Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1985/86:114

om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter

Prop. 1985/86:114

Regeringen förelägger riksdagen vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den 13 mars 1986 för de åtgärder och del ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter, som behandlades av riksdagen under 1984/85 års riksmöte (prop. 1984/85: 1, KrU 1984/85:7, rskr, 53), tas i propositionen upp pä nytt,

1 avsnittet om den regionala musikorganisationen anmäls att en överens­kommelse har träffats mellan staten och Landstingsförbundet om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Överenskommel­sen bygger på riksdagens tidigare beslut. Berörda landstingskommuner och kommuner som inte ingår i landstingskommun skall enligt överens­kommelsen fr. o. m. den 1 januari 1988 överta huvudmannaskapet för den regionala delen av regionmusiken och av verksamheten vid Stiftelsen Institutet för rikskonserter. Riksdagen bör godkänna överenskommelsen i vad den avser ekonomiska förpliktelser för staten och beredas tillfälle att ta del av det övriga innehållet i överenskommelsen.

I avsnittet om den centrala musikinstitutionen föreslås att en ny institu­tion skall bildas på central nivå när regionmusiken och Rikskonserter den I januari 1988 upphör i sin nuvarande form. Den nya institutionen skall överta namnet Rikskonserter. Regionmusikavdelningen i Slockholm upp­hör i samband med omorganisationen. I den nya institutionen skall för den fortsatta verksamheten finnas en särskild enhet kallad Stockholms Biåsar-musik, Avsnittet innehåller också förslag till huvuduppgifter för den cen­trala verksamheten samt vissa utgångspunkter för det fortsatta organisa­tionsarbetet.

Finansieringen av nya Rikskonserter inkl, Stockholms Blåsarmusik fö­reslås ske inom en anslagsram av 37500000 kr, beräknad i 1984/85 års löne- och prisnivå.

I    Riksdagen 1985186. 1 saml. Nr 114

Utbildningsdepartementet

Prop. 1985/86: ii4

Utdrag ur protokoll vid regeringssammaniräde den 13 mars 1986,

Närvarande: statsministern I,[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Lund­kvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter

1 Inledning

Frågan om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter har redan tidigare varit uppe till behandling i riksdagen (prop. 1984/85:1, KrU 1984/85:7, rskr, 53), I det principbeslut om omorganisationen som riksda­gen då fattade ingick bl, a, att regionmusiken och Rikskonserter skulle samordnas och att landstingen i berörda län skulle erbjudas att överta huvudmannaskapet för den regionala verksamheten.

Riksdagen beslöt också alt det på central nivå skulle finnas en statlig musikinstitulion med uppgift att stödja den regionala musikverksamheien och den musikpolitiska utvecklingen i landet,

I prop, 1984/85: I förutsattes att riksdagen skulle behandla frågan på nylt under våren 1986 och alt omorganisationen skulle genomföras den 1 janua­ri 1988.

Regeringen uppdrog den 11 juli 1984 åt statens förhandlingsnämnd att förhandla med berörda landstingskommuner och kommuner samt - under förutsättning dels av riksdagens godkännande av prop. 1984/85: I, dels av godtagbara ekonomiska villkor - träffa ertbrderliga överenskommelser med anledning av nämnda proposition.

Genom beslut samma dag, den 

II 

juli 1984, tillsattes en organisations­kommitté med uppgift att medverka i förberedelsearbetet för omorganisa­tionen av regionmusiken och Rikskonserter. Kommittén har tagit namnet centrala musikkommittén (Cemus).

Genom beslut den 31 januari 1985 uppdrog regeringen åt Cemus att beakta vad som anfördes i kulturutskottets betänkande 1984/85:7.

Statens förhandlingsnämnd har nu träffat överenskommelse med före­trädare för Landstingsförbundet om ändrat huvudmannaskap för den re­gionala musikverksamheten. Överenskommelsen gäller under förbehåll alt den godkänns av regeringen och Landstingsförbundets styrelse. Överens­kommelsen har den 30 januari 1986 godkänts av Landstingsförbundets styrelse.

Förhandlingsnämndens skrivelse till regeringen samt förhandlingsproto­kollet m. m. bör fogas till detla protokoll som bilaga 1:1-7.

Cemus har den 4 december 1985 överiämnat sitl betänkande (SOU 1985:56) Sveriges Musikråd. Den sammanfattning som ingår i betänkandet jämte förslag lill organisationsplan och anslagsdisposition bör fogas lill detta protokoll som bilaga 2:1-3.

Efiersom förslagen från Cemus grundar sig på lidigare fattade beslut har förslagen inte remissbehandlats. Ett anlal skrivelser med synpunkter pä delar av förslagen har kommit in.

Jag anhåller nu att få ta upp dessa frågor till förnyad prövning. För sammanhangets skull kommer jag även att beröra vissa frågor som inte kräver ställningstaganden vare sig av regeringen eller av riksdagen.

Prop. 1985/86:114

2 Föredragandens överväganden 

2.1   Den regionala musikorganisationen

Mitt förslag: En överenskommelse har träffats mellan staten och Landstingsförbundet om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Överenskommelsen, som gäller under förut­sättning att den godkänns av regeringen och Landstingsförbundets styrelse, bygger på riksdagens beslut med anledning av prop. 1984/85:1 om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserler (KrU 1984/85:7, rskr. 53). Berörda landstingskommuner och kom­muner som inte ingår i landstingskommun skall enligt överenskom­melsen fr.o.m. den I januari 1988 överta huvudmannaskapet för den regionala delen av regionmusiken och av verksamhelen vid Stiftelsen Institutet för rikskonserter.

Riksdagen bör godkänna överenskommelsen i vad den avser eko­nomiska förpliktelser för staten. Samtidigt bör riksdagen beredas tillfälle att ta del av det övriga innehållet i överenskommelsen.

Skrivelse från statens förhandlingsnämnd: Förhandlingarna mellan sta­tens förhandlingsnämnd och företrädare för Landstingsförbundet har den lOjanuari 1986 avslutats med en överenskommelse om ändrat huvudman­naskap för den regionala musikverksamheien. Förhandlingsnämnden har med en skrivelse den 21 januari 1986 överiämnat överenskommelsen till regeringen (bil. 

I),

Huvudinnehållel i överenskommelsen sammanfattas i protokollet från förhandlingarna (bil, 1,2). De olika delarna av överenskommelsen framgår av bilagor fogade till förhandlingsprotokollet.

Till protokollet är fogat en bilaga (här bil, 1,3) som innehåller musikpoli­tiska utgångspunkter för överenskommelsen, grundade pä uttalanden av regering och riksdag. Vidare ingär en sammanställning som visar vilken verksamhet hörande till regionmusiken och Rikskonserter som landstings­kommunerna den I januari 1988 övertar huvudmannaskapet för (här bil.

1,4), Avtal mellan staten och berörda landstingskommuner skall träffas Prop. 1985/86: 114 före den 15 maj 1986 och följa del normalavtal som ingår i överenskommel­sen (här bil. 1,5). Statligt bidrag lill regional musikverksamhet skall ulgå med 123 milj. kr, i 1984/85 års löne- och prisnivå enligt de regler och med den fördelning som överenskommelsen innehåller (här bil, 1,6), Slutligen ingår en särskild överenskommelse om tjänstemusik m, m, för försvars­makten och om fördelning av den statliga ersättningen om sammanlagt 9 milj, kr. Det sammanlagda statliga bidraget, 132 milj. kr., fördelas på lands­tingskommuner på det sätt som framgår av sammanställningen i bil. l.l.

Som framgår av förhandlingsprotokollet (bil. 1.2) har parterna inte i denna överenskommelse behandlat frågan rörande samarbete mellan sta­ten och Slockholms läns landstingskommun om de statliga musikresur­serna inom landstingsområdet.

Överenskommelsen skall för att bli gällande godkännas av regeringen och av Landstingsförbundets styrelse.

Statens förhandlingsnämnd har anmält att Landstingsförbundets styrel­se den 30 januari 1986 godkänt överenskommelsen.

Skälen för mitt förslag: Det är ett viktigt kullurpolitiskl steg som tagits genom överenskommelsen om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksamheten. Genom överenskommelsen får de nya huvudmiinnen möjligheter att la ett självständigt och sammanhållet ansvar för utveckling­en av musiklivet inom sitt område och får också möjligheter till samverkan och utbyte på egna villkor. Det är tillfredsställande att en överenskom­melse kunnal träffas och att den så nära ansluter till tankegångarna i propositionen om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter och i riksdagens principbeslut från år 1984, Genom överenskommelsen finns alltså förutsättningar för att fullfölja den omorganisation av region­musiken och Rikskonserter som riksdagen då behandlade.

Överenskommelsen innebär ekonomiska förpliktelser för staten. För kalenderåret 1988 skall staten ge 123 milj. kr. som bidrag till den regionala musikverksamheten och 9 milj. kr. som ersättning för tjänstemusik och högvaktsmusik för försvarsmakten. Beloppen är - till skillnad från prop, 1984/85: I - beräknade i 1984/85 års löne- och prisnivå. Parterna är ense om att senast den I oktober 1987 fastställa bidragsbeloppen för kalender­året 1988,

Jag anser atl regeringen bör föreslå riksdagen att godkänna överenskom­melsen i vad den avser de ekonomiska förpliktelser för staten som jag har redogjort för. Jag föreslår ocksä att riksdagen bereds tillfälle att ta del av det övriga innehållet i överenskommelsen. Därefter avser jag att åter­komma till regeringen med förslag om att överenskommelsen i sin helhet skall godkännas. Landstingsförbundets styrelse har, som redan nämnts, godkänt överenskommelsen för sin del.

Den särskilda överenskommelsen om tjänstemiisik och högvaktsmusik

för försvarsmakten innehåller några mindre avvikelser från vad som pre­

senterades i prop. 1984/85:1 och som jag därför anser att regeringen bör

informera riksdagen om. Överenskommelsen omfattar - förutom berörda

landstingskommuner, dvs. Östergötland. Blekinge. Göteborgs och Bohus.

Jämtland och Norrbotten - även Gotlands kommun. Omfattningen av

deras uppgift alt svara för tjänslemusik är i överenskommelsen räknad i musikerspeltillfällen, Dessulom skall de svara för högvaktsmusik i Slock­holm vid vardera fem dagar per kalenderår. Av den statliga ersättningen skall 750000 kr, gå till Gotlands kommun.

Prop. 1985/86: 114

2.2   Den centrala musikinstitutionen 

2.2.1 Rikskonserter

Mitt förslag: När regionmusiken och Rikskonserler den I januari 1988 upphör i sin nuvarande form bildas en ny central musikinstitu­tion som övertar namnet Rikskonserler. Rikskonserter skall i fortsättningen ha följande huvuduppgifter

-

musikpolitiskt, konslnäriigt och musikpedagogiskt utvecklingsar­bete,

-

service till landsting, kommuner, folkrörelser och andra arran­görer,

-

service till musikinslitutioner, artister och andra intressegrupper i produktionsledet,

-

internationell kontaktverksamhet,

-

internationella och nationella produktioner,

- musikproduktion i Stockholms län med bl. a. egna ensembler.

Tyngdpunkten i Rikskonserters utvecklingsarbete skall vara mu­

sikverksamhet riktad till nya miljöer och publikgrupper, däribland

barn och ungdom.

Rikskonserter skall vara en statlig stiftelse som leds av en styrelse och en direktör, I styrelsen, som skall ulses av regeringen, skall ingå ledamöter som utses på förslag av Landslingsförbundel och Svens­ka kommunförbundet. Regeringen skall också utse direktören.

Utredningsförslaget: Cemus betonar atl den beslutade reformen har en omfattning som är betydande. Även om utgångspunkten är en omorganisa­tion av de båda nuvarande institutionerna regionmusiken och Rikskon­serter kommer reformen atl beröra och påverka hela musiklivet.

