Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 34 1974

Prop. 1974:34

Nr 34

Kungl. Majrts proposition angående anslag för budgetåret 1974/75 till byggnadsarbeten m. m. inom utbildningsdepartementets verk­samhetsområde; given den 8 mars 1974.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå riksdagen all bi­falla de förslag om vilkas avlålande till riksdagen föredragande departe­mentschefen hemställt.

CARL GUSTAF

BERTIL[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ett investeringsanslag av 210 milj. kr. för byggnadsarbeten inom utbUdningsdepartementets område. Medelsför­brukningen för verksamheten under innevarande och nästa budgetår beräknas till sammanlagt ca 430 milj. kr.

Medel tas upp för bl. a. ombyggnad av lokaler i Stockholms slott för livrustkammaren, nybyggnad för högre utbildning i Vä.xjö, nybyggnad för restaurang m. m. inom Chalmersområdet och nybyggnad för kemi, etapp 

II, 

i Göteborg samt nybyggnad för högre utbildning, etapp 

II, 

i Örebro. Vidare beräknas medel för fortsatt utbyggnad för högskolan i Luleå.

För inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. före­slås en niedelsanvisning av 75 milj. kr.

I propositionen behandlas ett förslag till utbyggnadsplan för Skepps-och Kastellholmarna i Stockholm avgivet av 1969 års Skeppsholmsut-redning. Vidare anges vissa riktlinjer för den fortsatta lokal- och ut­rustningsplaneringen inom kulturområdet.

1    Riksdagen 1974.    1 saml.    Nr 34

Prop. 1974: 34

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av Halland i statsrådet den 8 mars 1974.

Närvarande: Slatsministem[REDACTED_EFTERNAMN], minislem för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för UtbUdningsdepartementet statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler efter gemensam berednuig med statsrådets övriga ledamöter fråga om anslag för budgetåret 1974175 till byggnadsarbeten m. m. inom utbild­ningsdepartementets verksamhetsområde och anför.

I prop. 1974: 1 (bU. 10 s. 470 och 354) har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budget­året 1974/75 beräkna

till Byggnadsarbeten inom utbUdningsdepartementets verksamhetsom­råde ett investeringsanslag av 210 milj. kr.;

tUl Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. ett reservationsanslag av 75 milj. kr.

Jag anhåller all nu få ta upp dessa frågor.

Prop. 1974: 34

Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde

1972/73 Utgift'       209 719 289

Behålhimgi

20 740 493

1973/74 Anslag2      202 102 000 1974/75 Förslag      210 000000

1 Anslagen Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål, Byggnadsarbeten vid

specialskolan m. m. och Byggnadsarbeten vid universiteten m. m.

2 Anslagen Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål och Byggnadsarbeten

vid universiteten m. m.

Delta investcringsanslag, som fr. o. m. budgetåret 1974/75 ersätter an­slagen Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål. Byggnadsarbeten vid specialskolan m. m. och Byggnadsarbeten vid universiteten m. ra., avser byggnadsarbeten inom de delar av sektorerna utbildning, forskning och kultur med undantag för verksamheten vid Sveriges Radio som finansieras inom VIII:e huvudtiteln och där byggnadsstyrelsen har an­svar för lokalförsörjningen.

Jag har 1 prop. 1974: 28 anmält mina förslag till Kungl. Maj:t med anledning av vad kulturrådet och 1965 års musei- och utställningssak-kunna (MUS 65) föreslagit i sina betänkanden (SOU 1972: 66) Ny kulturpolitik och (SOU 1973:5) Museerna. Några av de frågor som aktuahscrats av vad utredningarna föreslagit bör anmälas i detta sam­manhang.

1965 års musei- och utställningssakkunniga

MUS 65 har i betänkandet Museerna sammanfattat planeringsläget vad gäller lokalförsörjningen för de museer där byggnadsstyrelsen har ansvaret för lokalförsörjningen. MUS 65 konstaterar bl. a. att det före­ligger ett uppdämt behov av genomgripande förbättringar i fråga om de statliga museernas lokalförsörjning. Utredningen redovisar att bygg­nadsstyrelsen har utfört en långtgående planering för hur dessa behov skall tillgodoses. Styrelsen har därvid funnit del nödvändigt att i form av en detaljerad plan för investeringarna lämna underlag för Kungl. Maj:ts prioritering och styrning av resursinsatserna. För de berörda museernas del skulle ett realiserande av museernas nuvarande planer och på grundval av dessa upprättade byggnadsprogram medföra inves­teringar i Storleksordningen 150 milj. kr. I dessa planer ingår enligt utredningen förslag till åtgärder av två slag, nämligen dels sådana som syftar till alt genom enbart lokalförbättringar effektivisera den nuva­rande verksamheten, dels sådana som sammanhänger med en ökad

1*    Riksdagen 1974.    Isaml.    Nr 34

Prop. 1974: 34

4

ambitionsnivå som för att realiseras inte endast kräver ökade lokal­resurser utan även ökade resurser i form av personal, omkostnadsanslag, etc. Då här föreligger ett heterogent komplex av krav och önskemål konstaterar utredningen att en prioritering som innebär enbart en rangordning mellan de olika museerna inte kan genomföras.

Den långsiktiga planering som efterlysts av byggnadsstyrelsen behöver utföras i samarbete mellan byggnadsstyrelsen och elt organ med samlad översikt över de statliga museemas verksamhet.

Planeringsfrågorna inom den statliga museisektorn har behandlats av några av de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet. Bygg­nadsstyrelsen anför all utredningens skisser till en utbyggnad av museisektorn redovisar snarare ett resursbehov än en genomarbetad utbyggnadsplan. Om ett sammanhållet organ på central nivå skapas kan dock detta inom senare beslutade ramar göra prioriteringar och utarbeta åtgärdsprogram för hur utredningens intentioner skall förverk­ligas. Statskontoret understryker kravet på en långsiktig och konsekvent lokalplanering och föreslår i likhet med teater- och musikrådet att för­utsättningarna prövas för en för museerna samordnad lokalplanering inom ramen för en särskild lokal- och utrustningsprogramkommitté (LUP-kommitté), förslagsvis knuten till det föreslagna statens kulturråd. Kulturrådet menar att det nya kulturrådet bör kunna göra viktiga in­satser genom att i samråd med byggnadsstyrelsen utarbeta underlag i frågor som rör de statliga museernas lokalförsörjning. Med hänsyn till de stora anspråk som finns blir prioriteringen mellan projekten särskilt betydelsefull.

1969 års Skeppsholmsutrednlng

1969 års Skeppsholmsutrednlng (Fö 1970: 18) har i april 1972 över­lämnat betänkandet (Ds Fö 1972: 1) med samma namn.

Med utgångspunkt i tidigare principskiss 1959 års Skeppsholms-utrednings betänkande (SOU 1966: 27) Skeppsholmens framtida använd­ning för Skepps- och Kastellhohnarnas användning sedan marinen i huvudsak flyttat från holmarna har utredningen upprättat en utbygg­nadsplan för dessa. Holmarna skall enligt utredningens direktiv »an­vändas för i huvudsak kulturella och konstnärliga ändamål samt för turism och fritidsverksamhet».

Syftet med den utbyggnadsplan som utredningen lagt fram är att ge långsiktiga rikthnjer för holmarnas disposition. Dessa riktiinjer har ut­formats med utgångspunkt i att den kulturmiljö som Skepps- och Kas­tellholmarna utgör skall tas till vara samtidigt som holmarna bör för­vandlas liU en levande stadsdel med kulturell inriktning allt under beaktande av de pietelskrav som holmarnas historia, läge, natur och bebyggelse ställer upp. Planarbetet har i första hand inriktats på att redovisa huvudprinciper för den framtida dispositionen av mark, bygg-

Prop. 1974: 34

5

nåder och anläggningar i syfte att ge underlag för bl. a. fortsatt besluts­fattande. Utredningen framhåller särskilt att man därvid inte funnit det vara vare sig möjligt eller eftersträvansvärt att på varje enskild punkt presentera slutliga ställningstaganden. I de fall där olika alternativ enligt utredningen ansetts tänkbara bör del i stäUet finnas utrymme för en kontinuerlig omprövning av planförslagets detaljer.

Målsättningen för utredningen har varit att ge de kulturinstitutioner som vunnit hävd på Skeppsholmen tillräckliga expansionsmöjligheter, att liUföra holmarna sådana verksamheter som genom ett differentierat innehåll kan bidra liU att berika holmamas karaktär av kultur- och rekreationsområde samt all ge vidgat utrymme för spontana aktiviteter utanför de etablerade institutionernas ram.

Vissa förslag har åskådliggjorts av utredningen bl. a. i form av en dis­positionsplan för holmarna. Denna är inle alt se som ett förslag lUl slutlig utformning av nybyggnader och nyanläggningar.

Kartor över dels nuvarande, dels av utredningen föreslagen dispo­sition av bebyggelsen på holmarna torde få återges som bilaga 1 till statsrådsprotokollet i detta ärende. Utredningens förslag för de olika verksamheterna på holmarna är i korthet följande.

Museer

Förutom de museer som i dag finns på Skeppsholmen, nämhgen modema museet, östasiatiska museet samt Sveriges arkitekturmuseum föreslår utredningen alt nationalmuseets konslhanlverksavdelning för­läggs dit. Utredningen innehåller förslag till utvidgade lokaler för dessa museer.

U tbUdningsinstitutioner

Utbildningsinstitutionerna på Skeppsholmen representeras i dag av konsthögskolan samt av nordiska institutet för samhällsplanering. Ut­rednmgen förordar att en av konstnärsutbildningssakkunniga föreslagen designhögskola förläggs till ön.

För konst- och designhögskolorna föreslås omfattande nybyggnader på varvsområdet på Skeppsholmens nordöstra sida.

Annan kultureU verksamhet

F. n. pågår en försöksverksamhet i Skeppsholmskyrkan bl. a. med syfte all göra denna till en mötesplats för det kyrkliga och profana kulturlivet. Utredningen förordar alt försöksverksamheten fortsätter. Vidare föreslår utredningen alt regionmusiken i Stockholm förläggs till holmarna.

Inom Stockholms kommun pågår f. n. utredningar om förutsättningar­na för att ordna ateljéer och verkstäder för konstnärer på varvsområdel.

Prop. 1974: 34

6

Rekreation och fritid

Ulbyggnadsplanen syftar till alt med bevarande av den nuvarande nalurmUjön tillskapa grönytor och uterum som medger en mera varie­rad användning av holmarnas friylor än f. n.

En ca 10 000 m stor sammanhängande grönyta för olika frilufIs-aktiviteter föreslås bli anordnad på området mellan Långa raden och Södra brobänken på Skeppsholmens sydväslsida. För ulomhusevenemang kommer även en nyanlagd gård saml planen framför moderna museet att slå till förfogande.

Utrednmgen förordar att en av kasernbyggnaderna byggs om till vandrarhem.

Utredningens förslag kommer att medföra en ökad publiktillström­ning tiU holmarna. Utrednmgen har redovisat förslag om hur de därigenom ökade kraven på publikservice skall tillgodoses.

Trafik

Utredningen föreslår att trafikförhållandena på holmarna saneras. Skeppsholmen bör tillföras kollektiva kommunikationer för att tiUgäng-lighoten skall ökas och den enskilda biltrafikens rörelsemönster bör sam­tidigt begränsas radikalt.

I ulbyggnadsplanen föreslås all huvuddelen av holmarnas parkerings­platser anordnas på varvsområdel. Parkeringen skall kunna nås genom en tunnel under Skeppsholmskyrkan.

Wasamuseet

Stockholms kommun har hos byggnadsstyrelsen föreslagit att Wasa­museet förläggs till Skeppsholmen. Med hänsyn till bl. a. den planerade Wasahallens volym samt till Wasamuseets Irafikalstrande effekter av­styrker utredningen all delta förläggs till Skeppsholmen.

Framtida handläggning av Skeppsholmens utbyggnad

Utredningen har bedrivits i samarbete med en av Stockholms kommun utsedd samarbetsgrapp för Skeppsholmen.

Betänkandet får ses som elt principprogram i översiktlig form för Skepps- och Kastellholmamas framtida disposition. Genomförandel av den föreslagna vilaliseringen av holmarna som ett kultur- och rekrea-lionscentrum bör enligt utredningen ses som en för staten och Stock­holms kommun gemensam angelägenhet. Den samordning av plane­ringsinsatser mellan dessa parter som redan uppnåtts vid arbetet med utbyggnadsplanen bör gälla som riktlinje även för den fortsatta detalj­planeringen. Efter remissbehandling av utbyggnadsplanen bör denna därför överlämnas till byggnadsstyrelsen som har att i samarbete med kommunen fullfölja planeringen av Skepps- och Kastellholmamas fram­tida disposition.

Prop. 1974: 34

7

Remissyttrandena

Över utredningen har, efter remiss, yttranden avgetts av överbefäl­havaren (ÖB), chefen för marinen (CM), fortifikationsförvaltningen (FortF), byggnadsstyrelsen, kammarkollegiet, statskontoret, sjöfartssty­relsen, riksantikvarieämbetet (RAÄ), universitetskanslersämbetet som överlämnat yttrande från universitetet i Stockholm LUP-kommittén fär Stockholm, utrustningsnämnden för universitet och högskolor, na­tionalmuseum med östasiatiska museet, statens sjöhistoriska museum, Konstakademien, nordiska institutet för samhällsplanering, länsstyrelsen i Stockholms län, Stockholms kommun, Stockholms läns landsting, dom­kapitlet i Stockholm, organisationskommittén för regionmusiken, orga­nisationskommittén för högre musikutbildning som överlämnat ytt­rande från musikhögskolan i Stockholm konstnärsutbildningssakkun­niga (KUS), MUS 65 samt Jacobs församling.

Vidare har yttranden avgetts av Svenska turistföreningen (STF), Stif­telsen Sveriges arkitekturmuseum. Stiftelsen Birkagården, Svenska kyr­kans kulturinstitut och Skeppsholmens byalag.

Härutöver har Sveriges arkitekters riksförbund (SAR) ooh Skepps­holmens båtklubb inkommit med skrivelser med anledning av utred­ningens förslag.

De av remissorganen framförda synpunkterna har varit av två slag, dels sådana som hänför sig tiU av utredningen föreslagna huvudprinciper för dispositionen av holmarna, dels sådana som berör detaljer i utred­ningens förslag. Jag skall i detta sammanhang endast redovisa sådana synpunkter som berör huvudprinciperna, dvs. utredningens aUmänna målsättning, förslagel till verksamhetsplan och fysisk plan samt den fortsalla handläggningen av Skeppsholmsutredningens förslag. Förslag till åtgärder med anledning av förslaget vad gäller Skeppsholmskyrkan kommer att anmälas för Kungl. Maj:l i annat sammanhang.

AUmän målsättning

KUS, nationalmuseet samt STF ansluter sig till den av utredningen angivna målsättningen. Skeppsholmens byalag anser att förslaget kan läggas till grund för omdaningen av miljön på holmarna. Även Stock­holms kommun anser alt förslaget, med vissa undantag, bör kunna ligga tUl grund för den fortsatta planeringen av området. MUS 65 kon­staterar all utredningen vall alt låta miljöaspekterna bli bestämmande för graden av utnyttjandet av holmarna och anser att de framlagda förslagen väl motsvarar målet att få till stånd ett levande centmm för kulturverksamhet.

SAR delar utredningens uppfattning men finner det angelägel att undvika en koncentration av en och samma verksamhelstyp till holmar­na. Liknande uppfattningar framförs av nordiska institutet för sam­hällsplanering och Stockholms läns Icmdsting. Institutet pekar på den

Prop. 1974: 34

8

segregation och ensidighet i mUjön som en koncentration av institutio­ner inom miljögestaltningens område innebär och den stimulans som sådana institutioner skulle kunna ge andra områden i Stockholmsregio­nen och landet i övrigt. Institutet menar att utredningen borde ställt sig mer positiv till andra verksamheter om man önskar ett mera differentie­rat innehåll i verksamheten på holmarna. Landstinget anser att en viss försiktighet och återhållsamhet bör gälla vad avser en förläggning av utbildning inom kultursektorn och konstnärsateljéer till holmarna. En ensidig inriktning på en viss typ av institutioner kan innebära att Skeppsholmen uvecklas tiU cn kulturell ö i inte enbart positiv bemär­kelse. Landstinget finner vidare att åtgärder för att öka verksamheten hos publika inrättningar på holmarna är att föredra framför åtgärder som leder till en ökning av antalet icke-publika institutioner och inrätt­ningar där. Liknande tankegångar framförs av Sveriges arkitekturmu­seum som diskuterar konflikten i målsättningen att samtidigt bevara holmarnas miljö och vitalisera verksamheten där. En minskning av' publikunderlaget minskar enligt museet samtidigt underlaget för den koUektiva trafikförsörjningen och därmed även besöksfrekvensen på holmarna.

