Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86:166

om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.

Prop. 1985/86: 166

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 17 april 1986.

På regeringens vägnar Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen läggs fram förslag om prisregleringen på jordbrukspro­dukter för tiden den Ijuli 1986 - den 30juni 1987. Vidare föreslås ändring­ar i områdesindelningen för prisstödet till jordbruket i norra Sverige. En väsentlig höjning av stödbeloppen föreslås också. Investeringsförbudet inom animalieproduktionen föreslås bli föriängt med ett år.

Riksdagen 1985186. I saml. Nr 166

1  Förslag till

PioP- '985/86: 166

Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) om förbud under viss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, dels ändring i samma lag

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983: 147) om förbud under viss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, vilken gäller till utgången av juni månad 1986,

dels att lagen skall äga fortsatt giltighet till utgången av juni månad 1987,

dels att 1 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

För att motverka överskott inom

För att motverka överskott inom

jordbrukets animalieproduktion är

jordbrukets animalieproduktion är

nybyggnad av djurstallar för nöt-

nybyggnad av djurstallar för nöt­

kreatur, svin och fjäderfä förbjuden

kreatur, svin och fjäderfä förbjuden

intill utgången av juni månad 1986.

inUll utgången av juni månad 1987.

Denna lag träder i kraft den I juli 1986, Senaste lydelse 1985:515,

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1986:000) om ändring i lagen

(1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område

Härigenom föreskrivs att 7§ lagen (1967:340) om prisreglering på jord­brukets område i paragrafens lydelse enligt lagen (1986:000) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7§'

Tillverkare eller, i fall som avses

Tillverkare eller, i fall som avses

nedan under a), innehavare av slak- nedan under a), innehavare av slak­

teri eller költbesiktningsbyrå erläg- teri eller költbesiktningsbyrå eller, i

ger avgift för

fall som avses nedan under in), den

som inom landet yrkesmässigt till­verkar bekämpningsiiiedd ni. m. el­ler till landet inför bekämpningsme­del in. in. för yrkesmässig åierför-säljnlng eller jör egen yrkesmässig användning inom landet erlägger avgift för

a) kött av häst, nötkreatur, tamsvin, får, höns, kalkon, anka och tamgås, när köttet blivit godkänt vid köttbesiktning enligt lagen (1959:99) om köttbesiktning m. m, (slaktdjursavgift).

Nuvarande lydelse enligt prop. 1985/86: 74, JoU 13. rskr 165,

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop, 1985/86: 166

b)

mjölk som användes av mjölkproducent vid tillverkning av smör eller ost för försäljning,

c)

mjölk och grädde som användes i mejeri för tillverkning av annan vara än grädde, smör eller ost,

ost, torrmjölk och kondenserad mjölk, som tillverkats i mejeri, margarinost som ej tillverkats i mejeri,

d)   smör och smöriiknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfett men

utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättningsmedel

för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersättningsmedel för

grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens hushåll,

e)   vete och råg som användes för

e) vete. korn, havre och råg som

tillverkning av mjöl, gryn, flingor användes för tillverkning av mjöl,

eller liknande produkt,                         gryn, flingor, malt eller liknande

produkt,

f) stärkelse eller stärkelseprodukt som erhålls ur annan vara än potatis,

h) fett, fet olja och fettsyra som erhålles ur fisk eller havsdäggdjur eller

ur feltråvara, hänföriig till tulltaxenummer 12.01, 12.02 och 21,03 (fettva-ruavgift),

i) oljekraftfoder som för försäljning tillverkats i samband med att olja utvinnes ur frön och frukter,

j) produkt, härrörande från sojabönor och hänföriig till tulltaxenummer 19.02 eller 23,04,

k) produkt, hänföriig Ull tulltaxenummer 21.07B.

I) 

naturliga kalciumfosfater. naturliga kalciumaluminiumfosfater. apatit och fosfatkrita hänföriiga till tulltaxenummer 25,10. ammoniak hänförlig till tulltaxenummer 28,16. kaliumnilrat hänförligt till tulltaxenummer 28.39, kalium- och kalciumpolyfosfater (inbegripet meta- och pyrofos­fater). kaliumortofosfater och kalciumhydrogenfosfat (dikalciumfosfal) hänförliga till tulltaxenummer 28,40 samt gödselmedel och andra pro­dukter hänförliga till tulltaxenummer 31,01-31,05.

m) ämnen eller beredningar som är avsedda atl användas lill skydd mol egendomsskada, sanitär olä­genhet eller annan jämförbar olä­genhel, förorsakad av vä.xler, djur. bakierier eller virus (bekämpnings­medel), saml ämnen eller bered­ningar som med hänsyn till sina egenskaper och användning står bekämpningsmedel nära, dock inte vara, avsedd att användas vid be­redning av livsmedel, läkemedel el­ler annan jämförbar vara. eller färger, fernissor, tjäror och andra varor som huvudsakligen begagnas för elt annat ändamål än som avses i försia meningen, om inie varorna genom en särskild benämning eller på något annat sätl anges vara av-

Nuvarande hdelse

Föreslagen lydelse

sedda som bekämpningsmedel, och inie heller träskvddsmedel.

Prop. 1985/86: 166

Denna lag träder i kraft den I juli 1986,

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering på

jordbrukets område

Härigenom föreskrivs att 25a§ lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område' och bilagan till lagen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

25a§

Används varor som avses i 7 § 1) i en annan näring än jordbruket och medges inte befrielse från eller åter­betalning av avgift med stöd av 25 §, skall näringen enligt föreskrif­ter som meddelas av regeringen el­ler den myndighet som regeringen bestämmer erhålla kompensation av avgiftsmedel för de ökade kost­nader som avgifter enligt denna lag kan ha medfört.

Används varor som avses i 7§ 

I) 

eUer m) i en annan näring än jord­bruket och medges inte befrielse frän eller återbetalning av avgift med stöd av 25 §, skall näringen en­ligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer erhålla kom­pensation av avgiftsmedel för de ökade kostnader som avgifter enligt denna lag kan ha medfört.

Bilaga

Förteckning över varor som avses i I § andra stycket

Tulltaxenr

Varuslag

ur 17,04 ur 18,06

ur 19,02

Fondantmassor, mandelmassor, pastor och andra liknande halv­fabrikat, ej innehållande kakao, i bulk

Glass, glasspulver, glasspasta (glassmassa), puddingar oe/; andra

liknande efterräller samt pulver, flingor, pastor och flytande be­

redningar endasl avsedda för framställning av pudding och annan

liknande eflerräll eller dryck, innehållande kakao

Beredningar av mjöl. stärkelse eller maltextrakt. av sädana slag

som används som barnmat, för dietiskt ändamål eller för matlag­

ningsändamål, även med tillsats av kakao till mindre än 50 vikt­

procent: produkter av sojamjöl .......................  K

andra slag

Denna lag träder i kraft den Ijuli 1986,

' Lagen omtryckt 1984: 199, Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 865,

Jordbruksdepartementet

pp- 

1985/86:166

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 april 1986

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.

1 Inledning

Riktlinjer för prisregleringen på jordbruksprodukter för tiden den Ijuli 1985 - den 30juni 1986 fastställdes av riksdagen i juni 1985 (prop. l984/85:211,JoU36, rskr404).

Beslutet innebar bl.a. ett preliminärt kompensationsbelopp till jordbru­ket och viss livsmedelsindustri per den Ijanuari 1986 om 348milj. kr. Det definitiva beloppet skulle få fastställas av regeringen på förslag av statens jordbruksnämnd, som skulle ta upp överläggningar om beloppet med Lant­brukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Även i frå­ga om fördelningen pä produkter och vissa andra frågor skulle det enligt beslutet ankomma pä regeringen att fatta beslut.

För riksdagens information vill jag nämna att jordbruksnämnden efter avslutade överläggningar och i samförstånd med de båda delegationerna i skrivelse den I9december 1985 inkom till regeringen med förslag till pris-reglerande åtgärder på jordbrukets område fr. o. m. mitten av januari 1986. Förslaget, som sedermera godkändes av regeringen, innebar bl.a, att den totala kompensation som medgavs jordbruket och viss livsmedelsindustri i form av prishöjningar uppgick till 750milj, kr. Jordbruksnämndens skrivel­se bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Regeringen uppdrog genom beslut den 9januari 1986 åt statens jord­bruksnämnd att efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdele­gation och jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för tiden efter den 30juni 1986. Förslagen skulle utformas med utgängspunkt i riksdagens beslut om livsmedelspolitiken (prop. 1984/85: 166, JoU 33, rskr 393).

Jordbruksnämnden skulle också ta upp frågan om uppräkning bl. a. med hänsyn till kostnadsutvecklingen av den del av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård som finansieras inom ramen för jordbruksprisregle­ringen och härvid utgå frän att näringens andel av de ökade kostnaderna för budgetåret 1986/87 uppgår till minst 4milj. kr.

Jordbruksnämnden skulle vidare närmare överväga en fortsatt tillämp­ning av det särskilda ränte- och etableringsstödet. Den av lantbruksstyrel-

sen den l4oktober 1985 framlagda rapporten med förslag rörande bl.a,      Prop, 1985/86: 166 ränte- och etableringsstödet överlämnades i dessa delar till nämnden.

Jordbruksnämnden var oförhindrad att inom den ram som tilldelas jord­bruket föreslå andra åtgärder som kan främja en jämnare inkomstfördel­ning mellan olika kategorier av jordbrukare,

1 skrivelse den 3 april 1986 har jordbruksnämnden efter överiäggningar och i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämn­dens konsumentdelegation lagt fram förslag om prisreglerande åtgärder på jordbrukets område förtiden den Ijuli 1986 - den 30juni 1987, Jordbruks­nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2.

Regeringen uppdrog den 19juni 1985 på grundval av riksdagens beslut (JoU 1984/85: 33, rskr 393) åt statens jordbruksnämnd att företa en översyn av beräkningsunderlaget för områdesindelningen av prisstödet till jordbru­ket i norra Sverige, Översynen skulle gälla förhållandena i Norrlands inland, framför allt inom storsjöområdet. Nämnden skulle i samband med översynen beakta vad som anförts om ifrågavarande stöd i jordbruksut­skottets betänkande 1984/85:33 om livsmedelspolitiken. Jordbruksnämn­den skulle vid uppdragets fullgörande samråda med lantbruksstyrelsen.

Jordbruksnämnden har i skrivelse till regeringen den lOjanuari 1986 redovisat uppdraget och lämnat förslag om vissa ändringar i beräkningsun­derlaget och områdesindelningen för prisstödet till jordbruket i norra Sve­rige, Nämndens skrivelse samt en till skrivelsen fogad rapport bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga3 resp, bilaga4.

Efter remiss har yttranden över förslagen avgetts av lantbruksstyrelsen, statens industriverk, glesbygdsdelegationen, länsstyrelserna i Uppsala, Värmlands. Gävleborgs. Västernorrlands, Jämtlands. Västerbottens och Norrbottens län samt Lantbrukarnas riksförbund. Även länsstyrelserna i Stockholms, Älvsborgs, Örebro. Västmanlands och Kopparbergs län har beretts tillfälle att avge yttrande men har inte avgett sådana. En samman­ställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5.

Lantbruksstyrelsen har i skrivelse den 17 mars 1986 dels redogjort för hittillsvarande erfarenheter av tillämpningen av lagen (1983: 147) om för­bud under viss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, dels lagt fram förslag om en föriängning av lagens giltighetstid. Lantbruksstyrelsens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 6.

1 prop. 1985/86: 100 (bil. 11 s. 46) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, till Prisstöd till jordbruket i norra Sverige för budgetåret 1986/87 beräkna ett förslagsanslag av 398900000 kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga.

2 Föredragandens överväganden

2.1 Allmänna utgångspunkter

Underslutet av 1970-talet och början av 1980-talet var kostnadsökningarna kraftiga både inom jordbruket och i efterföljande led. Denna utveckling

medförde kännbara prishöjningar för konsumenterna.  Under perioden     Prop. 1985/86: 166 1976-1982 steg livsmedelspriserna i konsumentledet med i genomsnitt 13% per år. Under denna period föll reallönerna med ca 10%.

Prisökningarna och den minskade köpkraften medförde att konsum­tionen av vissa livsmedel, främst kött och fläsk, minskade. Samtidigt ökade produktionen bl, a. genom att jordbrukarna sökte kompensera en sjunkande lönsamhet med ökade arbetsinsatser och större besättningar. Jordbruket kunde därför inte som tidigare avsätta hela sin produktion inom landet utan måste i allt högre grad sälja produkterna utomlands med ökade exportkostnader som följd. Inflationen och det höga ränteläget vållade också ekonomiska problem inom jordbruket.

Den utveckling som jag nu i korthet har beskrivit innebar att den jord­brukspolitik som riksdagen fattade beslut om är 1977, vid början av 1980-talet inte längre fungerade på det sätt som riksdagen avsåg när beslu­tet fattades. Regeringen fann det bl, a. mot denna bakgrund nödvändigt att låta göra en översyn av jordbrukspolitiken. Samtidigt var det alltmer angeläget att sätta in jordbrukspolitiken i ett livsmedelspolitiskt perspek­tiv.

