Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1975/76:109 Regeringens proposition

1975/76:109

om anslag till Aktiebolaget Atomenergi för budgetåret 1976/77, m. m.

beslutad den 19 februari 1976.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

BENGT[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås anslag till AB Atomenergi om sammanlagt 56,5 milj. kr. för budgetåret 1976/77.

Vidare föreslås atl en fordran på AB Atomenergi om 26 milj. kr. omvandlas till eget kapital.

1    Riksdagen 1975176.1 saml Nr 109

Prop. 1975/76:109

' "   ' Uldrag 

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-02-19

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], AspUng,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om anslag till Aktiebolaget Atomenergi för budgetåret 1976/77, m. m.

I prop. 1975/76: 100 (bU. 15 s. 246) har regeringen föreslagil riks­dagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tUl Aktiebolaget Atomenergi: Stöd tiU svensk kärnkraftindustri och till Aktiebolaget Atomenergi: Övrig verksamhet för budgetåret 1976/77 beräkna två reservationsanslag om resp. 24,1 och 13,1 milj. kr.

Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor.

Verksamheten vid AB Atomenergi

AB Atomenergi bUdades år 1947 med huvudsaklig uppgift att handha det målbundna forsknings- och utvecklingsarbetet på kämenergiområ­det. Det stod redan från början klart att verksamheten skuUe kräva sådana insatser att staten måste träda in som huvudintressent. För att underlätta samarbetet med uidustrin och samtidigt ge det en effektiv och flexibel organisationsform beslöts att verksamheten skulle bedrivas inom ramen för ett aktiebolag med enskilda företag som delägare (prop. 1947: 313, SU 1947: 217, rskr 1947: 403). Av det ursprungliga aktie­kapitalet på 3,5 mUj. kr. tecknade staten fyra sjundedelar och 24 in­dustri- och kraftföretag tre sjundedelar. Är 1956 höjdes aktiekapitalet tUl 14 milj. kr. med bibehåUande av relationen mellan staten och en­skilda aktieägare (prop. 1956: 99, SU 1956: 75, rskr 1956:199). Dessas antal ökades tiU ca 70 genom att ett antal kommuner, försäkringsbolag m. fl. inträdde som mtressenter. Staten övertog år 1969 samtliga aktier i Atomenergi (jfr prop. 1969:101, SU 1969: 99, rskr 1969: 245).

Prop. 1975/76:109

3

Riksdagen godkände år 1956 (prop. 1956: 176, 3 LU 1956: 22, rskr 1956: 344) allmänna riktlinjer för bolagets verksamhet. Dessa riktlinjer har vid flera tUlfällen modifierats i samband med riksdagens prövning av anslag lill bolaget.

Till följd av ett konsortialavtal år, 1968 meUan staten och Allmänna Svenska Elektriska Aktiebolaget (ASEA) överfördes Atomenergis resur­ser för tUlverkning av bränsleelement och vissa projekteringsresurser den 1 januari 1969 till ett av staten och ASEA samägt företag, AB Asea-Atom (prop. 1968: 160, SU 1968: 199, rskr 1968: 408). EnUgt det­la konsortialavtal ålar sig staten att verka för att foirsknings- och ut­vecklingsresurserna hos Atomenergi kan stödja svensk industris kom­mersiella verksamhet på kärnenergiområdet. Asea-Atom skuUe liksom andra intressenter få möjUghet att inom ett särskilt programråd delta i utformningen av Atomenergis utvecklingsprogram inom reaktor- och reaktorbränsleområdet. Asea-Atom, andra tUlverkande företag och kraftindustrin förutsattes vidare kunna utnyttja Atomenergis resurser i form av betalda uppdrag.

Riksdagen godkände år 1970 (prop. 1970: 1, bil. 15 s. 97, SU 1970: 13, rskr 1970:13) särsldlda riktlinjer för bolagets kärnenergiverksamhet under femårsperioden 1970/711974/75. Dessa riktlinjer innebar bl.a. att bolaget skulle utgå från en anslagsram för perioden om 290 milj. kr. inberäknat kostnadsökningar. I samband med utbyte av vissa skuldför­bindelser har bolagets ränteutgifter till staten minskats. Den förutsedda anslagsramen reducerades med hänsyn härtUl (prop. 1971: 1 bU. 15 s. 114, NU 1971: 13, rskr 1971:120).

De av riksdagen år 1970 godkända riktUnjerna innebar alt bolaget i samarbele med kraftföretagen och verkstadsindustrin skulle bedriva såväl forsknings- och utvecklUigsarbete beträffande reaktorer och bräns­leelement som arbeten inom olika avsnitt av bfänslecykeln. Bolaget skulle även upprätthålla resurser på säkerhetsområdet och i den ut­sträckning särskUda medel ställdes till förfogande bedriva viss lång­siktig forskning. Härjämte skulle bolaget sträva efter att i ökad om­fattning ställa sina resurser tUl förfogande för andra verksamheter. Bolaget skulle intensifiera ansträngningarna atl uppnå en mera mark-nadsinriktad verksamhet och öka volymen betalda uppdrag.

Atomenergi hade intill den 31 december 1969 för vissa investeringar i anläggningstUlgångar erhåUit lån från statens uUåningsfonder på sam­manlagt 120 milj. kr. mot skuldförbindelser på motsvarande belopp. Lånen löpte med normalränta för lån från statens utlåningsfonder. För att bolaget skulle kunna göra planenliga avskrivningar på sina anlägg­ningstUlgångar utbyttes dessa skuldförbindelser per den 1 juli 1971 mot en icke räntebärande skuldförbindelse tUl staten på 120 milj. kr. I den mån bolaget har gjort avskrivningar på anläggningstUlgångar i sma bokslut har skuldförbindelsens belopp årligen justerats genom att staten

It    Riksdagen 1975176. 1 saml Nr 109

Prop. 1975/76:109

4

efterskänkt den del av sin fordran på bolaget som svarat mot verksläUd

avskrivning. I anslutning till lånevillkorens ändring minskades den tidi­

gare nämnda anslagsramen för femårsperioden 1970/711974/75 med

7,2 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1971/721974/75. Bolagets

icke räntebärande skuldförbindelse lUl staten uppgår f.n. till 51,7 milj.

kr.

