Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop.1975/76: 143

Regeringens proposition

1975/76: 143

om vissa anslags- och organisationsfrågor rörande försvaret;

beslutad den 26 februari 1976.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar G, E,[REDACTED_EFTERNAMN]

ERIC[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram slutliga förslag beträffande anslagen lill forsk­ning och utveckling inom flygvapnet och till värnpliktsverket vilka har tagits upp med beräknade belopp i budgetpropositionen.

1 propositionen föreslås också vissa förändringar av värnpliktsverkets or­ganisation. Förslagen innebär bl, a, att verkets slällning som en direkt under regeringen lydande förvaltningsmyndighet kladäggs, Värnpliktsverket fö­reslås omfatta en chef, ett huvudkontor och sex värnpliktskontor som lyder direkt under verkschefen. Detta innebär att namn och lydnadsförhållanden för nuvarande inskrivningscentraler i Göteborg, Karlstad och Boden ändras. Antalet inskrivningsområden utökas samtidigt från tre till sex. Dessa får samma gränser som militärområdena.

Värnpliktsverkets nya organisation i Norrland föreslås lill skillnad från den nuvarande omfatta fullständiga värnpliktskontor i såväl Boden som Östersund,

Verksamheten föreslås bli indelad i tre internprogram - planering, in­skrivning och redovisning. Gemensamma stödfunktioner bör därutöver t, v, betraktas som ett fjärde internprogram. Internprogrammen föreslås återspeg­las som enheter i organisationen. Ett centralt läkarhandlingsarkiv föreslås bildas och lokaliseras till Kadstad,

Förslaget innebär vidare att beslutanderätten i enskilda värnpliktsärenden i större utsträckning än f n, skall kunna delegeras till regionala enheter. Den reviderade organisationen föreslås bli införd successivt fr, o, m, den 1 juli 1976,

1 Riksdagen 1976 I saml. Nr 143

Prop. 1975/76: 143

2

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-02-26

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Jo­hansson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa anslags- och organisationsfrågor rörande försvaret

Inledning

I prop, 1975/76:100 (bil, 6 s, 141 och 246) har regeringen föreslagit riks­dagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Flygvapenförband: Forskning och utveckling för budgetåret 1976/77 beräkna ett förslagsanslag av 479 320 000 kr, och lill Värnpliktsverket för budgetåret 1976/77 beräkna ett förslagsanslag av 37 245 000 kr. Jag anhåller att nu la ta upp dessa frågor.

DRIFTBUDGETEN Fjärde huvudtiteln

D. Flygvapenförband

D 4. Flygvapenförband: Forskning och utveckling

1974/75        Utgift

552 757 643'

1975/76        Anslag

450 000 000

1976/77        Förslag        473 305 000

I Varav 153 558 000 kr, i prisregleringsmedel.

Verksamheien under anslaget omfattar utvecklingsarbete beträffande materiel för flygvapnet.

Verksamheten under anslagel inriktas med beställningsbemyndiganden, medan takten i beslällningsverksamheten bestäms av medelstilldelningen.

Prop. 1975/76: 143

3

Bemyndigandeskulden under anslaget var den 30 juni 1975 1 267 834 370 kr. För budgetåret 1975/76 har riksdagen lämnat ett beställningsbemyn-digande om 450 milj. kr. och anvisat ett anslag av samma belopp. Be­myndigandeskulden den 30 juni 1976 beräknas därför bli oförändrad eller 1 267 834 370 kr.

Beställningsbemyndiganden och betalningsmedel (1 000-ial kr.)

Prim

ä

ruppdrag m. m.

1975/76 Bem,

Bet.

1976/77

Chefen f

ö

r flygvapnet F

ö

redraganden

Bem,

Bet,           Bem,

Bet,

Flygvapenf

ö

rband; Utvecklingsarbete

f

ö

r delprogrammen

F

ö

r flera delprogram

gemensam,na lednings-

V

och striir

ö

rband

13417

1

12 200

I3400\

Jaktf

ö

rband

89 940

155 400

260 300 1

AUackf

ö

rband

94 983

!-490 900

161800

126 500 1

Spanings f

ö

rband

5 564  1

12 300

9 100 V 525 000

490 005

Basf

ö

rband

610  1

400

500 1

Gemensamma produktions-

1

resurser

250 4861/

428 9002

123 425/

Kostnader

450 000

490 900

771 000

533 225     525 000

490 005

Reducering p

å

 grund av 

ö

ver-

planering

-

0 900

-

-16 700

-16 700

Medelsbehov

-

450000

-

516 525

473 305

Bemyndigandebehov

450 000

-

771 000

-     525 000

-

' I beloppet ingår 132 milj. kr, i prisregleringsbemyndiganden  1 beloppet ingår 317 milj. kr. i prisregleringsbemyndiganden

Budgetåret    1974/75

Försvarels materielverk anger i sin årsredovisning för budgetåret 1974/75 att planerad forsknings- och utvecklingsverksamhet för flygvapenförband i ston har kunnat genomföras. Verksamheten inom gemensamma lednings-och strilförband har huvudsakligen varit inriktad på typarbele på radaran-läggning PS 860 och effektförstärkare till markradio för siridsledning. För jakiförband besiod verksamheien lill största delen av typarbele för flygplan JA 37, Beställning har lagts ut för fortsatt utveckling av bl. a, grundfiygplan, målinmätningsutrustning, fiygpiansmotor RM 8, el- och teleutrustning, be­väpning och underhållsutruslning. Verksamheten för attackförband avser till största delen fortsatt typförbättringsarbeie för flygplan AJ 37 beiräffande

* Riksdagen 1976 I saml. Nr 143

Prop. 1975/76: 143

4

grundflygplan, Hygplanmotor, el- och teleutrustning, beväpning och un­derhällsutrustning. Vidare har fortsatta studier beträffande ersättning av flyg­plan AJ 37 och SK 60 beställts och utförts.

Budgetåret    1975/76

Bemyndigandeplaner har fastställts i regleringsbrev för budgetåret 1975/76 och ändrats genom beslut den 13 november 1975, Planerna innebär bl, a, att under budgetåret beställs forisatta studier rörande ersättning av flygplan AJ 37 och SK 60, utvecklingsarbete för räddnings- och haveribil samt am­munition och robotar för flygplan AJ 37. Utvecklingsarbete på flygplan JA 37 fortsätter.

Budgetåret    1 976/77 Chefen för flygvapnet

Anslaget bör föras upp med 516,5 milj. kr. och ett beställningsbemyn-digande om 771 milj. kr. inhämtas.

Beställningsbemyndigandena för gemensamma lednings- och Siri I förband avses bl. a. för försöksverksamhel för alt förbättra befintlig materiel och för utvecklingsarbete för framtida ersättning av äldre mark-radarutruslning och viss utveckling av irådförbindelser och markbundna navigerings- och landningsulruslningar.

Inom delprogrammet j akiförband fortsätter utvecklingen av jaktver­sionen av flygplan 37. Utvecklingen avser grundflygplan och motor samt viss elektronik- och underhållsutrustning.

Inom delprogrammet attack förband avses vissa kompletteringar av grundflygplan, motor, elektronik- och underhållsutrustning för flygplan AJ 37 genomföras. Fortsatta studier för ersättning av flygplan AJ 37 och SK 60 planeras under budgetåret. Studierna avses ge underlag för att kunna beställa ulvecklingsarbele under våren 1977. Om beslul då fattas om att ett nytt lätt attackflygplan skall utvecklas planeras vissa beställningar under senare delen av budgetåret.

För spanings förbanden kommer beställningsbemyndigandet alt utnyttjas för att komplettera beställningar för typulvecklingen av flygplan S37.

Beställningsbemyndigandet lör gemensamma prodktions-resurser är främst avsett för att anskaffa kompletterande utrustning för försöksplatser och för drift och underhåll av dessa. Inom delprogrammet beställs också vissa studier och utredningar av gemensam karaktär för flera delprogram.

Av begärda bemyndiganden avses 317 milj, kr, för prisreglering. Beloppet har beräknats enligt följande.

Prop. 1975/76: 143

5

a)

omräkning av bemyndiganden för nya beställningar under 1976/77 från prisläge februari 1975 till prisläge februari 1977 enligt bedömd pris­utveckling med 95 milj, kr,

b)

omräkning av den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1976 till prisläge februari 1977 enligt bedömd prisutveckling med 106 milj, kr,

c)

underskott av prisregleringsbemyndiganden från budgetåret 1974/75 med 116 milj, kr.

