Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

SW. 1975/76:141

Regeringens skrivelse

1975/76:141

med redogörelse för verksamheten iirahi £in'«parådets minister­kommitté under är 1975;

beslutad den 5 februari 1976.

Regeringen överlämnar till rUcsdagen enligt bifogade utdrag av regcr ringsprotokoll redogörelse för verksamheten inom Europarådets minis-' terkommitté under år 1975.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1975176.1 saml Nr 141

$ 175/76! i41i!,':

Utdrag UTRIKESDEPARTEMENTET  ;:.      ..;   PROTOKOLL      .:   :

vid regeringssammanträde 1976-02-05

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bengts­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Zachris­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén;[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europarådets mlnisterkonmiitté under år 1975

I resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parla­menten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna att årligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets mi­nisterkommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörelser för åren 19671974 (skr. 1968: 23, skr. 1969: 27, skr. 1970: 39, skr. 1971: 119, skr. 1972: 107, skr. 1973:161, skr. 1974: 131, skr. 1975/76: 8). En redogörelse för verksamheten inom Euoropa-rådets ministerkommitté under år 1975 har utarbetats inom utrikesde­partementet i samråd med övriga berörda departement. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokoUet i detta ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen till riksdagen överlämnar den inom ut­rikesdepartementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1975.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

>i

Skr. 1975/76:141

Bilaga

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under är 1975

/. Ministerkommittémöten 1. 56:e ministerkommittcmötet

Ministerkommitténs 56:e möte ägde rum den 17 april i Strasbourg. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Sven[REDACTED_EFTERNAMN] och bestod i övrigt av Sveriges ständiga ombud hos Europarådet ambas­sadör Arne Fältheim, utrikesrådet Leif Leifland, biträdande ombudet hos Europarådet departementssekreterare Thomas Ganslandt, departe­mentssekreterare Hans[REDACTED_EFTERNAMN] samt departementssekreteterare Carl-Magnus Hyltenius.

Ordförande vid mötet var danske utrikesministern K. B.[REDACTED_EFTERNAMN].

På dagordningen stod främst Portugal, den europeiska säkerhetskon­ferensen (ESK), utvecklingen av det europeiska samarbetet och Cypern.

a) Portugal

Ministerkommittén uttryckte en förhoppning om att verklig demo­krati skulle etableras i Portugal och om en fortsatt utveckling av för­bindelserna mellan Portugal och Europarådet. Samtidigt välkomnade kommittén den avkoloniseringsprocess som företagits av den portu­gisiska regeringen.

I anslutning tUl kommitténs uppdrag åt generalsekreteraren vid det föregående (55:e) ministerkommittémötet att med Portugals regering diskutera de samarbetsmöjligheter som stod de portugisiska myndig­heterna till buds inom Europarådet instruerade ministrarna ställföre-trädarkonunittén att snarast utarbeta ett program för tekniskt samar­bete mellan Europarådet och Portugal på grundval av från portugisisk sida redovisade praktiska behov. Ställföreträdarkommittén fastställde senare ett sådant program tUl en kostnad av cirka FF 1 mUjon för år 1975.

Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] underströk i sitt inlägg under konunit-téns diskussion betydelsen av att Europarådets medlemsstater visade solidaritet och gav uttryck för stöd för de starka krafter som efter­strävade verklig demokrati i Portugal. Han erinrade om de svårig­heter som var förknippade med att efter generationer av diktatur och politisk isolering skapa en fungerande demokrati i Portugal. En passiv och avvaktande attityd från europarådsstatemas sida skulle medföra ett stort ansvar om ansträngningarna att nå demokrati skulle misslyckas, framhöll utrikesministern. Samtidigt tillstyrkte han att ett program skulle fastställas för tekniskt samarbete mellan Europarådet och Portu­gal.

b) Europeiska säkerhetskonferensen (ESK)

Diskussionen rörande den europeiska säkerhetskonferensen inleddes av statssekreteraren i holländska utrikesministeriet L. J. Brinkhorst. Mi-

|-2   Riksdagen 1975176.1 saml. Nr 141

Skr. 1975/76:141

4

nisterkoirunittén konstaterade att viktiga frågor ännu återstod att lösa i Genéve-förhandlingama trots de framsteg som hade gjorts. Mi­nistrarna enades vidare bl. a. om att periodiska åsiktsutbyten rörande uppföljningen av ESK's beslut skuUe äga rum i ministerkommittén under förutsättning av ett framgångsrikt slutförande av konferensen.

c)       Utvecklingen av det europeiska samarbetet

Ministerkommittén tog del av oUka redogörelser rörande verksam­heten inom Eviroparådet, EG och EFTA. Vidare gjorde ministrarna ett principuttalande till förmån för en utvidgning av Europeiska ung­domscentret i Strasbourg. I uttalandet konstaterades att ett slutgUtigt beslut om en utvidgning skulle bli beroende av vissa utredningar. Kom­mittén välkonmade ett erbjudande från norsk sida att bekosta en pre­liminär arkitektstudie och en utredning rörande kostnadema för en utvidgning av ungdomscentret.

d)       Cypern

Ministerkommittén gav uttryck för fortsatt oro rörande läget i Cy­pern och uttalade en förhoppning om snar framgång i de förestående förhandlingarna i Wien meUan de berörda parterna.

2. 57:e ministerkommittémötet

Ministerkommitténs 57:e möte ägde rum i Paris den 27 november. Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Sven[REDACTED_EFTERNAMN] och bestod i övrigt av Sveriges ständiga ombud hos Europarådet ambas­sadör Arne Fältheim, kabinettssekreterare Sverker Äström, kanslirådet Jan af Sillen, biträdande ombudet hos Europarådet departementssekre­terare Thomas Ganslandt samt departementssekreterare Karl-Erik Norr­man.

