Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1987/88:165

om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.

Prop. 1987/88: 165

Regeringen föreslår riksdagen atl anla de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den 15 april 1988.

På regeringens vägnar Gertrud[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om prisregleringen på jordbruksproduk­ter för tiden den Ijuli 1988-den 30juni 1989. Vidare lämnas förslag lill prisregleringen på sockerbetor och socker för samma period.

Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 165

1 Förslag till

Prop. 1987/88: 165

Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud under viss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin, dels ändring i samma lag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:147) om förbud under viss tid mot nybyggnad av djurslallar för nötkreatur och svin',

dels all lagen, som gäller till utgången av juni 1988", skall fortsätta alt gälla lill utgången av december 1988,

dels atl I § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lyddse

Föreslagen lydelse

If

För atl motverka överskott inom

För atl motverka överskott inom

jordbrukels animalieproduktion är jordbrukels animalieproduktion är

nybyggnad av djurstallar för nöt- nybyggnad av djurslallar för nöt­

kreatur och svin förbjuden intill ul- kreatur och svin förbjuden intill ut­

gången av juni 1988.

gången av december 1988.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988.

' Senaste lydelse 1987:541.

 Senaste lydelse av lagens rubrik 1987: 541. - Lagens giltighetstid senast föriängd 1987: 541. ' Senaste Ivdelse 1987:541

2 Förslag till

Prop. 1987/88:165

Lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område

Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1967: 340) om prisreglering pä jord­brukets område' och bilagan till lagen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7f 

Tillverkare eller, i fall som avses nedan under a), innehavare av slakteri eller köttbesiklningsbyrå eller, i fall som avses nedan under m), den som inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel m. m. eller till lan­det inför bekämpningsmedel m. m. för yrkesmässig äterförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet erlägger avgifl för

a)

kött av häst, nötkreatur, tamsvin, får, höns, kalkon, anka och lam­gås, när köttet blivit godkänt vid költbesiktning enligl lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m. (slaktdjursavgift),

b)

mjölk som användes av mjölkproducenl vid tillverkning av smör eller ost för försäljning,

c)

mjölk och grädde som användes i mejeri för tillverkning av annan vara än grädde, smör eller ost,

ost, tortmjölk och kondenserad mjölk, som tillverkals i mejeri, marga­rinost som ej tillverkats i mejeri,

d)    smör och smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfett men

utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättningsmedel

för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersättningsmedel för

grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens hushåll,

e)    vete, korn, havre och råg som användes för tillverkning av mjöl,

gryn, flingor, malt eller liknande produkt,

O stärkelse eller slärkelseprodukt som erhålls ur annan vara än potatis, h) fett, fel olja och fettsyra som erhålls ur fisk eller havsdäggdjur eller ur fettråvara, hänföriig till tulltaxenr 12.01-12.08 och 21.03 tuHlaxelagen (1987: 1068) (fetlvaruavgift),

i) oljekraftfoder som för försäljning tillverkals i samband med att olja ulvinnes ur frön och frukter,

j) produkt, härrörande från sojabönor och hänförlig lill tulltaxenr 19.01

eller 23.04 lulltaxelagen,

k) produkt, hänföriig lill tulltaxenr 21.06 B.2 tulltaxelagen,

I) 

naturliga kalciumfosfater, na-

I) 

naturliga kalciumfosfater, na-

turiiga aluminiumkalciumfosfater turliga aluminiumkalciumfosfater och fosfalkrila hänförliga till och fosfatkrila hänföriiga till tulltaxenr 25.10, ammoniak hänför- tulltaxenr 25.10, salpetersyra liän-lig lill tulltaxenr 28.14, kaliumnitrat förlig UU tulltaxenr 28.08, fosfor-och kalciumnilrat hänförligt till pentoxid och ortofosforsyra hän-tulltaxenr 28.34, kalium- och kalci- förliga lill tulltaxenr 28.09, ammo-umpolyfosfater (inbegripet meta- niak hänförlig till tulltaxenr 28.14, och pyrofosfater), kaliumortofosfa- kaliumnitrat, kalciumnilrat och ler och kalciumhydrogenortofosfat magnesiumnitrat hänföriiga lill (dikalciumfosfal)     hänföriiga    till     tulltaxenr 28.34, kalium- och kalci-

Lagen omtryckt 1984: 199.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865.

Senaste lydelse 1987:1296.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1987/88: 165

tulltaxenr 28.35 samt gödselmedel umpolyfosfater (inbegripet meta-

och andra produkter hänförliga lill och pyrofosfater), kaliumortofosfa-

lulltaxenr 31.01-31.05, lulltaxe- ler och kalciumhydrogenortofosfat

lagen,

(dikalciumfosfal)     hänförliga    till

tulltaxenr 28.35 saml gödselmedel och andra produkter hänförliga lill tulltaxenr   31.01-31.05,   tulltaxe­lagen, m) ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mol egendomsskada, sanitär olägenhet eller annan jämförbar olägenhet föror­sakad av växter, djur, bakterier eller virus (bekämpningsmedel), samt ämnen eller beredningar som med hänsyn till sina egenskaper och använd­ning står bekämpningsmedel nära, dock inle vara, avsedd alt användas vid beredning av livsmedel, läkemedel eller annan jämförbar vara, eller färger, fernissor, tjäror och andra varor som huvudsakligen begagnas för elt annal ändamål än som avses i första meningen, om inle varorna genom en särskild benämning eller pä nägol annat sätt anges vara avsedda som bekämpningsmedel, och inle heller träskyddsmedel.

Bilaga

Förteckning över varor som avses i 1 § andra stycket

Tulltaxenr    Varuslag

25.10       Naturliga kalciumfosfater, naturliga aluminiumkalciumfosfa­ter och fosfalkrila ur 28.08       Salpetersyra ur 28.09       Fosforpentoxid och ortofosforsyra

28.14       Ammoniak, vatlenfri eller i vatlenlösning ur 28.34       Kalium-, kalcium- och magnesiumnitrat-ur 28.35       Kalium- eller kalciumpolyfosfaler (inbegripet meta- och pyro­fosfater), kaliumorlofosfater och kalciumhydrogenortofosfat (dikalciumfosfal)

' Senaste lydelse 1987: 1296.

Denna lag träder i kraft den I juli 1988.

Jordbruksdepartementet

Prop. 1987/88:165

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 april 1988

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.

1 Inledning

Regeringen uppdrog genom beslut den 14 januari 1988 åt statens jordbruks­nämnd all efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närma­re utformningen av prisregleringen på jordbruksprodukter ulom sockerbe­tor och socker för liden efter den 30juni 1988. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i riksdagens beslut om livsmedelspoliliken (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) och om totalförsvaret (prop. 1986/87:95, FöU 

II, 

rskr. 310).

Jordbruksnämnden borde i sitt förslag beakta de riktlinjer som gällt för prissättningen i allmänhet vid avvecklingen av det allmänna prisstoppet under år 1987 samt vad som anförts om skördeskadeskyddets finansiering i prop. 1987/88: 74.

Vidare skulle jordbruksnämnden beakta vad regeringen har föreslagit riksdagen i budgetpropositionen 1988 om finansieringen av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård och kostnaderna för slalislik pä jordbru­kels område (prop. 1987/88: 100 bil. 

II).

Jordbruksnämnden skulle också överväga en fortsatl tillämpning av det särskilda ränte- och elableringsslödel. Nämnden var vidare oförhindrad all inom den ram som tilldelas jordbruket föreslå andra åtgärder som kan främja en jämnare inkomstfördelning mellan olika kategorier av jordbruka­re. Jordbruksnämnden skulle dessutom redovisa behovet av fortsalla ål-gärder för produktionsanpassning. När det gäller Ivåprissystemel för mjölk skulle emellertid en utvärdering redovisas separat. En sådan utvärdering har jordbruk.snämnden redovisat i skrivelse till regeringen den 14mars 1988.

Jordbruksnämnden skulle vidare lämna förslag lill den närmare använd­ningen av 50milj. kr. av medel som tillförs Svensk spannmålshandel, vilka enligt regeringsbeslut den 4januari 1988 skall användas för sociala åtgärder inom jordbruket.

I skrivelse den 13 april 1988 har jordbruksnämnden, efter avslutade överiäggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, lagl fram förslag om prisreglerande åtgärder på jord-

brukets omräde för liden den Ijuli 1988-den 30juni 1989. Dessförinnan     Prop. 1987/88: 165 hade jordbruksnämnden lagl ell slutbud till delegationerna om en tvåårig prisregleringsperiod m. m. Detta slutbud biträddes av Lantbrukarnas för­handlingsdelegation men inte av konsumentdelegationen. Jordbruksnämn­dens skrivelse bör fogas lill protokollet i della ärende som bilaga 1.

Jordbruksnämndens förslag har biträtts av samtliga ledamöter. Två sär­skilda yttranden har avgivils. Ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel finner både jordbrukets inkomstförstärkning och förslaget lill en ettårig regle­ringsperiod otillfredsställande. De har ocksä invändningar mot att 40 milj. kr. av jordbrukarnas inkomsltilldelning enligt förslaget skall avsällas för sociala åtgärder på jordbrukels område. De anser vidare alt reglerna för utbyteshandel med kött och fläsk bör ändras så atl beloppet utgår före de föreslagna nya användningsområdena. I dag tillförs medel först sedan övriga ändamål lillgodoselts. Ledamoten Alamaa invänder mot alt nämn­den föreslär alt 60 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanför fördelningspla­nen reserveras för användning regleringsåret 1989/90, vad avser lantbru­kets bidrag till skördeskadefonden. Enligt Alamaas uppfattning frångås därmed delvis den föreslagna ettåriga regleringsperioden.

Regeringen uppdrog genom beslut den 17 december 1987 ät jordbruks­nämnden att efter överläggningar med företrädare för sockerbetsodlarna och sockertillverkningen saml med jordbruksnämndens konsumentdelega­tion avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen på sockerbetor och socker för liden den Ijuli 1988-den 30juni 1989.

Jordbruksnämndens förslag skulle bygga på alt driften vid samtliga nu existerande sockerbruk skall upprätlhällas under den aktuella perioden. På sikt skall ell imporlulrymme på 10-15% av den totala sockerkonsum-lionen skapas.

Överläggningarna skulle ske med ulgångspunkl i riksdagens beslul om mäl för livsmedelspolitiken och i den ordning som gäller för övriga jord­bruksprodukter enligl delta riksdagsbeslut. Förslaget skulle vara så avvägt att något underskott inte beräknas uppkomma i sockerregleringsfonden. Jordbruksnämnden borde i sill förslag beakta de riktlinjer som gällt för prissättningen i allmänhet vid avvecklingen av det allmänna prissloppet under år 1987. Jordbruksnämnden skulle också beakta vad som anförts om skördeskadeskyddets finansiering i prop. 1987/88: 74.

I skrivelse den 25 februari 1988 har jordbruksnämnden efter avslutade överläggningar, och i samförstånd med företrädarna för sockerbetsodling­en och sockertillverkningen samt med nämndens konsumentdelegation, lagl fram förslag lill prisreglering på sockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1988-den 30juni 1989.

Sveriges betodlares cenlralförening (SBC) har tillstyrkt nämndens för­

slag utom vad gäller den framtida förhandlingsordningen. SBC har också

invändningar mot den del av uppdraget som avser riktlinjerna vid upphä­

vande av 1987 års prisslopp. Dessa riktlinjer är enligl SBC: s uppfattning

inle tillämpliga på sockeravtalet. Liknande invändningar görs av Socker-

bolaget AB och i ell särskill yttrande av ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN] och

Fringel. Dessa anser vidare alt betodlingen bör få täckning för kostnadsök­

ningen saml del av den allmänna inkomstulvecklingen som tillkommer

6

andra grupper i samhället. Enligt dem ger jordbruksnämndens förslag inte    Prop. 1987/88: 165 betodlarna ens full kostnadskompensation, vilket de finner otillfredsstäl­lande. Nämndens konsumentdelegation biträder nämndens förslag, men har lämnat en komplettering om hur beloppet till betodlingen, enligl dele­gationens uppfattning, fördelar sig på olika komponenter.

Jordbruksnämndens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

2 Föredragandens överväganden

2.1 Allmänna utgångspunkter

Livsmedlens pris och kvalitet är givetvis av centralt intresse. Konsumen­ternas intresse är stort i dessa frågor och har ökat påtagligt, särskill när del gäller livsmedelskvaliteten. Under senare är har också konsumentaspek­terna givils en alltmer framskjuten plats i livsmedelspolitiken.

Livsmedelskonsumtionen utgör ca 20% av den totala privala konsum­tionen av varor och tjänster. Livsmedlen har under ett anlal år ökal snabbare i pris än andra varor och tjänster. Under år 1987 var emellertid prisökningen relativt lika för livsmedel och för de varor och tjänster som ingår i den totala privala konsumtionen, 5,5 % resp. 5,3%.

Riksdagen fastställde år 1985 riktlinjer för en samlad livsmedelspolilik (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393). Beslutet innebar en klar kursom­läggning jämfört med 1977 års beslut. Livsmedlens kvalitet och hänsynen till djur och miljö slår i förgrunden på etl helt annat sätt än tidigare. Huvudmålet för livsmedelspoliliken skall enligt riksdagsbeslutet vara atl trygga vår livsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärtning och krig. I 1987 års riksdagsbeslut om totalförsvaret (prop. 1986/87:95, FöU 11, rskr. 310) talas i stället om "kriser och krig". Under livsmedelspolilikens huvudmål finns två likställda delmål, nämligen konsumentmålet och in-komslmålet.

Därutöver finns ett miljö- och resursmål som innebär att jordbruket och livsmedelsproduktionen måsle ta hänsyn till kravel på en god miljö och lill behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våra naturtesurser.

Det ekonomiska stödet till det svenska jordbruket skall liksom tidigare lämnas som elt prisstöd i huvudsak genom elt gränsskydd som vid behov kompletteras med marknadsreglerande åtgärder.

Jordbruksproduktionen i norta Sverige får med hänsyn till dess regional­poliliska betydelse ett särskilt prisstöd. Stödet syftar lill att kompensera jordbruket i norra Sverige för atl dess produktionskostnader är högre än motsvarande kostnader i mellersta Sverige.

Riksdagsbeslutet innebär i fråga om prisregleringen på jordbruksproduk­ter att kompensation lill jordbruket och viss livsmedelsindustri för ökade kostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhet skall bestämmas efter obundna överläggningar. Del är enligl riksdagsbeslutet angeläget att pris­regleringen för jordbruksprodukter utformas så, atl den blir ett slöd för strävandena att sänka produktionskostnaderna och anpassa produktionens

inriktning till marknadens efterfrågan. Prisregleringen skall fortlöpande ses    Prop. 1987/88: 165 över i syfte all förenklas och begränsas så långt som möjligl.

Regeringen har under våren 1988 lämnat förslag om såväl hur jordbru­kets negativa miljöpåverkan skall minskas som hur djurskyddet skall för­bättras.

Åtgärder har vidtagits även i övrigt för alt ställa om produktionen och för att anpassa den till konsumtionsutrymmet. Överskotten av animalie-produkter har försvunnit eller minskal kraftigt. Överskollen av spannmål är fortfarande slora och kostsamma. Överskotten av 1988 års skörd kan emellertid väntas minska med ca 690milj. kg till följd av del omställnings-program - Omställning 90 - som regeringen beslutade om i höstas. Drygt 250000 ha vänlas därigenom tas ur produktion år 1988. Programmet tar också hänsyn till miljön, eftersom hela arealen skall vara besådd. Det ger, också lantbrukarna stimulans atl odla alternativa grödor.

Slalen har under en övergångsperiod på fem är, l.o.m. budgetåret 1989/90, ett delansvar för överskottsarealens kostnader. Medlen som sta­ten ställer till förfogande skall utnyttjas för alt stödja en inriktning av produktionen som så snart som möjligl minskar belastningen på samhällets och jordbrukets ekonomi. De omslällningsåtgärder som vidtas skall utvär­deras efter femårsperioden. Del är enligl min mening naturligt all en sådan utvärdering påbörjas relativt snart; sä atl underlag för beslut om åtgärder efter denna period föreligger före utgången av femårsperioden är 1990.

Den långsiktiga omställningen av produktionen och användningen av åkerarealen diskuteras också i de samtal som pägår mellan företrädare för regeringen, riksdagspartierna. Lantbrukarnas riksförbund och jordbruks­nämndens konsumentdelegation.

I diskussionen om priserna på livsmedel har man, bl. a. från näringens egna organisationer, betonat förhållandet atl ersättningen lill brukaren och höjningen av avräkningspriserna bara förklarar en del av de samlade pris­höjningarna. Man har också understrukit att en del av ersättningen till brukarna är avsedd alt kompensera kostnadsutvecklingen för insalsvaror.

Dessa förhållanden har belysts av 1986 års livsmedelsutredning i dess betänkande (SOU 1987: 44) Livsmedelspriser och livsmedelskvalitet. Det är inte min avsikt all nu la ställning till de av utredningen framlagda förslagen, men nägra av dess iakttagelser är av relevans för frågan om sambandet mellan prisregleringen, ersättningen till brukarna och prisut­vecklingen i konsumentledet.

Utredningen konstaterar att en rad olika faktorer påverkar livsmedels­

prisernas utveckling. Det är svårt att utpeka nägon enskild faktor som

avgörande orsak lill alt livsmedelspriserna sedan år 1970 realt sett ökat

snabbare i Sverige än i många andra länder. Utredningen betonar emeller­

tid att jordbruksprisregleringen i kombination med Sveriges geografiska

förutsättningar i hög grad skyddar den svenska livsmedelsmarknaden från

internationell konkurrens. Delta, i förening med stordriftsfördelar inom

administration och distribution, har lett lill en relalivi hög grad av mark-

nadskoncenlration inom såväl tillverkningsindustrin som partihandeln.

Del faktum alt jordbruksprisregleringen lett till en kostnadsanpassad sna­

rare än en marknadsanpassad prissättning är enligt utredningen ytteriigare

8

en del av förklaringen till den jämförelsevis snabba stegringslakten.

Utredningen pekar i sill belänkande och i bilagorna till detta på flera    Prop. 1987/88: 165 funktioner av regleringen som kan verka prisdrivande.

Enligt utredningen påverkar jordbruksprisregleringen dels konkurrens­förutsättningarna, dels prissättningsbeleendet på såväl livsmedel som jord­brukets produktionsmedel. Genom regleringen skulle företagen i livsme­delskedjan betrakta priserna på jordbruksprodukter som opåverkbara. För produktionsmedlen skulle en okänslighet i prissättningen riskeras genom den betydelse produktionsmedelsprisindex (PM-index) har i jordbrukspris­överläggningarna.

Livsmedelsutredningens analys betonar den betydelse prisregleringen har eller kan ha för prisutvecklingen även i andra hänseenden än den ersättning som kommer brukarna till del. Detta är väsentliga aspekter på det instrument som är det viktigaste medlet att uppnå de av riksdagen fastställda målen för livsmedelspolitiken. Jag anser att dessa aspekter ytterligare bör belysas vid den utvärdering av utvecklingen efter 1985 års beslut, som riksdagen då beslutade om. Jag avser att återkomma lill regeringen med närmare förslag lill hur denna utvärdering bör ske.

Kontrollen av livsmedel syftar bl.a. till all garantera en god livsme­delskvalitet. Senare under året avser jag att lägga fram etl samlat förslag om livsmedelskontrollen.

Livsmedelskonlrollutredningens förslag, betänkandet (SOU 1986: 25) Kontroll av livsmedel, bereds för närvarande inom jordbruksdepartemen­tet. Dessutom gör en särskild utredare inom departementet en översyn av importen och kontrollen av bestrålade livsmedel. Utgängspunkten är atl skärpa kontrollen för alt mer effektivt hindra atl bestrålade livsmedel kommer in i landet. Vissa andra importkontrollfrågor kommer också att belysas.

Av stor betydelse för konsumenternas möjligheter att bedöma kvaliteten hos olika livsmedel är märkningen. Statens livsmedelsverk har nyligen lämnat förslag till ändrade märkningsregler, som skall underiätta konsu­menternas val av livsmedel.

Även inom jordbruksprisregleringens ram finns möjlighet all påverka livsmedlens kvalitet, bl.a. genom kvalitetsbelalningen för jordbrukspro­dukter. Statens jordbruksnämnd utreder på regeringens uppdrag möjlighe­terna atl utvidga denna kvalitelsbelalning. Nämnden har lämnat en delrap­port - Betalning för bra matkvalilet. Senare under vären vänlas en slutrap­port. Jag avser alt föreslå regeringen atl vissa av åtgärderna som föreslås i delrapporten genomförs, vilkel jag redogjort för i prop. (1987/88:93) om ny djurskyddslag och i prop. (1987/88: 128) om miljöförbättrande ätgärder i jordbruket, m. m.

2.2 Ätgärder för produktionsanpassning

2.2.1 Animalier Investeringsförbud

Prop. 1987/88: 165

Mitt förslag: Förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin skall förlängas med sex mänader.

Statens jordbruksnämnds förslag: Förbudet mot nybyggnad av djurstal­lar för nötkreatur och svin skall inte förlängas efter den 30juni 1988.

Skälen för mitt förslag: En rad åtgärder har de senaste åren vidtagits för att anpassa animalieproduktionen till den inhemska efterfrågan.

Våren 1983 infördes efter beslul av riksdagen etl temporärt förbud mot ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin eller Qäderfä. Lagens giltighetstid har förlängts etl år i sänder och gäller för svin- och nötkreatursstallar fram t. o. m. den 30juni 1988. För djurstallar för fjäderfä upphörde förbudet den Ijuli 1987.

Jordbruksnämnden föreslår i samråd med lantbruksstyrelsen att invesle-ringsförbudet inte förlängs ytterligare efter den 30juni 1988. Jag delar uppfattningen all investeringsförbudel och andra selekliva åtgärder för produktionsanpassning bör vara tidsbegränsade eftersom de - om de per­manentas - har en tendens atl medföra komplicerade detaljregleringar som på sikt verkar effektivitetshämmande.

Regeringen har som jag nämnt nu lämnat förslag till ny djurskyddslag och förslag lill miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m. m. Lantbruks-styrelsens tillämpningsföreskrifter bör kunna träda i kraft den I januari 1989. Några begränsningar ulöver vad dessa förslag kan komma atl innebä­ra är enligt min mening inle befogade. I avvaktan på dessa tillämpningsfö­reskrifter bör lagen om invesleringsförbud emellertid förlängas etl halvår för nötkreaturs- och svinslallar, fr. o. m. den Ijuli 1988 t. o. m. den 31 de­cember 1988.

Avvecklingsersättning

Avvecklingsersättning kan utgå till mjölkproducenter, specialiserade nöt­köttsproducenter och smågrisproducenler. Avvecklingsersättning för mjölkproducenter utgår till producenler i åldern 60-65 år för att dessa skall upphöra med mjölkproduktionen. Enligl gällande beslut fär nya pro­ducenter ansluta sig till systemet t. o. m. kalenderåret 1988. 1 fråga om specialiserade nötkötlsproducenler utgår avvecklingsersätlning i fyra år lill den som producerat minsl motsvarande 20 ungnöt per år från inköpta kalvar. Produktionen skulle vara helt avvecklad den 31 december 1986. Avvecklingsersätlning som ulgår till smågrisproducenter betalas ut i tre är till producenter födda åren 1922-1926. Produktionen skall ha upphört underär 1986.

För atl minska risken för framtida mjölköverskott föreslår jordbruks­nämnden all avvecklingsersättning lämnas lill mjölkproducenler som an-

10

sluter sig före 1991 års utgång. Ersättningen föreslås höjas från 50 till 60 öre    Prop. 1987/88: 165 per kg ersätlningsgrundande kvantitet. Ersältningsgrundande kvantiteter för dem som ansluter sig fr. o. m. den Ijuli 1988 bör baseras pä produktio­nen är 1987. Jag har inget alt erinra mol nämndens förslag. Del ankommer pä regeringen alt besluta i denna fråga.

Tvåprissystem för mjölk

Under liden den Ijuli 1985-den 30juni 1988 pågår försöksverksamhel med tvåprissystem för mjölk. Systemet syftar lill all minska mjölköverskolten och skall ses som en temporär åtgärd. Tväprissystemel är frivilligt och innebär i princip alt mjölkproducenten erhåller hemmamarknadspris för den andel av produktionen som kan avsättas på den svenska marknaden. För eventuell överskjutande kvantitet erhålls världsmarknadspris. Innan beslut om eventuell förlängning fallas skulle försöksverksamheten utvär­deras. En sädan utvärdering har gjorts av jordbruksnämnden.

Tvåprissystemet har i slort sell uppfyllt sina huvudsyften. Överskotts-produktionen har kunnat minskas väsentligt, vilket gjort all avräkningspri­serna kunnat höjas. Delta har medfört en lönsamhelsförbältring för det stora flertalet producenler.

Systemet är dock förenat med betydande nackdelar. Del innebär dels en låsning av produktionsstrukturen vilkel verkar effektivitetshämmande, dels atl mjölkkvoterna successivt kapitaliseras.