Personal som är anställd på anslag till materielanskaffning eller forskning och utveckling redovisas i anslagsframställning för försvarels materielverk. Följande sammanställning redovisar anlal och utgifter för den personal som beräknas utnyttjas för berörda primäruppdrag under förevarande anslag.

Antal

Personalutgifter

1975/76

1976/77

1975/76           1976/77

87

87

4500000        4500000

Försvarets materielverk

Materielverket påpekar all del studiearbete som skall ge underlag för beslut våren 1977 om ersättning av flygplan AJ 37 och SK 60 kommer att ha sin tyngdpunkt under budgetåret 1976/77, Verksamheten under budgetåret 1976/77 kräver därför en större resursinsats än den som görs budgetåret 1975/76, Materielverket uppskattar kostnaderna till 77 milj, kr. Arbetet un­der studiefasen bedöms emellertid medföra att den totala projektkostnaden sänks genom den säkerhet beslutsunderlaget får.

Materielverket påpekar också att ett beslul att inte starta typarbete på ett nytt projekt innebär att flygindustrins utvecklingskapacitet avvecklas.

Föredraganden

Första etappen av verksamheten med typulveckling av flygplan JA 37 avslutades budgetåret 1974/75. Arbetet pågår planenligt med inriktning på att serieleverans skall börja under budgetåret 1978/79,

1 prop, 1975:1 (bil, 6 s, 120) redovisade jag min syn på pågående studiearbete om ell eventuellt nyli flygplan efler flygplan 37, Jag erinrade därvid om att ett syfte med studiearbetet var att handlingsfrihet i fråga om fortsatt utveckling och tillverkning av militära flygplan inom landet skulle föreligga l, o, m. juni 1977, Vidare framhöll jag alt studierna, även om de skulle behöva bedrivas i mer intensifierad form, inte fick leda till au statsmakterna bands för ett beslul i viss riktning.

Under år 1975 har chefen för flygvapnet redovisat en studie rörande fram-

Prop. 1975/76: 143

6

lida altacksyslem. Denna har utmynnat i ett förord för att inom landet ulveckla och tillverka ell lätt attack- och skolflygplan kallat B3LA och vida­reutveckla JA 37 Viggen till flygplan A 20. För nästa budgetår begärs för dessa studier 127 milj. kr., varav 50 milj. kr. för att under våren 1977 kunna beställa viss tidskritisk materiel, främsl motorer.

1974 års försvarsutredning har i belänkandet (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvar förordat ett kompletterande utredningsarbete när det gäller luftförsvarets framtida utformning. Jag avser all i annal sammanhang föreslå regeringen att i anvisningar för berörda myndigheters programplanering för perioden 1977/78-1981/82 ge överbefälhavaren i uppdrag att inkomma med ell sådant kompletterande undedag.

Med utgångspunkt i programplaneanvisningarna bör studiearbetet under nästa budgetår avse dels en modifiering av JA 37 Viggen lill ett attack-flygplan (A 20), varvid olika kvalitetsnivåer belyses, dels förberedelser för anskaffning av ett flygplan för utbildningsändamål. Detta skall även kunna förses med lämplig beväpning för att kunna organiseras i lätta attackdi­visioner Härvid skall en vidareutveckling av nuvarande skolflygplan SK 60 utgöra ett alternativ. Jag har beräknat medel för alt forisatt studiearbete i fråga om flygplanens beväpning.

Jag beräknar att studieverksamhet med denna inriktning skall få beställas till ett belopp av högsl 30 milj. kr, vilket i stort innebärsamma arbetsvolym som under innevarande budgetår. Jag avser att senare återkomma lill re­geringen i denna fråga.

Min beräkning av del totala bemyndigande- och medelsbehovel framgår av sammanslällningen över beställningsbemyndiganden och betalningsme­del. Regeringen har i prop, 1975/76:101 (bil, 3 s. 10) föreslagit riksdagen att underskottet i prisregleringsbemyndiganden från budgetåret 1974/75 re­gleras i samband med tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1975/76,

Med utnyttjande av de belopp som har tagils upp i sammanställningen blir bemyndigandeskulden den 30 juni 1977 1 319 529 370 kr. Detta bdopp bör emellertid justeras med hänsyn till underskottet av prisregleringsbe­myndiganden från budgetåret 1974/75 och lill den beräknade fördelningen av prisregleringsmedel för budgetåren 1975/76 och 1976/77, Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1977 blir ca 1 290 milj, kr.

Liksom tidigare bör del ta ankomma på regeringen alt la slällning till vilket utvecklingsarbete som bör ske inom ramen för det beställningsbe-myndigande som riksdagen kan komma alt lämna.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.  bemyndiga regeringen att medge att utvecklingsarbete för flyg­

vapenförband får beställas inom en kostnadsram av 525 000 000

kr.,

2,  lill Flygvapenförband: Forskning och utveckling för budgetåret

1976/77 anvisa ett förslagsanslag av 473 305 000 kr.

Prop. 1975/76: 143

7

F. Gemensamma myndigheter och funktioner

Värnpliktsverket

Värnpliktsverket är centralt organ för inskrivning och personalredovisning inom försvarsmakten, 1 verkets uppgifter ingår bl. a. att leda andra inskriv­nings- och personalredovisningsmyndigheters verksamhet, att efter samråd med berörda myndigheter ansvara för och meddela föreskrifter om tillhö­righet, uttagning, fördelning och inkallelse av värnpliktiga, all i samråd med berörda myndigheter samordna personalprövning och bedömning av värnpliktiga, all samordna personalredovisningen inom försvarsmakten och ansvara för den centrala registreringen av försvarsmaktens personal, att fö­reslå överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna sådana anvisningar om krigsplacering som har samband med personalredovisningen, att besluta i ärenden om befrielse från eller anstånd med värnpliktstjänstgöring samt all i övrigt biträda försvarsmaktens myndigheter i frågor om inskrivning och personalredovisning.

Verket är organiserat på ett huvudkontor i Solna och tre värnpliktskonlor, nämligen Södra värnpliktskontoret i Kristianstad med Västra inskrivnings-centralen i Säve, Östra värnpliktskontoret i Solna med Bergslagens inskriv-ningsceniral i Kadstad och Norra värnpliklskontorei i Östersund med Övre Norriands inskrivningscentral i Boden. Huvudkontoret består av en värn-pliktsseklion, en administrativ sektion och ett datakontor.

Verksamheten under delprogrammet Värnpliktsverket budgeteras på ett primäruppdrag inom delproduklionsområdel Allmän ledning och förbands­verksamhet,

Verksamheien finansieras från förslagsanslaget Värnpliktsverket,

Programplan för perioden 1976/77-1980/81

Beiräffande utvecklingen av delprogrammet anför värnpliktsverket bl, a, följande. Värnpliktsverkets huvudkontor kommeratt omlokaliseras lill Karl­stad under perioden. Anpassningen till de nya förutsättningar som därvid kommer all gälla bedöms påverka arbelel under programplaneperioden.

Resultaten av den i prop. 1973:1 (bil. 6 s. 30) aviserade översynen av värnpliktsverket har inlämnats till regeringen. Ställningstaganden med an­ledning av slutrapporten kommeratt påverka verksamhetens inriktning un­der programplaneperioden, Enligl förslag i slutrapporten kommer översyns-arbetet att fortsätta under programplaneperioden och inriktas på alt genom­föra de beslut som föranleds av slutrapporten.

Under perioden skall införande och utveckling av värnpliklsplanerings-ruiiner forlsäiia. Egna och andra myndigheters anspråk på verket skall kart­läggas. Vidare skall statistikproduktionen utvecklas. Maskinella rutiner kom­mer att utvecklas inom personalredovisningsområdet för att minska per­sonalinsatserna.

2 * Riksdagen 1976 1 saml. Nr 143

Prop. 1975/76: 143

8

Inskrivningsverksamheten skall inriktas mot att förbereda och genomföra beslut om inskrivningsorganisationen i Norrland samt att systematisera och ta fram underlag för att utvärdera produktionsresultaten.

Verkets behov av dalamaskiner på längre sikt skall kartläggas. Den av värnpliktsverket beräknade utvecklingen av anslaget Värnplikts­verket framgår av följande sammanställning (prisläge februari 1975; 1 000-tal kr,).

