Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1985/86: 178

med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1985

Skr. 1985/86: 178

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 22 maj 1986 saml överlämnar en i utdraget angiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten är 1985.

Pä regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 178

Utrikesdepartementet

Skr. 1985/86:178

Utdrag ur protokoll vid regeringssammaniräde den 22 maj 1986

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Lund­kvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1985

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av statsmakterna.

Tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel regleras genom lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och förordningen (1983: 1036) i samma ämne. Båda författningarna trädde i kraft den I januari 1984. Lagen ersatte därvid äldre lagsliftning, ursprungli­gen frän år 1935.

I lagen föreskrivs all tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för atl försälja, utbjuda mot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel. Regeringen fär förena tillståndet med villkor samt med kontroll- och ordningsbestämmelser.

För att möjliggöra kontroll av tillverkning och försäljning av krigsmate­riel inrättades år 1935 krigsmaterielinspektionen (KMI), som finns inom utrikesdepartementets handelsavdelning. Som etl led i kontrollarbetet är berörda företag skyldiga att till KMI avge deklarationer rörande tillverk­ning resp. försäljning av krigsmateriel.

Statliga myndigheter såsom Affärsverket FFV står inte under KMLs kontroll och har ingen redovisningsskyldighet. KMI får ändock årligen uppgifter om de statliga tillverkarnas export.

På grundval av uppgifterna från de privata och statliga förelagen upprät­tar KMI statisfik. Delta sker årsvis. Arbetet med statistiken är med hittills­varande rutiner slutfört fyra till fem månader efter kalenderårels slut. Vid övergången till automatisk databehandling kommer liden att kunna förkor­tas.

I Sverige råder sedan länge etl generellt förbud mot export av krigsma­teriel. Regeringen kan dock medge undantag (dispens) från förbudet, Atl en viss utförsel på detta säll tilläts har sin grund i vår säkerhetspolitik och den därav betingade nödvändigheten av att kunna upprätthålla en hög självförsörjningsgrad med avseende på krigsmateriel.

Reglerna om krigsmalerielexporl återfinns i lagen (1982:513) om förbud mol   utförsel   av   krigsmateriel,    m, m.    och   dithörande   förordning

(1982: 1062), Båda författningarna trädde i kraft den 1 januari 1983,

Skr. 1985/86: 178

Genom utförsellagen krävs sålunda tillstånd till utförsel av varor som utgör krigsmateriel. Bestämmelser om vad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillstånd krävs också för tillverkare av krigsmateriel att till någon utom riket upplåta eller överiåta tillverk-ningsrälligheler m,m, till materielen. Vidare krävs tillstånd att inom riket bedriva militärt inriktad utbildning av utländska medborgare,

Beslul i ärenden rörande dispens från utförselförbudet fattas som nyss sagts av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI, Nära samråd sker därvid med utrikesdepartementets politiska avdelning, försvarsdeparte­mentet och i vissa fall med industridepartementet. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller inte är av större vikt har utrikeshan­delsministern bemyndigats atl fatta dispensbesluten.

Riksdagen har år 1971 (prop. 1971:146, UU 21, rskr, 343) fastslagit och sedermera genom godkännandet av proposition med förslag lill lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m, m, bekräftat de rikllinjer som skall ligga till grund för tillståndsprövningen (prop, 1981/82: 196, UU 26, rskr, 345),

Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell ka­raktär och tillslåndsprövningen innebär ofta en synneriigen grannlaga upp­gift. Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillslåndsprövningen så att alla svårigheter i tillämpningen kan undanröjas. Det är därför naturligt att prövningen av de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen (RF) skall regeringen i utrikesärenden av störte vikt överiägga med uirikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärenden rörande krigsmateriej är av den arten att över­läggning med nämnden erfordras. Även om inte sådana överläggningar behövs, har del likväl ansetts önskvärt att prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredare förankring än i regeringen. Riksdagen be­slutade år 1984 på grundval av propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmalerielexporl atl en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85:5, rskr, 61).

