Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:158

Regeringens proposition 1979/80:158

om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning

beslulad den 27 mars 1980.

Regeringen föreslär riksdagen all antaga de förslag som har upplagils i bifogade uidrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

JAN-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 proposilionen läggs fram förslag lill ändringar i reglerna lör behörighet och urval för tillträde lill högskoleulbildning, I syfle all underiälla över­gången frän gymnasie- till högskolestudier föreslås atl principiellt ca en tredjedel av det lotala antalet nybörjarplatser vid en utbildningslinje garan­teras sökande med högst tre år gamla betyg över slutförd lärokurs i gymna­sieskolan. Övergångsvis föreslås 30 procenl av resp. kvotgrupperna I:s och ll:s platser tillsältas på enbari betygsmeriler. Det föreslås också all högst tre års arbetslivserfarenhet får tillgodoräknas. Den totala poängen för arbetslivserfarenhet föreslås bli sänkt till 1,7 poäng varvid de försia 15 månaderna skall ge 1,0 poäng och de resterande 21 månaderna 0,7 poäng. Vidare föreslås att föreningsarbete inte längre skall ge poäng. Slutligen anmäler föredraganden alt han avser alt föreslå regeringen vissa ändringar i fråga om tillgodoräknande av ämnesbetyg.

I    Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 158

Prop. 1979/80: 158

Uidrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1980-03-27

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Ullslen.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wikslröm.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]. Sö­der,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]. Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Pelri

Föredragande: slalsrådel Wikslröm

Proposition om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning

1  Inledning

1 prop. 1979/80; 100 (bil. 12 s. 362) anmälde jag min avsikt att åierkomma till regeringen med förslag i vissa frågor rörande tillträde till högskoleut­bildning att föreläggas riksdagen vid innevarande riksmöie. Jag tar nu upp dessa frågor.

Enligt riksdagens beslut är 1975 (prop. 1975:9, UbU 1975:17. rskr 1975:179) om reformering av högskoleutbildningen m.m. lillämpas fr. o. m. den I juli 1977 nya regler för lilllräde lill grundläggande högskole­utbildning.

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har i uppdrag atl följa och utvärdera högskolereformen. UHÄ har i skrivelser den 25 februari och den 24 mars 1980 föreslagit vissa ändringar i nu gällande tillträdesregler. 1 förstnämnda skrivelse redovisar UHÄ ocksä uppdrag rörande översyn av bestämmelserna för tillgodoräknande av föreningsmeriler. Skrivelserna bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga I och bilaga 2.

2   Föredragandens överväganden

2.1  Gällande ordning

Nu gällande regler om behörighet och urval grundas på riksdagens beslut våren 1975 (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179) om reformering av högskoleutbildningen m.m. och började tillämpas den I juli 1977. Till grund för regeringens förslag i propositionen läg elt omfallande utrednings-

Prop. 1979/80: 158

3

arbele, vad gäller här berörda frågor främsl av kompeienskommillén (KK) i betänkandet (SOU 1974: 71) Om behörighet och antagning till högskolan.

Dåvarande chefen för ulbildningsdeparlemenlel angav i den nyss nämnda proposilionen följande huvuduppgifter för reformarbetet i fråga om den högre utbildningen:

att yllerligare öka ulbildningens tillgänglighet, särskilt för andra slude-randegrupper än de traditionella, och därmed främja den sociala utjäm­ningen,

all bredda och differentiera det samlade utbildningsutbudet, särskilt med hänsyn till anknyiningen lill arbeismarknaden och förnyelsen av arbetslivet,

att demokratisera ulbildningens organisalion och anpassa dess verksam­hetsformer till en mer allsidig rekrytering av studerande.

Genom riksdagsbeslutel är 1975 fastställdes de allmänna riktlinjerna för tillämpningen av 1972 års principbeslut (prop. 1972:84, UbU 1972; 31, rskr 1972:240) rörande allmän behörighel för tilllräde till högskoleutbildning. Den som genomgått minst ivåårig linje med fullständiga studiekurser i gymnasieskolan, vari ingåtl minst två årskurser av vardera svenska och engelska, eller har molsvarande utbildning har allmän behörighet för högre sludier. Även den som uppnått 25 års älder och varit verksam i arbetslivet i minsl fyra är har allmän behörighel under förutsättning av kunskaper i engelska molsvarande tvä årskurser i gymnasieskolan.

De allmänna behörighetskraven och särskilda förkunskapskrav uppsläll­da för viss ulbildningslinje avses lillsammans uttrycka kraven för att stu­dierna på linjen skall kunna genomföras på ell fulll liilfredsslällande sätl. De särskilda behörighetsvillkoren för en allmän utbildningslinje fastställs, om inle regeringen föreskriver annat, av universitets- och högskoleämbe­tet (UHÄ), skolöverstyrelsen (SÖ) eller slyrelsen för Sveriges lantbruks­universitet. De krav som uppställs skall ulformas som krav på sådana kunskaper i ämnet som moisvarar en eller fiera årskurser på någon linje i gymnasieskolan. Vidare krävs för särskild behörighel betyget 3 i ämnet eller, om kravet avser två eller tre ämnen, etl betygsmedelvärde om 3,0 i dessa. Om för särskild behörighet kunskaper krävs i fier än tre ämnen, skall medelvärdet 3,0 uppfyllas antingen för samtliga ämnen eller i var och en av grupper om minsl två av dessa ämnen.

Då antalet behöriga sökande till en utbildning är större än anlalet till­gängliga platser görs etl urval.

Del urvalssyslem som - för flertalet allmänna ulbildningslinjer - inför­des är 1977 grundas pä en indelning av de sökande i fyra kvolgrupper. Till en grupp förs sökande med tre- eller fyraårig gymnasieskoleulbildning (kvotgrupp 1), lill en grupp sökande med ivåårig gymnasieskoleutbildning (kvotgrupp 11), till en grupp sökande med folkhögskoleutbildning (kvot­grupp 111) saml till en grupp sökande som uppnåll 25 års ålder och varil verksamma i arbetslivet minst fyra år saml övriga sökande som ej förs lill

Prop. 1979/80: 158

4

de tre första grupperna (kvotgrupp 

IV). 

Utanför kvotgrupperna avsäits viss andel av platserna för sökande med utländsk förutbildning.

1 urvalssystemel merilvärderas såväl betyg eller resultat av högskole­prov som arbetslivserfarenhet. Fördelning av studieplatserna mellan kvot­grupperna sker genom proportionell kvotering - dvs. varje kvotgrupp tilldelas utbildningsplatser i förhållande lill det antal behöriga sökande som hänförs till kvotgruppen.

Betygspoäng beräknas såsom medelvärdet av de belyg som ingår i sökandens avgångsbetyg. Den maximala betygspoängen är fem. För en sökande som har fier än tio betyg som skall medräknas i belygsmedelvär-del bestämmes delta bl.a. ulan atl hänsyn las till de tvä lägsta betygen. Arbetslivserfarenhet om fem år ger maximalt 2,0 poäng. Även arbelslivser­farenhel som har förvärvals i föreningslivet meritvärderas och ger maxi­malt 1,0 poäng för uppdrag om fyra år. Maximalt ger arbetslivserfarenhet och föreningsmeriler 2,5 poäng.

Till 20 procenl av platserna inom kvolgrupperna I och 11 görs urvalet på enbari betygsmeriter. Till övriga platser i grupperna I och 

II 

görs urvalet på den sammanlagda poängen för betyg och arbetslivserfarenhet. Inom kvotgrupp III görs urvalet på den sammanlagda poängen för studieom­döme från folkhögskola och arbetslivserfarenhet. Urvalet i kvotgrupp 

IV 

görs pä den sammanlagda poängen för högskoleprov och arbetslivserfaren­het. Till 50 procent av utbildningsplatserna i kvotgrupp 

IV 

har sökande som endast är behöriga i denna grupp förelräde.

Vid urval till enstaka kurs får antagningsmyndigheten med förtur anta behöriga sökande efter bedömning av varje sökandes behov av utbildning­en, tidigare utbildning och yrkesverksamhet. Myndighelen bestämmer hur många sökande som skall antas i denna ordning. Därefter fördelas de behöriga sökande i tre grupper, nämligen: behöriga sökande som har minst tvåårig högskoleutbildning, behöriga sökande som ej har minst tvåårig högskoleutbildning men som har minst 15 månaders arbetslivserfarenhet samt övriga behöriga sökande. Utbildningsplatserna fördelas mellan grup­perna i förhållande till antalet behöriga sökande i varje grupp. Vid fördel­ning av utbildningsplatserna inom en grupp bestäms företrädet mellan de sökande på sådant sätt atl som studerande i första hand skall antas den sökande som antingen har ansökt om plals endast vid ifrågavarande kurs eller som i sin ansökan har angivit kursen som det första av två eller flera alternativ. Därefter antas den sökande som i sin ansökan har angivit kursen som ett tidigare alternativ än övriga sökande har gjort. Om sökande inle kan särskiljas enligt dessa föreskrifter antas sökande efter lottning.

2.2 Behov av översyn och ändringar

Ända sedan kompetensutredningen för tio år sedan lade fram sitt betän­kande (SOU 1970; 21) Vägar till högre utbildning, i vilket grunderna till de

Prop. 1979/80:158

5

nuvarande behörighetsreglerna presenterades, har debatten om behörighet för och urval lill högskoleutbildning varil livlig. Särskilt iniensiv har den varit sedan de nya behörighels- och urvalsreglerna trädde i kraft den I juli 1977. Det ligger i sakens natur atl ändringar av sådana regler vilka direkl påverkar olika gruppers möjligheter att välja mellan studier och annan verksamhet väcker uppmärksamhet. Elt syfte med de nya reglerna är alt bidra till en mera allsidig rekrytering av sluderande till högskolan. Efler­som många utbildningsvägar inom högskolan har en - delvis siarkt -begränsad kapacitet i förhållande till eflerfrågan, blir en konsekvens själv­fallet att grupper som lidigare har varil praktiskt tagel ensamma om all konkurrera om utbildningsplatserna nu fått minskade möjligheter i konkur­rensen. Det är just detta resultat av högskolereformen som livligast har diskuterats. Debatten har därvid fokuserats på begränsningen av möjlighe­terna alt gå över direkl från gymnasieskoleutbildning till högskoleulbild­ning, betygsmeriternas vägning mol arbelslivsmeriter inklusive förenings­meriter, den förändrade åldersstrukturen bland nybörjarna på vissa utbild­ningslinjer samt nivån på och omfattningen av de särskilda förkunskaps­kraven.

Lät mig först konstatera att debatten om och erfarenheterna av behö­righets- och urvalsreglerna för högskolan inte ger anledning att ompröva de grundläggande principerna för dessa. För det försia rör debatten och de redovisade erfarenheterna endast en del av högskolan, nämligen de ulbild­ningslinjer till vilka anlagning sker enligt de nya behörighets- och urvals­reglerna. För det andra, vilket UHÅ också betonar, har de nya bestämmel­serna varit i kraft så kort tid att något underlag som skulle ge anledning till djupgående ändringar av de principiella grunderna för behörighets- och urvalsreglerna ännu inte föreligger. UHÄ framhåller också atl en mer genomgripande prövning av tillträdesreglerna bör aklualiseras först när gymnasieutredningen (U 1976:10) har slutfört sitt arbele. Det blir då, enligt UHÄ, möjligt att grunda övervägandena på nya förutsättningar rörande belyg som urvalsgrund för tillträde till högskoleutbildning och, i vidare mening, kopplingen gymnasieskola - högskola. Till ett sådant mera lång­siktigt perspektiv hänför UHÅ ocksä frågan om ökad differentiering av tillträdesbestämmelser mellan olika utbildningslinjer eller grupper av linjer till vilka antagning sker genom del centrala daiorbaserade antagningssyste­met. Frågan om en annan rollfördelning än den nuvarande mellan central och lokal antagning bör också ingå i det långsiktiga perspektivet.

Jag delar UHÄ:s allmänna syn på de förutsättningar som mäste gälla för en mera ingående prövning av behörighets- och urvalsreglerna.

Dessa regler som ju skall vara uttryck för hur principerna för antagning till högskolan bör omsättas i verkligheten har emellertid i några viktiga avseenden redan nu visat sig bristfälliga. Det är på sådana punkler jag i det följande förordar ändringar av behörighets- och urvalsreglerna. UHÄ har förordat vissa ändringar i fråga om möjligheterna att ulan tidsutdräkt gå

Prop. 1979/80:158

6

över från avslutad gymnasieskoleulbildning till högskolan, borttagande av föreningsverksamhet som meritgrund för urval vid anlagning lill högskole­utbildning och slopande av kravel på en period om nio månader i samma anslällning eller verksamhet för all arbetslivserfarenhet skall kunna tillgo­doräknas. Jag återkommer strax lill dessa frågor.

Därutöver tar jag också upp arbetslivsmeriternas tyngd i förhållande till betygsmeriter samt vissa mindre frågor rörande särskilda förkunskaper och urval till enstaka kurs.

2.3 Direktövergång

När riksdagen är 1975 beslöt om reformering av högskoleulbildningen angav den bl.a. att det var angeläget att garantera etl visst utrymme för direklövergäng frän gymnasieskolan lill utbildningslinjer i högskolan. Den väg som valdes för en sädan garanii var att 20 procenl av antagningsplat­serna i var och en av kvotgrupperna 1 och 11, dvs. de kvotgrupper lill vilka de studerande hänförs som har avgångsbetyg från ire- eller fyraårig resp. Ivåårig gymnasieskoleutbildning, skulle avsällas för urval på enbari be­tygsmeriter. Någon begränsning i fråga om gymnasiebetygens ålder för att få delta i urvalet till dessa 20 procent av platserna angavs emellertid inte. De nu gällande föreskrifterna innebär därför all såväl sökande med färska gymnasiebetyg som sökande med äldre belyg konkurrerar med varandra om dessa platser. Den av UHÄ tillämpade urvalstekniken innebär dessut­om alt urvalet först görs till dessa 20 procenl av platserna på enbart betygsmeriter, där alla som hänförs till resp. kvotgrupp dellar, därefter till ålersiående platser inom kvotgruppen på grundval av såväl betygsoieriter som arbetslivsmeriter.

Den tillgängliga statistiken över åldersfördelningen bland samtliga an­tagna lill spärrade utbildningslinjer med central antagning, för vilka de nya lillirädesreglerna gäller, fr.o.m. höstterminen 1977 t.o.m. höstterminen 1979 ger följande bild.

Äldersinlervall

Antagna ht 1977-ht 1979

antal

procenl

14 766

32

17 304

37

7219

16

4025

9

1463

3

913

->

605

1

-20 21-24 25-29 30-34 35-39 40-44 45-

Summa

46 295

100

Medianålder 23 år

labellen visar att 32 procent av de antagna är 20 år eller yngre och 37 procenl i åldern mellan 21 och 24 är. Sammanlagt är alltså 69 procent av de

Prop. 1979/80: 158

7

antagna under 25 år. Totalbilden visar således en belydligl slörre direkt­övergång än den som riksdagen ansåg borde garanteras. Studerar man emellertid antagningsslatistiken för enskilda ulbildningslinjer visar den en slor variation mellan linjerna. Så t. ex. har läkarlinjen under samma lidspe­riod endasl 11 procent av de anlagna 20 är eller yngre och 23 procenl av de anlagna i åldersgruppen 21 lill 24 år. Elt annat mått på olikheten lar man genom all jämföra medianåldern för samtliga antagna lill högskolans ul­bildningslinjer, vilken är 23 år, och för de antagna lill läkarlinjen, där medianåldern är 27 år. Den senare siffran kan också jämföras med median­åldern för anlagna lill läkarlinjen läsårel 1975/76. dvs. innan högskolerefor­men Irädde i kraft, vilken dä var 22 år. Samtidigt bör emellerlid nämnas alt medianåldern för läkarlinjen alltsedan höslen 1977 har sjunkit - om än långsamt - och vårterminen 1980 var den 26 år. Även om läkarlinjen här kan sägas vara elt extremfall sä uppvisar också andra kraftigt cftcrirågade utbildningar likartade avvikelser från den lolala bilden.

Enligt min mening ger den tillgängliga statistiken anledning all konstale­ra dels att det av riksdagen uppsatta målet för direklövergäng inle har uppnåtts på de mesl efterfrågade utbildningslinjerna, dels alt ifrågasätta om 20 procenl av kvolgrupperna I och 11 är en rimligl avvägd andel för garanterad direklövergäng från gymnasieskolan lill högskolan. Till detla kommer atl gällande föreskrifter ger en osäkerhet om vilken anlagningska­pacilel som faktiskt avsätts för direklövergäng. eflersom kvolgruppernas storlek är proportionell mol del antal sökande som hänförs till de olika kvotgrupperna. Riksdagen uttalade i samband med beslulel all. när nägon erfarenhet vunnils av antagningssystemets verkningar, en förnyad pröv­ning av utrymmet för direklövergäng skulle kunna göras. Jag anser i likhet med UHÄ att en sådan prövning nu bör ske.

UHÄ har i sin skrivelse den 25 februari 1980 anvisat en metod alt åsladkomma en förbällring av direklövergången. Den innebär all man vid urvalet i kvotgrupperna 1 och 11 först besätter huvuddelen av platserna på grundval av poäng för betyg och arbelslivserfarenhel och därefter besätter resterande platser på grundval av enbart betygspoäng. Genom etl sådant förfaringssätt uppnås att äldre sluderande med höga poäng för betyg, vilka normall också har arbelslivspoäng. kommer alt las in inom ramen förden "Törsta"' urvalsomgången. Vid det därpå följande urvalet pä enbari betygs­poäng ökar dä möjlighelema för unga sluderande, som enbari har sådana poäng, att antas. Meloden kan kortfattat beskrivas som en spegelvändning av den leknik för urval som används idag. Den fordrar ingen särskild övergångslid för informalion till de studerande, eflersom den inle förutsät­ter nägon förändrad metod för atl lillgodoräkna de sökande poäng för betyg eller arbetslivsertärenhel. Tekniken kan därior, enligt UHÄ, böria tillämpas vid antagningen till utbildning som börjar vårterminen 1981.

Enligt min mening är det angeläget atl antagningssystemet ulformas på ell sådant sätt att de som under sin studietid i gymnasieskolan riklar in sig

Prop. 1979/80: 158

8

på en beslämd utbildning i högskolan samt gör en fullödig sludieinsals för alt nå della mål också skall ha en rimlig möjlighet all direkl komma in pä den efterfrågade ulbildningen. Om man inle skapar tillräckliga förutsätt­ningar härför riskerar man det slags demoralisering av gymnasiestudierna som leder till en utbredning av laklikval. Man skapar också en press på den snäva arbeismarknaden för ungdomar. De som söker sig lill denna i syfle all skaffa arbelslivspoäng för anlagning lill högskolan kan komma att ta i anspråk sä mänga arbetstillfällen atl del gär ul över de ungdomar som söker etl mera sladigvarande arbele. Dessa förhållanden kan skada såväl gymnasieskolans verksamhel som också kvalilelen inom högskoleulbild­ningen. Som UHÄ framhållit bör frågan om direktrekrylering också ses i relation lill den tillväxt av den yngre delen av högskolans rekryieringsun-derlag som väntas i början av 1980-lalel. den s. k. ijugoårspuckeln. vilken förorsakas av en ökning av antalet födda i milten av 1960-lalel.

Mol denna bakgrund förordar jag atl garantin för direktövergång från gymnasieskolan lill högskolan anges som en andel av del lolala anlalel platser för resp. ulbildningslinje. eller sökalternaliv inom linje, och inte som en andel av kvolgrupperna 1 och 

II 

vilkel. somjag nyss har nämnl, är etl måll för direklövergången som kan skifta över liden. Jag förordar vidare att garantin sätts till ca en tredjedel av anlalel plaiser för resp. linje. Inom denna andel av platserna görs urvalet på enbart betygsmeriler. För all direklövergången skall fä en reell innebörd fordras dessutom enligt min mening alt en sökande för atl få della i urvalet lill den angivna Iredjedelen av platserna inte har ett för gammall avgängsbelyg. Vid val av en gräns för belygens ålder måste beaklas lid för värnpliktsljänslgöring. behörighets-komplettering och möjlighet för de enskilda alt göra någon tids uppehåll mellan gy mnasieskole- och högskolestudier för l.ex. verksamhel i arbetsli­vet. Jag har funnil att tre år bör kunna ge lillräckliga möjligheter för de nämnda aktiviteterna. Jag ulgår också från alt dispens från krav på en högsta ålder om tre år på avgångsbelygel skall kunna ges när tungt vägande skäl lalar härför. Jag förutsätier emellertid atl sädana dispenser kommer alt vara sparsamt förekommande, vilket är nödvändigt om inle systemet efler en tid skall råka i uppluckring. Jag vill också siryka under att inom garantiandelen för direklövergäng skall antas endasl sluderande som ge­nomgått gymnasieskolan och inte de som på andra säll. l.ex. genom kommunal vuxenutbildning, skaffat sig molsvarande kunskaper.

