Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 16 år 1973

Prop. 1973:16

Nr 16

Kungl. Majrts proposition med förslag till samordning av civil och mi­litär läkemedelsförsörjning m. m.; given Stockholms slott den 16 feb­ruari 1973.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över soclalärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departementsche­fen hemställt,

GUSTAF ADOLF

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att den särskilda mUitära apoteksorganisa­tionen skall upphöra och att dess uppgifter förs över på apoteksbolaget. Syftet med åtgärderna är att samordna och effektivisera de civila och militära resurserna på läkemedelsområdet. Förslaget Innebär att mUitär-apoteket och dess tre fUlalapotek Inordnas i apoteksbolaget. Vidare fö­reslås att driften vid krigsmaktens beredskapsförråd av läkemedel över­tas av apoteksbolaget och knyts till lämpliga apotek. Omorganisationen föreslås bil genomförd den 1 januari 1974,

1    Riksdagen 1973. 1 saml. Nr 16

Prop. 1973:16

Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 16 februari 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ODH­NOFF,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Chefen för socialdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om sam­ordning av civil och militär läkemedelsförsörjning m. m. och anför.

Jnle

Kungl, Maj:t bemyndigade den 18 juni 1971 styrelsen för apoteks­bolaget att I samråd med socialstyrelsen, överbefälhavaren, försvarets sjukvårdsstyrelse, mllltärapoteket och andra berörda myndigheter ut­reda och lägga fram förslag om lämpliga former för samordning av civil och militär läkemedelsförsörjning. Utredningen skulle därvid sär­skilt beakta behovet av en effektiv total beredskap på läkemedelsom­rådet.

Styrelsen för apoteksbolaget överlämnade den 11 oktober 1972 be­tänkandet Samordning av civil och mUitär läkemedelsförsörjning. Ut­redningen har verkstäUts av en särskUt tUlsatt kommitté som arbetat un­der benämningen Kommittén för samordning av civil och militär läke­medelsförsörjning (CML-kommittén),

Remissyttranden över betänkandet har avgetts av överbefälhavaren (ÖB), försvarets civilförvaltning, försvarets sjukvårdsstyrelse, försvarets forskningsanstalt (FOA), civllförsvarsstyrelsen, försvarets rationalise­ringsinstitut, försvarets personalnämnd, socialstyrelsen, statens bakterio­logiska laboratorium (SBL), statens personalnämnd (SPN), universltets-kanslersämbetet (UKÄ), lantbruksstyrelsen, statens livsmedelsverk, över­styrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), direktionen för karoUnska sjuk­huset (KS), statens veterinärmedicinska anstaU, länsstyrelserna I Stock­holms och Skaraborgs län, Blekinge läns och Norrbottens läns lands­tingskommuner, sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationa­liseringsinstitut (Spri), Statsanställdas förbund, Sveriges akademikers centralorganisation (SACO), Statstjänstemännens riksförbund (SR), Tjänstemännens centralorganisation (TCO), Sveriges farmacevtförbund. Apoteksteknikerförbundet, Läkemedelslndustrlföreningen (LIE) samt Representantföreningen för utiändska farmacevtiska industrier (RUFl),

Prop. 1973:16

3

Nuvarande förhållanden Apoteksbolaget

Apoteksbolagets verksamhet regleras genom avtal mellan staten och bolaget. Enligt avtalet skall bolaget bl, a, svara för att en god läke­medelsförsörjning upprätthålls I landet.

Apoteksbolaget omfattar 635 apotek (Inkl, 18 sjukhusapotek), I de­taljdistributionen Ingår häratöver 721 läkemedelsförråd, knutna till vis­sa apotek, och 1 337 enklare utlämnlngsställen.

Personalen utgörs av I avrandade tal 800 apotekare, 2 600 receptarler och 8 100 apotekstekniker, sammanlagt 11 500 personer. Inemot hälften av personalen utgörs av deltidsanställda.

Apotekens försäljning till allmänhet mot recept uppgick under år 1971 till 888,9 milj, kr, och utan recept tUl 254,4 milj, kr. Försälj­ningen till sjukhus och kommunala sjukhusapotek uppgick under sam­ma år till 208,4 milj, kr. Apoteksbolagets sammanlagda omsättning un­der år 1971 uppgick till drygt 1 350 milj, kr.

Militärapoteket, förrådsorganisationen m. m.

Mllltärapoteket tillkom som centralt statsapotek för försvaret är 1940 och har försvarets sjukvårdsstyrelse som chefsmyndighet. Det ansågs inte betryggande att helt vara hänvisad till utfästelser frän enskilda apo­teksinnehavare för att tillgodose ett sä betydelsefullt Intresse som för­svarsväsendets läkemedelsförsörjning. Apoteket omfattar fömtom mo­derapoteket vid karolinska sjukhuset i Stockholm tre fUlalapotek, var­av ett I Boden och två I Karlskrona, Mllltärapoteket är krigsmaktens centrala organ för dess läkemedelsförsörjning samt läkemedelscentral för vissa militära enheter. Vid mllltärapoteket med dess filialapotek samt de centrala och regionala beredskapsförråden äger så gott som hela läkemedelshanteringen inom krigsmakten rum. Det åligger militärapo­teket att anskaffa de läkemedel, som erfordras för att genomföra anbe­falld beredskapslagring inom krigsmakten. Urvalet av läkemedel för krigsförbanden fastställs av försvarets sjukvårdsstyrelse på förslag från mUitärapoteket Apoteket svarar även för viss läkemedelsberedning. Militärapoteket har egen tillverkning av bl. a. spolvätskor, Infuslonslös-ningar, injektlonslösnlngar, salvor, reagenser, extemporeberednlngar m. m. En viss samordning av beredningsverksamheten har ägt rum mel­lan mUitärapoteket, ACO Läkemedel AB och apoteksbolaget. I fråga om vissa sterila lösningar är mllltärapoteket numera efter överenskommelse med apoteksbolaget centraltlllverkare för landet. Försök med och un­dersökningar av läkemedel och läkemedelsberedningar, som är lämpliga för krigsmakten, utförs genom apotekets försorg.

Militärapoteket i Stockholm är sjukhusapotek åt karolinska sjukhuset.

Prop. 1973:16

4

Filialapoteket i Boden och ett av filialapoteken I Karlskrona är sjukhus­apotek åt centrallasaretten på resp. orter. MlUtärapotekets återstående filialapotek i Karlskrona betjänar de militära sjulcvårdslnrättnlngarna på orten. De militära apotekens försäljning till civila sjukvårdsinrättningar uppgick år 1971 tiU ca 15 mUj, kr. Verksamheten regleras i huvudsak genom kontrakt mellan militärapoteket och vederbörande sjukvårdshu­vudman eller sjukhusledning. Vid samtliga militära sjukhusapotek sker även försäljning över disk till allmänheten. Värdet av denna försäljning redovisades år 1971 tiU närmare 4,8 mUj, kr,

MUitärapoteket i Stockholm svarar också för utlandssändnlngar av läkemedel för vissa hjälporganisationers räkning. Leveransvärdet varierar i regel mellan 500 000 och 1 milj. kr. årligen.

