Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 95 år 1975

Prop. 1975:95

Nr 95

Regeringens proposition om ändring i lagen (1937:249) om in­skränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar;

beslutad den 13 mars 1975.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga del förslag som har upplagils i bifogade uldrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF PÄLME

LENNART[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås sekretesskydd för vissa handlingar hos nämnden för statens gmvegendom som angår myndighetens affärsförhållanden.

Propositionen innehåller också förslag till en ändring i sekretesslagen som gör det möjligt atl sekretessbelägga belastningsuppgifter som ingår i kör­kortsregistret.

1 Riksdagen 1975. 1 saml. Nr 95

Prop. 1975:95

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekom­ma allmänna handlingar

Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1937:249) om inskränkningar i rätlen alt utbekomma allmänna handlingar'

dels att 11 § skall ha nedan angivna lydelse,

dels atl i lagen skall införas en ny paragraf, 34 b §, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 §"

Uppgifter och anteckningar, vilka tillförts register som avses i lagen om allmänt kriminalregister eller lagen om polisregister m. m., må ej utlämnas i annat fall eller annan ordning än där sägs.

Har uppgift om brott eller om den som misstänkts, åtalats eller dömts för brott lämnats till rikspolisstyrelsen för databehandling inom rättsväsen­dets informationssystem, må, om ej annat följer av första stycket, uppgiften ej utlämnas från rikspolisstyrelsen i annat fall eller annan ordning än re­geringen beslämmer.

Utslag eller undertättelser, avseende svensk undersåte i utlandet ådömt slraff, vilka enligt överenskommelse med främmande makt överiämnats till svensk myndighet, så ock därom förda anteckningar, må ej utlämnas i annat fall eller annan ordning än regeringen bestämmer.

Vad i tredje stycket sägs gälle ock Vad i tredje stycket sägs gälle ock

om uppgifler och anteckningar, lill- om uppgifter och anteckningar, till­

hörande hos kontrollstyrelsen fört hörande hos riksskatteverket fört

straffregister rörande fylleri och vissa straffregister rörande fylleri och vissa

andra brott, ävensom särskilt regis- andra brott, belastningsuppgifter som

ter som hos myndighet föres angå- tillförts körkortsregistret, ävensom

ende straff och tillrättavisningar som särskilt register som hos myndighet

ådömts eller tilldelats underiydande föres angående straff och tillrätta­

personal,

visningar som ådömts eller tilldelats

underiydande personal.

34 b §

Handlingar, som inkommU tiU eller upprättats hos nämnden för statens gruvegendom och som angå nämndens affärs- eller driftförhållanden, må ej utan nämndens tillstånd utlämnas för­rän tjugo år förflutU från handlingens

'Lagen omtryckt 1971:203. 'Senaste lydelse 1974:567.

Prop. 1975:95

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

datum, om det kan antagas att utläm­nande skulle på nämndens bekostnad gynna någon som driver likartad rörel­se.

Denna lag träder i kraft en vecka efter den dag, då lagen enligl uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1975:95

4

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1975-03-13

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Nor­ling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rät­ten att utbekomma allmänna handlingar

1 Inledning

Nämnden för statens gmvegendom (NSG) har i skrivelse den 6 december 1974 framhållit atl sekretesskydd för vissa handlingar som rör nämndens prospekteringsverksamhet saknas samt hemställt att lämpliga åtgärder vid­tas. Offentlighets- och sekrelesslagstiflningskommiltén (OSK) har efter re­miss avgeit yttrande över framställningen.

Under senare lid har från skilda håll kritik riktats mol alt körkortsregistrei är till alla delar offentligt. Bl. a. har del framhållits all registret därför kan utnyttjas som ell slraff- eller vandelsregisler för anslällningsprövning. Vad frågan gäller är om belaslningsuppgifter i körkortsregistrei bör vara sekre­tesskyddade. 1 det följande tar jag upp också denna fråga.

