Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 69 år 1974

Prop. 1974:69

Nr 69

Kungl. Majrts proposition angående vissa energibesparande åtgär­der; given den 15 mars 1974.

Kungl. Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av stats­rådsprotokollet över bostadsärenden föreslå riksdagen att bifalla de förslag, om vars avlåtande till riksdagen föredragande departementschefen hemställt.

CARL GUSTAF

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 enlighet med vad som förutskickades i prop. 1974:25 angående vissa ekonomisk-politiska åtgärder föreslås i propositionen att medel ställs till för­fogande för att stimulera investeringar som syftar till bättre hushållning med energi. Sålunda föreslås att lån och bidrag ställs till förfogande för vissa energibesparande förbättringsåtgärder, beträffande bostadsbeståndet inom en ram av 140 milj. kr., beträffande de statliga byggnaderna inom en ram av 20 milj. kr., beträffande kommunala och landstingskommunala byggnader inom en ram av 50 milj. kr. samt beträffande byggnader tillhörande de mindre och medelstora företagen inom en ram av 35 milj. kr. Medel beräknas också åt trädgårdsnäringen samt för viss informations- och kursverksamhet.

Riksdagen 1974. I saml. Nr 69

Prop 1974:69

Utdrag av protokollet över bostadsärenden hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet den 15 mars 1974.

Närvarande: slatsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena AN­DERSSON, statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ZACHRIS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WALLÉN.

Chefen för bostadsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om vissa energi­besparande åtgärder och anför.

1 prop. 1974:25 angående vissa ekonomisk-politiska åtgärder har Kungl. Maj:t bl. a. anmält sin avsikt att senare lägga fram förslag om att ställa medel inom en ram på 250 milj. kr. till förfogande för investeringar som syftar till bättre hushållning med energi. Riksdagen har inte haft någon invändning mot vad propositionen innehåller i denna del (FiU 1974:1, rskr 1974:41). Jag anhåller nu alt få ta upp denna fråga. Dessförinnan vill jag emellertid erinra om att Kungl. Maj:t i prop. 1974:61 angående stöd till intensifierad skogsvård i norra Sverige , m. m. föreslagit vissa åtgärder för tillvaratagande av skogsavfall för energiändamål m. m. inom en ram av 2 milj. kr., vilket belopp föreslås avräknat mot nyssnämnda ram på 250 milj. kr.

1. Inledning

Efterfrågan på energi har särskilt under de senaste decennierna ökat kraftigt i världen, framför allt i industriländerna. Också priset pä energi har fort­löpande stigit. Under de sist förflutna året inträffade betydande höjningar av priset på olja och oljeprodukter.

Beslut i energifrågor är av grundläggande betydelse för välståndsutveck­lingen och beslutens ekonomiska verkningar sträcker sig ofta långt in i fram­tiden. Härtill kommer att sådana beslut lär en allt större miljöpolitisk och försörjningspolitisk betydelse. Det är därför nödvändigt att utarbeta ett lång­siktigt energipolitiskt program, som syftar bl. a. till bättre hushållning med energin.

Inom Kungl. Maj:ts kansli bedrivs arbetet på ett sådant program med sikte på att ett förslag skall kunna föreläggas 1975 års riksdag. Utan att arbetet på detta föregrips bör emellertid redan nu, i enlighet med vad som förulskickades i prop. 1974:25, genomföras vissa åtgärder i syfte att hushålla bättre med energin. Dessa bör utformas så att resultat nås snabbt och till rimliga kostnader. Som likaledes anfördes i nyssnämnda proposition bör

Prop. 1974r69

3

åtgärderna vidare vara ägnade att motverka nedgången i byggnadssektorn och därmed förbättra sysselsättningsläget i denna bransch. Vid utarbetandet av förslag till åtgärder har också de arbetsmarknadspolitiska motiven särskilt beaktats.

Innan jag går in på de åtgärder som bör vidtas i nu angivet syfte, vill jag i korthet beröra den pågående långsiktiga utredningsverksamheten på energiområdet.

2. Långsiktig utredningsverksamhet

1 betänkandet (SOU 1970:13) Sveriges energiförsörjning har energikom­mittén efter en analys av den förväntade utvecklingen på energiområdet lagt fram förslag till ett ålgärdsprogram. Betänkandet har remissbehandlats och fortsatt beredning av ärendet pågår inom industridepartementet.

År 1972 tillkallades energiprognosutredningen, EPU,(1 1972:03) med upp­gift att fortsätta den prognos- och utredningsverksamhet som energikom­mittén påbörjat. Till EPU:s uppgifter hör bl. a. att undersöka och lägga fram förslag till energibesparande åtgärder. Utredningen har i juli 1973 i en läges­rapport (Ds 1 1973:2) bl.a. redovisat dittills utfört inventeringsarbete. 1 det fortsatta arbetet har bl.a. gjorts speciella studier av uppvärmningssektorn. En särredovisning av detta arbete kommer att göras inom kon. Utredningen avser att lägga fram sin slutrapport under andra halvåret 1974.

Inom den offentliga sektorn bedriver Hera statliga myndigheter forsknings-och utvecklingsverksamhet på energiområdet. Som exempel härpå kan näm­nas styrelsen för teknisk utveckling (STU), statens råd för byggnadsforskning (BFR), statens vattenfallsverk, överstyrelsen för ekonomiskt försvar och sta­tens råd för atomforskning. Sverige har satsat även i intemationell jämförelse stora resurser på utveckling av kärnkraft som ett betydelsefullt alternativ till fossila bränslen. För de statliga insatserna här svarar till stor del AB Atomenergi. Till den statliga kärnenergisatsningen hör vidare vissa utred­ningar, såsom utredningen (I 1972:08) rörande högaktivt avfall från kärn­kraftverk (AKA-utredningen), delegationen för forskning rörande kärnkraf­tens säkerhets- och miljöfrågor (KÄRNSÄKFORSK) samt närförläggnings­utredningen (1 1970:16), vilken har som främsta uppgift att skapa underlag för prövning från säkerhetssynpunkt av närförläggningsprojekt. Utredningen (C 1972:02) rörande vattenkraftsutbyggnader i södra Norriand och norra Svea­land väntas under år 1974 lägga fram underlag för ställningstagande till frågan om det fortsatta utnyttjandet av de outbyggda älvarna i södra Norrland och norra Svealand.

