Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1976/77: 94

Regeringens proposition

1976/77: 94

om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.;

beslutad den 24 februari 1977.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag till prisreglering på jordbruks­produkter, inkl. socker och sockerbetor, för tiden den 1 juli 1977den 30 juni 1978. Vidare föreslås en höjning av prisstödet till jordbmket i norra Sverige.

1    Riksdagen 1976/77. 1 saml nr 94

Prop. 1976/77: 94

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område

Härigenom föreskrives att 7 och 10 §§ lagen (1967: 340) om prisregle­ring på jordbrukets område skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §2 Tillverkare eller, i fall som avses nedan under a, innehavare av slak­teri eller köttbesiktningsbyrå erlägger avgift för

a) kött av häst, nötlcreatur, tam-

a) kött av häst, nötkreatur, tam­

svin och får, när köttet blivit god-

svin, får, höns, kalkon, anka och

känt vid kötlbesiktning enligt lagen

tamgås, när köttet blivit godkänt

(1959: 99) om köttbesiktning

vid köttbesiktning enligt lagen

m. m. (slaktdjursavgift),

(1959: 99) om köttbesiktning m. m.

(slaktdjursavgift),

b)

mjölk som användes av mjölkproducent vid tillverkning av smör eller ost för försäljning,

c)

mjölk och grädde som användes i mejeri för tillverkning av annan vara än grädde, smör eller ost,

ost, torrmjölk och kondenserad mjölk, som tillverkats i mejeri, margarinost som ej tillverkats i mejeri,

d) smör och smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfett

men utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersätt­

ningsmedel för grädde eller produkt för beredning av grädde eller er­

sättningsmedel för grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens

hushåll,

e) vete och råg som användes för tillverkning av mjöl, gryn, flingor

eller liknande produkt,

f)  majs och maniokrot eller ämne som innehåller majs eller maniok-

rot samt annan väsentligen lika stärkelserik vara, som användes vid

tillverkning av stärkelse eller stärkelseprodukt,

h) fett, fet olja och fettsyra som erhålles ur fisk eller havsdäggdjur eller ur fettråvara, hänförlig till tulltaxenummer 12.01, 12.02 och 21.03 (fettvamavgift),

i) oljekraftfoder som för försäljning tillverkas i samband med att olja utvinnes ur frön och fmkter,

j) produkt, härrörande från sojabönor och hänförlig till tulltaxenum­mer 19.02 eller 23.04,

k) produkt, hänförlig till tulltaxenummer 21.07 B, som tillverkas för försäljning.

1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 865. - Senaste lydelse 1972: 803.

Prop. 1976/77: 94

3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 §3 Avgift erlägges vid omsättning av

a)

mjölkproducent för mjölk, grädde och ost som han levererar till annan än mejeri eller företagare som handlar med mjölk eller mejeri­produkter,

b)

mejeri för mjölk, grädde, ost, torrmjölk och kondenserad mjölk, som ej levereras till annat mejeri,

c)

annan tillverkare än mejeri för margarinost,

d)     annan företagare som handlar med mjölk eller mejeriprodukter

än mejeri för mjölk, grädde och ost som mjölkproducent levererat,

e)     potatisproducent för potatis som han levererar till bränneri eller

stärkelsefabrik,

f) importör av socker och sockertillverkare för försålt socker,

g) kläckeri för levererade hön-kycklingar av tamhöns.

Den som odlar potatis på en sammanlagd åkerareal av minst 0,5 hektar erlägger avgift för potatisen i förhållande till den odlade arealen.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1977.

' Senaste lydelse 1974; 473.

Prop. 1976/77: 94

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-02-24

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.

1    Inledning

1974 års riksdag (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275) be­slöt om prisregleringen för jordbruksprodukter, med undantag för soc­ker och sockerbetor, för tiden den 1 juli 1974den 30 juni 1977 och för socker och sockerbetor för tiden den 1 juli 1974den 30 juni 1976. Våren 1976 beslöt riksdagen (prop. 1975/76: 154, JoU 1975/76:40, rskr 1975/76: 332) om prisregleringen för socker och sockerbetor för tiden den 1 juli 1976den 30 juni 1977. Enligt riksdagens beslut år 1974 skall justering av mittpriser, prisgränser och införselavgifter för jordbruks­produkter (exkl. socker och sockerbetor) görjis dels per den 1 januari och den 1 juli varje år på grundval av utvecklingen av jordbrukets kost­nader, dels per den 1 juli varje år för att nå följsamhet för jordbrukar­nas inkomster till inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper. Vidare har riksdagen medgett att regeringen eller, efter regeringens be­stämmande, statens jordbmksnämnd får vidta de åtgärder som behövs för att genomföra regleringen av priser m. m. på vissa jordbrukspro­dukter under regleringsåret 1976/77 (prop. 1975/76: 154, JoU 1975/76: 40, rskr 1975/76: 332).

I skrivelse den 3 juni 1976 lade jordbruksnämnden, efter överlägg­ningar och i samförstånd med lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, fram förslag om kompensation till jordbruket och viss livsmedelsindustri fr. o. m. den 1 juli 1976 till följd av kostnadsutvecklingen samt anpassning av jordbrukarnas inkomster till den allmänna inkomstutvecklingen, m. m.  Vidare lämnade jord-

Prop. 1976/77: 94

5

bruksnämnden förslag till utbyggd låginkomstsatsning m. m. för regle­ringsåret 1976/77. Regeringen beslöt den 17 juni 1976 att av den totala kompensationen till jordbruket om 709 milj. kr. skulle drygt hälften, ca 400 milj. kr., utgå av budgetmedel och resten i form av pris- och av­giftshöjningar.

I skrivelse den 2 december 1976 lade jordbruksnämnden, efter över­läggningar och i samförstånd med lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen, fram förslag om kompensation till jord­bruket och viss livsmedelsindustri fr. o. m. den 1 januari 1977 till följd av kostnadsutvecklingen m. m. Regeringen beslöt den 15 december 1976 att av den totala kompensationen till jordbruket om 655 milj. kr. skulle ca 160 milj. kr. bestridas av budgetmedel. Livsmedelssubventionerna uppgår därmed efter den 1 januari 1977 till ca 3 400 milj. kr. räknat per år. I övrigt beslöt regeringen om justering av mittpriser, prisgränser och införselavgifter i enlighet med nämndens förslag. Samma dag utfärdade regeringen med stöd av allmänna prisregleringslagen (1956: 236, änd­rad senast 1973: 301) förordning (1976: 995) om dels fortsatt giltighet av förordningen (1975: 1173) om prisstopp m. m., dels ändring i samma förordning.

1972 års jordbruksutredning väntas lägga fram sina förslag under våren 1977. Några beslut av statsmakterna med anledning av utred­ningens förslag hinner dock inte fattas före den 1 juli 1977, då nuva­rande prisregleringsperiod löper ut. Regeringen uppdrog därför den 18 november 1976 åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndens konsu­mentdelegation avge förslag om den närmare utformmngen av prisreg­leringen för jordbruksprodukter, med undantag för socker och socker­betor, för tiden den 1 juli 1977den 30 juni 1978. Jordbruksnämnden fick vidare i uppdrag att efter överläggmngar med företrädare för soc-kerbetsodlarna och sockertillverkningen samt konsumentdelegationen avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen för soc­kerbetor och socker för tiden den 1 juli 1977den 30 juni 1978. Därvfd erinrades om riksdagens beslut om sockerbetsarealen (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275 och prop. 1975/76: 154, JoU 1975/76: 40, rskr 1975/76: 332). I fråga om prisregleringen för jordbruksprodukter samt för socker och sockerbetor borde nämnden i allt väsentligt utgå från de riktlinjer och regler som gäller under innevarande prisregle­ringsperiod.

I skrivelser den 9 februari 1977 har jordbmksnämnden efter över­läggningar och i samförstånd med berörda parter lämnat förslag med anledning av de båda i det föregående nämnda uppdragen.

1971 och 1974 års riksdagar har uttalat att det prisstöd, som utgår till jordbruket i norra Sverige, bör ses över vart tredje år (prop. 1971: 74, JoU 1971:33, rskr 1971: 149 och prop.  1974: 122, JoU 1974:29, rskr

Prop. 1976/77: 94

6

1974: 275). 1972 års jordbruksutredning har i uppdrag att pröva grun­derna för utformningen av det framtida stödet till jordbruket i norra Sverige. Utredningen har den 11 november 1976 avlämnat en expert­promemoria (Ds Jo 1976: 9) Det statliga stödet till jordbruket i norra Sverige. Som ovan nämnts hinner några beslut av statsmakterna med anledning av utredningens förslag inte fattas före den 1 juli 1977. Mot denna bakgrund uppdrog regeringen den 30 december 1976 åt statens jordbruksnämnd att, efter samråd med lantbmksstyrelsen och efter över­läggningar med lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentde­legationen, inkomma med förslag om prisstödets storlek för budgetåret 1977/78. Härvid skulle nyssnämnda promemoria beaktas i tillämpliga delar.

I skrivelse den 9 februari 1977 har statens jordbruksnämnd lämnat förslag med anledning av nämnda uppdrag.

I prop. 1976/77: 100 (bil. 13 s. 4748) har regeringen föreslagit riks­dagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budgetåret 1977/78 beräkna ett för­slagsanslag av 3 608 000 000 kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga.

2   Justering av införselavgifter m. m. den 1 juli 1976

Enligt beslut av 1974 års riksdag skulle justering av mittpriser, pris­gränser och införselavgifter göras den 1 juli 1976 på grundval av utveck­lingen av jordbmkets produktionskostnader och kostnaderna för upp­samling och förädling inom ramen för jordbruksprisregleringen samt export. Vidare skulle prisnivån justeras så att följsamhet nås för jord­brukarnas inkomster av eget arbete och eget kapital till inkomstutveck­lingen för andra befolkningsgrupper. Dessutom skulle jordbruket enligt riksdagens beslut tillföras 50 milj. kr. för bl. a. utbyggd låginkomst­satsning och avbytarverksamhet.

Det belopp som enligt dessa regler totalt skulle tillföras jordbruket från den 1 juli 1976 utgjorde ca 709 milj. kr. räknat per helt år. Av detta belopp hänför sig ca 428 milj. kr. till kostnadsutvecklingen inom jordbruket, ca 183 milj. kr. till kostnadsutvecklingen för viss uppsam­ling och förädling och ca 47 milj. kr. till inkomstföljsamheten för eget arbete och kapital. I totalbeloppet ingår även det belopp om 50 milj. kr. som enligt 1974 års riksdagsbeslut skulle utgå för bl. a. låginkomstsats­ning.

Av totalbeloppet ca 709 milj. kr. avsattes sammanlagt 25 milj. kr. för låginkomstsatsning inom mjölkproduktionen samt avbytarverksamhet och hälsovård. Resterande belopp om ca 684 milj. kr. föreslogs bli för­delat på olika varuslag i form av pris- och avgiftshöjningar enligt föl­jande tablå. '

Prop. 1976/77: 94

Höjning av pris

Beräknat belopp

eller avgift.

till jordbruket

öre/kg (för mjölk

och viss livs-

öre/1) i prisreg-

medelsindustri

leringsledet

niilj. kr.

Vete, prishöjning

5

48,10

Råg, "

4

10,04

Vete och råg, höjning

av förmalningsavgiften

5

27,50

Korn

6

14,22

Havre

6

6,78

Matpotatis

9,5'

62,70

Potatisstärkelse

40

26,40

Oljeväxter

ca 10=

Kokärter

10

0,50

Bruna bönor

30

0,27

Summa vegetabilier

196,51

Konsumtionsmjölk vid

mejeri

11

160,60

Konsumtionsmjölk vid

mejeri,

förpacknings tillägg

1,82

Konsunitionsmjölk utanför mejeri

11

4,95

Indus triskummjölk

11

1,98

Grädde

24

14,16

Ost

50

41,50

Keso (justeringspest)

0,50

Vasslepulver

50

1,00

Summa mjölk och mejeriprodukter

Nöt-, häst-, kalvkött Omräkningsfaktorn för styckat nötkött (företrädesvis bakdels-detaljer) Fläsk Fjäderfä Ägg Aggprodukter (prisgränsjusteringar)

Summa kött, fläsk, fjäderfä och ägg

Summa animalier

Totalt

82=

30 30*

25

226,51 119,80

14,30 87,72 11,49 26,50 0,80

260,61 487,12 683,63

 I genomsnitt per regleringsår

2 Finansieras med medel inom Sveriges oljeväxtintressenter, förening u. p. a.

3 Pristillägget för får- och lammkött höjs motsvarande ett belopp av 4,4

milj. kr. från medel som eljest skulle ha tillförts kötiregleringen

* Mittpriset for broiler höjs med ytterligare 20 öre på grund av en teknisk justering (och prisgränserna i motsvarande mån).

Konsumtionsmjölk utanför mejeri omfattas inte av prisstoppet. Enligt nämnden torde dock inte priset på denna vara kunna höjas om höj­ningen av försäljningspriset från mejeri skulle komma att begränsas med hjälp av subventioner. I det fall en sådan subventionering skulle komma till stånd borde en omfördelning ske mellan prisökningen för konsum­tionsmjölk utanför mejeri och för ost på så sätt att det avsedda totalbe­loppet skulle uppnås.

Prop. 1976/77: 94

8

Regeringen beslöt den 17 juni 1976 att öka subventioneringen av bas­livsmedel genom att anslå ytterligare ca 400 milj. kr. av budgetmedel. Beslutet innebar att konsumentprishöjningar till följd av jordbrukspris­regleringen fr. o. m. den 1 juli 1976 helt uteblev för mjöl, matbröd, mjölk och flertalet ostsorter. Vidare begränsades prishöjningarna på kött och fläsk till ungefär hälften samt infördes ett särskilt prisstöd om 20 milj. kr. till broilernäringen.

Regeringen föreskrev härvidlag att den av jordbruksnämnden före­slagna höjningen av förmalningsavgifterna för vete och råg inte skulle genomföras fr. o. m. den 1 juli 1976. Avgifterna sänktes i stället med 2 öre per kg. De föreslagna höjningarna av inlösenpriserna på vete och råg skulle till den del de påverkade råvarukostnaderna för kvarnarna neutraliseras genom en motsvarande sänkning av förmalningsavgifterna. Ersättning till jordbruket för dessa sänkningar liksom den uteblivna höjningen av förmalningsavgifterna bestreds från anslaget Prisregleran­de åtgärder på jordbrukets område. Under tiden den 1 juli 1976den 31 augusti 1976 bestreds således från nämnda anslag totalt 7 öre per kg som ersättning för den föreskrivna sänkningen och den uteblivna höj­ningen av förmalningsavgifterna på vete och råg samt fr. o. m. den 1 september 1976 ytterligare 5 resp. 4 öre per kg som ersättning för pris­höjning på vete resp. råg.

Vidare bekostades ersättningen för den förutsatta pris- och avgifts­höjningen för konsumtionsmjölk om 11 öre per liter, för flertalet ost­sorter om 56 öre per kg, för den ökade subventioneringen på kött och fläsk om 33 öre resp. 15 öre per kg från anslaget Prisreglerande åt­gärder på jordbrukets område. För broiler skulle högst 20 milj. kr. utgå frän anslaget, motsvarande i genomsnitt ca 55 öre per kg. Ersättningen till jordbruket till följd av livsmedelssubvenlioneringen beräknas på in­om landet marknadsförda kvantiteter inhemsk vara.

Regeringen fastställde i övrigt avgiftsändringar för de olika produk­terna och därav föranledda ändringar i mittpriser och prisgränser.