Sitt förslag till ny central musikinstitution bygger Cemus på riktlinjerna i riksdagens principbeslut, på några principiella tankegångar om institutio­nens roll i musiklivet och på en kartläggning av musiklivels behov som i sammanfattning ingår i betänkandet.

Enligt Cemus grundsyn finns del tre huvudkanaler för påverkan, sam­verkan och utbyte som bör styra den nya organisationens utformning. Staten som har ett övergripande men ej överordnat ansvar för landets musikliv behöver ett centralt organ som kan lämna underlag för ställnings­taganden och genomföra beslut som rör musiklivet. Inom ramen för den statliga musikpolitiken skall regionala och lokala instanser ha del direkta ansvaret för musiklivet inom sitl område. Dessa instanser, som också indirekt företräder arrangörer och publik, måste garanteras ett inflytande över den centrala verksamheten. Slutligen måste musikinslitutioner, ton-

tl    Riksdagen 1985186. 1 saml. Nr 114

saltare och övriga musikuiövare kunn;i piivcrka dL'n centiala iiiviin och ilå     Piop. 1985/86: 114 IVäinst det konslnäriiga inneliällci i verksamhelen,

Inslilulionens huvuduppgitier och organisatoriska struktur Iriimgår av samnianraiiningen av Cemus bciaiikande och löislagei lill oiganisaiioiis-plan(bil, 2 och 2,1).

Den nya insliiiiiioiicii skall enligt riksdagens piincipbcslui t)rgaiiisei"as som en statlig slirielse uiidcr ledning av en styrelse och cn direktör. Med hänsyn lill behovet av legionall iDllyiaiidc i styrelsen föreslår Cemus atl tre av ledamöterna utses på förslag av Landstingsrörbundet och två på förslag av Svenska kommunförbundel.

Förslaget från Cemus när del galler arbeisgivarorganisaiion lör den centrala institutionen sammanhänger med önskemålet om en gemensam arbetsgivarpolitik på nuisikområdei. Cemu.s anser atl den nya insiiluiionen bör tillhöra samma arbetsgivarorganisaiion som den doniineraiule delen av landets musikinslitutioner och därför ingå som delägare i Teatrarnas riks­förbund (TR), Förslagel Ibrulsätier vissa förändringar vad gäller möjlighe­terna till inflytande från stal, landsting och kommuner inom TR,

Förslaget om TR som arbeisgivarorganisalion innebär alt anställnings­villkor och därmed sammanhängande regelsysiem för personalen inom den nya insiiluiionen kommer att regleras på del säll som gäller lör nuvarande Rikskonserter, dvs, tjänsterna blir inte statligt reglerade ,

Skulle landslingen välja alt låta Landstingsförbundet vara ceniral arbets­givarorganisation för de regionala musikinslitutionerna finns enligt Cemus två alternativ för staten, TR kan fortfarande vara tänkbart. Del andra alternativet är statens arbetsgivarverk.

Avgörande för möjligheterna alt genomföra omorganisationen inom fö­reskriven lid är enligt Cemus alt de viktigaste anställningsvillkoren är klara under våren 1986, Därför är del nödvändigt all de berörda - regeringen. Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundel och TR - snarast möj­ligt lar ställning till frågan om arbetsgivarorganisation.

Skalen för milt förslag: Riksdagen ger i sill principbeslui starkt siöd för min uppfattning redovisad i prop, 1984/85: I om det fortsatta statliga ansva­ret för musikverksamheten och den musikpoliiiska utvecklingen i landet. Som ett av uttrycken för del statliga ansvaret skall del finnas en ceniral musikinstitulion som efterträder Rikskonserler för uppgifter på riksnivå. Den nya institutionens roll, omfattning och uppgifter bör, betonar riksda­gen i sitl beslut, prövas noga och anpassas efler regionala och lokala behov. Enligt riksdagsbeslutet är det självklart att den nya institutionen skall värna om musiklivets kvalitet i alla delar av sin verksamhet.

Uppdraget att avge förslag till en central musikinsiiiution av delta slag har Cemus fullgjort i silt betänkande Sveriges Musikråd. Jag delar kommit­téns uppfattning om det pågående reformarbetets betydelse. Den musikre­form som inletts berör inte bara regionmusiken och Rikskonserter, Den kan bli av betydelse för hela musiklivet. Genom reformen ändras ansvars­förhållandena på ett sätt som ger musiklivet på regional och lokal nivå betydligt större självständighet och nya möjligheter lill samverkan och utveckling,

Cemus har lagl fram ell ganska detaljerat förslag om den nya centrala

6

musikinslilulionens verksamhet och organisation. Mot delar av förslaget    Prop, 1985/86: 114

har från olika håll rests frågor och invändningar som i mänga fall bör kunna

beaktas och besvaras i det fortsatta arbetet med organisationsfrågorna.

Vad som nu behövs för att organisationsarbetet skall kunna drivas vidare

är ett beslut av riksdagen om omfattningen och den allmänna inriktningen

av institutionens verksamhet,

Cemus förestår all den nya centrala insiiluiionen skall kallas Sveriges Musikråd, Många har uppfattat all rådet skulle ges ett vidgat ansvar i förhållande till vad som gäller för nuvarande regionmusiken och Rikskon­serter, Cemus intentioner har visseriigen varit att markera att den nya institutionen får elt annat slags ansvar men inte, enligt vad jag erfarit, varit att skapa ett nytt myndighetsorgan på musikområdei med övergripande ansvar. För egen del vill jag understryka att den nya institutionen inte skall vara något myndighetsorgan. Den skall självfallel ha samma förhållande till regeringen som Riksteatern och Riksutställningar - en central kulturin­stitution med fri ställning. Den skall arbeta i en ny situation och med ett nytt slags ansvar men ändå på samma område som nuvarande Rikskon­serter. Jag föreslår därför att den nya institutionen övertar namnet Riks­konserter.

Jag återkommer i avsnitt 2.3 lill del fortsatta arbetet med omorganisa­tionen. Trots att den nya centrala institutionen inte får någon radikalt förändrad ställning finns det anledning att i det fortsatta organisationsarbe­tet diskutera relationerna till andra organ med centralt ansvar, l.ex. sta­tens kulturråd. Musikaliska akademien och STIM/Svensk Musik. En pre­cisering av arbetsuppgifter underlättar det framlida samarbetet. För kul­turrådels del pågår, som bl, a, framgår av årets budgetproposition (prop, 1985/86:1 bil, 10 s, 382-384), en översyn av rådets roll och framtida arbetsuppgifter.

När det gäller den nya institutionens huvuduppgifter ger riksdagen i sitl principbeslut en relativt fyllig vägledning. Jag anser atl Cemus i sina förslag har tolkat och vidareutvecklat tankarna i riksdagsbeslutet på ett bra sätt. Främst bland uppgifterna i nya Rikskonserters verksamhet kommer alltså olika former av utvecklingsarbete. I utvecklingsarbetet skall Riks­konserter arbeta praktiskt med projekt, produktioner och experiment i det angelägna syftet alt nå nya publikgrupper och nya miljöer. Särskild tonvikt skall läggas på musikverksamhet riktad till barn och ungdom. I arbetet ingår också alt utveckla det musikaliska innehållet i musikverksamheten och pröva nya metoder för uppsökande och konlaktskapande insatser.

Jag biträder förslagel från Cemus i fråga om övriga huvuduppgifter för nya Rikskonserter, Musikproduktionen delas i förslaget in i följande fem områden

-

den för riksnivån avsedda kompletterande musikproduklionen med in­hemska och utländska artister. Hit hör även distribution i Rikskon­serters regi av regionala produktioner.

-

egna eller distribuerade produktioner i utlandet.

-

produktioner som utförs av Rikskonserlers fasl anställda musiker på nationell nivå och i Slockholms län samt vid slalsceremonier och inom försvarsmakten,

'

- miisikprodukiioiier lör Stockholms län med IVilansariisici,

Prop, 1985/86: 114

       foiiogramprodiikiion.

Nya Rikskonserlers fasl anslällda musiker finns framför alll i den del av organisationen som enligt förslagel skall kallas Stockholms Blåsarmusik, Jag återkommer till Stockholms Blåsarmusik i avsnitt 2,2,2,

När del gäller musik i Slockholms län konslaierar Cemus alt någon överenskommelse ännu inte träffats mellan staten och Stockholms läns landsting, Cemus uigår ifrån all landsiingei efler förhandlingar avsätter resurser för samarbete och samverkan. För egen del har jag, som framgår av mina uttalanden i prop. 1984/85: I (s. 17 och 37), också räknat med atl en överenskommelse skall kunna träffas mellan slalen och Slockholms läns landsting. Jag återkommer i avsnitt 2,2.2 till organisationen av musik­verksamheten i Slockholms län.

När det gäller fonogranipioduktionen i den nya institutionen gör Cemus en beräkning av resursbehovet för verksamheten, I övrigt föruisätier Ce­mus att det skall finnas underlag för att la siällning lill fonogramverksam-heten i det förslag som regeringen gett Rikskonserter i uppdrag au göra. Uppdraget gavs med anledning av vad som slår i prop, 1984/85: I om Rikskonserlers fonogramulgivning, Rikskonserler har för någon lid sedan lämnat sitt förslag.

Jag anser att nya Rikskonserter som Cemus föreslår och som också förutsattes i prop. 1984/85: I skall ha en egen fonogramproduktion. Fono-gramproduktionen vid nuvarande Rikskonserler får en del av de statliga stödinsatserna för fonogramverksamhet. Den nya institutionen bör även efter omorganisationen ta en andel av detta stöd. Därför är del naturligt för mig alt inbegripa både den nuvarande och den framlida fonogramulgiv-ningen i frågan om hur de statliga stödinsatserna på hela fonogramområdei bör användas. Jag vill hänvisa till mina uttalanden om delta i årets budget­proposition (prop, 1985/86: 100 bil, 10 s, 487), Där finns uppgift om vad som är på gång inom området. Förutom del förslag som Rikskonserter redan lämnat pågår arbete inom statens kulturråd med en utvärdering av stödet till fonogramverksamheten. Samtidigt pågår diskussioner om infor­mations- och distributionsåtgärder på fonogramområdei i vilka bl, a, STIM tar aktiv del. Kulturrådet har gjort en särskild studie på notområdet. Arkivet för ljud och bild håller på att klariägga förutsättningarna för utgiv­ning av en svensk nationaldiskografi. Min uppfattning är att del nu är dags atl göra en samlad bedömning av de statliga stödinsatserna inom hela detla område. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag i frågan när kulturrådets utvärdering föreligger och sedan jag inhämtat synpunkter och förslag från övriga inblandade.

Detta innebär att jag inte är beredd att nu ta ställning till Rikskonserters förslag om fonogramutgivningen. Jag återkommer till frågan om resursbe­hovet för fonogramverksamheten i den nya institutionen i avsnitt 2.2.3,

Att nya Rikskonserter skall vara en statlig sliflelse framgår redan av 1984 års principbeslut. Jag biträder förslagen från Cemus beträffande stif­telsens ledning. Det bör ankomma på regeringen att bestämma antalet styrelseledamöter. I enlighel med förslagel bör i styrelsen ingå ledamöter

som utses pä förslag av Landstingsföibiindct och Svenska kommiinföibiin-    Prop. 1985/86: 114 

del.