1975/76'

1976/77

1977/78

1978/79

1979/80

1980/81

Summa 1976/81

37 245

42 648

43 363

43 674

43 679

43 819

217 183

' Prisläge februari 1974

Översyn av värnpliktsverkets organisation Inledning

1 april 1973 uppdrog Kungl, Maj:t åt värnpliktsverket att i samarbete med försvarets rationaliseringsinstitut se över värnpliklsverkets organisation med början före utgången av år 1973, Översynen skulle i enlighet med chefens för finansdepartementet uttalande i prop, 1971:29 ges en begränsad omfattning. Huvudsyftet med översynen skulle vara att anpassa organi­sationen vad gäller struktur, personal och teknologi m. m. till de mål och uppgifter som nu gäller och som kan förutses.

Värnpliktsverket lade i en delrapport den 29 augusti 1974 i samarbete med försvarets rationaliseringsinstitut och i sin anslagsframställning för bud­getåret 1975/76 fram förslag om verkets organisationsstruktur, inskrivnings-organisationen i Norrland och organisationen för handhavande av läkar-handlingar. Med anledning härav lämnade Kungl. Maj:l i december 1974 riktlinjer för det fonsatta arbetet med översynen.

1 riktlinjerna angavs bl. a. att som grund för översynen skulle gälla att värnpliktsverket är en direkt under regeringen lydande förvaltningsmyn­dighet som omfattar en chef, ett huvudkontor och ett antal värnpliklskon-tor/inskrivningscentraler. Som mål för översynen skulle gälla att kostna­derna för värnpliktsverkels verksamhet borde minskas med 5 "...

I kompletterande riktlinjer I februari och juni 1975 har bl. a. angetts alt frivilliga hälsoundersökningar för repetitionsinkallade värnpliktiga inle skall införas, all Västra inskrivningscentralen t. v. under ytterligare minst tio år skall vara lokaliserad till Sävebasen och att ett centralt läkarhandlingsregister skall inrättas och förläggas till Karlstad. Registret skall enligt direktiven utgöra ett för värnpliktsverket, försvarets sjukvårdsstyrelse och försvarets

Prop. 1975/76: 143

9

forskningsanstalt gemensamt centralt personaktsarkiv för läkarhandlingar, skärmbildshandlingar och psykologiska prövningshandlingar.

Värnpliktsverket har i september 1975 kommit in med slutrapport om översynen av organisationen. Förslaget har utarbetats i fortlöpande sam­arbete med försvarets rationaliseringsinstitut. Slutrapporten har innan den överiämnades till regeringen remitterats till chefen för försvarsstaben, chefen för armén, chefen för marinen, chefen för flygvapnet, försvarels sjuk­vårdsstyrelse, fortifikationsförvaltningen, försvarets forskningsanstalt, för­svarets datacentral, värnpliktsnämnden, vapenfrinämnden, civilförsvarssty-relsen, militärbefälhavarna för Södra, Västra och Östra militärområdena samt Bergslagens, Nedre Norrlands och Övre Norrlands militärområden, chefen för Gollands militärkommando, chefen för första flygeskadern, chefen för Göteborgs kustartilleriförsvar, byggnadsstyrelsen, arbetsmarknadsstyrelsen, Umeå universitet, landstingen i Jämtlands, Västerbollens och Norrboitens län, kommunstyrelserna i Östersund, Umeå och Boden, Försvarels civila tjänslemannaförbund. Kompaniofficersförbundet, Plutonsofficersförbundet, Statsanställdas förbund. Svenska officersförbundet, Sveriges läkarförbund och Sveriges psykologförbund,

Värnpliktsverket har i särskilda skrivelser i oktober 1975 och februari 1976 kommit in med kompletterande undedag till slutrapporten i frågan om finan­sieringen av vissa tjänsler vid värnpliklsverkets huvudkontor och kostnadsbe­räkningar m. m. för olika organisationsaltemativ i Norriand.

Överbefälhavaren har i november 1975 avgetl yttrande över slutrapporten.

Norrbottens läns landsting, Jämtlands läns landsting och Umeå kommun har i november 1975 avgett yttranden över värnpliktsverkels organisation i Norrland. Västerbottens läns landsting har instämt i Umeå kommuns skri­velse.

Nuvarande organisation

Värnpliktsverket inrättades genom beslul av vårriksdagen år 1968 (prop. 1968:34, FöU 1968:92, rskr 1968:214). Till grund för beslutd låg 1964 års in­skrivnings-och personalredovisningsuirednings förslag (Ds Fö 1966:5) Krigs­maktens personalförvaltning. Beslutet innebar att dåvarande 21 inskrivnings-områden ersattes med tre inskrivningsområden som vart och ett omfattade två militärområden. Inom inskrivningsområdei skulle inskrivnings- och per-sonalredovisningsverksamhet handhas av ett värnpliktskontor. Beslul om in­skrivning skulle meddelas av en inskrivningsnämnd för varje inskrivnings­område. Denna verksamhet skulle äga rum vid sex fasta inskrivningscentra­ler, en i varje militärområde. För att leda verksamheten skulle dåvarande cen­trala värnpliktsbyrån omorganiseras och under namnet värnpliktsverket stäl­las direkt under Kungl. Maj:t. Värnpliktsverket fick således en utpräglat de­centraliserad organisationsstruktur.

Prop.1975/76: 143

10

I värnpliklsverkets instruktion(1968:341;ändrad senast 1975:1376)haror­ganisationen knutits samman så att det klart framgår att värnpliktsverket be­står av ett huvudkontor och tre värnpliktskontor med vardera en fristående inskrivningscentral.

Enligt § 29 värnpliktslagen (1941:967; omtryckt 1969:378; ändrad senast 1975:555) ankommer det på chefen för värnpliktsverket att besluta i ärenden som rör avslag beiräffande anstånd med och befrielse från värnpliktstjänst­göring, Inskrivningscenlralerna lyder i vissa avseenden direkt under chefen för värnpliktsverket och i övrigt under resp, värnpliktskontor, 1 fråga om re­gistrering och inskrivning har chef för inskrivningscentral samma slällning som chef för värnpliktskonlor. Chefen för Västra inskrivningscenlralen är även platschef för Säve depå.

Inskrivningsavdelningen vid Norra värnpliktskontorel betjänar även in­skrivningscentralen för Övre Norrland, Avdelningens helårsanställda per­sonal ärstationerad i Östersund, Föratt genomföra inskrivningsprövningarna inom Övre Norrlands militärområde flyttar avdelningen från Östersund till Boden 2-3 månader per år, Anlalel värnpliktiga som årligen genomgår in­skrivningsprövning är i Östersund ca 4 700 och i Boden ca 3 100,

Värnpliktiga inom resp, militärområde redovisas i resp. värnpliktskontors och inskrivningscenlrals truppregister med främst följande undanlag. Inom marinen sker redovisningen vid iruppregisier som ingår i marinslaben. Medi-cinalpersonal redovisas vid huvudkontoret och personal som ingår i högkvar­teret redovisas av truppregistreringsmyndighet nio som är ansluten lill hu­vudkontoret.

Värnpliktigas läkarhandlingar förvaras vid de olika truppregislren. Psy­kologiska prövningshandlingar handhas av försvarets forskningsanstalt och skärmbildshandlingar av försvarets sjukvårdsstyrelse.

Riksdagen (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971:196) har beslutat att värnpliklsverkets huvudkontor skall omlokaliseras till Karistad, Tidpunkten har sedermera bestämts lill den 14 juni  1976,

1 prop. 1975:1 (bil, 6) godtog chefen för försvarsdepartementet att trupp­registreringsmyndighet nio förs över till Östra värnpliktskontoret när hu­vudkontoret flyttar till Karlstad.

Antalet på skilda sätt anställda uppgick under budgetåret 1974/75 till i medeltal 385 personer. Av dessa var ca 35 tillfälligt anställd personal, ca 90 arvodesanställd deltidstjänstgörande personal, bl, a, läkare och biträ­dande psykologer. Den arvodesanslällda militära personalen uppgick till ca 15, Av det totala anlalel anställda utgjorde den militära och civilmilitära per­sonalen ca 90. Under samma budgetår tjänstgjorde också vid verket ca 350 värnpliktiga och 7 personer som anvisats av arbetsmarknadsstyrelsen. Kost­naderna för de värnpliktiga budgeteras av chefen för armén och ingår således inte i värnpliktsverkets anslag.