Den ulformning av garantin för direklövergäng frän gymnasieskola till högskola, somjag här har förordal, bör enligt min uppfattning säkerslälla en rimlig möjlighet för studerande, som eftersträvar atl antas lill en kraftigt efterfrågad utbildningslinje inom högskolan, att utan onödig lidsuldräkl nä della mål. För de studerande som söker till andra linjer inom högskolan innebär milt förslag endasl en formell förändring. Som framgår av den nyss redovisade statistiken torde direklövergången för flertalet linjer redan nu vara slörre än det garantiutrymme jag har förordal. Förslaget kommer med

Prop. 1979/80:158

9

andra ord, om del genomförs, all medföra en mellan de olika linjerna i högskolan mera jämbördig direklrekrylering av studerande från gymnasie­skolan. Den föreslagna ordningen innebär emellertid en förhållandevis långtgående förändring av lekniken för anlagning lill högskoleulbildning. Del krävs därför en viss förberedelselid innan den kan börja förverkligas. Den kan också komma atl medföra vissa ingrepp i kvolgruppsindelningen, framför allt såvitt avser kvotgrupperna I och 11, beroende på vilken leknik som bedöms som mest lämplig för att nå det uppslällda målet för direkt­övergång. Jag avser atl senare återkomma lill regeringen med förslag atl uppdra ål UHÄ atl utreda och föreslå de förändringar av antagningssyste­met som den föreslagna ordningen kan kräva. Förändringar av kvolgrupps­indelningen fordrar enligt min mening riksdagens medverkan. I uppdraget till UHÅ bör därför också ingå atl i det fall del bedöms som nödvändigl atl vidta förändringar beiräffande kvotgrupperna behandla denna fråga med förtur så att riksdagens medgivande härtill kan inhämtas i ell lidigl skede av förberedelsearbelet.

Jag anser samtidigt all del är angelägel alt i avvakian på genomförande av mitt förslag vidta de åtgärder som är möjliga inom nuvarande syslem för att förbättra direklövergången lill de mesl efterfrågade utbildningslinjerna inom högskolan. UHÄ har, somjag förut har nämnl, i sin skrivelse den 25 februari 1980 förordal en omvänd antagningsordning inom kvolgrupperna 1 och 

II. 

Jag ulgär frän alt UHÄ, i enlighel med vad som anmälls i nyss­nämnda skrivelse, kommer all tillämpa den nya ordningen sä snarl som möjligt dock senasl fr. o. m. antagningen till utbildning som börjar vårter­minen 1981. 1 skrivelse den 24 mars 1980 har UHÄ - på grundval av simulerade antagningar förordat också en höjning av den andel av kvotgrupperna I och 11, inom vilken urval sker pä enbart betygsmeriler, frän 20 lill 30 procenl. De av UHÄ förordade förändringarna innebär sammantaget förbällrade möjligheier till direklövergäng inom nuvarande syslem också i fråga om ulbildningslinjer som är kraftigl efterfrågade. Jag biträder UHÄ; s förslag och avser atl i annat sammanhang föreslå regering­en all ändra föreskrifterna om procentandel för urval på enbari betygsme­riler i enlighel härmed. Denna ändring bör träda i kraft samtidigt som UHÄ börjar tillämpa den nyssnämnda ordningen för urval dvs. senast vid antag­ningen lill utbildning som böriar vårterminen 1981.'

UHÄ;s överväganden och förslag är baserade på simuleringar avseende antagning lill utbildning som började innevarande termin. Med hänsyn till skillnaderna i fräga om sökandesiruklur m.m. mellan höst- och vårlerminsanlagningarna avser UHÄ atl göra motsvarande undersökning­ar också på maierial från antagningen lill utbildning som böar hösller­minen 1980. 1 den mån detta leder till nya överväganden och förslag från UHÄ kan jag få anledning all återkomma till regeringen i frågan under hösten.

I anslulning lill frågan om direklövergången villjag beröra vissa aspekler

Prop. 1979/80: 158

10

pä förhållandet mellun högskolestudier och värnpliktstjänstgöring. För att främja möjligheterna lill direklövergäng harjag i del föregående förordal ;itt sökande med gymnasiebetyg som är högsl tre år gamla skall garanteras en iredjedel av platserna på varie linje (molsv.). Den siora grupp som fullgör sin grundläggande värnpliktstjänstgöring inom tre är efter avslutade gymnasiestudier kan genom denna få sina möjligheier lill direklövergäng begränsade på ett säll som framslår som oräilvist. Del finns därför anled­ning alt överväga ell syslem som innebär all den. som anlagits lill utbild­ningslinje men på grund av värnpliktsljänslgöring inle kan la sin plals i anspråk, får behålla platsen inlill den sUidieslarl som inträffar närmasl efler värnpliktstjänstgöringens slut. Denna fräga innehåller emellerlid fiera problem både av leknisk nalur och i fräga om informalion lill de sökande. Jag är därför inle beredd all la slullig ställning innan det hela har ulrells närmare. Jag avser alt senare föreslå regeringen all uppdra ät UHÄ all uireda och komma in med förslag i denna fråga.

2.4 Meritvärdering av arbetslivserfarenhet

Vid urval till de linjer som omfattas av de nya tillträdesreglerna ges de sökande poäng för sådan arbelslivserfarenhel som har förvärvals genom bl.a. arbele i anställning, molsvarande verksamhel. l.ex. vård av egel barn eller nära anhörig och erfarenhei frän viss föreningsverksamhet. Sammanlagi får sökande tillgodoräkna sig högsl 2,5 poäng för sädana erfarenheler vari kan ingå högsl 2,0 poäng för anställning eller molsvaran­de verksamhel och högsl 1,0 poäng för erfarenhei frän föreningsverksam-hel. Jag tar föist upp frågan om tillgodoräknande av föreningsverksamhet.

Frågan om föreningsmeriler som grund för urval till högskoleulbildning har uppmärksammals i den allmänna deballen och i riksdagen. Debatten har främsl gälll huruvida sådana meriier bör uigöra en urvalsgrund eller inle.

1 prop. 1978/79; 100 bil. 12 förordade jag atl verksamhel i förening inle längre skulle vara poänggrundande vid urval till högskoleulbildning. Jag anförde därvid all den tendens som hade visal sig, nämligen alt tillgodoräk­nande av föreningsmeriler missgynnar kvinnor, föreföll all bli beslående. Jag pekade också på atl det har visal sig svårl all rättvist bedöma vilken typ av föreningsverksamhet och omfallning av denna som skall berättiga till poäng. Riksdagen avslog förslagel (UbU 1978/79; 38, rskr 1978/79: 353). Enligt utbildningsutskottet borde dock prövas om inte problemen i det nuvarande systemet kunde, helt eller delvis, undanröjas genom en översyn av bedömningsgrunderna.

Regeringen fäste UHÄ:s uppmärksamhel pä vad ulskottet hade anfört i betänkandet.

UHÅ har genomfört en översyn av bestämmelserna om tillgodoräk­nande av föreningsverksamhet och redovisar i den förut nämnda skrivel-

Prop. 1979/80:158

II

sen den 25 februari resullatet härav. Enligt UHÄ:s bedömning är det uteslutet all genom ändrade kriterier och riktlinjer inom ramen för gällande bestämmelser i högskoleförordningen komma lill rälla med problemen kring föreningsmeriterna. Av de inslanser som har yttrat sig lill UHÄ över UHÄ-rapporien 1979: 13. Två års erfarenheter av de nya lilltradesieglerna till högskoleutbildning är endast ell tiolal för alt poängen för föreningsme­riler skall bibehållas i sin nuvarande form. Del övervägande anlalet remiss­inslanser anser all de negaliva konsekvenserna av föreningsmeriicrna är påtagliga. 1 många yttranden förekommer, som allernaliv lill ett första­handsförslag om fullständigt avskaffande av poängen för dessa meriier. ell andrahandsförslag, nämligen alt föreningsmerilernas poängmässiga vikl skall minskas.

UHÄ anser all kvalificerade ertarenheter av föreningsliv på samma säll som arbelslivserfarenhel kan ha ell belydande värde för högskolesluderan­de, även om del av nalurliga skäl är svärl all precisera och mäla delta värde. Dessa fördelar kan emellerlid enligt ämbelels mening knappasl väga upp de nackdelar som ligger i att föreningsmeriterna utgör ell så svårbe­handlat inslag i tillträdessystemel, helt beroende av ofta skönsmässiga bedömningar. UHÄ anser all de skäl för ell avskaffande av föreningsmeri­ternas poängvärde som anfördes av UHÄ hösten 1978 allljäml är gilliga och föreslår all reglerna skall ändras så alt sökande inle längre skall kunna erhålla poäng för föreningsverksamhet.

Även jag anser att de problem i samband med tillgodoräknande av föreningsverksamhet som angavs i prop. 1978/79: 100 kvarslår och föror­dar därför alt verksamhet i förening inle skall vara poänggrundande vid urval lill högskoleutbildning fr. o. m. antagningen lill utbildning som börjar vårterminen 1982.

Enligt nuvarande ordning får sammanlagi högst 2,5 poäng tillgodoräknas för arbetslivserfarenhet och föreningsverksamhet. Vid bifall till mitl för­slag om att föreningsverksamhet inte skall tillgodoräknas vid urval begrän­sas tillgodoräknandet av arbetslivserfarenhet lill högsl 2.0 poäng. För betygsmeriler får tillgodoräknas högst 5,0 poäng. UHÄ redovisar i sin skrivelse atl förhållandevis mänga av de inslanser som har ytlral sig över nyssnämnda rapport, har framhållit att de anser all arbetslivserfarenheten har getts en för slor tyngd i förhållande till betygsmeriler. UHÄ anför för sin del att en förbällring av möjligheterna för direktövergång frän gymna­sieskola till högskola bör kunna gynna yngre sökande ulan arbetslivserfa­renhet. Genom borttagandet av merilering genom föreningsverksamhet ökar betygens poängmässiga lyngd vilkel ocksä bör gynna yngre sökande. UHÄ förordar mot denna bakgrund all den maximala poängen för arbets­livserfarenhet tills vidare behålls oförändrad vid 2.0.

Enligt min mening kan ifrågasättas om arbetslivserfarenheten bör ha den tyngd i förhållande till betygen som den högsta poängsumman - 2,0 - ger. Arbetslivserfarenhetens vikl vid urval kan belysas med följande exempel.

Prop. 1979/80:158

12

En sökande med 3,1 poäng för betygsmeriler och full poäng för arbelslivs­meriter kan nu slå ul en sökande som har 5,0 betygspoäng men saknar arbetslivspoäng. Även om arbetslivet, somjag många gånger lidigare har framhållit, ger erfarenheter som är värdefulla för högskolestudier är det enligt min mening tveksamt om viklen av sädan erfarenhei kan tillåtas vara så stor att den väger upp två hela betygspoäng, särskilt med hänsyn till att de sökandes belyg i praktiken uppvisaren relativt begränsad variation. Det är främst två förhållanden som gör mig tveksam i della avseende. Det ena är alt arbetslivserfarenhet nu tillgodoräknas enligt en mycket vid och generös definiiion.

UHÄ har till följd av riksdagens beslut med anledning av prop. 1978/ 79: 197 om vårdutbildning inom högskolan fåll regeringens uppdrag att undersöka förutsättningarna för alt ge särskilt värdefull arbelslivserfaren­hel meritvärde vid urval lill vårdutbildningar. Om del för dessa utbildning­ar visar sig möjligt atl avgränsa sådan arbetslivserfarenhet som är av särskild betydelse för dem blir det nalurligl alt ocksä undersöka dessa möjligheter för övriga delar av högskolan. Därvid kommer givetvis förhål­landet mellan arbetslivspoäng och betygspoäng i ett annat läge. Enligt min mening blir det då mera motiverat all låta arbetslivserfarenheten väga förhållandevis tungt vid urval till högskoleulbildning. Sä länge detta inte är fallet anser jag det svårt att motivera att skillnaden mellan ett medelbetyg i gymnasieskolan och ett toppbelyg skall kunna uppvägas av fem års arbets­livserfarenhet inom vilket område som helst. Det kan ifrågasättas om en sådan ordning inle har negaliva följder för viljan all göra en fullödig arbetsinsais under gymnasiestudierna och om den därmed inte kan ge negativa effekler för högskoleutbildningens kvalitet. Det är enligt min mening möjligt att la lillvara det allmänna värde som en viss lids arbelslivs­erfarenhel ger och att stimulera de sluderande att skaffa sig sådan erfaren­het även om den ges en lägre högsta poäng vid urval än 2,0.

Del andra förhållandel somjag vill peka pä är följande. Ell av huvudskä­len för atl tillgodoräkna arbetslivserfarenhet vid urval till högskoleulbild­ning var atl man därmed skulle ge äldre studiesökande vidgade möjligheter att få tillträde till högskolan. Man förutsatte då att det i huvudsak skulle röra sig om personer med en förhållandevis långvarig erfarenhet av arbets­livet, vilka under sina yngre ärav olika skäl inte haft möjlighel atl gä vidare lill högskoleutbildning. Ett annat starki skäl för all tillgodoräkna arbets­livserfarenhet var att denna, vilket jag nyss har framhållil, ger för högsko­lestudier värdefull erfarenhet och dessulom i övrigl berikar högskolans verksamhel. Den statistik som jag i det föregående har redovi sal'ger emellertid vid handen att närmare 70 procent av dem som antas till här berörda utbildningslinjer inom högskolan inle är äldre än 24 är. Om man räknar borl dem som till följd av mitl förslag i det föregående kommer att antas inom utrymmet för direktövergång, skulle alltså ytterligare 40 pro­cent av dem som antas till högskoleutbildning vara under 25 är. Urvalet

Prop. 1979/80:158

13

bland dessa grundas pä den sammanlagda poängsumman av betygs- och arbelslivsmeriter. Slorieken av del tal med vilkel arbelslivserfarenhel till­godoräknas blir inle någon avgörande fråga för att rekrytera någol äldre studerande till högskoleulbildning. Däremoi spelar storleken på lalel en betydande roll i konkurrensen mellan sökande under 25 år, eflersom ar­betslivspoängen för dem så pålagligl är ell komplement till betygspoäng. Dessa är ju behöriga endasl i resp, gymnasiekvoigrupp. 1 eller 11, medan äldre sökande normall är behöriga i såväl någon av nämnda kvotgrupper som kvolgrupp 

IV. 

Även detla förhällande talar enligt min mening mol alt arbetslivserfarenhet med så allmän karaklär behålls med nuvarande vikt gentemoi betygsmeriler.

Vid mina överväganden i denna fråga harjag kommii till slulsalsen att allmän arbetslivserfarenhet ger de studerande en breddad referensram av värde för deras högskolestudier. Den bör därför allljäml tillgodoräknas som merit vid urval till högskoleulbildning. Med hänsyn lill all hillillsva­rande erfarenheter visar att arbelslivspoängen framföralli påverkar urvalet bland förhållandevis unga sludiesökande, för vilka kunskaper inhämtade i gymnasieskolan alltjämt måste vara grundläggande för framgångsrika slu­dier i högskolan, anser jag emellerlid all arbetslivserfarenhetens lyngd bör minskas. Jag förordar därför atl arbelslivserfarenhel tillgodoräknas med högsl 1,7 poäng enligt de grunder jag anger i det följande.

För atl enligt nuvarande ordning nå den högsia poängen för arbetslivser­farenhet fordras fem är av förvärvsarbele eller motsvarande aktivitet. Del innebär att för varje är kan uppnäs 0,4 poäng. Vid en sänkning av arbetslivspoängen från 2,0 till 1,7 skulle, utan ändring av den lid som fordras för alt uppnå den högsta poängen, varje är endasl ge 0,34 poäng. Syftet med mitt förslag i det föregående är atl minska arbetslivserfarenhe­tens vikt i förhållande till betygen och inle att skärpa kraven för alt få lillgodoräkna sig arbelslivserfarenhel. Därav följer atl tiden för all uppnå den högsta arbetslivspoängen mäste ändras. Den bör fastställas sä all de sökande i huvudsak bör kunna lillgodoräkna sig arbetslivspoäng på det sätl som sker idag.

För närvarande tillgodoräknas varje tremånadersperiod av arbetslivser­farenhet 0,1 poäng. För all uppnå 1,7 poäng skulle således fordras fyra år och tre månaders arbetslivserfarenhet. Jag vill i delta sammanhang erinra om atl jag nyss har förordal en högsta ålder av tre år på avgångsbetyg frän gymnasieskolan för sökande som skall antas inom det föreslagna garantiut-rymmel för direktövergång. Ur informalionssynvinkel är del angelägel all antagningssystemet innebär så få och så enkla lidsbegränsningar i skilda avseenden som möjligt. Därtill kommer en viss risk, framförallt vid de kraftigt efterfrågade utbildningslinjerna, för atl skillnaden mellan tiden för atl få tillgodoräkna avgängsbelyg från gymnasieskolan och liden för atl kunna uppnå högsta möjliga arbetslivspoäng kan leda till alt vissa berörda under en period inte har nägon möjlighet atl komma ifråga för antagning.

Prop. 1979/80:158

14

Jag förordar därf"ör all den högsia arbelslivspoängen. 1.7, skall uppnäs genom Ire års arbelslivserfarenhel. Del innebär atl det kommer all bli nägol lätlare än nu för de sludiesökande all uppnå 1.7 poäng för arbetslivs­erfarenhet.

Jag har nyss nämnl au tre månaders arbelslivserfarenhel lillgodoräknas med 0,1 poäng. Tre års arbetslivserfarenhet skulle därmed ge högsl 1.2 poäng. Används iremånadersperioden som bas för poängberäkningen över hela Ireårsperioden och med maximipoängen 1.7. ger varje modul 0.142 poäng. En pålaglig nackdel med en sådan lösning är atl arbelslivseriaren-helen skulle komma all lillgodoräknas med lusendels poäng och betygs-meriter med tiondels poäng. En sådan lösning ler sig knappasl rimlig. Enligt min mening är del emellertid inte nödvändigl alt tillgodoräkna arbetslivserfarenheten exakl lika över hela treårsperioden. För närvarande gäller all arbelslivserfarenhel inle får lillgodoräknas om den inle uppgår lill minsl 15 månader. Det finns enligt min mening skäl för all åsätla de försia 15 månaderna av arbelslivserfarenhel en någol högre poängsumma än de resterande 21 månaderna, vilka bör tillgodoräknas på samma säll som nu sker. Med en högsia poäng för arbetslivserfarenheten om 1,7 skulle en sådan lösning innebära all de försia 15 månaderna tillgodoräknas med 1,0 poäng och de resterande 21 månaderna med sammanlagi 0,7 poäng, dvs. 0,1 poäng per tremånadersperiod. Reglerna innebär med andra ord all den först förvärvade arbetslivserfarenheten värderas någol högre än senare förvärvad sädan erfarenhei. Della kan ocksä vara rimligt med hänsyn till att de sökandes kunskaps- och erfarenhetsutbyte frän arbetslivet lorde vara störst under den första tiden i sådant arbele. Reglerna innebär också atl sökande med arbetslivserfarenhet gynnas i någon mån jämförl med vad som gäller idag. Delta kan medföra en viss slimulans all skaffa sig arbets­livserfarenhet. Med hänsyn lill all arbetslivserfarenhetens lolala vikl mins­kas och mol bakgrund av vad jag har anfört ovan anser jag dock atl en sådan förändring bör komma lill slånd. Jag förordar således alt de 15 månader som krävs för atl få tillgodoräkna arbelslivserfarenhel åsälts ell värde av 1,0 poäng och att arbetslivserfarenhet däruiöver lillgodoräknas med 0,1 poäng per tremånadersperiod.

De förändringar i fråga om tillgodoräknande av arbetslivserfarenhet som jag nu beröri bör av informalionsskäl genomföras samlidigt med att möjlig­helen atl lillgodoräkna föreningsmeriter avskaffas, dvs. enligt mitt förslag i det föregäende inför antagningen lill utbildning som börjar vårterminen 1982.

För närvarande gäller all i kvalifikalionsperioden om 15 månader skall ingå en period om minst nio månader som avser samma anställning eller verksamhet. I övrigt gäller all arbetslivserfarenhet lillgodoräknas endast om anslällningen eller verksamheten har varat minsl tre månader. UHÄ har i sin skrivelse föreslagit all regeln om niomånadersperioden slopas. UHÄ grundar sitt förslag på atl en minimiperiod om nio månader i samma

Prop. 1979/80:158

15

anslällning inte harmonierar särskilt väl med trygghetslagar och normal omfattning på beredskapsarbelen. En rad undanlag har också fåll göras från bestämmelsen. Dispens frän kravel om nio månader beviljas t. ex. vid förelagsnedläggning, vid beredskapsarbeie eller i fräga om klimatberoende arbete. Enligt UHÄ kan en sädan ordning vara svår alt förena med en enhetlig och rättvis behandling av olika sökande. UHÄ;s förslag innebär att all arbetslivserfarenhet skall lillgodoräknas som omfattar minsl ire månader i samma anställning eller verksamhet förutsatt atl den totalt uppgär till minsl 15 månader. Jag anser all UHÄ har anförl övertygande skäl för silt förslag. Därför bilräder jag del.

Jag vill i detla sammanhang också la upp frågan om meritvärde för den lyp av arbete som innebär vård av barn under tio år och vård av en eller flera personer som på grund av sjukdom, ålder eller handikapp är i behov av särskild omvårdnad. 1 prop. 1975: 9 anslöl sig föredraganden lill KK: s förslag att all slags arbetslivserfarenhet skulle tillgodoräknas. Riksdagen hade intet att erinra mot förslaget. Poäng ges därför för arbetslivserfaren­het av nämnl slag vid arbete i egel hem. Jag anser all arbete med hemvård även i den vårdades hem bör lillgodoräknas under förutsättning atl vissa krav är uppfyllda, l.ex. att arbetels omfattning motsvarar minst halvtids­tjänstgöring.

De båda förändringar jag senast har förordat bör träda i kraft inför antagningen till högskoleutbildning som börjar vårterminen 1981.

2.5 Vissa frågor rörande särskild behörighet m. m.

Jag lar först upp frågan om de särskilda förkunskaperna. Ulbildningsut­skotlet anförde i sitl utlåtande UbU 1975: 17 s. 37:

""Universitets- och högskolestudierna skall, som också underslryks i propositionen, bygga pä en oförändrad utgängsnivå. Ulskottet utgår därför frän att de särskilda förkunskapskrav, som kommer atl slällas upp, i förening med den nya allmänna behörighetsregeln kommer atl trygga att de sluderande vid de olika utbildningsvägarna vid universitet och högskolor barden allmänorientering och de övriga förkunskaper som behövs."" (UbU 1972:31 s. 6.)

