Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1984/85:194

Regeringens proposition

1984/85:194

om nordiskt kultursamarbete m. m.;

beslutad den 11 april 1985.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

LENA HJELM-WALLÉN

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 del år 1971 ingångna avtalet om nordiskt kulturellt samarbete ingår bestämmelser om en gemensam budget för det kultursamarbete som be­drivs inom Nordiska ministertädets ram. Nordiska ministerrådei (kultur-och utbildningsministrarna) fastställde den 13 mars 1985 ett förslag till sådan budget för är 1986.1 propositionen begärs 4660000u kr. för att täcka den svenska andelen av budgeten.

1    Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 194

Prop. 1984/85:194

2

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

Vid regeringssammanträde 1985-04-11

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bo­ström.[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN]. Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsrådet Hjelm-Wallén

Proposition om nordiskt kultursamarbete m. m.

1    Inledning

1 prop. 1984/85: 100 (bil. 10 s. 584) har regeringen föreslagit riksdagen alt. i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets kutiurhudgei för budgetåret 1985/86 beräkna ett förslagsanslag av 46500000 kr. Jag tar nu upp denna fråga.

Avtalet mellan de nordiska länderna om kulturellt samarbete ingicks år 1971 och trädde i kraft den 1 januari 1972 (prop. 1971:54. KrU 13, rskr !88). Avtalet föreskriver bl. a. en gemensam budget för kulturellt samarbe­te.

Nordiska ministertådet har fastställt hur den gemensamma budgeten skall behandlas. För alt fä en anpassning i tiden till flertalet nordiska länders budgetordningar sammanfaller verksamhetsåret med kalenderåret. Detta medför all ministertådet fastställer sitt budgetförslag så sent att del, trots all det bör behandlas under våren, inte kan föreläggas den svenska riksdagen inom den för avlämnandet av propositioner fastställda liden (jfr. prop. 1972: 130 s 41, KrU 24, rskr 135).

Jag har i frågor som bereds av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] samrått med ho­nom.

2   Det nordiska kultursamarbetet

Genom det nordiska kulturavlalet har de nordiska länderna en formell ram för kultursamarbetet. Genom avtalet har också etablerats en organisa-

Prop. 1984/85:194

3

tion för delta samarbete med Nordiska ministerrådet som högsta beslutan­de organ och ett särskilt sekretariat - sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete - lill ministerrådets förfogande.

Det bör dock understrykas att en mycket stor del av det nordiska samarbetet inom kulluravtalels områden - utbildning, forskning och all-mänkuliur - bedrivs direkt mellan enskilda människor, grupper och insti­tutioner i de nordiska länderna. Ideella organisationer, myndigheter och liknande har ett omfattande kontaktnät med sina nordiska motsvarigheter. Detta samarbete finansieras endast till en begränsad del över den nordiska kullurbudgelen. Merparten av kostnaderna bärs direkt av de berörda. I mänga fall har kontakterna mellan nordiska myndigheter, organisationer och liknande haft sitt ursprung i verksamheter som bedrivs eller bedrivits genom sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete.

1 stora drag överensstämmer de övergripande nationella prioriteringarna inom framförallt utbildning och forskning mellan de nordiska länderna. 1 alla de nordiska länderna arbetar man således med bl.a. frågor rörande datautbildning. Genom samarbete avseende t. ex. programvarufrägor kan de nordiska länderna gemensamt finna lösningar på problem som för vart och ett av dem blir kostsamma. Nordiskt samarbete kan vidare förbättra ett enskilt lands möjligheter att tillgodose kvantitativt små men kvalitativt viktiga utbildningsbehov, inom t. ex. yrkesutbildningens och högskoleut­bildningens område. Utöver detta samarbete är frågor rörande lärar- och studerandekontakter av stor vikt.

Möjligheterna för högskolestuderande att byta studieort inom Norden år formellt väl tillgodosedda, men de reella möjligheterna att t. ex. fä tillgodo­räkna sig studieresultat i ett annat nordiskt land är ännu begränsade. Enskilda lärares insatser m.m. kan berikas om de ges möjligheter att inhämta erfarenheter från bl. a. andra institutioner i Norden. En förulsått-ning för ett fungerande samarbete är dock att det finns eii cn{;,igemang bland de dellagande institutionerna.