.

Under sexårsperioden 1969/701974/75 har Atomenergi erhållit särskilda medel för utvecklingsarbeten rörände utvinning av uran ur skifferfyndighelerna vid Ranstad. Under senare delen av denna period har även statens vattenfalisverk bidragit lUl kostnaderna för dessa ar­beten. VattenfaUsverkets bidrag har lämnats inom ramen för ett av statsmakterna godkänt avtal (prop. 1972:57, NU 1972: 39, rskr 1972: 200). På grundval av dessa arbeten har Luossavaara-Kiirunavaara AB (LKAB) budgetåret 1975/76 inlett projektering av ett uranverk vid Ran­stad i samarbele med Atomenergi och vallenfallsverket. Verksamheten finansieras genom ett särskiU statligt lån (prop. 1975:30 bU. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202).

I enlighet med elt i oktober 1972 träffat avtal mellan statens vatten­fallsverk, Sydsvenska Kraft AB och Oskarshamnsverkets kraitgrupp AB genomfördes under åren 19731975 ett särskUt program för forsknuig och UtveckUng kring frågor av betydelse för bedömning av kraftreak­torers, främst lättvattenreaktorers, säkerhet öch inverkan på miljön så­vitt avser radioaktiva utsläpp. Den närmare inriktningen och omfatt­ningen av programmet fastställdes av ett särskilt organ, delegationen för forsknuig rörande kämkraftens säkerhels- och mUjöfrågor (Kärnsäk­forsk). Huvuddelen av arbetena inom programmet har utförts vid Atom­energi. För särskilda säkerhetsarbeten inom kämenergiområdet har ut­gått även direkta statsanslag (jfr prop. 1974: 1 bU. 15 s. 151).

Atomenergis sedan många år bedrivna tillverkning av radiofarmaka överfördes den 1 juli 1975 tUl ett nytt förelag, AB Kabi Diagnostica, med Atomenergi och KABIsom delägare.

Räkenskapsåret för Atomenergi sammanföll t. o. m. år 1973 med kalenderåret. Påföljande räkenskapsperiod förlängdes efter framställ­ning från bolaget till atl omfatta 18 månader. Fr. o. m. den 1 juli 1975 överensstämmer bolagels räkenskapsår med det statUga budgetåret.

Enligt riksdagens beslul. i anledning av regeringens proposition om energihushållning m. m. (prop. 1975: 30 bU. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) ändrades med ingången av budgetåret 1975/76 vissa delar av fi­nansieringen av arbetena vid Atomenergi. Till Atomenergi utgår f. n. direkta statsanslag dels över anslaget Aktiebolaget Atomenergi: Stöd tUl svensk kämkraftindustri, dels över anslaget Aktiebolaget Atom­energi: Övrig verksamhet.

TUl Atomenergi utgår vidare medel från anslaget Energiforskning inom ramen för programmet Energiproduktion och från anslaget Gmnd- 

Prop. 1975/76:109

5

läggande forskning för energiområdet. Dämtöver utför bolaget bl. a. ar­beten av betydelse för bedömning av säkerheten  hos kämkraftverk för vilka koncession har beviljats eller koncessionsansökan ingivits. Dessa arbeten beställs av statens kämkraftinspektion, som för ändamålet dispo­nerar särskilda avgiftsmedel från kärnkraflproducentema.

Regeringen har beträffande Atomenergis arbeten iriom delprogram­

met Fissionsenergi inom programmet Energiproduktion meddelat sär­

skUda föreskrifter belräffande bl. a. arbetets inriktning och samråd med

nämnden för energiproduktionsforskning.

.

Bolagets verksamhet är koncentrerad till Studsvik. Här ligger bola­gets huvudkontor och forskningsstalion med , bl. a. reaktorerna R 2, R 2-0 och Kritz samt olika laboratorier. Utvecklingsarbete rörande ut­vinning av uran bedrivs vid .uranverket i Ranstad. Kostnadema härför bestrids fr. o. m. budgetåret 1975/76 av LKAB (jfr prop. 1975/76:100 bU. 15 s. 300).

Atomenergis verksamhet har kraftigt förändrats under den senåste femtonårsperioden. Ar 1963 hade bolaget ca 1560 personer anstäUda medan antalet anställda den 1 januari 1976 var 994. Personalminsk­ningen hänger samman bl. a. med att vissa verksamhetsgrenar överförts till andra huvudmän. Andelen direkt statsfinansierad verksamhet i bo­laget har sjunkit.

Atomenergi har i bokslut för 18-månadersperioden deh 1 januari 1974den 30 juni 1975 redovisat underskott i den löpande verksam­heten. Genom bl. a. ianspråktagande av realisationsvinster och vissa bokslutsdispositioner har dock detla underskott kunnat utjämnas.

Såsom fömtskickades i prop. 1975:30 (bU. 1 s. 486) har regeringen beslutat att låta göra en översyn av Atomenergis verksamhet och ar­betsformer. För detta ändamål har tUlkallals särskilda sakkunniga (Studsviksutredningen, I 1975: 05). De sakkunnigas arbete skall vara slutfört senast vid halvårsskiftet år 1977.

Aktiebolaget Atomenergi

Utöver de framställningar från AB Atomenergi som redovisats i årets budgetproposition (prop. 1975/76: 100 bU. 15 s. 182, 227228 och 245) har bolaget för budgetåret 1976/77 i augusti 1975 hemställt om medel m. m. under följande mbriker.

1.

Stöd lUl svensk kämkraftindustri

2.

Forsknings- och bestrålningstjänster, viss produktutveckling m. m.

3.

Driftkostnader för forskningsrådens laboratorium i Studsvik Framställningarna 1 och 2 ansluter i huvudsak tiU de under trettonde

huvudtiteln för budgetåret 1975/76 uppförda anslagen Aktiebolaget

Atomenergi: Stöd tUl svensk kämkraftmdustri och Aktiebolaget Atom­

energi: Övrig verksamhet.

.....