Jordbruksnämnden lämnade vidare förslag till utbyggd låginkomst­satsning och avbytarverksamhet inom jordbrulcet. Från anslaget Pris­reglerande åtgärder på jordbrukets område har under budgetåret 1975/ 76 disponerats ett belopp av 142 milj. kr. Av detta belopp har 105 milj. kr. beräknats för leveranstillägg för mjölk, 20 milj. kr. för stöd åt små­grisproduktionen i form av bidrag för suggor och 17 milj. kr. för avby­tarverksamhet. Härvid har förutsatts att besparingar på eller överskri­danden av delbeloppen för leveranstillägg för mjölk eller bidrag för suggor skall tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamhet.

För budgetåret 1976/77 står, utöver besparingar från tidigare år, dels ett belopp av 142 milj. kr., dels enligt 1974 års riksdagsbeslut ytterligare 50 milj. kr. till förfogande för låginkomstsatsning och avbytarverksam­het m. m. Nämnden föreslog att beloppet 142 milj. kr. skulle få dispo-

Prop. 1976/77: 94

9

neras efter samma grunder som för budgetåret 1975/76.

Av beloppet 50 milj. kr. utgår 25 milj. kr. från anslaget och får disponeras med 10 milj. kr. för höjning av leveranstillägget för mjöLc, 6 milj. kr. för ordinarie avbytarverksamhet för djuruppfödare, 7 milj. kr. för försök med sammanhängande ledighet för djuruppfödare samt med

2 milj. kr. för uppbyggnad av ett system för företagshälsovård inom

jordbruket. Återstående 25 milj. kr. tillfördes jordbruket inom ramen

för de pris- och avgiftshöjningar som har redovisats i det föregående.

Sammanlagt utgår under budgetåret 1976/77 av budgetmedel till låg­inkomstsatsning och avbytarverksamhet m. m. 176 milj. kr. (142 -1- 25 -f 9,2 milj. kr. utgörande en besparing från tidigare år).

Jordbruksnämndens förslag till utbyggd låginkomstsatsning och av­bytarverksamhet godtogs av regeringen.

Nämnden har den 9 december 1976 i skrivelse till regeringen redo­visat utfallet av hittillsvarande låginkomstsatsning m. m.

3   Justering av införselavgifter m. m. den 1 januari 1977

Ytterligare kompensation skulle enligt gällande regler utgå till jord­bruket och viss livsmedelsindustii inom jordbruksprisregleringen fr. o. m. den 1 januari 1977. I samband härmed skulle behövliga justeringar ske av mittpriser, prisgränser och införselavgifter m. m.

Det totala belopp som således skulle utgå fr. o. m. den 1 januari 1977 utgjorde ca 655 milj. kr. Härav hänförde sig ca 496 milj. kr. till kost­nadsutvecklingen inom jordbruket, ca 23 milj. kr. till kostnadsutveck­lingen för viss uppsamling och förädling samt ca 137 milj. kr. till in­komstföljsamheten. I den sistnämnda summan ingick ett belopp om ca 86 milj. kr. motsvarande förtjänstutvecklingsgarantin inom LO-SAF-området vilket hade fastställts redan per den 1 juli 1976. Dessutom in­gick bl. a. ett belopp som ersättning för ändrade arbetsgivaravgifter fr. o. m. den 1 januari 1977. Enligt gällande regler skall nämligen vid eventuellt kommande höjningar av arbetsgivaravgift eller liknande av­gift jordbruket kompenseras för den s. k. egenavgiften vid närmast föl­jande justering.

Fördelningen av totalbeloppet på olika varuslag i form av pris- och avgiftshöjningar framgår av följande tablå.

Prop. 1976/77: 94

10

Höjning av

pris

Beräknat belopp

eller avgift.

till jordbruket

öre/kg (för

mjölk

och viss livs-

öre/1) i prisreg-

medelsindustri

leringsledet

milj. kr.

Vete och råg, höjning

av förmalningsavgiften

10

55,00

Matpotatis

1

Summa vegetabilier

55,00

Konsumtionsmjölk vid mejeri

15

212,70

Konsumtionsmjölk vid mejeri.

förpackningstillägg

1,64

Konsumtionsmjölk utanför mejeri

15

6,45

Industriskummjölk

4

0,68

Grädde

40

23,60

Ost

80

66,40

Smör

9

4,86

Mjölkpulver

50

18,50

Summa mjölk och

mejeriprodukter

334,83'

Nöt-, häst- och kalvkött

90

131,49

Fläsk

30

87,72

Fjäderfä

50

19,15

Ägg

30

31,80

Summa kött, fläsk,

fjäderfä och ägg

270,16

Summa animalier

604,99'

Totalt

659,99'

' I beloppet ingår en justeringspost från den 1 juli 1976 av 4,95 milj. kr. som tillförts mjölksektorn.

Nämndens förslag om höjd införselavgift för matpotatis hade till­kommit för att förhindra att kostnadsstegringarna i potatishandeln vid i övrigt oförändrade förhållanden skulle medföra sänkta producent­priser. Prisgränser, mittpriser och normalinförselavgifter för potatis­produkter skulle därvid dock förbli oförändrade.

Mot bakgrund av att konsumtionsmjölk utanför mejeri inte omfattas av prisstoppet och i syfte att uppnå det avsedda totalbeloppet förutsatte nämnden liksom tidigare att, i det fall priset på konsumtionsmjölk vid mejeri skulle komma att subventioneras, en omfördelning skulle ske mellan prisökningen för konsumtionsmjölk utanför mejeri och för ost.

Regeringen beslöt den 15 december 1976 att den föreslagna höj­ningen av förmalningsavgiften för vete och råg inte skulle genomföras fr. o. m. den 1 januari 1977 utan i stället bekostas från anslaget Pris­reglerande åtgärder på jordbrukets område. Härigenom uteblev en höj­ning av konsumentpriset på mjöl och matbröd som eljest skulle ha före­tagits. Vidare beslöt regeringen att begränsa prishöjningen för konsum­tionsmjölk genom att från nämnda anslag bekosta 7 öre av den före­slagna pris- och avgiftshöjningen på konsumtionsmjölk om 15 öre per liter. Kostnaderna för dessa åtgärder kan beräknas till ca 160 milj. kr. per år.

Prop. 1976/77: 94

11

I övrigt beslöt regeringen om höjda införselavgifter, mittpriser och prisgränser enligt nämndens förslag.

Justeringarna av införselavgifter m. m. samt ändrad livsmedelssub-ventionering den 1 juli 1976 och den 1 januari 1977 har inneburit dels att övre prisgränsen för treprocentig konsumtionsmjölk och för sktun-mjölk har höjts med 8 öre per liter, dels att mittpriser, prisgränser och införselavgifter (normalavgifter) för berörda varor f. n. uppgår till föl­jande belopp (öre/kg):

Nedre

Mitt-

Övre

Införsel-

pris-

pris'

pris-

avgift

gräns

gräns

(normal­avgift)

Vete

74

Rörlig

Råg

68

"

Korn

68

"

Havre

66

"

Matpotatis

6/7 14/11

39,0

45,50

52,01

15/1110/12

44,5

51

57,5

11/1231/1

48,5

55

61,5

35

1/2 28/2

50,5

57

63,5

1/3 -31/3

53,0

59,5

66,0

1/4 - 5/7

56,0

62,5

69,0

Potatisstärkelse

175

201

227

132

Oljeväxtfrö

121

134

147

220=

Kokärter

53

Bruna bönor

125

Konsumtionsmjölk med

fetthalt under 1 % (öre per liter)

50,80'

fetthalt 1 % eller däröver

55,80'

Grädde, tjock

701

Grädde, tunn

448

Smör

901

926«

1 104

451

Ost

836

933

1030

596'

Mjölkpulver, magert

429

500

571

400

Mjölkpulver, fett

612

700

788

430

Vasslepulver

163

Nöt- och hästkött

930

1069

1 208

702

Kalvkött

1036

1218

1400

702

Får- och lammkött

782

918

1054

515

Fläsk

574

664

754

319

Broiler

767

835

903

434

Kalkon

1008

1 110

1212

574

Ägg

523

581

639

300

Heläggmassa

613

706

799

452

Heläggpulver

2 592

2 928

3 264

1 720

Äggulepulver

2 591

2 921

3 252

1 577

' För spannmål definitivt inlösenpris. ' Fettvaruavgift.

' För sådan mjölk som ingår i chokladmjölk och fruktyoghurt, om mjölkens fetthalt understiger 1 %, 177,50 öre per liter och eljest 171,50 öre per kg. ' S. k. ingångspris.  För s. k. mögelost m. m., 858 öre per kg.

Av följande tablå framgår den ersättning i öre per kg (för mjölk öre per liter) som från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område f. n. utgår till jordbruket till följd av uteblivna avgiftshöjningar

Prop. 1976/77: 94

12

och föreskrivna avgiftssänkningar för subventionerade och prisstoppade varor.

Vara

Ersättning från  anslaget  Prisreglerande

åtgärder på jordbrukets område öre/kg (för mjölk öre/1) i prisregleringsledet

Brödsäd Vete

22

Råg Konsumtionsmjölk resp. skum­mjölk (utom chokladmjölk och fruktyoghurt) Färskost och ostmassa av

21 115,7 resp. 126,7

typ kvarg

Smältost och hårdost

250

262

Mjölkpulver Nöt- och hästkött

124 363

Kalvkött

378

Fläsk

171,3

Till de i tabellen angivna beloppen kommer viss ersättning för genom prisstoppet förhindrade prishöjningar för kött, fläsk och ost, vilkas priser annars skulle ha höjts till följd av stigande världsmarknadspriser. Dessutom tillkommer de medel som utgår från nyssnämnda anslag för låginkomstsatsning och avbytarverksamhet samt som ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen.

Den totala effekten på konsumentpriset av sålunda utgående livsme­delssubventioner kan för mjöUc beräknas till ca 1,50 kr. per liter, för ost ca 3,70 kr. per kg, för nötkött ca 5,50 kr. per kg, för fläsk ca 3,20 kr. per kg samt för matbröd ca 25 öre per kg.

4   Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för tiden den 1 juli 1977den 30 juni 1978

Som underlag för sina bedömningar av priserna på jordbruksproduk­ter för regleringsåret 1977/78 har statens jordbruksnämnd och lant­brukarnas förhandlingsdelegation samt konsumentdelegationen haft ett ekonomiskt-statistiskt material över bl. a. jordbrukarnas inkomstförhål­landen samt produktions- och rationaliseringsutvecklingen inom jord­bruket.

4.1    Prisregleringens utformning

Jordbruksnämnden och delegationerna har enats om att för prisregle­ringen under regleringsåret 1977/78 bör gälla de riktlinjer och regler som gäller för innevarande regleringsperiod, med de tillägg och änd­ringar som framgår av det följande.

Nuvarande principer med mittpriser och prisgränser samt inom pris­gränserna fasta införselavgifter för vissa viktiga varor föreslås sålunda gälla även under regleringsåret 1977/78, liksom principerna för jord-

Prop. 1976/77: 94

13

bruksnämndens åtgärder i samband med att priset nalkas eller passerar en prisgräns. De normalinförselavgifter resp. principer för beräkning av rörliga avgifter, som nu gäller, föreslås bli överförda till det nya regleringsäret i den mån inte annat på särskilda punkter föreslås i det följande. Detsamma gäller utgående kompensationsavgifter och s. k. interna avgifter.

Förslaget innebär vidare att jordbruket även under regleringsåret 1977/78 skall kompenseras för kostnadsökningar inom jordbruket och viss förädlingsindustri. Vid regleringsårets början den 1 juli 1977 före­slås mittpriser, prisgränser och införselavgifter bli uppjusterade med hänsyn till den ökning av produktionsmedels- och förädlingskostnader som beräknas ha skett efter den sista justeringen inom ramen för regle­ringsperioden 1974/751976/77. Förnyad justering skall härefter ske per den 1 januari 1978. Vidare skall prisnivån per den 1 juli 1977 enligt förslaget justeras för att följsamhet skall nås för jordbrukarnas inkomster av eget arbete och eget kapital till inkomstutvecklingen för andra befolkningsgmpper. Jordbruket skall enligt förslaget tillföras sär­skilda medel bl. a. för låginkomstsatsning och avbytarverksamhet samt för sänkning av partipriset på konsumtionsmjölk och för pristillägg för får- och lammkött.

Kostnadsutvecklingen

Mittpriser, prisgränser och införselavgifter bör justeras den 1 juli 1977 och den 1 januari 1978 på grundval av utvecklingen av det inom lantbruksekonomiska samarbetsnämnden beräknade produktionsmedels-prisindex (PM-index). De bestämmelser som har gällt under innevarande regleringsperiod beträffande tillämpningen av PM-index bör oförändrat gälla under regleringsåret 1977/78. PM-indexutfallet har multiplicerats med normerade värdevolymer för jordbrukarnas kostnader för inköpta produktionsmedel och exportkostnader. Dessa värdevolymer bör om­räknas inför prisjusteringarna den 1 juli 1977.

Enligt hittills gällande regler har kompensation för kostnadsökningar inom uppsamling och förädling beräknats med hänsyn till den faktiska kostnadsutvecklingen. Som utgångspunkt har legat kostnadskalkyler, granskade av statens pris- och kartellnämnd. Samma förfaringssätt bör tillämpas även under regleringsåret 1977/78.

Vid justeringstillfällena bör hänsyn kunna tas till utvecklingen av världsmarknadspriserna enligt de regler som nu gäller.

Jordbrukarnas inkomster från eget arbete och eget kapital

I likhet med vad som har gällt under regleringsperioden 1974/75 1976/77 bör prisnivån för jordbruksprodukter anpassas så att följsamhet

Prop. 1976/77: 94

14

nås för jordbrukarnas inkomster från eget arbete och eget kapital till inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper. Överväganden om prisjusteringar med anledning härav föreslås ske per den 1 juli 1977.

Som utgångspunkt bör liksom tidigare ligga löneavtalen på LO-SAF-området. Avdrag bör därvid ske för rationaliseringsvinsten i jordbruket, vilken upptas till oförändrat 4,5 % per år. Avdraget sker från den totala avtalade löneökningen (generellt påslag, förbundsjustering, låglönepå-slag, förtjänstutvecklingsgaranti etc). Avtalade eller lagstadgade sociala kostnader, utom sådana för vilka egenavgift utgår, inräknas i löne­ökningen om parterna vid överläggningarna kommer överens om att ersättning för dessa kostnader skall lämnas till jordbruket.

Den kompensation som enligt förslaget skall tillföras jordbruket per den 1 juli 1977 till följd av de angivna reglema för inkomstföljsamheten skall dock inte understiga 50 milj. kr. Detta belopp bör användas för fortsatt låginkomstsatsning, sociala åtgärder m. m.

En eventuell förtjänstutvecklingsgaranti i 1977 års löneavtal på LO-SAF-området tas i sista hand i anspråk för avräkningen av rationa­liseringsvinsten och/eller de garanterade 50 milj. kr. per den 1 juli 1977. Om och i den mån förtjänstutvecklingsgarantin inte behöver utnyttjas härför bör den, i enlighet med tidigare tillämpade principer, kunna utlösas först per den 1 januari 1978.

Löneavtalen för 1977 har ännu inte slutits på LO-SAF-området. Om avtalsförhandlingarna inte har avslutats i tid för prisjusteringama den 1 juli 1977, fömtsätts att ett a contobelopp efter sedvanliga överlägg­ningar tillförs jordbmket. Slutlig justering får i sådant fall ske per den 1 januari 1978, varvid hänsyn tas till den under- eller överkompensa­tion som kan ha uppstått.

Ändringar av arbetsgivaravgift eller liknande avgift, i vad gäller den s. k. egenavgiften, bör liksom hittills beaktas vid första möjliga juste­ringstillfälle.