Leveranserna av läkemedel för daglig sjukvård åt värnpliktiga vid krigsmaktens fredsförband sker i huvudsak från den militära apoteks-och förrådsorganisationen. Militärapotekets distributionsenhet vid Åkers Krutbruk betjänar huvuddelen av förbanden i landet, Fillalapoteket i Boden svarar för läkemedelsleveranserna till förbanden I övre Norrland, medan ett av filialapoteken i Karlskrona täcker behovet av läkemedel för daglig sjukvård ät värnpliktiga vid så gott som alla förband Inom Södra militärområdet. Värdet av denna försäljning uppgick under år 1971 till drygt 6 milj, kr.

Omsättning av beredskapsläkemedel sker I samband med de militära apotekens leveranser främst till karolinska sjukhuset, centrallasaretten I Boden och Karlskrona samt sjukavdelnlngarna vid krigsmaktens freds­förband. MUltärapotekets omsättningsförsäljning av beredskapsläkeme­del uppgick år 1971 tUl ca 4 mUj. kr.

MUltärapotekets totala försäljning av läkemedel och närstående va­ror uppgick år 1971 till omkring 32 milj. kr.

Den militära förrådsorganisationen för sjukvårdsmaterid och läke­medel tillkom år 1946, Den består av fem centrala läkemeddsförråd och tolv läkemeddscentraler på olika platser i landet. De centrala läke­medelsförråden utgör delar av de centrala sjukvårdsförråden, där också sjukvårdsmaterid lagerhålls för Icrlgsmaktens räkning. Dessa förråd har till uppgift att ta emot lagra, omsätta och lämna ut läkemedel m, m. för krigsmaktens behov. Förråden lyder under försvarets sjuk­vårdsstyrelse. Vid de centrala läkemeddsförräden, ett inom varje mi­litärområde utom det södra, lagerhålls krigsmaktens ersättningsutrust­ning av läkemedel, främst I form av råvaror och halvfabrikat Vid de tolv läkemedelscentralerna förvaras främst de läkemedel som krigsmak­tens förband skall utrustas med vid mobUiserlng. Verksamheten vid läke­medelscentralerna omfattar I varierande omfattning också leveranser av läkemedel för daglig sjukvård till vissa förbands sjukvärdsavdelnlngar. Från läkemedelscentralerna har I aUmänhet lagts ut läkemedel i lokala mobiliseringsförråd. Totala antalet lokala förråd uppgår tlU ca  100.

Prop. 1973:16

5

Spridningen till lokala mobUlserlngsförråd har genomförts för att tUl­godose de militära myndigheternas behov. Även vid Åkers Kmtbmk la­gerhålls ett visst utrustningsbehov av beredskapsläkemedel. Distribu­tion av nya och omfördelning av befintliga läkemedel meUan förråden sker i regel genom distributionsenheten vid Åkers Krutbruk, Underlag för verksamheten vid läkemeddscentralema erhålls från mobUlserlngs-myndigheterna. Lagerredovisningen sker i huvudsak genom militärapo­tekets försorg med hjälp av ADB-teknik.

Den farmacevtiska tillsynen av krigsmaktens beredskapslager tUlkom­mer mllltärapoteket Föreståndarna för läkemeddscentralema har det farmacevtiska ansvaret för beredskapsläkemedel som lämnats ut tUl mobUlserlngsmyndlgheterna. Kassation, utgallrlng, ompacknlng eUer omsignering av läkemeddsförpacknlngar ankommer pä personal an­tingen frän mUitärapoteket eller från vederbörande läkemedelscentral.

Personalen inom det miUtära apoteksväsendet och den mUitära för­rådsorganisationen uppgick den 1 juli 1972 tiU 205 anställda, fördelade på 36 apotekare, 30 receptarler och 139 övriga anstäUda. För ett 30-tal anstäUda vid apoteket Eken i Karlskrona gäller samma anstäUnlngs-vUlkor som för personalen inom apoteksbolaget.

Enligt gällande planläggning för läkemedelsförsörjningen i krig skaU vid mobUiserlng s. k. centralapotek upprättas. Dessa skall svara för fram­ställning av vissa tablettsorter, salvor m. m. för krigsmaktens behov. Råvaror för detta ändamål lagras vid krigsmaktens centrala läkemedels­förråd. Centralapoteken skall I första hand bemannas med personal och förses med utmstning från mUitärapoteket.

Civila ledningsorgan

Socialstyrelsen har huvudansvaret för den hälso- och sjukvårdande verksamhet som bedrivs av annan än krigsmakten eUer dvUförsvaret Styrelsen har i sin instmktion ålagts att planlägga utnyttjandet av lan­dets tillgångar I fråga om läkemedel och sjukvårdsmaterid samt att bi­träda överstyrelsen för ekonomiskt försvar vid handläggningen av för­sörjningsfrågor på hälso- och sjukvärdens område.

Civila ledningsorgan på central nivå är vidare civllförsvarsstyrelsen, lantbmksstyrelsen, statens livsmedelsverk, ÖEF, SBL och statens ve­terinärmedicinska anstalt. Det åligger civilförsvarsstyrelsen bl, a, att anskaffa läkemedel för civilförsvarets behov och ha uppsikt över för­varingen av dessa läkemedel, CivUförsvarsenheternas läkemedelsutmst-nlng läggs upp länsvis i vissa av apoteksbolagets apotek.

Genom överstyrelsens försorg genomförs åtgärder för att säkerställa läkemedelsproduktlonen under krig eller avspärmlng bl. a, i form av en omfattande lagerhållning av läkemedelssubstanser och råvaror. Av be­tydelse för läkemedelsförsörjningen är också överstyrelsens uppgifter i

tl    Riksdagen 1973.1 saml. Nr 16

Prop. 1973:16

6

fråga om undanförselplanläggnlng. Uppgifterna berör bl, a, apoteks­väsendet, droghandeln och läkemedelsindustrin. Omsättningen av be­redskapslager som handhas av överstyrelsen sker genom medverkan av läkemedelsindustrin, läkemedelsgrosshandeln och apoteksväsendet. SBL och statens veterinärmedicinska anstalt genomför bl, a, beredskapslager­hållning av bakteriologiska preparat samt svarar för omsättningen av dessa.

Militära ledningsorgan utöver militärapoteket

Inom den mUitära sektom har ÖB och försvarsgrenscheferna det högsta funktionella ansvaret för läkemedelsförsörjningen. Andra mUltära ledningsorgan är försvarets sjukvårdsstyrelse, chefen för försvarets me-dlcinalkår och försvarets materielverk.

ÖB, som under Kungl, Maj:t har ledningen av och uppsikten över krigsmakten, meddelar bl.a, direktiv för försvarets sjukvårdsstyrelses verksamhet. På läkemedelsområdet Innebär detta att ÖB fastställer be-redskapslagrlngens omfattning, centrala förrådens placering, fördelning­en av ersättningsförnödenheter mellan centrala förråd m, rn, ÖB har inte tillgång till farmacevtisk sakkunskap. Medverkan lämnas av mi-litänipoteket i regel genom försvarets sjukvårdsstyrelse.

