Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 64 år 1971

Prop. 1971: 64

Nr 64

Kungl. Maj:ts proposition till riksdagen angående lån m. m. till Norr­bottens Järnverk AB; given Stockholms slott den 12 mars 1971.

Kungl. Maj:t vill härraed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprolokollel över induslriärenden, föreslå riksdagen all bifalla de förslag om vars avlålande lill riksdagen föredragande departements­chefen hemställt.

GUSTAF ADOLF

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås alt Norrbollens Järnverk AB erhåller lån och bidrag om tillsamraans 62 railj. kr. Medel för ändamålet begärs på till-läggsstal III till riksslaten för budgetåret 1970/71.

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 64

Prop. 1971: 64

Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 12 mars 1971.

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LID­BOM,[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för industridepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anraäler efler gemensara beredning raed statsrådets övriga ledaraöler fråga angående lån m. m. till Norrbottens Järnverk AB och anför.

Produktprogram vid Norrbottens Järnverk AB

I prop. 1970: 78 läranades en redogörelse för del produklprograra och därav föranledda investeringsplaner sora Norrbottens Järnverk AB (NJA) presenterade i skrivelse den 29 septeraber 1969. I yttrande den 13 febmari 1970 över produkt- och investeringsprogrararael konstate­rade Statsföretag AB atl NJA har tillgång till malm sora kan levereras med förhållandevis korta Iransporlsträckor samt tillgång till elenergi lill relativt låga priser. NJA borde alltså enligt Statsföretag AB:s raening ha stora förutsättningar för en effektiv och lönsam lackjärns-, göt- och stålämnesproduklion. Den raelallurgiska sektorn borde därför göras fullt raodern och konkurrenskraftig i fraratiden.

Kostnaderna för de av NJA föreslagna investeringsprojekten beräk­nade Statsföretag AB uppgå till 160 railj. kr. i 1969 års kostnadsläge. Till delta beräknades koraraa en nödvändig ökning av rörelsekapitalet med 50 railj. kr.

Statsföretag AB ansåg vidare atl underliggande utredningar för pro-duklprogramrael i vissa avseenden behövde korapletteras innan NJA band sig för elt definitivt prograra. Detta gällde olika slag av äranen, farlygsprofiler och andra manufakturerade produkter.

I skrivelse den 1 raars 1971 meddelar NJA all det inora bolaget har utarbetats etl produklprograra avseende förelagets utveckUng under 1970-talet. Av en till skrivelsen fogad rapport, Investeringsprograra 1970, fraragår alt en projeklenhet inom NJA gjorl de utredningar som ligger till grand för produklprogrararael. Sora kvantitativ riktpunkt för ut-

Prop. 1971: 64

3

redningsarbelet har legat ett försäljningsprogram om 1 500 000 ton fär­digprodukter per år. Drygt denna kvantitet bör enligt projektenheten komma att produceras är 1976 och fördela sig på 800 000 lon valsade produkter, 200 000 ton ämnen och 560 000 ton tackjärn. Vidare fram­går följande av enhetens rapport.

1 det framtida produklprogrammet intar fariygsmaterial en fraraträ­dande plats. I fråga om denna produktgrupp täcker NJA en dryg fjärde­del av den västeuropeiska marknaden för fartygsprofiler. Fariygsmate­rial är en produkt som inte skyddas av tullar, varför den är väl lämpad för internationell marknadsföring.

Av verkstadsmaterial är de viktigaste produkterna plåt av olika slag samt paraliellflänsbalk. NJA räknar med att vissa av dessa produkter blir eftertraktade även på exportmarknaden. När del gäller elförzinkat material är NJA ensam tillverkare i Skandinavien. Marknadsförutsätt­ningarna är även goda för den plastbelagda och den laminatbelagda plåten.

I fråga om stålbyggnadsmaterial förutsätter NJA goda expansions­möjligheter vad gäller manufakturerat stommaterial, eftersom byggan­det av stålhus i vårt land sedan början av 1960-talet ökat med i runt tal 15 o/o per år. Användningen av plastbelagd profilerad byggnadspläl be­räknas komma atl öka med ca 20 "/o per år under den närmaste 5-års­perioden, vilket innebär en expansionsmöjlighet för bolagets produkter.