Enligt RAÄ bör den planering som sker för holmarna i första hand vara en bevarandeplanering där målet är att finna lämphga funktioner för byggnaderna med ett minimum av ombyggnadsålgärder samt att säkerstäUa den yttre miljön. Enligt ämbetet synes utredningens förslag i huvudsak uppfylla kraven på en första etapp i denna bevarandeplane­ring.

Verksamhetsplan

Flertalet remissinstanser är med dc undantag jag tidigare berört posi­tiva till utredningens förslag till vilka verksamheter som skall beredas plats på holmarna. Ett stort antal detaljerade synpunkter angående dispositionen av olika byggnader samt ordningen för genomförandet av utredningens förslag förs fram. Jag skall i delta sammanhang endast ta upp frågor om den framtida mUitära verksamheten på holmarna och om bostäder där. Enligt utredningens direktiv skall vissa byggnader på holmarna disponeras för försvaret även i framliden. Vissa av de övriga byggnader som i dag disponeras av försvaret skall genom Kungil. Maj:ts beslut den 6 maj 1970 t. v. hyresfritt få disponeras av försvaret. Flertalet av dessa berörs av utredningens förslag. ÖB, CM, och FortF har ett flertal erinringar mot förslagen i dessa delar. Erinringarna berör dels lidplanen för försvarets avflyttning från de övergångsvis disponerade byggnaderna, dels den framlida användningen av f. d. sjökrigsskolan (byggnad nr 32). De mUitära remissorganen föreslår att denna byggnad tas in bland de byggnader som permanent får disponeras för mihtära ändamål. Enligl ÖB och FortF pågår en prövning av möjligheterna att föriägga försvarshögskolan till Skeppsholmen och då i första hand till

Prop. 1974: 34

9

amiralitetshuset (byggnad nr 18). En sådan förläggning skuUe kräva ytterhgare lokaler utanför amiralitetshuset varvid f. d. sjökrigsskolan skuHe vara lämplig. CM och FortF motsätter sig att salutbalteriet vid entrén till Skeppsholmen avlägsnas i enlighet med utredningens förslag. CM anför också att marinen även i fortsättningen bör ha en viss hem­ortsrätt på Skepps- och Kastellholmarna.

Bostäder finns i dag bl. a. på Kastellholmen och i östra boställshusel på Skeppsholmen. Utredningen föreslår alt dessa bibehålls. Vidare finns ett antal enstaka bostadslägenheter i de övriga byggnaderna på Skepps­holmen. Utredningen föreslår alt dessa senare bostäder avvecklas. Läns­styrelsen anser att ett mycket begränsat antal bostäder för t. ex. funk­tionärer och studerande vid institutioner på holmarna bör upplåtas inom området.

Stockholms domkapitel och Jacobs församling föreslår all det s. k. prästbostället på Skeppsholmen, vilkel i utredningens förslag föreslås bli använt som fotomuseum bibehålls som bostad. Församlingen föreslår att prästboställel i framtiden upplåts åt någon kyrklig befattningshava­re i den församling som i framtiden utrustas med huvudmannafunktio­ner för Skeppsholmskyrkan. Skeppsholmens byalag anser all ev. lediga lägenheter på Kastellholmen bör upplåtas till innehavarna av de bostä­der på Skeppsholmen som enligt utredningens förslag skall avvecklas.

Stockholms kommun anför att holmarna erbjuder en utmärkt bo­stadsmiljö för alla kategorier människor. Kommunen menar därför all frågan om bosläder på Skeppsholmen inte bör bli föremål för beslut enhgt utredningens förslag. Då viss UtbUdningsverksamhet bedrivs i stat­lig regi anser kommunen att man bör överväga att göra de nu befint­liga lägenheterna till elevhem för dem som studerar på Skeppsholmen. En sådan ordning skulle innebära en snabb genomströmning av hyres­gäster. Många skulle på del sättet få uppleva privilegiet att bo på Skeppsholmen utan någon risk för att dessa bostadsområden efter hand skulle komma att domineras av vissa privilegierade medborgargrupper.

Fysisk plan

Utredrungen har som utgångspunkt för sitt förslag till fysisk plan angivit alt holmarnas nuvarande karaktär skall beslå saml all vart och ett av de enskilda elementen i denna mUjö skall respekteras och vårdas med varsamt handlag. Denna utgångspunkt har inte föranlett några erinringar från remissorganens sida.

RAÄ framhåller att holmarnas miljökvaliteter är så höga att rivningar i syfte att höja dessa med få undantag måste te sig meningslösa. Äm­betet anser det vara en naturlig och värdefull principlösning att alla nybyggnader är koncentrerade till del gamla varvsområdet. Den i ut­redningen redovisade nybyggnadsvolymen bör enligl ämbetet betraktas som ett maximiallernativ som helsl inte bör komma till utförande. Lik-

Prop. 1974: 34

10

nande synpunkter anförs av SAR och Konstakademien Enligt SAR är en undersökning av möjligheterna att i ökad omfattning använda befint­liga byggnader väl motiverad. Även MUS 65 ifrågasätter om inle en långt större återhållsamhet beträffande föreslagna rivningar varit befo­gad i ett läge där utredningen valt alt låta miljöaspekterna bli bestäm-nande synpunkter anförs av SAR och Konstakademien. Enligt SAR är mande för graden och arten av holmarnas bevarande. Från olika re­missinstanser framförs skilda önskemål om bevarande av ett flertal byggnader.

Enligl byggnadsstyrelsen har reduktioner i ett av programmen som legat till grund för uppbyggnadsplanen medfört att de till rivning före­slagna arrestbyggnaden (nr 14) och kasern LV (nr 17) tills vidare kan bi­behållas. Vidare biträder byggnadsstyrelsen ett förslag från FortF att krut- och fosforhusen (nr 206 och 207) på Kastellholmen återförs till försvarets fastighetsfond och bevaras. Styrelsen anför vidare all Konst­akademien under hand uttalat sig för att en lösning av konsthögskolans lokalfrågor i görligaste mån baseras på en återanvändning av befintliga byggnader på Skeppsholmen varvid tidigare angivna programkrav torde kunna omprövas. Styrelsen anser det väsentligt all i samråd med aka­demien utreda elt sådant alternativ innan ställning tas till en utbyggnad av konsthögskolans lokaler på Skeppsholmen.

Framtida handläggning av Skeppsholmens utbyggnad

För ett genomförande av utredningens förslag krävs bl. a. ett sam­arbete mellan staten och Stockholms kommun i ett flertal frågor som t. ex. underhåll av gator och parkområden och upplåtelse av vissa fastigheter. Holmarna är inte heller stadsplanelagda.

Stockholms kommun redovisar att kommunstyrelsen genom beslut den 31 januari 1973 bl. a. beslutat dels att uppdra ät den tidigare tiU­satta arbetsgruppen för planering av Skeppsholmens framtida använd­ning, vilken samarbetat med Skeppsholmsutredningen, att medverka i det fortsatta planeringsarbetet, dels att överlämna sitt remissvar över Skeppsholmsutredningen till förhandlingskommissionen för handlägg­ning av vissa aktuella markuppgörelser mellan kronan och kommunen som underlag för kommande förhandlingar med' kronan.

Anslagsförslag m. m.

Från byggnadsstyrelsen och tekniska högskolans i Stockholm bygg­nadskommitté föreligger framställningar om investeringsanslag för bud­getåret 1974/75. Vidare har styrelsen successivt redovisat projekterings-handlingar m. m. för aktuella byggnadsobjekl.

Jag viU först erinra om de principer som gäller för handläggningen av ärenden rörande byggnadsverksamheten under detta anslag.

Prop. 1974: 34

11

För varje uiuversitetsort finns en lokal- och ulrustningsprogramkom-mitté (LUP-kommitté) med uppgift all utarbeta lokal- och utrustnings­program för flertalet högskolor på orten. Kommittéerna för Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg utarbetar motsvarande program även för de tre berörda fUialorterna, dvs. resp. Örebro, Växjö och Karlstad. Genom beslut den 29 juni 1970 tillkallades en LUP-kommitté för Linköping. Organisationskommittéerna för högre teknisk utbildning och forskning i övre Norrland saml för högre musikutbildning har motsvarande upp­gifter för resp. utbildning och forskning i Luleå samt högre musUcut-bildning utanför Stockholm. Programunderlag för bl. a. lärarhögsko­lorna och specialskolan utarbetas av skolöverstyrelsen. Den år 1969 tillkallade universitelsreslaurangkommitlén skall bl. a. upprätta lokal­program för sådana restauranglokaler, i anslutning liU universitet och högskolor m. m., som skall uppföras av staten. För huvuddelen av de myndigheler och institutioner som inle innefattas av verksamheten hos de nämnda kommittéerna utarbetar byggnadsstyrelsen lokalprogram.

När ett lokalprogram färdigställts överlämnas det liU byggnadssty­relsen som på grundval av lokalprogrammet i samråd med den myn­dighet som utarbetat detta upprättar ett byggnadsprogram. Detta inne­håller bl. a. förslag liU byggnadsobjeklels placering och allmänna ut­formning saml en uppskattning av kostnadema och en beräknad lid-plan för objektet.

Kungl. Maj:t lämnar efter prövning av byggnadsprogrammet i regel ett uppdrag alt utarbeta förslags- eller huvudhandhngar för objektet. När handlingar har färdigstäUts på vilka en tillförlitlig kostnadsberäk­ning kan grundas begärs normalt medel av riksdagen för byggnadsob­jektet. En närmare redogörelse för denna handläggningsordning läm­nas i en tryckt promemoria, benämnd Handläggning av statiiga bygg­nadsärenden (Finansdepartementet 1968). Kungl. Maj:t har den 

II 

april 1969 uppdragit åt byggnadsstyrelsen alt t. v. bedriva försöksverksamhet med lotalentreprenad. Inom ramen för denna försöksverksamhet kan del bli aktuellt all begära medel av riksdagen för vissa byggnadsobjekt på grundval av en kostnadsuppskattning av underlaget för lolalentrepre-naden.

I min följande redogörelse för de byggnadsobjekt som är aktueUa för nästa budgetår tar jag sålunda i regel inle upp sådana objekt för vilka projekteringen ännu inle nått del stadium då enligl nämnda hand­läggningsordning redovisnuig för riksdagen bör ske. Jag kommer inte heller alt särskilt behandla sådana objekt som tidigare redovisats för riksdagen och för vUka kostnadsramama föreslås antingen bh uppförda med oförändrade eller sänkta belopp eller bli höjda endast med hänsyn liU den allmänna byggnadskoslnadsslegrmgen. För liden den 1 april 1972 den 1 april 1973 beräknar styrelsen denna koslnadsstegring tiU 8,5 %. Kostnaderna redovisas i del följande i prislägel den 1 april 1973 om inle annan prisnivå anges.

1**    Riksdagen 1974.    Isaml.    Nr 34

Prop. 1974: 34

12

Stockholm

Försörjningsåtgärder inom Frescatiområdet. För översiktlig planlägg­ning och för anslutningsavgifter får resp. 1,5 milj. kr. och 1,3 mUj. kr. tas i anspråk.

För övriga åtgärder finns en kostnadsram av 24 095 000 kr. i pris­läget den 1 april 1972, vilkel motsvaras av 24 450 000 kr. i prislägel den 1 april 1973. Kungl. Maj:t uppdrog den 29 juni 1973 av syssel­sättningsskäl åt byggnadsstyrelsen att utföra en gångväg mellan södra tunnelbaneuppgången och nybyggnaderna inom Frescatiområdet inom en kostnadsram av 200 000 kr. Nämnda belopp motsvaras av 215 000 kr. i prislägel den 1 april 1973. Styrelsen föreslår att en kostnadsram av (24 450 000 + 215 000 =) 24 665 000 kr. för övriga åtgärder förs upp i investeringsplanen.

Försörjningsåtgärder inom karolinska institutets område. För över­siktlig planläggning och för anslutningsavgifter får resp. 690 000 kr. och 700 000 kr. las i anspråk.

För övriga åtgärder finns en kostnadsram av 4 595 000 kr. i pris­lägel den 1 april 1972, vilket motsvaras av 4 675 000 kr. i prisläget den 1 april 1973. Kungl. Maj:t uppdrog den 29 juni 1973 av syssel-sällningsskäl åt byggnadsstyrelsen all inom en kostnadsram av 1,5 mUj. kr. utföra arbeten för förstärkning av distributionssystem el för värmeförsörjning vid karolinska institutet. Nämnda belopp motsvaras av 1630 000 kr. i prislägel den 1 april 1973. Styrelsen föreslår all kostnadsramen för övriga åtgärder förs upp med ett belopp av (4 675 000 -I- 1 630 000 =) 6 305 000 kr.

Nybyggnad för elevbostäder vid Tomtebodaskolan. Byggnadsstyrelsen har den 8 oktober 1973 redovisat förslag tiU utbyggnadsplan för elev­bostäder vid specialskolan för synskadade elever vid Tomteboda i Solna. Förslagel syftar till att en mer normal bostadsmiljö skall kunna erbjudas eleverna och avser 10 marklägenheter för vardera 56 elever i radhus inom norra delen av skolområdet. Skolans elever bor f. n. i rum i sko­lans huvudbyggnader i direkt anslutning tiU skollokalema. Byggnads­styrelsen avser alt senare studera den fortsatta användningen av de nuvarande bostadsutrymmena. Styrelsen uppskattar kostnaderna för ny­byggnaden till 2,9 milj. kr.

Ombyggnad för livrustkammaren. Byggnadsstyrelsen har den 13 de­cember 1972 redovisat förslagshandlingar för en ombyggnad av lokaler i Stockholms slott för livrustkammaren. Förslaget till ombyggnad inne­bär all lokaler i slottets södra och östra längor samt södra flygel ställs i ordning för den del av livrustkammaren som f. n. är inrymd i Nordiska museels byggnad på Djurgården i Stockholm.

Kostnaderna för ombyggnaden beräknas till 8 950 000 kr. i prisläget den 1 april 1972. Av dessa kostnader hänför sig 1 000 000 kr. till grund-

Prop. 1974:34

13

förstärkning m. m. av slottet och 600 000 kr. för iordningställande av nya lokaler för husgerådskammaren som f. n. utnyttjar delar av de lo­kaler som berörs av ombyggnaden.

Uppsala

Nybyggnad för icke-laborativa instUutioner. I investeringsplanen har för nybyggnaden förts upp en preliminärt beräknad kostnadsram av 47 mUj. kr. i prisläget den 1 april 1972 (prop. 1973: 61 s. 6 och 16).

Sedan byggnadsstyrelsen den 23 oktober 1973 överlämnat bygg­handlingar för objektet uppdrog Kungl. Maj:t den 23 november 1973 ål styrelsen att utföra nybyggnaden, som omfattar en rumsyla av 16 250 m-. Kostnaderna för nybyggnaden med tUlhörande försörjnings-åtgärder beräknas till 47 milj. kr. Styrelsen räknar med all byggnaden kan vara färdig i januari 1976.

Växjö

Nybyggnad för högre utbildning. Kungl. Maj:t uppdrog den 18 maj 1973 ål byggnadsstyrelsen att projektera nybyggnad för högre utbUd­ning i Växjö t. o. m. bygghandlingar. Enligl beslutet skulle nybyggnaden omfatta lokaler för verksamheten vid universitetsfilialen i Växjö med en programyla exkl. kappmm m. m. av högst 3 300 m saml härutöver lokaler för erforderlig reslaurangservice.

Byggnadsstyrelsen har den 21 januari 1974 redovisat kompletterade förslagshandlingar för nybyggnaden. Av redovisningen framgår all nybyggnaden inkl. reslauranglokaler om 225 platser beräknas få en rumsyta av 4 760 m.