Försvarsgrenscheferna leder den förbandsproducerande verksamhe­ten inom egen försvarsgren. De äger mot bakgmnd av sitt ansvar för förbandsproduktionen meddela försvarets sjukvårdsstyrelse anvisningar rörande den närmare utformningen av styrelsens verksamhet. På läke­medelsområdet Innebär försvarsgrenschefemas ansvar bl, a, att de ger närmare anvisningar om den läkemedelsutmstnlng med vilken de olika krigsförbanden skall förses.

Försvarets sjukvårdsstyrelse är fackmyndighet för krigsmaktens hälso-och sjukvård och central förvaltningsmyndighet för sjukvårdsförvalt­ningen inom krigsmakten. Ämbetsverket är chefsmyndighet för bl, a, mllltärapoteket, de centrala sjukvårdsförråden och krigsmaktens läke­medelscentraler, Läkemedelsförvaltnlngen genomförs för försvarets sjukvårdsstyrelses räkning i allt väsentligt av mllltärapoteket, Farma­cevtisk sakkunskap Ingår Inte i styrelsens organisation, MUitärapoteket biträder därför sjukvårdsstyrelsen I dess arbete med att planlägga och förbereda försörjningen med läkemedel Inom krigsmakten. Vissa ären­den rörande mllltärapoteket avgörs av försvarets sjukvårdsstyrelse, nämligen viktigare författningsfrågor, viktigare frågor om organisation, anslagsframställningar m, m.

Samverkan i krlgsplanläggnlngen på läkemedelsområdet äger bl, a, rum inom socialstyrelsens beredskapsråd, där totalförsvarsmyndlgheter-na och sjukvårdshuvudmännen är representerade, I central instans har myndighetema fördjupat samarbetet I särskilda av myndigheterna or-

Prop. 1973:16

7

ganiserade arbetsgmpper. Av betydelse är här den s. k. samarbetsdele-gationen. Denna arbetar på totalförsvarsbasis med bl, a. planering av reservfabriker för läkemedelsindustrins krigsproduktion, läkemedels­industrins råvamförsörjning och beredskapssjukhusens läkemedelsbe­hov.

CML-kommitténs förslag

Apoteksrörelsen

Kommittén anser det sannolikt att väsentliga fördelar kan vinnas, om förbanden hänvisas till apotek I orten för att få läkemedel för den dagliga sjukvården. Bl, a, skulle ett relativt omständligt och tidsödande beställnings- och transportförfarande liksom en viss dubbelorganisation i förråds- och distributionstjänsten kunna undvikas, LagerhåUningens omfattning vid förbanden torde också kunna minska genom tätare in­köp.

Med hänsyn till att den totala omfattningen av mllitärapotekets le­veranser till förbandens sjukavdelningar år 1971 endast uppgick till ca 6,2 milj. kr, blUr belastningsökningen vid de enskUda apoteken I regel av marginell karaktär. Flertalet apotek har såvitt kommittén kan bedö­ma möjlighet att utan personalförstärkning ta över läkemeddsservlcen tUl förbanden.

Kommittén föreslår således, att krigsmaktens fredsförband hänvisas till apoteksbolagets apotek för att erhålla läkemedel för daglig sjuk­vård. Likaså finner kommittén det lämpligt att även anskaffningen av beredskapsläkemedel för försvaret genomförs av apoteksbolaget. Där­med kan all anskaffning av färdiga läkemedel för krigsmaktens räkning samordnas i bolagets regi.

De s. k. centralapoteken ansågs vid sin tillkomst nödvändiga för att trygga tillgången på läkemedel Inom den militära sjukvårdsorganisatio­nen. Sedan mllitärapotekets ratlnproduktlon för mUltära ändamål lagts ned har basen för tlUverknlngen vid centralapoteken försvunnit. CML-kommittén föreslår därför att dessa utgår ur krigsorganisationen samt förutsätter att bortfallet kompenseras genom ökad lagerhållning av fär­digvaror. Om centralapoteken utgär ur krigsmaktens krigsorganisation, kan beståndet av läkemedelssubstanser m. m. som nu I huvudsak är upplagda 1 de centrala läkemedelsförråden föras över till de lager som handhas av ÖEF.

Kommittén föreslår att mllltärapoteket och dess fUlalapotek upphöi som militära organ och inordnas som sjukhusapotek i apoteksbolaget Enligt kommittén kan med säkerhet en viss dubbdorganlsatlon und­vikas, om den militära sjuldiusapoteksrörelsen överförs till apoteksbo-

Prop. 1973:16

8

laget. Detta bör i vart fall på sikt kunna medföra möjligheter till perso­nalbesparingar och andra ratlonallserlngsåtgärder bl. a. genom en cen­tralisering av vissa mtiner till apoteksbolagets centrala förvaltning.

Det är enligt kommitténs uppfattning viktigt, att det samarbete mel­lan medicin och farmaci som existerat sedan mer än 30 är vid karolinska sjukhuset ytterligare utvecklas och fördjupas. Om mUitärapoteket över­förs tUl apoteksbolaget är det angeläget att de vid apoteket befintliga forslcnlngsresursema m. m. tas tUl vara och utvecklas inom den vidare ram som apoteksbolaget erbjuder. Dessa resurser bör därvid hållas tUl­gängliga även för krigsmaktens forsknmgsbehov m, m, på läkemedelsom­rådet.

Förrådsbållning av beredskapsläkemedel för krigsmaktens behov

För att möjUggöra en bättre hantering och omsättning av läkemedlen bör en Integrering ske med den civila sektorns läkemedelsförsörjning. Kommittén föreslår därför att apoteksbolaget åtar sig förrädshåUnlng-en m,m, vid krigsmaktens läkemedelscentraler och centrala läkeme­delsförråd. Kommittén förordar en anknytning av läkemedelscentraler­na tUl apotek I lildiet med den ordning som råder vid centrallasarettet i Boden, där sjukhusapoteket även är läkemedelscentral. En lokalmäs­sig anknytning som i Boden är emellertid enligt kommitténs uppfattning inte nödvändig. Läkemedelscentralerna bör i första hand knytas till sä­dana apotek som även har att svara för leveranser av läkemedel för dagUg sjukvård vid fredsförband. Härigenom kan förbandens freds­konsumtion av läkemedel utnyttjas för omsättning av beredskapslag­ren. Kommittén framhåller vidare, att starka skäl talar för att apoteks­bolaget för de militära myndigheternas räkning även åtar sig förråds­hållningen m. m, av de läkemedel, som läggs upp I de centrala läke­medelsförråden. Därvid bör möjUgheten att anknyta dessa till lämp­ligt belägna apotek tas till vara. Kommittén räknar för sin del med att förrådens lokalisering åtminstone t,v, kommer att behållas.