Vad särskilt gäller frågan om ökade möjligheter att använda andra ener­gislag än olja kan nämnas att det inom jordbruksdepariementet pågår en granskning av möjligheterna att spara och utvinna energi i samband med avfallshanteringen. Vidare förbereds under ledning av överstyrelsen för eko­nomiskt försvar försök med torveldningav värmeverk i olika delar av landet.

Prop. 1974:69

4

Möjligheterna att bygga och anviinda vindkraftverk för elproduktion studeras av STU och av statens vattenfaUsverk.

För att lä en samlad översyn av forskning och utveckling inom ener­giområdet tillkallades i slutet av 1973 programkommittén (1 1973:06) för utarbetande av förslag till forsknings- och utvecklingsprogram inom ener­giområdet (programkommittén). Till programkommitténs uppgifter hör att kartlägga och analysera behov av forskning och utveckling på energiområdet som syftar till att dels öka tillgån:gen på energi, dels möjliggöra begränsningar av efterfrågan, dels effeklivera utnyttjandet av energi. 1 direktiven för kom­mitténs arbete heter det alt kommittén så långt möjligt och särskilt för de närmaste åren bör föreslå konkreta forsknings- och utvecklingsprogram. Programkommittén avser att redovisa sina förslag redan under innevarande år. Frågor inom detta område behandlas därför inle ytterligare i detta sam­manhang.

3. Nu aktuella åtgärder - allmänna synpunkter 

3.1 Vissa utgångspunkter

1 sin lägesrapport har EPU påvisat att ca hälften av den totala energi­förbrukningen i Sverige faller på uppvärmning av byggnader. 1 den delrapport som nu håller på att utarbetas beträffande uppvärmningssektorn kommer bl. a. studier av åtgärder, som minskar effekt-och energibehovet i byggnader, att redovisas. Dit hör t. ex. bättre isolering av ytterväggar och tak, nya föns­terkonstruktioner, bättre avpas.sad ventilation, bättre ventilationsanlägg­ningar, differentierad inomhustemperatur under olika tider av året och dyg­net, bättre temperaturfördelning inom byggnaden samt bättre reglering av inomhustemperaturen. Beträffande den andra stora energikrävande sektorn, industriprocesserna, pågår motsvarande utredningsarbete.

Jag förordar att de åtgärder .som nu bör företas inriktas på att snabbt och direkt nedbringa energiförbrukningen vid uppvärmning av byggnader.

De åtgärder i sådant syfte son kan vidtas är av två slag, nämligen dels åtgärder av främst byggnadsteknisk art som i allmänhet förutsätter med­verkan av yrkeskunnig arbetskraft, dels åtgärder av enklare slag som fas­tighetsägare eller brukare, främ.st de boende, ofta själva kan vidta.

Som exempel på åtgärder av sistnämnda slag kan nämnas tätning mot drag samt omsorgsfull injustering och tillfredsställande driftkontroll av det stora antalet mindre och medelstora värmeanläggningar. Också genom in­justering och driftkontroll av ventilation.sanordningar torde stora vinster vara möjliga. Åtgärder av de slag som nu har nämnts kan kräva medverkan av särskild expertis men medför i allmänhet inte behov av några bygg­nadsåtgärder. Föreliggande brister i dessa hänseenden har till stor del sin förklaring i del förhållandevis låga energipris som tidigare rått samt på bristande kunskap och information.

Prop. 1974:69

5

Vad så beträffar åtgärder av byggnadsteknisk natur har statens institut för byggnadsforskning till bostadsdepartementet överiämnat en utredning angående sådana åtgärder i befintlig bebyggelse. Enligt institutet kan för­hållandet mellan energikonsumtionen för bostäder å ena sidan och övriga byggnader å andra sidan uppskattas till omkring 100-80. Förutsättningarna för att beräkna byggnadstekniska åtgärders effekter och konsekvenser för det sistnämnda beståndet har emellertid bedömts så osäkra, alt utredningen begränsats till alt omfatta endast bostadshus.

De åtgärder som institutet har behandlat avser främst förbättrad värmei­solering av ytterväggar, vindsbjälklag och fönster. Del av institutet framtagna materialet liksom annat tillgängligt material visar entydigt att stora bespa­ringar är möjliga genom sådana åtgärder. Det torde vidare vara uppenbart att stora energibesparingar också kan göras genom förbättring eller utbyte av oekonomiska värme- och ventilationsanläggningar. 1 vissa fall kan be­sparingar uppnås genom att byggnader ansluts till fjärrvärmeverk.

Byggnadsforskningsinstilutet framhåller i sin utredning att värmeisole­ringen hos en vägg eller ett bjälklag kan vara bristfällig av olika skäl. Mate­rialet som sådant kan ha dålig värmeisolerande verkan. Andra material kan i stället teoretiskt ha en mycket god värmeisolering men i praktiken visa stora brister, såsom otäta fogar mellan väggelement eller dålig tätning. Olika byggnader är med hänsyn till utformning, placering och gruppering i olika mån lämpliga och möjliga att förse med utvändig tilläggsisolering. Särskilt beträffande det äldre byggnadsbeståndet kan det finnas olika hinder mot att utföra sådan isolering, samtidigt som dessa byggnader ofta har dålig vär­meisolering. Vindsbjälklagen däremot bedöms i stor utsträckning kunna iso­leras utan besvärande konsekvenser vare sig beträffande funktion, teknik eller utformning. För att minska värmeföriusterna kan vidare 1- och 2-glasfönster bytas mot 3-glasfönster.

