Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86:96

om ny administration av förlängt barnbidrag, m,m.

Prop, 1985/86:96

Regeringen föreslår riksdagen alt anla de förslag som har lagils upp i bifoga­de utdrag ur regeringsprotokollet den 6 februari 1986,

På regeringens vägnar

Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås atl del nuvarande studiestödet i form av förlängt barnbidrag förs över från del studiesociala området tUl socialförsäkringsom­rådet. Administrationen av bidraget överläs av riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna. Anslaget för bidraget redovisas under social­departementets huvudtitel på statsbudgeten.

Bestämmelserna om det förlängda barnbidraget tas in i en ny särskild lag och anpassas i olika avseenden till dem som gäller för allmänt barnbidrag. Administrationen av de båda bidragen samordnas, I likhet med vad som gäl­ler för allmänt barnbidrag skall förlängt barnbidrag utbetalas månadsvis.

Ändrade regler föresläs i fråga om allmänt barnbidrag för barn som vistas i specialskola eller bor utanför del egna hemmet på bekostnad av en huvud­man enligt omsorgslagstiftningen. För barn i specialskolan och särskolan föreslås all förlängt barnbidrag skall ulgå ulan hinder av atl barnet bor på skolan eller annars får kost och bostad på allmän bekoslnad,

Bemyndigandel för regeringen enligt lagen (1947:529) om allmänna barn­bidrag alt träffa överenskommelser med andra länder föreslås ändrat så att del överensstämmer med bl,a, molsvarande bemyndigande i lagen (1962:381) om allmän försäkring.

De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli 1986,

1 1985/86. 1 saml. Nr 96

1 Förslag till

Prop, 1985/86:96

Lag om förlängt barnbidrag

Härigenom föreskrivs följande.

1

§ En elev i grundskolan har rätt till förlängt barnbidrag av allmänna medel med 400 kronor i månaden från och med kvartalet efter det under vilket ele­ven fyllt 16 år. Detsamma gäller elever som deltar i motsvarande utbildning i sameskolan, en riksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap, 1 eller 2 § skollagen (1985:1100),

2

§ Rätt till förlängt barnbidrag enligt 1 § har även elever i sårskolan eller specialskolan och elever som deltar i motsvarande utbildning i en fristående skola som är statsunderstödd eller står under statlig lillsyn,

3

§ Föriängt barnbidrag lämnas under läsåret. Läsåret skall anses omfatta månaderna september-maj. Om eleven slutar skolan under läsåret lämnas bidraget lill och med den månad eleven avbryter studierna,

4

§ Föriängt barnbidrag kan lämnas till en elev vid sådan skola utomlands som åtnjuter svenskt statsbidrag under förutsättning atl eleven deUar i ut­bildning som i huvudsak motsvarar den som ges vid grundskolan här i riket,

5

§ Föriängt barnbidrag lämnas endast till elever som är bosatta i Sverige, Är eleven inte svensk medborgare, gäller därutöver atl eleven skall fostras av någon som år bosatt och mantalsskriven här i landet eller alt antingen denne eller eleven vistas här sedan minst sex månader.

För förlängt barnbidrag enligt 4 § tillämpas i fråga om bosättningen här i landet de föreskrifter om bosättning som gäller för allmänt barnbidrag vid utlandsvistelse enligt lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

6

§ Frågor om förlängt barnbidrag handhas av riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna, Beslul om förlängt barnbidrag fattas av den allmänna försäkringskassa hos vilken den som uppbär bidraget är inskriven,

7

§ Ansökan om förlängt barnbidrag enligt 4 § görs hos den allmänna för­säkringskassa som avses i 6 §, Annal förlängt barnbidrag lämnas utan ansö­kan.

Regeringen eller efter regeringens bemyndigande riksförsäkringsverket får meddela föreskrifter om skyldighet för den som driver en skola atl lämna de uppgifter som behövs för tillämpningen av denna lag,

8 § 1 ftåga om förlängt barnbidrag lillämpas även följande bestämmelser i

lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

4

§ om rätt atl uppbära barnbidraget, m,m,,

5

§ om utbetalning av barnbidrag till annan på framställning av social­nämnd,

7 § om rätt för kommunall organ all uppbära allmänt barnbidrag,

11

§ om lid och sätt för utbetalning av barnbidrag m,m,,

12

§ om återbetalningsskyldighel m,m,,

13

§ om överlåtelse och utmätning av rätt till allmänt barnbidrag.

11

§ om tillsyn, verkställighelsföreskrifter och uppgiftsskyldighel,

Prop, 1985/86:96

12

§ om ändring av beslut samt om överklagande,

18

§ om verkställighet av försäkringskassas och försäkringsrätts beslut, och

19

§ om överenskommelser med främmande makt.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986,

2 Förslag till

Prop, 1985/86:96

Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag'

dels att 6 § skall upphöra all gälla,

dels att 2 b, 7 och 19 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 b §2

Med de barn som berättigar till

Med de barn som berättigar till

flerbarnstillägg enligt 2 a § skall flerbarnstillägg enligt 2 a § skall

jämställas barn som fyllt 16 år, men jämställas barn som fyllt 16 år. men

i övrigt uppfyller kraven för barnbi- i övrigt uppfyUer kraven för barnbi­

drag enligt denna lag, och som be- drag enligt denna lag, och som be­

driver studier som ger rätt lill för- driver studier som ger rätt till för­

längt barnbidrag enligt 2/tap, ,jf«c(e- längt barnbidrag enUgl lagen

stödslagen (1973:349) eller studie- (1986:000) om förlängt barnbidrag

hjälp enligt 3 kap, samma lag.

eller studiehjälp enligt 3 kap, sludie-

slödslagen (1973:349).

Som barn enligt första slyckel räknas studerande från och med kvartalet varunder barnet börjar studera och längst till och med del andra kvartalet det år under vilket den studerande fyller 20 år. Den studerande skall stadig­varande sammanbo med den bidragssökande för att berättiga till flerbarns­tillägg.

Studerande som deltar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltidsundervisning inräknas ej i barnantalet. Detsamma gäller studerande som uppbär ålerbelalningspliktiga studiemedel oberoende av föräldrarnas ekonomi enligt 3 kap, 12 § Iredje styckel sludieslödslagen (1973:349) eller som är gifta.

Den som önskar uppbära flerbarnstillägg med stöd av beslämmelserna i denna paragraf skall anmäla delta till den allmänna försäkringskassan,

6§ För kvartal, vid vars ingång kost­naderna för barns vård å anstaU eller för kost och boslad ål barnet hell bestridas av statsmedel, utgår icke allmänt barnbidrag; dock att sådant bidrag utbetalas för lid, då barnet är inackorderat vid nomadskola.

' Lagen omtryckt 1973:449, 2 Senaste lydelse 1984:1099,

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop, 1985/86:96

Där vid ingången av visst kvartal barn, för vilket allmäni barnbidrag utgår, på allmän bekoslnad vårdas å anstalt i annat fall än 16 § avses, äger del kommunala organ, som svarar för vårdkostnaden, uppbära på kvartalet belöpande allmänt barnbi­drag för barnet och därav gottgöra sig för nämnda kostnad / den mån er­sättning därför må uttagas av barnet eller annan enskild person. Upp­kommer överskott, skall detta redo­visas till den bidragsberättigade.