Det föreslagna förrädshållnlngssystemet skulle enligt kommittén Inne­bära ökade möjUgheter att åstadkomma erforderlig omsättning av krigs­maktens beredskapsläkemedel, att i tid genomföra nödvändiga preparat­indragningar m. m. samt att öka utläggningen till och spridningen av lokala mobiliseringsförråd. Systemet skulle även medföra att förestån-darskapet för beredskapsförräd av läkemedel blir en ordinarie uppgift inom apoteksbolaget för vederbörande apotekschef. Ett särskilt distri­butionssystem för att tillgodose de miUtära läkemedelsförrådens behov av läkemedel erfordras då inte längre, utan apotekschefen kan genom­föra sambestäUnlng av krigsläkemedel och läkemedel för den normala försäljningen. SärskUt buffertförråd för utjämning mellan de olika läke­medelscentralerna skuUe heller inte behövas. Det nya systemet medför

Prop. 1973:16

9

enligt kommittén att de i nuläget önskvärda personalförstärkningarna vid de militära läkemeddscentralema Inte i full utsträckning blir nöd­vändiga.

CML-kommittén framhåller att förslaget rörande förrädshållningen av krigsmaktens beredskapsläkemedel inte innebär att de mUltära myn­digheternas ansvar för sjukvården mbbas.

Organisatoriska frågor

Enligt kommitténs förslag kommer viktiga försvarsförberedelser på läkemedelsområdet att åvila apoteksbolaget. MUltärapotekets nuvaran­de funktioner fördelas på försvarets sjukvårdsstyrelse och apoteksbo­laget, varvid bolaget närmast åtar sig de verkställande uppgifterna rö­rande anskaffning, förrådshällnlng och omsättning m. m. av läkemedel som är avsedda att användas inom den militära sjukvården. Den miU­tära apoteks- och förrådsorganisationen förs över tUl bolaget. Apoteks­bolaget bör enligt kommittén också biträda försvarets sjukvårdsstyrelse och övriga totalförsvarsmyndlgheter i fråga om mobUlserlngs- och krlgs-planläggnlng.

Vad gäller de direkta försvarsförberedelserna anser kommittén att nu gällande organisation inom apoteksbolagets huvudkontor i stor ut­sträckning kan utnyttjas. För att samordna handläggningen av försvars­ärenden Inom bolaget bör emellertid enligt kommitténs mening en cen­tral försvarsenhet etableras inom huvudkontoret. Denna enhet bör ha tillgång tUl mllltärfarmacevtlsk sakkunskap och få ställning som stabs­organ direkt under verkställande direktören.

Försvarets sjukvårdsstyrelses uppgifter rörande läkemedelsförvalt­ningen Inom krigsmakten är i huvudsak delegerade till mUitärapoteket, Om apoteket utgår ur krigsmaktens organisation måste vissa uppgifter, som nu åvilar apoteket och som Inte lämpligen kan överföras på organ inom den clvUa sektorn, återgå till försvarets sjukvårdsstyrelse. Styrel­sen saknar emeUertid farmacevtisk expertis, varför kommittén fuiner det nödvändigt att försvarets sjukvårdsstyrelse får tUlgång till sådan expertis. En farmacevtisk enhet bör sålunda enligt kommitténs mening tillföras styrelsen.

Kommittén framhäller att förslaget uite berör försvarets sjukvårds­styrelses StäUning som fackmyndighet för hälso- och sjukvården Inom krigsmakten och som central förvaltningsmyndighet. Ämbetsverket be­håUer därmed sitt övergripande ansvar för krigsmaktens läkemedelsför­sörjning såväl I fred som krig. Förhållandet mellan försvarets sjukvårds­styrelse å ena sidan samt ÖB och försvarsgrenscheferna å den andra si­dan förändras inte heller.

Vid handläggning av ärenden som gäller läkemedelsförsörjnuigen I krig eller i övrigt hänger samman med beredskapen på läkemedelsom-

Prop. 1973:16

10

rådet bör enligt kommitténs mening representant för apoteksbolaget Ingå i socialstyrelsens beredskapsråd och I centrala sjukvårdslednlngen i krig.

Kommittén understryker behovet av en kontinuerlig, permanent sam­verkan på läkemedelsförsörjningens område av den typ som nu äger rum inom den s. k. samarbetsdelegationen. Av den anledningen har kommittén övervägt, om inte ett fast samarbetsorgan bör inrättas. Av olika skäl anser emellertid kommittén att denna utväg inte bör tiUgrl-pas. Det är enligt kommitténs mening tUlräckligt att I socialstyrelsens instmktion ta in en föreskrift om att styrelsen skall svara för att kon­tinuerlig samverkan rörande försvarsförberedelserna på läkemedelsom­rådet upprätthälls inom totalförsvaret.

Kostnadsfrågor

Kommitténs förslag Innebär att leveranserna av läkemedel tUl mUl-tärapotekets nuvarande civila och mUitära kunder kommer att I huvud­sak ske från apoteksbolagets läkemedelslager. Med hänsyn till leveran­sernas art m, m. bör det enligt kommittén vara möjligt för apoteks­bolaget att vid leveranser av läkemedel till krigsmaktens fredsförband och beredskapslager tiUämpa de gmnder för prissättningen som gäUer vid motsvarande sjukhusleveranser. Försäljning i omsättningssyfte från krigsmaktens beredskapslager av läkemedel bör ske tUl marknadsmäs­siga priser.

Med hänsyn till de avtal som nu gäller för apoteksbolagets sjukhus­leveranser kommer därför enligt CML-kommitténs bedömning inte någ­ra väsentiiga förändringar I kostnadsbelastnlngen att uppkomma vare sig för apotekets civila eller mlltära kunder. Kommittén pekar här på möjligheterna till Inte oväsentliga rationaliseringar med åtföljande kost­nadsbesparingar Inom den nuvarande militära apoteks- och distribu­tionsorganisationen.

Vid ett eventuellt övertagande av mllltärapoteket och dess filial-apotek anser kommittén att bolaget från staten bör inlösa dels befint­ligt fredslager av läkemedel och närstående varor m, m,, dels apotekens inventarier, och dels utrustning och andra Inventarier i läkemedelscen­traler m, m. Värdet av varulagret beräknar kommittén till ca 6 mUj, kr. och braksvärdet av inventarierna vid apoteken och förråden till sam­manlagt ca 1 mUj. kr. Äganderätten till läkemedlen i beredskapsförrä-den, vars värde beräknas till 15 mUj, kr,, anser kommittén alltjämt bör tUlkomma krigsmakten.

För tjänster som apoteksbolaget åtar sig att utföra för försvarsmyn­digheternas räkning kommer bolaget att belastas med direkta och in­direkta kostnader. Enligt kommittén bör apoteksbolaget av försvars-myndigheterna erhåUa full täckning för direkta kostnader jämte ett

Frop. 1973:16

11

procentuellt tillägg för de indirekta kostnaderna. Förhällandet mellan bolaget och myndigheterna bör ordnas som ett leverantör/kundförhål­lande.

Avtal, författningar m. m.

Apoteksbolagets åtaganden att utföra vissa försvarsförberedelser, som instraktlonsmässlgt ankommer på de centrala förvaltningsmyndigheter­na försvarets sjukvårdsstyrelse, socialstyrelsen och civllförsvarsstyrelsen, föresläs av CML-kommittén bil fastställda i avtal mellan staten och apoteksbolaget. Även förhållandet mellan bolaget och berörda centra­la, regionala och lokala myndigheter bör regleras i avtalet Avtalet bör också ange grunder för prissättningen vid leveranser av läkemedel tUl krigsmaktens fredsförband för daglig sjukvård åt värnpliktiga och till beredskapslagren av läkemedel.