Del vidgade högskolebegreppel kräver att behörighetsvillkoren för hög­skolestudier uttrycks genom dels allmänna, dels särskilda behörighetsvill­kor. Syftet med de ändrade reglerna för behörighet är således inte all de sluderande i förkunskapshänseende skall komma sämre förberedda till exempelvis sådan högskoleutbildning som i dag tillhör UKÄ;s ansvarsom­råde. Med den preciseringen atl det nyssnämnda uttalandel frän år 1972 avser utbildningar inom UKÄ: s nuvarande ansvarsområde och inle de nya utbildningar som genom proposilionen 1975:9 kommer atl föras till hög­skolan vill utskottet bekräfta att dess uttalande frän år 1972 allljäml är giltigt.""

Prop. 1979/80: 158

16

I bl. a. vissa remissyttranden över UHA-rapporicn Två års eriärenheier av de nya tilllrädesreglerna till högskoleutbildning har anförts atl behörig-helsreglerna inle har förmån all garaniera lillräckliga reella förkunskaper vid högskolesludiernas början. Brislerna anses främsl gälla språk och de naiurveienskapliga ämnena. Frågan om de sluderandes baskunskaper är av avgörande betydelse för kvalilelen på högskoleulbildningen. Del an­kommer på UHÄ och de lokala högskolemyndighelcrna atl följa ulveck­lingen beiräffande den särskilda behörigheiens omfallning i delta avseende och vidta erforderliga ålgärder.

Enligt nu gällande regler fär i vissa fall betyg i. förutom gymnasiik, tvä ämnen utelämnas vid bestämmande av belygsmedelvärde. Bestämmelsen innebär bl.a. atl ell ämnesbelyg som erfordras för all den sökande skall uppfylla kraven pä särskild behörighel kan ulgå vid beräkning av betygs-medelvärdet om det är lägre än flertalet övriga belyg. De särskilda behörig­hetsvillkor som slällls upp för lilllräde lill viss utbildningslinje avser så­dana ämnen i vilka en viss bas krävs för all ulbildningen skall kunna tillgodogöras tillfredsställande. Nu nämnda principer är enligt min mening motstridiga, varför jag avser all föreslå regeringen en ändring av innebörd att belyg i ämnen som krävs för särskild behörighel inte skall fä räknas borl vid besiämmande av betygsmedelvärdel.

Om krav på kunskaper i mer än elt ämne är uppställt som särskilt förkunskapskrav för behörighel till viss utbildning avser kravel ett medel­värde av betygen i dessa ämnen eller grupper av ämnen om lägst 3.0. Detla kan i vissa fall leda till all presumtiva sluderande kan kompensera ell myckel lågt betyg i ell för den sökta ulbildningen synnerligen väsenlligl ämne med högre betyg i andra ämnen. T. ex. kan en sökande vara behörig att antas lill kemistlinjen eller maskinlekniklinjen trols atl han eller hon har betyget 1 i matematik. Detta kan, bl. a. med hänsyn lill vad som har anföris i det föregående, inle vara förenligt med kraven på atl de studerande skall ha tillräckliga reella förkunskaper vid högskolesludiernas början. Jag avser därför att föreslå regeringen en ändring av bestämmelserna så atl krav på kunskaper i mer än ett ämne skall kunna avse betyget 3 i enskilda ämnen och inle som nu alltid avse betygsmedelvärdel för de särskilda behörighetsämnena eller grupper av dessa.

Betyg i ämnen som kompletterats för behörighel påverkar enligi nuva­rande regler inte betygsmedelvärdet. Mot bakgrund av den belydelse be­hörighetskraven har för den studerandes möjligheter all tillgodogöra sig utbildningen och i konsekvens med vad jag nyss har anförl anser jag - i enlighel med vad den cenirala organisalionskommitlén för högskolerefor­men på sin tid föreslog - att betyg i behörighelskomplelterade ämnen skall kunna sänka belygsmedelvärdei. Jag avser atl senare föreslå regeringen atl ändra reglerna i enlighel härmed.

Förändringarna bör med hänsyn lill konsekvenserna för studievalen inför och inom gymnasieskolan träda i kraft först inför antagningen till utbildning som börjar höstterminen 1984,

Prop. 1979/80:158

17

2.6 Vissa frågor rörande tillträde till enstaka kurs

1 prop, 1979/80; 100 bil, 12 har framhållils alt den ulvärdering som hillills har gjorts rörande anlagning lill högskolan i huvudsak rör de allmänna utbildningslinjerna. En stor del av högskolans ulbildningsulbud ges emel­lerlid i form av enslaka kurser. För dessa gäller andra antagningsregler. För att fä en samlad överblick över antagningen till högskoleutbildningen fordras därför också en utvärdering av antagningen till enslaka kurser. UHÄ har i sin skrivelse den 25 februari anmäll sin avsikt atl genomföra en sådan.

1 detta sammanhang bör enligt min mening uppmärksammas frågan om alt dela in de enslaka kurserna i kategorier med hänsyn till bl. a. syftet med dem. Jag har i prop. 1979/80: 104 om vissa högskoleadminislraliva frågor aviserat ett uppdrag till UHÄ all utreda möjligheterna all genomföra en sädan indelning av enstaka kurser. 1 uppdragel bör ingå all söka ange de enstaka kursernas karaklär - dvs. om kurserna är grundkurser, forisätt-ningskurser elc.

Den differentierade bild som det samlade ulbudel av enstaka kurser uppvisar kan anföras som skäl för atl också differentiera tilllrädesreglerna för olika slag av kurser.

När ordningen med enstaka kurser skapades i samband med högskolere­formen var syftet i första hand att dessa kurser skulle lillgodose krav på och önskemål om fortbildning och vidareulbildning. De enslaka kurserna skulle utgöra hörnstenarna i ell syslem avpassat för återkommande utbild­ning.

Inom framförallt de förutvarande humanistiska och samhällsvetenskap­liga fakulteternas områden har dock utvecklingen blivil delvis annorlunda. De enstaka kurserna är här ofta av mer bestående och allmän karaklär och utgör för de sökande i praktiken studiealternaliv till allmänna ulbildnings­linjer. Som exempel kan nämnas kurser i svenska om 40 och 60 poäng, samhällskunskap 40 poäng, hisloria 20 poäng och samhällsgeografi 20 poäng. Andra exempel är del stora antalet mindre språkämnen. Det har visat sig vara svårl för högskolemyndigheterna all för denna typ av kurser fastställa kriterier för förtursantagning, varför kursplatserna i huvudsak tillsätts efter de sökandes prioriteringsordning saml efler lottning.

Jag avser att, i enlighet med vad jag nyss har anfört, inom korl förelägga regeringen förslag om att ge UHÄ i uppdrag all utreda en uppdelning av de enstaka kurserna i olika kategorier beroende bl. a. på vilket syfte kurserna i första hand svarar mot. Det kan i det sammanhanget vara nalurligl att ocksä pröva huruvida olika tillträdesregler bör gälla för olika kategorier av kurser. Dessutom bör UHÄ inom ramen för detta uppdrag av regeringen bemyndigas att bedriva försöksverksamhet med l.ex. den antagningsord­ning som gäller för allmänna utbildningslinjer.

2    Riksdagen 1979180. I saml. Nr 158

Prop. 1979/80:158

18

2.7 En h

ö

gsta 

å

lder f

ö

r antagning

1 diskussionen kring högskolereformen har ibland gjorls gällande att tillslrömningen av äldre sluderande har varil stor. En genomgång av antag­ningen lill allmänna utbildningslinjer inför höstterminen 1979 och vårtermi­nen 1980 visar att antalet antagna i åldersgrupperna 40-44 år och över 45 år är fä och att dessa studerande oftast inte återfinns på linjer som är kraftigt efterfrågade.

Av de antagna inför höstterminen 1979 till de allmänna ulbildningslinjer som omfallas av de nya behörighets- och urvalsreglerna var 2,1 procent (291 sluderande) i åldern 40-44 år och 1,1 procenl (152 studerande) 45 är och över. Motsvarande siffror för vårterminen 1980 var 3,8 procenl (145 studerande) och 2,1 procent (78 studerande). Fördelningen på sektorer de båda terminerna framgår av följande tabeller.

Höstterminen 1979

Seklor

antagna 40-44 

å

r       anlagna 45 

å

r-

anlal

procenl      antal

procent

utbildning f

ö

r administrativa, ekonomiska och sociala yrken

utbildning f

ö

r kullur­och informationsyrken

uibildning f

ö

r undervisningsyrken

utbildning f

ö

r lekniska yrken

uibildning f

ö

r v

å

rdyrken

2.4

76

1.3

137

22

4,1

22

4,1

75

4,4

32

1,9

17

0.4

7

0,2

28

3,2

4

0.5

Uiöver lill allmänna utbildningslinjer inom de olika sektorerna antogs i nämnda åldersgrupper höstterminen 1979 2,3 procenl (12 studerande) resp. 2.1 procent (I I studerande) till lokala utbildningslinjer.

V

å

rterminen 1980

Sektor

anlagna 40-44 

å

r       antagna 45 

å

r-

antal         procenl     anlal        procenl

76

utbildning f

ö

r administrativa, ekonomiska och sociala yrken

utbildningf

ö

r kullur­och informalionsyrken

uibildning f

ö

r undervisningsyrken

uibildning f

ö

r tekniska yrken

utbildning f

ö

r v

å

rdyrken

1,5

33

3.5

10

5.6

14

7.8

35

9.5

21

5,7

2

1.0

1

0.5

-12

2.6

8

1.0

Uiöver till allmänna utbildningslinjer inom de olika sektorerna anlogs i nämnda åldersgrupper vårterminen 1980 4,2 procenl i åldern 45 är- (I sluderande) lill lokal utbildningslinje.

Prop. 1979/80: 158

19

Fördelningen av studerande i de aktuella åldersgrupperna på linjer inom seklorerna framgår av en förleckning som bör fogas som bilaga 3 lill prolokollet i detla ärende.

I deballen har ofta anlagningen av äldre sluderande till länga utbild­ningslinjer, l.ex. läkarlinjen, kriliserats. Tillgänglig statistik visar all 19 sluderande över 40 år anlogs lill linjen inför hösllerminen 1979. Av dessa var tre över 45 är. Till linjen antas lolall I 000 studerande per läsår. Den slutsats som kan dras av det hittills lillgängliga malerialel är alt del knap­past finns anledning all sälta en övre åldersgräns för tillträde lill högskole­ulbildning. En sådan kan också antas bli svär alt tillämpa. Jag anser emellerlid all del är vikligl atl denna fräga följs med uppmärksamhet. Skulle en markanl ökning av andelen anlagna i åldern 40 är och däröver i länga, krafligl efterfrågade utbildningar inlräffa, kan del finnas skäl all överväga en högsia åldersgräns för anlagning. Det ankommer på UHÄ att följa denna uiveckling i silt forlsaila uppföljningsarbete och vid behov föreslå lämpliga älgärder,

2.8 Vissa övriga frågor

När antalet kvotgrupper för urval vid anlagning lill högskoleulbildning bestämdes framfördes etl starkt krav på all folkhögskolesiuderande skulle få tillgodoräkna sig poäng för studieomdöme. Eflersom della inte var möjligt atl jämföra med belyg frän gymnasieskolan, hänfördes sluderande med studieomdöme lill en särskild kvotgrupp, grupp 111. Del har nu visal sig att få sökande hänförs lill denna grupp. Om antalet sökande som kan hänföras lill en viss kvolgrupp är få, riskerar dessa sökande all missgynnas vid urvalsförfarandei förutsatt atl de inte är behöriga också i en yllerligare kvotgrupp. Jag anser atl en sådan risk föreligger för sökande i kvolgrupp 111 och avser atl i samband med all jag. somjag lidigare har anförl, föreslår regeringen all uppdra ål UHÄ att uireda och lämna förslag om en ny ordning för direklövergäng också föreslå all UHÅ får i uppdrag atl pröva möjligheterna alt låta kvolgrupp 111 utgå ur anlagningssyslemel, Förulsäll­ningen för en sädan förändring måste vara alt sökande med studieomdöme från folkhögskola kan få lillgodoräkna sig della på annat sätl,

1 samband med atl riksdagen beslöl om all högskolan från den 1 juli 1979 skulle vara tolaldimensionerad angavs också att de studerande som läsåret 1978/79 eller tidigare inom del fria området hade påbörjai sludier på allmän linje eller enstaka kurs, vilken fortsatte efter den I juli nämnda år. skulle ha rätt atl få fullfölja studierna på denna linje eller kurs. Rälien alt enligt övergångsbestämmelser (SFS 1977:459) fullfölja sludier enligt äldre stu­dieordning skulle inle heller ändras i och med att del fria områdel upphör­de (UbU 1978/79:31).

Jag har erfarit atl det på vissa håll råder en viss oro bland de sluderande om del kommer alt vara möjligt all fullfölja lidigare påbörjad utbildning i

Prop. 1979/80: 158

20

enlighet med riksdagens uttalande. Del är enligt min mening självklart atl den som har antagits till vissa sludier inom högskolan också skall ges rätt att fullfölja dem även om förändringar i administrativa hänseenden genom­förs under tiden. Jag har därför utgått från atl de lokala högskolemyndighe­terna planerar verksamheten så att de studerande inom den tidigare fria seklorn ges möjlighet att fullfölja sina studier.

Enligt gällande beslämmelser anförs besvär över UHÄ;s och SÖ; s beslut i frågor rörande tillträde av studerande lill högskoleulbildning hos regeringen. Antalet besvärsärenden är förhållandevis stort, ca 800 om året. De medför en belydande arbetsbelastning för regeringskansliel. De sökan­de får ofta vänta på ett slutligt beslut om antagning till efter lerminsstarten. Jag anser alt denna ordning är otillfredsställande och avser att senare föreslå regeringen alt frågan om rätl alt hos regeringen anföra besvär över beslul i frågor om tillträde till högskoleutbildning utreds särskilt.

3    Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna vad jag har förordal i fräga om garanii m.m. för direktövergång från gymnasieskolestudier till högskolestudier samt

2.

godkänna vad jag har förordat i fråga om tillgodoräknande av föreningsmeriter och arbetslivsmeriter vid urval.

4    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslä riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1979/80:158

21

Bilaga 1

Reg nr 600-880/80

UNIVERSITETS- OCH HÖGSKOLE-

1980-02-25

ÄMBETET

Byrän för central antagning

Avdelningsdirektör H.[REDACTED_EFTERNAMN], ef

Regeringen

Utbildningsdepartementet 103 33 STOCKHOLM

Förslag till vissa ändringar i bestämmelserna om urval till grundläggande högskoleutbildning

1    Inledning

De nya principer för tillträde till grundläggande högskoleutbildning som beslutades av riksdagen är 1975 (prop. 1975:9. UbU 1975:19, rskr 1975; 179) och sedermera konkretiserats i 5 kap. högskoleförordningen (1977:263) tillämpades första gången vid antagning till utbildning som började höstterminen 1977. De nya bestämmelserna, som markerar slut­punkten för ett redan 1965 inlett utrednings- och beredningsarbete, har således varit i kraft endast kort tid.

UHÄ har till uppgift att fortlöpande följa och utvärdera effekterna av bl.a. de nya tillträdesreglerna. Detta sker inom ramen för ett särskilt projekl. det s. k. tillträdesprojektet, inom UHÄ:s program för uppföljning av högskolereformen.

Vissa konsekvenser av de nya tillträdesreglerna, närmare bestämt en del beslämmelser om urval har redan tidigt uppmärksammats i den allmänna diskussionen om hithörande högskolefrågor. UHÅ vill i sammanhanget erinra om sin skrivelse 1978-10-02 med förslag om avskaffande av poäng för föreningsmeriter. Vidare har UHÄ i skrivelse 1978-10-11 föreslagil alt arbetslivserfarenhet som förvärvats under terminstid i gymnasieskolan inte skall få tillgodoräknas som merit. Medan det förra förslaget inte lett till någon förändring i regelsystemet, har det senare lett till en ändring av i första hand 5 kap, 34 S högskoleförordningen.

1 det följande lägger,UHÄ fram förslag till vissa ändringar av bestämmel­serna om urval bland behöriga sökande till utbildningslinjer som omfattas av det centrala, daiorbaserade antagningssystemet vid UHÄ. Härvid har som uigångspunkter för ändringsförslagen tjänat dels diskussionerna i hithörande frägor, bl. a. i riksdagen, dels också den ovannämnda uppfölj-

Prop. 1979/80: 158

22

ningen av tilllrädesreglerna inom UHÄ. UHÅ vill siryka under atl del från UHÄ: s sida nu endasl är fråga om ell försia sleg. i en med nödvändighet kortsiktig prövning av tilllrädesreglernas effekler. begränsai till jusleringar på enslaka punkler i regelsysiemel inom ramen för de av riksdagen år 1975 beslutade principerna.

Från del ovan nämnda tillträdesprojektel inom ramen för UHÄ:s reformuppföljningsprogram utkom i början av hösten 1979 en första sam­manfallande rapporl. för vars innehåll författaren ensam svarar. I rappor­ten behandlas två års erfarenheler av den centrala anlagningen lill en stor del av de allmänna utbildningslinjerna.

Rapporlen och den av denna föranledda diskussionen ulgör en viklig del av underlagd för de överväganden och förslag UHÄ nu presenlerar. Som bilagor lill denna skrivelse fogas därför dels rapporlen. dels den inom UHÄ upprättade PM som bifogades rapporten i samband med att denna remitterades, dels de yttranden som inkommii lill UHÄ med anledning av remissen jämle en sammanslällning av yiirandena, dels slutligen del yll­rande över rapporlen som avgivits av UHÄ; s antagningsnämnd.

2    Allmänt

2.1  Det långsiktiga perspektivet

Som ovan påpekats gäller de nuvarande bestämmelserna om behörighel och urval endasl sedan 1977-07-01. Frågan om nya villkor för lilllräde till grundläggande högskoleutbildning utreddes dessförinnan under en lång följd av år med början 1965, då kompetensutredningen (KU) tillsalles. Riksdagen fattade vären 1972 vissa principbeslut i tilllrädesfrågorna lill ledning för det fortsatla arbelet på områdel. Samma år tillsalles kompe­ienskommillén (KK) för att, på grundval av bl.a. della riksdagsbeslul, fullfölja KU:s mer principiellt inriklade arbete. Riksdagens beslut våren 1975 om reformering av högskoleutbildningen innefattade, som ovan nämnts, principerna för behörighel och urval till sådan utbildning. Förslag till författningsbestämmelser, grundade pä riksdagsbeslutet, avgavs däref­ler av den centrala organisalionskommitlén för högskolereformen (H 75) i slulel av 1975, och regeringen meddelade slutligen de nuvarande bestäm­melserna i 5 kap. högskoleförordningen.

Tilllrädesfrågorna har således varil föremål för en ingående behandling under många är i form av bäde ulredningen och successivi fattade politiska beslut. 1 della sammanhang vill UHÄ erinra om syftena med lillträdesre-formen. Bl.a. skulle de nya bestämmelserna möjliggöra en mer varierad sammansättning av studerandegruppen och en jämnare social rekrylering till högskoleutbildningen. Även om rösier nu på sina håll höjs för en mer genomgripande omprövning av de sedan 1977 gällande bestämmelserna på området slår det, inte minsl mol bakgrund av ovanslående resumé av

Prop. 1979/80:158

23

Ulvecklingen fram till reformen, enligt UHÄ;s uppfattning klarl all en sådan omprövning av gällande principer kräver lång lid för nya övervägan­den och också med all säkerhet måste innefatta stora insalser i form av olika undersökningar och utredningar. Enligt UHÄ:s mening bör frågan om en mer genomgripande omprövning av tilllrädesreglerna aklualiseras först dä gymnasieulredningens arbele slutförts och del blir möjligt all grunda övervägandena pä de nya föruisäiiningar, såväl när del gäller belyg som urvalsgrund som när del allmänt gäller kopplingen gymnasieskola -högskola, i vilka detla arbete kan antas resuliera.

Till frågor som redan nu aktualiserats i olika yttranden och deballinlägg. men som enligt UHÄ;s mening måste föras lill nämnda mer längsikliga utredningsperspektiv hör frågan om en ökad differentiering av tillträdes-bestämmelserna mellan olika ulbildningslinjer eller grupper av linjer, lill vilka antagningen nu sker genom det cenirala, daiorbaserade antagnings­systemet, liksom frågan om en annan rollfördelning än den nuvarande mellan central och lokal anlagning. I båda dessa avseenden blir det i själva verket fråga om en omprövning från grunden av de nuvarande förutsätt­ningarna för antagning, varför ett förhållandevis omfattande utredningsar­bete av både principiellt och mer tekniskl-adminislralivl slag krävs innan ställning kan tas till en evenluell nyordning.

2.2 Det fortsatta arbetet med uppföljning av tillträdesbestämmelserna

I UHÅ-rapporten 1979: 13 anges (s. 176 f) några frågor som borde kunna komma i fräga för fortsatta undersökningar. Också i remissyttrandena över rapporten förekommer fiera olika förslag till fortsalla undersökningar. Del undersökningsbehov som framstår som mest angelägel för del slora flerta­let remissinstanser gäller en utvärdering också av reglerna för antagning till enslaka kurser. UHÄ delar uppfattningen atl en undersökning av hur sökande och antagna till enstaka kurser fördelar sig på t. ex. ålders-, yrkes-och utbildningsgrupper är angelägen och konstaterar atl utbildningsminis­tern givit uttryck ål samma bedömning (prop. 1979/80: 100 bil. 12 s. 362). Denna fräga kommer därför all ges hög prioritet av UHÄ i det fortsatta uppföljningsarbetet.