I gällande investeringsplan för universiteten m. m. finns uppförd en preliminärt beräknad kostnadsram av 2 mih. kr. i prisläget den 1 aprU 1972 för försörjningsålgärder (jfr prop. 1972: 28 s. 14). Byggnadssty­relsen beräknar nu kostnaderna för försörjningsålgärder inkl. anslut­ningsavgifter tiU 2,5 mih. kr. saml kostnaderna för byggnadsarbetena till 12,6 milj. kr. Arbetena beräknas kunna påbörjas i september 1974.

Lund/Malmö

Om- och tUlbyggnad för lärarhögskolan. En redogörelse för objektet har lämnats senast i prop. 1973: 61 (s. 7). I gällande investeringsplan för universiteten m. m. är uppförd en kostnadsram av 33 350 000 kr. i prisläget den 1 april 1972, vilket motsvaras av 35 700 000 kr. i prislägel den 1 april 1973. Ramen avser nybyggnad av fyra av de sammanlagt sex husdelar som enligt tidigare planering skuUe byggas i anslutning lUl lärarhögskolan i Malmö. Denna planering har skett med utgångspunkt i all lärarhögskolan skulle disponera lokaler med en programyta av högst 19 000 m". Med anledning av den minskade intagningen av elever till lärarhögskolorna uppdrog Kungl. Maj:t den 18 maj 1973 åt skol-

Prop. 1974: 34

14

överstyrelsen att upprätta ett reviderat lokalprogram för vissa lärarhög­skolor. Skolöverstyrelsen har överlämnat ett sådant reviderat lokalpro­gram för lärarhögskolan i Malmö lUl byggnadsstyrelsen. Med utgångs­punkt i det nya lokalprogrammet har byggnadsstyrelsen den II decem­ber 1973 redovisat ett förslag liU reviderad kostnadsram för objektet.

Byggnadsstyrelsen föreslår att lärarhögskolan får disponera lokaler i om- och tillbyggnaden med en programyla av 17 745 m Förslaget innebär att två av de planerade sex husdelarna i tillbyggnaden inte be­höver ulföras. För de utförda delarna kan kostnadsramen sänkas till 30 500 000 kr. För ombyggnaden av äldre lokaler i lärarhögskolan saml för de omdispositioner av de nybyggda delarna som är betingade av all två husdelar inte kommer alt ulföras beräknar byggnadsstyrelsen kost­naden till resp. 1 600 000 kr. och 700 000 kr., varför en kostnadsram av (30 500 000 -F 1 600 000 -h 700 000 =) 32 800 000 kr. bör föras upp i investeringsplanen.

Giiteborg

Försörjningsåtgärder inom Chalmers tekniska högskola. För över­siktlig planläggning och för anslutningsavgifter får resp. 1,3 milj. kr. och 2 milj. kr. las i anspråk.

För övriga åtgärder finns en kostnadsram av 10175 000 kr. i pris­läget den 1 aprU 1972. Härav har byggnadsstyrelsen slutredovisat ett delobjekl till en kostnad av 183 000 kr. Resterande belopp, dvs. (10175 000 183 000 =) 9 992 000 kr., motsvaras av 10 250 000 kr. i prislägel den 1 april 1973.

Forskningslaboratorium inom medicinarområdet. I gällande inves­terings-, inrednings- och utrustningsplaner finns för delta objekt upp­förda kostnadsramar enligl följande sammanställning.

Investermgsram (prisläge 1973-04-01)    ...... 

5 295 000 kr.

Inredningsram   ....................................... 

800 000 kr.

Utmslningsram.......................................... 

750 000 kr.

Summa

6 845 000 kr.

En redogörelse för nybyggnaden har lämnats senast i prop. 1971: 35 (s. 21).

Genom beslut den 11 febmari 1972 medgav Kungl. Maj:l att i gäl­lande investerings-, inrednings- och utrustningsplaner uppförda kostnads­ramar för nybyggnaden får belastas med högre belopp än vad som an­givils i resp. plan, dock all den sammanlagda belastningen av nämnda kostnadsramar inte får överstiga summan av de tre ramama. Styrelsen, LUP-kommittén och utmstningsnämnden för universitetet och högskolor föreslår nu alt ramarna omfördelas enligt följande sammanställning.

Prop. 1974:34

15

Investeringsram     ................................... 

6 050 000 kr.:

Inredningsram   ....................................... 

400 000 kr.

Utrustningsram......................................... 

.. 

495 000 kr.

Summa

6 945 000 kr.

Skillnaden (6 945 000 6 845 000 =) 100 000 kr. mellan summan av de tidigare och de nu föreslagna ramama hänför sig tiU de prisök­ningar på inredning och utrustning som inträffat sedan ramarna upp­fördes.

Nybyggnad för lärarhögskolan m. m. För objektet har en kostnads­ram av 68 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972 förts upp i gällande investeringsplan för universiteten m. m. (prop. 1973:61 s. 8). Kungl. Maj:t uppdrog den 13 september 1973 åt byggnadsstyrelsen att utföra vissa anläggningar för parkering och ulomhusidroll inom denna ram. Som jag tidigare anfört vid redovisningen av om- och tillbyggnad för lärarhögskolan i Malmö pågår en översyn av lokalprogrammen för vissa lärarhögskolor. Denna översyn kan komma att leda lUl vissa omdispo­sitioner av nybyggnaden.

Byggnadsstyrelsen har funnit all kostnadsramen för nybyggnaden kan sänkas till 65 mUj. kr. exkl. kostnaderna för de omdispositioner som kan bh aktuella med anledning av den pågående översynen av lokalpro­grammet. I avvaktan på att detta arbete slutförs föreslår byggnadsstyrel­sen att kostnadsramen för objektet förs upp med ett belopp av 65 milj. kr.

Nybyggnad för restaurang inom Chalmersområdet. Genom beslut den 24 september 1971 uppdrog Kungl. Maj:t ål byggnadsstyrelsen att projektera nybyggnad för restauranglokaler m. m. inom Chalmers­området. Projektet skulle avse dels en av studentkåren med anlitande av bl. a. lånefonden för studentkåriokaler i samråd med byggnads­styrelsen utförd ombyggnad av del nuvarande kårhuset, dels en av staten utförd nybyggnad för restauranglokaler m. m. Lokalema i det befintiiga kårhuset och nybyggnaden borde omfatta studentkårlokaler med en programyta exkl. kapprum m. m. av högst 2 000 m" samt restauranglokaler om sammanlagt 1 170 platser. Sedan byggnadsstyrelsen i en promemoria den 22 september 1972 redovisat förslag tUl fördelning av lokaler mellan de båda byggnaderna uppdrog Kungl. Maj:t med hänsyn till de redovisade kostnaderna för de föreslagna arbetena den 24 november 1972 åt styrelsen att redovisa möjligheterna all med mer begränsade nyinvesteringar tUlgodose behovet av restaurangplatser inom området. Antalet restaurangplatser i anslutning till kårhuset borde utökas till sammanlagt 700800, varvid skulle fömtsättas all nu befint­liga serveringar utanför kårhuset skulle behållas t. v.

På grundval av del av byggnadsstyrelsen i en promemoria den 19 juni 1973 redovisade arbetet uppdrog Kungl. Maj:t den 13 september 1973

Prop. 1974: 34

16

ål styrelsen att t. o. m. bygghandlingar projektera dels nybyggnad för matsal och kök, dels i samråd med studentkåren ombyggnad av nuvarande kårhus för kafé och studentkårlokaler. Därvid angavs alt summan av statens utgifter för mark- och nybyggnadsarbeten samt lån till studentkåren ur lånefonden för studentkårlokaler skall begränsas till högst 7,1 milj. kr. enhgt prislägel den 1 april 1972.

Enligl byggnadsstyrelsen motsvaras den angivna kostnadsramen av 7,7 mUj. kr. i prislägel den 1 april 1973. Styrelsen räknar med att bygg­nadsarbetena skall kunna påbörjas i febmari 1975 och föreslår alt en kostnadsram motsvarande hela del angivna beloppet t. v. förs upp i in­vesteringsplanen. Slutiigt skaU dock endast kostnaderna för nybyggnads­delen belasta detta anslag.

Karlstad

Nybyggnad för universitetsfilialen och lärarhögskolan. Den kostnads­ram av 37 950 000 kr. i prislägel den 1 april 1972 som finns uppförd för objektet i investeringsplanen är beräknad bl. a. med utgångspunkt i att en särskUd byggnad för restaurang- och kårlokaler skall uppföras i anslutning tiU nybyggnaden. Kostnadema för dessa lokaler innefattas i investeringsramen (prop. 1972: 28 s. 9).

Dessa lokaler har mot bakgrund av den minskade lärarutbildningsor­ganisationen i stället kunnat inrymmas i huvudbyggnaden. Med hänsyn till främst denna ändrade förläggning kan kostnadsramen för objektet sänkas liU 33 mUj. kr.

Örebro

Försörjningsåtgärder. För översiktlig planläggning får 600 000 kr. tas i anspråk. För anslutningsavgifter erfordras enligt byggnadsstyrelsen 1,3 milj. kr.

I gällande investeringsplan är uppförd en kostnadsram av 8,6 milj. kr. för övriga åtgärder (prop. 1973: 61 s. 9 och 14). Av nämnda belopp avsåg 6,6 milj. kr. hittills beslutade åtgärder. Byggnadsstyrelsen beräknar nu kostnadema för beslutade åtgärder. till 5,6 milj. kr. Kostnadema för försörjningsålgärder i samband med andra etappen av nybyggnaden för högre utbildning i Örebro beräknar styrelsen till 4,4 milj. kr. Styrelsen föreslår således en kostnadsram av (5,6 -I- 4,4 =) 10 milj. kr. för övriga åtgärder.

Nybyggnad för högre utbildning, etapp 

II. 

I prop. 1973: 61 (s. 9) lämnades redogörelse för detta byggnadsobjekl. Byggnadsstyrelsen har den 4 januari 1974 redovisat kompletterade förslagshandlingar. Ny­byggnaden omfattar ca 11 500 m rumsyta, varav ca 1 200 m utgör

Prop. 1974: 34

17

reslauranglokaler med 300 mat- och kaféplatser samt ca 10 300 m lo­kaler för icke-laborativa institutioner vid universitetsfilialen, lokaler för socialhögskolan, teoretiska ämnen vid gymnastik- och idrottshögsko­lan, bibliotek samt administration. Enhgt byggnadsstyrelsen bör en kostnadsram av 26 milj. kr. föras upp i gällande investeringsplan. Sty­relsen räknar med att byggnadsarbetena kan sältas igång under våren 1974.

Umeå

Försörjningsåtgärder. För översiktlig planläggning och för anslutnings­avgifter får resp. 1,5 mUj. kr. och 1 milj. kr las i anspråk.

För övriga åtgärder är en kostnadsram av 15 750 000 kr. i prisläget den 1 april 1972 uppförd i gällande investeringsplan. Härav har bygg­nadsstyrelsen slutredovisat ett delobjekt till en kostnad av 167 000 kr. Resterande belopp, dvs. (15 750 000 167 000 =) 15 583 000 kr., mot­svaras av 16 200 000 kr. i prislägel den 1 april 1973.

Luleå

Försörjningsåtgärder. I gällande investeringsplan är uppförd en kost­nadsram av 175 000 kr. för översiktlig planläggning. I anslutning till den fortsatta utbyggnaden för högskolan har en bearbetning av utbyggnads­planen varit nödvändig. Styrelsen föreslår därför att ramen höjs till 400 000 kr.

För anslutningsavgifter och övriga åtgärder finns en kostnadsram av 6 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972 (prop. 1972: 130 bil. 6 s. 44). Styrelsen föreslår alt ramen höjs till 9 mih. kr. Nämnda belopp avser beräknad medelsförbrukning t. o. m. etapp VII av nybyggnaderna för högskolan.

Nybyggnader för högskolan. Verksamheten vid högskolan i Luleå på­börjades år 1971, då 50 studerande logs in på den maskintekniska ut­bildningshnjen. Enligt statsmaktemas beslut skall intagningskapaciteten vid derma utbildningslinje successivt öka till 200 läsåret 1975/76 (prop. 1971: 59, UbU 1971: 17, rskr 1971: 174). Den geoteknologiska utbUd­ningslinjen startade höstterminen 1972 med 50 studerande. Intagnings-kapaciteten skaU successivt byggas ul till 100 nybörjarplatser läsåret 1975/76 (prop. 1972; 37, UbU 1972: 23, rskr 1972: 173).

I prop. 1973:61 (s. 11) och 1973:85 (bU. 6 s. 29) redogjordes för nybyggnaderna för högskolan. Byggnadsstyrelsen har den 21 januari 1974 redovisat reviderad kostnadsberäkning för etapperna I

VI 

och syslemhandlingar för etapp VII.

De två första etapperna, som omfattar 4 000 m rumsyta, utfördes av Luleå kommun. I ett av Kungl. Maj:t den 31 augusti 1972 godkänt avtal har föreskrivits att särskild överenskommelse skall träffas om er-

Prop. 1974: 34

18

sättning grundad på produktionskostnaden för nämnda etapper. I avvaktan på slutlig överenskommelse medgav Kungl. Maj:t den 26 januari 1973 alt byggnadsstyrelsen fick utbetala å conto högst 9 milj. kr. Enligt styrelsen har kommunen nu redovisat en slulkostnad av 10 950 000 kr.

Etapp III omfattar 7 500 m mmsyta och togs i bruk hösttermmen 1973. Styrelsen beräknar kostnadema för etappen liU 18,5 milj. kr.

Etapp

IV 

omfattar 2 900 m mmsyta och etapperna V och 

VI 

sammanlagt 8 620 m rumsyta. Etappema är under utförande.

Etapperna

IV 

och V kommer all tas i bruk till höstterminen 1974 och etapp 

VI 

tiU vårterminen 1975. Styrelsen har kostnadsberäknat etapperna tiU resp. 8 500 000 kr., 13 550 000 kr. och 17 500 000 kr.

Enligt syslemhandlingama omfattar etapp VII 2 120 m programyla exkl. kapprum etc. och 2 470 m mmsyta. Styrelsen beräknar kostnadema för etappen till 8,5 milj. kr. Enligt styrelsen är det av produktionstekniska skäl fördelaktigt att påbörja byggnadsarbetena redan under våren 1974.

Styrelsen föreslår att i gällande inveslermgsplan förs upp en kostnads­ram av sammanlagt (10 950 000 + 18 500 000 4- 8 500 000 -f 13 550 000 -I- 17 500 000 -t- 8 500 000 =) 77 500 000 kr. för etapperna IVII av nybyggnaderna.

Departementschefen

Vid min anmälan av proposition angående den statliga kulturpolitiken (prop. 1974: 28) anförde jag bl. a. att ett beredningsorgan för lokal­frågor bör knytas till del föreslagna statens kulturråd. Eftersom in­vesteringsfrågor för bl. a. statiiga museer. Operan och Dramatiska tea­tern berör detta anslag bör kulurrådels roll vid beredningen av dessa frågor behandlas i detta sammanhang.

MUS 65 har i betänkandet Museerna pekat på behovet av investe­ringar i lokaler för de statliga museema. Som jag redovisat i det före­gående har statskontoret saml teater- och musikrådet föreslagit att för­utsättningarna prövas för en för dessa museer samordnad lokalplanering inom ramen för en särskild lokal- och utrustningsprogramkommitté (LUP-kommitté), förslagsvis knuten till det föreslagna statens kulturråd. Enligt mina förslag i propositionen om den statliga kulturpolitiken kommer de statliga museerna att ingå i statens kulturråds ansvars­område. Jag förordar att rådet också får ansvaret för att upprätta lokal- och utruslningsprogram för de statliga museerna, Opran och Dramatiska teatern och de övriga institutioner som Kungl. Maj:l be­slutar saml för all dessa program och förslag till åtgärder med anled­ning därav överlämnas lUl resp. byggnadsstyrelsen och utrustnings-nämnden för vidare handläggning. Dessa uppgifter bör inom rådet handhas   av en särskild lokal- och utrustningsprogramdelegalion som i

Prop. 1974: 34

19

rådets stäUe beslutar i dessa frågor. I den mån andra kulturinslitutioner skaU samlokähseras med museerna och de teatrar som jag här berört bör delegationen vara oförhindrad alt även behandla lokal- och utrust­ningsfrågor för dessa institutioner. Delegationen bör löpande följa de statliga museernas lokalförsörjning. Delegationen bör särskilt beakta de möjligheter tUl samordning av resurserna som betingas av dels all de berörda museerna är förlagda i huvudsak liU en och samma ort, dels de riktlinjer för omorganisation av vissa av museerna som jag föreslagit i annat sammanhang. Delegationen bör också till kulturrådets styrelse överlämna förslag om i viUien ordning de olika museernas lokalfrågor skall lösas.

