Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:121

Regeringens proposition 1980/81:121

om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, m. m.;

beslutad den 29 januari 1981.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås atl förordningen (1964:352) om gasolskatl slo­pas och all gasol i slällel läggs lill de varor som är skattepliktiga enligl lagen (1961:372) om bensinskatt. Defta innebär bl.a. atl skallskyldigheten för gasol flytlas över från de enskilda ägarna av gasoldrivna motorfordon till tillverkare, importörer och vissa förbrukare av gasol. Ändringarna föreslås träda i kraft den I juli 1981.

1    Riksdagen 1980/81. I saml. Nr 121

Kartong: S. 2, rad 21, höger spalt Tillkommer;, 29.08

Prop. 1980/81:121

2

1    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt

Härigenom föreskrivs alt I och 2 i?!» samt 7 § I mom. lagen (1961:372) om bensinskatt' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Till staten skall enligt bestämmel­serna i denna lag erläggas särskild skatt (bensinskatt) för

a)

bensin, annan än kemiskt ren bensin, ävensom andra motor­bränslen, som innehålla minst 70 viktprocent bensin (ur tulltaxenum­mer 27.10); .vflwf

b)

metylalkohol (metanol), eiyl-alkohol (elanol), propylalktdiol. Isopropylalkohol och andra än un­der a) avsedda blandningar, som in­nehålla sådana alkoholer (ur lull-taxenummer 22.08. 29.04 och 38.19), allt under förutsättning att varorna äro avsedda för använd­ning lill motordrift (motoralkohol).

Föres lagen lydelsi

1   

Till staten skall enligt bestämmel­serna i denna lag erläggas särskild skatt (bensinskatt) för

a)

bensin, uitnu kemiskt ren ben­sin, och andra motorbränslen, som innehåller minst 70 viktprocent bensin (ur tulltaxenummer 27.10);

b)

melylalkohol (melanol), etyl-alkohol (etanol) och högre alko­holer, elrar av metanol och elanol saml andra än under a) avsedda blandningar, som innehåller sädan alkohol eller eter (ur tulltaxenum­mer 22.08, 29:04, 29.08 och 38.19), allt under förutsättning att varorna är avsedda för användning till mo­tordrift (motoralkohol); samt

c)

gasol, varmed avses varor som hell eller lill huvudsaklig del består av petroleumgaser eller and­ra ga.formiga kolväten och som har kondenserats lill vätska (ur tidltaxenummer 27.11 

Skatt skall dock icke utgå för mineraloljeprodukl, som införes till riket för atl vid oljerajjinaderi an­vändas uteslutande såsom råvara vid tillverkning av bensin. Skall skall ej heller ulgå för bensin, som är avsedd för annat ändamål än mo-tördrift, eller motoralkohol, när varan tillhandahålles i särskild för­packning om högst en liter.

Skatt skall dock inte ulgå för mineraloljepmdukter, som införs lill landel för atl vid oljeraffinade­rier användas uteslutande som rå­vara vid tillverkning av bensin. Skatt skall inte heller ulgå för ben­sin, som är avsedd för annal ända­mål än motordrift, eller/ör motoral­kohol, när varorna tillhandahålls i särskilda förpackningar om högst en liter. Vidare skall skatt inle utgå för gasol som med hänsyn till för­säljningsform, kvantitet eller för­packning har karaktär av butiks-vara. Lagen omtryckt 1975: 274. Senaste lydelse av lagens rubrik 1975: 274.

Prop. 1980/81:121

Nuvarande lydelse

Vad i denna lag stadgas om ben­sin skall hava avseende å samtliga (" första stycket angivna skatteplik­tiga varuslag.

Föreslagen lydelse

Bestämmelserna i denna lag om bensin gäller, om annal inte sägs, samfiiga de varuslag som är skatte­pliktiga enligt första stycket.

§

Skatten utgår med en krona tret­ton öre per liter. För melanol, eta­nol, propylalkohol och isopropylal­kohol utgår dock skatten med tret­tionio öre per liter. Ingår alkohol som nu har sagts i blandning som avses i 1 § första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade al­koholen med trettionio öre per liter och med en krona tretton öre per liter för blandningen i övrigl.

Skatten beräknas efter varans fakturerade volym. 1 denna skall dock icke inräknas smötjolja som tillsalts bensin för motordrift. Kan skallen icke beräknas på sådant sätt eller sker faktureringen annorledes än enligt vedertagna grunder, äger beskattningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen.

Skatten utgår med / krona 13 öre per liter, om annat inte sägs i andra eller tredje stycket.

För metanol, etanol och högre al­koholer samt för elrar av metanol och etanol utgär skatten med 39 öre per liter. Ingår sådan alkohol eller eter i en sådan blandning som avses i 1 § första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoho­len eder etern med 39 öre per liter och med / krona 13 öre per liter för blandningen i övrigt.

För gasol utgår skatten med 29 öre per liter.

Skallen beräknas efter varans fakturerade volym. I denna skall dock inte inräknas smörjolja som har tillsatts bensin för motordrift. Kan skatten inte beräknas på sä­dant säll eller sker faktureringen inte enligl vedertagna grunder, får beskattningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen.

7 §

1 mom. 1 deklaration wå avdrag

1 mom. I deklaration/år avdrag

göras för bensin, som

göras för bensin, som har

a)

förvärvats för ålertorsäljning eller förbrukning i egen rörelse och för vilken skattskyldighet tidigare inträn,

b)

återtagits i samband med återgång av köp,

c)

förbrukats eller försålts för förbrukning för framdrivande av tåg eller fordon å järnväg,

d)    förbrukats eller försålts för förbrukning för framdrivande av luftfar­

tyg, härunder inbegripet start av icke motordrivet flygplan, eller för varm-

körning eller provkörning av luftfartygs motor,

e)    förbrukats eller försålts för förbrukning, i samband med fabriksmäs-

sig tillverkning av motorer, för avprovning av motorer å provbädd eller å

annan dylik anordning utan att transportmedel därvid framföres,

f)     förbrukats eller försålts för f) förbrukats eller försålts för för­

förbrukning för annat tekniskt än-     brukning för annal tekniskt ända-

Senaste lydelse 1980:1084.

Prop. 1980/81:121

4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

damål än motordrifl dock ej Jör mål än molordrifl, om annat inte framställning av vara som är läm- framgår av andra stycket, pad eller avsedd för motordrift eller förpackats eder försålts för atl för­packas i sådan särskild förpack­ning om högst en Uter som avses i I § andra stycket,

g) av den skatlskyldige eller för hans räkning utförts ur riket eller förts till svensk frihamn för annat ändamål än att förbrukas där,

h) försålts med förlust för den skatlskyldige, i den mån förlusten hänför sig till bristande betalning från köpare,

i)  förbrukats eller försålts för förbrukning vid produktion av skatteplik­tig elektrisk kraft.

Avdrag enligt första stycket j) får inte göras för

1.

bensin som har använts för framställning av vara som är läm­pad eller avsedd pir motordrift,

2.

bensin som avses i I § första stycket a) och som är avsedd för annat ändamål än motordrift, eller motoralkohol, när varan har för­packals eller försålts för att förpac­kas i särskild förpackning om högst en liter,

3.

gasol .som med hänsyn tlllför-säljningsjbrm, kvantitet eller för­packning har karaktär av butiks-vara.

Har skattskyldighet inträtt jör en vara som avses i andra stycket 2 eller 3 fär avdrag ändå göras enligt Jörs t a stycket f).

Denna lag träder i krafl den I juli 1981, då förordningen (1964:352) om gasolskatl upphör att gälla.

Den som vid utgången av juni 1981 är skallskyldig enligl den upphävda förordningen skall lämna deklaration enligt denna för den beskattningspe­riod som går till ända den 30 juni 1981.

Den upphävda förordningen fillämpas fortfarande i fråga om förhållan­den som hänför sig lill tiden före den 1 juli 1981.

Prop. 1980/81:121

5

2   Förslag till

Lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt

Härigenom föreskrivs att 4 och 5 §§ lagen (1957:262) om allmän energi­skatt' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 

§

I denna lag avses med bensin samtliga i I § förordningen om ben­sinskatt angivna skattepliktiga va­ruslag och med gasol vara, för vil­ken skatt skall erläggas enligt för­ordningen om gasolskatt. Bestäm­melserna i nämnda förordningar skola, där ej annal följer av 5 §, äga motsvarande tdlämpning Jämväl å allmän energiskalt å bensin och ga­sol.

I denna lag avses med bensin de varor som är skattepliktiga enligt I § första stycket a) och b) lagen (1961:372) om bensinskatt och med gasol vara som anges i I § första stycket c) nämnda lag. Bestämmel­serna i den lagen skall, om inte an­nat följer av 5 S, tillämpas även på allmän energiskall på bensin och gasol.

5 §

Energiskatt utgår på bensin, utom i fall som avses i andra stycket, med 34 öre per liter och på gasol med 53 öre per liter.

Energiskatt utgår på bensin, utom i fall som avses i andra stycket, med 34 öre per liter och på gasol med 53 öre per liter. I fråga om buss, vars tjänstevikt överstiger tretusen kilogram, skall skatten på gasol dock utgå med 48 öre per li­ter.

För bensin, som används för framställning av sladsgas, skall skallen ulgå med 1,6 öre per liter. 1 fråga om energiskalt på sådan bensin skall i övrigl gälla vad i denna lag stadgas om andra bränslen än bensin och gasol.

Denna lag träder i krafl den 1 juli 1981.

Den som vid utgången av juni 1981 är skatlskyldig enligt förordningen (1964:352) om gasolskatt skall lämna deklaration för allmän energiskatt för den beskaltningsperiod som går till ända den 30 juni 1981 enligl de äldre bestämmelserna.

De äldre bestämmelserna lillämpas fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till liden före den 1 juli 1981.

' Lagen omtryckt 1975:272. Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:272.  Senaste lydelse 1980:677.

Prop. 1980/81:121

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-01-29

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och statsråden Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Buren­stam[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN], Adel­sohn,[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, m. m.

1    Inledning

Skatt på gasol som används för drift av vissa motorfordon tas f.n. ut enligt förordningen (1964:352) om gasolskatl (gasolskatleförordningen) och lagen (1957:262) om allmän energiskalt (energiskattelagen). Skattskyl­dig till gasolskatt är den enskilde fordonsägaren. 1 prop. 1978/79:115 bilaga 4, som bl. a. innehöll förslag om höjning av skatterna på bensin och gasol, uttalade min företrädare bl. a. att det kunde finnas anledning att lägga fram förslag lill ändrade bestämmelser pä denna punkt, om antalet gasoldrivna fordon i landet skulle öka kraftigt.

Under hösten 1980 upprättades inom budgetdepartementet en prome­moria, Ds B 1980:12 Omlägging av gasolbeskattningen, som behandlar möjligheterna att ta ut skatten på gasol i en annan ordning än den som nu gäller. I promemorian föreslås att skattskyldigheten i stället skall läggas på tillverkare, importörer och vissa registrerade förbrukare efter förebild av lagen (1961:372) om bensinskatt (bensinskattelagen). Författningsförslag, som innebär bl. a. alt den nuvarande gasolskatleförordningen upphävs och en ny lag om gasolskatt införs, har upprättats.

Promemorian, som också innehåller en redogörelse för gällande bestäm­melser om gasol- och bensinbeskatlningen bör fogas till prolokollet i detta ärende som bilaga 1.

Promemorian har remissbehandlats. Yttranden över promemorian har avgetis av riksskatteverket (RSV), generaltullstyrelsen (GTS), kammarrät­ten i Slockholm, punklskatteutredningen (PU), vägtrafikskatteutredningen

Prop. 1980/81:121

7

(VU), Lantbrukarnas riksförbund (LRF), Motorbranschens riksförbund. Svenska petroleum institutet (SPI), Svenska taxiförbundet, Svenska åkeri-förbundet, Sveriges bilindustri- och bilgrossistförening saml Sveriges indu­striförbund. LRF har såsom sitt yttrande hänvisat till ett utlåtande av Lantbrukamas skaiiedelegaiion.

En sammanställning över remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 2.

2   Föredragandens överväganden

Den gällande ordningen för uttag av gasolskatl, enligl vilken de enskilda fordonsägarna är skattskyldiga, är anpassad till ett litet gasolfordonsbe-slånd i landet. Hittills har också detta varit förhållandet. I den ovan nämnda departementspromemorian sägs emellertid all en del uppgifter tyder på att antalet skattskyldiga och antalet gasoldrivna fordon i landet inom en nära framtid kan komma alt öka avsevärt. Redan nu torde enligt promemorian åtskilliga gasoldrivna fordon framföras ulan att gasolskatt erläggs. Det har därför funnits anledning att undersöka vilka andra möjlig­heter lill uttag av gasolskatt som står till buds. Jag får härvid hänvisa till det nyss nämnda uttalandet i prop. 1978/79: 115 bilaga 4.

I departementspromemorian diskuteras möjligheterna atl beskatta gaso­len genom att ta ut en förhöjd fordonsskatt för de fordon som kan drivas med gasol eller genom att göra sådana fordon kilometerskattepliktiga. Av olika skäl avvisas dessa alternativ i promemorian. 1 stället föreslås all tillverkare, importörer och vissa förbrukare skall vara skattskyldiga för gasolskatt på samma sätt som gäller i fråga om bensinskatten.

Med något undantag har remissinstanserna ansett att en reform enligt de föreslagna principerna nu bör genomföras. Även jag ansluter mig lill denna mening.