Nämnden, som består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sin verksamhet i febmari 1985. Den har under året hållit åtta sammanträden. Enligt sin instruktion har nämnden till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kal­lelse av krigsmaterielinspeklören som också leder sammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet till det föredragande slatsrådet.

Nämndens tillkomst har inneburit alt omfattningen av de ärenden som görs till föremål för ökat samråd har breddats och att uirikesnämnden kunnat avlastas vissa ärenden, dock självfallet inte sådana som regeringen enligt grundlagen har att överiägga med uirikesnämnden om. Genom de relativt täta, regelbundna sammanträdena får den rådgivande nämndens ledamöter också en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av de frågor som rör krigsmaterielexport.

I nyssnämnda proposition uttalade regeringen även sin avsikt att varje år

lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.

ti    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 178

Rättelse: S, 10 rad 4 (Bangladesh) i tabell vänsterspalt Tillkommer: 11 188

Härigenom skulle riksdagen förses med en samlad information om krigs-      Skr. 1985/86: 178 materielexporten samtidigt som underlag skulle ges för en breddning av den allmänna debatten,

I enlighet härmed förelade regeringen år 1985 riksdagen en skrivelse (1984/85: 223) med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten un­der år 1984, Inom KMI har nu utarbetats en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten under år 1985, Redogörelsen bör fogas lill protokol­let i detta ärende som bilaga.

Av den statistiska redovisningen framgår bl, a. att den svenska exporten av krigsmateriel under år 1985 uppgick till 2 137,4 milj, kr. mot 2 177,9 milj. kr. under år 1984. Det innebär räknat i 1968 års priser en minskning med 7,8%. Krigsmalerielexportens andel av den totala exporten utgjorde 0,82% mot 0,90% för år 1984.

Sedd över liden ligger den svenska krigsmaterielexporten på en stabil nivå, omkring en procent av Sveriges totala export.

Vad gäller krigsmalerielexportens geografiska spridning kan konstateras att Sverige under lång tid har sålt krigsmateriel till ett fyrtiotal länder. Uppdelade på regioner dominerar Västeuropa med cirka hälften av värdet av leveranserna. Under år 1985 har de nordiska länderna mottagit en störte del av exporten till de västeuropeiska länderna än tidigare.

När del gäller värdet av krigsmalerielexportens fördelning pä olika hu­vudområden är vapen och ammunition den dominerande kategorin. Denna kategori omfattar ett rikt register av den vapen- och ammunitionslillverk-ning som förekommer i Sverige. Även krut- och sprängämnen samt "övrig materiel", vilken innefattar bl.a. elektronisk apparatur, är betydelsefulla exportvaror på den västeuropeiska marknaden.

En hög självförsörjningsgrad när det gäller försvarsmateriel ingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. På viktiga försvarsmate-rielområden måste därför Sverige ha en inhemsk produktionskapacitet. Härom råder en bred enighet. Det svenska försvaret är emellertid en alllför liten avnämare för atl den inhemska industrin skall kunna få den bredd och effektivitet som är nödvändig. De svenska försvarsbeställningarna kan exempelvis i regel inte ge kontinuitet i produktionen. Vi måste därför tillåta en export av försvarsmateriel från Sverige för att kunna hålla uppe produktionskapaciteten och den tekniska utvecklingsnivån. Även härom råder en bred politisk enighet.

Men villkoret år att delta sker med en betydande restriktivitet och i enlighet med de riktlinjer som riksdagen har uppställt.

Allvarliga misstankar har riktats mot alt en del krigsmaterielleveranser från Sverige inte skett i enlighet med gällande bestämmelser. Sedan en längre tid utreds dessa misstankar av polis- och tullmyndigheter. Denna förundersökning pågår fortfarande.