Delegationen bör även kunna medverka i beredningen av andra lokal-och utruslningsfrågor som kan komma att aktuahsras hos kulturrådet. Som jag redovisat inledningsvis finns inom högskolesektorn sedan år 1964 särskilda LUP-kommittéer för varje större högskoleort. För sam­ordning av kommittéernas arbete finns en samarbetsnämnd samt elt gemensamt sekretariat. Den nu förordade delegationen bör ha en sam­mansättning liknande LUP-kommittéernas. En ledamot av kulturrådets styrelse bör vara ordförande. I delegationen bör förutom särskilda sak­kunniga inom de områden som kommittén har att bevaka byggnadssty­relsen och ulrustningsnämnden för universitet och högskolor vara re­presenterade. I detta sammanhang bör nämnas att utmstningsnämnden enligt Kungl. Maj:ls beslut den 15 februari 1974 har all utrusta de stat­liga kulturinstitutionerna inom utbildningsdepartmentets verksamhels-område samt Operan och Dramatiska teatern. Med hänsyn tUl be­hovet av samverkan med den existerande LUP-organisationen för uni­versitet och högskolor bör en ledamot i delegationen utses efter förslag av den för högskolesektorns LUP-kommittéerna gemensamma samar­betsnämnden (LUP-nämnden). Det ankommer på Kungl. Maj:t att be­sluta i dessa frågor. Till LUP-nämnden är knutna ett antal expert­grupper med uppgift att utreda vissa speciella lokal- och utrustnings-programfrågor av generell karaktär. Den nu föreslagna delegationen bör i förekommande fall kunna anlita dessa expertgrupper. Dele­gationen bör vidare i frågor som har anknytning till universitetsreslau-rangkommitténs arbetsområde kunna överlåta till denna alt utföra upp­gifter som annars ankommer på delegationen.

Jag övergår tiU att behandla Skeppsholmsutredningens förslag. Det förslag till utbyggnadsplan för Skepps- och Kastellholmarna som utred­ningen lagl fram har mötts av en övervägande positiv remissopinion. Som utredningen själv framhåUer bör det finnas utrymme för en kon­tinuerlig omprövning av förslagen i takt med en naturlig förändring av i dag gäUande förutsättningar. Vissa av de verksamheter som utred­ningen föreslår skaU förläggas till holmarna är eller har varit föremål för utredningar till vilka Kungl. Maj:t ännu inle tagit ställning. I ett

1***    Riksdagen 1974.    1 saml.    Nr 34

Prop. 1974: 34

20

par fall innebär av Kungl. Maj:t fattade beslut vissa avsteg från ut­redningens förslag. Kungl. Maj:l har den 13 september 1973 uppdragit åt byggnadsstyrelsen alt utföra en jämfört med utredningens för­slag begränsad om- och tiUbyggnad av moderna museet. Vidare kommer jag att i annat sammanhang föreslå alt byggnadsstyrelsen får i uppdrag att redovisa möjligheterna all inrymma Sveriges arkitek­lurmuseum i Nordiska museets byggnad på Djurgården när livrustkam­maren till vilken jag återkommer senare flyttal därifrån. Även om detaljerna i utredningens förslag sålunda bör prövas bl. a. i samband med den sedvanliga prövningen av varje enskilt byggnadsobjekt, bör dock den målsättning för holmamas framtida användning som kommit till ullryck i förslaget vara vägledande för det fortsatta planeringsarbetet. En naturlig följd av detta arbete kommer att bli alt en del av holmarnas militära karaktär försvinner. Jag viU i detta sammanhang peka på vad några remissinstanser anfört om faran i att koncentrera verksamheter av en och samma typ till holmarna. Jag finner dessa synpunkter be­aktansvärda. Vid det fortsatta planeringsarbetet bör möjligheten prö­vas att till holmarna förlägga andra verksamheter än sådana med mi­litär eller kulturell anknytning. Bl. a. av detta skäl är jag efter sam­råd med chefen för försvarsdepartementet f. n. inte beredd alt före­slå någon ändring av Kungl. Maj:ls beslut den 6 maj 1970 om vilka byggnader som permanent skaU behållas av försvaret. När del gäller de övriga byggnader som försvaret i dag disponerar ankommer det på Kungl. Maj:l att, med hänsyn till vad som framkommer i det fortsatta planeringsarbetet, besluta om den tidpunkt dä försvarets disposition av dessa byggnader skail upphöra.

Med hänvisning till vad som anförts av bl.a. riksantikvarieämbetet och byggnadsstyrelsen vill jag särskilt betona vikten av att lokalförsörj­ningen för de institutioner som i framtiden skall finnas på holmarna i görligaste mån baseras på ett fortsatt utnyttjande av befinthga bygg­nader.

Utredningen har föreslagit att befintiiga bostäder på Skeppsholmen utom de i östra bostäilshuset avvecklas men alt bostäderna på Kas­tellholmen bibehålls. Stockholms konimun och länsstyrelsen i Stock­holms län har förordat att elevbostäder för dem som studerar vid insti­tutioner på Skeppsholmen ordnas på holmarna. Då ett realiserande av delta senare förslag skulle innebära uppenbara risker för alt de som stu­derar på holmarna helt skulle dominera miljön där viU jag inte förorda att sådana elevbostäder anordnas. Jag biträder därför utredningens för­slag i denna del. I detta sammanhang bör påpekas att utredningen före­slagit att en av byggnaderna på Skeppsholmen byggs om till vandrar­hem. Enligt vad jag erfarit utreds för närvarande de ekonomiska förut­sättningarna för detta av kommunens idrottsförvaltning i samråd med Stockholms läns landsting, STF och Stockholms turistlrafikförbund.

Prop. 1974: 34

21

Som jag tidigare redovisat har Stockholms kommun tillsatt en arbetsgmpp för planeringen av Skeppsholmens framtida användning. Kommunen har redovisat att denna grupp, som samarbetat med Skepps­holmsutredningen, fått kommunstyrelsens uppdrag att medverka i det fortsatta planeringsarbetet. Jag avser att i annat sammanhang, dels be­gära Kungl. Maj:ls bemyndigande all tillkalla en arbetsgrupp på den statliga sidan, dels uppdra åt statens förhandlingsnämnd all föra de för­handlingar med kommunen som erfordras för den fortsalla verksam­heten på Skepps- och KasleUholmama.

Mot bakgrund av vad jag anfört bör utredningen och yttrandena över denna överlämnas tUl byggnadstyrelsen. Styrelsens fortsatta plane­ringsarbete bör utföras i samråd med den nämnda statliga arbetsgrup­pen.

Som jag redovisat inledningsvis står medel för statiiga byggnadsarbe­ten inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde innevarande budgetår till förfogande under fyra skilda invesleringsanslag, nämligen anslagen Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål, Radio- och televi­sionshus. Byggnadsarbeten vid universiteten m. m. saml del i riksstaten senast budgetåret 1970/71 uppförda anslaget Byggnadsarbeten vid spe­cialskolan m. m.

Medelsförbrukningen under dessa invesleringsanslag styrs huvudsak­ligen av de under anslagen uppförda investeringsplanerna och de tid­planer som gäUer för de däri upptagna objekten. Jag har funnit del än­damålsenligt alt medlen förs samman under elt gemensamt inveslerings­anslag, dit behållningarna under anslagen vid utgången av budgetåret 1973/74 bör föras. Alltjämt bör dock kostnaderna för byggnadsarbeten vid Sveriges radio bestridas från elt särskilt anslag med hänsyn till de särskUda regler som gäller för finansieringen av dessa investeringar. För alt möjliggöra en förbättrad planering bör två skilda investeringsplaner föras upp under del nya invesleringsanslagel, en avsedd för byggnads­arbeten för UtbUdning och forskning och en avsedd för byggnadsarbeten för kulturändamål m. m. Investeringsplanen för utbildning och forsk­iung bör omfatta samtliga utbildningsanstalter för vilka de tidigare nämnda invesleringsanslagen är avsedda.

I likhet med vad som f. n. är fallet beträffande anslaget tiU byggnads­arbeten vid universiteten m. m. bör årligen en särskUd kostnadsram be­nämnd Diverse objekt föras upp under anslaget och stå tUl Kungl. Maj:ts disposition. Inom denna kostnadsram kan bl. a. smärre objekt utföras och byggnadsobjekl inom gällande utbyggnadsplanér påbörjas då ett snabbi igångsättande är önskvärt (jfr prop. 1971: 35 s. 13).

I samverkan mellan byggnadsstyrelsen' och de organ på nylljarsidan som har övergripande planeringsansvar i frågor som gäller de olika nyltjarnas lokalbehov bör en sådan prioritering av ny- och ombygg-

Prop. 1974: 34

22

nadsobjekl inom de båda sektorerna kunna ulföras alt projekterings­arbetet kan riktas in mol att la fram erforderligt underlag för en på förhand angiven sammanlagd investeringsvolym under skilda budget­år. Denna i en viss investeringsvolym uttryckta riktpunkt får bestäm­mas efter en sammanvägning av redovisade önskemål och allmänna samhällsekonomiska bedömningar. Del bör därvid ankomma på LUP-nämnden att svara för samordningen av nyltjarnas synpunkter inom sektorn utbildning och forskning och på det av mig tidigare (prop. 1974: 28) föreslagna kulturrådet all svara för motsvarande uppgifter inom sektorn kulturändamål m. m. Jag avser att senare denna dag före­slå Kungl. Maj:t alt meddela särskilda budgetdirektiv till byggnadsstyrel­sen m. fl. med denna innebörd. Jag kommer därvid att förorda att myn­digheternas planering för budgetåret 1975/76 skall bedrivas inom vissa angivna ramar för medelsförbrukningen inom var och en av de båda sektorerna. Jag kommer samtidigt att föreslå åtgärder som syftar till alt höja planeringsberedskapen för av konjunkturskäl motiverade tidi­gare- och senareläggningar av arbeten inom dessa sektorer.

Jag viU sluthgen som bakgmnd till mina förslag i del följande nämna alt medelsförbrukningen nästa budgetår för objekt som redan påbörjats eUer som jag tidigare denna dag vid min anmälan av fråga om utgifter på tilläggsstat III till riksstaten för innevarande budgetår (prop. 1974: 85 bil. 7) föreslagit skaU påbörjas kan uppskattas till ca 165 milj. kr. inom sektorn utbUdning och forskning och ca 30 milj. kr. inom sektorn kul­turändamål m. m.

För nästa budgetår har jag gjort upp följande förslag liU investerings­planer (1 OOO-tal kr.).

Byggnadsobjekt

Medelsförbrukning

Kostnadsram

72-04-01       73-04-01

Faktisk -t. o. m. 73-06-30

Beräknad för

73/74

74/75

Bygg-       Färdig-

- start        ställande

är-mSn.    är-mån.

Utbildning och forskning

Stockholm Försörjningsåtgärder inom

Frescatiområdet: Översiktlig planläggning   ....        1 500

Anslutningsavgifter    .         1 300

övriga åtgärder.........       24 095

Försöriningsåtgärder inom

karolinska institutets

område:

översiktlig  planläggning   ....

690

Anslutningsavgifter    . 

700

Övriga åtgärder ........         4 595

Laboratoriebyggnad vid karo­

linska institutet ......       30 565

Nybyggnad   för   tandläkarut-

bUdning     ............       77 000

1500

1300

24 665

1168

1 184

22 691

332

116

1 500

470

68-09 successivt

690

700

6 305

667 651

4 427

23

49

900

978

68-04 successivt

30 820

28 056

2 000

764

68-05       72-08

75 000

31659

25 000

17 000

68-09       75-06

Prop. 1974: 34

23

Byggnadsobjekt

Medelsförbrukning

74/75

Kostnadsram

72-04-01       73-04-01

Beräknad för

Faktisk

-t. o. m.       --- 

73-06-30       73/74

Bygg-       Färdig-

-start        ställande

är-män.    är-män.

75-03

76-05

500

Nybyggnad för kemi mm..      44 420

Ny- och ombyggnad för sek­

tion V  .......................       11475

Utbyggnad av statens biblio­

teksdepå i Bålsta ......         2 525

Markförvärv m m för nybygg­nad för tandläkarutbildning       8 300

Förvärv av Stockholms obser­

vatorium  i Saltsjöbaden   . .

1 000

Om- och tillbyggnad av djur­hus vid karohnska institutet        1 180

Hällsboskolan   .............         5 660

Äsbackaskolan  ............ 

160

Nybyggnad för elevbostäder

vid Tomtebodaskolan            

Uppsala

Försörj ningsåtgärder:

Översiktlig planläggning         

850

Anslutningsavgifter    ...         6 250

Övriga åtgärder     .......         7 500

Nybyggnader på Artillerifältet    132 270

Nybyggnad för icke-laborativa

institutioner     .............       47 000

Linköping Försöriningätgärder:

översiktlig planläggning          

700

Anslutningsavgifter    ... 

2 000

Övriga åtgärder  ..........       11 390

Nybyggnader på Vallaomrädet

för högskolan.............       98 260

lönköping

Om- och tillbyggnad för lärar­

högskolan mm   .........         5 650

Växjö

Försöriningsåtgärder            2 000

Nybyggnad för högre utbild­

ning     ...................... 

Lund/Malmö Försöriningsåtgärder:

översiktlig planläggning        

1 100

Anslutningsavgifter    ...         3 200

övriga åtgärder.............       17 500

Nybyggnad för hygien och

naturvetenskaplig mikrobio­

logi ............................       10 600

Ny-   och    ombyggnader   för

icke-laborativa institutioner

2 000

Om- och tillbyggnad för lärar­

högskolan   ..................       33 350

Göteborg

Försöriningsåtgärder för hu­manistiska faktulteten mm:

Översiktiig planläggning         

350

Anslutningsavgifter    ... 

150

46 670

34 050

10 000

2 620

71-08

73-09

12 550

11 347

1 000

203

70-08

73-12

2 600

1500

1100

73-10

74-09

8 300

7 000

1300

1000

1000

1280

5 610

147

78

5 432

117

1000

178

30

202

73-05 68-02 72-04

74-03

73-09 72-12

75-08 76-01

2400

850

599

251

6 250

2 986

1 700

1564

7 800

2 754

3 000

2 000

successivt

136 000

74 586

25 000

30 000

66-06

47 000

10 000      20 000       74-01

700

2 000

11390

69-06 successivt 69-06       73-01

1000 2 125

618

82

1946

54

8 876        1 500

3 000

94 000      86 780

5 650

300

5 232

118       70-05       72-08

2 500

1000

800

successivt

12 600

5 000

74-09

76-01

1 100

3 200

17 500

1035

2 562

13 573

50 400 500

15 150 500

successivt

11485

526

4 000

6 000

73-11

75-05

2170

2 000

170

72-12

74-01

32 800

16 394

13 000

2 000

72-02

74-08

326 83

24 67

350 150

Prop. 1974: 34

24

Medelsförbrukning

Byggnadsobjekt

Kostnadsram 72-M-Ol       73-04-01

Försörjningsåtgärder inom medicinarområdet:

Översiktlig planläggning         

660

660

Anslutningsavgifter    ... 1       Qf,        ,

Övriga åtgärder  .......... j       >* ""        80

Försöriningsåtgärder inom Chalmers tekniska högskolas område:

Översiktiig planläggning                  1 300        1 300

Anslutningsavgifter   ....         2 000        2 000

Övriga åtgärder............       10175,     10 250

Nybyggnad för fysiska institu­

tionen mm..................       17 800      18 250

Forskningslaboratorium   inom

medicinarområdet    ..         5 020       6 050

Nybyggnad för lärarhögskolan

mm   ..........................       68 000      65 000

Nybyggnad   för  matsal   m m

inom medicinarområdet ...      10 950      10 950

Nybyggnad för kemi, etapp 

II

15 000

Nybyggnad för restaurang in­

om Chahnersområdet 

7 700

Karlstad

Försöriningsåtgärder.....         3 500        3 765

Nybyggnad   för   universitets­filialen  och  lärarhögskolan      37 950      33 000

Örebro Försöriningsåtgärder:

Översiktlig planläggning 

600

600

Anslutningsavgifter    ... 