Under de första åren, dvs. under en övergångsperiod, ger den av pro-jektenhelen planerade utbyggnaden av de melaUurgiska avdelningarna vid NJA en viss överkapacitet av halvfabrikat. Detta möjliggör försälj­ning av tackjärn eller kontinuerligt gjutna äranen.

Valsklipp trån NJA kan utgöra en värdefull ren råvara för svenska kvalitetsslålverk. Avsättningsmöjligheter anses finnas för en betydande kvantitet per år.

Kapacitetsbehov

Nuvarande tillverkningsapparat vid NJA möjliggör en maximal pro­duktion från egna råvaror av ca 475 000 ton per år med nuvarande för­säljningsprogram. För en tillverkning som möjliggör försäljning enligt prognoserna i produklprogrammet behövs betydande kompletteringar av anläggningarna.

Råjärnet framställs i dag dels i en masugn raed en årskapacitet av ca 410 000 ton, dels i tre elektrougnar. Masugnen är i behov av en ora­faltande upprustning. Elugnarna är enligt dagens teknik orationella och kräver stor personal, vilket raedför höga råjärnskostnader. De första leden i produktionsprocessen är sålunda inle effektiva.

För alt uppnå nödvändig kapacitet bedöraer NJA del som erforder-

It    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 64

Prop. 1971: 64

4

ligt att anskaffa en ny masugn med en årsproduktion av ca 1 000 000 lon. Den befintliga masugnen restaureras och de orationella elugnarna läggs ned.

Stålverket består av ett stort antal ugnar, flertalet raycket garala. Så­lunda installerades de fyra 30-tons eleklrostålugnarna för ca 25 år se­dan då de inköptes begagnade. Det stora antalet ugnar kräver stor per­sonalstyrka och försvårar raalerialflödel. Järnverkels thoraaskonverlrar orsakar kraftig luftförorening och måste av detla skäl sällas ur funktion senast år 1974 eller byggas ora raed gasrening. Sådan ombyggnad raed­för myckel höga kostnader.

Den ugnsprocess som NJA finner lärapligasl för såväl nu tiUverkade som i framtiden aktuella slålkvaliteler är en syrgasprocess, kallad LD. En 100 lons LD-ugn raed en nominell årskapacitet av 900 000 ton har beställts och kommer all installeras i befintlig stålverksbyggnad. Den raaxiraala produktionen per år blir därefter vid utnyttjande av befint­liga ugnar ca 1 250 000 lon. Det motsvarar gölbehovel fram till år 1979. Efler detta år bör ytterligare en LD-ugn las i bruk.

Elt nytt syrgasverk har inköpts för alt tillräcklig syrgaskapacilel skall kunna erhållas.

Gjut- och stripperanläggningarna har i dag en maxiraal kapacitet av 650 000 lon göt. NJA anser del lämpligl atl i största raöjliga utsträck­ning utnyttja gölverkel och anser därför atl gjut- och stripperhall bör byggas ut för en årskvanlitel av 850 000 ton göt. Äranesfraraställning utöver detta skall ske genom kontinuerlig gjulning.

För all nå upp lill de i produktionsplanen angivna kvantiteterna av varravalsade produkter behöver varravalsningskapacilelen korapletteras. För detla krävs en utbyggnad av valsverkshallarna, utrustningar för äranesbehandling, ny oravärmningsugn saral transportanordningar ra. ra.

För att kunna tillgodose det beräknade fraratida behovet av farlygs-raanufaktur behövs en ny anläggning för ytbehandling. Härigenora ska­pas en total behandlingskapacilel av 140 000 lon per år. För bockning, svetsnkig, fasning och hållagning av fartygsprofiler behövs nya lokaler och utmstning.

För den utökade transport- och lagerhanteringen behövs bl. a. ut­byggnad av kaj, anskaffning av kranar saral viss övergång från gaffel­truck- lill Iravershantering. Dessutom uppstår behov av större lagerul-ryraraen.