2 Nämnden för statens gruvegendom

NSG, som inrättades den 1 juli 1973, har enligl sin instmktion (1973:567) till uppgift att förvalta statens gmvegendom och att besluta i frågor om upplåtelse av sådan egendom. Nämnden skall svara för att gmvegendomen tas till vara pä bästa sätt och, där då finnes lämpligt, utökas. NSG skall särskilt följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och ta initiativ till åtgärder för att förbättra det ekonomiska utbytet av den statliga gruv­egendomen. Verksamheten skall ha en affärsmässig inriktning (jfr prop. 1973:41 s. 147).

I NSG:s verksamhet ingår bl. a. att initiera prospekterings- och annan undersökningsverksamhet beträffande mineral som omfattas av gmvlagen (1974:342). Detta kommer i väsentlig utsträckning att ske genom att NSG

Prop. 1975:95

5

ger Sveriges geologiska undersökning (SGU) prospekteringsuppdrag. SGU:s uppdrag torde komma att avrapporteras successivt till nämnden och för­anleda kompletteringar, justeringar och andra förändringar, som avses fä formen av tilläggsuppdrag.

Såväl NSG som SGU är i egenskap av myndigheter underkastade of-fentlighelesprincipen. Handling som kommit in till eller upprättats av någon av myndigheterna och som förvaras där är alltså allmänt tillgänglig i den mån inte annat följer av lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar (sekretesslagen).

Enligt 9 § sekretesslagen får handling, som innefattar redogörelse för ut­redning av naturvetenskaplig art som myndighet har låtit verkställa för del allmännas räkning, inte utan myndighetens tillstånd lämnas ul tidigare än 20 är efter handlingens datum. Handling, i vilken SOV redovisar erhållet uppdrag till NSG, är alltså hemlig. Handling, som innehåller prospekte-ringsbeslällning från NSG lill SGU, omfattas däremot inte av någon se­kretessbestämmelse.

I den inledningsvis nämnda skrivelsen har NSG uttalat att det föreligger ett behov av att kunna hålla vissa handlingar med uppgifler om nämndens prospekteringsbeställningar hemliga. Detta behov har sin gmnd i att nämn­dens verksamhet är affärsmässigt inriktad. Utlämnande av handlingar som rör nämndens affärsförhållanden - vartill prospekteringsverksamheten bör räknas - skulle på nämndens bekostnad kunna gynna den som driver likartad verksamhet och sålunda lägga hinder i vägen för en konkurrens på i hu­vudsak lika villkor. Nämnden hemställer därför om lämpliga åtgärder.

1 sitt yttrande över nämndens framställning vitsordar OSK i och för sig att ett skyddsintresse föreligger. Samtidigt vill kommitién emellertid fram­hålla atl dess kommande slutbetänkande med förslag till ny sekretesslag­stiftning tillgodoser de i förevarande sammanhang framställda önskemålen. Enligt OSK:s mening bör därför undersökas om inte en ändring i sekre­tesslagen kan undvaras.

Också enligt min mening föreligger behov av sekretesskydd för affärs­handlingar som har kommit in lill eller upprättats av NSG i sådanl fall då offentligheten skulle kunna obehörigt gynna den som driver likartad verksamhet. Nackdelarna med att skydd f n. saknas är enligl min mening sådana att en lösning inle bör anslå lill dess en ny sekretesslagstiftning kan vara i kraft. Jag förordar därför att frågan tills vidare löses genom en ändring i sekretesslagen.

Som NSG påpekat i sin framställning erbjuder 34 a § sekretesslagen visst skydd för en särskild gmpp av affärshandlingar, nämligen handlingar som kommit in till eller upprättats hos statligt affärsdrivande verk och som angår verkets affärs-eller driftförhållanden. Fömtsättningen för sekretess är att det kan antas att utlämnande skulle pä verkets bekostnad gynna någon som driver likartad rörelse.

De handlingar som avses med NSG:s framställning bör enligt min mening

Prop.. 1975:95

6

beredas ett motsvarande skydd. I sekretesslagen bör därför tas in en be­slämmelse av innebörd att handling som kommit in lill eller upprättats hos NSG och som angår nämndens affärs- eller driflförhållanden inte ulan nämndens tillstånd får lämnas ut, om det kan antas att ett utlämnande skulle på nämndens bekostnad gynna någon som driver likartad rörelse. Sekretessliden bör i enlighet med vad som normall gäller vid fall av eko­nomisk sekretess bestämmas lill 20 år. Bestämmelsen bör få sin plats i en särskild paragraf, placerad efter 34 a § sekretesslagen och förslagsvis be­nämnd 34 b §.