Kommittén anser att avtalstidens längd bör avpassas så att den fulla effekten av föreslagen samordning av försvarsförberedelserna på läke­medelsområdet kan ufläsas. Avtalsperioden bör enligt kommittén inte understiga tio år.

Kommittén framhåller att vissa ändringar måste göras I gäUande av­tal mellan staten och apoteksbolaget om bolagets verksamhet samt i vissa författningar, myndighetsinstruktioner m, m. Bl, a. anser kom­mittén, att socialstyrelsen instmktionsmässigt bör åläggas att samordna förberedelser I central Instans på läkemedelsområdet, samt föreslär att i instmktionen tas in föreskrift om att tjänsteman hos apoteksbolaget in­gär i socialstyrelsens beredskapsråd vid handläggning av ärende som be­rör läkemedelsförsörjningen I krig eller försvarsberedskapen pä läke­medelsområdet. Ändringar behövs vidare I krlgssjukvårdskungördsen och i den av ÖB utfärdade instruktionen för centrala sjukvårdsledning­en, om kommitténs förslag rörande representant för apoteksbolaget i centrala sjukvårdslednlngen genomförs.

Personalfrågor

Ca 200 statstjänstemän berörs av kommitténs förslag, varav ett fätal är anställda med fullmakt eller konstltutorial. Den helt övervägande delen tjänstemän Inom mllltärapoteket och krigsmaktens förrådsorga­nisation för krigsläkemedel innehar extra ordinarie eller extra tjänster. CML-kommittén förutsätter att samtliga av omorganisationen berörda tjänstemän erbjuds att gå över I tjänst hos apoteksbolaget. Till tjänst som övertas av bolaget bör nuvarande Innehavare ha förtur. Kommit­tén utgår från att den anställningstrygghet som tjänstemännen f, n, har inte mbbas.

Kommittén föreslår att apoteksbolaget övertar statens pensionsåta­ganden beträffande huvuddelen av berörd personal. Staten bör förbinda

Frop. 1973:16

12

sig att bestrida bolagets pensionskostnader I den omfattning som sva­rar mot de i statlig tjänst intjänta pensionsbeloppen. Kommittén ifråga­sätter om inte staten beträffande tjänstemän med ett fåtal år kvar tiU pensionsåldern, vid övergångstillfället exempelvis högst fem år, helt bör svara för pensionskostnaderna. Detta skulle innebära att statens pen­sionsreglemente alltjämt skuUe gäUa för här berörda tjänstemän.

Omorganisationen bör enligt kommitténs uppfattning genomföras i sin helhet vid en och samma tidpunkt. Kommittén bedömer det möj­Ugt och lämpligt att omorganisationen genomförs den 1 juli 1973.

Remissyttrandena

Samtiiga remissmstanser godtar utredningens huvudförslag att den militära apoteksrörelsen skaU upphöra och att såväl leveranserna av läkemedel för fredsförbandens dagliga sjukvård som hanteringen av beredskapsläkemedel skall ske genom apoteksbolagets försorg. Således framhåUer bl,a, FOA, SBL, länsstyrelsen i Stockholms län och Apoteks­teknikerförbundet att väsentiiga fördelar kan vinnas genom utnyttjande av apoteksbolagets resurser.

ÖB godtar utredningens målsättning och principerna för hur ansva­ret för läkemedelsförsörjningen skall fördelas och organisationen i stort skall utformas. Frän totalförsvarets och Inte minst krigsmaktens syn­punkt utgör utredningen enligt ÖB:s mening en god grund för förbätt­ring av nuvarande till vissa delar bristfälliga organisation och bered­skap trots miUtärapotekets goda insatser vad avser läkemedels-försörjnmg i krig och förberedelsema härför i fred, I likhet med kom­mittén anser ÖB det vidare viktigt att de militära myndigheternas an­svar för sjukvården Inom krigsmakten behåUs. Mllltärapoteket har vis­sa myndighetsfunktioner som enligt ÖB inte bör läggas på något clvUt organ. Dit hör utarbetande av riktiinjer för krigsproduktionsplanlägg-nlngen, fastställande av läkemedelssortlment, krlgsförvaltningsplaner, inspektion av beredskapsförräd m, m,, vilka uppgifter bör åvila försva­rets sjukvårdsstyrelse.

Försvarets sjukvårdsstyrelse anser att nuvarande ordning fungerar i huvudsak tillfredsställande. Sjukvårdsstyrelsen tUlstyrker därför försla­get med viss tvekan. Liknande synpunkter framförs av Statsanställdas förbtmd.

Vad gäller anskaffning i fred av färdiga läkemedel Inom totalförsva­ret har kommitténs förslag I allmänhet lämnats utan erinran. Sålunda har försvarets sjukvårdsstyrelse Inte något att erinra mot att krigsmak­tens fredsförband hänvisas tiU ortens apotek för sin försörjning med läkemedel åt värnpliktiga, Spri framhåller att ökat lagemtrymme och en Icke oväsentlig kapacitetsökning i vissa fall torde erfordras pä apo-

Prop. 1973:16

13

tek i större garnisonsorter, Spri fömtsätter härvid att denna verksamhet i första hand förläggs till andra apotek än sjukhusapotek, Sveriges far­macevtförbund delar inte utredningens uppfattning att belastningsök­ningen blir marginell på de apotek som fär överta leveranserna av lä­kemedel för dagUg sjukvård och förrådshållningen av krigsläkemedel. Förbundet anser att ansvaret för beredskapslagring och dess planering kombinerad med den stabsapotekarfunktlon kommittén föreslår för ett antal apotekschefer kommer att resa krav på förstärkning av den far­macevtiska personalen på berörda apotek.

I fräga om förrådshällnlng av färdiga beredskapsläkemedel för krigs­maktens behov delar försvarets sjukvårdsstyrelse kommitténs uppfatt­ning att en Integrering av det militära förrådshällningssystemet med apoteksbolaget är önskvärd av omsättningsskäl. Den översyn av för­rådsorganisationens ändamålsenlighet och utvecklingsmöjligheter som föreslås av kommittén är enligt sjukvårdsstyrelsens uppfattning viktig och bör komma till stånd. Dessutom framhålls kravet på mUltär styr­ning och kontroll av apoteksbolagets verksamhet Inom Ifrågavarande sektor. Även socialstyrelsen ser med tillfredsställelse att en samordning av lagerhåUnlng och hantering kommer till ständ genom apoteksbola­gets försorg. Spri anser det väsentiigt att garantier och regler skapas så att den enskUde sjukvårdshuvudmannen inte drabbas av kostnader eller försämrad service genom att hans sjukhusapotek Inordnas 1 den mUl­tära beredskapsförrådshållningen. Länsstyrelsen i Skaraborgs län fram­håller att en strävan att minska apotekens fredslagring för att vinna ökad lönsamhet inte fär medföra försämrad totalförsvarsberedskap.