Nordiska ministerrådei (samarbetsminislrarna) beslutade i december 1984 att tillsälta en utredning om "Nordbors rättigheter", som bl. a. skall kartlägga om regler om medborgarskap medför en sämre ställning vid vistelse eller bosättning i annat nordiskt land än det egna. Kartläggningen genomförs under 1985. Utbildningsområdet är ett av de områden som skall analyseras.

Vad gäller det allmänkullurella området kommer tyngdpunkten i samar­betet mellan myndigheter även i framtiden alt i första hand ligga pä åtgär­der som syftar till alt främja den kulturella gemenskapen. Kulturbegrep­pets mångfald och önskvärdheten all stärka denna mångfald även pä ett nordiskt plan leder lätt till en splittring av de begränsade resurserna.

Av särskilt intresse i detta sammanhang är det pågående arbetet med ett nordiskt radio- och TV-samarbele via satellit m. m.

Nordiska ministertådet - i sammansättningen kultur-, kommunikations-

Prop. 1984/85:194

4

och industriministrarna - beslöt den 27 mars 1982 med deltagande av Finlands, Islands, Norges och Sveriges regeringaratt, som ett led i utveck­lingen av ett nordiskt radio- och TV- samt telesamarbete baserat på över­föring via ett satellitsystem, genomföra en studie av ett sådant system. Ministerrådets beslut fogades som bilaga till prop. 1981/82:200 om nor­diskt kultursamarbete m.m. De tre beredningsgrupper som ministerrådei tillsatt, en för programfrågor, en för teknik-ekonomiska frågor och en för juridiska frågor avlämnade sina rapporter i augusti 1984.

Under hösten 1984 bedrevs förhandlingar de deltagande länderna emel­lan om det nordiska TV-samarbeiet. Enighet kunde därvid uppnäs om programsamarbetet. Någon ekonomisk uppgörelse kunde däremot inte träffas före Nordiska rådets 33:e session.

Nordiska rådets kulturutskott har i uttalande över ministerrådets med­delande om förhandlingsläget förutsatt att ett slutligt förslag om radio- och TV-samarbele via Tele-X utarbetas i brådskande ordning och att ett sådant förslag föreläggs Nordiska rådet senast den 15 maj 1985. Utskottet förut­sätter att förslaget även innehåller uppgifter om hur programservicen till Island skall genomföras, all förslaget beaktar det kommande Ijudradiosam-arbetei och att man i förslaget utgår från alt samarbetet är avsett att bli permanent. Utskottet ansluter sig till del redovisade önskemålet om dansk medverkan i projektet.

Efter Nordiska rådets session har förhandlingarna om TV- samarbetet upptagits pä nytt.

3   Nordiska ministerrådets kulturbudget

3.1 Inledning

Den gemensamma nordiska kulturbudgeten omfattar kostnader för fyr­tiotalet nordiska institutioner och samarbelsorgan samt för vissa perma­nenta och tidsbegränsade projekt. Dessutom utgår bidrag ur kullurbudge­len till verksamhet inom vissa organisationer m. m.

Utöver vad som upptas inom Nordiska ministerrådets kiilturbudget be­strider de nordiska länderna, inom ramen för resp. nationella budget, kostnader för en rad andra nordiska ändamål, bl. a. av bilateral karaktär. De svenska bidragen lill sådana ändamål har lill största delen förts upp under åttonde huvudtitelns anslag H 6. Bilateralt nordiskt kultursamarbete m. m. (prop. 1984/85: 100 bil. 10, s. 584-588).

Enligt det nya reglementet för Nordiska ministerrådets budget (allmän budget och kulturbudget), beslutat av Nordiska ministerrådet i juni 1983, fastställer ministertådet budgeten i mars månad under förbehåll av de nationella parlamentens godkännande.