Under år 1985 har regeringen tillkallat en särskild utredare med uppgift att företa en kartläggning och genomgång av svensk utlandsverksamhet på krigsmaterielområdet (UD 1985:03, Dir. 1985: 28). Till ulredare har förord­nats landshövdingen i Södermanlands län, Bengt[REDACTED_EFTERNAMN].

Inom utrikesdepartementets handelsavdelning görs vidare en intern ge­

nomgång av KMLs kontroll- och handläggningsmtiner m. m.

,

När resultaten av de pågående utredningarna föreligger kommer jag all     Skr. 1985/86: 178 redovisa de ålgärder som kan visa sig vara påkallade. Del är som regering­en tidigare framhållit ett oeftergivligt krav att företagen respekterar och följer den lagstiftning och de regler för vapenexporten som skärptes sä sent som år 1983,

Jag hemställer all regeringen

dels bereder riksdagen lillfälle alt la del av vad jag har anföri i det föregående,

dds till riksdagen överlämnar redogörelsen för den svenska krigsmate­rielexporten år 1985,

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemställan.

Bilaga     Skr. 1985/86: 178

Svensk krigsmaterielexport år 1985

Allmän bakgrund

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer noga utvecklingen av den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel. De företag som har lillslånd atl bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet - för närvarande omkring 120 stycken, varav ett sextiotal är aktiva - är skyl­diga atl lämna uppgifter i olika hänseenden till KMI. Detta material jämte uppgifter som inspektionen tar fram på annal sätt analyseras och bearbetas inom KMI. Den statistik som därvid tas fram presenteras för regeringen i inspektionens årsberättelse som normalt avlämnas under juni månad. I propositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmalerielexporl uttalade regeringen sin avsikt all varje år lämna riks­dagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. I regeringens skrivelse (1984/85:223) med redogörelse för den svenska krigsmaterielex­porten år 1984 gavs riksdagen för första gången tillfälle att ta del av KMLs statistik i enlighet med intentionerna i ovannämnda proposition. Förelig­gande promemoria redogör för den svenska krigsmaterielexporten år 1985.

Utförseltillstånd

I budgetpropositionen lämnar utrikesdepartementet varje år uppgifl om värdet av de utförsellillslånd som har utfärdals under föregående kalen­derår.

Antalet inkomna ulförselärenden har under senare år legal mellan 1 500 och 2000. Den övervägande delen av dessa har gällt utförsel av enstaka vapen och annan krigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförseltill­stånd fallas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel i störte omfattning eller inte är av större vikt fär det statsråd som har lill uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel meddela sådant tillslånd. Som framgår av tabell 1 har ca 97% av värdel av krigsmaterielexporten skett efter regeringsbeslut.

Tabell 1. Utförseltillstånd (försäljningar) av krigsmateriel under åren 1981 1985.

År

Totalt värde

Härav reg.

% av total-

Antal

mkr.

beslut mkr.

värdet

reg,beslut

1981

1541,3

1 445,7

94

166

1982

1930,9

1838,6

95

178

1983

2017,3

1915,6

95

153

1984

2241,1

2145,4

96

204

1985

3 120,1

3030,4

97

182

Av tabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljade utförseltillstånd ökat med 30,9% under år 1985, vilket omräknat lill 1968 års priser innebär en ökning med 176,2 milj. kr. Under samma tid ökade exporttillslånden lill de nordiska länderna och de neutrala staterna i Euro-

pa med 196,8 milj. kr. Värdet i fasta priser av beviljade utförseltillstånd till     Skr. 1985/86: 178 länder i den övriga världen minskade således med 3,6% under år 1985 jämfört med året innan. Det bör dock påpekas att ulförseltillstånden ofta täcker en annan och längre fidsperiod än den till vilken tabelluppgifterna hänför sig.

Tabell 2. Utförseltillstånd (försäljningar) av krigsmateriel under åren 1981 1985 i löpande priser och i 1968 års prisnivå jämte den procentuella volymförändringen.

År

Värde i

löpande

Värde

i 1968 års

Volymförändring

priser mkr.

priser i

mkr.

