Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1987/88: 68

med redogörelse för svenska företags

verksamhet i Sydafrika och Namibia

1987/88:68

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 3 december 1987,

På regeringens vägnar

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Anita[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnas en redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia under verksamhetsåret 1986,

Vidare redovisas sådana uppgifter som svenska juridiska personer skall lämna om förvärv av utländska företag som äger aktier eller andelar i sydafrikanska eller namibiska företag (indirekta företagsförvärv). Redovis­ningen avser perioden den I juli 1986-den 30 juni 1987,

Slutligen lämnas uppgifter om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för anställda vid dotterbolagen i Sydafrika och Namibia,

1    Riksdagen 1987/88. 1 .saml. Nr 68

utrikesdepartementet

Skr, 1987/88:68

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 december 1987

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], S,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia

1 Inledning

Enligt lagen (1985: 98) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Nami­bia (i det följande benämnd investeringsförbudslagen) skall svenska före­tag med dotterbolag i Sydafrika eller Namibia, ärligen redovisa hur verk­samheten utvecklas i dessa länder. Redovisningsskyldigheten omfattar också uppgifter om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda i dotterföretagen. Slutligen skall uppgifter ocksä lämnas om förvärv av utländska företag som äger aktier eller andelar i sydafrikan­ska eller namibiska företag (indirekta företagsförvärv).

Den uppgiftsskyldighet som tidigare förelåg om överlåtelser och upplå­telser av patent och tillverkningsrätter till sydafrikanska eller namibiska företag upphörde i och med att förbud att utan regeringens tillstånd överfö­ra sådan teknik till Sydafrika eller Namibia infördes den 1 juli 1986,

Kommerskollegium skall, enligt 12 § förordningen (1985:99) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia, varje är före den 1 oktober till utrikesdepartementet lämna en redogörelse för de redovisningar som har avgetts av berörda företag under det senaste budgetåret. En sådan redogö­relse avseende verksamhetsåret 1986 eller motsvarande verksamhetsår har nu lämnats. Till grund för kollegiets redogörelse ligger förutom de svenska moderföretagens redovisningar även årsredovisningar avseende de sydaf­rikanska och namibiska dotterföretagen samt upplysningar inhämtade frän de svenska moderföretagen.

Min redogörelse i det följande bygger i allt väsentligt pä de uppgifter som kommerskollegium har lämnat.

Jag kommer att i avsnitt 2 redogöra för de svenska företagens verksam­het i Sydafrika och Namibia, Redogörelsen omfattar även uppgifter om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda vid dotterbolagen i Sydafrika och Namibia,

Vidare kommer jag att i avsnitt 3 redovisa sådana uppgifter, som svens­kajuridiska personer, i enlighet vad jag nyss sagt, skall lämna om indirekta företagsförvärv.

2 Redogörelse för företagens verksamhet

2.1 Ekonomisk redovisning

Enligt 5 § investeringsförbudslagen är en svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia skyldig att åriigen till regeringen eller myndighet som regeringen bestäm­mer redovisa hur verksamheten i dessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse produktion, omsättning, antal anställda, företagna investeringar och andra sådana förhållanden som har betydelse för kontroll av lagens efterlevnad. Närmare föreskrifter om innehållet i årsredovisningarna har getts i förordningen (1985: 99) om förbud mot investeringar i Sydafrika och Namibia, Redovisningen skall avse det räkenskapsår som tillämpas av den svenska juridiska personen. Den skall ges in till kommerskollegiet senast sex månader efter räkenskapsårets slut. Utöver de uppgifter som nyss nämnts skall i redovisningen även anges rörelsens resultat samt lämnas uppgift om hur gjorda investeringar har finansierats. Om rörelse har drivits genom ett utländskt dotterföretag, skall uppgift lämnas om storleken av det egna kapitalet hos dotterföretaget. Slutligen skall uppgift lämnas om inne­hav av dels aktier eller andelar i sydafrikanskt företag, dels obligationer eller andra skuldförbindelser utfärdade av sådant företag, dels ock ford­ringar pä grund av penninglän eller annan kredit eller ställda säkerheter för sydafrikanskt företags skulder.

Skyldighet att lämna årsredovisning till kommerskollegium gäller svens­ka moderföretag i koncerner med egen rörelse eller dotterbolag i Sydafrika eller Namibia,

Följande företag har lämnat redovisning till kommerskollegium.