På grundval av förslag frän 1983 års livsmedelskommitté fastställde riksdagen i juni 1985 riktlinjer för en samlad livsmedelspolitik (prop, 1984/85: 166, JoU 33, rskr 393), Beslutet innebar en klar kursomläggning jämfört med 1977 års politik. Livsmedlens kvalitet och hänsynen till djur och miljö står i förgrunden på ett helt annat sätt än tidigare. Huvudmålet för livsmedelspolitiken skall enligt riksdagsbeslutet vara att trygga vår livsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrning och krig. Under detta huvudmål finns tvä likställda delmål, nämligen konsumentmålet och inkomstmålet.

Därutöver finns ett miljö- och resursmål som innebär att jordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravet pä en god miljö och till behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våra naturresurser.

Det ekonomiska stödet till det svenska jordbruket skall liksom tidigare lämnas som ett prisstöd i huvudsak genom ett gränsskydd som vid behov kompletteras med marknadsreglerande åtgärder.

Jordbruksproduktionen i norra Sverige får med hänsyn till dess regional­politiska betydelse ett särskilt prisstöd. Stödet skall syfta till att kompense­ra jordbruket i norra Sverige för att dess produktionskostnader är högre än motsvarande kostnader i mellersta Sverige,

Riksdagsbeslutet innebär i fråga om prisregleringen pä jordbrukspro­dukter att kompensation till jordbruket och viss livsmedelsindustri för ökade kostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhet skall bestämmas efter obundna överläggningar. Det är enligt riksdagsbeslutet angeläget att prisregleringen för jordbruksprodukter utformas så att den blir ett stöd för strävandena att sänka produktionskostnaderna och anpassa produktionens inriktning till marknadens efterfrågan.

Den ekonomiska situationen i Sverige har under de senaste åren förbätt­rats. Av särskild betydelse för jordbruket är att inflationen nu är den lägsta sedan slutet av 1960-talet. Prisökningarna under loppet av år 1986 kan nu

beräknas bli drygt 2 %. Vidare har låneräntorna sjunkit avsevärt under del      Prop. 1985/86: 166 senaste året, vilket innebär lägre kostnader för jordbruket.

Tillväxten i ekonomin under de senaste åren har medfört ökad köpkraft för konsumenterna. Den ökade köpkraften i kombination med en lugnare prisutveckling har medfört att konsumtionen av mera priskänsliga jord­bruksprodukter åter tenderar att öka. T, ex. har konsumtionen av nötköU, efter att ha minskat med bortåt 20% mellan åren 1976 och 1984, ökat något under år 1985. Eftersom produktionen var i stort sett oförändrad kunde produktionsbalansen förbättras något.

Trots att produktionsbalanserna på animalieområdet har förbättrats är överskotten fortfarande stora. Exportkostnaderna och andra kostnader för överskotten beräknas under regleringsäret 1985/86 uppgå till ca 2 miljarder kr, för köttvaruomrädet och till ca 400milj.kr, för mejerivaruområdet. Överskotten av kött, fläsk och mjölkprodukter väntas fortsätta att minska under år 1986 främst på grund av minskad produktion. För nötkött väntas ocksä en viss konsumtionsökning under år 1986. Trots minskade överskott av kött, fläsk och mejeri varor väntas kostnaderna för överskotten inte minska i någon större utsträckning under regleringsåret 1986/87. Detta beror på utvecklingen av de internationella priserna.

Väridsmarknadspriserna för flera viktiga vegetabilier har under 1985/86 sjunkit kraftigt. Störst betydelse har prisfallet pä spannmål eftersom Sveri­ge regelmässigt har ett betydande överskott som måste exporteras. De sänkta världsmarknadspriserna på spannmål har leU till att kostnaderna för exporten av spannmål har ökat med 400 - 500milj. kr. jämfört med läget för ett par är sedan. En annan vegetabiliesektor där väridsmarknadspriser­na fallit mycket och snabbt är oljeväxtsektorn. Totalt uppgår kostnaderna för att exportera överskotten av jordbruksprodukter till 3 - 4 miljarder kr.

Sammanfattningsvis innebär den utveckling som jag nu har redovisat en situation med fortsatt stora överskott som måste avsättas till för närvaran­de mycket låga priser på världsmarknaden. Detta har medfört att jordbru­kets ekonomiska situation fortfarande är besväriig. Det finns heller inga tecken som i dagsläget tyder på att väridsmarknaden nämnvärt kommer att förbättras under de närmaste åren.

Jordbruksnämnden anför att den och de båda delegationerna är överens om att det ligger i såväl producenternas som konsumenternas intresse att balans snarast uppnäs mellan produktion och konsumtion av jordbrukspro­dukter och att den nödvändiga omställningsprocessen sker under socialt acceptabla former. Vidare är jordbruksnämnden och de båda delegationer­na ense om att det för alla grupper i samhället är av stor betydelse att prisökningarna kan dämpas och räntan hällas på en låg nivå.

Jag vill framhålla att detta synsätt varit vägledande för regeringens förslag i fråga om livsmédelspolitiken. Jag delar således de överläggande parternas uppfattning i dessa frågor. Det framgår av vad jag har sagt i det föregående att ansträngningarna att pressa ned inflationen och möjliggöra en låg ränta är viktiga inslag i regeringens ekonomiska politik. Denna politik börjar nu ge resultat.

Enligt 1985 års livsmedelspolitiska beslut ankommer det pä jordbruket

att ta ansvar för en produktion utöver våra egna behov och utöver vad som

8

är samhällsekonomiskt motiverat. Jordbruket har ocksä - med samhällets     Prop. 1985/86: 166

administrativa stöd - vidtagit åtgärder som syftar till en anpassning av

produktionen. Jag tänker bl, a. på tvåprissystemet för mjölk och på den

s,k, avvecklingsersättningen till vissa producenter av mjölk, nötkött och

smågrisar. Dessutom gäller sedan våren 1983 ett förbud mot nybyggnad av

djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä.

Regeringens förslag i proposition 1984/85: 166 om livsmedelspolitiken innebar att produktionen pä den överskottsareal som av olika skäl ansågs böra accepteras i första hand skulle utgöras av spannmål (prop, s, 47f). Samhället borde enligt propositionen ta ett delansvar för överskottsarea­lens kostnader. Andelen för samhället borde vara 40%, medan näringen borde svara för 60%, räknat vid normalskörd. Samhällets kostnader för det första året beräknades till I60milj, kr, för att därefter minska. Kostna­den för en femårsperiod beräknades till sammanlagt 600 milj, kr. Det skulle i första hand ankomma på jordbiuket att aktivt arbeta för att anpassnings-åtgärderna på vegetabilieområdet ledde fram till att samhällets delansvar i finansieringen av överskottsproduktionen kunde upphöra. En utvärdering av anpassningsåtgärderna skulle ske efter femårsperiodens slut, varvid en bedömning skulle göras om uppställda anpassningsmål uppnåtts också beträffande kostnadsansvaret.

Riksdagen godkände dels vad som förordats i propositionen om samhäl­lets kostnadsansvar, dels vad jordbruksutskottet förordat om finansiering­en av hithörande kostnader (JoU 1984/85: 33, rskr 393).

Jordbruksutskottet har i sitt betänkande 1985/86: 13 tagit upp frågan om statens delansvar för överskottsarealens kostnader och anför (s. 25-26):

-------- "För närvarande finns enligt utskottets bedömning inte tillräck­

ligt faktaunderlag för att i bestämda belopp precisera omfattningen av

statens åtagande enligt 1985 års riksdagsbeslut. Utskottet anserdel angelä­

get att mera långsiktiga åtgärder för att lösa överskottsproblemen kan

vidtas. Enligt vad utskottet erfarit pågår såväl inom regeringskansliet som

hos näringen en verksamhet för att lösa dessa problem. I avbidan på den

fortsatta behandlingen av dessa frågor bör enligt utskottets mening under­

strykas att 1985 års riksdagsbeslut lagt fast själva principen om en fördel­

ning av kostnadsansvaret mellan staten och näringen, vilket bl.a. måste

innebära att staten svarar för 40% av de verkliga kostnaderna för spann­

målsöverskottet vid normalskörd. De beräkningar som gjordes i proposi­

tion 1984/85: 166 av kostnaderna för staten bör, till skillnad från uttalande­

na om fördelningsprincipen, inte vara absolut bindande för tillämpningen

av riksdagsbeslutet. De beräkningar som låg till grund för nämnda övervä­

ganden har ocksä, genom utvecklingen på exportmarknaden m. m., till stor

del förlorat sin aktualitet.

Vad utskottet här anfört bör i första hand tillämpas på 1985 års skörd.

Utskottet anser det angeläget att ytterligare överväganden i denna fräga

kan ske i syfte bl. a. att främja en långsiktig produktionsanpassning och för

att om möjligt nä fram till andra lösningar som successivt minskar kost­

nadsbelastningen för samhället."----- 

De medel som erfordras för statens andel av överskottsarealens kostna­

der för 1985 års skörd bör få täckas genom överskridande av anslaget C 3.

9

Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. För budgetåret 1986/87 har jag i prop. 1985/86: 100 bil. 11 föreslagit en särskild anslagspost under detta anslag.

Prop. 1985/86: 166

Åtgärder för produktionsanpassning på vegetabilieområdet

Mitt förslag: Det skall ankomma på regeringen att inom ramen för de medel som står till förfogande för jordbruksprisregleringen fatta de beslut som kan komma att behövas för näringens produktionsan­passning.

Skälen för mitt förslag: Jag vill erinra om att det i första hand bör ankomma på näringen aU aktivt arbeta för aU produktionen långsiktigt anpassas så att överskottsproblemen kan lösas. Det är också angeläget att de medel som staten under en övergångsperiod ställer till förfogande för att underiätta anpassningen utnyttjas för att stödja en inriktning av produk­tionen som så snart som möjligt minskar kostnadsbelastningen på samhäl­let och på lantbrukets ekonomi. Det bör ocksä eftersträvas att denna anpassning sker under socialt acceptabla former.

Mot denna bakgrund har jag uppdragit åt en arbetsgrupp att lägga fram förslag till olika åtgärder som skulle kunna medverka till att begränsa överskoUsproduktionen av spannmål. Det bör få ankomma på regeringen att inom ramen för de medel som står till förfogande för jordbruksprisreg­leringen fatta de beslut som kan komma att behövas för näringens produk­tionsanpassning och som kan föranledas av översynen.

2.2 Prisregleringen på jordbruksprodukter under regleringsåret 1986/87

2.2.1 Prisregleringens närmare utformning

Mitt förslag: Regleringsåret 1986/87 skall delas in i tvä perioder, nämligen den Ijuli - den l6november 1986 och den 17november 1986 - den 30juni 1987. De reglerade priserna skall hällas oföränd­rade under den första perioden.

Jordbrukarna skall ändå få höjda avräkningspriser på mjölk och nötkött under denna period. Jordbruksnämnden skall därför fä an­vända högst 75 milj, kr, av vissa lånemedel för att möjliggöra oför­ändrad betalningsförmåga inom mejerisektorn. Vidare skall jord­bruksnämnden få använda högst 75 milj. kr, av odisponerade medel för låginkomstsatsning m,m, för att höja avräkningspriserna på mjölk och nötkött.

Överläggningar om kostnadskompensation och inkomstföljsam­het genom prisändringar från den 17 november 1986 skall tas upp under hösten 1986, Det skall ankomma på regeringen att besluta om de pris- och avgiftsändringar m, m, som då kan bli aktuella.

10

Jordbruksnämndens förslag: Överensstämmer med mitt förslag,

Prop, 1985/86: 166

Skälen för mitt förslag: Jordbruksnämnden har efter överläggningar och i samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation lagt fram förslag om den närmare utformningen av prisregleringen under regleringsåret 1986/87, Förslaget bygger på de rikt­linjer som har angetts i riksdagens beslut om livsmedelspolitiken (prop, 1984/85: l66,JoU 33,rskr393),

Nu tillgängligt statistiskt material visar, som jordbruksnämnden fram­håller, pä en kraftigt sjunkande inflationstakt. Med hänsyn till den hittills kända ekonomiska utvecklingen, osäkerheten beträffande utfallet av på­gående löneförhandlingar samt att andra frågor som berör jordbruket ännu inte har klarlagts, har jordbruksnämnden och de båda delegationerna enats om att huvudförhandlingarna för regleringsäret 1986/87 bör äga rum under hösten 1986. De prisändringar som dessa överläggningar kan föranleda föresläs träda i kraft den 17 november 1986. Detta innebär att reglerings-året delas in i tvä perioder, nämligen den Ijuli - den lönovember 1986 resp. den l7november 1986 - den 30juni 1987.

Jag biträder jordbruksnämndens förslag. Det är tillfredsställande att en överenskommelse har kunnat nås som innebär att de reglerade priserna på jordbruksprodukter nu hålls oförändrade. Det bör få ankomma på rege­ringen att fatta de beslut som kan föranledas av överiäggningarna per den 17 november 1986,

Regeringens ekonomiska politik har alltsedan år 1982 varit inriktad på att etablera en hög och stabil ekonomisk tillväxt. De finansiella obalan­serna skall hävas samtidigt som produktion och investeringar skall öka. Arbetslösheten skall bekämpas samtidigt som inflationen pressas tillbaka. Den internationella ekonomiska bilden har pä senare tid ljusnat i flera hänseenden. Vi har därför fått en chans att häva kvarvarande obalanser i ekonomin och lägga grunden till en ny period av god tillväxt och full sysselsättning. En sådan ekonomisk politik ger ocksä de bästa förutsätt­ningarna för att förbättra lönsamheten i jordbruket.

