ett särskilt granskningsorgan att

sköta de arbetsuppgifter som anges i 13 §.

Två eller flera kommuner får dock efter samråd med statistiska central­byrån inrätta ett gemensamt granskningsorgan.

15 § Varje kommun skall utse en granskningsledare och en ställföreträ­

dare för denne.

Kommunen skall sörja för att granskningspersonalen utbildas för sina arbetsuppgifter.

16 § Granskningsledaren får begära att de uppgiftsskyldiga inom viss tid

lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldighe­

ten enligt 4-9 §§.

Granskningsledaren får delegera denna befogenhet till en förtroendeman eller en Qänsteman hos kommunen.

Anmaningar

17 § Om en begärd uppgift inte lämnas inom föreskriven tid, får gransk­

ningsledaren eller statistiska centralbyrån anmana den uppgiflsskyldige att

fullgöra sin skyldighet. Detsamma gäller, om den uppgiftsskyldige under­

låter atl lämna upplysningar som har begärts enligt 16 §.

Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, om det kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om skyldigheten alt lämna föreskrivna uppgifter och upplysningar.

Viten m. m.

18 § Om den uppgiftsskyldige inle följer en anmaning enligt 17 §, får

länsstyrelsen på begäran av granskningsledaren eller statistiska central­

byrån förelägga den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet vid vite.

Vitet bestäms lill lägst 100 och högst 1 000 kronor.

19

§    Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas.

20

§ Frågor om utdömande av ett förelagt vite prövas av länsrätten på begäran av granskningsledaren eller statistiska centralbyrån.

Prop. 1983/84:85

129

Registeruppgifter

21 §    Från nedan angivna regisler får slatisliska centralbyrån för folk- och bostadsräkningen inhämta följande uppgifter:

1. statistiska centralbyråns register över totalbefolkningen

-

personnummer

-

kyrkobokföringsort

-

kyrkobokföringsfastighet

-

utdelnings- och ortsadress

-

samhörighetsbeteckning

-

civilstånd

-

medborgarskap

-

födelseland och senaste invandringsår

2. statistiska centralbyråns kontrolluppgiftsregister

-

inkomsttagare och arbetsgivare

-

inkomst av förvärvsarbete och den tid förmånen avser

-

eriagd preliminärskalt

-

arbetsställenummer

3. statistiska centralbyråns inkomst- och förmögenhetsregister

-  inkomst

4. statistiska centralbyråns centrala företagsregister

-

förelags namn och form

-

antal arbetsställen

-

arbetsställenas namn, nummer, storlek, seklortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod

5. statistiska centralbyråns register över nyckdkodområden

-  fastigheters omrädestillhörighet

6. länsstyrelsernas regisler över fastighetstaxeringen

-  fastigheters tälorlslillhörighet

7. registret vid centralnämnden för fastighetsdata

-  koordinater för fastigheter

8. registret vid riksskatteverkets sjömansskattekontor i Göteborg

-       uppgift pä sådana ombordanställda på svenska fartyg som betalar sjö­

mansskatt

Avslutande bestämmelser

22

§ Om statistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehand­ling tillsammans med uppgifterna från folk- och bostadsräkningen skall använda andra uppgifter för sådana syften som anges il §, får det ske bara enligt beslut eller med tillstånd som avses i datalagen (1973: 289).

23

§ För konlroll av folkbokföringen får folkbokföringsmyndigheterna ta del av de uppgifter från folk- och bostadsräkningen som behövs för kon­trollen. Sådan kontroll får dock göras med hjälp av automatisk databe­handling bara enligt beslul eller med tillstånd enligt datalagen (1973: 289).

9    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

130

24 §    Både statistiska centralbyrån och kommunens granskningsorgan skall vid tillämpningen av denna lag se till att de uppgiftsskyldiga inle betungas onödigt. Föreskrifter om sekretess finns i sekretesslagen (1980: 100).

Denna lag träder i kraft den I Juli 1984.

2    Förslag till

Lag om skyldighet att ange arbetsställenummer, m.m.

Härigenom föreskrivs följande.

Allmänna bestämmelser

1

§ Elt sysselsättningsregister skall föras i syfte att framställa statistik dels varje år om sysselsättningen, dels vart tredje år om resor mellan bostad och arbetsplats.

2

§ Sysselsättningsregistret förs av statistiska centralbyrån med hjälp av automatisk databehandling.

Registeruppgifter

3 § Från nedan angivna register fär statistiska centralbyrån för syssel­

sältningsregistret inhämta följande uppgifter:

1. statistiska centralbyråns register över totalbefolkningen

-

personnummer

-

kyrkobokföringsort

-

kyrkobokföringsfastighet

-

utdelnings- och ortsadress

-

samhörighelsbeteckning

-

civilstånd

-

medborgarskap

-

födelseland och senasle invandringsår

2. statistiska centralbyråns konlrolluppgiflsregister

-

inkomsttagare och arbetsgivare

-

inkomst av förvärvsarbete och den tid förmånen avser

-

erlagd preliminärskatt

-

arbetsställenummer

3. statistiska ceturalbyråns inkoitist- och förmögenhetsregister

-  inkomst

4. statistiska centralbyråns centrala företagsregister

-

företags namn och form

-

antal arbetsställen

-

arbetsställenas namn, nummer, storlek, seklortillhörighet, belägenhet och näringsgrenskod

Prop. 1983/84:85

131

5, statistiska centralbyråns register över nyckdkodområden

-  fastigheters områdestillhörighet

6. registret vid riksskatteverkets sjömansskattekontor 1 Göteborg

-       uppgift pä sådana ombordanslällda på svenska företag som betalar

sjömansskatt

Arbetsställenummer

4 § De arbetsgivare som stadigvarande bedriver sin verksamhet i flera

lokaler (arbetsställen) skall av statistiska centralbyrån tilldelas ett arbets­

ställenummer för varje sådant arbetsställe.

Det åligger centralbyrån att varje år före november månads utgång undertätta berörda arbetsgivare om deras arbetsställenummer.

Uppgiftsskyldighet

;en

5 § De arbetsgivare som har tilldelats särskilda arbetsställenummer skall

i sina kontrolluppgifter enligt 37 § 1 mom. första punkten taxeringslager

(1956:623) med ett sådani nummer utmärka arbetsstället för den arbelsta

gare som kontrolluppgiften avser.

Anmaningar

6 § Om uppgift om arbelsslällenummer inle lämnas inom den tid som

gäller för avlämnande av kontrolluppgiften, får statisliska centralbyrån

anmana den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet.

Innan en anmaning utfärdas, bör den uppgiftsskyldige, om del kan ske utan någon olägenhet, på lämpligt sätt erinras om sin skyldighet att lämna uppgift om arbetsställenummer.

Viten m. m.

7 § Om den uppgiftsskyldige inte följer en anmaning enligt 6 §, får läns­

styrelsen på begäran av statisliska centralbyrån förelägga den uppgifts­

skyldige att göra detta vid vite.

Vitet bestäms till lägst 100 och högst 1 000 kronor.

8

§    Beslut om vitesföreläggande får inte överklagas.

9

§ Frågor om utdömande av ett förelagt vite prövas av länsrätten på begäran av statistiska centralbyrån.

Denna lag tråder i kraft den 1 juli 1984 och skall tillämpas första gången på de kontrolluppgifter som skall lämnas senast den 31 januari 1986.

Prop. 1983/84:85

132

3    Förslag till

Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623)

Härigenom föreskrivs att 37 § 2 mom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

37 

§

 2 mom.

Vid avlämnande av uppgifter, varom stadgas i 1 mom., skall iakttagas följande.

Avser sådan förmän, varom i 1 mom. första och andra punklerna för­mäles, endast en del av året, skall upplysning meddelas om den tidrymd, för vilken förmånen utgått.

1 konlrolluppgift, som upptager särskild resekostnads- och traktaments-ersättning, skall angivas beloppet av dels resekostnadsersältning och dels traktamenlsersätlning Jämte lid för vilken traktamentsersätlning utgått. Därvid skola uppgifter lämnas om traktamenlsersätlning dels för förrätt­ningar inom riket i enlighel med vad nedan sägs och dels för förrättningar utom riket. I fråga om förrättningar inom riket skola uppgifter lämnas särskill för förrättningar som icke varit förenade med övernattning (en-dagsförtättningar), förrättningar som varit förenade med övernattning men icke medfört vistelse mer än femton dygn i följd på en och samma ort (korttidsförtättningar) samt övriga resor (långiidsförtättningar). För en-dagsförtättningar uppgives utgiven traktamentsersältning och antal dagar. Vid beräkning av antalet dagar för endagsförrältningar medräknas icke sådan endagsförrätlning, som varat högst fyra timmar; förtällning som varat mer än fyra timmar men högst tio timmar räknas som halv dag; längre förtällning räknas som hel dag. För korttids- och långtidsförrättningar uppgives utgiven traktamenlsersätlning och antal nätter övernattning skett. De första femton dygnen av varje längtid5,förrättning uppgivas så­som korttidsförtättning. - I kontrolluppgift skall i förekommande fall särskilt anmärkas, att arbetsgivaren utöver traktamentsersättningen, haft utgifter för den anställdes bostad eller uppehälle under förtättningen.