Skr, 1987/88:68

Företag

Verksamhets-

Antal rörelse-

är

drivande dot­terbolag i Sydafrika och Namibia

1, Alfa Laval AB

1986

2

2. Atlas Copco AB

1986

2

3, A,[REDACTED_EFTERNAMN] &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.15pt'p class=MsoNormal style='margin-left:18.0pt'> 1986

1

4, Sandvik AB

1986

2

5, SAS

1985-10-01-1986-09-30

1

6, Secoroc AB

1986

1

7, AB SKF

1986

2

8, SkegaAB

1986

2

9, Rederi AB Transatlantic

1986

1

Av kollegiets redogörelse framgår att vissa förändringar i förhållande till föregående redovisningsperiod skett vad gäller omfattningen och utveck­lingen av svensk näringsverksamhet i Sydafrika och Namibia,

Antalet svenska företag med redovisningsskyldighet för dotterbolag i Sydafrika och Namibia uppgick under år 1986 till nio. Antalet har minskat jämfört med är 1985 genom att Esselte AB i början av är 1986 avyttrat sina två sydafrikanska dotterföretag, I de följande jämförelserna mellan 1985 och 1986 ärs siffror är Esselte AB:s andel borträknad.

ti    Riksdagen 1987/88. I saml. Nr 68

De nio svenska moderföretag som omfattas av redovisningsskyldigheten    Skr. 1987/88: 68 ägde vid utgången av år 1986 tillsammans 29 bolag i Sydafrika och Nami­bia, varav 14 kan betecknas som rörelsedrivande.

För de svenska företag som har dotterbolag i Sydafrika och Namibia lämnas följande uppgifter.

De svenska dotterföretagen har, redovisat på koncernnivå, ett aktiekapi­tal som sammanlagt uppgår till ca 8,7 milj, rand (ca 27 milj, kr,). Bolagens sammanlagda egna kapital ökade under år 1986 och uppgår till ca 93 milj, rand (ca 289 milj. kr.).

Omsättningen hos de rörelsedrivande företagen uppgick är 1986 till omkring 411 milj, rand (ca 1278 milj, kr,) vilket innebär en ökning i löpande penningvärde med ca 21 % jämfört med föregående verksamhets­period. Om hänsyn tas till inflationen i Sydafrika, som under år 1986 låg på 18,1 %, har omsättningen värdemässigt ökat med ca 3%,

Det totala värdet av bolagens tillgångar ökade under perioden från ca 186 milj, rand till ca 220 milj, rand (ca 684 milj, kr,). Anläggningstillgång­arnas värde uppgick till ca 25 milj, rand (ca 78 milj, kr,) jämfört med ca 23 milj, rand året innan.

Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick till ca 36 milj, rand (ca 112 milj, kr,) vilket innebär en kraftig ökning jämfört med föregående är. Ett par av företagen redovisade förlust.

Antalet anställda vid de svenska dotterbolagen minskade under perioden frän 2233 till 2 216 personer.

Utvecklingen i de svenska företagen i Sydafrika och Namibia vad avser företagens sammanlagda omsättning, resultat före skatt m, m, under de år redovisningsskyldighet enligt investeringsförbudslagen förelegat framgår av följande uppställning.

Svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia åren 1980-1986. Värden i milj. rand'

1980

1981

1982

1983

1984

1985

1986

Aktiekapital

8.7

8,8

9,1

9,5

9,5

9.5

8,7

Sammanlagda egna

kapital

53

55

65

65

81

84

93

Värdet av totala

tillgångar

158

188

184

164

198

197

220

Värdet av anlägg-

ningstillgångar

25

25

29

25

25

23

25

Omsättning

238

275

287

268

315

355

411

Sammanlagt resul-

tat före skatt

23

13

9

11

14

13,5

36

Investeringar

0,8

2,0

1,5

1,5

0,8

1,5

0,2

Antalet anställda

3 355

3 369

3 143

2880

2 705

2 374

2218

1 rand = 5,86 kr, år 1980 = 5,82 kr, år 1981 = 6,82 kr, år 1982 = 6,60 kr, år 1983 = 4,56 kr, år 1984 = 2,93 kr, år 1985 = 3,11 kr, år 1986

Närmare uppgifter om företagens verksamhet under åren 1985 och 1986    Skr, 1987/88: 68 bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Investeringsförbudslagen föreskriver förbud för svenska juridiska perso­ner att företa eller bidra till att investeringar görs i Sydafrika och Namibia, Lagen innehåller dock bestämmelser enligt vilka regeringen kan medge undantag frän förbudet. Undantag fär endast medges en sådan juridisk person som sedan den I juli 1979 själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia, Undantag från investeringsförbu­det fär inte ge utrymme för en utvidgning av företagens verksamhet. Exempel på investeringar för vilka undantag i princip medgivits är sådana som varit nödvändiga för att ersätta försliten utrustning samt sådana som direkt syftat till en förbättring av de sociala villkoren för de svarta, t, ex, investeringar i en hälsocentral.