Investeringskostnader

Kostnaderna för invesleringsprogramraet under åren 19711973 har i NJA:s skrivelse angivits lill 430 railj. kr. Ungefär hälften härav faller på den nya raasugnen och stålverket raed syrgasverk. Av investerings­beloppet behövs 102 milj. kr. under innevarande år, 160 milj. kr. under

Prop. 1971: 64

5

år 1972, 120 railj. kr. under år 1973 saral övriga 48 milj. kr. under de båda därpå följande åren.

Den utökade verksamheten för med sig behov av ytterligare rörelse-medel. Dessa har av NJA angivils till 125 mUj. kr. Del samlade kapi­talbehovet sararaanhängande med invesleringsprogramraet uppgår alltså till 555 railj. kr.

Lönsamhet

NJA har under vissa förutsättningar beträffande pris- och kostnads­utvecklingen, som bolaget anser riraliga alt utgå ifrån, beräknat lön-saraheten under de närraasle åren på grundval av det uppgjorda inves­teringsprogrararael. Bolaget räknar raed fortsatta förlustår t. o. ra. år

1973.  De sammanlagda förlusterna under de tre åren 19711973 an­

ges, efter avskrivningar och räntenetto, lill ca 100 railj. kr. Fr. o. m. år

1974 räknar bolaget raed all verksamheten skall ge nettovinster.

Sysselsättning

Personalanlalel vid NJA uppgick år 1970 till i medeltal 3 440. Utök­ningen av verksarahelen i enlighet raed investeringsprogrararael beräk­nas raedföra en ökning av antalet anställda raed ca 400 personer år

1974.  NJA frarahåller all om det överhuvudtaget vore raöjligl all fort­

sätta driften vid järnverket ulan alt genoraföra invesleringsprogramraet

skulle antalet anställda under sarama lid i stället minska raed 400 per­

soner. Nettoeffekten sysselsätlningsraässigl av investeringsprogrararael

är sålunda ca 800 personer.

Personalbehovet för byggnads- och montagearbelen under byggnads­tiden beräknas i huvudsak kunna tillgodoses raed arbetskraft från övre Norrland. Vid slutet av 1971 och under första halvåret 1972 beräknas del största antalet, näraligen mellan 500600 personer, vara sysselsatta med byggnads- och montagearbelen.

Finansiering

De 555 railj. kr. som enligt NJA:s beräkningar behövs för all genora­föra investeringsprogrararael avses finansieras raed lokaliseringsstöd (lån och bidrag) ora 260 railj. kr. och övriga 295 milj. kr. med lån raot säkerhet i faslighels- och förelagsinleckningar saml med leverantörs-krediter.

Ansökan ora lokaUseringsstöd ingavs av NJA den 2 oktober 1970. Enligt denna herastäUde bolaget ora 53 railj. kr. i form av bidrag och 207 railj. kr. såsom lån. I fråga om lånet anhöll bolaget ora ränlebe-

Prop. 1971: 64

6

frielse i tre år och amorteringsfrihet i fyra år, varefter lånet skulle åter­betalas under tio år. Arbetsmarknadsstyrelsen konstaterade i sitt ytt­rande den 17 november 1970 över ansökningen alt en betydande del av de ramar som ställts lill förfogande för lokaliseringsändamål skulle komma att tas i anspråk vid bifall i detta lokaliseringsärende. Styrelsen tillstyrkte bolagets ansökan under förutsättning all statsmakterna ställde ytterligare penningmedel tiil förfogande för lokaliseringsverksamheten. NJA framhåller i sin skrivelse den 1 raars 1971 alt bolaget under hand erhållit uppgift ora alt lokaliseringsstödet inte kan beviljas raed hänsyn till att raraarna härför är förbrukade. Bolaget anhåller därför att motsvarande raedel måtte ställas lill bolagets förfogande i annan ordning och på samma villkor som gäller för lokaliseringsstöd. Enligt bolaget behövs av dessa medel 62 milj. kr. under första halvåret 1971, 50 milj. kr. under andra halvåret 1971 samt 80 milj. kr. under första halvåret och 68 milj. kr. under andra halvåret 1972. Framställningen tillstyrks av Statsföretag AB.

