Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:21 Regeringens proposition

1982/83:21

om regional laboratorieverksamhet;

beslutad den 16 september 1982.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en rekonstmktion av AB Svensk laboratorie­tjänst.

I    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 21

Prop. 1982/83:21

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-09-16

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson, Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om regional laboratorieverksamhet

1   Inledning

Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för jordbmks-departementet i februari 1976 en särskild sakkunnig' för att utreda frågan om den regionala laboratorieverksamheten inom livsmedelshygien, vete­rinärmedicinsk diagnostik, miljövård och angränsande områden. Utred­ningen, som antog namnet LAB 76, avlämnade i mars 1979 betänkandet (SOU 1979:3) Regional laboratorieverksamhet. Betänkandet har remissbe­handlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels utredningens sam­manfattning av betänkandet som bilaga I, dels en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 2.

Jag kommer i det följande att ta upp frågor om inriktning och organisa­tion av AB Svensk laboratorietjänst. Frågor rörande auktorisation behand­las f.n. i kommittén (I 1982:01) om översyn av lagstiftningen om officiell provning m. m. Dessa frågor får tas upp i senare sammanhang-

2   Föredragandens överväganden

Utredningen om den regionala laboratorieverksamheten (LAB 76) har haft i uppdrag att se över dep regionala laboratorieverksamheten inom livsmedelshygien, veterinärmedicinsk diagnostik, miljövård och angrän­sande områden. Utredningen föreslår att AB Svensk laboratorietjänst (Svelab) skall utgöra basen i den regionala laboratorieverksamheten. Sve­lab :s ägarstruktur bör genom rekonstruktion ändras så att nuvarande

Landshövdingen Camilla Odhnoff.

Prop. 1982/83:21

3

ägare, dvs. staten. Lantbrukarnas riksförbund. Kooperativa förbundet och Industrins livsmedelsgrupp, kompletteras med Svenska kommunförbun­det. Det allmänna bör enligt LAB 76 förbli huvudintressent i företaget och staten och kommunerna bör ges absolut majoritet.

LAB 76 föreslår vidare alt Svelab i samband med rekonstruktion ges ny och vidgad målsättning för verksamheten. Den kemiska kompetensen bör vidgas och resurser bör tillföras för främst miljökontrollen. Företaget bör ha det övergripande ansvaret för den regionala laboratorieverksamheten inom i första hand livsmedelsområdet, veterinärmedicinsk diagnostik och miljökontroll. Det bör vara rikstäckande och ge service till stat, kommun, näringsliv, organisationer och enskilda. En enhetlig taxa bör tillämpas och avgifterna bör ge full kostnadstäckning för verksamheten. LAB 76 konsta­terade att nägra nya laboratorieresurser i stort sett inte erfordras. Snarare gällde det att disponera befintliga resurser så att största möjliga samord­ningsvinster kunde uppnäs.

Flertalet remissinslanser tillstyrker - eller lämnar utan erinran - princi­pen att ett rekonstmerat Svelab skall läggas till grund för organisationen av den framlida regionala laboratorieverksamheten. Från åtskilliga remissin­stanser framförs dock samtidigt en osäkerhet om förslagets reella inne­börd. Ytterligare uppgifter om hur det nya förelaget skall fungera efterfrå­gades, bl.a, vad avsåg dess verksamhetsområde, ekonomi och finansi­ering.

Jag delar utredningens och remissinstansernas uppfattning att en rekon­stmktion av Svelab behövs för att åstadkomma en mer ändamålsenlig regional laboratorieverksamhet. Dagens laboratorieverksamhet är splitt­rad och drivs i för många och ofta för små enheter. Resurserna är också ojämnt fördelade. Medan man på vissa häll har tillgäng till såväl kvantita­tivt som kvalitativt goda resurser, saknar man på andra håll en ändamåls­enlig service. Detta är givetvis allvarligt både för de offentliga organ som i sin tillsyn och kontroll är beroende av laboratorieservice och för de enskil­da personer och företag som behöver denna service för sin näringsutöv­ning m. m. För atl den offentliga kontrollen vad gäller bl. a. vatten, livsme­del och miljö skall kunna fungera tillfredsställande krävs att samhällels tillsynsorgan har tillgäng till kompetent laboratorieservice. Den bör även vara riksomfattande så att förutsättningarna att utöva kontroll blir lika goda över hela landet. Detta innebär inte att Svelab skall ha ensamrätt all bedriva regional laboratorieverksamhet. För att de samlade resurserna skall utnyttjas effektivt är det enligt min mening viktigt all del här finns en konkurrenssituation.