Prop. 1984/85:194

5

Når det gäller budgetförslaget för år 1986 har, liksom för tidigare år, en försöksordning tillämpats i syfte alt ge Nordiska rådet större möjligheter till inflytande över budgeten. Nordiska ministerrådet (kultur- och utbild­ningsministrarna) fastställde således i slutet av januari 1985 ett förslag till kulturbudget, vilket därefter behandlades av Nordiska rådets kulturutskott och av rådet vid dess 33:e session.

Den 13 mars 1985 fastställde Nordiska ministertådet (kultur- och utbild­ningsministrarna) ett förslag lill kuliurbudget för år 1986. Detta innebar vissa förändringar jämfört med tidigare förslag, där man nu tillgodosåg en del av de synpunkter som framfördes i Nordiska rådet.

Förslag till budget för övriga samarbelsområden fastställdes av Nordis­ka ministerrådet (samarbetsministrarna) den 27 mars 1985. Frågor i anslut­ning till detta har tidigare denna dag anmälts av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

1 det följande redogör jag för Nordiska ministertädets förslag lill kultur-budget och för verksamheten 1984 i vissa frågor som ansluter lill detta.

3.2 Verksamheten inom kulturavtalets organ under åren 1984 och 1985

En utförlig redogörelse för kultursamarbetet under år 1984 har lämnats i ministerrådels berättelse rörande det nordiska samarbetet till Nordiska rådets 33:e session 1985 (dokument C 1/1985 i det nordiska trycket). Jag tar därför här endast upp några huvudpunkter i verksamheten under år 1984.

Arbetsformerna i det nordiska samarbetet

Vid Nordiska rådels 32:a session antog rådet en rekommendation (rek nr 15/1984) där ministerrådet anmodas all lägga fram förslag rörande minister­rådets verksamhet som utredningen om arbetsformerna i nordiskt samar­bete ger upphov lill. Förslaget innebär bl. a. för ministerrådets del alt de nuvarande båda budgetarna slås samman och att ministerrådets båda sek­retariat omorganiseras i ell gemensamt sekretariat.

En ändring av de organisatoriska formerna för det nordiska samarbetet kräver vissa justeringar i de nordiska samarbelsavtalen som senare kom­mer att föreläggas riksdagen.

1 ministerrådets förslag till Nordiska rådets 33:e session ingår förslag om ändringar av det nordiska kulturavtalet. Innebörden härav är all det skall vara ministerrådet i sammansättningen kultur- och utbildningsministrarna som fattar de beslut som krävs för att förverkliga avtalels syfte. Samma ministerråd skall tillsätta kommittéer och arbetsgrupper med särskilda uppdrag. Ministertådet skall också låta utarbeta och fatta beslut om bud­getförslaget för de gemensamma institutionerna, programmen och verk­samheterna inom en totalram som en del av den samlade nordiska budge­ten. En utförligare redogörelse för förslaget har denna dag lämnats av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1984/85:194

6

Nordisk handlingsplan för ekonomisk utveckling och full .sysselsättning

Vid Nordiska rådets session 1985 lade ministerrådei (finansministrarna) fram en handlingsplan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning för vilken siaisrädet[REDACTED_EFTERNAMN] tidigare i dag redogjort. 1 planen förekommer två projekt vilka har direkt anknytning till det nordiska kulturella samarbetet och vilka också förutsätts finansieras över den nordiska kullurbudgelen för 1986.

Det ena projektet avser uppbyggnad av det s.k. NORDUNET, ett kommunikationssystem för forskarsamverkan. Projektet avser bl. a. att skapa bättre möjligheter för kommunikation mellan nordiska universitet och forskningsinstitutioner. För att Nordunet-projektei skall kunna ge­nomföras krävs bäde resurser frän nationella källor och gemensamma nordiska medel.