Prop. 1975/76:109

6

Stödlillsvenskkärnkraftindustri

Enligt konsortialavtalet mellan staten och ASEA åtar sig staten att verka för att forsknings- och utvecklingsresursema hos Atomenergi kan stödja svensk industris kommersiella verksamhet på kämenergiområdet. Enligt riksdagens beslut i maj 1975 om energihushållning m. m. (prop. 1975: 30 bU. 1 s. 487, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) bör i fortsätlnmgen forsknings- och utvecklingsarbeten på lättvattenreaktorområdet, som inte är direkt säkerhetsinriklade, ske inom ramen för samarbetsavtal, där kostnadema delas mellan kämkraftindustrin och bolaget. Den övervä­gande delen av dessa arbeten fömtsätts bli utförd av bolaget.

Regeringen har i beslut den 12 juni 1975 föreskrivit alt arbeten får finansieras från detta anslag endast på villkor att samarbetsavlal utfor­mas enligt vissa av Atomenergi föreslagna riktlinjer. FörhandUngar i syfte att sluta erforderliga samarbetsavtal pågår.

Enligt Atomenergi är det en viktig förutsättning för programmets ge­nomförande att medelsbehovet för drift av de tunga kämenergitekniska resurserna i Studsvik (R2-reaktoni, bränslelaboratoriet, värmelaborato-riel) säkras. Dessa kännetecknas av höga fasta kostnader, som måste kunna täckas om anläggningama i rimlig utsträckning skaU kunna stäl­las lill de svenska intressentemas förfogande. Det är bolagets mål att för budgetåret 1975/76 använda anvisade statsmedel 24,1 mUj. kr. så atl ca 7 mUj. kr. utnyttjas som driftbidrag för dessa lunga resurser och resterande 17 milj. kr. för bolagets andelar av etablerade samarbetsupp­gifter.

För budgetåret 1976/77 bedömer bolaget att det kommer atl råda en fortsatt stark efterfrågan på forsknings- och utvecklingsinsatser inom lättvattenreaktorområdet, speciellt vad avser bränslefrågor. Bolaget fö­reslår ett anslag om 31,8 mUj. kr. I detta belopp ingår ränte- och amor-teringskoslnader med 1,8 milj. kr.

Forsknings- och bestrålningstjänster m. m.

Beträffande forsknings- och bestrålningstjänster framhåller Atomenergi alt bolaget i många fall åtar sig en värdfunktion åt forsknings- och utvecklingsgrupper, vilkas arbete finansieras och leds av andra huvudmän. Detta kan innebära att bolaget tillhandahåller lo­kaler, utrustnuig, personal och teknisk service inkl. strålskyddsser­vice samt även bistår med förvaltnings- och redovisningstjänster. Verksamheten inriktas på gmpper inom t. ex. mUjövård och fysikforsk­ning, där bolagets tillgång på utrustning och kompetens är av betydan­de värde.

Dessa gmppers forskare får suia anslag tUldelade av olika forsknings­råd i konkurrens med forskare från universitet och högskolor. Dessa senare har, menar Atomenergi, fö.rdelen av att endast behöva ta upp en

Prop. 1975/76:109

7

mindre del av de totala kostnadema i sina ansökningar. Av den anled­ningen debiterar bolaget dessa gmpper mindre än de totala kostnadema för ovan exempUfierad service. Som viktigaste exempel på detta för­hållande anger bolaget forskningsrådens laboratorium i Studsvik.

Förutom bestrålningstjänsler för forskningsgrupper som arbetar vid reaktorema utnyttjas R2 och R2-0 för framställning av isotoper för medicinsk eller industriell användning. Stöd tUl dessa områden är enligl bolaget av väsentligt nationellt intresse.

Under denna rubrik upptas också anslag till drift av bolagels van de Graaff-generator. Verksamheten kring denna har flera likheter med den vid forskningsrådens laboratorium. Även generalom utnyttjas av forskare från universitet och högskolor.

Behovet av statsmedel för forsknings- och bestrålningstjänster under budgetåret 1976/77 beräknas av bolaget till 15,4 mUj. kr.

Beträffande produktutveckling framhåller Atomenergi att det är väsentligt atl resurser avsätts för bearbetning av uppslag som kan leda till värdefulla produkter eller meloder inom bolagets arbets­område. Som exempel anges bl. a. kontroll av utsläpp i vatten och luft, elektromagnetisk flödes- och hastighelsmätning m. m. Behovet av stats­medel beräknas för budgetåret 1976/77 till 3 milj. kr. I det totalt äska­de beloppet under delta anslag, 18,4 milj. kr., ingår ränle- och amorte-ringskoslnader med 1,1 milj. kr.

I förhållandet till vad som innevarande budgetår är upptaget under anslaget Aktiebolaget Atomenergi: Övrig verksamhet har i bolagets be­räkningar inte inkluderats kostnader för långsiktig kärnteknisk forsk­ning. Dessa har bolaget redovisat i framställnmgen om medel för grundläggande forskning för energiområdet. Anslagsbehovet anges där lUl 2,3 milj. kr. (jfr prop. 1975/76: 100 bU. 15 s. 245).

Drift av f o r s k n i ng s r åd e n s 1 ab o r a tor ium

Verksamheten vid forskningsrådens laboratorium finansieras genom driftanslag från statens råd för atomforskning och styrelsen för tek­nisk utveckling. Atomenergi och laboratoriets styrelse anser denna finan­sieringsform OtUlfredsställande, bl. a. därför att verksamheten har fått en mer permanent prägel än vad som från början fömtsågs och att del i en hårdnande anslagskonkurrens är svårt för råden all säkerställa drift-anslag lUl den minoritet av anslagssökande, som inte har sina drift­kostnader täckta av anslag över statsbudgeten.

Atomenergi och styrelsen för forskningsrådens laboratorium hemstäl­ler att forskningsrådens laboratorielokaler den 1 juli 1976 överförs från statens allmänna fastighetsfond till bolaget och att det för budgetåret 1976/77 tUl Atomenergi anvisas 1,7 mUj. kr. för drift av forsknings­rådens laboratorium och täckande av de berörda grundforskningsgrup­pernas avgifter för utnyttjande av reaktorerna R2 öch R2-0.

