Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:157

Regeringens proposition 1979/80:157

om Nordiska ministerrådets kulturbudget för år 1981

beslutad den 10 april 1980.

Regeringen föreslår riksdagen att anlaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

JAN-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I det år 1971 ingångna avtalet om nordiskt kulturellt samarbete ingår bestämmelser om en gemensam budget för det kultursamarbete som be­drivs inom Nordiska ministerrådets ram. Nordiska ministerrådet fasl­ställde den 1 april 1980 ett förslag till sådan budget för år 1981.1 propositio­nen begärs 26 252 000 kronor för att täcka den svenska andelen av denna budget. Vidare föresläs att nordiska institutet för samhällsplanering fr.o.m. år 1981 omvandlas från svensk myndighet till institution under Nordiska ministerrådet.

I propositionen lämnas också en redogörelse för vissa viktigare åtgärder inom det nordiska kultursamarbetet under år 1979 och delvis år 1980.

I    Riksdagen 1979/80. I saml. Nr 157

Prop. 1979/80: 157

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1980-04-10

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Äsling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om Nordiska ministerrådets kuhurbudget för år 1981

1    Inledning

1 propositionen 1979/80:100 (bil, 12 s. 682) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill Nordiska ministerrådets kulturbudgel för budgetåret 1980/81 beräkna ell förslags­anslag av 27 317 000 kr. Jag anhåller om att nu få ta upp denna fråga.

Avtalet mellan de nordiska länderna om kullurelll samarbete ingicks år 1971 och trädde i kraft den 1 januari 1972(prop. 1971:54, KrU 1971:13, rskr 1971:188). Avtalet föreskriver bl.a. en gemensam budget för kulturellt samarbete.

Nordiska ministerådet har fastställt hur den gemensamma budgeten skall behandlas. För att få en anpassning i tiden till samtliga nordiska länders budgetordningar sammanfaller verksamhetsåret med kalenderåret. Detta medför bl. a. atl ministerrådet fastställer sitt budgetförslag så sent att det, trols att det bör behandlas under vären, inle kan föreläggas riksdagen inom den för avlämnandet av propositioner faslställda tiden (jfr. prop. 1972:130 s. 41, KrU 1972:24, rskr 1972:135).

Enligt reglemente för Nordiska ministerrådets budget (allmän budget och kulturbudget), beslutat av Nordiska ministerrådet den 15 januari 1979 (kultur- och utbildningsministrarna) och den 18 februari 1979 (samarbets­ministrarna), fastställer ministerrådet budgeten i mars månad under förbe­håll av de nationella parlamentens godkännande.

Den 1 april 1980 fastställde Nordiska ministerrådet (kultur- och utbild­ningsministrarna) ett förslag till kulturbudget för år 1981. Överiäggningar mellan ministerrådet och Nordiska rådets kulturutskott om vissa frågor i

Prop. 1979/80: 157

3

anslutning lill budgeten hade dessförinnan ägt rum vid möten den 24 augusti 1979 och den 4 mars 1980.

Förslag till budget för övriga samarbelsområden fastställdes av minister­rådet (samarbetsministrarna) den 26 mars 1980. Frågor i anslulning till detta kommer senare atl anmälas av chefen för socialdepartementet.

1 det följande avser jag atl närmare redogöra för ministerrådets förslag till kulturbudgel för år 1981 och vissa frägor som ansluter till förslagel.

2    Det nordiska kultursamarbetet

2.1       Nordiska ministerrådets kulturbudget

Den gemensamma nordiska kulturbudgeten omfattar kosinader för ell antal nordiska institutioner och samarbetsorgan. 1 budgeien ingär vidare kostnader för vissa såväl permanenta som tidsbegränsade projekt. Därtill ingår bidrag till verksamhet inom vissa organisaiioner m. m.

Utöver vad som upptas inom Nordiska ministerrådets kulturbudgel be­strider de nordiska länderna, inom ramen för respektive nationell budget, kostnader för en rad andra ändamål, bl. a. av bilateral karaklär. De svens­ka bidragen till sådana ändamål har lill stor del förts upp under anslaget Bilateralt nordiskt kultursamarbete m.m. (prop. 1979/80:100 bil. 12 s. 682-686). Häri innefattas bidrag till uppförande av Nordens Hus på Fär­öarna. Medel till samnordiska ändamål anvisas också under bl. a. anslagen till Nordiska afrikainstilutel (prop. 1979/80:100 bil. 6 s. 136-137) och lill Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. (prop. 1979/80:100 bil. 12 s. 620).