Som jag redan nämnt skall Ivåprissystemel för mjölk ses som en tempo­rär åtgärd för alt nedbringa överskotten och bör följaktligen avvecklas. Jag har därför för avsikt alt senare föreslå regeringen atl Ivåprissystemel som villkor för uljämningsbidrag förlängs endasl t. o. m. den 30juni 1989. Det bör ankomma på näringen (Lantbrukarnas riksförbund och Svenska meje­riernas riksförening) att i övrigt genomföra avvecklingen av nämnda två­prissystem så alt systemet kan upphöra vid ovanstående datum. Samråd kan i vissa frägor behöva äga rum med jordbruksnämnden och lanlbruksr styrelsen.

2.2.2 Vegetabilier

Enligt 1985 ärs livsmedelspolitiska beslut har näringen huvudansvaret för överskotlsproduklionen och produklionsanpassningen. Under en över­gångsperiod av fem år skall emellertid slalen betala en del av överskotts-kostnaderna för spannmål. Under perioden skulle åtgärder vidlas för atl minska överskotten och därmed koslnadsbelastningen för samhället och jordbruket.

Våren 1986 tillsattes den s.k. spannmålsgruppen med uppgift atl lägga-

fram förslag till hur kostnaderna för spannmålsöverskollel kunde minskas

redan från 1987 ärs skörd, men även på längre sikl. Gruppen har i olika

rapporter lämnat såväl överväganden som mer kortsiktiga och mer långsik­

tiga förslag. I den senaste, som presenterades hösten 1987, lämnades för­

slag till åtgärder för atl minska spannmålsöverskollel och stimulera till

alternativ markanvändning.

11

Regeringen har bemyndigat statens jordbruksnämnd atl medge Svensk spannmålshandel, ekonomisk förening, alt ingå avlal med jordbrukare för år 1988 i vilka jordbrukaren ålar sig alt mot ersättning från föreningen minska sin areal spannmål och andra grödor som omfattas av jordbruks­prisregleringen saml all hålla brukningsenhetens hela åkerareal besådd. Dessa avtal skulle i huvudsak överensstämma med spannmålsgruppens förslag.

Avtal har för år 1988 anmälts för närmare 27000 brukningsenheter och drygt 250000 ha åkermark. Effekten på spannmålsöverskottet år 1988 be­räknas bli ca 690 milj. kg. Nettoeffekten för spannmålskassan beräknas till ca 140 milj. kr. Detta resultat är enligt min uppfattning gott.

Prop. 1987/88: 165

Mitt förslag: Del skall för 1989ärs skörd, liksom för innevarande regleringsär, ankomma på regeringen att inom ramen för de medel som står till förfogande för jordbruksprisregleringen falla de beslut som kan behövas för att minska jordbrukarnas, regleringens och samhällets kostnader för spannmålsöverskottet. Åtgärderna bör ut­värderas, väljas och utformas med hänsyn till hur de bidrar till uppfyllelsen av 1985 års livsmedelspolitiska mål.

Skälen för mitt förslag: Regeringen har beslutat om ett omställningspro­gram för år 1988 i syfte all minska kostnaderna för spannmålsöverskotten samt i syfte atl stimulera alternativ markanvändning. Anslutningen för år 1988 är god. Jag avser att senare föreslå regeringen all samma åtgärds­program tillämpas även under år 1989. Vissa mindre justeringar av pro­grammet har gjorts sedan beslutet för år 1988 fattades och kan eventuellt komma att behöva göras även för är 1989. Jag anser därför all del bör ankomma på regeringen alt besluta om åtgärder för produklionsanpassning för 1989 års skörd.

Riksdagen ultalade våren 1986 att det är angeläget alt de medel som slalen under en övergångsperiod ställer till förfogande för alt underlätta produklionsanpassningen utnyttjas för atl stödja en inriktning av produk­tionen som så snart som möjligt minskar belastningen på samhällets och på lantbrukels ekonomi.

Jag vill i detta sammanhang betona viklen av att detta utnyttjande sker på ett sätt som även i vidare mening bidrar lill uppfyllandet av de år 1985 fastställda målen för livsmedelspolitiken. Vid valet av ätgärder för att minska belastningen är det således viktigt atl beakta de regionala, fördel-ningsmässiga och miljöpäverkande effekterna av de olika former som prövats eller kan komma i fråga för alt främja en ändamålsenlig produk­tionsstruktur.

Väridsmarknadspriserna fluktuerar väsentligt över tiden. För närvaran­de ligger priserna på en mycket låg nivå. Del är i dag inle möjligt alt avgöra till vilket pris det svenska spannmålsöverskottet av 1988 års skörd kan exporteras. Exportkostnaderna, dvs. skillnaden mellan svenskt pris och världsmarknadspris, är för närvarande höga, men är alltså svära all förut­säga även på relativt kort sikt.

12

En annan faktor som är av stor belydelse i sammanhanget är skördens    Prop. 1987/88: 165 storlek. Det är i dag av naturliga skäl omöjligt atl förutsäga den exakta storleken på denna.

Jordbruksnämnden har lämnat förslag till ändringar av de preliminära spannmålspriserna. Jag har inget att invända mot förslagen. De definitiva priserna fastställs emellertid först i höst då såväl skördens storiek som världsmarknadspriserna kan anges med störte säkerhet.

Den största osäkerhetsfaktorn i dag är nivån på väridsmarknadspriser­na. Med hänsyn till osäkerheten om exportkostnaden anser jag det därför inte vara meningsfullt att i dagsläget söka precisera beloppet för statens delansvar. Del bör göras först i höst.

Jag har i min anmälan till budgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 

II) 

beräknat alt delansvarskostnaden blir 250milj. kr. under budget­året 1988/89 med antagande om en exportkostnad på I kr. per kg spannmål. Jag har därvid utgått från ell överskott på I 000milj. kg. Riksdagen har uttalat att delta är den kvantitet som normall bör betraktas som överskott i della sammanhang.

Riksdagen har vidare beslutat att statens delansvar skall ulgöra 40% av kostnaderna för exportöverskottet vid normalskörd (I 000 milj. kg) och att delansvarel skall trappas ned under den femårsperiod för vilken staten påtagit sig delta ansvar.

Min utgångspunkt har varit att statens delansvar del första årel avsåg hela kvantiteten för att år fem ha trappats ned med 50%. Detta är den avtrappning som ursprungligen användes för alt söka förutsäga kostnader­na för delansvarel under femårsperioden. Kostnaden per kg har ökat väsentligt sedan dess - och därmed totalkostnaden - men avlrappnings-modellen vad avser kvantiteten är fortfarande tillämplig.

Regeringen har i 1988 års budgetproposition (prop. 1987/88: 100bil. 11), mot bakgrund av den osäkerhet som föreligger, föreslagit atl den under förslagsanslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets omräde upptagna anslagsposten Samhällets delansvar för överskotlsarealen tas upp som en förslagsvis post av I 000 kr. Riksdagen har beslutat i enlighet med regering­ens förslag (JoU 1987/88: 17, rskr. 184).

Jordbruksnämnden föreslår att en reserv inom regleringsekonomin bör övervägas för att finansiera underskott vid skördevariationer.

Jag anser atl regeringen bör la ställning till huruvida en sådan reserv skall inrättas först när nämnden närmare har övervägt frägan.

13

2.3 Prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor   Prop. 1987/88:165 och socker under regleringsåret 1988/89

2.3.1 Prisregleringens utformning

Mitt förslag: Prisregleringsperioden skall omfatta liden den 1 juli 1988-den 30 juni 1989.

Kompensalionsbeloppel den Ijuli 1988 skall uppgå till I 409,7 milj. kr. Av della skall I 009,7 milj. kr. las ut i form av pris­höjningar pä olika produkter den Ijuli 1988. Resterande 400milj. kr. skall tas av införselavgiflsmedel utanför fördelningsplanen.

Den I januari 1989 skall prisjusteringar ske endast om ulveckling­en av PM-index under liden februari-september 1988 överstiger 2,5%. Överstiger indexulvecklingen nämnda procenttal skall jord­bruket tillerkännas etl aconlobelopp av 425 milj. kr.

Del skall ankomma på regeringen att besluta om de pris- och avgiftsändringar som kan bli aktuella med anledning av förslagen.

Jordbruksnämndens förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: Jordbruksnämnden har efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelega­tion, där nämndens slutbud som redan nämnts godtogs av Lantbrukarnas förhandlingsdelegation men inte av konsumentdelegationen, lämnat för­slag om en ettårig prisregleringsperiod för jordbruksprodukter ulom soc­kerbetor och socker. Perioden omfattar liden den Ijuli 1988-den 30juni 1989. Förslaget bygger på de riktlinjer som har angetts i riksdagens beslut om livsmedelspolitiken (prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) och om totalförsvaret (prop. 1986/87:95, FöU 

II, 

rskr. 310).

Till nämndens förslag har fogals särskilda yttranden, dels av ledamoten Alamaa, dels av ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel.

Jag noterar med tillfredsställelse atl samtliga ledamöter i jordbruks­nämndens styrelse biträder förslaget till reglering av priserna på jordbruks­produkter under den föreslagna regleringsperioden. Jag biträder förslaget i sin helhet.

Elt kompensalionsbelopp på I 409,7 milj. kr. den Ijuli 1988 har föresla­gits av nämnden. Av detta föreslås 1 009,7 milj. kr. tas ul som prishöjningar fr. o. m. den Ijuli 1989 medan 400 milj. kr. tas av införselavgiftsmedel ulan-för fördelningsplanen. Elt belopp av 300milj. kr. tas av medel för regle­ringsåret 1987/88 som enligl riksdagens beslul står lill regeringens disposi­tion för användning inom eller i samband med jordbruksprisregleringen. Resterande 100milj. kr. skall tas av medel för regleringsärel 1988/89.

Förslag lill fördelning på produkter kommer i huvudsak alt lämnas senare av jordbruksnämnden efter överläggningar med delegationerna. Det ankommer på regeringen alt besluta i denna fråga.

Jordbruksnämnden föreslår emellertid redan nu atl del preliminära pri­set på vete skall höjas med 2 öre, på andra spannmålsslag med 10öre och på oljeväxter med 35 öre per kg för 1988 års skörd. Prishöjningarna avser förändringar jämfört med de definitiva priser som fastställdes hösten 1987.

14

Jag har för avsikt atl senare föreslå regeringen atl besluta enligl nämndens     Prop. 1987/88: 165 förslag.

Jordbruksnämnden föreslär att en s. k. ventil tillämpas inför den Ijanuari 1989. Denna innebär alt jordbruket tillförs ytteriigare 425 milj. kr. om kostnadsutvecklingen i jordbruket mätt enligl PM-index under perioden februari-september 1988 överstiger 2,5%. I annat fall skall inga prisjuste­ringar göras. Förädlingsindustrin erhåller acontokompensation för denna period den Ijuli 1988.

Till grund för förslaget har legat uppgifter om bl. a. kostnadsutveckling­en i jordbruket under perioden januari 1987-februari 1988 som enligt PM-index uppgått till 3,8%, motsvarande ett belopp av 657 milj. kr. Delta belopp har justerats med hänsyn till rabatter på lantbruksmaskiner och till ändrade fodermedelsavgifter. Beloppet uppgär efter detta till 616,5 milj. kr.

Som utgångspunkt för inkomstkompensalionen till jordbruket har legat bl. a. uppgifter om löneavtal pä det statliga området för år 1988. Kompen­sation ges under regleringsåret 1988/89 med 369milj. kr. Av beloppet skall 40 milj. kr. användas för sociala åtgärder.

1 beloppet till jordbruket den Ijuli 1987 ingick etl aconlobelopp som preliminär kompensation lill förädlingsindustrin med 160 milj. kr. För för­ädlingsindustrin bör nu utgå ytteriigare a contobelopp av totalt 325 milj. kr. Dessa båda belopp avser preliminär kompensation för perioden september l986-seplemberl988. Av acontobeloppel på 325 milj. kr. utgör 98 milj. kr. ytterligare kompensation för regleringsärel 1987/88 och 227 milj. kr. kom­pensation för regleringsärel 1988/89. Avstämning av beloppen skall göras inför den Ijuli 1989.

Jag har för avsikt all föreslå regeringen all en expertgrupp tillsätts med uppgift att gä igenom vissa principer för kostnadskompensalion till den förädlingsindustri som ligger inom ramen för jordbruksprisregleringen. Expertgruppen bör pröva olika principer i fråga om kompensation för löneglidning för nämnda industri, liksom frågan om volymförändringars effekter på kostnadskompensationen saml frågan om kompensation för kapitalkostnader.

Härvid bör gruppen särskilt beakta sambandet med de allmänna jord­brukspolitiska riktlinjerna saml möjligheten för denna prisreglerade indu­stri atl ta ut kostnadshöjningar inom jordbruksprisregleringens ram.

Expertgruppens arbete skall redovisas senast vid årsskiftet 1988/89.

Sedan expertgruppen redovisat sina slutsatser kan ställning tas till de aconlobelopp som tillförts förädlingsindustrin under regleringsåren 1987/88 och 1988/89. Expertgruppens arbete bör också utgöra underlag för ställningstagande i fråga om de principer som framgent bör gälla för kost-nadskompensationen till förädlingsindustrin. Dessa diskussioner förutsätts ske under vintern och våren 1989 inför regleringsärel 1989/90.

Utöver ovanstående delbelopp (616,5 milj. kr. 4-369milj. kr. -t-325 milj. kr.) tillförs jordbruket 99,2milj. kr. under regleringsärel 1988/89. För en närmare precisering av beloppels delkomponenter hänvisas lill jordbruks­nämndens skrivelse (bilaga 

I).

Del bör få ankomma på regeringen atl besluta om de pris- och avgifts­

ändringar som kan bli aktuella under perioden lill följd av förslagen.

15

Jordbruket skall under en fyraårsperiod amortera 305 milj. kr. av det ackumulerade underskoll som fanns i spannmålsregleringen vid utgången av regleringsåret 1985/86. Den 30juni 1988 uppgår detta underskott till 230milj. kr. Jordbruksnämnden föreslår alt del utgående underskotlel i spannmälsregleringen den 30juni 1989 bör få uppgä till högst 155 milj. kr.

Jag har inget att erinra mot dessa förslag. Det ankommer på regeringen atl besluta i dessa frågor.

Prop. 1987/88: 165

2.3.2 Vissa övriga frågor

Ränte- och etableringsstöd

Jordbruksnämnden föreslår att amortering och räntebetalning av ränte-stödslån senareläggs ytterligare tvä är och börjar först regleringsärel 1990/91. Det fordras inga nya medel för ränteslödet. Vidare föreslår jord­bruksnämnden att medel för etableringsstöd anslås endast till de jordbru­kare som redan har anslutits till stödformen. Elableringsslödel finansieras av regleringsmedel inom den ram som tilldelats jordbruket. För reglerings­året 1988/89 bedömer lantbruksstyrelsen vid oförändrad räntenivå medels­behovet till 15-20 milj. kr.

Det ankommer på regeringen att besluta i dessa frågor. Jag har för avsikt att föreslå regeringen alt jordbruksnämndens förslag godkänns.

Låginkomstsatsning m. m.

Under anslagsposten Låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket dispone­rar jordbruksnämnden 435 milj. kr. för budgetåret 1987/88. Regeringen har i budgetpropositionen 1988 under anslaget Prisreglerande åtgärder på jord­brukels område tagit upp oförändrat 435 milj. kr. under denna anslagspost. Jordbruksnämnden föreslår att del belopp av 50milj. kr., som enligl rege­ringsbeslut den 4 januari 1988 skulle användas för sociala åtgärder inom jordbruket, används tillsammans med medlen under anslaget Låginkomst­satsning m.m.

Dessutom föresläs atl 40 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanför fördel­ningsplanen anvisas för sociala ätgärder inom jordbruket. Av de 90 milj. kr., som således anvisas utöver anslaget på 435 milj. kr., används 60milj. kr. för avbytarverksamhel och 30 milj. kr. för produklionsanpassning.

Totalt föreslär nämnden att 88milj. kr. anvisas för leveranstillägg för mjölk, 210milj. kr. för avbytarverksamhel, 23 milj. kr. för förelagshälso­vård, 100milj. kr. för socialförsäkringsskydd och 104 milj. kr. för produk-tionsanpassningsåtgärder m. m. Jag avser senare föreslå regeringen atl besluta enligt nämndens förslag.

Ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område

Mitt förslag: En lagändring skall göras som gör det möjligt för statens jordbruksnämnd atl vid behov föreskriva alt vissa varor som används som handelsgödsel beläggs med prisregleringsavgift.

16

Jordbruksnämndens förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: Fr. o. m. den Ijuli 1982 tas en prisregleringsavgift ut på handelsgödsel. Avgiften har sedan dess höjts i flera omgångar. Det föreligger därför risk för alt en övergäng kan ske till andra varor som också kan användas som handelsgödsel. Därmed kan snedvridningar i konkur­rensen uppkomma mellan produkter och även mellan förelag på markna­den. Jordbruksnämnden bör därför bemyndigas att vid behov föreskriva atl även andra varor som kan användas som handelsgödsel beläggs med prisregleringsavgifl. Enligl jordbruksnämnden kommer man inte atl ta ut avgifl för dessa varor förrän tillräckligt starka skäl föreligger. Enligt nämn­den bör ett bemyndigande i sig minska risken för en övergäng till använd­ning av icke avgiftsbelagda varor och därmed minskar risken för en utvidg­ning av regleringen genom alt ytterligare varor måsle avgiftsbeläggas. Jag föreslär därför alt vissa varor som kan användas som handelsgödsel läggs till uppräkningen i 7§1 lagen (1967:340) om prisreglering pä jordbrukels område och all motsvarande tillägg görs i bilagan till lagen.

Prop. 1987/88: 165

Uppsamling av självdöda djur

1 prop. (1987/88:93) om djurskyddslag m.m. föreslår regeringen att köttmjöl frän självdöda djur inte får användas till utfodring, annal än lill pälsdjur. Regeringen föreslår vidare atl en ökad uppsamling av självdöda djur sker på frivillig väg genom slakteriernas försorg. De merkostnader för omhändertagandel av djuren som förslaget medför bör inte drabba den enskilde lantbrukaren. Merkostnaden får tas upp i samband med jord­bruksprisöverläggningarna.

Jordbruksnämnden har förklarat sig beredd att i samråd med branschen utforma ett system för uppsamling av självdöda djur. Kostnaderna torde kunna beräknas och las upp vid överiäggningarna inför den Ijuli 1989. Kostnader som uppstår före denna tidpunkt bör i förskott täckas av regle­ringsmedel. Jag avser alt senare föreslå regeringen att bemyndiga jord­bruksnämnden att använda sädana medel för ändamålet.

2.4 Införselavgiftsmedel m. m.

Mitt förslag: Inflytande införselavgiftsmedel för regleringsåret 1988/89 skall disponeras i enlighet med redovisningen i tabell 2.4.1. Pälsdjursuppfödare skall erhålla prisälerbäring vid användning av vegetabiliskt fett i utfodringen. En del av den prisåterbäring som återbetalas för detta och andra fodermedel bör användas för upp­byggnad av en forskningsfond för pälsdjursnäringen.

2   Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 165

17

Tabell 2.4.1 Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. reglerings-    Prop. I9o7/öö: 165 åren 1986/87, 1987/88 och 1988/89

1986/87 I OOO-tal kr.

1987/88 I 000-lal kr. prel.

1988/89 I 000-lal kr. prognos

Inkomster

Från föregående regleringsår

kvarstående införselavgifter

(inomramsmedel)

17 731

Under resp. regleringsår influtna

införselavgifler

exkl. fodermedel

548481

fodermedel

219454

Summa

785 666

36522

888000 320000

1244522

728000 350000

1078000

Ulgifier

a) Av medel inom fördelnings­

planen

Svensk spannmålshandel Sveriges potatisintressenler Sveriges oljeväxtinlressenter Svensk köllhandel Föreningen för mejeriprodukter Svensk ägghandel Regleringskassan för fågelkötl Regionall koslnadsbidrag, norra Sverige

-

mjölk

-

koll

-

ägg

Bidrag lill fraktkostnader för

mjölk och grädde

Upplysningsverksamhet och

utvecklingsarbete

Stiftelsen lantbruksforskning

Djurhälsovård, konlrollverk-

samhet m. m.

Slöd till odling av konservärter

och andra köksväxler

Bidrag lill grönmjöl

Stöd till odling av bruna bönor

Stöd till odling av vallväxtfrö

Fonden för kollekliva åtgärder

inom biodlingen

Sveriges exportråd

Sveriges potalisodlares riksförbund

Bidrag lill ersättningsfoder,

norra Sverige

Bidrag till polatisodling,

norra Sverige

Reserv lill jordbruksnämndens

förfogande

Summa

Härefter kvarstående införsel-avgiftsmedel

b) Av medel utanför fördel­

ningsplanen

Utbyleshandel nötkött, öststaterna Ulbyteshandel kött och fläsk Pristillägg fär- och lammköll Svensk matpolatiskonlroll Bidrag lill Stiftelsen för ackord-hästorganisalionens bevarande

86000

92000

27 500

27 500

0

0

4000

4000

161000

69500

52000

52000

3000

6000

45 500

45 500

5000

5000

1700

4 500

500

500

13 500

15 000

0

5000

32 300

33 800

6000

10000

1000

0

1700

4 500

8000

8000

500

500

2000

3 000

2780

2780

13 883

80000

0

4 500

36522

152942

504385

626522

617200

281281

618000

460800

44933

.  70000

70000

75000

50000

50000

15925

17000

27000

6038

6204

6 362

250

250

250

1986/87

1987/88

1988/89

1 OOO-tal kr.

1 000-lal kr.

1 000-lal kr.

prel.

prognos

Minskning av mekaniska skador

på malpolalis

500

500

0

Slöd lill maltproduklionen

2000

1000

1000

Sveriges exportråd

2000

4000

4000

Ränta på lån i riksgäldskontoret

2240

0

Djurhälsovård

0

17 000

20677

Lantbruksslatistik

100

26000

37708

Konsumentdelegationens

sekretariat

400

400

Koslvaneundersökningar

1250

Alternativ odling

1000

Skördeskadefonden

60000

Ersättning för uteblivna pris-

höjningar under 1988/89

300000

90000

Summa

149386

494204

367397

Summa utgifter

653771

1120726

984597

Årets saldo (prognos)

-I-I3I895

+ 123 796

-93403

Prop. 1987/88: 165

Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med milt förslag.

Skälen för mitt förslag: 1 tabell 2.4.1 redovisas användningen av införsel­avgiftsmedel m.m. under regleringsärel 1986/87 liksom en beräkning av och förslag till användning av införselavgiflsmedel som inflyter under regleringsåren 1987/88 och 1988/89. För en närmare redovisning av inför­selavgiflsmedlen hänvisas till bilagal.

Fördelningsplanen för regleringsåret 1987/88 utgör 267,2milj. kr. saml inflytande avgifter för fodermedelsimporten enligt riksdagens beslut vå­ren 1987 (prop. 1986/87: 146, JoU 26, rskr. 346). Med hänsyn till alt infly­tande avgifter för fodermedelsimporten för närvarande kan beräknas till 320 milj. kr. beräknar jag därmed fördelningsplanen till 587,2 milj. kr. Där­till kommer kvarstående medel från regleringsärel 1986/87 på 36,5 milj. kr. Jag beräknar de disponibla inkomsterna av införselavgifter till totalt I 244,5 milj. kr., vilkel innebär atl 620,8 milj. kr. beräknas återstå sedan medel avsatts till fördelningsplanen. Enligl jordbruksnämndens förslag skall utgå bl. a. etl utökat arealbidrag lill stöd för potatisodlingen i norra Sverige och odlingen av bruna bönor lill följd av skördeskador är 1987. Jag har inget att erinra mol det preliminära förslag till fördelningsplan som lämnats av jordbruksnämnden. Definitiv fördelningsplan för regleringsärel 1987/88 kan fastställas först efter utgången av regleringsåret då de verkliga inkomsterna av införselavgifterna för fodermedel är kända.

Sammanställningen avseende ändamål utanför fördelningsplanen för regleringsärel 1987/88 skiljer sig på ell anlal punkter från de preliminära beräkningar som låg till grund för riksdagens beslut våren 1987. De inför­selavgiflsmedel frän regleringsåren 1986/87 och 1987/88 som enligt riksda­gens beslut står lill regeringens förfogande (prop. 1986/87: 146, JoU 26, rskr. 346) har därvid delvis tagits i anspråk för olika ändamål sammanhäng­ande med prisregleringen. Poslen Ulbyteshandel med nötkött från öststa­terna beräknas öka med 30milj. kr. Bidraget till Svensk matpolatiskonlroll (SMAK) ökar med 56 143 kr. till följd av tidigare inle beaktade löneökning-

19

ar för SMAK under regleringsärel 1987/88. Bidraget lill Sveriges exportråd Prop. 1987/88: 165 har, genom regeringens beslul, höjts med 2 milj. kr. för 1987/88. Till statens livsmedelsverks medverkan i kostvaneundersökningar disponeras 1250000kr., vilkel jag tidigare redogjort för i årets budgetproposition. Vidare bör I milj. kr. användas för all stödja uppbyggnaden av en funge­rande kontroll av allernalivi producerade jordbruksprodukter. Detta har jag tidigare redovisat i prop. (1987/88: 128) om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m.m.