Den tyngst vägande delen i de offentliga kontrolluppgifterna faller på kommunerna. Erfarenheten har visat att många kommuner inte har till­räckliga resurser härför. En förutsättning för atl kontrollen skall bli effek­tiv och ändamålsenlig i alla delar av landet är därför enligt min mening att kommunerna samverkar inom ramen för en rikstäckande laboratorieverk-

tl    Riksdagen 1982183. 1 saml. Nr 21

Prop. 1982/83:21

4

samhet. Laboratorierna bör enligt min mening spela en central roll i kon­trollen och tjäna som serviceorgan ål hälsovårdsnämnder och länsstyrelser och förse dessa inle endast med analysresultat utan även med rådgivning som underlag för myndigheternas beslut. Laboratorierna bör förfoga över såväl mikrobiologisk och kemisk som veterinärmedicinsk kompetens.

Efter remissbehandlingen av utredningens belänkande kvarstod en del oklarheter rörande de ekonomiska konsekvenserna och det praktiska ge­nomförandet av utredningens förslag. Jag tillkallade därför i juni 1980 en arbetsgrupp som fick i uppdrag alt utreda Svelab;s framlida organisation och verksamhet med utgångspunkt i LAB 76:s förslag och remissyttrande­na däröver. Arbetsgruppen fick även i uppdrag alt föra förhandlingar med nuvarande delägare och Svenska kommunförbundet om aklieägarsamar-bete i ett rekonstruerat Svelab. Arbetsgruppen har i december 1981 över­lämnat en promemoria (Ds Jo 1981: 13) ang. rekonstruktion av AB Svensk laboratorietjänst (Svelab).

Enligt arbetsgmppen skall huvuduppgiften för företaget vara atl ge la­boratorieservice inom främst områdena livsmedelskontroll, valtenkon-troll, veterinärmedicinsk diagnoslik och miljökontroll. Även inom andra områden förutses viss service kunna ges, t.ex. inom det lantbrukske­miska. Service beträffande bl.a. provtagning, utvärdering och rådgivning bör ocksä kunna ges. Kunderna är i första hand offentliga organ, dvs. stat och kommun, som inom ramen för den offentliga kontrollen anlitar Svelab. Förelaget skall dock även kunna åla sig uppdrag på den privata markna­den, från bl.a. industrin, jordbruket och allmänheten.

Enligt arbetsgruppens beräkningar uppgår omsättningen för den regiona­la laboratorieverksamheten till totalt ca 70-80 milj. kr. Omsättningen förefaller vara relativt stabil. Hur stor andel som kommer att tillfalla Svelab beror pä i vilken takt och i vilka former företaget kan samverka med andra laboratorier.

Svelab bör enligt arbetsgruppen driva sä många laboratorier som behövs med hänsyn till intressenternas krav och till vad som är ekonomiskt för- . svarbart. Arbetsgruppen har bedömt att det bör finnas elt 20-tal regionala laboratorier i landet. Till vart och ell av dessa laboratorier bör en labora-torienämnd knytas. Laboratorierna bör byggas upp genom att vissa befint­liga laboratorieresurser samordnas med Svelab. Olika former är här tänk­bara. Det bör enligl arbetsgruppen ankomma på Svelab:s styrelse atl ta upp erforderliga förhandlingar med berörda parter med sikte på att nä överenskommelser om samverkan.

Svelab bör enligt arbetsgruppen drivas affärsmässigt och dess kostnader bör finansieras genom avgifter för utförda uppdrag. En enhetlig taxa bör fastslällas. Varje laboratorium bör i princip vara en självständig resultaten­het. För verksamheten i elt fullt utbyggt Svelab har beräknats ett kapital­behov på 10-12 milj. kr. Detta skall finansieras via ett aktiekapital pä 4560000 kr., egen kapitalbildning samt upplåning på den allmänna mark­naden.

Prop. 1982/83:21

5

Jag biträder i huvudsak arbetsgruppens förslag. Den föreslagna rekon-stmktionen av Svelab och de övriga åtgärder som arbetsgruppen föreslår Svelab:s styrelse att vidta bör enligt min mening kunna inleda en välbehöv­lig stmkturomvandling av laboratorieverksamheten. På sikt bör arbetet med omorganisation av denna verksamhet kunna leda till en effektiv och ändamålsenlig laboratorieservice.

Efter vissa modifieringar av arbetsgruppens förslag har mellan staten. Svenska kommunförbundet. Lantbrukarnas riksförbund, förening u.p.a,. Köttbranschens Service AB och Kooperativa förbundet, ek. för. träffats ett avtal om aktieägarsamarbete i AB Svensk laboratorietjänst. Till proto­kollet i detta ärende bör fogas konsortialavtal för AB Svensk laboratorie­tjänst som bilaga 3. Avtalet innebär bl.a. en ökning av aktiekapitalet, en ändrad aktiefördelning och att Svenska kommunförbundet går in som aktieägare i bolaget.