%

1981

1541,3

524,2

-30,5

1982

1 930,9

585,1

-1-11,6

1983

2017,3

540,8

- 7,5

1984

2241,1

570,2

+ 5,4

1985

3 120,1

746.4

-1-30,9

' Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindex för verkstadsprodukter använts.

Faktiska leveranser

Det förekommer många olika uppgifter om del årliga värdet av svensk krigsmaterielexport. KMLs statistik gmndar sig på de uppgifter inspektio­nen tar in direkl från varje exportföretag rörande värdet av levererad materiel.

Tabell 3 visar värdet i miljoner kronor av svensk krigsmaterielexport under den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala export.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 19761985 i löpande priser och 1968 års prisnivå, m. m.

År

Sveriges

Krigsmaterielexport

export

löpande

andel av

1968 års

volymför-

mkr.

priser

total-

priser

ändring

mkr.

exporten %

mkr.

%

1976

80195

502

0,62

266

-15,5

1977

85680

695

0,82

338

+ 27,1

1978

98161

905

0,92

395

-1-16,8

1979

118030

1671

1,41

677

-1-71,4

1980

130800

2078

1,59

775

-1-14,5

1981

144523

1697

1,17

577

-25,5

1982

167975

1588

0,95

481

-16,6

1983

210310

1658

0,79

444

- 7,7

1984

242 500

2178

0,90

554

-1-24,8

1985

259985

2137

0,82

511

- 7,8

 Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindex för verkstadsprodukter använts,

Krigsmaterielens andel av vår lolala export för år 1985 uppgår till 0,82%, dvs. en minskning i förhållande till 1984 års siffror. Andelen för är 1985 ligger under genomsnittssiffran för den redovisade tioårsperioden som är 1,0%.

Som allfid gäller att förändringar från etl år till ell annat inte ger underlag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Av tabel­len framgår dock atl den svenska krigsmaterielexporten, sedd över liden, ligger på en stabil nivå, omkring en procent av Sveriges totala export.

En jämförelse av tabellerna 1. 2 och 3 visar alt del sammantagna värdet av beviljade utförsellillslånd under elt är kan skilja sig avsevärl från värdel av faktiska leveranser under samma är.

Skr. 1985/86: 178

Krigsmaterielens fördelning

Huvudområdet vapen och ammunition dominerar den svenska krigsmate­rielexporten. Förär 1985 svarar detta område för 70%. Genomsnittssiffran för de fem närmaste föregående åren är knappt 75%. Orsaken till den minskade andelen för vapen och ammunition beror på den kraftigt ökade försäljningen inom områdena pansrade fordon och militära luftfartyg. För­säljningen av krut- och sprängämnen har däremot halverats. Fördelningen framgår av tabell 4,

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i mkr. under åren 1976-1985 fördelat på sex olika huvudområden

Vapen  och  ammunition  (inkl.  för

1976

1977

1978

1979

a)

jakt och sport)

225.4

340.8

638,8

1 114,3

b)

Krut- och sprängämnen samt vissa

tändmedel (inkl, för civilt bruk)

35,6

32,4

45,1

39,7

c)

Pansrade fordon jämte utrustning

23,8

21.8

3,6

0,7

d)

Krigsfartyg jämte utrustning

-

-

-

326,1

e)

Militära luftfartyg och delar därtill

samt fallskärmar

110,3

82,9

27,8

50,2

0

Övrig materiel

107,3

217,5

189,8

140,4

Summa

502,4

695,4

905,1

1671,4

Vapen och ammunition (inkl, för jakt

och sport)

1980

1981

1982

a)

1 588,0

1364,1

1 156,1

b)

Krut- och sprängämnen samt vissa

tändmedel

(inkl, för civilt bruk)

44,9

53,0

103.1

c)

Pansrade fordon jämte utrustning

9,6

6,7

7,4

d)

Krigsfartyg jämte utrustning

101,2

-

-

e)