Vad beträffar omsättningen av beredskapsläkemedel konstaterar ÖB att en ökad omsättning förutsätter en stark Integrering med den civUa sektorns läkemedelsförsörjning. Den av kommittén föreslagna personal­unionen mellan apotekschef och föreståndare för läkemedelscentral an­ser ÖB i princip lämplig och genomförbar. Ökade omsättnlngsmöjlig-heter framhålls av försvarets sjukvårdsstyrelse som en väsentlig fördel i kommitténs förslag.

ÖB tillstyrker förslaget att krigsmaktens centralapotek utgår ur krigs­organisationen som en följd av förbättrade möjligheter till ökad lager-hållnmg av färdigvaror. Försvarets sjukvårdsstyrelse understryker i detta sammanhang att centralapoteken inte bör utgå ur krigsorganisa­tionen. Innan erforderliga läkemedel till sin huvuddel kan lagras som färdigvara.

I fråga om uthålligheten på läkemedelsområdet erinrar ÖEF om att den försörjningsberedskapsutredning som tillkallades enligt Kungl. Maj:ts beslut den 2 aprU 1971 i sitt fortsatta arbete torde komma att behandla bl. a. denna fråga. Överstyrelsen anser därför att slutlig ställ­ning tUl uthålligheten på läkemedelsområdet Inte bör tas förrän nämnda utrednings förslag föreligger.

Prop. 1973:16

14

Förslaget om en försvarsenhet i apoteksbolaget biträds av bl. a. ÖB, försvarets rationaliseringsinstitut, socialstyrelsen, ÖEF och SBL. Social­styrelsen framhåller att detta inte påverkar styrelsens uppgifter beträf­fande försvarsförbercdelserna på läkemedelsområdet och Innebär för­delar för socialstyrelsen ur planläggnlngssynpunkt Även förslaget om Inrättande av en farmacevtisk enhet i försvarets sjukvårdsstyrelse bi­träds av bl. a, ÖB, försvarets sjukvårdsstyrelse, FOA och Sveriges far­macevtförbund.

I fråga om läkemedelsforskningen understryker flera remissinstan­ser, bl, a. ÖB, UKÄ, KS, FOA, försvarets sjukvårdsstyrelse, ÖEF, Spri, Apoteksteknikerförbundet, Sveriges farmacevtförbund och LIF den be­tydelse mllltärapoteket har beträffande läkemedelsforskningen. ÖB, KS, FOA m, fl,, biträder kommitténs uppfattning att vid mUitärapoteket be­fintliga forskningsresurser bör utvecklas Inom apoteksbolagets vidare ramar, FOA framhåller dock att kommittén inte tiUräckligt beaktat de konsekvenser som förslaget kan få för den mllitärfarmacevtiska forsk­ningsverksamheten.

Kommitténs förslag beträffande kostnadsfrågorna lämnas utan erin­ran av de civila remissinstanserna. ÖB och försvarets sjukvårdsstyrelse anser att de ekonomiska konsekvenserna av kommitténs förslag Inte be­lysts helt tUlfredsställande, Försvarets rationaliseringsinstitut anser att apoteksbolaget bör överta äganderätten till beredskapsläkemedlen. Där­vid bör enligt institutets mening övervägas olika frågor som rör ersätt­ning för läkemedlen m. m.

Kommitténs förslag till avtalstext lämnas utan erinran av remissin­stanserna. Försvarets civilförvaltning pekar på behovet av normer för hur ersättning för apoteksbolagets tjänster som Inte avser läkemedels­leveranser skall beräknas, I detta sammanhang framhåller vidare bl, a, ÖEF, socialstyrelsen och försvarets rationaliseringsinstitut att skyldig­heten för näringsidkare m. fl. att biträda vid planläggning av rikets eko­nomiska försvarsberedskap även torde gälla för apoteksbolaget.

Vad kommittén anför i fråga om anställningstrygghet och förmåner för berörd personal biträds av bl. a, försvarets personalnämnd, försva­rets rationaliseringsinstitut, försvarets sjukvårdsstyrelse och Statsanställ­das förbund. SPN framhåller I likhet med utredningen att staten bör förbinda sig att svara för apoteksbolagets pensionskostnader för de pen­sionsåtaganden som gäller vid övergängen till de nya befattningarna.

Ett flertal remissinstanser Ifrågasätter om det är möjligt att genom­föra omorganisationen på så kort tid som kommittén föreslagit, dvs, redan den 1 juli 1973, Bl, a, framhåller försvarets personalnämnd att en utvecklad praxis vid omorganisationer är att de anstäUda bör ha orienterats om de personalpolitiska konsekvenserna minst sex månader före genomförandet.

Prop. 1973:16

15

Departementschefen

När det nuvarande mllltärapoteket Inrättades för omkring 30 är se­dan var motivet att en tUlfredsställande ordning för försvarets läkeme­delsförsörjning Inte kunde gmndas på leveranser från de privata apote­ken. Detta motiv föreligger inte längre sedan apoteksväsendet från den 1 januari 1971 har övertagits av staten och som en följd härav prak­tiskt taget all läkemedelsförsörjning I landet sker genom apoteksbola­get, I prop, 1970: 74 (SU 1970: 98, 2LU 1970: 37, rskr 1970: 223 och 234) om statens övertagande av apoteksväsendet förutskickade jag att frågan om den framtida samordningen av läkemedelshanteringen på det civila och mUltära området borde tas upp tlU prövning sedan apo­teksbolagets verksamhet kommit igång. Mot bakgrund härav har den s, k, CML-kommittén nu lagt fram ett utredningsförslag i denna fråga.

Kommittén föreslår att den mUitära apoteksrörelsen och förråds-hållningen av läkemedel förs över till apoteksbolaget. Förslaget innebär att mllltärapoteket vid KS och dess fUlalapotek I Karlskrona och Boden upphör som mUltära organ och att apoteken Inordnas 1 apoteksbolaget. Vidare skall apoteksbolaget för krigsmaktens räkning svara för erfor­derlig förrådshållning och hantering av beredskapsläkemedel. Detta in­nebär att driften av läkemeddscentraler och centrala läkemedelsförråd övertas av bolaget.

Remissinstanserna har 1 allt väsentligt ställt sig positiva till detta förslag. De myndigheter som I dag har huvudansvaret för läkemedels­försörjningens olika delar inom totalförsvaret och som i första hand berörs av den föreslagna omorganisationen, dvs. socialstyrelsen, försva­rets sjukvårdsstyrelse och mllltärapoteket, har också varit representera­de I kommittén och står bakom förslaget. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet vUl jag därför förorda att mUitärapoteket och dess fUlalapotek inordnas i apoteksbolaget och att bolaget åtar sig förrädshållningen m. m. vid krigsmaktens läkemedelscentraler och cen­trala läkemedelsförråd I enlighet med kommitténs förslag.