Ordförande vid mötet var den franske utrikesministern J. Sauvag-nargues.

På dagordningen stod den europeiska säkerhetskonferensen (ESK), Portugal, situationen i Spanien, utvecklingen av det europeiska samar­betet och frågan om utvidgning av det europeiska ungdomscentret.

a) Europeiska säkerhetskonferensen (ESK)

Efter en introduktion av den schweiziske presidenten och utrikes­ministern Graber hade ministerkoirmiittén ett åsiktsutbyte rörande upp­följningen av säkerhetskonferensens slutdokument. Kommittén konstate­rade att uppföljnmgen borde ske i en anda av god vUja och fullföljas med både tålamod och fasthet.

I ett inlägg i diskussionen konstaterade utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] bl. a. att de flesta av slutdokumentets beslut och rekommendationer måste verkställas genom unUaterala åtgärder inom varje enskUd stat och att detta kunde ta tid. Det var omöjligt att ändra lagstiftning och etablerade regler över en natt. Vissa av rekommendationerna krävde även att ökade resurser anslogs för deras genomförande. Detta gällde exempelvis informationsutbyte och samarbete på kulturens och under­visningens område. Utrikesministem konstaterade vidare att slutdoku-

Skr. 1975/76:141

5

mentets rekommendationer i vissa fall, främst på det ekonomiska om­rådet, bara kunde förverkligas genom bUaterala överenskommelser. Han underströk att det var viktigt att man i sådana bUaterala samman­hang inte gjorde tolkningar eller omformuleringar av slutdokumentets innehåll. Man borde därför eftersträva att i bUaterala överenskommelser antingen ta in relevanta delar av dokumentet in extenso och utan om-formuleringar eller, om detta inte visade sig möjligt, nöja sig med ge­nerella hänvisningar till slutdokumentets bestämmelser.

Slutligen framhöll utrikesministem att man från svensk sida gäma såg att ESK's uppföljning blev föremål för åsiktsutbyten i ställföreträ­darkommittén med deltagande av experter från huvudstäderna. Utbyten av synpunkter och upplysningar av detta slag vore enligt svensk upp­fattning att välkomna som en återkommande del i Europarådets verk­samhet, konstaterade utrikesministern.

b) Portugal

Ministrarna gav uttryck för sitt fortsatta stöd åt den portugisiska re­geringens och den portugisiska folkmajoritetens ansträngningar att ge­nomföra parlamentarisk demokrati på grundval av respekt för mänskli­ga rättigheter, social rättvisa och lag och rätt. Samtidigt välkomnade kommittén rådgivande församlingens initiativ att inbjuda ledamöter av Portugals konstituerande församling att deltaga på ad hoc-basis i dess debatter.

Efter att ha tagit del av en rapport rörande det tekniska samarbetet mellan Europarådet och Portugal uppdrog ministerkommittén vidare åt generalsekreteraren att fortsätta samarbetet med de portugisiska myndigheterna på gmndval av program som godkänts av stäUföreträ-darkommittén. Slutligen åhörde ministrarna redogörelser av italienske statssekreteraren Cattanei rörande EG's förbindelser med Portugal och av norske utrikesministem Frydenlund rörande EFTA's förbindelser med Portugal.

c) Situationen i Spanien

Situationen i Spanien hade uppförts på ministerkommitténs dagord­ning på svensk begäran. Diskussionen inleddes därför av utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN].

Utrikesministem framhöU bl. a. att Europarådet hade ett specieUt ansvar när det gällde att följa utvecklingen i Spanien, framför allt med tanke på organisationens engagemang för mänskliga rättigheter och demokrati. Detta innebar att Europarådets medlemsstater i den ömtåliga situation som rådde i Spanien borde uppmuntra och stödja de tendenser som kunde skönjas tUl en utveckling i demokratisk riktning. Man borde visa Spaniens folk att de var välkomna bland de demokratiska nationer­na om de själva valde demokratms väg. Samtidigt faims det emeUertid anledning att fortsätta att vaksamt följa situationen i landet. Man bor­de inte tveka att reagera inför fortsatta utslag av rättslöshet och fascism. Bestämmelsen i ESK's slutdokiunent om icke-inblandning uteslöt enUgt svensk uppfattning på intet sätt en öppen kritUc av missförhåUanden i ett deltagande land. Opinionsvågen mot de spanska avrättningama och europarådsstatemas stäUningstaganden mot dem hade utan tvivel haft effekt. De spanska militärdomstolarna hade upphört att avkunna döds­domar efter korta summariska processer.

Skr. 1975/76:141

6

Utrikesministem ansåg att det i den aktuella situationen skulle vara av positivt värde för den allmänna opinionen i Spanien och att det följaktligen skulle hjälpa den demokratiska utvecklingen i landet om ministerkommittén uttryckte en gemensam förhoppning om att det spanska folket skulle slå in på en väg mot frihet och demokrati i över­ensstämmelse med de ideal som förenade europarådsstatema.

Den diskussion som följde efter utrikesministerns anförande resulte­rade i att ministerkommittén förklarade sig välkomna möjligheten av ett närmande mellan Spanien och det demokratiska Europa.

d)        Utvecklingen av det europeiska samarbetet

Ministerkommittén åhörde anföranden av dels Europarådets general­sekreterare, dels italienske statssekreteraren Cattanei och norske utrikes­ministem Frydeidund rörande verksamheten i EG respektive EFTA.