Nordiska ministerrådet har beslutat att kostnadna för samarbetet bör fördelas mellan länderna enligt en fördelningsnyckel som bygger på relatio­nen mellan ländernas bruttonationalprodukter. Riksdagen har godkänt att kostnaderna för ändamål inom Nordiska ministerrådets kulturbudget för­delas enligt denna princip (prop. 1973:83, KrU 1973:27, rskr 1973:247).

Enligt ministerrådets beslut skall fördelningsnyckeln revideras vart tred­je år. Ministerrädei fastställde i december 1978 följande procentuella för­delning för perioden 1980-1982: Danmark 23,7, Finland 16,0, Island 0,9, Norge 18,0 och Sverige 41,4.

Budgeien fastställs i danska kronor. De institutioner m. m. som ingår i budgeten garanteras anslag i placeringslandets valuta motsvarande budge­tens i danska kronor angivna belopp enligt de valutakurser som gäller när beloppet beräknas.

2.2       Kultursamarbetet under åren 1979 och 1980

En utförlig redogörelse för kultursamarbetet under år 1979 har lämnats i ministerrådets berättelse rörande det nordiska samarbetet till Nordiska rådets 28:e session år 1980. Här tas därför endast upp viktigare frågor under är 1979, i vissa fall även år 1980.

Prop. 1979/80:157

4

Inom utbildningsområdet har, vad gäller samarbetet på grund­skolenivå, särskilt specialundervisningen betonats under år 1979. Inom det s. k. Bergenprojeklet har en försia kartläggning publicerats i februari 1980. Projektet syftar lill att genom jämförelser mellan olika former av specialun­dervisning söka finna meloder som bättre beaktar den enskilde elevens utveckling. Vidare beslutade ministerrådet i januari 1980 om en försöks­verksamhet med utbildning för personal som arbelar med dövblinda barn och vuxna. Försöksverksamheien skall sträcka sig över tre år och dess kostnader fördelas lika mellan ministerrådels allmänna budgel och dess kulturbudget.

Utbildningen för 16-19-åringar har ocksä utgjort ell högt prioriterat omräde under verksamhetsåret. En sludie av relationerna mellan utbild­ning och ungdomsarbetslöshet har presenterats. Sludien belyser särskilt frågan om inlärning av arbetsplalsnormer.

1 det nordiska miljöläroprojektei har produklion av läromedel och ut­bildning av nordiska instruktörer för det gymnasiala stadier ingått. En huvuduppgift under är 1980 blir att föra ut resultaten till nationellt plan.

Det nordiska vuxenutbildningssamarbetet kommer atl bli ell permanent verksamhetsområde fr. o. m. hösten år 1980 efter atl lidigare ha bedrivits som försöksverksamhel. Bland de projekt som har ingåtl i arbelet under verksamhetsåret 1979 kan bl.a. nämnas genomförandet av en konferens för nordiska vuxenutbildningsinstruktörer samt en omfattande studie av de interna utbildningsstrukturerna inom ett antal företag, redovisad i betän­kandet Vuxenutbildning i arbetslivet (NU A 1979:9).

Ministerrådet beslutade i januari 1980 att intensifiera del nordiska sam­arbelel inom pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) främst pä grundskole- och gymnasieskolenivå. Det intensifierade samarbetet skall bl.a. leda till systematiska rutiner för utbyte av information om planerad och påbörjad FoU via de cenirala myndigheterna och institutionerna, regelbunden uigivning av förteckningar över informationskällor, utarbe­tande av översikter över aktuella problemområden samt problemoriente-rade konferenser för olika yrkesgrupper inom utvecklingsarbelel.