850

1 300

övriga åtgärder.............         8 600      10 000

Nybyggnad för högre utbild­

ning, etapp n............. 

3 000      26 000

Falun

Ombyggnad m m för lärarhög­

skolan .......................         3 380        3 380

Härnösand

Ombyggnad för lärarhögskolan        3 000        2 900

Östersund

Nybyggnad för socialhög­

skolan .......................         9 775      10 000

Umeå Försöriningsåtgärder:

Översiktlig planläggning                  1500        1500

Anslutningsavgifter   ....         1000        1 000

Övriga åtgärder............       15 750      16 200

Nybyggnad för icke-laborativa

institutioner    ...........       16135      16 400

Luleå Försörjningsåtgärder:

översiktiig planläggning 

175

400

Anslutningsavgifter    ... 1      goOO        9 000

övriga åtgärder............. j

Nybyggnader för högskolan ..      72 430     77 500

Ej slutredovisade objekt, fär-digstäUda före 1972-07-01 ..     553 876    553 037

1459611 1529 454

Beräknad för

Faktisk -t.o.m.

73-06-30

Bygg-       Färdig-

-start

ställande

74/75

73/74

är-män.   är-män.

640

20

6851 5 091

500

500

successivt

1221 1411 6915

79

450

1000

139 500

successivt

17 260

990

68-08

70-04

4 215

1500

100

72-03

73-07

22 993

25 000

15 000

72-03

74-12

1556

6 000 4 000

3 000 7 000

72-11 74-01

74-07 75-10

2 000

75-02

76-03

791

2 000

800

successivt

23 288

7 000

1500

71-12

73-12

568

814

4 963

32

36

500

450 3 000

69-10

75-09

5 000

15 000

74-03

75-06

3 190

190

70-12

72-08

2 691

209

70-06

72-11

6 000

3 000

73-10       74-12

1449

575

8 803

51

425

2 500

1500

successivt

15 701

699.

71-06

72-10

140

200

50

18151 20 567

4100

3 000

successivt

25 000

25 000

72-08

75-09

540 671

2 364

5 000

1055 416

207 701

181 818

Prop. 1974: 34

25

Medelsförbrukning

Byggnadsobjekt

Kosmadsram 72-04-01       73-04-01

Kulturändamål m. m.

Flyttning och ombyggnad av

domkapitelhus i Härnösand        1 530        1 580

Upprustning av Operan,

etapp I och 

II 

............       34 291      37 000

TUlbyggnad av landsarkivet i

Göteborg    ...............         2 650       2 270

Utbyggnad  av  svenskhemmet

Voksenåsen  .............         4 780       5 400

Dramatiska teatern. Ombygg­

nad av målarsalen .... 

750

750

Nybyggnad av museilokaler pä

Julita gård för Nordiska

museet m. m.............. 

.................. 

5 200

Om- och tillbyggnad av mo­

derna museet ........... 

................. 

10 850

Ombyggnad för livrustkamma­

ren  ........................... 

9 700

Ej slutredovisade objekt,

färdigställda före 1972-07-01      15 175      15 175

59 176      87 925 Övrigt

Diverse objekt

(budgetåret 1974/75)                   

10 000

Diverse objekt

(budgetåret 1973/74) .... 10 000 10 000 Diverse objekt

(tidigare budgetår)  ..         9 630       3 350

1 538 417 1 640 729

Erfarenhetsgrundad reducering

av medelsbehovet..... 

Beräknat medelsbehov. 

1 Jfr prop. 1973: 170 (bil. 6 s. 3134).

Faktisk       Beräknad för -t. o. m.

Bygg-      Färdig-

- start

ställande

74/75

73-06 30       73/74

är-män.    är-män.

891

600

89

72-10

73-08

2 295

6 000

20 000

72-06

76-06

399

1 700

171

73-03

74-01

2 500

2 500

74-01

75-03

739

11

72-11

73-04

3 000

2 000

73-12

74-09

2 000

6 000

74-04

75-08

4 000

74-09

76-02

15 071

246

19 395

16 057 4 000

34 760

5 000 5 000

1 140

2 000

100

1075 951

229 758

10208 219 550

226 678

13 386 213 292

I mitt förslag tUl investeringsplan för kulturändamål m. m. har jag i avsaknad av sådant koslnadsunderlag som förutsätts för att objektet skaU kunna anmälas för riksdagen inle fört upp någon kostnadsram för nybyggnad för etnografiska museet. Så snart som elt sådant underlag förehgger avser jag att återkomma till Kungl. Majit med förslag om att arbeten för nybyggnaden skall få påbörjas med anlitande av den under anslaget uppförda kostnadsramen Diverse objekt.

I avvaktan på en slutlig översyn av byggnadsstyrelsens förslag till ombyggnad av lokaler i Stockholms slott för livrustkammaren har jag i investeringsplanen för kulturändamål m. m. fört upp en prehminär kostnadsram för detta objekt. De lokaler som friställs när livrustkam­maren flyttar från Nordiska museets byggnad på Djurgården i Stock­holm torde, förutom utökade lokaler för Nordiska museet, även kunna

Prop. 1974: 34

26

inrymma erforderliga lokaler för Sveriges arkitekturmuseum. Jag av­ser därför all i annat sammanhang föreslå att byggnadsstyrelsen får i uppdrag alt redovisa möjligheten att inrymma arkitekturmuseet i Nor­diska museels byggnad.

I milt förslag till investeringsplan har jag uppfört ändrade kostnads­ramar för om- och tillbyggnad för lärarhögskolan i Malmö samt för nybyggnad för lärarhögskolan m. m. i Mölndal. Jag är dock ännu inte beredd att ta ställning till en slutlig disposition av dessa objekt.

I enlighet med byggnadsstyrelsens förslag har jag preliminärt fört upp en kostnadsram för nybyggnad för restaurang inom Chalmersområdet motsvarande del i beslutet den 13 september 1973 angivna sammanlagda högsta beloppet för statens utgifter för dels nybyggnaden, dels lån liU Chalmers studentkår för ombyggnad av del nuvarande kårhuset. Låne­beloppet kommer all fastställas sedan bygghandlingar redovisats. Jag avser all därefter återkomma tiU Kungl. Maj:l med definitivt förslag till kostnadsram för nybyggnadsdelen av objektet.

I likhet med vad som skett tidigare år har jag i förslaget till investe­ringsplan gjort en på erfarenheten grundad reducering av summan av de beräknade medelsförbrukningarna för de enskilda objekten. På grund­val av mina förslag till investeringsplaner har jag gjort upp följande an­slagsberäkning.

Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.)

Medelstillgäng

Beiräknad  medelsförbrukning

Behållning 1973-07-01  ........        20 740

1973/74

219 550

Anslag för 1973/74 ..............      202 102

1974/75

213 292

Anslag för 1974/75 (förslag)..      210 000

432 842

432 842

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

godkänna de riktlinjer för lokal- och utrustningsplanering inom kulturområdet som jag förordat i del föregående,

2.

godkänna de riktlinjer för den framlida planeringen av Skepps-och Kastellholmarna som jag förordat i del föregående,

3.

till Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementets verk­samhetsområde för budgetåret 1974/75 under statens allmänna fastighetsfond anvisa ett invesleringsanslag av 210 000 000 kr.

Prop. 1974: 34

27

Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m.

1972/73   Utgift

60 646 391

Reservation

15 415 352

1973/74   Anslag        73 000 000 1974/75   Förslag       75 000 000

Anslagsförslag m. m.

Från detta reservationsanslag bestrids kostnader för imedning och ut­rustning av lokaler vid universiteten och högskolorna inom ulbUdnmgs-deparlemenlels område samt vid vissa statiiga institutioner mom skol-och kulturområdena.

De i del föregående under rabriken Byggnadsarbeten inom utbild­ningsdepartementets verksamhetsområde omnämnda LUP- och organi-salionskommitléema har liU uppgift att bl. a. utarbeta utruslningspro­gram med förslag till kostnadsramar för flertalet läroanstaUer på resp. ort och successivt överlämna programmen tUl ulrustningsnämnden för universitet och högskolor. Nämnden begär anslag i utmstningsfrågor och svarar för upphandlingen.

Byggnadsstyrelsen svarar för planermg och upphandling av inrednmg.

Av anslaget disponeras innevarande budgetår 20 milj. kr. av bygg­nadsstyrelsen och tekniska högskolans i Siockholm byggnadskommitté enligt en av Kungl. Maj:t fastställd inredningsplan. Ulmslnmgsnämn-den disponerar 52,9 milj. kr. enligl en av Kungl. Maj:t faststäUd utmst­ningsplan. Till Kungl. Maj:ls disposition slår 100 000 kr.

Byggnadsstyrelsen hemställer att 25 milj. kr. anvisas för styrelsens inredningsverksamhel budgetåret 1974/75. Utmstningsnämnden föreslår med överlämnande av förslag från berörda myndigheler m. fl. all den för nämndens verksamhetsområde avsedda anslagsposten för budgetåret 1974/75 beräknas lUl 52,9 milj. kr.

Som dåvarande departementschefen anförde i prop. 1967: 104 (s. 41) sker inte indexmässig uppräkning av redan fastställda kostnadsramar i inrednings- och utrustningsplanerna. I vissa faU där upphandlingen ännu inle påbörjats har jag dock funnit det nödvändigt all i mitt förslag liU inredningsplan justera redan fastställda ramar.

Innan jag går in på en ortsvis uppställd redogörelse för de föreslagna nya och ändrade kostnadsramarna vill jag redovisa vissa frågor som rör musikhögskolorna och universitetsreslaurangerna.

I sin anslagsframstäUning för budgetåret 1974/75 har organisations­kommittén för högre musikutbildning (OMUS) redovisat en utredning

Prop. 1974: 34

28

av inrednings- och utmstningsbehovet vid de tre musUchögskoloma. Enhgt denna behöver skolorna dels en uppräkning av anslaget till undervisningsmateriel m. m. för löpande ersättningsköp av framför allt dyrare utmstning, dels en engångsupprustnuig av skolornas nuvarande inredning och utmstning. Denna engångsupprustning kan enhgt OMUS fördelas på fyra år med för musikhögskolan i Siockholm sammaiUagt 900 000 kr., musikhögskolan i Göteborg 80 000 kr. och musikhögskolan i Mahnö 850 000 kr.

Jag har tidigare i prop. 1974:1 (bU. 10 s. 230) efter förslag av uni-versitetsrestaurangkommittén förordat att fr. o. m. budgetåret 1974/75 skall även vid universiteten och högskolorna den restaurangverksamhet som bedrivs i myndigheternas lokaler omfattas av stöd enligt den s. k. måltidspriskungörelsen (1968: 351). Jag får här anmäla kommitténs för­slag redovisat i delbetänkandet (Ds U 1973: 45) »Universitetsreslau-ranger mål och subventioner» i de delar som gäller anskaffning av inredning och utmstrting för universitelsrestauranger.

Enligt gällande riktlinjer svarar staten för kostnaderna för en första uppsättning av inredning och utmstning för universitetsreslaurangerna (prop. 1967:104, SU 1967: 88, rskr 1967:203) medan kostnadema för underhåll och återanskaffning faUer på restaurangföretagen. Om mål­tidspriskungörelsen görs tiUämplig även i fråga om restaurangverksam­heten vid läroanstalterna medför detta att läroanstalterna skaU ulan kostnad tUlhandahålla bl. a. behövlig inredning och utrustning med vissa i kungörelsen angivna undantag.

Enligt kommittén bör på sikt underhåll och återanskaffning av inred­ning och utrustning för universitetsrestaurangema gå till på i princip samma sätt som för läroanstalterna i övrigt. I avvaktan på kommitténs slutliga förslag i fråga om driftformer, huvudmaimaskap m. m. bör del enligt kommittén ankomma på denna att efter samråd med berörda läroanstalter, driftbolag m. fl. upprätta förslag tiU en århg plan för återanskaffning av inrediung och utrustning. Huvudansvaret i frågor som rör planmässig återanskaffning samt komplettering i samband med funktionsförändring bör enligt kommittén t. v. åvUa byggnadsstyrelsen och kostnaderna bör bestridas från den i inredningsplanen uppförda kostnadsramen tiU byggnadsstyrelsens disposition. Löpande underhåll av inredning och utrustning bör enligl kommittén ombesörjas av läroan­stalterna och bekostas med medel under driflkoslnadsanslag (motsv.).

Endast två av remissinstanserna behandlar i sina remissyttranden närmare de nu berörda frågorna. Byggnadsstyrelsen har inget att in­vända mol förslagen. Utrustningsnämnden för universitet och högskolor anser det nödvändigt alt ansvarsfördelningen i fråga om anskaffning av utrustning däribland ersättning för förshten eller omodern ut­rustning nu regleras på samma sätt som gäller för utrustning i övrigt vid universitet och högskolor, vilkel bör leda till att planmäs-

Prop. 1974: 34

29

sig ersättningsanskaffning efter försliten eller omodern reslaurangul-ruslning avvägs i samband med bedömningarna av behovet av all er­sätta annan utmstning vid universitet och högskolor.

Stockholm

Nybyggnad för tandläkarutbildning m. m. Redogörelse för byggnads-objektet lämnades bl. a. i prop. 1971: 145 (bU. 6 s. 28 och 33). De nya lokalema är dimensionerade för ett intag av 120 nybörjare per år. Nybyggnaden, som omfattar 18 460 m rumsyta och kostnadsberäknats till 75 mUj. kr., avses inrymma även lokaler för kommunal tand­vård. För inredning av nybyggnaden har en delram av 8 milj. kr. förts upp i inredningsplanen (prop. 1973: 61 s. 21 och 32). Byggnadsstyrelsen föreslår att ramen höjs tUl 10,5 milj. kr.

Matsalar m. m. I utmstningsplanen finns uppförd en delram av 775 000 kr. Enhgt Kungl. Maj:ts beslut den 29 juni 1973 om projek­tering av lokaler för bibliotek m.m. inom Frescatiområdet i Stock­holm skall planeringen äv restaurang- och kafélokaler inom området bedrivas med utgångspunkt i all produktion och servering av lunch-mållider m. m. t. v. skall ske huvudsakligen i den nu befhithga huvud­restaurangen inom området. Byggnadsstyrelsen fick i uppdrag alt redo­visa byggnadsprogram för en sådan uppmstning av denna byggnad och övriga uiom området befintliga restaurang- och kafélokaler att en bättre reslaurangmUjö och effektivare och mer differentierad res­taurangservice än f. n. kan erbjudas inom området. Universitetsreslau-rangkommillén föreslår att i avvaktan på en plan för sådan uppmst­ning 150 000 kr. stäUs tiU förfogande för ändamålet.

Moderna museet. Som redovisats i prop. 1973: 170 (bil. 6 s. 31) utför byggnadsstyrelsen f. n. en om- och tillbyggnad av moderna museet på Skeppsholmen i Stockholm. Byggnadsstyrelsen föreslår att en delram av 800 000 kr. förs upp i inredningsplanen. Ramen innefattar även in­redning av lokaler för det till museet knutna s. k. folomuseel.

Utraslningsnäirmden föreslår alt en delram av 500 000 kr. för samma objekt förs upp i utruslningsplanen.

Nordiska museet. I inredningsplanen är uppförd en delram av 500 000 kr. för inredning av en första etapp av nybyggnad avmusei-lokaler på Julita gård för Nordiska museet m.m. (prop. 1973: 170, bil. 6 s. 29 odh 31). Utmstnmgsnämnden föreslår att två delramar av sammanlagt 1 320 000 kr. förs upp i utmstningsplanen, varav 680 000 kr. för flyttning av museiföremål tUl Julita.