Generalsekreterare Kahn-Ackermann koromenterade bl. a. och un­derströk betydelsen av de europeiska fackministerkonferensernas roll ur Europarådets synpunkt. Statssekreterare Cattanei informerade kortfat­tat om det politiska samarbetet inom EG och utrikesminister Fryden­lund konstaterade i sitt anförande bl. a. att EFTA's ministerråd beslutat överväga möjliga nya samarbetsområden.

e) Utvidgning av Europeiska ungdomscentret

Ministerkommittén uppsköt på schweiziskt initiativ ett slutligt beslut om en utvidgning av Europeiska ungdomscentret. Vidare uppdrog mi­nistrarna åt stäUföreträdarkonmiittén att utreda vUka besparingar som kunde göras i Europarådets budget tUl förmån för en utvidgning av ungdomscentret. Ministerkommittén beslöt samtidigt även att anslå medel till en viss utökning av ungdomscentrets verksamhet inom ramen för existerande kapacitet.

//. Expertkommittéer 1. Rättsfrågor

a) Konventioner

Under år 1975 öppnades för undertecknande dels den europeiska kon­ventionen om utomäktenskapliga barns rättsliga stäUning, dels ett tiU-läggsprotokoll till den europeiska utlämningskonventionen. Sverige har undertecknat bådadera.

I den förstnämnda konventionen fastslås vissa grundläggande princi­per rörande den rättsliga behandlingen av barn födda utom äktenskap. Konventionen bygger på principen att bam födda utom äktenskap i rätts­ligt avseende skall ha samma ställning som bam födda i äktenskap.

ProtokoUet till den europeiska utlämningskonventionen innehåller i ar­tikel 2 en utvidgning av begreppet ne bis in idem, sådant detta definie­rats i artikel 9 i utlämningskonventionen, och resulterar därmed i ett nytt hinder mot utlämning. I vissa faU skall sålunda lagakraftägande dom, vUken meddelats i annan stat som tillträtt konventionen än den som gjort framställningen, utgöra hinder mot bifall tiU utlämningsframställ-ningen. Full överensstämmelse råder därmed mellan den nya lydelsen av

Skr. 1975/76:141

7

artikel 9 i konventionen och stadgandet i 10 par. lagen (1957: 668) om utlämning för brott i dess genom lagen (1975: 292) om ändring i nyss­nämnda lag reviderade lydelse (se prop. 1975: 38, sid. 52 och 62).

b) Resolutioner som antagits av ministerkonimittén

(i) Utländsk arbetskraft

Resolution (75) 3 innehåller rekommendationer till medlemsstatemas regeringar rörande behandlingen i bl. a. straffprocessueUt hänseende av utiändsk arbetskraft ("migrant workers").

(ii) Skadestånd vid kroppsskada och dödsfall

I resolution (75) 7 framhåller ministerkommittén önskvärdheten av en minskning av de skUlnader som finns mellan medlemsstatemas lagar och rättspraxis i fråga om ersättning vid kroppsskada och dödsfall. Medlemsstaternas regeringar rekommenderas därför bl. a. att vid lag­stiftning i ämnet beakta vissa närmare angivna principer rörande beräk­ning av skadestånd.

(ui) Avgörande av brottmål i den tilltalades frånvaro

I resolution (75) 11 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att tiUämpa vissa i resolutionen uppställda regler i fråga om avgörande av brottmål i den tUltalades frånvaro. 1 reglerna anges bl. a. att huvudför­handling inte får hållas utan att den tilltalade har kallats i tillräcklig tid dessförinnan för att kunna inställa sig och förbereda sitt försvar, om han inte uppsåtligen har försökt att undandra sig lagföring. Huvudför­handling får inte hållas om den tUltalades närvaro är nödvändig eller om det finns anledning anta att han är förhindrad att inställa sig. Den som efter vederbörlig kaUelse har dömts i sin frånvaro skall ha rätt tiU omprövning av målet, om han visar att han var förhindrad både att in­ställa sig och att upplysa domstolen därom på grund av omständigheter utanför hans rådighet.

(iv) Europeiska utlämningskonventionen

I resolution (75) 12 uttalar ministerkommittén vissa rekommendatio­ner till regeringarna i de stater som har tUlträtt 1957 års europeiska utlämningskonvention rörande tiUämpningen av konventionen.

(v) Lagföring med anledning av trafikolyckor

I en resolution (75) 24 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att vid lagstiftning och rättstillämpning beakta vissa i resolutionen an­givna principer för lagförmg i samband med trafikolycka.

(vi) Arbetsdrift inom kriminalvården

Resolution (75) 25 innehåUer rekommendationer tUl medlemsstater­nas regermgar med avseende på arbetsdriften inom kriminalvården. I resolutionen uttalas bl. a. att arbetsförhållanden, produktionsmål och arbetslön inom anstalt bör anpassas tiU vad som är gängse utanför an­stalt, så långt det är praktiskt möjligt och med beaktande av arbetsdrif­tens särskUda natur.

Skr. 1975/76:141

8

c)       Europeiskt justitieministermöte

På initiativ av Europarådets generalsekreterare hölls den 22 maj 1975 ett informellt europeiskt justitieministermöte i Obemai i närheten av Strasbom-g. I mötet deltog företrädare för samtliga Europarådets medlemsstater utom Grekland, Island, Italien och Malta. Vid mötet diskuterades Europarådets möjligheter när det gäller samarbete på det rättsliga onu-ådet samt kriminalpolitik och intemationell terrorism. Inga resolutioner antogs vid mötet.

d)      Europeiska kommittén för juridiskt samarbete (CCJ)

Den europeiska konmiittén för juridiskt samarbete höU under år 1975 två möten. Kommitténs 23:e möte ägde rum den 913 jimi och det 24:e mötet den 15 december.

I syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådets medlemsländer pågår utredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CCJ. Bland de ämnen som är imder utredning bör främst nämnas pro­duktansvar, vårdnad om bam, konsumentskydd, den enskildes skydd i administrativa förfaranden, privatlivets skydd vid automatisk databe­handling av personinformation, avtalsviten, den gifta kvinnans rättsliga ställning, hinder av ekonomiskt och annat slag för part att föra talan vid domstol i civilmål samt samarbete mdlan förvaltningsmyndigheter.

e)      Europeiska kommittén för brottslighetsfrågor (ECCP)

ECCP höU under år 1975 sitt 24 :e möte. Vid mötet, som höUs den 2630 maj, behandlades bl. a. förslag tUl resolution om straff för våUande av annans död och personskador i vägtrafiken, förslag tUl resolution om behandling av intagna med långa frihetsstraff och för­slag till resolution om arbetsdrift inom kriminalvården. ECCP antog de föreslagna texterna, såvitt gäUer de två förstnämnda förslagen med vissa ändringar, och beslöt hänskjuta dem tUl ministerkomnuttén. ECCP beslöt också tillsätta två nya underkommittéer, den ena rörande ersätt­ning åt brottsoffer och den andra rörande ekonomiska brott.

På ECCP:s förslag har ministerkommittén under 1975 tUlsatt en kommitté för undersökning av problem uppkomna i anledning av vissa nya former av våldsdåd (terrorism).

Bland de frågor som under 1975 behandlades av ECCP:s underkom­mittéer märks påföljder för trafikbrott, avkriminalisering, straffproces-sueUa frihetsberövanden, andra altemativ till fängelse än villkorlig dom och lUcnande påföljder, straffrättens möjligheter att bidra tUl mUjö-skyddet, försäljning och innehav av skjutvapen, undersökningar om återfaUsbrottsligheten samt ungdomsbrottslighet och sociala föränd­ringar.

Vid en konferens om krimmalpolitik den 2426 mars 1975 behand­lades bl. a. frågor om anpassning av straffrätten tUl ändrade förhållan­den och värderingar i samhäUet.

f) Expertkommittén för de mänskliga rättigheterna

Arbetet inom expertkommittén för de mänskliga rättigheterna be­drevs under 1975, förutom i plenum, inom en arbetsgrupp, åt vilken uppdragits att studera möjUghetema att förbättra och effektivisera reg­lerna för fri rättshjälp inför Europarådets kommission och domstol för de mänskliga rättighetema.

Skr. 1975/76:141

9

En av nämnda arbetsgrupp utarbetad rapport med förslag tUl ge­nerösare biståndsregler i fråga om rättshjälp slutbehandlades av expert­kommittén.

Kommittén har vidare slutfört behandlingen av frågoma om kontroU av verkställigheten av domar meddelade av den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter samt om utvidgning av rätten tUl information genom ett tUläggsprotokoll tiU den europeiska konventionen om mänskli­ga rättigheter avseende harmonisering i visst hänseende med Förenta Nationernas konvention angående medborgerliga och politiska rättig­heter.

Följande ämnen har vidare varit föremål för behandling i kommittén under 1975:

(i) KontroU av verkställigheten av förlUcningsuppgördser träffade i ärenden som anhängiggjorts inför kommissionen för de mänskliga rät­tighetema.

(ii) Röstproceduren i Europarådets ministerkommitté i samband med granskningen av rapporter som överlämnats av kommissionen tUl kom­mittén sedan konmiissionen slutbehandlat ärendena.

(Ui) Förberedande av ett koUokvium beträffande "allmänhetens tiU­gång tUl information hos offentiig myndighet".

(iv) Medverkan i fråga om ett koUokvium rörande undervisning om mänskliga rättigheter och en kampanj mot rasfördomar i skolorna.

(v) Öppnande för undertecknande av den genom kommitténs försorg utarbetade konventionen om utländska korrespondenter.

Det av kommittén tidigare diskuterade fjärde kollokviet rörande den europeiska konventionen för mänskliga rättigheter hölls i Rom den 58 november 1975 med deltagande av cirka 300 personer.

2. Utbildnings-, kultur- och ungdomsfrågor

a) Nionde europeiska utbildningsministerkonferensen

Den nionde europeiska utbildningsministerkonferensen ägde rum i Stockholm den 1012 juni 1975. I konferensen deltog samtiiga Euro­parådets medlemsstater jämte Finland, Spanien och Vatikanstaten, dvs. de stater som anslutit sig tUl den europeiska kulturkonventionen. Därutöver deltog som observatörer Portugal och Jugoslavien och som särskilt inbjudna Australien, Canada, Japan, Nya Zeeland och USA.

Utbildningsministerkonferenserna är knutna till Europarådet bl. a. genom att Europarådets sekretariat utgör dessa konferensers sekretariat.

Ordförande vid konferensen i Stockholm var utbUdningsminister BertU[REDACTED_EFTERNAMN].

Vid konferensen diskuterades återkommande utbUdning (huvudtema), utbildning av invandrare och intemationellt utbUdningssamarbete. Mi­nistrarna antog resolutioner om följande frågor:

(i) Återkommande utbildning

Ministrama enades om att återkommande utbildning bör vara rikt­punkt för förändring av aU utbUdnmg efter den obUgatoriska skolan. Dess främsta mål borde vara att bidra tUl ökad social och ekonomisk jämlikhet bl. a. genom att fördela utbUdningstillfällena över individens hela livstid.