Huvuddelen av förslagen från Cemus beträffande ticn nya institutionens centrala fimklioner. dvs, utveckling, produktion, information och konsul­tation saml administration bör enligt min mening kunna vara cn bra grund fördel fortsatta arbclet med nya Rikskonserlers organisalion,

Cemus vill dela in en väsentlig del av arbetet i program cflcr verksamhe­tens musikaliska innehåll. Del är ett nyll och oprövat prcpp som Cemus därmed tagit. Jag förstår syftena med lorslacet. nämligen all skapa goda kontakter mellan den nya insiiluiionen och förclriidarc för olika delar av musiklivet, alt skapa flexibilitet i organisationen - propraminciciningcn skall kunna förändras - och atl tillförsäkra organisationen hög musikalisk kompetens. En indelning efler gruppering i musikgenrer fär dock inte leda till en för stark specialisering och bcfåsla klyftor eller gränser mellan olika slags musik. Del måste finnas en balans mellan ett gcnrcinriklal arbete och ell arbete inriktat pä målgrupper, I prop, 1984/85: I betonade jag just det mälpruppsinriktadc arbetet genom att fiamhälla all den nya insliliitionen borde som en av sina vikligaste upppifler ha all siimulcra och stödja arbclet med musik bland barn och impdom och att hitta former för att bredda musikverksamheien till nya miliiicroch piiblikpruppcr".

Det bör ankomma pä regeringen atl falla de ytlcrliparc beslut som behövs i fråga om nya Rikskonserlers verksamhei och organisation, Jap ser del som anpeläget atl den tid som slår lill buds lörc omorpanisalioncn används för en öppen diskussion om den förcslapna organisationen och dess sätt att fungera,

Cemus föreslår all antalet anställda i den nya insiiluiionen bcpriinsas lill 60, Däri ingär även den personal som enligt Cemus behövs för fonopram-verksamheten, Jap finner förslaget väl avvägt med hänsyn till verksamhe­tens omfattning i övrigt. Fördelningen av personal på olika upppifler bör kunna diskuteras i del fortsatta orpanisationsarbclel.

Jap återkommer i del följande till löne- och anslällninpsvillkoren för personalen. Här vill jap bara beröra cn speciell fräpa. Cemus föreslår elt anlal tjänster som musikkonsuicnter i den nya inslilulionens propramvcrk-samhel. Min principiella inställning är all personal på denna typ av Ijänslcr skall vara proieklanställda eller ha annan form av lidsbcpriinsad anställ­ning. Möjligheterna att följa denna princip bör prövas i det fortsatta arbe­tet,

Cemus föreslår också alt det skall finnas möjliphctcr all anslälla perso­nal som finansieras med avpiflcr, Jap anser att den nya insiiluiionen bör ha samma möjliphctcr alt anslälla personal pä inkomsimcdel som nuvarande Rikskonserler har, I vilken omfattninp delta kan ske får prövas i det forlsatta orpanisationsarbclel,

Jap är medveten om atl förslapet alt bcpriinsa antalet nnstiillda i den nya institutionen fär stora konsekvenser för den personal som nu är anställd inom de centrala delarna av repionmusikcn och Rikskonsertcr - för närva­rande ca 130 personer. Därför är det viktipl att omstiillninpsarbclel plane­ras och sköts väl, Jap ätcrkommer till delta i avsnitt 2,3,

MitI förslap till riksdagen i prop,   1984/85: I  var att personalen hos

9

stiftelsen borde ha statligt replerade tjänster. Jag förordade alltså att löne-och anställningsvillkoren för personalen skulle fastställas med statlig med­verkan, dvs, att statens arbetsgivarverk borde fä befogenhet att förhandla och medverka vid fastställandet av sådana löne- och anställningsvillkor som skall bestämmas genom avtal. Riksdagen frångick förslaget och ansåg att det skulle vara till fördel för en lösning av frågan om arbetsgivarorgani­sationen pä hela områdel om Cemus inte blev bunden av villkoret att personalen vid den centrala musikinstitutionen skall ha slalligt replerade tjänster (KrU 1984/85: 7. rskr, 53),

Cemus föreslär nu att Teatrarnas riksförbund (TR) skall vara central arbetspivarorpanisation. Förslaget innebäratt löne-och anställninpsvillkor för personalen skall bestämmas på det sätt som gäller för nuvarande Rikskonserter. Personalen skall alltså enligt förslaget inte ha slatiigt regle­rade tjänster.

Jag har i denna fråga hafl kontakter med både Landslingsförbundet och Svenska kommunförbundet och funnit att det för alla berörda parter fram­står som mest ändamålsenligt atl biträda förslagel om TR som ceniral arbetsgivarorganisation.

TR har den 1 januari 1985 lämnat Svenska arbetsgivareföreningen, TR anses ha den kompetens som fordras för atl kunna handha arbetsgivaran­svaret. En förutsättning för att lägga ansvaret på TR är både från statens, landstingens och kommunernas sida atl de förändringar som Cemus före­slår först kan genomföras.

Som en följd av vad jag förordat kommer personalen vid nya Rikskon­serter inte alt få statligt reglerade tjänster.

Prop. 1985/86: 114

2.2.2 Stockholms Blåsarmusik

Mitt förslag:   Stockholms musikavdelning upphör i samband med omorganisationen av regionmiisiken, I nya Rikskonserter skall för den fortsatta verksamheten finnas en särskild enhet kallad Slock­holms Blåsarmusik, Stockholms Blåsarmusik skall ha följande huvudiipppifler

-

musik inom försvarsmakten och vid slalsceremonier.

-

utvecklingsarbete och egen produktion i samverkan med övriga delar av Rikskonserler.

-

musik i Stockholms län enligt särskilda överenskommelser med bl. a. Stockholms läns landsting.

Utredningsförslaget: Cemus bygger silt förslag på riktlinjerna i riksda­gens principbeslut. Beslutet innebär atl staten även i fortsättningen har ett särskilt ansvar för musiken inom försvarsmakten och för atl upprälthålla och utveckla de militärmusikaliska traditionerna. Detta leder till att slalen behåller ansvarel för regionmusikens avdelning i Stockholm, Stockholms­avdelningen skall knytas till den nya cenlrala musikinstitulionen. Avdel­ningen får både nationella uppgifter, främsl huvudansvaret för ceremoni-och högvaktsmusik, och uppgifter på det regionala och lokala planet inom

det allmänna musiklivet, i skolor, i töicningssammanhiinp och vid orient-    Prop. 1985/86:114

lipn konserlcr.

Cemus utpär ifrån att cn Iredjcilcl av de resurser som står lill förlöpande för Slockholms Blåsarmusik skall anviindas för den första av de föreslagna hiiviidiipppifterna. försvars- och cercmonimusik. cn Ircdjcdcl för den and­ra uppgiften, nämlipen iitvccklinpsarbclc och nationell produktion och en Ircdjcdcl för verksamhet i Slockholms län.

När det gäller omfatlninpcn av iippdrapet för försvarsmakten och vid statsceremonier framhåller Cemus atl den ram som faslslälldes i riksdaps-bcslutet inte räcker lill del anlal spcltillfällcn som nämns i prop, 1984/85: I, Cemus föreslår därför vissa föriindrinpar i bcriikninparna. En föriindrinp har redan nämnis. nämlipen alt de rcpionala ensemblerna med försvars-uppgifter, inkl. Gotlimds ensemble, iivcn i viss iilsträckninp skall iilföra höpvaktsmiisik. Denna föriindrinp har. som ocksä redan frampåll. pod-känts av Landstinpsförbundcl, Del Cemus i övrigt föreslår är att arméns musikpluton skall utföra höpvaktsmiisik i minsl samma omfattninp som hittills, Gotlands ensemble bör kunna svara för upppiftcr för försvarsmak­ten pä Gotland, Dessutom räknar Cemus med atl antalet spcllilllällen per förband och år måste minska i Slockholmsräjongcn,

När det gäller armens miisikpluton konstaterar Cemus all verksamhe­len. som hillills bedrivits som fiirsöksvcrksamhct. nu kommer all kunna bli permancnl. Med hänsyn lill all musikplulonen lar pä sip cn hel del upppiftcr för försvarsmakten föreslår Cemus all den cenlrala miisikinslilu-tionen skall svara för den konslnärlipa ledninpen utan koslnader lör armén, Cemus beriiknar den ärlipa kostnaden för delta till omkrinp 400000 kr.

Enligt Cemus är ensemblerna inom Stockholms Blåsarmusik cn resurs alt räkna med i den nya musikinslilulionens ulvccklinpsarbcle och produk­tion både pä det nationella planet och repionall i Slockholms län,

Cemus föreslår all Stockholms Blåsarmusik skall inpå i den centrala musikinstitutionen som cn självständip produktionsenhet direkl under­ställd direktören. Även den sektion inom den nya institutionen som skall svara för miisikvcrksamhcl i Slockholms län förcsläs vara en cpcn produk­tionsenhet, Förslapet frampårav orpanisalionsplancn (bil, 2,1),

I iilpänpsläpcl riiknar Cemus mccl 55 musiker i Slockholms niäsarmusik. Härtill kommer två musiker, tillika instruktörer för armens musikpliilon, Enlipt Cemus finns del därutöver behov av lio tjänster, varav cn chef,

Repionmusikens cenlrala nolbibliolek bör enlipt förslapet samordnas med statens musiksamlinpar men finnas kvar i nuvarande lokaler. Statens musiksamlingar bör ha tillsyn över biblioteket och meddela föreskrifter om förvarings-. repistrerinps- och ulläninpsriilincr, Ulläninp skall kunna ske från båda biblioteken. Personal för nolbiblioteket bör utses i samråd med miisiksamlinparna.

Skälen för mitt förslap: Det jag föreslår om Stockholms Blåsarmusik

stämmer i stort sett överens med utrcdninpsförslapcn. Jag anser dock att

del finns skäl atl övcrviipa om inte en närmare samordninp än den Cemus

föreslår mellan musikverksamheien i Slockholms län och Stockholms Blå­

sarmusik kan vara berältipad. I övript anserjag att titrcdninpsförslapen kan

lippa lill prund för den foilsalla plancrinpcn av Blåsarmusikens verksam-

''

het, organisation och dimensionering. Del bör ankomma pä regeringen att fatta de ytterligare beslul som behövs i dessa avseenden.

Som Cemus föreslår kan olika ensembler organiseras inom Stockholms Blåsarmusik med egna namn, däribland bl, a, Slockholms Bläsarsymfoni-ker,

Slockholms Blåsarmusik skall alltså vara en enhet i nya Rikskonserter. Som en konsekvens av vad jap föreslär i förepäende avsnitt om arbetsgi­varansvaret för Rikskonserter fär även de anställda vid denna enhet tjäns­ter som inte är slatiigt replerade.

Förslaget atl samordna repionmusikens centrala notbibliotek med sta­tens musiksamlingar är välmotiverat men kan behöva preciseras ytteriiga­re. Några beslut behövs inte nu. Frågan kan alliså tas upp i det fortsatta arbetet. Jag hänvisar till avsnitt 2,3,

Prop. 1985/86: 114

2.2.3 Finansiering

Mitt förslap: Finansieringen av nya Rikskonserter (inkl, Stockholms Blåsarmusik) skall ske inom en anslagsram av 37,'iOOOOO kr, beräk­nad i 1984/85 års löne- och prisnivå. Dessutom skall institutionen kunna disponera inkomsimcdel från verksamhelen.

Utredningsförslaget: Når riksdapen fattade sitt principbeslut om omor­ganisationen var de statliga resurserna uppdelade på den regionala och centrala nivån och angivna i belopp som var hämtade från eller relaterade till nivån i regleringsbrevet för budgetåret 1983/84. Anslagsramen för verk­samheten på central nivå var då beräknad till 32 milj. kr., varav 20250000 kr, för den centrala institutionen. 11 milj. kr. för regionmusikens avdelning i Stockholm och 750000 kr. för Rikskonserlers verksamhei i Stockholms län,

I avtalet mellan staten och Landstingsförbundet är. som redan framgått, de statliga resurserna för den regionala organisationen beräknade i 1984/85 års löne- och prisnivå. Cemus har gjort en uppriikninp av anslagsramen för den cenlrala organisationen till samma nivå, Detla innebär enligt Cemus sätt atl räkna en höjning till 37.9 milj. kr, Hiirtill lägger Cemus 1.8 milj. kr. som är del produktionsbidrag för fonogramutgivningen som slalens kultur­råd tilldelat Rikskonserter för budgetaret 1984/85, Cemus anser alt medel både för baskostnader och rörliga medel för produktionen (inspelning och framställning av fonogram. marknadsföring etc.) bör tillföras den nya organisationen samlat i ell belopp.