Omfattande åtgärder har under verksamhetsåret genomförts för all stär­ka grannspråksundervisningen i Norden. Ministerrådet fattade i januari 1980 beslut om en harmonisering av läroplanerna i modersmål så att undervisning i grannspråk inleds redan från lågstadiet i Danmark, Norge och Sverige samt i svenskspråkiga skolor i Finland. Förslag till ålgärder i respektive land har utarbetats av nordiska läroplanssakkunniga. Vidare jiar under år 1979 nationella lärarfortbildningsdagar genomförts i samtliga länder för att meddela metodiska och didaktiska anvisningar för undervis­ning i grannspråk. Mera djupgående fortbildningskurser för lärare i grann-språk har planerats och beräknas genomföras under år 1980. En förutsätt­ning för att undervisningen i grannspråk skall kunna genomföras pä lågsta­diet är atl lämpliga läromedel finns tillgängliga. Förslag till nya sådana

Prop. 1979/80:157

5

läromedel skall utarbetas under år 1980. Som ytterligare etl led i arbetet för all stärka grannspråksundervisningen beslutade minislerrådel ijuni 1979 att upprätta ett språk- och informationscentrum för nordiska språk i Fin­land. Centret startar sin verksamhet höslen 1980 och skall som sin främsla uppgifl ha att öka ulbudel av undervisningsmaterial om förhållanden i Norden för utnyttjande i finskspråkiga skolor. Centret skall även sprida informalion om Finland till det övriga Norden, upprätta ell bibliolek med specifikt nordiskt maierial, anordna språkkurser samt utveckla tolknings-och översällningsverksamhet.

En nordisk kontaktgrupp med sakkunniga frän berörda departement har tillsatts under år 1979 för att förbereda behandlingen av Nordiska rådets rekommendalion angående en konvention om gemensam nordisk arbets­marknad för lärare. Gruppen skall ularbela en förleckning över lärarkate­gorierna inom de olika undervisningsstadierna och undersöka vilka ulbild­ningsmässiga och juridiska hinder som kan föreligga för en gemensam arbetsmarknad. Under år 1980 förväntas en första rapport föreligga, even­tuellt kompletterad med förslag till en nordisk konventionstexl.

Inom forskningsområdet beslutade ministerrådet i januari 1979 atl försöksvis införa särskilda stödformer för att öka kontakterna mellan nor­diska forskare. Dels har nordiska forskarstipendier inrättats, dels har medlen lill nordiska forskarsymposier ökats. Försöksverksamheten inled­des sommaren 1979 och skall pågå till ulgången av 1982.

Vidare beslutade ministerrådet under är 1979 att undersöka möjligheter­na att upprätta ett register över samnordisk forskning i syfte att skapa bäitre överblick över anslagsgivningen. En rapport kommer att föreligga under första halvåret 1980. Frågan om en klarare arbetsfördelning mellan de nationella forskningsråden och de nordiska organen behandlades vid en konferens med representanter för samtliga forskningsråd i Norden i no­vember 1979. Ministerrådet förväntas behandla frågan under år 1980.

Mot bakgrund av statsministrarnas uttalanden i november 1978 om behovet av ökat nordiskt forskningssamarbete har ministerrådet (samar­betsministrarna samt kultur- och utbildningsministrarna) beslutat inleda elt utrednings- och kartläggningsarbete. Arbetet utförs av en arbetsgrupp tillsatt genom gemensamt beslut av samarbetministrarnas ställföreträdar-kommitté och ämbetsmannakommittén för nordiskt kulturellt samarbete. Arbetsgruppen har avlämnat en delrapport som ingår som bilaga till minis­terrådets berättelse rörande det nordiska samarbetet till Nordiska rådets 28:e session. Mot bakgrund av denna delrapport hölls en första överlägg­ning mellan samarbelsministrarna och kultur- och utbildningsministrarna i januari 1980.

Ministerrådet uppdrog i januari 1980 åt Nordiska språksekrelarialet att göra en översyn av ett register över pågående forskning om nordiska språk i de nordiska länderna samt att vidare överväga frågan om upprättandet av en nordisk dokumentationscentral för språkvetenskap (SPRÅKDOK).

Prop. 1979/80: 157

6

Etl samlat handlingsprogram för förbättrad språkförståelse i Norden kommer att föreläggas ministerrådet under år 1980.

Ministerrådet har under verksamhetsåret 1979 antagit nya stadgar för Nordiska samarbetskommittén för arktisk medicinsk forskning och Nor­diska samarbeisorganet för velenskaplig information (NORDINFO). I ja­nuari 1980 antogs nya stadgar för Nordiska samarbetskommittén för acce-leratorbaserad forskning.