Fysiologi vid gymnastik- och idrottshögskolan. Delar av utbildning och forskiung i fysiologi vid gymnastik- och idrottshögskolan i Stock­holm har hittills varit förlagd tiU lokaler vid karolinska institutet. Då dessa lokaler inte längre kan utnyttjas för denna verksamhet förbereds f. n. en förhyrning av lokaler i f. d. Statens normalskola i Siockholm som ersättning för lokalerna  vid karolinska institutet.  Utrustnings-

Prop. 1974: 34

30

nämnden beräknar att utrustning för 300 000 kr. behöver anskaffas i samband med flyttningen. Kungl Maj:t har den 28 september 1973 förskottsvis anvisat 105 000 kr. för denna utrustning.

Uppsala

Nybyggnader på Artillerifältet. I inredningsplanen är uppförd en delram av 20 milj. kr. för nybyggnaderna (prop. 1973: 61 s. 22 och 32). Etapperna IIII av nybyggnaderna omfattar sammanlagt ca 46 600 m" mmsyta och har kostnadsberäknats till 136 milj. kr. Byggnadsstyrelsen beräknar nu kostnaderna för inredning av nybyggnaderna till 23 milj. kr. och föreslår att en delram av nämnda belopp förs upp i inrednings­planen.

Icke-laborativa institutioner m. m. I inredningsplanen är uppförd en delram av 1430 000 kr. (prop. 1971:35 s. 25 och 29). Av denna ram har ca 800 000 kr. disponerats för inredning till förhyrda lokaler. Byggnadsstyrelsen uppskattar kostnaderna för nyanskaffning av in­redning till den i del föregående nämnda nybyggnaden för icke-laborativa institutioner till 5,2 milj. kr. Nybyggnaden omfattar 16 250 m mmsyta och har kostnadsberäknats till 47 milj. kr. Styrelsen föreslår att en deham av (800 000 -f 5 200 000 =) 6 000 000 kr. förs upp i m-redningsplanen.

Psykologi. Psykologiska institutionen vid universitetet i Uppsala före­slås få lokaler i kv. Munken sedan ombyggnad utförts. Byggnaderna omifallar oa 3 100 m rumsyta. Kostnaderna för helt ny inredning upp­skattar byggnadsstyrelsen till 1 250 000 kr. Viss befintlig inredning kom­mer enligl styrelsen att utnyttjas.

För nästa budgetår erfordras enligt LUP-kommittén en delram av 300 000 kr. för sådan utrustning som kräver instaUation i samband med byggnadsåtgärderna eller som på grund av lång leveranstid måste be­ställas redan under kommande budgetår.

Matsalar m. m. Av den i utmstningsplanen under mbriken Övrigt uppförda delramen för matsalar m.m. har 120 000 kr. disponerats för serveringslokaler inom nybyggnaderna på Artillerifältet i Uppsala. Inom den nybyggnad för icke-laborativa institutioner för vilken jag redogjort i del föregående kommer att anordnas restaurang- och kafé­lokaler om sammanlagt ca 340 platser. Kommittén beräknar kostna­derna för utmstning för sistnämnda lokaler samt för uppmstning av vissa andra lokaler tiU sammanlagt 305 000 kr. Utmstningsnämnden föreslår all en särskUd delram av (120 000 4- 305 000 =) 425 000 kr. för mätsalar m. m. i Uppsala förs upp i utruslningsplanen.

Linköping

Matsal   m.m.   I   utmstningsplanen   finns   uppförd   en   delram   av 180 000 kr. Inom nybyggnaderna på Vallaområdet för högskolan har anordnats

Prop. 1974: 34

31

provisoriska reslauranglokaler inom lokaler som avses att senare las i anspråk för utbUdning och forskning. Efter förslag av universilels-restaurangkommittén kommer de provisoriska lokalerna all utvidgas med ytterligare ca 60 platser. Som framgår av den redogörelse chefen för finansdepartementet lämnat i prop. 1973: 1 (bil. 9 s. 104) utförs f. n. nybyggnader för vissa omlokaliserade statliga myndigheter inom södra delen av VaUaområdel, däribland en mindre reslaurangbyggnad. Avsikten är alt denna restaurangenhel så länge provisoriet varar i viss omfattning skall kunna svara för beredning av mat och kallskänksvaror för restaurangverksamheten inom högskolans lokaler. Universitetsres-launangkommittén beräknar kostnaderna för transportutmstning saml utmstning för de utökade provisoriska lokalerna till sammanlagt 120 000 kr.

Växjö

Universitetsfilialen. I det föregående har jag redogjort för en plane­rad nybyggnad för universitetsfilialen i Växjö. Nybyggnaden beräknas omfatta 4 760 m" mmsyta inkl. restauranglokaler om 225 platser. Byggnadsstyrelsen föreslår ätt den i 'inredningsplanen uppförda del­ramen av 790 000 kr. för fUialen höjs med 510 000 kr. till 1 300 000 kr.

Telefonväxel. Den växel som f. n. fmns för universiletsfUialen i Växjö är inle tillräcklig för fUialens behov efter inflyttning i den planerade nybyggnaden. Kostnaden för en ny växel av typ Avx 90 uppgår till 60 000 kr. sedan försäljningssumman för den befintliga växelii räknats av.

Göteborg

Musikutbildning. OMUS begär att den i utruslningsplanen uppförda ramen för musifculbUdning höjs med 300 000 kr. för Uitrustning av loka­ler i fastigheten Ekmansgatan 3 i Göteborg. Lokalema som omfattar en mmsyta av ca 420 m kommer att friställas av socialhögskolan sommaren 1974 och kan därefter användas av musikhögskolan.

Byggnadsstyrelsen beräknar kostnaden för inredning av lokalerna till 200 000 kr.

Ombyggnad av Origo. En redogörelse för objektet har lämnats i prop. 1971: 145 (bU. 6 s. 29) och prop. 1973: 61 (s. 26). I avvaktan på att byggnadsstyrelsen närmare utrett behovet av nyinredning i Origo-byggtiaden är en delram av 800 000 kr. uppförd i inredningsplanen. Styrelsen redovisar nu att denna utredning är slutförd och föreslår att en definitiv ram av 950 000 kr. förs upp i inredningsplanen.

Nybyggnad för matsal m. m. inom medicinarområdet. I gällande in­redningsplan har för detta objekt förts upp en delram av 400 000 kr. (prop. 1973: 61 s. 26 ooh 33). Byggnadsstyrelsen föreslår all vissa ytter­ligare lokaler i byggnaden las i anspråk för universitetets behov. Med

Prop. 1974: 34

32

anledning härav samt mot bakgmnd av konstaterade prisförändringar bör enligt styrelsen kostnadsramen höjas till 675 000 kr. Ramen bör där­med betecknas som definitiv.

Nybyggnad för kemi. etapp 

II. 

Som redovisades i prop. 1973: 170 (bU. 6 s. 33) uppförs f. n. en andra etapp av kemibyggnaden på Chal­mersområdet. Nybyggnaden omfattar en programyta exkl. kapp­rum etc. av ca 3 500 m. Då det objekt som tidigare planerades var avsevärt större måste den planering av inredning och utmstning som hittiUs utförts revideras. I avvaktan på all detta arbete slutförs föreslår byggnadsstyrelsen och LUP-kommittén alt delramar för in­redning och utmstning av resp. 2,3 mUj. kr. och 1,5 milj. kr. förs upp i inrednings- och utmstningsplanerna.

Ombyggnad för reaktorfysik. På Chalmersområdet pågår f. n. om­byggnad av en f. d. transformatorslalion som förvärvas från Göteborgs kommun. I stationen skall efter ombyggnaden inrymmas bl. a. institu­tionen för reaktorfysik vid Chalmers tekniska högskola. Förvärvet och ombyggnaden sker med anlitande av den i investeringsplanen för uni­versiteten m. m. uppförda kostnadsramen Diverse objekt.

Institutionens lokaler i transformatorstationen kommer alt motsvara en programyta exkl. kappmm etc. av ca 600 ml Byggnadsstyrel­sen beräknar att 200 000 kr. erfordras för inredning av dessa lokaler.

Matsalar m. m. I utmstningsplanen finns uppförd en delram av 740 000 kr.

Inom den nybyggnad för lärarhögskolan m. m. för vilken ulförhg redogörelse lämnats senast i prop. 1973:61 har planerats särskUda reslauranglokaler om sammaiUagt ca 525 platser samt härutöver vissa ytterligare kafélokaler. Universiletsreslaurangkommillén beräknar kost­nadema för utrustning för dessa lokaler till sammanlagt 550 000 kr.

Universitelsreslaurangkommitlén har härutöver föreslagit bl. a. alt medel beräknas för upprustning av vissa kafélokaler vid universitetet och Chalmers tekniska högskola. Ulmslningsnäninden föreslår att del­ramen höjs med 683 OOÖ kr. tiU (740 000 + 683 000 =) 1 423 000 kr.

Lärarhögskolan m. m. I utruslningsplanen är uppförd en delram av 600 000 kr. för utrustning för lärarhögskolan m. m. i Mölndal (prop. 1973: 61 s. 25). Som föredraganden anförde i samband därmed (s. 38) bör denna ram jämte kostnadsramarna för utrustning för lärarhögsko­lorna i Malmö och Karlstad inle få tas i anspråk för sådan utrustning för vilken för lärarhögskolorna gemensamma kostnadsramar av 11,5 milj. kr. som avser intern television m. m., inlärningssludior samt AV-och laboratoriemateriel m. m. tidigare ställts till förfogande, allt i den mån utmstningen inle är byggnadsknulen och måste överges i samband med alt verksamheten flyttas över tiU de nya lokalerna.

I beslut den 18 maj 1973 lämnade Kungl. Maj:t föreskrifter för den fortsatta planeringen av vissa lärarhögskolor. I beslutet föreskrevs att

Prop. 1974: 34

33

skolöverstyrelsen liU de övriga myndigheter som hade att svara för planering och upphandling av inredning och utrustning för bl. a. lärar­högskolorna i Malmö och Mölndal skulle redovisa del underlag som krävs för att anskaffningen skall kunna begränsas i förhållande till vad som dittills planerats. Den fortsalla planeringen skulle bedrivas med utgångspunkt i den kapacitet som mot bakgrund av hittills fattade be­slut kan bedömas bh erforderlig för lärarutbUdning i framliden. Vidare skuUe skolöverstyrelsen i samråd med vederbörande LUP-kommitté och organisalionskomimttén för högre musikutbildning till utbild­ningsdepartementet redovisa möjUghetema alt för annan utbildning utnyttja den överkapacitet som mot bakgrund av den minskade lärar-utbildningsorganisalionen kan beräknas förehgga i de nya lokalerna för lärarhögskolorna i Mahnö och Mölndal.

Skolöverstyrelsen föreslår nu all den nämnda delramen av 600 000 kr. höjs med 1 700 000 kr. liU 2 300 000 kr. Styrelsen beräknar bl. a. 210 000 kr. för intern television, 72 000 kr. för inlärningsstudior och 23 000 kr. för AV-utrustning.

Forskningsfartyg. Sedan oceanografiska institutionen vid universitetet i Göteborg aktualiserat frågan om anskaffning av ett forskningsfartyg har LUP-kommittén tiUsatt en arbetsgrupp som utrett frågan om an­skaffning och drift av elt sådant fartyg. Kommittén redovisar nu alt man genom sambruk av ett sådant fartyg mellan ett flertal nyttjare, bl. a. Chalmers tekniska högskola, kan finansiera drift- och underhålls­kostnader.

LUP-kommittén föreslår all medel anvisas för inköp och ombyggnad av en stållrålare med mållen 34 m 1. ö. a. och 8 m bredd. Kostnaderna för fartyget beräknas av kommittén tUl 1,1 milj. kr., varav 700 000 kr. är inköpskostnaden. Kommittén föreslår att en definitiv ram av 1,1 milj. kr. för forskningsfartyg förs upp i utruslningsplanen.

Borås

Bibliotekshögskolan. I gällande inredningsplan är uppförd en defi­nitiv ram av 525 000 kr. för inredning av lokaler för bibliotekshög­skolan (prop. 1973: 61, s. 28). Byggnadsstyrelsen föreslår att denna ram höjs liU 600 000 kr.

Örebro

Universitetsfilialen m. m. I del föregående har jag redogjort för en nybyggnad som skall inrymma lokaler för icke-laborativa institutioner vid universitetsfilialen, lokaler för socialhögskolan, teoretiska ämnen vid gymnastUf- och idrottshögskolan, bibhotek, administration och res­taurang. Nybyggnaden omfattar ca 11 500 m, varav ca 1 200 m utgör restauranglokaler. Byggnadsstyrelsen föreslår att den i inredningsplanen uppförda delramen av 425 000 kr. för universiletsfUialen m. m. höjs tUl 3 milj. kr.

Prop. 1974: 34

34

I utrustningsplanen är uppförd en deham av 650 000 kr. för icke-laborativa ämnen m. m. LUP-kommittén för Uppsala föreslår all ra­men höjs med 1 600 000 kr. till 2 250 000 kr. och därvid betecknas som definitiv.

Matsal m. m. Inom den nybyggnad för högre utbildning, etapp 

II, 

för vilken jag redogjort i det föregående kommer att anordnas särskUda restauranglokaler om ca 300 platser samt hämtöver vissa kafélokaler. Restaurangservicen är beräknad för behovet för verksamheten även vid de Uiorn området redan tidigare utförda nybyggnaderna för gym­nastik- och idrottshögskolan. Universilelsreslaurangkommillén beräknar kostnaderna för utrustning för dessa lokaler till sammanlagt 285 000 kr.

Östersund

Socialhögskolan. Av den redogörelse som lämnades i prop. 1973: 61 (s. 9 och 29) framgår alt nybyggnaden för socialhögskolan omfattar 2 760 m- rumsyta och har kostnadsberäknats till 10 milj. kr.

I inredningsplanen är uppförd en kostnadsram av 800 000 kr. för socialhögskolan. Byggnadsstyrelsen föreslår nu att ramen höjs tiU 1 milj. kr.

TiU utrustning för socialhögskolan har Kungl. Maj:l hittills anvisat 90 000 kr. från kostnadsramen TUl Kungl. Maj:ts disposition (budget­året 1970/71). LUP-kommittén för Umeå beräknar kostnaderna för ut­rustning till sammanlagt 550 000 kr. och föreslår alt en definitiv kost­nadsram av (550 000 90 000 =) 460 000 kr. förs upp i utmstnings­planen. Kommittén beräknar bl. a. 191 000 kr. för utmstning av läro­medelscentralen, 104 000 kr. för kontors- och reproutrustning, 80 0(K) kr. för telefonväxel m. m. och 68 000 kr. för AV-utrustning.

Luleå

Högskolan. Intagningskapaciteten vid den maskintekniska och den geoleknologiska utbildningslinjen skaU öka liU resp. 200 och 100 ny­börjarplatser läsåret 1975/76 (prop. 1971: 59 och prop. 1972: 37).

I del föregående har jag redogjort för den planerade utbyggnaden för högskolan. För etapperna IVIII av nybyggnaderna har i utmst­ningsplanen förts upp en kostnadsram av 25 milj. kr. (prop. 1973: 170 bil. 6 s. 30).

Byggnadsstyrelsen beräknar kostnaderna för inredning av etappema IVII till 8,8 milj. Io-. och föreslår att den i inredningsplanen uppförda delramen av 7 milj. kr. för högskolan höjs med 1,8 milj. kr.

Övrigt

Matsalar m. m. I utmstningsplanen för innevarande budgetår finns uppförda särskilda delramar för malsalar m. m. i Stockholm, Linkö­ping, [REDACTED_EFTERNAMN],  Göteborg  och Umeå.  För utrustning för  matsalar  och

Prop. 1974: 34

35

kaféer på andra orter har förts upp en gemensam delram av 475 000 kr. Som framgått av del föregående har utmstningsnämnden föreslagit att särskUda delramar för matsalar m. m. i Uppsala för vUkel hit­tiUs 120 000 kr. av den gemensamma delramen lagils i anspråk och Örebro förs upp i utruslningsplanen för nästa budgetår.