Vi börjar nu se resultat av den förda politiken. Prisstegringarna har dämpats, om än inte tillräckligt med hänsyn till den låga inflationen som nu registreras i våra viktigaste konkurrentländer. Räntan har kunnat sänkas under de senaste månaderna. Antalet sysselsatta har vuxit kraftigt och det har varit möjligt att minska arbetslösheten. Realinkomsterna har nu åter börjat öka.

Det finns starka samband mellan den ekonomiska politiken och livsme­delspolitiken. När ekonomin var i kris, inflationen var hög. räntan höjdes och reallönerna sjönk drabbades jordbruket av både ökade kostnader och minskad efterfrågan på livsmedel. När utvecklingen nu har vänt kommer också resultaten av den framgångsrika ekonomiska politiken i hög grad jordbruket tillgodo i form av lägre räntekostnader och stabilare produk­tionsmedelspriser. Att räntan har kunnat sänkas betydligt är särskilt gläd­jande med tanke på de nyetablerade och högt skuldsatta jordbrukarna.

Stabila livsmedelspriser är ett viktigt bidrag till en fortsatt framgångsrik

ekonomisk politik. Jordbruksnämndens förslag innebär att de reglerade

priserna på jordbruksprodukter kan hållas oförändrade till mitten av no-

11

vember 1986. Tillsammans med de utfästelser som handelns organisationer Prop. 1985/86: 166 gjort beträffande sin prissättning under år 1986 innebär uppgörelsen att konsumentpriserna på jordbruksprisreglerade livsmedel kan hållas i stort sett oförändrade fram till åtminstone mitten av november månad, dä resul­tatet av prisöverläggningarna under hösten 1986 föreligger. Statens pris-och kartellnämnd (SPK) kommer genom sin prisövervakning att följa ut­vecklingen.

Jordbruksnämnden föreslår att de definitiva priser som gäller för spann­mål och oljeväxler under regleringsåret 1985/86 bör gälla som preliminära priser under regleringsäret 1986/87, Hänsyn skall dock tas till att jord­bruksnämnden föreslår att inlösendagen för spannmål ändras från den I april till den I mars fr, o, m, 1986 års skörd. Det preliminära priset på havre bör vidare enligt förslaget sänkas med 3 öre per kg. De definitiva priserna fastställs av regleringsföreningarna under hösten 1986 enligt hittills gällan­de principer, dvs, främst med beaktande av skördens storlek, de interna­tionella priserna och avsättningsmöjligheterna i övrigt samt resp, förenings ekonomi.

Jordbruksnämnden föreslår en säsongdifferentiering av priserna på fläsk, I övrigt bör nu gällande inillpriser för aniinalier enligt nämnden hållas oförändrade t,o,m, den 16november 1986,

Det bör ankomma på regeringen att besluta i dessa frågor.

Minskade budgetmedel till mjölksektorn - 33 milj, kr. bör i enlighet med jordbruksnämndens förslag få kompenseras på marknaden genom prishöjningar. Jordbruksnäringens andel av de ökade kostnaderna för dju­rens hälso- och sjukvård om 4milj. kr. för budgetåret 1986/87 bör tas ut via kollektiva medel. Jordbruket bör kompenseras härför genom höjda pris­regleringspriser. Prishöjningarna - som sammanlagt motsvarar 37milj. kr. - bör dock ske först den 17 november 1986. Vid detta tillfälle bör jordbru­ket även kompenseras för det intäktsbortfall som senareläggningen från den Ijuli medför eftersom tillförseln av budgetmedel upphör vid denna tidpunkt.

För att möjliggöra en oförändrad betalningsförmåga inom mejerisektorn under perioden den Ijuli - den 16november 1986 kommer jordbruks­nämnden att inom sina bemyndiganden ställa vissa regleringsmedel till förfogande.

Regeringen har bemyndigat jordbruksnämnden att medge regleringsföre­ningen Svensk kötthandel att ta upp lån med sammanlagt 300milj. kr. för att underlätta produktionsanpassningen. Jordbruksnämnden föreslår nu att krediten skall få utnyttjas också för att möjliggöra oförändrad betalnings­förmåga inom mejerisektorn intill ett totalt belopp om högst 75 milj. kr. av den totala krediten. Lånemedlen bör återbetalas senast den 30juni 1987 med samma villkor som i övrigt gäller för lånet till Svensk kötthandel.

Det ankommer pä regeringen att besluta i denna fräga. Jag avser att föreslå regeringen att besluta i enlighet med förslaget.

Nämnden bör dessutom få använda högst 75 milj, kr. av ej disponerade medel för låginkomstsatsning m.m. för att möjliggöra vissa höjningar av avräkningspriserna på mjölk och nötkött.

12

2.2.2 Ränte- och etableringsstöd

Prop. 1985/86: 166

Mitt förslag: Räntebetalning och amortering för de tvä första årens räntestödslån skall skjutas upp ytterligare ett är och börja först regleringsäret 1987/88.

För fortsatt etableringsstöd till de företag som har beviljats sådant stöd skall 40milj.kr. avsättas inom jordbruksprisregleringen. Det skall ankomma på regeringen att besluta om den närmare finansi­eringen.

Jordbruksnämndens förslag: Överensstämmer med mitt förslag.

Skälen för mitt förslag: I syfte att mildra högt skuldsatta jordbrukares problem till följd av en kraftigt höjd räntenivå infördes år 1980 ett tempo­rärt räntestöd. Enligt nu gällande beslut lämnas sådant stöd t. o. m. inneva­rande regleringsår. Räntestödet har utgått med halva beloppet som bidrag. Andra halvan är ett lån som skall betalas tillbaka med början under regle­ringsäret 1986/87, Dessutom tillkommer ränta fr,o.m, regleringsäret 1986/87 pä den utestående delen.

Lantbruksstyrelsen föreslår att tidpunkten för betalning av ränta och amortering på räntestödslånen flyttas fram till är 1990, År 1990 bör en ny bedömning göras av jordbrukarnas möjligheter att betala tillbaka lånen. Lantbruksstyrelsen är tveksam till om de jordbrukare som erhållit ränte­stöd i nuvarande läge har möjlighet att börja amortera och betala ränta på länedelen. En del av dessa jordbrukare skulle enligt lantbruksstyrelsens bedömning komma att försättas i konkurs om de tvingades att nu börja betala ränta och amortering på räntestödslånen.

Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har föreslagit att amortering och räntebetalning av de två första årens räntestödslån senareläggs ytterligare ett är. De överläggande parterna har enats om att föreslå detta.

Jag biträder förslaget.

För att underlätta för lantbrukare utan stort eget kapital att etablera sig infördes fr, o, m, den Ijuli 1982 ett särskilt etableringsstöd.

Under innevarande regleringsår utgår 45 milj. kr. av regleringsmedel inom den ram jordbruket tilldelats. Dessa medel täcker kostnaderna för stöd till de jordbruksföretag som anslutits till systemet t.o, m. 1984/85, Medel för stöd till ytterligare företag under år 1985/86 finns inte tillgäng­liga.

Lantbruksstyrelsen föreslär att etableringsstödet tills vidare bör vara kvar. Det anses olämpligt att i nuvarande lönsamhetsläge avveckla stöd­formen så att de som står i begrepp att etablera sig som jordbrukare inte skulle kunna få stöd. En avveckling skulle innebära att orättvisa skapas mellan dem som etablerat sig under senare år och dem som har för avsikt att etablera sig. Enligt lantbruksstyrelsen är det nödvändigt att finansi­eringen av stödet tryggas. Det är en betydande osäkerhetsfaktor om den årliga utbetalningen av stödet är oviss. Likaledes försvårar en osäker finansiering blivande jordbrukares möjligheter att planera sin etablering,

Staiensjordbruksnämnd anför att jordbrukets företrädare vid överlägg-

13

ningarna har förklarat sig beredda att svara för kostnaderna för stöd till de företag som redan har anslutits, 1 det lönsamhetsläge som råder anses det dock omöjligt att omfördela ytterligare medel för alt underiätta för nyetab-lerare.

Det kan dessutom enligt jordbruksnämnden från mera principiell ut­gängspunkt ifrågasättas om regleringsmedel skall utgå för att underlätta nyetableringar samtidigt som ersättning ur regleringsmedel utgår till produ­center av mjölk, nötkött och smågrisar för att dessa skall upphöra med sin produktion.

Jordbruksnämnden och delegationerna har därför enats om att föreslå att medel tills vidare anslås endast för stöd till de jordbrukare som redan har anslutits till stödformen. Lantbruksstyrelsen beräknar kostnaderna under år 1986/87 för etableringsstöd avseende dessa företag till 40milj, kr. Under är 1986/87 bör således 40milj, kr, anslås för etableringsstöd.

Jag biträder jordbruksnämndens förslag i fråga om etableringsstödet, I rådande överskottsläge anser jag således att medel inte bör avsättas för nya etableringsstöd. Det är däremot angeläget att medel avsätts så att finansieringen av redan beviljade etableringsstöd kan tryggas.

Prop. 1985/86: 166

2.3 Införselavgiftsmedel m.m.

Mitt förslag: Inflytande införselavgiftsmedel för regleringsären 1985/86 och 1986/87 skall användas i enlighet med redovisningen i tabell 2.3.1.

Tabell 2.3.1 Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m.m. reglerings­åren 1984/85, 1985/86 och 1986/87

1984/85 1000-tal kr.

1985/86 1000-tal kr, prel.

1986/87 1000-tal kr. prel.

Inkninsler

18857'

2 252-

Från föregående regleringsår kvarstående införselavgifter Under resp, regleringsär influtna införselavgifter

319296 237 897

576050

343 000 275 000

620252

355 000 275 000

630 000

exkl, fodermedel

fodermedel

Summa

Vigifier

a) Av medel inom fördelningsplanen

113 640

113 900

29500

27 500

0

0

56202

4000

50000

0

97000

1.30000

68000

66000

4 500

3000

Svensk spannmålshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljeväxtinlressenter

Svensk kötthandel

Svensk kötthandel, utbyteshandel

Föreningen för mejeriprodukter

Svensk ägghandel

Regleringskassan för fägelkött

' Ränta år 1983 och år 1984 samt ej utnyttjade medel Prisåterbäring pälsdjursuppfö­dare regleringsär 1983/84, - Ränta är 1985,

14

1984/85

1985/86

1986/87

1000-tal kr.

1000-tal kr.

1000-tal kr.

prel.

prel.

Regionalt kostnadsbidrag, norra

Sverige

- mjölk

20500

45 500

~ kött

5000

5 000

- ägg

1700

1700

Upplysningsverksamhet och

utvecklingsarbete

10500

13000

Djurhälsovård, kontrollverksamhet

m, m.

29575

29 300

Stöd till odling av konservärter

och andra köks väx ter

4500

4 500

Stöd till odling av bruna bönor

1700

1700

Stöd till odling av vallväxtfrö

8000

8000

Fonden för kollektiva åtgärder

inom biodlingen

500

500

Sveriges exportråd

1500

1.500

Sveriges potatisodlares riksförbund

2780

2780

Reserv till jordbruksnämndens

förfogande

0

84 320

Prop. 1985/86: 166

Summa

505 097

542200

542 200'

Härefter kvarstående införsel­

avgiftsmedel

70953

78052

87800

b) Av medel utanför fördelningsplanen

35096

29000

29000

0

0

0

17 251

16 500

I6.'500

5 688

5 693

5 790

Ulbyleshandel nötkött, öststaterna

Utbyteshandel kött och fläsk

Pristillägg fär- och lammkött

Svensk matpolatiskontroll

Bidrag till Stiftelsen för

ackordhästorganisationens bevarande

475

475

250

Bidrag till fraktkostnader för

mj

ö

lk och gr

ä

dde                           300            300

Fonden för kollektiva ålgärder

500

-

-

3000

1000

2000

1500

1 500

2 000

inom biodlingen''

Stöd till maltproduktionen

Sveriges exportråd

Ränta på lån från riksgälds­

konloret

-

4 530

3 500

Summa

63810

58998

59040

Summa utgifter

568 907

601198

601240

Årets saldo

-1-7 143

+19054

+28760

Ackumulerat saldo vid utgången

av resp. regleringsär

-28691

-9637

+19 123

' Förslag till preliminär fördelning av medel inom fordelningsplanen lämnas våren

1986,

'' Anmärkning: Fr, o, m. 1985/86 betalas posten Fonden för kollektiva åtgärder inom

biodlingen med medel ur sockerregleringsfonden.

Statens jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag: I tabell 2.3.1 redovisas användningen av införsel­avgiftsmedel m.m. under regleringsäret 1984/85 liksom en beräkning av och förslag till användning av införselavgiftsmedel som inflyter under

regleringsären 1985/86 och 1986/87. För en närmare redovisning av inför-     Prop. 1985/86: 166 selavgiftsmedlen hänvisas till bilaga 1 och 2.

Fördelningsplanen för regleringsårel 1985/86 utgör enligt riksdagens beslut våren 1985 267,2 milj, kr, samt inflytande avgifter för fodermedels-importen (prop, 1984/85:211. JoU 36, rskr404), Med hänsyn till att infly­tande avgifter för fodermedelsimporten för närvarande kan beräknas till 275 milj, kr. beräknar jag därmed fördelningsplanen till 542,2 milj. kr. Jag beräknar de disponibla inkomsterna av införselavgifter till 620,3 milj. kr,, vilket innebär att 78,1 milj. kr. beräknas återstå sedan medel avsatts till fördelningsplanen. Definitiv fördelningsplan för regleringsäret 1985/86 kan fastställas först efter utgången av regleringsåret då de verkliga inkomsterna av införselavgifterna för fodermedel är kända.