Vad i försia stycket sägs om kom­munalt organ skall äga motsvarande tillämpning å landstingskommun och kommun som ej tillhör landstings­kommun eller, efler regeringens be­stämmande, annan huvudman i frå­ga om allmänt barnbidrag för barn som bor i elevhem, vårdhem, speci­alsjukhus eller inackorderingshem, som avses i lagen (1967:940) angåen­de omsorger om vissa psykiskt ut­vecklingsstörda, eller åtnjuter omsor­ger enligt nämnda lag och bor i en­skih hem på huvudmannens bekosl­nad eller vårdas på anstalt för epilep-tiker, oavsett all ersättning ej må utta­gas av barnet eller annan enskild per­son.

7P

När ett barn vid ingången av ett vissl kvartal vårdas i en hemför vård eller boende inom socialtjänsten, äger det kommunala organ, som svarar för vårdkostnaden, uppbära på kvartalet belöpande allmänt barnbidrag för barnet och därav gottgöra sig för nämnda kostnad. Uppkommer överskoll, skall detta redovisas lill den bidragsberättiga­de.

Regeringen äger träffa överens­kommelse med främmande makt om undantag från de förulsältningar som enligt 1 § andra stycket gäller för utgivande av barnbidrag för här i ri­ket bosatt barn som icke är svensk medborgare.

19 §"

Regeringen får träffa överens­kommelse med främmande makt om utsträckt tillämpning av denna lag eller om undantag i vissa faU från lagens bestämmelser.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986,

3 Senasie lydelse 1975:153, t Senaste lydelse 1975:153,

1* 1985/86. 1 saml. Nr 96

3 Förslag till

Prop, 1985/86:96

Lag om ändring i lagen (1984:1095) om förlängt bidrags­förskott för studerande

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1984:1095) om förlängt bidragsför­skott för studerande skall ha följande lydelse.

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lydelse

2

§

Förlängt bidragsförskott lämnas för barn som går i skolan när det fyl­ler 18 år eller återupptar skolgången innan del fyller 19 år så långe barnet bedriver studier som ger rätt lill för­längt barnbidrag enligt 2 kap. sludie­slödslagen (1973:349) eller studie­hjälp enligt 3 kap, samma lag, dock längst lill och med juni månad det år barnet fyller 20 år. Studier som om­fattar kortare tid än åtta veckor eller dellidssludier medför dock inte rätt till förlängt bidragsförskott. Det­samma gäller studier för vilka bar­net uppbär återbetalningsplikliga studiemedel oberoende av föräld­rarnas ekonomi enligt 3 kap, 12 § tredje siycket sludieslödslagen.

Förlängt bidragsförskott lämnas för barn som går i skolan när det fyl­ler 18 år eller återupptar skolgången innan det fyller 19 år så länge barnet bedriver studier som ger rätt lill för­längt barnbidrag enligt lagen (1986:00) om förlängt barnbidrag el­ler studiehjälp enligt 3 kap, studie­stödslagen (1973:349), dock längst lill och med juni månad del år bar­net fyller 20 år. Studier som omfat­tar kortare tid än älta veckor eller dellidssludier medför dock inte rätt till förlängt bidragsförskott. Del­samma gäller studier för vilka bar­net uppbär återbetalningsplikliga studiemedel oberoende av föräld­rarnas ekonomi enligt 3 kap, 12 § Iredje styckel sludieslödslagen.

Förskottet utgår från och med månaden efter det barnet fyllt 18 år lill och med den månad rätten lill förskottet upphör. Förskottet lämnas dock inte för längre tid tillbaka än tre månader före ansökningsmånaden.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986,

4 Förslag till

Prop, 1985/86:96

Lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1984:1096) om särskill bidrag lill vissa adoptivbarn skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3

§

Bidraget lämnas efter ansökan från och med den månad under vilken bi-dragsrätlen inträtt, dock inte för längre tid tillbaka än tre månader före an­sökningsmånaden. Bidraget lämnas till och med den månad, under vilken barnet fyller 18 år eller rätlen till bidrag annars upphör.

Går barnet i skolan när del fyller 18 år eller återupptas skolgången in­nan barnet fyller 19 år, kan bidraget efter särskild ansökan utgå så länge skolgången pågår, dock längst till och med juni månad del år barnet fyller 20 år. Till skolgång räknas studier som ger rätl till förlängt barnbidrag enligt 2 kap. studiestöds­lagen (1973:349) eller studiehjälp enligt 3 kap, samma lag. Studier som omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltidssludier medför dock inte rätt lill bidrag. Detsamma gäller studier för vilka barnet uppbär åter­betalningspliktiga studiemedel obe­roende av förälderns ekonomi enUgl 3 kap, 12 § iredje stycket sludie­slödslagen.

Går barnet i skolan när del fyller 18 år eller återupptas skolgången in­nan barnet fyller 19 år, kan bidraget efter särskild ansökan utgå så länge skolgången pågår, dock längst till och med juni månad det år barnet fyller 20 år. Till skolgång räknas studier som ger rätl lill förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:00) om förlängt barnbidrag eller studie­hjälp enligt 3 kap, studiestödslagen (1973:349). Studier som omfattar kortare lid än åtta veckor eller del­tidsstudier medför dock inte rått till bidrag. Detsamma gäller studier för vilka barnet uppbär återbetal­ningsplikliga studiemedel oberoen­de av förälderns ekonomi enligt 3 kap, 12 § tredje styckel studiestöds­lagen.

Bidrag efler del alt barnet fyllt 18 år lämnas endast om barnet varaktigt bor tillsammans med adoptivföräldern eller någon som var värdnadshavare för barnet när del fyllde 18 år, Sådanl bidrag söks och uppbärs av den som sålunda sammanbor med barnet.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986,

Social(Jepartementet

Prop, 1985/86:96

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 februari 1986

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gö­ransson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hul­terström,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om  ny  administration  av förlängt barnbidrag, m.m.

1 Inledning

Riksdagen beslutade under våren 1985 alt godkänna ell förslag om ändrad administration av studiehjälpen och vuxenstudiestödet (prop, 1984/85:184, SfU 25, rskr, 327), I propositionen aviserades även en ändrad administra­tion av det förlängda barnbidraget, sedan denna fråga utretts ytterligare.

Centrala siudiesiödsnämnden (CSN) har under sommaren 1985 efler sam­råd med riksförsäkringsverket (RFV) lämnat regeringen ett förslag enligt vilket hanteringen av det förlängda barnbidraget hos CSN och skolväsendel skall överläs av RFV och de allmänna försäkringskassorna. Samtidigt föror­das att bidragsanslaget överförs till den allmänna försäkringens område. Förändringarna föreslås träda i krafl den 1 juli 1986,

I 1986 års budgetproposition har efter föredragning av chefen för utbild­ningsdepartementet lämnais de förslag till ändringar i sludieslödslagen (1973:349) som behövs för den nya administrationen av studiehjälpen och vuxensludieslödet. Förslagen innefattar även atl reglerna om förlängt barn­bidrag utmönstras ur studiestödslagen med hänsyn till den avsedda överfö­ringen av administrationen därav lill socialförsäkringsområdet (prop, 1985/86:100 bil, 10),

Jag avser all nu ta upp frågan om den närmare utformningen av de regler som fr,o,m, den 1 juli 1986 skall gälla för del förlängda barnbidraget. Jag behandlar också vissa spörsmål om rätten till allmänt barnbidrag vid institu­tionsvistelse. Slutligen behandlar jag bemyndigandet för regeringen enligt lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag all träffa överenskommelser med andra länder.

2 Nuvarande ordning

Allmänt barnbidrag betalas ut lill och med det kvartal, varunder ett barn fyller 16 år. För etl barn är bidraget 400 kr, i månaden. Bidraget betalas ul månadsvis. Administrationen handhas av RFV och de allmänna försäkrings-

kassorna. Föreskrifterna om bidraget finns i lagen (1947:529) om allmänna    Prop, 1985/86:96 barnbidrag (omtryckt 1973:449, ändrad senast 1984:1099 och 1100) och i kungörelsen (1973:452) om tillämpningen av lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (omtryckt 1984:1101), Bidragsanslaget återfinns i statsbudgeten under femte huvudtiteln C 1 Allmänna barnbidrag.