Vad beträffar lönsamheten av länkbara åtgärder visar en av byggnads­forskningsinstitutet utförd ekonomisk analys att ut- och invändig tilläggs-isolering av ytterväggar i stor utsträckning är lönsam endast i samband med annat nödvändigt underhåll och att lönsamhet i första hand uppnäs i det äldre beståndet. En fortsatt höjning av energipriserna kan dock komma att medföra att det blir aktuellt att förse även fastigheter som nu inte är i omedelbart behov av renoveringsåtgärder med yttre tilläggsisolering. Till-läggsisolering av vindsbjälklag är i de flesta fall redan nu lönsam.

Genom tilläggsisolering av ytterväggar och vindsbjälklag i hela bostads­beståndet skulle enligt byggnadsforskningsinstitutets beräkningar -.som dock av naturiiga skäl måste omgärdas med betydande reservationer - värme­förlusterna genom byggnadernas omslutande delar totalt kunna reduceras med 30-40% och energibesparingar motsvarande 680 000 m olja per år kunna göras.

Prop. 1974:69

6

3.2 Inriktningen av åtgärderna

Vad jag nu har anfört visar sammanfattningsvis att betydande besparingar av energi skulle kunna uppnås vid uppvärmningen av det befintliga bygg­nadsbeståndet i första hand genom vissa enklare åtgärder som fastighets­ägarna, de boende eller andra bmkare kan vidta. Inom bostadsdepartementet utarbetas f. n. informationsmaterial om bl. a. sådana åtgärder. Arbetet sker i samråd med berörda myndigheter och intressenter på fastighetsmarknaden. En angelägen uppgift i detta sammanhang är utbildning av fastighetsskötare m. fi. Enligt vad jag har inhämtat erbjuder bl.a. Statens institut för före­tagsutveckling (SIFU) kurser Rir sådana grupper.

Vissa av de medel som nu ställs till förfogande bör användas för att bekosta den nämnda informationskampanjen och viss kursverksamhet. Jag åter­kommer till dessa frågor i avsnitten 7 och 9.

Det i det föregående anförda visar vidare att betydande besparingseffekter kan uppnås genom vissa främst byggnadstekniska åtgärder. 1 allmänhet torde åtgärder av detta slag också vata fastighetsekonomiskt lönsamma, t. o. m. på relativt kort sikt. Angelägenheten av att sådana åtgärder snarast kommer till stånd i största möjliga utsträckning motiverar att de av statsmakterna på olika sätt ges ekonomisk stimulans. Rent allmänt bör enligt min mening följande åtgärder göras till föremål för sådan stimulans, nämligen förbättring eller utbyte av värme- och ventilationssystem, inbegripet anslutning till Oärrvärmeanläggning, samt förbättrad isolering i väggar, fönster och vinds­bjälklag.

Med hänsyn till vikten av att uppnå snabbast möjliga effekt bör stimulans utgå till åtgärder under åren 1974 och  1975.

Det utredningsmaterial som föreligger visar entydigt att stora behov av sådana åtgärder som nu har angetts finns inom bostadssektorn. Jag förordar att huvuddelen av de medel som nu ställs till förfogande används för att genom lån och bidrag stimulera till energibesparande investeringar inom det befintliga bostadsbeståndet. Jag återkommer i avsnitt 4 till den närmare utformningen av dessa åtgärder. 1 nämnda avsnitt kommer jag också att förorda vissa ändringar i reglerna för bostadslångivningen som skall göra det möjligt att bättre än f. n. tillgodose behovet av en gynnsam bränsle­ekonomi i nytillkommande bostäder.

Även beträffande andra byggnader än bostäder bör i viss utsträckning stimulansåtgärder sättas in. I första hand gäller detta byggnader som förvaltas av staten, kommunerna och landstingskommunerna.

Inom byggnadsstyrelsen har gjorts en detaljerad genomgång av lämpliga energibesparande åtgärder i statens byggnader. På grundval härav har me­delsbehovet för de närmaste två åren beräknats. Jag återkommer med förslag för tillgodoseende av detta behov i avsnitt 5.

Även när det gäller kommunala byggnader såsom skolor, sjukhus och förvaltningsbyggnader torde föreligga behov av upprustningsåtgärder i ener­gibesparande syfte. Jag förordar att även kommunala investeringar i detta

Prop 1974:69

7

syfte stimuleras genom statliga bidrag på sätt som jag kornmer att utveckla närmare i avsnitt 6.

Också i fråga om näringslivets byggnader finns behov av energibesparande åtgärder av olika slag. Till detta kommer de ekonomiska svårigheter som för främst de mindre och medelstora företagen har blivit en följd av de höjda oljepriserna. Av dessa skäl bör nu viss stimulans ges denna del av näringslivet för alt påskynda och förstärka investeringsbenägenheten beträf­fande åtgärder, som sänker uppvärmningskoslnaderna i byggnader. Det bör, på sätl som jag närmare kommer att utveckla i avsnitt 7, ske genom bidrag till vissa energibesparande åtgärder av det nu behandlade slaget.

För trädgårdsnäringen har de höjda oljepriserna förorsakat särskilt svåra ekonomiska problem. För denna näring förordar jag ett särskilt bidrag till vissa energibesparande investeringar av förut nämnt slag. Jag återkommer till denna fråga i avsnitt 8.