Riksdagen bemyndigande år 1969 Kungl. Maj:l att vidtaga åtgärder för bildandet av AB Svensk laboratorietjänst som ett halvstatligt bolag med ett aktiekapital om 1 milj. kr. fördelat med 52% på staten och 48% på Sveriges lantbmksförbund med rätt för förbundet att fördela sina aktier. Bolaget startade sin verksamhet år 1970. År 1974 medgav riksdagen att aktiekapitalet genom nyemission ökades med 1 milj. kr. till 2 milj. kr. Aktiekapitalet fördelades sedermera så att staten fortfarande kom att inne­ha 52%. Lantbmkarnas riksförbund minskade sitt innehav från 48% till 24%, Kooperativa förbundet erhöll 12% och Industrins livsmedelsgrupp erhöU 12%.

Vid överläggningar har enighet nu uppnätts om att AB Svensk labora­torietjänst skall ha ett aktiekapital om 4560000 kr. fördelat på 4560 aktier varav staten skall äga 1560 aktier (34,21%), Svenska kommunförbundet 1560 aktier (34,21%), Lantbrukarnas riksförbund 720 aktier (15,80%), Kooperativa förbundet 360 aktier (7,89%) och Köttbranschens Service AB 360 aktier (7,89%). Parterna är överens om att kapitalökningen genomförs genom att en nyemission först skall riktas mot kommunförbundet. Övriga parter skall inte tUlskjuta nytt kapital. Parterna är vidare överens om att kommunförbundet i Svelab skall sätta in det belopp som motsvarar statens andel i Svelab;s egna kapital per den 30 juni 1982. Rekonstruktionen av Svelab beräknas ske per den 1 januari 1983.

I samband med förhandlingarna har Svenska kommunförbundet fram­hållit att mervärdeskattelagsliftningen kan ge olika skattebelastning pä laboratorietjänster beroende på hur verksamheten är organiserad. Jag har erfarit att chefen för budgetdepartementet avser föreslå alt regeringen ger mervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05) i uppdrag att närmare analysera tilllämpningen av mervärdeskattereglerna för laboratorieverksamhet med anknytning tiU human- och veterinärmedicin samt livsmedelskontroll, vat­ten- och miljövård samt att lämna de förslag till ändring av lagstiftningen som analysen kan ge anledning till.

Prop. 1982/83:21

6

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen

att godkänna de allmänna riktlinjer som jag har förordat för en ombildning av och för verksamheten vid AB Svensk laboralorie-tjänst.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen atl antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1982/83:21

Bilaga 1

Sammanfattning av betänkandet Regional laboratorie­verksamhet (SOU 1979:3)

Inledning

Enligt utredningens direktiv tillsattes LAB 76 för att se över den regio­nala laboratorieverksamheten inom livsmedelshygien, veterinärmedicinsk diagnostik, miljövård och närbelägna områden. Utredningen belraktar den samlade vattenkontrollen, produktkontrollen, kontrollen av arbetsmiljön samt det lantbrukskemiska analysområdet som närbelägna områden. Av skäl som redovisas i kapitel 3 har emellertid laboratorieresurser för pro­duktkontroll och arbetsmiljöundersökningar ej utretts närmare. Inte heller har behovet av kliniska laboratorieresurser för humanmedicinskt ändamål behandlats.

I utredningens direktiv framhålls att det är angeläget att de åtgärder som samhället vidtar för att trygga en god livsmedelshygien och miljö kan följas upp av en effektiv kontroll, vilken till slor del måste bedrivas vid regionala laboratorier. Vidare sägs alt verksamheten vid dessa laboratorier i dag är splittrad och svåröverskådlig och att dessa förhållanden begränsar möjlig­helerna att bedriva en tillfredsställande kontroll från det allmännas sida.

I kapitel I behandlas bl. a. ett antal till utredningen ställda eller överläm­nade skrivelser och i förekommande fall utredningens yttrande däröver.

I kapitel 2 refereras följande utredningar: Veterinärväsendeutredningen angående tiUkomsten av AB Svensk laboratorietjånsl (Svelab), miljökon­trollutredningen angående laboratorieresurser för miljö- och produktkon­troll, laboratorieutredningen angående samverkan mellan AB Svensk la­boratorietjänst och Svenska kontrollanstalten för mejeriprodukter och ägg (KMÄ) samt livsmedelsstadgekommitlén angående laboratorieresurser för offentlig livsmedelskontroll.

Nuvarande förhållanden

I kapitel 4 redovisas huvuddragen av gällande lagstiftning och vissa av berörda myndigheter utfärdade bestämmelser inom utredningsomrädet. Vidare redogörs för bestämmelser om officiell provning, riksprovplatser och auktoriserade provplatser.

I kapitel 5 redovisas huvudsakligen befintliga auktorisations- och till­synsformer inom utredningsområdet. Dessutom behandlas ett antal lill regeringen ställda skrivelser i hithörande frågor. Laboratorieundersökningarna skall utföras till skäliga kostnader för

samhället och den enskilde.