UHÄ är i övrigt inte berell atl nu gå in på inriktningen av det fortsatta arbetet med uppföljning av tilllrädesreglerna. Behandlingen i regering och riksdag av de förslag UHÅ nu presenterar torde bl.a. ge viktiga utgångs­punkter härvidlag.

Utöver uppföljningen av reglerna för behörighel och urval pågår inom UHÄ visst utredningsarbete i frågor som rör främst antagningens organisa­tion och utförande. Sålunda remissbehandlas för närvarande UHÅ-rappor­ten 1979: 28 Anmälningstiderna i högskolan. Rapporlen utgör resullatet av ett arbete som bedriviis av en grupp, i vilken ingått företrädare för, förutom   UHÅ,   skolöverslyrelsen   (SÖ),   Svenska   kommunförbundei.

Prop. 1979/80: 158

24

Landslingsförbundel, Sveriges Förenade Studentkårer, verksamheten inom högskolan saml berörda personalorganisalioner. Gruppens kanske vikligasle förslag är atl den nuvarande anmälningsliden vid antagning inför höstterminen för huvuddelen av den slatliga högskoleulbildningen skall flyllas frän för närvarande den 15 juni till den 1 april (central anlagning) resp. den 15 maj (lokal anlagning). UHÅ räknar med atl för sin del kunna ta ställning i hithörande frägor i maj 1980 och därefler anmäla resultatet för regeringen.

En granskning av del cenirala, daiorbaserade antagningssystemet vid UHÄ, som nyligen ulförts av riksrevisionsverkei (RRV), ulgör etl värde­fullt bidrag lill överväganden om anlagningsfrägornas organisatoriska och tekniska aspekler. Med denna granskning som utgångspunkt undersöks inom UHÄ för närvarande möjligheterna all systematiskt revidera del daiorbaserade systemet med ledning av bl. a. erfarenhelerna av hillillsva­rande verksamhet saml förändringar avseende olika förutsättningar för systemets funkiion. UHÄ lorde få anledning atl åierkomma i hithörande frågor i den mån mer omfattande medelsbehov för systemöversynen aktua­liseras.

Nyssnämnda revidering anknyter till en annan uppgifl på antagningsom-rädel, där UHÄ nyligen inlett ell mer konkret utredningsarbete, nämligen anpassning av anlagningen till kommunal högskoleutbildning lill de nya förutsättningar som ges av riksdagens beslut med anledning av prop. 1978/ 79: 197 om vårdutbildning inom högskolan. Arbetet, som bedrivs av en arbelsgrupp med förelrädare för UHÄ, SÖ, de båda kommunförbunden, den kommunala antagningsverksamhelen och berörda sluderandeorgani-sationer. beräknas kunna slutföras i elt första sleg, som rör valet av antagningsorganisation i slort, under första halvårel 1980. UHÄ avser att snarasl möjligt därefler förelägga regeringen förslag i de frågor som blir aktuella.

2.3 Förändringar på kort sikt

Som närmare ulvecklas i det följande finns del enligt UHÄ;s mening skäl för all nu göra vissa ändringar i gällande bestämmelser med hänsyn lill vunna erfarenheler. Bedömningarna rörande dessa förändringar är emel­lerlid delvis komplicerade. För att med större säkerhel kunna avgöra hur en ändring av en viss bestämmelse verkar i del stora sökandemalerialet bör man sålunda ha tillgång lill resultatet av simulerade antagningar som gjorls enligt ändrade förutsättningar. Varje regeländring kan beräknas kräva en särskild sädan simulering. Av olika anledningar, bl.a. den begränsade kapaciteten hos dalamaskincentralen för administrativ dalabehandling (DAFA), som svarar för databearbetningen av antagningsmalerialel, kom­mer sådana simuleringar nu att endast i begränsad utsträckning kunna läggas lill grund för förslag lill ändringar av gällande bestämmelser. UHÄ

Prop. 1979/80: 158

25

kan således, vad gäller sialisliskl redovisal maierial, inle bygga sina för­slag i det följande på etl i leknisk mening mer omfattande underlag, som avser konsekvenser av regeländringar. Detta är självfallel ingen önskvärd situation och ett starki skäl för all begränsa omfattningen av de förändring­ar som nu föresläs. Också i remissyttrandena med anledning av den ovan nämnda rapporlen finns elt belydande slöd för synsättet atl inle mera genomgående förändringar bör vidlas redan nu.

Mol denna bakgrund redovisar UHA i det följande överväganden och förslag i följande frägor rörande urval av behöriga sökande lill ulbildnings­linjer, lill vilka antagningen sker genom det daiorbaserade. centrala antag­ningssystemet vid UHÄ:

frågan om ""direklövergäng"" från gymnasieskolan och den s.k. Ijugo-procenlsregeln inom kvotgrupperna 1 och 11.

föreningsmeriter som en urvalsgrund saml

den s. k. niomänadersregeln vid tillgodoräknande av poäng för arbets­livserfarenhet.

De båda förstnämnda frågorna ulgör delaspekler inom ell större problemområde, nämligen fördelningen av utbildningsplatser mellan yngre och äldre sökande, Också fördelningen mellan manliga och kvinnliga sö­kande påverkas av all poäng ges för arbetslivserfarenhet. Föreningsme­riler som poänggivande merit innebär också bl.a. all fördelningen av platser mellan män och kvinnor påverkas.

3    Frågan om "direktrekrytering" från gymnasieskolan

3.1 Allmänt

En fråga som ägnats slor uppmärksamhet i deballen om de nya tillträ­desreglerna gäller förulsältningarna för s. k. direklrekrylering, dvs. möjlig­heterna för en studerande i gymnasieskolan att inom korl tid efter gymna­siestudiernas avslutning vinna inträde i högskoleutbildning. Någon närma­re precisering av hur lång tid efter den gymnasiala ulbildningens avslutan­de som "direklrekrylering"" skall anses föreligga har som regel inle gjorts i deballen. Inle heller har del alltid gjorts klarl vilken belydelse den slude­randes ålder skall ha i sammanhanget. 1 sammanhanget har bl. a. i riksda­gen diskuterats innebörden av 1975 års riksdagsbeslut vad gäller den s. k. tjugoprocentsregeln inom kvotgrupperna I och 

II. 

Bestämmelsen innebär att 20 procent av platserna inom var och en av dessa kvotgrupper besätts pä grundval av enbart betyg. Dess nuvarande utformning innebär att ocksä äldre sökande med goda betyg och arbetslivserfarenhet kan antas inom tjugoprocentsgruppen trots all syflel bakom regeln har varil att garantera en viss "'direktövergång"" eller i vart fall en viss antagning ocksä av yngre sökande utan arbetslivserfarenhet. Andelen 20 procenl har av många som

Prop. 1979/80:158

26

deltagit i debatten ansetts för liten, men framför allt har hävdals atl bestämmelsen bör ändras på ett säll som gör del möjligt att uppfylla det avsedda syftet, nämligen alt 20 procent av platserna skulle reserveras för sökande ""direkt"' från gymnasieskolan. Utgångspunkten för diskussioner­na i denna fräga har ofta varit förhållandena inom utbildningar såsom läkarlinjen, där konkurrensen är särskilt hård och där därför lottning i "tjugoprocentsgruppen" mellan sökande med högsia betyg förekommit samlidigt som medelåldern bland de antagna tenderat atl bli särskili hög.

En allmänt positiv grundinställning till att yngre sökande bereds slörre möjligheter till antagning kan avläsas bland dem som yttrat sig över den remitterade rapporten. Mänga hävdar atl 20 procenl av platserna i var och en av kvolgrupperna I och 11 bör reserveras för "direktrekrylering". varvid förslagen till avgränsning i form av "belygsålder" varierar mellan ett och tre år efler gymnasieskolan. Andra föreslår en höjning av "betygs­gruppen" från 20 till exempelvis 30 eller 40 procenl. Samlidigt erinras i en del remissyttranden om att trenden mol en högre ålder bland de anlagna inle kommit enbari som ett resultat av högskoleformen och de nya tilllrä­desreglerna utan funnits under hela 1970-talel. Man pekar också på att det är troligt att "uppdämda behov" bland äldre medverkai till en ändrad åldersfördelning.

Frågan om direktrekrylering bör också, enligt UHÄ:s mening, ses i relalion till den tillväxt av den yngre delen av högskolans rekryteringsun­derlag som väntas i början av 1980-lalet, den s. k. Ijugoårspuckeln, som förorsakas av en ökning av antalet födda i milten av 1960-talet. Denna fråga har bl. a. behandlats i UHÄ:s anslagsframslällning för budgetårel 1980/81 (UHÄ-rapport 1979: 15).

Statistik över antagningen vid UHÄ i "tjugoprocentsgruppen" i kvot­grupp I inför höstterminen 1979 visar att av de ca 2 300 antagna 90 procenl var högst 24 är gamla och 57 procenl högsl 20 år. Andelen anlagna utan tillgodoräkningsbar arbetslivserfarenhet uigjorde 76 procent. Dessa upp­gifter skall ses mol bakgrunden av att totalantalet antagna till samtliga berörda utbildningslinjer vid detla tillfälle uppgick till näslan 14 000, varav 73 procent ingick i kvotgrupp I och 17 procent i "tjugoprocentsgruppen" inom denna kvotgrupp (grupp I A). Anförda uppgifter visar att åldersför­delningen bland de antagna i grupp I A starkt påverkas av att enbart betyg används vid urvalet.

Att de nya reglerna skulle fä effekter i form av höjd genomsniltsålder och minskade möjligheter till övergång till högskolan direkt från gymnasie­skolan var frän början uppenbart. Effeklerna haremellertid i vissa avseen­den och på vissa linjer blivit slörre än man i allmänhet lorde ha räknat med under förberedelserna för reformen. Härtill kommer att tjugoprocentsre­geln rent tekniskt fått en utformning som inte garanterar att det avsedda syftet, att säkra en viss direktövergång, verkligen uppnås. Mot denna bakgrund anser UHÄ det nödvändigl att åtgärder nu vidtas för atl under-

Prop. 1979/80:158

27

lätta antagning inom kvotgrupperna 1 och 

II 

av yngre sökande utan tillgo­doräkningsbar arbetslivserfarenhet. En sådan förändring har, som ovan påpekats, stöd i en bred remissopinion. 1 det följande diskuteras olika metoder att uppnå det angivna syftet.

3,2 Avgränsning av "tjugoprocentsgruppen" inom kvotgrupperna I och 

II

En möjlighet att avgränsa "tjugoprocentsgruppen" (dvs. grupperna I A och 

II 

A) för att främja "direktövergång"" i kvolgrupperna I och 11 är att slälla upp en viss högsta älder på avgångsbetyget som ett kvalifikations­krav. Effekten av en sädan avgränsning har undersökts på etl begränsat material, nämligen vad gäller antagningen lill läkarlinjen, psykologlinjen, lågstadielärarlinjen och sociala linjen, i samtliga fall i grupp 1 A, vid antagningen inför vårterminen 1980. Dessutom har motsvarande undersök­ning gjorts vad gäller grupp 11 A för sociala linjens del.

1 det undersökta materialet visar sig olika utbildningslinjer ha olika anlagningsslruktur i grupp 1 A vad gäller tiden för de antagnas avgång från gymnasieskolan. På läkarlinjen har endasl 13 procent (åtla av 61) av de anlagna i grupp I A avgångsbetyg som är utfärdat lidigare än 1978. På övriga undersökta linjer växlar motsvarande andel mellan 35 och 43 pro­cenl. Medan läkarlinjen redan fyller högt ställda krav på "direktrekryte­ring"", finns det sålunda etl stort utrymme på övriga undersökta linjer för antagning av sökande med "färska" betyg.

1 grupp 

II 

A på sociala linjen är återigen fiertalet antagna (78 procent) sädana som lämnat gymnasieskolan 1979 eller 1978.

Man kan alltså konstatera att en förändring av avgränsningen av "tjugo­procentsgruppen" skulle medföra mycket olika förändringseffekter på oli­ka utbildningslinjer, om man använder betygets ålder som grund för av­gränsningen och jämför med nu rådande förhållanden.

En sädan avgränsning kan också medföra vissa problem. 1 antagnings­förfarandet förs in ett nytt elemenl, som inte alltid kommer att kunna hanteras maskinelll och därför kommer all bli tids- och resurskrävande. Själva gränsdragningen kan nämligen väntas ge anledning till krav på dispens från betygsälderskravet. En del sökande kan vidare vänlas komma alt eftersträva antagning i grupp 1 A resp, 

II 

A för alt sedan begära anstånd med studiernas påbörjande. På ett annat, mer "socialt"" plan ligger följd­verkningarna för sökande som måste komplettera sin utbildning från t. ex. tvåårig linje för att få särskild behörighet till exempelvis läkarutbildning. Ju snävare avgränsningen görs, desto korfare lid får sökande i denna kategori att komplettera sin utbildning utan atl gå miste om möjlighelen att bli anlagna i grupp 1 A eller grupp II A. "Direklövergången" måsle kanske i sådana fall anslutas till tidpunkten för det senaste kompletteringsbetyget, om inte "garantin" för direktsökande skall bli till fördel främst för sådana sökande som i gymnasieskolan vall en studieväg som inte kräver komplet­terande utbildning före anmälan till högskoleulbildning.

Prop. 1979/80: 158

28

Tillämpningen av bestämmelsen kan således komma atl bli komplicerad, och den enskildes grupptillhörighet, vad gäller direktrekrylering. kan kom­ma all mänga gånger bli beroende av antagningsmyndighetens beslul i del enskilda fallel. Kompletleringsstudier kan ocksä, som påvisais ovan, göra avgränsningen mindre klar. Vidare bör del erinras om all uibildning mol­svarande slutförd lärokurs i gymnasieskolan numera också förvärvas inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen av äldre studerande med flerårig arbetslivserfarenhet.

3.3 Höjning av procentsatsen

Ett sätl att påverka åldersfördelningen bland de antagna kan vara atl öka den procenluella andel av ulbildningsplalserna som lillsalts efler enbari belyg. Ulgångspunklen för en bedömning av effeklerna av en sådan höj­ning är att redan den nu gällande tjugoprocentsregeln. som påpekats ovan. ger en markerad "ungdomsprofil"' ål den grupp som anias på enbart betyg, i varje fall i grupp 1 A, där l.ex, 97 procent (63 av 65) av de antagna pä läkarlinjen är högsl 24 år och 72 procent är högsl 20 år (vid anlagningen inför höstterminen 1979). En utökning av anlalet platser som lillsalts på grundval av enbart belyg till 30 eller 40 procenl kan rimligen väntas medföra en ytterligare ökad antagning av yngre personer. Detla skall ses mol åldersfördelningen bland samtliga anlagna: 69 procenl högst 24 år och 32 procent högsl 20 år gamla.

Följderna av en höjning av procentsatsen till 30 eller 40 procenl har undersökts vad gäller anlgningen lill läkarlinjen och sociala linjen inför höstterminen 1979. Vad som granskals är hur många som skulle ha anlagils ytterligare på enbart avgångsbetyg i grupperna 1 A/11 A vid en höjning av procentsatsen. Dessa "nya" anlagna skulle dä förul inle ha anlagits i grupp I B utan representerar alllsä en verklig omfördelning bland de sökande vad gäller antagna - icke anlagna.

Del visar sig atl pä läkarlinjen i grupp I A praktiskt tagel samtliga nytillkomna platser i gruppen (29 resp. 57) besätts av sökande som inte förul antagits i grupp 1 B. Detta gäller båda alternativen. 30 och 40 procent. Höjningen av procenlsalsen har således mycket stor effekt. 1 grupp 11 A däremot medför höjningen små eller inga förändringar.

För sociala linjens del är följdverkningarna visserligen mindre, men omkring hälften av de nya platserna (22 resp. 49) i grupp I A besätts med "nya" individer. 1 grupp 

II 

A är däremot för sociala linjens del inverkan av den procentuella höjningen mindre. Av 24 resp. 43 nya platser i gruppen besätts endast fem resp. 15 med "nya" individer.

Mycket få av de enligt ovan nyanlagna i grupp I A har tillgodoräknings­bar arbetslivserfarenhet eller poäng för föreningsmeriler. Åldersfördel­ningen bland de nyanlagna, efler en höjning av procentsatsen lill 30 eller 40, är på läkarlinjen ungefär densamma som i den ursprungliga grupp I A

Prop. 1979/80:158

29

(se ovan). Pä sociala linjen (grupp 1 A) är medelåldern bland de nyanlagna ca 20 år.

3.4 Ny antagningsordning i kvotgrupperna I uch 

II

I UHÄ:s föreskrifter för lillämpningen av ""tjugoprocentsregeln" anges all urvalet skall ske i tvä omgångar, varvid platserna om 20 procenl lillsatis först. 1 den andra omgången deltar alla som inle fåll plals i den lörsia och konkurrerar då med både belyg och evenluell arbetslivserfarenhet. Denna ordning grundas pä ett beslul av H 75 i samband med uppläggningen av del nya antagningssystemet.

En omsvängning av antagningsprocessen, så som den ulförs i dalorn, så att den tjugoprocentiga andelen ""belygsplatser"' tillsätts sist i stället för som nu först har aktualiserats i etl par remissyilranden över UHA-rapporl 1979: 13. En sådan ändring kan ge vissa effekler. Sökande med höga betyg och poäng för arbetslivserfarenhet, som annars antas efter del all en försia omgång platser tillsatts pä grundval av enbari belyg, kommer dä all antas redan i den försia anlagningsomgängen pä grund av sina samlade merit­poäng, och den därefter anlagna Ijugoprocenlsgruppen blir i slörre ul­slräckning en "direktrekryterad" grupp.

En undersökning, där en sådan ordning prövas, har gjorls av effeklerna på antagningen till läkarlinjen, psykologlinjen, lågsladielärarlinjen och so­ciala linjen, i samtliga fall avseende antagningen inför vårterminen 1980. Det visar sig att arrangemanget har mycket olika effekler pä de fyra linjer för vilka konsekvenserna av en sådan antagningsordning prövals (manuellt och pä etl begränsat material). På läkarlinjen kan näslan ingen effekt utläsas; endast tre personer av 61 flyttas från grupp I A till grupp 1 B. Pä lågsladielärariinjen är motvarande tal tre av lio, medan på psykologlinjen sex av 14 flyttas från A till B. På sociala linjen är effekten störsi: 24 av 49 flyttas. Effekterna i grupp 

II 

pä de berörda linjerna är. grovi räknal, desamma som i grupp I.

Antalet omflyttningar motsvarar antalet ""friställda" platser i grupperna 1 A och 

II 

A. Dessa platser besätts då med sökande som i allmänhet annars inte hade antagits enligt den nuvarande ordningen. Bland de pä delta sätt nyanlagna har endast fä tillgodoräkningsbar arbetslivserfarenhet.

3.5 Sammanfattande bedömning av metoderna enligt 3.23.4

Karakteristiskt för de tre olika ändringsmodeller som redovisals ovan är att de verkar olika pä de utbildningslinjer som undersökts. Det maierial som genomgätts är, som ovan påpekats, begränsai och det kan vara vansk­ligt att dra generella slulsalser av resultaten. Med denna reservation har det dock sitl intresse att jämföra de tre modellerna vad gäller inverkan på undersökta linjer (jämförelsen gäller antagning i grupp 1 A).

Prop. 1979/80:158

30

Läkarlinjen påverkas kraftigt av en ökning av procenttalet men föga av andra meloder. Psykologlinjen, på vilken procenttalsökningen inle testats, reagerar kraftigt såväl för avgränsningar genom belygsålder som för den omvända antagningsordningen. Ungefär på samma sätl förhåller sig lågsta­dielärarlinjen. Sociala linjen påverkas kraftigt oavsett vilken melod som används.

Olikheterna vad gäller effekler av de tre redovisade meloderna på olika ulbildningslinjer lorde vara alt hänföra till bl.a. olika sökandestrukturer. Det förefaller ocksä klart, sä långt föreliggande undersökningsresultat ger vägledning, atl kombinationer av olika metoder kan ge önskade effekter över bredare områden. UHÄ kommer inom kort att låla genomföra vissa simulerade antagningar och därefter redovisa ell säkrare underlag för inverkan av ett höjt procenttal, i kombinalion med en omvänd antagnings­ordning enligt ovan.

3.6 A.ndra metoder

Såväl KU som KK föreslog att utbildningsplatserna inom kvotgrupperna I och II skulle fördelas proportionellt mellan sökande med resp. utan arbetslivserfarenhet. KK förenade detta förslag med ett annat, nämligen all minsl 15 lill 25 procenl (inledningsvis 15 procent) inom resp. kvotgrupp skulle tillsättas på summan av poäng för belyg och poäng för arbelslivser­farenhel. Del sistnämnda förslagel var ämnat som en garanti för sökande som inle hade betygspoäng som var lillräcklig för anlagning men i stället hade poäng för arbetslivserfarenhet. KK förutsatte alt andelen sökande med arbetslivserfarenhet skulle kunna bli liten, varför en sådan garanti var behövlig.

Andelen sökande med arbetslivserfarenhet som ger poäng har visat sig bli betydligt högre än KK förutsäg, nämligen (vid anlagningen inför höst­terminen 1978) 41 procent i kvolgrupp 1 och 58 procenl i kvotgrupp 

II. 

En lillämpning av KK:s proportionella melod skulle enligt den aktuella utvär­deringsrapporten (s. 124) kunna medföra atl omkring I 000 unga sökande utan arbetslivserfarenhet antogs varje höst på bekostnad av äldre sökande.

Etl annat förslag lill garanliregel har formulerats i en riksdagsmotion (UbU 1978/79: 38), enligi vilken den som söker i kvotgrupperna I och 

II 

pä enbart betygsmeriler och som fäll högsta belyg i alla ämnen skall antas utan hinder av tjugoprocentsregeln.