I allmänhet torde det inle behöva råda någon tvekan huruvida en åtgärd är sådan alt den, i enlighet med vad jag har anfört i det föregående, omfattas av de förordade stimulansåtgärderna. Beträffande investeringar i värmean­läggningar bör dock ett förtydligande göras.

Bestämmelserom uppvärmning av byggnader finns i 46 § byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt 1972:776, BSjsamt i de föreskrifter, råd och anvisningar statens planverk utfärdat med stöd av 76 § BS (Svensk Byggnorm 67). En översyn av dessa bestämmelser sker f. n. inom planverket. Bl. a. övervägs ändring av föreskrifterna angående värmeanläggnings utformning med hän­syn till beredskapskravet alt anläggningen snabbt skall kunna ställas om till inhemskt bränsle. Detta sker i samråd med överstyrelsen för ekonomiskt försvar. 1 avvaktan på denna översyn kommer inte nu att föreslås någon skärpning av dessa bestämmelser.

Vid utformningen av stödet till energibesparande åtgärder bör emellertid till sådana åtgärder räknas inte bara utbyte av en anläggning mot en ny eller sådana åtgärder som leder till högre teknisk verkningsgrad utan även utbyte eller förbättring av anläggning i syfte att i en bristsituation möjliggöra användning av andra bränslen än olja. På grund av den speciella känsligheten för avbrott i energilillförseln kan t. ex. inom växthusodlingen föreligga sär­skilt starka motiv för en övergång till annat bränsle eller till värmeanlägg­ningar för alternativa bränslen. Ett annat särskilt motiv för sådana åtgärder kan vara att anläggningens innehavare har tillgång till eget bränsle, t. ex. ved, eller lätt kan anskaffa inhemskt bränsle.

4. Bostäder

Det finns redan nu vissa möjligheter för fastighetsägarna att med hjälp av bostadslån och förbättringslån åstadkomma betydande förbättringar av värmeisolering m. m. i både hus som nyuppförs och hus som byggs om. Jag kommer i det följande alt föreslå vissa ändringar i reglerna för dessa

Prop. 1974:69

8

låneformer som ytterligare ökar lånemöjlighetema för förbättrad värme­isolering och andra åtgärder som medför minskad bränsleförbrukning.

Även om det sålunda ges ökade lånemöjligheter för energibesparande åtgärder inom bostadsbyggandet kan det emellertid finnas vissa hinder av ekonomisk natur för avsevärt vidgade insatser på detta område. Lån måste återbetalas och förräntas. Kostnaderna för lånens återbetalning och förränt­ning kan därvid komma att åtminstone på kortare sikt överstiga de be­sparingar i form av lägre bränslekostnader som kan uppnås. Eftersom ener­gibesparande åtgärders lönsamhet måste bedömas i ett längre och mer allmänt perspektiv, är direkta bidrag motiverade för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. Dessa bör så långt det är möjligt anknytas till nuvarande låneformer.

Jag förordar alt statens stöd i form av bidrag och lån utformas efter följande riktlinjer. Bidrag bör utgå med 35% av godkända kostnader, dock högst 2 000 kr. per lägenhet. Bidraget bör kunna kombineras med ett särskilt lån, som tillsammans med bidraget tiicker kostnaden intill 6 000 kr. per lägenhet. 1 fråga om pensionärer m.fi., som uppfyller förutsättningarna för att få förbättringslån, bör i motsvarande omfattning kostnaden täckas med rän­tefritt förbättringslån. När de energibesparande åtgärderna ingår som en del av en större ombyggnad, bör bidrag kunna utgå enligt de nyss angivna grun­derna och återstoden av kostnaden kunna ingå i låneunderiaget för bo­stadslån.

Med det tidsperspektiv som jag har angett förut bör statligt stöd i dessa former avse åtgärder som påbörjas före utgången av år 1975.

Mot den nu angivna bakgrunden behandlar jag i det följande närmare vissa regler för bidragsgivningen och det nya lånestödet samt ändringar i reglerna om bostadslån och förbättringslån.

Särskilda bidrag/ör energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. 1 en­lighet med vad jag nyss har anfört förordar jag att statsbidrag (år utgå för energibesparande åtgärder i bostadshus med belopp som motsvarar 35% av godkända kostnader härför, dock högst med 2 000 kr. per bostadslägenhet. Bidraget bör kunna utgå dels när kostnaderna i övrigt finansieras utan statligt stöd, dels när övriga kostnader finansieras med bostadslån eller det särskilda lånestöd som förut nämnts och som jag strax återkommer till. Initialstöd enligt kungörelsen (1973:538) om bidrag av statsmedel i vissa fall till om­byggnad av bostadslägenhet bör också kunna kombineras med ifrågavarande bidrag. Härvid bör initialstödet beräknas på grundval av ombyggnadskost­naden minskad med den kostnad som beaktats vid fastställande av det sär­skilda bidraget. Däremot bör det särskilda bidraget inte kunna kombineras med förbättringslån. Jag återkommer i det följande till frågan om ändrade regler för förbättringslån till energibesparande åtgärder.

Av bl.a. administrativa skäl bör den lägsta kostnad som berättigar till särskilt bidrag vara I 500 kr. Bidrag bör som jag nyss har sagt avse åtgärder som påbörjas under liden till utgången av år 1975.

Prop. 1974:69

9

För den särskilda bidragsgivningen beräknar jag för åren 1974 och 1975 en ram av 40 milj. kr. Den ger utrymme för bidrag med maximibeloppet 2 000 kr. till energibesparande åtgärder i 20 000 lägenheter. 1 den mån genom­snittsbeloppet för bidrag blir lägre ökar antalet lägenheter som ryms inom ramen i motsvarande mån.