Om skattechefen i det län där arbetsgivarens hemortskommun är belä­gen medger det, behöver arbetsgivaren, i stället för att lämna uppgift enligt tredje stycket om traktamentsersältning vid förrättning inom riket, endast anmärka i kontrolluppgiften att sådan ersättning utgått. Förutsättning för medgivande är atl ersättning utgår enligt sädana grunder att den kan antagas icke komma atl överstiga avdragsgill ökning i levnadskostnaderna. Motsvarande medgivande kan lämnas även beträffande resekostnadser-såttning för färd med allmänt kommunikationsmedel. Medgivande lämnas endast om ar"betsgivaren har ett större antal anställda, som mera regelbun­det företager Qänsteresor, och medgivandel bedömes vara ulan olägenhet för taxeringsarbetet. Medgivande får ej lämnas fåmansföretag i fråga om uppgifter rörande företagsledaren och honom närslående personer samt delägare i förelaget. Lämnat medgivande gäller tills vidare. Del kan be­gränsas till viss grupp av anställda. - Ansökan om medgivande göres hos

' Lagen omtryckt 1971:399.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773.

- Senaste lydelse 1983:444.

Prop. 1983/84:85

133

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

länsstyrelsen senast den 31 oktober året före taxeringsåret. Talan mot beslul, varigenom ansökan om medgivande avslagits eller medgivande återkallats, föres hos riksskatteverket genom besvär som skola ha inkom­mit till verket inom en månad från den dag då klaganden erhöll del av beslutet. Mot riksskatteverkets beslut får talan icke föras.

Därest vid avlönings utbetalande avdrag skett för löntagares eller hans efterlevandes pensionering, skall i kontrolluppgiften upptagas bruttolön och vad som avdragits.

Av kontrolluppgift enligl 1 mom. första, andra eller sjunde punklen skall framgå om arbetsgivaren har att för utgivet belopp betala arbetsgivaravgif­ter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. I kontrolluppgift som nu har sagts skall särskilt för sig tas upp represenlationsersättning och särskilt för sig annan kostnadsersättning än resekostnads och traktamenlsersättning.

I kontrolluppgift skall särskilt för sig tas upp sådant avdrag som har gjorts för preliminär A-skatt eller enligt lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighel beträffande vissa uppdragsersättningar.

1 kontrolluppgift skall anges namn och postadress samt personnummer eller organisationsnummer för såväl den uppgiftsskyldige som den uppgif­ten avser. Kan personnummer inte anges för den som uppgiften avser skall redovisas dennes födelsetid. Har den uppgiftsskyldige tilldelats särskilt redovisningsnummer enligt 53 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272) skall detta anges i stället för den uppgiftsskyldiges personnummer eller organi­sationsnummer. I kontrolluppgift som lämnas av fåmansföretag skall anges om personen är företagsledare eller honom närstående person eller deläga­re i företaget.

Kontrolluppgift, som i I mom. tredje punkten sägs och som avser pensionsförsäkring tagen annorledes än i samband med Qänst, skall inne­hålla uppgift om tidigare och nuvarande ägare till försäkringen och, om möjligt, fång varigenom äganderätten övergått samt, i förekommande fall, den som erhållit förfoganderätten till försäkringen. Kontrolluppgift, som avser pensionsförsäkring tagen i samband med Qänst, skall innehålla upp­gift om den som enligt Qänsteavtalet skall åtnjuta pensionsförmånen.

I kontrolluppgift skall lämnas uppgift om lån som har lämnats räntefritt, eller mot ränta understigande sedvanlig ränta, till arbets- eller uppdragsta­gare, om det sammanlagda värdel av förmåner av della slag uppgår till mer än 100 kronor. Uppgiften skall avse lånebeloppet och eriagd ränta.

Kontrolluppgift enligt 1 mom. punkterna 1-3, 3 b-3 f eller 8 skall avfattas på blankett enligt fastställt formulär. Särskild uppgiftshandling skall lämnas för varje person.

Riksskatteverket får på ansökan av uppgiftsskyldig medge undantag från bestämmelserna i elfte stycket. Mot riksskatteverkets beslut får talan ej föras.

Att i kontrolluppgift enligt I mom.första punkten 1 visst fall ock­så skall anges sådant arbetsställe­nummer som statistiska central­byrån har tilldelat vissa arbetsgiva­re framgår av lagen (1983:000) om skyldighet att ange arbetsställe­nummer, m. m.

Denna lag iräder i kraft den 1 Juli 1984.

Prop. 1983/84:85

134

Utdrag

CIVILDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-12-15

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carls­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom.

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Komplettering av lagrådsremiss den 24 november 1983 om 1985 års folk- och bostadsräkning, m. m.

1    Inledning

Regeringen beslutade den 24 november 1983 atl inhämta lagrådets ytt­rande över förslag till

1.

en lag om 1985 års folk- och bostadsräkning,

2.

en lag om skyldighet att ange arbelsslällenummer, m. m.,

3.

en lag om ändring i taxeringslagen (1956:623).

Efler remiss (slutlig version den 2 december 1983) inkom den 7 decem­ber datainspektionen till civildepartementet med ett yttrande jämlikt 2a § datalagen (1973:289, omtryckt 1982:446) över förslagen i lagrådsremissen.

Dalainspektionens yttrande bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga.

Yttrandet kan i korthet sammanfattas enligt följande.

Inspektionen föreslår alt i den föreslagna lagen om 1985 års folk- och bostadsräkning (FoB 85) skall införas en ny bestämmelse om bevarandeti­den för registret. Vidare anser datainspektionen att uppräkningen i lagens 21 § om vilka register som fär samköras med materialet från FoB 85 bör vara uttömmande. Datainspektionen föreslår vidare att 22§ antingen skall utgå eller också omformas till en paragraf som anger att statistiska central­byrån får för särskilda statistiska undersökningar - dvs. genom inrättande av särskilda personregister - sammanställa uppgifter från folk- och bo­stadsräkningsregistret med uppgifter från andra register, givelvis med den begränsning som anges i 1 §. Datainspektionen anser också att del även av den föreslagna lagen om skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m. bör framgå alt uppräkningen av vilka register som får samköras år uttöm­mande.

Prop. 1983/84:85

135

2   Föredraganden

Jag vill med anledning av datainspektionens yttrande anföra följande.

2.1      Bevarandetiden

Folk- och bostadsräkningsmaterialet har vid sidan av att utgöra underlag för statlig och kommunal planering sedan en lång lid tillbaka varil ell unikt underlag för forskningsändamål. Som framgår av I § i den föreslagna lagen om 1985 års folk- och bostadsräkning är etl av huvudsyftena även med FoB 85 att tillgodose forskningens statistikbehov inom detta område. Detta innebär atl det är angeläget atl materialet från folk- och bostadsräk­ningarna bevaras för lång tid framåt. Det har l.ex. visat sig att tidigare folk- och bostadsräkningsmaterial kommit att utgöra etl viktigt underlag för alt tillsammans med senare års dödsorsaksstatistik belysa miljöer där risk för olika sjukdomar, bl. a. cancer, föreligger.

Det är självfallet omöjligt att i dag förutse när i framtiden som forskning­en behöver använda material frän folk- och bostadsräkningarna. Om re­gistren inte bevaras för framtida forskning, skulle det troligtvis innebära att grundmaterialet från folk- och bostadsräkningarna på nylt i framtiden skulle behöva sammanställas i l.ex. register för att möjliggöra angelägen forskning. Ett sådant fortfarande är både tidsödande och oekonomiskt. Skall frågan om bevarandetiden för materialet från folk- och bostadsräk­ningarna tas upp till en särskild prövning, bör det ske samlat för allt det material som nu är tillgängligt.

Del är därför enligt min mening inte motiverat att i förevarande lag reglera bevarandetiden.

2.2      Samköming

I FoB 85-lagen finns en uppräkning av vilka uppgifter som med anled­ning av FoB 85 genom samköming får hämtas frän andra register. Datain­spektionen har som nämnts betonat atl denna uppräkning bör vara uttöm­mande.

Vid beredningen av hur FoB 85 skall utformas har en utgångspunkt varit alt behovet av uppgifter skall prövas kritiskt. Prövningen har resulterat i de föreslagna lagarna. Det innebär att uppräkningen i 21 § FoB 85-lagen motsvarar det behov som i dag kan förutses. Lagrummet är därför uttöm­mande så långt nu kan bedömas. Detsamma gäller 3§ i den föreslagna lagen om skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m.

Konstruktionen av 22 § FoB 85-lagen gör det möjligt att i framtiden noga pröva frågan om att använda folk- och bostadsräkningsmaterial tillsam­mans med annat material. Vid prövningen skall beaktas både ändamålen enligt 1 § och vad som sägs i datalagen. Konstruktionen av 22§ FoB 85-

Prop. 1983/84:85

136

lagen tillgodoser enligt min mening redan i nuvarande utformning datain­spektionens synpunkter.

2.3 I övrigt

Vad datainspektionen i övrigt har anfört finner Jag ingen anledning att särskilt gå in på.

3   Hemställan

Jag hemställeratt regeringen ger lagrådet till känna vad Jag nu har anfört.

4   Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Prop. 1983/84:85

137

Bilaga

DATAINSPEKTIONEN

Yttrande

1983-12-07

Civildepar"tementet 103 33 STOCKHOLM

Yttrande över lagrådsremiss angående folk- och bostadsräkning 1985 (FoB)

Datainspektionen har genom remiss den 22 november 1983 anmodats att yttra sig över en lagrådsremiss angående folk- och bostadsräkningen 1985. Datainspektionen, som tidigare yttrat sig över förslag till framtida folk- och bostadsräkningar, vill anföra följande.