4.2   Särskilda regleringsanordningar

Spannmål

För att stimulera till en ökad inhemsk odling av vårvete med hög proteinhalt av god kvalitet, s. k. kvalitetsvete, infördes fr. o. m. regle­ringsåret 1967/68 ett särskilt pristillägg om 5 kr. per dt. Kvalitetstill-lägget utgår även under innevarande regleringsperiod med 5 kr. per dt. Under senare år har odlingen av sådant vete ökat starkt. En anpassning av pristillägget för kvalitetsvete efter förhållandena på marknaden kan komma att erfordras. Därför föreslår nämnden att pristillägget skall kunna ändras i samband med prisöverläggningarna per den 1 juli 1977.

Jordbruksnämnden bemyndigades genom beslut av regeringen den

Prop. 1976/77: 94

15

23 oktober 1975 att intill den 1 juli 1977 frångå den dittills tillämpade schablonmetoden för fastställande av införselavgiften för malt och i stäl­let avväga avgiften efter vad som erfordras för att skydda avsättningen av svenskt korn till maltframställning inom landet. Nämnden hemställer om förlängt bemyndigande av samma innebörd.

Potatis och stärkelseprodukter

Det s. k. prisbevakningspriset för matpotatis avspeglar producent­priserna i södra och mellersta Sverige och erhålls genom sammanväg-ning av eriagda priser med de faktiskt försålda kvantiteterna. Systemet har fungerat i stort sett tillfredsställande men det har visat sig ha vissa brister bl. a. beträffande principerna för bearbetning av det insamlade prismaterialet. Jordbruksnämnden avser att se över systemet och kom­ma in med förslag till ny utformning av dessa regler före nästa säsong. Avsikten är bl. a. att försöka konstruera fasta vägningstal för i pris­bevakningspriset ingående sorter.

För att kompensera för ränte- och lagringskostnader och för att sti­mulera till en lämplig lagring och ett jämnt utbud under året höjs mitt-pris och prisgränser för matpotatis successivt i fem steg under säsongen. Under innevarande säsong är prisspänningen mellan första och sista prisperioden 17 kr. per 100 kg. Normalinförselavgiften är däremot fast under hela säsongen. Det anses tveksamt om eftersträvade priser under en säsong med normala marknadsförhållanden kan skyddas genom en fast normalinförselavgift. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation begärde redan vid prisöverläggningarna inför innevarande regleringsår att nor­malinförselavgiften för matpotatis skulle höjas successivt under säsongen med totalt 6 kr. per 100 kg. En differentierad normalinförselavgift an­sågs vara en garanti för att prisstegringsskalans prishöjningar skall leda till höjda odlarpriser. Då en höjning av normalinförselavgiften bedöm­des vara utan betydelse under innevarande säsong föreslog jordbmks­nämnden i sin skrivelse till regeringen den 12 oktober 1976 inte någon förändring av avgiften. Nämnden föreslår nu att normalinförselavgiften under regleringsåret 1977/78 successivt bör höjas under säsongen. Nämn­den bör dock kunna reducera avgiften till genomsnittsnivån om inhemsk potatis av tillfredsställande kvalitet inte saluförs på marknaden och om priset ligger över mittprisnivän. Den närmare utformningen av ett sy­stem med differentierad normalinförselavgift bör enligt förslaget fast­ställas i samband med prisöverläggningarna instundande vår.

Jordbruksnämnden har bemyndigande att belägga tillverkningen av stärkelseprodukter ur stärkelserika råvaror (majs, maniokrot o. d.) med en avgift. Högsta beloppet för denna tillverkningsavgift är fastställt till 15 kr. per 100 kg använd råvara. Någon inhemsk tillverkning av stär­kelse eller stärkelseprodukter av ifrågavarande råvaror har hittills ej

Prop. 1976/77: 94

16

förekommit. Den tekniska utvecklingen på stärkelseproduktionens om­råde kan emellertid komma att aktualisera ett avgiftsuttag. Med hän­syn till penningvärdeförsämringen föreslår nämnden att nämnda avgift fr. o. m. den 1 juli 1977 skall kunna uttas med belopp intill 30 kr. per 100 kg använd råvara.

Fettvaror

Fr. o. m. den 1 september 1967 beräknas fettvaruavgiften med ledning av världsmarknadsprisnoteringen för rapsolja, ex tank Rotterdam.

Genom kungl. brev den 28 november 1969 fick nämnden rätt att, när rapsoljenotering saknas, använda sojaoljenotering som beräknings­underlag för fastställande av fettvaruavgift.

Normalt har raps- och sojaoljepriserna haft i stort sett samma pris­utveckling. Rapsoljepriset har brukat understiga sojaoljepriset med 510 kr. per 1(X) kg. Vid olika tillfällen har dock skillnaden mellan raps- och sojaoljenoteringarna varit onormala. Under hösten 1976 har sålunda rapsoljepriset bl. a. till följd av den uppmärksamhet man har börjat ägna erukasyran i rapsolja understigit priset pä sojaolja med ca 40 kr. per 100 kg. Det låga världsmarknadspriset på rapsolja i för­hållande till priset på sojaolja har under hösten medfört att en hög fettvaruavgift uttagits. Från margarinindustrins sida har framförts önskemål om att beräkningsgrunderna ändras så att onormala pris­differenser inte skall inverka på fettvaruavgiften.

Jordbruksnämnden föreslår mot bakgrund av vad ovan anförts att tills vidare följande ändring får göras av beräkningsgrunderna för fett-varuavgiftsunderlaget och för fastställande av priset på fettinnchållet i inhemskt rapsfrö vid försäljning till margarinindustrin. Rapsoljenote­ringen används som underlag så länge den understiger sojaoljenote-ringen med högst 15 kr. per 100 kg. Om differensen skulle bli större bör däremot användas noteringen för sojaolja med avdrag för 15 kr. per 100 kg. Rapsoljenotering överstigande noteringen för sojaolja be­aktas inte.

Skördeskadeavgifterna och den allmänna mjölkavgiften

Kostnaderna för jordbrukets tillskott till skördeskadefonden om­kring 15 milj. kr. om året fr. o. m. budgetåret 1963/64 bestrids ge­nom uttag av skördeskadeavgifter på inhemsk jordbmksproduktion. För mjölk och till mjölk omräknad grädde är avgiften 0,1 öre per kg invägd mjölk. För nötkreatur resp. svin med viss minimivikt är avgif­terna 2,70 kr. resp. 50 öre per st. Avgiften på mjölk tas ut som del av den allmänna mjölkavgiften. Avgiften för slaktdjur togs tidigare ut som del av slaktdjursavgift. Sedan denna slopades den 1 juli 1974 i samband

Prop. 1976/77: 94

17

med införande av subventionering av baslivsmedel, tas avgiften för slaktdjur ut i form av avdrag på medel som utbetalas till jordbruket som ersättaing för prisstoppsförluster.

Med nuvarande avgifter har skördeskadefonden ärligen fr. o. m. bud­getåret 1963/64 tillförts i genomsnitt 3,1 milj. kr. från mjölkproduk­tionen och 3,2 milj. kr. från slaktdjursproduktionen, vilket ungefär mot­svarar vad man kalkylerade med, när avgifterna fastställdes, nämligen 3,4 resp. 3,3 milj, kr.

Den differentierade avgiftsbeläggningen på slaktdjur medför numera en onödig beräkningsomgång. Jordbruksnämnden föreslår därför att avgiftsbeläggningen slopas fr. o. m. budgetåret 1977/78 och ersätts ge­nom att fonden varje år i stället tillförs ett fast belopp av de medel som utgår till subventioner på köttområdet. Beloppet föreslås utgöra 3,3 milj. kr.

Den allmänna mjölkavgiften fyller inte längre någon funktion varför jordbruksnämnden avser att upphöra att ta ut sådan avgift vid utgången av innevarande budgetår. Mjölkproducenternas bidrag till skördeskade­fonden kommer därefter, med bibehållen skördeskadeavgift, att bestri­das med medel som utgår till subventioner på mjölkområdet.

Fjäderfä och ägg

Vissa förändringar i reglerna för mätning av partipriset på broiler bör ske. F. n. lämnar de sju största företagen i branschen uppgifter över försålda kvantiteter och uppnådda nettopriser med ca två veckors efter­släpning. Priser och kvantiteter avser sortimentet göd- och grillkyckling för vilka ett vägt medelpris beräknas. Den stora prisspänningen mellan de båda produkterna, ca 2 kr. per kg, och betydande skillnader i för­hållandet mellan de båda med avseende på försåld kvantitet ohka veckor leder till större variationer i det vägda medelpriset än vad som härrör från verkliga prisförändringar. I stället bör ett fast relationstal mellan göd- och grillkyckling fastställas att gälla ett år i taget. Utgångspunkt bör därvid vara fördelningen mellan de båda produkterna under senast kända tolvmånaders period.

Nämnden föreslår att nu skisserade omläggning av prismätningen införs fr. o. m. regleringsåret 1977/78 och att medelpriset under detta år beräknas efter ett förhållande där göd- och grillkyckling ingår med 60 resp. 40 %.

Jordbruksnämnden föreslår att slaktdjursavgift bör kunna få tas ut för kött av vissa slag av fjäderfä som godkänts vid besiktning. Något omedelbart behov från regleringssynpunkt av att ta ut sådan avgift före­ligger visserligen inte. Vad gäller broiler utgår f. n. särskilt prisstöd. Nämnden bedömer dock att behov av marknadsregleringar kan uppstå.

1 sådant fall bör kostnaderna härför kunna bestridas med slaktdjurs-

2  Riksdagen 1976/77.1 saml. nr 94

Prop. 1976/77: 94

18

avgifter. En ändring föreslås därför av 7 § a) lagen (1967: 340) om pris­reglering på jordbrukets område (ändrad senast 1972: 803). Härigenom blir det möjligt för regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, för jordbruksnämnden att ta ut sådana avgifter när behov därav upp­kommer.

Nämnden föreslår en krympning av avståndet mellan övre och nedre prisgränsen för ägg med 16 öre fr. o. m. den 1 juli 1977.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275) utfärdat förordning (1975: 615) om reglering av äggproduktionen. I förordningen föreskrivs att avgift skall erläggas av kläckeri för levererade hönkycklingar. Förordningen upp­hör att gälla vid utgången av juni månad 1977. Behov föreligger dock att även fortsättningsvis kunna vidta vissa regleringsåtgärder i fråga om äggproduktionen. Eftersom behovet av regleringsåtgärder kan bli sta­digvarande föreslår jordbruksnämnden att en bestämmelse om avgift för hönkycklingar förs in som en ny punkt, 10 § g), i lagen om pris­reglering på jordbmkets område. Nämnden hemställer vidare att re­geringen fastställer den högsta avgift som får tas ut till 5 kr. per hön-kyckling i stället för nuvarande 3 kr.

Låginkomstsatsning och avbytarverksamhet

För bl. a. låginkomstsatsning och avbytarverksamhet inom jordbruket disponeras under regleringsåret 1976/77 bl. a. ett belopp av 167 milj. kr. från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Av detta belopp har 115 milj. kr. beräknats för leveranstillägg för mjölk, 20 milj. kr. för stöd åt smågrisproduktionen samt 30 milj. kr. för avbytar­verksamhet och 2 milj. kr. för uppbyggnad av ett system för företags­hälsovård inom jordbruket. Av de 30 milj. kr. för avbytarverksamheten har 23 milj. kr. avsetts för den ordinarie avbytarverksamheten för djur­uppfödare och 7 milj. kr. för försök med sammanhängande ledighet för djuruppfödare. Härvid har förutsatts att besparingar på eller överskri­danden av delbeloppen för leveranstillägg eller för stöd åt smågrispro­duktionen kan uppkomma och att sådana besparingar eller överskri­danden skall tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamheten.

Jordbruksnämnden föreslår att 217 milj. kr. anvisas för samma ända­mål för regleringsåret 1977/78. Av detta belopp avses då 167 milj. kr. få disponeras efter samma grunder som för innevarande år. Resterande 50 milj. kr. föreslås kunna användas till bl. a. ovan angivna ändamål samt andra sociala satsningar. Närmare redovisning för den avsedda användningen av detta belopp bör få lämnas i samband med att nämn­den avger förslag till kompensation åt jordbruket från den 1 juli 1977 för vissa kostnadsökningar. För regleringsåret 1977/78 beräknas dess­utom stå till förfogande för här ifrågavarande ändamål vissa bespa­ringar från tidigare år.

Prop. 1976/77: 94

19

För leveranstillägg för mjölk har, som o\an nämnts, avsatts ett be­lopp av 115 milj. kr. för regleringsåret 1916111. Bl. a. till följd av änd­rade leveransstrukturer och höjd avkastning per ko torde de faktiska kostnaderna komma att bli något lägre. Tekniskt har systemet liksom tidigare fungerat bra. Leveranstillägget bör därför under regleringsåret 1977/78 utgå efter i princip samma grunder som f. n. men med en upp­justering av bidragsskalan. F. n. utgår det högsta beloppet per kg mjölk för månadsleveranser till mejeri om 500 t. o. m. 5 000 kg. Detta föreslås nu komma att gälla för mänadsleveranser till mejeri om 500 t. o. m. 6 000 kg. För leveranser fr. o. m. 6 0017 500 kg föreslås bidraget utgå med samma belopp per månad som månadsbeloppet för leverans om 6 000 kg. Därefter avtrappas månadsbeloppet för varje 500 kg varmed månadsleveransen överstiger 7 500 kg, så att leveranstillägget helt upp­hör att utgå vid leveranser överstigande 13 000 kg. Nuvarande övre gräns är 11 000 kg.

Det högsta belopp per kg mjölk som f. n. kan utgå är 6,5 öre. Lant­brukarnas förhandlingsdelegation har uttalat att det kan bli aktuellt med förslag om höjning av detta belopp, men att denna fråga dock bör tas upp vid de överläggningar som kommer att ske i maj 1977.

Jordbruksnämnden anmäler att lantbrukarnas förhandlingsdelegation i fråga om avbytartaxan har föreslagit att Lantbmkets Avbytartjänst AB skall ges rätt att efter samråd med lantbruksstyrelsen och efter hörande av avbytarnämnden fastställa denna taxa inom ramen för sin medelstillgång. Vidare har föreslagits att avgiftsreducering skall kunna medges för djurägare med besättningar utan mjölkkor. Mot dessa för­slag har konsumentdelegationen inte anfört någon erinran. Jordbruks­nämnden har för sin del inte tagit ställning i frågor rörande avbytar­taxan. Nämnden har under hand inhämtat att lantbruksstyrelsen ej har någon erinran mot förslagen.

5   Införselavgiftsmedel m. m.

Jordbruksnämnden har redovisat uppburna införselavgiftsmedel för regleringsåret 1975/76. Den huvudsakliga medelsdispositionen framgår av en särskild tabell, i vilken även den preliminära dispositionen för innevarande regleringsår redovisas.

Införselavgiftsmedlen för regleringsåret 1975/76 utgjorde 446 milj. kr., varav för fodermedel 98,8 milj. kr. Härutöver har influtit införselav­gifter för brödsäd med 1,1 milj. kr. och för köttvaror med 9,5 milj. kr., vilka avgifter enligt gällande regler har reserverats eller överförts till Svensk spannmålshandel resp. Svensk kötthandel för utbytesexport. Vi­dare har 54,7 milj. kr. influtit för fettråvaror och fettvaror. Detta be­lopp hänförs till av statsmakterna beslutad avgiftshöjning och har enligt gällande regler överförts till föreningen Sveriges oljeväxtintressenter.

Prop. 1976/77: 94

20

Fördelningsplanen för 1975/76 omfattar enligt riksdagens beslut och den överenskommelse som låg till grund för detta 252,2 milj. kr. för­utom inflytande avgifter från fodermedelsimporten, dvs. totalt 351 milj. kr. att tillföras olika ändamål inom jordbruksprisregleringens ram.

Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. regleringsåren 1975/ 76 och 1976/77

1975/76

1976/77

1 000-tal kr.

1 000-tal kr.

prel.