Departementspromemorian innehåller ett förslag till en ny lag om gasol­skatt som är avsedd att ersätta den nu gällande gasolskatleförordningen. Därutöver föreslås en mindre ändring i energiskattelagen i fråga om den energiskalt som f. n. utgår på gasol som omfattas av gasolskatleförordning­en. RSV har ifrågasatt om det finns skäl atl la ut både gasolskatt och energiskatt pågasol, eftersom gasolskatten inle längre är specialdestinerad lill vägväsendet. RSV har dessutom framhållit atl del ur administrativ synpunkt skulle vara till fördel om skatterna för gasol, liksom även för bensin, sammanfördes till en skatt.

PU har tagit fasta på den nära överensstämmelsen mellan den föreslagna lagen om gasolskatt och den gällande bensinskattelagen. Enligl PU:s me­ning bör man i stället för att införa en ny lag om gasolskatl sträva efter att inordna den skattepliktiga gasolen i bensinskatlelagen. Detta skulle enligt PU bl. a. medföra en administrativ lättnad för såväl de skattskyldiga som beskattningsmyndigheten.

Prop. 1980/81:121

8

För egen del får jag anföra följande.

Jag instämmer med RSV om att skatterna på bensin och gasol borde kunna arbetas in i energiskalten sedan specialdestineringen av skatterna slopats. Frågan kompliceras dock av att kompensation i olika former i vissa fall utgår för den bensinskatt som betalas för bensin som förbrukas på annat sätt än i fordon som framförs på allmänna vägar. Inom regerings­kansliet övervägs f. n. vilka effekter den slopade specialdestineringen och den alltmer ökade vikten av att hushålla med energi skall få på dessa kompensationer. Innan dessa överväganden har slutförts är jag inte beredd all föreslå att den allmänna energiskatten läggs samman med de särskilda skatterna på bensin resp. gasol.

Däremot anser jag att PU:s förslag atl inordna gasolen i bensinskatlela­gen har många fördelar. Det är en enkel och naturiig åtgärd att ta upp även gasol i del varusortiment som nu omfattas av bensinskattelagen. Tillverka­re och importörer av gasol torde också vara tillverkare och importörer av bensin och därför redan skattskyldiga till bensinskatt. Neutralitetsskäl talar för all gasol får en liknande behandling i beskattningshänseende som övriga bränsleslag i bensinskattelagen.

Jag förordar därför att reformen genomförs på det sättet atl bensinskal-telagen ändras lill att avse även gasol. I 1 § första stycket bensinskattela­gen bör gasol las upp som en skattepliktig vara. Detta innebär att bensin­skatt i princip kommer atl utgå på all gasol oavsett användningsområde. Genom avdragsbestämmelserna i 7 § görs emellertid samtidigt gasol som används för andra ändamål än drift av motorfordon skattefri.

Grundtanken med den nuvarande gasolskatten är att endast gasol som används för drift av vissa motordrivna fordon skall beskattas. Denna princip bör inte ändras. Jag är därför inle beredd att nu föreslå någon väsentlig utvidgning av beskattningsområdel.

En viss utvidgning av beskattningsområdel blir dock följden. F. n. utgår nämligen inte gasolskatt för gasol som används för drift av traktorer klass 

II 

(s. k. jordbrukstraktorer), oregistrerade motorredskap, avställda fordon, fordon som får brukas med stöd av vissa närmare angivna licenser och tillstånd samt fordon som på vissa grunder är befriade från vägtrafikskalt, t. ex. vissa handikappfordon. Användningen av gasol i fordon av dessa slag torde vara obetydlig, varför en utvidgning av beskattningsområdet fill att omfalta även sädan gasol knappast har nägon praktisk betydelse. Atl såsom någon remissinstans har föreslagit införa särskilda bestämmelser om kompensation för erlagd skatt på gasol för t.ex. lantbrukets traktorer anser jag inte befogal.

I departementspromemorian har, för att i största möjliga utsträckning undvika atl de som tillverkar gasol för andra ändamål än motorfordonsdrift klassificeras som skattskyldiga tillverkare, föreslagils att det skattepliktiga varuområdet begränsas till varor som helt eller till huvudsaklig del består av petroleumgaser och som har kondenserats till vätska. Hänvisningen i nu

Prop. 1980/81:121

9

gällande gasolskatteförordning till tulltaxan har föreslagits slopad. GTS har emellertid påpekat att det föreslagna varuområdet i onödan skulle omfatta vissa av industrins råvaror enligt tulltaxenummer 29.01. GTS har därför föreslagit att det skattepliktiga varuområdet ytterligare begränsas lill varor enligt tulltaxenummer 27.11 och 38.19. GTS förslag bör enligt min mening följas.

I departementspromemorian har vidare föreslagits att sådan gasol som är skatlepliklig enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt (mervärdeskatte­lagen) skall undantas från särskild gasolskatt. Av 8 § 4 och fjärde stycket av anvisningarna lill 8 § mervärdeskattelagen framgår alt gasol är skatte­pliktig om den med hänsyn fill försäljningsform, kvantitet eller förpackning har karaktär av buliksvara. Riksskattenämnden har i en bindande förkla­ring uttalat alt gasol i flaskor t. o. m. 45 kg utgör buliksvara och därmed är skattepliktig.

Jag anser alt det i promemorian föreslagna undantaget för sådan gasol som är mervärdeskattepliklig är praktiskt. Det förefaller osannolikt alt sådan gasol används till molorfordonsdrift med hänsyn till att den betingar ett avsevärt högre pris än annan gasol, även om mervärdeskatten räknas bort. I I § andra stycket bensinskatlelagen bör därför anges alt gasol som med hänsyn till försäljningsform, kvantitet eller förpackning har karaktär av butiksvara skall vara undantagen från skatteplikt. Bestämmelsen bör självfallet tillämpas på samma sätt som den motsvarande bestämmelsen i mervärdeskaltelagen.

Riksdagen har beslutat att skatteuttaget på gasol tills vidare skall stå i viss relafion till skatteuttaget pä bensin (prop. 1978/79:115 bilaga 4, SkU 1978/79:44, rskr 1978/79:430). 1 förhållande fill vad som nu gäller bör därför endasi den ändringen göras att den lägre skattesatsen för gasol som används till tyngre bussar slopas. Skatten bör säledes enhetligt bestämmas till 29 öre per liter. Som grund för skatteberäkningen bör, som har anförts i promemorian, läggas varans fakturerade volym.

För att så långt del är möjligt göra beskatlningsformerna enhetliga för bensin och gasol bör så få särbestämmelser om gasol som möjligt införas i lagen. Endast när det gäller fillåtna avdrag enligt 7 § 1 mom. bensinskatte­lagen behöver enligt min mening vissa ändringar göras.

Enligl den gällande lydelsen av 7 § 1 mom. f) får avdrag i deklarationen göras för bensin, som har förbrukats eller försålts för förbrukning för annal tekniskt ändamål än molordrifl, dock inte för framställning av vara som är lämpad eller avsedd för motordrift eller som har förpackals eller försålts för alt förpackas i sådan särskild förpackning om högst en liter som avses i 1 § andra stycket. Genom bestämmelsen i I § tredje stycket gäller detta även motoralkohol. Skälet fill inskränkningen i avdragsrällen för bränsle i sådana förpackningar är alt någon skatt inte utgår för en sådan vara.

Genom att bensinskatlelagen ändras till atl avse även gasol blir avdrags­reglerna i 7 § 1 mom. i princip fillämpliga också på gasol. Sådan gasol som

Prop. 1980/81:121

10

enligt det föreslagna tillägget till I § andra stycket skall vara skattefri bör självfallet, liksom sådan bensin som enligt samma stycke är fri från skatt, undantas från avdragsrällen enligl 7 § 1 mom. f), även om den kan anses ha förbrukats eller försålts för förbrukning för annal tekniskt ändamål än motordrift.

För överskådlighetens skull bör samtliga undanlag lill avdragsrällen enligt 7 § 1 mom. O sammanföras lill ett nytt andra stycke lill 7 § I mom.

När det gäller gasol har dock RSV påpekat att avdragsbestämmelserna måsle kompletteras så atl det blir möjligt för registrerade företag alt fylla gasol på flaskor så alt gasolen blir skattefri enligt del nyss föreslagna fillägget fill 1 § andra stycket, ulan att skall utgår för det ianspråktagande som påfyllningen utgår. Detta resullal kan uppnås på det sättet atl. om skatt skulle utgå på grund av ianspråktagandet, avdrag samtidigt medges enligt etl nytt tredje stycke till 7 § I mom. Bestämmelserna om bensin som är avsedd för andra ändamål än motordrift och motoralkoholer i förpack­ningar om högst en liter bör, för att undvika missförstånd, utformas på motsvarande sätt.

Jag föreslår därför att 7 § 1 mom. bensinskattelagen ändras på det sätt jag nu har angett.

Innan jag lämnar bensinskaUelagen vill jag la upp ytteriigare en fräga som avser motoralkoholer.

Enligt 1 § första stycket b) utgår bensinskatt för melylalkohol (metanol), eiylalkohol (etanol), propylalkohol, isopropylalkohol och andra än under a) avsedda blandningar, som innehåller sådana alkoholer (ur tulltaxe­nummer 22.08, 29.04 och 38.19), allt under förutsätlning att varorna är avsedda för användning till motordrifl. Dessa varor kallas med etl gemen­samt namn motoralkohol. För alkoholen utgår skallen enligt 2 S med 39 öre per liter. Ingår en sådan alkohol i en sädan blandning som avses i 1 § första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoholen med 39 öre per liter och med 1 krona 13 öre per liter för blandningen i övrigl.

Vid sidan av de nu nämnda alkoholerna används i liten utsträckning även andra alkoholer, vilka liksom propylalkohol och isopropylalkohol är högre alkoholer än metanol och elanol. Även derivat av metanol och etanol av lyp elrar kan komma till användning. Dessa alkoholer och elrar fillsäUs bl.a. för all förbättra blandbarheten med bensinkolväten och öka toleransen mot vattenstörningar.

Även dessa alkoholer och elrar bör beskattas som motoralkohol. Detta kan enklast uppnås genom en ändring av 1 § första stycket b) saml i del nuvarande första stycket av 2 § bensinskatlelagen. Uttrycket motoralko­hol bör även i fortsättningen användas som beteckning på de varor som anges i I § första stycket b) bensinskaUelagen.

Ulöver de ändringar i bensinskattelagen som jag nu har berört krävs vissa ändringar i energiskatlelagen.

I 4 § energiskattelagen bör anges alt med bensin avses de varuslag som

Prop. 1980/81:121

11

är skattepliktiga enligt I § första stycket a) och b) bensinskatlelagen och alt med gasol avses vara som anges i 1 S första stycket c) bensinskattela­gen.

Den i 5 § energiskatlelagen angivna särskilda skattesatsen för tyngre bussar bör, i likhel med vad jag har förordat i fråga om bensinskatten på gasol, slopas.

Enligt nuvarande gasolskatteförordning är varje kalenderkvartal be­skaltningsperiod. Det är lämpligl alt de nya reglerna träder i kraft vid utgången av ett sådant kvartal. Jag anser att de nya reglerna bör träda i kraft den Ijuli 1981.

Med hänsyn till de nu genomgångna lagstiftningsfrågornas beskaffenhet är det enligl min mening inle motiverat all inhämta lagrådels yttrande över lagförslagen.

3 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen atl antaga inom budgetdepartementet upprättade förslag lill

1.

lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt,

2.

lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagl fram.

Prop. 1980/81:121

13

Bilaga I

BUDGET­DEPARTEMENTET

OMLÄGGNINQ AV GASOLBESKATTNINGEN

Ds B 1980:12

Prop. 1980/81:121

14

1       INLEDNING

Under senare tid har gasol' f

å

tt en 

ö

kad anv

ä

ndning som motorbr

ä

nsle.  Antalet motorfordon, som kan drivas med ga­sol

ö

kar.  Enligt g

ä

llande beskattningsbest

ä

iranelser 

ä

r det den enskilde fordons

ä

garen som 

ä

r skattskyldig till gasol­skatt under det att tillverkaren/f

ö

rsaljaren 

ä

r skattskyl­dig n

ä

r det g

ä

ller bensin och motorbr

ä

nnolja.  I prop. 1978/79:115 bilaga 4, som bl.a. inneh

ö

ll f

ö

rslag om h

ö

j­ning av skatterna p

å

 bensin och gasol, uttalade f

ö

redra­gande statsr

å

det bl.a. f

ö

ljande.

Jag vill i detta sammanhang erinra om att det enligt g

ä

l­lande best

ä

mmelser

ä

r fordons

ä

garen sora 

ä

r skattskyldig till gasolskatt.  Detta f

ö

rh

ä

llande utg

ö

r f.ii. inge't'pro­blem, d

å

 endast ett f

å

tal fordon 

ä

r inr

ä

ttade f

ö

r gasol­drift.  Skulle antalet s

å

dana .fordon>

ö

ka kraftigt, upp­st

å

r givetvis praktiska 

ö

l

ä

genheter itied ett stort antal skattskyldiga.  Det kan d

å

finnas anledning att 

å

terkomma med f

ö

rslag till 

ä

ndrade best

ä

mmelser p

å

 denna punkt.

I det f

ö

ljande diskuteras f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att g

å

ö

ver till ett annat beskattningssystem och hur detta b

ö

r vara utformat.

2       G

Ä

LLANDE BEST

Ä

MMELSER M.M.

Den s

ä

rskilda beskattningen av gasol regleras i f

ö

rordningen 0 964:352) om gasolskatt (

ä

ndrad senast 1974:863), gasolskat-tef

ö

rordningen, och kung

ö

relsen (1964:353) med till

ä

mpnings­f

ö

reskrifter till f

ö

rordningen om gasolskatt (

ä

ndrad senast 1969:304), gasolskattekung

ö

relsen.  Vidare 

ä

r lagen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtionsbeskattning (

ä

ndrad se­nast 1979:177), f

ö

rfarandelagen, till

ä

mplig p

å

 gasolskatten. Till

ä

mpningsf

ö

reskrifter har meddelats i kontrollstyrelsens cirkul

ä

r den 29 juni 1964 ang

å

ende gasolskatt.  F

ö

reskrif­terna g

ä

ller fortfarande.