Prop. 1982/83:21

8

En enhetlig taxa bör tillämpas över hela landet. Taxan skall ge full kostnadstäckning, och varje analyssektor bör i princip bära sin del av totalkostnaderna. För undersökningar, som är av direkt betydelse för folkhälsan och där det inte anses rimligt att den enskilde slår för hela undersökningskostnaden, bör samhället träda in och bidra till full kost­nadstäckning.

Verksamheten skall bedrivas sä att opartiskhet och objektivitet garante­ras.

Verksamheten skall bedrivas sä att uppdragsgivarens integritet bevaras.

Analyserna bör utföras skyndsamt och resultaten rapporteras omgående i den mån åtgärder erfordras.

Behovet av laboratorieservice skall tillgodoses i hela landet.

Vidare anges i kapitlet vissa medel för att uppnå de angivna målen för laboratorieverksamheten. LAB 76 föreslär i detta sammanhang bl.a. att riksskatteverket fär regeringens uppdrag att se över gällande beslämmelser om mervärdeskatt, med avsikt atl erhålla konkurrensneutrala skattebe­stämmelser på området.

LAB 76 anser att en auktorisation av laboratorier inom utredningsomrä­det är nödvändig och i första hand skall tillgodose samhällels krav på en kvalitativt godtagbar laboratorieverksamhet. En auktorisation av ett labo­ratorium för vissa undersökningar är en kompetensförklaring frän den ansvariga centrala myndighetens sida och utgör därmed även en form av konsumentgaranli.

Utredningen diskuterar i kapitel 11 fyra alternativa former för hur auk-torisationskravet kan tillgodoses. Det förordade allernalivel innebär alt berörd central myndighet, efter obligatoriskt samråd med övriga aukiorisa-tionsmyndigheter, auktoriserar laboratorier inom myndighetens verksam­hetsområde. En schablonavgift bör uttagas för att täcka direkta kostnader i samband med auktorisationen.

Den centrala myndigheten bör kunna anvisa regionala och lokala till­synsmyndigheter de auktoriserade laboratorier (s.k. anvisningslaborato­rier), som i första hand skall anlitas i den i lag eller annan författning föreskrivna offentliga tillsynsverksamheten. Med anvisningslaboratorium bör avses auktoriserat laboratorium i vilket slal eller kommun har inflytan­de.

Beträffande tillsynsfunktionerna föreslår LAB 76 atl dessa även fortsätt­ningsvis skall ligga på central nivå och, efter samordning av tillsynsfor­merna, utövas av de berörda centrala myndigheterna under medverkan av övriga berörda centrallaboratorier inom respektive verksamhetsområde,

I fråga om den offentliga vattenkonlrollen föreslär LAB 76 atl

den centrala tillsynen över konsumlionsvatten överförs till statens livs­medelsverk

begreppet konsumlionsvatten ersätts med begreppet dricksvatten

livsmedelslagen framgent blir fullt tillämplig pä dricksvatten

Prop. 1982/83:21

9

    ansvaret för vatten i allmän rörledning tillfaller statens livsmedelsverk

och statens naturvärdsverk gemensamt

-     ansvaret för badvatten (frilufts- och bassängbad) faller på statens natur­

vårdsverk

I kapitel 6 redogörs för de berörda centrala myndigheternas och central­laboratoriernas organisation och verksamhet, för den regionala laborato­rieverksamhetens inriktning och omfattning inom utredningsområdet samt för de laboratorier som regionalt svarar för verksamheten.

De av utredningen berörda centrala myndigheterna är: lantbruksstyrel­sen, socialstyrelsen, statens livsmedelsverk och statens naturvårdsverk samt statens provningsanslalt. Centrallaboratoriefunktioner har förutom livsmedelsverket och naturvårdsverket även den till naturvårdsverket pro­visoriskt knutna omgivningshygieniska avdelningen samt statens bakterio­logiska laboratorium, statens lanlbrukskemiska laboratorium och statens veterinärmedicinska anstalt. I kapitlet ingår en kortfattad beskrivning av laboratorieverksamhetens ekonomi m.m. Den sammanlagda analysvoly­men inom utredningsområdet beräknas av LAB 76 betinga ett värde av minst 50 milj. kr. Slutligen ges en översiktlig redovisning av verksamheten vid Svelab.

I kapitel 7 redovisas huvuddragen av laboratorieverksamhetens organi­sation och inriktning i Danmark, Norge och Finland. Beträffande Danmark omnämns särskilt ett förslag om organisation av kontrollaboralorier och beträffande Norge en nyligen avslutad utredning om samordning av regio­nala laboratorieresurser för offentlig kontroll.