Av den gemensamma delramen har vidare sammanlagt 245 000 kr. disponerats för utrustning för reslauranglokaler inom nybyggnaden för universitetsfilialen och lärarhögskolan i Karlstad. Universitelsreslau-rangkommilténs förslag till ändrade kostnadsramar för matsalar på andra orter än de nu nämnda hänför sig tUl det av kommittén beräk­nade behovet av utrustning i Borås i samband med en planerad upp­rustning av reslauranglokaler för bibliotekshögskolan (80 000 kr.) och i Östersund för reslauranglokaler inom nybyggnaden för socialhögskolan (65 000 kr.).

Utrustningsnämnden föreslår all den i utmstningsplanen under mb­riken Övrigt uppförda delramen Matsalar m. m. för nästa budgetår förs upp med (475 000 120 000 -f 80 000 -f 65 000 =) 500 000 kr.

Svenskhemmet Voksenåsen i Oslo. Kungl. Maj:l uppdrog den 28 december 1973 ål byggnadsstyrelsen att inom en kostnadsram av 5,4 milj. kr. ulföra utbyggnad av svenskhemmel Voksenåsen i Oslo.

I inredningsplanen är uppförd en definitiv ram av 385 000 kr. för inredning av de lilUcommande lokalerna (prop. 1973: 61 s. 30). Bygg­nadsstyrelsen beräknar nu kostnaderna för inredning och utrustning av lUlbyggnaden saml vissa lokaler i den befintliga byggnaden till 1 200 000 kr., varav 400 000 kr. avser utrustning. Vidare uppskattar styrelsen kostnaderna för återanskaffning av inredning i de befinthga gästrum­men till 500 000 kr. Styrelsen föreslår att den nämnda kostnadsramen av 385 000 kr. höjs tiU 1,7 milj. kr.

Till byggnadsstyrelsens disposition

I inredningsplanen är för budgetåret 1973/74 uppförd en kosmads­ram av 5 milj. kr. till byggnadsstyrelsens disposition. Kostnadsramen får utnyttjas för nyinredning och återanskaffning av inredning främst i sam­band med omdispositioner eUer sådana smärre ombyggnader som sty­relsen själv beslutar och för vilka särskUda kostnadsramar inte finns uppförda i investeringsplanen. Kostnadsramen får däremot inle ulan Kungl. Maj:ls medgivande utnyttjas för inredning av utökade lokaler i förhyrningar (jfr prop. 1972: 28 s. 35).

Styrelsen föreslår att motsvarande ram liU styrelsens disposition för nästa budgetår förs upp med 6,5 milj. kr.

Till universitetskanslersämbetefs disposition

I utrustningsplanen är för budgetåret 1973/74 uppförd en kostnads­ram av 20 miy. kr. till universitelskanslersämbetets disposition (prop.

Prop. 1974: 34

36

1973: 61 s. 31 och 37). Ramen utnyttjas för behov inom ämbetets för­valtningsområde vilka inte tillgodoses genom särskilda kostnadsramar, bl. a. för planmässig upprustning av föråldrad eller försliten inrednmg och utrustning och för kostnader som föranleds av ändrade studieplaner eUer ökat utnyttjande av tekniska hjälpmedel i utbildningen saml för oförutsedda anskaffningsbehov.

Universitetskanslersämbetet föreslår i samråd med samarbetsnämnden för LUP-kommittéerna och ulrustningsnämnden all motsvarande ram lUl ämbetets disposition för nästa budgetår förs upp med 23 mih. kr.

Myndighetema anser all kostnadsramen även bör kunna utnyttjas för underhåll och reparation av i första hand dyrbarare apparatur.

Till skolöverstyrelsens disposition

I utruslningsplanen är för budgetåret 1973/74 uppförd en kostnads­ram av 500 000 kr. tUl skolöverstyrelsens disposition. I prop. 1972:28 (s. 35) anfördes all kostnadsramen bör få användas för de ändamål vid lärarhögskolan som motsvarar dem för vilka den sedan budgetåret 1968/69 årligen uppförda kostnadsramen Till universitelskanslersämbe­tets disposition får tas i anspråk (jfr prop. 1968: 1 bil. 10 s. 301, prop. 1969: 36 s. 38, prop. 1970: 76 s. 41 och prop. 1971: 35 s. 30).

Skolöverstyrelsen föreslår alt motsvarande ram lUl styrelsens dispo­sition för nästa budgetår förs upp med 1 450 000 kr. Av nämnda belopp avser 760 000 kr. sådan utrustnings- och inredningsanskaffning för förskoleseminarierna, seminarierna för huslig utbildning, slöjdlärar­seminariet och statens mslilul för högre utbUdning av sjuksköterskor, som enligt styrelsen bör övertas av utrustningsnämnden.

Departementschefen

Med utgångspunkt i de förslag till kostnadsramar för inredning och utrustning som jag redogjort för i det föregående har jag gjort upp följande förslag till inrednings- och utmslningsplaner.

Inredningsplan (1 OOO-tal kr.)

Förordad                        Kosmadsram

Medelsför-

ram eller     -------------------------- brukning

Inredningsobjekt

förordad

defini-

delram        art'

' °.;i",-

ändrmg

- j-am

73-06-30

av tidi­gare ram

Stockholm

Om- och tillbyggnad för

farmakologi  ......... 

700

1

673

Medicinskt teoretiska

institutionerna...... 

.................... 

4 750

1

4 448

Riksarkivet   ......... 

.................... 

1 375

1

1 345

Om- och tillbyggnad för

försvarsmedicinsk forsk­

ning m. m.............. 

300

1

289

Prop. 1974: 34

37

Inredningsobjekt

Förordad ram eller förordad ändring av tidi­gare ram

defini­tiv ram

Kostnadsram

delram

art

Medelsför--brukning t. o. m. 73-06-30

Lokaler i kv. Blästem

för  tandläkarutbildning

350

Nybyggnad av bok­magasin för kungl.

biblioteket ............. 

1 000

Icke-laborativa institu­

tioner m. m. vid univer­

sitetet ................... 

................... 

10 400

Matsal inom Frescati­

området  ............... 

325

Statens biblioteksdepå

i Bålsta...................      4-    400        2 400

Journalisthögskolan

_ 

320

Ombyggnad för odonto­

logiska fakulteten   

550

Nybyggnad för kemi

m. m...................... 

6 900

Nybyggnad för tandlä­

karutbildning m. m.   ..      -I- 2 500

10 500

Djurlokaler vid karo­

linska institutet   ....                                 140

Operan  ................. 

1 090

Nordiska museet..... 

500"

Modema museet......       -}-     800

800

Museilokaler i kv.

Garnisonen   ..........       -f     500

500

Sigtuna

Hällsboskolan   ....... 

600

Uppsala

Universitetsbiblioteket

3 000

Nybyggnader på Artille­

rifältet   .................       -t- 2 500

22 500

Nybyggnad för fysiska

institutionen m. m... 

1 200

Icke-laborativa insti­

tutioner m. m.........       -1- 4 570        6 000

Ombyggnad  för psyko­

logiska institutionen   ..      +     500

500

Linköping

Teknisk och filosofisk

utbildning m. m....... 

................... 

12 200

Jönköping

Lärarhögskolan m.m.

310

Växjö

UniversitetsfUialen       -f-     510

1 300

Lund/Malmö

Bakteriologi m. m... 

750

Kemiska institutionen

8 250

327

660

9 470

228

2a

298

361

1740

2b

901

2a

588

1

2 907

2b

6 956

1

1 184

2b

837

11201

302

572

652 1139

2b

Prop. 1974: 34

38

Inredningsobjekt

Förordad ram eller förordad ändring av tidi­gare ram

defini­tiv ram

Kosmadsram

delram

arti

Medelsför--brukning t. o. m. 73-06-30

2 225 1200 2 100

600 1 150

1575 300

1650 120

Nybyggnad f. sektion M

Nybyggnad f. sektion A

Nybyggnad f. sektion V

Farmakologiska insti­

tutionen ............... 

Landsarkivet    ..... 

Icke-laborativa institu­

tioner m. m........... 

Ombyggnad av univer-

sitetsbibhoteket.... 

Ombyggnad för biologi

m. m...................... 

Hygien och naturveten­

skaplig mikrobiologi  ..

Lärarhögskolan m. m.

Musikutbildning  ... 

Göteborg

Nybyggnad för odonto­logiska fakulteten  .... Nybyggnad f. sektion V Nybyggnad f. sektion A

m. m...................... 

Ny- och ombyggnad för

sektion M.............. 

Nybyggnad for zoolo­giska institutionen .... Nybyggnad för institu­tionen för hygien m. m. Forskningslaboratorium inom medicinarområdet         400 Fysiska institutionen

m. m...................... 

Ombyggnad för sektion

M m. m.................. 

Ombyggnad för sektion

E m. m................... 

Icke-laborativa institu­

tioner   m. m.........       -|-       75

Musikutbildning   ..       -j-     135

Ombyggnad av Origo ..     -1-     150

Lärarhögskolan m. m...

Matsal inom medicinar­

området ...............       -f     225

Tillbyggnad av lands­

arkivet   ............... 

Nybyggnad för kemi,

etapp 

II

................      -}- 2 300

Ombyggnad för reaktor­

fysik   ...................      4-     200

2 162

1

108

2

050

432 1029

2 100

1296

443

264

.   2a

559

3 900

6 000 3 600

5 058 3 551

2 000

1958

2 600

2 533

1500

1391

660

559

400

2a

1

2 400

2136

1350

893

650

591

4 450 645 950

4 000

2a 2b

3 301 303 148

625

2b

1500

10

2 300

200

Borås Bibliotekshögskolan . ..

4-       75

600

2a

352

Karlstad

Universitetsfilialen och lärarhögskolan m. m. ..

3 700

040

Prop. 1974: 34

39

Förordad ram eller förordad ändring av tidi­gare ram

Kostnadsram

Medelsför-

Inredningsobjekt

defini­tiv ram

delram

arti

t. 0. m. 73-06-30

Örebro

Universitetsfilialen

m. m...................... 

Nybyggnader för gym­

 nastik- och idrottshög­

 skolan ................... 

+

2 575

775

3 000

2b

1

144 702

Östersund

Socialhögskolan   .. 

+ 100

900

2a

Umeå

Lu-blocket    .......... 

4 250

2 100

2 900

2 690

1800

250

550

2100

1

1

1

1 1

1 1

1

4 007

Nybyggnad för kemi-

hufo   .................... 

Nybyggnader för

zoologi m. m. hufo 

Samhällsvetenskap

m. m...................... 

2 046 2 786 2 599

Universitetsbiblioteket Administration m. m. ..

Matsal   ................. 

Icke-laborativa institu­

 tioner .................... 

1773 213 541

1876

Luleå

Lärarhögskolan m. m.

 Högskolan ............. 

+

1800

520

8 800

1 2b

490 1588

Övrigt

Svenskhemmet Voksen­

 åsen i Oslo ........... 

-1-

615

1000

2b

TiU Kungl. Maj:ts disposition

(budgetåret   1966/67) (        »          1967/68) (        .          1968/69) (        »          1969/70) (        »          1970/71) (        »          1971/72)

1243

886

300

445

2315

3 000

1 1 1 1 1 1

1    168

 876

 247

 429

2    230

 1789

Till byggnadsstyrelsens disposhion

(budgetåret  1972/73) (       »          1973/74) (        »           1974/75)

-f-

6000

4    000

5    000

6    000

1

1 3

764

-f 26130

149 784

61600

113 514

211 384

'Art av kostnadsram för resp. objekt:

1    Av statsmaktema redan godtagen kostnadsram.

2a Förslag till ändrad kostnadsram (tidigare fastställd som definitiv).

2b Förslag tiU ändrad kostnadsram (tidigare fastställd som delram).

3   Förslag till ny kostnadsram.

-Jfr prop. 1973: 170 (bil. 6 s. 30).

Prop. 1974: 34

40

Utmstningsplan (1 OOO-tal kr.)

Förordad ram eller förordad ändring

Kostnadsram

Medelsför-

Utrusmingsobjekt

defini­tiv ram

delram       art

t. o. m. 73-06-30

av

jdi-

gare ram

Stockholm

Telefonväxel för

Frescatiområdet   . 

1715          1

1478

Sektion E............... 

3 400

2 421

Sektionerna A, L

och V   .................. 

7 000

2 936

Telefonväxel vid

tekniska högskolan ....

155          1

128

Centralverkstad vid

/

tekniska högskolan ....

355

224

Telefonväxel vid

karolinska institutet . ..

810          1

457

Matsalar m. m........ 

775          1

504

Preklinisk odontologisk

utbildning m. m...... 

1285

338

Nybyggnad för tand-

läkarutbildning m. m.

22 850=

160

Telefonväxel i

Huddinge  ............. 

445'

Kemi-hufo m. m...... 

8 750

935

Fysiologi vid gymnastik-

och idrottshögskolan ..

+

225

225

3

Moderna museet... 

-1-

500

500         3

Nordiska museet... 

+

1060

1060         3

Uppsala

Universitetsbiblioteket

850                             1                  506

Nybyggnader pä

Artillerifältet    .......                           29 000

1             10 097

Telefonväxel på

Artillerifältet    ........ 

845          1                 211

Hygien   ................ 

450         1                  69

Fysiska institutionen  ..                             3 000

1              2 498

Telefonväxel  ......... 

1 300          1                 290

Icke-laborativa

institutioner............ 

............................................... 

1000         1

Psykologi   ............       -1-200

200         3

Matsalarm. m.........      -f     380

380         3

Linköping

Teknisk och filosofisk

utbildning m. m..... 

Matsal m. m.......... 

Medicinsk teknik . ...

Telefonväxel ........ 

Växjö

Universitetsfilialen

Telefonväxel..... 

LundjMalmö

Kemiska institutionen

Telefonväxel  ....... 

-f     120

60

23 500

25 750

300

1350

760

1 2b

13 751 119 285 685

450 60

433

1 125

20 407 993

Prop. 1974: 34

41

Utrusmingsobjekt

Förordad ram eller förordad ändring av tidi­gare ram

defini­tiv ram

Kostnadsram

delram

arti

Medelsför--brukning t. o. m. 73-06-30

LundjMalmö

Sektion E.............. 

Hygien och naturveten­skaplig mikrobiologi   ..

Zoologi m. m......... 

UniversitetsbibUoteket

Matsalar  m. m...... 

Telefonväxel för

lärarhögskolan   .. 

Lärarhögskolan    . 

Musikutbildning  ...      -|-     300

7 000

2 000

1 700

265

365

420

1400

600

1 1

2a

5 999

653 510

65

Göteborg

Telefonväxel för

humanistiska fakul­

teten m. m............ 

Fysiska institutionen

m. m...................... 

Sektion A.............. 

Telefonväxel vid Chal­mers tekniska högskola Telefonväxel för medicinarområdet    ....

Hygien   ............... 

Forskningslaboratorium inom medicinarområdet        255 Skeppsteknisk utbild­ning och forskning

m. m..................... 

Musikutbildning   ..       -|-     300

Telefonväxel för lärarhögskolan m. m. ..

Matsalar m. m.......      -|-     405

Socialhögskolan   . 

Livsmedelskemi   .. 

Lärarhögskolan m. m.

-|-  1 200

Kemi,  etapp 

II  

....       -f  1 500

Forskningsfartyg...      +     700

190

190

6 900 1000

4 530 658

520

455

500

165

149 355

495

2a

299

2 750

1200

1

2a

1 809 571

125 450

700

600 1145

1800 1500

1 2b

1

1

2b

3

3

25

Borås Bibliotekshögskolan .

340

201

Karlstad

Universitetsfilialen och lärarhögskolan m. m. ..

Telefonväxel ........ 

Matsal m. m.......... 

245

245

1700 350

459

Örebro

Undervisningsutrust­

ning för fysik .... 

Icke-laborativa

ämnen m. m..... 

Telefonväxel    . 

Matsal m. m...... 

-  1550 -f     225

2 200

225

500

220

2b

1 3

430 607

Prop. 1974: 34

42

Förordad ram eller förordad ändring i\v tidi­gare ram

Kostnadsram

Medelsför-

Utrustnngsobjekt

defini­tiv ram

delram

arti

t. o. m. 73-06-30

Umeå

Hygien   ................ 

Fysik

(forskning m. m.)

 Lu-blocket............. 

600

1

274

8 550

1000 45

1160 770

1 1 1

1 1

626 7 556

Telefonväxel ......... 