Sammanställningen avseende ändamål utanför fördelningsplanen för regleringsäret 1985/86 skiljer sig pä några punkter frän de preliminära beräkningar som låg till grund för riksdagens beslut våren 1985, Posten utbyteshandel med nötkött från öststaterna beräknas öka med 9milj,kr, Bidraget till Svensk matpolatiskontroll (SMAK) har ökats med 193000kr. till följd av lönehöjningar för SMAK under år 1985. Posten stöd till malt­produktionen beräknas minska med 2 milj. kr. eftersom exporten av malt har minskat. En ny post har tillkommit, nämligen ränta pä län från riks­gäldskontoret beräknat till 4,5 milj. kr. eftersom en rörlig kredit hos riks­gäldskontoret har fått anlitas för att finansiera det ackumulerade under­skottet av införselavgiftsmedel.

Medel för sådana ändamål som fär täckas av införselavgiftsmedel utan­för fördelningsplanen beräknas för regleringsåret 1985/86 till 59 milj. kr.

Detta leder till ett beräknat överskott av I9milj.kr. för regleringsåret 1985/86. Vid utgången av regleringsåret 1984/85 fanns ett ackumulerat underskott av 28,7milj. kr,, varför utnyttjad rörlig kredit hos riksgäldskon­toret per den 30juni 1986 kan beräknas uppgå till 9.6 milj. kr. Detta innebär en kraftig reducering av underskottet i förhållande till det prognostiserade underskottet vid utgången av detta regleringsår pä 57 milj. kr. som redovi­sades i prop, 1984/85:211. Detta beror framför allt på att världsmarknads­priserna sjunkit mer än vad man tidigare kunnat förutse. Till följd av att införselavgifternas nivå varierar i takt med förändringar i världsmarknads­priserna är det självfallet svårt att göra en exakt prognos över inflytande införselavgifter.

Om det, sedan ianspråktagen rörlig kredit återbetalats och skälig reserv avsatts, likväl skulle kvarstå ett överskott redan vid utgången av regle­ringsåret 1985/86 bör detta få användas till ändamål inom fördelnings­planen enligt de grunder som angetts för utbyteshandeln med kött och fläsk i prop. 1977/78: 154 och prop. 1978/79:208.

Jag föreslär att fördelningsplanen för regleringsårel 1986/87 skall omfat­ta oförändrat 267,2milj, kr, jämte inflytande fodermedelsavgifter, vilket totalt beräknas ge 542,2 milj, kr.

Jag föreslär att Svensk spannmålshandel liksom hittills tillförs införsel­

avgifter för viss utbyteshandel med brödsäd. Vidare bör Sveriges oljeväxt­

inlressenter tillföras fettvaruavgifter såväl på importerad som inhemsk olja

för en kvantitet motsvarande fettinnehållet i den inhemska fröskörden,

16

dock högst motsvarande fettvaruavgifter på den totala fettkonsumtionen     Prop. 1985/86: 166 inom landet.

Med hänsyn till ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling för de olika varuområdena har nämnden inte lagt fram nägon plan för fördel­ning av det preliminärt beräknade beloppet. Nämnden avser att åter­komma med förslag till preliminär fördelning av beloppet. Ett sådant förslag kan då avges i samband med att förslag till avgiftsändringar m. m. fr.o, m, den Ijuli 1986 lämnas. Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördel­ning av det belopp som kan komma att stå till nämndens förfogande,

1 det följande anger jag medelsbehovet under regleringsäret 1986/87 för de ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedel utanför fördelnings­planen.

För iiihyteshandel med nölkölt med öslslalerna har jag i likhet med jordbruksnämnden beräknat 29milj, kr.

Under regleringsäret 1985/86 uigår pristillägg för får- och lammkött med 330öre per kg vilket beräknas motsvara en utgift på 16,5 milj, kr. Jag föreslår att pristillägget utgår med samma belopp per kg får- och lammkött även regleringsäret 1986/87. vilket beräknas medföra en oförändrad utgift.

Jordbruksnämnden utreder för närvarande möjligheterna att finansiera Svensk malpolaliskontroll (SMAK) på annat sätt än genom tilldelning av medel utanför fördelningsplanen. Nämnden avser att inom den närmaste tiden lägga fram förslag rörande inriktning och finansiering av SMAK: s verksamhet. Förslagen beräknas emellertid inte kunna genomföras förrän regleringsåret 1987/88 varför jag föreslår att medel utanför fördelnings­planen fär användas även 1986/87, Jag föreslår att SMAK tilldelas högst 4390000kr. för den officiella kontrollen och 1.4milj, kr, för upplysnings­verksamheten.

Bidraget lill slijtelsen för ackordhästorganisationens bevarande bör minskas till 250000kr.

Bidrag lill fraktkostnader för mjölk och grädde har utgått med 300000 kr, Verksamheten bör fr, o.m. regleringsåret 1986/87 finansieras av medel inom fördelningsplanen.

Stöd lill inaltprodukiionen för regleringsåret 1986/87 bör utgå med 2 milj. kr.

Jag föreslår att Sveriges exportråd skall erhålla 2 milj. kr, av medel utanför fördelningsplanen regleringsåret 1986/87,

Med hänsyn till de oundgängliga svängningarna i inflödet av införselav­gifter har jag i 1986 års budgetproposition (bil, 1

1. 

s,41-42) föreslagit att en oförändrad rörlig kredit även fortsättningsvis ställs till nämndens förfo­gande. Med hänsyn till osäkerheten i prognosen bör det i enlighet med sammanställningen beräknade överskottet inte intecknas för något ända­mål. Det på detta sätt beräknade överskottet bör stå till regeringens dispo­sition.

Avslutningsvis villjag erinra om några förändringar av finansieringen av

vissa ändamål som genomförts under senare år, I prop, 1983/84; 191 lade

regeringen fram förslag till ändrad finansiering av vissa ändamål som

tidigare täckts av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen, Försia-

'

2    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 166

gen grundade sig på förslag av jordbruksnämnden och kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringen. Förslagen godtogs av riksda­gen (JoU37. rskr416). Sålunda skall bidraget till Sveriges potatisodlares riksförbund och stöd lill odlingen av vallväxtfrö fr.o.m. regleringsåret 1984/85 finansieras av medel inom fördelningsplanen, medan medel till prisåterbäring till pälsdjursuppfödare och stöd till kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk skall tas från spannmålsregleringen och som restitution av införselavgifter.

1 prop. 1984/85: 211 lade regeringen fram förslag till ändrad finansiering av posten Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen. T.o.m. regle­ringsäret 1984/85 lämnades bidrag till fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen både av medel inom och utanför fördelningsplanen. Fr.o.m. regleringsåret 1985/86 har bidraget av medel utanför fördelningsplanen ersatts av medel ur sockerregleringsfonden (JoU 1984/85: 36, rskr404).

Prop. 1985/86: 166

2.4 Prisstöd till jordbruket i norra Sverige 

2.4.1 Stödområdesindelning

Mitt förslag: En ändring av prisstödsomrädena skall ske enligt för­slagen i tabell 2,4.1.

Tabell 2.4.1 Förslag till ändring av prlsstödsonirådena

Nuvarande prisstödsomräde I bör utökas med följande församlingar:

Niiviirande

Län Jämtlands

Norrbollens

stödområdes

Församling

Gäxsjö Mörsil Edefors Gunnarsbyn

Ko/niuiin

Strömsund

Are

Boden

tillhörighet

2b 2b 2a

Nuvarande prisstödsområde 2;i för mjölk bör utökas med följande församlingar:

Nuvarande

stödområdes

Län

Koinmun

Församling

tillhörighel

Värmlands

Arvika

Bogen

3

Torsby

Dalby, Norra Finnskoga

och Södra Finnskoga

2b

Lekvattnet, Norra Ny.

Nyskoga. Vitsand och

Östmark

3

Kopparbergs

Malung

Malung

3

Lima och Translrand

2b
[REDACTED_EFTERNAMN]

Venjan samt friliggande

delar av[REDACTED_EFTERNAMN]

3

yåmhus

2b

Älvdalen

Älvdalen

2b

Västernorrlands

Sollefteå

Edsele och Ådals-Liden

2b

Örnsköldsvik

Anundsjö, Björna och

Trehörningsjö

2b

18

Nuvarande

slödoinrådes-

Län

Kommun

Finsamling

lillhörighel

Jämtlands
[REDACTED_EFTERNAMN]
[REDACTED_EFTERNAMN], Hackas. Myssjö och

Oviken

2b

Bräcke

Samtliga församlingar

2b

Krokom

Alsen. Aspås och Näskott

2b

Ragunda

Borgvattnet

2b

Strömsund

Hammerdal

2b

Åre

Marby. Mattmar och Hallen

2b

Östersund

Häggenås. Lit, Lockne,

Näs och Sunne

2b

Nuvarande priss

tödsområde 3 bör utökas med följande församling;

ar:

Nuvarande

stödområdes-

Län

Kommun

Församling

tillhörighel

Värmlands

Grums

Värmskog

4

Filipstad

Rämmen och Gäsborn

4

Kopparbergs

Ludvika

Säfsnäs

4

Potatisodling i di

en del av Västerbottens lån som hör till prisstödsområde 1 bör ges

samma stöd som

potatisodling i

i Norrbottens län.

Prop. 1985/86: 166

Statens Jordbruksnämnds förslag: Överensstämmer med mitt förslag vad gäller stödområdesindelningen för mjölk, kött, fläsk, smågrisproduktion och getskötsel. Till skillnad frän jordbruksnämnden föreslårjag dessutom att stödet till potatisodling bör vara lika i Norrbottens län och den del av Västerbottens län som tillhör stödområde I,

Remissinstanserna tillstyrker i huvudsak jordbruksnämndens förslag. Länsstyrelserna i de fyra nordligaste länen samt i Uppsala, Värmlands och Gävleborgs län föreslär dock vissa lokala justeringar.

Lantbrukarnas riksförbund (LRF) anser det angeläget att pristillägget för kött i stödområde 2 differentieras på samma sätt som stödet till mjölk­produktionen. Länsstyrelsen i Jämtlands län menar att det inte finns skäl att avvika frän det i övrigt samstämmiga förhållandet mellan mjölk resp. kött och fläsk.

Glesbygdsdelegationen föreslår att prisstödsomrädet för potatis utökas med de norra delarna av Kopparbergs och Värmlands län och att det högre arealbidraget ges i hela prisstödsomräde I. LRF föreslår att det högre stödet för potatis ges även i Västerbottens inland.

Glesbygdsdelegationen anseratt prisstödet till getskötseln bör differenti­eras sä att Norrlands inland ges större stöd än övriga delar av norra Sverige.

Skälen för mitt förslag: Prisstödet till jordbruket i norra Sverige har hittills differentierats på olika områden så att stödet successivt ökar längre norrut och är högst i nordligaste Sveriges inland. De geografiska gränserna vid denna differentiering bygger bl. a. på produktionskostnadskalkyler för olika områden. Nuvarande stödområdesindelning framgår i detalj av för­ordningen (1985:672) om prisstöd till vissa jordbruk.

Med anledning av riksdagens beslut våren 1985 (JoU 1984/85:33, rskr

393) uppdrog regeringen åt statens jordbruksnämnd att företa en översyn

av beräkningsunderlaget för områdesindelningen för prisstödet till jordbru-

19

ket i norra Sverige, Jordbruksnämnden har ijanuari 1986 bl.a. föreslagit ändringar i områdesindelningen (bilaga 3).

Inför jordbruksnämndens ställningstagande har frågorna behandlats i en arbetsgrupp under ledning av nämnden. I gruppen har även lantbruksver­ket och LRF varit företrädda. Arbetsgruppen har bl.a inhämtat syn­punkter från lantbruksnämnderna och LRF: s länsförbund i berörda län. Vidare har arbetsgruppen besökt flertalet norrlandslän och länsföreträdare har getts möjlighet att framföra sina synpunkter. Under arbetets gång har fortlöpande kontakter förekommit med LRF centralt och dess norrlands­delegation. Arbetsgruppen har tagit fram rapporten "Översyn av beräk­ningsunderlaget för prisstödet till jordbruket i norra Sverige" (bilaga 4).

1 rapporten redovisas bl.a, en ny beräkningsmodell som ansluter till traditionell kalkylmetodik. Vidare beräknas avkastningsniväerna i växtod­lingen utifrån skördeniväer i prisstödsområden i stället för i typområden.

Det beräkningsunderiag som tagits fram kan användas för en grov upp­delning av norra Sverige i olika stödområden. Liksom jordbruksnämnden anser jag att den mer detaljerade gränsdragningen måste ske som ett resultat av ställningstaganden grundade pä kännedom om lokala förhållan­den, produktionsutveckling, regional- och sysselsättningspolitiska hänsyn samt miljö- och naturvårdshänsyn. Även rent administrativa ställningsta­ganden kan påverka gränsdragningarna.

Jag finner jordbruksnämndens förslag beträffande stödomrädesindel-ningen väl avvägda. Förslaget innebär att det liksom för närvarande bör finnas fyra prisstödsområden som är gemensamma för mjölk, kött, fläsk och smägrisproduktion.