Enligt regeringsförslagei skall folk- och bostadsräkningen regleras ge­nom en särskild lag, vilken i huvudsak överensstämmer med tidigare lagar om folk- och bostadsräkningar. Uppgifisinsamlingen skall ske genom en­kät till allmänheten och utnyttjande av befintliga regisler. Dessutom skall sysselsäitningsuppgifter samlas in årligen genom s. k. registerundersök­ningar, varför även föreslås en lag om skyldighet att ange arbetsställenum­mer m.m. saml följdändringar i taxeringslagen (1956:623).

Då de av statistiska centralbyrån (SCB) föreslagna registeriösningarna bedömts ge en icke tillfredsställande kvalitet föresläs nu att frågan om lägenhetsnummer och inhämtande av uppgift om yrke via försäkringskas­sorna tills vidare skjuts på framliden och därmed ocksä frågan om ändrad flytlningsanmälan. Endast arbetsställenummer skall via kontrolluppgif­terna inhämtas som ytterligare uppgift, vilken skall ingå i etl särskill sysselsättningsregisler.

Bland de allmänna synpunkter och överväganden som framläggs i remis­sen noterar datainspektionen med tillfredsställelse att regeringen accepte­rat tanken att skyddet för den personliga integriteten sammanhänger med antalet variabler i elt personregister och insamlingstekniken (s. 2). Av detta torde slutsatsen kunna dras att även uppgifter som insamlats uteslu­tande för statistiska ändamål kan upplevas som inlegritelskänsliga av de registrerade, såsom l.ex. uppgifi om sammanboendeförhållanden (s. 10), trots att motsatsen ofta hävdats, inte minst av bl.a. statistikutredningen och ålskilliga forskare. Medborgarna bedömer det ingalunda som en själv­klarhet att vara registrerade utan uppfattar i grunden detta ofta som ett integritetsintrång, låt vara att delta inte alltid är otillböriigt. Delta speglas också i riksdagens behandlingar folk- och bostadsräkningar, då man ansett det vara nödvändigt att stifta särskild lag om bl.a. skyldigheten att låta r"egislrera sig. Denna skyldighet bör alltså betraktas som elt undanlag från en huvudregel av motsatt innebörd.

I samband härmed vill datainspektionen peka på etl ofta förbisett förhål-

Prop. 1983/84:85

138

lande, nämligen registrens bevarandetid. När det därför på sid. 4 i remis­sen sägs atl det innebär stora svårigheter om tio år gammalt material skall användas som underlag för beslut inom samhällsplaneringens område, vilket torde vara huvudsyftet med folk- och bostadsräkningarna, kan med fog ifrågasättas det rimliga i atl numera mer än elt par decennier gamla register av ifrågavarande slag fortfarande bevaras hos SCB på individnivå. För det fall att dessa tolalregister bevaras endast för atl tillgodose forsk­ningens eventuella behov bör frågan granskas närmare. Datainspektionen anser därför att den nu aktuella FoB-lagen bör innehålla en bestämmelse om bevarandetiden så att allmänheten fär klart för sig hur länge registret kommer atl bevaras på ADB-medium.

På sid. 16 i remissen sägs alt regeringen satt in en rad åtgärder för atl stärka den enskildes skydd. Det anges dock inte vilka dessa åtgärder är, och datainspektionen skulle se det som en fördel om dessa kunde närmare anges.

Vidare anförs alt statistikutredningen betonat atl sekretess- och inlegri­tetsfrågorna måste få en lillfredssläilande lösning innan register byggs upp på det sätt som föreslagits av SCB i FOBALT-utredningen. Enligt datain­spektionens mening kommer emellertid slatistikutredningens förslag om stora centrala databaser för statistikproduktion snarare att innebära en försvagning av den enskildes integritetsskydd än en förstärkning, vilket datainspektionen också påpekat i det underhandsyttrande som inspektio­nen på sårskild begäran lämnat till statistikulredningen.

Beträffande uppgift om arbetsställenummer inhämtad via kontrollupp­gifter och uppbyggnaden av ett särskilt sysselsättningsregisler hänvisas lill vad som avslutningsvis anförs. Frågorna om lägenhetsnummer och upp­byggnaden av elt registerbaserat hushålls- och bostadsstatistikregister bör bedömas först om detta blir aktuellt.

Såvitt avser lagregleringen av 1985 års folk- och bostadsräkning ser datainspektionen det som positivt att uppräkningarna anges vara uttöm­mande i 1 § beträffande ändamålet och i 5 och 7§§ beträffande innehållet i person- och bostadsuppgifterna, dvs. de uppgifter som skall inhämtas direkt från de personer som avses med uppgifterna.

Datainspektionen har emellertid uppmärksammat att någon motsvaran­de begränsning inte företagils i 21 § som reglerar datauppgifterna, dvs. de uppgifter som SCB skall få inhämta från andra register. Fastmer anges i den följande paragrafen (22 §) att SCB för de syften som anges i 1 S skall kunna få använda även andra uppgifter. Detta får dock endast ske "enligt beslul eller med tillstånd som avses i datalagen" (jfr 7§ SFS 1979:217).

Enligt datainspektionens erfarenheter från tillämpningen av senaste FoB-lag ger regleringen i 5§ Jämfört med 21-22§§ inle klart besked i frågan om riksdagen tagit ställning lill innehållet i folk- och bostadsräk­ningen. 5 och 7§§ reglerar endasl innehållet i en person- och bostadsupp­gift. Genom konstruktionen i 21-22§§ kan en tolkning göras av innebörd

Prop. 1983/84:85

139

att folk- och bostadsräkningsregistret får tillföras även andra uppgifter som i ett senare skede bedöms vara värdefulla ur samhällsplanerings- eller forskningssynpunkt. Enligt 22 § krävs visserligen beslut, varmed torde avses beslut av regeringen (vilket måste föregås av yttrande från datain­spektionen) eller tillstånd av datainspektionen efter ansökan frän SCB.

En sådan möjlighet till tolkning måste emellertid anses vara otillfreds­ställande, främst genom att syftet med lagen enligt datainspektionens mening är att riksdagen i lagen skall besluta om vilka uppgifter som skall få ingå i en folk- och bostadsräkning. Eftersom registerändamålet - sam­hällsplanering och forskning - i sig är så diffust angivet är det nödvändigt att riksdagen uttömmande får bestämma vilka uppgifter som skall få ingå i själva personregistret "Folk- och bostadsräkningsregistret", dvs. även med avseende på vilka datauppgifter som skall ingå. Detta bör ske på ett sådant sätt att någon tveksamhet i tolkningen inte skall behöva uppkom­ma. Datainspektionen erinrar beträffande frågan om förfatlningsstödet om att JO fann med anledning av klagomål i samband med 1970 års FoB anledning anmärka att frågor om orsaken lill att man saknade förvärvsar­bete ej bort ställas utan klart författningsstöd.

I 21 § bör därför ges en uttömmande uppräkning. 22 § bör utgå eller omformas till en paragraf som anger att SCB för särskilda statisliska undersökningar, (dvs. genom inrättande av särskilda personregister) med den begränsning som anges i 1 § bör kunna få inhämta och sammanställa uppgifter från folk- och bostadsräkningsregistret och andra register. Upp­gifterna bör också få sammanställas med uppgifter som inhämtas genom enkäter eller intervjuer. För sådana register måste emellertid särskilda föreskrifter enligl datalagen meddelas. De krav på föreskrifter som datain­spektionen då i första hand kommer atl överväga är underrättelse till de registrerade, frivillighet vid uppgiftslämnandet och snabb avldentlfiering.

1 vart fall finner datainspektionen det olyckligt alt behöva försättas i den situationen att pröva om ytterligare uppgifter - utöver vad riksdagen angivit - skaU få ingå i folk- och bostadsräkningsregistret. Datainspektio­nens nuvarande bedömning är atl det integritetskydd som riksdagen ansett att datainspektionen skall kunna bidra med genom konstruktionen i 22 § inte är lillräckligt betryggande. Dalainspektionen bifogar sitt yttrande den 6 september 1983 (dnr 1419-83) för att belysa problemet bl. a. med avseen­de på kravet på kort bevarandefid.

Datainspektionen vill också framhålla att vad som ovan sagts beträffan­de användningen av FoB-uppgifler tillsammans med andra uppgifter också måste sättas i relation lill vad som sägs i 1 § beträffande utlämnande av individuppgifter. Konstruktionen i 1 § synes innebära atl endast SCB kan få använda individuppgifter från FoB medan något utlämnande av individ­uppgifter 1. ex. lill andra myndigheter för forskning inte synes vara möjlig. Om detta är avsikten, vilket synes framgå av de allmänna överväganden som redovisas på sid. 16 i remissen, anser datainspektionen denna be­gränsning bör anges klarare så atl framtida tolkningssvårigheter undviks.

Prop. 1983/84:85

140

1 tillämpliga delar gäller det sagda även det föreslagna sysselsättningsre­gistret och lagregleringen härav. I lagtexten bör därför ges samma uttöm­mande regler och begränsningar som beträffande folk- och bostadsräk­ningen. Då det i sak är fråga om en begränsad register-FOB enligt FO-BALT-modellen bör emellertid särskilt beaktas alt allmänheten informeras härom. Även om detta inte bedöms kunna ske på det sätt dalainspektionen förordat i tidigare yttranden angående FOBALT-ulredningens förslag bör föreskrivas att information i vart fall lämnas enligl vad SCB föreslagit i samband med registerbaserade folk- och bostadsräkningar.