Inkomster

Från föregående regleringsår

kvarstående införselavgifter och räntor

Under resp. regleringsår influtna

införselavgifter,

exkl. fodermedel

347 174

391 500

fodermedel

98 783

94 000

Summa

445 957

485 500

Utgifter

74 650 29 500

25 350 19 500

177 000

167 000

43 500

53 500

7 500

10 000

6 000

7 500

12 000

6 500

2 000

2 000

250

250

582

67 600

350 982

361 200

10 224

630

1020

1400

12 500

700

1220

1700

300

475

259

4 000

250

300

4 000

250

18 083

21145

76 892

19 700

445 957

402 045

a) Av medel inom resp. regleringsårs

fördelningsplan

Svensk spannmålshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljeväxtintressenter

Föreningen för mejeriprodukter

Svensk kötthandel

Svensk ägghandel

Upplysningsverksamhet och

utvecklingsarbete

Mjölkavkastningskontroll

Svin- och köttdjurskontroll

Stöd till konservärter och andra

köksväxter

Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Reserv till jordbruksnämndens förfogande

Summa

b) Utanför fördelningsplanen

Pristillägg för får- och lammkött

Svensk matpotatiskontroll

Sveriges utsädesförening i Svalöv

Sveriges potatisodlares riksförbund

Bidrag till kostnaderna för

ackordhästorganisationen

Bidrag till fraktkostnader för mjölk

och grädde

Stöd till vallfröodlingen Stöd till biodlingen

Summa

c) Återbetalning av del av rörlig kredit     76 892

Summa utgifter

Saldo vid utgången av resp.

regleringsår

4-83 455

Prop. 1976/77: 94

21

Sådana ändamål utanför den egentliga prisregleringen på jordbrukets område som under de båda senaste regleringsåren fått finansieras ge­nom anlitande av rörlig kredit hos riksgäldskontoret har under regle­ringsåret 1975/76 kunnat tillgodoses av inflytande införselavgiftsmedel. Kostnaderna för ifrågavarande ändamål uppgick till ca 18,1 milj. kr. Av den rörliga krediten om 120 milj. kr. var vid ingången av reglerings­året 1975/76 96,6 milj. kr. ianspråktagna. Härav har 76,9 milj. kr. åter­betalats med under regleringsåret 1975/76 influtna införselavgiftsmedel. Härefter kvarstående ianspråktagen kredit uppgår till ca 19,7 milj. kr.

Införselavgiftsmedel m. m. för regleringsåret 1976/77

För 1916/11 beräknar nämnden de disponibla inkomsterna av införsel­avgifter till ca 485,5 milj. kr., varav 94 milj. kr. för fodermedel.

Fördelningsplanen för 1976/77 utgör 252,2 milj. kr. uppräknat med 15 milj. kr. som utgör till införselavgifter omvandlade kompensations­avgifter eller totalt 267,2 milj. kr. Härtill kommer inflytande avgifter för fodermedelsimporten, varvid fördelningsplanen blir 361,2 milj. kr. Ett beräknat överskott om 124,3 milj. kr. föreligger sålunda utöver för­delningsplanen.

Definitiv fördelningsplan kan fastställas först efter utgången av regle­

ringsåret 1976/77 då de verkliga inkomsterna av införselavgifter för

fodermedel är kända.

Jordbruksnämnden har under senare år bemyndigats att använda införselavgiftsmedel som inflyter utanför fördelningsplanen till ett antal olika ändamål. Medelsbehovet under 1976/77 för sådana ändamål be­räknas uppgå till ca 21,1 milj. kr. och skall täckas av införselavgifts­medel i första hand. I brist på sådana får dock finansieringen ske genom anlitande av den rörliga kredit som ställts till nämndens förfogande i riksgäldskontoret. Beloppet till Sveriges potatisodlares riksförbund, som avser föreningens arbete för effektivisering av matpotatisodlingen, före­slås höjt från anslagna 1,4 till 1,7 milj. kr. med hänsyn till löne- och övriga kostnadsökningar.

Icke disponerade införselavgiftsmedel för 1976/77 skall användas för att minska utnyttjandet av den rörliga krediten. Av det beräknade över­skottet om 124,3 milj. kr. åtgår, sedan 21,1 milj. kr. tagits i anspråk för ändamål utanför fördelningsplanen, 19,7 milj. kr. till att täcka den vid regleringsårets ingång utestående krediten. Vid utgången av 1976/77 beräknas sålunda föreligga icke ianspråktagna avgiftsmedel om ca 83,5 milj. kr.

Införselavgiftsmedel m. m. för regleringsåret 1977/78

Jordbruksnämnden beräknar inkomsterna av införselavgifter under regleringsåret 1977/78 till ca 472 milj. kr., varav 81 milj. kr. för foder­medel, räknat efter nuvarande avgiftssatser. Den faktiska avgiftsupp-

Prop. 1976/77: 94

22

börden kan emellertid komma att avvika väsentligt från denna siffra beroende bl. a. av fluktuationer i importpriser och ändrade införselav­gifter. Med hänsyn till ovissheten om utfallet av regleringsekonomin hemställer nämnden att den rörliga krediten hos riksgäldskontoret om 120 milj. kr. får kvarstå även under regleringsåret 1977/78.

Fördelningsplanen för 1977/78 föreslås av jordbruksnämnden uppta samma belopp som för regleringsåret 1976/77, dvs. 267,2 milj. kr. med tillägg av inflytande avgifter för fodermedelsimporten, enligt ovan be­räknade till 81 milj. kr. Beloppet inom fördelningsplanen beräknas så­lunda till 348,2 milj. kr. Med hänsyn till ovissheten om den kommande utvecklingen av regleringsekonomin för de olika varuområdena har det inte varit möjligt för nämnden att nu lägga fram en fullständig plan för fördelning av det preliminärt beräknade beloppet. Vad avser posten för upplysnings- och utvecklingsarbete föreslås dock en höjning av denna från nuvarande 7,5 till 8,5 milj. kr. För mjölkavkastningskontroll samt för svin- och köttdjurskontroll utgår f. n. 12 resp. 6,5 milj. kr. Dessa belopp föreslås höjda till 13,7 resp. 7,3 milj. kr., främst med hän­syn till inträffade kostnadsstegringar. Jordbruksnämnden avser att åter­komma med fullständigt förslag till preliminär fördelning i maj 1977 efter överläggningar med lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen i samband med förslag till justering av införsel­avgifter m. m. fr. o. m. den 1 juli 1977.

Jordbruksnämnden föreslår att den liksom hittills, efter hörande av de båda delegationerna, bör få jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande. Vidare förutsätter nämn­den att, liksom hittills, Svensk spannmålshandel och Svensk kötthandel får tillföras införselavgifter för viss s. k. utbytesexport av brödsäd resp. av kött och fläsk samt att Sveriges oljeväxtintressenter får tillföras de införselavgiftsmedel som inflyter till följd av höjning av avgiften för fettvaror per den 1 juli 1974 eller senare.

Vad gäller avgiftsmedel till ändamål utanför fördelningsplanen för 1977/78 beräknar jordbruksnämnden f. n. medelsbehovet till ca 29,4 milj. kr. Fördelningen framgår av följande uppställning (1 000 kr.)

Pristillägg för får- och lammkött

13 500

Svensk matpotatiskontroll

4 270

Sveriges utsädesförening, potatisförädling

1 808

Sveriges potatisodlares riksförbund

1 800

Ackordhästorganisationen

475

Bidrag för fraktkostnader för mjölk och grädde

300

Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare

3 000

Stöd åt odlingen av vallväxtfröer

4 000

Stöd åt biodlingen

250

Summa

29 403

Prop. 1976/77: 94

23

Mot bakgrund av produktionsprognoser för regleringsåret 1977/78 beräknar nämnden kostnaderna för ett pristillägg för får- och lammkött av 530 öre per kg till 25,5 milj. kr. Av denna kostnad föreslår nämnden att liksom hittills 12 milj. kr. får täckas från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område samt att återstoden, f. n. sålunda be­räknad till 13,5 milj. kr., får utgå av införselavgiftsmedel utanför för­delningsplanen.

Utöver ovan angivna pristillägg om 530 öre per kg har jordbruks­nämnden bemyndigats att fr. o. m. den 1 juli 1976 utbetala ett extra säsongvarierat pristillägg om i genomsnitt 1 kr. per kg, vilket fr. o. m. den 1 januari 1977 har höjts till 240 öre per kg. Det extra pristillägget bekostas inom ramen för medel som jordbruket erhåller som ersättning för prisstoppet på kött av andra djurslag. Kostnaderna beräknas till 5,6 milj. kr. för innevarande regleringsår. För regleringsåret 1977/78 beräknar nämnden kostnaderna för ifrågavarande tillägg till 11,5 milj. kr. av de medel som jordbruket erhåller som ersättning för prisstoppet på kött av andra djurslag.

För att stimulera odlarna och handeln till ökat kvalitetsarbete på mat-potatisområdet inrättades år 1953 Svensk matpotatiskontroll (SMAK). Till SMAK har for 1976/77 bidrag lämnats med 700 000 kr. för upplys­ningsverksamhet på matpotatisområdet. För 1977/78 begärs höjning av detta belopp till 770 000 kr. med hänsyn till inträffade kostnads­ökningar som inte kan neutraliseras genom rationaliserings- och bespa­ringsåtgärder.

Sedan starten har kvantiteten SMAK-märkt potatis ökat. Under verksamhetsåret 1975/76 har dock denna utveckling brutits och den SMAK-märkta kvantiteten har sjunkit med inemot 20 % jämfört med 1974/75. I stor utsträckning torde detta förhållande kunna hänföras till de onormala marknadsförhållandena under säsongen 1975/76 men det anses också bero på merkostnaden för potatis som kvalitetsmärks.

Sedan den 1 oktober 1974 föreligger kvalitetsmärkningstvång för mat­potatis. Kvalitetsklasserna är SMAK Extra Prima, SMAK Prima, Ordi­när och Oklassificerad. Kostnaderna för kontrollen av kvalitetsmärk­ningen bestrids av den som ansvarar för förpackningen. I samband med de nu avslutade överläggningarna har lantbrukarnas förhandlingsdelega­tion framfört önskemål om att kvalitetsklassificerad matpotatis måtte av­lastas de nämnda kontrollkostnaderna. Ersättningen till SMAK för kon­trollen under säsongen 1977/78 föresläs i stället utgå ur medel utanför fördelningsplanen samtidigt som én motsvarande sänkning av normal­införselavgiften för potatis skulle genomföras. Behovet av införselav­giftsmedel för ändamålet beräknas uppgå till högst 3,5 milj. kr. Konsu­mentdelegationen har ej rest någon invändning mot dessa förslag. Lant­bruksstyrelsen, som är tillsynsmyndighet för SMAK, har under hand meddelat att styrelsen ej har något att erinra mot den föreslagna finan-

Prop. 1976/77: 94

24

sieringen. Styrelsen anser emellertid att även kostnaden för stickprovs­kontrollen av oklassificerad matpotatis, som beräknas uppgå till ca 30 000 kr. per år, bör finansieras på samma sätt.

Jordbruksnämnden föreslår att SMAK av införselavgifter utanför för­delningsplanen för 1977/78 får tilldelas ett belopp av (770 000 -h 3 500 000=) 4 270 000 kr. för upplysningsverksamhet på matpotatis­området och för kontrollverksamheten.

Till Sveriges utsädesförening, Svalöv, har för 1976/77 bidrag lämnats med 1 220 000 kr. för finansiering av föreningens potatisförädlingsverk-samhet. För 1977/78 begärs höjning av detta belopp till 1 808 000 kr. Anslagsframställningen syftar till att möjliggöra oförändrad omfattning av verksamheten. Kostnaderna har räknats upp för inträffade pris- och lönestegringar. Vidare har lönekostnadspålägget justerats upp från 33 % till 42,42 % för tjänstemän och 36,32 % för kollektivanställd personal. Föreningen har vidare räknat med att verksamhetens andel i de gemen­samma kostnaderna för administration, byggnadsverksamhet, maskin­investeringar och förbrukningsmateriel m. m. skall täckas av anslaget. Denna kostnad har upptagits till 323 000 kr.

Delegationerna har ej haft någon invändning mot den begärda höj­ningen av anslaget. Nämnden föreslår därför att bidrag till utsädes­föreningen för potatisförädlingsverksamhet för 1977/78 får utgå med begärda 1 808 000 kr.

Under prisregleringsperioden 1971/74 kunde statens jordbruksnämnd av avgiftsmedel utanför fördelningsplanen ta i anspråk högst 2 milj. kr. för återbäring till pälsdjursuppfödare av den del av priset på inhemskt foder för minkuppfödning som var hänförligt till införselavgiftema på fodermedel. Återbäring utgick med ca 1 kr. 50 öre per skinn under de två första regleringsåren. Med hänsyn till rådande pris- och avgiftsför­hållanden utgick inte någon återbäring under regleringsåren 1973/74, 1974/75 och 1975/76.

Som en följd av de nu låga världsmarknadspriserna på fodermedel har införselavgifterna för fodermedel stigit i sådan grad att återbäring kan beräknas bli påkallad. Kostnaden härför kan beräknas till ca 3 milj. kr. för år. Jordbmksnämnden begär därför ett bemyndigande att för 1977/78 av avgiftsmedel utanför fördelningsplanen få disponera högst 3 milj. kr. för ändamålet.

Till Sveriges potatisodlares riksförbund har för 1976/77 begärts bidrag med 1,7 milj. kr. för förbundets verksamhet med effektivisering av mat­potatisodlingen. För 1977/78 begärs en höjning av detta belopp till 1,8 milj. kr. med hänsyn till beräknade löne- och andra kostnadsstegringar.

Prop. 1976/77: 94

25

6   Sockerregleringen

Riksdagen beslöt våren 1974 om prisregleringen för sockerbetor och socker för regleringsåren 1974/751975/76 (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275). Beslutet innebar bl. a att sockerbetsarealen under den närmaste femårsperioden skulle fastställas så att "socker-bolagets nuvarande brukskapacitet kommer att utnyttjas fullt på ett rationellt sätt". Det ansågs då innebära en areal av 46 000 ha. Vid nor­malskörd kunde importutrymmet av råsocker därvid uppskattas till ca 70 000 ton och utrymmet för import av konsumtionsfärdigt socker till ca 20 000 ton.

Sedermera fann sockerbolaget att det fr. o. m. 1975 års skörd fanns möjligheter att utnyttja brukskapaciteten bättre genom att förlänga kampanjen utöver vad man tidigare vågat med hänsyn till bl. a. väder­leksproblemen. Mot denna bakgrund beslöt jordbruksnämnden efter samråd med berörda parter att för 1975 och 1976 års odlingar fastställa arealen till 52 000 resp. 53 000 ha. Vid normalavkastning från sist­nämnda areal torde importutrymmet stanna vid ca 50 000 ton. Under de båda åren har dock skörden varit lägre än vad som kan anses vara normalt, varför den faktiska importen trots arealökningen varit mer omfattande.