Mitt förslag innebär vidare att prisstödsomräde I utökas med några församlingar frän prisstödsområde 2a och 2b, prisstödsområde 2a för mjölk utökas med vissa delar från prisstödsområde 2b och 3 samt att prisstöds­omräde 3 utökas med vissa församlingar från stödområde 4.

Liksom för närvarande bör stödområdesgränserna för kött, fläsk och smågrisproduktion följa gränserna för mjölk och prisstödsområde 2 delas upp i 2a och 2b endast i fråga om prisstöd för mjölk.

Beträffande potatisodlingen föreslår jag att det stöd för potatisodling som lämnas i Norrbottens län också börges i den del av Västerbottens län som tillhör stödområde I.

För stöd till getskötsel föreslär jag ingen ändring.

Kostnaderna för den föreslagna ändringen av stödomrädesgränserna beräknar jag till ca 3 milj. kr.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få med­dela föreskrifter om mindre ändringar i gränsdragningen mellan stödområ­dena.

Prop. 1985/86: 166

2.4.2 Justering av prisstödsnivåerna

Mitt förslag: Prisstöd skall från den Ijuli 1986 ges med belopp enligt tabell 2.4,2,

20

Tabell 2.4.2 Förslag till prisstöd på mjölk, kött och fläsk samt stöd till smågrisproduk-      Prop. 1985/86: 166 tion, getskötsel och potatisodling

Prisstödsomräde

Produkt

Mjölk med 4,1% fett.

öre/kg

80        60     49        32         13

Kött, öre/kg

653      441    441       270        69

Fläsk, öre/kg

157       115    115        35

Modersugga, kr,/sugga

och år

893      624   624      315       150

Get, kr,/mjölkprodu­

cerande djur och år

325'

Potatis, kr,/ha och år

2 267-   I 297'

' Stödområdet omfattar Värmlands, Kopparbergs. Gävleboigs, Västernorrlands,

Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län,

- Stödområdet omfattar Norrbottens län och den del av Västerbottens län som hör

till prisstödsområde 1.

' Stödområdet omfattar Gävleborgs, Västernorrlands och Jämtlands län saml den

del av Västerbottens län som hör till prisslödsomräde 2,

Skälen för mitt förslag: Riksdagen har i samband med 1985 års livsme­delspolitiska beslut (JoU 1984/85: 33, rskr 393) uttalat sig till förmån för en ärlig justering av prisstödet till jordbruket i norra Sverige, Jag föreslår nu att stödet dessutom justeras med utgångspunkt i det nya beräkningsunder­lag som arbetsgruppen redovisat och med hänsyn tagen till bl.a, det besvärliga läget för många jordbrukare i främst stödområde 1 och 2a. Mitt förslag innebär att stödet totalt sett räknas upp med närmare 10%. Denna justering är ungefär dubbelt sä stor som den justering av priserna på jordbruksprodukter som skett vid prisöverläggningarna det senaste året.

Jag föreslår således att prisstödet till jordbruket i norra Sverige från den Ijuli 1986 skall ges med belopp enligt tabell 2.4,2. Vid beräkningen av örestalen har jag utgått frän de merkostnadsberäkningar som arbetsgrup­pen förordar. En jämförelse mellan nu gällande prisstöd och de merkost­nadsberäkningar som arbetsgruppen tagit fram visar att justeringar av stödet bör göras.

De merkostnadsberäkningar som gruppen tagit fram med hjälp av det nya beräkningsunderlaget ger enligt min mening en god utgångspunkt för justeringen av prisstödsnivåerna även om jag är medveten om att dataun­derlaget till viss del är osäkert. Emellertid måste även flera andra faktorer vägas in när prisstödsnivåerna fastställs. Det är t.ex. inte ekonomiskt försvarbart att producera hela behovet av fodersäd inom stödområdet. Från produktionsteknisk synpunkt är dock en viss produktion av fodersäd i norra Sverige nödvändig. Jag har därför i mina beräkningar eftersträvat att så långt möjligt ta hänsyn till faktiska förhållanden. Det är vidare mot bakgrund av jordbrukets betydelse för sysselsättningen i inlandet moti­verat att ta särskild hänsyn till förhållandena i det området. Tillgängliga uppgifter om produktionsutvecklingen tyder på en ogynnsam utveckling i övre Norrland. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört föreslår jag att stödet liksom hittills trappas av från norr till söder.

Nuvarande prisstöd pä kött är lägre än de beräknade merkostnader vid

3    Riksdagen 1985/86. 1 .saml. Nr 166

köttproduktion som redovisas. Däremot är prisstödet på fläsk och stödet till smågrisproduktion i vissa områden högre än de redovisade merkostna­derna. Eftersom vi har en kostsam överproduktion av bl.a. kött och åtgärder vidtagits för att minska produktionen ärjag dock i nuläget inte beredd att höja prisstödet på kött mer än i den grad jag föreslår en höjning på prisstödet till mjölk i prisstödsområde I och 2a, Jag är å andra sidan inte redo att föreslå en sänkning av nuvarande prisstöd pä fläsk och av gällande stöd till smägrisproduktion i de områden där merkostnadsberäkningarna tyder på att en sänkning kunde vara motiverad.

Jag föreslår vidare att stödet till getskötsel räknas upp i enlighet med uppräkningen av prisstödet på mjölk i område 2a och 2b, Stödet till potatisodling bör räknas upp med utgångspunkt i uppräkningen av stödet i övrigt.

Prisstödet på mjölk bör anges för mjölk med 4,1 % fett eftersom den fetthalten numera ligger lill grund för prissättningen på mjölk.

Utfallet för prisstödet till jordbruket i norra Sverige beräknas för inneva­rande budgetår bli ca 375 milj. kr. Med hänsyn till de ändringar av prisstö­det jag nyss har redovisat och vid oförändrad produktionsvolym i förhål­lande till innevarande budgetår beräknar jag att medelsbehovet för prisstöd till norra Sverige ökar med ca 35 milj, kr. Därmed beräknar jag medelsbe­hovet för prisstödet till jordbruket i norra Sverige till ca 4IOmilj,kr, för budgetåret 1986/87.

Prop. 1985/86: 166

2.5 Investeringsförbudet inom animalieproduktionen

Mitt förslag: Investeringsförbudet inom animalieproduktionen skall föriängas med ett år.

Lantbruksstyrelsens förslag: Lagen (1983: 147) om förbud under viss lid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä bör förläng­as att gälla t. o, m, den 30juni 1988.

Statens jordbruksnämnds förslag: Gällande bestämmelser om investe­ringsbegränsning bör förlängas med ett är vad gäller fläsk- och äggproduk­tion.

Skälen för mitt förslag: Investeringsförbud inom animalieproduktionen gäller enligt beslut av riksdagen sedan den 21 april 1983, Ursprungligen gällde förbudet t,o,m, den 30 juni 1984 men riksdagen beslutade både våren 1984 och våren 1985 att förlänga förbudel med ett år.

Vid en bedömning av den effekt som nybyggnadsförbudet hafl bör hänsyn tas till att investeringsbenägenheten varit förhållandevis låg under den period som lagen varit i kraft. Jag delar dock lantbruksstyrelsens uppfattning att lagstiftningen har haft en återhållande effekt på investe­ringsverksamheten.

Genom de möjligheter som finns enligt lagen att lämna dispens från nybyggnadsförbudet har vissa investeringar skett även under tiden för förbudet. Dispensskäl av övergångskaraktär dominerade dispensgivningen

22

under de första åren av lagens giltighetstid. Därefter har brister i djur- eller arbetsmiljö varit det dominerande skälet för dispens,

I och med att tvåprissystemet införts har behovet av ett fortsatt förbud mot nybyggnad av djurstallar för mjölkproduktionen ifrågasatts. Inom nötkötts- och svinproduktionen kvarstår emellertid behovet av investe­ringsförbud oförändrat främst mot bakgrund av att avvecklingsersättningar nu införts till producenter av nötkött och smågrisar.

Enligt lantbruksstyrelsen skulle mot denna bakgrund en temporär för­längning av investeringsförbudet i och för sig kunna begränsas till att avse djurstallar avsedda för nötkötts- och svinproduktion. Jordbruksnämnden föreslår en föriängning av investeringsförbudet endast vad gäller fläsk- och äggproduktion. Mot sådana lösningar talar dock att djurstallar uppförda för ett ändamål kan ha alternativ användning. Ett stall uppfört för mjölkpro­duktion kan exempelvis utan vidare användas för specialiserad nötkötts­produktion. Tillämpning av lagstiftningen och kontrollen skulle därför bli svårare än vid det generella förbud som gäller för närvarande. Övervä­gande skäl talar enligt min mening för att nuvarande investeringsförbud förlängs med ett år. Jag föreslär därför att giltighetstiden för lagen (1983:147) om förbud under viss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä föriängs att gälla t. o, m, den 30juni 1987, Jag vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på att selektiva åtgärder av detta slag bör vara tidsbegränsade. Om de permanentas finns risk för att de på sikt hämmar effektiviteten.

1 enlighet med vad jag nu har förordat har inom jordbruksdepartementet upprättats ett förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) om förbud under viss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, dels ändring i samma lag.

Med hänsyn till att frågan från lagteknisk synpunkl är av enkel beskaf­fenhet är lagrådets hörande enligt min mening inte påkallat.

Prop. 1985/86: 166

2.6 Vissa ändringar i lagen (1967: 340) om prisreglering på jordbrukets område

2.6.1 Prisregleringsavgift på bekämpningsmedel

Mitt förslag: En prisregleringsavgift skall tas ut på bekämpningsme­del som används i jordbruket. De medel som avgiften ger skall fä användas inom jordbruksprisregleringen. Avgiften skall inte få på­verka livsmedelspriserna. Om avgift tas ut på bekämpningsmedel som används i andra näringar skall den återföras till resp, näring.

Närmare bestämmelser om avgiften skall beslutas av regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, av statens jordbruks­nämnd.

Jordbruksnämndens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt för­slag. Skälen för mitt förslag: Jordbruksnämnden och de båda delegationerna

23

är överens om att föreslå att en avgift tas ut fr.o, m, den Ijuli 1986 på de bekämpningsmedel som används i jordbruket. Jordbruksnämnden föreslår vidare att avgift skall tas ut också på ämnen eller beredningar som med hänsyn till sina egenskaper och användning står bekämpningsmedel nära. Med detta avses medel som används för att motverka groning hos skörde­produkter, eller medel för tillväxtreglering, blad- och blastdödningsmedel, kartgallringsmedel och dylikt. Avgiften föresläs tas ut med i genomsnitt ca 20%. Efter samråd med registreringsinnehavarna har nämnden kommit fram till att avgiften bör beräknas per dos (rekommenderad mängd per hektar vid en behandling). Varje behandling bör således belastas lika av avgiften. Vid en sådan utformning anses avgiften bli neutral vad avser valet av bekämpningsmedel. Avgiften uttryckt per mängdenhet (kg, liter) kommer alt variera mellan bekämpningsmedlen när olika mängd per hektar och behandling rekommenderas.

Vissa bekämpningsmedel används både i jordbruket och inom trädgärds-sektorn. Jordbruksnämnden föreslår att avgifter som belastar andra nä­ringar än jordbruket återförs till resp, näring på samma sätt som nu sker med prisregleringsavgiften på handelsgödsel.

De avgifter som tas in på bekämpningsmedel som används i jordbruket föreslås få användas inom jordbruksprisregleringen. Eftersom medlen via regleringen återförs till jordbruket bör avgiften inte få påverka livsme­delspriserna.

Jag biträder jordbruksnämndens förslag om en prisregleringsavgift på bekämpningsmedel som används inom jordbruket. Införandet av föresla­gen avgift leder till att de jordbrukare som förbrukar bekämpningsmedel i stor omfattning fär ta ett större ansvar för kostnaderna för överskottspro­duktionen. Detta kan ses som ett led i regeringens strävan att av hälso- och miljöskäl minska användningen av bekämpningsmedel och minska över­skottsproduktionen. Avgiften leder ocksä till en jämnare belastning av interna avgifter mellan jordbrukare som odlar spannmål för foder och humankonsumtion. Avgiften bör tas ut på såväl inhemska som importera­de bekämpningsmedel. Inkomsterna från avgiften bör som jordbruksnämn­den föreslär användas inom jordbruksprisregleringen och avgiften bör därför inte fä påverka livsmedelspriserna.

Det bör få ankomma pä regeringen att besluta om avgiftens storiek och om hur den bör tas ut och administreras. 1 den män avgift av administrativa eller andra skäl måste tas ut pä bekämpningsmedel som används av andra näringar än jordbruket bör avgiften återföras till resp, näring. Hur återför­ingen skall gå till bör fä beslutas av regeringen. Kostnaderna för att administrera avgiften bör finansieras med avgiftsinkomster.

Prop. 1985/86: 166

2.6.2 Förmalningsavgift

Mitt förslag: Lagen (1967:340) om prisreglering pä jordbrukets om­råde skall ändras så att det blir möjligt att ta ut förmalningsavgift även på korn och havre som används för humankonsumtion.

24

Jordbruksnämndens förslag: Överensstämmer med mitt förslag,

Prop, 1985/86: 166

Skälen för mitt förslag: Med stöd av lagen om prisreglering på jordbru­kets område tas förmalningsavgift ut på vete och råg som används för tillverkning av mjöl, gryn, flingor eller liknande produkt.