Förlängt barnbidrag lämnas med 400 kr, i månaden från och med kvarta­let efter del under vilket barnet har fyllt 16 år, när barnet studerar vid grund­skolan eller deltar i viss annan motsvarande undervisning. Bidraget lämnas endasl under läsåret (nio månader). Det betalas ul lerminsvis. Administra­tionen handhas av CSN och skolorna. Bidraget betalas normalt ut av skolsty­relsen. Föreskrifterna om bidraget finns i sludieslödslagen (1973:349) och sludieslödsförordningen (1973:418), Dessutom finns föreskrifter som CSN har utfärdat. Bidragsanslaget återfinns i statsbudgeten under åttonde huvud­titeln E 3 Studiehjälp m,m,

Ell barn som går kvar i grundskolan när rätten till allmänt barnbidrag upphör har aUtså rätt lill förlängt barnbidrag. Förlängt barnbidrag betalas även till studerande som deltar i motsvarande undervisning i bl,a, en fristå­ende skola, dvs, en skola med enskild huvudman (2 kap, 1 § andra siycket sludieslödslagen),

CSN har utfärdat föreskrifter om att förlängt barnbidrag lämnas också till elever i särskolan och specialskolan när eleven inte bor på skolan eller an­nars erhåller kost och boslad på allmän bekostnad.

Förlängt barnbidrag kan också beviljas för studier på gmndskolenivå vid sådan skola utomlands som åtnjuter svenskt statsbidrag (2 kap, 3 § sludie­slödslagen). En fömtsättning är att barnet anses bosatt i Sverige, Enligt CSN:s föreskrifter krävs att allmänt barnbidrag har betalats ut för del kvar­tal under vilket den studerande fyllt 16 år.

Förlängt barnbidrag beviljas för hell läsår eller för den del av läsåret som den studerande deltar i utbildningen. Läsåret uppdelas på fyra månader un­der höstterminen och fem månader under vårterminen (2 kap, 2 §),

Avbryter den studerande sina studier upphör rätten till bidrag för liden efter avbrottet.

Det stora flertalet grundskoleelever uppnår 16 års ålder det kalenderår under vilket de slutar grundskolan i och med vårterminens utgång. De grundskoleelever som kan komma i åtnjutande av bidraget är därför barn som är födda tidigt på året eller börjat sin skolgång sent eller som av en eller annan anledning blivit fördröjda i sin skolgång, CSN har beräknat att ca en tredjedel av eleverna i årskurs nio i grundskolan, dvs, ca 35 000 elever har rätt till föriängt barnbidrag under viss del av året. Flertalet av dessa uppbär bidraget endast för månaderna april och maj.

Endast ett fåtal elever (6-8 sl, per år) har förlängt bidrag för studier utom­lands. Antalet ansökningar om sådanl bidrag är ca 20 per år.

Antalet särskoleelever med förlängt barnbidrag uppgår lill ca 2 500 per läsår.

Förlängt barnbidrag för studier i Sverige betalas ut utan ansökan. Normalt prövar skolstyrelsen frågor om sådant bidrag. Skolan informerar och föräld­rarna/eleverna lämnar vissa personuppgifter på en särskild blankett. Från skolan lämnas blanketterna lill skolstyrelsen, som beslutar om förlängt barn-

bidrag samt betalar ul bidraget minst en gång per termin. Skolstyrelsen rek-   Prop, 1985/86:96

virerar och erhåUer medel från CSN lerminsvis i förskott med utgångspunkt

från den beräknade medelsålgången. Av skolstyrelsen gjorda utbetalningar

avstäms sedan mot de beräknade, när det verkliga utfallet bhr känt. Om eleven avbryter studierna upphör som redan sagls rätten till bidrag.

Skolstyrelsen kan då besluta om återkrav av den del av bidraget som avser

tiden efter avbrottet,

Etl beslut av skolstyrelsen kan överklagas hos CSN,

Förlängt barnbidrag för grundskolestudier vid ullandsskola administreras

av CSN, Bidraget betalas ut efler ansökan hos CSN,

3 CSN:s förslag

Allmänt

CSN har efter samråd med RFV föreslagit alt del förlängda barnbidraget fr,o,m, den 1 juU 1986 skall hanleras inom socialförsäkringsområdet av RFV och försäkringskassorna såsom en fortsättning på det allmänna barnbidra­get. Enligt CSN är en sådan ändring naturlig och innebär en förbättrad servi­ce och en större rationalitet.

Rätlen till förlängt barnbidrag förutsätts i stort sett bli oförändrad. Vid sidan av de föreslagna nya rutiner som redovisas i det följande har CSN före­slagit materiella ändringar i författningsreglerna på två punkter. Dels föror­das atl kravel på bosättning här i landet skall regleras så atl samma bosätt­ningsbegrepp blir gällande för både allmänt och förlängt barnbidrag. Dels föreslås atl förlängt barnbidrag, liksom allmänt barnbidrag, skaU utbetalas månadsvis i stället för lerminsvis och att utbetalningarna till en och samma betalningsmottagare skall samordnas.

Nya rutiner

CSN och RFV har i en gemensam promemoria redovisat en uiformning av de nya mtiner som enligt deras mening bör användas för administrationen av del förlängda barnbidraget inom försäkringskassorna. Förlängt barnbi­drag för studier i Sverige utbetalas enligt förslaget även forlsållningsvis utan ansökan. Den som fyller 16 år under del första kvartalet under kalenderåret och för denna tid erhållit allmänt barnbidrag får automatiskt genom den all­männa försäkringens ADB-system förlängt barnbidrag för månaderna april och maj, dvs, l,o,m, vårterminens slut i årskurs nio. Rutinerna för förlängt barnbidrag kan då följa rutinerna för allmänt barnbidrag vilket försäkrings­kassorna redan administrerar. Begreppet betalningsmottagare blir delsam­ma som för det allmänna barnbidraget och bidraget utbetalas månadsvis.

På detta sätt kan utbetalningen för ca 28 000 elever, eller 80 % av antalet bidragsberättigade i grundskolans årskurs nio, göras genom redan befintliga utbetalningsrutiner i barnbidragssyslemet.

De elever som avslutar grundskolans årskurs nio fyller normall 16 år un­

der detta kalenderår. Del finns emellertid etl antal elever, ca 2 % av det

10

totala antalet, som år yngre när de går ut grundskolan. Dessa skulle enligt Prop, 1985/86:96 den angivna rutinen felaktigt få förlängt barnbidrag för två månader den vår­termin de fyller 16 år oavsett all de redan avslutat sin grundskoleutbildning. Flertalet av dessa elever har dock påbörjat gymnasiestudier och erhåller stu­diehjälp enligt sludieslödslagen. De återfinns då i CSN:s studiehjälpsregis-ler. Genom en rapportering av dem från CSN till RFV kan dubbelulbelal-ning av förlängt barnbidrag och studiehjälp undvikas.

Ett fåtal (maximall ca 50) av de elever som är yngre än vad som är vanligt då de slutar grundskolan kan antas gå från grundskolan till någon annan verksamhei än gymnasieskolan. Av dessa kan en del förutsättas gå till ung­domsuppföljningen, en del förvärvsarbeta och en del utvandra. De som om­fattas av ungdomsuppföljningen registreras i CSN:s sludiehjälpsregister och de som förvärvsarbetar kan erhålla sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vilken registreras i den allmänna försäkringens syslem, liksom även ulvand-ring. Felaktig utbetalning undviks således även för dessa grupper.