Inom det allmänkulturella området har utredningen om nordisk radio- och television via satellit (NORDSAT) varit en av de mesl omfat­tande och uppmärksammade verksamheterna under året. Nordiska minis­terrådet (kommunikations-, kultur- och utbildningsministrarna, MR-TV) beslutade den 13 mars 1978 om fortsatt utredning av frågan om nordisk radio och television via satellit. Direktiven fastslår att utredningen i princip skall inriktas på direktöverföring av samtliga riksprogram i nordisk radio och television, del s. k. totalalternativet. Enligt tilläggsdirekliv, fastställda av MR-TV den 21 augusti 1979, skall utredningen även omfatta en viss beskrivning av alternativet redigerad kanal sådant det skisserats i den tidigare statssekreterargruppens rapport (NU A 1977:7).

Utredningen omfattar en huvudrapport och fyra delrapporter (NU A 1979:4-8). Delrapporterna överiämnades formellt till MR-TV den ISjuni 1979 av de respektive expertgrupper som ansvarar för innehållel i delrap­porterna. Huvudrapporten överlämnades till MR-TV den 22 oklober 1979 av den för utredningen ansvariga ställföreträdargruppen . MR-TV besluta­de att sända huvudrapporten med tillhörande delrapporter på remiss med begäran om yttrande före den 15 april 1980. Vidare beslutades att ställföre­trädargruppen tills vidare skall kvarstå som beredningsorgan åt MR-TV samt att sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete även i fortsättning­en skall ha sekretariatsansvar för ställföreträdargruppen. MR-TV kommer, efter det att remissyttrandena har sammanställts, att behandla frågan om nordiskt radio- och TV-samarbele utifrån såväl den senasl överlämnade utredningen som tidigare utredningar i frågan.

Enligt beslut i ministerrådet 1978 har under verksamhetsåret en femårs­rapport presenterats som underiag för en utvärdering av Nordiskt samiskt institut. Rapporten, som har tillställts nordiska och nationella myndigheter för eventuella uttalanden, kommer att behandlas av ministerrådet under första halvåret 1980. Därtill är etl handlingsprogram som skall främja det samiska kulturlivet pä längre sikt under utarbetande.

Ministerrådet beslutade i januari 1979 att inrätta en permaneni stödord­ning för nordiskt samarbete mellan folkbildningsorganisationerna, efter utvärdering av en treårig försöksverksamhet. De nya bidragsbestämmel­serna öppnar bl. a. möjligheter för att utvidga stödet till flera organisatio­ner samt att även medge stöd till planeringsinsatser.

Ministerrådet beslutade även under år 1979 att inrätta ett särskilt stöd som skall främja de nordiska s. k. ulkantsomrädenas deltagande i nordiskt

Prop. 1979/80:157

7

idrottssamarbete. Under året har medel fördelats till projekt som idrottsor­ganisationer på Island, Grönland och Färöarna särskilt har önskat priori­tera.

Huvudprojekteringen av Nordens Hus på Färöarna har genomförts un­der år 1979. Efter inhämtande av anbud förväntas en byggnadsbudget kunna föreläggas ministerrådet under verksamhetsåret 1980. Enligt bygg­nadsplanen väntas institutionen kunna öppnas under senare delen av år 1982.

Ministerrådet beslutade i februari 1979 all lacka ja till en inbjudan att under år 1982 gemensamt presenlera de nordiska ländernas kultur- och samhällsliv i etl antal amerikanska städer i en kampanj kallad "Scandina-via today". Ministerrådet fastställde i januari 1980 mandal för den interde­parlementala ledningsgrupp som, under ministerrådet och ämbetsmanna­kommittén för nordiskt kulturellt samarbete, har till uppgifl att planera, budgetera och genomföra projektet.

Slutligen har den av ministerrådet beslutade utvärderingen av samarbe­tet inom ramen för del nordiska kulturavlalel genomförts. Utvärderingen omfattar perioden 19721978 och belyser såväl innehållet i samarbetet, i relation till kuliuravtalet, som dess organisatoriska struktur. Utvärderings­rapporten behandlades i överläggningar med Nordiska rådets kulturutskott den 4 mars 1980. Enligt den av ministerrådet fastställda tidsplanen skall konkreta förslag mot bakgrund av rapporten föreläggas ministerrådet un­der första halvåret 1980.

