Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1986/87: 19

om höjning av grundfonden för Konungariket Sveriges stadshypotekskassa

Prop. 1986/87: 19

Regeringen föreslår riksdagen atl anta de förslag som har tagils upp i bifogade uidrag ur regeringsprotokollel den 25 seplember 1986.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt K. Å.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att grundfonden för Konungariket Sveriges stads­hypotekskassa höjs från 12,5 miljarder kr. till 15,5 miljarder kr.

1    Riksdagen 1986187. I saml. Nr 19

Förslag till

Prop. 1986/87:19

Lag om ändring i lagen (1968: 576) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar

Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1968: 576) om Konungariket Sveri­ges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

13 §

Som grundfond för kassan ställer

Som gmndfond för kassan ställer

staten till förfogande en av riks-

staten fiU förfogande en av riks­

gäldsfullmäktige utfärdad garanti-

gäldsfullmäklige utfärdad garanti­

förbindelse på tolv och en halv mil-

förbindelse på femton och en halv

jarder kr.

miljarder kr.

Denna lag träder i kraft den 30 november 1986.

Lagen omtryckt 1983:578.

FINANSDEPARTEMENTET

Prop. 1986/87: 19

Uidrag protokoll vid regeringssammanträde den 25 september 1986

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Lund­kvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Peierson,[REDACTED_EFTERNAMN], Görans­son, R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN], Hulter­ström,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om höjning av grundfonden för Konungariket Sveriges stadshypotekskassa

1 Inledning

Bestämmelser för stadshypoteksinstilutionens verksamhet finns i lagen (1968:576) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och om stads­hypoteksföreningar (sladshypolekslagen). Instilufionen består av en cen­lral kassa - Konungariket Sveriges stadshypotekskassa och tjugo regio­nalt verksamma stadshypoteksföreningar. Genom föreningarna lämnar in­stitutionen lån i huvudsak mot säkerhel i form av panträtt i boslads- och affärsfasligheter. Kassan har tUl uppgtft att skaffa medel till föreningamas kreditgivning genom upplåning mol obligationer och annan upplåning. Kassans upplåningsrätt bestäms dels av slorieken av den gmndfond som siaten släller till kassans förfogande, dels av kassans reserv- och kapital-läckningsfonder. Upplåningen får inle överstiga tio gånger det samman­lagda beloppet av grundfonden och nämnda fonder. Grundfonden uppgår för närvarande till 12,5 miljarder kr. och beslår av en garanltförbindelse som fullmäktige i riksgäldskonlorel har utfärdat. Den senaste grundfonds­höjningen skedde år 1983 med 2 miljarder kr. (prop. 1982/83: 136, NU 36, rskr. 326, SFS 1983:578).

Sladshypolekskassan har i en skrivelse fill regeringen den 11 juni 1986 hemställt alt kassans grundfond höjs från 12,5 miljarder kr. till 15,5 mil­jarder kr. Vidare har kassan hemställt om ändring av de allmänna bestäm­melserna för kassans ullåning fill stadshypoteksföreningarna, bestämmel­serna om omfattningen av och formerna för kassans likviditetshållning, bestämmelserna om kassans och föreningamas vinstdisposition och egna fonder saml bestämmelserna om tillåtna belåningsändamål.

Del är angeläget att höjningen av kassans grundfond sker så snart som möjligt. Övriga förslag kräver ytterligare överväganden. I denna proposi­tion behandlas därför endast frågan om höjning av gmndfonden.

Sladshypolekskassans skrivelse, såvitt rör frågan om höjning av grund­fonden, bör fogas lUl prolokollet i detta ärende som bilaga.

Yttranden över sladshypolekskassans framställning har avgetts av bank­inspektionen, bostadsstyrelsen, fullmäktige i Sveriges riksbank, fullmäk-

lige i riksgäldskontoret, allmänna pensionsfonden första-tredje fond­styrelserna , Svenska bankföreningen - i vars synpunkter PKbanken instämt , Sveriges föreningsbankers förbund. Svenska sparbanksföre­ningen. Svenska försäkringsbolags riksförbund, Sveriges allmänna hypo­ieksbank och kreditmarknadskommittén (Fi 1983:06).