Utredningens överväganden och förslag

Med regionalt laboratorium avser LAB 76 ett laboratorium med kompe­tens och utrustning för att ulföra laboralorieundersökningar inom två eller flera av ämnesområdena livsmedelskontroll, miljökontroll, konsumtions-vattenkontroll, veterinärmedicinsk diagnostik och lantbmkskemi och som har ett upptagningsområde, som helt eller delvis sammanfaller med vissa administrativa indelningar (t.ex. län).

Av kapitel 8 framgår utredningens syn på den framtida inriktningen och behovet av regional laboratorieverksamhet inom utredningsområdet.

I kapitel 9 behandlas tekniska och ekonomiska aspekter på den framtida regionala laboratorieverksamheten. Från ekonomisk synpunkt utvecklas laboratorietekniken så, att kostnader per prov beräknas bli lägre vid stora laboratorieenheter. LAB 76 har, med hänsyn lill bl. a. den stora betydelsen av en lokal samverkan mellan beslutsfattare och laboratorium, eftersträvat en decentraliserad laboratoriestrukiur som, totalt setl, kan ge en bättre ekonomi. LAB 76 bedömer vidare atl arbetet vid laboratorierna inte nämn­värt kommer att öka eftersom en betydande del av framför allt de kemiska analyserna kommer att utföras med automatiserad analysutredning. Ge-

Prop. 1982/83:21

10

nom atl nya analysmetoder kommer till användning ökar kravet på fast­ställda bedömningsnormer. I kapitel 10 anger utredningen följande mål för laboratorieverksamheten:

Kvaliteten i laboratorieundersökningarna skall vara god, vilket bl.a. innebär att resultaten av analyser och andra undersökningar måste vara riktiga och kunna upprepas.

den kemiska sektionen vid naturvårdsverkels omgivningshygieniska av­delning (OHA) i huvudsak bör överföras lill antingen statens natur­vårdsverks forsknings- och undersökningsavdelning eller lill statens livsmedelsverks undersökningsavdelning

vattenundersökningar skall utföras vid laboratorium som auktoriserats av både statens livsmedelsverk och statens naturvårdsverk

taxan (1968:618) för vissa vattenundersökningar enligt hälsovårdsstad­gan ("högstlaxan") i överensstämmelse med riksrevisionsverkets för­slag upphör att gälla den 1 juli 1979.

LAB 76 har ingående diskuterat organisationen av den regionala labora­torieverksamheten. I kapitel 12 redovisas jämte nuvarande förhållanden tre alternativ:

Alternativ 1: Rekonstruerat Svelab.

Alternativ 2: Länslaboralorier.

Alternativ 3; Etl rikstäckande laboratorieföretag med ensamrätt. Utredningens ställningslagande i organisationsfrågan baseras på den

principiella uppfattningen att endast ett riksföretag, där samhället har del huvudsakliga inflytandet, på sikt kan förena kraven på opartiskhet, effekti­vitet och kvalitet i verksamheten. LAB 76 förordar, av skäl som redovisas i kapitlet, att alternativ 1 - rekonstruerat Svelab - läggs till grund för den framtida organisationen av den regionala laboratorieverksamheten. Den föreslagna laboratorieorganisationen i kombination med länsvisa (regiona­la) laboratorienämnder och med föreslagen auktorisation av laboratorierna bör enligt LAB 76 uppfylla samhällets krav på denna verksamhet.

LAB 76 föreslår vidare atl Svenska kommunförbundet ingår som intres­sent i Svelab saml att Svelab ges en delvis ny och vidgad målsättning för verksamheten.

LAB 76:s förslag innebär att vissa kommunala och privata laboratorier efter förhandlingar successivt kan överföras till Svelab och all andra samarbetsformer kan utvecklas med exempelvis vissa speciallaboratorier. Svelab måste därför ges ekonomiska resurser för att kunna medverka lill att en sådan strukturrationalisering kommer till stånd.

I kapitel 13 ger LAB 76 sina synpunkter på hur utredningens förslag kan genomföras.

I kapUel 14 ges en översikt av de ändringar i gällande författningar etc. som erfordras för alt utredningens intentioner och förslag skall kunna förverkligas.

LAB 76:s förslag atl utredningens organisalionsalternativ 1 - rekon-

Prop. 1982/83:21

11

stmerat Svelab - läggs tiU grund för statsmakternas beslut, kommer på sikt att medföra förändringar för en rad olika laboratorier, såväl privata som kommunala och statliga. Konsekvenserna för vissa av dessa laborato­rier redovisas i kapitel 15. I kapitlet ger LAB 76 bl.a. förslag till målsätt­ning för det föreslagna riksföretaget. LAB 76 föreslår vidare att ett princip­beslut fattas om nedläggning av statens lantbmkskemiska laboratoriums fiUal i Röbäcksdalen och att statens jordbmksnämnd får i uppdrag att utreda behovet av den provningsverksamhet som bedrivs vid Svenska kontrollanstalten för mejeriprodukter och ägg (KMÄ).