3 Körkortsregistret

Sedan den 1 januari 1973 är ett för hela landet gemensamt körkortsregister i drift (prop. 1971:65, TU 1971:12, rskr 1971:209).

Bestämmelserna om körkortsregistret finns i bl. a. körkortskungörelsen (1972:592). Enligl 125 § kungörelsen förs registret genom automatisk databehandling. Fram till den 1 juli 1975 har bilregistemämnden ansvaret för registerföringen. Vid angivna tidpunkt uppgår nämnden i statens ira-fiksäkerhetsverk. I 126 § kungörelsen anges de uppgifter som skall finnas i registret. De är i huvudsak av tre slag, nämligen personuppgifter, kör­kortsuppgifter och belastningsuppgifter. De senare utgörs till en del av upp­gifter om domar och beslut, vari körkortshavare - varmed jämställs tra-fikkortshavare och innehavare av traktorkort - funnits skyldig till vissa angivna brott (119 och 120 §§), samt underrättelse att åtal i fråga om sådana brott lagts ned eller frikännande dom meddelats (121 § första stycket). Det är att märka att de ifrågavarande brotten inte enbart utgörs av s. k. trafikbrott eller brott som har begåtts vid framförande av molorfordon. Också uppgifter om många andra brott, som t. ex. allvariigare vålds- och lillgreppsbrott, skall tillföras registrets belastningsdel. Som belastningsuppgifter betraktas också vissa underrättelser och anmälningar från nykterhetsnämnd (122 §), polis­myndighet (123 S), länsläkare eller annan rörande bl. a. alkoholmissbruk och sjukdomstillstånd.

Körkortsregistrei ersätter de tidigare regionala, länsvis förda körkortsre-gislren. Enligt de övergångsbestämmelser som gäller för körkortskungö­relsen - kungörelsen (1972:605) om införande av ny vägtrafiklagstiftning - har emellertid länsstyrelserna fortfarande viss befattning med körkorts­registret. De belastningsuppgifter som avser brott skall nämligen inte föras in i registrets dalamaskinanläggning (CKR). Såvitt angår sådana uppgifler skall registret i stället föras hos länsstyrelserna. Den mtinen har emellertid införts att i CKR-anläggningen markeras om någon uppgift av detta slag finns registrerad eller inle. Del kan i sammanhanget tilläggas atl beställning av körkortsregistemtdrag görs hos länsstyrelserna.

Det nu sagda gäller belastningsuppgifter som bygger på domar eller beslut som meddelats den 1 mars 1972 eller senare. Då det gäller belastnings-

Prop. 1975:95

7

uppgifter av äldre datum förs körkortsregistret genom att länsstyrelsen be­varar de i det fömtvarande körkortsregistret vid länsslyrelsen ingående re­gisterkorten, på vilka antecknats uppgifter om domar eller beslut som med­delats eller förelägganden som godkänts före den 1 mars 1972. I CKR-anläggningen finns dessutom markerat alt uppgift om tidpunkt för sådan äldre belastning lämnats lill rikspolisstyrelsen.

Enligt gällande ordning får CKR de belastningsuppgifter som rör brott från rikspolisstyrelsen. Regler om detta finns i 21 § kungörelsen (1970:517) om rättsväsendels informationssystem (Rl-kungörelsen). Underrättelse en­ligt denna paragraf sker på så sätt att rikspolisstyrelsen lämnar informationen till CKR på maskinläsbart medium. Informationen omfattar den brottslighet som föranlett underrättelsen och dessutom eventuell tidigare brottslighet. CKR vidarebefordrar enligl 33 § kungörelsen om införande av ny vägtra­fiklagstiftning informationen lill vederbörande länsstyrelse genom ett för ändamålet framställt regislerblad. Detla innehåller dels informationen från rikspolisstyrelsen, dels de i CKR:s dalamaskinanläggning upptagna regis­teruppgifterna.