Våren 1976 fattade riksdagen beslut om sockerregleringen för regle­ringsåret 1976/77 (prop. 1975/76: 154, JoU 1975/76:40, rskr 1975/76: 332). Beslutet innebar i princip en förlängning av tidigare reglerings­period. I propositionen redogjordes bl. a. för de ekonomiska konsekven­serna för sockerregleringsfonden av det under regleringsåret 1974/75 tillämpade systemet med importbidragsgivning för socker. Sockerregle­ringsfonden hade per den 30 juni 1975 en skuld till regleringsföreningen Svensk sockerhandel om 30,6 milj. kr., vilket belopp successivt skulle täckas av inflytande avgiftsmedel från sockerregleringen. Vidare förut­sågs att de under regleringsåret 1975/76 inflytande medlen inte skulle förslå till att täcka mer än löpande kostnader inom sockerregleringen och att någon egentlig avbetalning av skulden inte skulle kunna äga rum under perioden. Utvecklingen har visat att bedömningen var riktig. Fondens skuld har stigit till drygt 32,9 milj. kr. per den 30 juni 1976. Därefter har emellertid världsmarknadspriserna fallit, vilket resulterat i höjda införselavgifter och därmed en intäktsförbättring för reglerings­fonden. Om nuvarande prisnivå på världsmarknaden för vitsocker ca 115 kr. per 100 kg består, beräknas fondens intäkter bli sådana att den aktuella skulden kommer att vara reglerad under hösten 1977. Under denna förutsättning och vid en inhemsk sockerskörd som inte väsentligt understiger normalnivån bör vidare fondens intäkter under regleringsåret 1977/78 bli sådana att ekonomiskt utrymme kommer att föreligga för viss ytterligare användning av regleringsmedel i enlighet med punkt 11 nedan.

Prop. 1976/77: 94

26

Utvecklingen beträffande skörd eller världsmarknadspris kan dock bli sådan atl fondens intäkter blir otillräckliga. I sådant fall är det angeläget att kreditmöjligheter står öppna. På grund härav föreslår nämnden att en rörlig kredit hos riksgäldskontoret om 15 milj. kr. ställs till jordbruksnämndens förfogande under regleringsåret 1977/78 för att vid behov kunna användas inom sockerregleringen. Alternativt föreslår nämnden att den rörliga kredit hos riksgäldskontoret om 120 milj. kr., som enligt beslut av 1973 års riksdag ställdes till statens jordbruks­nämnds förfogande för ändamål utanför fördelningsplanen för införsel­avgiftsmedel, ställs till förfogande även under regleringsåret 1977/78 och får anlitas även för nu ifrågavarande ändamål.

För innevarande regleringsperiod gäUer liksom tidigare att de föränd­ringar som genomförs beträffande villkoren för betodlare och socker­industri inom EG skall överföras till den svenska sockernäringen. Till följd av beslutade prishöjningar inom EG blev betpriset för 1976 års skörd 15,22 kr./dt mot 14,21 kr./dt för 1975 års skörd. Av samma skäl uppgår sockerbolagets avräkningspris för socker ur svenska betor för regleringsåret 1976/77 till 220,99 kr./lOO kg mot 197,77 kr. under 1975/ 76. Vid denna anpassning har den inom EG beslutade förändringen omräknats till svenska förhållanden med användande av den centralkurs som anger den vid ingången av regleringsåret 1976/77 gällande rela­tionen mellan EG:s valuta, den s. k. kontoenheten, och den svenska kronan.

Till följd av valutaförändringar under oktober 1976 har värdet på EG:s kontoenhet jämfört med den svenska kronan stigit med 1 %. Därför föreslår nämnden att betpriset uppräknas från 15,22 kr./dt till 15,37 kr./dt för 1977 års odling, och att sockerbolagets avräkningspris räknas upp från 220,99 kr./lOO kg till 223,14 kr./lOO kg. De sålunda uppräknade priserna bör utgöra bas vid den fortsatta EG-anpassningen.

Jordbmksnämndens förslag till sockerreglering för perioden den I juli 1977den 30 juni 1978 som har biträtts av betodlarföreningen, socker­bolaget och konsumentdelegationen, kan sammanfattas i följande punk­ter.

1.

Sockerbetsarealen för åren 1977 och 1978 bör årligen fastställas med sikte på att sockerbolagets nuvarande bmkskapacitet skall fullt ut­nyttjas på ett rationellt sätt. Sockerindustrins nuvarande struktur skall bibehållas under regleringsåret.

2.

De förändringar som enligt beslut av EG-myndighet genomförs beträffande villkoren för betodlare och sockerindustri inom EG bör överföras till den svenska sockernäringen. Därvid bör användas den vid ändringstillfället gällande centralkursen för den svenska kronan i för­hållande till EG:s kontoenhet.

3.

Som bas för nästkommande ändring av priset på sockerbetor enligt punkt 2 bör gälla priset 15,37 kr./dt för betor med en sockerhalt av

Prop. 1976/77: 94

27

16%.

4.

Som bas för nästkommande ändring av de svenska sockerprisema enligt punkt 2 bör för baskvaliteten i sortimentet, strösocker av kvalitet K 5 i säck om 50 kg, gälla priset 223,14 kr. per 100 kg.

5.

Till odlare inom tillförselområdena för sockerbruken på Öland och Gotland bör utgå ett arealbidrag om 400 kr. per ha kontrakterad areal.

Bidraget bör kunna bidra till att motverka den minskade odlingsbe­nägenhet som har kunnat konstateras och som i ett längre perspektiv kan tänkas äventyra näringens existens på öarna. Bidraget bör finan­sieras med medel ur regleringsfonden.

6. Svenska Sockerfabriks AB bör medges rätt att öka prisspänningen

i förhållande till baskvaliteten för vissa delar av sitt sortiment enligt en

specificerad lista.

Prishöjningarna beräknas motsvara ca 11,5 milj. kr. och motiveras av ökade merkostnader vid raffinaderiet i Arlöv.

7.

För att om möjligt förhindra en upprepning av fjolårets forcerade sockerinköp under tiden närmast före den föreslagna prishöjningen den 1 juli 1977 och en motsvarande stark nedgång i sockerförsäljningen under tiden närmast efter prishöjningen bör jordbruksnämnden erhålla bemyndigande att genomföra prishöjningen på ett sådant sätt att minsta möjliga störning uppstår på marknaden. Höjningen bör genomföras i god tid före den 1 juli 1977 och avslutas vid åsyftad prisnivå först någon tid efter den 1 juli 1977. Ett sådant system bör utformas så att varken sockerbolaget eller dess kunder kalkylmässigt skall göra någon vinst eller förlust.

8.

Gränsskyddet för socker bör utgöras av en införselavgift som bör tas ut för importerade kvantiteter under perioder då världsmarknads­priset understiger det fastställda avräkningspriset på socker ur svenska betor. De insamlade medlen bör liksom hittills tillföras socker­regleringsfonden. Som världsmarknadspris på färdigt socker bör därvid gälla Parisbörsens spot-notering för vitsocker med tillägg av 8,10 kr./ 100 kg motsvarande kostnad för frakt m. m. tiU svensk hamn samt kor­rigering för kvalitetsskillnad mellan den svenska baskvaliteten och den kvalitet Paris-noteringen avser. Som mått på världsmarknadspriset på råsocker bör gälla den nominella London-noteringen på råsocker. Båda noteringarna bör omräknas till svensk valuta enligt den säljkurs som gäller noteringsdagen.

Införselavgiften för färdigt socker bör utgöra skillnaden mellan av­räkningspriset på baskvaliteten i den svenska sockerregleringen och världsmarknadspriset på färdigt socker, mätt på nyss angivet sätt.

Införselavgiften för råsocker bör anpassas så att svensk raffinerings­industri som köper in råsocker till gällande London-notering och säljer den raffinerade varan till det svenska avräkningspriset erhåller en er-

Prop. 1976/77: 94

28

sättning för raffineringen som inkl. ersättning för säckkostnader och viss utfrakt samt lagringsbidrag uppgår till 36,95 kr./lOO kg raffinad jämte eventuella förändringar av motsvarande ersättningar inom EG. Raffineringen bör härvid fömtsättas medföra ett svinn om 8 %.

Införselavgiften för sirap, sockerlösningar o. d. bör motsvara avgiften för färdigt socker, varvid hänsyn bör tas till produktens sockerinnehåll.

Införselavgifterna bör i princip justeras en gång varje månad samt dessutom vid större avvikelser i resp. notering jämfört med nivån vid närmast föregående justeringstillfälle.

9. Då världsmarknadspriset för färdigt socker överstiger det inhemska

avräloiingspriset bör jordbruksnämnden få ta ut en försäljningsavgift på

allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska parti­

priset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljningsavgiften. De

insamlade medlen bör användas för att subventionera sockerimporten.

Under sådana perioder bör ersättningen för sockerbolagets raffine­ringsverksamhet regleras enligt den s. k. garantiregeln. Denna innebär att man halvårsvis i efterhand gör en avräkning som beaktar skillnaden mellan de genomsnittiiga världsmarknadspriserna på färdigt socker en­ligt Paris-noteringen och råsocker enligt London-noteringen. Skillnaden mellan dessa noteringar bör i princip ge utrymme för raffineringssvinn, raffineringsersättning och lagringsbidrag enligt EG:s normer. Om den utvunna ersättningen för raffineringen avviker från det åsyftade värdet bör avräkning ske mellam sockerbolaget och regleringsfonden.

10.

Om införselavgiftema för melass, betfor o. d. höjs, bör socker­bolaget genomföra sådana prishöjningar på den svenska marknaden, som i anslutning till avgiftshöjmngen är marknadsmässigt möjliga, samt överföra intäktsökningen till sockerregleringsfonden. Det förutsätts att en eventuell höjning av priset på sådan melass, som odlarna erhåller enligt odlingskontrakt med bolaget, understiger prishöjningen för övrig melass med 5 kr. per 100 kg.

11.

Sockerregleringsfonden bör, liksom hittills, bekosta dels frakt-subventioneringen till de fyra nordligaste länen och Kopparbergs län med 1,2 milj. kr. per år samt fältmätning i erforderlig utsträckning av den svenska sockerbetsarealen. Fonden bör dessutom finansiera areal­bidraget till de odlare som levererar betor till bruken på Öland och Gotland till en beräknad kostnad av 33,5 milj. kr. samt den ersättning om 4,3 milj. kr. som bör utgå för sockerbolagets ökade merkostnader för driften vid dessa bruk. Vidare bör sockerbolaget ur fonden erhålla ett engångsbelopp om 5 milj. kr. därför att en förskjutning i socker­försäljningen vid senaste regleringsårsskiftet medförde att bolaget inte erhöll åsyftad intäktsförstärkning.

12.

Om växelkursförändringar eller väsentliga förändringar i de grundläggande villkoren för den svenska sockernäringen inträffar här­efter, bör det ankomma på jordbruksnämnden att efter överläggningar

Prop. 1976/77: 94

29

med berörda parter lägga fram förslag till de åtgärder som behövs för att syftet med villkoren för sockerregleringen skall nås.

Det bör ankomma på jordbruksnämnden att vidta de regleringsåtgär­der som behövs för att genomföra förslaget och att meddela beslut i frågor som kan komma att aktualiseras genom tillämpning av punkt 12 ovan.

Under hänvisning till rådande prisrelation mellan sockerbetor och socker inom EG och det jämfört med EG höga kostnadsläget, har soc­kerbolaget begärt en höjning av ersättningen för betsockerproduktionen. Med hänsyn till att detta önskemål inte påverkat föreliggande förslag till sockerreglering har bolaget gjort ett särskilt uttalande av följande lydelse.

"Då nuvarande system för sockerregleringen från 1967/68 infördes i Sverige grundades detta på preliminära uppgifter om EG:s sockerregle­ring. I EG fastställdes och tillämpades de definitiva grunderna först ett år senare. Det har visat sig att de preliminära uppgifter som kom att användas för den svenska sockerregleringen inte helt överensstämde med de slutliga reglerna i EG. Bolaget har redan från början påtalat detta förhållande men har först sedan Danmarks inträde i EG kunnat mera exakt referera till deras praktiska tillämpning. Vid överlägg­ningarna inför 1977/78 års avtal har bolaget liksom året förut yrkat på en anpassning till de danska EG-reglerna. Yrkandet har emellertid i motsats till förra året inte beaktats.

Eftersom denna fråga är av väsentlig betydelse för Sockerbolaget för­utsätter bolaget att den kommer att beaktas vid de överläggningar som skall äga rum angående sockerregleringen för tiden efter den 30 juni 1978. Bolaget förutsätter vidare att dessa överläggningar kommer att inledas i god tid före utgången av 1977."

Jordbruksnämndens förslag innebär att sockerbolaget erhåller kalkyl­mässiga ekonomiska förbättringar motsvarande sammanlagt ca 24 milj. kr., varav 9,3 milj. kr. finansieras ur sockerregleringsfonden. Bolagets pris på strösocker höjs med 4 öre per kg. För betodlama iimebär för­slaget att priset på betor höjs med 15 öre per dt. Genom arealbidraget tillförs betodlarna på Öland och Gotland dessutom ca 1,10 kr. per dt. Totalt sett innebär förslaget att betodlama tillförs ca 7 milj. kr. Därtill kommer den anpassning som bör göras till de förändringar som kommer att genomföras beträffande villkoren för betodlare och sockerindustri inom EG.

Prop. 1976/77: 94

30

7   Prisstöd till jordbruket i norra Sverige

7.1 Gällande bestämmelser

De grunder efter vilka prisstöd utgår till jordbruket i norra Sverige anges i kungörelsen (1971: 421) om prisstöd till vissa jordbruk (omtryckt 1974: 420). Syftet med prisstödet är att höja lönsamheten hos jordbruket inom vissa områden av landets norra och mellersta delar till en nivå som är jämförbar med den för det mellansvenska jordbruket.

Prisstöd utgår i form av pristillägg dels för mjölk som levereras till mejeri, dels för kött av nötkreatur, får eller svin som godkänts vid besiktning enligt lagen (1959: 99) om köttbesiktning m. m. Prisstödet var föremål för en översyn beträffande stödområden och stödbelopp hösten 1973 och nuvarande regler har efter beslut av riksdagen (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275) tillämpats fr. o. m. den 1 juli 1974. Den uppräkning av stödbeloppen som översynen resulterade i syftade i första hand till att återställa realvärdet med hänsyn till utveck­lingen sedan år 1971.

Pristillägg för mjölk utgår med olika belopp för fem olika stödområ­den och varierar mellan 3,6 öre och 21 öre per kg mjölk med 4 % fett­halt. För kött av nötkreatur och får finns fyra stödområden för vilka beloppen varierar mellan 20 öre och 135 öre per kg. Pristillägg för fläsk utgår i de tre nordligaste stödområdena med 10, 20 resp. 30 öre per kg. Vidare erhåller fysisk person, som vid utgången av juni 1974 bedrev jordbruk i vissa områden där enligt äldre bestämmelser utgick extra mjölkpristillägg, pristillägg med 3 öre per kg mjölk med 4 % fetthalt. Sådant pristillägg upphör att utgå vid utgången av det kalenderår då brukaren fyller 67 år.

Pristilläggen administreras av statens jordbruksnämnd och bekostas från anslaget Stöd till jordbruket i norra Sverige. Kostnaderna för stödet uppgick under budgetåret 1975/76 till totalt 100,8 milj. kr. Pris­tillägg för mjölk utgick med 81,2 milj. kr., varav 1,3 milj. kr. som per­sonliga tillägg, för kött med 18,0 milj. kr. och för fläsk med 1,6 milj. kr.

Vissa medel inom regleringsekonomin omfördelas numera för att kompensera vissa områden i norra Sverige för en i förhållande till övriga delar av landet oförmånlig utveckling av frakt- och driftskostna­der vid mejerier och slakterier. Av de medel som jordbruket erhåller som kompensation för prisstoppet utgår sålunda kostnadstillägg för mjölk och kött. De medel som omfördelas uppgår till ca 10 milj. kr. per år.

7.2 Statens jordbruksnämnd

Jordbruksnämnden redovisar inledningsvis att Lantbrukarnas riksför­bund (LRF) till nämnden har överlämnat ett förslag till nya pristilläggs-

Prop. 1976/77: 94

31

skalor fr. o. m. den 1 juli 1977. Nämnden har inhämtat att LRF har utgått frän att en ändring av områdesindelningen inte nu bör företas och att stödet inte heller bör utvidgas till nya produkter. LRF har vidare som riktpunkt haft utvecklingen av konsumentprisindex från oktober 1973 till oktober 1976 för uppräkning av skalorna. Konsument­prisindex har under denna tid stigit med 33,85 %. En övergång till de av LRF föreslagna skalorna skulle medföra en ökning av kostnaderna med 35 milj. kr. för år med nuvarande produktionsvolym.