Cemus räknar alltså med att sammanlagt 39.7 milj. kr, står till förfogande av anslagsmedel för verksamheten pä central nivå, Cemus har också i sitt förslag förutsatt en viss avgiftsfinansiering av tjiinsler. Detta framgår av redovisningen i avsnitt 2,2,1,

Cemus föreslår alt de samlade resurserna disponeras för olika slags kostnader på det sätt som framgår av bil, 2,2, Bakom förslaget om avsätt­ning till det Cemus kallar Musikens hus ligger tanken alt den nya centrala musikinstitutionen i sina lokaler skall erbjuda musiklivets centrala intres-

12

seorganisalioner kontorsutrymme och viss administrativ service, Cemus Prop. 1985/86: 114 föreslår att kostnaderna delvis subventioneras inom anslagel, Cemus räk­nar också med en avsättning med 500000 kr, för en specialensemble. Medlen skall användas för atl dellidsanslälla kärnan i en ensemble för äldre musik på tidstrogna instrument för Drottningholmsteaterns verksam­het.

Skälen för mitt förslag: Den anslagsram för verksamhelen på ceniral nivå som jag föreslår ansluler i huvudsak lill vad Cemus föreslår. Den avvikelse som finns beror främst på alt jag inte räknat in produkiionsbidra-get lill fonogramverksamheten på del sätt Cemus föreslår. Jag har tidigare behandlat fonogramverksamheten och skälen till att jag inte nu vill ta ställning till hela det förslag som föreligger. Jag anser i likhet med Cemus att produktionsmedlen skall tillföras den nya institutionen tillsammans med anslaget för baskostnader. Nivån på produktionsmedlen kan dock bestämmas först sedan stödet till fonogramverksamheten prövats i sin helhet.

Cemus har i sitt förslag till anslagsdisposition strävat efler alt upprätthål­la en rimlig nivå på de produktionsmedel som skall kunna tillföras den nya institutionen. Jag ansluter mig till den avvägning mellan olika koslnader som Cemus gjort. Som framgår av avsnitt 2.2,1 bör förslaget från Cemus om personaldimensionering för den nya institutionen kunna ligga till grund för del fortsatta organisationsarbetet. Därmed finns även en grund för beräkning av personalkostnaderna som i huvudsak ansluler till det förslag som Cemus presenterar.

Jag har i avsnitt 2.2.1 också behandlat frågan om möjligheterna för nya Rikskonserter att utnyttja inkomsimcdel för att anställa personal. Omfatt­ningen av sådana anställningar måste givetvis styras av hur de faktiska inkomsterna kommer atl utvecklas.

Jag vill erinra om alt jag redan i prop. 1984/85: I (s, 37) föreslog att anslaget till den centrala musikinstitutionen liksom del nuvarande anslaget Rikskonsertverksamhet bör delas in i anslagsposter eller program för olika verksamhetsgrenar.

Jag är inte beredd att utan ytterligare ulredning ta ställning till förslaget om atl avsätta medel till Musikens hus. När del gäller särskilda medel till en Droltningholmsensemble har jag inga princiella invändningar. Belop­pets storlek bör dock fixeras i samband med en samlad bedömning av anslagsdispositionen.

2.3 Det fortsatta arbetet

Med överenskommelsen om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikorganisationen och behandlingen av de nu framlagda förslagen om nya Rikskonserters verksamhet och organisation har arbetet med omor­ganisationen tagit etl slorl steg framåt. Men ännu återstår mycket atl göra. Jag vill här för riksdagens information lämna några uppgifter om del fortsatta arbetet.

I det fortsatta arbetet med den regionala organisationen återstår bl, a, att

träffa avtal om del ändrade huvudmannaskapet med varje berörd lands-

'3

t2   Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 114

tingskommun, Cemus har, som iVanigär av sammanfaiiningeii av kommit-     Prop. 1985/86: 114 tens förslag (bil, 2), räknat upp en rad uppgifter som åiersiår all kluia i arbetet med nya Rikskonserler och med den regionala verksamheten.

Regeringen har den 27 februari 1986 gen slalens förhandlingsnämnd i uppdrag att före den 15 maj 1986 träffa de återstående avtalen med berörda landstingskommuner, I Ibihaiidlingsnäniiidens uppdrag ingår all föra för­handlingar med Stockholms läns landstingskon'mun i syfle atl iiäffa över­enskommelse om samarbete och samverkan kring musikverksamheten i Stockholms län,

Cemus bör få ell forisaii uppdrag all fullfölja arbeiei med nya Rikskon­serters verksamhet och organisalion samt därmed sammanhängande frå­gor. Det ankommer på regeringen att fastställa riktlinjer för uppdraget. Jag utgår ifrån alt tidsplanen för del fortsatta arbetet medger all de förslag som kommer från Cemus i den viktiga frågan om stöd lill arrangörer, om frilansmusikernas förhållanden saml om beröringspunkterna mellan nya Rikskonserler och slalens kulturråd. Musikaliska akademien, STIM ni.n. kan remissbehandlas.

Ansvaret för alt genomföra omställningsåigärder för den nu anslällda personalen ligger på nuvarande regionmusiken och Rikskonserler inom ramen för den planering som Cemus finner anledning alt göra. Som fram­går av årets budgetproposition har båda insiiiuiionerna redan begärt sär­skilda medel föromstätlningsarbetei. Jag har i budgetpiopositionen anmäll att kostnadsökningar kan komma all uppslå till följd av detla arbete men räknat med att kompensation får ges i efterhand efter särskild prövning. Det är, som jag redan framhållit, angeläget atl omsiällningsarbetel planeras och genomförs på ett omsorgsfullt säii.

3 Hemställan

Jag hemställer att regeringen dels föreslår riksdagen att

1,

godkänna överenskommelsen mellan slalen och Landslings­förbundet om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverk­samheien i vad överenskommelsen avser ekonomiska förpliktelser för staten (avsnitt 2,1),

2,

godkänna vad jag har förordat om den cenlrala musikinsiilu-tionen Rikskonserter i fråga om uppgifter, organisation och finansi­ering (avsniu 2,2),

dels bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag i övrigi har anföri (avsniu 2.1, 2.2 och 2.3).

4 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att

genom proposition förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört för de

ålgärder och det ändamål som föredraganden hemställt om.

14

22>

Bilagal     Prop. 1985/86:114 

Doss   69t92-8/114

Statens förhandlinssnämnd

Regeringen Utbildningsdepartementet

Ö

verenskommelse om 

ä

ndrat huvudmannaskap f

ö

r den regio-

nala musikverksamheten_________________________ 

(1 protokoll)

Statens f

ö

rhandlingsn

ä

mnd underst

ä

ller regeringen f

ö

r pr

ö

vning 

ö

verenskommelse om 

ä

ndrat huvudmannaskap f

ö

r den regionala musikverksamheten.

SFN har tr

ä

ffat 

ö

verenskommelsen med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r Landstingsf

ö

rbundet. 

Ö

verenskommelsen g

ä

ller under f

ö

rbeh

å

ll att den godk

ä

nnes av regeringen och av Lands­tingsf

ö

rbundets styrelse.

F

Ö

RHANDLINGSUPPDRAGET

Regeringen uppdrog den 11 juli 1984 

ä

t SFN att f

ö

ra f

ö

rhandlingar med ber

ö

rda landstingskommuner och kommu­ner i syfte att tr

ä

ffa erforderliga 

ö

verenskommelser med anledning av prop 1984/85:1 och med beaktande av att uppg

ö

relse kan tr

ä

ffas p

å

 godtagbara ekonomiska villkor.

Ö

VERENSKOMMELSEN

Den nu tr

ä

ffade 

ö

verenskommelsen bygger p

å

 riksdagens beslut och inneb

ä

r bl a att ber

ö

rda landstingskommuner och kommuner som inte ing

å

r i landstingskommun fr o m den 1 januari 1988 skall 

ö

verta huvudmannaskapet f

ö

r den statliga regionmusiken samt verksamheten vid Stiftelsen Institutet f

ö

r Rikskonserter. Avtal med ber

ö

rda lands­tingskommuner skall tr

ä

ffas f

ö

re den 15 maj 1986 i enlighet med det normalavtal som fogats till protokollet (bilaga 3). Parterna 

ä

r ense om att n

ä

mnda normalavtal ocks

å

 skall till

ä

mpas, med de justeringar som kan erfor­dras, i de fall landstingskommun har bildat stiftelse f

ö

r verksamheten. I dessa fall och i de fall lands­tingskommuner senare bildar stiftelser f

ö

r verksamheten skall ber

ö

rda landstingskommuner svara f

ö

r att avtalen fullf

ö

ljs.

Hovslagargalan 2, 4 Ir      111 48 STOCKHOLM      Tel08-145450

15

I de lokala avtalen skall regleras erbjudande om an-     Plop. 1985/86:114 Et

ä

llning hos landstingskommun f

ö

r den personal som den 31 dfccembec 1987 

ä

c anst

ä

lld i den 

ö

vertagna verksamhe ten. Dessutom skall eventuella fr

å

gor om lokaler l

ö

sas i dessa avtal.

Till 

ö

verenskommelsen har fogats en bilaga 1 med musik­politiska utg

å

ngspunktet grundade p

å

 uttalanden av rege­ring och riksdag.

Statligt bidrag skall utg

å

 till ber

ö

rda landstingskommu­ner f

ö

r verksamheten. F

ö

r kalender

å

ret 1988 har bidrags­beloppet fastst

ä

llts till 123,0 milj kr enligt bilaga 4:1 i 

ö

verenskommelsen. Bidragsbeloppen 

ä

r fastst

ä

llda p

å

 grundval av bokslut f

ö

r verksamheten budget

å

ret 1984/85 (i 1984/85 

å

rs l

ö

ne- och prisniv

å

) och dessutom har beaktats att instrument, som h

ö

r till den 

ö

vertagna verksamheten, 

ö

verl

å

ts till respektive landstingskommun.

Parterna skall senast den 1 oktober 1987 komma 

ö

verens om bidragsbeloppen f

ö

r kalender

å

ret 1988. Beloppen skall d

å

 r

ä

knas upp med utg

å

ngspunkt i boksluten f

ö

r budget­

å

ret 1986/87 och anpassas till 1988 

å

rs l

ö

ne- och pris­niv

å

.

I samband med dessa 

ö

verl

ä

ggningar skall bidragsbeloppen ocks

å

 justeras med h

ä

nsyn till det antal arbetstagare som 

ä

r anst

ä

llda med l

ö

nebidrag inom den 

ö

vertagna verk­samheten eller med s

ä

rskilt l

ö

neanslag och som den 1 januari 1988 anst

ä

lls av landstingskommun. De ekonomiska konsekvenserna av att personal, som har pensionsf

ö

rm

å

ner hos Svenska Personal-Pensionskassan (SPP), g

å

r 

ö

ver till landstingskommunalt huvudmannaskap'skall regleras vid detta tillf

ä

lle.

Bidragsbeloppen f

ö

r tiden efter kaler\der

å

ret 1988 skall fastst

ä

llas genom 

å

rliga 

ö

verl

ä

ggningar mellan staten och f

ö

retr

ä

dare f

ö

r Landstingsf

ö

rbundet.