Skr. 1915116:141

10

För att uppnå detta mål enades ministrarna om:

att utbUdningsmässigt och socialt missgyimade grupper bör få ökat samhäUeligt stöd

att UtbUdning för 1619-åringar bör förbereda dessa såväl för vi­dare studier som för arbete

att arbetserfarenhet bör få större betydelse för tillträde till högre ut­bUdning

att utbildnings-,  social-  och  arbetsmarknadspolitik  bör  samordnas

att den enskilde bör få möjUghet tUl betald ledighet för studier

att den enskildes rätt att få åtemppta studier senare i livet bör säkras, och

att ett samordnat system behövs i fråga om finansiering av ungdoms-och vuxenutbildning.

(ii) Utbildning av invandrare

Med denna resolution godkände ministrarna för sin del rekommenda­tioner från föregående års ad-hoc-konferens på ämbetsmannanivå om utbildning av invandrare.

I ministerkonferensens resolution heter det att invandrama och deras barn bör få samma möjligheter till utbildning som vistelselandets med­borgare. De bör därvid få möjlighet att skaffa sig adekvat kunskap i såväl urspmngslandets som värdlandets kultur och språk, så att de kan anpassa sig i den nya omgivningen utan att förlora möjligheten att åter integreras i sitt urspmngsland.

För att detta ska bli verkUghet rekommenderade ministrama bl. a. speciella "mottagningsklasser", särskild utbUdning av bl. a. lärare, öm­sesidigt godkännande av betyg och försök att få föräldrama att delta i skolaktiviteter.

(iii) Internationellt utbildningssamarbete

I denna resolution efterlyses en klarare gränsdragning i fråga om uppgifterna för de olika internationeUa organ som nu sysslar med ut­bildningsfrågor. Vidare heter det att det intemationeUa samarbetet på ministemivå bör ses över.

Som viktiga områden för samarbete framhålles bl. a. förskolan och undervisningen i de lägre grundskoleåldrarna samt skolans relation till samhället. Den förändrade inställningen till studier i naturvetenskap och teknologi kommer att tas upp vid en särskild konferens under våren 1977.

Nästa utbildnmgsministerkonferens anordnas 1977 i Turkiet, varvid huvudtemat kommer att vara "Skolan och dess relationer tUl samhället".

b) Kulturstyrelsen

Kulturstyrelsen (CouncU for Cultural Co-operation) sammanträdde två gånger i Strasbourg för programplanering och antagande av budget. Stort utrymme ägnades åt diskussion av en femårsplan och metoder för dess planering.

Av de permanenta imderkommittéerna sammanträdde kommittéerna för aUmänna skolfrågor samt för vuxenutbUdning och kulturell utveck­ling vardera en gång medan kommittén för högre utbUdnmg och forsk­ning sammanträdde två gånger. Bl. a. följande frågor behandlades.

Skr. 1975/76:141

11

(i) Allmänna skolfrågor

Förskoleprojektet, ett av kulturstyrelsens nio mtensivprojekt, påbör­jades med bl. a. planering av undersökning i några medlemsländer, däribland Sverige, av invandrarbams integrering i förskolan. Ett sym­posium hölls i Frankrike över ämnet förskolans anknytning tiU grund­skolans lågstadium.

Inom intensivprojektet yrkes- och teknisk utbildning anordnades ett symposium i Schweiz om den tekniska och yrkesutbildningens roU för främjande av yrkesrörlighet samt ett aimat i Storbritannien rörande j ordbmksutbUdning.

Två expertmöten anordnades i Strasbourg rörande kompletterande läroplaner för invandrarbam.

(U) Högre utbildning och forskning

Arbetet med att jämföra och utvärdera reformer och planering av den högre utbUdningen i vissa medlemsländer fortsatte med studium av högskolereformerna i Nederländerna och Sverige.

Vidare fortsatte arbetet med specialprojektet "MobUity", dvs. om hur man kan avlägsna hinder för rörlighet bland lärare och studenter. Arbetet med att upprätta register över läroplansreformer i skilda äm­nen fortsatte även.

Ett symposium om distansundervisning hölls i Västtyskland.

Ett expertmöte om handläggning av stipendieprogrammet inom högre utbildning hölls i Strasbourg. Sverige bidrar med 10 stipendier.

(iii) Vuxenutbildning

I samarbete meUan intensivprojekten vuxenutbildning (innehåll och metoder; utbUdning av vuxenpedagoger) och fortlöpande utbUdning ("permanent education") besöktes och utvärderades en del s. k. pilot­projekt inom vuxenutbUdiungen i vissa medlemsländer. Ett symposium hölls i Italien om utbildning för nya lärarroller i vuxenutbildningen.

(iv) Pedagogisk forskning, pedagogisk information och dokumentation Ett symposium om pedagogisk FoU inom högre utbUdning hölls i Sverige.

Arbetet med EUDISED-projektet fortsatte med bl. a. provkörningar i dator av några medlemsländers forskningsrapporter, vilket resulterade i en "EUDISED R &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:5.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

(v) Kultur

Arbetet med en handbok om principer för kulturstatistik fortsatte.

Två intensivprojekt påbörjades, nämligen främjande av fri skapande verksamhet och stöd tiU konstnärligt skapande. Ett symposium över det senare anordnades i Frankrike. Båda projekten är led i förberedelse­arbetet för en kulturministerkonferens som skall äga mm i Oslo år 1976.

 European Documentation and Information System for Education.