Sammanfattningsvis visar gjorda beräkningar alt maximalt ca 50 000 kr, per år kan komma alt betalas ut med den rutin som redovisats, trots all bar­net inte längre går i grundskolan. Rutinen förenklas dock i sådan omfattning att väsentligt större belopp sparas i administrationen.

För att stödet skall kunna betalas ut till de elever som redan på hösttermi­nen i årskurs nio (ev, även tidigare) är berättigade lill förlängt barnbidrag och till elever i särskolor och specialskolor krävs alt försäkringskassan får kännedom om dessa elever. Kassan föreslås få kännedom om dem genom atl skolan skickar en lista lill försäkringskassans lokalkontor med uppgifter om elevens namn, personnummer och lidpunkter för studiernas början och beräknade slut. Försäkringskassan beslular om stödet och betalar ul det må­nadsvis.

Antalet elever i grundskolans årskurs nio som redan under höstterminen fyller 16 år uppgår till ca 3 500, Antalet elever i särskolan med förlängt barn­bidrag är ca 2 500, Totalt kommer således ca 6 000 elever att beröras av den rutin som innebär rapportering från skolan.

Förlängt barnbidrag för elev på grundskolenivå vid svensk ullandsskola förutsätts även i fortsättningen utgå efter ansökan. Ansökan görs på blan­kett som sänds lill försäkringskassans lokalkontor (=den kassa där eleven är kyrkobokförd). Försäkringskassan beslular om stödet och betalar ut det, Samma villkor som gäller för närvarande bör enligt CSN:s förslag vara upp­fyllda för all bidraget skall utgå. Försäkringskassorna beslutar redan om all­mänt barnbidrag till vissa barn som vistas utomlands. Redan befintliga ruti­ner kan därför utnyttjas även för utbetalning till denna gmpp.

11

4 Föredragandens överväganden

4.1 Allmänt

Prop, 1985/86:96

Mitt förslag: Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskas­sorna övertar fr,o,m, den 1 juli 1986 administrationen av del förläng­da barnbidraget. Bidraget utbetalas därefter månadsvis saml samord­nas med utbetalningen av bl,a, allmänt barnbidrag och flerbarns­tillägg.

Skälen för mitt förslag: Förlängt barnbidrag är ett stöd i de fall då allmänt barnbidrag på grund av barnets ålder inte längre kan utbetalas till den som är elev vid grundskolan. Del är närbesläktat med det allmänna barnbidraget. Månadsbeloppen är lika stora och när flerbarnstillägg enligt lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag kommer ifråga räknas både barn med allmänt barnbidrag och bl,a, barn som bedriver studier vilka ger rätt tUl för­längt barnbidrag.

En samordning hos försäkringskassorna med andra förmåner innebär atl administrationen kan göras mer rationell. Den av CSN och RFV förordade rutinen för utbetalning utan ansökan och utan det nuvarande uppgiftsinsam-landet inom skolväsendel innebär förenklingar liksom också en samordnad utbetalning av förmåner till en betalningsmottagare. Den förordade rutinen bedömer jag som ändamålsenlig.

För att feluibelalningar skall undvikas kräver rutinen information om de elever som är yngre än normah när de går ut grundskolan. Sådan informa­tion kan som angivils i CSN:s förslag hämtas ur CSN:s sludiehjälpsregister resp, RFV:s sjukförsäkringsregisler.

Informationen beräknas avse endasl etl begränsat antal barn, några hund­ra per år, och gäller inte mer integriletskänsliga uppgifter än att barnet har studiehjälp eller sjukpenninggrundande inkomst. För del fall alt myndighe­terna finner att informationen bör lämnas på ADB-medium torde en förut­sättning enligt dalalagen (1973:289) vara datainspektionens lillslånd. Till­stånd från dalainspektionen behövs inte om regeringen eller riksdagen i stället fattar beslut. Jag finner del inte erforderiigl all i detla ärende lämna förslag med föreskrifter från regeringen eller riksdagen om en rapportering på ADB-medium ulan vid behov får myndigheterna vända sig liU dalain­spektionen.

Även vid en rapportering och kontroll som den föreslagna kan i några fall utbetalning komma atl ske faslän barnet inte har rätt till bidraget. Jag anser del angeläget alt återbetalningsskyldighel skall kunna åläggas i dessa fall så­som i andra fall av utbetalningar av allmänt och förlängt barnbidrag när rätt till bidraget saknas. Genom att nuvarande 12 § lagen om allmänna barnbi­drag görs tillämplig får försäkringskassan dock även möjlighet atl efterge återbetalningsskyldighet.

En viss rapportering från skolorna bhr alltjämt nödvändig för att föriängt barnbidrag skaU kunna betalas ut. Den gäller dock endasl elever som går i grundskolan eller motsvarande skolor och är äldre än normah saml elever i

12

särskolan och specialskolan.

För förlängt barnbidrag vid studier utomlands kommer att krävas ansökan också i fortsättningen.

Genom en övergång till månadsvis utbetalning av föriängt barnbidrag be­räknas staten göra en årlig besparing på netto ca 430 000 kr.

Prop, 1985/86:96

4,2 Lagreglering 

4.2.1 Förlängt barnbidrag

Mitt förslag: De hittillsvarande reglerna om förlängt barnbidrag enligt studiestödslagen förs i huvudsak över till en särskUd lag om bidraget, som i olika avseenden anpassas lill reglerna om allmänt barnbidrag. Rätten till förlängt barnbidrag bibehålls i stort sett oförändrad. Dock skall elever i särskolan och specialskolan få bidraget även när de bor på skolan. Anpassningen i övrigt avser den nya månadsvisa ut­betalningen, en enhetlig tillämpning av kravet på bosättning i Sverige samt nya föreskrifter om administrationen.

Skälen för mitt förslag: Ändamålet med en ny författningsreglering av bi­draget är att förenkla den administrativa hanteringen. Det är ingen målsätt­ning att förändra rätten till bidraget i förhållande till den hittUlsvarande till-lämpningen.

Jag har övervägt möjligheten all föra in regleringen av förlängt barnbi­drag i lagen om allmänna barnbidrag. Även om de båda bidragen är närbe­släktade skiljer de sig emellertid från varandra på åtminstone ett par punk­ter, där jag inte nu är beredd all föreslå ändringar. Det gäller vad som finns kvar av det s,k, kvartalstänkandet enligt lagen om allmänna barnbidrag. All­mänt barnbidrag börjar resp, upphör att betalas ut samt får ny bidragsmotta­gare fr,o,m, kvartalet efter det en händelse inträffar som påverkar rätlen (ett barns födelse eller dödsfall, bosättning eller utflyttning, ny värdnadsha­vare etc). Rätten till allmänt barnbidrag är i sin lur kvartalsvis kopplad tUl rätlen till flerbarnstillägg enligt samma lag. Vidare lämnas allmänt barnbi­drag för årets alla månader medan förlängt barnbidrag lämnas endast under läsåret (nio månader). Jag har med hänsyn härtill bedömt del lämpligast alt föreskrifterna om förlängt barnbidrag tas in i en ny särskild lag,

I den nya lagen bör i huvudsak den nuvarande tillämpningen om rätt till bidraget lagfästas. Som jag återkommer till (avsnitt 4,2,4) bör dock även ele­ver i särskolan och specialskolan som bor på skolan ha rätt till bidraget. För att förenkla administrationen hos försäkringskassorna bör kravet på bosätt­ning och föreskrifterna härom göras överensstämmande med dem som gäl­ler för allmänt barnbidrag. Månadsvis utbetalning bör föreskrivas liksom andra administrativa regler som överensstämmer med dem för det allmänna barnbidraget. Jag återkommer i specialmotiveringen med närmare kom­mentarer till lagförslaget.