En s

ä

rskild

ö

verenskommelse om tj

ä

nstemusik och h

ö

g-vaktsmusik f

ö

r f

ö

rsvarsmakten ing

å

r som bilaga 6 till protokollet. Denna 

ö

verenskommelse reglerar antal mu­sikerspeltillf

ä

llen f

ö

r tj

ä

nstemusik och antal dagar f

ö

r h

ö

gvaktsmusik i Stockholm per kalender

å

r som ber

ö

rda landstingskommuner skall svara f

ö

r. F

ö

r detta 

å

tagande skall ber

ö

rda landstingskommuner erh

å

lla 9,0 milj kr i statlig ers

ä

ttning i 1984/85 

å

rs l

ö

ne- och prisniv

å

.

Sammantaget skall i statligt bidrag till landstingskom­munerna f

ö

r regional musikverksamhet inklusive tj

ä

nste­musik och h

ö

gvaktsmusik f

ö

r f

ö

rsvarsmakten f

ö

r 

å

r 1988 utg

å

 132,0 milj kr i 1984/85 

å

rs l

ö

ne- och prisniv

å

 med en f

ö

rdelning enligt bilaga till denna skrivelse.

16

HEMST

Ä

LLAN

Prop. 198.5/86: 114

SFN hemst

ä

ller att rcgfringen

dels godk

ä

nner 

ö

verenskommelse om 

ä

ndrat huvudmannaskap f

ö

r den regionala musikverksamhcten

dels i avvaktan p

å

detta godk

ä

nnande uppdrar 

å

t SFN att tr

ä

ffa avtal med ber

ö

rda landstingskommuner i 

ö

verens­st

ä

mmelse med 

ö

verenskommelse om 

ä

ndrat huvudmannaskap f

ö

r den regionala musikverksamheten i enlighet med punkt 6 i protokollet.

Sedan Landstingsf

ö

rbundets styrelse godk

ä

nt 

ö

verenskom­melsen kommer SFN att anm

ä

la detta till utbildningsde­partementet .

Beslut i detta 

ä

rende har fattats av ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN], ordf

ö

rande,[REDACTED_EFTERNAMN], vice ordf

ö

rande och[REDACTED_EFTERNAMN]. Vid den slutliga handl

ä

ggningen har dessutom n

ä

rvarit byr

å

direk­t

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

redragande.

Birgitta[REDACTED_EFTERNAMN]

Kopia till

f

ö

rsvarsdepartementet

finansdepartementet

civildepartementet

statens kulturr

å

d (4)

regionmusi ken

Institutet f

ö

r Rikskonserter

Landstingsf

ö

rbundet

Svenska kommunf

ö

rbundet

Landsorganisationen

TC0:s statstj

ä

nstemannasektion

Privattj

ä

nstemannakartellen

Centralorganisationen SACO/SR

Centrala musikkommitt

é

n

17

Bilaga l.l    Prop. 1985/86: 114

statligt bidrag till rcnional rusikvcrksanhet 

å

r 19fcB

(bc-loppon 

iir   

uttryckta i 1964/E5 

å

rs l

ö

neniv

å

)__________ 

Landstingskommun     Statligt

Crsettn avs        Summa

bidrag

tj

ä

nste- och        (tkr)

(tkr)

h

ö

gvaktsmusik

å

t f

ö

rsvarsmakten

______________________________ (tkr)___________________ 

Uppsala              6 150

6 150

S

öä

ernanland        5 700

5 700

Ö

sterg

ö

tland         4 650

1 500              6 150

J

ö

nk

ö

ping            5 800

5 800

Kronoberg            5 600

5 600

Kalnar              2 200

2 200

Gotlands koiTi.T.un      5 600

750              6 350

Blekinge             4 050

1 750               5 800

Kristianstad        5 300

5 300

.Malm

ö

hus            4 550

4 550

Halland             5 300

5 300

G

ö

teborgs och Bohus  4 350

1 900              6 250

Jvlvsborg            5 450

5 450

Skaraborg           5 300

5 300

V

ä

rmland            6 800

6 800

Ö

rebro              6 400

6 400

V

ä

stmanland         4 500

4 500

Kopparberg            650

5 650

G

ä

vleborg            1 950

1 950

V

ä

sternorrland      6 000

6 000

J

ä

mtland            5 900

1 600              7 500

V

ä

sterbotten         9 250

9 250

Norrbotten          6 550

1 500              8 050

SU.'-U1A              123 000

9 000            132 000

18

Bilaga 1.2     Prop. 1985/86: 114

Protokoll,   fört  vid   förhandlingar den   10   januari   1986  mellan   sta­tens   förhandlingsnämnd  och   före­trädare   för   Landstingsförbundet om  ändrat  huvudmannaskap  för  den regionala musikverksamheten

statens   förhandlingsnämnd Överdirektören  Svante  [REDACTED_EFTERNAMN] Byrådirektören  Birgitta  [REDACTED_EFTERNAMN]

Landstingsförbundet Landstingsrådet  Olov  [REDACTED_EFTERNAMN] Avdelningschefen  Ulf  Wetterberg Sektionschefen  Anders [REDACTED_EFTERNAMN]

Mot bakgrund  av riksdagens  beslut med anledning  av propo­sition  1984/85:1  om  omorganisation  av   regionmusiken   och Rikskonserter   (KrU   1984/85:7,   rskr   1984/85:53),   jfr   bila­ga   1,   enas   parterna   om   följande.

1

Berörda  landstingskommuner,   varmed   i  denna överenskommelse även avses  kommun  som  inte  ingår   i   lands­tingskommun,   skall  den  1  januari   1988  överta  huvudmanna­skapet  för  den  statliga   regionmusiken  samt  verksamheten vid  Stiftelsen   Institutet   för   Rikskonserter   på   sätt   som framgår   av   bilaga   2.

2

Parterna  enas om  utformning  av avtal  mellan staten och berörda  landstingskommuner  om överf:agande  av huvudmannaskapet  för  den regionala musikverksainheten m m på  sätt  som   framgår  av bilaga   3.

Parterna   är  vidare  ense om att  -  med  de  justeringar   som kan erfordras -  tillämpa samma  utformning av avtalen  som framgår av bilaga 3 i de fall avtal träffas mellan staten och  flera  landstingskommuner  eller  mellan staten  och stiftelse,   bildad  av'landst ingskommun.   I  det   fall   verk­samheten  övertas  av   stiftelse   skall   berörda   landstings­kommuner   svara   för   att   avtalen   med   staten   fullföljs.

Parterna  är  ense om  att,   om verksamheten övertas   av stiftelse   bildad  av  landstingskommun,   ta  upp  förhand­lingar  om   reglering   av  kostnader   i   pensionshänseende   i syfte  att   finna  en   lösning   som   ansluter   till  de   principer som gäller  om  verksamheten  övertas   av   landstingskommun.

Anmärkning

Parterna   har   i  detta  sammanhang  ej   behandlat frågan  rörande   samarbete   mellan  staten   och Stockholms   läns   landstingskommun om  de  statliga musikresurserna   inom  landstingsområdet.

3            Parterna enas om att eventuella lokalfrågor

skall regleras i samband med förhandlingarna om avtal

mellan   staten  och  berörda   landstingskommuner.

19

Anm

ä

rkning

Prop. 1985/86: 114

Av prop 1984/85:1 (sid 28) framg

å

r att "lokal­situationen f

ö

r de nuvarande regionmuslkavdel- ningarna ute 1 landet 

ä

r oj

ä

mn. P

å

 flera h

å

ll har musikavdelningarna fullgoda, nya lokaler, p

å

 andra h

å

ll, exempelvis Sollefte

å

, V

ä

ster

å

s, 

Ö

rebro och Kristianstad, har de kvar proviso­riska lokaler eller lokaler i behov av upprust­ning. P

å

 fyra orter 

ä

r lokalerna stats

ä

gda och p

å

 de 

ö

vriga kommunala eller privat

ä

gda f

ö

rhyr­ningar.  Lokalsituationen 

å

terspeglas i  de hyreskostnader som betalas 

ö

ver anslaget till regionrausiken.  Under 

ö

verg

å

ngsperioden f

ö

re omorganisationen och s

å

 l

ä

nge staten har kvar ansvaret f

ö

r musikverksamheten ute i landet b

ö

r lokalfr

å

gorna pr

ö

vas p

å

 samma s

ä

tt som hit­tills. Str

ä

van b

ö

r vara att f

ö

re f

ö

r

ä

ndringen av huvudmannaskapet l

ö

sa s

å

 m

å

nga som m

ö

jligt av lokalproblemen. Detta betyder att staten bl a i samband med det 

å

rliga statliga budget­arbetet pr

ö

var fr

å

gan om byggnads

å

tg

ä

rder och andra lokalf

ö

r

ä

ndringar. De hyresh

ö

jningar som f

ö

ranleds av olika lokalf

ö

rb

ä

ttringar f

ö

ljs sedan upp genom en h

ö

jning av anslagen f

ö

r lokalkostnader 1 den statliga budgeten. Even­tuella lokalproblem som finns kvar i samband med att nya huvudm

ä

n tar 

ö

ver verksamheten f

å

r l

ö

sas i de avtal som f

ö

rst skall tr

ä

ffas mellan staten och de nya huvudm

ä

nnen."

4' 

       Statligt bidrag f

ö

r verksamheten skfill utg

å 

till ber

ö

rda landstingskommuner p

å

 s

ä

tt som ffamg

å

r av bilaga 4.

Parterna f

ö

ruts

ä

tter att staten och iDcr

ö

rda landstings­kommuner fr

å

n denna dag samr

å

der innan mer v

ä

sentlig f

ö

r

ä

ndring g

ö

rs av den nuvarande organisationen s

å

som tills

ä

ttande av tj

ä

nst, 

ö

verf

ö

ring av personal mellan musikavdelningar (motsv) eller st

ö

rre investering.

5                Ber

ö

rda landstingskommuner skall svara f

ö

r tj

ä

ns­

temusik m m f

ö

r f

ö

rsvarsmakten p

å

 s

ä

tt som framg

å

r av

bilaga 5.

6                Avtal i 

ö

verensst

ä

mmelse med detta protokoll

skall f

ö

re den 15 maj 1986 tr

ä

ffas mellan staten och

ber

ö

rd landstingskommun. Avtalen skall godk

ä

nnas av rege­

ringen samt av ber

ö

rd landstingskommun.

Avtalen blir g

ä

llande f

ö

rst sedan de godk

ä

nts av rege­ringen och av varje ber

ö

rd landstingskommun.

7                Denna 

ö

verenskommelse skall f

ö

r att bli g

ä

llan­

de godk

ä

nnas av regeringen samt av styrelsen f

ö

r Lands­

tingsf

ö

rbundet.

20

Detta protokoll är upprättat i två exemplar, av vilka

parterna tagit var sitt. Stockholm den 10 januari 1966

Vid protokollet T9irgnta [REDACTED_EFTERNAMN] '

Prop. 1983/86:114

Justeras

F

ö

r svenska staten Statens f

ö

rhandlingsn

ä

mnd

F

ö

r Landstingsf

ö

rbundet

,//

Olov[REDACTED_EFTERNAMN]   /

/Ulf Wetterberc

21

Bilaga 1.3     Prop. 1985/86: 114

Husikpolitiska utgångspunkter  för  överenskommelsen

Syftet  med  förslag   i  prop  1984/85:1  var  att   uppnå  en regionalisering  av  regionmusikens  och Rikskonserters verksamhet  ute   i   landet,  dvs  att  överlåta  ansvar   och beslutanderätt  till  landstingen   för   en  betydelsefull  del av den nuvarande  statliga  musikverksamheten.

Det  är  alltså  de  nya huvudmännen  som skall  fastställa riktlinjer  för  och  fatta beslut  om  den nya  regionala  mu­sikorganisationen. Verksamheten  är   och   förblir   emellertid en viktig  kulturpolitisk  angelägenhet  av  stor   nationell betydelse.