Prop. 1980/81:121

15

I det f

ö

ljande beskrivs huvuddragen av regelsystemet. D

ä

r inte annat anges avser paragrafh

ä

nvisningarna gasolskatte-f

ö

rordningen.

Under beteckningen gasol har sammanf

ö

rts vissa gasformiga drivmedel f

ö

r motorfordon.  Gasol 

ä

r skattepliktig om den anv

ä

nds f

ö

r drift av motor i motorfordon, traktor klass I eller registrerat motorredskap.  Som f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r skatteplikter, anges dessutom att fordonet skall vara upp­taget i bilregistret och inte vara avst

ä

llt eller att for­donet f

å

r brukas enligt vissa n

ä

rmare angivna licenser el­ler tillst

å

nd.  Gasol som anv

ä

nds till tordon som p

å

 vissa grunder 

ä

r undantagna fr

å

n v

ä

gtrafikskatteplikt

ä

r inte skattepliktig (1 

§

).

Skattskyldig 

ä

r det gasoldrivna fordonets 

ä

gare, varmed f

ö

rst

å

s den som 

ä

r eller b

ö

r vara antecknad i bilregistret scm 

ä

gare eller den scm 

ä

r 

ä

gare av fordon som f

ä

r brukas med st

ö

d av de ovan n

ä

mnda licenserna eller tillst

å

nden. Skattskyldigheten intr

ä

der d

å

 gasol fylls p

å

 br

ä

r.sletank i motorfordon eller d

å

gasolfylld br

ä

nsletank tillf

ö

rs .-nctcr-fordonet (3 

§

) .

Riksskatteverket (RSV), tidigare kontrcllstyrelsen, 

ä

r beskattningsmyndighet vad g

ä

ller gasolskatten (2 

§

).  Den skattskyldige skall vara registrerad hos RSV (4 

§

) och deklarera (6 

§

) och erl

ä

gga skatten till verket (26 

§

 f

ö

r-farandelagsn).  Beskattningsperioden 

ä

r kalenderkvartal, om inte verket f

ö

reskriver annat.  Deklarationen skall i normalfallet ges in inom en m

å

nad efter kvartalets utig

å

ng (6 

§

). Skatten skall samtidigt betalas (26 

§

f

ö

rfarande­lagen) .

Skatten ber

ä

knas efter volymen av den till v

ä

tska kondense­rade gasen (5 

§

).  I praktiken torde detta inneb

ä

ra den ink

ö

pta volymen.  M

ö

jlighet finns till avdrag f

ö

r gasol

Prop. 1980/81:121

16

som i n

å

gon omfattning anv

ä

nds f

ö

r drift av tippnings-eller lastningsanordningar eller i 

ö

vrigt f

ö

r andra 

ä

nda­m

å

l 

ä

n framf

ö

rande av fordonen (7 

§

) .

Vissa kontroll- och ansvarsf

ö

reskrifter har meddelats (8 - 12 

§§

samt 1 och 2 

§§

 gasolskattekung

ö

relsen). Till-l

ä

mpningsf

ö

reskrifter f

å

r meddelas av regeringen (14 

§

) eller RSV (3 

§

 gasolskattekung

ö

relsen).

Gasolskatten utg

å

r f.n. med 22 

ö

re per liter i fr

å

ga om bussar vars tj

ä

nstevikt 

ö

verstiger 3 ton och med 29 

ö

re per liter i fr

å

ga om 

ö

vriga fordon (5 

§

). Dessutom utg

å

r f

ö

r gasol allm

ä

n energiskatt enligt samma grunder som den s

ä

rskilda gasolskatten.  Den allm

ä

nna energiskatten f

ö

r gasol utg

ö

r i fr

å

ga om bussar vars tj

ä

nstevikt 

ö

verstiger 3 ton 34 

ö

re per liter och i fr

å

ga om 

ö

vriga fordon 39 

ö

re per liter (1, 4 och 5 

§§

 lagen (1957:262) om allm

ä

n energi­skatt) .  Skattebelastningen f

ö

r gasol utg

ö

r s

å

ledes nu sam­manlagt 56 resp. 68 

ö

re per liter beroende p

å

 till vilken typ av fordon det anv

ä

nds.

Merv

ä

rdeskatt utg

å

r i princip inte p

å

 gasol.  Denna skatte­frihet g

ä

ller dock inte om gasoien med h

ä

nsyn tili f

ö

rs

ä

lj­ningsform, kva.Ttitet eiler f

ö

rpackning har karakt

ä

r av bu-ti.ksvara (8 

§

 4 samt fj

ä

rde stycket av anvisningarna till 8

§

 lagen (1963:430) om merv

ä

rdeskatt). Riksskatten

ä

mnden har uttalat att gasol i flaskor t.o.m. 45 kg utg

ö

r butiks­vara och d

ä

rmed skattepliktig vara (RSN 1969:88.2).

I proposition till riksdagen (prop. 1973/79:115 bilaga 4) har f

ö

redragande statsr

å

det uttalat att relationen mellan g

ä

llande skatte- och avgiftsuttag p

å

 be.nsin och gasol i huvudsak b

ö

r bibeh

å

llas tills vidare.  Riksdagen har god­k

ä

nt uttalandet i propositionen i denna fr

å

ga (SkU 1978/79: 44, rskr 430).  I december 1979 h

ö

jdes d

ä

rf

ö

r skatten p

å 

gasol med 13 

ö

re per liter under det att skatten p

å

 ben­sin h

ö

jdes med 25 

ö

re per liter (prop. 1979/80:30, SkU 1979/80:15, rskr 1979/80:71, SFS 1979:1047 och 1048).

Prop. 1980/81:121

17

Den tidigare specialdestineringen av gasolskatten har upp­h

ö

rt fr.o.m. budget

å

ret 1980/81 (prop. 1976/77:130, FiU 1977/78:1, rskr 19).

3       GASOLF

Ö

RS

Ä

LJNINGEN M.M.

Fr

å

n Svenska Petroleum Institutet har f

ö

ljande uppgifter inh

ä

mtats.

Under 

å

r 1979 producerades inora landet 141 000 ton, i.mpor-terades 87 000 ton och exporterades 13 000 ton gasol. Netto­tillf

ö

rseln av gasol var allts

å

 215 000 ton.  Av denna ga­sol f

ö

rbrukades 196 000 ton och 19 000 ton anv

ä

ndes f

ö

r en lageruppbyggnad.  N

ä

stan all gasol f

ö

rbrukades inom in­dustrin.  Endast n

å

gra procent f

ö

rbrukades vid drift av motorfordon.

Det finns ett tiotal tillverkare och import

ö

rer av gasol i Sverige.  Hit h

ö

r n

å

gra av de stora bensinbolagen.  En­dast sex gasta.nkstationer finns f.n. inom landet.  Av dessa 

ä

r tre bel

ä

gna i Stockholm, en i Nyk

ö

ping, an i[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

och en i G

ö

teborg.

Priset f

ö

r gasol vid tankning

ä

r f.n. (juni 1980) 95 

ö

re per liter.  Ett av bolagen har dock nyligen h

ö

jt priset till 1,10 kr. per liter.   D

ä

rtill kommer skatt, i normal­fallet 68 

ö

re per liter.  Den sammanlagda liter.kostr.aden f

ö

r fordons

ä

garen utg

ö

r s

å

ledes 1,63 kr per liter.  F

ö

r­brukningen av gasol ligger i allm

ä

nhet ca 20 % h

ö

gre 

ä

n bensinf

ö

rbrukningen n

ä

r fordonen 

ä

r likv

ä

rdiga.

Hos RSV fanns i b

ö

rjan av 

å

r 1980 endast fem registrerade skattskyldiga f

ö

r gasolskatt.  Enligt uppgift fr

å

n verket fanns vid sarama tidpunkt omkring 150 gasoldrivna fordon i trafik.  Omkring 30 av dessa 

ä

r traktorer eller motor-

2   Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 121

Prop. 1980/81:121

18

redskap som drivs uteslutande p

ä

 gasol, medan 

ö

vriga

ä

r fordon som kan drivas s

å

v

ä

l med bensin som med gasol.

En del uppgifter tyder p

å

 att b

ä

de antalet skattskyldiga och antalet gasoldrivna fordon i landet inom en n

ä

ra fram­tid kan komma att 

ö

ka avsev

ä

rt.  Redan nu torde 

å

tskilliga gasoldrivna fordon framf

ö

ras utan att gasolskatt erl

ä

ggs.

4       T

Ä

NKBARA ALTERNATIV TILL NUVARANDE BESKATTNING

Den nuvarande gasolbeskattningen har byggts upp efter saimna principer som g

ä

llde f

ö

r den tidigare utg

å

ende s

ä

rskilda br

ä

nnoljeskatten f

ö

r f

ö

rbrukare.  Av f

ö

rarbetena till gasol-skattef

ö

rordningen framg

å

r att man f

ö

re genomf

ö

randet haft 

ä

ven andra skatteformer under 

ö

verv

ä

gande, fr

ä

mst antingen en f

ö

rh

ö

jd fordonsskatt eller ett uttag i form av kilometer­skatt f

ö

r gasoldrivna fordon.

Det finns nu anledning att 

å

nyo aktualisera dessa skatte­former.  Dessutom diskuteras m

ö

jligheten att efter m

ö

nster av bensinskatten l

ä

gga skattskyldigheten p

å

 tillverkaren/ f

ö

rs

ä

ljaren.

4.1     F

ö

rh

ö

jd fordonsskatt

Om man tar ut en h

ö

gre

å

rlig fordonsskatt f

ö

r de gasoldriv­na fordonen 

ä

n f

ö

r andra fordon kan man avst

å

 fr

å

n att be­skatta gasolen s

ä

rs.kilt.

I den departementspromemoria som l

å

g till grund f

ö

r inf

ö­

randet av gasolskatten (Fi stencil 1962:12) p

å

pekades att beskattningen av de gasoldrivna fordonen var utformad p

ä

detta s

ä

tt i Danmark. Det framh

ö

lls att principen gynna­de 

ä

gare av fordon med l

å

nga 

å

rliga k

ö

rstr

ä

ckor men miss­gynnade dem, som mera sporadiskt utnyttjade sina fordon. Enligt promemorian medf

ö

rde detta sv

å

righeter vid avv

ä

g-

Prop. 1980/81:121

19

ningen av skattesatsen, eftersom utg

å

ngspunkten m

å

ste bli medeltalet av k

ö

rstr

ä

ckorna f

ö

r de fordon vilka utnyttjades intensivt, dvs. taxibilar och lastbilar med l

å

nga k

ö

r­str

ä

ckor.  A andra sidan betonades att denna modell fr

å

n kontrollsynpunkt avgjort var att f

ö

redra.

I prop. 1964:97 avvisade departementschefen fordonsskatte­alternativet, eftersom det med h

ä

nsyn till fordonens varie­rande k

ö

rstr

ä

ckor knappast kunde f

ö

renas med principen om f

ö

rdelning av skattebelastningen efter den kostnad olika fordon orsakade v

ä

gv

ä

sendet, den s.k. kostnadsansvarig-hetsprincipen.

4.2    Kilometerskatt

Redan 

å

r 1962 till

ä

mpades i Norge ett system som innebar att en s

ä

rskild kilometeravgift utgick f

ö

r motorfordon som drevs med skattefritt br

ä

nsle, d

ä

ribland gasol.  Enligt prop. 1964:97 ans

å

gs emellertid denna beskattningsform ol

ä

mplig i Sverige f

ö

r gasoldrivna fordon, bl.a. d

ä

rf

ö

r att den kunde v

å

lla ol

ä

genheter vid anv

ä

nding v

ä

xelvis av gasol och andra motorbr

ä

nslen.

D

ä

 kilometerskatten skulle inf

ö

ras i Sverige i b

ö

rjan av 1970-talet f

ö

r bl.a. br

ä

nnoljedrivna fordon 

ö

verv

ä

gdes om ocks

å

 gasoldrivna fordon skulle inordnas under denna be­skattningsform.  I bilskatteutredningens slutbet

ä

nkande V

ä

gtrafikbeskattningen (SOU 1972:42 sid. 102) anf

ö

rdes bl.a. f

ö

ljande.

Gasoldrivna fordon har under de senare 

å

ren knappast fun­nits i landet.  Enligt uppgift fr

å

n riksskatteverket fanns det vid ing

å

ngen av 

å

r 1972 s

ä

lunda inte n

å

got s

å

dant for­don registrerat.  Fr

å

gan om l

ä

mplig beskattningsform f

ö

r gasoldrivna fordon har d

ä

rf

ö

r f

ö

r.n

ä

rvarande ingen prak­tisk betydelse.  Utredningen vill dock framh

å

lla n

å

gra aspekter p

å

 beskattningen av s

å

dana fordon.

Skulle fordonstypen bli mera allm

ä

n finns det lika goda sk

ä

l att kilometerbeskatta de gasoldrivna fordonen som de br

ä

nnoljedrivna.  D

ä

rvid kan vissa komplikationer upp-

Prop. 1980/81:121

20

st

å

.  Det finns n

ä

mligen konstruktioner, som medger om­v

ä

xlande bensin- och gasoldrift med en och samma motor i ett fordon.  Om dessa  problem  skall undg

å

s, f

å

r man utrusta denna typ av fordon med en s

ä

rskild apparatur, som registrerar drivmedelsanv

ä

ndningen, och s

ä

rskilda skatteregler f

å

r inf

ö

ras f

ö

r dem.  Apparatur av n

ä

mnt slag finns inte tillg

ä

nglig.