Militära luftfartyg och delar därtill

samt fall-

skärmar

35.8

30,2

62,9

f)

Övrig materiel

298.4

243,0

258.2

Summa

2077,9

1697,0

1587,7

Vapen och ammunition (inkl, för jakt och sport)

1983

1984

1985

a)

1 151,1

1 640,7

1 490,3

b)

Krut- och sprängämnen samt vissa

tändmedel

(inkl, för civilt bruk)

117,8

137.0

68,3

c)

Pansrade fordon jämte utrustning

6,5

1.2

87,7

d)

Krigsfartyg jämte utrustning

-

-

-

e)

Militära luftfartyg och delar därtill

samt fall-

skärmar

51,8

101.9

167,8

f)

Övrig materiel

330,9

297.2

323.3

Summa

1658,1

2178,0

2137,4

Kategorin övrig materiel omfattar bl.a. övningsmateriel, radar, under-     Skr. 1985/86: 178 hälls- och lillverkningsutmstning samt - en växande andel - elektronik.

Geografisk spridning

Den i föregående tabeller redovisade totala omfattningen av krigsmateriel­exporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i föl­jande sammanställningar av exportens fördelning, dels på skilda regioner under den senaste tioårsperioden och dels på enskilda länder under år 1985.

Tabell 5. Krigsmalerielexportens fördelning på regioner i procent av värdet under åren 1976-1985.

1976

1977

1978

1979

1980

Europa (väst)

79

68

54

56

55

Nordamerika

3

5

2

2

1

Sydamerika

1

2

5

2

6

Asien

15

25

36

39

27

Afrika

2

0

3

1

10

Oceanien

0

0

0

0

1

Europa (öst)

0

0

0

0

0

Antal länder

39

37

38

39

43

1981

1982

1983

1984

1985

Europa (väst)'

62

52

48

50

50

Nordamerika

1

8

7

7

8

Sydamerika

0

0

2

8

8

Asien

33

32

30

19

27

Afrika

2

6

12

15

5

Oceanien

1

2

1

1

2

Europa (öst)

0

0

0

0

0

Antal länder

37

43

41

42

40

' Västeuropa plus Jugoslavien,

Av tabell 5 framgår alt fördelningen mellan de olika regionerna i stort sett är oförändrad sedan år 1984 med undanlag för Asien, som ökat sin andel med åtta procentenheter, och för Afrika, vars andel minskat med tio procentenheter. Dessa två regioners andelar av krigsmaterielexporten för år 1985 ansluter väl till genomsnittet för den redovisade tioårsperioden. Tabellen i sin helhet visar att tämligen starka fluktuationer kan förekomma vid en jämförelse mellan två enstaka år. Del är således inte möjligt alt dra några säkra slutsatser om tendenser vid en sådan jämförelse.

92 395

(123 641)

35 494

(35 255)

32 211

(26848)

11 188

(-)

2 695

(1855)

89088

(44941)

74 773

(32310)

86739

(85 045)

335623

(108840)

4050

(24927)

29 376

(55 120)

1250

(-)

23053

(564)

169

(34)

77 528

(53986)

26798

(69072)

5244

(13103)

20

(75)

18177

(298325)

37 074

(39085)

85 164

(39357)

106 138

(63 742)

22 308

(12975)

10998

(-)

94962

(293 740)

251908

(135801)

3 183

(596)

4030

(6545)

19390

(113)

372

(4719)

710

(285)

69780

(16436)

307 516

(187926)

2039

(34 707)

112418

(182112)

86

(-)

91

(8)

5

(-)

35 112

(39916)

28 200

(75671)

213735S

(2177 926)

Tabell 6. Exporten i tkr. av krigsmateriel år 1985 fördelad på länder (inom parentes exporten år 1984).