Enligt värnpliktsverket har nuvarande organisationsform visat sig vara mindre lämplig. Oklarhet har bl. a. uppstått i fråga om myndighetsbegreppei

Prop.1975/76: 143

11

eftersom de regionala enheterna inom värnpliktsverket är egna truppregi-slrerings- och inskrivningsmyndigheter. I bl. a. kungörelsen (1969:379) om inskrivning och redovisning av värnpliktiga (omtryckt 1973:509; ändrad se­nast 1975:1272)behandlasdei verket ingåendeenheierna som flera olika myn­digheter. Dessutom har inskrivningsorganisationen i Nordand visat sig vara mindre rationell. Vidare har anställningsförhållandena för främst läkare och psykologer enligt värnpliktsverket blivit otidsenliga.

Värnplikts verkets förslag

Allmänt

Värnpliktsverket föreslår att verkets nuvarande uppgifter lämnas oför­ändrade. De bör dock i stort delas upp så att huvudkontoret svarar för planering och samordning centralt och på sikt samt utvecklar arbetsmetoder, rutiner och syslem m. m., medan värnpliklskontoren svarar för planering, budgetering och samordning på regional och lokal nivå, årlig produktion, drift, verkställighet m. m.

Organisation

I enlighet med de grundläggande direktiven föreslås alt värnpliktsverket skall vara en förvaltningsmyndighet för inskrivning och personalredovisning som är direkl underställd regeringen. Värnpliktsverket skall liksom tidigare vara programmyndighet och produktionsmyndighet för delprogrammet Värnpliktsverket och fackmyndighet för personalredovisning.

Värnpliktsverket föreslår att verksamheten dels indelas i tre internprogram - planering, redovisning och inskrivning - dels att även gemensamma stöd­funktioner t. v. betraktas som ett internprogram. Internprogrammen föreslås vidare motsvaras av enheter i organisationen. En sådan organisation bygger på samma princip som förslaget till organisation för televerket i prop. 1973:171.

Verkels ledning föreslås utövas av en verkschef med ett huvudkontor i Karlstad. För alt leda huvudkontorets verksamhel föreslås alt en särskild chefsbefattning inrättas. Verkets regionala verksamhet bör bedrivas mili­tärområdesvis och utövas av sex värnpliktskontor som är direkt underställda verkschefen. Värnpliklskontoren förulsäiis ligga i Kristianstad, Göteborg, Solna, Kadstad, Östersund och Boden. Detta innebär att de nuvarande in­skrivningscentralerna i Göteborg, Karlstad och Boden får ett delvis förändrat lydnadsförhållande och jämställs med övriga värnpliktskontor. Dessa en­heter föreslås benämnas Västra värnpliktskontorel. Bergslagens värnplikts-kontor och Övre Nordands värnpliktskonlor. Cheferna för värnpliktskonto­ren föreslås bli inskrivningschefer för inskrivningsområden vars gränser stämmer överens med militäromrädesindelningen. Truppregistreringsmyn­dighet nio ansluts till Östra värnpliktskontorel.

Prop. 1975/76: 143

12

Chefens för värnpliktsverket beslutanderätt i enskilda värnpliktsärenden föreslås successivt bli delegerad lill värnpliklskontoren och de i marinslaben ingående iruppregistreringsmyndigheterna.

Inskrivningsskyldiga i Nedre och Övre Norriands militärområden föreslås bli prövade vid en permanent inrättad inskrivningscentral i Umeå. Pröv­ningarna av inskrivningsskyldiga inom övriga militärområden föreslås ske vid värnpliklskontoren.

Inskrivningsenheten i huvudkontoret föreslås tillföras expertis för att leda och utveckla de medicinska och psykologiska prövningsfunktionerna samt personalvårdsfunktionen. Beredningen av enskilda värnpliktsärenden skall enligt förslaget göras med hjälp av ett bevakningsregisier som kan uppdateras och nås via bildskärmsterminaler. Vidare förslås att ett för värnpliktsverket, marinstaben, sjukvårdsstyrelsen och försvarels forskningsanstalt gemensamt personaktsarkiv skall anslutas till Bergslagens värnpliktskonlor.

Redovisningen av medicinalvärnplikliga förutsätts efter hand föras över från huvudkontoret till marinens truppregistreringsmyndigheter och värn-pliktiktskonloren. Den särskilda medicinalpersonaldelaljen vid huvudkonto­ret föreslås avvecklas successivt. Organisationstillhörigheten för marinens truppregisler har tagits upp av försvarsmaktens ledningsulredning. Därför lämnas inga förslag i detta avseende.

Värnpliktsverket föreslår vidare en ökad satsning på personalutveckling. All personal vid verket föreslås till skillnad från tidigare få fast anställning vid verket.

Verksamheten i Norrland

Enligt värnpliktsverket har inskrivningsorganisationen i Nordand väsent­liga brister. Med nuvarande uppdelning av prövningsperioderna har del visat sig svårt att skapa kontinuitet i arbetet. Värnpliktsverket framhåller bl. a. de ogynnsamma anställningsförhållandena för säsonganslällda, främsl bi­trädande psykologer och sköterskor. Endasl ett fåtal av de biträdande psy­kologerna kan åieranställas eftersom de går över lill annan verksamhet när prövningsperioden är slut. Den ambulerande verksamheten har även för­svårat möjligheterna att rekrytera läkare. De flesta läkarna är därför kort-lidstjänslgörande värnpliktiga. Åriigen återkommande kommenderingar för helårsanställd personal är besvärande. Nuvarande inskrivningsverksamhet bedrivs i tillfälligt förhyrda lokaler som inte är ändamålsenliga.

Sex alternativ till organisation i Norrland har studerats. Äv dessa har tre utretts mera ingående. Inget av dessa tre alternativ ger enligt värnpliktsverket enbart fördelar utan medför också nackdelar bl. a. från ekonomisk synpunkt, för anställda eller för inskrivningsskyldiga. Till detta kommer också lokali­seringspolitiska synpunkter som har anförts av berörda kommuner.

Ett av de närmare utredda alternativen - alternativ 4 - innebär att inskriv­ningsenhet ingår i värnpliklskontoren i såväl Östersund som Boden.

Prop.1975/76: 143

13

Detta alternativ medför fördelar beträffande samverkan, anställnings- och reseförhållanden. Allernalivet kräver emellertid så stora resurser all det inle kan rymmas inom den anvisade kostnadsramen.

Ett för Norriand gemensamt värnplikiskonlor inkl. en gemensam inskriv­ningscentral i Umeå-alternativ 6-är ur ekonomisk synpunkten fördelaktig lösning. Alternativet låser emellertid den organisatoriska handlingsfriheten för framtiden och försvårar systematisk samverkan med berörda militär-befälhavare och flertalet förband. Det strider dessutom mot de önskemål som personalrepresentanterna, de kommunala myndigheterna i Östersund och Boden saml Jämtlands läns landsting har uttalat.

Det tredje närmare utredda alternativet - alternativ 1 - innebär att värn­pliktskonlor skall finnas i Östersund och Boden och att de inskrivnings­skyldiga prövas i Umeå vid en särskild inskrivningscentral som lyder direkt under chefen för värnpliktsverket. Alternativet medför vissa nackdelar för ell fåtal anställda och för Östersunds och Bodens kommuner men är trots detta den lösning som enligl värnpliktsverket bedöms vara minsl oför­delaktig,

I förhållande till nuläget innebär de tre närmare utredda alternativen att årskostnaderna i prisläge februari 1974 minskar med för allernaliv 1 ca 1 123 000 kr alternativ 4  340000 kr. och allernaliv 6  2 012 000 kr.

Resursbehov m. m.

Värnpliktsverket borde enligl utredningsdirektiven kunna minska kostna­derna för sin verksamhet med 5 "n. Verket föreslår en kostnadsram om 40 260 (X)0 kr. i prisläge februari 1974 vid genomförd modifierad organisation och i plan produktion. Delta innebär enligt värnpliktsverket en kostnads­minskning om 5,75 "i'.

Minskningen har åstadkommits genom bl. a. en ökad användning av ma­skinella hjälpmedel och minskning av personalen. Verkets personalbehov har beräknats till 357 tjänster, varav 68 på deltid. Antalet värnpliktiga har mins­kals med 70. Den av arbetsmarknadsstyrelsen anvisade arbetskraften på sju personer behöver inte längre tas i anspråk. Personalen föreslås minskas efter hand genom naturiig avgång och i förening med omplacering inom verket.