Det andra projektet rör flaskhalsproblem, kopplingen mellan utbild­nings- och arbetsmarknadspolitik. En förstärkning och modernisering av arbetsmarknadsutbildningarna år vikiig. I syfte att åstadkomma en förbätt­ring planeras ett projekt som består av en karlläggning av behoven samt i ett senare led en samordning och modernisering av utbildningskapaciteten på vissa områden. Mellan existerande nordiska organ utvecklas ett samar­bete om vuxenutbildning, bl. a. vidareutbildning av lärare på teknologiskt avancerade områden. Nya former för samarbete mellan arbetsmarknadens parter, ulbildningsmyndigheter och arbetsmarknadsmyndigheter bör prö­vas genom olika pilotprojekt.

Handlingsprogram på dalaleknologiområdet

Nordiska ministerrådet (kultur- och utbildningsministrarna) har tillsatt en styrgrupp för den del av den nordiska handlingsplanen för datateknologi som faller inom kulturavtalets område. Handlingsplanen för dalaleknologi godkändes av ministerrådet i juni 1984. Styrgruppen har startat planlägg­ning och genomförande av en rad verksamheter som t. ex. datateknologi i samhällsåmnen för l6-19-åringar, kunskapsförmedling 1995, dalatekno­logi i undervisning i främmande språk, m. m.

Information i utlandet om de nordiska ländernas kulturliv

Samnordiska arrangemang på kulturområdet tilldrar sig ett stort och växande intresse från utlandet. Nordiskt kullurliv har därmed fått ökade möjligheter att bli presenterat utomlands och därigenom också bli förmål för internationell debatt och påverkan.

Mot bakgrund av framgångarna 1983 i USA med de olika utställnings­projekt m. m. som ingick i Scandinavia Today har den ledningsgrupp som bildades för Scandinavia Today ombildals i syfte att fungera som rådgivan­de organ i frågor som rör samnordisk kulturinformation i utlandet. Grup­pen studerar olika möjligheter att genomföra gemensamma kulturprojekt. Flera alternativ har därvid nämnts. Bl. a. undersöks förutsättningarna för ett nordiskt projekt i Japan.

Prop. 1984/85:194

7

Ministerrådet har vidare beslutat avsätta medel för visning av en utställ­ning av sekelskifteskonst i London, Dsseldorfoch Paris under åren 1986-87.

Utbildning

1 maj 1984 träffades en överenskommelse om gemensam nordisk arbets­marknad för lärare i grundskolan. En arbetsgrupp med en representant för vart och ett av de nordiska ländernas utbildningsdepartement (motsvaran­de) arbetar vidare med frågan att utvidga möjligheterna till en gemensam nordisk arbetsmarknad för vissa grupper av ämneslärare i grundskolan och gymnasiet.

Ledningsgruppen för Nordiska samarbetet inom skolområdet driver pro­jekt inom flera områden inom det pedagogiska FoU-området. Ett nytt projekt som startade hösten 1984 behandlar specialundervisningen. Med utgångspunkt i förslag som presenterats i rapporten "En skola för alla" har man tagil upp övergängen från grundskola lill gymnasium och problemati­ken kring försummade eller avbrutna studier.

Tillsammans med Nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) driver ledningsgruppen ett projekt om vägledning för unga vid övergång från skola till arbetsliv.

Under år 1984 har ministerrådei beslutat lägga ned den rådgivande kommittén för utbildning i samband med att dess ledamöters mandatperiod löpte ut. 1 anslutning lill detta beslut har ministerrådet beslutat bl. a. alt utveckla samarbetet avseende vuxenutbildningen.

Ministertådet har önskat bidra lill ett nordiskt samarbete beträffande datateknologisk programvaruproduktion pä skolområdet. En särskild grupp har tillsatts för denna uppgift. Verksamheten skall omfatta såväl förskola och grundskola som yrkesutbildning och lärarutbildning. Arbets­uppgifterna gäller bl. a. distribution, kravspecifikation och utvärdering av programvara.