Det  förutsätts att  landstingskommunerna  som ett  led  i  mu­sikpolitiken svarar  för   att  en  regional  musikplanering kommer  till  stånd som ger  en  total  bild av musiklivet  1 regionen.  Målet är  att utforma  en sammanhängande  regional musikpolitik  som  beaktar   alla  delar  av musiklivet.

Landstingskommun

-

förutsätts  ha  konstnärliga   ledare  och  musiker  på pro­fessionell nivå anställda  eller   engagerade   i  verksam­heten,  samt  särskilt  beakta  behovet  av   insatser   för   fri­lansande musiker  och  för   arrangörsledet

-

söker tillvarata de resurser och det intresse på musik­området som finns i kommunerna och inom de fria organisa­tionerna

-

strävar  efter   att  utveckla ett  musikliv som  fungerar för människor   i  olika  miljöer  och  med olika  levnads­villkor.  Bl  a  av detta  skäl  bör   musikutbudet  präglas  av kvalitet,  bredd  och  mångfald

-

beaktar  den musikverksamhet  som  bedrivs  i  svenska  kyr-kan'och de   fria   trossamfunden

-

söker  tillvarata de  möjligheter   som  medietekniken er­bjuder så att musiken kan spridas med hjälp av bl a etermedia och fonogram

-

samverkar med statsunderstödda musikinstitutioner  inom landstingsområdet

-

samverkar  över   länsgränserna  för  att komplettera andra läns musikresurser  och  deltar   i   ett  brett  och  varierat utbyte  av  konserter

-

samverkar  med den centrala musikinstitutionen,   t ex när det gäller  utvecklingsarbete  och  uppgifter  på  ett  vidare nationellt  eller   internationellt  plan.   Det  förutsätts  att den centrala musikinstitutionen har  särskilda  medel  för utvecklingsarbete och  för   att   stödja  turnéer  över   hela eller delar  av  landet med   regionala  produktioner.

-)T

Bilaga 14    Prop. 1985/86:114

ö

vertagande av huvudmannaskapet f

ö

r den regionala musik­

verksamheten inom den statliga regionmusiken och Stiftel-

sen Institutet f

ö

r Rikskonsertcr_____________________ 

Parterna 

ä

r ense om att landstingskommunerna den 1 janua­ri 1988 

ö

vertar huvudmannaskapet f

ö

r den statliga region­musiken och verksamheten vid Stiftelsen Institutet f

ö

r Rikskonserter enligt f

ö

ljande sammanst

ä

llning, om inte annat 

ö

verenskommes.

REGIONMUSIKEN

Regionkansli

]

S

ö

dra G

ö

talands

musikregion

Kristianstad

Norra G

ö

talands"! musikregion 

/span>

J

ö

nk

ö

ping     _J

Landstingskommun

Blekinge

Kristianstad

Malmöhus

J

ö

nk

ö

ping Kronoberg Kalmar Halland

Husikavdelning

, Karlskrona 'l Kristianstad LYstad

ing

fj

ö

nk

ö

p

Vaxjo

Ijtalm

stad

V

ä

stra        ~[

_(

"1 

f

musikregionen

Sk

ö

vde

Ö

stra

musikregionen

Str

ä

ngn

ä

s

Stockholms 

musikregion 

r 

Stockholm (del av) I

1

Bergslagens musikregion Karlstad

Nedre NorrlandsI

musikregion f

Ö

stersund      ___ '

Ö

vre Norrlands [

musikregion 

'

Boden

.'

G

ö

teborgs o Bohus

Ä

lvsborg

Skaraborg

S

ö

dermanland

Ö

sterg

ö

tland V

ä

stmanland

Uppsala Gotlands kommun

V

ä

rmland

Ö

rebro Kopparberg G

ä

vleborg

V

ä

sternorrland J

ä

mtland

V

ä

sterbotten Norrbotten

j Uddevalla Bor

å

s Sk

ö

vde

jStr

ä

ngn

ä

s

l;

' Link

ö

ping

V

ä

ster

å

s

f Uppsala Visby

Karlstad

Ö

rebro

Falun

riollefte

å «

Ö

stersund

1 Ume

å 

 Boden

2.1

BIKSKONSERTER

Regionkontor/ filialkontor

Landstingskommun

Prop. 1985/86: 114

egionenj,

s

ö

dra regioncn~l

Kristianstad __ 

f

Regionen Sm

å

land-]

Halland

p

J

ö

nk

ö

ping       _j

V

ä

stra regionen  f

G

ö

teborg

f

Ö

stra regionen    L Norrk

ö

ping        |

StockholmsregionerTT Stockholm (del av) [

Bergslagsregionen 

Karlstad

;

G

ä

vle-Dalaregionen I

Falun

r

G

ä

vle

_ I

Nedre Norrlandsr H

ä

rn

ö

sand

Blekinge Kr istianstad[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

hus[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

 kommun

J

ö

nk

ö

ping Kronoberg Kalmar Halland

G

ö

teborgs o Bohus G

ö

teborgs kommun 

Ä

lvsborg Skaraborg

S

ö

dermanland

Ö

sterg

ö

tland V

ä

stmanland

Uppsala Gotlands kommun

V

ä

rmland

Ö

rebro

KoppaiijDerg G

ä

vleborg

V

ä

sternorrland J

ä

mtland

Ö

vre Norrlandsregionen|

Ume

å

(

Lule

å

_

V

ä

sterbotten Norrbotten

24

Bilaga 1.5   Prop. 1985/86; 114

Avtal om 

ä

ndrat huvudmannaskap f

ö

r den regionala musikverksamhe-

ten__________________________ 

00-00-00

AVTAL

mellan svenska staten samt

landstingskommun

om ändrat huvudmannaskap för den regionala musikverksam­

heten.

I

Staten   och   Landstingsförbundet   har   den  10   januari   1986 träffat   överenskommelse  om   ändrat   huvudmannaskap  för   den regionala   musikverksamheten,   bl   a  omfattande  överenskom­melse  om   statligt  bidrag   till   regional  musikverksarohet.

1 S

landstingskommun, nedan kallad lands­

tingskommunen, övertar från staten den 1 januari 1988 hu­

vudmannaskapet för den statliga regionmusiken vid region­

musikavdelningen i

och regionkansliet eller

del därav i samt verksamheten eller del av verk­

samheten vid Stiftelsen Institutet för Rikskonserter vid

regionkontoret/filialkontoret   i

2   

§

Arbetstagare, förtecknade i bilaga A till detta avtal, som är anställda inom den övertagna verksamheten denna dag och alltjämt är det den 31 december 1987, skall erbjudas anställning från och med den 1 januari 1988 hos landstingskommunen. Detsamma skall gälla den som i samråd med landstingskommunen anställs efter det att detta avtal träffats.

Vid fördelning av framtida pensionskostnader för arbets­tagare som enligt första stycket övergår till anställning hos landstingskommunen skall det regelsystem (punkt 1-8 och 10) tillämpas varom överenskommelse träffats den 6 maj 1981 mellan budgetdepartementet samt Landstingsför­bundet   och   Svenska   kommunförbundet.

3   

§

Eventuella  lokalfrågor

4  S

Landstingskommunen inträder i statens och Stiftelsens In­stitutet för Rikskonserter rättigheter och skyldigheter enligt de avtal (motsvarande) som efter utgången av år 1967  gäller   för  den  övertagna   verksamheten.

Anmärkning

Staten och Stiftelsen Institutet för Rikskon­serter skall fr o m denna dag tom den 31 december 1987 samråda med landstingskommunen i frågor som berör den övertagna verksamheten efter   den   1   januari   1988.

25

5 5

Prop. 1985/86:114

Befintlig   inredning  och   utrustning   som  hör   till  den över­

tagna   verksamheten   överlåtes   den   1   januari   1988   utan

vederlag   till   landstingskommunen.

Staten och Stiftelsen Institutet för Rikskonserter förbinder sig att till den 1 januari 1988 icke företa någon åtgärd med egendomen som kan minska dess värde, eller underlåta något som kan bibehålla densamma vid dess nuvarande   värde.

6 §

Noter och övriga arkivalier. från tiden föt-e den 1 juli 1971 som hör till den övertagna verksamheten förblir i statens  ägo  men  deponeras hos  landstingskommunen.

7  S

Instrument som hör till den övertagna verksamheten över­låtes den 1 januari 1986 till landstingskommunen. Ersätt­ningen för instrumenten regleras i samband med fastställ­ande  av  statligt bidrag  till  regional musikverksamhet.

8  S

Alla till lokalerna hörande, vid övertagandet befintliga konstverk överlåtes utan vederlag till landstingskommunen med  undantag  av ...

9 S

Alla inkomster och utgifter, som ber

ö

r den 

ö

vertagna verksamheten och som h

ä

nf

ö

r sig till tiden f

ö

re den 1 januari 1988, tillkommer respektive faller p

ä

 staten.

10 

§

Avtalet g

ä

ller under f

ö

rbeh

å

ll att det godk

ä

nns av rege­

ringen och av

l

ä

ns landstingskommun genom

beslut som vinner laga kraft.

Detta avtal 

ä

r uppr

ä

ttat i tv

å

 exemplar, av vilka parter­na tagit var sitt.

Stockholm den

F

ö

r svenska  staten

F

ö

r

l

ä

ns

Statens f

ö

rhandlingsn

ä

mnd

landstingskommun

26

Bilaga 1.6   Prop. 1985/86:114

överenskommelse  om     statligt bidrag   till  regional musikverk­samhet

1

Staten skall för kalenderåret  1988  till  lands­tingskommunerna   utge  statligt  bidrag   för   regional  musik­verksamhet  enligt  bilaga  4:1   till  denna överenskommelse.

2

Bidragsbeloppen   är   fastställda   på   grundval   av bokslut   för    verksamheten   budgetåret   1984/85   (i    1984/85 års   löne-  och   prisnivå)   och   med  beaktande   av  att   instru­ment  som  hör   till  den  övertagna   verksamheten  överlåts till  respektive  landstingskommun.

Parterna ärense om att senast den 1 oktober 1987 över­enskomma om bidragsbeloppen för kalenderåret 1988. Därvid skall beloppen enligt punkt 1 räknas upp med utgångspunkt i boksluten för budgetåret 1986/87 och anpassas till 1988 års   löne-  och   prisnivå.

Parterna är ense om att bidragsbeloppen skall justeras med hänsyn till det antal arbetstagare inom den övertagna verksamheten som är anställda med lönebidrag eller med särskilt löneanslag och som den 1 januari 1988 anställs av landstingskommun. Justeringen skall ske med utgångs­punkt i de regler som gäller vid tidpunkten för över­tagandet och som regleras i förordningen om introduk­tions- och lönebidrag och i förordningen om arbetshandi­kappade i statligt reglerad anställning m m. Parterna är ense om att statens sammanlagda bidrag skall innebära full kostnadstäckning för lönekostnader för här avsedd personal.

Parterna är ense om att i samband med förhandlingarna om bidragsbelopp för kalenderåret 1988 även reglera de eko­nomiska konsekvenserna av att personal med pensionsförmå­ner hos Svenska personal-pensionskassan (SPP) övergår till   landstingskommunalt huvudmannaskap.

I det statliga bidraget till respektive landstingskommun ingår bl a ersättning för administration grundad på hur den nuvarande organisationen utnyttjat resurserna vid regionkanslier och regionkontor/filialkontor. I den mån fördelningen mellan landstingskommunerna av administrati­va resurser m m vid regionkanslier och regionkontor/fili­alkontor ej står i huvudsaklig överensstämmelse med den fördelning som förutsatts ovan kan omfördelning av det statliga   bidraget   aktualiseras.

Bidragsbeloppen är fastställda med utgångspunkt i nuvar­ande lokalsituation. Parterna är ense om att i de fall förhandlingarna om lokala avtal leder till förändringar i detta   avseende   skall  bidragsbeloppen   justeras.