Datainspektionen vill i samband härmed och med anledning av bestäm­melsen i 13§ om kommunernas informationsskyldighet påpeka att skyl­digheten att informera enligt datalagen ytterst alltid åvilar den registeran­svarige, således SCB.

Detta yttrande har beslutats av generaldirektören Freese i närvaro av byråchefen[REDACTED_EFTERNAMN] och byrådirektören[REDACTED_EFTERNAMN], föredragande.

Jan Freese

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

STATISTISKA

1983-07-13

CENTRALBYRÅN

Regeringen Finansdepartementet

Statistiska centralbyrån (SCB) med hemställan om tillstånd att för vissa ändamål använda uppgifter ur personregistret "Inkomst- och förmögenhetsregistret" avseende inkomståret 1980

För att kunna studera sambandet mellan inkomst, sysselsättning och boende erfordras att vissa uppgifter ur SCBs "Inkomst- och förmögenhets­registret" avseende inkomståret 1980 överförs till det regisler som upprät­tades i samband med folk- och bostadsräkningen 1980. De nu aktuella uppgifterna kommer också lill användning för atl tillgodose den efterfrågan som finns på statistik på uppdragsbasis.

SCB anhåller därför härmed om tillstånd att få tillföra personregistret "folk- och bostadsräkningen 1980 (FoB 80)" vissa uppgifter ur personre­gistret "Inkomst- och förmögenhetsregistret" avseende inkomståret 1980. Eftersom detta skulle innebära en utvidgning av innehållet i personregist­ret "Folk- och bostadsräkningen 1980 (FoB 80)" bifogas ett utkast tUl anmälan härom till datainspektionen. 1 utkastet har under punkl b) I specificerats de uppgifter som omfattas av SCBs föreliggande anhållan.

Prop. 1983/84:85

141

De i det nya registret ingående uppgifterna, som SCB i denna skrivelse begär atl få utnytQa, kan enligt vad SCB för närvarande kan bedöma utplånas senast sex år efter taxeringsårets utgång. Skulle SCB dessförin­nan finna atl uppgifterna behöver bevaras längre tid, kommer verket att till regeringen inlämna en särskild framställning därom.

Beslut i detta ärende har fattats av undertecknad if generaldirektör Edmund Rapaport med undertecknad tf avdelningschef Stig Lundeborg som föredragande.

STATISTISKA CENTRALBYRÅN

Edmund Rapaport

Stig Lundeborg

DATAINSPEKTIONEN

Yttrande

1983-09-06

Finansdepartementet 103 33 STOCKHOLM

Statistiska centralbyråns (SCB) hemställan hos regeringen om att för vissa ändamål få använda uppgifter ur personregistret "Inkomst-och förmögenhetsregistret" avseende inkomståret 1980

Finansdepartementet har genom remiss (departementets dnr 2395/83) anmodat datainspektionen att avge yttrande över ovan angiven framställ­ning. Datainspektionen får med anledning härav anföra följande.

Enligt 7§ i lagen om allmän folk- och bostadsräkning år 1980 (1979: 217) får SCB efter tillstånd av datainspektionen med hjälp av ADB "använda ylleriigare uppgifter tillsammans med uppgifterna för folk- och bostadsräk­ningen för sådana statistiska ändamål som anges i 1 §". Enligt inspektio­nens bestämda uppfattning innebär detta atl urval av uppgifter från "FOB 80" får sambearbelas med andra uppgifter för framställning av statistik för sådana ändamål som anges i § 1.

För varje statistisk studie skall sålunda elt särskilt personregister ska­pas, vilket också vanligen genast kan avidenlifieras.

Nu aktuell framställning innebär att personregistret "FOB 80" under en lång tid utvidgas med uppgifter om inkomst, bidrag, avdrag och skatt beiräffande landets samtliga inkomsttagare. Delta synes strida mot den bestämning av FOB-registrel som riksdagen gjort i gällande lag.

Det bör vidare uppmärksammas att i samband med inhämtandet av uppgifter till "FOB-80" lämnades information om vilka uppgifter som skall

Prop. 1983/84:85

142

ingå i registret. Någon upplysning om att denna art av uppgifter också skall ingå i registret lämnades emellertid inte.

Härtill kommer enligt inspektionens uppfattning att det också från för­troendesynpunkt måste framstå som utomordentligt viktigt att FOB-regist­rel och andra logiska regisler hålls så "rena" som möjligt och inte i efterhand utvidgas med uppgifter för nya statistiska studier utan de regi­strerades kännedom.

Avslutningsvis vill datainspektionen påpeka att utvidgningen inte synes vara nödvändig för genomförandet av den aktuella studien och inle heller för att tillgodose den efterfrågan som finns av statistik på uppdragsbasis.

På angivna grunder motsätter sig datainspektionen bifall till framställ­ningen i det att den innebär en utvidgning av "FOB 80" på det sätt SCB synes ha avsett.

Detta yttrande har beslutats av generaldirektören Freese i närvaro av byråchefen[REDACTED_EFTERNAMN] och byrådirektören[REDACTED_EFTERNAMN], föredragande.

Jan Freese

Staffan[REDACTED_EFTERNAMN]

prop. 1983/84:85

143

Utdrag

LAGRÅDET

PROTOKOLL

vid sammanträde 1984-01-12

Närvarande: Justitierådet[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], justitierädet Rydin.

Enligl utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 24 november 1983 har regeringen på hemställan av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhäm­ta lagrådets yttrande över förslag till

1.

lag om 1985 års folk- och bostadsräkning,

2.

lag om skyldighet atl ange arbetsställenummer, m. m. och

3.

lag om ändring i taxeringslagen (1956:623).

Regeringen har därefter genom överlämnande av utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 15 december 1983 givit lagrådet till känna sitt beslut med anledning av ett av datainspektionen avgivet yttrande enligt 2 a § datalagen (1973: 289, omtryckt 1982: 446) över de till lagrådel remitte­rade förslagen.

Förslagen Jämte vad som upptagits i regeringens protokoll den 15 de­cember 1983 har inför lagrådet föredragits av departementssekreteraren Sten Spångberg, biträdd av departementssekreteraren Agneta Norén.

Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet:

Allmänna folk- och bostadsräkningar har i Sverige på senare tid genom­förts vart femte år. De används för skilda ändamål men framför allt som underlag för samhällsplaneringen. Förevarande lagrådsremiss innehåller förslag till beslämmelser för en ny allmän folk- och bostadsräkning som avses skola äga rum år 1985 (FoB 85). Remissen innehåller också förslag lill inrättande av ett sysselsättningsregister, vilket väntas bli av stor bety­delse för den kommunala och regionala planeringen.

Alltsedan år 1970 har automatisk databehandling (ADB) kommil lill användning vid genomförandet av folk- och bostadsräkningar. Denna tek­nik, som utvecklats i närmast explosionsartad takt på alla områden inom samhällslivet, har visat sig effektiv och har medfört stora organisatoriska och ekonomiska vinster både inom det privala näringslivet och inom den offentliga sektorn. FoB 85 skall liksom inrättandet av del nya sysselsält­ningsregistret ske med hjälp av automatisk databehandling. ADB-tekniken har emellertid även givit upphov till åtskilliga problem. Bl. a. och inte minst har den alltmer kommit att betraktas som ell hot mot den personliga integriteten. Mängden av datainformation om enskilda personer i förening med den lätthet med vilken informationsutbyte kan erhållas mellan olika dataregister utgör särskilda riskfaktorer i detta sammanhang. Det är med hänsyn härtill särskilt angeläget att integritelsskyddel blir i tillbörlig mån beaktat i samband med insamlandet av de nya uppgifterna och upprättan­det av nya register på grundval av dessa uppgifter.

Prop. 1983/84:85

144

Enligt förslagel skall FoB 85 genomföras delvis med hjälp av enkätsvar från allmänheten och delvis med utnytQande av redan befintliga regisler. Sysselsältningsregistret skall upprättas på grundval av redan befintliga register och uppgifter som lämnas av arbetsgivarna i de årligen avgivna kontrolluppgifterna lill ledning för inkomsttaxeringen.

De uppgifter som skall lämnas till folk- och bostadsräkningen är person­uppgifter, bostadsuppgifter och fastighetsuppgifter. De ger tillsammans en ingående kännedom om den enskildes personliga förhållanden. I den mån de inhämtas genom enkätsvar föreligger uppgiftsskyldighet, som kan fram­tvingas genom vitesföreläggande. Den frågan inställer sig, om del är fören­ligt med hänsynen till den personliga integriteten atl för var och en som berörs av folk- och bostadsräkningen avkräva honom och sammanställa en sä slor mängd uppgifter av personlig art som det här gäller.

Vi saknar i vår lagstiftning allmänna beslämmelser till skydd för den personliga integriteten. Regeringsformen av år 1974 innehåller endast etl s.k. målsätlningssladgande i ämnet, infört är 1976 och av innehåll atl det allmänna skall värna den enskildes privatliv och familjeliv (1 kap. 2 § tredje stycket). I övrigt skyddas den personliga integriteten genom särbe­stämmelser på skilda håll, främst sekretesslagen (1980: 100). Dessa be­stämmelser är av del slaget alt de hindrar all uppgifter om den enskilde yppas för andra lill skada för honom eller eljest används på något sätt som kan skada honom. I detta läge får tydligen svaret på den ställda frågan bli beroende av vilket ändamål de insamlade uppgifterna skall Qäna och vilket skydd mot missbruk av uppgifterna som kan beredas den enskilde.