Undantagsmöjligheten innebär emellertid inte någon garanterad rätt för företagen att få företa ersättningsinvesteringar. Regeringen har alltid möj­lighet att avslå en investeringsansökan efter prövning av alla omständighe­ter i ärendet.

Några ansökningar om undantag frän investeringsförbudet har ej inkom­mit under nu aktuell redovisningsperiod.

Enligt 8 § investeringsförbudslagen kan regeringen medge rätt för ett företag som sedan den I juli 1979 själv eller genom dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia att tills vidare ersätta anläggningstillgång­ar och hyrd egendom samt göra sådana investeringar och hyra sådan egendom som förbättrar arbetsmiljö och arbetsförhållanden för de anställ­da. Ett villkor för ett sådant beslut är dock att företaget åtar sig att se till att detta inte leder till en utvidgning av verksamheten i Sydafrika och Nami­bia, Medgivandet kan återkallas om verksamheten i Sydafrika eller Nami­bia utvidgas eller om det i övrigt föreligger särskilda skäl. Regeringen har hittills inte lämnat något företag medgivande enligt 8 § investeringsför­budslagen.

Av de nio företag som lämnat redovisning har fyra angett att anskaffning av anläggningstillgångar förekommit under verksamhetsåret. Dessa är At­las Copco AB, Secoroc AB, AB SKF och Skega AB. För de investeringar som gjorts i AB SKF har regeringen under åren 19831985 medgivit undantag frän investeringsförbudet. Atlas Copco, Secoroc, Skega och till en del AB SKF har utnyttjat den rättighet som anges i 2 § investeringsför­budslagen att anskaffa tillgångar till ett värde av högst 100000 kr. De investeringar som gjorts avser ersättningsanskaffningar för förslitna maski­ner och kontorsutrustning. Såvitt framgår av redovisningarna har investe­ringarna inte möjliggjort någon utvidgning av de berörda företagens verk­samhet,

2.2 Social redovisning

Enligt 5 § investeringsförbudslagen skall företagen lämna redovisning om löner och anställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda vid dotterföretagen i Sydafrika och Namibia. Uppgifter skall ocksä lämnas om planerade och vidtagna förändringar för de anställda i nu angivna avseen-

den. Sådan redovisning har lämnats av samtliga företag utom två - A,     Skr, 1987/88:68[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'>Med utgångspunkt från ett av utrikesdepartementets handelsavdelning upprättat frågeformulär har företagen lämnat följande information. De lämnade uppgifterna är inte till alla delar enhetliga och därför inte till fullo jämförbara.

Tillsammans har företagen 2 166 anställda varav drygt hälften (I 125) är svarta, färgade och asiater.

Vita

Svarta

Färgade m. O, Tot. anställda

Alfa Laval

58

(61)

30   (37)

10

(14)

98

(112)

Atlas Copco

300

(319)

191 (184)

17

(20)

508

(523)

Sandvik

243

(251)

317 (322)

23

(16)

583

(589)

Secoroc

153

(156)

247 (247)

33

(36)

433

(439)

SKF

234

(218)

127 (131)

89

(82)

450

(431)

Skega

30

(30)

21    (19)

11

(8)

62

(57)

Transatlantic

23

(29)

2     (2)

7

(9)

32

(40)

Totalt

1041(1064)   935(942)

190(185)        2166(2191)

Anm: Siffor inom parentes anger motsvarande siffor för föregående redovisningspe­riod.

Vid ett av företagen förekommer fortfarande viss segregering av toalet­ter och omklädningsrum. Företaget har anfört att man erbjudit iordning­ställande av gemensamma utrymmen men att detta tills vidare ännu inte accepterats av företrädare för de svarta anställda.

Vid samtliga företag, med undantag för Skega AB och Rederiaktiebola­get Transatlantic, är de anställda organiserade i olika fackföreningar, och fackligt arbete tillåts bedrivas på arbetsplatsen och på betald arbetstid. Villkoren regleras vanligtvis i överenskommelser mellan företaget och berörda fackföreningar, Transatlantic, med 32 anställda, har uppgivit att fackföreningar för handelsföretag saknas, Skega, med totalt 62 anställda, har anfört bristande intresse frän de anställdas sida som skäl för att fackföreningar och fackligt arbete inte finns vid dotterföretaget.