Bl. a. med hänsyn till att konsumentprisindex inte längre används som underlag vid beräkningen av kompensation för kostnadsutveck­lingen vid utlösningar av jordbrukets inflationsregel torde, enligt nämn­den, detta index inte böra användas vid en uppräkning av jordbruks­stödet i norra Sverige. Nämnden framhåller att om man önskar söka ge full kompensation för kostnadsutvecklingen sedan föregående över­syn, vilken avsåg en giltighetstid av tre år, torde produktionsmedels-prisindex (PM-index) vara ett lämpligare mått. PM-index har under den av LRF åberopade tiden ökat med 29,55 %. Nämnden har utarbetat ett förslag till justering av pristilläggsskalorna, som ansluter sig till utvecklingen av detta index. En sådan justering skulle medföra en ökning av kostnaderna med 29,4 milj. kr. Härvid har nämnden lik­som LRF utgått från att stödet bör baseras på nuvarande områdesin­delning och varugrupper. Eventuella ändringar i dessa avseenden torde böra anstå till nästa översyn. Nämnden har också utgått från samma relationer mellan pristilläggen inom olika områden som LRF:s förslag innebär.

Av följande sammanställning framgår nämndens förslag till ändring av pristilläggen.

Område

Gällande tillägg

Förslag öre per kg

öre per kg

(för mjölk öre per kg

(för mjölk öre per

mjölk med 4 % fetthalt)

kg mjölk med 4 %

fetthalt)

Pristillägg

1

21

27,2

för mjölk

2

17

22,0

3

15

19,4

4

8.6

11,2

5

3,6

4,6

Pristillägg

1

135

175

för kött av

2

100

130

nötkreatur

3

55

71

och får

4

20

26

Pristillägg

1

30

39

för fläsk

2

20

26

3

10

13

Prop. 1976/77: 94

32

Nämnden förutsätter att de principer som gäller i fråga om de s. k. personliga pristilläggen för mjölk skall tillämpas oförändrade även un­der budgetåret 1977/78. Antalet innehavare av sådana tillägg har sedan år 1971 minskat med ungefär hälften och uppgår nu till drygt 500.

Liksom tidigare gäller att administrationen av stödet inte medfört några egentliga problem. Vissa tendenser till transporter av slaktdjur mellan olika områden för att komma i åtnjutande av högre pristillägg har emellertid observerats. Någon organiserad trafik torde dock knap­past föreligga f. n.

I övrigt anmäler nämnden att nämndens bemyndigande att göra smärre gränsjusteringar mellan stödområden sedan föregående översyn har använts med stor restriktivitet och endast utnyttjats för flyttning av två församlingar från stödområde 2 till 1 i fråga om mjölk.

8 Föredraganden

8.1 Prisregleringen på jordbmksprodukter

Genom beslut av 1974 års riksdag (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275) antogs de av statens jordbmksnämnd framlagda och av Kungl. Maj:t i allt väsentligt godtagna förslagen till prissättning på jordbruksprodukter (exkl. socker och sockerbetor) för tiden den 1 juli 1974 den 30 juni 1977 och för socker och sockerbetor för tiden den 1 juli 1974 den 30 juiu 1976. Våren 1976 beslöt riksdagen om pris­regleringen för socker och sockerbetor för tiden den 1 juli 1976 den 30 juni 1977 (prop. 1975/76: 154, JoU 1975/76: 40, rskr 1975/76: 332).

Enligt 1974 års riksdagsbeslut skulle mittpriser, prisgränser och in­förselavgifter för jordbmksprodukter (exkl. socker och sockerbetor) justeras dels varje halvår på grandval av utvecklingen av jordbrakets kostnader, dels den 1 juli 1975 och den 1 juli 1976 med hänsyn till in­komstutvecklingen för andra befolkningsgrupper.

Regeringen har, med stöd av riksdagens bemyndigande, fastställt jus­terade införselavgifter m. m. för tiden fr. o. m. den 1 juli 1976 och den 1 januari 1977 efter förslag av jordbruksnämnden. Fr. o. m. den 1 juli 1976 skulle således jordbruket tillföras totalt 709 milj. kr. räknat per helt år. Av totalbeloppet hade 684 milj. kr. fördelats på olika produkter i form av pris- och avgiftshöjningar och 25 milj. kr. föreslagits till avbytarverksamhet, företagshälsovård samt lånkomstsatsning. Rege­ringen beslöt vid detta tillfälle att anslå ca 400 milj. kr. av budget­medel för att begränsa prishöjningarna på livsmedel. Konsumentpris-höjningar till följd av jordbruksprisregleringen uteblev för mjöl, mat­bröd, mjölk och flertalet ostsorter. Vidare begränsades prishöjningarna på kött och fläsk till ungefär hälften samt infördes ett särskilt prisstöd om 20 milj. kr. till broilernäringen.

Prop. 1976/77: 94

33

Det belopp som enligt jordbruksnämndens förslag skulle utgå till jordbruket fr. o. m. den 1 januari 1977 utgjorde 655 milj. kr. räknat per år. För att skydda främst barnfamiljerna mot prishöjningarnas effekter, beslöt regeringen att öka subventioneringen av mjölk, mjöl och matbröd genom att anslå ca 160 milj. kr. av budgetmedel. Därmed behövde inte priset på mjöl och matbröd höjas. Priset på mjölk steg endast med hälften av vad som annars hade blivit fallet.

Den totala effekten på konsumentpriset av de per den 1 januari 1977 utgående livsmedelssubventionerna kan för mjölk beräknas till ca 1,50 kr. per liter, för ost ca 3,70 kr. per kg, för nötkött ca 5,50 kr. per kg, för fläsk ca 3,20 kr. per kg samt för matbröd ca 25 öre per kg. Jag återkommer senare till beräkningen, av kostnaderna för livsmedels­subventionerna vid min behandling av anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område.

Huvudparten av livsmedelssubventionerna utgår i form av ersätt­ning till jordbruket till följd av prisstoppet. Inom en av chefen för handelsdepartementet tillkallad kommitté pågår f. n. en utvärdering av bl. a. effekterna av prisstoppet på livsmedel. Det ankommer på rege­ringen att inom ramen för de åtgärder som behövs för att genomföra prisregleringen på jordbruksprodukter uppdra åt jordbmksnämnden att vidta de tekniska justeringar som kan komma att krävas i anledning av förslag från kommittén.

1972 års jordbruksutredning beräknas lägga fram sina förslag under våren 1977. Några beslut av statsmakterna med anledning av utred­ningens förslag hinner dock inte fattas före den 1 juli 1977, då nuva­rande prisregleringsperiod löper ut. Mot bakgmnd härav uppdrog re­geringen åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med be­rörda parter avge förslag om den närmare utformningen av prisregle­ringen för jordbruksprodukter, inkl. sockerbetor och socker, för tiden den 1 juli 1977den 30 juni 1978. Nämnden borde härvid i allt väsent­ligt utgå från de riktlinjer och regler som gäller under innevarande pris­regleringsperiod.

I det föregående har jag redovisat det förslag statens jordbmk.s-nämnd har lagt fram om prisregleringen för jordbruksprodukter exkl. sockerbetor och socker för tiden den. 1 juli 1977 den 30 juni 1978. Förslaget har utformats efter överläggningar med lantbrukarnas för­handlingsdelegation samt konsumentdelegationen och har biträtts av de båda delegationerna.

Jordbruksnämndens förslag innebär att de riktiinjer och regler som gäller för innevarande prisregleringsperiod i huvudsak bör gälla för regleringsåret 1977/78.

Nuvarande principer med mittpriser, prisgränser samt inom prisgrän­serna fasta införselavgifter för vissa viktigare varor bör gälla även under regleringsåret 1977/78. De normalinförselavgifter som nu gäller

3   Riksdagen 1976/77.1 saml. nr 94

Prop. 1976/77: 94

34

föreslås bli överförda till det nya regleringsåret, i den mån inte annat framgår av det följande.

Enligt förslaget kommer jordbruket även under regleringsåret 1977/78 att få kompensation för kostnadsökningar inom jordbruket och viss för­ädlingsindustri. Justeringar av mittpriser, prisgränser och införselavgifter föreslås således ske den 1 juli 1977 och den 1 januari 1978 främst på grundval av utvecklingen av det inom lantbmksekonomiska samarbets­nämnden beräknade produktionsmedelsprisindex. Vidare innebär för­slaget att följsamhet skall nås för jordbrukarnas inkomster till inkomst­utvecklingen för andra befolkningsgrupper. Således bör prisnivån för jordbruksprodukter justeras per den 1 juli 1977 så att denna följsamhet nås. Som utgångspunkt för denna justering bör liksom tidigare tas löneavtalen på LO-SAF-området. Avdrag bör därvid ske för rationali­seringsvinsten inom jordbruket, vilken upptas till oförändrat 4,5 % per år. Den kompensation som bör utgå till jordbruket per den 1 juli 1977 till följd av de angivna reglerna för inkomstföljsamheten bör dock inte understiga 50 milj. kr. Detta belopp bör användas för fortsatt låg­inkomstsatsning, sociala åtgärder m. m.

Om löneavtalen inom LO-SAF-området för år 1977 inte har hunnit slutas i tid före prisjusteringarna den 1 juli 1977 förutsätter nämnden att ett a contobelopp efter sedvanliga överläggningar tillförs jordbmket. Slutiig justering bör i sådant fall ske per den 1 januari 1978.

Nämndens förslag om prisregleringens allmänna utformning för regle­ringsåret 1977/78 kan jag i huvudsak tillstyrka. Förslaget att ett a conto­belopp bör tillföras jordbruket den 1 juli 1977 i det fall löneavtalen inom LO-SAF-området inte har hunnit slutas i tid före prisjusteringarna bör det ankomma på regeringen att ta ställning till. Jordbruksnämnden bör efter överläggningar med lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen komma in till regeringen med förslag om kom­pensation till jordbruket enligt de angivna reglerna samt med förslag till de justeringar av prisnivån som därmed krävs.

Jag övergår nu till att behandla jordbruksnämndens förslag rörande olika varuområden och regleringsanordningar.

Vad gäller spannmål föreslår nämnden att det pristillägg om f. n. 5 kr. per dt som utgår för s. k. kvalitetsvete bÖr anpassas till marknads­förhållandena och kunna ändras i samband med prisöverläggningarna. Vidare föreslår nämnden att införselavgiften för malt tills vidare får anpassas efter vad som erfordras för att skydda avsättningen av svenskt korn till maltframställning inom landet. Jag har inte något att erinra mot dessa förslag.

För  att kompensera för ränte-  och  lagringskostnader och för   at stimulera till en lämplig lagring och ett jämnt utbud under året höjs mittpris och prisgränser för matpotatis i fem steg under innevarande prisregleringsår. Normalinförselavgiften ligger däremot fast. Nämnden

Prop. 1976/77: 94

35

föreslår att denna avgift höjs successivt under regleringsåret 1977/78. Nämnden bör dock kunna reducera avgiften till genomsnittsnivån om marknadsförhållandena så kräver. Den närmare utformningen av ett system med differentierad normalinförselavgift bör enligt nämnden fastställas vid prisöverläggningarna inför den 1 juli 1977. Jag har ingen erinran mot det föreslagna systemet. Det ankommer på regeringen eller, efter regeringens bestämmande, jordbruksnämnden att besluta i denna fråga.

Fettvaruavgiften beräknas f. n. med ledning av världsmarknadspris-noteringen för rapsolja. När sådan notering saknas används i stället motsvarande notering för sojaolja som beräkningsunderlag. På grund av att världsmarknadspriset på rapsolja under hösten 1976 har legat väsentiigt lägre än priset på sojaolja har en hög fettvamavgift uttagits. Margarinindustrin har framfört önskemål om att beräkningsgrunderna ändras. Jordbruksnämnden, föreslår därför att grunderna för beräkning av fettvaruavgiften ändras. Rapsoljenoteringen bör användas som under­lag så länge den understiger sojaoljenoteringen med högst 15 kr. per 100 kg. Om differensen blir större bör däremot användas noteringen för sojaolja med avdrag för 15 kr. per 100 kg. Rapsoljenotering över­stigande noteringen för sojaolja bör inte beaktas. Jag tillstyrker nämn­dens förslag i fråga om de ändrade beräkningsgrundema för fettvaru­avgiften.

Jordbrukets bidrag till skördeskadefonden, ca 15 milj. kr. per år, bestrids genom att skördeskadeavgifter tas ut på jordbruksprodukter bl. a. på mjölk samt nötkreatur och svin. För mjölk uttas avgiften som en del av den allmänna mjölkavgiften. Då denna avgift inte längre fyller någon funktion föreslår nämnden att uttagande av sådan avgift upphör vid utgången av innevarande regleringsår. Skördeskadeavgiften på mjölk bibehålls dock och räknas av på de medel som utgår till jordbruket till följd av livsmedelssubventioneringen. Skördeskadeavgif­ten på nötkreatur och svin utgick tidigare som en del av slaktdjurs­avgiften. Denna har i samband med subventioneringen av kött och fläsk slopats. Skördeskadeavgiften avräknas i stället mot de medel som utgår som subventioner. För att härvid undvika en onödig beräknings­omgång föreslår jordbruksnämnden att bidraget till skördeskadefonden vad gäller slaktdjur får utgöra ett fast belopp om 3,3 milj. kr. per år att utgå av de medel som tillförs jordbmket till följd av subventione­ringen. Jag har inget att erinra mot nämndens förslag.

Enligt lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område skall innehavare av slakteri eller köttbesiktningsbyrå erlägga avgift för kött av häst, nötkreatur, tamsvin och får, när köttet har blivit godkänt vid kötlbesiktning enligt lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m. (slaktdjursavgift).

Nämndens förslag att slaktdjursavgift skall kunna tas ut även för kött

Prop. 1976/77: 94

36

av fjäderfä, kan jag biträda. Jag föreslår därför att 7 § a) lagen om pris­reglering på jordbrukets område ändras så att regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, jordbruksnämnden får möjlighet att ta ut avgift också för kött av höns, kalkon, anka och tamgås när köttet har blivit godkänt vid kötlbesiktning enligt lagen om köttbesiktning m. m.

Jag har heller inget att erinra mot den av nämnden föreslagna om­läggningen av prismätningen på broiler. Det ankommer på regeringen eller, efter regeringens bestämmande, jordbruksnämnden att besluta härom.

Under innevarande prisregleringsperiod har regeringen med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275) utfärdat förordning (1975: 615) om reglering av äggproduktionen. I förordningen föreskrivs att avgift skall erläggas av kläckeri för leve­rerade hönkycklingar. Förordningen upphör att gälla vid utgången av juni 1977. Enligt jordbruksnämnden föreligger dock behov att även i fortsättningen kunna vidta regleringsåtgärder i fråga om äggproduktio­nen. Detta behov förutses vara bestående. Jordbruksnämnden har före­slagit att en bestämmelse härom införs i lagen om prisreglering på jord­brukets område. Jag förordar därför att en ny punkt g) införs i 10 § lagen om prisreglering på jordbrukets område varigenom regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, jordbruksnämnden även fram­deles kan besluta att avgift skall erläggas vid omsättning av kläckeri för levererade hönkycklingar av tamhöns.

Nämndens förslag om att avståndet mellan övre och nedre prisgrän­sen för ägg bör minskas har jag inget att invända mot. Det ankommer på regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, jordbruksnämnden att besluta i denna fråga.