13

4.2.2 Allmänt barnbidrag för barn i specialskolan

Prop, 1985/86:96

Mitt förslag: I motsats till vad som gäller f,n, skall allmänt barnbidrag lämnas också när kostnaderna för ell barns vård på anstalt eller för kost och bostad åt barnet helt betalas av statsmedel.

Skälen för mitt förslag: Enligt 6 § lagen (1947:529) om allmänna barnbi­drag lämnas inte allmänt barnbidrag för etl kvartal, vid vars ingång kostna­derna för ett barns vård på anstalt eller för kost och bostad åt barnet helt betalas av statsmedel. Undantag gäller dock enligt paragrafen för del fall att ett barn är inackorderat vid nomadskola (som numera kallas sameskola). Denna inskränkning i rällen till barnbidrag berör huvudsakligen ca 300 barn i den statliga specialskolan, som är avsedd för syn- och hörselskadade.

Denna ordning har uppmärksammals av riksdagen. Senast har riksdagens socialutskott (SoU 1984/85:18) kraftigt understrukit angelägenheten av alt en regeländring kommer till stånd belräffande allmänt barnbidrag för barn i specialskolor.

Statens handikappråd har i oktober 1985 på regeringens uppdrag lämnat en rapport med kartläggning av del ekonomiska stödet till handikappade (Ds S 1985:6), När del gäller rällen lill allmänt barnbidrag för barn inom den statliga specialskolan framgår följande av kartläggningen (avsnitt 5,3,3 i rapporten).

Allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg lämnas utan inskränkning till de elever som bor i sina egna hem. För de elever som är inackorderade genom skolan dras barnbidraget inkl, flerbarnstillägget in andra och fjärde kvarta­len med stöd av 6 § lagen om allmänna barnbidrag, I stället betalar skolan ul ell kontant belopp lill föräldrarna för klädinköp. Detta kontantbelopp har fram t,o,m, år 1984 utbetalats med samma belopp som barnbidraget,

Detla föråldrade syslem har sin bakgrund i atl eleverna i specialskolan förr bodde kvar på elevhemmen under hela terminen och endast reste hem i samband med stora lov som sommarlov och jullov. Sedan dess har mycket förändrats och i dag reser eleverna hem i stort sett varje veckoslut. Utök­ningen av hemresorna innebär all 95 % av de resande eleverna år hemma mer än 200 dagar/år. Uppgiften avser Birgittaskolans elever men i stort sett gäller samma procenttal för flertalet specialskolor. Utvecklingen inom specialskolan har inte medfört någon förändring av den gamla barnbidrags-bestämmelsen.

För inblandade organ innebär detta förfarande en tungrodd administra­tion. Det första och tredje kvartalet på året skall allmänt barnbidrag betalas ul månadsvis från försäkringskassan. Del andra och fjärde kvartalet skall barnbidraget dras in av försäkringskassan och resp, specialskola skall betala ul ell kvartalsbelopp som "klädbidrag".

Enligt min mening bör eleverna i specialskolan få rätl lill allmänt barnbi­drag även om de är inackorderade. Del bör ske genom att begränsningsre­geln i 6 § lagen om allmänna barnbidrag upphävs per den 1 juli 1986, Någon ny föreskrift om all barnbidrag skall innehållas vid andra "anslallsvistelser" på slalens bekoslnad finns inte skäl atl föreslå, I samband med ändringen bör systemet med klädbidrag upphöra (jft prop, 1985/86:100 bil, 10 s, 114),

14

4.2.3 Allmänt barnbidrag för barn som åtnjuter omsorger enligt omsorgs­lagstiftningen och bor i annat hem än det egna

Prop, 1985/86:96

Mitt förslag: Allmänt barnbidrag skall lämnas till familjen även när ell barn erhåller bostad enligt omsorgslagstiftningen på huvudman­nens bekostnad.

Skälen för mitt förslag: När etl barn vid ingången av ett kvartal bor i elev­hem, vårdhem, specialsjukhus eller inackorderingshem, som avses i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, eller åtnjuter omsorger enligt nämnda lag och bor i enskilt hem på huvudmannens bekoslnad eller vårdas på anstalt för epileptiker, får huvudmannen (lands­tingskommunen, kommunen eller efler regeringens bestämmande annan huvudman) uppbära barnbidraget för kvartalet och ur del la ul ersättning för kostnaderna, 7 § andra siycket lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag.

Regeln berör mindre än tusen barn som vistas framför allt på landslings­kommunala institutioner.

Jag vill erinra om att en ny omsorgslag, lagen (1985:568) om särskilda om­sorger om psykiskt utvecklingsstörda m,fl,, träder i kraft den 1 juh 1986, Då upphör 1967 års omsorgslag att gälla med de undantag som framgår av en särskild promulgationslag, lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m,fl. En­ligt övergångsbestämmelserna tUl den nya omsorgslagen, vilka sammanförts i promulgalionslagen, skall elevhem och inackorderingshem enligt 1967 års lag anses motsvara elevhem resp, gruppbostad enligt den nya lagen. Boende i annat hem än det egna benämns boende i familjehem. Vårdhem och spe­cialsjukhus skall avskaffas men kommer att finnas kvar under ell övergångs­skede,

EnUgl min mening är del rimligl alt också föräldrarna till de barn som avses i den nuvarande regleringen i 7 § andra styckel barnbidragslagen får barnbidraget under hela året och inte bara för tid som barnen vistas i hem­met. Det innebär atl föräldrarna kan la större ansvar för sina barns personli­ga utgifter även för den tid då barnen inte är hemma. Jag föreslår alltså atl 7 § andra slyckel lagen om allmänna barnbidrag skall upphöra att gälla. Re­gelförändringen får mycket begränsade budgetmässiga konsekvenser,

4.2.4 Förlängt barnbidrag för elever i särskolan och specialskolan

Mitt förslag: Förlängt barnbidrag skall i fortsättningen lämnas under läsåret till elever i sårskolan och specialskolan också om eleven är inackorderad på skolan eller annars får kost och boslad på allmän be­kostnad.

Skälen för mitt förslag: Elever i särskolan och specialskolan erhåller för­längt barnbidrag enligt föreskrifter som centrala siudiesiödsnämnden (CSN)

15

utfärdat (CSNFS 1983:14), Bidraget lämnas inte för den tid som eleven på allmän bekostnad vistas på skolan eller annars erhåller kost och boslad (9 § föreskrifterna), I sådana situationer lämnas bidraget inte heller till kommu­nen eller landstingskommunen,

I likhet med vad jag föreslagit i fråga om allmänt barnbidrag bör förlängt barnbidrag utbetalas till dessa barns föräldrar även när barnen bor utanför del egna hemmet. Härigenom uppnås enhetlighet i reglerna och barnen er­håller stöd som mera motsvarar det för studerande i allmänhet.

Prop. 1985/86:96

4.2.5 Bemyndigandet för regeringen att träffa överenskommelser med andra länder om barnbidrag

Mitt förslag: Bemyndigandel för regeringen enligt 19 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag all träffa överenskommelser med andra länder ändras så att det överensstämmer med bl,a, molsvaran­de bemyndigande i 20 kap, 15 § lagen (1962:381) om allmän försäk­ring.