3.7 UHÄ: s överväganden och förslag

Med den angivna utgångspunkten, att ökad antagning av unga studeran­de (""direktrekrytering"") skall underiälias, har UHÄ övervägt vilken eller vilka av ovan redovisade metoder som bäsl kan tjäna delta syfte utan att samiidigi principerna i 1975 års rikdagsbeslut om lillträdesfrågorna även­tyras.

Prop. 1979/80: 158

31

Vad gäller KK:s ovan redovisade förslag om proportionell kvotering m. m. inom kvotgrupperna I och 

II 

bedömer UHÄ all ell genomförande av del skulle innebära en alllför drastisk förändring i den syn på förhållandel mellan belygsmeriier och yrkeslivsmeriler som 1975 års beslul gav utiryck för. Den föreslagna garantin för sökande med medelbetygel 5 skulle, enligt SÖ;s yllrande över rapporlen, ""skapa yllerligare press på elevens studiesi­tuation och läraren som belygssällare". SÖ avvisar, mol denna bakgrund, förslagel. UHÄ delar denna bedömning.

Vad gäller övriga meloder har ovan visals alt en avgränsning av ijugo­procenlsgruppen med hjälp av ""belygsålder"' skulle ge posiliva effekler men samtidigt kunna medföra olägenheler på del prakliska och - när del gäller de studerandes beteende - taktiska planet. Den "omvända" antag­ningsordningen ger uppenbarligen också posiliva effekler pä vissa linjer samlidigt som den är läll att införa renl lekniskl: i själva veket kräver den inle ens nägon ändring i högskoleförordningen utan endast i UHÄ:s till-lämpningsföreskrifter. På ulbildningslinjer med hård konkurrens synes emellerlid denna ordning ge alllför små resultat. En kombinalion av denna ordning och en höjning av procentandelen för anlagning på grundval av enbari betyg böremellertid enligt UHÄ: s mening ge förutsättningar för all även för linjer av delta slag uppfylla intentionerna i 1975 års riksdagsbeslut vad gäller ""direktövergång". UHÄ är dock inte nu, med hänsyn till den begränsade räckvidden av hillills gjorda undersökningar, berett atl preci­sera den för önskat resultat lämpliga procentandelen platser inom kvot­grupperna I och 

II 

som skall tillsättas efler enbari belyg. Pä denna punkt har emellertid en undersökning i form av simulerade antagningar inletts, och UHÄ avser atl inom kort åierkomma med förslag som bygger på resullal av denna undersökning.

4    Föreningsmeriter och arbetslivserfarenhet

4.1 Allmänt

Ell nytl och viktigt inslag i de bestämmelser om urval som gäller sedan 1977 är möjligheten att tillgodoräkna föreningsmeriler och arbelslivserfa­renhel. Sådana meriter får tillgodoräknas i samtliga kvolgrupper. men hell nalurligl har deras effekter mest uppmärksammats vad gäller de båda "skolgrupperna" I och 11. Inom var och en av dessa fär vid tillsättandet av 80 procent av platserna föreningsmeriter och arbetslivsertärenhel tillgodo­räknas. Medan de sökandes betyg i praktiken uppvisar en relativt begrän­sad variation - inom den teoretiski möjliga skalan 1-5 - vad gäller medelbetyg kan poängen för arbelslivserfarenhel variera mellan O och 2.0 (2,5 inklusive föreningsmeriler). Särskilt som de nya urvlsgrunderna fält en så stor lyngd har deras effekter på anlagningen blivil belydande. För föreningsmeriternas del lillkommer som en bidragande orsak lill atl de

Prop. 1979/80:158

32

ifrågasatts bl. a. uppfaltningen all de har liien relevans för högskolesiudier och är lätta att manipulera.

Möjlighelen att tillgodoräkna maximall fem års arbelslivserfarenhel vid urval till högskoleulbildning har ansells vara en viktig orsak lill all medel­åldern bland de anlagna till berörda ulbildningslinjer sligil. Samiidigi ulgör arbetslivserfarenhet som en urvalsgrund elt principielll viktigt inslag i de nya tilllrädesreglerna. Om man vill sänka medelåldern bland de anlagna utan att samtidigt avskaffa eller pålagligl försvaga arbetslivserfarenheten som urvalsgrund ställs man inför känsliga avvägningsproblem.

4.2 Föreningsmeriter

1 skrivelse till regeringen 1978-10-02 föreslog UHÅ atl poängen för föreningsmeriter skulle avskaffas. 1 skrivelsen genomgicks utförligt de olika problem som förorsakas av föreningsmeriter som urvalsgrund och motiverades ingående del framlagda förslaget. UHÄ hänvisar lill denna framställning som alltjämt år relevant. Åven i utvärderingsrapporten be­handlas frågan om föreningsmeriler (s. 126 ff). Här skall därför endasl erinras om huvudskälen för UHÅ:s förslag; föreningsmeriternas missgyn­nande av kvinnor och svårigheten atl bedöma meiler av detla slag.

En uppdatering i,o. m. antagningen inför höstterminen 1979 har gjorts av vissa data i nämnda skrivelse och rapport. Den visar atl föreningsmeri­terna ökat ytterligare i betydelse som urvalskriterium, detla särskilt vad avser utbildningslinjer med hård konkurrens om platserna (andelen an­tagna med föreningsmeriler har ökat med upp till 23 procentenheter). Könsdifferenserna, som utgjorde del tyngst vägande skälel för förslaget om avskaffande av poängen för föreningsmeriler hösten 1978, kvarstår i ungefär oförändrad omfattning, dvs. kvinnorna missgynnas forlfarande.

Riksdagen avslog vären 1979 regeringens pä UHÄ:s framslällning grun­dade förslag alt poäng för föreningsmeriter inte skall få lillgodoräknas (prop. 1978/79; 100 bil. 12, UbU 1978/79: 38, rskr 1978/79; 353). Utbild­ningsutskottet anförde därvid bl. a. all "en eventuell ändring av förenings­meriternas poängvärde bör anslå lill dess att mer omfattande erfarenheler av de nya tillträdesreglerna också i övrigt föreligger". Utskottet deklarera­de samtidigt sin förståelse för antagningsmyndighetens svårigheter all bedöma föreningsmeriter och medgav att bestämmelserna kan inbjuda lill missbruk. Det borde emellertid "prövas om inte problemen i del nuvaran­de systemet kan, helt eller delvis, undanröjas" genom en översyn av bestämmelserna.

Av remissinslanserna uttalar sig endast elt liolal för att poängen för föreningsmeriler skall behållas i sin nuvarande form. Till övervågande del anser man att de negativa konsekvenserna av föreningsmeriler är påtag­liga. I många yttranden förekommer, som alternativ lill elt förstahands­förslag om fullständigt avskaffande av poängen för dessa meriier. ell

Prop. 1979/80:158

33

andrahandsförslag all föreningsmeriternas poängmässiga vikl skall mins­kas.

I fråga om den av ulbildningsulskoUel önskade översynen av bestäm­melserna bar en utredning i frågan giorts inom UHA. En PM med redovis­ning av utredningen bifogas (bilaga 

I). 

Denna visar all del måste anses uteslutet all genom ändrade kriterier och rikllinjer inom ramen för gällande grundbestämmelser i högskoleförordningen försöka komma tillrätta med problemen kring föreningsmeriterna. Del konstateras all anlagningsper-sonalen uppnått större säkerhet i bedömningsarbelel. vilkel i viss mån har minskal problemen vid anlagningen. Samiidigi kvarslår emellertid bety­dande svårigheter vid bedömningen. 1 den konkreta bedömningssilua-tionen innebär detta att bedömaren ofta slälls inför svåra avvägningsprob­lem. Svärighelerna vad gäller beräkningsgrunderna innebär också all en sökande kan frestas att åberopa även obelydliga föreningserfarenheter och göra dem mer omfattande och kvalificerade än de egentligen är. På senare lid har misstankarna om etl lämligen ulbrett sådanl förfarande alllmer förslärkls. En sökande som vid ett antagningstillfälle fåll elt åberopat uppdrag underkänt kan ofta vid senare aniagningslillfälle presenlera ett nyll intyg med utvidgat innehåll över arlen och omfattningen av del ur­sprungliga uppdragel och då visa sig vara berälligad till poäng.

Kvalificerade erfarenheter av föreningsliv kan pä samma säll som ar­betslivserfarenhet ha ett betydande värde för högskolestuderande, även om det av nalurliga skäl är svårt att precisera och mäla detla värde. Dessa fördelar kan emellertid, enligt UHÄ:s mening, knappasl väga upp de nackdelar som ligger i att föreningsmeriicrna utgör ett sä svårbehandlat inslag i tillträdessystemel, helt beroende av ofta skönsmässiga bedömning­ar.

Sammanfattningsvis anser UHÄ atl de skäl för etl avskaffande av före­ningsmerilernas poängvärde som anfördes av UHÄ höslen 1978 allljäml är giltiga.

Diskussionen om föreningsmeriterna har, som ovan nämnls, bl.a. knu­lils lill dessas missgynnande av kvinnliga sökande. UHÄ erinrar här om regeringens uppdrag till UHÄ 1979-07-19 all utreda frågan om positiv särbehandling av underrepresenleral kön vid anlagning till grundläggande högskoleutbildning. Till detta uppdrag avser UHÄ alt åierkomma senare.

4.3 Arbetslivserfarenhet

4.3.1 Poängvärdet

Den maximala poängen för arbelslivserfarenhel är 2,0. vilket motsvarar fem är. Poängen för föreningsmeriler är 0,5 eller 1,0 beroende på föreningserfarenhelens omfallning. Då poängen för arbelslivserfarenhel och poängen för föreningsmeriter sammanräknas Iräder en spärregel i 

3    Riksdagen 1979/80. I .saml. Nr 158

Prop. 1979/80: 158

34

funktion; poängsumman är maximerad till 2,5. Dessa poängvärden bör ses i relalion till maximivärdet för betyg, dvs. 5,0.

I UHÅ:s ovannämnda förslag lill regeringen höslen 1978 om förenings-meriterna förutsattes all den maximala poängen för arbelslivserfarenhel skulle vara 2,0 även efler avskaffande av poängen för föreningsmeriler. Detta innebär allmänl selt en minskad vikt inom berörda kvotgrupper för andra meriier än skolbetyg. I den faktiska anlagningssiluationen berörs självfallet endast den grupp, än så länge en minoritel, som åberopar före­ningsmeriter av denna viktminskning. Del bör dock observeras all på vissa linjer andelen antagna med poäng för föreningsmeriler nu uppgår till när­mare hälften (inför höstterminen 1979 44 procent pä läkarlinjen. 42 procent på mellanstadielärarlinjen och 38 procent på agronomlinjen). Totall upp­gick vid antagningen inför hösllerminen 1979 andelen med poäng för före­ningsmeriler lill 16 procent av de sökande och 18 procenl av de anlagna.

I remissyttrandena över utvärderingsrapporten förordas från relativt många håll att arbetslivserfarenheten skall ges minskad vikt vid urval och/ eller atl den tid under vilken maximal arbelslivspoäng kan uppnäs skall minskas från fem lill exempelvis tre år. Samlidigt kan vid ett avskaffande av föreningsmerilerna i enlighel med UHÄ:s förslag, hävdas att poängen för arbetslivserfarenhet borde jusleras sä att förhällandet mellan ä ena sidan betygsmeriler, å andra sidan andra slag av meriter blir oförändrat.

UHÄ anser det uppenbart att man måsle se de olika förändringar som nu aktualiseras i ett sammanhang. Den föreslagna "dubbla" ändringen av tjugoprocentsregeln avses få effekler som gynnar yngre sökande utan arbetslivserfarenhet. Avskaffandet av poängen för föreningsmeriler ökar betygens poängmässiga lyngd, vilkel bör få i viss mån samma effekl. Mol denna bakgrund är UHÄ inle berell alt nu aktualisera någon annan föränd­ring i arbetslivserfarenhetens poängmässiga vikl vid urvalet. Den maxi­mala vikten för arbetslivserfarenhet bör sålunda enligt UHÄ:s mening lills vidare behällas oförändrad vid 2,0.

UHÄ vill i detta sammanhang ocksä erinra om regeringens uppdrag till UHÄ 1979-07-19 att undersöka förutsättningarna för att ge poäng för särskilt värdefull arbetslivserfarenhet vid anlagning lill högskolans vårdut­bildningar. UHÄ avser atl åierkomma lill detta senare.

4.3.2 Niomånadersregdn

Ett krav för att arbetslivserfarenhetspoäng överhuvud skall få tillgodo­räknas är för närvarande att den sökande kan redovisa en period om minst nio månaders anställning hos samma arbelsgivare (motsvarande). Bak­grunden till bestämmelsen är en sirävan alt undvika atl alltför korta an­ställningsperioder tillgodoräknas.

I utvärderingsrapporten framhålls att kravel på en minimiperiod om nio månader i samma anställning inle harmonierar särskilt väl med trygg­hetslagar och normal omfattning på beredskapsarbeten. I några yttranden förordas att niomänaderskravet skall sänkas till sex månader.

Prop. 1979/80:158

35

I UHÄ;s föreskrifter för tillämpningen av 5 kap. 34 S andra slyckel högskoleförordningen görs ell antal undanlag från niomånaderskravel. Della anses uppfyllt även om en uppdelning av den föreskrivna liden i ivä perioder har gjorls, åtskilda av visst slags tjänstledighet. Dispens från kravet kan beviljas vid t. ex. förelagsnedläggning, likaså vid beredskapsar­bete eller i fråga om klimatberoende arbeie.

Niomånaderskravel har således luckrats upp ganska avsevärl av hänsyn till rådande förhållanden pä arbeismarknaden. I mänga fall mäste, då det gäller undantag från kravel, bedömningar av dispenskaraktär göras vid anlagningen. En sådan ordning kan vara svår alt förena med en enheilig och rättvis behandling av de olika sökande.

UHÄ:s antagningsnämnd, som enligt inlern delegaiion har all besluta om ovannämnda föreskrifier, föreslär i sill yllrande över rapporlen all niomänadersregeln utgår.

Enligt UHÄ;s mening kan l.ex. en sexmänadersgräns ge samma pro­blem som niomänadersregeln och medföra krav på nya undanlag. UHÅ anser därför all niomänadersregeln bör avskaffas utan all ersättas av en annan, motsvarande bestämmelse som avser kortare tid.

5   Dubbelbehörigheten

Enligt högskoleförordningen kan en sökande med mer än en behörig­hetsgrund, l.ex. utbildning i gymnasieskolan och 25; 4-behörighei, pla­ceras i mer än en kvotgrupp. Enligt rapporlen var vid antagningen inför höstterminen 1978 16 procent av de sökande och 20 procent av de anlagna behöriga i mer än en kvotgrupp. 1 regel är andelen dubbelbehöriga högre bland sökande lill utbildningar med hård konkurrens. Vid antagningen inför höstterminen 1978 har l. ex. i fräga om psykologlinjen 43 procenl av de manliga och 44 procent av de kvinnliga anlagna dubbel behörighel. För läkarlinjen var motsvarande andelar 49 resp. 55 procent.

En så hög andel dubbelbehöriga mäste rimligen ha betydelse för urvals­reglernas funktion, även om det inte är möjligt all exakl redovisa denna betydelse. En följd är atl kvotgrupper med fler dubbelbehöriga gynnas, proportionellt sett. Principen om s. k. successiv kvotering förtar emellerlid en del av dubbelbehörighetens effekter. Exakt hur myckel dubbelbehö-righeien betyder för antagningsresullatel går inle all avgöra utan ell simu­lerat antagningsförfarande.

Dubbelbehörigheten bidrar lill att rubba principen om direkl proporlio­nalitel. En annan sådan "rubbningsfaktor" är den s. k. 50-procenlsregeln. som innebär alt de dubbelbehöriga 25: 4-orna påverkar slorieken av kvol­grupp 

IV 

men samtidigt är i pincip utestängda från hälflen av platserna (de som enbart tillhör grupp 

IV 

har företrädesrätt lill 50 procenl av platserna inom gruppen). Denna regel har dock ännu inte fått full effekt annat än vid

Prop, 1979/80:158

36

elt begränsat anlal utbildningslinjer med härd konkurrens om utbildnings­platserna.

Vad som här anförts kan utläsas av utvärderingsrapporten. Etl säkert underlag för bedömningen av dubbelbehörighetens effekter saknas ännu och kan erhållas först efter etl simulerat antagningsförfarande. UHÄ anser atl i del fortsatta arbetet med uppföljningen av lillträdesreglernas effekter låta utföra en sädan simulerad anlagning för vilken lorulsätts gälla i viss mån andra regler för kvotgruppstillhörighet än för närvarande. Därefter avser UHÄ atl återkomma i frågan.

1 en riksdagsmotion våren 1979 (UbU 1978/79:38) föreslogs att den nyssnämnda garantiregeln skulle avskaffas. Garanliregeln är nära sam­mankopplad med frågan om dubbelbehörigheten i övrigt och bör därför enligt UHÄ:s mening behandlas tillsammans med denna i den ordning som angivils ovan.

6    Genomförande. UHÄ:s sammanfattande förslag

Ändringar i regelsystemet vad gäller tillträde bör normalt genomföras med så långt varsel att information om ändringarna hinner nå berörda sökande i god lid och så alt de sökandes förberedelser för anmälan till höskoleutbildning enligt diiiills gällande beslämmelser inle onödigtvis störs.

Beiräffande vissa av de nu akluella förslagen lill regeländringar påverkas emellertid inte de sökandes förberedelser av ändringarna. Detta gäller i fråga om en höjning av den procentandel platser inom kvotgrupperna 1 och 11 som besätts på grundval av enbart betyg samt den ovan beskrivna "omkastningen" av antagningsordningen i dessa grupper. Åtgärder i enlig­het härmed bör - under föruisättning atl siatsmakterna fattar beslut våren 1980 - kunna genomföras redan inför antagningen lill utbildning som börjar vårterminen 1981, Enligt UHÄ; s bedömning bör även avskaffandet av niomänadersregeln (jfr 4,3,2 ovan) kunna träda i kraft vid denna tid­punkt, eflersom del endast marginellt torde påverka de sökandes förbere­delser negaiivt.

Förslagel om avskaffande av föreningsmerilerna bör däremoi av infor­mationsskäl genomföras lidigasl fr. o. m. antagningen till utbildning som börjar höstterminen 1981.

Med hänvisning till vad ovan anföris hemställer UHÄ all beslul fattas om ändring av bestämmelserna i högskoleförordningen (1977:263) med innebörd

att poäng för arbelslivserfarenhel får tillgodoräknas ulan alt den sökan­de innehaft minst nio månaders anslällning hos samma arbetsgivare eller utövat molsvarande verksamhel under denna lid saml

Prop. 1979/80:158

37

att sökande lill grundläggande högskoleulbildning inle erhåller poäng för föreningsverksamhet.

Förslag till ändrad lydelse av berörda beslämmelser i högskoleförord­ningen bifogas (bilaga 2).

UHÄ vill vidare anmäla sin avsikl dels alt, fr.o.m. anlagningen lill utbildning som börjar vårterminen 1981. lillämpa den ovan beskrivna om­vända antagningsordningen i kvotgrupperna 1 och 11. dels all inom korl återkomma med förslag om höjning av den procentandel av platserna i nämnda kvotgrupper, som skall lillsättas på grundval av enbari betyg, i enlighel med vad som anföris.

Beslut i delta ärende har fallals av tjf. universiletskanslern saml slyrel­seledamölerna Haldén,[REDACTED_EFTERNAMN]. Kärnek.[REDACTED_EFTERNAMN]. Bartley. Holmdahl,[REDACTED_EFTERNAMN] och Stille. Föredragande har varil tf byråchefen[REDACTED_EFTERNAMN]. Där­jämte har närvarit personalförelrädarna Skarvall och Wärneryd. byråche­ferna Åhgren-Lange, Moll,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]. Lidfors. Häggquisl och La­ger samt avdelningsdirektörerna Raftell. Wedelin och[REDACTED_EFTERNAMN]. Reservalion har avgivits av ledamoten[REDACTED_EFTERNAMN] (bilaga 3). Särskilt yllrande har avgivils av ledamöterna Kärnek,[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] (bilaga 4).

Erland Ringborg

Helmer[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1979/80: 158

38

UNIVERSITETS-OCH HÖGSKOLE-

PM

UHÄ bil.

ÄMBETET

Byrän för central antagning

Avdelningsdirektör A.[REDACTED_EFTERNAMN], lE

1980-01-07

Frågor rörande möjligheterna till mera fasta och lätthan­terliga kriterier vid bedömningen av föreningsmeriter

1    Bakgrund

1.1      Allmänt

I skrivelse till regeringen hösten 1978 föreslog UHÄ att sökande till grundläggande högskoleutbildning inte längre skulle erhålla poäng för för­eningsverksamhet. Ett av huvudmotiven som anfördes av UHÄ var att del ofta är förenat med betydande svårigheter att bedöma huruvida elt visst uppdrag inom en förening skall anses poänggivande eller inte.

I budgetpropositionen 1978/79 föreslog utbildningsministern med hän­visning till UHÅ:s framställning atl verksamhet i förening inte längre skulle vara poänggrundande.

Riksdagen biföll emellertid inle regeringens förslag ulan faslställde att föreningsmeriter skulle få tillgodoräknas även i fortsättningen. Samlidigt förordades att UHÅ borde få i uppdrag atl pröva om inle problemen i det nuvarande systemet kan, helt eller delvis undanröjas genom en översyn av bestämmelserna med syfte att komma fram till mera fasta och lätthanter­liga bedömningskrav.

Med anledning härav har regeringen genom skrivelse till riksrevisions­verket 1979-06-14 fäst UHÄ:s uppmärksamhet pä vad som anförts i ul-bildningsutskoUets betänkande i frågan (UbU 1978/79; 38).