3    Nordiska institutet för samhällsplanering

Nordiska institutet för samhällsplanering (Nordplan) inrättades den 1 juli 1968 som en svensk statlig myndighet (prop. 1968:20, SU 48, rskr 131) med uppgift att anordna vidareutbildning för yrkesverksamma inom sam­hällsplanering i de nordiska länderna samt bedriva forskarutbildning och forskning inom samma område. Enligt överenskommelse mellan Danmark, Finland, Norge och Sverige den 24 september 1969 (SÖ 1970:2) angående institutets inrättande och finansiering skulle kostnaderna för verksamheten fördelas mellan de fyra länderna enligt en viss fördelningsnyckel. Fr. o. m. kalenderåret 1974 finansieras institutet över Nordiska ministerrådets kul­turbudget.

Är 1976 uppdrog ämbetsmannakommittén för nordiskt kulturellt samar­bete åt riksrevisionsverket i Sverige (RRV) att granska verksamheten vid Nordplan. I sin granskningsrapporl, som överlämnades den 9 juni 1977, konstaterade RRV att Nordplans ställning som svensk statlig myndighet fält vissa negativa effekter bl.a. vad gäller administration och nordisk personalrekrytering. RRV förordade en omprövning av institutets rättsliga ställning. Yttranden över RRV:s rapport avgavs för Sveriges del av univer-

Prop. 1979/80:157

8

sitets- och högskoleämbetet, statens planverk, Nordplan och Svenska kommunförbundei. I fråga om Nordplans ställning yttrade sig statens planverk och styrelsen för Nordplan och tillstyrkte därvid en omvandling frän svensk myndighet lill nordisk institution.

Med utgångspunkt i RRV;s rapport och de avgivna remissyllrandena uppdrog Sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete ål en särskild sak­kunnig att uireda förutsättningarna för och effeklerna av en omvandling av Nordplan till nordisk institution samt att utarbeta förslag till ny stadga för institutet. Den sakkunniges rapport överiämnades till kultursekretariatet i oktober 1978. Rapportens förslag till nya statuter innebar atl Nordplan skulle upphöra som svensk statlig myndighet och ersättas av en nordisk institution med samma namn. Ur svensk offentligrättslig synvinkel skulle Nordplan därmed bli att betrakta som en privat institution närmast av stiftelsekaraktär. Konsekvenserna för de anställda vid Nordplan belystes ingående. Rapporten innehöll även förslag till nya examinationsbestäm­melser för institutets forskarutbildning. Yttranden över rapporten inhäm­tades frän universitets- och högskoleämbetet samt Nordplan.

Sedan förhandlingar hade ägt rum med berörda personalorganisalioner i Sverige beslutade Nordiska ministerrådet i januari 1980, under förutsätt­ning av den svenska riksdagens godkännande, att Nordplan skall upphöra som svensk myndighet och upprättas som nordisk institution den I januari 1981.

4    Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudget för år 1981

För år 1981 har i anslagsframställningar m. m. för den nordiska kultur­budgeten begärts cirka 98,2 milj. danska kr. Sedan anslagsframställning­arna hade beretts inom samarbetsorganen fastställde ministerrådet den 1 april 1980 ett förslag till budget för år 1981 om 81 800000 danska kronor. Härvid konstaterades att lönekostnaderna har beräknats i 1979 års nivå och att den ökning av lönekostnaderna som kommer att ske genom nya löneavtal m. m. till 1981 ärs nivå förutsätts bli täckt genom en lönereserv utöver den godkända budgeten. Preliminärt har denna reserv beräknas till 3,2 milj. danska kr.

Vidare har för de institutioner och projekt som ligger i annal land än Danmark omräkningen till danska kronor gjorts enligt de valutakurser som gäller den 30 november 1979. Det har förutsatts att de institutioner m. m. som ingår i budgeten garanteras anslag i sin huvudsakliga utgiftsvaluta omräknad efter dessa valutakurser.

Vissa diskussioner om prioriteringar inom budgetramen har förts med Nordiska rådets kulturutskott i överensstämmelse med det nordiska kul­turavtalet. Inom ramen för förslaget har ökningar beräknats främst inom utbildningsområdet och i fräga om internationellt kulturellt utbyte.