Forskning

Nordiska forskningspoliliska rådet (FPR) har beslutat att tillsammans med Nordiska samarbetsorganet för teknisk-vetenskaplig forskning (Nord-forsk) genomföra ett projekt om utvärdering av pågående forskning, som skall resultera i en metodhandbok. FPR har tagit initiativ till att den forskning som vissa av institutionerna under kulturavlalet utför utvärde­ras. Det gäller Nordiska vulkanologiska institutet (Nordvulc), Nordiska institutet för samhällsplanering (Nordplan) och Centralinstitutet för nor­disk asienforskning (CINA). Förutom verksamhetens kvalitet kommer dessa utvärderingar bl. a. att beröra institutionernas betydelse för forskar­utbildningen samt deras samarbete med andra nordiska och nationella organ.

Prop. 1984/85:194

8

FPR har i samråd med styrelsen för Nordiska forskarkurser vänt sig lill universitet och högskolor samt forskningsråd i Norden med förslag om en utvidgad försöksverksamhet med systematiserade nordiska forskarkurser. Vidare har planering inletts av försök med nordiska kurser på bl. a. leknik-och vårdforskningsomrädet.

FPR har inlett ett arbete med en analys av forskningsinsatserna inom ministerrådsbudgetarna. Avsikten är att göra en övergripande forsknings-politisk bedömning som kan nyttjas av ministerrådet i samband med beslut om långsiktiga prioriteringar.

Under är 1984 har FPR artangerat två nordiska forskarsymposier kring datateknologiska frågor.

Flera forskningsområden är i dag sä små eller specialiserade all behovet av forskare är begränsat. Detla minskar möjligheterna för varje land att bygga upp och upprätthålla en tillräckligt omfattande forskning. Minister­rådet har därför beslutat att i kulturbiidgelen för år 1985 anslå ytterligare medel till de de nordiska forskarkurserna motsvarande två kurser, sä att kursprogrammet för år 1985 omfattar minst 21 kurser. Samtidigt har minis­terrådet förstärkt de av forskarkursernas styrelse administrerade stödord­ningarna Nordiska forskarstipendier och forskarsymposier med 250000 DKK.

Kultur

En viktig uppgift för det nordiska kultursamarbetet är att upprätthålla och utveckla de kulturella förbindelserna mellan de områden som av geografiska och etniska skäl har en egen eller särpräglad kultur och det övriga Norden.

En utredning av det åländska kullurlivet och dess relationer lill del övriga Norden har genomförts på uppdrag av ministertådet. Syftet med utredningen var att få underlag för en bedömning av förutsättningarna för ett Nordens institut på Åland. Remissbehandling har genomförts av under­visningsministeriet i Finland.

Ministertådet beslutade därefter i juni 1984 alt inrätta ett Nordens insti­tut pä Åland från den 1 januari 1985. Kostnaderna för driften skall fördelas mellan den nordiska kulturbudgeten och Ålands landsskapsstyrelse. Sam­tidigt har ministerrådei fastställt stadgar för institutet. Ministertådet kom­mer att utse verksamhelsledare under år 1985.

Ministerrådei startade år 1983 en utredning om utvecklingen av kultur­förbindelserna mellan Grönland och det övriga Norden. Utredningen pre­senterades under år 1984 och ministertådet beslutade vid sitt möte i sep­tember att utredningen skulle publiceras och distribueras till relevanta institutioner saml all den skulle sändas på remiss. Ministertådet avser alt efter remissbehandlingen fatta beslut om ev. genomförande av de förslag som presenteras i utredningen.

Prop. 1984/85:194

9

Stödet till folkrörelserna omfattar tre poster pä den nordiska kulturbud­geten: nordiskt ungdomssamarbete, nordiskt folkbildningssamarbele och nordiskt idrotissamarbele. Ministerrådet har beslutat - med anledning av FN:s ungdomsår 1985 - att i kullurbudgelen för år 1985 anslå 925000 DKK utöver ordinarie anslag till ungdomsarbetet. Ministerrådet beslutade i september 1984 all stödordningen för idrottssamarbetet frän och med är 1985 också skall omfatta samiskt idrottssamarbete.