Ändamålet med FoB 85 år enligl I § i det remitterade förslaget dels att fä fram statistik för samhällsplanering, forskning och allmän information, dels att kontrollera folkbokföringen. Enligt vad som vidare anförs i remiss­protokollet har resultatet av folk- och bostadsräkningarna särskild betydel­se för den regionala och kommunala samhällsplaneringen, främst med avseende pä sysselsättning, arbetspendling, utbildning, barnomsorg, åldre­omsorg, boende, energi och försvar. Någon erinran synes inte kunna riktas mot atl de i förslaget avsedda uppgifterna insamlas för att användas till dessa ändamål. Behovet av uppgifterna har inte heller satts i fråga under remissbehandlingen av den utav statistiska centralbyrån (SCB) i januari 1983 framlagda rapporten som ligger till grund för det remitterade försla­get. Vissa farhågor inger visserligen 22 § i förslagel, vilken förutsätter atl även andra uppgifter än som anges i lagförslaget skall kunna tillföras det nya personregistret. Det vill dock synas som om meningen är att insamlade uppgifter skall omgärdas med sådant sekretesskydd att anledning knappast föreligger till erinran i denna del.

Av avgörande betydelse i sistnämnda hänseende är det skydd som förslaget bereder den enskilde mot missbruk av de insamlade uppgifterna. Att värna om delta skydd är så mycket viktigare som ålskilliga uppgifter skall hämtas från andra register, om vilka allmänheten kan ha haft anled-

Prop. 1983/84:85

145

ning anta att de inte skulle användas till annat än det ursprungligen upp­givna ändamålet och således inte till det nu tilltänkta registret.

I remissprotokollel uttalas i anslutning till 1 § i förslaget till lag om 1985 års folk- och bostadsräkning, atl de insamlade uppgifterna inte fär använ­das för några andra ändamål än dem som anges i nämnda paragraf Själva lagförslaget innehåller dock inte någon bestämmelse därom. Utan sådan bestämmelse kan egentligen inte annat skydd antas föreligga för uppgif­terna än det som följer av gällande sekretessbestämmelser.

I sekretesshänseende gäller 9 kap. 4 § sekretesslagen. Enligt denna paragraf är sekretessen för insamlade uppgifter, som avser enskilds per­sonliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskil­de, absolut i den meningen atl den inte är bunden till något skaderekvisit. Sekretessen begränsas dock genom vissa bestämmelser i sekretesslagen (l.ex. 14 kap. 1-3 §§) och i rättegångsbalken (t.ex. 38 kap. 8 §). Den närmare innebörden härav och de modifikationer som kan förekomma i denna begränsning av sekretessen torde kunna förbigås här. Föredragande statsrådet har nämligen i remissprotokollet förklarat all det finns skäl att på nytl överväga, hur man skall skydda den enskildes personliga integritet i samband med statistiska undersökningar, och att sådana överväganden lämpligen kan göras när slalislikulredningens betänkande behandlas, vil­ket betänkande var att vänta inom kort. Statistikutredningen har sederme­ra, efter det att förevarande lagförslag remitterats till lagrådet, lagt fram sitt betänkande (SOU 1983:74) "Framtida statlig statistik" och däri ägnat etl särskill avsnitt ål inlegritetsfrågor. Ulredningen framför där förslag till skärpningar av nu gällande sekretess- och datalagstiftning (bet. s. 185). Betydelsen av dessa förslag får bedömas i samband med utredningens förslag i övrigt.

Med hänsyn till sålunda föreliggande planer pä en förstärkning av sekre­tesskyddet för bl.a. de uppgifter som avses med förevarande lagförslag finner sig lagrådet ej ha anledning att nu närmare pröva förslagel från sekretessynpunkt. En närmare prövning torde få ske sedan slalislikulred­ningens betänkande remissbehandlats i vanlig ordning och ytterligare över­väganden på grundval därav gjorts från regeringens sida. Alt sekretessfrå­gan sålunda inte fåll sin slutgiltiga lösning utgör dock inte skäl för lagrådet att nu motsätta sig att de remitterade lagförslagen antas.

Vad nu sagts rörande FoB 85 har motsvarande tillämpning på det före­slagna sysselsällningsregistrel.

Ledamoten[REDACTED_EFTERNAMN] tillägger för egen del:

Mot att de uppgifter insamlas som förslaget innehåller synes från integri­tetssynpunkt kritik inte kunna riktas så länge ändamålet inskränker sig till statistikproduktion och - som lagrådet har berört - garanlier skapas för att annan användning inte kommer i fråga. Däremot synes kunna sältas i fråga huruvida en insamling av uppgifter av här nämnt slag skall få ske i syfte att kontrollera folkbokföringen. Var och en som skall vara kyrkobok-

10    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 85

Prop. 1983/84:85

146

förd hår i rikel svarar primärt själv för att erforderliga uppgifter om honom eller henne för folkbokföringen blir lämnade. Vissa specialregler om an­mälningsskyldighet ges för födelse och dödsfall. Vidare finns (35 § folk­bokföringsförordningen) en bestämmelse enligt vilken fasfighetsägare eller innehavare av bostadslägenhet, som upplåter bostad åt annan, skall anmä­la delta till pastorsämbetet. Härjämte föreskrivs att fastighetsägare eller innehavare av bostadslägenhet är skyldig att på förfrågan av folkbokfö­ringsmyndighet uppge om viss person bor i fastigheten respektive lägenhe­ten. Visserligen anges i det remitterade förslaget att de för FoB 85 insamla­de uppgifterna skall användas för kontroll av folkbokföringen, men utöver en allmänt hållen bestämmelse i 23 § finns ingenting om vare sig vad eller vilka som skall kontrolleras. Det bör påpekas att vissa fall av underlåten­het att fullgöra anmälningsskyldighet enligt folkbokföringsförordningen är straffbelagda. Jag finner det tveksamt om kontrollen av folkbokföringen skall få ske i samband med insamlande av uppgifter - även sådana som inhämtas från andra personregister - för i huvudsak planeringsändamål. Det kan hävdas att i så fall även annan offentlig verksamhet skulle få kontrolleras genom tillgång till FoB-uppgiflerna, l.ex. taxeringen.

Lagrådel övergår härefter till alt beröra vissa frågor i anslutning till de särskilda paragraferna i de remitterade lagförslagen.

Förslaget till lag om 1985 års folk- och bostadsräkning

3 §

I 1-3 §§ av förslaget ges allmänna bestämmelser om den avsedda folk-och bostadsräkningen. Av 1 § framgår att den skall företas år 1985. 1 2 § föreskrivs atl räkningen skall genomföras av SCB samt atl lill densamma skall lämnas person-, bostads- och fastighetsuppgifter enligt 4-16 §§ i förslaget. Förevarande 3 § upptar stadgandet att SCB skall fastställa när uppgifterna enligt 2 § skall lämnas eller inhämtas och vilken tidpunkt eller lid som de skall avse.

Genom 3 § överlämnas sålunda åt SCB atl bestämma när uppgifterna skall lämnas eller inhämtas och lill vilken tidpunkt eller tid de skall hänföra sig. En fråga som här inställer sig är. om en sådan delegation lill SCB står i överensstämmelse med regeringsformen. Del har sålunda förutsatts alt riksdagen inte kan delegera normgivningskompetens direkt till en förvalt­ningsmyndighet som lyder under regeringen, vilket är fallet med SCB. En sådan delegation skall i enlighet med 8 kap. 11 § regeringsformen gå genom regeringen. Denna ordning har motiverats med att den mest rationella funktionsfördelningen måste vara att förvaltningsmyndigheterna fär sina uppdrag av regeringen (se prop. 1973:90 s. 319; Jfr Petrén-Ragnemalm, Sveriges grundlagar, 1980, s. 191, Holmberg-SQernquist, Grundlagarna, 1980, s. 284 och[REDACTED_EFTERNAMN], Normgivningsmakten enligt 1974 års rege­ringsform, 1983, s. 96).

Prop. 1983/84:85

147

Möjligen skulle de bestämmelser som enligt paragrafen skall beslutas av SCB kunna vilja ses som föreskrifter om verkställighet av lag. Sådana föreskrifter får enligt 8 kap. 13 § första stycket regeringsformen beslutas av regeringen, och denna får enligt tredje stycket av samma paragraf överlåta åt underordnad myndighet att meddela bestämmelser i ämnet. Enligt samma kap. 14 § utgör denna behörighet för regeringen atl besluta föreskrifter ej hinder för riksdagen att genom lag meddela föreskrifter i ämnet. Angivna behörighei för riksdagen att träda in på området för regeringens normgivningskompetens har pä sina håll ansetts medföra även ett övertagande av regeringens behörighei att delegera till en myndighet under regeringen (så[REDACTED_EFTERNAMN] i Förvaltningsrätlslig tidskrift 1976 s. 71; även Petrén i rättsfallet RÅ 1980 1:35). Bestämmelsen i 8 kap. 14 § rege-ringsfor"men synes emellertid inte kunna ges sådan vidsträckt innebörd. Såvitt nu är i fråga torde innebörden vara alt riksdagen väl får, i stället för regeringen, besluta verkslällighetsföreskrifter men inte delegera denna beslutanderätt direkt till en regeringen underställd myndighet. En sådan tolkning av bestämmelsen ligger i linje med den i fråga om normgivnings-kompetensen i övrigt antagna principen om funktionsfördelningen mellan riksdag och regering. (Tolkningen har också numera antagits av[REDACTED_EFTERNAMN] i det förut nämnda arbetet om normgivningsmakten s. 83 och 109 f, se även Broomé-Eklundh i Statsvetenskaplig tidskrift 1976 s. 42.)