Enligt nämndens förslag skall 300 milj. kr. av de införselavgiflsmedel som stär lill regeringens förfogande för regleringsärel 1987/88 las i anspråk för att ersätta prishöjningar på jordbruksprisreglerade produkter under regleringsärel 1988/89. Jag har ingenting atl erinra mol vad jordbruksnämn­den föreslagit i dessa delar.

Kostnaderna för sådana ändamål som får täckas av införselavgiflsmedel utanför fördelningsplanen beräknas därför för regleringsåret 1987/88 lill 494 milj. kr., varav 300 milj. kr. avser ersättning för uteblivna prishöjningar under regleringsärel 1988/89. Jag återkommer senare lill regeringen med anledning av jordbruksnämndens förslag lill disposition av de införselav­giftsmedel som står till regeringens förfogande för regleringsärel 1987/88.

Jag föreslår atl fördelningsplanen för regleringsärel 1988/89 skall omfat­ta oförändrat 267,2 milj. kr. jämte inflytande fodermedelsavgifier, vilket totalt beräknas ge 617,2 milj. kr.

Jag föreslär atl Svensk spannmålshandel liksom hittills tillförs införsel­avgifter för viss ulbyteshandel med brödsäd. Dessa avgifter beräknas till 40milj. kr. Vidare bör Sveriges oljeväxtinlressenter tillföras fettvaruavgif­ter såväl pä importerad som inhemsk olja för en kvantitet motsvarande fettinnehållel i den inhemska fröskörden, dock högst motsvarande fettva­ruavgifter pä den totala feltkonsumlionen inom landet. Beloppet beräknas nu uppgå till 550milj. kr.

Med hänsyn lill ovissheten rörande regleringsekonomins ulveckling för de olika varuområdena har nämnden inle lagl fram någon plan för fördel­ning av det preliminärt beräknade beloppet för regleringsärel 1988/89. Nämnden avser atl återkomma med förslag till preliminär fördelning av beloppet. Ett sådant förslag kan då avges i samband med alt förslag lämnas lill gränsskydd m. m. fr. o. m. den Ijuli 1988. Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå lill nämndens förfo­gande.

I del följande anger jag medelsbehovet under regleringsåret 1988/89 för de ändamål som bör läckas av införselavgiftsmedel utanför fördelnings­planen.

För utbyteshandel med nötkött med öststaterna har jag i likhet med jordbruksnämnden beräknal 70milj. kr.

I likhet med jordbruksnämnden föreslår jag all för ulbyteshandel med

kött och fiäsk avsätts 50 milj. kr. av införselavgiflsmedel från import av

kött och fläsk. En förutsättning är att motsvarande export ägt rum och alt

införselavgiftsmedel finns tillgängliga sedan samtliga övriga ändamäl tillgo­

dosetls inom och utom fördelningsplanen med tillägg av en skälig reserv

20

för oförutsedda ändamål.

Under regleringsärel 1987/SS utgår prisiUlägg för får- och lammkött med    Prop. 1987/88: 165 3,30öre per kg, vilkel beräknas motsvara en utgift på 17 milj. kr. Jag föreslär atl pristillägget höjs till 5,40öre per kg fär- och lammkött under regleringsärel 1988/89, vilkel beräknas medföra en utgift på 27 milj. kr. Höjningen ingår i kompensalionsbeloppel lill jordbruket.

Jag föreslår atl SMAK tilldelas högst 4 844000 kr. för den officiella kontrollen och I 518000kr. för upplysningsverksamheten.

Bidrag till stiftelsen för ackordhästorganisationens bevarande bör ulgå oförändrat med 250000 kr.

Stöd UU maltproduktionen för regleringsåret 1988/89 bör lämnas med I milj. kr.

Jag föreslår att Sveriges exportråd skall erhålla 4milj. kr. av medel, utanför fördelningsplanen regleringsärel 1988/89, förutsatt alt jordbruket avsätter 4milj. kr. från medel inom fördelningsplanen.

I enlighet med regeringens förslag i årets budgelproposition (1987/88: 100 bil. 

II) 

har jordbruksnämnden föreslagit atl 20,7 milj. kr. anslås för finansi­ering av viss del av kostnaderna fördjurens hälso- och sjukvård saml 37,7 milj. kr. för statistik på jordbrukets område.

Till finansiering av sekretariatet hos jordbruksnämndens konsumentde­legation föresläs 400 000 kr.

Jordbruksnämndens förslag innebär vidare att 60 milj. kr. av disponibla införselavgifter utanför fördelningsplanen för regleringsåret 1988/89 skall avsällas lill skördeskadefonden för 1987 års skördeskador. Medlen skall enligt förslaget utbetalas regleringsåret 1989/90. Jag kan även godta försla­get i denna del.

Jordbruksnämnden har föreslagit att totalt 400 milj. kr. av- införselav­giftsmedel skall disponeras för alt begränsa konsumeniprishöjningar un­der regleringsärel 1988/89. Till detta används som jag nämnt 300 milj. kr. av medel för regleringsärel 1987/88. Till resterande 100 milj. kr. disponeras införselavgiftsmedel för regleringsåret 1988/89, varav 10 milj. kr. utgör höjningen av pristillägget för får- och lammkött.

Jordbruksnämnden har föreslagit alt en prisåterbäring lämnas för vege­tabiliskt fett som används för utfodring av pälsdjur. Pälsdjursnäringen erhåller för närvarande återbetalning för fördyring av spannmål och annat foder orsakad av jordbruksprisregleringen. Bakgrunden är att huvuddelen av skinnen säljs pä världsmarknaden. Jag biträder nämndens förslag.

Nämnden föreslår vidare atl en del av prisälerbäringen för foder i fort­sättningen avsätts för uppbyggnad av en forskningsfond för pälsdjursnä­ringen. Jag tillstyrker alt en sädan fond byggs upp och hanteras på del sätt som nämnden har föreslagit.

I detta sammanhang vill jag nämna atl enligl den överenskommelse som

träffats mellan regeringen och jordbruksnäringen skall staten och näringen

bidra med hälflen var till den del av kostnaderna för 1987 års skördeskador

som överstiger 90 milj. kr. Skadorna år 1987 blev som regeringen tidigare

redovisat för riksdagen betydligt störte än vad som varil fallet under

senare är. Konsekvenser av de slora skadorna har blivit att fonden i sin

helhet tömts pä medel. Regeringen har därför föreslagit riksdagen att

anvisa 127 milj. kr. som ersättning lill fonden i enlighet med nämnda

21

överenskommelse (prop. 1987/88: 125 bil. 6). För jordbruksnäringens del innebär överenskommelsen all näringens andel fär avsättas inom ramen förde medel som tillförs jordbruket. Ulöver dessa kostnader för ersättning till skördeskadefonden kommer kostnader för administrationen av skyddet för skördeåret 1987 som i normalfallet skulle finansierats av fonden. Sam­manlagt kan dessa administrationskostnader komma att uppgä lill ca 17-18 milj. kr. Jag avser att senare föreslå regeringen aft avsälla medel för della ändamål inom ramen för de införselavgiftsmedel från regleringsåret 1986/87 som står till regeringens förfogande. Av resterande odisponerade införselavgiftsmedel från regleringsärel 1986/87 lill regeringens disposition avser jag att föreslå regeringen att 100 milj. kr. tas lill intäkt under anslaget Prisreglerande åtgärder pä jordbrukels omräde under nionde huvudtiteln. Härigenom avlastas statsbudgeten motsvarande belopp.

Med hänsyn till de oundgängliga variationerna i inflödet av införselavgif­ter harjag i min anmälan till årets budgetproposition (prop. 1987/88: 100 bil. 11, s. 34) föreslagit atl en rörlig kredit av 60 milj. kr. även fortsättnings­vis ställs till jordbruksnämndens förfogande. Med hänsyn till osäkerheten i prognosen bör det i enlighet med sammanställningen beräknade överskot­tet inte inlecknas för något ändamål utöver de jag nu nämnt. Del på delta sätt beräknade överskottet bör liksom för innevarande år slå lill regering­ens disposition.

Prop. 1987/88: 165

2.5 Prisregleringen på sockerbetor och socker 

2.5.1 Prisregleringens utformning under perioden

Mitt förslag: Prisregleringen på sockerbetor och socker för perioden den Ijuli 1988-den 30juni 1989 utformas enligt samma grunder som för innevarande regleringsperiod.

Grundpriset på sockerbetor, som avser 16% sockerhall, skall år 1988 vara 30,79 kr. per 100 kg.

Prisregleringspriset på strösocker skall vid oljepriset I 453 kr. per kubikmeter vara 456,42 kr. per 100 kg.

Det skall ankomma på regeringen all fatta de beslul om prisregle­ringen som kan komma alt krävas under perioden.

Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med milt förslag.

Skälen för mitt förslag: Förslaget bygger pä alt driften vid samtliga nu existerande sockerbruk upprätthålls.

Jordbruksnämndens förslag rörande betodlingen innebär alt betodlarna tillerkänns elt totalbelopp på 23milj. kr. som utgår på 1988års socker-belspriser.

Mot denna bakgrund bör grundpriset för sockerbetor höjas med 0,90 kr. per 100 kg till 30,79 kr. per 100 kg.

Vad gäller kompensationen till Sockerbolaget bör prisregleringen liksom tidigare avse endast strösocker. Av verksamhelen vid raffinaderiet i Ariöv bör ingå raffineringen av såväl inhemskt som importerat råsocker för den

22

svenska marknaden. Kostnadsvolymen täcker även in produktionen av vissa foderbiprodukter. Nämnden har i sitt prisförslag i princip beaktat foderbiprodukterna. Sockerpriset bör liksom hittills justeras när oljepriset ändras med ± 160 kr./m'.

Kostnadsersättningen lill Sockerbolaget bör, inkl. definitiv justering för olje- och gaskostnader under regleringsåret 1986/87, uppgå till 5566000 kr., vilket motsvarar 1,71 kr. per 100 kg socker.

I kostnadskompensationen har även merkostnaderna vid ö-bruken beak­tats. Den kompensation som tillerkänns Sockerbolaget för dessa merkost­nader för regleringsåret 1988/89 beräknas lill 6,20 kr. per 100 kg socker, vilkel vid normal produktionsvolym motsvarar 20,2 milj. kr. Med hänsyn till förväntat inflöde av införselavgifter bör, utöver de 4,3 milj. kr. som hiftills tagils ur sockertegleringsfonden, även dessa 20,2 milj. kr. tas ur fonden under regleringsåret 1988/89. Sockerpriset reduceras i motsvarande grad.

Prisregleringspriset på strösocker bör höjas med 0,6% per 100 kg till 456,42 kr. per 100 kg.

Ersättningen för raffinering och lagring av importerat råsocker bör höjas för inträffade kostnadsökningar med 2,78% till 85,58 kr. per 100 kg.

Öm väsentligt ändrade förutsättningar inträffar under regleringsperioden bör det ankomma på jordbruksnämnden att efter överiäggningar med dele­gationerna lägga fram förslag till de åtgärder som under perioden kan anses påkallade. Det bör därefter ankomma på regeringen atl fatta de beslul som kan behövas.

Enligl jordbruksnämndens och konsumentdelegationens mening har årets överläggningar visat atl en nära samordning mellan sockerbetor och övriga grödor behövs. Nämnden vidhåller sitt förslag från i fjol atl över­läggningarna som sker rörande prissättningen på sockerbetor bör ingå i de allmänna överläggningarna för övriga jordbruksprodukter medan överlägg­ningarna med Sockerbolagel bör ske separat. Det ankommer pä regeringen atl inför överläggningarna för prisregleringen för liden efter den 30 juni 1989 besluta i denna fräga.

Prop. 1987/88:165

2.5.2 Areal och arealbidrag

Mitt förslag: Sockerbetsarealen för 1988 års odling skall uppgå till oförändrade 51 000 hektar.

Arealbidragen till odlare som levererar betor till ö-bruken bibe­hålls oförändrade.

Arealbylet mellan fabrikspolalis och sockerbetor skall upphöra fr.o.m. 1989års odling.

Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: Sockerbetsarealen för 1988 ärs odling bibehålls oförändrad och bör uppgå till högst 51 000 hektar.

Erforderlig kvotering av arealen bör godkännas av jordbruksnämnden. Ca en tredjedel av odlingen bör kontrollmätas. Mätningen bör direkt be-

23

kostas av odlarna och Sockerbolaget. Prisavdraget vid överodling bör vara kraftigt.

Arealbidraget bör vara oförändrat 200 kr. per hektar till de odlare i Småland och Blekinge som levererar betor lill bruket i Mörbylänga, 400 kr. per hektar till odlarna på Öland och 500 kr. per hektar till odlarna pä Gotiand. I de fall arealen vid arealkonlroll befinns vara mindre än den konlraklerade bör bidraget utgå efter den uppmätta arealen.

Det utbyte mellan fabrikspolalisareal och sockerbetsareal som gjordes i början av 1980-talet är inle längre befogat och bör upphöra fr.o.m. 1989års odling. Rätl att leverera fabrikspotatis på aktuella andelar i stär­kelsefabrik äterinförs därvid. De lantbrukare som önskar fortsätta med ifrågavarande belodling bör i största möjliga utsträckning få göra detta med hänsyn till den tid som arealbylet existerat.

Sveriges betodlares cenlralförening och Sockerbolagel AB bör i sam­band med den årliga areallilldelningen avgöra storleken på tilldelad areal i de särskilda fallen. Jordbruksnämnden bör godkänna arealkvoteringen och dessutom pröva tvister i kvoteringsfrågor vad avser areal som erhållit,s i utbyte med friställande av andelar i stärkelsefabrik.

Prop. 1987/88: 165

2.5.3 Skördeskadeskydd

Mitt förslag: Sockernäringens andel av de medel som skall tillföras för en uppbyggnad av det nya skördeskadeskyddel skall under regle­ringsåret 1988/89 betalas av fonderade försäljningsavgifter.

Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: Enligl vad jag anförde i prop. 1987/88: 74 bör del nya skördeskadeskyddel för regleringsåret 1988/89 tillföras 60 milj. kr. Det­ta skall betalas över konsumenlpriserna fördelade på alla jordbrukspro­dukter. Den andel som faller pä socker beräknas till 3 528000 kr. och bör för regleringsärel 1988/89 tas av fonderade försäljningsavgifler som lagts upp med stöd av 10 § lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukels område. Därmed påverkas inle konsumentpriserna pä socker under regle­ringsärel 1988/89.

Om utbetalda ersättningar och behovsprövade bidrag till följd av skörde­skador är 1987 överstiger 90milj. kr. skall staten och jordbruksnäringen vardera tillföra skördeskadefonden hälften av överskjutande belopp. Utbe­talningarna för år 1987 innebär atl jordbruksnäringen skall tillskjuta 127 milj. kr. Vid överläggningarna har överenskommits all betodlingen skall bidra med 7,5 milj. kr. som avräknas från det belopp som i avsnill 2.5.4 anges som betodlarnas ränteersättning.

24

2.5.4 Regleringsekonomin

Prop. 1987/88: 165

Mitt förslag: Från sockerregleringsfonden skall betalas kostnader för arealbidraget lill odlarna, ersättningen för merkostnaderna vid bruken på Öland och Gotland, återbetalning av tidigare inbetalda medel, återbetalning av ränta för tidigare inbetalda medel, fraktbi­drag lill de fyra nordligaste länen och Kopparbergs län, kollekliva åtgärder inom biodlingen, kostnader för prisutjämning på socker saml vissa administrationskostnader.

Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med milt förslag.

Skälen för mitt förslag: Införselavgift tas liksom hittills ul för importera­de kvantiteter under perioder dä världsmarknadspriset understiger del fastställda avräkningsprisel på socker av svenska betor. De uppburna medlen bör - liksom hittills tillföras sockerregleringsfonden.

Behållningen i sockertegleringsfonden var den 30juni 1987 16,5 milj. kr. Produktionen år 1987 av socker ur inhemska betor uppgick lill ca 253 000lon. Under regleringsärel 1987/88 beräknas en komplelteringsim-port av drygt 80000 ton komma atl fä göras. Vid nuvarande prisskillnad mellan Sverige och världsmarknaden bör del ge etl betryggande tillskott av införselavgifter till sockertegleringsfonden för alt läcka de utgifter som redan ligger pä fonden och de tillfälliga som föreslås under regleringsåret 1988/89.

Med hänsyn lill det förväntade inflödet av införselavgifter bör, som redan nämnts, hela Sockerbolagets kostnadskompensation för merkostna­derna vid ö-bruken finansieras med medel ur sockerregleringsfonden. Be­loppet uppgår lill totalt 24,5 milj. kr. (4,3 -I- 20,2). Om mol förmodan inflytande belopp kommer atl bli väsentligt lägre bör föreslagen finansi­ering under regleringsärel 1988/89 avseende del av regionalstöd inle ge­nomföras utan liksom tidigare las ul över sockerpriset.

Sockerregleringsfonden.bör vidare få användas för fraklsubvenlionering lill de fyra nordligaste länen och Kopparbergs län med l,2milj.kr. Ur fonden bör dessutom betalas kostnaderna för arealbidrag lill de odlare som levererar betor till ö-bruken lill en beräknad kostnad av ca 3,5 milj. kr.

Till kollektiva åtgärder inom biodlingen bör las 0,5 milj. kr. ur fonden. Till yrkesmässig biodling bör av fondens medel återföras ett belopp som motsvarar odlingens sockerförbrukning gånger den skillnad i sockerpris som föreligger mellan Sverige och världsmarknaden.

Vidare bör regleringsföreningen Svensk sockerhandels administrations­kostnader täckas ur fonden. Fondmedlen används också till vissa kostna­der inom prisutjämningen för varor innehållande socker. Vid tillverkning av vissa produkter såsom farmacevliska halvfabrikat för export återbetalas införselavgiften för förbrukat socker. I en situation med ingen eller ringa sockerimporl bör exportbidrag för sådana produkter finansieras ur socker­regleringsfonden.

Under regleringsärel 1982/83 betalade intressenterna på sockerområdet in elt belopp sä all underskotlel i regleringsekonomin kunde avveclflas.

25

Kapitaldelen av della belopp har sedan återbetalats i tre omgångar och    Prop. 1987/88: 165 slulreglerades hösten 1987 sä när som pä knappt 100000kr. Detta belopp bör nu återbetalas lill betodlarna, varefter hela kapitaldelen är slulreg-lerad.

Sockerbolagel, betodlarna och konsumenterna bör tillerkännas ränta för den lid medlen stått till sockertegleringens förfogande. Konsumenternas belopp på 850000 kr. förs lill jordbruksnämndens fond för försäljningsav­gifler. Beloppet till betodlarna uppgår lill 10906000 kr. jämte 99500 kr. avseende nämnd avvikelse på kapitaldelen. Beloppet till Sockerbolaget uppgår till 7 838 000 kr.

Vid behov bör jordbruksnämnden liksom hittills få la ut en försäljnings­avgift på allt socker som säljs inom landet för alt subventionera sockerim­porten när världsmarknadspriset är högre än det svenska priset.

2.6 Lagstiftningsfrågor

Jag har i avsnitt 2.2.1 föreslagit atl det temporära förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin förlängs ytterligare ell halvår fr. o. m. den Ijuli 1988. Förslaget förutsätter ändring i I § lagen (1983: 147) om förbud under viss lid mol nybyggnad av djurslallar för nötkreatur och svin.

Jag har dessutom i avsnill 2.3.2 föreslagit en ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukels område, vilken gör det möjligt för slatens jordbruksnämnd atl vid behov föreskriva alt vissa varor som används som handelsgödsel beläggs med prisregleringsavgift.

Lagändringarna bör träda i kraft den Ijuli 1988.

1 enlighet med del anförda har inom jordbruksdepartementet upprättats förslag till

1.

lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) omförbud under viss tid mot nybyggnad av djurslallar för nötkreatur och svin, dels ändring i samma lag,

2.

lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets områ­de.

De föreslagna författningsändringarna är av sådan beskaffenhet atl lag­rådets hörande enligt min mening skulle sakna betydelse.

3 Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen dels att anla inom jordbruksdepartementet upprättade förslag till

1.

lag om dels fortsall giltighet av lagen (1983: 147) om förbud under viss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin, dels ändring i samma lag,

2.

lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbru­kets område,

dels att

3.   godkänna vad jag har förordat i fråga om produklionsanpass-

26

ning på vegelabilieområdet (avsnill2.2.2),

4.

godkänna vad jag har förordat i fråga om prisregleringen på    Prop. 1987/88: 165 jordbruksprodukter ulom sockerbetor och socker under reglerings­året 1988/89 (avsnill2.3.1),

5.

godkänna vad jag har förordat i fräga om användningen av avgiftsmedel som inflyter under regleringsåret 1988/89 (avsnill 2.4),

6.

godkänna vad jag har förordat i fräga om uppbyggnad av en forskningsfond för pälsdjursnäringen (avsnitt 2.4),

7.

godkänna vad jag har förordat i fräga om prisregleringen på sockerbetor och socker under regleringsärel 1988/89 (avsnitt 2.5).

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte. Regeringen bör föreslå riksdagen att besluta atl förkorta motionstiden lill tolv dagar.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen atl anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

27

STATENS

1988-04-13

Dnr 402-362/88    Prop. 1987/88: 165

JORDBRUKSNÄMND

Bilaga 1

Förslag till jordbruksprisreglering under perioden Ijuli 1988-30 juni 1989

Innehållsförteckning

1

Inledning  ..................................................................... 

29

2

Prisregleringens utformning under tiden den I juli 1988-30 juni 1989     

30

2.1

Allmänna utgångspunkter ..................................... 

30

2.2

Kompensation till jordbruket och förädlingsindustrin den

Ijuli 1988 .............................................................. 

... 

30

2.3  Kompensation per den I januari 1989................... 

34

3

Prisändringar fr. o. m. den I juli 1988............................ 

34

4

Produktionsanpassninsåtgärder på animalieområdel... 

34

-

Invesleringsförbud

-

Avvecklingsersättning

-

Tvåprissystem för mjölk

5

Ränte- och etableringsstöd........................................... 

... 

38

6

Sociala åtgärder ........................................................... 

... 

39

7

Införselavgiftsmedel m. m. för 1988/89   ..................... 

... 

40

8

Prisregleringen på olika produkter m. m....................... 

... 

45

8.1

Medel till skördeskadefonden   ............................. 

... 

45

8.2

Finansiering av djurens hälso- och sjukvård  ........ 

... 

45

8.3

Förmalningsavgift för korn och havre   .................. 

... 

45

8.4

Spannmålsregleringens finansiering   ................... 

... 

46

8.5

Förbättrade skolmåltider........................................ 

46

8.6

Forskningsprojekt om landsbygdsutveckling   ...... 

... 

46

8.7

Omställning 90   .................................................... 

47

8.8

Uppsamling av självdöda djur   ............................. 

... 

47

8.9

Fodermedelsregleringen   ..................................... 

.. 

47

8.10

Prisälerbäring för pälsdjursfoder ........................... 

.. 

48

8.11

Handelsgödselavgiflen........................................... 

49

8.12

Vissa utredningar m.m........................................... 

50

8.13

Information om kassan för råvarukoslnadsutjämningen  ....

50

9 Hemställan   ................................................................. 

.. 

51

10 Beslutsmening   .......................................................... 

.. 

51

28

STATENS

1988-04-13

Dnr 402-362/88    Prop. 1987/88: 165

JORDBRUKSNÄMND

Bilaga 1

Regeringen

Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksnämnd angående jordbrukspris­reglering under perioden Ijuli 1988-30 juni 1989

1 Inledning

Regeringen uppdrog den 14 januari 1988 åt statens jordbruksnämnd (JN) att efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen pä jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tiden efter den 30 juni 1988. Förslagen skall utformas med utgångspunkt i riksdagens beslul om livsmedelspoliliken (prop 1984/85: 166, JoU 33, rskr 393) och om totalförsvaret (prop 1986/87:95, FöU

II, 

rskr 310).

Av uppdraget framgår alt jordbruksnämnden skall beakta de riktlinjer regeringen har angivit för prissättningen i samband med avvecklingen av prisstoppet.

Nämnden skall vidare beakta vad som anförts om skördeskadeskyddets finansiering i prop 1987/88: 74.

Jordbruksnämnden skall även beakta vad regeringen i prop 1987/88: 100 bil 11 har föreslagit riksdagen om finansieringen av kostnaderna för dju­rens hälso- och sjukvård och kostnaderna för statistik pä jordbrukels område.

Jordbruksnämnden skall överväga tillämpningen av det särskilda ränte-och elableringsslödel.

Jordbruksnämnden är oförhindrad att inom den ram som tilldelas jord­bruket föreslå andra åtgärder som kan främja en jämnare inkomstfördel­ning mellan olika kategorier av jordbrukare.

Jordbruksnämnden skall reddvisa behovet av och förslag lill fortsatta åtgärder för produktionsanpassning. När del gäller iväprissyslem för mjölk, skall emellertid en utvärdering redovisas särskill.