Skälen för mitt förslag: I internationella sammanhang brukar barnbidrag och molsvarande utländska barn- och familjeförmåner betecknas som so­cialförsäkringsförmåner. De socialförsåkringskonvenlioner som Sverige slu­tit med andra länder omfattar i de allra flesta fall även barnbidragen. Rege­ringens förhandlingsfullmakt på områdel återfinns i 19 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, EnUgl paragrafen kan överenskommelse träffas om undantag från lagens förutsättningar för utgivande av barnbidrag för här i riket bosall barn som inte är svensk medborgare.

På grundval av denna fullmakt får enligt gällande konventioner barn från de nordiska länderna, Grekland, Israel, Marocko, Nederländerna, Spanien och Österrike svenskt barnbidrag direkt vid bosättning i Sverige utan all be­höva avvakta den väntetid på sex månader som enligt 1 § barnbidragslagen krävs för utländska barn som fostras av någon som ännu inte blivit man­talsskriven i Sverige, I andra socialkonventioner, som i allmänhet arbetats fram tidigare än de ovan nämnda, har man från svensk sida inte ansett sig kunna frångå lagens krav vad gäller väntetid för utländska barn. Det bör vara regeringens målsättning atl, när omförhandlingar av dessa konventio­ner bUr aktuella och i förhandlingar med nya länder, helt jämställa barn från berörda länder med svenska barn under förutsättning att svenska medborga­re får motsvarande behandling i länderna i fråga vid flyttning från Sverige,

Förhandlingsfullmaklen i 19 § är emellertid begränsad lill att lämna svenska barnbidrag lill utländska barn som inte uppfyller väntetiden i 1 § och ger enligt sin ordalydelse inga möjligheter alt på annal sätt göra avsteg från förutsättningarna för barnbidrag, t,ex, för svenska barn bosatta utom­lands. Denna begränsning i förhandlingsulrymmel har lett till svårigheter när det gäller all skapa en sä god reglering som möjligt för utsända arbetsta­gare och deras medföljande barn. Problemen gäller dels medföljande barn tiU arbetstagare som utsänds av svenska arbetsgivare för att under viss tid

16

utföra arbete i ett konventionsland, dels barn som medföljer arbetstagare    Prop, 1985/86:96 som av en arbetsgivare i etl konvenlionsland sänds lill Sverige för alt under en viss lid arbeta här, I bägge fallen är målsättningen när konventioner sluts regelmässigt alt det utsändande landets lagstiftning skall fortsätta alt gälla och del andra landets lagstiftning skall vika.

Vid utsändning från Sverige bör således svenska barnbidrag fortsätta atl lämnas för barn som medföljer en utsänd arbetstagare under hela den tid arbetstagaren och hans familj enligt konventionen i fråga skall betraktas som utsända, alltså även om denna tid är längre än etl år och även om bosätt­ningen i Sverige enligt folkbokföringen upphör. Något motsvarande bidrag från del andra landet lämnas nämligen inte, eftersom avsikten med ulsänd-ningsregler i socialförsäkringskonventioner just är alt lagstiftningen i syssel­sättningslandet inte skall gälla.

Vad avser utländska barn som medföljer arbetstagare som från etl kon­venlionsland sänds ut för ell tidsbegränsat arbete i Sverige bör det motsatta gälla. Arbetstagaren och hans familj skall fortsatt omfattas av den utländska lagstiftningen i fråga och få barnbidrag eller motsvarande förmån från ifråga­varande konvenlionsland även om utsändningen är avsedd all vara längre lid än ett år och arbetstagaren och hans familj således folkbokföringsmässigt skulle anses bosatta i Sverige, Svensk lagstiftning om barnbidrag bör således vika på samma sätt som den gör del vad gäller den allmänna försäkringen och arbelsskadeförsäkringen. För närvarande torde i förhållande till flera konventionsländer dubbla bidrag lämnas, nämligen dels utiändskl bidrag enligt utsändningsreglerna så som dessa tillämpas av konventionsländerna i fråga och dels svenskt barnbidrag - i förekommande fall efter del all vänteti­den på sex månader uppfyllts - med direkt lillämpning av den svenska lag­stiftningen.

Problemen har uppmärksammals av riksdagen vid behandling av motio­ner som rörde reglerna för barnbidrag vid längre tids vistelse i ullandel (SoU 1983/84:17, rskr, 211),

För atl Sveriges socialkonventioner med andra länder skall kunna få de effekter vad gäller medföljande barn till utsänd arbetstagare som är rimliga och som jag nyss beskrivit, föreslås all fullmakten för regeringen atl träffa överenskommelse med främmande makt i 19 § lagen om allmänna barnbi­drag får en mer allmän lydelse, motsvarande den som finns i 20 kap, 15 § försia slyckel lagen (1962:381) om allmän försäkring och 8 kap, 14 § lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring. Härigenom får regeringen rått atl träffa överenskommelse med främmande makt både om utsträckt tillämp­ning av lagen om allmänna barnbidrag och om undantag i vissa fall från vad i lagen är stadgat.

5 Kostnadskonsekvenser

I prop, 1985/86:100 (bil, 7 s, 39) har regeringen föreslagit riksdagen atl, i

avvaktan på en särskild proposition, till Allmänna barnbidrag för budgetåret

1986/87 beräkna ell förslagsanslag av 8 245 milj, kr. Anslagsbehovet för all­

männa barnbidrag inkl, flerbarnstillägg beräknar jag nu, i enlighet med vad

17

riksförsäkringsverket gjort i sin anslagsframställning, till 8 180 milj, kr. Det Prop, 1985/86:96 innebär en minskning av anslagsbehovet med 65 milj, kr, i förhåUande lill innevarande budgetår. Anslagsbehovet för det förlängda barnbidraget be­räknar jag till 48 milj, kr. Övriga förslag innebär endasl marginella föränd­ringar. Det totala anslagsbehovet för allmänna barnbidrag inkl, flerbarnstill-lägg och förlängt barnbidrag för budgetåret 1986/87 blir därmed avrundat 8 230 milj, kr.

6 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom socialdepartementet upprät­tats förslag till

1,

lag om förlängt barnbidrag,

2,

lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

3,

lag om ändring i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande,

4,

lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskih bidrag till vissa adoptivbarn.

7 Specialmotivering

7.1 Förslaget till lag om förlängt barnbidrag

1§

Paragrafen motsvarar 2 kap, 1 § sludieslödslagen (1973:349) i dess lydelse före den 1 juli 1986, De ändringar som gjorts är betingade av att riksdagen har antagit en ny skollag (1985:1100),

Rätten till bidrag gäller åven sådana elever i angivna skolor som får sär­skild undervisning enligt 10 kap, 3 § i den nya skollagen,

2

§

Enligt hittillsvarande lillämpning av studiestödslagen har förlängt barnbi­drag lämnats också till elever i särskolan och specialskolan sä länge de deltar i utbildningen. Del skall gälla även i fortsättningen. För en elev i särskolan har bidrag kunnat utgå nio månader per år under hela den lid eleven varit särskolpliklig, dvs, längst l,o,m, vårterminen det kalenderår under vilket eleven fyller 21 år eller, i särskilda fall, 23 år. Enligt den nya skollagen är skolplikten inskränkt till tio års skolgång, men eleverna i särskolan skall ha rätt alt få ytterligare utbildning under skolgång som sträcker sig i princip lika långt som den nuvarande särskolplikten. Dessa elever skall som hittills kunna få förlängt barnbidrag, vilket följer av förevarande paragraf.

Även elever i en fristående skola har rätt lill förlängt barnbidrag, om ut­bildningen motsvarar den som de skulle få i särskolan eller specialskolan. Det gäller elever som fullgör skolplikt i en sådan fristående skola som avses

18

i 9 kap, 3 § den nya skollagen. En sådan skola slår under statlig lillsyn enligt    Prop, 1985/86:96 9 kap, 5 § samma lag. Det gäller också elever, som när skolplikten upphört, deltar i sådan utbildning i en fristående skola som motsvarar den i särskolan och specialskolan under förutsättning att skolan är statsunderstödd eller står under statlig tillsyn.