Jag avser att föreslå Kungl. Maj:t att bidragen skall beviljas av länsbo­stadsnämnderna och att deras beslut skall kunna överklagas hos bo­stadsstyrelsen som sista instans i sådana ärenden.

Till frågan om anslag för bidragsgivningen återkommer jag i det följande.

Särskilda lån för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. 1 enlighet med vad jag förut har anfört bör bidraget till energibesparande åtgärder kunna kombineras med ett särskilt länestöd så utformat att lånet tillsammans med bidraget täcker kostnaden för sådana åtgärder intill ett belopp av 6 000 kr. per bostadslägenhet. Lånets maximibelopp blir alltså 4 000 kr. per lägenhet. Minimibeloppet blir 65% av I 500 kr. eller 975 kr. Jag räknar med att ener­gibesparande åtgärder som litförs utan samband med andra ombyggnads­åtgärder i stor utsträckning skall kunna finansieras med sådana särskilda bidrag och lån. När kostnaderna för de energibesparande åtgärderna är högre än 6 000 kr. per lägenhet eller när åtgärdema ingår som en del av ett större ombyggnadsföretag bör bidraget i stället kunna kombineras med bostadslån för ombyggnad. Jag återkommer senare tiil frågan om ändringar i detta syfte av reglerna om bostadslån.

För de särskilda lånen till energibesparande åtgärder bör gälla att de skall amorteras med lika stora åriiga belopp under 10 år och att de skall löpa med ränta motsvarande bostadslåneräntan. För att begränsa det administra­tiva arbetet med lånen bör de kunna inom vissa beloppsgränser utlämnas utan säkerhet. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att fastställa dessa gränser. Jag räknar med alt åtminstone de särskilda lån på högst 4 000 kr. som kan utgå till enfamiljshus skall kunna utlämnas utan inteckningssäkerhet.

De särskilda lånen bör utgå från lånefonden för bostadsbyggande. Lånen bör liksom bidragen beviljas av länsbostadsnämnderna med bostadsstyrelsen som sista besvärsinstans.

Jag återkommer i det följande till frågan om ram och anslag för lån­givningen.

Bostadslån. När det gäller lånemöjligheter för energibesparande åtgärder inom bostadssektorn vill jag först erinra om att metoden för beräkning av låneundetiag och pantvärde för bostadslån vid nybyggnad inrymmer flera möjligheter att beakta sådana åtgärder. Enligt Kungl. Maj:ts tillämpnings­föreskrifter till bostadslånekungörelsen (1967:552, omtryckt 1973:534, ändrad senast 1973:747) får sålunda vid beräkning av låneunderlaget tillägg göras för extra värmeisolering samt för åtgärder beträffande huset vilka minskar driftkostnaderna eller kan antas varaktigt bli de boende till nytta. Vidare får vid beräkning av låneunderlaget tillägg göras för maskinell ventilation samt anläggning för värme och varmvatten. Det ankommer på bostads­styrelsen att bestämma storieken av dessa tillägg. Enligt vad jag har erfarit

Prop. 1974:69

10

har dessa tillägg varit lämpligt avvägda med hänsyn till tidigare prisför­hållanden inom energiområdet. Efter prishöjningarna på olja har emellertid styrelsen aviserat vissa ändringar av tilläggsbeloppen för värmeisolering av väggar, översta bjälklag och fönster. Syftet med dessa ändringar är att sti­mulera till förbättrad värmeisolering vid nybyggnad. Också en revidering av beloppen för anslutning till Ijärrvärmeanläggning övervägs. Vidare över­väger styrelsen att införa nya tillägg bl.a. för radiatorventiler med termo­statreglering och för rumstermostat i småhus. Syftet med dessa åtgärder är att få en bränsleförbrukning sorn är bättre anpassad till de faktiska behoven.

Beträffande bostadslångivningen vid nybyggnad kan det sålunda konsta­teras att möjlighetema att genomföra energibesparande åtgärder kan till­godoses i stort sett utan ytterligare åtgärder från statsmakternas sida. 1 sam­manhanget vill jag emellertid anmäla en åtgärd som jag har för avsikt att föreslå Kungl. Maj:t. Låneunderiaget, som beräknas enligt grunder som Kungl. Maj:t fastställer särskilt, är nämligen för småhus begränsat till 85 000 kr. sammanlagt för grundbelopp för byggnadskostnader och vissa tillägg. Bland dessa tillägg ingår bl. a. tillägg för extra värmeisolering och åtgärder beträffande huset vilka varaktigt minskar driftkostnadema eller kan antas varaktigt bli de boende till nytta. Jag anser det lämpligt att möjlighet ges att inom låneunderiaget i samtliga fall beakta tillägg för extra värmeisolering och kostnader för andra åtgärder som minskar bränslekostnaderna. Jag har för avsikt att föreslå Kungl. Maj:t en ändring av tillämpningsföreskrifterna med denna innebörd.

Beträffande möjligheterna att g:e bostadslån för ombyggnad av bostadshus gäller i stort sett samma regler sotn vid nybyggnad. De ändringar av reglema för lån till nybyggnad som bostadsstyrelsen har aviserat blir i princip till­lämpliga också på lån till ombyggnad. Möjligheterna att ge bostadslån för energibesparande åtgärder i det befintliga bostadsbeståndet begränsas emel­lertid av vissa av de regler som gäller för ombyggnadslångivningen. Lån för ombyggnad förutsätter sålunda att bostadshuset fyller vissa krav på stan­dard efter ombyggnaden. En annan förutsättning för att få lån är att om­byggnaden inte är av ringa omfattning och att åtgärderna medför en väsentlig ökning av bostadsvärdet. Slutligen kan lån inte utgå för löpande underhåll annat än om underhållsarbetena är direkt betingade av andra arbeten för vilka lån utgår.