Prop. 1986/87: 19

2 Föredragandens överväganden

Mitt förslag: Sladshypolekskassans grundfond höjs med 3 miljarder kr. från nuvarande 12,5 miljarderkr. lill 15,5 miljarderkr.

Stadshypotekskassans framställning: Överensstämmer med mitl förslag.

Remissinstanserna: Framställningen om höjning av grundfonden har läm­nals ulan erinran.

Skälen för mitt förslag: Av kassans framställning framgår all basen för kassans upplåning nu blivit otillräcklig med hänsyn till den ökning av utlåningen som har skell under det senasle året och som kan förulses för del närmaste året. Jag anser därför att upplåningsrätten bör ökas och att detla bör ske genom en höjning av grundfonden. Jag förordar atl kassans grundfond höjs med föreslagna 3 miljarder kr. från nuvarande 12,5 mil­jarder kr. fill 15,5 miljarder kr. Detla förulsäller att 13 § sladshypoleksla­gen ändras och att fullmäktige i riksgäldskontoret utfärdar en ny garanti­förbindelse.

Etl förslag lill ändring i sladshypolekslagen har upprättats inom finans­departementet.

Lagförslaget är enligt min mening av så enkel beskaffenhel all lagrådels hörande skulle sakna betydelse.

3 Hemställan

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen all

1.  anta förslaget till lag om ändring i lagen (1968; 576) om Konungariket

Sveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar,

2.  bemyndiga fullmäklige i riksgäldskontoret alt utfärda en garanfiför-

bindelse på 15,5 miljarder kr. att utgöra sladshypolekskassans gmndfond i

stället för den nuvarande förbindelsen på 12,5 miljarder kr.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslular att genom proposition föreslå riksdagen all anla de förslag föredraganden lagl fram.

Bilaga     Prop. 1986/87: 19

Sladshypolekskassan

Till

Framslällning

Finansdepartementet

1986-06-11

103 33 Siockholm

Slyrelsen för Konungariket Sveriges stadshypotekskassa får härmed göra framslällning om vissa ändringar i lagen (1968:576) om Konungariket Sveriges sladshypolekskassa och om stadshypoteksföreningar (sladshypo­lekslagen).

Först hemställer styrelsen om en skyndsam ökning av kassans grund­fond, dvs. den av riksgäldsfullmäktige utfärdade garantiförbindelse som sätter gränsen för kassans upplåningsräti. Däruiöver lar slyrelsen upp fyra punkter där de snabba förändringarna på kreditmarknaden och i de all­männa betingelserna för verksamhelen får nuvai"ande delaljbestämmelser i sladshypolekslagen atl framstå som föråldrade och restriktiva på etl olämpligt sätt. De fyra punkterna avser

de allmänna bestämmelserna för kassans utlåning till stadshypoteksfö­reningarna,

omfattningen av och formerna för sladshypolekskassans likviditets-hållning,

bestämmelserna om kassans och föreningarnas vinsldisposilion och egna fonder, samt

beskrivningen av de tillåtna belåningsändamålen.

Beredning av författningsfrågorna har skett av en särskild kommitté utsedd av styrelsen. Synpunkier har ocksä inhämtats från stadshypoteks­föreningarna.

En ökning av grundfonden

I stadshypolekslagens 13 § stadgas att staten som grundfond för kassan ställer till förfogande en av riksgäldsfullmäktige utfärdad garantiförbin­delse på lolv och en halv miljarder kronor (beloppel senast ändral genom SFS 1983: 578). Enligt beslämmelse i lagens 7 § får sammanlagda beloppet av kassans låneskuld inte uppgå till mera än tio gånger summan av denna grundfond och kassans egna reserv- och kapilalläckningsfonder.