Beskattningen av br

ä

nnoljedrivna resp. gasoldrivna fordon 

ä

r vidare i avseende p

å

 skattesatserna uppbyggd p

ä

 olika s

ä

tt.  Automobilskatten 

ä

r lika f

ö

r bensin- och gasol­drivna fordon.  Gasolskatten per tonkilometer r

ä

knat mot­svarar ocks

å

 - utom betr. tyngre bussar - bensinskatten. I fr

å

ga om energiskatten 

ä

r att m

ä

rka, att den skiljer sig i konstruktion betr. 

å

 ena sidan br

ä

nnolja och 

å

andra si­dan gasol i det att den utg

å

r p

å

 all br

ä

nnolja men endast p

å

 s

å

dan gasol sora anv

ä

nds som drivmedel f

ö

r motorfordon eller trafiktraktor.  

Ä

ven den s

ä

rskilda motorbr

ä

nsle­skatten 

ä

r olika f

ö

r br

ä

nnolja resp. gasol.  Dessa f

ö

r­h

å

llanden skulle vid kilometerbeskattning av de gasol­drivna fordonen medf

ö

ra behov av olika skatteskalor f

ö

r br

ä

nnoljedrivna resp. gasoldrivna fordon, vilket utg

ö

r en komplikation som b

ö

r undvikas.

.Med h

ä

nsyn till det anf

ö

rda b

ö

r i vart fall i nul

ä

get nuva­rande skatteformer (fordonsskatt, gasolskatt, energiskatt och s

ä

rskild motorbr

ä

nsleskatt) bibeh

å

llas f

ö

r gasoldrivna fordon.

4.3    Skattskyldighet f

ö

r tillverkare/f

ö

rs

ä

ljare

I prop. 1964:97 uttalades att man vid gasolbeskattningen bor­de knyta an till det skattesystem som redan till

ä

mpades i fr

å

ga om drivmedelsbeskattningen.  H

ä

rvid hade man att v

ä

lja mellan tv

å

 olika metoder.

Den ena metoden var den som anv

ä

ndes f

ö

r all bensin och f

ö

r br

ä

nnolja i allm

ä

nhet.  Beskattningen av bensin, som regleras i lagen (1961:372) om bensinskatt (

ä

ndrad senast 1979:1048), bensinskattelagen, 

ä

r i huvuddrag utformad p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

Bensinskatt erl

ä

ggs till riksskatteverket av den som tillver­kar eller i st

ö

rre omfattning 

å

terf

ö

rs

ä

ljer bensin.  Skatt­skyldigheten intr

ä

der n

ä

r bensinen, levereras till bensin­stationerna, d

ä

r konsumenterna sedan f

ä

r k

ö

pa drivmedlet i

Prop. 1980/81:121

21

beskattat skick. Fordons

ä

garna beh

ö

ver s

å

ledes inte sj

ä

lva redovisa n

å

gon skatt. Skatten betalas inom 75 dagar efter utg

å

ngen av den m

å

nad, under vilken leverans har skett. De som 

ä

r skyldiga att betala skatt 

ä

r registrerade hos riks­skatteverket som skattskyldiga. Om n

å

gon som inte 

ä

r re­gistrerad importerar bensin betalas skatten i st

ä

llet till tullverket vid importen.

Ä

ven den som i st

ö

rre omfattning f

ö

rbrukar bensin, t.ex. ett industrif

ö

retag, kan f

å

bli registrerad som skattskyl­dig och f

ä

r d

å

 ink

ö

pa bensin i skattefritt skick och i f

ö

rekommande fall erl

ä

gga skatt till riksskatteverket. En f

ö

rbrukare som i mera avsev

ä

rd omfattning nyttjar bensin f

ö

r annat tekniskt 

ä

ndam

å

l 

ä

n motordrift kan p

å

 visst s

ä

tt f

å

skattefrihet f

ö

r bensin.  Tekniskt sett 

ä

r detta anord­nat s

ä

 att de, om de 

ä

r registrerade hos riksskatteverket, f

å

r g

ö

ra avdrag i sin deklaration och i annat fall kan f

å 

k

ö

pa bensin skattefritt fr

å

n registrerat oljef

ö

retag mot f

ö

rs

ä

kran om anv

ä

ndningen.  De skattefria 

ä

ndam

å

len 

ä

r an­givna i lagen.  Dit h

ö

r exempelvis drift av flygplan och sp

å

rbundna fordon och anv

ä

ndning f

ö

r kemiskt tekniska 

ä

nda­m

å

l, t.ex. tv

ä

tt och fettextraktion.  Den som p

å

 detta s

ä

tt f

ä

r g

ö

ra avdrag f

ö

r hela den m

ä

ngd bensin f

ö

r vilken skatt­skyldighet intr

ä

tt under ett kalender

å

r f

å

r efter s

ä

rskilt medgivande av riksskatteverket l

ä

mna deklaration f

ö

r hela kalender

å

ret.

P

å

 grund av bl.a. bensinskattens hittillsvarande special-destinering till v

ä

gv

ä

sendet utg

å

r kompensation f

ö

r bensin som anv

ä

.nds inom vissa n

ä

ringsgrenar f

ö

r andra 

ä

ndam

å

l 

ä

n f

ö

r drift av motorfordon.  Viss kompensation utg

ä

r ocks

å 

till handikappade fordons

ä

gare.

Hos riksskatteverket finns f.n. ca 800 registrerade skatt­skyldiga.  Av dessa 

ä

r ett 60-tal skattskyldiga tillver­kare och 

å

terf

ö

rs

ä

ljare , varav 5 eller 6 

ä

r bensinbolag med egna raffinaderier och ca 15 andra bensinbolag.  

ö

vriga

Prop. 1980/81:121

22

registrerade 

ä

r f

ö

rbrukare.  D

ä

rtill kommer vissa sora mot f

ö

rs

ä

kran medgetts tillst

å

nd att ink

ö

pa bensin utan p

å­

f

ö

r ing av skatt.

Den andra metoden f

ö

r beskattning scm 

ö

verv

ä

gdes n

ä

r gasol­skatten inf

ö

rdes var den som till

ä

mpades f

ö

r vissa f

ö

rbru­kare av s

å

v

ä

l skattepliktig som skattefri br

ä

nnolja.  Enligt f

ö

rordningen (1961:653) om br

ä

nnoljeskatt, som d

å

 g

ä

llde, kunde fordons

ä

garen deklarera och erl

ä

gga skatten till be­skattningsmyndigheten i efterskott f

ö

r viss period.

Eftersom utg

å

ngspunkten var att gasolen skulle beskattas endast i den m

ä

n den kom till anv

ä

ndning f

ö

r motorfordons­br

ä

nsle och denna anv

ä

ndning angavs vara obetydlig befara­de man att kontrollen av att skatten verkligen togs ut p

å 

denna obetydliga del av f

ö

rs

ä

ljningen skulle v

å

lla opro­portionerliga sv

å

righeter, om beskattningen av gasol ut­formades enligt den f

ö

rstn

ä

mnda metoden.

Som n

ä

mnts tidigare besl

ö

ts i st

ä

llet att de som nyttjade gasolen f

ö

r framdrivande av motorfordon skulle deklarera och erl

ä

gga skatten till beskattningsmyndigheten.  Den som f

ö

rfogade 

ö

ver ett gasoldrivet motorfordon skulle vara skyl­dig att l

å

ta registrera sig hos beskattningsmyndigheten.

5       

Ö

VERV

Ä

GANDEN OCH F

Ö

RSLAG

De redan p

å

talade ol

ä

genheterna med f

ö

rh

ö

jd fordonsskatt f

ö

r gasoldrivna fordon 

ä

ger alltj

ä

mt giltighet.  Nackde­larna f

å

r anses st

ö

rre

ä

n de f

ö

rdelar som st

å

r att vinna fr

ä

n uppb

ö

rds- och kontrollsynpunkt.  En 

ö

verg

å

ng till ett s

å

dant system b

ö

r d

ä

rf

ö

r inte ske.

Prop. 1980/81:121

23

En 

ö

verg

å

ng till kilometerbeskattning av gasoldrivna for­don inneb

ä

r att problem uppst

å

r i fr

å

ga om fordon som 

ä

r konstruerade s

å

att de kan k

ö

ras omv

ä

xlande med bensin och gasol.  D

ä

rtill kommer att v

ä

gtrafikskatteutredningen har f

å

tt i uppdrag att g

ö

ra en utv

ä

rdering av kilometerskatte­systemet och bed

ö

ma alternativa beskattningsformer. Innan resultatet av detta arbete f

ö

religger b

ö

r kilometerskatte­systemet inte utvidgas till att omfatta nya fordonskate­gorier.

Av de tillg

ä

ngliga alternativen till f

ö

r

ä

ndring 

å

terst

å

r allt s

ä

 endast det som inneb

ä

r att skattskyldigheten l

ä

ggs 

ö

ver p

ä 

tillverkare/f

ö

rs

ä

ljare och import

ö

r efter f

ö

rebild av bensin­skatten.  I det f

ö

ljande behandlas en s

å

dan ordning.

5.1    Det skattepliktiga varuomr

å

det

Huvudinriktningen b

ö

r vara att gasol som anv

ä

nds f

ö

r motor­drift skall beskattas.

Enligt den nuvarande gasolskattef

ö

rcrdningen beskrivs den skattepliktiga varan som "gasol och annan till tulltaxe­nummer 27.11, 29.01 eller 38.19 h

ä

nf

ö

rlig vara, som helt eller till huvudsaklig del best

å

r av gasformiga kolv

ä

ten". Detta inneb

ä

r att alla gasformiga kolv

ä

ten 

ä

r skatteplik­tiga.

Motorgas best

å

r till 90-95 % av prop

å

n. Det har ansetts 

ö

nskv

ä

rt att gasolen f

ö

r fordonsdrift har en enhetlig sammans

ä

ttning f

ö

r att inte 

ä

ventyra avgasreningen.  En svensk standard h

å

l er f.n. p

å

 att utarbetas.

Prop. 1980/81:121

24

Om som hittills alla gasformiga kolv

ä

gen g

ö

rs skattepliktiga skulle detta inneb

ä

ra att gasen metan, som framst

ä

lls bl.a. i saraband med att reningsverken rotar slam, skulle omfattas av skatteplikten.  

Ä

ven den metangas som bildas i en g

ö

dsel­stack och som tas tillvara skulle kunna bli skattepliktig. Metangasen anv

ä

nds mest f

ö

r uppv

ä

rmning av lokaler men kan 

ä

ven raed hj

ä

lp av viss utrustning utnyttjas f

ö

r elproduk­tion.

En 

ö

verf

ö

ring i of

ö

r

ä

ndrad form av det skattepliktiga varu­omr

å

det skulle med andra ord inneb

ä

ra att vissa personer skulle beh

ö

va klassificeras sora tillverkare av skattepliktig vara, trots att den gas de framst

ä

ller inte 

ä

r avsedd f

ö

r motordrift.  Det skattepliktiga varuomr

å

det b

ö

r avgr

ä

nsas s

ä

att dessa i st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning utesluts. Detta kan ske genom att man tar fasta p

ä

 att den gas som nu an­v

ä

nds f

ö

r motordrift 

ä

r i flytande form och f

ö

rvaras under visst 

ö

vertryck.

Vidare b

ö

r de skattepliktiga varorna kunna definieras utan h

ä

nvisningar till tulltaxenummer.  En l

ä

mplig avgr

ä

nsning uppn

ä

s om skatteplikten omfattar de varor som nu anges i tullta.xenummer 27.11, petroleumgaser och andra gasformiga kolv

ä

ten.

Som tidigare n

ä

mnts

ä

r gasol en merv

ä

rdeskattepliktig vara n

ä

r den s

ä

ljs i flaskor t.o.m. 45 kg.  S

å

dan gasol torde normalt inte anv

ä

ndas tili motordrift.

Enligt Svenska Petroleum Institutet varierar priset f

ö

r gasol i flaska exkl. merv

ä

rdeskatt mellan 2,40 kr. och 2,70 kr. per liter.  Som tidigare n

ä

mnts 

ä

r kostnaden p

ä

 motorgas i annan form i normala fall 1,63 kr. per liter, skatten medr

ä

knad.  N

å

gon ekonomisk f

ö

rdel med att anv

ä

nda gasol i flaska till motor­fordon finns d

ä

rf

ö

r inte.

Prop. 1980/81:121

25

Vissa praktiska sk

ä

l talar f

ö

r att gasol i flaska 

ä

ven i forts

ä

ttningen b

ö

r vara merv

ä

rdeskattepliktig och d

ä

rf

ö

r undantas fr

å

n den s

ä

rskilda gasolbeskattningen.

5.2    Skattskyldighet och tidpunkten f

ö

r skattskyldig­hetens intr

ä

de, registreri.ng m.m.

I likhet med vad som g

ä

ller i fr

ä

ga om t.ex. bensinskatten b

ö

r den som inom landet tillverkar gasol alltid vara skatt­skyldig f

ö

r denna verksamhet.  Ett registreringsf

ö

rfarande efter sedvanligt punktskattera

ö

nster b

ö

r inf

ö

ras.  Det b

ö

r finnas en m

ö

jlighet f

ö

r dem sora i st

ö

rre omfattning 

å

ter­f

ö

rs

ä

ljer eller f

ö

rbrukar gasol eller h

å

ller gasol i la­ger att efter ans

ö

kan registreras som skattskyldiga.