Bidraget skall i fortsättningen utgå lill särskole- och specialskoleelever även för sådan tid av läsåret under vilken eleven bor på skolan eller annars får kost och bostad på allmän bekoslnad. Det innebär en utvidgning av räl­len liU förlängt barnbidrag i förhållande till hittillsvarande lillämpning. Den utvidgade rätten motsvarar den utvidgning av rätten lill allmänt barnbidrag som sker genom att 6 § och 7 § andra styckel lagen om allmänna barnbidrag upphävs, I fråga om rätlen all uppbära bidraget när barnet vårdas i etl hem för vård eller boende inom socialtjänsten hänvisas till vad som sägs under 8§,

Beträffande särskild undervisning enligt 10 kap, 3 § i den nya skollagen hänvisas till vad som sagls under 1 §,

3

§

TUI skUlnad från allmänt barnbidrag lämnas förlängt barnbidrag endasl un­der läsåret, som enligt föreskrifterna i denna paragraf skall anses omfatta månaderna september-maj. Om eleven slutar skolan under läsåret lämnas bidraget t, o, m, den månad då studierna avbryts,

4

§

såsom hittills enligt 2 kap, 3 § studiestödslagen kan bidraget lämnas till ele­ver vid vissa skolor utomlands. En förutsättning har varit atl eleven anses bosalt här i landet. Som följer av 5 § gäller alltjämt denna förutsättning. Vid bedömningen av bosättningen skaU i fortsättningen tillämpas de föreskrifter som gäller om bosättning för allmänt barnbidrag vid utlandsvistelse (jfr spe­cialmotiveringen lill 5 §), Enligt CSN:s hittillsvarande föreskrifter har för förlängt barnbidrag vid utlandsskola krävts all allmänt barnbidrag har läm­nats för det kvartal under vilket den studerande fyllt 16 år. Något sådanl krav gäller inte enligt nu föreslagna regler.

Som framgår av 7 § förutsätts för förlängt barnbidrag vid utlandsstudier alt en ansökan görs hos försäkringskassan.

Regeringen eller efter regeringens bemyndigande riksförsäkringsverket meddelar de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av bl,a, för­längt barnbidrag vid utlandsstudier. Det följer av hänvisningen i 8 § till 14 § lagen om allmänna barnbidrag,

5§

Såsom hittills enligt sludieslödslagen (2 kap, 2 och 3 §§) lämnas föriängt barnbidrag endasl till elever som anses bosatta här i landet.

När möjligheten lill förlängt barnbidrag infördes för vissa studier utom­lands angavs i propositionen följande bakgrund (prop, 1973:63 s, 75).

19

CSN har föreslagit att förlängt barnbidrag skall kunna ulgå även för Prop, 1985/86:96 barn som inte är bosatt i Sverige under förutsättning att barnet bedri­ver studier vid utlandsskola som avses i kungörelsen (1968:321) om undervisning för utlandssvenskars barn. Förlängt barnbidrag skall emellertid ses som etl stöd i de fall då allmänt barnbidrag på grund av barnels ålder inte längre kan utgå till den som är elev i grundskolan. Det föriängda barnbidraget bör därför utgå enligt samma regler som gäller i fråga om rätt till allmänt barnbidrag. Liksom f,n, bör det där­för endasl kunna ulgå för barn som är bosatt i Sverige, Som bosalt i Sverige anses emellertid vid tillämpningen av beslämmelserna om allmänt barnbidrag även barn som tillfälligt vistas utom landet, men som fortfarande är kyrkobokfört här i landet. Så utgår t,ex, allmänt barnbidrag för barn lill den som är anställd i statens Ijänst på utländsk ort, såsom svenska diplomater och Ijånstemån hos styrelsen för inter­nationell utveckling, I molsvarande mån bör förlängt barnbidrag kun­na utgå för barn som tillfälligt vistas utom landet, om barnet fortfaran­de är bosall i Sverige och om barnet under vistelsen utomlands är elev vid utlandsskola som avses i 1968 års kungörelse.

Reglerna om rätl till allmänt barnbidrag vid utlandsvistelse har ändrats ge­nom en ändring i 1 § lagen om allmänna barnbidrag som trädde i kraft den 1 januari 1985 (prop, 1984/85:39, SoU 6, rskr, 66, SFS 1984:1100), Som för­utsättning för allmänt barnbidrag gäller nu samma bosättningsbegrepp som enligt 1 kap, 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, dvs, alt ett barn som lämnar Sverige fortfarande skall anses bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd alt vara längst ell år. Vissa grupper särbehandlas dock i fråga om allmänt barnbidrag. Alltjämt gäller atl medföljande barn till den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räk­ning skall anses bosatta i Sverige under ulsändningstiden. Medföljande barn lill en svensk missionär eller präst, som i annal fall är anställd i utlandet, skall fortfarande anses bosatta här, om utlandsvistelsen är avsedd alt vara längst tre år. Enligt övergångsbestämmelserna till SFS 1984:1100 gäller de nya bestämmelserna dock endast för dem som lämnar Sverige efter ikraft­trädandet den 1 januari 1985, Den äldre principen om rätt till allmänt barn­bidrag under utlandsvistelser som inte överstiger tre år kan alltså fortfarande gälla för vissa barn, faslän de inte tillhör de särbehandlade grupperna.

Enligt hittills gällande föreskrifter från CSN utgår förlängt barnbidrag för utlandsstudier under bl,a, förutsättningen att barnet är kyrkobokfört i Sveri­ge, För förlängt barnbidrag för studier utomlands skall i fortsättningen gälla samma regler i fråga om bosättning som för rätten lill allmänt barnbidrag. Därigenom vidhålls det betraktelsesätt som uttrycktes i propositionen når möjligheten till sådanl bidrag infördes och bosättningsreglerna blir enhetliga till gagn för försäkringskassorna och enskilda,

I fråga om allmänt resp, förlängt barnbidrag för icke svenska medborgare gäller f,n, följande ordning.

Allmänt barnbidrag lämnas för här i Sverige bosatt barn som inte är svensk medborgare, om barnet fostras av någon som är bosall och man­talsskriven här eller om barnet eller endera av dess föräldrar vistas här sedan minsl sex månader.

Förlängt barnbidrag har enligt sludieslödslagen lämnats även för icke

_

svenska medborgare så snart barnet blivit bosalt här i landet,

Prop, 1985/86:96

Även när del gäller bosältningskraven för barn som inte är svenska med­borgare bör överensstämmande regler gälla för de båda förmånerna. Bak­grunden till atl reglerna om förlängt barnbidrag föreslås utgå ur studiestöds­lagstiftningen och bli överförda till socialförsäkringsområdet är önskemålet all förenkla den administrativa hanteringen. Del sker genom all administra­tionen av de förlängda barnbidragen tas om hand av de allmänna försäk­ringskassorna och där sammankopplas med hanteringen av de allmänna barnbidragen, 1 fortsättningen skall därför bosältningskraven enligt lagen om allmänna barnbidrag gälla även i fråga om rätten för icke svenska med­borgare all få förlängt barnbidrag, Belräffande möjligheterna att i konven­tionsförhandlingar göra avsteg från lagreglerna vill jag hänvisa till avsnUt 4,2,5,

6§

Paragrafen motsvarar 1 a § lagen om allmänna barnbidrag. Härigenom sam­ordnas administrationen av aUmänt och förlängt barnbidrag, se vidare under 8§,