Skr. 1975/76:141

12

(vi) Ungdom

Under året framlades ett förslag tiU mellanstatligt samarbetsprogram som komplement till det arbete som utförs i europeiska ungdomscentret och europeiska ungdomsfonden. Ett möte anordnades på ungdoms­centret över temat ungdom och arbetsmarknad.

(vii) Sport

En europeisk sportministerkonferens hölls i mars i Bryssel varvid ministrama antog en rekommendation till ministerkommittén rörande en europeisk "Sport for All Charter". Denna definierar de grundläg­gande principerna för "Sport for Air'-tanken och utgör ett instmment för närmare samarbete mdlan Europas stater inom sportsektorn.

c) Europeiska ungdomsfonden och europeiska ungdomscentret

Fonden fördelade under året nära 6 mUj. FF tUl ett 60-tal nationella ungdomsorganisationers aktiviteter och till internationella organisatio­ners administrationskostnader som förstärkning på det europeiska pla­net.

Ministerkommittén fattade under året beslut om att ungdomsfonden skall bli permanent.

Europeiska ungdomscentret anordnade under året 20 kurser på var­dera 810 dagar för intemationeUa ungdomsorganisationer samt vidare tre språkkurser.

Ett förslag om utvidgning av ungdomscentret behandlas i minister­kommittén (jfr I 2 e).

3. Sociala frågor

a) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog en resolution ((75) 15) om lättaader för svårt handikappade i rådets medlemsstater. I resolutionen uppmanas medlemsstaterna att bereda svårt handikappade vissa lättnader vad gäller transport med kollektiva trafikmedel samt tUlträde tUl vissa offentliga byggnader såsom statUga institutioner, museer och utstäU-ningar ävensom till sportsliga och kulturella evenemang. Lättnadema bör avse såväl inom medlemsstaten bosatta handikappade som handi­kappade från andra medlemsstater.

b) Sociala kommittén

Under år 1975 höll sociala kommittén tre sammanträden, varav två ordinarie och ett extra.

Kommittén beslöt tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att föreslå åtgärder mot barnmisshandel m. rn. Sverige har en representant i arbets­gruppen. Vidare tiUsattes en arbetsgmpp för att utreda frågan om återförande till normalt samhäUsliv av svårt missanpassade.

Kommittén tog del av en utredning om familjerådgivning. Det kon­staterades att denna utredning var den första i detta ämne som utförts på intemationellt plan, varför det var angeläget att den erhöU vidsträckt publicitet.

En arbetsgrupp som håller på att utreda frågan om förberedelse för pensionering  erhöll vissa  anvisrdngar  rörande  det  fortsatta arbetet.

Skr. 1975/76:141

13

Bl. a. borde gruppen inrikta sitt arbete på en inventering av vilka åt­gärder som vidtagits på området inom Europarådets medlemsstater.

Kommittén behandlade vidare en plan för verksamheten på fem års sikt. Vad gäller socialpolitiska frågor föreslog kommittén att planen skulle innefatta följande huvudämnen: utredning rörande olika initiativ ägnade att höja livskvaliteten, bistånd tUl famUjer som drabbas av förändringar i samhäUet, sociala välfärdsprogram för speciella grupper (barn, handikappade, marginella gmpper), åtgärder av socialhjälpsna­tur samt social välfärd i långtidsperspektiv.

Den holländska delegationen föreslog att sociala konmiittén som en stående purdtt på sin dagordning skulle ta upp en diskussion om dels texter, i första hand direktiv, antagna av EG:s ministerråd i frågor av intresse för sociala konmiittén, dels texter under utarbetande inom EG. Dessa dokument kunde eventuellt tjäna som modell för åt­gärder i de av Europarådets medlemsstater som nu står utanför EG, var­vid de senares synpunkter på texterna och redovisning av sina egna åt­gärder kunde vara av stort Intresse för EG-länderna. Den svenska delegationen var positiv till förslaget, dock med betonande av att så­dana diskussioner inte fick leda till att Europarådet vid utarbetandet av resolutionstexter ständigt skulle använda sig av tUlgängliga EG-texter. Förslaget mötte emellertid stark kritik från såväl EG-medlem-mars som övriga delegationers sida och drogs därför tUlbaka.

c)      Expertkommittén för social trygghet

Kommittén färdigställde ett förslag till rekommendation om social­försäkringsförmåner för hemarbetande, vilket antogs av ministerkom­mittén i december. Rekommendationen innebär att hemarbetande bör åtnjuta skydd vid sjukdom, invaliditet och ålderdom etc. utan anknyt­ning tUl något försörjarbegrepp. Rekommendationen ger således ut­tryck för den bl. a. av de nordiska länderna hävdade principen att socialförsäkringen bör omfatta hela befolkningen och inte vara in­skränkt till de förvärvsverksamma.

I likhet med tidigare år deltog kommittén vidare i den årliga gransk­ningen av rapporter rörande tillämpningen av den europeiska social-försäkringsbalken.

d) Europeisk familjeministerkonferens

En europeisk famUjeministerkonferens hölls i Oslo den 1719 sep­tember 1975. I konferensen deltog företrädare för 15 länder. Den svenska delegationen leddes av socialminister Sven[REDACTED_EFTERNAMN]. Tema för konferensen var "The Equality of man and woman: its impUcations for family life and govemmental action".

Diskussionen vid konferensen kan sammanfattas på följande sätt.

Ett stort hinder för jämstäUdhet mellan könen utgör svårigheten för båda föräldrama att förena förvärvsarbete med vården av barn. Arbetslivet liksom samhäUslivet i övrigt måste anpassas tUl bam-familjernas behov. En lösning som diskuterades var att föräldrar med små bam skuUe kunna kräva särskilda rättigheter i arbetslivet.