Enligt bensinskattekung

ö

relsen f

å

r registrering inte v

ä

g­ras den som antingen h

å

ller i lager minst 15 000 ra  ben­sin eller har en 

ä

rlig oms

ä

ttning av minst 50 000 m ben­sin.  Registreri.ng f

å

r inte heller v

ä

gras f

ö

rbrukare som anv

ä

nder bensin f

ö

r vissa skattefria 

ä

ndam

å

l, om f

ö

rbruk­ningen uppg

å

r till l

ä

gst 500 liter per kvartal.

Dessa kvantitetsgr

ä

nser kan inte utan vidare 

ö

verf

ö

ras p

å 

gasol.  Med utg

å

ngspunkt i att f

ö

rbrukningen av gasol vo­lymm

ä

ssigt 

ö

verstiger bensinf

ö

rbrukningen med 20 % i mo­torer som 

ä

r j

ä

mf

ö

rbara torde man f

ö

r gasolens del kunna 

ö

ka de m

ä

ngder scm anges i bensinskattekung

ö

relsen med 20 %. Dessa blir d

å

 18 000 m"', 60 000 m" resp. 600 liter gasol. Den sistn

ä

mnda kvantiteten, som skulle avse l

ä

gsta f

ö

r­brukning per kvartal, b

ö

r dock anges omr

ä

knad till 

å

rs­f

ö

rbrukning.  Talet blir d

å

 i st

ä

llet 2 400 liter.

Skattskyldigheten b

ö

r, efter f

ö

rebild av bensinskatten, intr

ä

da vid leveransen, antingen denna sker till en ore­gistrerad k

ö

pare eller till ett eget f

ö

rs

ä

ljningsst

ä

lle f

ö

r detaljf

ö

rs

ä

ljning som inte utg

ö

rs av dep

å

.  Skattskyl­dighet b

ö

r ocks

å

 intr

ä

da vid egna uttag av skattepliktig

Prop. 1980/81:121

26

vara och vid avregistrering, om skattepliktig vara d

å

 finns i lager.

Enligt bensinskattelagen finns en m

ö

jlighet f

ö

r regeringen eller myndighet som regeringen best

ä

mmer att medge att bensin f

ä

r ink

ö

pas av oregistrerad k

ö

pare utan skatt mot f

ö

rs

ä

kran till den skattskyldige ang

å

ende bensinens anv

ä

ndning.  Best

ä

m­melsen 

ä

r avsedd att till

ä

mpas endast i undantagsfall.  Erfa­renheten visar att intygsgivningen ang

å

ende anv

ä

ndningen av skattepliktig vara medf

ö

r kr

å

ngel och kontrollsv

å

righeter. Med h

ä

nsyn h

ä

rtill och till de m

ö

jligheter till registrering som f

ö

reslagits b

ö

r n

å

gon, motsvarande undantagsbest

ä

mmelse inte g

ä

lla i fr

ä

ga om gasolskatten.

5.3         Beskattningsmyndighet och formerna f

ö

r redovisning

RSV b

ö

r vara beskattningsmyndighet utom d

å

 gasolen inf

ö

rs till landet av annan 

ä

n den som 

ä

r registrerad.  I s

å

dana fall b

ö

r tullverket vara beskattningsmyndighet.

Skatten b

ö

r redovisas i deklarationer efter m

ö

nster fr

å

n 

ö

vriga punktskatter.  Bensinskattelagens reglering torde kunna tj

ä

na som f

ö

rebild.  Gasolskatten b

ö

r dock som en huvudregel redo­visas per kalenderm

å

nad med m

ö

jlighet till 

å

rsredovisning cm s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger.  Detta b

ö

r i regel kunna anses vara fallet f

ö

r skattskyldiga som anv

ä

nder gasolen uteslutan­de f

ö

r skattefria 

ä

ndam

å

l.

Deklarationen b

ö

r l

ä

mnas senast en m

å

nad efter beskattnings­periodens utg

å

ng. N

å

got behov av en m

ö

jlighet till f

ö

rl

ä

ng­ning av denna frist torde inte finnas.

5.4         Avdragsm

ö

jligheter

N

ä

r det g

ä

ller m

ö

jligheterna till avdrag i deklarationen b

ö

r bensinskattelagens regler om avdrag f

ö

r tidigare beskattad vara

Prop. 1980/81:121

27

å

tertagen vara, vara som har exporterats samt vara som har s

å

lts .ned f

ö

rlust i den m

å

n f

ö

rlusten h

ä

nf

ö

r sig till bristande betalning fr

å

n k

ö

paren, inf

ö

ras 

ä

ven f

ö

r gasol­skatt.

Eftersom huvudregeln b

ö

r vara att gasol som anv

ä

nds f

ö

r motordrift skall beskattas b

ö

r vissa andra avdragsregler inf

ö

ras som medger skattefri anv

ä

ndning av gasolen. Des­sa avdragsregler b

ö

r utformas i anslutning till vad som g

ä

ller i fr

å

ga om bensinskatt.  Vissa modifieringar be­h

ö

vs dock.

Eftersom gasolskatten - i likhet med bensinskatten - inte l

ä

ngre 

ä

r specialdestinerad till v

ä

gv

ä

sendet saknas an­ledning att medge avdrag f

ö

r br

ä

nsle som anv

ä

nds till t

å

g och andra fordon p

å

 j

ä

rnv

ä

g eller till flygplan eller som f

ö

rbrukas i samband med motortillverkning eller motorprov­ning p

å

 provb

ä

dd.  De tv

ä

f

ö

rstn

ä

mnda anv

ä

ndningsomr

å

dena torde f.

ö

. i gasolskattesaramahang sakna betydelse.  F

ö

r gasolskatten b

ö

r inte n

ä

gon av dessa tre avdragsgrunder tas med.

Enligt 7 

§

 1 mom. f) bensinskattelagen f

å

r avdrag g

ö

ras f

ö

r vara som anv

ä

nds f

ö

r annat tekniskt 

ä

ndam

å

l 

ä

n motordrift. Denna avdragsgrund m

å

ste g

ä

lla 

ä

ven f

ö

r gasolskatt om hu­vudprincipen skall f

ö

ljas att endast gasol som anv

ä

nds f

ö

r motordrift skall beskattas.  Ordet "te.kniskt" b

ö

r d

ä

rvid kunna uteslutas.

Den industriella anv

ä

ndningen av gasol blir h

ä

rigenom skat­tefri. 

Ä

ven gasol som anv

ä

nds t.ex. f

ö

r framst

ä

llning av stadsgas blir h

ä

rigenom skattefri.

Avdrag b

ö

r medges 

ä

ven f

ö

r gasol som f

ö

rbrukats eller f

ö

r­s

å

lts f

ö

r f

ö

rbrukning vid produktion av skattepliktig elektrisk kraft.

Prop. 1980/81:121

28

Som n

ä

mnts b

ö

r en m

ö

jlighet finnas att l

ä

mna deklarationer f

ö

r helt 

å

r, t.ex. n

ä

r gasol f

ö

rbrukas endast f

ö

r skatte­fria 

ä

ndam

å

l.  Det kan 

ö

verv

ä

gas att inte l

å

ta dessa f

ö

rbru­kare vara skattskyldiga och att till

å

ta f

ö

rs

ä

ljning av gasol till dem utan skatt .mot f

ö

rs

ä

kran om gasolens anv

ä

ndning. En s

å

dan ordning skulle emellertid skapa vissa problem. Den skattskyldige f

ö

rs

ä

ljaren av varan skulle tvingas ta st

ä

ll­ning till om den uppgivna anv

ä

ndningen verkligen 

ä

r s

å

dan 

ä

tt d

é

n .medf

ö

r skattefrihet f

ö

r varan.  En felaktig bed

ö

m­ning skulle kunna medf

ö

ra att s

ä

ljaren avkr

ä

vdes skatt. Det kan f

ö

rutses att kontrollen i fr

å

ga om reglernas efterlevnad skulle bli besv

ä

rlig.

5.5    Underlag f

ö

r skatteber

ä

kning, skattesats

Enligt nu g

ä

llande gasolskattef

ö

rordni.ng skall skatten ber

ä

k­nas efter volymen av den till v

ä

tska kondenserade gasen vid skattskyldighetens intr

ä

de.  Kan skatten inte ber

ä

knas p

å

detta s

ä

tt fastst

ä

ller RSV grunderna f

ö

r ber

ä

kning av volymen.

Enligt den f

ö

reslagna ordningen skall endast gasol i flytande form vara skattepliktig.  I likhet med vad som g

ä

ller i fr

å

ga om bensinskatt b

ö

r d

ä

rf

ö

r den fakturerade volymen l

ä

ggas till grund f

ö

r skatteber

ä

kningen.  Kan skatten inte ber

ä

knas p

å 

s

å

dant s

ä

tt eller sker faktureringen inte enligt vedertagna grunder f

ä

r beskatt.ningsmyndigheten fastst

ä

lla grunder f

ö

r ber

ä

kning av volymen.

Den nuvarande skattesatsen 

ä

r 22 

ö

re per liter om gasolen anv

ä

nds till bussar vars tj

ä

nstevikt 

ö

verstiger 3 ton och 29 

ö

re per liter om gasolen anv

ä

nds till andra fordon.  Mot­svarande differentiering g

ö

rs i fr

å

ga om den allm

ä

nna ener­giskatten p

å

 gasol, d

ä

r skatten utg

ö

r 34 resp. 39 

ö

re per liter.

Prop. 1980/81:121

29

N

å

gon anledning att beh

ä

lla den s

ä

rskilda skattesatsen f

ö

r tyngre bussar torde inte finnas.  Gasolskatten kan d

ä

rf

ö

r best

ä

mmas till 29 

ö

re per liter och den allm

ä

nna energi­skatten till 39 

ö

re per liter.

5.6    F

ö

rfattningsregleringar

Den f

ö

reslagna beskattningsordningen f

ö

r gasol b

ö

r regleras i en ny lag om gasolskatt.  Till

ä

mpningsf

ö

reskrifterna b

ö

r tas in i en s

ä

rskild regeringsf

ö

rfattning, dvs. en ny gasol­skattef

ö

rordning ,

I de fall RSV 

ä

r beskattningsmyndighet b

ö

r f

ö

rfarandelagen till

ä

mpas.  H

ä

rmed anknyts gasolskatten till den 

ö

vergri­pande regleringen av annan punktbeskattning.

N

ä

r gasolen inf

ö

rs till landet av den som 

ä

r oregistrerad och skatten s

å

lunda erl

ä

ggs till tullmyndighet b

ö

r tulla­gen (1963:670) och 46 

§

 f

ö

rfarandelagen g

ä

lla.

De uppr

ä

knade f

ö

rfattningarna i 1 

§

 f

ö

rsta stycket 2 skat­tebrottslagen (1971:69) och i 1 

§

 f

ö

rsta stycket 3 lagen (1971:1072) om f

ö

rm

å

nsber

ä

ttigade skattefordringar m.m. b

ö

r

ä

ndras till att omfatta 

ä

ven den f

ö

reslagna gasolskat-telagen.

Vidare b

ö

r vissa f

ö

ljd

ä

ndringar g

ö

ras i 4 och 5 

§§

energi­skattelagen.  Dessutom b

ö

r 25 

§

 andra stycket energiskatte­lagen 

ä

ndras s

å

att avdrag f

å

r g

ö

ras f

ö

r gasolskatt yid produktion av elkraft.

I 8 

§

 kung

ö

relsen (1964:351) med till

ä

mpningsf

ö

reskrifter till f

ö

rordningen om allm

ä

n energiskatt, energiskattekun­g

ö

relsen, h

ä

nvisas till dels bensinskattekung

ö

relsen (1961: 373), dels gasolskattekung

ö

relsen.  Denna paragraf m

å

ste s

ä

ledes 

ä

ndras.  I samband d

ä

rmed b

ö

r b

å

de bensinskatte­kung

ö

relsen och energiskattekung

ö

relsen, vilka i vissa h

ä

n­seenden blivit f

ö

r

å

ldrade, omarbetas.  Det huvudsakliga inne­h

å

llet b

ö

r dock kvarst

å

.

Prop. 1980/81:121

30

De nya f

ö

rfattningarna b

ö

r ben

ä

mnas f

ö

rordning om bensinskatt resp. f

ö

rordning om allm

ä

n energiskatt.  Best

ä

mmelser som 

å

l

ä

gger eller medger RSV att meddela anvisningar i olika h

ä

n­seenden b

ö

r slopas, eftersom denna uppgift f

ö

r RSV framg

å

r av 3 

§

1 f

ö

rordningen (1970:752) med instruktion f

ö

r riksskat teverket.  N

ä

r s

ä

dana anvisningar skall meddelas f

ö

rst efter samr

å

d med en annan myndighet b

ö

r dock detta anges i en f

ö

r­fattning.

Vidare b

ö

r 6 

§

 energiskattekung

ö

relsen slopas.  Best

ä

mmel­sen har tillkommit med tanke p

ä

 vissa avdrag som tidigare endast fick g

ö

ras efter s

ä

rskild myndighetspr

ö

vning men som nu 

ä

r f

ö

ljer direkt av 24 och 25 

§§

 energiskattelagen. Den uppgiftsskyldighet som anges i paragrafen t

ä

cks av den skyl­dighet att s

ö

rja f

ö

r ett godtagbart deklarationsunderlag som anges i 4 

§

 f

ö

rfarandelagen.

Slutligen b

ö

r best

ä

mmelsen i 1 

§

f

ö

rsta stycket andra punk­ten bensinskattekung

ö

relsen 

ä

ndras s

ä

att registrering inte f

ä

r v

ä

gras vissa bensinf

ö

rbrukare om f

ö

rbrukningen uppg

å

r till l

ä

gst 2 000 liter bensin per 

å

r i st

ä

llet f

ö

r 500 liter per kvartal.  Dessa f

ö

rbrukare torde regelm

ä

ssigt f

ä

 l

ä

mna deklaration f

ö

r kalender

å

r enligt 6 

§

tredje stycket bensin­skattelagen.