1.2      Förarbeten

I förarbetena till högskolereformen har frågan om s. k. föreningsmeriler som urvalsgrund vid anlagning till högskoleutbildning berörts mycket all­mänt och kortfattat. Varken kompetensutredningen (KU) eller kompetens­kommittén (KK) behandlade denna fråga.

I prop. 1975: 9 s. 477, anförde departementschefen följande:

KK har inte tagit upp frågan om bedömning av sädan verksamhet som huvudsakligen bedrivs vid sidan av hel- eller deltidsanställning. Jag syftar här på fackligt och ideellt föreningsarbete, ungdomsledarskap m. m. Så-

Prop. 1979/80:158

39

dana erfarenheter är enligt min uppfattning värdefulla och bör såvitt möj­ligt tillgodoräknas inom ramen för meritvärderingen av arbetslivserfaren­het.

Den centrala organisationskommittén för högskolereformen (H75) hade en delvis annan mening och ansåg i en kommentar lill sitt utkast till förordning om tillträde till högskoleulbildning (Högskolelag och andra förfallningar för högskolan Ds U 1975: 19 s. 62) att arbete inom facklig och ideell förening i försia hand borde kunna tillgodoräknas vid urval lill sädana utbildningslinjer som har anknylning lill verksamhel av del nämnda slaget. Som framgår av avsnitt 1.3 nedan följde regeringen inte H75:s förslag.

1.3 Nuvarande bestämmelser och föreskrifter m. m.

I högskoleförordningen (1977; 263) 5 kap. 33 S 2 st. stadgas bl. a. följande om urval bland behöriga sökande till vissa allmänna och lokala utbildnings­linjer.

Poäng ges även för arbetslivserfarenhet som har förvärvats genom arbe­te som ledamot i slyrelsen för förening med kooperativt, fackligt eller annat ideellt ändamål eller som annan viktigare förtroendeman inom sådan förening.

Vidare gäller enligt bestämmelser i förordningen, att en sökande för att få poäng för föreningsuppdrag inte skall ha varit anställd av föreningen under den tid uppdraget utförts samt atl arbetet skall avse minsl två är. Föreningsuppdraget skall även ha innehafts efter det att den sökande fyllt 16 år.

1 anslutning till bestämmelserna om föreningsmeriter har UHÄ efter beslut i antagningsnämnden utfärdai särskilda tillämpningsföreskrifter.

I föreskrifterna sägs bl. a.;

Arbete som annan viktigare förtroendeman skall innebära uppdrag som har erhållits genom beslut av föreningen eller dennas styrelse. Arbete (uppdrag) som ledamoi i styrelsen för förening eller som annan viktigare förtroendeman skall dokumenteras genom intyg frän föreningen. Av inty­get skall framgå vilkel ändamål föreningen har samt omfattningen av den av föreningen bedrivna verksamheten jämte det åberopade uppdragets omfattning. Vidare skall intyget utvisa atl den sökande för den tid intyget avser inte varit anställd hos föreningen. Antagningsmyndigheten bestäm­mer, om föreningen med hänsyn till verksamhetens ändamål och omfatt­ning är av den art, att den sökande är berättigad till poäng för arbete inom föreningen.

Prop. 1979/80: 158

40

Fr.o. m. antagningen inför hösllerminen 1978 gäller atl "med förening skall avses sådan förening som är ansluten lill riksorganisaiion eller som bedriver särskili omfallande verksamhel"".

Vid tillämpningen av reglerna rörande tillgodoräknande av förenings­meriter följer UHÄ i den centrala anlagningen lill ulbildningslinjer vidare vissa inlerna rikllinjer för bedömningen grundade på diskussioner inom antagningsnämnden.

Enligt dessa skall en förening för atl kunna godkännas inle vara blotl nominell utan bedriva verksamhet. Den skall ha etl antal medlemmar utöver slyrelsen. Föreningens verksamhel skall under etl verksamhetsår omfatta fiera mölen elc. eller molsvarande arrangemang för medlemmar eller allmänhel.

Det åberopade uppdraget skall i regel ha inneburit konlinuerlig verksam­het under hela ärel, inle bara vid enslaka lillfällen. Uppdragel skall alltså ha inneburil verksamhet vid andra lillfällen än vid formella sammanlräden och ofta på friliden. Endasl sädana uppdrag som ulförls inom en förening godlas. Uppdrag som inneburil. att någon suttit som representant fören förening i l.ex. ell högskoleorgan godlas inte som ell annal viktigare förtroendeuppdrag inom föreningen.

UHÄ har vidare utarbetat en särskild inlygsblankelt (bilaga I) med syfte all underiälla för den sökande alt fä dokumenterat del föreningsuppdrag som kan åberopas. Blanketten utgör samlidigt ell vikligl medel för UHÄ att fä in de uppgifter som behövs för alt kunna göra en sä riktig bedömning som möjligt.

2    Tillämpningen av gällande regler och föreskrifter

Fortsatla svårigheter har visal sig föreligga vid bedömningen av huruvi­da visst uppdrag inom en förening skall anses poänggivande eller inle. Kriterierna för ideell förening och annan vikligare förtroendeman är i. ex. svåra atl ange. Svårigheterna ökas yllerligare av bl.a. den utbredning föreningsväsendet har i Sverige saml den mängd av skilda förtroendepos­ter som förekommer.

1 den konkreta bedömningssilualionen innebär della, all bedömaren ofta slälls inför svåra avvägningsproblem. Samiidigi innebär svårigheterna vad gäller beräkningsgrunderna, atl en sökande kan frestas all åberopa även obetydliga föreningserfarenheter och göra dem mer omfattande och kvali­ficerade än de egentligen är. På senare lid har misstankarna om ell lämli­gen utbrett sådanl förfarande alllmer förstärkts. En sökande som vid elt antagningstillfälle fått ett åberopat uppdrag underkänt kan ofta vid senare antagningstillfälle presentera ell nytl intyg med utvidgat innehåll över arten och omfattningen av det ursprungliga uppdragel och då visa sig vara berälligad lill poäng.

Prop. 1979/80:158

41

Samlidigt kan konstateras atl allleftersom erfarenhei vunnils och en bättre säkerhet uppnåtts av antagningspersonalen i bedömningsarbelel saml sedan den särskilda inlygsblankellen införts så har de av UHÄ i skrivelsen till regeringen hösten 1978 anförda problemen i viss mån blivit mindre. Ell lecken på detta kan kanske vara det myckel begränsade antalet överklaganden till regeringen. Siffror som belyser dessa förhållan­den framgår av nedanstående labell som gäller sökande i del centrala daiorbaserade antagningssystemet (Ca-sysiemet).

Anlalet sökande med godkända föreningsmeriler samt anlalel överkla­ganden till regeringen av icke godkända föreningsuppdrag 1978-79.

Termin/

å

r

Tolall

Anlal s

ö-

Anlal 

ö

ver-

Bilall'

anlal

kande med

klaganden

UHA Rege

s

ö

kande

godk

ä

nda

lill rege-

ring-

f

ö

renings-

ringen

en

meriter

Avslag

Vi 78 Vi 79

8 320 9041

882 1397

9

3

0 0

0 0

y 3

Hl 78 Hl 79

Tolall

27 372 30 356

75 089

2 402 4 562

9 243

51

27

90

10

5

15

8 0

8

31+2-22

67

' Till bifallna besvär har räknals och särskilt angivils de ärenden där UHÄ genom omprövning godkänl åberopade föreningsuppdrag.

- Sakprövning har ej skell av besvären då antagning ägt rum lill följd av återbud frän lidigare anlagna.

Av tabellen framgår bl. a. att antalet sökande med godkända förenings­meriler fördubblals inför varje ny antagningsomgäng.

Emellertid framgår inle del toiala antalet sökande som åberopat före­ningsmeriter. Dessa uppgifler dataregistreras inte och del går därför inle att få fram någon exakt siffra över hur många sökande som fåll sina föreningsuppdrag underkända. En inte alltför grov uppskattning skulle dock kunna innebära att inför varje termin omkring 20 procent av de som åberopal föreningsmeriter får dessa underkända.

Åtta besvär över icke godkända föreningsuppdrag har bifallils av rege­ringen, samiliga gällde antagning inför höstterminen 1978. Anlalet besvär denna lermin var också störst av de i tabellen redovisade antagningarna. Inför denna antagning lillämpade UHÄ en mer slrikl ordning vid bedöm­ningen än vad som skett inför de två första antagningsomgångarna. Bak­grunden härtill var främst de diskussioner som fördes i antagningsnämnden under våren 1978.

1 vissa fall kom därvid UHÅ:s tillämpning enligt regeringen alt bli alllför stram. Bland de besvärsärenden som bifölls av regeringen inför höstter­minen 1978 kan nämnas uppdrag som patrulledare i scoutkår (SMU). ordförandeskap i tävlingskommitté inom golfklubb, sekrelerare i mini-

Prop. 1979/80:158

42

golfklubb samt ordförande i skolidrollsförening där verksambeten enligt UHÄ:s bedömning var av tämligen ringa omfattning.

I stort setl kan dock sägas att UHÄ:s tillämpning av bestämmelserna slår i överensstämmelse med den uppfattning om tillämpningen av reglerna som kommii lill uttryck i de tre senaste regeringarnas beslut i anledning av besvär. Avgörandena hösten 1978 kom emellertid att i inle oväsentlig utsträckning påverka UHÅ: s praxis.

Det skulle kunna hävdas att de relativt fätaliga besvärsärendena tyder på atl mer eller mindre alla åberopade föreningsuppdrag godkänns eller att de : som får sina uppdrag underkända inle kan "tränga igenom" reglerna och inse möjligheterna tiil evenluell framgång vid överklagande.

Båda dessa invändningar måste emellertid avvisas. Även om antalet godkända föreningsuppdrag dominerar (och del är ju naluriigt) underkänns i enlighel med tidigare redovisade beräkning en inte oväsentlig del. Att anlalet besvärsärenden inte är fier kan lill viss del bero pä att de sökande av anlagningspersonalen fär en tillfredsställande motivering till varför åbe­ropat uppdrag underkänts. Ett omfattande arbete läggs åtminstone ned på denna uppgifl.

3    Överväganden

Även om det i tidigare avsnitt antytts att problemen i samband med bedömningen av föreningsuppdrag pä senare lid blivit mindre kvarstår trots allt belydande svårigheter. Till följd av den ökning av anlalet åbero­pade föreningsuppdrag inför varje antagningsomgång har bedömningen av dessa kommit att uppta en oproportioneriigt stor del av antagningsarbetet. Sedan de sökande fått del av UHÄ:s preliminära bedömning av åberopade meriier (genom de s. k. kontrollbeskeden) inkommer en stor mängd med kompletterande uppgifter.

Den största svårigheten i bedömningsarbetet utgör frågan om "annan viktigare förtroendeman" samt att avgöra omfattningen av åberopat upp­drag.

Sä länge nuvarande lydelse gäller av grundbestämmelsen i högskoleför­ordningen torde inga förutsättningar finnas för ytteriigare tillämpningsföre­skrifter eller ändrad praxis. Samtidigt måste betonas att det också är vikligl att en bestämmelse av denna karaktär inte fär en alltför snäv tillämpning. Med hänsyn till föreningslivets skiftande karaktär och antalet olika poster inom detsamma mäste naturligen en viss bredd finnas i tolk­ningen av bestämmelserna.

Att vissa meriter därvid kommer att bedömas olika från ena till andra tillfället kan inte helt undvikas. Om föreningsmeriterna skall lillgodoräknas fär man räkna med att denna situation även i fortsättningen i viss utsträck­ning kommer att bestå.

Prop. 1979/80:158

43

Vad som emellertid är mer betänkligl är all de åberopade uppdragen enligt anlagningspersonalens bedömning tenderar all alltmer bli beskrivna ulifrån samtliga de krav som slälls upp för godkännande. Dvs. till slul blir alla uppdrag kvalificerade. Intygsgivarna kan misslänkas hjälpa till atl göra ell uppdrag och den egna föreningens verksamhel större och viktigare än vad som egentligen är fallel. Alla gånger kan del inle heller vara lätl atl i detalj ange elt uppdrag som ulförts l.ex. för lio år sedan. Någol inlresse för den sökande all vid den lidpunkten dokumentera bedriven verksamhet fanns i allmänhel inte. Med hänsyn lill den avgörande belydelse förenings­poängen kommit all få vid urvalet lill hårt spärrade utbildningar är del inte svårl all förstå att det som ovan beskriviis inträffar.

Försöket att införa etl krav pä medlemskap till riksorganisaiion och därmed "gallra ut"" mindre och obetydliga föreningar har visal sig mer eller mindre verkningslöst. De fiesia föreningar i Sverige verkar vara anslulna lill någon riksorganisation. Att pä annal sätt begränsa den krets av för­eningar som skulle vara godkända genom krav på ""rikstäckning" e.dyl. får bedömas som mycket svårgenomförbart.

4   Slutsatser

Med hänvisning lill vad ovan anföris kan konstateras atl problem allt­jämt kvarslår vid bedömningen huruvida ell visst föreningsuppdrag skall anses poänggivande eller inte.

Samtidigt måsle belönas all allteftersom liden gåll har ertarenheter vunnils och personalen blivil mer kompelenl i bedömningarna. Kvaliteten har därför ökat i arbetet, även om de sökande ibland upplever att deras meriier bedöms olika från gång till gång. Hell och hållet går en sädan siluaiion dock inte att undvika.

Vad som är mer allvariigl är all man ofta har anledning ifrågasätta riktigheten i de uppgifter som lämnas. Någon möjlighel för antagningsmyn­digheten att närmare kontrollera innehållet i de åberopade föreningsinly-gen finns inte. Situationen inbjuder därför som lidigare anlytls till ett fuskande med och uppförstorande av meriter. Dessa förhållanden går knappasl alt rätta lill genom nya föreskrifier och anvisningar.

Överhuvudtagel mäste det anses uteslutet atl genom ändrade kriterier och riktlinjer inom ramen för gällande grundbestämmelser i högskoleför­ordningen försöka komma lill rälla med de problem som visal sig vara förknippade med bedömningen av föreningsmeriler.

Om föreningsmeriler skall tillgodoräknas även i framliden får man ta i beaktande att vissa bedömningsproblem och möjligheter lill fuskande alllid kommeralt finnas.

Bilaga

Intyg om föreningsmeriter

Prop. 1979/80:158

44

INTYG OM  FORENINGSMERITER

(utfärdafl  och   skrivs under av  föreningens ortiforande   eller aonau styrelsemedlcni)

BILAGA JILL

ANM

Ä

LAN   TILL H

Ö

GSKOLEUTBILDNING

ersonnr {'i.r loin äag nr)

_i__ 'lill

Annalninfsnunmer

ilärned   intygas  att 

l-Bjnn

Oidelningsadress

Postiir  och  ortnamn

haj Innehaft nedanstående förtroendeuppdrag; yorenlngena  naoin

förtroendeuppdragets/uppdragéDS  art 1

Fr o  m(är min  dagj

T o Di(är min  dagj

...I   .L..L   .1.,    .l.-|..A..i.   ..L...L..I..

....  - 

I... 

,   ..[    ......l-l.....      

I.    

.....i. .1..

__ ._ I_ .     I     .     |-|___ L_J              

Riltsorganiaation till  vilken föreningen iar ansluten Föreningens  andamäl

Omfattningen av den vericsanihet  föreningen bedriver   [ange  t  ex mötesverksanhet scmt andra aktiviteter,  antal aedlemmar  o  d)

Omfattningen av den verksamhet   som ingått i   förtroendeuppdraget/uppdragen   [ange deltagande  i ::iöten  och   verksamhet iDellan  möten,   t  ex upprepade   engagemang  pä fritid)»

förtroendeuppdraget/uppdragen hor  erhållits  genom  beslut av  (ange Ärsmbte,   styrelsebeslut  eller annat   liättj

Ilar Cen  sökande  varit  anställd  av  föreoingen  för  den   tid  fortroendeupndrag   omfattat?

Z,     aiktigheten  av ovanstående uppgifter  intygas

Namnteckning

Jatum

Ilafliofbrtydligande

latygsgivarans ställning i föreningen

Intygsgivarens  utdelningsadress

Ortaadress  postnr och  ortnamn

Teleionnr   [även nktnrj

Prop. 1979/80:158

45

UNIVERSITETS-OCH HÖGSKOLE-

PM

UHA bil. 2

ÄMBETET

Byrån för cenlral antagning

Avdelningsdirektör A.[REDACTED_EFTERNAMN], ef

1980-02-19

Förslag till ändringar i 5 kap. högskoleförordningen (1977:263) till följd av UHÄ:s förslag till justeringar av bestämmelserna om urval till grundläggande högskoleut­bildning

5 kap. högskoleförordningen 33 S'

Poäng ges för arbetslivserfarenhet som har förvärvats genom följande slag av verksamhel, nämligen

1.        arbele i en eller fiera anställningar,

2.

arbete i eget företag,

3.

arbete i eget hem med vård av barn under tio år,

4.

arbete i eget hem med vård av en eller fiera personer som på grund av sjukdom, ålder eller handikapp är i behov av särskild omvårdnad samt

5.

värnpliktstjänstgöring och vapenfri ijänst.

34 f-

När företräde bestämmes mellan de sökande som tillhör grupp 1. grupp 

II

eller grupp III. ges sökande poäng för den arbetslivserfarenhet som han har förvärvat efier det att han fyllt 16 år. För att poäng skall ges fordras dessutom att verksamheten avser en eller fiera perioder om sammanlagi minst 15 månader. Varje sädan period skall omfatta minsl tre månader och avse samma anställning eller verksamhet. Vad som sägs i detta siycke om period avser period med minsl halviidssysselsättning.

Vid lillämpningen av första slyckel medräknas ej tid för sådan verksam­hel som en sökande har bedrivii under terminslid såvitt avser studier i gymnasieskolan eller i motsvarande skola. Den verksamhel som en sökan­de har bedrivii vid sidan av sludier inom folkhögskolan eller inom statlig eller kommunal vuxenutbildning får dock medräknas.

Har myndighel med stöd av 20 S föreskrivii alt praktik skall fordras för anlagning till viss utbildningslinje eller visst inledande studieprogram, får lid för sådan praktik ej medräknas vid tillämpning av försia stycket vid urval till utbildningslinjen eller det inledande studieprogrammet.

Ä

ndringen inneb

ä

r all andra slyckel upph

ä

vs. Andringen inneb

ä

r bl. a. alt sisla slycket upph

ä

vs.

Prop. 1979/80: 158

46

35        S'

När förelräde bestämmes mellan de sökande som lillhör grupp 

IV. 

ges sökande poäng för arbelslivseriarenhei enligt vad som föreskrives nedan i denna paragraf.

För alt sökande som har allmän behörighel enligt 16 § skall ges poäng för arbetslivserfarenhet fordras alt han har förvärvat denna efler det att han har slulal den yrkesverksamhet eller har skaffat sig den erfarenhet som avses i 16 § försia slyckel 2. För alt poäng skall ges fordras dessulom atl verksamhelen avser en eller fiera perioder om sammanlagi minsl tre måna­der på heltid eller molsvarande längre lid på deltid, minst halvtid. Varje sådan period skall avse minst tre månader med minst halviidssysselsätt­ning och avse samma anställning eller verksamhel. Föreskrifierna i 34 S tredje stycket äger molsvarande lillämpning.

För sökande inom grupp 

IV 

som ej har allmän behörighel enligt 16 S äger

34        S motsvarande lillämpning när förelräde bestämmes mellan sökandena

inom gruppen.

36        S"*

Sökandes poäng för arbetslivserfarenhet bestämmes med utgångspunki i den sammanlagda tid för vilken sökanden skall ges poäng enligt 34 S eller

35        S andra respektive Iredje slycket. Denna sammanlagda tid bestämmes

därvid i antal hela månader med heltidssysselsättning. För varje sådan del

av den sammanlagda tiden som uppgår till tre månader med hellidssyssel-

sällning ges 0,1 poäng. Sammanlagi får sökande ges högsl 2.0 poäng för

arbetslivserfarenhet.

39 S

Till x*" tiondelar av de utbildningsplatser som enligt 27 S har tillfallit grupp 1 eller grupp 11 antages behöriga sökande på grundval av ett jämför­elsetal som omfaltar enbari sökandes poäng för betyg enligt 32 S. Före­skrifterna i 29 § andra stycket äger molsvarande lillämpning.

Till hälften av de utbildningsplatser som enligt 27 S har tillfallil grupp 

IV 

har sökande som hänförts endast till denna grupp förelräde framför annan sökande.

' Ändringen innebär bl. a. atl Iredje slyckel upphävs. "* Ändringen innebär bl. a. alt andra slyckel upphävs. " UHÄ kommer senare all lämna förslag om andelens slorlek.

Prop. 1979/80: 158

47

Reservation

UHÄ bil. 3

Enligi min mening ligger etl värde i atl ge meritpoäng för erfarenheter av kvalificerat föreningsarbete vid antagningen till högskoleulbildning.

Med hänsyn till svårigheterna atl ge en regel härom rimlig säkerhel i tillämpningen accepterar jag emellertid all poängberäkningen för före­ningsmeriter slopas. En sådan förändring ändrar dock nuvarande relalion mellan betygspoäng och övriga poäng och bör därför åtföljas av en höjning av den maximala poängen för arbelslivsmeriter.

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] 1980-02-25

Prop. 1979/80: 158

48

Särskilt yttrande

UHÄ bil. 4

Vi är medvetna om de problem av lekniskl slag som föreligger för all tillgodoräkna föreningslivserfarenhet som merit för tilllräde till högre ut­bildning och att därigenom uppnå de kvaliteter som beslulel och att tillgo­doräkna dessa erfarenheter avsåg. Nuvarande regler kan inbjuda till olill­börligt utnyttjande och vara svårkontrollerade. Vi anser dock att erfaren­helerna lill vissa delar fortfarande är olillräckligt belysta. Vidare omfattar erfarenheler och ulvärdering exempelvis inle alls den påverkan och bety­delse som föreningslivserfarenheler hafi på sludierna.