Som utredningen visat medför en sådan organisation att distribu­tionssystemet kan förenklas genom att krigsmaktens förband kan di­rekt anlita ortens apotek för läkemedelsförsörjningen. Vidare kan apo­teken tas i anspråk för uppläggning av vissa mobillserlngsläkemedel, vilket bör ge bättre möjligheter tUl omsättning av sädana läkeme­del. En viktig beredskapssynpunkt är att en större spridning av de lo­kala mobiliseringsförråden kan uppnås. Den föreslagna organisationen medför även andra betydelsefulla fördelar. Jag vUl framför allt peka på att vederbörande apotekschef genom det nya systemet får möjlighet att beställa och distribuera läkemedel för försvarets behov samtidigt med de läkemedel som behövs vid den normala försäljningen. Den nya orga­nisationen bör enligt min uppfattning göra det möjligt att uppnå högsta

Frop. 1973:16

16

möjliga beredskap på detta område inom ramen för de resurser som vid varje tillfälle står tUl förfogande för ändamålet.

Kommittén betonar vikten av att det samarbete som pågår mellan mllltärapoteket och karolinska sjukhuset fortsätts och fördjupas efter omorganisationen. Som uite minst angeläget framhålls att forskningsre­surserna tas till vara även inom apoteksbolagets ram och hålls tillgängli­ga för krigsmaktens forskningsbehov m, m, pä läkemedelsområdet. Även remissinstansema har betonat detta. För egen del vill jag fram­hålla vikten av att inom den föreslagna organisationen ta till vara det kunnande på läkemedelsområdet som nu står tUl sjukhusets förfogande. Apoteksbolaget har i denna fräga också uttalat sig om vikten av att ett fördjupat samarbete kommer tUl stånd. Detsamma gäller i fråga om forskningssamarbetet mellan mUltärapotekets forskningslaboratorium och karoUnska sjukhusets avdelning för klinisk farmakologi samt olika kliniker.

Den nya organisationen innebär att miUtärapotekets nuvarande funk­tioner på läkemedelsområdet fördelas mellan apoteksbolaget och försva­rets sjukvårdsstyrelse. Kommittén har föreslagit att en särskild för­svarsenhet organiseras vid apoteksbolagets huvudkontor som stabsorgan direkt under verkställande direktören med en samordnande uppgift i frågor som rör försvarsberedskapen på läkemedelsområdet. Jag utgår från att apoteksbolaget kommer att vidta de organisatoriska åtgärder som behövs för samverkan med olika myndigheter Inom totalförsvaret.

Den del av utredningens förslag som berör organisationen av försva­rets sjukvårdsstyrelse och vissa andra frågor som aktualiseras i detta sammanhang på det mUltära området kommer chefen för försvarsde­partementet att anmäla senare.

Kommittén understryker behovet av en samverkan mellan olika myn­digheter då det gäller totalförsvarets läkemedelsförsörjning av det slag som nu äger rum inom en särskild samarbetsdelegatlon. Som kommittén framhållit bör en sädan samverkan kunna åstadkommas genom att so­cialstyrelsen får i uppdrag att svara för kontinuerlig samverkan rörande försvarsförberedelserna på läkemedelsområdet. Socialstyrelsen bör ha ett primärt ansvar som samordnande myndighet, I övrigt bör social­styrelsen, civllförsvarsstyrelsen och försvarets sjukvårdsstyrelse var och en inom sitt ansvarsområde fastställa sortimentet av de läkemedel som erfordras för att täcka hälso- och sjukvårdens behov under krig. Som samarbetsorgan i fred inom totalförsvarssjukvärden fungerar även so­cialstyrelsens beredskapsråd, I detta ingår f, n, representanter från ÖEF, civilförsvarsstyrelsen. Landstingsförbundet och Svenska kommunför­bundet. Vid behandling av frågor som gäller epidemibekämpning och skydd mot biologisk krigföring ingår även en representant för SBL. I likhet med kommittén anser jag att även en representant för apoteks­bolaget bör Ingå i rådet vid handläggning av ärenden som gäller lake-

Frop. 1973:16

17

medelsförsörjningen i krig eUer som i övrigt hänger samman med be­redskapen på läkemedelsområdet. Vidare bör apoteksbolaget vara rep­resenterat i centrala sjukvårdslednlngen, som har tUl uppgift att bereda ärenden som rör utnyttjandet av rikets tillgångar inom hälso- och sjuk­vården i krig. Det ankommer på Kungl. Maj:t att med anledning härav vidta de författningsändringar som behövs.

I samband med att apoteksbolaget övertar mUitärapoteket och dess fi-llalapotek bör bolaget från staten inlösa dels krigsmaktens fredslager av läkemedel och närstående varor m, m,, dels apotekens Inventarier och utmstning och dels utmstning och inventarier I läkemedelscentraler m. m. Det ankommer på apoteksbolaget och försvarets sjukvårdssty­relse att komma överens om Inventerlngsförfarande m, m. Beträffande de läkemedel som ingår i beredskapslagren delar jag kommitténs upp­fattning att äganderätten tUl dessa alltjämt bör tillkomma krigsmakten.

Apoteksbolagets åtaganden I fråga om försvarsförberedelser m, m, på läkemedelsområdet bör regleras genom ett avtal mellan staten och apoteksbolaget Förslag till sådant avtal har utarbetats och torde få fogas till statsrådsprotokollet 1 detta ärende som bilaga. Avtalsförslaget innebär bl, a, att vid apoteksbolagets leveranser av läkemedel till krigs­maktens fredsförband Uksom till krigsmaktens beredskapslager pris­sättning skall ske enligt de gmnder som tillämpas av bolaget vid mot­svarande sjukhusleveranser. Försäljning i omsättningssyfte av läkemedel frän krigsmaktens beredskapslager skall ske till marknadsmässiga priser. Enligt avtalsförslaget skall ett leverantör/kundförhållande råda mellan apoteksbolaget på ena sidan samt socialstyrelsen, försvarets sjukvårds­styrelse och civilförsvarsstyrelsen på den andra sidan. När det gäller apoteksbolagets tjänster I övrigt fömtsätter jag att överenskommelse träffas mellan berörda parter om hur ersättningen för dessa tjänster skall beräknas. I detta sammanhang vill jag erinra om de skyldigheter som föreUgger enligt lagen (1948: 390) om skyldighet för näringsidkare m, fl, att biträda vid planläggningen av rikets ekonomiska försvarsbered­skap. Jag förordar att Kungl, Maj:t Inhämtar riksdagens bemyndigande att godkänna avtal mellan staten och apoteksbolaget I huvudsaklig överensstämmelse med nämnda förslag,

I anslutning härtill bör nämnas att den av Kungl, Maj:t tUlkallade försörjningsberedskapsutredningen kan komma med förslag som berör säväl ytterligare medverkan av apoteksbolaget i fråga om att upprätt-håUa försörjningsberedskapen på läkemedelsområdet som försörjnings­uthålligheten på detta område.

Omorganisationen innebär vidare att vissa ändringar behöver göras I författningar, myndlghetslnstraktioner m. m. Det behövs också en for­mell ändring 1 avtalet meUan staten och apoteksbolaget om bolagets verksamhet. Det ankommer på Kungl, Maj:t att besluta härom.