Av det sagda följer att regleringen i 3 § av förslaget inte är förenlig med tankarna bakom regeringsformen, vare sig de bestämmelser som paragra­fen överlämnar åt SCB att besluta är att anse som normgivning enligt 8 kap. 3 § regeringsformen eller de är att betrakta som verkslällighetsföre­skrifter enligl 8 kap. 13 §. 1 överensstämmelse härmed bör, såsom skedde i lagen (1975:55) om folk- och bostadsräkning år 1975, direki i lagen anges när de ifrågavarande uppgifterna skall lämnas eller inhämtas och vilken tidpunkt eller tid som de skall avse. Den i lagrädsremissen föreslagna ordningen har emellertid praktiska fördelar och den tillämpades också vid 1980 års allmänna folk- och bostadsräkning, se lagen därom (1979: 217) 1 § andra stycket.

4 §

I denna paragraf föreskrivs att personuppgifter skall lämnas av dem som är födda år 1969 eller tidigare och som är folkbokförda i Sverige vid den tidpunkt som uppgifterna avser. Syftet med 1985 års folk- och bostads­räkning är enligt 1 § i förslaget bl.a. att erhålla en konlroll av folkbokfö­ringen. För att detta syfte skall näs fullt ut bör uppgiftsskyldigheten åvila inte bara dem som är folkbokförda i Sverige utan också dem som inte är folkbokförda här men som enligl gällande författningar skall vara del.

Bestämmelser om folkbokföring finns i folkbokföringsförordningen (1967:198), enligt vilken folkbokföringen sker genom kyrkobokföring och mantalsskrivning. Grundläggande år bestämmelserna om kyrkobokföring.

Prop. 1983/84:85

148

Enligt 11 § i förordningen kyrkobokförs var och en i den församling och på den fastighet där han är bosalt, om inte annal följer av bestämmelse i 19-24 och 27 §S i förordningen. Avgörande för en persons kyrkobokföringsort (församling) och kyrkobokföringsfastighet är sålunda i regel var personen år bosatt. Förordningen innehåller också bestämmelser om var en person skall anses vara bosalt. Med hänsyn till dessa beslämmelser synes upp­giftsskyldigheten enligt den nu föreslagna lagen böra åvila dem som är bosatta i Sverige vid den tidpunkt som uppgifterna avser. Tänkbart är ocksä att lägga uppgiftsskyldigheten på dem som vid angivna tid skall vara kyrkobokförda i Sverige. Lättast atl uppfatta för allmänheten torde dock en bestämning vara som hänför sig till var personen är bosalt. En sådan bestämning har också använts vid folk- och bostadsräkningarna åren 1975 och 1980. Lagrådet förordar en ändring av paragrafen i enlighet härmed.

10       §

I den föreslagna lagen saknas bestämmelser om var person-, bostads-och fastighetsuppgifler skall lämnas. Sådana bestämmelser synes böra införas. De är av betydelse inte bara för de uppgiftsskyldiga utan också för granskningsorganens prövning, huruvida uppgiftsskyldigheten fullgjorts. Vidare ger sådana bestämmelser ledning för vilken granskningsledare som i visst fall får utfärda anmaning enligt j7 § i förslaget och vilken länsstyrel­se som får utsätta vite enligt 18 § i förslaget.

11       §

Beiräffande delegeringen i första stycket lill SCB alt fastställa person-och fastighetsblanketterna, vilken har sin motsvarighel i 1975 och 1979 års folk- och bostadsräkningslagar, får lagrådet hänvisa till vad som anförts i det föregående vid 3 §.

13-16 §§

Det remitterade förslaget innehåller i 13-16 §§ bestämmelser om vissa åligganden för kommunerna vid genomförandet av FoB 85 och om hur dessa åligganden skall genomföras. Kommunerna skall sålunda lämna information om folk- och bostadsräkningen, biträda vid distributionen av blanketter och vid upprättandel och insamlingen av uppgifter samt svara för alt de insamlade uppgifterna granskas och i berett skick lämnas över till SCB. för fortsatt bearbetning. Varje kommun skall uppdra åt ett särskilt granskningsorgan att sköta nämnda arbetsuppgifter. Vidare skall varje kommun utse en granskningsledare och en ställföreträdare för denne. Kommunen skall också sörja för att granskningspersonal utbildas för sina arbetsuppgifter.

Lagförslaget innehåller inte några närmare beslämmelser om de organ som sålunda skall utses. Till följd härav inställer sig viss tvekan om den ställning dessa organ intar. De uppgifter som enligt förslaget läggs på

Prop. 1983/84:85

149

kommunerna torde vara att hänföra till sådan förvaltning och verkstäl­lighet som avses i 1 kap. 5 § andra stycket kommunallagen (1977:179). Enligl 3 kap. 13 § första stycket nämnda lag tillsätter kommunfullmäktige nämnder för förvaltning och verkställighet som enligt särskilda författning­ar ankommer på dessa, och för sädana nämnder gäller vad som är föreskri­vet i dessa författningar. Det granskningsorgan som skall sköta kommu­nens arbetsuppgifter enligl 13 § i förslaget får anses ha karaktär av en sådan nämnd som avses i 3 kap. 13 § första stycket kommunallagen. Vid föredragningen inför lagrådet har emellertid framförts den meningen alt granskningsorganet skulle ses som ett förvaltningsorgan bestående av Qänsteman och lydande under någon kommunal nämnd, normalt kommun­styrelsen. Är avsikten att granskningsorganet skall utses på annat sått och få en annan ställning än som enligt det anförda följer av kommunallagen, bör det anges i lagen. Inte minst med tanke på sekretessfrågor är av betydelse att det står fullt klart vilken myndighet det är som fattar de formella besluten i förekommande frågor. Det är sålunda hos den myndig­heten begäran skall göras om atl få ta del av allmän handling, vilkel i sin lur får betydelse för förfarandet vid talan mol beslul, varigenom sådan begä­ran avslås.

Enligt förslaget skall också utses en granskningsledare och en ställföre­trädare för denne. Utöver vad som nyss anförts rörande granskningsorga­nets ställning tillkommer här alt granskningsledarens och hans ställföreträ­dares ställning i förhållande till granskningsorganet är oklar. Till denna oklarhet bidrar den föreslagna bestämmelsen i 16 § andra stycket, att granskningsledaren får delegera sin befogenhet enligt första stycket i sam­ma paragraf till en förtroendeman eller Qänsteman hos kommunen. Me­ningen kan knappast vara att granskningsledaren skall utgöra en särskild myndighet vid sidan om granskningsorganel. Det naturliga är att han ingår i granskningsorganet.

Även med sådan ordning kvarstår viss oklarhet rörande granskningsor­ganets och granskningsledarens ställning. Beträffande granskningsleda­rens uppgifter meddelas vissa beslämmelser i 16 § i förslaget. Enligt dessa får granskningsledaren begära att de uppgiftsskyldiga inom viss tid lämnar upplysningar om förhållanden som omfattas av uppgiftsskyldigheten enligt 4-9 S§. För granskningsorganel meddelas däremot inte några liknande bestämmelser. Dess befogenheter blir därmed oklara. Närmare bestäm­melser om granskningsorganet torde därför böra övervägas. Som nämnl förutsätter 3 kap. 13 § första stycket kommunallagen alt sådana bestäm­melser meddelas. Utom när det gäller organets uppgifter kan det ske bl. a. genom hänvisning lill tillämpliga bestämmelser i 3 kap. kommunallagen, se l.ex. angående byggnadsnämnd 3 § byggnadsstadgan (1959:612) och an­gående miljö- och hälsoskyddsnämnd 5 § hälsoskyddslagen (1982: 1080). Behov av närmare bestämmelser torde föranledas även av den i förslagel upptagna möjligheten för tvä eller fiera kommuner att utse gemensami granskningsorgan.

Prop. 1983/84:85

150

Viss ändring torde också böra göras i 16 § andra stycket i det remittera­de förslaget. Enligt detta stycke får granskningsledaren delegera sin befo­genhet enligt första stycket i paragrafen lill en förtroendeman eller Qänste­man hos kommunen. Naturligare är att han får delegera sin befogenhet till någon annan inom granskningsorganet. Lagrådet föreslår att bestämmel­sen får detta innehåll.

Enligl 14 § andra stycket i det remitterade förslaget får två eller flera kommuner efter samråd med SCB inrätta etl gemensami granskningsor­gan. Även vid sådan samverkan skall tydligen varje kommun utse sin granskningsledare. Detta förefaller leda lill en onödigt komplicerad ord­ning. Med lagrådets förslag, att granskningsledaren skall ingå i gransk­ningsorganet, blir det naturligt att också granskningsledaren blir gemen­sam.

Formerna för sådan kommunal samverkan som här avses är inte närma­re angivna i förslagel och inte heller berörda i remissprotokollel. Närmast kommer bestämmelserna i lagen (1957:281, omtryckt 1977: 181) om kom­munalförbund i fräga. Å andra sidan kan det förefalla väl långtgående att lillämpa dessa beslämmelser i förevarande sammanhang. Ett klarläggande är önskvärt.