Jordbruksnämnden och de båda delegationerna är i princip överens om att en utvidgning av basen för uttagande av förmalningsavgift bör ske fr,o, m. den 17november 1986, En förutsättning för detta är dock enligt nämnden dels att erforderligt lagstöd erhålls, dels att en sädan utvidgning kan göras utan att det leder till mer betydande nu oförutsedda problem för berörda branscher.

Jordbruksnämndens förslag innebär att prisregleringslagen ändras så att det blir möjligt att ta ut förmalningsavgift ocksä pä havre och korn som används för tillverkning av mjöl, gryn, flingor eller liknande produkt. Vidare innebär förslaget att förmalningsavgift skall kunna tas ut för spann­mål som används för tillverkning av malt.

Jag biträder jordbruksnämndens förslag att prisregleringslagen bör änd­ras så att det blir möjligt att utvidga underiaget för förmalningsavgift på det sätt som jordbruksnämnden föreslår om sä skulle befinnas lämpligt. Jag anser emellertid att frågan behöver utredas ytterligare innan regeringen tar ställning till om och i vilken utsträckning som den av mig nu förordade lagändringen bör utnyttjas. Denna utredning bör enligt min mening gälla dels regleringsekonomins utveckling, dels konsekvenserna för berörd in­dustri, inte minst ur regionalpolitisk synpunkt. Vidare måste effekterna för konsumenterna redovisas. Det bör ankomma på jordbruksnämnden att göra denna utredning.

2.6.3 Övrigt

I avsnitt 2.6.1 och 2.6.2 har jag föreslagit vissa ändringar i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område.

I bilagan till lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område bör vidare texten för varuslag enligt tulltaxenummer 18.06 ändras. Härige­nom uppnäs kongruens med texten i bilagan till lagen (1941:251) om särskild varuskatt enligt den lydelse bilagan erhållit enligt lagen (1984:923) om ändring i nämnda lag.

Eftersom de föreslagna författningsändringarna från lagteknisk syn­punkt är av enkel beskaffenhet är lagrådets hörande enligt min mening inte påkallat.

3 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen dels att anta inom jordbruksdepartementet upprättade förslag till

1. lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983: 147) om förbud

under viss tid mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och

fjäderfä, dels ändring i samma lag.

25

2.

lag om ändring i lagen (1986:000) om ändring i lagen (1967: 340)     Prop. 1985/86:166 om prisreglering på jordbrukets område,

3.

lag om ändring i lagen (1967: 340) om prisreglering pä jordbru­kets område.

deh att

4,     godkänna vad jag har förordat i fråga om åtgärder för produk­

tionsanpassning på vegetabilieområdet (avsnitt 2,1),

5.     godkänna vad jag har förordat i fräga om prisregleringen på

jordbruksprodukter under regleringsåret 1986/87 (avsnitt 2,2),

6,

godkänna vad jag har förordat i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter under regleringsåret 1986/87 eller har influtit under tidigare regleringsär (avsnitt 2,3),

7,

godkänna vad jag har förordat i fräga om prisstöd till jordbru­ket i norra Sverige (avsnitt 2,4).

4 Anslagsfrågor för budgetåret 1986/87

NIONDE HUVUDTITELN

C. Jordbruksprisreglering

C 6. Prisstöd till jordbruket i norra Sverige

1984/85 Utgift

330855 788

1985/86 Anslag

412000000

1986/87 Förslag        410000000

Statens jordbruksnämnd disponerar anslaget för pristillägg enligt förord­ningen (1985:672) om prisstöd till vissa jordbruk. Anslaget får även dispo­neras intill ett belopp av 275000 kr. för att täcka vissa kostnader för att underlätta omhändertagande av värphöns i norra Sverige samt intill ett belopp av 20000 kr. för sortprovning av växtslag som är speciellt lämpade för norra Sverige.

I min anmälan till 1986 års budgetproposition (prop. 1985/86: 100 bil. 11) har jag förordat att medel för prisstödet till rennäringen, som anvisats under förevarande anslag, i fortsättningen anvisas över anslaget Främ­jande av rennäringen. 1 avvaktan pä särskild proposition i ämnet beräkna­de jag därför förevarande anslag till 398,8 milj. kr. för budgetåret 1986/87.

Jag har i det föregående behandlat det prisstöd som bör ges till jordbru­ket i norra Sverige fr. o. m, den Ijuli 1986, Medelsbehovet under anslaget beräknas därmed uppgå till 410milj. kr. för budgetåret 1986/87.

Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen

att till Prissiöd llll jordbruket i norra Sverige för budgetåret 1986/87 anvisa ett förslagsanslag av 410000000kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

26

5 Beslut

''°P- '985/86-166

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

27

Prop. 1985/86:166 

Bilaga 1

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND          1985-12-19              Dnr:  102-1126/85

FORSLAG    TILL    PRISREGLERANDE

Å

TG

Ä

RDER    PA    JORDBRUKETS

OMR

Å

DE    FR O M    D E N 13,  15    JANUARI

1 S 8 6.

1    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 166. Bilagedel

Prop. 1985/86: 166

Inneh

å

llsf

ö

rteckning

1

Inledning

2

Utg

å

ngspunkter f

ö

r kompensationen till jordbruket och vass livsmedelsindustri januari - juni 1986

3

Belopp per den 13, 15 januari 1986

4              Pris- och avgifts

ä

ndringar fr o m den 13, 15 januari 1986

5      

Å

tg

ä

rder f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra balansen mellan produktion och

konsumtion av jordbruksprodukter

5.1           Bakgrund

5.2

Omst

ä

llnings/avvecklingsers

ä

ttning till vissa producent­grupper

5.3

L

å

n f

ö

r produktionsanpassning

5.4           Investeringsbegr

ä

nsningar

6              L

å

ginkomstsatsning m m

6.1

Avbytarverksamhet, socialf

ö

rs

ä

kringsskydd, f

ö

retags­h

ä

lsov

å

rd m m

6.2

Tempor

ä

rt r

ä

ntest

ö

d

6.3

Etableringsst

ö

d

7              

Ö

vriga fr

å

gor

7.1

Nya produkter

7.2

Hel

ä

ggpulver

7.3

Flexibel priss

ä

ttning vid prisstopp

7.4           Unders

ö

kningar om s k modelljordbruk

7.5           Kontrollstations

ö

verl

ä

ggningar

8              Regleringsekonomin

8.1

Inledning

8.2

Handelsg

ö

dselavgift och avgift p

å

 bek

ä

mpningsmedel

8.3

Inf

ö

rselavgifter, interna avgifter m m

8.3.1

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m 1984/85

8.3.2

Influtna interna avgifter f

ö

r 1984/85 samt de bleopp av interna avgifter som 1984/85 f

ö

rts 

ö

ver till reglerings­f

ö

reningarna, tkr

8.3.3

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r 1985/86

8.3.4

Prognos betr

ä

ffande storleken av interna avgifter som ber

ä

knas inflyta 1985/86 samt de belopp som kommer att f

ö

ras 

ö

ver till regleringsf

ö

reningarna, tkr

8.3.5

Ber

ä

knad anv

ä

ndning av handelsg

ö

dselavgiftsmedel 1985/86

8.3.6

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r 1986/87

Prop. 1985/86: 166

8.3.7

Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rselavgiftsmedel m m reglerings

å

ren 1984/85 - 1986/87

8.3.8

Utfallet av interna avgifter 1984/85

8.3.8.1

Interna avgifter inom spannm

å

lsregleringen F

ö

rmalningsavgifter

8.3.8.2

Interna avgifter inom oljev

ä

xtregleringen Fettvaruavgifter p

å

 svensk olja

8.3.8.3

Interna avgifter inom potatisregleringen Arealavgifter

Leveransavgifter

8.3.8.4

Interna avgifter inom k

ö

ttregleringen Slaktdjursavgifter

8.3.8.5

Interna avgifter inom mj

ö

lkregleringen Utj

ä

mningsavgift p

å

mj

ö

lk

8.3.8.6

Interna avgifter inom 

ä

ggregleringen

Avgift f

ö

r innehav av v

ä

rph

ö

ns

Slaktdjursavgift p

å

kyckling/regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

8.3.8.7

Handelsg

ö

dselavgifter

8.3.8.8

Tillverkningsavgifter

Tillverkningsavgifter p

å

oljekraftfoder

Tillverkningsavgift p

å

mj

ö

lk- och gr

ä

dders

ä

ttning (fettemulsioner)

9

Information om kassan f

ö

r r

å

varukostnadsutj

ä

mningen

10

Hemst

ä

llan

11

Beslutsmening

Prop. 1985/86:166

STATFN5 JORDBRUKSN

Ä

MND      1985-12-19

Dnr 402-1126/85

Regeringen Jordbruksdepartementet

Kompensation till jordbruket "och viss livsmedelsindustri fr o m den 13, 15 januari 1986 till f

ö

ljd av kostnadsutveckling m m

1       Inledning

Regeringen uppdrog den 14 februari 1985 

å

t jordbruksn

ä

mnden (JN) att, efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelega­tion (LRF) och JNs konsumentdelegation (KD), l

ä

mna f

ö

rslag om den n

ä

rmare utformningen av. prisregleringen.p

å

 jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker f

ö

r tiden den 1 juli 1985 - den 30 juni 1986. F

ö

rslaget skulle utformas med utg

å

ngspunkt i riks­dagens beslut om vissa livsmedelspolitiska fr

å

gor (prop 1983/84:76, JoU 20, rskr 141);

Vid v

å

rens 

ö

verl

ä

ggningar visade det sig att stora mots

ä

ttningar f

ö

rel

å

g vad g

ä

ller storleken p

å

kompensationen till jordbruket och viss livsmedelsindustri under regleringes

å

ret 1985/86. De b

å

da delegationerna kunde d

ä

rf

ö

r inte godta JNs f

ö

rslag vad av­s

å

g totalt kompensationsbelopp. I vissa 

ö

vriga delar ansl

ö

t sig emellertid delegationerna- till JNs f

ö

rslag. Statsmakterna (prop 1984/85:211, JoU 36, rskr 404) godtog JNs f

ö

rslag f

ö

r hela regle­rings

å

ret 1985/86. Vad g

ä

ller' kompensationen per 1 januari 1986 angavs ett prelimin

ä

rt belopp om 348 milj kr till vilket skulle f

å

 l

ä

ggas vissa 

ö

verh

ä

ngsbelopp fr

å

n 1984/85. Det definitiva beloppet borde f

å

 fastst

ä

llas av regeringen p

å

 f

ö

rslag av jord­bruksn

ä

mnden, som skulle ta upp 

ö

verl

ä

ggningar om beloppet med

Prop. 1985/86:166

LRF och KD i slutet av 

å

r 1985. Vid detta tillf

ä

lle skulle ocks

å 

f

å

 tas upp vissa s k 

ö

verh

ä

ngsfr

å

gor fr

ä

mst fr

å

n reglerings

å

rel 1984/85, fr

å

gan om f

ö

rdelningen p

å

 produkter, liksom 

ö

vriga fr

å

gor som enligt n

ä

mndens f

ö

rslag borde f

å

å

beropas vid detta tillf

ä

lle. 

Ä

ven i dessa fr

å

gor skulle det f

å

 ankomma p

å

rege­ringen att besluta.

Vid 

ö

verl

ä

ggningarna v

å

ren 1985 redovisade JN ett utf

ö

rligt material om utvecklingen inom livsmedelssektorn, de livsmedels­politiska riktlinjerna samt vissa ekonomisk-politiska utg

å

ngs­punkter som angivits av regeringen. Vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

gg­ningarna har ytterligare material tagits fram avseende marknads­utvecklingen p

å

 animalie- och vegetabilieomr

å

dena, bilagorna ./. ./.  3 och 4 samt analyser av kostnads- och inkomstuvecklingen inom ./.      jordbruket och inom f

ö

r

ä

dlingsindustrin, bilaga 5. JN har vid

ö

verl

ä

ggningarna p

å

sedvanligt s

ä

tt bitr

ä

tts av vissa andra myn­digheter.

Utvecklingen inom livsmedelssektorn under h

ö

sten 1985 kan samman­fattas p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

Ö

verskottssituationen inom animalieomr

å

det har under h

ö

sten f

ö

r­b

ä

ttrats n

å

got. Situationen 

ä

r dock fortfarande allvarlig. Under reglerings

å

ret 1984/85 och hittills under innevarande reglerings­

å

r har flera 

å

tg

ä

rder satts in f

ö

r att minska produktionen. Dessa 

å

tg

ä

rder b

ö

rjar nu leda till vissa resultat. 

Å

tg

ä

rderna v

ä

ntas resultera i forts.att minskad produktion under 1986. Kon­sumtionen har under 1985 

ö

kat n

å

got f

ö

r flera viktiga jordbruks­produkter. 

Ä

ven under 1986 v

ä

ntas konsumtionen 

ö

ka n

å

got.

Prisstegringarna p

å

jordbrukets produktionsmedel har under senare delen av 1985 blivit st

ö

rre 

ä

n vad JN r

ä

knade med v

å

ren 1985.

Prisstoppet har under h

ö

sten 1985 successivt avvecklats .1 ./.      bilaga 6 redovisas en av statens pris- och .kartelln

ä

mnd ut­arbetad promemoria om till

ä

mpningen av prisstoppet.