Den kompetens som finns i privata konsultföretag bör enligt utredningen även fortsättningsvis kunna utnyttjas även inom ramen för myndigheternas kontrollverksamhet, genom att berörda centrala eller regionala tillsyns­myndigheter ges möjlighet att föreskriva att vissa specialundersökningar kan få utföras även vid icke-offentliga laboratorier.

Utredningens förslag om auktorisation av laboratorier ställer ökade krav pä centrallaboratorierna, men bedöms kunna genomföras i huvudsak inom ramen för tillgängliga resurser.

Prop. 1982/83:21

12

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttranden över betänkandet regional la­boratorieverksamhet (SOU 1979:3)

1    Inledning

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgelts av socialstyrelsen, statens bakteriologiska laboratorium, Sveriges meteorologiska och hydro­logiska institut, statskontoret, riksrevisionsverket, lantbruksstyrelsen, sta­tens livsmedelsverk, statens jordbruksnämnd, statens naturvårdsverk, ar­betarskyddsstyrelsen, statens provningsanslalt, statens lantbrukskemiska laboratorium, styreKsen för Sveriges lantbruksuniversitet, Sveriges ut­sädesförening, svenska kontrollanslalten för mejeriprodukter och ägg, in­stitutet för vatten- och luftvårdsforskning, länsstyrelserna i Stockholms, Uppsala, Östergötiands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gollands, Ble­kinge, Kristianstads, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Älvs­borgs, Skaraborgs, Värmlands, Örebro, Västmanlands, Kopparbergs, Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtiands, Västerbottens och Norrbottens län, Kalmar, Karlshamns, Kiruna, Malmö, Norrköpings, Skellefteå, Stockholms, Strömstads, Sundsvalls, Umeå, Uppsala, Växjö, Ystads, Örebro och Östersunds kommuner, miljöskyddsutredningen, utredningen om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten. Central­organisationen SACO/SR, Hushållningssällskapens förbund, hushållnings­sällskapen i Gotlands, Kristianstads och Skaraborgs län, Industrins mil­jöanalys AB, Kooperativa förbundet. Landsorganisationen i Sverige, Landstingsförbundet, Lantbrukarnas riksförbund, Limnologiska institu­tionen vid Uppsala universitet. Riksförbundet för allmän hälsovård. Svenska kommunförbundet. Svenska konsultföreningen, AB Svensk la­boratorietjänst (Svelab), Sveriges industriförbund. Tjänstemännens cen­tralorganisation och 

VI

AK AB.

2   Organisation av regional laboratorieverksamhet

Utredningens förslag om en rekonstruktion av Svelab och att Svenska kommunförbundet bör ingå som intressent i Svelab tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser.

Socialstyrelsen tillstyrker förslagel och framhåller atl kommunerna även i framtiden torde förbli laboratoriernas största uppdragsgivare och anser att organisationsfrågan är en fråga mer för kommunförbundet än för staten.

Även livsmedelsverket tillstyrker förslaget och förutsätter därvid att kommunsidan kommer att enrollera sig i Svelab.

Prop. 1982/83:21

13

Ett antal remissinslanser har förordat utredningens förslag om länslabo­ratorier, däribland statens bakteriologiska laboratorium och några av läns­styrelserna. Huvuddelen av länsstyrelserna tillstyrker dock att Svelab rekonstmeras. Remissvaren från kommunerna är splittrade, flertalet föror­dar emellertid en rekonstruktion av Svelab. Svenska kommunförbundet anser att det av utredningen förordade alternativet i princip kan accepteras i nuvarande fortfarande ganska svåröverblickbara situation så att det kan skapas fömtsättningar för uppbyggande av en rikstäckande laboralorieser-vice, som även fyller nutida krav på opartiskhet och kvaUtet. Statskontoret tillstyrker utredningens förslag beträffande Svelab, men anser att någon kontinuerlig planering av laboratorieverksamheten genom de av utredning­en föreslagna länsvisa laboratorienämnderna inte torde erfordras. Från flera håll, bl.a. från Kooperativa förbundet och Svelab, har anförts att utredningen behöver kompletteras med en marknadsanalys och en kommunalekonomisk bedömning för atl belysa de ekonomiska konsekven­serna av utredningens förslag.

Några remissinstanser har i likhet med Sveriges lantbruksuniversitet och livsmedelsverket betonat att en tidsplan borde fastställas för genomförande av den föreslagna omorganisationen.

Riksrevisionsverket anser att det finns alltför många oklarheter i den av utredningen föreslagna organisationen för att den skall kunna accepteras.

Prop. 1982/83:21

14

Bilaga 3 Konsortialavtal

Mellan staten. Svenska Kommunförbundet, Lantbrukarnas Riksför­bund, Köttbranschens Service AB och Kooperativa Förbundet (KF), träf­fas följande avtal om aktieägarsamarbete i AB Svensk laboratorietjänst (Svelab).