Jordbruksnämnden, föreslår att 217 milj. kr. får disponeras för bl. a. låginkomstsatsning och avbytarverksamhet under regleringsåret 1977/78. Av detta belopp avses 167 milj. kr. få disponeras efter samma grunder som för innevarande regleringsår, dvs. för leveranstillägg för mjölk, stöd åt smågrisproduktion, avbytarverksamhet samt uppbyggnad av ett system för företagshälsovård inom jordbruket. Vad beträffar leverans­tillägget för mjölk ger medelsramen utrymme för bl. a. en ändring av bidragen på så sätt att numera något större besättningar kan få del av tillägget. Resterande 50 milj. kr. föreslås kunna användas till bl. a. ovan angivna ändamål samt andra sociala satsningar. Nämiare redo­visning för den avsedda användningen av detta belopp bör få lämnas i samband med att nämnden avger förslag till kompensation till jord­bmket från den 1 juli 1977. Jag har inget att invända mot nämndens förslag i dessa avseenden. Jag återkommer senare till denna fråga under anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område.

Nämnden anmäler ett förslag från lantbrukarnas förhandlingsdelega-

Prop. 1976/77: 94

37

tion att Lantbrukets Avbytartjänst AB skall ges rätt att efter samråd med lantbruksstyrelsen och efter hörande av avbytarnämnden fastställa avbytartaxan inom ramen för sin medelstillgång. Vidare har föreslagits att avgiftsreducering skall kunna medges för djurägare med besätt­ningar utan mjölkkor. Avbytartaxans utformning fastställs f. n. av lant­bruksstyrelsen. Regeringen beslöt hösten 1976 att tillsätta en utredning om utbyggd avbytarservice. Utredningen skall bl. a. lämna förslag till hur avbytarfrågan skall ordnas vid sjukdom, militärtjänstgöring och semester. Nyssnämnda förslag från lantbrukarnas förhandlingsdelega­tion kräver enligt min mening ytterligare överväganden bl. a. vad gäller eventuellt behov av särskild lagstiftning, I avvaktan härpå och på ut­redningens kommande förslag är jag inte beredd att nu biträda för­slaget.

Användningen av införselavgiftsmedel m. m. under regleringsåret 1975/76 framgår av den föregående redogörelsen, liksom också be­räkningar av införselavgiftsmedel m.m. som inflyter under 1976/77. Jag har inte någon erinran mot vad som redovisats i detta samman­hang. Sådana ändamål utanför fördelningsplanen som under de båda senaste regleringsåren fått finansieras genom anlitande av rörlig kredit i riksgäldskontoret på 120 milj. kr. har under regleringsåret 1975/76 kunnat tillgodoses av inflytande införselavgiftsmedel. Av den rörliga krediten hade vid ingången av regleringsåret 1975/76 tagits i anspråk 96,6 milj. kr. Härav har 76,9 milj. kr. återbetalats med under regle­ringsåret 1975/76 influtna införselavgiftsmedel. Härefter kvarstående kredit uppgår till ca 19,7 milj. kr. För regleringsåret 1976/77 räknar nämnden med ett överskott av införselavgiftsmedel om 124,3 milj. kr. Sedan 21,1 milj. kr. tagits i anspråk för ändamål utanför fördelnings­planen och 19,7 milj. kr. för att täcka den utestående krediten beräknas sålunda föreligga icke ianspråktagna avgiftsmedel om ca 83,5 milj. kr. vid utgången av regleringsåret 1976/77.

Jordbruksnämnden beräknar att det under regleringsåret 1977/78 in­flyter ca 472 milj. kr. i form av införselavgiftsmedel, varav 81 milj. kr. för fodermedel. Med hänsyn till bl. a. variationer i importpriserna kan emellertid den faktiska avgiftsuppbörden komma att avvika väsentiigt från den beräknade. Jordbruksnämnden föreslår att fördelningsplanen för 1977/78 bör omfatta 267,2 milj. kr., inkl. omvandlade kompensa­tionsavgifter om 15 milj. kr., jämte inflytande fodermedelsavgifter om 81 milj. kr. eller totalt 348,2 milj. kr. Jag biträder nämndens förslag. På grand av den stora ovisshet som råder i fråga om utvecklingen av regleringsekonomin för de olika vamområdena har nämnden inte ansett det möjligt att nu lägga fram någon plan för fördelning av det preli­minärt beräknade beloppet för fördelningsplanen. Posten för upplys­ningsverksamhet föreslås dock bli höjd från nuvarande 7,5 milj. kr. till 8,5 milj. kr. För mjölkavkastningskontroll samt för svin- och köttdjurs-

Prop. 1976/77:94      -

38

kontroll utgår f. n. 12 resp. 6,5 milj. kr. Dessa belopp föreslås höjda till 13,7 resp. 7,3 milj. kr. Jag har inget att ermra mot dessa höjningar. Jordbruksnämnden bör få återkomma med fullständigt förslag till preli­minär fördelning i maj 1977 i samband med förslag till justering av införselavgifter m.m. fr. o. m. den 1 juli 1977. Jordbruksnämnden bör liksom tidigare, efter hörande av lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen, få jämka fördelningen av delbeloppen mel­lan de olika regleringsföreningarna och även besluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande.

Jag har heller inte något att erinra mot att Svensk spannmålshandel, liksom hittills, tillförs införselavgifter för sådan brödsäd som importeras i utbyte mot inhemsk brödsäd, som exporteras till följd av kvalitativa brister eller måste användas till foder samt att Svensk kötthandel erhåller kompensation för viss s. k. utbytesexport för kött och fläsk. Vidare bör Sveriges oljeväxtintressenter tillföras de införselavgiftsmedel som inflyter till följd av de höjningar av avgiften för fettvaror som har skett per den 1 juli 1974 eller senare eller som kan komma att ske under regle­ringsåret 1977/78.

Medelsbehovet under 1977/78 för de ändamål utanför fördelnings­planen som jag anger i det följande bör i första hand täckas av införsel­avgiftsmedel. Med hänsyn till ovissheten i den faktiska avgiftsuppbör­den och osäkerheten i den kommande utvecklingen av reglerings­ekonomin anser jag att den rörliga krediten på högst 120 milj. kr. som stått till förfogande för prisreglerande ändamål under reglerings-året 1976/77 även bör få användas under regleringsåret 1977/78, Det bör ankomma på regeringen att närmare föreskriva hur krediten får utnyttjas.

De totala kostnaderna för pristillägg för får- och lammkött av 530 öre per kg beräknar nänmden till 25,5 milj. kr. för regleringsåret 1977/78. Jag föreslår att, liksom för 1976/77, 12 milj. kr. får utgå från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Resterande kostnader, 13,5 milj. kr., bör finansieras med införselavgiftsmedel utanför fördel­ningsplanen eller om behov föreligger ur den rörliga krediten. Härutöver kan nämnas att regeringen har bemyndigat jordbruksnämnden att, inom ramen för de medel som jordbruket erhåller som ersättning för pris­stoppet på kött av andra djurslag, utbetala ett extra pristillägg av i ge­nomsnitt 240 öre per kg.

För att öka avkastningen inom potatisodlingen och förbättra pota­tisens kvalitet har sedan ett antal år lämnats vissa bidrag av avgiftsme­del. Till Svensk matpotatiskontroll (SMAK) har för regleringsåret 1976/ 77 bidrag lämnats med 700 000 kr. för upplysningsverksamhet på mat­potatisområdet. För regleringsåret 1977/78 har begärts en höjning av beloppet till 770 000 kr. Jag har inget att invända mot detta förslag. Sedan den 1 oktober 1974 föreligger kvalitetsmärkningstvång för mat-

Prop. 1976/77: 94

39

potatis. Kostnaderna för kontrollen av kvalitetsmärkningen bestrids av den som ansvarar för förpackningen. Ersättningen till SMAK för koti-trollkostnader föreslås för 1977/78 utgå av medel utanför fördelnings­planen samtidigt som en motsvarande sänkning av normalinförselavgif­ten skall genomföras. Medelsbehovet uppgår till 3,5 milj. kr. Jag kan med hänsyn till rådande marknadsförhållande godta förslaget för 1977/ 78. Till Sveriges utsädesförening har för 1976/77 bidrag lämnats med 1 220 000 kr. för finansiering av föreningens potatisförädlingsverksam­het. För 1977/78 har begärts att detta belopp höjs till 1 808 000 kr. Jag godtar denna höjning. Bidraget till Sveriges potatisodlares riksförbund för effektivisering av matpotatisodlingen bör få höjas från 1,7 till 1,8 milj. kr.

Under prisregleringsperioden 1971/74 kunde jordbmksnämnden av avgiftsmedel utanför fördelningsplanen ta i anspråk högst 2 milj. kr. för återbäring till pälsdjursuppfödare av den del av priset på inhemskt foder till minkuppfödning som var hänförligt till införsel avgifterna på fodermedel. Jordbruksnämnden föreslår, mot bakgrund av gällande låga världsmarknadspriser på fodermedel, att högst 3 milj. kr. får tas i an­språk för nämnda ändamål för 1977/78. Jag har inget att invända här­emot.

Arméns ackordhästorganisation bör för regleringsåret 1977/78 lik­som under 1976/77 tillföras 475 000 kr.

Bidraget för att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i de nordligaste länen bör under regleringsåret 1977/78 få utgå med 300 000 kr.

Liksom under innevarande regleringsår bör hela kostnaden om 4 milj. kr. för stöd åt odlingen av vallväxtfrö utgå av medel utanför fördel­ningsplanen. Vidare bör liksom under regleringsåret 1976/77 250 000 kr. få utgå för stöd till biodlingen under förutsättning av att ett lika stort belopp även anslås inom fördelningsplanen.

Regeringen har under innevarande prisregleringsperiod med stöd av lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område bemyndigat statens jordbruksnämnd att föreskriva att utförselavgift skall erläggas för bl. a. fläsk. Sådan avgift har uttagits av nämnden och har hittills influtit till ett belopp av ca 20 milj. kr. Efter framställning av statens jordbruksnämnd medgav regeringen den 15 december 1976 att jord­bruksnämnden tills vidare får disponera medel som har influtit eller kommer att inflyta vid upptagande av utförselavgift för fläsk intill ett belopp av högst 25 milj. kr. att användas för erforderlig säsongmässig lagring av smör och köttvaror. Medlen ställs till lagerhållares förfogande som lån mot ränta motsvarande gällande diskonto med tillägg av 1/3 procentenhet. Jag förordar nu att regeringen inhämtar riksdagens be­myndigande att få använda de medel som har influtit eller kommer att

Prop. 1976/77: 94

40

inflyta vid upptagande av utförselavgift till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område.

Jordbmksnämndens förslag till prisreglering för sockerbetor och socker för tiden den 1 jidi 1977 den 30 juni 1978 har biträtts av konsumentdelegationen, Sveriges betodlares centralförening och Svenska Sockerfabriks AB.

Enligt riksdagens beslut våren 1974 rörande sockerbetsarealen (prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr 1974: 275) skall arealen under femårs­perioden 19741978 fastställas så att »sockerbolagets nuvarande bruks-kapacitet kommer att utnyttjas fullt på ett rationellt sätt». Jordbruks­nämnden föreslår med beaktande av nämnda riksdagsbeslut att socker­betsarealen för åren 1977 och 1978 fastställs enligt dessa riktiinjer. Under åren 1975 och 1976 uppgick arealen till 52 000 resp. 53 000 ha. Vid normalavkastning från sistnämnda areal kan importutrymmet upp­skattas till ca 50 000 ton.

Ersättningen till betodlarna och sockerbolaget föreslås liksom hittills få anpassas till villkoren för odlare och sockerindustri inom EG. Till följd av valutaförändringar har EG:s s. k. kontoenhet jämfört med svenska kronan stigit med 1 %. Föregående säsongs betpris och strö­sockerpris bör därför räknas upp och utgöra bas vid den fortsatta EG-anpassningen.

Till sockerbetsodlare på Gotiand och Öland föreslås utgå ett areal­bidrag om 400 kr./ha. Bidraget beräknas medföra en höjning av bet­priset för dessa odlare med ca 1,10 kr. per dt.

Sockerbolaget föreslås få rätt att öka prisspännin.gen för vissa delar av sitt sortiment. Från sockerregleringsfonden föreslås bolaget erhålla ersättning för ökade merkostnader för driften vid bmken på Öland och Gotland. Vidare bör bolaget enligt förslaget ur fonden erhålla ett belopp om 5 milj. kr. som kompensation för minskade intäkter under föregående regleringsår.

Jordbruksnämnden begär bemyndigande att genomföra prishöjning­arna på ett sådant sätt att minsta möjliga störning uppstår på mark­naden.

Gränsskyddet föreslås liksom hittUls utgöras av en införselavgift vilken bör tas ut då världsmarknadspriset är lägre än priset på socker ur svenska betor. Avgiftsmedlen bör enligt förslaget tillföras socker-regleringsfonden. Om världsmarknadspriset på färdigt socker är högre än det inhemska avräkningspriset föreslås att nämnden får ta ut en försäljningsavgift. De därigenom influtna medlen bör användas för att subventionera import av socker.

Sockerregleringsfondens intäkter utgörs av införselavgifter alterna­tivt försäljningsavgifter. Utgifterna består i huvudsak av kostnader för fraktrabattering till de fyra nordligaste länen och Kopparbergs län. Enligt förslaget skall även kostnaderna för arealbidragen, sockerbolagets

Prop. 1976/77: 94

41

ersättning för merkostnaden vid bruken på Öland och Gotland samt bo­lagets kompensation för minskade intäkter under år 1976 belasta fon­den. Utvecklingen beträffande skörd eller världsmarknadspris kan dock bli sådan att fondens intäkter blir otillräckliga. Nämnden föreslår där­för att en rörlig kredit om 15 milj. kr. ställs till nämndens förfogande under regleringsåret 1977/78, alternativt att den rörliga kredit om 120 milj. kr. hos riksgäldskontoret som ställts till nämndens förfogande får anlitas även för ifrågavarande ändamål.

Totalt innebär förslaget beräknade ekonomiska förbättringar för sockerbolaget motsvarande ca 24 milj. kr., varav ca 9 milj. kr. finan­sieras ur sockerregleringsfonden. Därtill kommer EG-anpassningen som, om ett av EG-kommissionen framlagt förslag till prishöjningar på ca 3 % antas, kommer att ge ytterligare ca 10 milj. kr. för bolaget. Förslaget innebär för betodlama ekonomiska förbättringar med sam­manlagt ca 7 milj. kr. Därtill kommer EG-anpassningen som kan be­räknas ge ca 11 milj. kr. till odlarna. Strösockerpriset kan till följd av förslaget inkl. beräknad EG-anpassning beräknas stiga med ca 11 öre per kg och priset på sockerbetor med ca 65 öre per dt. Den beräknade prishöjningen på strösocker fördelar sig med ca 6 öre på sockerbolaget och ca 5 öre på odlarna.

Jag biträder i huvudsak nämndens förslag till sockerreglering för regleringsåret 1977/78. Vad gäller sockerbetsarealen år 1977 bör denna fastställas mot bakgrund av riktiinjema i 1974 års riksdagsbeslut. Frågan om sockerbetsarealens storlek för år 1978 bör avgöras vid fastställandet av ny sockerreglering för en kommande regleringsperiod. Härvid torde hänsyn få tas bl. a. till eventuella förslag i denna fråga från 1972 års jordbruksutredning. I det föregående har jag föreslagit att den rörliga kredit om 120 milj. kr. som stått till förfogande för prisreglerande ändamål under regleringsåret 1976/77 även bör få an­vändas för samma ändamål under regleringsåret 1977/78. Jag förordar att denna kredit även får utnyttjas för ändamål inom sockerregleringen om sockerregleringsfondens intäkter för att täcka vissa kostnader blir otillräckliga.