Medelsbehovel är beräknai bl. a. på grundval av kapacitetsbehovet vid in­skrivningscentralerna. Vid Nordands inskrivningscentral beräknas 45 perso­ner per dag kunna prövas, vid Västra värnpliktskontorel och Bergslagens värnpliktskonlor vartdera 65 per dag och vid Södra och Östra värnpliklskon­toren 75 resp. 85 per dag.

Värnpliklsverkel anser alt kostnaderna för värnpliktiga vid verket fr. o, m. budgetåret 1977/78 skall ingå i anslaget. I anslaget inräknas vidare fr. o. m. budgetåret 1976/77 medel för personalutveckling. Kvarstående arvodestjäns­ter föreslås successivt bli omvandlade till tjänster på aktiv stal.

En förutsättning för tidigare nämnda personalminskningar är enligl värn­pliktsverket att planerings- och personalredovisningsarbetet stöds av långt ut­vecklad datateknik. Bildskärmar förutsätts kunna användas för alt stödja

Prop. 1975/76: 143

14

handläggningen av kngsplacerings- och tjänstgöringsärenden och enskilda värnpliktsärenden samt för att ta fram information lill värnpliktiga m. fl.

Författningsändringar

Det framlagda förslaget bedöms kräva en allmän granskning och revide­ring av de författningar som gäller för värnpliklsverkel. En sådan granskning och revidering är omfattande och ligger enligt värnpliklsverkel uianför dess kompetens. 1 enlighet med direktiven för översynen föreslår dock verket vissa ändringar som behövs för alt den föreslagna organisationen skall kunna träda i krafl och fungera den 1 juli 1976. Ändringsförslagen gäller värn­pliktslagen, kungörelsen om inskrivning och redovisning av värnpliktiga, kungörelsen (1969:380) om värnpliktigas tjänstgöring m. m. (omtryckt 1974:414), instruktionen för värnpliktsverket samt kungördsen (1942:840; ändrad senast 1972:336) angående hämtning av värnpliktiga som uteblivit från inskrivningsförrältning eller tjänstgöring m. m. (hämtningskungörel­sen).

Ändringar behövs i bl, a, § 29 värnpliktslagen för all medge förslagen delegering av beslutanderätt i enskilda värnpliklsärenden, I övrigi föreslås ändringar i konsekvens med namnändringar och förändrad organisation.

Genomförande

Värnpliktsverket föreslår att den nya organisationen fastställs att gälla fr, o, m, budgetåret 1976/77. Utredningens förslag föreslås genomföras suc­cessivt.

Remissyttrandena

Organisation

Flertalet remissinstanser har inte haft något att erinra mot de föreslagna lydnadsförhållandena för värnpliktsverket. Chefen för armén anser dock all värnpliktsverket bör lyda under överbefälhavaren och alt värnpliklskontoren bör lyda under resp. militärbefälhavare. I krigsorganisationen bör värn­pliklskontoren ingå i militärområdesstaberna eller underställas militärbe­fälhavarna. Delta skulle innebära att personalen är gemensam vilket underlät­tar ett nära och konlinueriigt samarbete. Mihiärbefälhavaren för Södra militär­området delar wpiattmnen all värnpliklskontoren i krigsorganisationen bör underställas eller lyda under resp. militärbefälhavare.

Värnpliktsverkets förslag till organisationsstruktur och internprogramin­delning behandlas endasl av ett fåtal remissinstanser. Överbefälhavaren, che­fen för försvarsstaben, chefen för armén. Svenska officersförbundet och Sveriges psykologförbund tWlsiyrker i princip föreslagen organisationsstruktur. Chefen

Prop. 1975/76: 143

'5

för försvarsstaben framhåller att vissa modifieringar av organisationen kan bli nödvändiga när försvarsmaktens ledningsutredning lagt fram förslag an­gående den högre regionala ledningen. Chefen för armén understryker be­tydelsen av en samordnad central och regional planering. En flyttning av Östra värnpliktskontorel lill Strängnäs bör enligt arméchefen övervägas.

Överbefälhavaren och chefen jör försvarsstaben anser att överbefälhavaren, försvarsgrenschef och militärberälhavare bör ges ell visst inflytande på pro­duktionen. De understryker samtidigt värnpliktsverkets roll för att hålla krigsorganisationens personalstyrka vid makt.

Försvarels sjukyårdsstyrelse och militärbefälhavaren for Södra militärområdet stöder förslaget beträffande den regionala organisationen. Enligt sfukvårdssty-relsen är det rationellt att driva inskrivnings- och personalredovisningsverk-samheten vid ett antal likadana regionala enheter.

Chefen för marinen förutsätter att värnpliklsverkets föreslagna roll som produktions- och fackmyndighet inte kommer att ändra nuvarande an­svarsförhållanden,

EnWgt försvarets sjukvårdsstyrelse har del medicinska fackinnehållet i verk­samheten inte utretts. En sådan utredning borde ha legat lill grund för organisationsförslagen. Sjukvårdsstyrelsen kommer genom bl, a, sin egen översynsutredning att kunna lämna kompletterande synpunkter på den medicinska fackrollen. Styrelsen flnner det dock angeläget att beslut be­träffande värnpliktsverkets organisation inle fördröjs. Överbefälhavaren framhåller alt värnpliktsverkets översyn utgör tillräcklig grund för ett beslul om inskrivningsfunktionen.

EnWgt försvarets sfukyårdsstyielse och försvarets forskningsanstalt bör medi­cin- och psykologifacken få egna företrädare i huvudkontoret. Dessa föreslås lyda direkt under chefen för värnpliktsverket, Sveriges psykologförbund fram­håller att fackföreträdarna bör vara jämställda.

Föreslagen delegering inom verket samt till marinens truppregistrerings­myndigheter av bl, a. beslutanderätten i enskilda värnpliktsärenden biträds i allt väsentligt av överbefälhavaren, chefen för armén, chefen för marinen, värnpliktsnämnden och arbetsmarknadsstyrelsen. Arbetsmarknadsstyrelsen framhåller bl. a. att en sådan decentralisering underiättar samarbetet med länsarbetsnämnderna.

Frågorom ett centralt personaktsarkiv förlagt till Kadstad har behandlats av chefen för marinen, försvarets sjukvårdsstyrelse samt Sveriges läkar­förbund. Chefen för marinen och försvarets sjuk\'årdsstyrclsc föreslår att hela kostnaden för arkivet skall budgeteras av värnpliklsverkel. Både sjukvårds­styrelsen och Sveriges läkarförbund är kritiska mot benämningen personakts­arkiv. Läkarförbundet föreslår att arkivet benämns centralt läkarhandlings­register. Sjukvårdsstyrelsen anser att det centrala arkivet bör förläggas till Karlstad i enlighet med förslaget medan Sveriges läkarförbund föreslår att det föriäggs lill Östra värnpliktskontorel i Solna.

Försvarets sjukvårdsstyrelse framhåller att förslaget om redovisning av medicinalpersonal inte kan genomföras. Frågan kommer att behandlas i

Prop.1975/76: 143

16

sjukvårdsstyrelsens översynsutredning. Överbefälhavaren framhåller att del är lämpligt all verket strävar efler en enhetlig redovisning av personalen och undviker alt skapa eller behålla exklusiva rutiner för små personal­grupper.

Marinens truppregister behandlas av försvarsmaktens ledningsutredning. Överbefälhavaren och chefen för försvarsstaben anser att gränsdragningen mel­lan denna utredning och värnpliktsverkets utredningsarbete är lämplig. Che­fen för marinen anser att marinens truppregistreringsmyndigheter även i fortsättningen bör vara integrerade i marinstaben.

Försvarets sjukvårdsstyrelse anser att det är väsentligt att anställningsför­hållandena förbättras för personalen inom främst inskrivningsverksamheten. Styrelsen framhåller därvid möjligheterna till samordning med andra upp­gifter inom hälso- och sjukvården och inom den militära organisationen. Sjukvårdsstyrelsen finner det olyckligt att värnpliktiga läkare även i fort­sättningen måste utnyttjas i så slor utsträckning. Styrelsen är även oroad över möjligheterna att rekrytera läkare. Försvarets lörsknlngsanstali betonar betydelsen av att anställningsförhållandena för psykologer förbättras. Sveriges läkarförbund anser att behovet av läkare bör täckas med anställd personal.