Det finns enligt min mening skäl att för den tid varom här är fråga, alltså till utgången av år 1975, göra sådana ändringar av reglerna att åtgärder för bättre värmeisolering och andra åtgärder som minskar bränsleförbruk­ningen kan omfattas av bostadslångivningen till ombyggnader. När det gäller kraven på väsentlig ökning av bostadsvärdet, på viss standard efter om­byggnaden och undantagen för underhållsarbeten bör sålunda reglerna ändras så att bostadslån skall kunna utgå för nämnda energibesparande åtgärder. För tydlighetens skull vill jag framhålla att anslutning av fastighet till fjärr­värmeanläggning bör kunna omfattas av långivningen.

Prop. 1974r69

11

Särskilda lån för energibesparande åtgärder och bostadslån enligt de av mig nyss förordade ändrade reglerna bör under åren 1974 och 1975 lå beviljas inom en ram av 75 milj. kr. Avräkningen av bostadslån för nämnda ändamål mot ramen bör av administrativa skäl ske schablonmässigt enligt regler som Kungl. Majrt fastställer.

Till frågan om anslag för långivningen återkommer jag i det följande.

Förbäiiiingslån. Enligt kungörelsen (1962:538, ändrad senast 1973:535) om förbätlringslån kan lån utgå till förbättring och ombyggnad av en- eller två­familjshus för främst pensionärer och handikappade. Vidare kan förbätt­ringslån enligt beslut av 1972 och 1973 års riksdagar utgå för upprustning av lägenheter i fierfamiljshus vars användningstid är begränsad. Förbätt­ringslån kan antingen i sin helhet vara räntefritt och stående eller bestå av en räntebärande amorteringsdel och en räntefri stående del. Den ränte-och amorteringsfria delen kan f. n. uppgå till högst 12 000 kr. per lägenhet. Enligt Kungl. Maj:ts förslag i prop. 1974:1 (bil. 14 s. 22) bör beloppet höjas till 15 000 kr. per lägenhet för pensionärer m. fl. som bor i egna småhus. Räntefritt och stående belopp avskrivs i regel efter 10 år. Den del av lånet som skall förräntas löper med fast ränta på A%.

För arbeten som är att hänföra till löpande underhåll utgår lån endast i den mån underhållsarbetet är direkt betingat av andra arbeten, för vilka förbättringslån beviljas. Flera av de åtgärder som är tänkbara för att förbättra värmeisolering och minska bränsleförbrukning är närmast att hänföra till underhållsarbeten. Det gäller t. ex. utbyte av fönster och värmeanläggning. Med hänsyn till det angelägna i att ökade insatser i energibesparande syfte kommer till stånd förordar jag att förbätlringslån till låntagare som blir berät­tigade till räntefritt lån med ett maximibelopp av 15 000 kr. skall för tiden till utgången av år 1975 kunna utgå för förbättrad värmeisolering och andra åtgärder som minskar bränsleförbrukningen. Består åtgärden i utbyte av vär­mepanna och är den nya pannan avsedd för oljeeldning, bör som villkor för lån gälla att den nya pannan kan användas också för fast bränsle. Lån bör kunna utgå också när åtgärderna vidtas utan samband med andra arbeten för vilka förbättringslån beviljas. I sistnämnda fall bör räntefritt lån i enlighet med vad jag har förordat beträffande övriga stödformer få utgå med belopp som täcker kostnaden intill ett belopp av 6 000 kr. per lägenhet.

Räntefria lån enligt de av mig förordade ändrade reglerna för förbätt­ringslångivningen bör få beviljas inom en ram av 25 milj. kr. under åren 1974 och 1975. Räntefritt lån som endast delvis avser energibesparande åtgär­der bör avräknas mot denna ram i den omfattning Kungl. Maj:t bestämmer med beaktande av behovet av administrativt enkla regler. Den omständig­heten att räntefritt lån tidigare har utgått inom en tioårsperiod bör inte utgöra hinder för att bevilja särskilt lån om högst 6 000 kr. för energibesparande åtgärder. Till anslagsfrågan återkommer jag i det följande.

Prop 1974:69

12

5. Statliga byggnader

Inom byggnadsstyrelsen har, som jag inledningsvis berörde, en detaljerad genomgång av lämpliga energibesparande åtgärder i statens byggnader ut­förts. Den visar att betydande minskning av bränsleförbrukningen i statliga byggnader kan uppnås genom bl.a. förbättrad värmeisolering, installation av utrustning förvärmeåtervinning från t. ex. ventilationsanläggningar, sam­ordnad värmeförsörjning från gemensamma värmeanläggningar och upp­rustning av befintliga värme- och ventilationssystem. Kostnaderna för dessa åtgärder har byggnadsstyrelsen beräknat till drygt 27 milj. kr. under de när­maste två åren.

Det föreligger särskih goda förutsättningar för lämpliga energibesparande åtgärder beträffande det civila statliga byggnadsbeståndet eftersom detta för­valtas av en myndighet som har möjlighet att inom sitt bestånd utvälja de byggnader där energibesparande åtgärder ger störst effekt. Också möj­lighetema till värdering av erfarenheterna av vidtagna åtgärder är goda. De åtgärder som vidtas inom det statliga byggnadsbeståndet i energibesparande syfte kan därigenom.komma att bli vägledande förändra förvaltare av bygg­nader och för fortsatta åtgärder av detta slag.

Mot denna bakgrund förordar jag efter samråd med chefen för finans­departementet att medel för energibesparande åtgärder i statliga byggnader ställs till byggnadsstyrelsens förfogande inom en ram av 20 milj. kr. Till anslagsfrågan återkommer jag i det följande.