Prop. 1975/76:109

8

Reviderad anslagsframställning

Atomenergi har i skrivelse deri 26 januari 1976 kommit in med en. kompletterad och överarbetad anslågsframställnirig i vad avser bola­gets direkta statsanslag. I skrivelsen redovisas bl. a. följande resultat­prognos för bolagets löpande verksamhet budgetåret 1975/76 (milj. kr.).

Statsanslag

68

övriga intäkter

72

140

Lön

 95

Material och övriga extema

tjänster

 59

154

Underskott

 14

Atomenergi anmäler att en rad kortsiktiga åtgärder har vidtagits för att förbättra det ekonomiska resultatet. För att skapa fömtsättningar för en målmedveten och långsiktig marknads- och produktutveckling har en omfattande långsiktsplanering inletts. Ett nytt budget- och redo­visningssystem har tagits i bmk. Anställningsstopp råder sedan som­maren 1975.

AvAlomenergiföreslagnaåtgärder

Atomenergi föreslår i sin reviderade anslagsframställning, att den vid. utgången av budgetåret 1975/76 kvarvarande delen av den räntefria reversskulden tUl staten skaU omvandlas till eget kapital. Vidare före­slås att den av regeringen tidigare medgivna rätten för bolaget att belåna anläggningstUlgångar skall utökas från f. n. 10 milj. kr. tUl 50 milj. kr.

Vad gäUer direkta statsanslag till Atomenergi föreslås att för bud­

getåret 1976/77 medel för stöd lUl svensk kämkraftindustri skall utgå

med 30 mUj. kr. och atf medel för övrig verksamhet skall utgå med-

22 milj. kr.

.     \

Atomenergi beräknar vidare behovet av investeringar under budget­året 1976/77 till sammanlagt 15,2 milj. kr. Härav avser 6,7 milj. kr. teknisk utrustning för den löpande verksamheten, 3,9 mUj. kr. fortsatt uppmstning av bränslelaboratoriet samt 4,6 milj. kr. anläggningsinves­teringar.

För finansiering av de planerade investeringama föreslår Atomenergi att bolaget skall få uppta lån. från fonden för låneunderstöd. Vidare föreslås alt Atomenergi skall beviljas ett årligt driftanslag för täckande av bolagets räntenetto och bokförda avskrivningar. Delta anslag syftar till alt ge bolaget den kapitalkostnadsersättning som det inte, på gmnd av den med staten överenskomna prissättningen, erhåller för anslags-

Prop. 1975/76:109

9

baserade och övriga statliga uppdrag och söm det inte heUer erhåller

för uppgifter inom ramen för samarbetsavtalen med svensk kärnkraft-

industri. Anslaget föreslås för budgetåret 1976/77 utgå méd 14. milj. kr. 

Sammanlagt föreslår Atomenergi 66 milj. kr. i direkta statsanslag: för

budgetåret 1976/77.

-.

        ,

De av Atomenergi föreslagna åtgärdema och anslajgen skulle enligl bolaget ge följande beräknade resultaträkning för budgetåret 1976/77 (milj. kr.).

Statsanslag

82

övriga intäkter

83

165

Rörelsekostnader

169

Rörelseresultat

   4

FinansieUt netto

    2

Kapitalkostnadsersättning

+ 14

Bruttoresultat

.+.   i

Bokförda avskrivningar

 12

Nettoresultat

    4

Föredraganden

Verksamheten vid AB Atomenergi har alltsedan bolaget bUdades år 1947 huvudsakligen varit inriktad på att stödja de svenska forsknings-och utvecklingsinsatserna inom kämkfaftområdet. Dessa insalser har va­rit motiverade av främst energi- och industripoUtiska skäl. Den närmare inriktningen av Atomenergis arbete har starkt kommit att präglas av den snabba tekniska ulvecklingen och av marknadsmässigl motiverade struk­turella förändringar. Dessa successiva förändringar har inneburit bl. a. alt antalet anställda i bolaget har varierat kraftigt och också atl olika former för finansiering av verksamheten har använts.

Atomenergi har under en följd av år verkat huvudsakligen inom käm-kraftområdet. Till följd av senare års utveckling har efterfrågan på bo­lagets tjänster emellertid ändrat karaktär, öch denna utveckling vän­tas fortsätta. Är 1979 utlöper det konsortialavtal mellan slalen och ASEA enligt vilket staten åtar sig alt verka för alt forsknings- och ut­vecklingsresursema hos Atomenergi kan stödja'svensk industris kom­mersiella verksamhet på kärheriergiområdet. Mot denna bakgmnd har såsom fömtskickades i prop. 1975: 30 (bU.l s. 486) med stöd av rege­ringens bemyndigande den 18 september 1975 tillkallats sakkunniga, Studsviksutredningen (I 1975: 05), för att utreda Atomenergis framtida verksamhel. En huvuduppgift för utredningen är atl på grundval av alternativa antaganden om den framtida kärnkraftutbyggnaden i Sverige göra en bedömning av den sannolika och möjUga efterfrågan på bola-

Prop. 1975/76:109

10

gets tjänster främst fr. o. m. verksamhetsåret 1978/79. Härvid skall bl. a. klarläggas i vUken omfattning personal och andra resurser i Studsvik kan utnyttjas för verksamhet utanför det nuvarande kämenergiområdet. Till ulredningens uppgifter hör också att bl. a. analysera vissa kapital­försörjnings- och kapitalkostnadsfrågor samt frågan om lämplig verk­samhetsform. Enligt direktiven skall utredningen lämna en samlad slutredovisning av sitt arbete senast den 1 juli 1977. Jag har erfarit att vissa delar av arbetet avses rapporteras etappvis före detta datum.

I det tidigare nämnda femårsprogrammet för budgetåren 1970/71 1974/75 fastställdes en ekonomisk ram om sammanlagt 290 milj. kr. i löpande priser för bolagets kämenergiverksamhet. Bl. a. kostnadsut­vecklingen under åren 19701975 medförde att bolagels ekonomi kom atl bli mycket hårt ansträngd trots att vissa ytterligare medel tillfördes under perioden. Vid utgången av femårsperioden redovisade Atomener­gi ett underskott i den löpande verksamheten om ca 40 milj. kr., som be­lastade bokslutet för 18-månadersperioden den 1 januari 1974den 30 juni 1975. Rörelseunderskottet täcktes främst genom realisationsvinster på avyttrad egendom. Även för mnevarande budgelår fömtses ett under­skott i bolagets löpande verksamhet, vilket likaså torde täckas av realisa­tionsvinster.