5.7    Ikrafttr

ä

dande

Den f

ö

reslagna nya ordningen b

ö

r kunna tr

ä

da i kraft i b

ö

r­jan av 

å

r 1981.

Prop. 1980/81:121

31

FORFATTNINGSFORSLAG

1  F

ö

rslag till

Lag ora gasolskatt

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs f

ö

ljande.

1  

§

 Skatt (gasolskatt) erl

ä

ggs till staten enligt denna

lag f

ö

r skattepliktig gasol.

Med skattepliktig gasol avses varor som helt eller till huvudsaklig del best

å

r av petroleumgaser eller gasformiga kolv

ä

ten och som har kondenserats till v

ä

tska.

Pr

å

n skatteplikt undantas s

ä

dan gasol som 

ä

r skattepliktig enligt lagen (1968:430) om merv

ä

rdeskatt.

2  

§

  Riksskatteverket 

ä

r beskattningsmyndighet f

ö

r gasol­

skatt, ora inte annat f

ö

ljer av andra stycket. Lagen (1959:

92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtionsbeskattning skall

d

ä

rvid till

ä

mpas.

Inf

ö

rs skattepliktig gasol till landet av annan 

ä

n den som har registrerats enligt 3

§

 skall skatten erl

ä

ggas till tullmyndighet.  D

ä

rvid g

ä

ller tullagen (1973:570) och 46 

§ 

lagen (1959:92) om f

ö

rfarandet vid viss konsumtionsbeskatt­ning.

3  

§

  Den som inom landet tillverkar skattepliktig gasol

skall anm

ä

la sig f

ö

r registrering hos riksskatteverket.

Den som i st

ö

rre omfattning 

å

terf

ö

rs

ä

ljer eller f

ö

rbrukar skattepliktig gasol eller h

å

ller s

å

dan gasol i lager f

å

r efter ans

ö

kan registreras hos riksskatteverket.  N

ä

r s

ä

r­skilda sk

ä

l f

ö

religger f

å

r 

ä

ven den, sora annars f

ö

rbrukar skattepliktig gasol, efter ans

ö

kan registreras.

Prop. 1980/81:121

32

4

§

 Skattskyldig 

ä

r den som 

ä

r eller b

ö

r vara registre­rad enligt 3 

§

.

5

§

 Skattskyldighet intr

ä

der

1.           n

ä

r skattepliktig gasol inom landet levereras av

den som 

ä

r eller b

ö

r vara registrerad enligt 3 

§

 till k

ö­

pare som inte 

ä

r registrerad eller till eget; f

ö

rs

ä

ljnings­

st

ä

lle f

ö

r detaljf

ö

rs

ä

ljning sora inte utg

ö

rs av dep

å

,

2.

n

ä

r skattepliktig gasol inom landet tas i anspr

å

k f

ö

r annat 

ä

ndam

å

l 

ä

n f

ö

rs

ä

ljning av den som 

ä

r eller b

ö

r vara registrerad,

3.

n

ä

r avregistrering sker av den som 

ä

r registrerad och gasol ing

å

r i dennes lager.

6  

§

  Skatten utg

ä

r med 29 

ö

re per liter.

Skatten ber

ä

knas efter varans fakturerade volym.  Kan skat­ten inte ber

ä

knas p

å

 s

å

dant s

ä

tt eller sker faktureringen inte enligt vedertagna grunder fastst

ä

ller beskatt.ningsrayn-digheten grunderna f

ö

r ber

ä

kningen av volymen.

7  

§

  Den skattskyldige skall l

ä

mna deklaration till riks

skatteverket f

ö

r varje kalenderm

å

nad (beskattningsperiod).

Riksskatteverket f

ä

r, n

ä

r s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger, medge

att deklaration l

ä

mnas f

ö

r helt kalender

å

r.

Deklarationen skall ha kommit in till riksskatteverket inom en m

å

nad fr

ä

n utg

å

ngen av beskattningsperioden.

8

§

  I deklarationen skall uppgift l

ä

mnas om de.n m

ä

ngd gasol f

ö

r vilken skattskyldighet har intr

ä

tt under beskattnings­perioden.

9

§

  I deklarationen f

å

r avdrag g

ö

ras f

ö

r skattepliktig gasol, som har

1. f

ö

rv

ä

rvats f

ö

r 

ä

terf

ö

rs

ä

ljning eller f

ö

rbrukning i egen r

ö

relse och f

ö

r vilken skattskyldighet tidigare har intr

ä

tt.

Prop. 1980/81:121

33

2.

å

tertagits i samband med 

å

terg

å

ng av k

ö

p,

3.

av den skattskyldige eller f

ö

r hans r

ä

kning

f

ö

rts ut ur landet eller f

ö

rts till svensk frihamn f

ö

r annat 

ä

ndam

å

l 

ä

n att f

ö

rbrukas d

ä

r,

4.

f

ö

rs

å

lts med f

ö

rlust f

ö

r den skattskyldige i den m

ä

n f

ö

rlusten h

ä

nf

ö

r sig till bristande betalning fr

å

n k

ö­

pare,

5.

f

ö

rbrukats eller f

ö

rs

å

lts f

ö

r f

ö

rbrukning f

ö

r annat 

ä

ndam

å

l 

ä

n motordrift, dock inte f

ö

r framst

ä

llning av vara sora 

ä

r l

ä

mpad eller avsedd f

ö

r motordrift,

6.

f

ö

rbrukats eller f

ö

rs

å

lts f

ö

r f

ö

rbrukning vid pro­duktion av skattepliktig elektrisk kraft,

Denna lag tr

ä

der i kraft den

, d

ä

 f

ö

rordningen

(1964:352) om gasolskatt upph

ö

r att g

ä

lla,

Den som vid utg

å

ngen av        

ä

r skattskyldig skall l

ä

mna deklaration enligt den upph

ä

vda f

ö

rordningen f

ö

r den beskatt­ningsperiod sora g

å

r till 

ä

nda n

ä

rmast f

ö

re den

Den upph

ä

vda f

ö

rordningen till

ä

mpas fortfarande i fr

å

ga om f

ö

rh

å

llanden sora h

ä

nf

ö

r sig till tiden f

ö

re ikrafttr

ä

dandet.

3    Riksdagen 1980181. I saml. Nr 121

Prop. 1980/81:121

34

2  F

ö

rslag till

Lag ora 

ä

ndring i lagen (1957:262) om allm

ä

n energiskatt

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 4, 5 och 25 

§§

 lagen (1957:262) om allm

ä

n energiskatt  skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

I denna lag avses med ben­sin samtliga i 1 

§

 lagen om bensinskatt angivna skat­tepliktiga varuslag och med gasol vara, f

ö

r vilken skatt skall erl

ä

ggas enliqt f

ö

rordningen om gasolskatt. Best

ä

mmelserna i n

ä

mnda f

ö

rordningar skola, d

ä

r ej annat f

ö

ljer av 5 

§

, 

ä

ga motsvarande till

ä

mpning j

ä

m­v

ä

l 

å

 allm

ä

n energiskatt a bensin och gasol.

4 

§

F

ö

reslagen lydelse

I denna lag avses med ben­sin och gasol samtliga de varuslag som 

ä

r skatte­pliktiga enligt 1 

§

 lagen (1961:372) om bensinskatt respektive 1 

§

 lagen (19  :   ) om gasolskatt. Best

ä

mmelserna i dessa lagar skall, om inte annat f

ö

ljer av 5 

§

, till

ä

mpas p

å

 allm

ä

n energiskatt o

å 

bensin och gasol.

Energiskatt utg

å

r p

å

 bensin, utom i fall scm avses i and­ra stycket, med 3 4 

ö

re per liter och p

å

 gasol med 39 

ö

re ner liter.

5 

§

'

Energiskatt utg

å

r p

å

 bensin, utom i fall som avses i and­ra stycket, med 34 

ö

re per liter och p

å

 gasol med 39 

ö

re per liter.  I fr

ä

ga om om buss, vars tj

ä

nstevikt 

ö

verstiger tretusen kilo­gram, skall skatten p

å

ga­sol dock utg

å

 med 34 

ö

re per liter.

Lagen omtryckt 1975:272.

jSenaste lydelse av lagens rubrik 1975:272. Senaste lydelse 1979:1047.

Prop. 1980/81:121

Nuvarande  lydelse

F

ö

reslagen lydelse

35

F

ö

r bensin, som anv

ä

nds f

ö

r framst

ä

llning av stadsgas, skall skatten utg

å

 med 1,6 

ö

re per liter.  I fr

ä

ga om energiskatt p

å

 s

å

dan bensin skall i 

ö

vrigt g

ä

lla vad i denna lag stadgas om andra br

ä

nslen 

ä

n bensin och gasol.

25 

§

I deklaration som avses i 23 

§

 2 mom. f

å

r avdrag g

ö

ras f

ö

r elektrisk kraft, som

a)

levererats till kommunikationsf

ö

retag f

ö

r bandrift eller d

ä

rmed likartat 

ä

ndam

å

l eller 

ö

verf

ö

rts till annat land,

b)

f

ö

rbrukats eller f

ö

rs

å

lts f

ö

r f

ö

rbrukning f

ö

r annat 

ä

ndam

å

l 

ä

n energialstring eller f

ö

r anv

ä

ndning i omedelbart samband med s

å

dan f

ö

rbrukning eller vid framst

ä

llning av bensin eller i f

ö

rteckningen angivet skattepliktigt br

ä

ns­le,

c)

f

ö

rs

å

lts med f

ö

rlust f

ö

r den redovisningsskyldige, i den m

å

n f

ö

rlusten h

ä

nf

ö

r sig till bristande betalning fr

ä

n f

ö

rbrukare eller icke registrerad distribut

ö

r av elektrisk kraft,

d)      producerats i mottrycksanl

ä

ggning och f

ö

rbrukats i

egen industriell verksamhet.

Avdrag f

ä

r 

ä

ven g

ö

ras f

ö

r skatt f

ö

r bensin eller annat br

ä

nsle, som f

ö

r­brukats vid produktion av annan skattepliktig elektrisk kraft 

ä

n s

å­

dan som avses i f

ö

rsta stycket d), i den m

ä

n avdrag icke gjorts en­ligt 24 

§

 g) eller en-

Avdrag f

å

r 

ä

ven g

ö

ras f

ö

r skatt f

ö

r br

ä

nsle, som har f

ö

rbrukats vid produktion av annan skattepliktig elektrisk kraft 

ä

n s

å

dan sora avses i f

ö

rsta stycket d), i den m

å

n avrag inte har gjorts enligt 24 

§

 g), enligt 7 

§

 1 mom. i) lagen (1961:372) om bensinskatt

Senaste lydelse 1979:532.

Prop. 1980/81:121

Nuvarande lydelse

ligt 7 

§

 1 mom. i) lagen (1961:372) om bensin­skatt.

36

F

ö

reslagen lydelse

eller enligt 9 

§

6 lagen (19  :   ) om gasolskatt.

Denna lag tr

ä

der i kraft den

Den som vid utg

å

ngen av 

ä

r skattskyldig for gasol skall l

ä

mna deklaration enligt de 

ä

ldre best

ä

mmelserna f

ö

r den beskattningsperiod som g

ä

r till 

ä

nda n

ä

rmast f

ö

re den

De 

ä

ldre best

ä

mmelserna till

ä

mpas fortfarande i fr

å

ga om f

ö

rh

å

llanden som h

ä

nf

ö

r sig till tiden f

ö

re ikrafttr

ä

dan­det.

Prop. 1980/81:121

37

3  F

ö

rslag till

Lag om 

ä

ndring i skattebrottslagen (1971:69)

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 1 

§

 skattebrottslagen (1971:69) skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen Ivdelse

1 

§

'

Denna lag g

ä

ller i fr

å

ga om skatt eller avgift enligt

1. lagen (1908:128) om bevillningsavgifter f

ö

r s

ä

rskilda f

ö

rm

å

ner och r

ä

ttigheter, f

ö

rordningen (1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags tillg

å

ngar, kommunalskatte­lagen (1928:370), f

ö

rordningen (1933:395) om ers

ä

ttnings­skatt, lagen (1941:416) om arvsskatt och g

å

voskatt, lagen (1946:324) cm skogsv

å

rdsavgift, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen (1947:577) om statlig f

ö

rm

ö

genhetsskatt, lagen (1958:295) om sj

ö

mansskatt, f

ö

rordningen (1970:99) om investeringsavgift f

ö

r vissa byggnadsarbeten, lagen (1977: 322) om investeringsavgift f

ö

r vissa byggnadsarbeten,

2. lagen (1941:251) om s

ä

rskild varuskatt, f

ö

r­ordningen (1943:477) om skatt 

å

 vissa p

ä

lsvaror, f

ö

rordningen (1948:85) om f

ö

rs

ä

ljningsskatt, f

ö

rordningen (1953:396) om accis 

å

 fettemulsion m.m., lagen (1953:397) om avgift f

ö

r fettvaror som anv

ä

ndas f

ö

r fram­st

ä

llning av fettemul­sion m.m., lagen (1956: 545) om oms

ä

ttningsskatt

2. lagen (i941:251) om s

ä

rskild varuskatt, f

ö

r­ordningen (1943:477) om skatt 

å

 vissa p

ä

lsvaror, f

ö

rordningen (19 4 8:85) om f

ö

rs

ä

ljningsskatt, f

ö

rordningen (1953:396) om accis 

å

 fettemulsion m.m., lagen (1953:397) om avgift f

ö

r fettvaror som anv

ä

ndas f

ö

r fram­st

ä

llning av fettemul­sion m.m., lagen (1956: 545) om Oms

ä

ttningsskatt

Senaste lydelse 1978:145.