Reformer som syftar tUl att öka jämställdheten stöter på praktiska och ekonomiska hinder, t. ex. i tider av arbetslöshet och lågkonjunktur. Eftersom kvinnor med barn i förskoleåldern i dag av praktiska skäl hindras att förvärvsarbeta bör regeringarna uppmärksamma förvärvs-

Skr. 1975/76:141

14

hindren. I detta sammanhang utgör barnomsorg i olika former en vik­tig fråga. Det framhöUs att de förvärvsarbetande föräldrarnas problem inte enbart löses genom utbyggnad av daghem.

Ministrama underströk vikten av att både män och kvinnor tar del i hemarbete, vården av barnen, förvärvsarbete samt politiska och so­ciala aktiviteter. Först när så blir fallet finns förutsättningar för jäm­stäUdhet.

Vidare dryftades frågan om kompensation för inkomstbortfall vid vård av små barn för både män och kvinnor. Det framhölls att finan­sieringen av sådana reformer inte fick vidga den ekonomiska ojämlik­heten meUan famUjer i olika inkomstlägen.

Slutiigen diskuterades behovet av information i skolorna för att ändra på traditionella könsroUer. Därjämte underströks behovet av systematiskt utbyte mellan ländema av erfareiUieter av reformer som syftar tUl att öka jämlikheten mellan män och kvinnor.

4. Hälsovårdsfrågor

a) Konventioner

Regeringen beslöt den 13 december 1974 att Sverige skulle ansluta sig tUl en av vissa av Europarådets medlemsstater antagen konvention om utarbetande av en europeisk farmakopé, varefter konventionen för Sveriges del trädde i kraft den 6 maj 1975.

b) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog en resolution ((75) 29) om lagstiftning rörande fmktsamhet och famUjeplanering.

I resolutionen erinras om resolution nr 2 vid andra Europeiska be­folkningskonferensen, FN's generalförsamlings resolution nr 2436 (XXIII) och den arbetsplan som antogs av 1974 års befolkningskonfe­rens i Bukarest. Mot bakgmnden av skillnader mellan medlemsstater­nas lagstiftning i frågor rörande preventivmedel, abort samt ekonomisk och social hjälp till familjer även.som den nedgång i fruktsamheten som kan konstateras i praktiskt taget alla utvecklade länder görs en rad rekommendationer tUl medlemsstatema. Dessa uppmanas att vid ut­formningen av sin befolkningspolitik ta hänsyn till famUjens rättigheter och behov samt att bereda alla som så önskar möjligheter att fritt och under eget ansvar besluta om det antal bam de vUl ha samt tätheten mdlan dem. I detta syfte rekommenderas medlemsstatema att vidta lagstiftnings- och administrativa åtgärder för att införa möjligheter till rådgivning och upplysning rörande famUjeplanering, sterUisering, abort och ekonomiskt och socialt bistånd till famUjema.

c)      Europeiska hälsovärdskommittén

Under år 1975 avhöll hälsovårdskommittén endast ett sanunanträde. Kommittén beslöt att som lämpliga ämnen för framtida studier föreslå bl.a.

a) Familjeplanering. Anledningen tUl att familjeplaneringsprogram­met misslyckats i vissa medlemsstater borde undersökas, varjämte åt-

Skr. 1975/76:141

15

gärder för framtida organisation, utbUdning av personal etc.  borde föreslås.

b)

Organisation och administration av laboratorieväsendet inom den allmänna hälsovården.

c)

Åtgärder mot narkotikamissbruk. Utbyte av information om nar-kotikamissbmkares och resandes trafik med narkotika i Europa och i andra regioner. Utarbetande av gemensamma regler för eventuella åt­gärder.

d) Patientens roU inom sjukvården.

5. Arbetsmarknadsfrågor

a) Förslag till konvention om utländsk arbetskraft

Ställföreträdarkommittén fortsatte sin behandling av ett utkast till konvention för att reglera utiändsk arbetskrafts ("migrant workers") förhållanden. Trots att arbetet fördes ytterligare något framåt har det sedan år 1971 pågående arbetet ännu inte kunnat avslutas. Under året fortsatte även behandlingen av ett utkast till resolution om likabehand­ling av inhemska och migrerande arbetare med avseende på yrkesväg­ledning, UtbUdning och omskolning.

b) Resolutioner som antagits av ministerkommittén

I en resolution ((75) 13) om nomadernas sociala förhåUanden i Eu­ropa rekommenderas medlemsstaternas regeringar bl. a. att vidta åtgär­der för att stoppa varje form av diskriminering av nomader och att för­bättra deras förhållanden vad avser bostäder, utbUdning, hälsovård och social välfärd och trygghet.

Vidare antog ministerkommittén en resolution ((75) 14) om arbetslös­het bland ungdom. I deima rekommenderas medlemsstatemas rege­ringar att vidta åtgärder för att minska och förhindra arbetslöshet bland ungdom, särskUt åtgärder som avser arbetsmUjö, yrkesvägledning, ut­bildning och yrkesutbUdning samt särskUda sysselsättningsskapande pro­gram för ungdom.