De senaste årens rörelseunderskotl i bolaget och behovet att genom­föra vissa underhållsinvesleringar i syfte atl vidmakthålla anläggning­arna i Studsvik nödvändiggör alt vissa åtgärder vidtas utan awaktan på resultatet av Sludsviksulredningens arbete. För att underbygga för­slag om ålgärder har personal inom industridepartemenlet med biträde av utomstående konsulter och med Atomenergis och personalorganisa­tionernas medverkan gjort en detaljerad genomgång av bolagets ekono­miska situation på kort sikt. I anslutning till vad som framkommit har Atomenergi kommit in med en reviderad anslagsframställning för bud­getåret 1976/77.

Jag vill i detta sammanhang peka på att Atomenergi har till uppgift att dels utföra arbeten av allmänt samhällsintresse t. ex. olika forsk­nings- och utvecklingsprojekt inom kärnsäkerhetsområdet dels fun­gera som ett företag som har atl konkurrera med andra företag på en internationell konsultmarknad. Till en del kan de senaste årens resultat­utveckling hänföras till de samhällsuppgifter som bolaget utför. Den genomgång av bolagels ekonomiska situation som gjorts visar dock atl vissa företagsekonomiska ålgärder krävs för att Atomenergi skall kunna uppnå ett tUlfredsställande ekonomiskt resultat.

Mol bakgmnd av vad jag nu redovisat får jag framlägga följande förslag, vilka med hänsyn tUl pågående utredningsarbete i första hand avser budgetåren 1976/77 och 1977/78.

Prop. 1975/76:109

II

Riktlinfer för Atomenergis verksamhet

I avvaktan på dels de förslag som successivt kan komma att läggas fram av Studsviksutredningen, dels resultatet av inom Atomenergi pågående långsiktiga planeringsarbete anser jag det inte vara lämpligt att nu föreslå väsentligt ändrade riktlinjer för verksamheten vid Atom­energi.

Jag anser att Atomenergis huvudsakUga verksamhet t. v., liksom hit­tills, bör falla inom följande områden

Forsknings- och utvecklingsarbete inom kämenergiområdet där Atomenergi i dag har för landet centrala uppgifter på uppdrag av myndigheter, företag och organisationer.

Forsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdet i övrigt med utnyttjande av inom bolaget tUlgängliga personella och materieUa resurser och i övrigt i den utsträckning som efterfrågan på bolagets tjänster gör sådana insatser motiverade.

Kommersiell verksamhet med anknytning tUl bolagets huvudupp­gifter.

Inom dessa tre områden faller f.n. huvuddelen av verksamheten vid Atomenergi.

Vad gäller verksamheten inom kämenergiområdet vUl jag erinra om den uppdelning som jag redovisade i prop. 1975: 30 (bU. 1 s, 484) mellan energipolitiskt resp. industripolitiskt motiverade arbeten vid Atomenergi.

Den energipolitiskt motiverade forsknings- och utvecklingsverksam­heten vid Atomenergi utgör en del av. energiforskningsprogrammet och medel härför utgår under anslaget Energiforsknuig. Jag beräknar att Atomenergi jämte samarbetande forskningsorganisationer under budgelårel 1976/77 kan komma att ulföra arbeten för ca 29 milj. kr. inom energiforskningsprograiiimel.

Till den energipolitiskt motiverade verksamheten vid Atomenergi hör också de delar av bolagels omfattande arbeten inom kärnsäkerhetsom­rådet, vilka finansieras av statens kämkraftinspektion och som gäUer säkerheten hos sådana kämkraftanläggningar för vilka koncession be­viljats eller koncessionsansökan ingivits.

Enligt konsortialavtalet mellan slateui och ASEA åtar sig staten alt verka för alt forsknings- och utvecklingsresurserna hos Atomenergi kan stödja svensk industris kommersiella verksamhet på kämenergiom­rådet. Enligt riksdagens beslut (prop. 1975: 30 bil. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) har ett särskilt anslag förts upp för de statsmedel som anvisas till Atomenergi för slöd till svensk kämkraftindustri. Jag anförde vid min behandling av denna fråga (prop. 1975: 30 bil. 1 s. 487) att det tekniska utvecklingsarbete på lättvattenreaktorområdet som inte är di­rekt säkerhetsinriklat bör ske inom ramen för samarbetsavtal mellan Atomenergi och industri- resp. kraftföretag. Regeringen har i beslul den 12 juni 1975 föreskrivit att arbeten får finansieras från detla anslag en-

Prop. 1975/76:109

12

dast under vUlkor att samarbetsiivtal utformas i enlighet med vissa av

Atomenergi föreslagna riktlinjer.

.

Enligt riksdagens beslut med .anledning av prop. 1972: 57. angående Sveriges försörjning med-kärnbränsle (NU ,1972:39, rskr 1973:.200) har väsentliga delar av ansvaret för upphandling hi. m. inom kämbrärisle-området lagts på ett särskilt bolag, Svensk kärnbränsleförsörjning AB. I propositionen angav föredraganden emellertid alt Atomenergi även fortsättningsvis borde ha huvudansvaret för den statliga verksamhet som syftar tUl att främja den tekniska och industrieUa ulvecklingen:inorn,den svenska kämbränsleindustrin. Detta ansvar har 

genom.de

senaste årens utveckling fått en mer begränsad omfattning. Således har de titveck-lingsinsatser som bolaget har bedrivit rörande utvinning av uran 'i Ran­stad nu nått en industriell karaktär. Huvudansvaret för detta projekt;har därvid övergått på LKAB. Atomenergi utför dock alltjämt vissa upp­gifter inom området. Likaså yUar det energipolitiska 'programansvaret för utvecklingsarbeten inom andra delar av kärnbränslecykeln på andra organ, vilka dock kan beräknas komma alt anlita Atomenergi i bety­dande uisträckning.