Parallelll med utvärderingar, borde ett arbele skett för atl visa på vägar med alternativa modeller för atl kunna tillgodoräkna vad vi anser vara pålagliga kvaliteter i föreningslivserfarenhel och som är relevanta för högskoleutbildning och som dessulom tillför högskolan som helhet värde­fulla ertarenheter. Vi beklagar all della arbele inle kommii till slånd. Sådana ertarenheter/kunskaper som kan komma av styrelsearbete i för­eningar och som vi anser borde tillgodoräknas som merit gäller exempel­vis: all ha ulvecklal förmåga all la ställning utifrån värderingar etc. utvecklat förmåga atl tillsammans med andra planera och genomföra verk­samhel, förmåga att genom mötes- och förhandlingserfarenhet i vid mening i olika församlingar komma fram till beslut.

Om hittillsvarande begränsade erfarenheter ändå skulle läggas lill grund för att avveckla nuvarande regler, anser vi att del samtidigt skall beslutas om atl arbeta fram etl nytl system för atl föreningslivserfarenhel av viss väsenllig tyngd och omfattning även i fortsättningen skall räknas som merit för tillträde till högskoleutbildning.

Ruth Kärnek

Åke[REDACTED_EFTERNAMN]

Henry[REDACTED_EFTERNAMN]

1980-02-25

Prop. 1979/80: 158

49

Bilaga 2 Reg nr 600-880/80

UNIVERSITETS-OCH HÖGSKOLE-

1980-03-24

ÄMBETET

Byrån för central anlagning

tf byråchef H.[REDACTED_EFTERNAMN], ef

Kompletterande förslag till ändringar i bestämmelserna om urval till grundläggande högskoleutbildning

1    Inledning

1 skrivelse 1980-02-25 lade UHÄ fram förslag lill vissa ändringar av bestämmelserna om urval till ulbildningslinjer som berörs av del centrala, daiorbaserade antagningssystemet vid UHÄ. Förslagen avsåg bl.a. för­ändringar i syfle att underlätta s. k. direktövergång från gymnasieskolan till högskolan. UHÄ anmälde i det sammanhanget sin avsikl all, fr.o.m. antagningen lill ulbildingar som börjar vårterminen 1981, lillämpa en om­vänd antagningsordning inom kvotgrupperna 1 och 11, innebärande atl den procentandel av platserna (för närvarande 20 procenl), som lillsatis på grundval av enbari betygspoäng och nu ingår i en första antagningsom­gäng. skall tillsättas efter det att övriga platser tillsatts (på grundval av betyg och arbetslivserfarenhet). Vidare anmäldes all UHÄ avsåg atl åter­komma med förslag om slorieken av den nämnda procentandelen, sedan vissa simulerade antagningar genomförts. UHÄ ålerkommer nu i denna fråga.

2    "Direktrekryteringens" innebörd

Renl allmänl avses med "direklrekrylering"" all en sluderande mer eller mindre direkt efter gymnasiestudiernas avslutning vinner inträde i högsko­leutbildning. Som påpekas i UHÄ:s ovannämnda skrivelse har i deballen i regel inle preciserats vilka kriterier som skall gälla för avgränsningen av gruppen ""direktrekryterade"". Som redovisas närmare nedan ger olika kriterier eller kombinationer av kriterier olika resullal vad belräffar den ""direktrekryterade" gruppens sammansättning och sloriek. UHÄ har för sin del arbelal med följande olika kriterier, nämligen

högsl tvä år gammalt avgångsbetyg från gymnasieskolan,

högst 21 års ålder, 

4    Rik.sdagen 1979/80. I .saml. Nr 158

Prop. 1979/80:158

50

en kombination av de två nämnda kriterierna, dvs. avgångsbelygsålder och levnadsålder, samt

avsaknad av tillgodoräkningsbar arbetslivsertärenhel, dvs. av arbets­livserfarenhet som uppgår till minst 15 månader.

Naturligtvis kan även andra kriterier användas. Del är alltså svårt atl entydigl definiera begreppet direktrekrylering"". även om enighel fcirelig-ger om det allmänna syftet att garantera att en rimlig andel yngre sökande utan arbetslivserfarenhet eller med begränsad sådan erfarenhei antas till utbildningar i högskolan.

3    Effekter av olika procentsatser

3.1      Allmänt

I de simulerade antagningar som UHÄ har lålil ulföra har förulsällning­arna på olika sätt ändrats i förhållande till den ""ordinarie"" anlagningen inom det centrala, daiorbaserade antagningssystemet. Endast materialet från den senast utförda antagningen, dvs. anlagningen lill utbildning som började vårterminen 1980, har varil lillgängligl för simuleringarna. Del skall i anslutning härtill påpekas att antalet berörda utbildningslinjer och utbildningsplatser liksom antalet sökande och sökandegruppens samman­sättning uppvisar väsentliga olikheter mellan höst- och våranlagningar. Antagningen inför höstterminen omfaltar t. ex. åtskilligt fier ulbildnings­linjer än antagningen inför vårterminen. Antalet sökande ligger omkring 300(X) inför höstterminen och omkring 9000 inför vårterminen. Vidare är erfarenhetsmässigt andelen yngre sökande slörre inför höstterminen än inför vårterminen. Dessa skiljakligheler mellan höst- och våranlagning medför enligt UHÄ:s mening att man måste vara försiktig när det gäller all dra slutsatser av de nu gjorda simuleringarna. UHÄ vill därför redan här nämna att det enligt UHÄ: s mening bör göras simulerade antagningar också på sökandematerial avseende antagning inför höstterminen, innan mer säkra generella slutsatser kan dras rörande konsekvenserna av de aktuella förändringarna i regelsystemet.

3.2      Resultat

En översiktlig redovisning av resultaten av de genomförda simulerade antagningarna lämnas i bifogade rapport (1980-03-11). Simuleringarna har inneburit fingerade urval med hjälp av ADB, vid vilka gällande bestämmel­ser tillämpats i stort men vissa förutsättningar ändrals i förhållande lill den reella, redan utförda antagningen. Vad som varierats - i olika kombinatio­ner - är dels procentsatsen för urval på grundval av enbari betygsmeriler inom kvotgrupperna I och 11 (20, 30 resp. 40 procent), dels antagningsord­ningen inom samma grupper (platserna i 20 procenisgruppen - A-gruppen - tillsätts före resp. efler övriga platser - B-gruppen).

Prop. 1979/80: 158

51

I skrivelsen 1980-02-25 redovisade UHÄ vissa undersökningar på elt begränsat material av effekterna för "direklrekryteringen" av ire olika metoder, nämligen avgränsning av ""beiygsgruppen"" genom viss högsta ålder på avgångsbetyget, höjning av den berörda procentsatsen och om­vänd antagningsordning i kvolgrupperna I och 11. I simuleringarna har av prakliska skäl enbart de två sisinämnda metoderna kunnal prövas.

1 den nyssnämnda skrivelsen framhölls att de diskuterade meloderna har olika effekter på olika utbildningslinjer. Den totalundersökning som nu gjorls i form av simulerade antagningar bekräftar, allmänl selt, detta. Förhållandet kan till slörsia delen återföras på skillnaderna i konkurrens rörande de olika linjerna.

1 rapporten redovisas uppgifter dels för den totala antagningen inom det berörda centrala systemet, dels för olika linjer varav en (kullurkommuni­kalionslinjen) kännetecknas av en relativt svag konkurrens, medan de övriga är ""hårt spärrade'".

Åldersfördelningen redovisas i rapporlen för dels vissa enskilda linjer, dels samtliga linjer. 1 lolalmaterialet, dvs. kvolgrupperna 1-IV, ger en höjning av procentsatsen för antagning på bara betygsmeriler till 30 i förening med en omkastad antagningsordning en ökning av andelen an­tagna t. o. m. 20 års ålder från åtta till elva procent. En ytterligare höjning av procentsatsen till 40 procent medför en ökning av nämnda åldersgrupps andel lill tolv procenl, dvs. en endast marginell förändring (lab 2.8).

Antalet antagna utan tillgodoräkningsbar arbelslivserfarenhel ökar, med samma förutsättningar som vad gäller åldersfördelningen, från resp. 20 lill 27 resp. 29 procent vad gäller lolalmaterialet (kvotgrupperna I-IV) (tab 3.8).

1 fråga om avgångsbetygets ålder gäller totalt för de sju linjerna atl antalet anlagna med avgångsbetyg från 1979 eller 1978 - vilka "betygsår"" här alltså används som kriterium på '"direktrekrytering"" - inom kvotgrup­perna 1 och 

II 

påverkas mest av en höjning av procentsatsen från 20 till 40 förenad med en omvänd antagningsordning (från 37 till 47 procent) (lab 4.8).

Vad slutligen gäller effekten av olika förutsättningar för anlagningen på den för antagning erforderliga minimipoängen inom kvolgrupp I har denna redovisals för biologlinjen, sociala linjen och läkarlinjen. Anlagning med ändrad procentsats och/eller omvänd antagningsordning ger i "beiygsgrup­pen" (grupp I A) ofta - men inte genomgående - effekler i form av sänkl minimibelyg. På läkarlinjen sjunker i några fall minimibetyget från nuva­rande 5,0 till 4,9. På de övriga två linjerna kan större effekler iakttas. För gruppen I B, där platserna tillsätts efler betyg och arbetslivserfarenhet, är trenden genomgående en höjning av minimipoängen.

Utöver vad som redovisas i bilagan har inom UHÄ gjorts en beräkning som mer direkt visar hur olika - inledningsvis nämnda - kriterier för "direktrekrytering" ger olika resultat beträffande den direktrekryterade

Prop. 1979/80:158

52

gruppens andel av totalantalet antagna. Resultatet av denna unders

ö

kning framg

å

r av nedanst

å

ende tabeller, som visar konsekvenserna, enligt ovan­n

ä

mnda kriterier, av resp. of

ö

r

ä

ndrad procentsals och antagningsordning, of

ö

r

ä

ndrad procentsats och omv

ä

nd antagningsordning saml h

ö

jd procent­sals (lill 30) och omv

ä

nd antagningsordning.

I tabellerna redovisas i den kolumn som markeras med O resullatet av en antagning enligt den nuvarande ordningen med en ""belygsgrupp" om 20 procenl och antagningsordningen f

ö

rst grupp A (belyg enbari). d

ä

refier grupp B (betyg och arbetslivserfarenhet). I kolumn 1 

ä

r antagningsordning­en omkastad s

å

 atl grupp B antas f

ö

rst, d

ä

refler grupp A, men procenlsal­sen bibeh

å

lls of

ö

r

ä

ndrad. I kolumn 2 slutligen 

ä

r antagningsordningen omkastad och procentsatsen h

ö

jd till 30.

Andel (%) "direkl

ö

vcrg

å

ngar" av de antagna i kvolgrupperna I och ll vt

1980 (5 linjer)

Definiiion: H

ö

gsl 21 

å

rs 

ä

lder

O

1

2

20% A,B

2()%B.A

30% B.A

18%

2! %

25%

15%

18%

21 %

23%

24%

29%

24%

27 %

33 %

15%

16%

21 %

Sociala linjen

Psykologlinjen

L

ä

karlinjen

Tandläkarlinjen

L

å

gstudiel

ä

rarlinjen

Definition: Avg

å

ngsbetyg fr

å

n 1979 eller 1978

O                  I                  2

20 % A.B      20 % B.A      30 % B,A

38%

40%

45 %

27%.

30%

35 %

39%

40%

43%

37%

41 %

47%

49 %

48%

52 %

Sociala linjen

Psykologlinjen

L

ä

karlinjen

Tandl

ä

karlinjen

L

å

gsladiel

ä

rarlinjen

Definition: Avg

å

ngsbetyg fr

å

n 1979 eller 1978 och h

ö

gst 21 

ä

rs

å

lder

O                  I                  2

20 % A,B      20 % B,A      30 % B.A

15%'

19%.

23 %

12%

15%

18%.

21 %

22%

28%

24%

27 %

32%

14%

15%

20%

Sociala linjen

Psykologlinjen

L

ä

kariinjen

Tandl

ä

kariinjen

L

å

gsladiel

ä

rarlinjen

Definiiion: Ingen lillgodor

ä

kningsbar arbetslivserfarenhet (

ä

n)

O                  1                 2

20% A,B       20% B.A       30% B.A

13%

20 %.

25%

13%

15%

23%

16%

17%

25 %

15%

19%

23 %

15%.

18%

24%

Sociala linjen

Psykologlinjen

L

ä

karlinjen

Tandl

ä

kariinjen

L

å

gsladiel

ä

rarlinjen

Prop. 1979/80: 158

53

Tabellerna belyser de variationer i andelen "direktrekryterade" som man får beroende på definitionen av denna andel. Sålunda ger l.ex. för läkarlinjens del "'högst 21 års ålder" en "'direktrekryterad" grupp om 23-29 procent av de antagna i grupperna 1 och II. "Avgångsbetyg från 1979 eller 1978"' ger på denna linje en motsvarande grupp om 39-43 procenl och kombinalionen av de två kriterierna ger 21-28 procent. "Ing­en lillgodoräkningsbar arbetslivserfarenhet" slutligen ger för läkarlinjen en ""direktrekryterad"" grupp om 16-25 procent.

Tabellerna visar också på del förhållandet all en och samma metod för urvalet ger olika resullal pä olika linjer. Om man väljer meloden ""30 procent och omvänd antagningsordning"', får man med ""högst 21 års ålder'" som avgränsningsinstrumenl en andel "direktrekryterade" om 21-33 procent. "Avgångsbetyg från 1979 eller 1978" ger en andel om 35-52 procenl och "kombinalionskriteriel" en andel om 18-32 procenl. Kriieriet ""ingen lillgodoräkningsbar arbetslivserfarenhet"" slutligen ger en andel ""direktrekryterade"" om 23-25 procenl.

3.3 Överväganden och förslag

UHÄ har bedömi en kombination av de två kriterierna avgångsbetygs­ålder och levnadsålder enligt vad som redovisals i det föregående vara det mesl relevanla sättet att avgränsa gruppen ""direktrekryterade". Med den­na utgångspunkt gör UHÄ följande sammanfattande bedömning på grund­val av de genomförda simuleringarna.

Redan den nuvarande utformningen av 20 procenlsregeln och den nu lillämpade ordningen för anlagning inom kvolgrupperna I och 

II 

ger i vissa fall en rimlig "direklrekrylering" även för linjer som är starki eflerf"rågade. Vid genomförande av den omvända antagningsordningen ökar denna di­rektövergång. Om man även för linjer med hård konkurrens om platserna normalt skall uppnå intentionen i 1975 års riksdagsbeslut då tolkad som en önskan om minst 20 procents direktövergång för resp. linje - behövs emellertid en höjning av procentandelen för antagning på grundval av enbari betygsmeriler. UHÄ bedömer på grundval av det nu föreliggande materialet en höjning till 30 procenl som rimlig. Som redovisats i UHÄ:s skrivelse 1980-02-25 bör denna förändring genomföras inför antagningen lill utbildning som böriar vårterminen 1981. UHÄ vill lill detta foga föl­jande kommentarer.

Mol bakgrund av den mellan olika ulbildningslinjer mycket skiftande sökandestrukturen kan del synas naturligt att efiersiräva en ordning för reglering av "direktrekryteringen"" som tar hänsyn till olikheterna i detta avseende. Del skulle innebära l.ex. atl en viss procentandel för '"direkl-övergång"" på en linje kunde uppnås ulan åtgärder som innebär en väsent­ligt högre eller lägre "direktövergång" än önskat på andra linjer. En sådan lösning är emellertid praktiskt omöjlig såsom det nuvarande daiorbaserade

Prop. 1979/80: 158

54

sysiemel är uppbyggt. En enhetlig procentsats och en gemensam antag­ningsordning är sålunda för närvarande nödvändiga, och frågan om ändra­de förulsältningar i delta avseende kan behandlas först i etl längre tidsper­spektiv än del som nu är akluelll.

Som ovan påpekats har de simulerade antagningarna ulförts på elt vårlerminsmaterial och resullaien är därför i försia hand tillämpliga på antagning som avser vårterminer. Med hänsyn lill olikheterna i förutsätt­ningar mellan höst- och vårtermin avser UHÄ alt efter anlagningen till utbildning som börjar hösllerminen 1980 låta utföra en simuleringsunder­sökning motsvarande den som nu gjorls men på det då föreliggande materi­alet. Om resultatet härav ger anledning lill det, ålerkommer UHÄ i denna fråga under hösten.

Med hänvisning tiH vad som anförts föreslår UHÄ all beslul fallas om ändring av 5 kap. 39 S försia slyckel högskoleförordningen (1977: 263) med innebörd att 30 procenl av platserna i var och en av kvolgrupperna 1 och 

II 

skall tillsättas på grundval av enbart betyg.

Beslul i delta ärende har faltals av ijf universitetskanslern saml slyrelse­ledamölerna[REDACTED_EFTERNAMN], Kärnek, Bartley,[REDACTED_EFTERNAMN] och Stille. Föredragande har varit byråchefen Rydell och tf byråchefen[REDACTED_EFTERNAMN]. Därjämte har närvarit personalföreträdaren Wärneryd. byråcheferna Moll.[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN], avdelningsdirektörerna[REDACTED_EFTERNAMN] och Svanfeldt saml byrådirek­törerna[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN].

Erland Ringborg

Helmer[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1979/80:158

55

UHÄ:s bilaga

UNIVERSITETS-OCH HÖGSKOLE-

RAPPORT

ÄMBETET

1980-03-11

Byrån för central anlagning Byrådirektör Hans[REDACTED_EFTERNAMN]. lE

Effekter av olika procentsatser och antagningsordningar i kvotgrupperna 1 och 2

1    Allmänt

UHÄ har 1980-02-25 i skrivelse till regeringen bl.a. föreslagit all en förändrad antagningsordning i kvolgrupperna I och 2 skall lillämpas saml atl procenlsalsen för s. k. direklövergäng från gymnasieskola lill högskola den s. k. 20-procenlsregeln skall höjas.

Som underlag för beslul om procentsatsens slorlek redovisas statistik från olika "simulerade" antagningsomgångar där olika procentsatser i grupperna 1 A och 2 A används, kombinerade med en s. k. omvänd antagningsordning i grupperna 1 och 2, dvs. platserna i B-grupperna (po­äng för betyg och arbetslivserfarenhet) tillsätts före A-grupperna.

Undersökningen baseras på anlagningen till vårterminen 1980 - det enda material som funnits tillgängligt för kompletta simulerade ADB-antagningar. Man måste vid tolkningen av dala ha i minnet några väsent­liga skillnader mellan antagningar till höst- resp. vårterminer:

*         Anlalet utbildningslinjer i det centrala ADB-systemet är betydligt mindre

lill vårterminer (ca 30) än till höstterminer (ca 80). Bl. a. har många linjer

inom T-sektorn ingen antagning till vårterminer.

*         Antalet sökande i det cenirala ADB-systemet är mindre lill vårterminer

(ca 9000) än till höstterminer (ca 30000).

*         Sökandestrukturen år olika höst- och vårterminer. Medan omkring 36

procent av de sökande till ht 1979 var 20 år eller yngre var motsvarande

siffra till vt 1980 15 procent. Av de sökande till hl 1979 saknade 50 procent

arbetslivserfarenhet. Molsvarande siffra vt 1980 var 33 procent.

Bl. a. måste andelen antagna i olika åldrar i föreliggande material ses mot denna bakgrund. Medan vid anlagningen till ht 1979 32 procent av de antagna var 20 år eller yngre var motsvarande siffra vid anlagningen till vt 1980 8 procent.

Det går alltså inte atl utan vidare generalisera från utfallet vt 1980 lill elt helt års antagningar när del gäller t. ex. åldersfördelning.

"Simuleringen" innebär att man med hjälp av ADB har genomfört urval

Prop. 1979/80: 158

56

med lillämpning av gällande regler (successiva kvoteringar, dubbelbehö­righet etc.) där reglerna för procentsats och antagningsordning inom kvot­grupperna I och 2 har varierats i de olika simulerade antagningarna.

De övriga åtgärder som UHÄ föreslagit l.ex. borttagande av för­eningsmeriterna - har inte medtagits i simuleringarna. Del kan nämnas alt omkring 25 procenl av de antagna vt 1980 hade föreningsmeriler.

De dala som redovisas hänför sig lill den första maskinella urvalsom­gången vid vilken omkring 90 procent av platserna lillsatis. Uiöver den "normala" anlagningen, betecknad "O", har följande "simulerade" antag­ningar gjorls:

Tabell 

I.) 

Förteckning över de simulerade antagningarna

%-sals i A-gruppen       Antagningsordning

0

20%

A-B

1

20%                      B-A

2

30%                      B-A

3

30%                      A-B

4

40%                      B-A

Resultat redovisas dels totalt {alla linjer), dels för ell urval av .sju linjer, enligt labell 1.2.

Tabell 1.2 Redovisningens omfattning linjer

Seklor

Anlal linjer lolall

som redovisas separal

1

6

A

9

V

5

U

5

K

7

D (lokal)

1

Summa

28

1

(biologlinjen)

2

(sociala-, psykologlinjen) 2 (lakar-, tandläkarlinjen) I (lågstadielärarlinjen) 1 (kullurkommunikalionslinjen)

De linjer som redovisas separal motsvarar ca 1 800 av de totalt ca 3 800 platserna som tillsatts:

Tabell 1.3 Redovisningens omfattning antal antagna

Seklor                        Anlal anlagna lolall         Anlal antagna på spec.