Prop. 1979/80:157

9

Under rubriken utbildning förs som en ny post upp 902 000 danska kr. för Nordiskt språk- och informationscentrum.

Under rubriken allmänkultur förs som en ny posl upp 200000 danska kr. för förberedelser av projeklverksamhel vid Nordens Hus på Färöarna. Dessa aktiviteter har tidigare finansierats via ministerrådels dispositions-medel.

De medel som står till ministerrådets disposition har enligt förslaget ökats med 500000 danska kr. till 7500000 danska kr. Inom denna ram har preliminärt beräknats 2 500000 danska kr. för förberedelser lill projektet "Scandinavia Today" under året 1981.

Nordiska Kulturfonden har enligt förslaget förstärkts med 500000 dans­ka kr. till 8 500000 danska kr.

I samband med fastställandet av budgeten tog ministerrådet ställning till medel för år 1981 för uppförande av Nordens Hus på Färöarna. Beloppet fastställdes till 3 000000 milj. danska kr. Sveriges bidrag till detta ändamål har hittills förts upp under anslaget Bilateralt nordiskt kultursamarbete m. m.

Den samlade kulturbudgeten för är 1981 uppgår således till (8! 800000-1- 3 200000 -1-3 000000) = 88000000 danska kr.

En översikt över ministerrådets budgetförslag bör fogas till regerings­protokollet i detta ärende som bilaga.

5    Föredragandens överväganden

I Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudget för år 1981 uppgår anslagen till sammanlagt 85000000 danska kr. Den svenska andelen av budgeten uppgår enligt ministerrådets beslut för åren 1980-1982 till 41,4%.

Jag tillstyrker för svensk del ministerrådets budgetförslag. Ministerrådet bör inom den överenskomna ramen kunna gör de ändringar i förhållande till förslaget som krävs genom eventuellt uppkomna omständigheter fram till budgetårets ingång.

Somjag i det föregäende har redovisat, beslutade ministerrådet i januari 1980, under förutsättning av den svenska riksdagens godkännande, att nordiska institutet för samhällsplanering (Nordplan) fr.o.m. 1981 skall omvandlas till en nordisk institution. Jag finner ministerrådets ställningsta­gande välgrundat och förordar att institutet den 1 januari 1981 upphör som svensk statlig myndighet.

Prop. 1979/80:157

10

6    Anslagsberäkning för budgetåret 1980/81

Nordiska ministerrådets kulturbudgel

1978/79 Utgift'

21501653

1979/80 Anslag

27 317 000

1980/81  Förslag

26 252000

Från och med budgetårel 1974/75 anvisas medel för den svenska andelen av Nordiska ministerrådets kulturbudgel under ett särskilt förslagsanslag.

Jämfört med 1980 års budget, vars anslag var 77,6 milj. danska kr. är ökningen 9,5 %. Av denna ökning avser cirka 5,9% pris- och löneomräk­ningar. Till följd av en valutakursförlust pä cirka 1 % medger budgeten en aktivitetsökning på cirka 2,7%.

Nordiska ministerrådets förslag till budgel för år 1981 uppgår till 85 000000 danska kr., inklusive en lönereserv för att täcka automatiska löneökningar från 1979 års till 1981 års nivå. Lönereserven har preliminärt beräknats till 3,2 milj. danska kr., ett belopp som jag ulgär från vid anslagsberäkningen. I den män detta belopp inte är tillräckligt bör anslaget få överskridas.

Den svenska andelen av 1981 års nordiska kulturbudget beräknar jag till 41,4% av (81 800000-1- 3 200000) = 35 190000 danska kr., vilket enligt nu­varande växelkurs motsvarar 26252000 svenska kr.

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetåret 1980/81. Eftersom Nordiska ministerrådets kulturbudget avser kalenderårel 1981 torde en del av det svenska bidraget komma att utbetalas först hösten 1981. Regeringen bör därför kunna medge att sådana utbetalningar som görs efter den 1 juli 1981 belastar motsvarande anslag i statsbudgeten för budgetåret 1981/82 inom den av riksdagen godtagna ramen för 1981.