Regeringen har i beslul den 4januari 1988 angett alt av medel som tillförs Svensk Spannmålshandel, ekonomisk förening under regleringsåret 1988/89 skall 50 milj. kr. användas för sociala åtgärder inom jordbruket. Jordbruksnämnden skall, efter överiäggningar med ovan nämnda delega­tioner, lämna förslag till den närmare användningen av dessa medel.

I uppdraget anges atl frågan om intensiteten i jordbruket samt andra

miljöfrågor som berör jordbruket f. n. bereds inom regeringskansliet.

Miljöfrågorna är ocksä ett av ämnena för de särskilda samtal som pägår

mellan regeringen, riksdagspartierna. Lantbrukarnas Riksförbund och

konsumentdelegationen.

29

2 Prisregleringens utformning under tiden den 1 juli    _°p- '987/88:165

1988-30 juni 1989

'

2.1    Allmänna utgångspunkter

Marknadsbalansen inom animalieområdel har under de senaste åren för­bättrats väsentligt. De minskade kostnaderna för överproduktionen har också medfört alt lönsamheten förbättrats. Enligt JN:s bedömning är del av stor vikt atl en försiktighet iakttas vid prissättningen så att nya problem med överproduktion kan undvikas.

Inom vegelabilieområdet är problemen betydligt större beroende på överskottsproduktionen och de låga världsmarknadspriserna. Därigenom har lönsamheten inom vegelabilieproduktionen försämrals. Balanssitua­tionen utgör dock enligt nämndens uppfattning fortfarande elt skäl för atl visa en försiktighet med prissättningen vid fördelningen pä olika produk­ter.

Enligl nämndens uppfattning visar således inkomslsituationen i jordbru­ket en splittrad bild.

Inkomstlägel och marknadsbalansen redovisas närmare i bilagor till denna skrivelse.

JN anser av planerings-och stabilitelsskäl alt fleråriga prisregleringspe­rioder bör eftersträvas. Nämndens medlingsbud vilket i princip godtogs av lantbrukarnas förhandlingsdelegation men avvisades av konsumentdelega­tionen omfattade en period av två år. Eftersom delta förslag inte godtogs av båda parter har JN inle funnit del möjligl att till regeringen lämna förslag om en flerårig period. JN föreslår därför en ettårig prisregleringspe­riod för tiden den I juli 1988-30 juni 1989. Prisjusleringar föresläs ske den I juli 1988. Förslaget innefattar också en s. k. ventil per den I januari 1989.

2.2    Kompensation till jordbruket och förädlingsindustrin den

1 juli 1988

2.2.1 Kostnadskompensation till jordbruket

Till grund för de nu avslutade överläggningarna har legat uppgifter om kostnadsutvecklingen i jordbruket under perioden januari 1987-februari 1988, som enligt PM-index stigit med 3,8% räknat från det preliminära indexlal som användes vid överläggningarna våren 1987. Detta motsvarar etl kompensalionsbelopp om 657 milj. kr.

Genom en särskild studie som gjorts vid statens pris- och kartellnämnd (SPK) har kunnat konstateras alt rabatterna på vissa jordbruksmaskiner ökat. Rabatter på jordbruksmaskiner registreras inle i PM-index. Mot denna bakgrund föreslås ell avdrag från kompensalionsbeloppel med etl engångsbelopp om 60 milj. kr. för den ökade rabatleringen. Frägan om rabatter på maskiner skall åter prövas vid prisöverläggningarna inför den I juli 1989. Del är angeläget all motsvarande studie avseende rabatter uppre­pas för 1988 så alt en korrekt bedömning av prisutvecklingen på maskiner kan göras.

Parterna enades förra året om att en definitiv korrigering för inflytande

30

fodermedelsavgifter under 1986/87 skulle göras per den I januari 1988 om     Prop. 1987/88: 165 den s. k. ventilen som ingick i 1987/88 års överenskommelse utlöstes. I     Bilaga 1 annat fall skulle korrigeringen ske den 1 juli 1988. Om korrigeringen skulle göras den I juli 1988 skulle den eftersläpning som uppstått sedan den I januari 1988 beaktas i form av ett engångsbelopp.

JN föreslår nu att jordbruket tillförs etl belopp om 49 milj. kr. som utgör definitiv korrigering för inflytande fodermedelsavgifier under 1986/87. Härtill kommer ett engångsbelopp om 24,5 milj. kr. Det sistnämnda belop­pet skalll utgå t. o. m. den 30 juni 1989.

För inflytande fodermedelsavgifter under 1987/88 skall nu göras ett preliminärt avdrag om 54 milj. kr. En slutlig avstämning skall ske när definitiva uppgifter om inflytande avgifter under 1987/88 föreligger.

Sammanfattning kostnadskompensation

till jordbruket

PM-index januari 1987-februari 1988

657 Mkr

Fodermedelsavgifter

- 1986/87

49    Mkr

- engångsbelopp

24,5 Mkr

- 1987/88 (prel)

- 54    Mkr

Rabatter på maskiner, engångsbelopp

- 60    Mkr

Summa

616,5 Mkr

2.2.2 Jordbrukarnas inkomster

JN föreslår att jordbruket tillförs ett belopp om sammanlagt 369 milj. kr. i inkomslförbältring under 1988/89. Av della belopp utgör 41 milj. kr. ett engångsbelopp. Beloppen har fastställts med utgångspunkt från löneavta­len för 1988 på det statliga omrädet. I beloppen ingär kompensation räknad fr. o. m. den I januari 1988. Av beloppet föreslås all 40 milj. används för sociala ändamål.

2.2.3 Kostnadskompensation till förädlingsindustrin

Jordbruket tillfördes den 1 juli 1987 etl preliminärt belopp om 160 milj. kr. som kompensation för kostnadsutvecklingen inom förädlingsindustrin. JN föreslår nu alt jordbruket tillförs yfteriigare ett a contobelopp om 98 milj. kr. avseende kostnadsutvecklingen under 1987/88. Kostnadsökningen un­der 1987/88 har beräknats med ledning av indexutvecklingen under peri­oden september 1986-september 1987. Dessutom har beaktats vissa effek­ter av förändringar i produktionsvolymen.

Som preliminär kompensation till förädlingsindustrin under 1988/89 skall jordbruket nu tillföras elt belopp om 227 milj. kr. avseende perioden september l9S7-seplember 1988.

Totalt skall således 325 milj. kr. tillföras förädlingsindustrin.

Regeringen har för avsikt all tillsätta en expertgrupp för genomgäng av vissa principer som grund för kostnadskompensalion lill den livsmedelsin­dustri som omfattas av jordbruksprisregleringen. För expertgruppen gäller följande preliminärt överenskomna direktiv.

31

"Expertgruppen bör pröva olika principer om kompensation för löne-     Prop. 1987/88: 165 glidning för nämnda industri, liksom frägan om volymförändringars effek-     Bilaga 1 ter på koslnadskompensalionen saml ersättningen för kapitalkostnaderna. Härvid bör gruppen särskilt beakta sambandet med de allmänna jordbruks-politiska riktlinjerna saml möjligheten för denna prisreglerade industri alt la ul kostnadshöjningar inom jordbruksprisregleringens ram."

Expertgruppens arbete bör redovisas senast vid årsskiftet 1988/89.

Sedan expertgruppen redovisat sina slutsatser kan ställning las lill de å contobelopp som tillförts förädlingsindustrin under 1987/88 och 1988/89. Expertgruppens arbete bör också ulgöra underlag för ställningstagande i fråga om de principer som framgent bör gälla för koslnadskompensalionen till förädlingsindustrin. Dessa diskussioner förutsätts ske vintern/våren 1989 inför prisjusleringen den I juli 1989.

Justering för prisförändringar på rapsmjöl föreslås ske när definitiva uppgifter för 1987/88 föreligger och för rapsfrö till foder fr. o. m. reglerings-året 1988/89.

2.2.4   Produktivitetsutvecklingen i jordbruket

JN föreslår alt en produktivitetskorrigering om - 41 milj. kr. görs.

2.2.5   Miljöfrågor i jordbruket

1 prop 1987/88: 128 har regeringen lämnat förslag om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Enligl propositionen bör kostnadsökningar och in-täklsförändringar - positiva och negativa - som uppslår för producenter­na behandlas i jordbruksprisöverläggningarna i den takt de uppstår och registreras. Förslaget har ännu inle behandlats av riksdagen. Dessa frägor fär tas upp i prisöverläggningarna först vid elt senare tillfälle.

Till följd av de effekter av förbudet mot stråförkortningsmedel för 1987 års skörd bör ell engångsbelopp av 40 milj. kr. ulgå under regleringsåret 1988/89.

2.2.6   övriga belopp

Medel till skördeskadefonden

Riksdagen har beslutat att lill skördeskadefonden tills vidare skall årligen föras ett belopp av 60 milj. kr. Beloppet skall betalas av konsumenterna. JN föreslår att 56,5 milj. kr. av delta belopp som ingår i totalbeloppet las av ulomramsmedel. Resterande 3,5 milj. kr. tillförs frän sockerregleringen. Vidare gäller i enlighet med riksdagsbeslutet atl om utbetalda ersättning­ar och behovsprövade bidrag lill följd av skördeskador år 1987 överstiger 90 milj. kr. skall staten och jordbruket vardera tillskjuta skördeskadefon­den hälflen av överskjutande belopp. Kostnaderna för skördeskador år 1987 innebär preliminärt atl jordbruksnäringen skall tillskjuta elt engångs­belopp av 127 milj. kr. lill skördeskadefonden. 7,5 milj. kr. tillförs från

sockertegleringen. JN föreslår att av resterande belopp skall 40 milj. kr.

32 finansieras av ulomramsmedel.

JN föreslår vidare alt ytteriigare 60 milj. kr. av ulomramsmedel avseen-     Prop. 1987/88: 165 de  1988/89 överförs till skördeskadefonden under 1989/90. Nuvarande     Bilaga 1 bedömning visar alt det finns medel tillgängliga för della. Mol detta förslag har styrelseledamoten Alamaa lämnat särskilt yttrande.

Djurhälsovård

JN föreslår alt höjningen av det belopp som jordbruket kollektivt skall finansiera med 3,7 milj. kr. tas av ulomramsmedel och inräknas i totalra­men.

Prisstillägg får- och lammkött

JN föreslår en uppräkning av stödet från 3,30 kr/kg till 5,40 kr/kg. Stödet bör liksom hittills finansieras av ulomramsmedel. Uppräkningen som mot­svarar ell belopp av 10 milj. kr. bör avräknas lotalkompensationen till jordbruket.

2.2.7 Sammanfattning av belopp den 1 juli 1988 och disposition av utomramsmedel

Av följande sammanställning framgår de belopp som skall tillföras jordbru­ket och förädlingsindustrin fr. o. m. den I juli 1988.

Jordbrukarnas inkomster

328

Mkr

41

Mkr

369

Mkr

657

Mkr

49

Mkr

24,5 Mkr

-54

Mkr

-60

Mkr

616,5 Mkr

98

Mkr

227

Mkr

325

Mkr

-41

Mkr

40

Mkr

40

Mkr

56,5 Mkr

3,7 Mkr

1409,7 Mkr

Nivåhöjning

Engångsbelopp

Summa

Jordbrukets kostnader

PM-index januari 1987-februari 1988

Fodermedelsavgifier

-

1986/87

-

engångsbelopp

-

1987/88 (prel) Rabatter pä maskiner, engångsbelopp

Summa

Kostnadskompensalion till förädlingsindusrin Ylleriigare a contobelopp för 1987/88 A contobelopp för 1988/89

Summa

Produktivitetsutvecklingen i jordbruket Kompensation för förbud mot stråförkortnings­medel, engångsbelopp Jordbrukets bidrag till skördeskadefonden

Övriga frågor

Skördeskadeskyddel

Djurhälsovård

3,7 Mkr

,n

TOTALT

3    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 165

Totalt föreslås att 400 milj. kr. av utomramsmedel fär disponeras under     Prop. 1987/88: 165 1988/89 för de förslag som JN här lämnat. Genom atl la i anspråk ulom-     Bilaga 1 ramsmedel kan prishöjningen på marknaden begränsas till drygt 1 000 milj. kr.

2.3 Kompensation per den 1 januari 1989

JN föreslår en s. k. ventil per den I januari 1989 med följande konstruktion.

Om koslnadsulvecklingen i jordbruket mätt enligt PM-index under peri­oden februari-september 1988 ej överstiger 2,5 % skall inga prisjusleringar skeden Ijanuari 1989.

Överstiger indexutvecklingen 2,5% skall jordbruket tillerkännas ell a conlo belopp om 425 milj. kr. avseende kostnadskompensalion lill jordbru­ket för perioden februari-september 1988.

3 Prisändringar fr. o. m. den 1 juli 1988

I denna skrivelse lämnar JN nu förslag lill prisändringar för vissa vegelabi-lieprodukter. I fräga om animalieprodukter och övriga vegetabilieproduk-ter återkommer JN senare med förslag till prisändringar. JN hemställer atl i detta sammanhang även fä inkomma med förslag till fördelning av de ulomramsmedel som föreslås bli anvisade för uteblivna prishöjningar. JN föreslår följande preliminära priser för 1988 års skörd.

Prishöjning

Preliminärt

pris

Milj. kr.

öre/kg

öre/kg

Vete

+- 2

136

37,68

Råg

-1-10

142

17,22

Korn

-HIO

131

10,78

Havre

-HIO

132

7,77

Oljeväxter

-1-35

290

124,60

De ovan angivna prishöjningarna avser förändringar jämfört med de definitiva priserna som fastställdes hösten 1987.

Del har förutsatts atl förmalningsavgifterna återgår lill den nivå som gällde den I juli 1987 (110 kr/100 kg för normalvele, 108 kr/100 kg för kvalitelsvete, 106 kr/100 kg för råg saml 25 kr/100 kg för korn och havre).

Avräkningen från totalbeloppet skall ske utifrån de preliminära priser som gällde för 1987 års skörd.

4 Produktionsanpassningsåtgärder på animalieområdet

Av regeringens uppdrag framgår atl jordbruksnämnden skall redovisa be­hovet av fortsatta åtgärder för produktionsanpassning.

Jordbruksnämnden och delegationerna har tidigare varit eniga om atl

förorda vissa selekliva åtgärder för produktionsanpassning. 1 samband

34

härmed har framhållits alt åtgärderna borde vara tidsbegränsade eftersom     Prop. 1987/88: 165 de - om de permanentas - har en tendens all medföra komplicerade     Bilaga 1 detaljregleringar vilka på sikl verkar effektivitetshämmande.

Nedan följer en produktvis redovisning av vilka åtgärder som verkar f. n. Åtgärderna administreras i stor utsträckning av lanlbruksverket. Sam­råd har ägt rum med lantbruksslyrelsen i dessa frågor (se bilaga).

In vesleringsförbud

Enligt beslut av riksdagen infördes ett tillfälligt investeringsförbud fr. o. m. den 21 april 1983. Beslutet innebar ett temporärt förbud mol ny-, om- eller tillbyggnad av djurslallar för nötkreatur, svin eller fjäderfä. Förbudet gäll­de ursprungligen t. o. m. den 30 juni 1984. Genom riksdagsbeslut åren 1984-1987 förlängdes lagen etl år i sänder. Efter föregäende ärs författ­ningsändring berör dock investeringsförbudel endast djurstallar för nöt­kreatur och svin.

I fjolårets skrivelse angående prisregleringen föreslog JN atl det tillfälli­ga investeringsförbudel i animalieproduktionen skulle avvecklas fr.o.m. den I juli 1987 för samtliga produktionsgrenar utom för fläskproduktionen. I fråga om mjölk framhöll JN att behovet av produktionsanpassning tills vidare tillgodosågs genom tväprissystemel. När del gäller fläsk borde förbudet enligl JN förlängas ytterligare elt år för all underlälla produk­tionsneddragningen och därefter avskaffas. För en sädan förlängning tala­de också de betydande invesleringsreserver som var tillgängliga för ullag under regleringsåret 1987/88. JN föreslog atl statsmakterna skulle pröva om dessa reserver kunde få tas i anspråk även för investeringar som ej berör jordbruksproduktionen.

I sill samrådsytlrande vidhåller lantbruksslyrelsen sin uppfattning från i flol att investeringsförbudel bör upphävas för nötkreatur. I fräga om svin framhåller lantbruksslyrelsen att marknadsläget förbättrats så att tillfreds­slällande balans råder inom fläskproduklionen och visst underskott inom smågrisproduktionen. Med hänsyn till de mycket stora belopp som finns insatta på s. k. investeringskonton finns dock enligt styrelsen farhågor för att ett slopande av investeringsförbudel kommer att medföra en så kraftig ulbyggnad att marknadsbalansen upphävs och nya överskotlsproblem uppstår. Styrelsen anser dock alt eventuell överulbyggnad bör förhindras genom andra, mera specifika ätgärder än genom ytterligare förlängning av investeringsförbudet, vilket var avsett att vara tillfälligt och inte lar hänsyn lill exempelvis del behov av ny- och utbyggnader som kan föreligga vid familjejordbruken för att säkra familjens utkomst. Vidare är påföljderna för överträdelse av förbudet så obetydliga atl de inte kan anses ha någon avskräckande verkan. Sammanfattningsvis anser lantbruksslyrelsen nu därför att investeringsförbudet bör upphävas för samtliga djurslag.

JN delar lanlbruksstyrelsens uppfattning vilken överensstämmer med

det förslag som jordbruksnämnden lämnade i fjolårets skrivelse angående

prisregleringen. Jordbruksnämnden föreslår således att del tillfälliga inves­

teringsförbudet avvecklas fr.o.m. den I juli 1988 för samtliga produk­

tionsgrenar.

35

Vid överläggningarna har Lantbrukarnas förhandlingsdelegation föreslå- Prop. 1987/88: 165 git atl om investeringsförbudel upphör bör vissa åtgärder vidtas i samband Bilaga 1 därmed. I syfte att begränsa utbyggnaden av allt för stora enheter inom ägg- och svinproduktionen har föreslagils all en storleksbegränsning in­förs. Enligt Lantbrukarnas förhandlingsdelegations uppfattning bör en så­dan begränsning utformas så atl nyoch tillbyggnad för dessa djurslag endasl tillåts upp till 100 djurenheter.

Enligl JN:s uppfattning bör investeringsförbudel t. v. inle ersällas av andra begränsningsåtgärder utöver dem som regeringen har föreslagit på djurskydds- och miljöområdet.

Avvecklingsersätlning

Avvecklingsersättning kan utgå till mjölkproducenter, specialiserade nöt­kötlsproducenler och smågrisproducenter.

Avvecklingsersätlning för mjölkproducenter ulgår till producenler mel­lan 60 och 65 år för atl dessa skall upphöra med mjölkproduktion. Ersätt­ningen som infördes 1983 har föriängts fiera gånger. Enligt gällande beslul får nya producenler ansluta sig till systemet t. o. m. kalenderåret 1988. Delta innebär atl systemet kommer all medföra kostnader t. o. m. år 1993.

Antalet producenter som anslutit sig till systemet framgår av nedanstå­ende tabell.

Period

Antal producenter

Mjölkleverans i medeltal, kg

Ersättning i medeltal, kr

1983-1984 1985 1986 1987

Summa

1625 726 632 489

3472

55000 61000 63000 72000

25 500 27 500 28000 30 000

De producenler som anslutit sig under senare delen av perioden har i genomsnitt varil lite yngre och lite större än de som anslöt sig i början av perioden. En viss geografisk förskjutning har även skett mot de södra delarna av landet.

Svenska Mejeriernas Riksförening (SMR) redovisar utbetalningarna och antalet ersältningstagare månad för månad. I december 1987 var utbetal­ningarna sammanlagt ca 5,1 milj. kr. till 2 169 ersättningslagare. Anlalet är relativt konstant eftersom avgången av 65-åringar är ungefär lika slor som nyanslutningen.

Utbetalning av ersättning

Period

Ersätming

Antal ersäll-

milj. kr.

ningslagare

dec 1984

2,47

1 195

dec 1985

3,86

1786

dec 1986

4,81

2 107

dec 1987

5,08

2169

36

Lantbruksstyrelsen har j sitt samrådsytlrande framhållit att den inle har     Prop. 1987/88: 165 någon erinran mot en eventuell ytterligare förlängning av avvecklingser-     Bilaga 1 sättningen lill mjölkproducenler.

JN föreslår all mjölkproducenlernas möjlighet att ansluta sig lill syste­met med avvecklingsersätlning förlängs t. o. m. dl 1991. Ersättningen bör höjas frän 50 till 60 öre per kg ersältningsgrundande kvantitet. Ersältnings­grundande kvantiteter för dem som ansluter sig fr. o. m. den 1 juli 1988 bör baseras på produktionen år 1987. De föreslagna förändringarna beräknas innebära en ökad kostnad om 25 milj. kr. Totalkostnaden beräknas därmed till 85 milj. kr.

Avvecklingsersätlning till specialiserade nötköttsproducenter och små­grisproducenler infördes som en engångsåtgärd 1986 och nya producenter kan inle ansluta sig. Ersättning betalas ut i fyra år till köllproducenter och i tre år lill smågrisproducenler. De sista utbetalningarna kommer alt inträffa den 31 augusti 1990 lill köllproducenter och 31 augusti 1989 lill smågrispro­ducenler.

Det slutliga anlalet producenler som anslöt sig var lägre än antalet ansökningar eftersom en del producenter inle fullföljde avvecklingen. Be­räknat efter utbetalda ersällningar fullföljde ca 360 köllproducenter och ca 590 smågrisproducenter avvecklingen.

Den 4 februari 1988 beslöt lantbruksslyrelsen efter samräd med jord­bruksnämnden alt göra en mindre ändring av tillämpningsreglerna efter framställning frän LRF. Ändringen innebär att ersältningstagare fär gå ur systemet och starta med självrekryterande köttproduktion utan all behöva betala tillbaka redan erhållen ersättning. Någon annan driftsinriklning är inle tillåten. Huvudregeln är fortfarande alt all ersättning skall återbetalas om produktionen återupptas. Regeländringen gäller bäde köllproducenter och smågrisproducenler. Endast en liten del av producenterna förväntas gå ur systemet.

Den totala kostnaden för avvecklingsersältningen lill köllproducenter och smågrisproducenter beräknas 1988/89 uppgå lill ca 25 milj. kr.

Tvåprissystem för mjölk

Under tiden den 1 juli 1985 t. o. m. den 30 juni 1988 pågår försöksverksam­hel med tvåprissystem för mjölk. Systemet är frivilligt och innebär i princip atl mjölkproducenten erhåller hemmamarknadspris för den andel av produktionen som kan avsättas på den svenska marknaden. För eventu­ell överskjutande kvantitet erhålls väridsmarknadspris. Innan beslul om förlängning fattas skall försöksverksamheten utvärderas.

JN har i särskild skrivelse lill regeringen redovisat en utvärdering av Ivåprissystemel för mjölk.

37

5 Ränte- och etableringsstöd

Prop. 1987/88:165

Bilaga 1

Tillfälligt räntestöd

Tillfälligt räntestöd betalades ul åren 1980-1985 till mellan ca I 100 och 2650 företag årligen. De totala beloppen var följande.

År

1980

1981

1982

1983

1984

1985

milj. kr.

21

72

57

35

30

30

Enligt reglerna skall - efter 5 år hälften av beloppen avskrivas och hälflen förtärnas och återbetalas under en lO-årsperiod. Uppskov med återbetalning (och avskrivning) har skett tre gånger. Om nytt uppskov inte beviljas sä skall hösten 1988 beloppen avseende åren 1980 - 1983 förfalla, dvs. totalt ca 185 milj. kr. varav ca 95 milj. kr. skall betalas ränta på och amorteras.

Lantbruksslyrelsen har tidigare föreslagit att uppskov med återbetalning och avskrivning av räntestödlån beviljas till 1990. (Rapport oktober 1985: "Högt skuldsatta jordbrukares situation, etableringsstöd, regionalt ralio­naliseringsstöd".) Situationen har inte förändrats sedan rapporten skrevs varför lantbruksstyrelsen bedömer att uppskov fortfarande är myckel an­gelägel för många företag.

Nya medel för räniestöd erfordras inle. En liten del återbetalas fortlö­pande till följd av att företag säljs eller avvecklas på annat sätt.

1 enlighet med lantbruksstyrelsen föreslag, föreslår JN atl lidpunkten, då amortering och erläggande av ränta för lånedelen bör påbörjas uppskjuts till regleringsärel 1990/91.

Etableringsstöd

Etableringsstöd infördes den I juli 1982 för alt underlätta för lantbrukare utan stort kapital att etablera sig. Efter den 1 juli 1985 har inga nya etableringsstöd beviljats. Härefter har medel bara anslagits lill redan an­slutna företag. Även elableringsslödel kan sägas vara etl slags räntestöd eftersom stöd utgår för den del av ränteskostnaden som överstiger 10% av godkänd låneskuld. Del 6:e och 7:e året höjs räntenivån till 

II 

% och det 8:e ärel till 12%. Efter det 8:e året avskrivs den del av elableringsslödel som avser inventarier och driftskapital. Den del som avser fastighets­förvärv skall återbetalas, vanligen med hjälp av garantilån.