18 och 20 §§

I 18 § föreskrivs att, om den uppgiftsskyldige inle följer en anmaning enligl 17 §, länsstyrelsen får på begäran av granskningsledaren eller SCB förelägga den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet vid vite. Enligt 20 § skall fråga om utdömande av förelagt vite prövas av länsrätten på begäran av granskningsledaren eller SCB.

Av lagförslaget framgår inte vilken länsstyrelse som fär utfärda vitesfö­reläggande eller vilken länsrätt som skall pröva fråga om utdömande av förelagt vite. Vid föredragningen inför lagrådet har upplysts att behörighe­ten avselts skola tillkomma länsstyrelsen respektive länsrätten i det län där den uppgiftsskyldige är bosatt. Uttryckliga regler i ämnet bör intas i de förevarande båda paragraferna.

Förslaget till lag om skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m.

Förslaget lämnas utan erinran.

Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623)

Del föreslagna nya stycket i 37 § 2 mom. taxeringslagen avser en upp­giftsskyldighel som tillkommit enbart i statistiskt syfle enligl den föreslag­na lagen om skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m. Det gäller sålunda inte någon uppgift som är avsedd för laxeringsarbetet. Med hån­syn härtill och till att taxeringslagen bör såvitt möjligt hållas fri från

Prop. 1983/84:85

151

bestämmelser utan betydelse för taxeringen borde hänvisningen helst utgå. Å andra sidan måsle medges att den föreslagna hänvisningen har upplys­ningsvärde för de arbetsgivare som berörs. Lagrådet vill likväl hemställa atl det övervägs huruvida det inte kan anses tillräckligt med bestämmelser­na i den nyss nämnda föreslagna lagen Jämte anvisningar för ifyllande av de kontrolluppgifter som är i fråga.

Prop. 1983/84:85

152

Utdrag

CIVILDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-02-02

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wick­bom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om 1985 års folk- och bostadsräkning, m.m.

1    Anmälan av lagrådsyttrande

Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag till

1. en lag om 1985 års folk- och bostadsräkning,

2.

en lag om skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m.,

3.

en lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Föredraganden redogör för lagrådels yttrande och anför.

1.1 Allmänt

1 allt väsentligl kan Jag godta lagrådets bedömningar.

Med anledning av atl en av lagrådels ledamöter har uttalat tveksamhet mot atl kontroll av folkbokföringen skall få ske i samband med insamlande av de uppgifter som ingår i 1985 års folk- och bostadsräkning (FoB 85) vill Jag framhålla att kontrollen av folkbokföringen givetvis på intet sätt utgör det väsentligaste motivet till atl FoB 85 genomförs. Men det har visat sig vara ändamålsenligt att i den relativt begränsade omfattning som det här gäller kunna rätta folkbokföringen med ledning av uppgifter från folk- och bostadsräkningarna. I samband med att de särskilda mantalsuppgifterna slopades förutsattes också att sådan kontroll skulle ske (prop. 1967:88, L'U 34, rskr 294). Som Jag framhåller i lagrådsremissen är det bara fråga

' Beslut om lagrådsremiss fallal vid regeringssammanlräde den 24 november 1983. Beslut om komplettering av lagrådsremissen fattat vid regeringssammanträde den 15 december 1983.

Prop. 1983/84:85

153

om alt på lokal nivå Jämföra med folkbokföringens material, främst adress­uppgifterna, l.ex. när dessa inte stämmer på de förtryckta blanketterna. Att utsträcka kontrollen till andra områden'- utanför vad som anges i 1 § förslaget lill lag om 1985 års folk- och bostadsräkning - får självfallet inte komma i fråga.

Jag går därefter över till att närmare behandla främst lagrådets syn­punkter på de olika lagförslagen.

1.2 Förslaget till lag om 1985 års folk- och bostadsräkning

3          och 11 §§

De föreskrifter som avses i 3 och 11 §S kan endasl avse verkställighet av lagen. Någon möjlighet för riksdagen att delegera de frågor som här anges finns nämligen inle enligl regeringsformen. Rätten alt meddela verksläl­lighetsföreskrifter är given i regeringsformen och kräver således inte något uttryckligt bemyndigande i lagen. För tydlighets skull kan det dock vara lämpligt att upplysa om att lagens tillämpning kräver ytterligare föreskrif­ter. Som lagrådet påpekat kan någon delegering direki till statistiska cen­tralbyrån inte ske. Jag föreslår därför att paragraferna ändras så, att uppgifterna i stället delegeras till regeringen eller den myndighet som regeringen beslämmer.

4 §

Den ändring som lagrådet förordar i 4 § kan jag ansluta mig till. Därvid bör emellertid för tydlighets skull av paragrafen framgå atl uppgiftsskyl­digheten omfattar också dem som inle är bosatta i Sverige men ändå enligt särskilda bestämmelser skall vara kyrkobokförda här. På så sätt görs del klart att även t. ex. sådana statsanställda m. fl. som avses i 20 § folkbokfö­ringsförordningen skall lämna personuppgifter till FoB 85.

10 §

Jag instämmer i lagrådets åsikt att del bör införas bestämmelser om var person-, bostads- och fastighetsuppgifterna skall lämnas. Sådana bestäm­melser kan lämpligen tas in i 10 §. Av denna paragraf bör sålunda framgå dels atl personblanketlen skall ges in till granskningsorganel i den kommun där den uppgiftsskyldige är bosall eller annars skall vara kyrkobokförd (jfr 4 §), dels all fastighetsblanketten skall ges in till nämnda organ i den kommun där fastigheten är belägen.

Jag förutsätter att man vid FoB 85 liksom vid närmast föregående folk-och bostadsräkningar kommer att tillämpa den ordningen att det av de "förtryckta" blanketterna framgår var de skall ges in. Men information om detta bör lämnas också på andra säll.

Prop. 1983/84:85

154

13-16 §§

Med anledning av vad lagrådet anför om 13-16 §§ vill Jag framhålla följande i fråga om kommunernas medverkan i FoB 85.

I remissprotokollel anför Jag att avsikten är att kommunerna skall med­verka på samma sätt som vid närmast föregående råkningstillfällen. Tan­ken är således alt den kommunala organisationen skall ha sin motsvarighet i den ordning som gällde vid 1980 års allmänna folk- och bostadsräkning.

Lagrådet konstaterar i sitt yttrande att lagförslaget inte innehåller några närmare bestämmelser om de organ som skall sköta arbetsuppgifterna. Enligt lagrådets mening inställer sig viss tvekan om den slällning dessa organ intar. Lagrådet anser också att viss oklarhet råder rörande gransk-ningsorganels och granskningsledarens slällning. Lagrådet menar att när­mare bestämmelser om granskningsorganet bör övervägas. Behov av när­mare bestämmelser torde enligt lagrådet föranledas även av den i förslaget upptagna möjligheten för två eller flera kommuner att utse ett gemensamt granskningsorgan.

Somjag ser det, har kommunernas medverkan i FoB 85 karaktär av en tillfällig förvaltningsuppgift som läggs på kommunerna. Denna förvalt­ningsuppgift bör i materiellt hänseende fullständigt regleras i den särskilda lag som skall föreläggas riksdagen. I regel handhas specialreglerad kom­munal verksamhet av särskilda nämnder, som består av förtroendevalda utsedda av kommunfullmäktige.

Men det är enligt min mening inte oförenligt med annars tillämpade principer atl man för en tillfällig och tidsbegränsad verksamhet som FoB 85 väljer en organisationsform som avviker från kommunallagens besläm­melser. Enligt del remitterade förslaget skall kommunerna uppdra ät ett särskilt granskningsorgan att sköta de arbetsuppgifter som hänger samman med FoB 85. De lokala kommunala granskningsorganen skall precis som vid de senaste räkningstillfällena förestås av granskningsledare. För dessa skall finnas ställföreträdare. Granskningsledaren och ställföreträdaren, som utses av kommunen, biträds i övrigt av den personal som kan behövas för arbetsuppgifterna. Denna per"sonal anställs i sådant fall av kommuner­na. Enligt vad Jag har erfarit ulses granskningsledaren och ställföreträ­daren i regel bland kommunens anställda, men del står naturligtvis kom­munerna fritt att i stället utse en förtroendevald eller någon utomstående.

Av vad Jag nu har framhållit framgår alltså att granskningsorganel består av granskningsledaren, ställföreträdaren och erforderlig granskningsper­sonal. Denna sammanhållna organisations omfaltning bestäms av kommu­nerna själva efler storiek och skilda resurser.

De kommunala granskningsorganen är enligt min mening självständiga förvaltningsorgan. De är atl betrakta som tillfälliga kommunala myndighe­ter med självständig beslutsrätt inom ramen för de uppgifter som läggs på kommunerna i samband med FoB 85. De blanketter som skall användas för ändamålet lämnas ifyllda till granskningsorganet. Som Jag har anfört i

Prop. 1983/84:85

155

remissprotokollet, är de av kommunmedlemmarna lämnade uppgifterna där sekretesskyddade. Om sekretessfrågor aktualiseras under handlägg­ningen och granskningen av blanketterna, är det alltså granskningsorganet som fattar de formella besluten.