Sålunda har regeringen, på förslag av utredningen (I 1972: 08) om radioaktivt avfall, under hösten 1975 inrättat ett programråd för radio­aktivt avfall (jfr prop.: 1975/76: 100 bU. 15 s. 193) med; uppgift att an. svara för att pågående utvecklingsarbete rörande radioaktivt avfall fullföljs och att nödvändigt ytterligare sådant' utvecklingsarbete kommer till stånd, i den mån sådant arbele finansieras av kärnkraflproducen­tema.

Jag vill här också kort beröra vissa speciella grenar av Atomenergis verksamhet, vUkas anknytning till bolaget har diskuterats i olika sam-' manhang. Jag syftar härvid på den gmndläggande forskningen i Studs­vik,  dels  inom Atomenergi,, dels  vid  forskningsrådens  laboratorium, samt biblioteksverksamheten vid Atomenergi.

Jag har erfarit alt Studsviksutredningen med förtur avser att behand­la dessa frågor. Med den arbetsplan som har anlagits.av utredningen bör det bli möjligt att i 1976/77 års budgetproposition anmäla eventuella förslag på dessa punkler.

Den inslruinenltUlverkning sorn drivs av Atomenergi och som under flera år visat mindre god fönsamhet har behandlats i olika sammanhang, senast i prop. 1974: 1 (bU. 15 s. 150). Jag har erfarit att bolaget nu ser över denna verksamhet och jag utgår från att Atomenergi därvid noga prövar i vilken utsträckning som instmmenltillverkning. i fortsättriingeh bör bedrivas inom bolaget. Denna fråga bör ges hög prioritet i Atom-: energis planering.

Prop. 1975/76:109 ,

13

Kapitalförsörjning

Atomenergis kapitalbehov har väsentligen tUlgodoselts genom stat­liga anslag eller lån. Huvuddelen av anläggningarna i Studsvik finan­sierades under den tid bolaget var endast delvis statsägt med statliga lån om sammanlagt 120 milj. kr. För bl. a. de anläggningar som under åren 19591965 uppfördes' i. Ranstad har likaså anvisats särskUda, statsmedel.

Atomenergi har tUl staten lämnat skuldförbindelser som motsvarar det bokförda värdet av huvuddelen av bolagets anläggningstillgångar. Skuldförbindelserna utgörs av dels ett räntefritt lån om f.n. 517 milj., kr., dels räntebärande f. n. amorteringsfria lån om 11,7 mUj. kr.

Det räntefria lånet avskrivs i samma takt som bolaget gör avskriv­ningar på sina anläggnuigstillgångar (jfr prop. 1971:1 bU. 15 s. 114). Lånet ökas vidare med belopp motsvarande av bolaget gjorda investe­ringar i den mån dessa inte finansieras med särskUda lånemedel.. Jäg- beräknar alt den räntefria reversens belopp genom tillämpning av hittUlsvarande nedskrivningsregler vid utgången av innevarande bud­getår kommer att uppgå tUf ca 36 milj. kr.

De av riksdagen år 1970 godkända riktlinjerna för Atomenergis kärn­

energiverksamhet under femårsperioden 1970/711974/75 angav eri

ram för bolagels rörelsekostnader men innebar att prövning av bolagets

investeringar och finansiering av dessa i huvudsak fick ske i särskild

ordning.

.    .

Under budgetåren 1970/71 öch 1971/72 anvisades således från fon­den för låneunderstöd sammanlagt 6,5 milj. kr. som lån till Atomenergi för uppförande av ett materialforskningslaboratorium i Studsvik.' Sär­skilda invesleringsmedel har därefter inte utifrån tUlförls bolaget. Vid flera tillfällen i samband med anmälan ay anslag tUl Atomenergi, senast i prop. 1975: 30 (bil. lis. 486), har frågan om Atomenergis behov av in­vesteringsmedel behandlats. I den nämnda propositionen uttalades att den nettointäkt som erhålls vid den avsedda försäljningen av bolagets fastighet på Liljeholmen i Stockholm och de medel som frigjordes ge­nom nedläggningen av Agestaverket borde kunna användas för utmst-nings- och anläggningsinvesleringar i Studsvik.

Genom att bolaget sedan år 1970 inte utifrån har tillförts nämnvärda investeringsmedel har de kapitalvärden som under tidigare år byggdes upp i bolaget för de då avsedda forsknings- och utvecklingsinsatserna successivt minskals. Sedan dessa insatser delvis antingen slutförts eUer överförts till annat huvudmannaskap har det varit önskvärt att anpassa Atomenergis realkapital till deii verksamhetsvolym som kunnat förutses. Denna process har påskyndats genom att det blivit nödvändigt alt del: vis utnyttja de genom försäljningar frigjorda kapitalmedlen för. att täcka kostnader i bolagets rörelse. Bolaget disponerar inle längre över några

Prop. 1975/76:109

14

mera betydande realkapitalreser\'er av sådan art alt del nu kan anses aktuellt att avyttra dem.

För att fortsättningsvis vidmakthålla forskningsstationen i Studsvik är det nu nödvändigt att tUlföra Atomenergi medel för underhåll och viss uppmstning av anläggningar och för viss modernisering av utrust­ningen i Studsvik. I avvaktan på de förslag som kan komma att fram­läggas av Studsviksutredningen bör Atomenergi under budgetåren 1976/77 och 1977/78 få anslag över driftbudgeten för dessa ändamål. Jag beräknar medelsbehovet under budgetåret 1976/77 tUl 8,5 milj. kr.

I samband med det tidigare nämnda räntefria lånet tUl Atomenergi har bolaget förbundit sig att inte utan regeringens medgivande ta upp lån mot inteckning i bolaget tillhörig egendom. Sådant medgivande har lämnats för lån intill f. n. 10 milj. kr. För sådana investeringar som beräknas bli lönsamma även i beaktande av kapitalkostnaderna avses bolaget även framgent få vissa möjligheter alt på marknadsmässiga vill­kor ta upp ytterligare lån. Det ankommer på regeringen alt besluta om villkor härför.