6. Kommunala och landstingskommunala byggnader

Det kommunala och landstingskommunala byggnadsbeståndet är av av­sevärd omfattning. Också förvaltningen av kommunala byggnader såsom skolor, sjukhus och förvaltningsbyggnader är i väsentlig utsträckning kon­centrerad till förvaltare som har möjlighet att snabbt genomföra energibe­sparande åtgärder i dessa byggnader. Betydande bränslebesparingar är därför möjliga att uppnå förhållandevis; snabbt inom denna sektor.

I många kommuner pågår förberedelser till energibesparande åtgärder. 1 en del fall har åtgärder som syftar till förbättrad bränsleekonomi redan vid­tagits beträffande de befintliga uppvärmnings- och ventilationsanläggning­arna. De största resultaten såväl från energibesparings- som från sysselsätt­ningssynpunkt torde nu kunna uppnås genom förbättrad värmeisolering.

Med hänsyn till den samhällsekonomiska betydelsen av en minskad bräns­leförbrukning bör kommunernas insatser i energibesparande syfte stödjas med statliga bidrag. Bidraget bör huvudsakligen inriktas på tilläggsisolering i befintligt byggnadsbestånd. Jag förordar att statliga bidrag för sådana åtgär­der i kommunala byggnader skall kunna utgå inom en ram av 50 milj. kr.

Bidrag bör utgå med 35% av .godkända kostnader för energibesparande åtgärder. För att få dessa åtgärder till stånd i så många kommunala byggnader

Prop. 1974:69

13

som möjligt bör bidragsbeloppet maximeras till högst 100 000 kr. för varje projekt.

Det bör ankomma på Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer att pröva ansökningar om bidrag. Jag förutsätter att beredningen av bidragsärendena kommer att ske i samråd med Svenska kommunför­bundet och Landstingsförbundet. Bidraget bör omfatta åtgärder som påbörjats före utgången av år 1975.

Till frågan om anslag för detta ändamål återkommer jag i det följande.

7. Näringslivets byggnader, m. m.

1 det föregående har jag anfört att behov föreligger också av energibe­sparande åtgärder beträffande näringslivets byggnadsbestånd. Betydande energibesparingar bör kunna uppnås genom lämpligt insatta åtgärder. Emel­lertid finns skäl att anta att många företag -speciellt mindre och medelstora - inte har möjlighet alt själva bekosta erforderliga åtgärder. Vissa ekonomiska stimulansåtgärder är därför befogade.

Härtill kommer att kunskaper i förbrännings- och uppvärmningsieknik på många håll är otillräckliga. Detta gäller både i fråga om dem som sköter uppvärmningen av bostadshus och dem som har motsvarande befattning med näringslivets byggnader samt med det kommunala och landstingskom­munala byggnadsbeståndet. En viss ekonomisk stimulans till utbildning i hithörande frågor är motiverad.

Efter samråd med chefen för industridepartementet förordar jag att statliga bidrag till energibesparande åtgärder i näringslivets byggnader skall kunna utgå inom en ram av 35 milj. kr. Den bidragsberättigade kretsen bör begränsas till mindre och medelstora företag. 1 likhet med vad jag nyss förordat be­träffande bidrag till kommunerna bör bidrag till näringslivet utgå med 35% av godkända kostnader för energibesparande åtgärder som påbörjats före utgången av år 1975. Bidragsbeloppet bör dock maximeras till 50 000 kr. per projekt och lägsta kostnad som berättigar till bidrag bör sättas till 3 000 kr. Vidare bör bidragen i huvudsak avse åtgärder med inriktning på vär­meisolering.

Bidragsgivningen bör i princip omhänderhas av statens industriverk. Del bör emellertid övervägas huruvida viss befattning med bidragsgivningen bör ankomma på lokala eller regionala organ. Det ankommer på Kungl. Maj:t att pröva dessa frågor.

Vid beräkning av den av mig förordade ramen på 35 milj. kr. har jag även tagit hänsyn till det behov av utbildning inom det uppvärmnings­tekniska området som föreligger. Kungl. Maj:t bör kunna bemyndiga statens industriverk att inom samma ram, upp till ett belopp av högst I milj. kr., enligt de närmare föreskrifter sorn Kungl. Maj:t utfärdar, bestrida dels kost­nader för kurser för fastighetsskötare inom det uppvärmningstekniska om­rådet, dels kostnader för information i anslutning härtill.

Prop. 1974:69

14

TiU frågan om anslag inom den nu förordade ramen återkommer jag i det följande.

8. Trädgårdsnäringens byggnader

För trädgårdsnäringen har de höjda oljepriserna orsakat särskilt svåra pro­blem. De ökade bränslekostnaderna inom växthusodlingen är självfallet ett viktigt incitament för odlarna att på olika sätl spara bränsle. Den kraftigt försämrade ekonomin kan dock komma att hämma växthusodlarnas be­nägenhet att göra större investeringar i bränslebesparande åtgärder.

Växthusodlingen är mycket b;roende av olja och därmed särskilt känslig för störningar i oljetillförseln. Med hänsyn till odlingens betydelse för livs­medelsförsörjningen i en krissituation är det även från beredskapssynpunkt särskilt angeläget att också stimulera investeringar som möjliggör användning av andra bränslen än olja.

Enligt kungörelsen (1968:377, ändrad senast 1973:416) om statligt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering kan innehavare av irädgårdsföretag er­hålla statligt stöd för ati underlätta finansieringen av bl. a. rationaliserings-åtgärder. Stöd lämnas huvudsakligen i form av lånegaranti. Kungl. Maj:t har i prop. 1974:1 (bil. 11) föreslagit att ramen för lånegarantier till träd­gårdsnäringens rationalisering för budgetåret 1974/75 höjs med 3 milj. kr. till 14 milj. kr. Efter samråd med chefen för jordbruksdepartementet bedömer jag del inte nödvändigt att ytteriigare höja denna ram.