Vad avser löner har samtliga företag uppgivit sig tillämpa principen om lika lön för lika arbete. De stora skillnaderna i utbildningsnivå mellan olika anställda medför dock att de vita anställda i genomsnitt uppbär högre lön än andra, i vissa företag upp till tre gånger högre än vad färgade anställda uppbär. Flertalet företag tillämpar en minimilön om ca 3,50 rand i timmen, vilket i jämförelse med löneläget i stort i Sydafrika ligger över det normala. Den genomsnittliga lönehöjningen under år 1986 uppgick för de svarta anställda till mellan 12 och 40%,

Utöver löner utbetalas av företagen olika sociala förmåner såsom pen­sioner, sjuk- och olycksfallsförsäkringar, semester och sjukvård, i vissa fall också för de anställdas familjer. Därutöver bidrar flertalet företag med stöd för utbildning till de svarta anställdas barn i form av skolavgifter, kostnader för böcker, stipendier m, m. Även lån för anskaffning eller

reparationer av bostäder tillhandahålls, I vissa fall ges ocksä subventione-     Skr, 1987/88: 68 rade eller fria måltider liksom transporter eller kontantbidrag därtill för resor till och frän arbetsplatsen.

Flertalet företag satsar pä utbildning av sina svarta anställda i form av yrkesutbildning men även basutbildning, Äriiga budgetar för utbildnings­program anslås och all yrkesutbildning sker pä betald arbetstid.

3 Redovisning av uppgifter om indirekta företagsförvärv

Av kommerskollegiets redogörelse framgår att uppgift om indirekt före­tagsförvärv lämnats av ett företag. Atlas Copco AB. Uppgifterna avser Atlas Copco AB:s helägda dotterbolag Atlas Copco North America Inc, som ijuni 1987 förvärvade ett företag i USA, Chicago Pneumatic Inc, som i sin tur genom dotterbolag innehar aktier i ett sydafrikanskt dotterbolag. Aktiekapitalet i det sydafrikanska bolaget, Consolidated Pneumatic Tool Co S,A, (Pty) Ltd, uppgår till 100000 rand.

4 Sammanfattning

Kommerskollegium har i sin redovisning avslutningsvis konstaterat att efterlevnaden av investeringsförbudslagen varit god under den aktuella perioden. Jag delar denna uppfattning.

Jag vill avslutningsvis endast tillägga att SAS, som hösten 1985 upphör­de med flygförbindelserna med Sydafrika, i och med utgången av är 1986 inte heller har kontor eller anställd personal i Sydafrika,

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört i det föregående om svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia,

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hennes hemställan.

Bilaga     Skr. 1987/88:68

o r I-- CT\ " r-

81

\0 o o 0 TT o »/~i

(N

 O O f* m r- o n "O      ' 

 (N

c -.a 

o o On O o 00 fi r 00 m 00 Tf >v~. >/      Tt r>i

O f* o rj o ON o o -o >o      o (N

Tt   -   o         

o.

c

a

CS

.iji

i~

dt

o

o

jx:

o

3.

O " O 

O  >o     O n

Tt Tt o------------ 

" -c -o s»

O \0 00        00 " sD

rs) Ti- Tt      ' \o

O 0\ O       Os O" o

o

:=

   ">.

£2

.5,

j= "T S

" JC' i"

MS/

j:

b.   

II

OJD

= 1 "5

o

:0

o! S 

ti: o

O    C3   '-v

C/5 ~   >

«

-a

o U

M 1 y 3

l_ >,

c fe-S iS 

 ,-, 3 'ti 

o 5 o o

 h,    "

w [T     c

«

f- tL,W5B3

09

CQ

m

2.

c/3  "7-1

    *-

    (fl

i

(y5

Skr, 1987/88:68

00 

O 00

o

«      ri

Q.

C

rt

ra

b.

V

o

o

 O

""

c    OJ    (U

jj :: -o vQ > j c tN 

c/3 ca cu .

* -q-

o o

o o

o o

o o

o >o

(N r

 *

o o

o_o.

o'o"

O o

o "o

fN rn

[/3 O O 

o o c/5 o o

     o

     o'

o

r

6s o

VO

00 OS

I

O

o

15 gi

r (N      rsi p-

a

>,

C/3

O

c/3 os

cn J=

1- y

ca 

o u

Ut

.

c

ö 5r,i   i?  "

m

K

o

U

,

=a

1    C

1) ra

C O

C

.2 - "

Iv3

a fe Is

c/3 Di 

XI 

ca

a

u

T3

*. ,

, CL

vo 3 >,::i. ovca.,2

reu

Z

ä

:

1

oa

:=> O :ca o j« a,

;Pr

cd    (/3

 ra

5

>    ,

c/5 

;P

o

O

c

«

 C

'c 

,:

i_

>

O   1

j: Os

«

   U

.

«

 Q-

t- [_

(U o T3 t/1 C   >

_ij ca cS c/3

f 

(/?   u

> LO ca >

S »J So Of 

c .£

'M

o 

NorstetJts Tryckeri, Stockholm 1987