27

3                 Bidragsbeloppen för  tiden efter kalenderåret     Prop. 1985/86: IJ4

1986   fastställs  genom  årliga överläggningar  mellan  staten

och  företrädare  för   Landstingsförbundet.

Anm

ä

rkning

Av prop 1984/85:1 (sid 29) framgår att "någon kostnadsövervältring till landstingssektorn skall inte ske, varken vid övertagandet eller därefter. De nya huvudmännen har rätt att an­passa verksamhetens omfattning efter det stat­liga bidragets reella värde. Eventuella värde­minskningar av det statliga bidraget bör inte ske utan att de nya huvudmännen får skälig tid och reella möjligheter att vidta de åtgärder som   då   blir   nödvändiga."

4              Bidragsbeloppen utbetalas med halva årsbeloppet

den 1 april respektive den 1 oktober det år bidraget

avser.

28

statligt bidrag till regional musikverksanihet 

å

r 1988    Prop. 1985/86". 114 (beloppen 

ä

r uttryckta i 1984/85 

å

rs l

ö

ne- och prisniv

å

)

Landstingskommun

Statligt

bidrag (tkr)

6

150

5

700

4

650

5

800

5

600

2

200

5

600

4

050

5

300

4

550

5

300

4

350

5

450

5

300

6

800

6

400

4

500

5

650

1

950

6

000

5

900

9

250

6

550

123

000

Uppsala

S

ö

dermanland

Ö

sterg

ö

tland

J

ö

nk

ö

ping

Kronoberg

Kalmar

Gotlands kommun

Blekinge

Kristianstad
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

hus

Halland

G

ö

teborgs och Bohus

Ä

lvsborg

Skaraborg

V

ä

rmland

Ö

rebro

V

ä

stmanland

Kopparberg

G

ä

vleborg

V

ä

sternorrland

J

ä

mtland

V

ä

sterbotten

Norrbotten

Summa

29

Bilaga 1.7     Prop. 1985/86: 114

överenskommelse om tjänstemusik m m  för  försvarsmakten

1

Parterna   är   ense   om   att  berörda   landstingskom-

muner skall svara för tjänstemusik för försvarsmakten enligt följande sammanställning och i övrigt enligt denna överenskommelse.

Landstingskommun

För  försvarsenhet inom  landstings­kommun

Musikerspel­tillfällen per  kalenderår

Östergötland

Gotlands   kommun Blekinge

Södermanland

Östergötland

Jönköping

Värmland

Örebro

Gotlands  kommun

Kronoberg

Kalmar

Blekinge

Kristianstad

Malmöhus
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

 kommun

1  400

615 1 650

G

ö

teborgs och Bohus

J

ä

mtland

Halland

1 800

G

ö

teborgs kommun

G

ö

teborgs och Bohus

Ä

lvsborg

Skaraborg

G

ä

vleborg

1 275

Kopparberg

J

ä

mtland

Västernorrland

Norrbotten

1   300

Västerbotten Norrbotten

6   040 Anmärkningar

1

Med  tjänstemusik  avses musik vid militär

tjänsteutövning, vid sammankomster och täv­lingar, som anordnas av militära myndigheter eller frivilliga försvarsorganisationer, vid representationstillfällen med försvarsfrämjande syfte samt viss musik vid statsceremonier och statliga representationstillfällen och vid an­dra allmänna eller militära högtidligheter av offentlig   karaktär.

I angivna 8 040 musikerspeltillfällen ingår inte   högvaktsmusik.

30

2

Med  ett  speltillfälle  avses  varje     Prop. 1985/86:114

påbörjad tidsperiod om två timmar, vari inne­fattas tiden för musikframträdanden, väntetid mellan framträdanden vid samma tillfälle samt tid för upp- och nedpackning på platsen för framträdandet. Med ett musikerspeltillfalle avses ett  speltillfälle med en musiker.

2                Berörda landstingskommuner skall vidare svara

för högvaktsmusik i Stockholm vid vardera 5 dagar per

kalenderår.

Anmärkning

Parterna utgår från att högvaktsmusik i Stock­holm, om inte annat överenskommes, genomförs i en   sammanhängande   spelperiod  om  5 dagar.

3               Tjänstemusik och högvaktsmusik utförs av en

blåsorkester med en för sådan musik och för det aktuella

framträdandet  lämplig  stämbesättning.

Anmärkning

Landstingskommunen samverkar med den centrala musikinstitutionen och de militära förbanden när det gäller militär utbildning för att upp­rätthålla och utveckla de mili tärmusikalisica traditionerna. Staten tillhandahåller denna mi­litära   utbildning   kostnadsfritt.

4               Beställning av musikframträdanden för försvars­

maktens räkning för nästföljande kalenderår inges till

respektive landstingskommun genast den 1 maj av veder­

börande   militära  myndighet.

Musikplan avseende tjänstemusik och högvaktsmusik för nästföljande kalenderår fastställes senast den 1 septem­ber av landstingskommunen i samråd med vederbörande mili­tära   myndighet.

Musikframträdandet genomförs på sätt som överenskommes mellan den militäre arrangören och vederbörande lands­tingskommun.

Landstingskommunen är oförhindrad att för vissa musik­framträdanden anlita annan likvärdig orkester som arran­gören   kan   godta.

Anmärkningar

1

Parterna    förutsätter    att    musikfram­trädandena   för    försvarsmaktens   räkning   sam­ordnas   till   så   få     perioder    som   möjligt   och planeras   på   sådant   sätt   att  behovet   av   resor mellan  olika  framträdanden minimeras.

2

De militära myndigheterna tillhanda­håller kostnadsfritt tjänstedräkt och annan ut­rustning m m, som krävs för att genomföra de militära   musikframträdandena.   De   militära  myn-

.31

digheterna   bistår    vid   behov    kostnadsfritt    med

Prop.1985/86:

handräckning,   omklädningslokaler,   interna  tran­sporter m m  i  samband med  musikframträdandena.

5                  Parterna är ense om att statlig ersättning

lämnas till berörda landstingskommuner för åtaganden

avseende tjänstemusik och högvaktsmusik för försvarsmak­

ten enligt denna överenskommelse. Den statliga ersätt­

ningen uppgår till nedan angivna belopp i löne- och pris­

nivån    1984/85.

Landstingskommun

Ersättning   för

Summa

tjänste-

högvakts-

ersättning

musik

musik

(tkr)

(tkr)

(tkr)

Ö

sterg

ö

tland

1

200

300

Gotlands kommun

450

300

Blekinge

1

450

300

G

ö

teborgs och Bohus

1

600

300

J

ä

mtland

1

300

300

Norrbotten

1

200

300

1 500 750 1 750 1 900 1 600

____         ______ 

1 500

7 200        1 800

9 000

Parterna 

ä

r ense om att senast den 1 oktober 1987 

ö

ver­enskomma om ers

ä

ttningsbelopp f

ö

r kalender

å

ret 1988.

Den statliga ers

ä

ttningen f

ö

r landstingskommunernas 

å

ta­ganden att svara f

ö

r tj

ä

nstemusik och h

ö

gvaktsmusik en­ligt denna 

ö

verenskommelse fastst

ä

lles efter 

å

rliga 

ö

ver­l

ä

ggningar mellan staten och Landstingsf

ö

rbundet och ber

ä

knas enligt samma grunder som f

ö

r bidrag till regio­nal musikverksamhet, som anges i bilaga 4.

Ers

ä

ttning utbetalas med halva beloppet den 1 april res­pektive den 1 oktober det kalender

å

r beloppet avser.

6                Om speltillf

ä

lle, som har fastst

ä

llts enligt

denna 

ö

verenskommelse, inte kan genomf

ö

ras p

å

 grundav

f

ö

rh

å

llande som beror p

å

 landstingskommunen, skall lands­

tingskommunen, om inte annat 

ö

verenskommes, anlita och

betala annan likv

ä

rdig orkester som arrang

ö

ren kan godta.

Om speltillf

ä

lle, som har fastst

ä

llts enligt denna 

ö

ver­enskommelse, inte kan genomf

ö

ras p

ä

 grund av f

ö

rh

å

llande som beror p

ä

 staten skall, om inte annat 

ö

verenskommes, speltillf

ä

llet likv

ä

l fr

å

n ers

ä

ttningssynpunkt betraktas som genomf

ö

rt.

7                 Avtal i 

ö

verensst

ä

mmelse med detta protokoll

skall f

ö

re den 15 maj tr

ä

ffas mellan staten och ber

ö

rda

landstingskommuner. Dessa avtal skall g

ä

lla fr

å

n och med den

1 januari 1988 tills vidare med en upps

ä

gningstid av tv

ä

ä

r.

Upps

ä

gning f

å

r ske tidigast per den 1 januari 1991.

Bilaga}   Prop. 1985/86:114

Sammanfattning av centrala musikkommitténs betänkande (SOU 1985:56) Sveriges Musikråd

Centrala musikkommitt

é

n har gjort f

ö

ljande sammanfattning av ovan­n

ä

mnda bet

ä

nkande.

V

å

rt f

ö

rslag till ny central organisation f

ö

r musiklivet inneh

å

l­ler f

ö

ljande huvudpunkter.

Den 1 januari 1988 bildas Sveriges Musikr

å

d med uppgift att fr

ä

m­ja utvecklingen av musiklivet i hela landet och inom olika musika­liska uttrycksformer. Samtidigt upph

ö

r regionmusiken och Rikskon­serter.

Sammanfattningsvis b

ö

r Musikr

å

det f

å

 f

ö

ljande huvuduppgifter

o      musikpolitiskt, konstn

ä

rligt och musikpedagogiskt plane­rings- och utvecklingsarbete

o      service till landsting, kommuner, folkr

ö

relser och andra arrang

ö

rer

o      service till musikinstitutioner, artister och andra intressegrupper i produktionsledet

o       internationella och nationella produktioner

o       musikproduktion i Stockholms l

ä

n med bl.a. egna ensembler

Vi ber

ä

knar att Musikr

å

det beh

ö

ver omkring 65 anst

ä

llda f

ö

r dessa uppgifter. I motsvarande organisation i dag finns omkring 135 anst

ä

llda.

Till Musikr

å

det knyts Stockholms Bl

å

sarmusik som bygger p

å

 region­musikens nuvarande Stockholmsavdelning. Bl

å

sarmusiken best

å

r i sin tur av ett antal ensembler t.ex. Stockholms Bl

å

sarsymfoniker och en ridande musikk

å

r. Dessutom ombes

ö

rjs bl.a. den musikaliska utbildningen av arm

é

ns musikpluton h

ä

rifr

å

n. Musikr

å

dets uppgifter i Stockholms l

ä

n samordnas av s

ä

rskilda musikkonsulenter som ing

å

r i Musikr

å

dets produktionsenhet. Omfattningen av r

å

dets uppgifter i l

ä

net b

ö

r regleras genom 

ö

verenskommelser mellan Musikr

å

det och Stockholms l

ä

ns landsting.

Musikr

å

det f

å

r en 

ö

ppen och flexibel organisation som successivt kan anpassas efter musiklivets behov.

33

statens inflytande kommer fr

ä

mst till uttryck genom att regeringen   Prop. 1985/86: 114 anger riktlinjer f

ö

r verksamheten och utser styrelse och direkt

ö

r, styrelsen skall bl.a. kunna l

ä

mna f

ö

rslag till regeringen om de 

å

tg

ä

rder som kan beh

ö

vas f

ö

r att fr

ä

mja musiklivet, lokalt och regionalt, liksom f

ö

r hela landet.