Budgetär

1982/83

1983/84

1984/85

1985/86

1986/87

milj. kr.

12

25

30

44

26

Andra halvåret 1987 utbetalades ca 10 milj. kr. Prognosen för hela budgetåret 1987/88 är 16 milj. kr.

Prognoser över kommande utbetalningar är osäkra eftersom ändring av låneräntorna slår igenom med stor marginaleffekt.

38

JN föreslår att medel tills vidare endast bör anslås för stöd till de     Prop. 1987/88: 165 jordbrukare som redan anslutils lill stödformen. Vid oförändrad räntenivå     Bilaga 1 bedömer lantbruksslyrelsen medelsbehovet för 1988/89 till 15-20 milj. kr.

6 Sociala åtgärder

Budgetåret 1987188

För låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket för budgetåret 1987/88 upp­går hos JN fonderade medel från tidigare år, anvisade medel och beräknat ulfall lill följande belopp, milj. kr.

1987/88

Ingående

Anvisade

Beräknat

Utgående

balans,

medel,

Ulfall,

balans,

milj. kr.

milj. kr.

milj. kr.

milj. kr.

Leveranstillägg

för mjölk

-

90

90

-

Avbytarverksamhel

96'

150

150

98'

Företagshälsovård

-

21

21

-

Socialförsäkrings-

skydd

215

90

71

252

Produklions-

anpassning

3

84

80

7

Summa

314

435

412

357

' Fonderat hos Lantbrukets Avbytartjänst AB.  Inkl beräknad ränta.

Budgelåret 1988/89

JN har i anslagsframställningen för budgetåret 1988/89 föreslagit atl oför­ändrat 435 milj. kr. anvisas till låginkomstsatsning m. m.

Regeringen har i beslut den 4 januari 1988 angett att, av medel som tillförs Svensk Spannmålshandel under regleringsärel 1988/89 skall 50 milj. kr. användas för sociala åtgärder inom jordbruket.

Som anges under avsnitt 7 föresläs därutöver all 40 milj. kr. av ulom­ramsmedel anvisas för sociala åtgärder inom jordbruket.

Därmed anvisas totalt 525 milj. kr. för sociala åtgärder under budgelåret 1988/89. Därutöver finns en ingående balans om 407 milj. kr. JN föreslår följande fördelning av använda medel (se tablå nedan). Av de 90 milj. kr. som anvisas utöver anslaget om 435 milj. kr. används 60 milj. kr. för avbytarverksamhel och 30 milj. kr. för produklionsanpassning.

39

1988/89

Ingående

Anvisade

balans,

medel.

milj. kr.

milj. kr.

Leveranstillägg

för mjölk

-

88

Avbytarverksamhel

98'

210

Företagshälsovård

-

23

Socialförsäkrings-

skydd

252

100

Produklions-

anpassning

57

104'

Summa

407

525

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 1

' Fonderat hos Lantbruket Avbytartjänst AB.

 Av beloppet finansieras 50 milj. kr. av inomramsmedel och 10 milj. kr. av ulom­ramsmedel. ' Av beloppet finansieras 30 milj. kr. av ulomramsmedel.

Jämfört med innevarande budgetår är del främst medlen för avbytar-verksamheten som ökar. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har angivit alt medlen bl. a. kommer att användas för atl fr. o. m. I juli 1988 bygga upp etl riksomfattande system för semesleriedighet.

Eventuella besparingar eller överskridanden beträffande beloppen för leveranslillägg bör liksom tidigare få tillföras resp avgå från beloppet för avbytarverksamhel. Dessutom bör eventuella överblivna medel för pro­duktionsanpassningsåtgärder m. m. och återbetalda medel avseende rän­testöd fä användas för övriga ändamål inom anslagsposten.

7 Införselavgiftsmedel m.m. för 1988/89

Storieken av de medel som kommer in genom införselavgifler m. m. för regleringsärel 1988/89 beror på importens slorlek, världsmarknadspriser­nas utveckling och de avgiftssatser som gäller under regleringsärel.

Beräkning för 1988/89 i sammandrag Inkomster

Utgifter

-

Fettvaruavgifter till Sveriges Oljeväxtintressenter (SOI) -ulbyteshandel

-

Införselavgifter för brödsäd m. m.

till Svensk Spannmålshandel (SSH) -utbyleshandel

Kvarstår inlorselavgifter till den s. k. fördelningsplanen

-

Fördelningsplanen

-

riksdagens beslul

-

belopp motsvarande influtna införselavgifler på fodermedel

-

Ingående balans, utom fördelningsplanen

-

Ändamål utanför fördelningsplanen

Beräknat resultat

milj. kr. I 668,0

./.   550,0

./.     40.0

I 078,0 ,

267,2

350,0     ./.   617,2

258,5

./.   367.4

351,9

40

Fördelningsplanen för 1988189 föresläs uppta samma belopp som för    Prop. 1987/88: 165 1987/88 dvs. 267,2 milj. kr. plus beloppet av inflytande avgifter för foder-    Bilaga 1 medelsimporten enligl ovan beräknade till 350,0 milj. kr., alltså totalt 617,2 milj. kr. Liksom hittills blir det definitiva beloppet beroende av de verkliga intäkterna av införselavgifler på fodermedel.

Med hänsyn lill ovissheten om den kommande utvecklingen av regle­ringsekonomin för de olika varuområdena har det inte ansetts möjligl all nu lägga fram nägon plan för fördelning av del preliminärt beräknade beloppet. Jordbruksnämnden avser all återkomma med etl förslag till preliminär fördelning senare under våren 1988. Etl sådant förslag avges i samband med alt förslag lämnas till gränsskydd m.m. fr.o.m. den 1 juli 1988. Det förulsälls härvid all nämnden liksom hittills skall kunna jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördel­ning av det belopp som kan komma atl stä till förfogande. Vidare förulsälls att, liksom hittills. Svensk Spannmålshandel får tillföras införselavgifter för viss s. k. utbyleshandel med brödsäd. Del förulsälls även alt Sveriges Oljeväxtintressenter av inflytande fettvaruavgifter såväl på importerad som inhemsk olja får tillföras medel för en kvantitet som motsvarar feltin-nehållel i den svenska oljeväxlskörden. Dock får ej mer pengar överföras än vad som skulle motsvara fettvaruavgifter på den totala feltkonsum­lionen inom landet.

Vad avser ändamål utanför fördelningsplanen (utomramsmedel) lämnar jordbruksnämnden följande förslag.

För ulbyteshandel med nötkött med öststaterna beräknas 70 milj. kr.

För utbyleshandel med kött och fiäsk föresläs atl 50 milj. kr. utgår av införselavgiflsmedel från import av kött och fläsk under förutsättning alt motsvarande export ägt rum och alt införselavgiftsmedel finns tillgängliga sedan samtliga övriga ändamål tillgodosetts inom och ulom fördelnings­planen med tillägg av en skälig reserv för oförutsedda ändamäl. Någon ändring av reglerna bör således inte göras i avvaktan på en diskussion inom jordbruksnämnden om den lämpliga kapaciteten på förädlingsindustrin m. m. Frågan om beloppets storlek bör las upp inför den I juli 1989 i samband med diskussioner om inom- och ulomramsmedel.

Pristillägg får- och lammkött. Jordbruksnämnden föreslår alt pristilläg­get höjs från 3,30 kr/kg lill 5,40 kr/kg vilket beräknas motsvara en utgift för 1988/89 på 27 milj. kr. Som tidigare nämnts har höjningen avräknats frän kompensationsbeloppet till jordbruket.

Nämnden har efter samråd med SMAK och lantbruksslyrelsen beräknat SMAK:s medelsbehov enligt de direktiv som gäller för de statliga myndig­heternas anslagsframställningar. Nämnden föreslår alt SMAK tilldelas högst 4844660 kr för den officiella kontrollen och I 517673 kr för upplys­ningsverksamheten. För löneökningar under 1987/88 som inte beaktades i föregående års anslagsframställning föreslås etl tilläggsanslag för 1987/88 på 56143 kr. Frågan om kvalitetsarbetet pä matpotatisområdel avser JN att la upp i anslutning till uppdraget om kvalitelsbelalning.

För information till odlare och förpackare om hur mekaniska skador för

matpotatis kan undvikas har anslagits 0,5 milj. kr. per år under 1986/87 och

41

1987/88. För 1988/89 bör inte anslås ytterligare medel. Frågan om ylteriiga-     Prop. 1987/88: 165

re anslag bör prövas när den nuvarande verksamheten har utvärderats.

Bilaga 1

Bidrag till stiftelsen för ackordhästorganisationens bevarande. Jord­bruksnämnden föreslär elt oförändrat bidrag pä 250000 kr.

Stödet tid maltproduktionen. Jordbruksnämnden föreslär etl oförändrat anslag på I milj. kr. för 1988/89.

Sveriges Exportråd. JN anser alt det även fortsättningsvis är angeläget att man söker bearbeta exportmarknaderna för bl. a. förädlade livsmedel. För 1987/88 har anvisats 4 milj. kr. av utomramsmedel. Det förutsätts atl jordbruket för 1987/88 ökar anslaget av inomramsmedel från 2 milj. kr. lill 3 milj. kr. För 1988/89 föreslär JN elt belopp av 4 milj. kr. till exportrådet. Det förutsätts att jordbruket även för detta är anslår 4 milj. kr. av inom­ramsmedel.

Vidare har regeringen i budgetpropositionen 1988 föreslagit atl viss del av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård samt statistik pä jordbru­kets område skall finansieras av utomramsmedel.

Som har redovisats tidigare föreslår JN atl 60 milj. kr. av utomramsme­del avseende 1988/89 överförs till skördeskadefonden under 1989/90 för alt finansiera en del av lantbrukets bidrag till fonden för 1987 års skörd.

Av tillgängliga medel under regleringsåret 1986/87 disponerar JN 400000 kr för förstärkning av sekretariatet vid slatens jordbruksnämnds konsu­mentdelegation. JN föreslår alt motsvarande belopp tas upp för reglerings­året 1988/89.

Regeringen har i prop. 1987/88: 128 om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m.m. föreslagit atl stödet för kontrollarbetet inom den alterna­tiva odlingen skall täckas av tillgängliga införselavgiftsmedel. Stödet under en treårsperiod beräknas lill 1 milj. kr.

För elt projekt om förbättrade skolmåltider föreslär JN atl ulomramsme­del avsätts. Förslaget utvecklas närmare i avsnitt 8.

Av avsnitt 2 framgår atl JN föreslagit att prishöjningen den 1 juli 1988 begränsas genom tillförsel av utomramsmedel. Totalt föreslås 390 milj. kr. tillföras som ersättning för uteblivna prishöjningar den I juli 1988, varav 300 milj. kr. av medel från 1987/88 och 90 milj. kr. från 1988/89. Därtill kommer 10 milj. kr. för höjningen av pristillägget för får- och lammkött.

Med hänsyn till de oundvikliga svängningarna i inflödet av införselavgif­ter föreslår jordbruksnämnden atl en likvidiletsbufferl i form av en oför­ändrad rörlig kredit även fortsättningsvis ställs till nämndens förfogande. Krediten bör, i den mån införselavgifer inte står till förfogande, kunna användas för finansiering av ändamål utanför fördelningsplanen samt för sockertegleringen. Krediten får ej ulan regeringens särskilda medgivande användas för finansiering av utbyleshandel med köft och fläsk.

Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. regle­ringsåren 1986/87-1988/89 framgår av nedanstående tabell.

42

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 1

1986/87 tkr

1987/88 tkr progn

1988/89 tkr progn

I 363 000

320000

1683000

1318000

350000

1668000

Inkomster

Ärter och bönor (för människoföda)

Potatis

Stärkelse och slärkelseprodukier

Mall m.m.

Sällskapsdjursfoder

Fellråvaror och fellvaror

Råg och vete m. m.

Mjölk och mejeriprodukter m, m.

Slaklvaror (saml slaktdjur,

ej fäderfä)

Agg och äggprodukter m. m.

Ränla

Summa

Fodermedel

Summa

Utgifter

-

Feltvaruavgifler lill Sveriges Oljeväxtinlressenter (SOI) -ulbyteshandel

-

Fettvaruavgifter lill Svensk spannmålshandel (SSH)

-

Införselavgifler för brödsäd m. m. lill Svensk Spannmåls­handel - utbyleshandel

Kvarstår införselavgifter lill den s. k. fördelningsplanen

-  Fördelningsplan

-

riksdagsbeslut

-

belopp motsvarande influtna införselavgifter på foder­medel

-

Ingående balans, utom för-delningsplanen

-

Ändamål utom fördelningsplanen

Saldo vid utgången av resp. regleringsår

Ingående behållning (reserv till JNs förfogande inom fördelnings­planen)

1574

3 000

2000

10392

7000

7000

16660

12000

12000

21869

15000

15 000

24562

22000

22000

584056

560000

560 000

55 781

65 000

40000

144747

150000

150000

301251

500000

500000

10253

10000

10000

16370

19000

0

1187515

219454

1406969

./.5I0253

./.410000

./.550000

./.73000

0

0

,/.55781

./.65000

./.40000

767935

1208000

1078000

./.267200

./.267200

./.267200

./.219454

./.320000

./.350 000

./.149386

131895 ./.494 204

258491 ./.367 397

131895

17731

-1-258491 36522

4-351894

Utgifter

Medel inom fördelningsplanen Svensk Spannmålshandel Sveriges Potatisintressenler Sveriges Oljeväxtintressenter Svensk Köllhandel Föreningen för Mejeriprodukter Svensk Agghandel Regleringskassan för fågelkötl

(267,2-H2l9,5-h 17,7) (267,2 + 320-H36,5)

86000

92000

27 500

27500

O

O

4000

4 000

161000

69500'

52000

52000'

3 000

6000

' Plenumbeslul 1987-11-19

 Plenumbeslul I milj. kr. 1988-01-13

43

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 1

1986/87 tkr

1987/88 tkr progn

1988/89 tkr progn

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mjölk

-

kött

-

ägg

Bidrag till fraktkostnader för

mjölk och grädde Upplysningsverksamhet och

ulvecklinsarbele Stiftelsen lantbruksforskning Djurhälsovård, kontrollverksamhet m. m. Stöd lill odling av konservärter

och andra köksväxler Bidrag lill grönmjöl Stöd lill odling av bruna bönor Slöd lill odling av vallväxtfrö Fonden för kollekliva åtgärder

inom biodlingen Sveriges Exportråd Sveriges Potalisodlares

Riksförbund Bidrag lill ersältningsfoder

norra Sverige Bidrag lill potatisodling

norra Sverige Reserv lill JN:s förfogande Summa

' Plenumbeslut 1987-10-06

45 500 5 000 1700

45 500 5000 4500

500

500

13 500

0

32 300

15000

5000

33 800

6000 1000 1700 8000

10000

0

4500

8000

500 2000

500 3000

2780

2780

13 883

80000-

0 36522

4 500 152942

504385

623722

617 200

Ingående balans, utom fördelningsplanen

Medel utom fördelningsplanen Ulbyteshandel nötkött, öststaterna Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Svensk Matpotaliskonlroll Bidrag till stiftelsen för

ackordhästorganisationens bevarande Minskning av mekaniska skador

på malpolalis Stöd lill mallproduktionen Sveriges Exportråd Ränla på lån från riksgäldskontoret Djurhälsovård Lanlbruksslalislik Förstärkning av KD:s sekrelarial Koslvaneundersökningar Alternativ odling Skördeskadefonden Ersättning för uteblivna pris­höjningar den Ijuli 1988 Summa

 Utgående balans, ulom för­delningsplanen

131895

258491

44 933

70000

70000

75 000

50000

50000

15 925

17 000

27000

6038

6148-H 56

6362

250

250

250

500

500

0

2000

1000

1000

2000

4000

4000

2240

0

0

17000

20677

100

26000

37708

400

1250 1000

400 60000

300000 494 204

90000

149386

367 397

131895

258491

351894

Dispositionen av medlen redovisas under avsnitt:

44

8 Prisregleringen pa olika produkter m. m.

Pip- 

'987/88:165

Bilaga 1

8.1    Medel till skördeskadefonden

Riksdagen har beslutat (prop. 1987/88:74, JoU, rskr.) att till skördeskade­fonden tills vidare skall åriigen föras etl belopp av 60 milj. kr. Detta är avsett att dels motsvara de åriiga genomsnittliga utbetalningarna för ersätt­ningar och administration, dels bygga upp fonden till erforderlig slorlek. Avsättningen lill fonden skall ske frän de prisregleringsmedel som jord­bruksnäringen tillförs enligt åriiga riksdagsbeslut eller genom särskild skördeskadeavgift. Jordbrukets kompensationsram skall höjas med mot­svarande belopp utan avräkning.

Som framgär av avsnitt 2 föreslås att konsumenternas andel av avsätt­ningen lill skördeskadefonden, 56,5 milj. kr., tas av ulomramsmedel. Detta belopp ingår i del vid prisöverläggningarna överenskomna totalbeloppet. Resterande 3,5 milj. kr. tillförs frän sockertegleringen.

Vidare gäller att om utbetalda ersättningar och behovsprövade bidrag till följd av skördeskador år 1987 överstiger 90 milj. kr. skall slalen och jordbruksnäringen vardera tillföra skördeskadefonden hälften av överskju­tande belopp. Näringens bidrag får täckas inom ramen för de prisregle­ringsmedel som tillförs jordbruket. Kostnaderna för skördeskador är 1987 innebär preliminärt att jordbruksnäringen skall tillskjuta ett engångsbelopp av 127 milj. kr. till skördeskadefonden. 7,5 milj. kr. tillförs frän sockerreg­leringsfonden. Därmed älertär 119,5 milj. kr. alt finansiera. JN föreslår alt 40 milj. kr. av ulomramsmedel för 1987/88 tillskjuls för finansieringen av detta belopp. JN föreslär vidare alt yfteriigare 60 milj. kr. av utomramsme­del avseende 1988/89 överförs till skördeskadefonden under 1989/90. I avvaktan på tillskottet av det senare beloppet skall jordbruket nu per den I juli 1988 tillskjuta 79,5 milj. kr.

8.2    Finansiering av djurens hälso- och sjukvård

Enligt budgetpropositionen 1988 har det belopp av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård som jordbruket kollektivt skall finansiera höjts lill 47676000 kr. Enligt prisöverenskommelsen föreslås 3 676000 kr finansi­eras av utomramsmedel och inräknas i totalramen. Resterande belopp föresläs finansieras via regleringskassorna och fördelas utifrån respektive produktionsgrens andel enligt normkalkylen. Delta innebär atl mejeriregle­ringen skall bidra med 52% eller 23 milj. kr., kött- och fläskregleringen med 40% eller 19 milj. kr., äggregleringen med 5% eller 1,25 milj. kr. och fjäderfäregleringen med 3 % eller 0,75 milj. kr.

8.3    Förmalningsavgift för korn och havre

Regeringen lämnade i beslut 1987-06-18 JN bemyndigande att fastställa en förmalningsavgift för korn och havre med högst 400 kr per ton. Avgift skall dock inte eriäggas vid tillverkning av mall.

I överiäggningarna våren 1987 var parterna överens om atl frågan om en

höjning av avgiften enligt steg 2 i regeringens uppgörelse med LRF den 10

45

november 1986 borde tas upp vid överläggningarna våren 1988. I regering-     Prop. 1987/88: 165 ens överenskommelse med LRF anges bl.a. att avgiften får motsvara    Bilaga 1 högst 50% av ordinarie förmalningsavgift.

JN förutsätter all en höjning av avgiften lill 50% av ordinarie förmal­ningsavgift sker fr. o. m. den 1 juli 1989.

8.4    Spannmålsregleringens finansiering

Produktionen av vegetabilier varierar med areal och årsmån. Statistiskt sett innebär skördevariationerna elt överskott av spannmål som mer än vart tionde år överstiger det normala med minst 500000 ton.

Med de exportpriser som f. n. råder innebär en slor exporlvolym slora påfrestningar på regleringsekonomin. För att finansiera en ökad volym om t.ex. 500000 lon exportspannmål krävs ett belopp om 500 milj. kr. Detta kan inte ske med de medel som normalt finns tillgängliga inom reglerings­ekonomin utan extra ordinära ätgärder måsle sältas in.

En reserv inom regleringsekonomin bör övervägas så att underskott som uppslår vid normala skördevariationer i störte utsträckning kan finansieras utan alt åtgärder i form av prissänkningar och överföringar av medel behöver tillgripas.

Reserven bör kunna användas för att täcka kostnader för vegetabilier vid exportvolymer överstigande normalvolym och/eller vid exceptionella förhållanden pä våridsmarknaden.

Reserven bör vara räntebärande och handhas av jordbruksnämnden som beslutar om när medlen skall las i anspråk. Uppbyggnad och storleken av reserven bör fastställas av JN efter överiäggningar.

Enligt överenskommelse mellan regeringen och LRF skall jordbruket under en fyraårsperiod amortera 305 milj. kr. av det ackumulerade under­skott som fanns i spannmålsregleringen vid utgången av regleringsåret 1985/86. Den 30 juni 1988 uppgår detta underskoll till 230 milj. kr. Den 30 juni 1989 bör underskottet få uppgå till högst 155 milj. kr.

8.5    Förbättrade skolmåltider

Tidigare har JN lämnat förslag om att använda ulomramsmedel för konsu­mentfrämjande ätgärder genom att begränsa prishöjningarna den 1 juli 1988. Konsumentdelegationen har vid överläggningarna föreslagit alt ak­tivt stöd lämnas för en annan konsumentfrämjande åtgärd, nämligen för en förbättring av skolmåltiderna. Även LRF har i olika sammanhang före­språkat åtgärder för en sådan satsning. Della är således en åtgärd som bör kunna mötas av förtroende av både konsumenter och producenler. Med anledning härav föreslår JN att utomramsmedel avsätts för informations-och försöksverksamhet med förbättrade skolmåltider.

8.6    Forskningsprojekt om landsbygdsutveckling

Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har föreslagit atl ulomramsmedel

anvisas för forsknings- och rädgivningsarbete rörande landsbygdsutveck-

46

ling vid Sveriges lantbruksuniversitet. Kostnaden uppgår till sammanlagt 6     Prop. 1987/88: 165

milj. kr. under en treårsperiod.

Bilaga 1

JN har pä grund av tidsbrist inte hunnit remissbehandla detta förslag. JN är allmänl tveksamt till alt medel avsätts till preciserade forskningsprojekt vid prisöverläggningarna utan föregäende prövning av berörda instanser, t.ex. SJFR och lantbruksslyrelsen. JN avser att efter remissbehandling inkomma med förslag i frågan.

8.7    Omställning 90

Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har i samband med överiäggningar­na begärt alt regler för 1989 och 1990 angående omställningsprogrammet tas med i prisregleringsskrivelsen. Förslaget bygger på spannmålsgruppens förslag till regler om ersättning och innebär en uppjustering av ersättnings­beloppen för 1988 och 1989 (förslaget bifogas).

JN har tidigare hemställt atl regeringen fattar beslut om omställnings-programmet avseende 1989 ärs skörd. JN hemställer nu att regeringen lar ställning till omslällningsprogrammel för 1989. JN är för sin del beredd all tillstyrka detta. Vidare föreslås all JN får bemyndigande all fastställa ersättningsbeloppen för de aktuella åren. Till grund för beloppen bör ligga spannmålsgruppens förslag uppjuslerade med hänsyn till nu aktuella pris­höjningar pä spannmål.

Vad beträffar LRFs förslag om en förlängning av programmet till 1990 överlämnar JN förslaget för regeringens avgörande.

JN överlämnar även LRFs förslag om utvecklingsprogram för energi­skog lill regeringen.

8.8    Uppsamling av självdöda djur

1 prop. 1987/88:93 om djurskyddslag, m. m. föreslår regeringen att en ökad uppsamling av självdöda djur sker pä frivillig väg genom slakteriernas försorg. De merkostnader för omhändertagandet av djuren som förslaget medför föreslås emellertid inle belasta den enskilde lantbrukaren. Kostna­den får enligl förslaget i stället las upp i samband med jordbruksprisöver­läggningarna.

JN är beredd atl i samråd med branschen utforma ett system för upp­samling av självdöda djur i enlighet med förslaget. När systemet har utformats kan ocksä en beräkning av kostnaderna göras. Kostnaderna torde kunna las upp vid prisöverläggningarna inför den I juli 1989. Kostna­der som uppslår före denna tidpunkt bör JN få bemyndigande atl läcka i förskott av regleringsmedel.

8.9    Fodermedelsregleringen

JN vill åler understryka att del är angeläget atl elt enhetligt gränsskydd för fodermedel införs. En särskild grupp inom JN bör följa frågorna.

47

8.10 Prisåterbäring för pälsdjursfoder

Prop. 1987/88:165

Bilaga 1 

I skrivelse till regeringen 1987-06-02 aktualiserade JN frågan om kollekliv

återbetalning till en forskningsfond av en del av prisåterbäringen lill päls­djursuppfödare samt alt återbäring får ges för vegetabiliskt fett. JN tar nu åter upp dessa frägor.