§ 1

fJppgift

Svelabs huvuduppgift skall vara att mot ersätlning ge laboralorieservice inom områdena livsmedelskontroll, valtenkontroll, veterinärmedicinsk diagnoslik och miljökontroll. Viss laboratorieservice bör också kunna ges inom andra områden, t.ex. del lantbrukskemiska. Företagel skall kunna ulföra kemiska, bakteriologiska, parasitologiska och patologisk-anato­miska undersökningar.

Svelab fär utöver den verksamhel som angetts ovan, mot särskild ersätt­ning bedriva bl. a. provtagning, utvärdering och rådgivning inom ramen för sitt verksamhetsområde. Staten skall genom sina centrallaboraloriefunk-tioner vid främst statens livsmedelsverk, statens naturvårdsverk, statens lantbrukskemiska laboratorium och statens veterinärmedicinska anstalt stödja Svelab.

Svelab skall byggas upp successivt för atl pä sikt bli rikstäckande och driva laboratorieverksamhet vid etl med hänsyn till intressenternas krav och vad som är ekonomiskt försvarbart erforderiigt anlal laboratorier.

§ 2

Aktiekapital m.m.

Svelab skall tills vidare ha ett aktiekapital av 4560000 kr. fördelat på 4560 aktier å vardera 1000 kr. För beslut om ändring av aktiekapitalet fordras enighet mellan parterna.

Aktierna skall ägas på följande sätt:

Ägare

Antal aktier

Ägarandel (% avrundat)

-

staten

1560

34

-

kommunförbundet

1560

34

-

LRF

720

16

-

Köttbranschens service AB

360

8

-

KF

360

8

§ 3 Organisation

Ledningen av Svelabs verksamhet skall utövas av dess styrelse och verkställande direktör.

För varje laboratorium skall i princip inrättas en laboratorienämnd med uppgift att medverka i planeringen av laboratorieverksamheten. Nämnden skall vara rådgivande och bör bestå av, förutom laboratoriets föreståndare.

Prop. 1982/83:21

15

en representant för närmast berört länsförbund inom LRF, en representant för närmast berörd länsavdelning inom kommunförbundet och en repre­sentant för närmast berörd länsstyrelse. Det förutsätts att parterna i sam­förstånd kan ansluta representanter för andra intressenter lill viss nämnd.

§ 4

Ekonomi

Verksamheten skall vila på affärsmässig grund och dess kostnader finan­sieras via avgifter för utförda uppdrag.

Det ankommer på Svelabs styrelse att upprätta en enhetlig taxa för verksamheten.

Varje laboratorium skall vara en självständig resultatenhet. Laboratori­um som uppvisar permanent underskott skall omorganiseras, finansieras i särskild ordning eller avvecklas. Överskott vid andra laboratorier eller fonder som byggts upp av andra laboratorier och för deras räkning skall därvid ej tas i anspråk.

Finansiering

För finansiering av nödvändiga investeringar för Svelabs verksamhet, för bestridande av organisations- och driftskostnader under bolagets upp­byggnadsskede och för säkerställande av erforderligt rörelsekapUal under den fortsatta verksamheten förutses ett behov av kapital utöver vad som genom betalning av tecknade aktier tillskjutes av parterna komma att föreligga. Svelab skall eftersträva att, i den mån kapitalbehovet inte kan täckas genom intern kapitalbildning, täcka sådant kapitalbehov genom upplåning på den allmänna marknaden.

Om Svelabs egna tUlgängar icke förslår såsom säkerhet för dess län skall parterna om nödvändigt teckna borgen såsom för egen skuld, varvid vaije part alltid skall svara för så stor del av de totala borgensåtagandena som motsvarar hans andel av det totala antalet aktier. De sammanlagda bor­gensåtagandena får icke överstiga halva aktiekapitalet.

§ 6

Bolagsordning

Bolagets bolagsordning skall ha den lydelse som framgår av bilaga 1.

§ 7 Styrelse

Bolagets styrelse skall bestå av 10 ledamöter jämte lika många supplean­ter.

Staten och kommunförbundet nominerar vardera tre (3) ledamöter och tre (3) suppleanter. LRF nominerar två (2) ledamöter och tvä (2) supplean­ter. Köttbranschens service AB och KF nominerar vardera en (1) ledamot och en (1) suppleant.

Suppleanterna skall vara personliga.

Styrelsen utser inom sig ordförande.

Prop. 1982/83:21

16

§ 8 Revisorer

Tre revisorer jämte samma antal suppleanter skall åriigen väljas pä ordinarie bolagsstämma. Minst en ordinarie revisor och en av suppleanter­na skall vara auktoriserad revisor.