Överbefälhavaren, chefen för försvarsstaben, chefen för armén och flerta­let personalorganisationer berör personalens kategoritillhörighet. Enligt över­befälhavaren är en allsidig representation av såväl civil och civilmilitär som militär personal på skilda nivåer önskvärd. Vidare framhålls behovet av lämpliga fredsbefattningar för personal som ingår i krigsorganisationen. Che­fen för armén. Svenska officersförbundet och Kompaniofftcersförbundel po­ängterar att många tjänsler vid värnpliklsverkel är lämpliga för äldre per­sonal, Enligl Kompaniofficersförbundet är tillgången på denna typ av tjänster en förutsättning för pensionsåldersreformens genomförande. Överbefälha­varen och chefen för flygvapnet anser all värnpliktsverket bör ses som en integrerad enhel i försvaret vid rekrytering och tillsättning av militär och civilmilitär personal. Försvarets civila ijänsteniannaförbund anser att vissa tjänster även framdeles bör besättas med militär personal men att ett stort anlal av de tjänster som nu är avsedda för militär personal bör ändras lill civila tjänster. Förbundet berör också liksom Plutonsofficersförbundet de svå­righeter som kan uppstå om någon ersättare inte finns vid frånvaro eftersom reservkapacitet inte har räknats in i personalbehovet. Enligt Sveriges psy­kologförbund måste frågan om reserv kapacitet vid sjukdom, semester och facklig verksamhet utredas.

Flera remissinstanser berör personalutvecklingen. De i utredningen fram­förda förslagen tillstyrks av flertalet. Bl. a. understryks behovet av fort- och vidareutbildning.

Prop. 1975/76: 143

17

Verksamheten i Norrland

De argument som framförs för och emot olika alternativ beträffande or­ganisationen i Norrland rör frågor beiräffande samverkan, rekrytering, an­ställningsförhållanden, lokaler och kostnader. Ett flertal remissinstanser an­ser att ell nära samarbete mellan miliiärområdessiab, landsting, kommun och resp, värnpliktskonlor är av stor betydelse, Värnplikiskontorens sam­verkan med landsting och kommuner anses ha betydelse för möjligheterna att erbjuda berörd personal goda anställningsförhållanden och därmed un­derlätta rekryteringen. Samarbetet mellan militärområdesstab och värn­pliktskontor anses betydelsefullt främst för personalredovisningen inom för­svarsmakten och det operativa krigsförbereddsearbetet.

Försvarels dataceniral ser vissa administrativa fördelar med nuvarande lokalisering i Norrland men förordar inte något alternativ, Östersunds kom­mun förordar i första hand oförändrad verksamhet i Östersund,

Alternativ 1 vilket innebär all planering och personalredovisning finns i Boden och Östersund medan inskrivningen i Norrland koncentreras till Umeå förordas av mlUtärbefdIhavarna i Övre och Nedre Norrlands militärom­råden, försvarets forskningsanstah, försvarets sjukvårdsstyrelse och Sveriges psy­kologförbund. Överbefälhavaren, chefen för försvarsstaben och chefen för armén motsätter sig inle detta alternativ. Bodens kommun väljer allernaliv 1 i andra hand. Jämtlands läns landsting hemställer att allernaliv I inle görs lill föremål för beslut.

Överbefälhavaren, chefen for försvarsstaben, chefen för armén. Bodens kom­mun, Norrbottens läns landsting, Statsanställdas förbund och Plutonsofficers­förbundet förordar alternativ 4, dvs. fullständiga värnpliktskonlor med både personalredovisning och inskrivning i Boden och Östersund. Jämtlands läns landsting och Östersunds kommun förordar delta allernaliv i andra hand. Försvarels sjukvårdsstyrelse anser att alternativ 4 kan vara väl så lämpligt som alternativ 1 under förutsättning att de av berörda landsting och kom­muner gjorda uträsidserna beiräffande samverkan och engaKemang rörande personal och lokaler kan infrias. Sveriges läkarförbund kan acceptera att värn­pliktsverkels verksamhel förläggs till Boden och Östersund. Försvarets forsk­ningsanstalt anser det mindre lämpligt att förlägga prövningsverksamheten till både Boden och Östersund.

Umeå kommun och Umeå universitet förordar alternativ 6, dvs. ell för hela Norrland gemensamt värnpliktskonlor i Umeå som svarar för såväl personalredovisning som inskrivning. Västerbottens läns landsllng anser att inskrivningsprövningarna för hela Norrland bör ske i Umeå. Delta motiveras bl, a, av alt delar av arbetsmedicinska institutet och försvarets forsknings­anstalt skall förläggas till Umeå. Alternativ 6 förkastas helt av Bodens kom­mun.

Sveriges läkarförbund anser att en förläggning av verksamheten i Nordand till Umeå är att föredra om endast värnpliktsverket och inle kommuner.

Prop. 1975/76: 143

18

landsting m. fl, ansvarar för verksamheien,

Östersunds kommun och Svenska officersförbundet anser all beslul om värnpliktsverkets organisation i Norrland inte bör fattas innan resultaten från vissa utredningar - främst försvarsmaktens ledningsulredning - fö­religger.

Militärbefölhavaren Jör Övre Norrlands militärområde, Umeå kommun, Västerbottens läns landsting, Östersunds kommun, Jämtlands läns landsting. Bo­dens kommun och Norrbottens läns landsting har förklarat sig beredda att med­verka till att lösa lokal-och personalfrågor.

Resursbehov ni. m.

Enligt direktiven borde värnpliktsverket kunna minska sina kostnader med 5 "ii . Överbefälhavaren anser all de av värnpliktsverket redovisade beräkning­arna i vissa avseenden kan diskuteras. Chefen förförsvarsstaben föreslär alter­nativa sätt all beräkna koslnadsbesparingarna men motsätter sig inle de utgångsvärden värnpliklsverkel har använt. Chefen för armén biträder försla­get all minska antalet värnpliktiga vid värnpliktsverket men anseratt det är fel­aktigt alt räkna del minskade antalet värnpliktiga som en kostnadsminskning för värnpliktsverket. En sådan reducering innebär inte någon minskning av det totala antalet värnpliktiga. Kostnaderna för dessa värnpliktiga börenligt armé­chefen liksom i dag redovisas av armén. Inte heller överbefälhavaren anseratt uteblivna kostnader för värnpliktiga vid värnpliktsverket innebär någon bespa­ring för försvarsmakten. Yltedigare åtgärder kan bli nödvändiga att vidta om verksamheien vid värnpliktsverket skall bedrivas lill 5 ' n lägre kostnader för försvarsmakten. Samtidigt betonasdock betydelsen av värnpliklsverkets verk­samhet. Militärbefälhavaren för Östra militärområdet anser del angeläget all värnpliktsverket tillförs nödvändiga resurser.

Bodens kommun framhåller alt värnpliktsverket i alternativ 4 inte har beaktat alla faktorer, bl. a. konsekvenserna av samverkan med landsting och kommuner. Enligt Umeå kommun har för lilen hänsyn tagits till de ekonomiska vinsterna i allernaliv 6. Jämtlands läns landsting anser all eko­nomiska överväganden har spelat alltför stor roll beträffande inskrivnings­verksamheten i Norriand. Lokaliseringspoliliska aspekter bör tillmätas minst lika stor betydelse. Norrbottens läns landsting anser alt resekostnaderna inte kan uteslutas vid kosinadsjämförelser mellan olika allernaliv som har skett i förslaget.

Försvarets datacentral noterar bl. a. alt kostnaderna för en terminalförbindel­se mellan värnpliktsverkets huvudkonlorochcenlralensdatamaskinerinte har tagits med i kostnadsberäkningarna.

Försvarets sjiikvårdssiyrelse anser att kostnaderna för läkarlöner kan vara för lågl beräknade. Denna uppfattning delas av överbefälhavaren.

Prop. 1975/76: 143

19

Genomförande

Svenska officersförbundet, PluioiisofficersfÖrbundet och Väsierboiicns läns landsting instämmer i värnpliktsverkets förslag beträffande tidpunkten för genomförande av omorganisationen.

F7. Värnpliktsverket

1974/75        Ulgifl 1975/76       Anslag 1976/77        Förslag

39 231 000 37 245 000 43 260 000

Kostnader och meddsbehov (1 000-ial kr.)

Primäruppdrag m, m.