7

§

Av första stycket följer atl annat förlängt barnbidrag än sådant vid ullands-studier lämnas utan ansökan. All bidraget skall kunna lämnas utan ansökan bygger på de rutiner som redogjorts för i avsnitt 3, Belräffande flertalet barn behövs inga särskilda uppgifter ulöver dem som försäkringskassan redan förfogar över. En viss kontroll mot uppgifter om annal studiestöd behövs dock för att felutbetainingar skall undvikas. Dämtöver måste försäkrings­kassan erhålla uppgifter om elever som går kvar i grundskolan eller molsva­rande skola och som blivit fördröjda i sin skolgång. Likaså måste kassan få uppgifter om barn som har rätt till bidrag enligt 2 §, I andra styckel av före­varande paragraf har därför föreskriviis om skyldighet för skolorna atl läm­na sådana uppgifter. De sammantagna konsekvenserna av de nya föreskrif­terna om förlängt barnbidrag är dock alt skolväsendet befrias från admini­strationen och från uppgiftslämnande beträffande flertalet elever,

8

§

Del förlängda barnbidraget samordnas med hanteringen hos försäkringskas­sorna av del allmänna barnbidraget, I möjlig mån har samma föreskrifter meddelats för båda bidragen, I förevarande paragraf görs hänvisningar till de lagrum i lagen om allmänna barnbidrag som skall gälla även för föriängt barnbidrag.

Föreskrifterna om bidragsmollagare är således desamma för båda bidra­

gen (hänvisningen till 4 och 5 §§ lagen om aUmänna barnbidrag). Del under­

lättar en samordning av utbetalningarna av bidragen, I vissa fall utgår för­

längt barnbidrag tiU den som fyllt 18 år, I sådanl fall har naturiigtvis eleven

själv rätt att uppbära bidraget, i den mån han inte är omyndigförklarad. När

ett barn vårdas i ett hem för vård eller boende inom socialtjänsten kan del

21

kommunala organ som svarar för vårdkostnaden ha rätt att uppbära aUmänt Prop, 1985/86:96 barnbidrag. Det följer av 7 § lagen om allmänna barnbidrag. Också förlängt barnbidrag kan enligt hittillsvarande föreskrifter lämnas till en kommun som omhändertagit ett barn (2 kap, 7 § studiestödsförordningen). Genom hän­visningen i förevarande paragraf till 7 § lagen om allmänna barnbidrag blir detla möjligt även i fortsättningen. En förutsättning är naturligtvis all bar­net har rätt till förlängt barnbidrag på grund av sin skolgång.

Liksom det allmänna barnbidraget skall del förlängda i fortsättningen ut­betalas månadsvis (hänvisningen till 11 § samma lag). Däremot skall inte tillämpas de kvartalsregler som gäller för allmänt barnbidrag i fråga om när rätten lill bidraget börjar eller upphör. Såsom hittills enligt studiestödslag-stiflningen lämnas förlängt barnbidrag för tid under vilken barnet deltar i utbildning som ger rätt lill bidraget. Avbryter barnet sina studier får bidrag inte lämnas för tid därefter. Om bidrag har lämnats för tid som inte omfattas av rällen lill bidrag, kan försäkringskassan under vissa förutsättningar åläg­ga återbelalningsskyldighet, vilket följer av hänvisningen lill 12 § lagen om allmänna barnbidrag. Försäkringskassan har dock möjlighel att efterge åler­belalningsskyldigheten helt eller delvis.

Med stöd av hänvisningen till 14 § lagen om allmänna barnbidrag kan re­geringen eller efter regeringens bemyndigande riksförsäkringsverket med­dela de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av lagen om för­längt barnbidrag.

Hänvisningen till 15 § samma lag gör beslämmelserna i lagen om aUmän försäkring om ändring av och talan mot beslul tillämpliga också i fråga om förlängt barnbidrag.

7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om all­männa barnbidrag

Ändringen i 2 b § är en följdändring lill den nya lagen om förlängt barnbi­drag,

1 fråga om upphävandet av 6 § och 7 § andra stycket hänvisas till avsnitt 4,2,2 och 4,2,3,

De anstalter som berörs av den hittillsvarande lydelsen av 7 § försia slyc­kel är hem för vård eller boende inom socialtjänsten. Föräldrars skyldighel att ta del i kommunens kostnader för sådan vård regleras numera i 34 § socialtjänstlagen (1980:620) och 43-45 §§ socialtjänslförordningen (1981: 750), Ersättningsskyldigheten bestäms som om del gällde att bestämma un­derhållsbidrag för barnet enligt föräldrabalken men är maximerad tUl bi­dragsförskottsnivån. Eftersom underhållsbidrag fastställs med beaktande av att barnet har rätt till barnbidrag bör det kommunala organet kunna uppbä­ra barnbidraget utan hänsyn till vilken ersättning föräldrarna betalar. Den hittillsvarande förutsättningen, att barnbidraget får uppbäras av det kom­munala organet i den mån ersällning för vården får uttagas av barnet eller annan enskild person, har därför slopats.

Att allmänt barnbidrag, efler försäkringskassans förordnande därom,

kan uppbäras av den som fostrar barnet i ell familjehem inom socialtjänsten

följer av 4 § iredje slyckel lagen om allmänna barnbidrag,

Prop, 1985/86:96

I fråga om ändringen av 19 § hänvisas till avsnitt 4,2,5, Bemyndigandet kommer till följd av hänvisningen i 8 § av den föreslagna lagen om förlängt barnbidrag all omfatta även del förlängda barnbidraget.

7,3 Övriga lagförslag

Ändringarna är redaktionella och en följd av den nya lagen om förlängt barnbidrag.

8 Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen dels atl anla förslagen lill

1,

lag om föriängt barnbidrag,

2,

lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,

3,

lag om ändring i lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande,

4,

lag om ändring i lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn,

dels att

5,  till Cl. Allmänna barnbidrag för budgetåret 1986/87 under femte

huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 8 230 000 000 kr.

9 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslular all genom proposition föreslå riksdagen atl anla de förslag som föredraganden har lagt fram.

23

Innehållsförteckning

Sid.

Regeringens proposition.................................................. 

....... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll.............................. 

....... 

1

Propositionens lagförslag................................................. 

....... 

2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammaniräde den

6 februari 1986................................................................. 

8

1

Inledning.................................................................... 

8

2

Nuvarande ordning..................................................... 

8

3

Centrala sludiestödsnåmndens förslag...................... 

..... 

10

4

Föredragandens överväganden................................. 

..... 

12

4.1

Allmänt.............................................................. 

12

4.2

Lagreglering...................................................... 

13

4.2.1

Förlängt barnbidrag............................... 

..... 

13

4.2.2

Allmänt barnbidrag för barn i specialskolan , , , ,

14

4.2.3

Allmänt barnbidrag för barn som åtnjuter omsor­ger enligt omsorgslagstiftningen och bor i annat

hem än det egna.................................... 

..... 

15

4.2.4

Förlängt barnbidrag för elever i särskolan och specialskolan 

15

4.2.5

Bemyndigandet för regeringen all träffa överens­kommelser med andra länder om barnbidrag , , ,

16

5

Kostnadskonsekvenser.............................................. 

17

6

Upprättade lagförslag................................................ 

18

7

Specialmotivering....................................................... 

..... 

18

7.1

Förslaget till lag om förlängt barnbidrag........... 

18

7.2

Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmän­na barnbidrag       

22

7.3

Övriga lagförslag............................................... 

23

8

Hemställan................................................................. 

..... 

23

9

Beslul......................................................................... 

..... 

23

Prop, 1985/86:96

gotab   Stockholm 1986 84410

24