Departementschefen

1 prop. 1970: 78 läranades en utförlig redogörelse för utvecklingen vid NJA sedan järnverket tillkora för 30 år sedan. Av redogörelsen framgår atl NJA:s produkter under de första verksamhetsåren inrikta­des på ståläranen, dvs. produkter av låg förädlingsgrad. Verksamheten har därefter efterhand ökat i omfattning och vidgats lill att omfatta manufakturerade produkter, av vilka farlygsprofiler intar en framträ­dande plats. Denna utveckling har fört fram järnverket lill en sådan storlek atl det i dag har en betydelsefull plats inom svensk järnhante­ring.

Produktutvecklingen vid NJA har av olika skäl inte gett tillfredsstäl­lande ekonomiskt resultat. Verksamheten vid NJA har sålunda de se­naste åren resulterat i betydande förluster. De uppgick under de båda verksamhetsåren 1967/68 och 1968/69 till samraanlagt drygt 80 milj. kr. Även verksarahetsperioden 1969/70, omfattande 18 månader, visar en förlust på preliminärt drygt 42 milj. kr. Detla framgår av ett samman­drag av resultaträkningar för perioden 19631969/70 som lorde få fogas till detta protokoll som bilaga 1. Ell samraandrag av balansräk­ningar för samma period samt vissa ytterligare uppgifter om bolaget torde också få fogas till protokollet som bilaga 2 resp. bilaga 3.

I nyssnämnda proposilion anförde jag alt en finansiell rekonstruktion av NJA var nödvändig. NJA borde erhålla täckning för de förluster som uppkommit i bolaget innan detla överfördes till Statsföretag AB. Enligt beslut av 1970 års riksdag (prop. 1970: 78, SU 1970: 104, rskr 1970: 288) beviljades NJA etl kapitaltillskott på 100 milj. kr. för atl läcka det sam-

Prop. 1971: 64

7

maniagda underskott på ungefär samma belopp som väntades föreligga den 30 juni 1970. Härigenom skapades möjligheter till den nämnda re­konstruktionen. Som en del av en administrativ rekonstruktion ändrades styrelsens sammansättning vid en extra bolagsstämma i mars 1970 och ny verkställande direktör tillträdde den 1 juli 1970.

I propositionen redogjorde jag vidare för ett investeringsprogram vid NJA som bl. a. skulle innebära en betydande effektivisering av före­tagets metallurgiska produktion, vilken är grundläggande för hela dess verksamhet och därför borde komma till utförande. Jag fann det vidare angelägel atl verkels ansträngningar att vidga manufaktureringen full­följs i nära kontakt med verkels kunder och atl en fortsalt effektivise­ring av försäljningsorganisationen sker. I överensstämmelse med vad Statsföretag AB angivit framhöll jag vidare alt ytterligare marknads-och lönsamhetsbedömningar borde företas innan produklprogrammet definitivt fastställdes.

NJAis nya ledning har vidtagit en rad åtgärder som led i en pågå­ende rekonstruktion av företaget. Exempelvis har huvuddelen av för­säljningsavdelningen successivt flyttats från Stockholm till Luleå, så att en effektivare försäljningsadministration kan komma till slånd bl. a. ge­nom direktkontakten mellan försäljnings-, produktutvecklings- och pro-duktionsfunktioncrna. En projeklenhet har tillsalts inom NJA, inom vilken m.arknads- och lönsamhetsbedömningar har gjorts för bestäm­ning av ett definitivt produktprogram. I relation till detta produktpro­gram har projektsnheten utarbetat NJAis nya investeringsprogram. 1 överensstämmelse med vad som framfördes i prop. 1970: 78 har pro­jektenheten funnit alt försäljning enligt nu föreliggande prognoser i produktprograraniet kommer att i första hand kräva en avsevärd ut­ökning av den metallurgiska kapaciteten. En ny masugn med en kapa­citet av ca 1 000 000 ton per år skulle därför behöva installeras. I stål­verket skulle samtidigt behöva installeras en 100 tons LD-ugn med en årskapacitet av 900 000 ton. En viss del av ämnesframställningen avses ske genom kontinuerlig gjulning. Dessutom koramer varmvalsnings-kapaciteten och raanufaktureringskapacilelen alt ökas.