Sladshypolekskassans egna fonder uppgår efter 1985 års vinstavsäll-

ningar lill ca 2,78 miljarder kronor. Den sammanlagda basen för upplå-

ningsrätlen är därför för närvarande ca 15,28 miljarder kronor, vilket i sin

tur innebär att kassans låneskuld får uppgå lill högst ca 152,8 miljarder

kronor. Per 30 april 1986 uppgick å andra sidan faktiskt utelöpande obliga­

lioner, kapitalmarknadsreverser och certifikal lill sammanlagi ca 140,8

miljarder kronor, inräknat tecknade men ej likviderade volymer. Den

outnyttjade upplåningsrälten uppgick således till ca 12 miljarder kronor.

För att få perspektiv på denna siffra kan påpekas alt neltolåneskulden

under årels fyra första månader ökat med ca 9,5 miljarder kronor, varav ca

5,4 miljarder i prioriterad upplåning och ca 4,1 miljarder i oprioriterad. Av

5

årets medgivna ram för prioriterad upplåning återstår (efter avdrag för     Prop. 1986/87: 19

inlösen av förfallande äldre lån) ca 4,5 miljarder kronor. Om denna kan

utnyttjas fullt ut samlidigt som den oprioriterade upplåningen fortsätter i

hittUlsvarande lakl om ca 1 miljard kronor per månad, är del tydligt all

taket för kassans sammanlagda upplåningsräti kan vara nått redan före

utgången av innevarande år.

Mot den angivna bakgrunden är en ökning av upplåningsramen mycket angelägen. Den effekl som uppslår genom att kassans vinst för år 1986 kan läggas till fonderna i nästa bokslut förslår därvid inteilångt; den torde inle motsvara stort mer än 3 miljarder kronor i extra upplåningsräti. Enda alternativet med nuvarande lagstiftning är en ökning av gmndfonden, som skulle behöva genomföras så snabbt som del lagsliftriingslekniskl är möj­ligt. En vidgning av upplåningsramen bör inte anstå längre än absolut nödvändigl.

Vad gäller frågan om slorieken av en grundfondsökning kan olika syn­punkter anföras. Senaste ökningen uppgick till 2 miljarder kronor, molsva­rande 20 miljarder kronor i upplåningsrätt. Detta framstår emellertid nu som elt alllför försiktigt sleg. Riksbankens reglering har de senaste åren inneburil att den prioriterade utlåningen fått växa med nära 10 miljarder kronor per år för Sladshypolek. Oavsett om formerna här kan komma att ändras till följd av bostadskommitténs förslag bör man räkna med att fmansiering av ny- och ombyggnader kommer atl ligga på minsl den nivån även fortsättningsvis. Efterfrågan på Stadshypoteks oprioriierade fastig­hetslån lär också, enligt kassastyrelsens bedömning, fortsätta all ligga på en hög nivå så länge omlagringen mellan olika kreditgivare pågår. En ökad upplåningsram om 20 miljarder kronor riskerar mot den bakgmnden att motsvara mindre än etl års ullåningsökning.

Önskan alt undvika alltför tätt ålerkommande framslällningar om riks­dagsbeslut lalar därför å ena sidan för en betydligt större grundfondsök­ning denna gång än tidigare. Å andra sidan har den statliga garantin numera fåll en mer kommersiell karaktär genom att Sladshypolek får betala en årlig gmndfondsavgift om 0,33 % av fondens belopp. Detla talar för all inle lägga fonden på en nivå som inte på flera år kan komma atl las i anspråk. Vid avvägningen av dessa och andra synpunkter har kassastyrelsen kom­mit fram till all en grundfondsökning om 3 miljarder kronor, från 12,5 miljarder kronor fill 15,5 miljarder kronor, kan vara lämplig. Kassastyrel­sen får alltså hemstäUa om en sådan ökning, att genomföras skyndsamt.

Styrelsen för Konungariket Sveriges stadshypotekskassa

N. Erik Åqvist

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

/Percy[REDACTED_EFTERNAMN]

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986