Icke-laborativa

institutioner   ........ 

Matsal m. m........... 

739

576 25

Luleå

Högskolan    ......... 

Telefonväxel ......... 

25 000= 310=

1 1

1880

Östersund

Socialhögskolan   . 

-H    460

460

3

Övrigt

Matsalar m. m........ 

Vissa utrednings­

 kostnader   ........... 

    255

250

220

2b

1

44

TiU Kungl. Maj:ts disposition

(budgetåret  1972/73) (        .          1973/74) (        »          1974/75)

    256 -f  1 100

744 1000 1 100

2a

1 3

182

Till universitetskanslers­ämbetets disposition

(budgetåret  1972/73) (        »          1973/74) (        »          1974/75)

-1-23 000

20 000 20 000 23 000

1 1 3

9 948

Till skolöverstyrelsens disposition

(budgetåret  1972/73) (        »          1973/74) (        »          1974/75)

-H 1400

500

500

1400

1

1 3

262

-f 34164

206 364

79 460

100 002

285 824

'Art av kostnadsram för resp. objekt:

1   Av statsmakterna redan godtagen kostnadsram.

2a Förslag tiU ändrad kostnadsram (tidigare faststäUd som definitiv).

2b Förslag till ändrad kostnadsram (tidigare fastställd som delram).

3    Förslag tiU ny kostnadsram.

=Jfr prop. 1973: 170 (bil. 6 s. 30).

Prop. 1974: 34

43

Med anledning av en ansökan från museichefskollegiet i Siockholm har jag i inredningsplanen fört upp en kostnadsram av 500 000 kr. för inredning m. m. av museimagasin i kv. Garnisonen i Stockholm. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till Kungl. Maj:t med för­slag i fråga om planeringen av denna inredning m. m.

I mitt förslag till utmstningsplan har jag fört upp en kostnadsram benämnd Nordiska museet för museilokaler på Julita gård. Då jag av­ser att i annat sammanhang uppdra åt utrustningsnämnden alt utreda behovet av saneringsugnar för museerna har jag under denna ram inte beräknat medel för en sådan ugn. Av detta skäl bör heller inle nyss­nämnda ram för museimagasin i kv. Garnisonen få tas i anspråk för sådan utrustning.

För närvarande pågår en revision av lokalprogrammen för vissa lärarhögskolor, bl. a. de i Malmö och Mölndal. Jag är därför ännu inte beredd att ta ställning till den slutliga dispositionen av om- och tillbygg­naden för lärarhögskolan i Malmö och för nybyggnaden för lärarhög­skolan m. m. i Mölndal. I samband med min anmälan av anslaget tiU byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde har jag föreslagit en ny kostnadsram för lärarhögskolan m. m. i Malmö. Jag avser att senare återkomma med ett förslag till definitiv utrust­ningsram för objektet. För lärarhögskolan m. m. i Mölndal har jag fört upp en förhöjd delram i milt förslag till ulrustningsplan. Vad gäUer användningen av utrustningsramarna för de nämnda lärarhög­skolorna vUl jag särskilt erinra om vad föredragande statsrådet anförde vid sin anmälan av dessa utruslningsramar för innevarande budgetår (jfr prop. 1973: 61 s. 38).

I avvaktan på att lokalfrågan för musikhögskolan klarläggs är jag f. n. inte beredd att anvisa medel för en höjning av inrednings- och utrustningsstandarden i befintliga lokaler för musikhögskolorna i Stock­holm och Göteborg. Vid min beräkning av den i utmstningsplanen upp­förda kostnadsramen Till Kungl. Maj:ts disposition, till vilken jag åter­kommer senare, har jag dock beräknat utrymme för en ökning av medlen för musikhögskolornas återanskaffning av inredning och ut­rustning. Mina förslag till utrustningsramar för musikhögskolorna i Malmö och Göteborg innefattar de medel som tidigare anvisats dessa skolor inom den i utruslningsplanen uppförda kostnadsramen och den under anslaget uppförda anslagsposten TUl Kungl. Maj:ls disposition. Förslagen tiU höjning av kostnadsramarna för musikutbildning i Göte­borg avser inredning och utrustning för fastigheten Ekmansgatan 3.

Jag delar de uppfattningar som framförts om behovet av att bl. a. den oceanografiska forskningen vid universitetet i Göteborg får tUlgång till ett större forskningsfartyg. Jag har därför fört upp en kostnadsram för förvärv av ett sådant j mitt förslag till ulrustningsplan. Jag förutsätter dels att kostnaderna för driften av detta fartyg bestrids inom ramen för

Prop. 1974: 34

44

tillgängliga medel dels alt kostnaderna för ombyggnad m. m. av farty­get bestrids från den i utrustningsplanen uppförda kostnadsramen Till universitetskanslersämbetets disposition.

Jag har i utmstningsplanen fört upp tre särskilda kostnadsramar TUl resp. universitetskanslersämbetets, skolöverstyrelsens och Kungl. Maj:ts disposition. Användningsområdet för den sedan budgetåret 1968/69 i utrustningsplanen årligen uppförda kostnadsramen tiU universilets-kanslersämbelels disposition har successivt utvidgats till all avse bl. a. planmässig återanskaffning av inredning och utrustning, inköp av ut­rustning i samband med studieplaneändringar saml de övriga utrust­ningsbehov inom ämbetets förvaltningsområde som inle tiUgodoses ge­nom särskilda kostnadsramar (jfr prop. 1968: 1 bil. 10 s. 301, prop. 1969: 36 s. 38, prop. 1970: 76 s. 41 och prop. 1971: 35 s. 30). I likhet med UKÄ förordar jag att kostnadsramen i fortsätiningen får tas i anspråk även för kostnader för underhåll och reparation av mer dyrbar utrustning. Kostnadsramen disponeras av UKÄ i samråd med LUP-kommittéema och ulrustningsnämnden. På motsvarande sätt bör ut­gifterna för sådana ändamål vid andra statliga eftergymnasiala utbild­ningsanstalter inom utbUdningsdepartementets verksamhetsområde fr. o. m. nästa budgetår bestridas från kostnadsramarna till SÖ:s och Kungl. Maj:ts disposition, varvid kostnadsramen tiU SÖ:s disposition bör avse läroanstalterna inom SÖ:s förvaltningsområde med undanlag för konstfackskolan. Kostnadsramen TiU Kungl. Maj:ts disposition bör där­med fortsättningsvis användas uteslutande för behov av nu nämnt slag vid de eftergymnasiala läroanstalter för vilka inle kostnadsramarna tiU UKÄ:s och SÖ:s disposition är avsedda. Del bör ankomma på utrust­ningsnämnden all i samråd med berörda planerande myndigheter m. fl. till Kungl. Maj:t ge in ett samlat förslag till disposition av kostnadsra­men. Vad jag nu föreslagit berör inte dramatiska institutet för vilket frågan om finansiering om återanskaffning behöver övervägas ytterliga­re. Vid min anmälan i prop. 1974: 1 (bil. 10) av frågor om anslag budgetåret 1974/75 till verksamheten vid de nu berörda läroanstalterna har jag tagit hänsyn till de anslagsmässiga konsekvenserna av de för­slag jag nu redovisat.

De nu föreslagna kostnadsramarna saml den i inredningsplanen upp­förda kostnadsramen Till byggnadsstyrelsens disposition för vilken användningsområdet redovisats senast i prop. 1972: 28 (s. 35) bör vidare på motsvarande sätt las i anspråk för återanskaffning m. m. av inredning och utrustning för sådana restauranger och kaféer vid univer­sitet och högskolor i fråga om vilka jag tidigare i prop. 1974: 1 (bil. 10 s. 230) efter förslag av universitetsrestaurangkommittén redovisat för­slag om utökad subventionering. Byggnadsstyrelsen, UKÄ, SÖ och ut­rustningsnämnden bör därvid samråda med universitetsrestaurangkom-mittén.

Prop. 1974: 34

45

Med anledning av vad jag nu förordat har jag inte under särskUda kostnadsramar beräknat medel för vissa upprustningsarbeten som före­slagits av universitetsrestaurangkommitlén. Jag avser dock att senare sedan ett samlat program redovisats återkomma till frågan om medel för den upprustning av restaurang- och kafélokaler inom Fresca­tiområdet i Stockholm som aktualiserats genom Kungl. Maj:ts beslut den 29 juni 1973 om projektering av lokaler för bibliotek m. m. inom nämnda område.

I inrednings- och utrustningsplanerna har jag tagit upp kostnadsra­mar av sammanlagt (211384 000 -|- 285 824 000 =) 497 208 000 kr. Inom dessa ramar har vid utgången av budgetåret 1972/73 betalats ut sammanlagt (113 514 000 -|- 100 002 000 =) 213 516 000 kr. Vid ut­gången av budgetåret 1972/73 utgjorde behållningen på de anslagsposter som myndigheterna disponerar ca 14 milj. kr. För innevarande budgetår har 72,9 milj. kr. stäUts tiU dessa myndigheters förfogande. För nästa budgetår räknar jag ined att sammanlagt 75 milj. kr. bör anvisas. Av dessa medel bör 100 000 kr. stå till Kungl. Maj:ts disposition. De före­slagna planerna innebär således att myndigheterna skall kunna beställa inredning och utmstning för sammanlagt (497 208 000 213 516 000 14 314 985 72 900 000 74 900 000 =) 121 577 015 kr. att betalas tidigast under budgetåret 1975/76.

Jag hemställer att Kungl. Maj:l föreslår riksdagen

alt  till  Inredning och   utrustning av  lokaler  vid  universiteten m. m. för budgetåret 1974/75 under åttonde huvudtiteln an­visa ett reservationsanslag av 75 000 000 kr. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av  statsrådets  övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regenten att till riksdagen skall avlåtas pro­position av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1974: 34

Bilaga I        46

Användning av befintliga och föreslagna byggnader på Skepps- och Kastellholmarna.

Nr    Benämning

Nuvarande användning      Planerad användning

3   Högvaktsbygg­naden 5   Kasem 

II, 

annex

8

Intendentur-förrådet, annex

9

Amiralitetshuset, annex

10

Skeppsholms­kyrkan

11

F. d. marketen­teriet

12

Kasem 

II

13

Ateljéhuset

14

Arrestbyggnad

15

Moderna Museet

16

Prästgården

17

Kasem 

IV

18

Amiralitetshuset

19

F. d. hantverks-kasernen

20

Vattentorn

21

F. d. Sjökarte-byrån

22

Vattenstånds-mälarhus

23

Instrument-kontrollhus

24

Intendentur-förrådet

25

Kokhus inkl. panncentral

26

Kasern III

27

Kasern III, annex

28

Kasernslöjden

29

Kökspersonal­byggnad

30

Rustkammaren

Kontor m. m./Abab

m.fl.

Ateljéer m. m./Konst-

högskolan

Förråd/Försvaret

Kontor/Försvaret

Kyrka

Kontor/Försvaret

Ateljéer m. m./Konst-högskolan

Ateljéer m. m./Konst-högskolan

Förråd m. m./Moderna Museet Museilokaler Bostad m. m. Ateljéer/Konsthög­skolan

Kontor/Försvaret Kontor/Försvaret

Kontor o. undervisn.-lokal/Nord plan. Arki­tekturmuseum, Konst­högskolan

Verkstad/Sjöfartsverket

Förråd/Försvaret

Kök/disponibelt

Kontor, förläggning/ Försvaret; utställning/ Moderna Museet Marketenteri, förläggn./ Försvaret

Verkstad/Försvaret Bostäder, kontor/ Statens konstråd Förråd m. m./Försvaret

Informationscentral m. m.

Museilokaler m. m./ Sv. arkitekturmuseum

Oförändrad Oförändrad

Museilokaler m. m./ Sv. arkitekturmuseum

Museilokaler Fotomuseet

Oförändrad Vandrarhem

Oförändrad/Nord plan Konsthögskolan

Repetitionslokaler m. m. för musik och teater Magasin/Centralmuseer

Rives

Övningslokaler m. m./ Regioimiusiken

Rives

Annex till 29 Kafé

Rives

Prop. 1974: 34

47

Nr    Benämning

Nuvarande användning      Planerad användning

31

F. d. Sjövärns­kåren

Kontor/Försvaret

Rives

32

F. d. sjökrigs­skolan

Kontor/Försvaret

Användning anges ej

33

V. bostäilshuset

Kontor/Försvaret

Kontor/civilförvaltning

34

Ö. bostäilshuset

Mässar, bostad/ Försvaret

Oförändrad

35

Badanstalten

Bostäder m. m.

Kårlokaler m. m./ Konsthögskolan

36

Bostäilshuset

Bostad

Rives

37

Omformarstation

40

Kåsera III, uthus

Förråd m. m./Försvaret

Rives

41

V. uthuslängan

Förråd m. m./Försvaret

Rives

42

Ö. uthuslängan

Förråd m. m./Försvaret

Rives

100

Styckekranen

101

Råseglarhuset

Förråd/Försvaret

Ateljéer, verkstäder

102

Minverkstaden

Verkstäder/Försvaret

m. m.

Ateljéer, verkstäder

103

Torpedverkstaden

Verkstäder/Sjöfarts-

m. m.

Ateljéer, verkstäder

verket

m. m.

104

Torpedförrådet

Verkstäder/National-

Verkstäder/National-

museum

museum m. fl.

107

Radioskolan

Televäxel

Rives

113

Panncentral

Rives

114

Tyghuset

Museilokaler/östasia-

Museilokaler/Östasia-

tiska Museet

tiska museet. National-

Förråd/Försvaret

museum

117

Kanonverkstad

Verkstäder/Konsthög­skolan

~

119

N. fundaments-

Förråd m. m./

Ateljéer/Konsthög-

huset

disponibelt

skolan

120

S. fundaments-

Verkstäder m. m./

Ateljéer/Konsthög-

huset

Birkagården

skolan

121

Materialskjul

Rives

128

V. varvskansliet, annex

Rives

129

V. varvskansliet

Kontor/Invandrarverket

Kontor/Förvaltning

130

Ö. varvskansliet

Kontor/Statliga kom.

Kontor/Konsthög­skolan

131

Byggnads­ departementet

Kontor/StaUiga kom.

Rives

134

Sjöreservens

Musiklokaler m. ra./

Rives

kasem

Regionmusiken

135

Beckborg

Rives

136

Arboden

Förråd m. m./Birka-gården

Ej preciserad

201

Bostället 1

Bostäder

Oförändrad

202

Bostället 2

Bostäder

Oförändrad

203

Bostället 3

Bostäder

Oförändrad

Prop. 1974: 34

48

Nr

Benämning

Nuvarande användning

Planerad användning

204

Kastellet

Kontor/Försvaret

Oförändrad

205

Kolskjulet

Förråd/Försvaret m. fl.

Oförändrad

206

Kmthus

Förråd/Försvaret

Rives

207

Fosforförråd

Förråd/Försvaret

Rives

208

Ammunitions­förråd

Div. förråd

Rives

209

Kanothuset

Div. förråd

Oförändrad

211

MusikpavUjongen

Musiklokaler/Region­musiken

Klubbhus

213

Bostället 1, uthus

Uthus

Uthus

214

Bostället 1, uthus

Uthus

Uthus

216

Bostället 2, uthus

Uthus

Uthus

IA

Moderna Museet

Museilokaler

IB

Moderna Museet

Kök, restaurang

IC

Moderna Museet

Museilokaler

ID

Östasiatiska Museet

Museilokaler

IIA

Konsthögskolan

Konsthögskolan

IIB

Konsthögskolan

Konsthögskolan

IIC

Konstnärlig

Konsthögskolan/

utbildning

Designhögskola

Prop. 1974: 34

49

TECKENFDRKLARWG

fjj

«

s?| .s

ö

rande.

K//////// Nybyggnad.

h "

>!.'-":l Ombyggnad.

Z.-.Z.

.~. Bergrum.

o  10               50                   100                                         200M

1 1    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I    I

Prop. 1974: 34

50

Innehåll

Sid.

Byggnadsarbeten inom utbildningsdeparlemenlels

verksamhetsområde

Anslagsförslag m. m......................................... 

...... 

3

Departementschefen ........................................        18

Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m.

Anslagsförslag m. m..........................................       27

Departementschefen.........................................       36