Med delta investeringsprograra räknar NJA med atl år 1976 kunna sälja 800 000 ton valsade produkter samt 760 000 ton tackjärn, ämnen och valsklipp per år. NJA räknar dock med fortsatta förluster under upp­byggnadstiden t. o. m. år 1973 på sammanlagt ca 100 railj. kr. Fr. o. ra. år 1974 beräknas emellertid det nya programmet slå igenom vilket en­ligt NJA bör medföra att verksamheten från detta år lämnar överskott.

Det nu fastställda investeringsprogrammet har, bortsett från ökning av rörelsekapitalet, kostnadsberäknats till 430 milj. kr. Jag finner del angeläget framhålla alt vad som fordras i ytterligare investeringar jäm­fört med vad som redovisades i prop. 1970: 78, förutom i inträffade prishöjningar, har sin grund i nya ställningstaganden som gjorts med

Prop. 1971: 64

8

ledning av resultatet av de intensifierade marknads- och lönsarahets-bedöraningar sora aviserades i näranda prop. Genom ifrågavarande un­dersökningar har man nämligen funnit klara lönsamhelsraoliv för en betydande ökning framförallt av råjärnskapacilelen från ursprungligen avsedda 600 000 lon per år till 1 600 000 ton per år. Detla raedför be­hov av en helt ny raasugn raed en årskapacitet av 1 000 000 ton. Där­till krävs en renovering av den garala masugnen. Härigenora skapas en bas för en betydligt större avsaluproduktion, som under en över­gångslid koraraer all ta sig uttryck i försäljning av lackjärn och äranen utöver den råjärnsproduktion som kan omhändertas i valsverken. På längre sikt kan valsverks- och raanufaktureringskapacilelen ytterligare utbyggas med den då för en ekonomisk drift erhållna råjärnskapacite-len sora bas. Till följd av den starkt utökade raasugnskapacilelen er­fordras också en utökning av kokshanteringskapacilelen. I investerings­programmet ingår även anläggning för kontinuerlig ämnesgjulning. Den­na investering är raotiverad genora de nämnda marknadsanalyserna sora visar all ulryrarae finns för äranesförsäljning.

Investeringsprogrararael innebär en produktionsvolym som ligger i linje raed vad som erfarenhetsmässigt erfordras för lönsamhet inom del produktområde sora NJA representerar. NJA skulle genora investering­arna komma upp i en storleksordning och få en rationalitet som gör att förelaget bör kunna hävda sig på raarknaden.

NJA har väsentlig betydelse för sysselsättningen i Norrbollens län. Denna betydelse komraer alt öka genom den nu förutsatta utvidgade verksamheten. Är 1974 beräknas det nuvarande antalet anställda på ca 3 400 personer ha ökat raed ytterligare 400. Ulan den planerade ut­byggnaden skulle i stället en minskning korama atl ske raed lika raånga personer. I realiteten bör således sysselsättningseffekten kunna beräknas tUl ca 800 personer. Eflersora del är tveksarat huruvida det i längden överhuvudlaget är raöjligl alt driva järnverket utan en utbyggnad torde en sådan åtgärd även böra ses sora etl led i en strävan atl öka anställ­ningstryggheten för samtliga vid järnverket.

De behövliga medlen för investeringar och ökning av rörelsekapital, samraanlagt 555 milj. kr., måste i sin helhet tillföras bolaget, eflersora del inle har några resurser för självfinansiering. NJA räknar vid finan­sieringen raed alt erhålla lokaliseringsstöd med 260 railj. kr. och med att kunna anskaffa övriga medel genom upplåning och leverantörs-krediter.