Samtliga av omorganisationen berörda tjänstemän bör i enlighet med

Prop. 1973:16

18

den av apoteksbolaget överlämnade utredningen erbjudas att gå över i tjänst hos apoteksbolaget. Liksom de berörda personalorganisationerna vill jag betona angelägenheten av att personalens anställningstrygghet därvid beaktas. Av förändringen I huvudmannaskap bör följa att apo­teksbolaget skall svara för socialförsäkrings- och pensionskostnader, som belöper på tid efter övertagandet av militärapotekets personal. Staten bör i anslutning härtiU hos bolaget lösa in sina kvarstående pen-slonsförpUktelser tUl personal som fär pensionsrätt enligt bolagets pen­sionsbestämmelser. Jag anser inte att det finns motiv för att staten i vidare mån än jag nu sagt skall påta sig pensionskostnader för den av övertagandet berörda personalen. En annan sak är att ett ändamåls­enligt sätt att lösa uppkommande övergångsproblem beträffande pen­sionsförmåner till de äldsta tjänstemännen kan vara att de medges stå kvar på statens penslonsreglemente. En sådan ordning fordrar en upp­görelse mellan Kungl, Maj:t och bolaget.

Det är givetvis angeläget att rimlig tid står till förfogande för de förhandlingar och överläggningar som behövs mellan apoteksbolaget och personalorganisationerna, I likhet med flera remissinstanser anser jag att denna tid skulle bil alltför knapp, om den nya organisationen såsom kommittén föreslagit skulle genomföras redan den 1 juli 1973, Jag för­ordar därför att den föreslagna omorganisationen genomförs fr, o, m, den 1 januari 1974,

Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

godkänna de riktlinjer för en samordning av den civila och militära läkemedelsförsörjningen fr. o. m. den 1 januari 1974 som jag angett i det föregående,

2.

bemyndiga Kungl. Maj:t att i huvudsaklig överensstämmelse med vad jag förordat I det föregående träffa avtal med Apo­teksbolaget AB om vissa försvarsförberedelser m. m. på läke­medelsområdet.

Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med Instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Mai:t Konungen att tUl riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Frop. 1973:16

19

Bilaga

Förslag till

Avtal

mellan staten och Apoteksbolaget AB om vissa försvarsförberedelser

m. m. på läkemedelsområdet

§ 1.

Apoteksbolaget AB åtar sig under tiden 1 januari 197431 december 1983 försvarsberedelser m, m, på läkemedelsområdet enligt vad I detta avtal anges i §§ 313.

§ 2,

Apoteksbolaget förbinder sig att härvid följa de allmänna riktlinjer för verksamheten, som dragits upp vid riksdagsbehandlingen av frågan om samordning av clvU och militär läkemedelsförsörjning m, m, (prop, 1973: 16).

§ 3.

Apoteksbolaget skall för berörda centrala förvaltningsmyndigheters räkning svara för inköp, förrådshållning, omsättning och annan erfor­derlig lagerhantering av färdiga beredskapsläkemedel m, m.

§ 4,

Apoteksbolaget skall följa de centrala förvaltningsmyndigheternas föreskrifter för läkemedelslagrens spridning, uppläggning, sammansätt­ning, märkning och förpackning m, m,

§ 5.

Apoteksbolaget skall biträda försvarets sjukvårdsstyrelse och civilför­svarsstyrelsen I fräga om försök och prov med läkemedel och läkeme­delsförpackningar som erfordras för användning vid krigsförbanden och civilförsvarets enheter,

§ 6,

Apoteksbolaget skall följa mllltärbefälhavares (mllltärkommando-chefs) respektive moblllseringsmyndighets samt civilbefälhavares respek­tive länsstyrelses föreskrifter för moblliseringsplanläggnlngen I fräga om läkemedels uppläggning och fördelning pä moblUserlngsenheter m, m, och tillhandahälla de uppgifter, som fordras för dessa myndigheters planläggning av uttransport 1 samband med mobilisering,

§ 7,

Apoteksbolaget skall hålla lagren av beredskapsläkemedel tillgäng­liga för Inspektion från berörda centrala, regionala och lokala myndig­heters sida,

§ 8.

Apoteksbolaget skall en gäng om året lämna rapport till de centrala förvaltningsmyndigheterna om lagerhållning och fördelning av de läke­medel som omfattas av detta avtal. Därvid skall genomförda kassatlo-ner redovisas särskUt.

Frop. 1973:16

20

§ 9.

Apoteksbolaget skall biträda socialstyrelsen, civUförsvarsstyrelsen och försvarets sjukvårdsstyrelse i dessa myndigheters arbete med beredskaps­planläggning ni, m. på läkemedelsområdet.

§ 10.

Apoteksbolaget skall enligt närmare överenskommelse mellan bolaget och myndigheter inom totalförsvaret tillhandahålla läkemedelsinforma­tion, statistik och farmacevtisk rådgivning.

§ 11.

Apoteksbolaget skall i samråd med vederbörande mUitära myndighe­ter utöva farmacevtisk tillsyn och kontroll jämlikt gäUande medicinal-författnlngar över de för förbandssjukvård avsedda läkemedelsförråd, som förvaras vid krigsmaktens utbUdnlngsförband (motsv,).

§ 12,

Mellan Apoteksbolaget å ena sidan samt socialstyrelsen, civllförsvars­styrelsen och försvarets sjukvårdsstyrelse å den andra skall ett leveran-tör/kundförhåUande gäUa.

§ 13.

Vid leveranser av läkemedel tUl krigsmaktens fredsförband för dag­lig sjukvård åt värnpliktiga liksom till krigsmaktens beredskapslager av läkemedel skall prissättning ske enligt de gmnder som tillämpas vid motsvarande sjukhusleveranser.

Försäljning i omsättningssyfte av läkemedel ur krigsmaktens bered­skapslager skall ske tUl marknadsmässiga priser.

Ersättning för apoteksbolagets tjänster i övrigt skall utgå enligt sär­skUd överenskommelse härom mellan apoteksbolaget och försvarets sjuk­vårdsstyrelse.

Detta avtal är upprättat i två likalydande exemplar, varav parterna tagit var sitt

För staten

För Apoteksbolaget AB

Frop. 1973:16

21

Innehåll

Inledning   ......................................................... 

.... 

2

Nuvarande förhållanden     .................................... 

.... 

3

Apoteksbolaget     ............................................ 

.... 

3

Militärapoteket förrådsorganisationen m, m............. 

.... 

3

Civila ledningsorgan........................................... 

.... 

5

MUltära ledningsorgan utöver mllltärapoteket.......... 

.... 

6

CML-kommitténs förslag   ..................................... 

.... 

7

Apoteksrörelsen   ............................................. 

.... 

7

Förrådshållning av beredskapsläkemedel för krigsmaktens behov

8

Organisatoriska frågor........................................ 

.... 

9

Kostnadsfrågor     ............................................ 

10

Avtal, författningar m, m.................................... 

.. 

11

Personalfrågor .,............................................... 

.. 

11

Remissyttrandena     ........................................... 

.. 

12

Departementschefen    ........................................ 

.. 

15

Hemställan    ...................................................... 

18

BUaga    ............................................................ 

.. 

19

MARCUS BOKTR. STOCKHOLM 1973    730075