1 fräga om sekretesskyddet för uppgifter om brott gäller enligt 11 § första stycket sekretesslagen att uppgifter och anteckningar som har tillförts det allmänna kriminalregistret eller polisregister är hemliga. De får inte lämnas ut i annat fall eller ordning än som sägs i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister resp. lagen (1965:94) om polisregister m. m. Delta innebär alt utlämnande i regel inle får ske lill enskild. I undanlagsfall kan dock efter medgivande av regeringen utlämnande ske till den som avses med uppgifterna eller anteckningarna. Vidare kan utlämnande i vissa fall ske enligl beslämmelser i kungörelsen (1971:316) om utlämnande för forsknings­ändamål av uppgifler om broll m. m.

Andra uppgifler om broll som har lämnats till rikspolisstyrelsen för da­labehandling inom rättsväsendets informationssystem är sekretesskyddade enligl 11 i? andra slyckel sekretesslagen. Detta skydd är emellertid så lill vida begränsat all del inle medför att de uppgifter ur informationssystemet som rikspolisstyrelsen har lämnal lill annan myndighet blir hemliga också hos den mottagande myndigheten. Eftersom del inle finns någon särskild beslämmelse rörande körkortsregistrei saknar de däri ingående belastnings-uppgifterna rörande brott sekretesskydd.

Vad gäller övriga belastningsuppgifter i körkortsregistret avser många av dem sådana förhållanden som av hänsyn lill den enskilde är skyddade för insyn hos den uppgiftslämnande myndigheten. Så får t. ex. enligl 14 § sekretesslagen handlingar i ärenden rörande sjukvård eller rörande behand­ling av alkoholister eller i Övrigt nykterhetsnämnds verksamhet i princip inte lämnas ut utan tillstånd av den person som avses i handlingarna. Också dessa uppgifter saknar emellertid sekretesskydd sedan de har överförts till körkortsregistrei.

Äv det anförda framgår atl belastningsuppgifterna i körkortsregistret är

Prop. 1975:95

8

lätt åtkomliga för envar trots alt samma uppgifler i regel är sekretessbelagda hos de uppgiftslämnande myndigheterna. Detla är uppenbariigen inte till­fredsställande. Gällande ordning har också kritiserats från denna utgångs­punkt. Särskilt har framhållits alt arbetsgivare genom registret har möjlighet all skaffa sig ingående kännedom om sina anställda eller platssökande. Enligl min mening är kritiken befogad. Jag förordar därför all gällande regler ändras så alt belaslningsuppgifter som ingår i körkortsregistrei i princip inte får lämnas ul lill utomstående.

Det sekretesskydd som jag nu har förordal bör lämpligen ges den ut­formningen att i ett tillägg lill 11 § fiärde stycket sekretesslagen anges all belastningsuppgifter som tillförts körkortsregistrei inte får lämnas ut i annat fall eller annan ordning än regeringen bestämmer. Genom en sådan be­stämmelse uppnås huvudsaklig överensstämmelse med vad som gäller i fräga om det i samma stycke nämnda straffregistret rörande fylleri och vissa andra brott. Närmare beslämmelser om till vem utlämnande lår ske m. m. får alltså regeringen meddela.

Jag vill framhålla all den nya ordningen innebär alt belastningsuppgifterna i körkortsregistret inle får lämnas ut vare sig de finns hos CKR eller hos länsstyrelse. Vidare vill jag erinra om att man har atl räkna med att en förfaltningsreglerad tystnadsplikt kommer alt gälla för befattningshavare i allmän ijänsl beträffande innehållet i allmän handling som är hemlig enligt sekretesslagen (prop. 1975:8,4 § förslaget till lag om offentliga funktionärers tystnadsplikt).

I sammanhanget bör den redaktionella ändring göras i 1H fjärde stycket sekretesslagen som föranleds av att riksskatteverkel numera för del register som tidigare fanns hos konlrollslyrelsen.

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen

att antaga inom justitiedepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna hand­lingar.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen atl antaga del förslag som före­draganden har lagt fram.

GOTAB 75 9137 S    Stockholm 1975