Atomenergi föreslog i augusti 1974 vissa nya principer för finansie­ringen av bolagets verksamhel och därmed sammanhängande frågor beträffande bolagets aktiekapital m. m. I prop. 1975: 30 (bil. 1 s. 486) anfördes emellertid att ställning lill det förslag som Atomenergi hade lagt fram inte borde tas i awaktan på den avsedda översynen av Atom­energis verksamhet.

Jag är av samma skäl inte heller nu beredd att föreslå genomgripan­de ändringar i de för Atomenergi gällande finansieringsförhållandena. Jag vill i sammanhanget erinra om att konsortialavtalet mellan staten och ASEA förutsätter att tidigare tillämpade gmnder för Atomenergis debitering av utförda arbeten för svensk industri inom kärnenergiom­rådet i huvudsak skall fortsätta att gälla. Debiteringsgrunderna innebär bl. a. atl kapitalkostnader ej debiteras beställaren. Avtalet gäller intUl utgången av år 1979.

Atomenergi har även i övrigi, tUl följd av beslul av statsmakterna i annan ordiung, inte möjlighet att från vissa statiiga uppdragsgivare be­gära full täckning av kapitalkostnaderna. Jag utgår emellertid från att betydande delar av Atomenergis kommersieUa verksamhet ger full ka­pitalkostnadstäckning och att bolaget i sin intema kalkylering beaktar kalkylmässiga kapitalkostnader.

Atomenergis egna kapital är f. n. begränsat till ett aktiekapital av 14 milj. kr. Härutöver har bolaget givils långfristiga lån från staten. De principer som har kommit att tillämpas beträffande omräkningen av Atomenergis räntefria reversskuld till staten med hänsyn till gjorda av­skrivningar och investeringar försvårar emellertid ett normalt företags­ekonomiskt länkande i bolaget. Härtill kommer att bolagets egna kapi­tal är påtagligt lågt i förhållande till nuvarande omsättning. Jag föror-

Prop. 1975/76:109

15

dar därför att huvuddelen av den vid utgången av budgetåret 1975/76 kvarvarande räntefria reversskulden till staten omvandlas till eget kapi-, tal på så säll att staten genom eftergivande av motsvarande fordran tecknar ytterligare aktier i bolaget. Bolagets aktiekapital bör på så sätt höjas från 14 lill 30 milj. kr. Aktierna bör tecknas tUl en överkurs av 62,5 % och skillnaden mellan denna överkurs och aktiernas nominella värde tillföras en reservfond i bolaget. Reservfondens storlek blir där­vid 10 mUj. kr. Sammanlagt bör alltså statens fordran skrivas ned med 26 milj. kr. Den del av den räntefria skulden till staten som efter aktie­teckningen återstår bör t. v. få kvarstå som ett långfristigt lån till bo­laget. Lånet bör liksom hittills t. v. vara ränte- och amorteringsfritt. Jag vill i detta sammanhang framhålla alt den förordade ökningen av Atomenergis egna kapital statsfinansiellt inte innebär någon budget­belastning.

Utöver de ålgärder jag här har angivit lorde Atomenergi lidvis be­höva la upp kortfristiga lån för all möta skiftande likviditetsbehov.

Den löpande verksamheten

Atomenergi har uppskattat rörelsekostnaderna under budgetåren 1976/77 och 1977/78 tUl 169 milj. kr. resp. 183 milj. kr. Härav beräk­nar bolaget att 83 milj. kr. resp. 94 milj. kr. skall täckas av andra in­täkter än statsanslag. Med statsanslag avses här dels de två anslag som direkt utgår lill AB Atomenergi för stöd tUl svensk kärnkraftindustri och för övrig verksamhet, dels de medel som utgår inom huvudprogram Energiforskning, programmet Energiproduktion, samt medel som an­visas till Atomenergi inom anslaget Grundläggande forskning för energi­området. Jag beräknar att Atomenergi inom sistnämnda två områden skall kunna ulföra arbeten för totalt ca 30 milj. kr. under budgetåret 1976/77.

Statens stöd tiU svensk kärnkraftindustri utgår dels i form av direkta bidrag till projekt som utförs i samarbete mellan Atomenergi och käm­kraftindustrin, dels i form av att staten direkt finansierar vissa delar av verksamheten vid Atomenergi. För bidrag lill kostnader för samarbets­projekt bör under budgetåret 1976/77 utgå anslag med 20 mUj. kr.

Jag har beräknat kostnaden för driften av R2-reaktorn i Studsvik till ca 21 milj. kr. under budgetåret 1976/77. Reaktorn är av utomordent­lig betydelse för den övervägande delen av verksamheten vid Atom­energi och för det svenska kärnkraftprogrammet, bl. a. för en mängd säkerhetslekniska undersökningar. Det intemationella konkurrensläget medger emellertid inte att fulla kostnader för bestrålnUigstjänster i reaktorn debiteras kunderna. Vid överväganden om Atomenergis verk­samhet på längre sikt är frågan om det framtida utnyttjandet av R2-reaklorn av avgörande betydelse. I Sludsviksulredningens arbete ingår

Prop. 1975/76:109

16

alt överväga på vad sätt en förändring av verksamhetsområdet för Atomenergi påverkas av livslängden hos de tunga basresurserna i Studsvik.

I avvaktan på bl. a. .utrednmgens förslag och de förslag som kan komma att framläggas belräffande riktlinjer för energihushållningen un­der senare delen av 1980-lalet bör under de två närmaste budgetåren visst bidrag utgå till Atomenergis reaktorkostnader. Jag har funnit det lämpUgt att bolaget ges möjlighet alt täcka högst halva kostnaden för reaktom direkt med statsmedel. Detta bör möjliggöra en. rimligt kon­kurrenskraftig laxesältning av bestrålriingstjänslema.