Stödet till samiska kulturaktiviteter av engångskaraktär har fördubblats från år 1983 lill år 1984. Slödel uppgår nu lill 400000 DKK. Till deua kommer att ministerrådet beslutat om en försöksverksamhet för utveckling av det samiska kullurlivet. För ändamålet har en särskilt sakkunnig an­ställts för en treårsperiod frän år 1984. För verksamheten har ytterligare 400000 DKK anvisats under år 1984. Detta innebär att det samlade stödet pä den nordiska kullurbudgelen lill samiskt kulturliv ökats från 200000 DKK år 1983 fill 800000 DKK år 1984.

3.3      Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudget för år 1986

För år 1986 har i anslagsframställningar m. m. för den nordiska kultur­budgeten begärts cirka 185 miljoner danska kr. Ministerrådei (kultur- och utbildningsministrarna) fattade den 13 mars 1985 beslut om ett förslag till kulturbudget för år 1986 som omsluter 160074000 danska kr.

Vissa intäkter i form av räntor och interna avgifter för kultursekretaria­tet beräknas därvid uppgå till 6285 000 danska kr. Vidare har lönekostna­derna beräknats i 1984 års nivå och den ökning av lönekostnaderna som kommer alt ske genom nya löneavtal förutsätts bli täckt genom en reserv. Preliminärt har denna reserv beräknats till 9792000 danska kr. Den avses också kunna användas lill pris- och valutajusleringar.

För de institutioner och projekt som ligger i annat land än Danmark har omräkningen till danska kr. gjorts enligt de valutakurser som gällde den 1 november 1984. Det har förutsatts all de institutioner m. m. som omfattas av budgeten garanteras anslag i sin huvudsakliga ulgiftsvalula omräknad efter dessa valutakurser.

En översikt av ministerrådets budgetförslag bör fogas till regeringspro-lokollet i detta ärende som bilaga.

3.4      F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

Inför den planerade sammanslagningen av Nordiska ministerrådets bud­getar och sekretariat har det från olika håll uttryckts farhågor att kultur­samarbetet skulle ges lägre prioritet i en sammanslagen orgiansialon. Det har bl. a. funnits en oro alt kultursamarbetet skulle förlora pä att del skapas ett gemensamt sekreteraiat.

Prop. 1984/85:194

10

Jag är i detta avseende mer optimistisk. Jag anser att den nya organisa­tionen kan skapa nya och bättre möjligheter att utveckla samarbetet. Kultursamarbetet kan tillföras nya erfarenheter och får större möjligheter att motta impulser från den övriga verksamheten. Kultur- och utbildnings­samarbetet skall självfallet också berika och stimulera övriga sektorer av det nordiska samarbetet. Kultursamarbetet utgör en viktig förbindelselänk mellan länderna, men det har samtidigt ett betydande egenvärde. På vä­sentliga områden har även synpunkter frän företrädare för kultursamarbe­tet beaktats vid utformningen av den nya ordningen.

Stora resurskrav ställs på den nordiska kullurbudgelen. Jag vill därför erinra om vad som anfördes vid min anmälan av prop 1983/84: 181 om Nordiska ministerrådets kuliurbudget för år 1985 angående vikten av alt nya och angelägna behov inom del nordiska kulturavialets ram tillgodoses genom omfördelning av befintliga resurser. Nordiska rådets kulturutskott har också vid flera tillfällen tagit upp frågan om möjligheten att göra omprioriteringar mellan institutioner, som finansieras över den nordiska kullurbudgelen, och mellan nordisk och nationell finansiering av vissa sådana institutioner. Vid Nordiska rådets 33:e session i Reykjavik 1985 anförde jag bl. a. att det finns en fara alt kulturbudgeten blir alltför låst och att budgetdiskussionerna mer handlar om fördelning av medel till givna ändamål än prioritering och val mellan mer eller mindre angelägna insat­ser.

Mot bakgrund av den beslutade sammanslagningen av budgetar, vilket innebär att 1986 års kuliurbudget är den sista särskilda nordiska kullurbud­gelen, finns del anledning att se över möjligheterna att åstadkomma en nordisk budget som bl. a. vad avser verksamhet som omfattas av kulturav­lalet ger möjlighet att tydligare uttrycka prioriteringar i det nordiska sam­arbetet.