4   Riksdagen 1980181. 1 saml. Nr 121

Prop. 1980/81:121

38

Nuvarande lydelse

p

å

 motorfordon, lagen (1957: 262) om allm

ä

n energiskatt, lagen (1960:253) ora tillverk­ning och beskattning av malt- och l

ä

skedrycker, la­gen (1960:253) om utj

ä

m­ningsskatt p

å

 vissa varor, lagen (1961:372) om bensin­skatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, f

ö

rordningen (1961:653) om br

ä

nnolje­skatt, st

ä

mpelskattelagen (1964:308), f

ö

rordningen (1964:352) om gasolskatt, f

ö

rordningen (1966:21) om s

ä

rskild skatt p

ä

motor­br

ä

nslen, lagen (1968:430) om merv

ä

rdeskatt, f

ö

rord­ningen (1971:170) om annons­skatt, lagen (1972:266) cm skatt p

å

 annonser och re­klam, lagen (1972:820) om skatt p

ä

 spel, lagen (1973: 37) cm avgift p

å

 vissa dryckesf

ö

rpackningar, v

ä

g­trafikskattelagen (1973:601), lagen (1973:602) om s

ä

rskild v

ä

gtrafikskatt, lagen (1973: 1216) om s

ä

rskild beredskaps-avgift f

ö

r oljeprodukter, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckes­skatt, lagen (1978:69) om f

ö

rs

ä

ljningsskatt p

å

 motor­fordon,  lagen (1978:144) om

F

ö

reslagen lydelse

p

å

 motorfordon, lagen (1957: 262) ora allm

ä

n energiskatt, lagen (1960:253) om tillverk­ning och beskattning av malt- och l

ä

skedrycker, la­gen (1960:258) om utj

ä

m­ningsskatt p

å

 vissa varor, lagen (1961:372) om bensin­skatt, lagen (1961:394) ora tobaksskatt, f

ö

rordningen (1961:653) om br

ä

nnolje-skatt, st

ä

mpelskattelagen (1964:308), f

ö

rordningen (1964:352) om gasolskatt, f

ö

rordningen (1966:21) om s

ä

rskild skatt p

å

motor­br

ä

nslen, lagen (1968:430) om merv

ä

rdeskatt, f

ö

rord­ningen (1971:170) om annons­skatt, lagen (1972:266) om skatt p

å

 annonser och re­klam, lagen (1972:820) om skatt p

å

 spel, lagen (1973: 37) om avgift p

ä

 vissa dryckesf

ö

rpackningar, v

ä

g­trafikskattelagen (1973:601), lagen (1973:602) om s

ä

rskild v

ä

gtrafikskatt, lagen (1973: 1216) om s

ä

rskild beredskaps­avgift f

ö

r oljeprodukter, bilskrotningslagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckes­skatt, lagen (1978:69) om f

ö

rs

ä

ljningsskatt p

å

 motor­fordon, lagen (1978:144) om

Prop. 1980/81:121

39

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

om skatt p

å

 vissa resor,    om skatt p

å

 vissa resor,

lagen (19  :_____ ) om gasol­

skatt,

3. lagen (1954:243) om yrkesskadef

ö

rs

ä

kring i vad avser obligatorisk f

ö

rs

ä

kring, lagen (1955:469) ang

å

ende omreg­lering av vissa ers

ä

ttningar enligt lagen den 17 juni 1916 (nr 235) om f

ö

rs

ä

kring f

ö

r olycksfall i arbete m.m., lagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift, lagen (1961:300) om redareavgift f

ö

r sj

ö

folks pensionering, lagen (1962:381) ora allm

ä

n f

ö

rs

ä

kring, lagen 1962:398) om finansiering av folkpensioneringen, lagen (1968:419) om allm

ä

n arbetsgivar­avgift, lagen (1970:742) om l

ö

negarantiavgift, lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift, lagen (1975:358) om vuxenut­bildningsavgift, lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen.

Lagen g

ä

ller 

ä

ven prelimin

ä

r skatt, kvarst

å

ende skatt och tillkommande skatt som avses i uppb

ö

rdslagen (1953:272).

Lagen till

ä

mpas ej om skatten eller avgiften fastst

ä

lles eller uppb

ä

res i den ordning som g

ä

ller f

ö

r tull och ej heller betr

ä

ffande restavgift, skattetill

ä

gg eller liknan­de avgift.

Denna lag tr

ä

der i kraft den

Prop. 1980/81:121

40

4  F

ö

rslag till

Laq om 

ä

ndring i lagen (1971:1072) om f

ö

rra

å

nsber

ä

tti-gade skattefordringar m.m.

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att 1 

§

 lagen (1971:1072) om f

ö

rm

å

ns-ber

ä

ttigade skattefordringar m.m. skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

1 

§

F

ö

rm

å

nsr

ä

tt enligt 11 

§

 f

ö

rm

å

nsr

ä

ttslagen (1970:979) f

ö

ljer med fordran p

å

1.

skatt och avgift, som anges i 1 

§

 f

ö

rsta stycket uppb

ö

rds­lagen (1953:272), samt skatt enligt lagen (1908:128) om be­villningsavgifter f

ö

r s

ä

rskilda f

ö

rm

å

ner och r

ä

ttigheter, lagen (1958:295) om sj

ö

mansskatt och kupongskattelagen (1970:624),

2.

skatt enligt f

ö

rordningen (1959:507) om allm

ä

n, varuskatt och lagen (1968:430) om merv

ä

rdeskatt.

3. skatt eller avgift enligt f

ö

rordningen (1908:129) ang

å­

ende en s

ä

rskild st

ä

mpelav­gift vid k

ö

p och byte av fondpapper, lagen (1928:376) ora s

ä

rskild skatt 

å

vissa iotterivinster, lagen (1941: 251) om s

ä

rskild varuskatt, f

ö

rordningen (1943:477) om skatt 

å

 vissa p

ä

lsvaror, f

ö

rordningen (1948:85) om f

ö

rs

ä

ljningsskatt, f

ö

rord­ningen (1953:396) om accis

3. skatt eller avgift enligt f

ö

rordningen (1908:129) ang

å

-e.nde en s

ä

rskild st

ä

mpelav­gift vid k

ö

p och byte av fondpapper, lagen (1928:376) om s

ä

rskild skatt 

å

vissa lotterivinster, lagen (1941: 251) om s

ä

rskild varuskatt, f

ö

rordningen (1943:477) om skatt 

å

 vissa p

ä

lsvaror, f

ö

rordningen (1948:85) om f

ö

rs

ä

ljningsskatt, f

ö

rord­ningen (1953:396) ora accis

Senaste lydelse 1978:895

Prop. 1980/81:121

41

Nuvarande lydelse

ä

fettemulsion m.m., lagen (1953:397) om avgift f

ö

r fett­varor som anv

ä

ndas f

ö

r frara­st

ä

llning av fettemulsion ra.m., lagen (1956:545) om oms

ä

ttningsskatt p

å

 motor­fordon, lagen (1957:262) ora allm

ä

n energiskatt, lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt-och l

ä

skedrycker, lagen (1960:258) om utj

ä

mnings­skatt p

å

 vissa varor, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaks­skatt, f

ö

rordningen (1961: 653) om br

ä

nnoljeskatt, st

ä

mpelskattelagen (1964: 308), f

ö

rordningen (1964: 352) om gasolskatt, f

ö

rord­ningen (1966:21) om s

ä

r­skild skatt p

å

motorbr

ä

ns­len, f

ö

rordningen (1971: 170) om annonsskatt, lagen (1972:266) om skatt p

å

 an­nonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt p

å 

spel, lage.n (1973:37) om avgift p

å

 vissa dryckes­f

ö

rpackningar, lagen (1973: 1216) om s

ä

rskild bered­skapsavgift f

ö

r oljepro­dukter, bilskrotnings­lagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckes­skatt, lagen (1978:69)

F

ö

reslagen lydelse

å

fettemulsion m.m., lagen (1953:397) om avgift f

ö

r fett­varor som anv

ä

ndas f

ö

r fram­st

ä

llning av fettemulsion m.m., lagen (1956:545) ora oms

ä

ttningsskatt p

å

 motor­fordon, lagen (1957:262) om allm

ä

n energiskatt, lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt-och l

ä

skedrycker, lagen (1960:258) om utj

ä

mnings­skatt p

å

 vissa varor, lager (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaks­skatt, f

ö

rordningen (1961: 553) om br

ä

nnoljeskatt, st

ä

mpelskattelagen (1964: 308), f

ö

rordningen (1964: 352) om gasolskatt, f

ö

rord­ningen (1966:21) om s

ä

r­skild skatt p

å

motorbr

ä

ns­len, f

ö

rordningen (1971: 170) om annonsskatt, lagen (1972:266) om skatt p

å

 an­nonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt p

å 

spel, lagen (1973:37) om avgift p

å

 vissa dryckes­f

ö

rpackningar, lagen (1973: 1216) om s

ä

rskild bered­skapsavgift f

ö

r oljepro­dukter, bilskrotnings­lagen (1975:343), lagen (1977:306) om dryckes­skatt, lagen (1978:69)

Prop. 1980/81:121

42

Nuvarande lydelse

F

ö

reslagen lydelse

ora f

ö

rs

ä

ljningsskatt p

å

 mo-   om f

ö

rs

ä

ljningsskatt p

å

 mo­

torfordon amt lagen (1978:    torfordon, lagen (1978:144)

144) om skatt p

å

 vissa re-    om skatt p

ä

 vissa resor samt

sor,

lagen (19  ;    ) ora gasol-

skatt,

4.

skatt enligt f

ö

rordningen (1922:260) ora autoraobilskatt, kung

ö

relsen (1951:750) ora saluvagnsskatt, f

ö

rordningen (1963; 116) om trafikoral

ä

ggningsskatt, traktorskattef

ö

rordningen (1969:297), v

ä

gtrafikskattelagen (1973:601), lagen (1973:602) om s

ä

rskild v

ä

gtrafikskatt, kung

ö

relsen (1973:781) om salu­vagnsskatt samt lagen (1976:339) om saluvagnsskatt,

5.

tull och s

ä

rskild avgift enligt 39 

§

 tullagen (1973:670) samt avgift enligt kung

ö

relsen (1960:235) om avgift f

ö

r v

ä

xt* skyddskontroll vid inf

ö

rsel av v

ä

xter och f

ö

rordningen (1968:361) om avgift vid inf

ö

rsel av vissa bakverk,

6.

avgift enligt lagen (1967:340) om prisreglering p

ä

jord­brukets omr

å

de och lagen (1974:226) om prisreglering p

ä

 fis­kets omr

å

de,

7.

avgift, som uppb

ä

res med till

ä

mpning av lagen (1959:552) om uppb

ö

rd av vissa avgifter enligt lagen om allm

ä

n f

ö

r­s

ä

kring, m.m., i den m

å

n avgiften icke omfattas av 1.

F

ö

rm

å

nsr

ä

tten omfattar ej restavgift och liknande avgift som utg

å

r vid f

ö

rsummelse att redovisa eller betala ford­ringen och ej heller skatte- eller avgiftstill

ä

gg och f

ö

r­seningsavgift.

Denna lag tr

ä

der i kraft den

Prop. 1980/81:121

43

5  F

ö

rslag till

F

ö

rordning om gasolskatt

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs f

ö

ljande.

1  

§

 Den som normalt h

å

ller minst 18 000 kubikmeter gasol

i lager eller har en 

å

rlig oms

ä

ttning av minst 60 000 kubik­meter gasol skall, efter ans

ö

kan, registreras hos riksskatte­verket.  Motsvarande g

ä

ller den som f

ö

rbrukar gasol f

ö

r s

ä­

dana 

ä

ndam

å

l som anges i 9 

§

 f

ö

rsta stycket 5 lagen (19  : ) ora gasolskatt, om f

ö

rbrukningen uppg

å

r till l

ä

gst

2  400 liter per 

å

r.

2

§

  Ora ett f

ö

rh

å

llande som har uppgetts i anm

ä

lan till eller ans

ö

kan om registrering 

ä

ndras skall riksskatteverket underr

ä

ttas h

ä

rom inom en m

å

nad efter det att 

ä

ndringen in­tr

ä

ffade.

3

§

 Riksskatteverket utf

ä

rdar bevis om verkst

ä

lld regist­rering.

4

§

  Om den som efter ans

ö

kan har blivit registrerad grovt 

å

sidos

ä

tter de skyldigheter som f

ö

ljer av registreringen f

å

r han avregistreras.  Den som har avregistrerats p

å

 denna grund far v

ä

gras ny registrering 

ä

ven om f

ö

ruts

ä

ttningar h

ä

rf

ö

r f

ö

religger enligt 1 

§

.

5

§

  Riksskatteverket skall snarast m

ö

jligt underr

ä

ttia ge­neraltullstyrelsen om verkst

ä

llda registreringar och av-registreringar.

5 

§

 Den som har registrerats som skattskyldig skall, om riksskatteverket inte best

ä

mmer annat, vid inf

ö

rsel till landet av gasol l

ä

mna skriftlig uppgift till tullmyndig­heten ang

å

ende inf

ö

rseln. S

å

dan uppgift skall l

ä

mnas p

å 

blankett enligt formul

ä

r, som fastst

ä

lls av riksskattever-

Prop. 1980/81:121

44

ket efter samr

å

d med generaltullstyrelsen.  Uppgiften skall av tullverket snarast ra

ö

jligt 

ö

vers

ä

ndas till riksskatte­verket.

7

§

 Riksskatteverket f

ä

r utf

ä

rda f

ö

reskrifter r

ö

rande redo­visning och kontroll av gasolskatt.