Prop. 1985/86: 166

2       Utg

å

ngspunkter f

ö

r kompensationen* till jordbruket och viss livsmedelsindustri januari - juni 1986

Som tidigare framg

å

tt skulle JN enligt statsmakternas beslut v

å

ren 1985 ta upp 

ö

verl

ä

ggningar med jordbruket och viss livs­medelsindustri om det definitiva kompensationsbeloppet per den 1 januari 1986. Dessa 

ö

verl

ä

ggningar har nu avslutats och har bedrivits utifr

å

n f

ö

ljande utg

å

ngspunkter.

Ö

verh

ä

ng som kunde 

å

beropas fr

å

n regleringsperioden 1984/85 (fr

å

n 

ö

verl

ä

ggningarna per den 1 janauri 1985) var f

ö

ljande:

int

ä

kter av internt vidaref

ö

r

ä

dlade biprodukter inom mejeri­industrin

avst

ä

mning av prelimin

ä

rt avdraget belopp f

ö

r 

ä

ndrad f

ö

rbruk­ning av handelsg

ö

dsel

-      m

ö

jlighet att 

å

beropa definitiva kostnadsuppgifter f

ö

r viss

livsmedelsindustri avseende 

å

r 1984 resp 1984/85

å

terf

ö

rande av eng

å

ngsbelopp f

ö

r vegetabilier

inkomstf

ö

ljsamhet fr

å

n 1984 

å

rs pris- och l

ö

neutvecklings-garantier inom det statliga omr

å

det.

Ö

verh

ä

ngsfr

å

gorna fr

å

n regleringsperioden 1985/86, dvs fr

å

n 

ö

verl

ä

ggningarna per den 1 juli 1985, var f

ö

ljande:

kostnadskompensation f

ö

r jordbruket tom oktober 1985

-      prelimin

ä

r kostnadskompensation f

ö

r f

ö

r

ä

dlingsindustrin

tom oktober 1985

kapitalkostnaderna inom f

ö

r

ä

dlingsindustrin

-      den s k skatterabatten

smittsamma husdjurssjukdomar.

Dessutom aktualiserades f

ö

ljande fr

å

gor:

- kostnader f

ö

r att anpassa svenska exportslaktener till EG:s krav

int

ä

kter fr

å

n f

ö

rs

ä

ljning av r

å

vara till slakterifett.

Andra centrala utg

å

gnspunkter f

ö

r de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna har varit f

ö

ljande:

Prop. 1985/86: 166

JN och delegationerna f

ö

ruts

ä

tter sj

ä

lvfallet att jordbruket och livsmedelsindustrin producerar livsmedel av god kvalitet. M

ö

jligheterna att ytterligare f

ö

rb

ä

ttra jordbruksprodukterna och livsmedlens kvalitet m

å

ste tas tillvara t ex genom en 

ö

kad kvalitetsbetalning. Parterna 

ä

r 

ö

verens om att redovisa ytter­ligare material om dessa fr

å

gor vid kommande 

ö

verl

ä

ggningar.

JN och delegationerna 

ä

r vidare ense om att under socialt acceptabla former p

å

 olika s

ä

tt fr

ä

mja anpassningen i jord-bruket och livsmedelsindustrin mot balans mellan produktion och konsumtion inom animalieomr

å

det. F

ö

rslag till s

å

dana

å

t­g

ä

rder redovisas i det f

ö

ljande. I anslutning h

ä

rtill vill JN och delegationerna udnerstryka vikten av att man vidproduk-tionsanpassningen p

å

 olika s

ä

tt s

ö

ker fr

ä

mja en god kvalitets­utveckling.

3       Belopp per den 13, 15 januari 1986

JN och delegationerna 

ä

r eniga om f

ö

ljande f

ö

rslag.

F

ö

rslaget avser tiden januari - juni 1986 och f

ö

resl

å

s tr

ä

da i kraft den 15 januari 1986, f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde den 13 januari 1986.

Den totala kompensationen som medges jordbruket och viss livs­medelsindustri uppg

å

r till 750 milj kr. Hela beloppet 

ä

r ett s k niv

å

belopp.

1 totalbeloppet ing

å

r

ä

ven samtliga belopp fr

å

n de s k 

ö

verh

ä

ngs­fr

å

gorna fr

å

n regleringsperioden 1984/85. D

ä

rmed har samtliga p

å

 sid 3 f

ö

r denna period angivna poster reglerats. Kostnads­kompensation f

ö

r jordbruket avser tiden tom oktober 1985. Kostnadskompensationen till livsmedelsindustrin har slutligt reglerats f

ö

r 1985. Detta inneb

ä

r att parterna inte kan 

å

beropa definitivt bokf

ö

ringsmaterial f

ö

r 1985 f

ö

r animalier och f

ö

r 1985/86 f

ö

r vegetabilier.

Prop. 1985/86: 166

Vad avser fr

å

gor r

ö

rande kostnader f

ö

r EG-slakten, slakteri fettet, kapitalkostnaden inom f

ö

r

ä

dlingsindustrin samt smittsamma hus­djurssjukdomar inneb

ä

r 

ö

verenskommelsen att n

å

gra niv

å

justeringar inte skall aktualiseras f

ö

r n

ä

sta regleringsperiod.

Ä

ven den s k skatterabatten har slutgiltigt reglerats.

Att parterna nu har enats om ett totalbelopp inneb

ä

r dock inte att de har gjort avkall p

å

 sina tidigare principiella uppfatt­ningar i olika fr

å

gor. KD har under 

ö

verl

ä

ggningarna f

ö

reslagit att 50 Mkr av totalbeloppet skulle avs

ä

ttas f

ö

r

å

tg

ä

rder till s

ä

rskilt utsatta jordbrukare vid rationella f

ö

retag.

Parterna 

ä

r emellertid nu 

ö

verens om att de 

å

tg

ä

rder av social natur som 

ä

r i kraft eller om vilka f

ö

rslag f

ö

religger f

ö

r n

ä

r­varande f

å

r anses vara tillfyllest.

4       Pris- och avgifts

ä

ndirngar fr o m den 13, 15 januari 1986

F

ö

rslag till f

ö

rdelning av det totala beloppet 750 milj kr fram­g

å

r av f

ö

ljande tabell.

Prop. 1985/86:166

Tabell 1  Pris

ä

ndringar p

å

 olika produkter fr

å

n den 13, 15

januari 1986_____________ 

Ö

re/kg

eller 

ö

re/1  Milj kr

Olja

47

60,16

Summa vegetabilier

60,16

13

166,66

23

49,45

9

1,17

100

48,00

80

14,40

100

62,00

130

130,00

80

4,80

89

19,58

6,20

502,26

40

44.00

80

34,88

0

0,00

50

108,75

689,89

750,05

2 Dryckesmj

ö

lk

Filprodukter 

Industrimj

ö

lk

Gr

ä

dde, tjock

Gr

ä

dde, tunn

Sm

ö

r

H

å

rdost

F

ä

rskost

Mj

ö

lkpulver

S

ä

rskilda prish

ö

jningar p

å

syrade produkter

Summa mejeriprodukter

Ä

gg

Fj

ä

derf

ä

k

ö

tt

N

ö

t-, kalv-, h

ä

st-,

f

å

r- och lammk

ö

tt

Fl

ä

sk

Summa animalier

TOTALT

1)

Nytt oljev

ä

rde 855 kr/100 kg

2)

Pris

ä

ndringar p

å

mj

ö

lk och gr

ä

dde tr

ä

der i kraft den 13 januari 1986.

1 prop 1984/85:166 om livsmedelspolitiken och i JoU 1984/85:33 som byggde p

å

 livsmedelskommitt

é

ns f

ö

rslag angavs att "Vid jord­brukspris

ö

verl

ä

ggningarna b

ö

r i forts

ä

ttningen anges hur mycket producentpriserna kan f

ö

rv

ä

ntas stiga till f

ö

ljd av den f

ö

re­slagna partiprish

ö

jningen".

Vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna har det av tidssk

ä

l inte varit m

ö

jligt att g

ö

ra denna uppdelning. JN och delegationerna avser att vid 

ö

verl

ä

ggningarna v

å

ren 1986 ta fram ber

ä

knings­underlag f

ö

r en s

å

dan uppdelning.

Prop. 1985/86: 166

F

ö

rslaget inneb

ä

r att den ber

ä

knade prisniv

å

n i partiledet h

ö

js med ca 2,8 

%,   

vilket betyder att konsumentprisniv

å

n f

ö

r jord-bruksreglerade livsmedel h

ö

js n

ä

stan lika mycket. H

ö

jningen av prisniv

å

n medf

ö

r att KPI totalt h

ö

js med 0,23 

%  

och att KPI f

ö

r livsmedel h

ö

js med 1,2 

%,   

allt r

ä

knat vid of

ö

r

ä

ndrade 

ö

resmar­ginaler i handeln men inklusive moms. 

Med beaktande av de prisf

ö

r

ä

ndringar som nu f

ö

reslagits f

ö

resl

å

s f

ö

ljande mittpriser, prisgr

ä

nser och inf

ö

rselavgifter fr o m den 15 januari 1986.

Mittpriser och prisgr

ä

nser fr o m den 15 janauri 1986, kr per 100 kg

Nedre

Ö

vre

prisgr

ä

ns

Mittpris

prisgr

ä

ns

N

ö

tk

ö

tt

2 468

2 598

2 728

Kalvk

ö

tt

2 525

2 686

2 847

F

å

r- och lammk

ö

tt

2 058

2 287

2 516

Fl

ä

sk

1 827

1 923

2 019

Kyckling

1 532

1 665

1 798

Sm

ö

r

1 811

1 927

2 043

H

å

rdost

2 393

2 546

2 699

Magert mj

ö

lkpulver

1 324

1 409

1 494

Ä

gg

1 013

1 101

1 189

Hel

ä

ggpulver

5 347

5 812

6 277

Gr

ä

nsskyddet skall anpassas till det behov av skydd som bed

ö

ms f

ö

religga. JN f

ö

resl

å

r att f

ö

ljande normalinf

ö

rselavgifter b

ö

r g

ä

lla fr o m den 15 januari 1986.

Normal inf

ö

rselavgift, kr per 100 kg.(100 1)

Matpotatis

48

Potatisst

ä

rkelse

210

N

ö

tk

ö

tt

1 630

Kalvk

ö

tt

1 150

F

å

r- och lammk

ö

tt

1 000

Fl

ä

sk

1 095

Kyckling och h

ö

ns

880

Sm

ö

r

995

H

å

rdost

1 390

Magert mj

ö

lkpulver

975

Ä

gg

460

Hel

ä

ggpulver

3 200

K-mj

ö

lk

255

10

Prop. 1985/86:166

I bilaga 3 redovisas f

ö

rslag till normalinf

ö

rselavgifter f

ö

r samtliga varor med prifigr

ä

nser samt f

ö

r n k knnsekven.svarnr (styckningsdetaljer, charkvaror, konserver m m). F

ö

r varor med r

ö

rlig avgift anges i bilagan de h

ö

gsta inf

ö

rselavgifter och fettvaruavgifter m m vid importen vilka b

ö

r f

å

 best

ä

mmas av JN under tiden 15 januari - 30 juni.

5       

Å

tg

ä

rder f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra balansen mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter

5.1      Bakgrund

Enligt riksdagsbeslut v

å

ren 1985 skall balans efterstr

ä

vas mellan produktion och konsumtion av fr

ä

mst animalieprodukter. Den obalans som har r

å

tt under de senaste 

å

ren har i h

ö

g grad f

ö

rsv

å

rat att de livsmedelspolitiska m

å

len kunnat uppn

å

s.. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r viktigt att anstr

ä

ngningarna att 

å

stadkomma balans forts

ä

tter under de n

ä

rmaste

å

ren.

Ett flertal 

å

tg

ä

rder har redan vidtagits p

å

 s

å

v

ä

l konsumtions-som produktionssidan. P

å

 n

ö

tk

ö

ttssidan sker t ex under inne­varande reglerings

å

r en betydande satsning genom att ca 200 milj kr anv

ä

nds f

ö

r prisneds

ä

ttningar p

å

n

ö

tk

ö

tt. Som framg

å

r av bifogade marknads

ö

versikt har konsumtionen av n

ö

tk

ö

tt 

ö

kat och en f

ö

rb

ä

ttrad balanssituation f

ö

rv

ä

ntas under 

å

r 1986. 

Ä

ven f

ö

r fl

ä

sk v

ä

ntas en f

ö

rb

ä

ttrad balans.

Inom mj

ö

lkproduktionen har i 

å

r inf

ö

rts ett frivilligt tv

å

pris-system vilket inom ett par 

å

r b

ö

r f

ö

ra ned mj

ö

lkproduktionen till 

ö

nskv

ä

rd niv

å

.

I det :

ö

ljande redovisas f

ö

rslag om fortsatta produktionsanpass-nings

å

tg

ä

rder. Samtliga f

ö

rslag 

ä

r tidsbegr

ä

nsade.

11

Prop. 1985/86: 166

5.2   Omst

ä

llnings/avvecklingsers

ä

ttning till vissa producent­

grupper

Statens jordbruksn

ä

mnd (JN) har i skrivelse den 4 oktober 1985 till regeringen l

ä

mnat f

ö

rslag ang

å

ende s

ä

rskilda omst

ä

llnings-och avvecklingsers

ä

ttningar inom n

ö

tk

ö

tts- och sm

å

grisproduktionen.