Prisåterbäring för vegetabiliskt fett

Pälsdjursnäringen erhåller återbetalning för den foderfördyring som orsa­kas av jordbruksprisregleringen. Bakgrunden är atl huvuddelen av skinnen säljs på export och då har att konkurtera på världsmarknaden. Medel till prisåterbäringen tas när det gäller inhemska fodermedel från förmalnings-avgifter och när det gäller importerade fodermedel som restitution från införselavgifterna. De prisreglerade fodermedel som hittills har använts har huvudsakligen varil spannmål, kvarnbiprodukter och till en mindre del oljekraftfoder.

Före 1984/85 finansierades prisåterbäringen till pälsdjursuppfödare med medel utanför fördelningsplanen. Fr. o. m. 1984/85 belastar finansieringen spannmålsregleringen (via avdrag på förmalningsavgifterna) och medel inom fördelningsplanen (avdrag pä fodermedelsavgifterna). Avdraget som faller på fodermedelsavgifterna görs innan resterande fodermedelsavgifier redovisas under rubriken "medel inom fördelningsplanen".

Under 1986 framfördes önskemål lill JN att prisåterbäring skall ges även för vegetabiliskt fett. Vegetabiliskt fett har bl.a. en positiv effekt pä skinnkvalilelen. JN anser del rimligt att prisåterbäringen även ges för vegetabiliskt fett som används lill pälsdjursfoder. Någon ny belastning på regleringsekonomin innebär inte förslaget eftersom vegetabiliskt fett hit­tills ej använts i pälsdjursfoder.

Avsättning av medel tdl forskningsfond

Från näringens sida har vidare framförts önskemål om att en del av prisåterbäringen, vilken hillills har utbetalats till respektive uppfödare, i fortsättningen avsätts för uppbyggnad av en forskningsfond för pälsdjurs­näringen. Etl ökat forskningsbehov finns för alt upprätthålla och öka konkurtenskraflen i näringen.

För närvarande är de internationella foderpriserna mycket låga och prisälerbäringen följaktligen relativt stor per skinn jämfört med tidigare. Näringen har förslagit att en fond på ca 20 milj. kr. byggs upp pä 5 är och att avkastningen används för forskningsändamål. JN tillstyrker förslaget att del av prisåterbäringen fortsättningsvis återbetalas kollektivt lill en forskningsfond medan resterande del av prisälerbäringen som hittills åter­betalas individuellt till respektive uppfödare.

JN tillstyrker inrättandet av en forskningsfond pä det sätt näringen

förordat. När del gäller fondens storlek och hur snabbi den skall byggas

upp föreslås atl JN fär ta upp överläggningar med näringen om delta. Som

villkor bör vidare gälla att resultaten av forskningsprojekt, vilka erhåller

4g

bidrag ur fonden, ställs lill hela näringens förfogande. JN bör vidare ges    Prop. 1987/88: 165

insyn i fonden.

Bilaga 1

8.11 Handelsgödselavgiften

Fr. o. m. den I juli 1982 utlas en prisregleringsavgift på handelsgödsel. JN begärde vid dess införande bemyndigande alt få ta ut avgifl pä varor som bedömdes kunna användas som handelsgödsel. Sedan dess har avgiften höjts i flera omgångar. Det föreligger därför risk för att en övergång kan ske lill andra varor som också kan användas som handelsgödsel. Därmed kan snedvridningar i konkurtensen uppkomma mellan produkter och även mellan företag på marknaden. JN begärde därför i fjolårets skrivelse om prisregleringen bemyndigande att få ta ul prisregleringsavgifl på ytterligare ett antal varuområden. Den fördubbling av miljöavgiften fr. o. m. den I juli 1988 som föreslås i prop 1987/88: 128 om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m. m. understryker ytterligare detta behov.

JN kommer givetvis inte att ta ut avgift i dessa fall förtån tillräckligt starka skäl föreligger. Förhållandet torde vara att etl bemyndigande i sig minskar risken för övergång lill användning av icke-avgifisbelagda varor. Därmed minskar också behovet av alt verkligen avgrflsbelägga ytterligare varor vilket förhindrar en utvidgning av regleringen.

JN föreslår att ett tillägg görs i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. Förslag till ändring bifogas (bilaga).

JN vill i detta sammanhang vidare informera regeringen om de skillnader som har uppstått i omfattningen av varor för vilka prisregleringsavgift resp miljöavgift tas ut.

När miljöavgiften på handelsgödsel infördes på kväve och fosfor anslöt avgiftsuttaget till de varor som då var belagda med prisregleringsavgifl. Sedan dess har JN tagit in följande varor under prisregleringsavgift.

Den 9 november 1985 infördes prisregleringsavgifl på varor som dä gick under tullstatistiskt nummer; 25.10 Naturliga kalciumfosfater, naturliga kalciumaluminiumfosfater, apatit och fosfatkrita: 100 omalda 900 andra slag.

(Tullstatistiska nr ft.o.m. 88-01-01 är 25.10.100 resp 25.10.900)

Den I juli 1986 infördes prisregleringsavgift på varor som gär under tullstatistiskt nummer;

28.16   Ammoniak, vatlenfri eller i vattenlösning: 100 förtätad 900 annan.

(Tullstatistiska nr fr. o. m. 88-01-01 är 28.14.100 resp 28.14.200)

Pä ovan angivna varor utlas för närvarande inga miljöavgifter.

49

4   Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 165

8.12                                                              Vissa utredningar m. m.

Prop. 1987/88:165

Under regleringsperioden förutsätts ett antal frågor bli föremål för ytterli­gare studier och beslutas av jordbruksnämnden. Sådana frågor är gräns­skyddet för brödsäd och förpackningslilläggel för mjölk.

Frågan om kapitalkostnadernas behandling liksom metoden för avskilj-ning av exportproduktionens andel i normkalkylen bör ocksä prövas av jordbruksnämnden och förslag lämnas till delegationerna för ställningsta­gande i dessa principfrågor vid nästa överläggningstillfälle.

Frågan om avgiftsbeläggning av spannmål för sprit tillverkning har sam­band med den utredning som JN lämnat om socker, stärkelse och sprit. Utredningen remissbehandlas f. n. Frågan får behandlas i detta samman­hang.

När det gäller regleringsföreningarna avser JN att i sin rapport med underlag för 3-årsbudget föreslå att regeringen beslutar om en översyn av föreningarnas verksamhet och arbetsformer.

Lantbruksekonomiska samarbetsnämndens indexgrupp bör i fortsätt­ningen svara för den s. k. icke branschspecifika indexmodell som utarbe­tats vid JN.

8.13 Information om kassan för råvarukostnadsutjämningen

I regleringsbrev rörande råvarukostnadsutjämning till viss industri den 16 juni 1981 föreskrivs att JN i anslutning till sin årliga redovisning av använd­ningen av införselavgiftsmedel m.m. också skall redovisa användningen av utjämningskassan. Delta sker i form av följande sammanslällning. Se även bilaga.

Kassan för råvarukoslnadsutjämningen

1985/86

1986/87

tkr

tkr

Extern prisutjämning

Inkomster

199461

234553

Utgifter

176007

201897

Saldo

-H 23 454

+32656

Intern prisutjämning.

ej avgiftsfinansierad

Inkomster

23 156

44287

Utgifter

36107

54 728

Saldo

-12951

-10441

Intern prisuljämning.

avgiftsfinansierad

Inkomster

458898

673 107

Utgifter

435 103

677759

Saldo

-1-23 795

- 4652

50

Kassan för råvarukoslnadsutjämningen

Prop. 1987/88: 165

1985/86 1kr

1986/87 1kr

Bilaga 1

Räntor Inkomster Utgifter

5 855 54

5 1.59 0

Saldo

-(- 5 801

-h 5159

Extraordinära Inkomster Utgifter

poster

1490

80 3 805

Saldo

-H  1490

- 3 725

Totalt Inkomster Utgifter

688 860 647271

957 187 938 190

Saldo

-1-41 589

+ 18997

Ackumulerat saldo vid slutet av regleringsåret

-57433

+ 76430

9 Hemställan

Med stöd av det nyss anförda hemställer JN att

1

del nu framlagda förslaget om jordbruksprisregleringens allmänna ut­formning för perioden den 1 juli 1988-den 30 juni 1989 godkänns,

2

förslaget om prisregleringspriser för vissa vegelabilieprodukler fr. o. m. den I juli 1988 godkänns,

3

för övriga produkter senare få inkomma med förslag till prisreglerings­priser,

4

lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område ändras i fråga om prisregleringsavgiften på handelsgödsel,

5

förslaget angående ränte- och etableringsstöd inom jordbruket god­känns,

6

förslaget om fördelning och användning av fonderade och anvisade medel för låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket för budgetåren 1987/88 och 1988/89 godkänns,

7

vad nämnden anfört rörande användning av regleringsmedel godkänns,

8

prisregleringen i övrigt under perioden I juli 1988-30 juni 1989 får tillämpas enligl hillills gällande principer.

10 Beslutsmening

Detta ärende har avgjorts av generaldirektören och ledamöterna Alamaa,[REDACTED_EFTERNAMN], Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel efter föredragning av avdel­ningscheferna Sjöberg och Öjeheim, byråcheferna Leberl,  Sandqvist,

51

Lönnblad och[REDACTED_EFTERNAMN] samt avdelningsdirektören Wigstrand, envar för sill    Prop. 1987/88: 165

sakområde.

Bilaga 1

Ett särskilt yttrande har lämnats av ledamoten Alamaa.

Elt särskilt yttrande har lämnats av ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel.

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

52

Bilaga 1    Prop. 1987/88: 165 Bilaga 1

Förslag till ändring i lagen (1967: 340), prisreglering på jordbrukets område

I) 

naturliga kalciumfosfater, naturliga aluminiumkalciumfosfater och fos­fatkrita hänförliga lill lulllaxenummer 25.10, salpetersyra hänförlig tdl tulltaxenummer 28.08, fosforsyra, fosforpentoxid och ortofosforsyra hän­förliga liU tulltaxenummer 28.09, ammoniak hänförlig lill tulltaxenummer 28.14, natriumnilral, kaliumnitrat, kalciumnilrat och magnesiumnitrat hänförliga lill tulltaxenummer 28.34, kalium- och kalciumpolyfosfaler (in­begripet meta- och pyrofosfater), kaliumorlofosfater och kalciumhydro-genfosfat (dikalciumfosfal) hänförliga till tulltaxenummer 28.35 samt göd­selmedel och andra produkter hänförliga till tulltaxenummer 31.01-1.05, tulltaxelagen.

53

Särskilt yttrande av Eskil[REDACTED_EFTERNAMN] och Viggo

Pop. 1987/88:165

Fringel

'''

Vi biträder Jordbruksnämndens förslag lill prisreglering 1988-07-01-1989-06-30 men vill foga några kommentarer till värt ställningstagande. Försla­get lill prisreglering ger inle den långsiktiga inkomstförstärkning som jord­bruket borde tillerkännas mol bakgrund av ökad inkomsteftersläpning gentemot andra grupper i samhället. För jordbrukets del hade del också varil myckel värdefullt med elt flerårigt avlal som gett jordbrukarna bättre planeringsmöjligheter. Vi måste konstatera atl riksdagsbeslutet om fria förhandlingar uppenbarligen omintetgör möjligheterna att sluta fleråriga avtal på jordbrukels omräde. Då dessutom flera principiella frågor, trots upprepade krav från jordbrukets sida, ännu inte fått någon realbehandling och kommil närmare sin lösning har vi anledning alt uttrycka etl berättigat missnöje med della.

Vi vill därför starkt understryka alt de arbetsgrupper som nu måste tillsättas fär krav på sig att föra olika principfrågor framåt i syfte all uppnå en för alla parter acceptabel lösning. Detta ser vi som en nödvändighet för alt skapa förtroende för den framlida förhandlingsverksamhelen på jord­brukets omräde.

I Jordbruksnämndens förslag anges atl 40 Mkr av jordbrukarnas in­komsttilldelning skall avsättas för sociala åtgärder. Detta är en märklig markering eftersom jordbruket i sitt förslag lill förhandlingsuppgörelse har beräknal och redan finansierat medelsbehovet till sociala åtgärder under regleringsperioden 1988/89. Frän jordbrukels sida har del aldrig räll nägon tvekan om att fullfölja och vidareutveckla det sociala programmet som näringen redan uttalat ansvar för. Statsmakterna och motparten har emel­lertid i överläggningarna inte visat vilja all genom ökad medelstilldelning utöka ambitionsnivån. Trots atl jordbruket levt upp lill sitt ansvar, och redan anvisat erforderliga medel för 1988/89 har jordbruksnämndens majo­ritet föreslagit alt ytterligare medel för kommande behov skall avsällas redan nu och därmed reducera jordbrukarnas inkomslulrymme. Vi anser att ställning till ökad medelstilldelning bör las när behovet för 1989/90 är beräknat.

I jordbruksnämndens förslag förutsattes att investeringsförbudet upphör fr.o.m. 1988-07-01. Jordbruket har begärt en begränsning av ny- och tillbyggnad inom ägg- och svinproduklionen på produktionsplatser störte än 100 djurenheter, dvs. 2500 årssvin, 10000 höns saml 300 suggor.

Denna åtgärd skulle markera viklen av familjejordbrukets betydelse saml utgöra etl svar på kritiken mot storskalig produktion. Konsumentde­legationen har avvisat jordbrukels förslag. Vi kan konstatera att konsu­mentattityder som jordbrukarna möter i vardagsarbetet inle finner gehör vid förhandlingsbordet.

För utbyteshandel med kött och fläsk har gällt alt medel tillförs först

sedan övriga ändamål tillgodosetls. Enligt jordbruksnämndens förslag fö­

reslås ingen ändring av reglerna för utbyteshandeln. Jordbruksnämndens

förslag för 1988/89 innebär atl 400 Mkr av utomramsmedel skall användas

för att begränsa prishöjningarna pä marknaden. Enligl vär uppfattning bör

54

reglerna för utbyteshandel med kött och fläsk ändras så alt beloppet skall    Prop. 1987/88: 165

utgå före de föreslagna nya användningsområdena.

Bilaga 1

Stockholm den 14 april 1988

Eskil[REDACTED_EFTERNAMN]

Viggo Fringel

55

Lennart Alamaa/sj

Prop. 1987/88: 165

1988-04-15

Bilaga 1

Särskilt yttrande

I årets överläggningar har jordbruksnämnden ej lyckats ena parterna. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen.

Jordbruksnämnden har dock kunnat enas om elt förslag lill regeringen. Eftersom oenigheten mellan parterna är stor har en grundförutsättning för jordbruksnämndens ställningstagande dock varit alt förslaget endast skall omfatta elt år. Denna förutsättning klargjordes tydligt för parterna under överläggningarnas gång. Endasl om parterna kunde enas var ett flerårigt avtal aktuellt.

Trots della har jordbruksnämndens majoritet beslutat att föreslå rege­ringen alt medel anslås för mer än ett år.

Det gäller medel till lantbrukets bidrag lill skördeskadefonden där nämn­den föreslår alt 60 Mkr skall reserveras för användning 1989/1990.

Jag anser att detta förfarande är felaktigt och etl sätt att smygvägen delvis få ett tvåärsavtal.

Riksdagen har beslutat atl skördeskadefonden ärligen skall tillföras me­del och att delta skall betalas av konsumenterna genom att jordbrukels kompensationsram höjs. Konsumentdelegationen har accepterat detta. Därutöver skall staten och jordbruksnäringen tillföra belopp.

Jordbruksnämnden har föreslagit alt jordbruket skall få hjälp med sin del genom atl 40 Mkr las från utomramsmedel 1988/89 samt 60 Mkr 1989/1990. Detta har konsumentdelegationen avvisat.

Jag tycker det är fel att mot en part driva igenom etl beslul gällande nästföljande avtalsår. Denna fråga borde ha fått tas upp till prövning i nästa års överläggningar och jag kan således ej tillstyrka alt 60 Mkr reserveras föratt betala jordbrukets bidrag till skördeskadefonden 1989/1990.

Stockholm den 15 april 1988

Lennart Alamaa

56

LANTBRUKARNAS

FRAMSTÄLLAN

Prop. 1987/88: 165

RIKSFÖRBUND

Bilaga 1

1988-04-11

Dnr 257/88

Näringspolitiska avd Stig Larsson/el

Statens Jordbruksnämnd

55183 Jönköping

Utvecklingsprogram för energiskog

Lantbrukarnas Riksförbund (LRF) bedömer att energiskog efter en ul­veckling har förutsättningar att bli en bärkraftig jordbruksgröda. För att möjliggöra detta har LRF till jordbruksdepartementet föreslagit ett utveck­lingsprogram för upp till 10000 ha energiskog i Örebro m. fl. projektområ­den fram till senast 1992. Som ett svar pä LRFs förslag uttalade jordbruks­ministern i etl pressmeddelande atl regeringen beslutat stödja energi­skogen inom ramen för Omställning 90. Med hänvisning lill bifogade PM hemställer därför LRF

alt statens jordbruksnämnd hos regeringen begär bemyndigande att medge Svensk Spannmålshandel (SSH) att fram lill senast 1992 disponera i storleksordningen 50 milj. kr. av regleringsmedel för odlarslöd, rådgiv­ning m. m. vad gäller energiskog atl för regleringsåret 1988/89 9,2 milj. kr. får utnyttjas enligt ovan, varav 5 milj. kr. i direkt odlarslöd ulöver nuvarande omställningsersättning och 4,2 milj. kr. för rådgivning m. m. Odlarstödet förutsätts administre­ras av SSH och lantbruksverket på samma sätt som Omställning 90. Rådgivning kommer i första hand att skötas av regionala projektorgani­sationer. Denna verksamhet kommer atl samordnas av Svenska Lant­männens Riksförbund (SLR) atl energiskog omfattas av samma regler för omslällningsersältning som skogsplantering, vilket innebär atl man vid plantering kan uppbära 3 års omslällningsersältning.

Lantbrukarnas Riksförbund

Bo Dockered

Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN]

57

LANTBRUKARNAS RIKSFÖRBUND

PM

Prop. 1987/88: 165

Näringspolitiska avd

1988-04-11

Bilagal

Lars Dahlgren/el

Utvecklingsprogram för energiskog (Salix)

Bakgrund

Energiskog bedöms efter en utvecklingsfas ha förutsättningar att bli en bärkraftig jordbruksgröda. Mol denna bakgrund överlämnade LRF till jordbruksdepartementet i oktober 1987 ett förslag till utvecklingsprogram för energiskog.

Förslaget innebar planteringsslöd för upp lill 10000 ha energiskog i regionala projekt fram lill senast 1992 och ett parallellt löpande FoU-program med tyngdpunkt på teknikutveckling, minimering av besländsska-dor och förädling.

Målsättningen är atl utveckla energiskog till en lönsam jordbruksgröda utan behov av stöd. Av den totala arealen kan Örebroomrädel svara för hälften. Resterande 5000 ha skulle förläggas i senare specificerade projekt om ca I 000 ha vardera.

Som ett svar pä LRFs förslag ultalade jordbruksministern i etl press­meddelande atl regeringen beslutat stödja energiskogen inom ramen för Omställning 90.

Energiskog ur regleringsekonomisk synpunkt

Med en total ram om 50 milj. kr. enligt nedan plus omslällningsersältning är kostnaden ca 8 000 kr. per hektar. Pay-off i regleringsekonomin blir då med en exportkoslnad om 4000 kr./ha ca 2 år. Eftersom energiskogen beräknas ligga mellan 20 och 30 är är den regleringsekonomiska effekten synnerligen god. Den intressantaste aspekten är dock alt energiskog i framtiden kan bli ekonomiskt bärkraftig utan stöd och då kan la slora arealer i anspråk.

Omfattning

I enlighet med motiveringar till tidigare förslag bör ett utvecklingsprojekt omfatta upp till 10000 hektar energiskog fram lill senast 1992. När det gäller odlarstödet kan en viss nedtrappning vara möjlig dä teknikutveck­lingen efterhand bl.a. kan ge lägre etableringskostnader. I utgångsläget krävs dock elt planteringsbidrag på 5000 plus en omslällningsersältning motsvarande den för skogsplantering. För de marker som i första hand kan komma i anspråk för energiskog beräknas omställningsersättningen för Ire år motsvara 3 000 kr per hektar. Behovet av planleringsbidrag enligl två olika utvecklingsscenarier kan då tecknas enligt följande.

58

Slöd

Maximiscenario

Minimiscenario

Plantering

Stöd Mkr

Plantering

Slöd Mkr

kr/ha

hektar

exkl.

om-

hektar

exkl.

om-

ställn

.ers

slälln

.ers

1988-89

5000

1000

5

500

2,5

1990

4000

4 000

16

2000

8

1991

3000

5 000

15

3 000

9

1992

3000

4500

13,5

10000

36

10000

33

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 1

Maximiscenariet bör ligga till grund för de fortsatta beräkningarna.

Rådgivning m. m.

Rådgivning, utbildning och informationsverksamhet kommer atl vara av central belydelse för att skapa ett engagemang hos odlarna och för atl odlingarna skall lyckas. Tillräckliga resurser bör därför avsättas för dessa ändamål.

För rådgivning m. m.  föreslås följande insatser exklusive FoU för projektperioden:

Mkr

Rådgivning i reg. projekt

Information i reg. projekt

Projektstart utvärdering

Summa

1988/89

3,0

0,4

0,7

4,1

1990

2,1

0,2

2,3

1991

2,1

0,2

2,3

1992

0,2

0,3

0,5

7,2

1,0

1,0

9,2

Summerade kostnader, Mkr

Odlarslöd exkl. omställ-ningsersättn.

Rådgivning m. m.

LBS*

adm.

Summa

1988/89 1990 1991 1992

5

15 16

4,1 2,3 2,3 0,5

0,1 0,3 0,4

Reserv Summa

9,2 17,6 18,7

0,5

46,0

4,0 50,0

* Lanlbruksstyrelsens  administrationskostnader  för  odlarstödet  beräknas  vara 80 kr./ha.

Totalt omfattar således programmet 50 milj. kr. Härav uppskallas 9,2 milj. kr. behövas för regleringsåret 1988/89. För kommande perioder fram till 1992 fär behovet specificeras efter hand. Härvid får tillgång på odlings­material, odlare, utvecklingen belräffande omslällningsersältning m. m. sammanvägas.

59

Administration

Prop. 1987/88: 165

Svenska Lantmännens Riksförbund kommer att ha en central projektgrupp för energiskog.

Denna finansieras via SLRs budget. Kostnaderna beräknas 1988 mot­svara ca 3,5 Mkr. Till detta tillkommer insatser från berörda Lantmännen­föreningar.

Projektgruppen kommer atl samordna de regionala aktiviteterna, sörja för bl. a. atl erforderliga rådgivningsresurser tillställs de regionala projek­ten samt svara för övergripande aktiviteter. För den övergripande upplägg­ningen bör en referensgrupp med representanter från JN, SSH, LBS, LFR, SSR och SLR tillskapas.

För de regionala projekten tillskapas regionala projektorganisationer. För Örebroprojeklets del bör Örebro Lantmän ingå som en kommersiell part och lantbruksnämnden som myndighetsrepresentant.

Samma administrativa modell bör utnyttjas för tillkommande projekt. De regionala projektorganisationerna skall sörja för atl rådgivning, regio­nal informationsverksamhet m. m. kommer till sländ.

FoU program

För utvecklingsprogrammet har FoU-behov rörande minimering av be-slåndsskador, växtförädling, teknik och systemstudier identifierats. FoU-behovet förutses kunna fyllas inom ramen för SJFR och lantbrukets forsk­ningsstiftelser.

Villkor för planteringsbidrag

De regionala projektorganisationerna avgör vilka odlingar som skall inne­fattas i projektet.

Förutom de kriterier som uppställts för elt omsiällningsbidrag bör plan­teringsbidraget förknippas med följande villkor.

-

De planterade arealerna skall ingå i specifika energiskogsprojekt och projektområden.

-

Godtagbara planer för avsättning de närmaste sju åren skall ha presente­rats. Delta förutsätter i allmänhet att etl handelsled är involverat.

-

Marken skall ha legat under plog de senaste tre åren.

-

Av SLU eller motsvarande instans godkända kloner används.

-

Klonmaterialet skall vara kontrollerat vad avser vitalitet och kvalitet av Statens utsädeskontroll.

-

Marken skall uppfylla kraven enligt SLU upprättad kriterielista.

-

Brukaren skall ha erhållit utbildning enligt i samverkan med SLU upp­gjord utbildningsplan saml en dags individuell rådgivning där individuell odlarkalkyl upprättats.

-

Den som bryter mol villkoren för bidrag skall vara älerbelalningsskyldig för erhållet belopp.

Utfallet av projekten bör fortlöpande följas och en samlad utvärdering

bör ske senast 1992.

60

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 2

J

«

l

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1988-02-25

402-43/88      1   (13)

209-93/88

Regeringen Jordbruksdepartementet

F

ö

rslag till   prisreglering p

å

 sockerbetor och socker f

ö

r tiden den 1 juli  1988 - den 30 juni  1989

1

INLEDNING OCH ALLM

Ä

NNA UIG

Ä

NGSPUNKTER

Regeringen uppdrog den 17  december 1987  

å

t statens jordbruks­n

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med  f

ö

retr

ä

dare  f

ö

r sockerbets­odlarna och sockertillverkningen samt jordbruksn

ä

mndens kon­sumentdelegation avge  f

ö

rslag om utformningen av prisregleringen p

ä

  sockerbetor och socker f

ö

r tiden 1 juli  1988 - 30 juni  1989.