1974/75

1975/76

1976/77

Planerat

Utfall

Planerat

Värnplikts­verket

Föredra­ganden

Värnpliktsverket: All­män ledning och för-bandsverksamhet

34 190

39 231

37 245

42 648

43 260

Kostnader

34190

39 231

37 245

42 648

43 260

Tillkommer:

Medgiven prisreglering

+ 6 325

-

-

-

-

Medelsbehov

40 515

39 231

37 245

42 648

43 260

Personal

Antal

1974/75

1975/76

Ber

ä

knad 

ä

ndring

1976/7-

Planerat

Ulfall

Planerat

V

ä

rnplikts- F

ö

redra-

verket

ganden

Milit

ä

r personal Regementsofncerare Kompaniofflcerare Plulonsofficerare

39 24 10

38 22 10

41

25 10

+52    

+52 -22

Civilmilit

ä

r lursonal 

Ö

vrig personal

Pensionerad milit

ä

r

5

4

5

-5

Deialjor-ganisaiion och f

ö

rdel­ning enligt regeringens best

ä

mman de

personal i arvodes-tj

ä

nsl

Regementsofficerare Kompaniofiicerare

13

3

13

3

12 3

-123 -123

Prop. 1975/76: 143

20

Antal

1974/75

1975/76     Beräknad ändring

1976/77

Planerat     Utfall        Planerat     Värnplikts-  Föredra-

verket

ganden

Civil personal'

Handläggande personal

29

33

29

+6

Övrig personal

165

158

161

-9

Deltidsanställd

personal

103

106

103

-14

391

387

389

-15

-16

' Inkl, 35 personer utöver personalförteckning,

2 Sammanlagt minskar anlalel militära tjänster med 9 (jfr not 3)

3] personalförteckningen finns 16 tjänster för regementsofficer och 16 tjänster för

kompaniofficer. Vakanserna har fyllts med civil personal.

Budgetåret    1974/75

Värnpliktsverket anger i sin årsredovisning för budgetåret 1974/75 att fasta rutinerförplaneringsverksamheten successivt harinförts. Delta har bl. a. posi­tivt påverkat planeringen av den regionala förbandsomsätlningen. Personal­planeringssystemet har utvecklats som planerat.

Personalredovisningenharunderbudgelårelfungerattillfredsställande. Ar­betsmetoder och rutiner harensats. Tidigare eftersläpning i krigsplaceringsar-betet härtill stor del inhämtats. En ny rutin för krigsplacering med datamaskin har utarbetats och prövats.

En förbättrad rutin för att bevaka enskilda värnpliklsärenden har införts. Vidare har handläggningsruli nerna för dessa ärenden setts över och förenk lats. Åtgärder har vidtagits för att förbättra informationen till enskilda.

Åtgärder har vidtagits för all minska den manuella hanteringen vid del­givning av registerinnehåll enligl datalagen.

Inskrivningarna har kunnat genomföras planenligt. Arbete har pågått med att förbättra klassifikations-, krav- och kunskapsredovisningssyslemen.

Databehandling och administration har fungerat tillfredsställande. Sy­stem- och programanpassning i samband med övergång till nytt befattnings-typkravregisler och införande av urvalsgrupper har genomförts beiräffande inskrivningsrutinerna. Marinens övergång till värnpliktsverkets redovis­ningssystem har genomförts.

Budgetåret    1975/76

Under budgetåret har resultaten av översynen av värnpliklsverkets or­ganisation redovisats för regeringen. Förberedelser kommer att vidtas för att genomföra de i slutrapporten föreslagna åtgärderna.

Huvudkontoret kommer alt omlokaliseras till Karlstad under budgetåret.

Prop. 1975/76: 143

21

Förberedelser för omlokaliseringen pågår.

Den fortsatta utvecklingen av dalamaskinstödda rutiner kommer att in­riktas mol alt utnyttja befintlig information för all minska del manuella arbetet. Antalet delgivningsärenden till följd av den nya dalalagen tenderar alt öka och kräver fortsatt uppmärksamhet.

Budgetåret    1976/77

Värnpliktsverket

Förändringar i förhållande till budgetåret 1975/76 motiverar värnplikts­verket på följande sätt,

A, Pris- och löneomräkning

Pris- och löneomräkningen innebär alt kostnaderna ökar med 3 587 000 kr,

B, Förändringar enligl Kungl, Maj:is/regeringens beslul

1.   Merkostnaderna till följd av omlokalisering av huvudkontoret och

Bergslagens inskrivningscentral uppgår till 2 586 000 kr,

2,   Kungl, Maj:t/regeringen har i särskilda beslut medgett inrättande av

två tjänster (+ 123 000 kr,),

C, Uppgiftsförändringar

Förändringarna med anledning av översynen (-218 000 kr,) beräknas enligl följande,

-21800 000 kr,

+21 549 000 kr,

+

56 000 kr.

-1-

120 000 kr,

-

780 000 kr.

-

160 000 kr,

+

150 000 kr,

_

50 000 kr.

-

325 000 kr.

-

358 000 kr.

+

200 000 kr.

+

760 000 kr.

+

60 000 kr.

+

250 000 kr.

+

90 000 kr.

389 tjänster dras in 357 tjänsler inrättas

1 tjänst inrättas för personaktsarkivet

2  tjänster behålls vid medicinalpersonaldelaljen

17 arvodestjänster behålls

3 tjänster hålls vakanta i Norriand

3 tjänster behålls övergångsvis vid dataavdel­ningarna vid Södra och Östra värnpliktskontoren och Nedre Nordands värnpliktskontor

1 tjänst vid dataavdelningen vid Övre Norriands värnpliktskonlor hålls t, v, vakant Värnpliktsförmåner minskar Materiel och tjänster minskar Personalutveckling

Löner till övergångsvis kvarstående personal Säve depå Terminalutrustning Resor och traktamenten

Prop.1975/76: 143

22

D. Alternativ O

Eflersonn pågående översyn av värnpliklsverkel vänlas innebära bespa­ringar i storleksordningen 5 % har något särskilt nollalternaiiv inte redovi­sats.

Föredraganden

1 april 1973 uppdrog Kungl. Maj:l åt värnpliktsverket att i samarbete med försvarets rationaliseringsinstitut se över värnpliktsverkels organisation. En delrapport överarbetet övedämnades i augusti 1974. Slutrapporten redovisades i september 1975 efter att ha remissbehandlats.

Värnpliktsverket är f n. centralt organ för inskrivning och personalredovis­ning inom försvarsmakten, I enlighet med den uppfattning som värnpliklsver­kel och flertalet remissinsianser har redovisat anserjag att verket bör vara en under regeringen direkt lydande förvaltningsmyndighet för inskrivning och personalredovisning.

Värnpliklsverkel föreslår att verkels nuvarande uppgifter lämnas oföränd­rade och att verket liksom tidigare skall vara program- och produktionsmyn­dighet för delprogrammet Värnpliklsverkel och fackmyndighet för facket per­sonalredovisning. Verksamheten föreslås bli indelad i tre internprogram, näm-ligen planering, redovisning och inskrivning. Dessutom föreslås att gemen­samma stödfunktioner t, v, betraktas som ett internprogram. Internprogram­men bör motsvaras av enheter i organisationen. Jag delar värnpliktsverkets uppfattning alt den föreslagna organisationsstrukturen ger vissa effektivitets­vinster i förhållande till nuvarande organisation och tillstyrker därför förslaget,

Verksamheien föreslås ledas av en verkschef, Föratt leda huvudkontorets verksamhel bör enligt värnpliktsverket en särskild chefsbefattning inrättas, Enligl min mening är del osäkert vilka effekter omorganisationen kommer att få på verksamheien i huvudkontoret. Jag är därför inte beredd all tillstyrka den förslagna chefstjänsten.

Redan 1964 års inskrivnings- och personalredovisningsutredning föreslog att inskrivning och personalredovisning skulle ledas av en central personal­förvaltning. Regionalt skulle inskrivning och personalförvaltning ske inom varje militärområde. För alt bl, a. begränsa kostnaderna inrättades endast tre värnpliktskontor och tre inskrivningscentraler. Kontoren skulle i princip om­fatta två militärområden som lillsammans skulle bilda ett inskrivningsområ­de, Enligl värnpliklsverkel har denna organisation visai sig vara mindre ratio­nell. En förstärkning av inskrivningscentralerna har blivit nödvändig och dessa har i realiteten fungerat som värnpliktskonlor. Värnpliktsverket före­slår därför att nuvarande inskrivningscentraler jämställs med värnpliklskon­toren och i likhet med dessa lyder direkl under chefen för värnpliktsverket. Som en följd av detta bör benämningen på inskrivningscenlralerna ändras till värnpliktskonlor och inskrivningsområdena få gränser som stämmer överens

Prop. 1975/76: 143

23

med militärområdenas. Flertalet remissinstanser stöder den föreslagna regio­nala organisationen.