8

§

 Generaltullstyrelsen f

ä

r, efter samr

å

d med riksskatte­verket, meddela anvisningar ora inf

ö

rsel till landet av ga­sol.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

d

å

 gasol-

skattekung

ö

relsen (1964:353) upph

ö

r att g

ä

lla.

Den upph

ä

vda kung

ö

relsen till

ä

mpas fortfarande i fr

å

ga om f

ö

rh

å

llanden som h

ä

nf

ö

r sig till tiden f

ö

re ikrafttr

ä

dan­det.

Prop. 1980/81:121

45

6 F

ö

rslag till

F

ö

rordning om bensinskatt

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs f

ö

ljande.

1

§

 Den som normalt h

å

ller minst 15 000 kubikmeter ben­sin i lager eller har en 

ä

rlig oms

ä

ttning av minst 50 000 kubikmeter bensin skall, efter ans

ö

kan, registreras hos riksskatteverket.  Motsvarande g

ä

ller den som f

ö

rbrukar bensin f

ö

r s

å

dana 

ä

ndam

å

l som anges i 7 

§

 1 mora. c) - f) lagen (1961:372) ora bensinskatt, om f

ö

rbrukningen uppg

å

r till l

ä

gst 2 000 liter per 

å

r.

2

§

 Om den som efter ans

ö

kan har blivit registrerad grovt 

å

sidos

ä

tter de skyldigheter sora f

ö

ljer av registreringen f

å

r han avregistreras.  Den som har avregistrerats p

å

 denna grund f

ä

r v

ä

gras ny registreri.ng 

ä

ven om f

ö

ruts

ä

ttningar h

ä

rf

ö

r f

ö

religger enligt 1 

§

.

3

§

 Riksskatteverket skall snarast m

ö

jligt underr

ä

tta ge­neraltullstyrelsen om verkst

ä

llda registreringar och av-registreringar.

4

§

  Den som har registrerats som skattskyldig skall, om riksskatteverket inte best

ä

mmer annat, vid inf

ö

rsel till landet av bensin l

ä

mna skriftlig uppgift till tullmyndig­heten om inf

ö

rseln.  S

å

dan uppgift skall l

ä

ranas p

å

 blan­kett enligt formul

ä

r, som fastst

ä

lls av riksskatteverket efter samr

å

d med generaltullstyrelsen.  Uppgiften skall av tullverket snarast m

ö

jligt 

ö

vers

ä

ndas till riksskatte­verket.

5

§

 Den som inte 

ä

r registrerad f

å

r k

ö

pa bensin utan p

ä

-f

ö

ring av skatt eller med nedsatt skattep

å

f

ö

ring endast om han avger en f

ö

rs

ä

kran om att bensinen skall anv

ä

ndas

Prop. 1980/81:121

46

f

ö

r de 

ä

ndam

å

l som avses i 7 

§

 1 mom. c) - f) och i) lagen (1961:372) om bensinskatt.

6 

§

 Generaltullstyrelsen f

å

r, efter samr

å

d med riksskatte­verket, meddela anvisningar om inf

ö

rsel till landet av ben­sin.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

d

ä

 bensin-

skattekung

ö

relsen (1961:373) upph

ö

r att g

ä

lla.

Den upph

ä

vda kung

ö

relsen till

ä

mpas fortfarande i fr

å

ga ora f

ö

rh

å

llanden som h

ä

nf

ö

r sig till tiden f

ö

re ikrafttr

ä

dan­det.

Prop. 1980/81:121

47

7  F

ö

rslag till

F

ö

rordning om allm

ä

n energiskatt

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs f

ö

ljande.

1 

§

  Den som normalt h

å

ller minst 750 ton skattepliktigt fast br

ä

nsle eller minst 500 kubikmeter flytande s

å

dant br

ä

nsle i lager eller har en 

å

rlig oms

ä

ttning av 7 500 ton skattepliktigt fast br

ä

nsle eller 50 000 ton flytande s

å­

dant br

ä

nsle skall, efter ans

ö

kan, registreras hos riks­skatteverket.

2

§

  Om den som ans

ö

ker om registrering oms

ä

tter eller h

ä

l­ler i lager b

å

de fasta och flytande br

ä

nslen skall varje kubikmeter flytande br

ä

nsle r

ä

knas om till 1,5 ton fast br

ä

nsle.  Om efter denna omr

ä

kning 

å

rsoms

ä

ttningen av fasta och flytande br

ä

nslen sammanlagt normalt uppg

å

r till minst 7 500 ton eller lagret av s

å

dana br

ä

nslen sammanlagt nor­malt uppg

å

r till minst 750 ton skall 1 

§

 till

ä

mpas.

3

§

 Den som har avregistrerats med st

ö

d av 21

§

 lagen (1957:262) om allm

ä

n energiskatt f

å

r v

ä

gras ny

registre­ring 

ä

ven om f

ö

ruts

ä

ttningar h

ä

rf

ö

r f

ö

religger

enligt 1 eller 2 

§

.

4

§

 Riksskatteverket skall i fr

å

ga om skattepliktiga br

ä

ns­len snarast m

ö

jligt underr

ä

tta generaltullstyrelsen om verk­st

ä

llda registreringar och avregistreringar.

5

§

 Den som har registrerats som skattskyldig f

ö

r andra br

ä

nslen 

ä

n bensin och gasol skall, om riksskatteverket inte best

ä

mmer annat, vid inf

ö

rsel till landet av s

ä

dana andra br

ä

nslen l

ä

mna skriftlig uppgift till tullmyndighe-

Prop. 1980/81:121

48

ten ang

å

ende inf

ö

rseln.  S

å

dan uppgift skall l

ä

mnas p

å 

blankett enligt formul

ä

r, som fastst

ä

lls av riksskatte­verket efter samr

å

d med generaltullstyrelsen.  Uppgiften skall av tullverket snarast m

ö

jligt 

ö

vers

ä

ndas till riks­skatteverket.

6  

§

 Om riksskatteverket inte best

ä

mmer annat skall distri­

bution av elektrisk kraft i f

ö

ljande fall anses som yrkes­

m

ä

ssig, n

ä

mligen

1.  d

ä

r distributionen sker 

ö

ver distributionsn

ä

t med anslut­

ning av flera 

ä

n tio f

ö

rbrukare, eller

2.    d

ä

r den distribuerade kraften utg

ö

r mer 

ä

n 20 000 kilo­

wattimmar per 

å

r.

7  

§

  Riksskatteverket f

å

r p

ä

 ans

ö

kan medge befrielse fr

å

n

eller 

å

terbetalning av energiskatt f

ö

r 

ö

verskottskraft, som

f

ö

rbrukas f

ö

r drift av elektriska pannor f

ö

r vatten eller

å

nga.

F

ö

r tid d

å

 allm

ä

n brist p

å

 vattenkraft f

ö

religger f

å

r befriel­se fr

ä

n eller 

å

terbetalning av skatt medges om, p

å

 grund av speciella f

ö

rh

å

llanden, kraften har kunnat anv

ä

ndas endast f

ö

r drift av elektriska pannor f

ö

r vatten eller 

å

nga.

Riksskatteverket meddelar producenter och distribut

ö

rer av 

ö

verskottskraft om och f

ö

r vilken tid allm

ä

n brist p

ä

vatten­kraft skall anses f

ö

religga.

8 

§

  Den som inte 

ä

r registrerad f

ä

r k

ö

pa br

ä

nsle eller elektrisk kraft utan p

ä

f

ö

ring av skatt eller med nedsatt skattep

å

f

ö

ring endast om han avger en f

ö

rs

ä

kran om att br

ä

nslet eller kraften skall anv

ä

ndas f

ö

r de 

ä

ndam

å

l som avses i 24 eller 25 

§

lagen (1957:262) ora allra

ä

n energi­skatt.

Prop. 1980/81:121

49

9  

§

 I fr

å

ga om allra

ä

n energiskatt p

å

 bensin och gasol skall

bensinskattef

ö

rordningen (19 : ) respektive gasolskatte­

f

ö

rcrdningen (19 : ) till

ä

mpas, om inte annat f

ö

ljer av

lagen (1957:262) om allm

ä

n energiskatt.

10  

§

 Generaltullstyrelsen f

å

r, efter samr

å

d med riksskatte­

verket, meddela anvisningar om inf

ö

rsel till landet av andra

skattepliktiga br

ä

nslen 

ä

n bensin och gasol.

Denna f

ö

rordning tr

ä

der i kraft den

, d

å

kung

ö

relsen (1964:351) raed till

ä

mpningsf

ö

reskrifter till f

ö

rordningen ora allm

ä

n energiskatt upph

ö

r att g

ä

lla,

Kung

ö

relsens best

ä

mmelser till

ä

mpas fortfarande i fr

å

ga om f

ö

rh

å

llanden som h

ä

nf

ö

r sig till tiden f

ö

re ikrafttr

ä

dan­det.

Prop. 1980/81:121

50

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttranden över den inom bud­getdepartementet upprättade promemorian (Ds B 1980:12) Omläggning av gasolbeskattningen

I ston sett genomgående är remissinslanserna eniga om att det nu är lämpligt att lägga om beskatlningssystemet för gasolskatt så att den nuva­rande skattskyldigheten för fordonsägarna slopas och i stället påläggs tillverkare, importörer och vissa förbrukare efter förebild av bensinskat­ten.

En annan uppfattning framförs dock av kammarrätten i Stockholm, som anser atl en gemensam beskattningsform för diesel- och gasoldrivna fordon ter sig naturlig. Kammarrätten föreslår därför i första hand att en ändring av beskaltningssystemet för gasoldrivna fordon får anstå intill dess ställ­ning lagits till väglrafikskatteulredningens kommande utvärdering av kilo­meterskatlesyslemel. Om del skulle anses atl denna tidpunkt inte kan avbidas sätter kammarrätten i fråga om inle kilometerskattemetoden i princip kan införas även för gasoldrivna fordon eller nuvarande beskatl-ningsmetod behållas och vid behov kompletteras med vissa bestämmelser som kan göra den mer effektiv.

Även LRF ifrågasätter om del f. n. finns anledning att införa en ny metod för gasolbeskaltning.

Under förutsältning att en reform efter de riktlinjer som dragits upp i promemorian genomförs har de framlagda författningsförslagen i stort sett tillstyrkts eller lämnats utan erinran. Några remissinsianser har dock fram­fört en del anmärkningar, bl. a. följande.

Att specialdestineringen för gasolskatt numera har slopats medför enligt VU atl det ur principiell synpunkt inte finns något att erinra mot att beskattningsområdet för gasol utvidgas till atl omfalta även gasol som används för drift alt traktorer klass 11 och oregistrerade molorredskap. VU Understryker dessutom att det av samma anledning saknas grund alt medge kompensation till ägare av sådana traktorer liknande den som utgår till ägare av bensindrivna klass 11-traklorer. En motsatt uppfattning framförs av LRF, som anser att det för lantbrukets traktorer bör medges restitution av erlagd gasolskatt.

RSV menar atl det skulle vara en fördel om skatterna på gasol samman­fördes till en skall. Den slopade specialdestineringen av gasolskatten gör alt det inte längre finns anledning att dela upp beskattningen av gasol i en gasolskatt och en allmän energiskatt.

Beträffande den föreslagna skaltefriheten för mervärdeskattepliktig ga­sol anför RSV att de föreslagna avdragsbestämmelserna måste komplet­ teras med en bestämmelse som gör del möjligt för registrerade förelag alt fylla gasol på fiaskor ulan att beskattas för ett sådanl ianspråktagande. Enligt RSV bör också det föreslagna undanlaget i 1 § tredje stycket direkt anknytas till gasol i särskild förpackning om högst 45 kg i stället för till mervärdeskaltelagen. I konsekvens härmed bör en ändring göras i fjärde stycket av anvisningarna till 8 § mervärdeskaltelagen av innebörd att un­danlaget för gas inle gäller bl.a. vara som är undantagen från gasolskatt enligt lagen om gasolskatl.

RSV instämmer vidare i bedömningen att någol system med försäljning av gasol utan skatt mot försäkran om gasolens användning inte bör införas.

Prop. 1980/81:121

51

Vid detta förhållande, påpekar RSV, måsle de föreslagna punkterna 5 och 6 i 9 § ges en annan utformning. Vidare bör, enligt RSV, förbrukare kunna registreras även om den förbrukade kvantiteten är mindre än den som föreslagils.

GTS påpekar alt det föreslagna varuområdet innebär atl skatteplikten skulle omfatta vissa av industrins råvaror enligl tulltaxenummer 29.01. DeUa är enligt GTS onödigt. GTS föreslår därför att del skattepliktiga varuområdet begränsas till varor enligt tulltaxenummer 27.11 och 38.19.

PU har tagil fasta på atl den föreslagna lagen om gasolskatt har byggts upp med bensinskatlelagen som förebild. Enligl PU:s mening bör man i stället för att införa en särskild gasolskatlelag sträva efter all inordna den skalleplikliga gasolen i bensinskatlelagen. PU menar alt samma avdrags­regler av neulralilelsskäl bör gälla för de båda bränsleslagen. PU biträder dock ståndpunkten att något system med försäljning av gasol utan skatt mol försäkran om användningen inle bör införas, varför ett undanlag för gasolen bör göras i detta avseende.

Sveriges industriförbund betonar alt den föreslagna tidpunkten för full­görande av deklarationsskyldigheten inte sammanfaller med den som gäl­ler för bensinskatt. Med hänsyn till atl i stort sell samma företag kommer att bli skattskyldiga för gasolskatt som redan är skattskyldiga för bensin­skall anser förbundel alt de båda skatterna bör kunna redovisas vid samma tidpunkt. Vidare anser förbundet alt av konkurrensneulralitelsskäl en mot­svarighet till del enligl 7 § 1 mom. e) bensinskatlelagen tillåtna avdraget bör införas även för gasolskatl.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1981