Under anslaget Nordiska ministerrådets kulturbudget bör alltså för bud­getåret 1980/81 beräknas 26 252 000 kr.

7    Hemställan

Under hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag, att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudget för år 1981,

2.

godkänna att nordiska institutet för samhällsplanering upphör atl vara svensk myndighet den I januari 1981,

Anslaget Nordisk kulturbudgel m.m.

Prop. 1979/80:157

11

3. till Nordiska minislerrådets kulturbudgel för budgetåret 1980/81 under nionde huvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av 26 252000 kr. Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

8    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition föreslå riksdagen att antaga det föreslag som före­draganden har lagt fram.

Prop. 1979/80:157

12

Bilaga

Nordiska ministerrådets förslag till Nordiska ministerrådets kultur­budget för verksamhetsåret 1981 (1 OOO-tal danska kr.).

Verksamhelsområde

1980 Anslag

1981 Förslag

Utbddning

Nordens folkliga akademi

Nordiskt skolsamarbele

Nordiskt vuxenutbildningssamarbete

Nordisk journalistkursus

Nordiska institutet för samhällsplanering

Nordiskt språk- och informationscentrum

Bidrag lill nordisk federation för medicinsk undervisning

Bidrag till Nordisk kursverksamhel pä utbildningsområdet

Forskning

Nordiskt kollegium för marinbiologi

Nordiska institutet för leorelisk atomfysik

Nordiska institutet för folkdiktning

Nordiska institutet för sjöräll

Nordiska geoexkursioner till Island'

Nordiskt kollegium för ekologi

Cenlralinstitutet för nordisk asienforskning

Nordiskt kollegium för fysisk oceanografi

Nordiska samarbetskommittén för arktisk medicinsk

forskning Nordiska samarbetskommittén för imernalionell politik Nordiskt samarbetsorgan för vetenskaplig information

- NORDINFO Nordiska forskarkurser

         forskarstipendier

-  forskarsymposier

Nordiskt vulkanologiskt institut

Nordiska samarbetskommittén för acceleratorbaserad forskning

Nordisk dokumentationscentral förmasskommunikations­forskning - NORDICOM

Nordiskt spräksekretariat

Bidrag till nordiska sommaruniversitetet

Bidrag lill Nordiska Samfundet för Latinamerikaforskning

Allmänkullurell verksamhet Nordens Hus i Reykjavik Nordiskt tealersamarbete

-  gäslspelsuibyle

         vidareulbildning

-  bidrag lill Nordiska amalörleaterrädel

Nordiska rådets litteraturpris

Nordiska rådets musikpris"

Nordiskt musiksamarbele

Nordiskt samiskt institut Nordiskt folkrörelse.samarbele

-  ungdomssamarbete

folkbildningssamarbete

idrottssamarbete

9794

12 209

2640

3072

1 199

1271

175

375

677

752

3413

3 967

902

410

430

1280

1440

26 431

28 663

508

617

8 260

8550

676

807

1 143

1 167

320

-125

451

512

2513

2 659

590

686

639

725

748

851

2 304

2669

2 760

2926

800

900

400

724

2082

2310

386

354

366

388

466

585

800

1 103

219

255

15 900

17516

2434

2627

1860

1209

1075

275

292

230

240

150

0

1543

1636

2 996

3 147

1700

1810

1 100

1 166

300

' Anordnas fr. o. m. 1980 vartannat år. ' Utdelas vartannat år.

Prop. 1979/80:157

13

Verksamhetsområde

1980

1981

Anslag      Förslag

1200

1272

1763

1987

261

277

200

238

278

150

0

7 300

7412

7000

7 500

8000

8500

74425

81800

3 200

3 200

77 625

85000

( 3 000)

1 3 000)

(80 625)

(88 000)

Stöd lill översättning av grannlandslitteratur

Nordiskt konstcentrum

Nordiska filmkurser

Nordens Hus pä Färöarna, verksamhetsplanering

Bidrag till Nordiska konstförbundet

Bidrag till Nordiska författarkurser'

Sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete

Minislerrådets dispositionsmedel

Nordiska kulturfonden

Delsumma

Lönereserv

Summa

(Nordens Hus på Färöarna)

(Totalsumma)

' Anordnas fr. o. m. 1980 vartannat år.

Norstedts Trycken, Stockholm 1980