I  uppdraget st

å

r f

ö

ljande:

"N

ä

mndens f

ö

rslag skall  bygga p

ä

 att driften vid samtliga  nu existerande sockerbruk  for den aktuella  perioden skall  uppr

ä

tt­h

ä

llas.   P

å

  sikt skall  ett importutrymme p

ä

 10-15 procent av den totala sockerkonsumtionen skapas.

Ö

verl

ä

ggningarna  skall   ske med utg

å

ngspunkt i   riksdagens beslut om m

å

l   fijr livsmedelspolitiken  (prop 1984/85:166, JoU 33,  rskr 393)  och  i  den ordning som g

ä

ller f

ö

r 

ö

vriga jordbruksprodukter enligt n

ä

mnda riksdagsbeslut.  F

ö

rslaget skall  vara s

å

 avv

ä

gt att n

ä

got underskott inte ber

ä

knas uppkomma   i   sockerregleringsfonden.

Den 30 januari   1987 beslutade  regeringen om ett allm

ä

nt pris­stopp.  Prisstoppet har under 

å

ret successivt avvecklats f

ö

r branscher,   i  vilka   f

ö

retagen med utg

å

ngspunkt i  av regeringen angivna  riktlinjer gjort utf

ä

stelser om priss

ä

ttningen 

å

t­minstone till   utg

å

ngen av januari  1988.  Motsvarande  riktlinjer som g

ä

llt f

ö

r priss

ä

ttningen i  allm

ä

nhet b

ö

r till

ä

mpas ocks

å

f

ö

r jordbruksprisreglerade produkter.  Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r i  sitt f

ö

rslag beakta dessa  riktlinjer.

61

N

ä

mnden skall  vid uppdragets fullg

ö

rande 

ä

ven beakta vad som        Prop. 1987/88:165

anf

ö

rts om sk

ö

rdeskadeskyddets  finansiering  i  proposition           Rilnua 7

1987/88:74."                                                                              ouagd z

Med h

ä

nsyn till  dessa  riktlinjer har n

ä

mnden dels analyserat kostnadsutvecklingen f

ö

r betodlingen,  dels med bist

å

nd av s

ä

r­skild expertis  fr

å

n statens pris- och kartelln

ä

mnd  (SPK) granskat Sockerbolaget AB:s ekonomi  och kostnadsutveckling. Vidare har bl   a konsumtionens storlek och utveckling ana­lyserats. 

Ä

ven utvecklingen inom EG har belysts  (bilaga  1).

Jordbruksn

ä

mnden har nu avslutat de  f

ö

reskrivna 

ö

verl

ä

ggningarna och d

ä

rvid beaktat de riktlinjer regeringen gett i  sitt uppdrag. Delegationerna har bitr

ä

tt f

ö

ljande f

ö

rslag till   prisreglering f

ö

r tiden 1 juli  1988 - 30 juni  1989.  N

ä

mndens konsumentdele­gation,  Sveriges Betodlares Central f

ö

reni ng  (SBC)  och Socker­bolaget AB har dock avgett var sitt s

ä

rskilt yttrande  i vissa speciella fr

ä

gor (bilagorna 2,  3 och 4).

Om v

ä

sentligt 

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar intr

ä

ffar under reg­leringsperioden b

ö

r det ankomma p

ä

 n

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

gg­ningar med delegationerna l

ä

gga fram f

ö

rslag till  de 

ä

tg

ä

rder som kan anses p

å

kallade.

Vidare vill   n

ä

mnden erinra om att regeringen gav  n

ä

mnden i  upp­drag att utreda  vissa  fr

ä

gor avseende tillverkning av socker, andra  s

ö

tmedel,  sprit och st

ä

rkelse.  Utredningen avl

ä

mnades till regeringen i  december 1987.

2             AREAL OCH AREALBIDRAG

Arealen f

ö

resl

å

s of

ö

r

ä

ndrad och b

ö

r uppg

å

 till   h

ö

gst 51 000 hektar 

ä

r 1988.

F

ö

rdelningen av  sockerbetsarealen bland odlarna gar till   s

ä

 att dessa  f

ä

r g

ö

ra en  f

ö

rhandsteckning.  Om den sammanlagda  tecknade arealen 

ö

verstiger den areal  som statsmakterna har fastst

ä

llt sker en kvotering av arealen.  H

ä

rvid tilldelas  i en f

ö

rsta om-g

ä

ng,  om statsmakterna har fastst

ä

llt of

ö

r

ä

ndrad areal   f

ö

r

62

riket, de som har odlat sockerbetor tidigare h

ö

gst of

ö

r

ä

ndrad             Prop. 1987/88: 165

areal.  Den areal   som frist

ä

lls genom att tidigare odlare  slutar          Bilaga 2

odla  sockerbetor eller minskar sin areal   f

ö

rdelas sedan mellan nya odlare och tidigare odlare som 

ö

nskar 

ö

ka  sin areal.

N

ä

mnden anser det angel

ä

get att en odling som har begr

ä

nsats genom statsmakternas beslut  inte helt f

ö

rbeh

ä

lles en redan etab­lerad odlark

ä

r.  En rimlig m

ö

jlighet b

ö

r finnas  f

ö

r dem som inte redan odlar sockerbetor att f

ä

 g

ö

ra detta.  Kvoteringen av arealen b

ö

r godk

ä

nnas av jordbruksn

ä

mnden.

Cirka en tredjedel  av odlingen skall  kontrollm

ä

tas. M

ä

tningen b

ö

r direkt bekostas av odlarna och Sockerbolaget.  F

ö

r betor p

ä 

areal   ut

ö

ver kontrakterad b

ö

r liksom hittills g

ö

ras ett kraftigt prisavdrag.

Arealbidraget f

ö

resl

ä

s of

ö

r

ä

ndrat 200 kr per hektar till  odlarna p

ä

  fastlandsdelen av M

ö

rbyl

å

ngadistriktets upptagningsomr

å

de (exkl  

Ö

sterg

ö

tland), 400 kr per hektar till   odlarna  p

ä

Ö

land och 500 kr per hektar till  odlarna p

ä

 Gotland.   I de fall  arealen vid arealkontroll   befinns vara mindre 

ä

n den kontrakterade,  b

ö

r bi­draget utg

å

efter den uppm

ä

tta arealen. Arealbidraget finansie­ras med medel   ur sockerregleringsfonden,  se avsnitt 6.

3             AREALUTBYTET SOCKERBETOR/FABRIKSPOTATIS

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna  f

ö

resl

ä

r att det utbyte mellan fabrikspotatisareal  och sockerbetsareal   som gjordes  i b

ö

rjan av 1980-talet skall   upph

ö

ra   fr o m 1989 

ä

rs odling.

R

ä

tt att leverera  fabrikspotatis p

ä

 aktuella andelar i  st

ä

rkel­sefabrik 

ä

terinf

ö

rs d

ä

rvid.  De lantbrukare  som 

ö

nskar forts

ä

tta med ifr

å

gavarande betodling b

ö

r i  st

ö

rsta m

ö

jliga utstr

ä

ckning f

ä

 g

ö

ra detta med h

ä

nsyn till  den tid som arealbytet existerat (f

ö

r vissa odlare  sedan 1981).  Det b

ö

r 

ö

verl

å

tas 

ä

t Sveriges Betodlares Central f

ö

rening och Sockerbolaget AB att i  samband med den 

ä

rliga areal til Idel ningen avg

ö

ra storleken p

å

tilldelad areal   i  de s

ä

rskilda  fallen.

63

Som f

ö

resl

ä

s i avsnitt 2 b

ö

r jordbruksn

ä

mnden godk

ä

nna areal-         Prop. 1987/88: 165

kvoteringen och b

ö

r dessutom f

ä

 pr

ö

va  tvister i  kvoteringsfr

ä

gor      Bilaga 2 vad avser areal   som erh

å

llits  i  utbyte mot frist

ä

llande av an­delar i  st

ä

rkelsefabrik.

4             ERS

Ä

TTNING TILL BETODLARNA

Med h

ä

nsyn till  att vissa principiella  fr

ä

gor som 

ä

r gemensamma f

ö

r sockeromr

å

det och 

ö

vriga jordbruket 

ä

nnu inte 

ä

r l

ö

sta utan kommer att tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna med jordbruket vintern 1988, anser jordbruksn

ä

mnden och delegationerna att man nu  f

ö

r sockeromr

ä

det inte kan ta slutlig st

ä

llning i  s

ä

dana  fr

ä

gor. Betodlarna tillerk

ä

nns d

ä

rf

ö

r ett totalbelopp om 23 Mkr som ut­g

ä

r via 1988 

ä

rs sockerbetspriser.  Vid 

ö

verl

ä

ggningarna  inf

ö

r 1989 

ä

rs betodling b

ö

r parterna kunna  f

ä

 aktualisera  fr

ä

gor kopplade till   utfallet av 

ö

verl

ä

ggningarna  inf

ö

r 1 juli  1988 f

ö

r 

ö

vriga jordbruket.

Med utg

å

ngspunkt fr

ä

n det nyss anf

ö

rda b

ö

r grundpriset f

ö

r sockerbetor h

ö

jas med 0,90 kr per 100 kg, vilket motsvarar en betprish

ö

jning med 3,0 procent och en partiprish

ö

jning av socker med 7,04 kr per 100 kg eller 1,6 procent.

5             ERS

Ä

TTNING TILL SOCKERBOLAGET

5.1           Allm

ä

nna utg

å

ngspunkter

Prisregleringen b

ö

r liksom tidigare avse endast str

ö

socker,  b

ä

de i  bulk och  f

ö

rpackat.  Av verksamheten vid raffinaderiet i Arl

ö

v b

ö

r inga raffineringen av s

ä

v

ä

l   inhemskt som importerat r

ä

socker f

ö

r den svenska marknaden.  Kostnadsvolymen t

ä

cker 

ä

ven in pro­duktionen av vissa  foderbiprodukter.  N

ä

mnden har  i   sitt pris­f

ö

rslag  i  princip beaktat foderbiprodukterna.

Sockerbolaget b

ö

r kompenseras  f

ö

r kostnads

ä

ndringar.  Ber

ä

kningen av kostnads

ä

ndringarna  (exkl  olje- och gaskostnaderna)  baseras s

ä

 l

ä

ngt m

ö

jligt p

ä

 en generell  branschkalkyl.   F

ö

r 

ä

ndringar i

64

olje- och gaskostnaderna har gjorts prelimin

ä

ra justeringar av            Prop. 1987/88: 165

sockerpriset n

ä

r priset p

ä

 olja har 

ä

ndrats med minst                         Bilaga

160 kr/m .   For 1986/87 

ä

rs olje- och gaskostnader g

ö

rs  nu en slutjustering.

Alla ber

ä

kningar bygger p

å

  normerad sk

ö

rdevolym och normerad sockerhalt.

Ber

ä

kningar och analyser som avser Sockerbolaget har i  huvudsak utf

ö

rts av SPK.

5.2              Korrigering av sockerpriset p

ä

 grund av 

ä

ndringar i

olje- och gaspriserna__________________________ 

5.2.1       

Ä

-

£

ot

£

 j.u

£

t

£

r-2n

£

£

V_o2J

£

-_o

£

h_g

£

skO

£

tjiade

£

Sockerpriset har hittills justerats n

ä

r oljepriset enligt ett l

ö

pande SO-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen (inkl  bikost-naderna)  har 

ä

ndrats med +_ 160 kr/m .  Regeln f

ö

resl

ä

s g

ä

lla 

ä

ven under 1988/89.  Regeln har under perioden november 1986  -oktober 1987  lett till   tv

ä

 prish

ö

jningar p

ä

sammanlagt 11,95 kr per 100 kg socker.

5.2.2_______________________________________ Definitiv justering av olje- och gaskostnaderna   f

ö

r

j_986/87____________________________________ 

Sockerbolagets olje- och gaskostnader under perioden november 1986 - oktober 1987 har 

ö

verstigit baskostnaderna med 29,846 Mkr.  A-conto h

ö

jningarna har enligt utf

ö

rda  ber

ä

kningar 

ö

kat Sockerbolagets  int

ä

kter med 32,656 Mkr.

Ett eng

ä

ngsavdrag om 2,810 Mkr b

ö

r d

ä

rf

ö

r g

ö

ras gentemot Socker­bolaget. Vidare skall avdrag g

ö

ras f

ö

r f

ö

rra 

å

rets eng

å

ngsbelopp om 10,407 Mkr.

Sockerbolagets kostnadsers

ä

ttning b

ö

r s

å

ledes med h

ä

nsyn till olja och gas minskas med 13,217 Mkr.

65

5    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 165

Metod f

ö

r avst

ä

mning av skattedelen i  oljekostnaderna b

ö

r ana-         Prop. 1987/88:165

lyseras  n

ä

rmare  inf

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna avseende 1989/90.              Bilaga 2

5.3              Korrigering av sockerpriset p

ä

 grund av 

ä

ndringar i

andra  kostnader 

ä

n olje- och gaskostnader________ 

Kostnads

ö

kningarna oktober 1986 - oktober 1987 exkl   olja och gas har av SPK ber

ä

knats till   18,783 Mkr.  Liksom inom odlaromr

ä

det g

ä

ller f

ö

r sockerindustrin att vissa  principiella  fr

ä

gor som 

ä

r gemensamma  f

ö

r sockerindustrin och 

ö

vrig  industri   inom jord­bruksregleringen inte 

ä

r l

ö

sta och att s

ä

dana  fr

ä

gor b

ö

r kunna f

ä

 aktualiseras vid 

ö

verl

ä

ggningarna avseende sockerpriset fr o m 1 juli   1989.

Den totala kostnadsers

ä

ttningen till   Sockerbolaget (definitiv ers

ä

ttning f

ö

r olje- och gaskostnader samt ers

ä

ttning  f

ö

r

ö

vriga kostnads

ö

kningar)  blir 5,566 Mkr,  vilket motsvarar 1,71 kr per 100 kg socker.

De 

ä

-conto prish

ö

jningar om 11,95 kr per 100 kg socker som gjorts som en f

ö

ljd av h

ö

jda olje- och gaskostnader ber

ä

knas, som n

ä

mnts  i  avsnitt 5.2.2,  ha tillf

ö

rt Sockerbolaget en ers

ä

tt­ning om 32,650 Mkr.

5.4              Ers

ä

ttning  f

ö

r merkostnaderna vid bruken p

ä

Ö

land och

Gotland_______________________________________ 

Liksom tidigare vill   n

ä

mnden och de tre delegationerna  framh

ä

lla att man  i  princip anser att st

ö

d som har tydlig regional  karak­t

ä

r inte b

ö

r belasta  konsumenterna av socker eller socker­n

ä

ringen utan b

ö

r t

ä

ckas genom statliga medel.

I kostnadskompensationen har 

ä

ven merkostnaderna vid 

ö

bruken beaktats.  Den del  av sockerpriset som tillerk

ä

nns Sockerbolaget f

ö

r dessa merkostnader f

ö

r reglerings

ä

ret 1988/89 ber

ä

knas till 6,20 kr per 100 kg socker, vilket vid normal  produktionsvolym blir 20,2 Mkr,  Dessutom tillkommer 4,3 Mkr ur sockerreglerings­fonden.

66

Med h

ä

nsyn till   f

ö

rv

ä

ntat infl

ö

de av inf

ö

rselavgifter till                      Prop. 1987/88:165

sockerregleringsfonden och  i  linje med synen p

ä

 regionalst

ö

dens        Bilaga 2 finansiering f

ö

resl

ä

s att ut

ö

ver de 4,3 Mkr som hittills tagits ur sockerregleringsfonden 

ä

ven de ca 20,2 Mkr tas ur fonden under 1988/89.  Sockerpriset reduceras  i motsvarande grad.  F

ö

r konsumenterna har det f

ö

rdelar genom att sockerpriset  inte be­lastas med regionalst

ö

det och inte heller med handelsmarginaler och merv

ä

rdeskatt p

å

 det aktuella beloppet.  Ber

ä

kningsm

ä

ssigt ger de senare faktorerna upphov till ytterligare minskade ut­gifter om 10-12 Mkr f

ö

r konsumenterna.

5.5           Ers

ä

ttning  f

ö

r raffinering av importerat r

ä

socker

Ers

ä

ttningen f

ö

r raffinering och lagring av importerat r

ä

socker b

ö

r h

ö

jas f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar med 2,78 procent till 85,58 kr per 100 kg.

6             REGLERINGSEKONOMIN

Beh

å

llningen i   sockerregleringsfonden var den 30 juni  1987 15,5 Mkr.  1987 

å

rs produktion av socker ur inhemska betor upp­gick till  ca 253 000 ton.  Under 1987/88 ber

ä

knas en komplet­teringsimport om drygt 80 000 ton komma att f

ä

 g

ö

ras.  Vid nu­varande prisskillnad mellan Sverige och v

ä

rldsmarknaden b

ö

r det ge ett betryggande tillskott av  inf

ö

rselavgifter till   socker­regleringsfonden f

ö

r att t

ä

cka de utgifter som redan ligger p

ä 

fonden och de tillf

ä

lliga som f

ö

resl

ä

s under 1988/89.  Om mot f

ö

rmodan inflytande belopp kommer att bli  v

ä

sentligt l

ä

gre b

ö

r f

ö

reslagen finansiering under 1988/89 avseende del  av  regional­st

ö

d inte genomf

ö

ras utan liksom tidigare  tas ut 

ö

ver socker­priset.

Under 1982/83 betalade  intressenterna p

ä

 sockeromr

ä

det in ett belopp s

ä

 att underskottet i   regleringsekonomin kunde avvecklas. Kapitaldelen av detta belopp har sedan 

å

terbetalats  i   tre om-g

ä

ngar och slutreglerades h

ö

sten 1987 s

ä

  n

ä

r som p

ä

 0,0995 Mkr som 

å

terst

å

r att reglera gentemot betodlarna pga avvikelse

67

mellan prognostiserad och faktisk sk

ö

rd h

ö

sten 1987.  

Ä

ter-                Prop. 1987/88:165

f

ö

ringen till  betodlarna gjordes via en tillf

ä

llig betpris-                        Bilaga 2

h

ö

jning om 0,26 kr per 100 kg betor.

Sockerbolaget,  betodlarna  och konsumenterna  b

ö

r tillerk

ä

nnas r

ä

nta  f

ö

r den tid medlen statt till  sockerregleringens f

ö

r­fogande.  Konsumenternas belopp f

ö

rs till  jordbruksn

ä

mndens  fond f

ö

r f

ö

rs

ä

ljningsavgifter.  R

ä

nta b

ö

r utg

ä

 enligt fastst

ä

llt dis­konto.  Beloppet till   betodlarna uppg

ä

r till   10,906 Mkr plus 0,0995 Mkr avseende n

ä

mnd avvikelse p

ä

 kapitaldelen och till Sockerbolaget till  7,838 Mkr.  Regleringen mot f

ö

rs

ä

ljnings-avgiftsfonden uppg

å

r till  0,850 Mkr.  Beloppen innefattar r

ä

nta till   utbetalningsdag.  

Ä

ven r

ä

ntedelen 

ä

r d

ä

rmed slutligt reg­lerad. Medlen b

ö

r tas ur sockerregleringsfonden.

7             UPPBYGGNAD AV SK

Ö

RDESKADEFONDEN

Enligt prop 1987/88:74 skall  det nya sk

ö

rdeskadeskyddet f

ö

r 1988/89 tillf

ö

ras 60 Mkr att betalas 

ö

ver konsumentpriserna  f

ö

r­delade p

å

alla jordbruksprodukter.  Den andel   som faller p

ä 

sockerpriserna ber

ä

knas till  3,528 Mkr och b

ö

r  f

ö

r 1988/89 tas utav de  f

ö

rs

ä

ljningsavgifter som finns  fonderade.  D

ä

rmed p

å­

verkas  inte konsumentpriserna p

ä

  socker under 1988/89.

8              BETODLARNAS ANDEL  I   INBETALNING TILL SK

Ö

RDESKADEFONDEN

Om utbetalda ers

ä

ttningar och behovspr

ö

vade bidrag till f

ö

ljd av sk

ö

rdeskador

ä

r 1987 

ö

verstiger 90 Mkr skall staten och jord­bruksn

ä

ringen enligt prop 1986/87:146 vardera tillf

ö

ra sk

ö

rde­skadefonden h

ä

lften av 

ö

verskjutande belopp. Utbetalningarna f

ö

r 1987 inneb

ä

r att jordbruksn

ä

ringen skall tillskjuta 127 Mkr. Vid 

ö

verl

ä

ggningarna har fastst

ä

llts att betodlingen skall bidra med 7,5 Mkr.

Beloppet avr

ä

knas fr

ä

n tidigare  n

ä

mnd r

ä

nteers

ä

ttning  (avsnitt 6).

68

9             FORMERNA F

Ö

R 

Ö

VERL

Ä

GGNINGARNA                               Prop. 1987/88: 165

Bilaga 2

Enligt jordbruksn

ä

mndens och konsumentdelegationens mening har arets 

ö

verl

ä

ggningar visat att en n

ä

ra samordning mellan socker­betor och 

ö

vriga gr

ö

dor beh

ö

vs.  N

ä

mnden vidh

å

ller sitt f

ö

rslag fr

ä

n ifjol  att 

ö

verl

ä

ggningarna  som sker r

ö

rande priss

ä

ttningen p

ä

 sockerbetor b

ö

r inga  i  de allm

ä

nna 

ö

verl

ä

ggningarna f

ö

r 

ö

vriga jordbruksprodukter medan 

ö

verl

ä

ggningarna med Socker­bolaget b

ö

r ske separat.

10      JORDBRUKSN

Ä

MNDENS  F

Ö

RSLAG TILL PRISREGLERING P

Ä

SOCKERBETOR OCH SOCKER F

Ö

R REGLERINGS

Ä

RET  1988/89

Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till  sockerreglering f

ö

r perioden 1 juli  1988 - 30 juni  1989 kan sammanfattas  i  f

ö

ljande punkter:

1

Sockerbetsarealen f

ö

r 1988 

ä

rs odling b

ö

r f

ä

 uppg

ä 

till  51 000 hektar.  Erforderl ig kvoteri ng av odlingen b

ö

r godk

ä

nnas av  n

ä

mnden.  Cirka en tredjedel  av od­lingen b

ö

r kontrollm

ä

tas. M

ä

tningen b

ö

r bekostas av n

ä

ringen.  Prisavdraget vid 

ö

verodling b

ö

r vara kraftigt.

2

Grundpriset p

ä

 sockerbetor, som. avser 16 procent sockerhalt,   f

ö

resl

ä

s  f

ö

r 1988 

ä

rs sk

ö

rd bli  30,79 kr per. 100 kg.  Det inneb

ä

r en prish

ö

jning med 3,0 procent.

3

Till  de odlare i  Smaland och Blekinge som levererar betor till   bruket i M

ö

rbyl

ä

nga  f

ö

resl

ä

s utg

ä

 ett of

ö

r­

ä

ndrat arealbidrag om 200 kr per hektar kontrakterad areal.  Till   odlare p

ä

Ö

land f

ö

resl

ä

s arealbidraget bli of

ö

r

ä

ndrat 400 kr per hektar och till  odlare p

ä

 Got­land of

ö

r

ä

ndrat 500 kr per hektar.   I  de fall  arealen vid arealkontrollen befinns vara mindre 

ä

n den kon-trakterade, b

ö

r bidraget utg

ä

 efter den uppm

ä

tta arealen.  Bidraget b

ö

r finansieras med medel  ur socker­regleringsfonden.

69

6   Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 165

Sockerbolagets nettopris (genomsnittligt nettopris               Prop. 1987/88:165

efter avdrag  f

ö

r

ä

rsbonus och kvantitetsrabatter)   f

ö

r        Bilaga 2

baskvaliteten i  sortimentet,  str

ö

socker K5  i  s

ä

ck om 50 kg,   f

ö

resl

ä

s vid oljepriset 1 453 V.r/tir  vara 462,28 kr per 100 kg.  Detta  inneb

ä

r en prish

ö

jning med 1,9 procent.  Priset justeras  n

å

r oljepriset har 

ä

nd­rats med +_ 160 kr/m .   F

ö

reslagen finansiering av regionalst

ö

det 

ö

ver sockerregleringsfonden 1988/89 g

ö

r att Sockerbolagets nettopris i  st

ä

llet blir 456,42 kr per 100 kg,  vilket inneb

ä

r en h

ö

jning med ca 0,6 pro­cent.