§ 9

Enighet vid vissa beslut

I frågor av för Svelab stor principiell betydelse eller ekonomisk omfatt­ning fömtsättes enighet mellan delägarna vid beslut på bolagsstämma respektive i styrelsen. Exempel på nu angivna frågor är: a   Ändring av bolagsordningen b   Ändring av bolagets aktiekapital c   Vinstutdelning

d Väsentlig utvidgning av bolagets verksamhet e Investering av väsenflig betydelse för Svelab f   Borgensåtaganden

§ 10

Beslut i styrelsen

I övriga frågor fattas beslul med enkel majoritet. Vid lika röstelal har ordförande utslagsröst.

§

 11

Utövande av rösträtt

Delägarna förbinder sig att å bolagsstämma och i styrelse utöva sin rösträtt i enlighet med detta avtal.

§ 12

Beslutsförhet

Styrelsen är beslutsför endast om minst hälften av de av stämman valda styrelseledamöterna är närvarande.

§ 13

Förköp

Utöver de förpliktelser som bestämmelserna i bolagsordningen om hem­bud m. m. ålägger delägarna som aktieägare i bolaget, åtar sig delägarna gentemot varandra att, därest delägare skulle önska sälja aktiepost i bola­get, icke anta anbud därpå förrän samtliga andra delägare haft tillfälle att efter förhandling ta ställning till huruvida de önskar förvärva aktierna ifråga. Aktieposten skall därvid fördelas mellan delägarna i första hand i förhållande till deras inbördes aktieinnehav, i andra hand på sätt de sig emellan överenskommer. Vid förhandling, som nyss sagts, är säljande delägare skyldig att uppge eventueU spekulant. Skulle icke övriga delägare inom 60 dagar efter därom gjord förfrågan förklara sig villiga atl förvärva aktieposten i dess helhet, är säljande delägare fri att anta anbud därpå av

Prop. 1982/83:21

17

annan, varvid bolagsordningens bestämmelserom hembudsskyldighet lik­väl skall gälla.

Sker försäljning, är den säljande delägaren pliktig alt tillse, att vid genomförandet av försäljningen köparen på alla exemplaren av detta avtal tecknar följande förbindelse;

"Sedan vi frän......... förvärvat........ aktier i........ , biträder vi här­

med detta avtal för dessa aktier och förbinder oss således att fullgöra de

förpliktelser, som enligt avtalet åvilar säljaren för samma aktier."

Har överlåtelse skett till annan än meddelägare och har meddelägare icke skriftligen godtagit förvärvaren i överlåtarens ställe, är säljande del­ägare ansvai'ig för att ny ägare av hans aktier fullgör sina förpliktelser enligt delta avtal och att varken övriga delägare eller bolaget tillskyndas skada eller förlust i följd av aktieöverlätelsen.

§ 14

Central administration

Kostnader för Svelabs centrala administration skall årsvis påföras re­spektive laboratorium i förhållande till deras intäkter under den period som den till fördelning aktuella kostnaden avser.

§ 15

Ikraftträdande och upphörande

Detta konsortialavtal har träffats under förbehåll av regeringens godkän­nande.

Detta avtal gäller för en tid av fem är fr. o. m. 1983-01-01. Om det inte sagts upp senast två år före 1988-01-01, förlängs avtalet med ett år i sänder och med två år uppsägningstid. Uppsägningen skall vara skriftlig.

§ 16

Oförutsedda händelser

Skulle på grund av ofömlsedda händelser förutsättningarna för detta avtal väsentligen rubbas, skall pä delägares begäran förhandling om skälig jämkning av avtalet upptas.

§ 17

Skriftlighet vid ändringar Ändringar i och tillägg lill detta avtal fär endast ske skriftligen.

§ 18

Skiljedom

Tvist angående tillkomsten, tolkningen eller tillämpningen av detta avtal skall avgöras enligt lagen om skiljemän. Avser en eller flera av parterna att påkalla skiljeförfarande, skall de snarast skriftligen meddela övriga parter detta med förfrågan om dessa vill inträda såsom parter i skiljeförfarandet. De som påkallat skiljeförfarandet och de som efter meddelande inträder häri som parter skall gemensamt utse skiljeman. Kan de inle enas om skiljeman utses denne på begäran av Stockholms Handelskammare. Skilje-

Prop. 1982/83:21

18

dom som meddelats enligt denna paragraf är, i den mån den kan påverka andra parters rätt än de som varit parter i förfarandet, förbindande även för dem.

Detta avtal har upprättats i fem original, varav parterna tager var sitt.

Stockholm den 6 september 1982

För staten

Svenska Kommunförbundet

Lantbmkarnas Riksförbund

Költbranschens Service AB

förening upa

Kooperativa Förbundet ek. för.

Detta avtal godkänns och biträds till alla delar

Stockholm den 6 september 1982

Köttbranschens Riksförbund

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982