Jag anser att de planerade investeringarna är av så väsentlig bety­delse för järnverkets raöjligheter all bedriva en lönsam och sysselsält­ningsfrämjande verksarahet alt de bör ulföras. Jag anser vidare att företagel bör erhålla statligt slöd för dessa investeringar i den orafall­ning som bör kunna beviljas i form av lokaliseringsstöd. Jag vill erinra

Prop. 1971: 64

9

om atl arbetsmarknadsstyrelsen i skrivelse den 17 noveraber 1970 till­styrkt en ansökan från NJA om lokaliseringsstöd ora 260 milj. kr.

Det av NJA berörda lokaliseringsstödet är emellertid av sådan stor­lek atl en betydande del av vad som ställts lill förfogande för lokalise­ringsändamål skulle tas i anspråk för detta bolag. Delta framhålls också av arbetsmarknadsstyrelsen, som tillstyrkt slöd under förutsättning atl statsmakterna ställer ytterligare penningmedel till förfogande för loka­liseringsverksamhelen. Under dessa förhållanden anser jag att del lämp­ligaste sättet atl lämna NJA statligt stöd lill investeringarna är all sär­skilda anslag anvisas för ändamålet.

Det begärda stödet om 260 milj. kr. bör i sin helhet läranas. Av stö­det har NJA begärt att 53 railj. kr. skulle ulgå i förra av bidrag. Detla slår i överenssläramelse raed reglerna för lokaliseringsstöd och är det raaxiraala bidrag som kan beviljas för förevarande investering. Jag an­ser emellertid alt bidraget bör begränsas lill 22 milj. kr. som bättre överensstäraraer med gällande praxis. Återstoden, alltså 238 railj. kr., bör beviljas såsom lån. Räntefriheten bör likaså bevUjas enligt sedvan­lig praxis, varefter ränta bör utgå efler samraa räntesats sora i allmän­het tillämpas för industrigarantilån enligt kungörelsen (1969: 372) om statiigt kreditslöd lill hemslöjd, hantverk och småindustri, vilket är den ränta som tillämpas för lokaliseringslån. Vidare bör lånen vara amorteringsfria i fyra år saml återbetalas under följande tio år.

Medlen bör lämnas NJA efter hand som de behövs för de fortlöpan­de investeringarna. Bolaget har uppgivit sill behov av medel liU 62 railj. kr. under första halvåret 1971. Dessa bör därför ställas lill bolagets förfogande genom bidrag om 22 milj. kr. och lån om 40 railj. kr. Övriga medel behövs under budgetåren 1971/72 och 1972/73. Frågan ora an­slag för dessa budgetår får las upp vid senare tUlfällen.

Jag heraställer, all Kungl. Maj:l föreslår riksdagen alt

1)

lill Bidrag till Norrbottens Järnverk AB på tiUäggsstat III till riksslaten för budgetåret 1970/71 under trettonde huvudtiteln anvisa elt reservationsanslag av 22 000 000 kr.

2)

lill Lån till Norrbottens Järnverk AB på tilläggsstat III till riks­staten för budgetåret 1970/71 under fonden för låneunderstöd anvisa elt investeringsanslag av 40 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda raed insläraraande av statsrå­dels övriga ledaraöler heraställt bifaller Hans Maj:t Konung­en.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1971:64

01

Bilaga 1

Sammandrag av vinst- och förlusträkningar 19631969/70

Beloppen i 1 OOO-tal kr.

1963

1964

1965

1966/67'    1967/68     1968/69   1969/70'

(preli­minärt)

Försäljningsintäkter

179 539

213 894

23f 787

33J 342

230 4J 8

284 357

490 867

Avgår kostnader för lev.

produkter

-172 765

-199 510

-221 278

-333 636

-235 134

-282 323

-473 299

Bruttoöverskott

6 774

14 384

10 509

-2 294

-4 716

2 034

17 568

Tillkommer inkomsträntor

669

2 075

980

1 333

958

64 i

3 389

Avgår utgiftsräntor, skatter

m. m.