Av 8 kap. 5 § regeringsformen följer att kommunernas åligganden i samband med FoB 85 måste anges uttömmande i den särskilda lagen härom. Enligt min mening har sä också skett i det remitterade förslaget. Jag anser vidare atl en strävan bör vara att inte i onödan detaljreglera den förvaltningsuppgift som genom den föreslagna lagstiftningen anförtros kommunerna. Att kommunerna har ålagts vissa angivna uppgifter och därvid också ålagts alt bygga upp en särskild organisation för dessa upp­gifter innebär att.kommunernas beslutande organ, kommunfullmäktige, blir skyldiga alt anslå medel för denna tillfälliga verksamhel i samband med FoB 85. Enligt kommunallagens bestämmelser ankommer del på kommun­styrelsen i varje kommun atl göra de framställningar hos fullmäktige som behövs för alt kommunen skall klara de angivna uppgifterna. Det blir sedan fullmäktige som inom ramen för den av statsmakterna fastslagna organisationen får dra upp de riktlinjer för verksamheten som bäst passar den egna kommunen.

Jag kan förslå lagrådets motiv för dess uppfattning atl granskningsleda­rens och hans ställföreträdares ställning i förhällande till granskningsor­ganet inte har blivit tillräckligl klart utformad i del remitterade förslaget. Men det är naturligtvis inte meningen atl granskningsledaren skall utgöra en särskild myndighet vid sidan om granskningsorganet. Som Jag har berört i det föregående, skall han ingå i och förestå granskningorganel.

Av flera skäl, bl. a. för att skydda den personliga integriteten, är det en stor fördel att ha en sammanhållen och likartad förvaltningsorganisation för FoB 85 i de olika kommunerna. Denna organisation benämns sedan två tidigare räkningstillfällen granskningsorgan. Delta begrepp har sålunda använts sedan länge. Jag anser att detta namn bör användas också för den organisationsform somjag här förordar för FoB 85. Somjag tidigare har sagt är det kommunala granskningsorganet etl tillfälligt förvaltningsorgan. Det har enligt min mening inte karaktär av en sådan nämnd som avses i 3 kap. 13 § första stycket kommunallagen.

Av vad jag nyss har anfört framgår att jag ansluter mig till lagrådets uppfattning att granskningsledaren skall ingå i granskningsorganet. Jag delar också uppfattningen att granskningsorganets befogenheter bör klar­göras. Jag anser därför att ändringar bör göras i 14-16 §S i det remitterade lagförslaget.

Föreskriften i 14 § första stycket att varje kommun skall uppdra ål ett särskilt granskningsorgan atl sköta de arbetsuppgifter som anges i 13 § bör kvarstå i huvudsak oförändrad. Den i 14 § andra stycket nu upptagna möjligheten för kommunerna att inrätta ett gemensamt granskningsorgan bör slopas. Jag återkommer till detta. Hur granskningsorganet skall vara

Prop. 1983/84:85

156

sammansatt bör i stället anges i elt nytl andra stycke. Där bör anges alt granskningsorganet består av en granskningsledare och en ställföreträdare för denne samt i övrigt av den personal som behövs för uppgifterna. Av ett tredje stycke i paragrafen bör framgå att del är granskningsledaren som beslutar på organets vägnar.

Av 15 § bör framgå att kommunen dels utser granskningsledare och dennes ställföreträdare, dels sörjer för utbildningen av granskningsperso­nalen. 1 förhållande till det remitterade förslagel har bara redaktionella ändringar gjorts i denna paragraf

I 16 § i det remitterade förslaget anges granskningsledarens befogenhet att begära in kompletterande upplysningar. 1 17 § ges granskningsledaren eller SCB en befogenhet alt utfärda anmaningar.

Lagrådet påpekar att några liknande bestämmelser inte har meddelats för granskningsorganet. Enligt lagrådet blir dess befogenheter därmed oklara.

Enligt min mening har den oklarhet som i dessa delar vidlåder det remitterade förslaget undanröjts genom de ändringar somjag har föreslagit i 14 §. Härigenom måste det anses framgå att granskningsledaren ingår i granskningsorganet och således utövar sina befogenheter på organels väg­nar.

Lagrådet föreslår att granskningsledarens rätt att enligt 16 § andra stycket delegera sin befogenhet atl begära in upplysningar riktas till någon annan inom granskningsorganet i stället för till en förtroendeman eller en Qänsteman hos kommunen.

Jag kan ansluta mig till delta förslag.

Enligt 14 § andra stycket i det remitterade förslaget får två eller flera kommuner efter samråd med SCB inrätta elt gemensami granskningsor­gan. Lagrådet påpekar att formerna för denna samverkan inte är närmare angivna i förslaget och inte heller berörda i remissprotokollet. Lagrådet anser att kommunalförbundslagen närmast kommer i fråga. Å andra sidan kan det enligt lagrådet förefalla väl långtgående" atl tillämpa dess bestäm­melser i förevarande sammanhang. Lagrådet anser att ett klarläggande är önskvärt.

Somjag tidigare har antytt har Jag efter förnyade överväganden kommit fram till att möjligheten för två eller fiera kommuner att inrätta ett gemen­samt granskningsorgan kan slopas. Denna möjlighet utnyttjades inle vid 1980 års allmänna folk- och bostadsräkning och Jag gör nu den bedömning­en att den inte heller fyller något praktiskt behov vid FoB 85.

18 och 20 §§

Jag instämmer med lagrådet i att 18 och 20 §§ bör ändras så, alt det klart framgår vilken länsstyrelse som får utfärda vitesförelägganden och vilken länsrätt som skall pröva frågor om utdömande av förelagt vite. Det bör vara länsstyrelsen resp. länsrätten i det län där uppgiftsskyldigheten skall fullgöras.

Prop. 1983/84:85

157

Av 10 § i dess nya utformning kan utläsas var uppgiftsskyldigheten skall fullgöras. Där anges sålunda till vilket granskningsorgan som personblan­ketten resp. fastighetsblanketlen skall ges in.

1.3      Förslaget fill lag om skyldighet att ange arbetsställenummer, m.m.

Förslaget till lag om skyldighet att ange arbetsställenummer, m. m. läm­nas i och för sig utan erinran av lagrådet.

le

Emellertid bör i 7 och 9 §§ denna lag - i linje med de nyss förordad' ändringarna i 18 och 20 §§ förslagel till lag om 1985 års folk- och bostads­räkning - las in motsvarande bestämmelser om vilken länsstyrelse och vilken länsrätt som är behörig all utfärda vitesförelägganden resp. att pröva frågor om utdömande av förelagt vite.

Var ifrågavarande uppgiftsskyldighel skall fullgöras följer av 37 § 4 mom. taxeringslagen: kontrolluppgiften skall lämnas till den lokala skatte­myndighet där den uppgiflsskyldige år registrerad som arbetsgivare.

1.4      Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623)

Med anledning av vad lagrådet anfört i fråga om förslaget lill lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) har detta ytterligare övervägts.

Efter förnyat samråd, med chefen för finansdepartementet har Jag därvid kommit fram till att den föreslagna hänvisningen i 37 § 2 mom. taxeringsla­gen kan avvaras. Jag förutsätter bl. a. att statisliska centralbyrån kommer alt lämna berörda arbetsgivare tillräcklig och adekvat information i nu ifrågavarande avseende.

De lagförslag som Jag nu lägger fram avser således ingen ändring i taxeringslagen.

1.5      Redaktionella ändringar

Slutligen förordar jag några ändringar av redaktionell art i de båda lagförslag som nu läggs fram.

2   Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta de av lagrådet granskade förslagen till

1.

en lag om 1985 års folk- och bostadsräkning,

2.

en lag om arbetsställenummer m. m.. båda med vidtagna ändringar.

3   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1983/84:85

158

Innehåll

Proposition   ..................................................................... 

..... 

I

Propositionens huvudsakliga innehåll   ............................. 

..... 

I

Propositionens lagförslag  ................................................ 

..... 

2

1

Förslag till lag om 1985 års folk- och bostadsräkning  . 

2

2

Förslag till lag om arbetsställenummer m.m.................. 

7

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 november 1983

med beslut om lagrådsremiss   ......................................... 

..... 

9

1

Inledning  ..................................................................... 

9

2

Allmänna överväganden    ............................................ 

10

3

Uppgifter om sysselsättning och pendling   .................. 

11

4

Uppgifter om hushåll och lägenheter  ........................... 

15

5

Uppgifter om yrke och ulbildning   ................................ 

17

6

Huvudsaklig insamlingsteknik i FoB 85   ....................... 

... 

18

7

Integritetsskyddet   ...................................................... 

19

8

Kostnader  .................................................................... 

20

9

Genomförandet av FoB 85    ......................................... 

21

10

Upprättade lagförslag  ................................................. 

22

11

Specialmotivering   ....................................................... 

... 

22

11.1

Förslaget till lag om 1985 års folk- och bostadsräkning    ,,..

22

11.2

Förslaget till lag om skyldighel atl ange arbetsställenum­mer, m.m           

34

11.3

Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623)   ...

37

12

Hemställan   ................................................................. 

... 

38

13

Beslul    ......................................................................... 

... 

38

Bilaga 1 Statistiska centralbyråns huvudrapport om nya meloder

för folk- och bostadsräkningar (FOBALT)  ......... 

39

Bdaga 2 Remissammanställning  .................................. 

105

Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag   ........................ 

126

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 december 1983

med beslul om komplettering av lagrådsremissen  ........... 

. 

134

Bilaga Datainspektionens yttrande   ............................ 

. 

137

Utdrag ur lagrådets protokoll den 12 januari 1984 .......... 

. 

143

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 februari 1984

med beslut om proposition   ............................................. 

. 

152

Norstedts Tryciceri, Stockholm 1984