Amerikas Förenta Stater

Argentina

Australien

Bangladesh

Belgien

Brasilien

Canada

Danmark

Finland

Frankrike

Förbundsrepubliken Tyskland

Ghana

Grekland

Hongkong

Indien

Indonesien

Irland

Island

Italien

Japan

Jugoslavien

Malaysia

Nederländerna

Nepal

Nigeria

Norge

Nya Zeeland

Pakistan

Peru

Portugal

Rumänien

Schweiz

Singapore

Spanien

Storbritannien

Tjeckoslovakien

Tyska Demokratiska Republiken

Ungern

Yenezuela

Österrike

Summa

Skr. 1985/86: 178

Under år 1985 omfattade exporten 40 länder mot 42 år 1984. Till länder med låga värden har exporten huvudsakligen bestått av enstaka vapen för jakt eller sport och ammunition till sådana vapen.

Exporten till de nordiska ländema har under år 1985 ökat betydligt som framgår av tabell 6. Sammanlagt är ökningen 345 milj. kr. Motsvarande ökning mellan åren 1983 och 1984 uppgick till 136 milj. kr. Genom dessa ökningar har Finland och Norge kommit att inta första resp. tredje plats bland de länder som är mottagare av svensk krigsmaterielexport. Andra länder i Västeuropa som visar en ökning av någon betydelse under år 1985 är Schweiz och Grekland medan exporten till Italien, Storbritannien och Österrike minskat under samma period.

För Nordamerikas vidkommande kan noteras atl exporten till Canada fördubblats medan den sjunkit fill USA.

Exporten till Sydamerika har i absolula tal ökat under år 1985. Här svarar Brasilien för den största ökningen. Exporten till denna region består i allt väsentligt av luftvärnsutmstning.

10

Av tabell 6 framgår vidare alt exporten till Asien ö'kat under år 1985. Skr. 1985/86: 178 Ökningen innefattar främst export till Singapore. Till Indonesien har ex­porten däremot minskat med nästan två tredjedelar. Utförseln lill detta land är elt fullföljande av åtaganden som hänger samman med tidigare luftvärnsförsäljningar. Vidare kan noteras atl det i denna region tillkommit två nya mottagarländer, nämligen Nepal och Bangladesh. Exporten lill den sistnämnda staten utgörs av materiel för bevakning av kust- och havsområ­den och lill Nepal av materiel av sådan typ som används av dess FN-styrka.

I Afrika intar Nigeria den dominerande ställningen inom regionen. Ex­porten dit har dock minskat lill en tredjedel av värdet för är 1984. Såvitt avser Ghana utgörs den levererade materielen av utrustning för marin bevakning.

Försäljning av tillverkningsrättigheter m. m.

Under år 1985 har regeringen i tre fall lämnat lillslånd lill upplåtelse av fillverkningsrältigheter utom riket. Dessa gäller för tillverkning i Danmark, Grekland och Norge. Prövningen av ärenden rörande licenser sker pä samma sätl som när det gäller export av materielen som sådan. Förutom den prövning som föregår varje tillslånd till export av krigsmateriel, görs en genomgäng av relevanta delar av licensavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frågor rörande licensens omfattning, dess utsträckning i tiden, reexportklausuler m. m.

Större exporterande företag

Det finns för närvarande ca 50 exportörer av krigsmateriel i Sverige. Av dessa är ca 15 mindre företag med tillslånd att handla med jakt- och sportskyttevapen. Tillsammans exporterade dessa förelag för 1,5 milj. kr. under år 1985. Under samma tid exporterade 18 företag för mer än 1 milj. kr. vardera.

De främsta exportföretagen är AB Bofors och Affärsverket FFV. Bofors är det ojämförligt största. Tillsammans svarade de två företagen för 66% av den svenska krigsmaterielexporten under år 1985. Tidigare har under en rad av år andelen för Bofors och FFV varit ca 80%. Philips Elektronikin­dustrier AB kommer närmast efter dessa båda dominerande företag följt av försvarets materielverk. Dessa fyra exporterade för mer än 100 milj, kr, vardera, I intervallet mellan 50 och 100 milj, kr. återfinns fyra förelag, nämligen AB[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'>Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986