1 vissa fall kan även statsbidrag utgå för åtgärder av nu nämnt slag. De aktuella investeringama i energibesparande syfte är emellertid av sådan art att statsbidrag endast i undantagsfall kan lämnas enligt gällande bestäm­melser. Mot denna bakgrund förordar jag efter samråd med chefen för jord­bruksdepartementet att elt särskilt statligt bidrag lämnas till investeringar inom trädgårdsnäringen som har bränslebesparande effekt. På grund av de särskilda förhållandena inom trädgårdsnäringen finns inte anledning att föror­da alt bidraget skall särskilt inriktas på isoleringsåtgärder.

Bidraget bör utgå med högst 35% av godkänd investeringskostnad till åtgärder vid befintliga anläggningar i sådana trädgårdsföretag, som uppfyller kraven för statligt stöd. Högsta bidragsbelopp bör vara 50 000 kr. per projekt och lägsta kostnad som berättigar till bidrag 3 000 kr.

Jag avser att föreslå Kungl. lVlaj:t att lantbruksstyrelsen eller, efter lant­bruksstyrelsens bemyndigande, liintbruksnäinnd skall pröva ansökningarom bidrag. Statsbidraget bör omfatta åtgärder som påbörjats före utgången av år 1975.

För den särskilda bidragsgivningen till trädgårdsnäringen beräknar jag efter samråd med chefen för jordbruksdepartementet en ram på 2 milj. kr. Till frågan om anslag för bidragsgivningen återkommer jag i det följande.

Prop. 1974:69

15

9. Information

Som jag inledningsvis berörde föreligger behov av information beträffande möjliga och lämpliga åtgärder i syfte att spara energi vid uppvärmning av byggnader. Ett informationsmaterial bör utarbetas, innefattande information dels om sådana förhållandevis enkla åtgärder, som fastighetsägarna, de bo­ende eller andra brukare själva kan vidta, dels om sådana energibesparande åtgärder, för vilka fordras viss byggnadsteknisk eller annan sakkunskap. Sär­skild uppmärksamhet bör därvid fästas på de bestämmelser som gäller för värmeanläggnings utformning med hänsyn till beredskapskravet att anlägg­ningen snabbt skall kunna ställas om till inhemskt bränsle samt på önskvärd­heten av och fördelen med installation av värmeanläggning som medger eldning med alternativa bränslen. Information bör också ges om de åtgärder som jag nu har förordat i syfte att stimulera till energibesparande investeringar inom bostadsbeståndet och i näringslivets byggnader.

Inom bostadsdepartementet har som jag tidigare nämnt redan påbörjats utarbetande och sammanställning av informationsmaterial i dessa frågor. Med delta material som underlag bör en informationskampanj igångsättas så snart detta lämpligen kan ske.

Kostnaderna för denna information bör bestridas av de nu ifrågavarande medlen. Jag förordar därför att medel för denna information ställs till för­fogande inom en ram av I milj. kr. Till anslagsfrågan återkommer jag i del följande.

10.    Ram- och anslagsfrågor

Kostnaderna för de nu aktuella åtgärderna kan beräknas till 250 milj. kr. enligt i följande sammanställning redovisad fördelning.

Ändamål

Beräknat belopp

(milj. kr.)

1.

Särskilda lån för energibesparande åtgärder inom bo­stadsbeståndet samt bostadslån för sådana åtgärder

75

2.

Särskilda bidrag för energibesparande åtgärder inom bo­stadsbeståndet

40

3.

Förbättringslån för energibesparande åtgärder inom bo­stadsbeståndet

25

4.

Bidrag för energibesparande åtgärder i statliga byggnader

20

5.

Bidrag för energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader

50

6.

Bidrag för energibesparande åtgärder i  näringslivets byggnader, m. m.

35

7.

Bidrag  för energibesparande åtgärder  i  trädgårdsnä­ringens byggnader

2

8.

Information

I

9.

Åtgärder enligt förslag i prop. 1974:61

2

Prop. 1974:69

16

De i sammanställningen under p. 1-8 angivna beloppen bör betraktas som preliminärt beräknade ramar för det statliga stödet. Kungl. Maj:t bör med ledning av vunna erfarenheter rörande anspråken på medel för de olika ändamålen kunna göra omfördelningar mellan ramama.

Medel för de ändamål som anges under p. 1-8 i sammanställningen, sam­manlagt 248 milj. kr., bör anvisas på driftbudgeten. Med hänsyn till vad jag nyss har anfört angående orrifördelning mellan ramarna är det lämpligt att medel för samtliga dessa ändamål anvisas under ett gemensamt anslag. Återbetalade räntor och amorteringar avseende här aktuella lån bör tillföras inkomsttiteln Diverse inkomster.

Jag förordar att för ändamålet på tilläggsstat 111 till riksstaten för budgetåret 1973/74 under tolfte huvudtiteln anvisas ett reservationsanslag av 248 milj. kr. Anslaget bör benämnas Viss.a energibesparande åtgärder.

11. Hemställan

Under åberopande av vad jag har anfört hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

godkänna de av mig förordade riktlinjerna för vissa energibesparande åtgärder inom en ram av 250 000 000 kr.,

2.

medge att bidrag och lån för energibesparande åtgärder inom bygg­nadssektorn får lämnas och kostnader för viss kurs- och informationsverk­samhet får bestridas enligt de grunder som har angivits i det föregående och intill ett belopp av 248 000 000 kr. under åren  1974 och 1975,

3.

till Vissa energibesparande åtgärder på tilläggsstat 111 till riksstaten för budgetåret 1973/74 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 248 000 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

GOTAB    74 4755 S   Siockholm 1974