___________________________ redovisade liqjer________ 

T

215

A

2 242

V

785

U

341

K

193

D (lokal)

21

134 767 683 113 123

3797

1820

Prop. 1979/80: 158

57

2    

Å

ldersf

ö

rdelning bland antagna

Procenluella fördelningar bland antagna i samtliga kvolgrupper och bland anlagna i kvolgrupp 1, 2 A (siffror inom parentes).

2.1  Biologlinjen

0

1

2

3

4

-20                9(33) 21-24              64(56) 25-29               16   (7)

11 (.39) 62(54) 16   (7)

13(39) 61(50) 16(11)

9(27) 64 (65) 16   (5)

14(36) 59 (57) 16   (6)

2.2 Sociala linjen

0

1

-i

3

4

-20                6(27) 21-24              31(42) 25-29             28(12)

9(46) 30(45) 27   (8)

1 1(43) 30 (49) 25   (8)

7(28) 31(39)

27(l.'i)

13(40) 30(53) 24   (7)

2.3 Psykologlinjen

0

1

2

3

4

-20               4(13) 21-24              29(54) 25-29             28(29)

6(25) 29 (58) 27(13)

8(27) 29 (59) 27(11)

6(16) 30(59) 27(19)

9(27) 31 (63) 25   (8)

2.4 L

ä

karlinjen

0

1

-1

3

4

-20                5(33) 21-24               35(64) 25-29              26   (2)

5 (34) 36 (64) 25   (2)

8(36) 35(61) 24   13)

7(33) 35(61) 25   (4)

9(32) 37(65) 22   (3)

2.5 Tandl

ä

karlinjen

0

1

2

3

4

-20               7(33) 21-24             43(61) 25-29              25   (6)

9(47) 42(47) 25   (6)

12(43) 42(51) 32   (6)

9(38) 40(53) 26   (9)

13(41) 41 (55) 23   (5)

2.6 L

å

gstadiel

ä

rarlinjen

0

1

2

3

4

-20                7(42) 21-24              29(37) 25-29              26   (5)

8(47) 29 (37) 25 (11)

12(52) 28(36) 24(11)

12(52) 28 (32) 23   (4)

17(53) 30(39) 22   (6)

5    Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 158

Prop. 1979/80: 158

58

2.7 Kulturkommunikationslinjen

0

12

3

4

-20

4   (9)

4(21)

7(21)

4   (91

7(20)

21-24

43(59)

44(74)

42(70)

44(70)

40(73)

25-29

26(23)

25   (5)

25   (9)

25(18)

25   (8)

2.8      Samtliga linjer vt 1980

0

1

1

3

4

-20

8

(25)

10(36)

II

(35)

9

(25)

12(32)

21-24

41

(53)

41) (53)

40

(-';6)

41

(53)

40 (59)

25-29

22

(12)

22   (7)

21

(7)

TT

(12)

20   (7)

30-34

14

(4)

14   (2)

13

(2)

13

(4)

13   (1)

35-39

9

(3)

9   (1)

9

(1)

9

(3)

9   (0)

40-44

4

(2)

4   (0)

4

(0)

4

(1)

4   (0)

45-

1

(1)

2   (0)

2

(0)

->

(2)

2   (0)

Summa

1001100)

IOI 199)

100(101)

100(100)

100 199)

3    Andel antagna utan arbetslivserfarenhet (mindre än 15 måna­der). Procentuella fördelningar

3.1 Biologlinjen (134 antagna)

0

1

2

3

4

1             A

2          A

 kv gr    1 -4

71 % 33%

22%

100% 33 % 30%

100%

25% 38%

65 % 33%

24 %

86% 33 % 3fi%

3.2 Sociala

linjen

(574 an

tagna)

0

1

2

3

4

1              A

2              A

 kv gr    1 -4

68% 28% 11 %

94%. 70% 16 %c

88% 60%. 20 %

65% 34% 13%.

77% 60 %

23%

3.3 Psykologlinjen (153 antagna)

0

1

2

3

4

1              A

2          A

 kv gr    1-4

75 % 38% 10%-

88%. 38% 12%

84% 50% 18%.

72 %c. 25% 14%

78% 50 %. 22%

Prop. 1979/80:158

59

3.4 Läkarlinjen (427 antagna)

0

1

2

3

4

1            A

2            A

 kv gr    1-4

82%. 71 % 12 %

88 % 83 % 13%

84% 64 % 19 %

81 % M) % 

IX 

%

78% 69 %

23 %.

3.5 landl

ä

ki

jrlinjen (208

antagna;

0

1

2

3

4

1 A

2A

kv gr    1-4

66%. 75 % 13%

83%. 75% 16%

71 % 60% 20 %

60 %. 40% 16%.

70% 60% 23%;

3.6 L

å

gstadiel

ä

rarlinjen

(113 antagna)

0

1

1

3

4

1             A

2             A

 kv gr    1-4

70% 67% 13%

90%. 78% 15%

85 % 83 % 20%

69 %r

75 % 17%.

79% 82% 27%

3.7 Kulturkommunikationslinjen (123

antagna)

0

1

2

3

4

1 A

:a

kv gr    1-4

68% 67%.

22%'

100% 67%

27%'

90% 50% 30%

76% 50 %. 26%

81 %

67% 32%

3.8 Vt 1980 alla 1

linjer (3 797

antagna)

0

1

2

3

4

1 A

2A

kv gr    1-4

68%. 40% 20%

91 % 69%.

23 %

86%. 63%

27%

66% 41 %

22 %

79% 61 %

29 %r

4   Avgångsbetygets ålder i kvotgrupperna parentes avser kvotgruppp 1 A och 2 A

1 och 2. Siffror inom

4.1  Biologlinjen (absoluta tal)

Betygs

å

r

0

1

->

3

4

-79

17(11)

20(13)

22(16)

16(12)

25 (

[21)

-78

35

(8)

36

(9)

32(12)

.36(15)

31(14)

-77

19

(3)

16

(2)

14   (3)

17   (4)

17

(7)

-76 el. lid.

48

(5)

49

(4)

50   (5)

50   (6)

44

(5)

Summa

119

(27)

121 (

28)

118(36)

119(37)

117(47)

Prop. 1979/80: 158

60

4.2 Sociala linjen (absoluta tal)

Belygs

ä

r

0

1

T

3

4

-79

102(36)

116(36)

127

(53)

113

(60)

127

(59)

-78

69(27)

67(28)

75

(44)

6.S

(36)

88

(64)

-11

49   (7)

51 (13)

43

115)

49

(12)

44

(24)

-76 el. lid.

234(20)

219(12)

207

(24)

227

(29)

190

(31)

Summa

454(90)

453189)

452

(136)

4S4(I37)

449(178)

4.3 Psykologlinjen (absoluta lal)

Betygs

å

r

0

1

T

3

4

-79

20

(9)

20

(7)

25 111)

21 (10)

27(14)

-78

13

(4)

16

(8)

17(111

17(11)

20(16)

-77

14

(5)

14

(5)

17   (9)

14   (6)

17(11)

-76 el. lid.

75

(6)

70

(4)

62   (61

68(10)

57   (7)

Summa

122

(24)

120 1

124)

121 (37)

120(37)

121(48)

4.5 Tandläkarlinjen (absoluta tal)

Belygsär

-79 -78 -77 -76 el

Summa

lid.

32(19)

38(21)

43(26)

38 (26)

46(29)

32(12)

33(10)

38 (20)

31(17)

46(29)

37   (4)

35   (1)

34   (4)

36   (6)

26   (5)

71   (1)

66   (2)

57   (3)

66   (4)

SI   (3)

172(341

172(53)

172 (.36)

169(66)

171(53)

4.5 Tandläkarlinjen (absoluta tal)

Betygs

å

r

0

1

2

3

4

-79

32(19)

38 1

121)

43(26)

38 1

26)

461

:29)

-78

32(12)

33(10)

38(20)

31(17)

46(29)

-77

37 (4)

35

(II

34

(4)

36

(6)

26

(5)

-76 el. lid.

71   (1)

66

(2)

57

(3)

66

(4)

51

(3)

Summa

172(36)

172 1

1.4)

172

(-S3)

171(53)

169(66)

4.6 Lågstadielärarlinjen (absoluta tal)

Belygsär

0

1

2

3

4

-79 -78 -77 -76 el. tid.

Summa

30(10) 13   (4) 8   (1)

37   (4)

88(19)

30(10)

13   (3)

7   (1)

39   (5)

89(19)

-30(12)

15   (5)

6   (2)

36   (6)

87(25)

31 (13)

15   (6)

8   (2)

34   (4)

88(25)

34(18)

14   (6)

7   (4)

33   (8)

88 (.36)

Prop. 1979/80: 158

61

4.7 Kulturkommunikationslinjen (absoluta tal)

Betygs

å

r

0

1

2

3

4

-79

8

(1)

10

(4)

13

(8)

9

(4)

14 110)

-78

19(10)

19

(7)

20 (1 1)

-11

(14)

20(131

-77

15

(3)

14

(4)

16

(8)

13

(6)

14(10)

-76 el. lid.

61

(8)

58

(4)

56

(6)

6(1

(9)

54   (7)

Summa

103 1

122)

IOI (19)

105 (33)

104(33)

102(40)

4.8 Totalt sju linjer (procentuell fördelning)

Betygs

å

r

0

1

-)

3

4

-79

20   (44)

22   (47)

25   (43)

23   (43)

27   (40)

-78

17   (29)

17   (.30)

18   (30)

17   (29)

20   (33)

-77

13   (10)

13   (12)

12   (12)

13   (11)

12   (14)

-76 el, tid.

49   (17)

47   (12)

44   (14)

47   (17)

41    (13)

Summa %

99(100)

99(101)

99   (99)

100(100)

100(100)

Summa antal

1378(282)

1377(277)

1 370(417)

1 374(418)

1363(.S4I)

5    Effekter på minimipoäng i kvotgrupp 1 A och 1 B för biologlin­jen, sociala linjen och läkarlinjen

5.1 Biologlinjen

0

1

2

3

4

1 A

Umeå

4.6

4.4

4,3

4.4

4.2

Stockholm

4.9

4.8

4,8

4.8

4,6

Göteborg

4.5

4.3

4,3

4.5

4,2
[REDACTED_EFTERNAMN]

4,6

4.2

4,2

4.4

4,1

1 B

Umeä

4,8

4.9

4.9

4,9

5,0

Stockholm

5,0

5.0

5.2

5.2

5.3

Göleborg

4.8

4,9

4.9

4,8

4,9
[REDACTED_EFTERNAMN]

4,6

4.6

4.7

4.6

4.8

5.2 Sociala linjen

0

1

-1

3

4

1 A

Umeå

4,3

4,1

4,0

4.1

3.9

Östersund

4,2

3.9

3,8

3.9

3.7

Örebro

4,1

4.0

3,9

4.0

3,8

Stockholm

4,6

4.4

4,3

4.6

4.2

Göteborg

4,4

4.2

4,0

4.2

4,0
[REDACTED_EFTERNAMN]

4,4

4.4

4,2

4,4

4.0

1 B

Umeä

4,3

4,5

4,5

4.4

4,7

Östersund

4,3

4.4

4.5

4.3

4.6

Örebro

4,4

4,5

4.5

4.5

4.7

Stockholm

5,5

5.6

5.6

5.5

5.7

Göleborg

4.6

4,7

4.9

4,7

5.0
[REDACTED_EFTERNAMN]

4,7

4.9

5.0

4.9

5.0

Prop. 1979/80: 158 5.3 Läkarlinjen

0

1

2

3

4

1 A

Ume

å

5.0

5.0

4.9

4.9

4.9

Uppsala

5.0

5.0

5.0

5.0

5,0

Siockholm

5.0

5.0

5.0

5,0

4,9

Link

ö

ping

5.0

5.0

5,0

5,0

4,9

G

ö

teborg

5,0

5,0

5,0

5.0

5,0
[REDACTED_EFTERNAMN]

5.0

5.0

5.0

5,0

5.0

1 B

Ume

å

6,2

6.2

6.2

6.2

6.2

Uppsala

6.3

6.3

6.3

6.3

6.3

Siockholm

6.2

6.2

6.2

6,2

6.3

Link

ö

ping

6.2

6.2

6.2

6,2

6.3

G

ö

teborg

6.3

6.3

6.3

6.3

6.4
[REDACTED_EFTERNAMN]

6.2

6,2

6.2

6.2

6.3

Prop. 1979/80: 158

63

Bilaga 3

Anlagna lill utbildningslinjer inom högskolan i åldern 40 år och däröver läsårel 1979/80. Absoluta lal och procenl av det lolala anlalel anlagna.

Linje/

å

ldersgrupp

Ho

sKerminen 79

V

å

rterminen 80

Anl

lagna

% av loi

anlal

anlagna

Anl,

agna

9; av lot

anUil

anlagna

M

K

M

K

Beleendevelenskapliga 40-44

45-

linjen

4 1

15 -'i

5.6 1.8

1

6.7 1.7

Ekonomlinien

40-44

45-

11

6

7

0.9 0.6

1

-i

0.6 0.6

F

ö

rvallningslinjen

40-44

45-

1 1

13 6

3.5 1.7

1 4

13

4.7 2.4

Ekonomlinien/Handelsl

40-44

45-

l

ö

gskolan

1

0.3

Jurisllinien

40-44

45-

12 18

16

5

3.1

2.5

6 6

4 4

2.3 2.3

Linjen for offenllig f

ö

r­valtning 40-44 45-

3

1

1 1

2.1 1.0

Psykologlinjen

40-44

45-

2 1

11

3

6.5 2.0

1

6 1

4.3 0.6

Redovisnings- och revisions­linjen 40-44 45-

1

1

0.8 0.8

Samh

ä

llsvetarlinjen 40-44

45-

1

1

1.2

1

l.l

Sekreierarlinjen

40-44

45-

2 

->

1.8 1.8

Sociala linjen

40-44

45-

1 

->

33 15

5.0

2.5

4 

1

33 9

5.9 1.8

Samh

ä

llsplanerarlinien

40-44 45-

1

1

0.8 0.8

Prop. 1979/80:158

64

Linje/åldersgrupp

Höstlermi

nen 79

Vårterminen 80

Anlagna

% av lot

antal

anlagna

Anlagna    % av tol

M      K

M      K      anlagna

Systemvetenskapliga linjen 40-44

45-

1

1

0.4 0.4

Transportadministrativa

linjen

40-44

45-

Totalt för sektor A

40-44

45-

38       99 30      46

2.4 1.3

15       61      3.5 14        19      1.5

Adminislrativ-språkliga

linjen

40-44

45-

Arbelsmiljölekniklinjen

40-44

45-

Bebyggelseanlikvarisk linje

40-44

45-

1 1

5.0 5.0

Kemiekonomlinjen

40-44

45-

Matemalikekonomlinjen

40-44 45-

Marknadsföringslinjen

40-44 45-

Personaladministrativa linjen 40-44

45-

3

2

8.6

5.7

Personal- och utbildnings-

administrationslinien

40-44

45-

2 1

6,1 3,0

Transporl- och trafiklinjen

40-44 45-

Ekonomi- och revisionslinjen

40-44

45-

1 1

2,1 2,1

Förelags- och förvaltnings­juridiska linjen 40-44

45-

1 1

1.0 1.0

Prop. 1979/80: 158

65

Linje/

å

ldersgrupp

H

ö

stterminen 79

V

å

rterminen 80

Antagna

% av (o(

antal

antagna

Anlagn;

1    % av lot 

    anlal

M

K

M      K

anlagna

Biologisk-geovelenskapliga linjen

40-44 45-

H

ä

lso- och sjukv

å

rdsadminislra-

tiva linjen 40-44

45-

1 1

3 3

8,7 8,7

Informationslinjen

40-44

45-

Kullurarbetarlinjen

40-44

45-

Turismlinjen

40-44 45-

1

2,2

1     4.2

Anl

ä

ggningslekniklinjen

40-44 45-

Totall f

ö

r lokala linjer

40-44 45-

2 4

10

7

2,3 2,1

1      4,2

Kullurkommunikationslinjen

40-44 45-

3

1

8 6

2,8 1,8

2 4

1,8

3,5

Religionsvelenskapliga linjen

40-44

45-

5 9

6 6

7.1 9,7

3 8

5      12,3 2      15,4

Totall f

ö

r sektor K

40-44

45-

8 10

14 12

4,1 4,1

5 12

5     5,6

2     7,8

Gvmnastikl

ä

rarlinjen

40'-44

45-

Hush

å

llsl

ä

rarlinjen

40-44

45-

L

å

gsladiel

ä

rarlinjen

40-44

45-

II 

6

6,8

3,7

6     5,0 1     0.8

Mellansladiel

ä

rarlinjen

40-44

45-

2 2

19

3

3,8 0,9

Prop. 1979/80: 158

66

Linje/

å

ldersgrupp

H

ö

sttermi

men 79

V

å

rlerminen 80

Anlagna

% av lol

anlal

anlagna

Anlagna

% av lot

anlal

anlagna

M

K

M      K

Studie- och yrkesorienlerings­linjen 40-44

45-

7 1

10.6 1.5

4        24 6        13

23.5 16,0

Te.xtill

å

rarlinjen

40-44

45-

3 1

12.5 4,2

Hislorisk-samh

å

llsvelensk

å

mnesl

å

rarlinje

40-44

45-

aplig

3

-1

.s

4

2.8 2.1

1 1

2.5 2.5

Malematisk-naturvelensk;i

å

mnesl

å

rarlinje

40-44

4.-

iplig

1 1

1

1.2 0.4

Spr

ä

kvelenskaplig 

å

mnesi;

linje

40-44

45-

ä

rar-

1 3

21 9

6.1

3.3

Totalt f

ö

r sektor U

40-44

45-

7 8

68 24

4.4 1.9

4       31 6       15

9.5

5.7

Agronomlinjen

40-44 4.S-

2

1.8

Arkitektlinjen

40-44

45-

4 2

1

2.3 0.9

Bergsvelenskapliga 1

40-44

45-

linjen

BiologlinieYi

40-44          i 45-

1

0.4

1

0.8

Daialekniklinjen

40-44

45-

1

1.5

Eleklrotekniklinjen

40-44 45-

1

0.2

Flygtekniklinien

40-44 45-

Fvsikerlinjen

40-44

45-

1

0.8

1 1

10.0 10.0

Prop. 1979/80: 158

67

Linje/

å

ldersgrupp

H

ö

stterminen 79

V

å

rterminen 80

Anlagna    %. av tol       Anlagna    % av tol

-------     anlal                            anlal

K      anlagna

M      K      anlagna

Geovelarlinjen

40-44

45-

1                 0.9

Geoteknologilinjen

40-44

45-

H

å

lso- och milj

ö

v

å

rdslinjen 40-44

45-

Horlonomlinjen

40-44

45-

Induslriell ekonomlinjen

40-44

45-

J

ä

gm

ä

starlinjen

40-44

45-

Kemistlinjen

40-44

45-

1                 0.4

Kemitekniklinjen

40-44 45-

1                 0.3

Landskapsarkiiektlinien

40-44

45-

1                 3.3

Lanlm

ä

terilinien

40-44

45-

Malematikerlinjen

40-44

45-

1      0.5

Maskinlekniklinjen

40-44

45-

1          1      0.3 1                 0.1

Samh

ä

llsbyggnadslinjen

40-44

45-

Teknisk fysik- och elektro­tekniklinjen 40-44 45-

Teknisk fysiklinjen

40-44

45-

2                 0.6 1                 0.3

Prop. 1979/80:158

68

Linje/åldersgrupp

Hösttermi

nen 79

Vårterminen 80

Antagna M      K

% av tol

anlal

antagna

Antagna

%. A lol

anlal antagna

M

K

Vag- och valtenbyggnadsl

40-44

45-

injen

Totalt för seklor T

40-44

45-

14

7

3

0.4 0,2

->

1

l.o

0.5

Apotekarlinjen

40-44 45-

Läkarlinjen

40-44 45-

7 2

9 1

3,4 0,6

9

2

8

1

3.5 0.6

Logopedlinjen

40-44 45-

5 1

20,8 4,2

4 2

14.8 7.4

Receptarielinjen

40-44

45-

Tandläkarlinjen

40-44 45-

5

1

2,5

! 

2

1

0,4 1,3

Velerinärlinjen

40-44 45-

1

1,4

Totalt för sektor V

40-44

45-

13

2

15

2

3,2 0,5

10

4

12 4

2,6 1,0

Totall för högskolan

40-44 45-

82 61

209 91

2,1 1,1

36

37

109 41

3,8 2.1

Prop. 1979/80:158

69

Innehållsförteckning

Proposilionen    ................................................................ 

I

Propositionens huvudsakliga innehåll   ............................ 

I

1

Inledning    .................................................................... 

.... 

2

2

Föredragandens överväganden    ................................. 

2

2.1

Gällande ordning   .................................................... 

2

2.2

Behov av översyn och ändringar............................... 

4

2.3

Direktövergång ........................................................ 

6

2.4

Meritvärdering av arbetslivserfarenhet   .................. 

10

2.5

Vissa frågor rörande särskild behörighel m.m........... 

15

2.6

Vissa frägor rörande tillträde lill enstaka

kurs.......................................................................... 

17

2.7

En högsta ålder för antagning   ............................... 

... 

18

2.8

Vissa övriga frågor.................................................... 

19

3

Hemställan   .................................................................. 

20

4

Beslut   .......................................................................... 

20

Bilaga I Förslag till vissa ändringar i bestämmelserna om urval lill

grundläggande högskoleulbildning    ................. 

Bilaga 2 Kompletterande förslag till ändringar i bestämmelserna

om urval till grundläggande högskoleutbildning. 

Bilaga 3 Antagna till utbildningslinjer inom högskolan i åldern 40 år

och däröver läsåret 1979/80.............................. 

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1980