Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

KEngI.Maj:ts proposition nr 78 år 1971

Prop. 1971:78

Nr 78

Kungl. Mai:ts proposition angående extra studiemedel för andra halvåret 1971; given Stockholms slott den 19 mars 1971.

Kungl. Mai:t vdl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprolokollel över ulbildningsärenden, föreslå riksdagen att bi­falla de förslag om vars avlåtande till riksdagen föredraganden hem­slälll.

GUSTAF ADOLF

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåU

I propositionen föreslås att de studerande som redan beviljats studie­medel för hela kalenderåret 1971 skall för andra halvåret 1971 erhåUa extra ålerbelalningspliktiga studiemedel med 70 % av skillnaden mellan basbeloppet för maj 1971 och basbeloppet för november 1970 som en kompensation för alt basbeloppet, genom omläggningen av skattesyste­met, höjts i större omfattning än som tidigare förekommit under en begränsad period.

1    Riksdagen 1971.   1 saml.   Nr 78

Prop. 1971: 78

Förslag till

Lag om extra studiemedel

Härigenom förordnas som följer.

1

§ För finansiering av studier under andra halvåret 1971 vid läro­anstalt som avses i 1 § studiemedelsförordningen (1964: 401) tillhanda­håller staten extra studiemedel.

2

§ Extra studiemedel utgår lill studerande som uppburit studiemedel enligt studiemedelsförordningen (1964:401) för andra halvåret 1971 enligt beslut som avser studiemedel för både första och andra halv­året 1971.

Extra studiemedel utgår med elt belopp som motsvarar sjuttio pro­cent av skillnaden mellan basbeloppet enligt lagen (1962: 381) om all­män försäkring för maj 1971 och basbeloppet enligt samma lag för no­vember 1970.

Fråga om extra studiemedel prövas av centrala studiehjälpsnämnden, sedan den studerande anmält atl han vdl ha sådana medel.

3

§ Bestämmelserna i 32 §, 33 §, 34 § andra styckel och 36 § studie­medelsförordningen (1964: 401) äger motsvarande tillämpning på extra studiemedel.

4

§ Extra studiemedel skaU återbetalas. Därvid skall de anses utgöra del av den studerandes ålerbelalningspliktiga studiemedel enligt studie­medelsförordningen (1964: 401).

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1971.

Prop. 1971: 78

Utdrag av protokollet över ntbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 19 mars 1971.

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], GEIIER,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler efter gemensam beredning med statsrå­dets övriga ledamöter fråga om extra studiemedel för andra halvåret 1971 och anför.

Studerande vid eftergymnasiala och vissa andra läroanstalter er­håller studiemedel enligt bestämmelserna i studiemedelsförordningen (1964: 401, omtryckt 1970: 266).

Studiemedel beslår av studiebidrag och ålerbelalningspliktiga studie­medel. Studiemedel beviljas vanligen för en lid av två terminer (två kalenderhalvår). De bestäms då med ledning av del basbelopp enligt la­gen (1962: 381) om allmän försäkring som gäller andra månaden före den första av de två terminerna. Studiemedlen är således indexregle-rade. För helt år utgår de med 140 % av basbeloppet.

Studiemedel som beviljats för hela kalenderåret 1971 har således beslämts på grundval av det basbelopp som gällde i november 1970, nämligen 6 400 kr. Förändringar av basbeloppet därefter kan inte på­verka storleken av studiemedlen.

Med hänsyn till främst de förändringar i skattesystemet som trädde i kraft den 1 januari 1971 har basbeloppet höjts i större omfattning än som tidigare förekommit under en så kort period. Basbeloppet uppgår för mars 1971 tUl 6 900 kr. I samband med alt skattesystemet föränd­rades fattades beslut om viss kompensation i anledning därav för bl. a. studerande på gymnasieskolnivå. Det är rimligt all en viss kompensation ges även liU de studerande inom studiemedelssystemet. Denna bör gälla de studerande som redan har beviljats studiemedel för hela kanlender-året 1971 och som uppburit studiemedel för andra delen av kalender­året. Kompensationen som får anses som engångsåtgärd bör ges den formen att de studerande för andra halvåret får extra, återbetalnings­pliktiga studiemedel. Dessa bör utgå med ett schablonbelopp som mot­svarar 70 % av skillnaden mellan basbeloppet för maj 1971 och bas­beloppet för november 1970. Med denna utformning får de berörda

Prop. 1971: 78

4

studerandena sammanlagt samma studiestöd som de skulle ha erhåUit om beslut om studiemedel hade fattats särskilt för varje halvår.

Jag viU i detta sammanhang framhålla all 1968 års studiemedelsut­redning f. n. prövar frågan om studiemedel, som på en gång beviljas för två terminer, i vad avser den andra terminen kan eUer bör beräk­nas med ledning av del basbelopp som gäUer omedelbart före den andra terminen. Alt redan nu genomföra ell sådant system är praktiskt ogenomförbart, eftersom det kräver en omfattande förändring av tiU-lämpade rutiner för utbetalning av studiemedel.

Vad jag har föreslagit medför elt ökat medelsbehov för investerings-anslaget Studiemedelsfonden. I frågan om storleken därav lorde jag få återkomma tiU Kungl. Maj:t i samband med förslag tUl tiUäggsstat för budgetåret 1971/72.

Under åberopande av det anförda hemställer jag atl Kungl. Maj:l föreslår riksdagen att

1)

antaga inom UtbUdningsdepartementet upprättat förslag lill lag om extra studiemedel,

2)

medge att investeringsanslaget Studiemedelsfondcn under åtton­de huvudtiteln får tas i anspråk tmder budgetåret 1971/72 för extra studiemedel enligt lagförslaget.

Ärendet bör behandlas under riksdagens vårsession.

Med bifaU liU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemslälll förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skaU avlålas proposition av den lydelse bUaga tiU della protokoll ulvisar.

Ur protokoUet: Britta Gyllensten

TRfCKEREBOLAGET   IVAR   HJESGSTROM  

AB,   STOCKHOLM    1071