Gr

ä

nsskyddet f

ö

r socker b

ö

r utg

ä

 enligt de grunder som hittills g

ä

llt. Detta  inneb

ä

r att en inf

ö

rselavgift tas ut f

ö

r importerade kvantiteter under perioder d

ä 

v

ä

rldsmarknadspriset understiger det fastst

ä

llda av-r

ä

kningspriset p

ä

  socker ur svenska  betor.  De uppburna medlen b

ö

r - liksom hittills - tillf

ö

ras socker­regleringsfonden.   Som v

ä

rldsmarknadspris p

ä

  f

ä

rdigt socker b

ö

r d

ä

rvid g

ä

lla Parisb

ö

rsens spot-notering f

ö

r vitsocker.  Denna  notering b

ö

r

ö

kas med kostnader f

ö

r frakt m m till   svensk hamn samt korrigeras f

ö

r kvali­tetsskillnad mellan den svenska baskvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser.   Fraktkostnadens och kvalitetskorrektionens storlek b

ö

r fastst

ä

llas av jordbruksn

ä

mnden.   Som m

ä

tt p

ä

 v

ä

rldsmarknadspriset p

ä 

r

ä

socker b

ö

r g

ä

lla  den nominella Londonnoteringen p

ä 

r

ä

socker.  B

å

da  noteringarna skall  omr

ä

knas till  svensk valuta enligt den s

ä

ljkurs som g

ä

ller noteringsdagen.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker b

ö

r utg

ö

ra skill­naden mellan Sockerbolagets nettopris enligt punkt 4 (456,42 kr)  och v

ä

rldsmarknadspriset p

ä

 f

ä

rdigt socker, m

ä

tt p

ä

 nyss angivet s

ä

tt.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r r

ä

socker f

ö

resl

ä

s anpassas s

ä

 att svensk raffineringsindustri,  som k

ö

per in r

ä

socker till  g

ä

llande Londonnotering och s

ä

ljer den raf-

70

finerade varan till  Sockerbolagets nettopris enligt               Prop. 1987/88:165

punkt 4 erh

å

ller en ers

ä

ttning  f

ö

r raffineringen som            Bilaga 2

inkl ers

ä

ttning  f

ö

r s

ä

ckkostnader och viss utfrakt

samt lagringsbidrag uppg

ä

r till  85,58 kr per 100 kg

raffinad.  Raffineringen b

ö

r h

ä

rvid f

ö

ruts

ä

ttas medf

ö

ra

ett svinn om 8 procent.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r sirap,  sockerl

ö

sningar och sockerkul

ö

r b

ö

r liksom hittills motsvara avgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker,  varvid h

ä

nsyn tas till  produktens torrsubstanshalt.

Inf

ö

rselavgifterna b

ö

r f

ö

rutom vid svenska pris­

ä

ndringar i  princip justeras en g

ä

ng varje manad f

ö

r

ä

ndringar i  de internationella priserna samt dessutom vid st

ö

rre variationer i de utl

ä

ndska priserna.

Vid behov b

ö

r jordbruksn

ä

mnden f

ä

ta ut en f

ö

rs

ä

lj­ningsavgift p

ä

 allt socker som s

ä

ljs  inom landet.  D

ä

r­vid kommer det inhemska partipriset att h

ö

jas med ett belopp som motsvarar f

ö

rs

ä

ljningsavgiften.  De in­samlade medlen b

ö

r anv

ä

ndas  f

ö

r att subventionera sockerimport n

ä

r v

ä

rldsmarknadspriset

ä

r h

ö

gre 

ä

n det svenska.  Under 1988/89 b

ö

r utav fonderade f

ö

rs

ä

lj­ningsavgifter f

ö

ras 3,528 Mkr till   sk

ö

rdeskadefonden utg

ö

rande sockerkonsumenternas andel  av finansieringen av nytt sk

ö

rdeskadeskydd.

Sockerregleringsfonden f

ö

resl

ä

s f

ä

 anv

ä

ndas f

ö

r frakt-subventionering till  de fyra  nordligaste  l

ä

nen och Kopparbergs l

ä

n med 1,2 Mkr.

Ur fonden b

ö

r dessutom tas dels arealbidraget till  de odlare  som i  enlighet med pUnkt 3 ovan levererar betor till  

ö

bruken till  en ber

ä

knad kostnad av ca 3,5 Mkr, dels den ers

ä

ttning om 24,5 Mkr (4,3+20,2)  som skall utg

ä

 f

ö

r Sockerbolagets merkostnader f

ö

r driften vid dessa bruk.

71

Vidare b

ö

r ur fonden betalas 11,006 Mkr till  bet-                 Prop. 1987/88: 165

odlarna och 7,838 Mkr till  Sockerbolaget.  Till   f

ö

r-             Bilaga 2

s

ä

ljningsavgiftsfonden b

ö

r 

ö

verf

ö

ras 0,850 Mkr som ut­g

ö

r r

ä

nta pa medel   som tidigare har l

å

nats ur denna fond.   Fr

ä

n odlarnas belopp avr

ä

knas 7,5 Mkr och  f

ö

rs till  sk

ö

rdeskadefonden.

Till  kollektiva 

ä

tg

ä

rder inom biodlingen b

ö

r tas 0,5 Mkr ur fonden.

Till yrkesm

ä

ssig biodling (med yrkesm

ä

ssig biodling avses  innehav av minst 16 bisamh

ä

llen)  b

ö

r av fondens medel  

å

terf

ö

ras ett belopp som motsvarar odlingens sockerf

ö

rbrukning g

ä

hger den skillnad i  sockerpris som f

ö

religger mellan Sverige och v

ä

rldsmarknaden.

Vidare b

ö

r regleringsf

ö

reningen Svensk Sockerhandels administrationskostnader t

ä

ckas ur fonden.

Fondmedlen anv

ä

nds ocks

ä

 till  vissa kostnader inom prisutj

ä

raningen f

ö

r varor inneh

å

llande socker.  Vid tillverkning av vissa produkter s

ä

som farmacevtiska halvfabrikat f

ö

r export 

å

terbetalas inf

ö

rselavgiften f

ö

r f

ö

rbrukat socker.  I en situation med ingen eller ringa  sockerimport b

ö

r exportbidrag f

ö

r s

ä

dana pro­dukter finansieras ur sockerregleringsfonden.

F

ö

reslagna pris

ä

ndringar skall   i  princip g

ä

lla  fr o m den 1 juli  1988.  Erfarenheten har visat att k

ä

nnedom om prish

ö

jningar resulterar i  forcerade  ink

ö

p under tiden n

ä

rmast f

ö

re h

ö

jningen och motsvarande stark nedg

å

ng i  ink

ö

pen under tiden n

ä

rmast d

ä

refter. Jord­bruksn

ä

mnden b

ö

r d

ä

rf

ö

r bemyndigas att medge att pris­

ä

ndringarna  f

ö

rdelas i  tiden p

ä

 ett s

ä

dant s

ä

tt att minsta m

ö

jliga st

ö

rning uppst

å

r p

ä

 marknaden.  Systemet b

ö

r utformas s

ä

att varken Sockerbolaget eller dess kunder kalkylm

ä

ssigt g

ö

r n

ä

gon vinst eller f

ö

rlust.

72

10            BESLUTSMENING                                                              Prop. 1987/88:165

Bilaga 2

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Alamaa,[REDACTED_EFTERNAMN], Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel efter f

ö

redrag­ning av avdelningschefen Sj

ö

berg i n

ä

rvaro av avdelningschefen 

Ö

jeheim. I beredningen har dessutom deltagit byr

å

chefen Sand­qvist och avdelningsdirekt

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN]. Ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel  har avgivit ett s

ä

rskilt yttrande (bilaga 5).

TorgKy

ö

bp

Bilagor

Bilaga 1        Sockerregleringen 1988/89,  p

ä

rm

Bilaga 2        S

ä

rskilt yttrande fr

ä

n n

ä

mndens konsumentdelegation

Bilaga 3             "            "         "      Sveriges Betodlares Central-

f

ö

rening

Bilaga 4      "      "    "  Sockerbolaget AB

Bilaga 5      "      "    "  ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN] och

Fringel

73

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND Vegetabi1iebyr

å

n

Bilaga 1 1(2)

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 2

-01-21

SOCKERREGLERINGEN 1988/89

INNEH

Å

LL

Bakgrund

1

F

ö

rhandlingsuppdraget

2

J

ä

mf

ö

relse mellan EG:s priser och de svenska priserna

3

Sk

ö

rden av sockerbetor samt produktion och f

ö

rbrukning av socker

4

Arealbidragen (sockerbetsodlingens anfatrtning iraii M

ö

rbyl

å

nga och Roma sockerbruks tillf

ö

rselcmr

å

den)

5

Fr

å

gor att behandla vid 

ö

verl

ä

ggningarna med tietxadlama

6

Sockerbetsodlingens l

ö

nsamhet i f

ö

rh

å

llande till andra gr

ö

dor

7

Utvecklingen av produktionsmedelprisindex f

ö

r socker­betsodlingen under perioden oktober 1986 - oktober 1987

8

Kostnadskcnpensation och inkcmstkcnpensation att tillf

ö

ras betodlarna under perioden 1/7 1988 -30/6 1989

Gemensanma fr

å

gor f

ö

r betxjdlama och bolaget

9

Normsk

ö

rden och dess anv

ä

ndning

10

Regleringsekononin

11

Finansieringen av nytt sk

ö

rdeskadeskydd

12

Overheadbilder f

ö

r socker

74

STATENS JORDBRUKSNÄMND

Prop. 1987/88: 165

Bilaga 2 

Vegetabiliebyran

STATENS PRIS- OCH KARTELLN

Ä

MND

13

Principer f

ö

r SSA:s kostnadskcnpensation incm ramen f

ö

r sockerregleringsavtalet

14

Fr

å

gor att behandla vid 

ö

verl

ä

ggningarna med Socker­bolaget

15

Kcrtpensation f

ö

r kapitalkostnader inom sockerregler-ir>gen

16

SSA:s fodertillverkning

17

Analys av SSA:s ekonomiska situation

18

Sockerbolage1:s kostnadsutveckling f

ö

r reglerad verk­samhet, ber

ä

kning inf

ö

r 1987/88 (exkl energikostnads­ber

ä

kning)

19

Ber

ä

kning av Sockerbolagets kcrpensation f

ö

r 

ö

kade kostnader f

ö

r eldningsolja och gas

20

Raffineringsers

ä

ttning f

ö

r inporterat r

å

socker

21

Ber

ä

kningar 

ö

ver ers

ä

ttning f

ö

r merkostnader f

ö

r

ö

-bruken

75

1988-02-23

Bilaga 2    Prop. 1987/88: 165

Bilaga 2

KONSUMENTDtLLGAIIONEN

S

Ä

RSKILT YTTRANDE

KD bitr

ä

der F

ö

rslaget till sockerregler ing men

vjll

betr

ä

ffande beloppet till betodlingen, 23 Mkr,

l

ä

mna

kompletterande uppgifter. N

ä

mnda belopp f

ö

rdelar sig

enligt KDs uppfattning p

ä

 f

ö

ljande komponenter:

Kostnads

ö

kning enligt s k till

ä

mpad index

22,32 Mkr

Justering F

ö

r att betfr

ö

 inte ing

å

r i index

0,32  "

Justering f

ö

r lejt arbete en] SPK och

regeringens direktiv

-0,6  "

Summa kostnader

22,00 Mkr

Inkomstf

ö

ljsamhet (4 

%)                                     

2,54 Mkr

Justering f

ö

r definitiv ber

ä

kning av

ä

ndrade egenavgifter

0,15 "

Produktivitetsavdrag

- 1,69 "

Summa inkomstf

ö

ljsamhet

1,00 Mkr

Totalt

23,00 Mkr

76

1988-02-23

Bilaga 3

prop. 1987/88:165

Bilaga 2

statens Jordbruksn

ä

mnd

551 82  J

Ö

NK

Ö

PING

Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till prisreglering p

å

sockerbetor och socker 1988/89_________________ 

Betodlarna accepterar i stort n

ä

mndens f

ö

rslag men vill till detta g

ö

ra f

ö

ljande kommentarer och klar­l

ä

gganden .

N

ä

mnden anf

ö

r i anslutning till f

ö

rslaget om betpris­h

ö

jning att "vid 

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r 1989 

å

rs bet­odling b

ö

r parterna kunna f

å

 aktualisera fr

å

gor kopp­lade till utfallet av 

ö

verl

ä

ggningarna 1 juli 1988 avseende 

ö

vriga jordbruket". Till detta vill vi redan nu s

ä

ga att vi inte kan ansluta oss till den tolkning av regeringens riktlinjer betr

ä

ffande kompensation f

ö

r l

ö

nekostnadsh

ö

jningar under 1987 som konsument­delegationen framf

ö

rde i de nu avslutade 

ö

verl

ä

gg­ningarna. Lantarbetarl

ö

nerna hade redan i b

ö

rjan av 1986 fastst

ä

llts i kollektivavtal g

ä

llande f

ö

r perio­den 1 april 1985 - 31 jan 1988. L

ö

nekostnads

ö

kningen under perioden okt 1986 - okt 1987 hade allts

å

 lagts fast ca ett 

å

r f

ö

re prisstoppets ikrafttr

ä

dande. Att i efterhand s

ä

tta ett tak f

ö

r kompensationen - som parterna vid fastst

ä

llandet av lantarbetaravtalet inte hade n

å

gon k

ä

nnedom om - framst

å

r sora orimligt. Dessutom avser regeringens riktlinjer kalender

å

ret 1987, dvs en annan period 

ä

n den v

å

rt kompensations­krav g

ä

llt f

ö

r. Slutligen anger riktlinjerna utf

ä

s­telser till utg

å

ngen av jan 1988 medan den nya socker regler ingen g

ä

ller fr

å

n 1 juli 1988. De 

å

bero­pade riktlinjerna kan s

å

lunda enligt v

å

r uppfattning inte till

ä

mpas p

ä

sockeravtalet.

Vad betr

ä

ffar formerna f

ö

r framtida 

ö

verl

ä

ggningar vill vi framf

ö

ra f

ö

ljande synpunkter.

Enligt v

å

r uppfattning b

ö

r hittillsvarande f

ö

rhand­lingsordning beh

å

llas. Eftersom jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r fortsatta separata 

ö

verl

ä

ggningar med sockerbolaget skulle betydande praktiska nackdelar uppst

å

 om samtidigt 

ö

verl

ä

ggningarna med odlarna bryts ut enligt n

ä

mndens f

ö

rslag och inordnas i de stora jordbruksf

ö

rhandlingarna. Allt f

ö

r m

å

nga fr

å

gor 

ä

r av gemensamt intresse f

ö

r odlarna och bolaget s

ä

r­skilt r

ö

rande odlingens omfattning och regleringseko­nomin.

77

D

å

 sockerbetorna 

ä

r en kontraktsgr

ö

da b

ö

r prisf

ö

r­slaget vara fastst

ä

llt vid tidpunkten f

ö

r kontrakts­teckningen, dvs den 15 feb. M

ö

jligheten d

ä

rtill f

ö

r­sv

å

ras ytterligare om sockerbets

ö

verl

ä

ggningarna sam­ordnas med 

ö

vriga gr

ö

dor. Arealen m

å

ste vara fast­st

ä

lld senast i b

ö

rjan av mars d

å

arbetet med areal­tilldelningen till de enskilda odlarna inleds. Om arealen d

å

 inte 

ä

r k

ä

nd f

ö

religger risk f

ö

r f

ö

rsenad s

å

dd med synnerligen olyckliga konsekvenser f

ö

r sk

ö

rdeutfallet. I vissa l

ä

gen kan en koppling f

ö

re­ligga mellan areal och betpris, dvs b

å

da m

å

ste be­st

ä

mmas samtidigt. I en s

å

dan situation kan 

ö

ver­l

ä

ggningarna dra ut p

å

 tiden redan vid nuvarande f

ö

r­handlingsordning och en samordning med 

ö

vriga gr

ö

dor skulle sannolikt ytterligare f

ö

rsena proceduren. I 

ö

vrigt f

å

r vi h

ä

nvisa till v

å

rt brev till jordbruks­ministern 1987-08-19 ang tidpunkten f

ö

r 

ö

verl

ä

gg­ningar om sockern

ä

ringens villkor.

Med h

ä

nsyn till ovann

ä

mnda faktorer kan vi inte bi­tr

ä

da jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag avseende de framtida formerna f

ö

r socker

ö

verl

ä

ggningarna.

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 2

SVERIGES BETODLARES CENTRALFORENING

78

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 2

Bilaga 4

p Sockerbolaget

ie'e'en5

Datjm

BG/gn

1988-02-02

Statens Jordbruksn

ä

mnd 552 82 J

Ö

NK

Ö

PING

F

ö

rhandlingsuppdrag socker

I regeringens uppdrag 

å

t statens jordbruksn

ä

mnd ang

å

ende utformningen av prisregleringen p

å

 sockerbetor och socker f

ö

r tiden 1 juli 1988 - 30 juni 1989 anges att de s k prisstoppsreglerna skall till

ä

mpas. Fr

å

n Sockerbolagets sida kan vi inte acceptera dessa f

ö

ruts

ä

ttningar och sk

ä

len till detta 

ä

r bl a f

ö

ljande:

1.   Sockerverksamheten i bolaget best

å

r av en prisreglerad och en pris-

ö

vervakad del. F

ö

r den pris

ö

vervakade delen har till

ä

mpats de regler

ang

å

ende allm

ä

nt prisstopp som g

ä

llt enligt regeringens beslut 30

januari 1987. F

ö

r den prisreglerade delen g

ä

ller prisstopp under

varje regleringsperiod. F n har s

å

ledes ett pris p

å

 socker fast­

st

ä

llts av,-riksdagen f

ö

r perioden 1 juli 1987 - 30 juni 1988 (f

ö

r

ö

vrigt innebar priset fr o m 1 juli 1987 en priss

ä

nkning).

Sockerbolaget har s

å

ledes aldrig m

ö

jlighet att kompensera sig f

ö

r h

ö

jda kostnader inom den reglerade delen p

å

samma s

ä

tt som andra f

ö

retag i tider d

å

allm

ä

nt prisstopp inte g

ä

ller.

2.

De f

ö

rest

å

ende 

ö

verl

ä

ggningarna g

ä

ller sockerpriset fr

ä

n 1 juli 1988 medan prisstoppet successivt avvecklats f

ö

r andra f

ö

retag sedan ut-f

ä

.stelser om priss

ä

ttningen gjorts till och med utg

å

ngen av januari 1988.

3.

En till

ä

mpning av prisstoppsreglerna inneb

ä

r 

ä

ven att de hittills­varande "principerna f

ö

r Sockerbolagets kostnadskompensation inom ramen f

ö

r sockerregleringsavtalet" inte l

ä

ngre ligger till grund f

ö

r

ö

verl

ä

ggningarna, vilket strider mot vad parterna kommit 

ö

verens om. F

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r

ö

verl

ä

ggningarna har s

å

ledes f

ö

r

ä

ndrats, eftersom det g

ä

llande regelverket 

å

sidosatts.

79

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 2

4.  Sockerbolaget erh

å

ller kostnadskompensation i efterhand. F

ö

r den period, f

ö

r vilken Sockerbolagets kompensation nu skall 

ö

verens­kommas genom ett nytt pris fr

å

n 1 juli 1988 har riksdagen best

ä

mt att samtliga sockerbruk skall vara i drift. Detta har inneburit att Sockerbolaget inte haft m

ö

jlighet till den kostnadsanpassning som en strukturrationalisering skulle inneburit utan tv

ä

rtom tvingats till h

ö

gre kostnader. Mot denna bakgrund kan en till

ä

mpning av pris­stoppsreglerna inte anses relevant. Dessutom f

ö

ruts

ä

tts i uppdraget att samtliga bruk skall vara i drift 

ä

ven under den kommande perioden.

Med h

ä

nvisning till ovanst

å

ende synpunkter anh

å

ller vi att statens jordbruksn

ä

mnd tar upp diskussioner med regeringen s

ä

att en justering av f

ö

rhandlingsuppdraget betr

ä

ffande till

ä

mpningen av prisstoppsreglerna 

å

stadkommes.

Med v

ä

nlig h

ä

lsning

SOCKERBOLAGET AB

Bertil Jarblom Verxst direkt

ö

r

Kopia: Jordbruksdepartementet

80

Bilaga 5      Prop. 1987/88: 165 Bilaga 2

s

ä

rskilt yttrande av Eskil[REDACTED_EFTERNAMN] och Viggo Fringel

I regeringens direktiv till jordbruksn

ä

mnden ang

å

onde f

ö

rhandlingarna f

ö

r sockerbetor och socker h

ä

nvi.'5as till det under 1987 g

ä

llande allm

ä

nna prisstoppet. T direktiven anges betr

ä

ffande prisstoppet att "mot­svarande riktlinjer som g

ä

llt f

ö

r priss

ä

ttningen i allm

ä

nhet b

ö

r till

ä

mpas ocks

å

f

ö

r jordbcuksreglerade produkter". Vi vill h

ä

r redovisa v

å

r syn i denna fr

å

ga.

Regeringen beslutade den 30 januari 1987 om ett all­m

ä

nt prisstopp. Prisstoppet och de med anledning av prisstoppet gjorda utf

ä

stelserna har sedan dess successivt avvecklats och helt upph

ö

rt fr

å

n den 31 januari 1988. Prisstoppet och gjorda utf

ä

stelsei: innebar f

ö

r f

ö

retag utanf

ö

r jordbruksregleringeri att prish

ö

jningar fick ske med vad som motiverades av intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar. F

ö

r l

ö

nekostnads

ö

kningar g

ä

llde d

ä

rvid s

ä

rskilda regler med maximerat procent­tal och produktivitetsavdrag. Da prisstoppet och de utf

ä

stelser som f

ö

retagen gjort ang

å

ende priss

ä

tt­ningen nu har upph

ö

rt att g

ä

lla, finns inga formella hinder ang

å

ende f

ö

retagens m

ö

jligheter att via priserna nu kompensera sig f

ö

r kostnads

ö

kningar.

F

ö

retagen utanf

ö

r jordbruksregleringen kan i tider utan prisstopp till fullo kompensera sig f

ö

r kost­nads

ö

kningar samt 

ä

ven i 

ö

vrigt anpassa priserna efter kostnads- och marknadssituationen.

Jordbruksregleringon inneb

ä

r att priserna 

ä

r fast­lagda under avtalsperioden. De m

ä

tmetoder och den praxis som hittills g

ä

llt har inneburit att det fast­st

ä

llda kostnadskompensationsbeloppet inte 

ä

ndrats i efterhand s

å

vida inte detta s

ä

rskilt angetts i avta­let. I praktiken inneb

ä

r detta att den kostnadskom­pensation som ges under en avtalsperiod 

ä

ven kommer att g

ä

lla framgent.

F

ö

r att samma behandling av f

ö

retagen inom och utom jordbruksregleringen skall ske m

å

ste f

ö

retagen inom jordbruksregleringen f

å

r

ä

tt att p

å

 samma s

ä

tt som 

ö

vriga f

ö

retag h

ö

ja priserna i syfte att kompensera kostnads

ö

kningarna till fullo. Niv

ä

beloppet m

å

ste s

å

lunda inkludera samtliga kostnads

ö

kningar. I vissa situationer kan dock t ex tidpunkten f

ö

r prish

ö

j­ningarna p

å

verkas men inte r

ä

tten att erh

å

lla t

ä

ck­ning f

ö

r kostnaderna. Skulle beloppet till de jord-bruksreglerade f

ö

retagen p

å

verkas av skrivningar i direktiven p

å

 s

å

 s

ä

tt att inte full kompensation ges s

ä

tts de jordbruksreglerade f

ö

retagen i en s

ä

mre situation 

ä

n 

ö

vriga f

ö

retag. Detta st

å

r i s

å

 fall i strid med direktivens skrivning om "motsvarande rikt­linjer som g

ä

llt i allm

ä

nhet b

ö

r till

ä

mpas ocks

å

f

ö

r jordbruksreglerade produkter".

vi vill ocks

å

kommentera jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till ers

ä

ttning f

ö

r betodlarna. F

ö

rslaget inneb

ä

r att betodlarna inte erh

å

ller full kostnadskompensation. Dessutom erh

å

lls inget belopp f

ö

r inkomstf

ö

ljsamhet. Enligt ber

ä

kningsunderlaget 

ö

kade kostnaderna i bet­odlingen med 23,5 Mkr. H

ö

jda sociala avgifter med­f

ö

rde vidare kostnader om 0,15 Mkt. Vi finner det otillfredsst

ä

llande att jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag inte ens ger t

ä

ckning f

ö

r 

ö

kade kostnader inom od­lingen. Priss

ä

ttningen borde enligt v

å

r uppfattning avv

ä

gas s

å

 att betodlingen f

å

r t

ä

ckning f

ö

r kostnads­

ö

kningen samt f

å

r del av den allm

ä

nna inkomstutveck­lingen som tillkommet andra gruppet i samh

ä

llet. Det kan enligt v

å

t uppfattning inte vara rimligt att en grupp skall st

å

 tillbaka. Vi vill i detta sammanhang ocks

å

 etinta om att f

ö

rta 

å

rets gjotdes ett schablon­avdrag om 20 Mkt fr

å

n den framr

ä

knade ers

ä

ttningen till betodlarna. 

Ä

ven detta fann vi helt otimligt.

Prop. 1987/88: 165 Bilaga 2

Stockholm  den   2  mats   1988

I   //

n C.- f 4

IJ Uvd'lC>6-'

NorstedtsTryckeri, Stockholm 1988

82