8.2 Prisstöd till jordbruket i norra Sverige

Prisstöd i form av pristillägg på mjölk, kött och fläsk utgår till jord­bruket inom vissa områden av landets norra och mellersta delar. Syftet med prisstödet är att höja lönsamheten hos jordbmket i dessa om­råden till en nivå som är jämförbar med den för det mellansvenska jordbruket. Grunderna anges i kungörelsen (1971: 421) om prisstöd till vissa jordbruk (omtryckt 1974: 420). 1971 och 1974 års riksdagar har uttalat att prisstödet bör ses över vart tredje år (prop. 1971:74, JoU 1971: 33, rskr 1971: 149 och prop. 1974: 122, JoU 1974: 29, rskr

Prop. 1976/77: 94

42

1974: 275). Översyn ägde således rum före den 1 juli 1974 varvid pris­stödet höjdes. 1972 års jordbmksutredning har i uppdrag att pröva grun­derna för utformningen av det framtida stödet till jordbruket i norra Sverige. Mot bakgmnd av att några beslut av statsmakterna med anled­ning av utredningens förslag inte hinner fattas före den 1 juli 1977 upp­drog regeringen åt jordbruksnämnden att efter samråd med lantbmks­styrelsen och efter överläggningar med lantbmkamas förhandlingsdele­gation och konsumentdelegationen komma in med förslag om prisstö­dets storiek för budgetåret 1977/78.

Statens jordbruksnämnd föreslår att prisstödet räknas upp i enlighet med utvecklingen av produktionsmedelsprisindex, som används för att beräkna kostnadskompensationen till jordbmket. Detta index har från oktober 1973 till oktober 1976 stigit med 29,55 %. Lantbrukarnas riks­förbund har hos nämnden yrkat uppräkning i enlighet med utvecklingen av konsumentprisindex.

Jordbruksnämndens förslag innebär att pristillägg fÖr mjölk med 4 % fetthalt skall utgå med 27,2 öre per kg i område 1, med 22,0 öre per kg i område 2, med 19,4 öre per kg i område 3, med 11,2 öre per kg i område 4 och med 4,6 öre per kg i område 5. De jordbrukare utan­för stödområdena som erhöll extra mjölkpristillägg enligt äldre be­stämmelser bör enligt förslaget få behålla sitt personliga prisstöd med 3 öre per kg mjölk.

I fråga om kött och fläsk föreslår jordbruksnämnden följande. Pris­tilläggen höjs i Norrbottens, Västerbottens och Jämtiands län till 175 öre per kg kött och till 39 öre per kg fläsk; i Västemorrlands län till 130 öre per kg kött och till 26 öre per kg fläsk samt i Hälsingland till 71 öre per kg kött och till 13 öre per kg fläsk. I Värmlands, Koppar­bergs och Gävleborgs län utom Hälsingland föreslås att pristillägget för kött höjs till 26 öre per kg.

Jag tillstyrker jordbruksnämndens förslag om pristilläggens storlek för budgetåret 1977/78. Kostnaderna för höjningarna kan beräknas till ca 29,4 milj. kr. I prop. 1976/77: 100 (bil. 13 s. 49) har regeringen föreslagit riksdagen att till Stöd till jordbruket i norra Sverige för budgetåret 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av 105 milj. kr. Den av mig förordade uppräkningen av stödet medför således en ytterligare belastning på anslaget.

9 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

dels att antaga förslaget till

l.lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på jord­brukets område.

Prop. 1976/77: 94

43

dels att

2.

godkänna de av mig förordade grunderna för reglering av priser m. m. på vissa jordbruksprodukter för tiden den 1 juli 1977den 30 juni 1978,

3.

godkänna de av mig förordade grunderna för reglering av sockernäringen för tiden den 1 juli 1977 den 30 juni 1978,

4.

medge att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd får vidta de åtgärder som behövs för att genomföra prisregleringen under regleringsåret 1977/78,

5.

godkänna vad jag har förordat i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter under regleringsåret 1977/78 eller har influtit under tidigare regleringsår,

6.

medge att den rörliga kredit på högst 120 milj. kr. som år 1973 ställdes till statens jordbruksnämnds förfogande i riks­gäldskontoret för ändamål utanför fördelningsplanen för in­förselavgiftsmedel får under regleringsåret 1977/78 användas av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, statens jordbmksnämnd, för ändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockemäringen,

7.

godkänna vad jag har förordat i fråga om prisstödet till jord­bruket i norra Sverige.

10 Anslagsfrågor för budgetåret 1977/78

DRIFTBUDGETEN

TIONDE HUVUDTITELN

C. JORDBRUKSPRISREGLERING

C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

1975/76 Utgift 3 347 202 020 1976/77 .Anslag 2 866 000 000 1977/78 Förslag  3 608 000 000

Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslaget bestrids främst kostnaderna för livsmedelssubventionerna och prisstoppet i form av ersättning till jordbruket för uteblivna pris- och avgiftshöjningar samt för subventionering av viss livsmedelsimport. Vi­dare utgår medel till låginkomstsatsning och avbytarverksamhet inom jordbruket samt medel som ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Från anslaget bestrids även kostnaderna för prisut­jämningen.

Prop. 1976/77: 94

44

1976/77

Beräknad ändring 1977/78

Statens

jordbruks-

Föredraganden

nämnd

Anslag

Prisutjämning

85 000 000     -f   81000 000     -t-   81000 000

Ersättning till följd

av prisstopp m. m.

2 520 000 000     -(-580 000 000     4-636 000 000

Låginkomstsatsning och avbytarverksamhet

inom jordbruket

192 000 000     -f-   25 000 000     +   25 000 000

Ersättning för införsel­avgiftsmedel utanför

fördelningsplanen

67 000 000

Diverse kostnader

620 000     -|-

50 000     -|-

50 000

Summa (avrundad)

2 866 000 000     -\- 686 000 000     -\- 742 000 000

Statens jordbruksnämnd

Prisutjämning i anledning av vissa åtgärder inom EFTA och EG utgår för vissa jordbruksråvaror till livsmedelsindustrin. Prisutjämningsförfa-randet administreras av riksskatteverket och jordbruksnämnden. Från posten prisutjämning bekostas också kompensationen för den kostnads­fördyring som tullskyddet för fettvaror medför för livsmedelsindustrin och den tekniska industrin. För budgetåret 1976/77 beräknas kostnaderna komma att uppgå till ca 140 milj. kr. mot tidigare beräknade och an­visade 85 milj. kr.

För budgetåret 1977/78 räknar nämnden med ett medelsbehov för prisutjämningen av 166 milj. kr.

Från posten ersättning till följd av prisstopp m. m. bestrids kostna­derna för ersättning till jordbruket dels till följd av uteblivna införsel-och förmalningsavgiftshöjningar samt föreskrivna avgiftssänkningar på grund av livsmedelssubventionering och prisstopp, dels ersättning till jordbruket för genom prisstoppet förhindrade prishöjningar på kött, fläsk och ost, vilkas priser annars skulle ha höjts till följd av stigande världsmarknadspriser. Ersättningen beräknas på inom landet marknads­förda kvantiteter av inhemsk vara.

Jordbruksnämnden berälcnar, under förutsättning av att nuvarande tendens blir bestående i fråga om konsumtionsutvecklingen, kostnaden för livsmedelssubventionerna för mejeri- och köttvaror till ca 2 800 milj. kr. för hela budgetåret 1976/77. Hänsyn har härvid inte kunnat tas till kompensation till jordbmket per den 1 januari 1977. Den tidi­gare kraftiga konsumtionsökningen planar nu ut och konsumtionen ut­visar endast en måttlig stegring. Beloppet inrymmer också kostnader för broilerstödet.

Prop. 1976/77: 94

45

Kostnaderna för den fr. o. m. den 1 juli 1976 införda subventione­ringen av mjöl och matbröd beräknas av nämnden till ca 66 milj. kr. för budgetåret 1976/77.

Kostnaderna för ersättning till jordbruket till följd av genom pris­stoppet förhindrade prishöjningar på varor, vars priser annars skulle ha höjts till följd av stigande världsmarknadspriser är svåra att beräkna. Nämnden beräknar emellertid dessa kostnader till 140 milj. kr. för bud­getåret 1976/77.

Sammanlagt beräknar jordbruksnämnden sålunda kostnaderna för er­sättningen till följd av subventionering och prisstopp till ca 3 000 milj. kr. för budgetåret 1976/77.

För budgetåret 1977/78 beräknar nämnden, under förutsättning av bl. a. fortsatt subventionering och prisstopp, medelsbehovet till ca 3 100 milj. kr.

Av posten till låginkomstsatsning och avbytarverksamhet inom jord­bruket om 192 milj. kr. för budgetåret 1976/77 tillförs jordbruket 25 milj. kr. genom höjda priser på jordbruksprodukter. Enligt regeringens beslut får därför högst 167 milj. kr. av förevarande anslag användas till att bestrida kostnaderna för leveranstillägg till mjölkproducenter, stöd till smågrisproduktion samt avbytarverksamhet resp. företagshälsovård inom jordbruket. Beloppet 167 milj. kr. fördelas på följande sätt. Genom att leveranstillägget har höjts från den 1 juli 1976, räknar nämnden för budgetåret 1976/77 med en kostnad för detta tillägg av 115 milj. kr. För stöd åt smågrisproduktionen i form av bidrag för suggor har nämn­den för budgetåret 1976/77 beräknat en kostnad av 20 milj. kr. För avbytarverksamhet m. m. har för budgetåret 1976/77 beräknats ett be­lopp av 32 milj. kr. Av detta belopp har 7 milj. kr. anslagits för försök med sammanhängande ledighet för djuruppfödare samt 2 milj. kr. som får användas för uppbyggnad av ett system för företagshälsovård inom jordbruket.

För avbytarverksamhet m. m. för budgetåret 1976/77 disponeras dess­utom en besparing om 9,2 milj. kr. på leveranstillägget för mjölk för 1974/75.

Nämnden föreslår att 217 milj. kr. får disponeras för låginkomst­satsning m. m. för budgetåret 1977/78 och upptar därför reservationsvis en post om nämnda belopp för detta ändamål.

Posten för ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningspla­nen på 67 milj. kr. fördelar sig med 55 milj. kr. på kostnader för sänk­ning av partipriset på konsumtionsmjölk och med 12 milj. kr. för pris­tillägg för får- och lammkött. Motsvarande kostnader har före nu lö­pande prisregleringsperiod bestritts av införselavgiftsmedel som influtit utöver den s. k. fördelningsplanen. Under förutsättning av oförändrad finansieringsform även under budgetåret 1977/78 upptar jordbruks­nämnden därför reservationsvis en post om 67 milj. kr.

Prop. 1976/77: 94

46

Posten till diverse kostnader har under senare år till väsentlig del åt­gått till kostnader för statistiska centralbyrån (skördeskadeskyddet) och för den årliga undersökningen av fodersädsskÖrden. Enligt beslut av re­geringen disponeras under budgetåret 1976/77 en del av posten för för­söksverksamhet med botaniska foderanalyser vid statens lantbrukske­miska laboratorium. För undersökning av 1976 års fodersädsskörd dis­poneras vidare 120 000 kr. Sveriges utsädesförening, som utför undersök­ningarna, har hos jordbruksnämnden begärt höjda anslag till verksam­heten med hänsyn tUl att beloppet varit oförändrat sedan budgetåret 1973/74 och de kostnadsökningar som inträffat sedan dess. Jordbruks­nämnden hemställer på grundval av föreningens beräkningar att 170 000 kr. får disponeras under budgetåret 1977/78 för undersökning av 1977 års fodersädsskörd.

Föredraganden

Med hänvisning till sammanställningen och till vad jag tidigare har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budget­året 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av 3 608 000 000 kr.

KÄPITALBUDGETEN

"VII. Fonden för förlag till statsverket

VII: 2. Lagring av jordbruksprodukter

Enligt beslut av riksdagen (prop. 1975/76: 100 bil. 11, JoU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 255) har regeringen den 3 juni 1976 ställt det för budgetåret 1970/71 anvisade investeringsanslaget Lagring av jordbmks­produkter om 90 milj. kr. till statens jordbruksnämnds förfogande under budgetåret 1976/77 främst för erforderlig säsongmässig lagring av smör och köttvaror. Medlen ställs till lagerhallarnas förfogande som rörelsemedel mot ränta som motsvarar gällande diskonto med tillägg av 1/2 %.

Statens jordbruksnämnd

Nämnden anför.att det för utjämningslagring anvisade beloppet har varit oförändrat sedan budgetåret 1953/54. Bl. a. till följd av den vä­sentliga stegring i varuvärdena som efterhand har ägt rum, har anslaget blivit otillräcldigt för sitt ändamål.

I mitten av augusti 1976 fanns för lagring av smör och smörolja ett lånebehov av ca 83 milj. kr. För fläsk uppgick låneanspråken till ca 39,2 milj. kr. och för kött till ca 70,9 milj. kr. Sammanlagt uppgick så­lunda anspråken på rörelsemedel till ca 193 milj. kr. Föreningen för mejeriprodukter har erhållit jordbruksnämndens medgivande att uppta

Prop. 1976/77: 94

47

lån i bank om 100 milj. kr. för att i första hand klara likviditetsfrågor i samband med de månatliga avräkningarna med mejerierna. En del av lånebeloppet har dock med nämndens medgivande lånats ut som rörelse­medel vid lagring av smör och smörolja. Sammanlagt disponerades 40,7 milj. kr. för detta ändamål. I fråga om lagringen på köttvaruområdet föreligger inte samma möjligheter att via regleringsföreningen ställa rö­relsemedel till förfogande, utan lagerhallarna har i stor utsträckning fått hänvisas till den privata kreditmarknaden.

Utjämningslagring på kött- och fläskområdet måste enligt nämndens mening i vissa lägen betecknas som angelägen ur samhällets synpunkt för att komplettera den löpande tillförseln, då denna är lägre än kon­sumtionen. Frågan om de otillräckliga medlen för utjämningslagring upptogs vid prisöverläggningarna våren 1976 från producentsidan och det överenskoms med de båda förhandlingsdelegationerna att jordbruks­nämnden i sin anslagsframställning skulle begära en ökning av dessa medel till åtminstone 150 milj. kr.

Nämnden fömtsätter att även under regleringsåret 1977/78 ränta mot­svarande gällande diskonto med tillägg av 1/2 % skall erläggas på de rörelsemedel som ställs till förfogande från nämnda investeringsanslag.

Jordbmksnämnden föreslår att anvisade medel skall få användas även under budgetåret 1977/78 för utjämningslagring främst av smör och köttvaror och hemställer att på kapitalbudgeten ytterligare 60 milj. kr. anvisas för samma ändamål.

Föredraganden

Jag föreslår att ytterligare 50 milj. kr. anvisas under ifrågavarande anslag som rörelsemedel för erforderlig säsongmässig lagring av smör och köttvaror. Förslaget innebär att jordbruksnämnden under budget­året 1977/78 får förfoga över högst 140 milj. kr. för ifrågavarande ända­mål. För den prisreglerande verksamheten står f. n. till regleringsför­eningens Svensk kötthandel förfogande en rörlig kredit i riksgäldskon­toret av högst 50 milj. kr. Krediten skall enligt beslut av 1971 års riks­dag (prop. 1971: 116, JoU 1971: 43, rskr 1971: 225) återbetalas senast den 1 juli 1978. Jag förordar att den rörliga krediten avvecklas senast den 30 juni 1977.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att det för budgetåret 1970/71 anvisade investerings­anslaget Lagring av jordbmksprodukter under budgetåret 1977/78 får användas för det med anslaget avsedda ändamålet,

2.

till Lagring av jordbruksprodukter för budgetåret 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 50 000 000 kr.,

3.

besluta att återbetalning av den rörliga kredit av högst 50 milj. kr. som står till förfogande för Svensk kötthandel, för­ening u. p. a., skall ske senast den 30 juni 1977.

Prop. 1976/77: 94

48

11 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslu­tar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1977 770172