I ministerkommittén antogs slutligen fyra resolutioner rörande ar­betsmiljöfrågor av vissa tiU det s. k. partieUa avtalet anslutna stater, nämligen Belgien, Frankrike, Västtyskland, Italien, Luxemburg, Neder-ländema och Storbritannien samt Österrike. De fyra resolutionema rörde 1) tillverkares skyldighet att lämna data om giftiga kemiska produkter, 2) utfomming och användning av metallskämingsmaskiner (metal cutting guUlotines), 3) uppförande och användning av maskiner för framställning av gjutplastprodukter (injection moulding of plastics) och 4) uppförande och användning av maskiner för viss typ av offset­tryck (sheet-fed offset printing).

c) Sociala kommittén

Ett utkast tUl resolution angående skyddsverksamheten i företag god­kändes av sociala kommittén vid dess sammanträde i september för vi­darebefordran tUl ministerkommittén.

Kommittén uppdrog vidare åt sekretariatet att genomföra en studie om ungdomen och arbetslivet som underlag för en diskussion under 1976 om den fortsatta handläggnuigen av frågan om en resolution i ämnet.

Skr. 1975/76:141

16

Konunittén behandlade dessutom ett utkast till resolution om kvin­nor i arbetslivet.

6. Miljö- och naturvårdsfrågor samt djurskydd

a)       Naturvårdskommitién

Efter en omorganisation år 1974 har arbetsprogrammet i naturvårds­kommittén koncentrerats. Arbetet i kommittén har under år 1975 i hu­vudsak kretsat kruig naturskyddsområden och därmed sammanhängande problem samt hotade växt- och djurarters fortbestånd.

b)       Informationscentralen för naturvårdsfrågor

Under år 1975 genomfördes en omorganisation och centralen erhöU vidare permanent status. Ledningskommittén har ersatts av en kom­mitté för information och utbUdning som är understäUd naturvårdskom­mittén. Under år 1976 kommer arbetet att koncentreras på våtmarkema. På svensk sida ansvarar statens naturvårdsverk för förberedelsema in­för det europeiska våtmarksåret.

c)       Förberedande kommittén för dem andra miljöministerkonfercnsen

Den andra mUjöministerkonferensen planeras äga rum i Bryssel den 2324 mars 1976. Konferensen kommer främst att kretsa kring skyd­det av flora och fauna samt hm' naturen utan men skall kunna utnytt­jas som rekreationsområde av ett större antal människor. Den förbe­redande kommittén hade under år 1975 två sammanträden.

d) Expertkommittén för djurskydd

Kommittén sammanträdde en gång under år 1975.

7. Kommun-, region- och planfrågor

a) Kommittén för samarbete i kommunala och regionala frågor

Kommittén handlägger frågor som rör lokala och regionala organ och andra frågor med anknytning tiU regionalpolitik, särskUt beträffande relationerna mellan statliga och kommunala organ.

Kommittén bistår mmisterkommittén och Europarådets övriga organ i frågor av lokalt och regionalt intresse. Den fimgerar dessutom som ett samarbetsorgan meUan medlemsländemas regeringar för utbyte av m-formation och erfarenheter krmg den lokala självstyrelsen.

Kommittén har tre arbetsgrapper, en för frågor rörande den lokala och regionala strakturen, en for kommimemas ekonomi samt en för frågor om glesbygdskommunemas ekonomiska och sociala utveckling. Sverige var under 1975 representerat i både kommittén och de tre ar-betsgrappema.

Kommittén höU sitt nionde plenarmöte i Strasbourg den 2731 ok­tober 1975- Vid mötet diskuterades gränskommunalt samarbete ocb kommunal demokrati. Dessutom behandlades bl. a. vissa glesbygdsfrå­gor, resultat av analyser av räkenskaper i ett antal europeiska städer, den konmtunala verksamhetens finansiering, användningen av datorer i kommunerna samt frågor rörande fortbUdnmg av kommunal perso-

Skr. 1975/76:141

17

nal. Under svensk ledning utformas en rapport i anslutning till Europa­rådets enkät rörande den kommunala demokratin.

b)       Kommunministerkonferenser

Efter inbjudan från fransk sida höUs en kommunministerkonferens i Paris den 2021 november 1975. Nästa konferens, som förbereds av Europarådets kommitté för kommunala och regionala frågor, kommer att håUas i Grekland hösten 1976. Enligt beslut av ministerkommittén kommer kommunministerkonferensema i framtiden att vara knutna tUl Europarådet bl. a. genom att Europarådets sekterariat utgör sekretariat för konferenserna.

c)       Kommittén för förberedande av ministerkonferenser angående regional

planering

Förberedelsearbetet för den tredje planministerkonferensen, som av­ses äga rum i Italien i slutet av oktober år 1976, fortsatte under året.

d) Kommittén för byggnadsvård

Europarådets byggnadsvårdsår 1975 avslutades med en internationell kongress i Amsterdam i oktober. Vid kongressen antog deltagande dele­gationer, däribland en svensk under ledning av statsrådet BertU Zachris­son, en deklaration om integrerad byggnadsvårdspolitik.

Verksamheten i Sverige under byggnadsvårdsåret fick en bred upp­slutning och omfattade bl. a. en rikskonferens, seminarier, kurser, ut­ställningar, program i radio och TV, publicering av böcker och broschy­rer.

Sverige ratificerade under året den europeiska konventionen om skydd av det arkeologiska arvet.

8. Europarådets budget

Europarådets ordmarie budget för år 1976 fastställdes tiU cirka 114 400 000 FF. Sveriges andel härav, 4,22 procent, är 4 827 600 FF. Sveriges totala bidrag till Europarådet för 1976, dvs. inklusive bidrag till budgeten för den europeiska farmakopén samt för amortering på byggnadslånet för Europarådets nya sekretariatsbyggnad, uppgår tUl 5 724 000 FF. Hämtöver tUlkommer bidrag tUl Europeiska ungdoms­fonden uppgående tUl 97 500 FF.

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM I97

«

 7(0114