För att uppnå en funktionell organisation bör enligt min mening inskriv-ningscenlralernas lydnadsförhållanden ändras. Trots all verksamheien vid de regionala enheterna liksom tidigare kommer alt ha olika omfattning tillstyr­ker jag således värnpliklsverkets förslag beträffande den regionala organisa­tionen med undantag för inskrivningsorganisationen i Norrland till vilken jag återkommer i det följande. Detta innebäratt benämningen på inskrivningscen­lralerna ändras till värnpliktskontor och att anlalel inskrivningsområden utö­kas lill sex. Inskrivningsområdena (år samma gränser som militärområdena.

Den av värnpliklsverkel föreslagna delegeringen av bl. a. beslutanderätten i enskilda värnpliktsärenden tillstyrks av de närmast berörda remissinstan­serna. Enligl min mening leder en ökad delegering lill bl. a. en snabbare handläggning av de enskilda ärendena. Jag ansluter mig därför till förslaget men förutsätter att chefen för värnpliktsverket noggrant följer verksamheten och förbehåller sig rätten att fatta beslut i anstånds- och befrielseärenden som är av principiell betydelse eller i övrigi av slor vikt. Nuvarande enhetlighet i be­dömningen (är inte heller födoras.

Försvarets sjukvårdsstyrelse och försvarets forskningsnanstalt biträder f. n. värnpliktsverket i medicinskaoch psykologiska frågor. Dessa myndigheter och Sveriges psykologförbund stöder förslaget att medicin- och psykologifacken bör fåegna företrädare i huvudkontoret. Innan det har klariagts om personal för dessa uppgifter kan föras över från försvarets sjukvårdsstyrelse och försvarets forskningsanstalt eller om de måste hämlasfrån annat håll ärjag inte beredd att ta ställning till behovet av tiänster för detta ändamål.

Enligt värnpliktsverket bör en särskild funktion för beredning av enskilda värnpliklsärenden tillkomma. Ävenjag anseratt en sådan funktion bör inrättas för att verket skall kunna ge bättre service åt allmänheten och de inskrivnings­skyldiga.

1 enlighet med direktiven föreslås all ell för värnpliktsverket, försvarels sjukvårdsstyrelse och försvarets forskningsanstalt gemensamt centralt per­sonaktsarkiv för läkarhandlingar, skärmbildshandlingar och psykologiska prövningshandlingar skall inrättas och föriäggas lill Karistad. Jag föreslår att arkivet benämns centralt läkarhandlingsarkiv och lokaliseras till Kadstad.

Beträffande föreslagen avveckling av den särskilda medicinalpersonaldelal­jen vid värnpliklsverkelshuvudkonlor och organisalionslillhörighelen för ma­rinens iruppregislerfinnsdet enligt min mening ännu inte tillräckligt underlag för beslul. 1 likhet med överbefälhavaren anserjag dock att verket bör sträva efter en enhetlig redovisning av personalen och undvika all skapa eller behålla särskilda rutiner för små personalgrupper.

Värnpliktsverket föreslår en ökad satsning på personalutveckling. De flesta remissinstanserna stöder detta förslag. Jag förutsätter all behovet av personal­utveckling inom värnpliktsverket kommer att tillgodoses i samma utsträck­ning som inom den övriga statsförvaltningen. Resursbehovet för ändamålet

Prop.1975/76: 143

24

bör behandlas i samband med de årliga budgetprövningarna.

Beträffande verksamheien i Norrland har värnpliktsverket föreslagit att re­ducerade värnpliktskonlor skall organiseras i Boden och Östersund och att in­skrivning för hela Norriand skall ske vid en gemensam inskrivningscentral i Umeå.

Ett flertal remissinstanser anser att ett nära samarbete mellan militärområ-desslab, landsting, kommun och resp. värnpliktskontor är av stor betydelse. Av tre närmare utredda organisationsalternativ har förslaget om ett för hela Norrland gemensamt värnpliktskonlor, inkl, inskrivningscentral i Umeå, förordats endast av Umeå kommun, Umeå universitet och Västerbot­tens läns landsting. Alternativet är det ekonomiskt mest fördelaktiga men in­nebär vissa nackdelar genom minskade möjligheter till samverkan mellan värnpliktskontor och militärområdesstab i såväl Boden som Östersund, Det är också ogynnsamt för nu anställd personal i Norrland, Jag kan därför inte förorda detta alternativ.

Fullständiga värnplikiskontor med såväl personalredovisning som inskriv­ning i Boden och Östersund medför enligt värnpliktsverket fördelar beträf­fande samverkan, anställnings- och reseförhållanden, Värnpliklsverkel har dock, främst av ekonomiska skäl, inte ansett sig kunna välja detta alternativ.

Flera remissinstanser förordar fullständiga värnpliktskontor och ungefär lika många förordar reducerade värnpliktskontor i Boden och Östersund med gemensam inskrivningscentral i Umeå.

Enligt min mening är det av stor vikt all kostnadsminskningar uppnås vid omorganisationer inom försvarsmakten. Värnpliktsverkets förslag till organi­sation i Norriand tillfredsställer delta krav. Vid val av alternativ måste emel­lertid i delta fall enligt min meningstor betydelse tillmätas lokaliseringspolilis­ka skäl, samarbelsmöjligheler mellan värnpliktskontor och militärområdes-stab,de inskrivningsskyldigas reseförhållanden och personalens anställnings­förhållanden. Mot denna bakgrund förordar jag alternativet med fullständiga värnpliktskontor med såväl personal redovisning som inskrivning i Boden och Östersund trots all del i ekonomiskt hänseende är mindre fördelaktigt än redu­cerade värnpliktskonlor med gemensam inskrivningscentral i Umeå.

Överbefälhavaren, chefen för försvarsstaben och chefen för armén anser att det kan diskuteras om värnpliktsverket med sitt förslag uppnår de redovisade kostnadsminskningarna om 5,75 "h. Det kan dock konstateras att betydande besparingar i fråga om personal och värnpliktiga har kunnat åstadkommas. Även i övrigt har kostnaderna begränsats. Trots detta torde en ökad effektivitet i verksamheten komma att uppnås. Mot denna bakgrund kan jag därför i hu­vudsak acceptera förslagen även från kostnadssynpunkt.

En förutsättning för att uppnå redovisade personalminskningar m. m. är bl. a. all maskinella hjälpmedel utnyttjas i större utsträckning. Sådana hjälp­medel bör därför tillföras i huvudsak i enlighet med värnpliktsverkets förslag. Föratt möjliggöra den föreslagna delegeringenav beslutanderätten i ärenden om anstånd med och befrielse från värnpliktstjänstgöring måste värnpliktsla-

Prop. 1975/76: 143

25

gen ändras. Även vissa andra författningsändringar behövs föratt genomföra den nya organisationen. Jag avser all i annal sammanhang la upp frågan om dessa ändringar.

Den nya organisationen bör införas successivt från den I juli 1976 i sam­band med huvudkontorets omlokalisering till Karistad, Förändringarna bör genomföras med hänsyn till de lokala och personella förutsättningarna. Jag förutsätter att personalminskningarna genomförs efter hand genom naturlig avgång eller genom omplacering i samråd med försvarets personalnämnd och berörda pesonalorganisationer. Jag räknar med att organisationsförändringar­na kommeratt vara helt genomförda i slutet av programplaneperioden. Delege­ring av anstånds- och befrielseärenden bör kunna påbörjas den 1 juli 1976.

Det bör ankomma på regeringen att beslula om och vidta de övergångsåt­gärder och åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra de föreslagna änd­ringarna av värnpliktsverkets organisation.

Idedelaranställnings-ocharbelsvillkorärförhandlingsfrågoravserjagaUge statens avtalsverk det förhandlingsuppdrag som behövs.

Förutom de förändringar som motiveras av översynen har jag inle något att erinra mol den inriktning av verksamheten som värnpliktsverket har föresla­git i programplanen.

Min beräkning av det totala medelsbehovet framgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen all

1,

godkänna de riktlinjer för värnpliktsverketsorganisation som jag har förordat,

2,

bemyndiga regeringen alt vidta de övergångsåtgärder som be­hövs för att genomföra förslagen och som inte innebärändringar i värnpliktslagen(1941:967),

3,

till Värnpliktsverket för budgetåren 1976/77anvisaell förslagsan­slag av 43 260 000 kr.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.