Det regionala inflytandet garanteras bl.a. genom att f

ö

retr

ä

dare f

ö

r landsting, koninuner och folkbildning aktivt deltar i r

å

dets planerings- och utvecklingsarbete. De f

ö

rsta 

å

ren blir det framf

ö

r allt fr

å

ga om att fullf

ö

lja musikreformen genom att p

å

 olika s

ä

tt st

ö

dja den regionala musikplaneringen. Som ett led i det arbetet b

ö

r Musikr

å

det kalla till 

å

rliga planeringskonferenser med bl.a. de nya huvudm

ä

nnen. Arrang

ö

rsledets inflytande 

ö

ver r

å

dets musik­politiska och musikpedagogiska utvecklingsarbete kommer att kana­liseras genom den s

ä

rskilda utvecklingsdelegation som knyts till r

å

dets utvecklingsenhet.

Musikr

å

det b

ö

r ha stor betydelse f

ö

r det konstn

ä

rliga utvecklings­arbetet och som kontaktskapande organ mellan musiken och arrang

ö

r­erna och d

ä

rmed 

ä

ven publiken. Detta blir m

ö

jligt genom att l

å

ta en v

ä

sentlig del av r

å

dets verksamhet bedrivas inom ramen f

ö

r s.k. program eller projekt inom olika musikaliska uttrycksformer. Programmen skall fastst

ä

llas av Musikr

å

dets styrelse som ett led i det 

å

rliga planeringsarbetet. F

ö

r att kunna f

ö

rbereda Musikr

å

dets f

ö

rsta verksamhets

å

r har vi f

ö

rutsatt f

ö

ljande sju program:

o

Bl

å

smusik

o

Symfoni- oh kammarmusik

o

Musik- och dansteater

o

Vokalmusik

o

Folkmusik

o

Afroamerikansk musik

o

Elektroakustisk musik

Till varje program knyts en referensgrupp, kallad programgrupp, med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r musikomr

å

det. Programansvaret l

ä

ggs p

å

 en musikkonsulent med h

ö

g musikalisk kompetens. Musikr

å

det b

ö

r f

å 

m

ö

jlighet att anst

ä

lla musikkonsulenter f

ö

r begr

ä

nsad tid.

34

Inom ramen för prograninen kommer Musikrådet att bedriva såväl

Prop. 1985/86:114

utvecklingsarbete som egen produktion och information/konsultation. Den egna produktionen b

ö

r begr

ä

nsas till s

å

dan verksamhet som av konstn

ä

rliga, tekniska eller ekonomiska sk

ä

l inte kan 

å

stadkommas av andra. I princip b

ö

r R

å

det inte medverka i sammanhang d

ä

r det enbart 

ä

r fr

å

ga om att l

ä

mna ekonomiskt st

ö

d. Kapaciteten b

ö

r framf

ö

r allt anv

ä

ndas f

ö

r mer komplicerade produktioner eller s

å

dana med v

ä

sentliga utvecklingsinslag. Vidare f

ö

resl

å

s ett fono-gramf

ö

rlag som utger Caprice-skivor o.d.

R

å

det b

ö

r 

ä

ven ha ett ansvar f

ö

r det internationella utbytet av produktioner, id

é

er och information p

å

 musikomr

å

det. Det inneb

ä

r bl.a. att den samr

å

dsgrupp som f

ö

r n

ä

rvarande finns b

ö

r knytas till Musikr

å

det.

Organisationsf

ö

rslaget b

ö

r medf

ö

ra vissa f

ö

r

ä

ndringar i Musikr

å

dets omv

ä

rld. De f

ö

rslag till f

ö

r

ä

ndringar, som f

ö

ruts

ä

tter mer ing

å

en­de analyser och 

ö

verl

ä

ggningar, och som ber

ö

r statens kulturr

å

d, Musikaliska akademien, STIM m.fl. kommer vi att 

ö

verl

ä

mna i ett andra bet

ä

nkande om ett halv

å

r.

Vissa f

ö

rslag, som ber

ö

r annan verksamhet, l

ä

mnar vi emellertid redan nu. Vi f

ö

resl

å

r bl.a. att Teatrarnas Riksf

ö

rbund, TR, b

ö

r bli arbetsgivarorganisation f

ö

r Musikr

å

det under f

ö

ruts

ä

ttning att TR genomf

ö

r vissa f

ö

r

ä

ndringar av sin organisation. Musik­administrationen inom f

ö

rsvarsmakten b

ö

r anpassas till de nya f

ö

ruts

ä

ttningar som kominer att g

ä

lla fr.o.m. 1988. Statens musik­samlingars enhet f

ö

r biblioteksfr

å

gor b

ö

r 

ö

verta ansvaret f

ö

r vad som nu 

ä

r regionmusikens centrala notbibliotek.

Vi f

ö

resl

å

r ocks

å

 vissa medel f

ö

r att underl

ä

tta att en s

ä

rskild ensemble f

ö

r 

ä

ldre musik bildas i anknytning till Stiftelsen Drott­ningholms teatermuseum.

Lokalradion b

ö

r i samband med musikreformen ges 

ö

kade m

ö

jligheter att spegla det lokala musiklivet. Vi avser d

ä

rf

ö

r att inleda en f

ö

rs

ö

ksverksamhet i samarbete med ett antal landsting och lokal­radiostationer under I986 och 1997.

35

Intresseorganisationerna p

å

 musikomr

å

det b

ö

r f

å

 ett 

ö

kat st

ö

d      Prop. 1985/86:114 bl.a. genom att Musikr

å

det erbjuder lokal- och kontorsservice till ett subventionerat pris. Vi menar att Musikr

å

det b

ö

r skapa ett "Musikens hus" i Gamla Stan.

Vi r

ä

knar med att v

å

ra fortsatta uppgifter fr

ä

mst 

ä

r

att     utf

ö

ra de ytterligare utredningar som beh

ö

vs f

ö

r att

konkretisera v

å

ra f

ö

rslag r

ö

rande angr

ä

nsande institu­tioner

att     f

ö

rse den nya arbetsgivarorganisationen raed underlag f

ö

r f

ö

rhandlingar om l

ö

ner och anst

ä

llningsvillkor

att     anst

ä

lla personal vid Musikr

å

det

att     l

ä

mna in Musikr

å

dets f

ö

rsta anslagsframst

ä

llning

att     samordna arbetet med Musikr

å

dets organisation och lands­tingens arbete raed den regionala musikorganisationen

att     bist

å

landstingen, regionrausiken och Rikskonserter i omst

ä

llningsarbetet

att     initiera projekt med syfte att f

ö

lja och utv

ä

rdera musik­reformen

att     avge f

ö

rslag r

ö

rande arrang

ö

rsavgifter och modeller f

ö

r regional samverkan.

anst

ä

llningen till den nya organisationen b

å

de centralt enligt detta f

ö

rslag och regionalt med landstingen som huvudm

ä

n b

ö

r pla­neras v

ä

l och genomf

ö

ras p

å

 ett f

ö

r alla parter godtagbart s

ä

tt. Att personalens intressen blir v

ä

l tillgodosedda betyder mycket f

ö

r resultatet av omorganisationen.

36

V

å

r str

ä

van att leva upp till riksdagens ambitionsniv

å

 f

ö

r omst

ä

ll- Prop. 1985/86:114

ningsarbetet f

ö

ruts

ä

tter ett aktivt st

ö

d fr

å

n regeringen f

ö

r bl.a. dem som blir 

ö

vertaliga. De som kan beredas syssels

ä

ttning inom Sveriges Musikr

å

d eller p

å

 annat h

å

ll m

å

ste f

å

 tillf

ä

lle till utbildning f

ö

r att klara de nya uppgifterna. Arbetet med omplace­ringar och utbildning komner att bedrivas parallellt med verk.sam-heten i 

ö

vrigt under 1986 och 1987. F

ö

r att kunna genomf

ö

ra omst

ä

ll­ningen p

å

 ett f

ö

rsvarbart s

ä

tt och samtidigt uppr

ä

tth

å

lla musik-verksamheten p

å

 en godtagbar niv

å

ä

r det n

ö

dv

ä

ndict att kunna utf

ä

rda s

ä

rskilda planeringsdirektiv till regionmusiken och Riks­konserter.

37

Bilaga 2.1   Prop. 1985/86: 114

l/l  c

i-o

"

Ö

V

-C  

J

£

 l/l

U Ul

O 

£

*j;ro

on_i

»

4-*

l/l

01

O

3 r.\

CJ

l/l

r

c

OJ

rO

o

o

c 

o

c

O

m

E 

ro OC

o

l/l 

c o w

  O) 

-:

3   c "O (U

o

%

t/5

LU

U

UJ

>

Q/)

:0

.

«

1

?!

c   ro

c 

a

.y

c

(0

t/)

E

ra

E

Sl

u 

o

3

E

3

E

3

3 .:

QO

o

.o

S. E E E

o;

1 

o

.

£

b

ro O

E

2E

0-

5r

3

E

'ro

(K OJ

1

1

1

-1

\n

j

»

;

F

l/l

3

o

.c

E

ro 

t/1

o

ro

4-'

1/1

DO

E 

i I 

O-

c    OJ S   O) O)

XJ.o Q- ocq: 

3

_______ m_____ 

c

ro

ro

>-

J3

r

r

m

0)

0)

>

l/l

OO

o

38

SOU 1985:56

Bilaga 2.2   Prop. 1985/86:114

FÖRSLAG TILL ANSLAGSDISPOSITION

Sveriges Musikråd

1983/84

1984/85

Löner och sociala kostnader''

10 500000

11300000

Lokaler'

2 100000

2 200000

Kontorsomkostnader

2850000

3 100000

Produklionsmedel neiio-

9500000

10000000

Avsällning för "Musikens Hus"

500000

500000

Avsättning för specialensemble

500000

500 OtK)

25 950000

27600000

Stockholms Blåsarmusik

Löner och sociala kostnader

55 musiker

7 800000

8600000

10 övriga'

1500000

1 500000

Driftsmedel, nelto

1000000

1 000000

Lokaler

993 000

1000000

11 300000

12 100000 (avrundat)

TOTALT

37 250000

39700000

' Härav två musiker/instruktörer för arméns musikpluton.

- Till detta kommer de konsertintäkter (motsv.) som intjänas. Koslnader för admini­stration, information, m.m. belastar direkl Musikrådet.

 Avser 1983/84 års lokaler. CEMUS förutsätter att kostnadsökningen för avdel­ningens nya lokaler fmansieras i särskild ordning. För budgetåret 1986/87 beräknas lokalkostnaderna till 2 166000 kr.

* För 60 personer, inbegripet fyra för verksamhelen i Slockholms län. Medel mot­svarande ytterligare fyra personer förutsätts vid organisationens start bli finansiera­de genom försäljning av tjänster. ' En lokalisering till Rikskonserters/Regionmusikens nuvarande lokaler förutsätts.

39

InnehåU

Prop. 1985/86: 114

1

Inledning

2

2

Föredriig;mdt:ns överviiyanden  ........................... 

3

2.1

Den regionala musikorgunisationen   ................. 

.... 

3

2.2

Den centrala musikinstitulionen   ..................... 

.... 

5

2.2. t  Rikskonserler ...................................... 

.... 

5

2.2.2

Stockholms Blåsarmusik   ......................... 

.. 

10

2.2.3

Finansiering   ......................................... 

.. 

12

2.3................................................................. Det lortsatta arbeiei      

13

3

Hemställan   .................................................... 

14

4

Beslut   ........................................................... 

14

Bilaga 1 Överenskommelse om iindrat huvudmannaskap tor den re­

gionala musikverksamheten. Skrivelse frän statens förhand­

lingsnämnd jämte bilagor   ........................... 

15

Bilaga 2 Sammanfatining av cenlrala musikkommiiléns betänkande (SOU 1985:56) Sveriges Musikråd (med organisationsplan

och förslag till anslagsdisposition)   ............... 

33

Norsiedis Tryckeri, Slockholm 1986                           40