Del bör dock samtidigt framhållas att möjligheterna till reella omfördel­ningar är begränsade. En stor del av kulturbudgetens kostnader utgörs av fasta kostnader som inte kan omfördelas med mindre man helt avvecklar vissa verksamheter.

Vad som däremot kan göras är alt försöka skapa färte anslagsposter på den del av den kommande gemensamma nordiska budgeten som täcker del kulturella samarbetet. Flera anslagsposter tar i dag upp likartade ändamål. Dessa borde kunna slås samman vilket bl. a. skulle skapa en störte rörlig­het och översiktlighet. Inom det allmänkullurella området har del byggts upp stödordningar för praktiskt taget varje konstnärlig uttrycksform lik­som för folkbildningsrörelser och ungdomsorganisationer. En omprövning av stödet till vissa aktiviteter kan behöva göras i syfte alt åstadkomma koncentrerade insatser på vissa områden under vissa perioder, vilket torde vara mer meningsfullt än en strävan att kontinuerligt läcka alla.

Jag tillstyrker för svensk del Nordiska ministerrådets budgetförslag. Nordiska ministertådet bör inom den överenskomna ramen kunna göra de

Prop. 1984/85:194

11

ändringar av förslaget som till följd av uppkommande förhållanden kan krävas fram till budgetårets ingång.

Ländernas bidrag till Nordiska ministertädets budgetar beräknas enligt en särskild fördelningsnyckel, som fastställs för varje är. Nordiska minis­tertådet (samarbetsminislrarna) har fastställt ny fördelningsnyckel för 1986 års budgetar. En redogörelse för principerna härför har tidigare denna dag lämnats av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]. Sveriges andel av budgeten för år 1986 är något mindre än för 1985. Andelen uppgår till 37,2%.

4   Anslagsberäkning för budgetåret 1985/86

H 5 Nordiska ministerrådets kulturbudget

1983/84 Utgift

40357089

1984/85 Anslag

46500000

1985/86 Förslag

46600000

Nordiska ministerrådets förslag till budget för år 1986 uppgår lill 153789000 danska kr., inkl. en reserv för alt läcka bl.a. automatiska löneökningar från 1984 års nivå.

Reserven har preliminärt beräknats till ca 9,8 milj. danska kr. Jag utgår från delta belopp vid anslagsberäkningen. I den mån detla belopp inte är tillräckligt bör anslaget få överskridas.

Därtill kommer projekt inom ramen för handlingsplanen för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning, vilka är kostnadsberäknade till 4 565000 danska kr. De totala kostnaderna för kultursamarbetet för år 1986 uppgår därmed till 158354000 danska kr.

Jämfört med 1985 års budget, till vilken anvisades 141,6 milj. danska kr., är ökningen ca 12%, varav ca 5% avser pris- och löneomräkningar samt valulakursförändringar. De båda projekten i den särskilda handlingsplanen för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning medför en ökning med ca 3%. Det framlagda budgetförslaget medger således en ytterligare aktivi-letsökning på ca 3%.

Den svenska andelen av anslaget till 1985 års nordiska kulturbudget beräknar jag till 37,2% av 158354000 danska kr., vilket enligt växelkursen den I november 1984 motsvarar 46600000 svenska kr.

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetåret 1985/86. Eftersom Nordiska ministertädets kuliurbudget avser kalenderåret 1986 torde en del av det svenska bidraget komma alt utbetalas först hösten 1986. Regeringen bör därför kunna medge att sådana utbetalningar som görs efter den 1 juli 1986 belastar motsvarande anslag i statsbudgeten för budgetåret 1986/87 inom den av riksdagen godtagna ramen för år 1986.

Prop. 1984/85:194

5    Hemställan

Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen att

1.

för Sveriges del godkänna Nordiska ministertädets förslag till kuliurbudget för år 1986,

2.

lill Nordiska ministerrådets kulturbudget för budgetåret 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av 46600000 kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

6    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägenden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt anta de förslag som föredragan­den har lagt fram.