-3 104

-7 317

-10 243

-14 259

-10 764

-13 721

-24 304

Avgår avskrivningar

-4 339

-13 285

-20 306

-36 662

-24 450

-24 700 =

-159 000

Avgär lagersanering m. m.

-22 755

-6 557

Tillkommer upplösning av

lagerreserv

5 643

3 475

20 000

Avgår avsättning till lagerreserv

-1 500

-10 000

Tillskott från aktieägaren

100 000

100 000

Nettoresultat

0

0

-15 585

15 363

-45 529

-35 746

-42 347

' 18 månader.

' Därav extraordinära avskrivningar med 120 000.

Prop. 1971:64

11

Bilaga 2

Sammandrag av balansräkningar 19631969/70

Beloppen i 1 OOO-tal kr.

1963

1964

1965

1966/67

1967/68

1968/69

1969/70 (preli­minärt)

Tillgångar

Kassa, bank m. m.

3 707

2917

5 898

9 495

8 829

12 033

11 845

Kundfordringar

53 084

43 692

51 564

35 554

48 387

63 931

70 005

Varulager

52 472

70 538

88 731

84 690

79 320

64 795

164 532

Aktier, andelar m. m.

1077

995

868

710

577

470

363

Maskiner och inventarier

97 749

170 078

178 887

186 201

181 358

173 852

135 275

Fastigheter

111 589

136 821

139 446

140 284

139 624

134 943

59 241

Pågående nyanläggningar

125 119

47 999

41069

22 273

13 968

16 588

17 267

Balanserad förlust

15 363

45 529

Årets förlust

15 585

45 529

35 746

42 347

444 797

473 040

522 048

494 570

517 592

547 877

500 875

Skulder och eget kapital

Leverantörsskulder

34 281

38 858

39 651

42 799

il 462

46 619

58 203

Övriga kortfristiga skulder

1 401

8 579

19 606

2 316

7 566

7 031

5 153

Långfristiga skulder

105 893

122 381

159 569

131 092

169 564

191 237

215 794

Aktiekapital

300 000

300 000

300 000

300 000

300 000

300 000

200 000

Reservfond

3 000

3 000

3 000

3 000

3 000

3 000

21725

Balanserad vinst

222

222

222

.

Årets vinst

-- 

-- 

15 363

__ .

444 797

473 040

522 048

494 570

517592

547 877

500 875

Prop. 1971:64

12

Bilaga 3

Diverse uppgifter 19631969/70

1963

1964

1965

1966/67*

1967/68

1968/69

1969/70*

Anskaffningsvärde för maski-

ner  och  inventarier  (1 OOO-

tal kr.)

237 233

315 912

339 228

363 760

376 162

378 923

401 796

Anskaffningsvärde för fastighe-

ter (1 OOO-tal kr.)

152 590

182 829

190 783

200 183

205 380

206 377

207 600

Nyinvesteringar (1 OOO-tal kr.)

37 000

33 000

25 000

26 000

12 000

15 000

22 000

Antal anställda timavlönade

2 480

2 568

2 540

2 586

2 488

2 537

2 597

Antal  anställda,  månadsavlö-

nade

604

661

692

720

732

722

753

Sammanlagt antal anställda

3 084

3 229

3 232

3 306

3 220

3 259

3 350

Löner till timavlönade (1 OOO-

tal kr.)

45 280

51445

54 515

89 564

59 774

64 613

110 668

Löner till månadsavlönade

(1 OOO-tal kr.)

14 795

16 895

18 533

32 255

23 386

24 623

41 060

Löner och arvoden till styrelse

och direktion (1 OOO-tal kr.)

375

400

473

862

541

621

1 642

Avgifter till ATP etc. (1 OOO-

tal kr.)

4 967

6 593

7 029

13 445

10 489

11 869

21 478

Tillverkning  av  valsade  pro-

dukter i ton

385 500

441 700

456 000

659 100

440 100

464 800

639 000

Leveranser av valsade produk-

ter i ton

385 600

422 600

438 500

618 200

424 200

476 400

640 000

* 18 månader.

MARCUS BOKTR. STHLM 1971    710169