Atomenergis ställning som centralt kämforskningscenlrum har inne­burit att i bolaget har kommit alt rymmas även sådan verksamhel som vid en rent företagsekonomisk bedömning inte kan motiveras. Hit hör t. ex. driften av viss forskningsni mstning och av etl stort bibliotek lik­som vissa kostnader för nationeU strålskyddsberedskap m. m. Även vis­sa av bolagets lokalisering betingade kostnadsfördyringar måsle hänföras till denna kategori. För dessa kostnader bör bolaget liksom hittUls ges särskild ersättning. Jag beräknar behovet av ersättning för dessa än­damål till 12,5 milj. kr. under budgetåret 1976/77. Ersättningen bör utgå under anslaget Aktiebolaget Atomenergi: Övrig verksamhet. Denna ersättning till bolaget innebär redovisningsmässigt att de . för bolaget gemensamma omkostnaderna muiskar. Detla förbättrar bolagets konkur­renskraft och bör kunna göra del möjligt för bolaget alt för övriga delar av verksamheten uppvisa elt tillfredsställande ekonomiskl resultat.

För budgetåret 1977/78 bör enligt mUi mening en anslagslUldelning av i huvudsak samma storlek som jag nu redovisat för budgetåret 1976/77 vara tillfyllest.

De riktiinjer och anslagsberäkningar jag har redovisat innebär krav på en påtaglig begränsning och rationalisering av verksamheten vid Atom­energi. Jag bedömer det emellertid inle som möjligt för Atomenergi att omedelbart och utan extra kostnader genomföra alla de åtgärder som härvid kan erfordras. Därför anser jag atl särskUda medel bör utgå för att bestrida vissa omställningskoslnader m. m. Jag beräknar behovet av sådana medel till 5 milj. kr. för budgetåret 1976/77.

Jag vill i detta sammanhang framhålla att jag räknar med atl Atom­energis styrelse och bolagsledning löpande anpassar bolagets resurser och kostnader lUl den faktiska efierfrågan på bolagets tjänster från stals­maklema och andra beställare. Med de anslag som jag nu föreslår för budgetåret 1976/77 utgår jag från att Atomenergis löpande verksamhet inte skall komma alt uppvisa underskott eller överskott av någoii bety­delse.

Prop. 1975/76:109

17

Sammanfattning

,

.,;-.

De av mig beräknade behoven av direkta statsanslag till Atomenergi

under budgetåret 1976/77 jämte motsvarande uppgifter från Atomener­

gis reviderade anslagsframställning och om anslag för budgetåret 1975/76

framgår av följande sammanställning (milj. kr.).

'

Stöd till svensk kärnkraft-industri, samarbetsbidrag Bidrag till drift av R 2-reaktom Omställningskostnader Övrig verksamhet

Summa anslag för rörelsen

Avskrivningar och räntenetto Underhåll

Summa

1975/76 Anslag

1976/77 beräknar

Atom-

Föredra-

energi

ganden   :;

24,1

30

20

n,.                }   22

10,5

5' 

12,5

37,2

52

48

,.   ___ 1

14

__ 

____ 1

8,5.

66

56,5

' Finansierat i särskild ordning. 

' Anslaget Aktiebolaget Atomenergi: Särskilt bidrag.

Hemställan

Med hänvisnmg till vad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen alt

1.

godkänna vad jag har anfört om verksamheten vid Aktiebo­laget Atomenergi.

2.

medge att 26 000 000 kr. av per den 30 juni 1976 återstående del av tiU AB Atomenergi lämnat räntefritt lån från fonden för låneunderstöd används för teckning av aktier i bolaget i enlighet med vad jag har angivit i det föregående.

Anslagsfrågor för budgetåret 1976/77

Aktiebolaget Atomenergi: Stöd till svensk kämkraftindustri

1975/76 Anslag 1976/77 Förslag

24 100 000 20 000 000

Enligt konsortialavtalet meUan staten och ASEA åtar sig slalen atl verka för atl forsknings- och utvecklingsresursema hos Atomenergi kan stödja svensk industris kommersiella verksamhet på kämenergiom­rådet. Bolagets forsknings- och utvecklingsarbete ined detta syfte utförs, i huvudsak dels inom ramen för samarbetsavtal med Asea-Alöm och:

Prop. 1975/76:109

18

annan industri på kämkraftomrädel, dels genom helt slalsfinansierat arbete med mer långsiktig inriklruiag.

Under detta anslag beräknar jag för budgetåret 1976/77 medel endasl för direkta bidrag till projekt som utförs i samarbete mellan Atom­energi och svensk industri eller kraftförelag. Jag beräknar medelsbeho­vet till 20 milj. kr.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

alt till Aktiebolaget Atomenergi: Stöd till svensk kärnkraftindustri för budgetåret 1976/77 under trettonde huvudtUeln anvisa ett reservationsanslag av 20 000 000 kr.

Aktiebolaget Atomenergi: Övrig verksamhet

1975/76 Anslag        13 100 000 1976/77 Förslag       12 500 000

Anslaget avser bidrag till sådan verksamhet inom Atomenergi, som är motiverad av olika nationella skäl och vars kostnader inte kan be­stridas av bolaget inom ramen för dess huvudsakUga verksamhet.

Med hänvisning till vad jag tidigare har anfört beräknar jag medels­behovet under anslaget till 12,5 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Aktiebolaget Atomenergi: Övrig verksamhet för budget­året 1916111 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reserva­tionsanslag av 12 500 000 kr.

Aktiebolaget Atomenergi: Särskilt bidrag

Nytt anslag (förslag) 24 000 000

I enlighet med vad jag tidigare har redovisat föreUgger under bud­getåren 1976/77 och 1977/78 behov av atl i särskUd ordning finansiera vissa delar av Atomenergis verksamhet. Jag förordar därför atl elt sär­skUt reservationsanslag förs upp på statsbudgeten för delta ändamål.

Jag beräknar medelsbehovet under anslaget lill 24 milj. kr. med föl­jande fördelnmg på skUda ändamål (mUj. kr.).

Bidrag till drift av forskningsreaktorn R 2

10,5

Underhåll och upprustning av anläggningar och utrustning i Studsvik

8,5

Ersättning för omställningskostnader m. m.

5,0

24

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att tUl Aktiebolaget Atom.energi: Särskilt bidrag för budgetåret 1976/77 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsan­slag av 24 000 000 kr.

Prop. 1975/76:109

19

Beslut

Regeringen ansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som före­draganden har lagl fram.

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM l

«

76 760101