Prop. 1984/85:194

13 Bilaga

Nordiska ministerrådets förslag till Nordiska ministerrå­dets kulturbudget för verksamhetsåret 1986 (1000-taI danska kr).

Verksamhetsområde

1985 Anslag

1986 Förslag

Utbildning

Nordens folkliga akademi Nordiskt skolsamarbete Nordiski vuxenulbildningssamarbete Nordisk journalislkursus Nordiskt spräksekrelarial Nordiskt språk- och informationscentrum Nordiska högskolan för hushållsvelenskap Bidrag lill nordisk federation för medicinsk     undervisning Bidrag lill Nordisk kursverksamhet på     utbildningsområ­det

Forskning

Nordiskt kollegium för marinbiologi

Nordiska institutet för teoretisk atomfysik

Nordiska institutet för folkdiktning

Nordiska institutet för sjörätt

Nordiska geoexkursioner till Island

Nordiskt kollegium för ekologi

Centralinslitutel för nordisk asienforskning

Nordiski kollegium för fysisk oceanografi

Nordiska samarbetskommitlén för arktisk medicinsk forsk­ning

Nordiska samarbetskommitlén för internationell     politik

Nordiski samarbetsorgan för vetenskaplig information -NORDINFO

Nordiska forskarkurser

-forskarstipendier

-forskarsymposier

Nordiskt vulkanologiskt institut

Nordiska samarbetskommittén för acceleratorbaserad forskning

Nordisk dokumentationscentral för masskommunikations­forskning - NORDICOM

Nordiska institutet för samhällsplanering

Nordiskt forskningspoliliskl råd

Bidrag till nordiska sommaruniversiletel

Bidrag till Nordiska samfundet för Latinamerikaforskning

Nordiska kommitlén för öststatsforskning

Allmänkuluircll verksamliei Nordens Hus i Reykjavik' Nordiskt teatersamarbete -gästspelsutbyte och vidareutbildning -bidrag till Nordiska amalörteaterrädet Nordiska rådets litteraturpris Nordiska rådets mu.sikpris' Nordiski musiksamarbete - NOMUS Nordiski samiskt insiilul

14 179

15 020

4 157

4 700

1664

1697

491

.501

1 166

1 193

1260

1.167

1972

2 257

828

1006

600

612

2041

1697

52 846

57411

1057

953

12 367

13 463

1416

1812

2011

2054

513

569

611

675

3.507

3 686

1 125

1266

1206

1347

1011

1097

4 668

5 136

4 593

4910

13,50

1517

1065

1308

3 284

3427

586

572

722

572

5 241

5 972

3 952

4 744

1629

1476

309

325

353

379

35 632

40 596

3 419

3 676

3 906

3911

484

494

405

413

0

202

2142

2LS0

5617

6062

Utdelas vartannat år.

Prop. 1984/85:194

14

Verksamhetsområde

1985

1986

Anslag

Förslag

Nordiski folkrörelsesamarhele

2 740

2 995

2 164

2 207

856

873

1800

1886

5 078

6 349

364

371

0

1200

5 630

6112

0

571

385

417

191

205

214

248

237

254

0

4 565

10 355

11649

8 701

8712

10 300

10609

9600

9792

141613

158 354

-ungdomssamarbete

-folkbildningssamarbele

-idrotissamarbele

Stöd till översättning av grannlandslilleratur

Nordiskt konslcenlruni

Nordiska filmkurser

Nordiski filmsamarbete

Nordens Hus på Färöarna

Nordiska institutet pä Åland

Bidrag till Nordiska konstförbundet

Bidrag lill Nordiska författarkurser

Skandinavisk förening i Rom

Nordkalotlmuseet

Projekt inom handlingsplanen för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning

Sekretariatet för nordiski kullurelll samarbete

Ministerrådets dispositionsmedel

Nordiska kulturfonden

Valuta-, prisjusterings- och lönereserv

Summa

Norstedts Trycken, Stockholm 1986