-

De b

å

da delegationerna har under 

ö

verl

ä

ggningarna st

ä

llt sig bakom JNs framst

ä

llning. F

ö

rslaget ang

å

ende ers

ä

ttning till-n

ö

tk

ö

ttsproducenterna skall dock ses 

ö

ver.

-

Parterna 

ä

r vidare ense om att vissa ytterligare 

å

tg

ä

rder kan erfordras ifr

å

ga om avvecklingsers

ä

ttning f

ö

r

ä

ldre producenter av t ex slaktsvin.

5.3           L

å

n f

ö

r produktionsanpassning

F

ö

r att p

å

skynda anstr

ä

ngningarna att 

å

stadkomma en 

ö

nskv

ä

rd balans mellan produktion och konsumtion inom animalieomr

å

det hemst

ä

ller JN om bemyndigande f

ö

r JN att - ut

ö

ver nu beviljade oms

ä

ttningskrediter - under 

å

ren-1986 och 1987 l

å

ta reglerings­f

ö

reningarna p

å

 animalieomr

å

det uppta l

å

n.

Som villkor f

ö

r att JN skall medge att f

ö

rening f

å

r uppta l

å

n f

ö

r att underl

ä

tta finansieringen av produktionsanpassningen skall g

ä

lla att n

ä

ringen kan visa att den f

ö

resl

å

r och vidtar

å

tg

ä

rder som leder till en l

å

ngsiktigt f

ö

rb

ä

ttrad prudktionsbalans inom animalieomr

å

det.

Bemyndigandet f

ö

r JN b

ö

r uppg

å

 till ett sammanlagt belopp om 300 Mkr.

Å

terbetalning av l

å

net skall ske under 

å

ren 1988, 1989 och 1990 med lika 

å

rliga annuiteter.

Det 

å

rligger JN att inom tilldelad medelsram till f

ö

reningarna under 

å

ren f

ö

r 

å

terbetalning tillse att annuitetsbeloppet med h

ö

gsta prioritet direkt 

ö

verf

ö

rs till l

å

ngivaren. Det 

å

ligger

12

Prop. 1985/86:166

LRF att verka f

ö

r att erforderliga medel h

ä

rf

ö

r finns tillg

ä

ng­liga inom regleringsekonomin.

5.4      Investeringsbegr

ä

nsningar

Under anpassningsperioden f

ö

r animalieprodukter 

ä

r en med stat­ligt st

ö

d genomf

ö

rd fortsatt investeringsbegr

ä

nsning, med h

ä

n­syn till produktionsbalansen, anel

ä

gen f

ö

r fl

ä

sk- och 

ä

ggprpduk-tionen. LRF har vid 

ö

verl

ä

ggningarna framf

ö

rt vissa f

ö

rslag i denna fr

å

ga. KD har f

ö

rklarat sig beredda att acceptera n

å

gon form av dylik begr

ä

nsning i r

å

dande 

ö

verskottsl

ä

ge. JN och dele­gationerna anser att fr

å

gan b

ö

r utredas ytterligare s

å

 att f

ö

r­slag om m

ö

jligt kan l

ä

mnas i v

å

rens regleringsskrivelse avse­ende perioden efter den 1 juli 1986. Vid en s

å

dan utredning b

ö

r

ä

ven bl a analyseras fr

å

gor r

ö

rande sjukdomsfrekvensen i be­s

ä

ttningar av olika storlekar.

Vad g

ä

ller mj

ö

lkproduktionen kan denna undantas fr

å

n en investe­ringsbegr

ä

nsning med h

ä

nsyn till g

ä

llande tv

å

prissystem.

6       L

å

ginkomstsatsning m m

6.1      Avbytarverkamhet, socialf

ö

rs

ä

knngsskydd, f

ö

retags­h

ä

lsov

å

rd m m

F

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m inom jordbruket har f

ö

r budget

å

ret 1985/86 anvisats 435 milj kr med f

ö

ljande f

ö

rdelning.

1985/86

milj kr

Leveranstill

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk

106

Avbytarverksamhet

100

F

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd

15

Socialf

ö

rs

ä

kringsskydd

45

Tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d

20

Produktionsanpassning m m

149

Summa

435

13

Prop. 1985/86: 166

Eventuella besparingar eller 

ö

verskridanden betr

ä

ffande beloppen f

ö

r leveranstill

ä

gg skall enligt g

ä

llande best

ä

mmelser tillf

ö

ras resp avg

å

fr

å

n beloppet f

ö

r avbytarverksamhet. Dessutom f

å

r even­tuella 

ö

verblivna medel som avsatts f

ö

r tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d Qch produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder m m anv

ä

ndas f

ö

r

ö

vriga 

ä

nda­m

å

l inom anslagsposten.

JN har i anslagsframst

ä

llningen f

ö

r budget

å

ret 1986/87 f

ö

reslagit att of

ö

r

ä

ndrat 435 milj kr anvisas till l

å

ginkomstsatsning m m.

JN 

å

terkommer v

å

ren 1986 med redog

ö

relse f

ö

r hur de f

ö

r budget­

å

ret 1986/87 f

ö

reslagna medlen om 435 milj kr f

ö

r l

å

ginkomst­satsning m m b

ö

r f

ö

rdelas.

6.2      Tempor

ä

rt r

ä

ntest

ö

d

I syfte att mildra skuldsatta jordbrukares problem till f

ö

ljd av en kraftigt h

ö

jd r

ä

nteniv

å

 inf

ö

rdes 1980 ett tempor

ä

rt r

ä

ntest

ö

d. Jordbruksn

ä

mnden skulle f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l under reg­lerings

å

ret 1980/81 st

ä

lla 40 milj kr till lantbruksstyrelsens f

ö

rfogande. Det tempor

ä

ra r

ä

ntest

ö

det har sedan dess i huvudsak finansierats fr

å

n anslaget C 3 Prisreglerande 

å

tg

ä

rder, anslags­posten L

å

ginkomstsatsning m m inom jordbruket.

Under reglerings

å

ret 1984/85 anvisades 44 milj kr f

ö

r det tempo­r

ä

ra r

ä

ntest

ö

det till vissa jordbrukare. Den faktiska kostnaden uppgick bara till 30 milj kr.

F

ö

r reglerings

å

ret 1985/86 finns anvisat 20 milj kr. Riksbankens beslut i maj 1985 om h

ö

jning av diskontot med 2 

%  

skulle enligt lantbruksstyrelsens ber

ä

kningar leda till ett medelsbehov p

å

 i storleksordningen 40 milj kr. Efter det att lantbruksstyrelsen nu sammanst

ä

llt gjorda ans

ö

kningar om r

ä

ntest

ö

d ber

ä

knas medels­behovet t

ä

ckas av anvisade medel f

ö

r 1985/86 och icke lanspr

å

k-tagna medel f

ö

r 1984/85.

14

Prop. 1985/86: 166

6.3     Etableringsst

ö

d

F

ö

r att underl

ä

tta f

ö

r lantbrukare utan stort eget kapital att etablera sig inf

ö

rdes fr o m den 1 juli 1982 ett s

ä

rskilt etable­ringsst

ö

d. Jordbruket tillf

ö

rdes d

å

 genom prish

ö

jningar ett s

ä

r­skilt belopp f

ö

r reglerings

å

ret 1982/83 resp 1983/84.

Dessa belopp skulle i f

ö

rsta hand anv

ä

ndas f

ö

r n

ä

mnda etablerings­st

ö

d. 

Å

terst

å

ende medel skulle anv

ä

ndas f

ö

r konsumtionsstimul-erande 

å

tg

ä

rder.

F

ö

r reglerings

å

ret 1984/85 avsattes 32 milj kr av prisreglerings-medel till etableringsst

ö

d. De faktiska kostnaderna uppgick till 29,7 milj kr.

Kostnaderna f

ö

r 1985/86 har av lantbruksstyrelsen tidigare ber

ä

k­nats till 32 milj kr. Detta belopp har ocks

å

 tidigare prelimin

ä

rt avsatts.

Riksbanken besl

ö

t i maj 1985 om h

ö

jning av diskontot med 2 

%. 

Lantbruksstyrelsen ber

ä

knade d

å

 ett medelsbehov under 1985/86 om 60 milj kr.

En h

ö

jning av tilldelade medel aktualiserades s

å

lunda vid jord­brukspris

ö

verl

ä

ggningarna v

å

ren 1985. Parterna kunde d

å

 inte enas utan ville skjuta fr

å

gan till h

ö

sten 1985 d

å

 en b

ä

ttre bild av r

ä

nteniv

å

n m m kunde erh

å

llas. Lantbruksstyrelsen ber

ä

k­nar nu medelsbehovet till 55 milj kr.

Under h

ö

sten 1985 har lantbruksstyrelsen utbetalt st

ö

d inom den avsatta ramen '32 milj kr. Detta har inneburit dels att endast 70 

%  

av det st

ö

dbelopp, som enligt reglerna skulle utg

å

, har kunnat utbetalas dels att inga nya f

ö

retag kommit ifr

å

ga f

ö

r etableringsst

ö

d; Om etableringsst

ö

d f

ö

r f

ö

retag som tidigare erh

å

llit etableringsst

ö

d skall utg

å

 under 1985/86 enligt g

ä

llande regler erfordras ett medelstillskott p

å

 13 milj kr. Skall det vara m

ö

jligt 

ä

ven f

ö

r nya f

ö

retag att f

å

etableringsst

ö

d under 1985/86 m

å

ste d

ä

rut

ö

ver ytterligare 10 milj kr tillskjutas.

Prop. 1985/86: 166

Parterna har vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna enats om att f

ö

r 1985/86 ytterligare 13 milj kr b

ö

r ansl

å

s och skall tas ut inom 

ö

verenskommet belopp 750 milj kr. Detta inneb

ä

r att medel f

ö

r etableringsst

ö

d f

ö

r nya f

ö

retag f

ö

r 1985/86 inte skall utg

å

.

7       

Ö

vriga fr

å

gor

7.1      Nya produkter

I beslut den 19 juni 1985 har regeringen gett jordbruksn

ä

mnden i uppdrag att 

ö

verv

ä

ga och inkomma med f

ö

rslag till pris- och avgifts

ä

ndringar med anledning av vad som anf

ö

rts i prop 1984/85:166 och JoU 1984/85:33 om prisregleringens f

ö

rh

å

llande till nya produkter. Dessa fr

å

gor har behandlats vid de nu avslut­ade 

ö

verl

ä

ggningarna med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och n

ä

mndens konsumentdelegation r

ö

rande pris- och avgifts

ä

ndringar per den 1 januari 1986.

I f

ö

rsta hand har diskuterats den tillverkningsavgift som utg

å

r f

ö

r f

ö

rs

å

lda gr

ä

dd- eller mj

ö

lkliknande fettemulsioner. Det 

ä

r denna avgift som belastar tillverkningen av bl a gr

ä

dders

ä

tt­ningsprodukten Visp 

Ä

del. Avgiftsniv

å

n f

ö

r en produkt med en fetthalt motsvarande den f

ö

r Visp 

Ä

del har sedan inf

ö

randet av avgiften 1973 varit 125 

ö

re per kg med undantag f

ö

r perioden den 1 juli 1982 till den 1 juli 1983 d

å

 avgiften var 155 

ö

re per kg.

F

ö

rs

ä

ljningen av Visp 

Ä

del har sedan 1983 legat p

å

 ca 2 milj kr per 

å

r. Detta ger produkten en marknadsandel p

å

 ca 4 

%.   

Vissa ber

ä

kningar av effekterna f

ö

r mejeriindustrin till f

ö

ljd av Visp Adels lansering har utf

ö

rts inom n

ä

mnden. Resultatet 

ä

r i h

ö

g grad beroende av vilka antaganden som g

ö

rs om hur f

ö

rs

ä

ljnings­utvecklingen hade varit f

ö

r gr

ä

dde om inte Visp 

Ä

del lanserats.

16

Prop. 1985/86: 166

Ber

ä

kningarna visar beroende p

å

 antagande en 

å

rlig nettoeffekt p

å

 fr

å

n ./. 20 milj kr till 

+  

10 milj kr.

Parterna 

ä

r nu ense om att jordbruksn

ä

mnden fr o m den 15 januari 1986 skall s

ä

tta ned tillverkningsavgiften f

ö

r f

ö

rs

å

lda gr

ä

dd-eller mj

ö

lkliknande fettemulsioner till O kr. Liksom hittills kommer JN att f

ö

lja marknadsutvecklingen f

ö

r dessa produkter.

7.2     Hel

ä

ggpulver

F

ö

r hel

ä

ggpulver fastst

ä

lldes mittprisef fr o m den 1 juli 1981, liksom f

ö

r 

ö

vriga prisgr

ä

nssatta produkter, p

å

 en niv

å

som mot­svarade genomsnittet f

ö

r den faktiska prisniv

å

n under en histo­risk 12-m

å

nadersperiod. D

ä

refter har mittpriset r

ä

knats upp med en faktor som multiplicerats med mittprish

ö

jningen f

ö

r skal

ä

gg. Denna faktor har beaktat dels utbytet vid produktion av hel

ä

gg­pulver dels kostnaden f

ö

r torkning m m.

17

2    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 166. Bilagedel

Prop. 1985/86:166

Fr

å

n torkindustrin hade inf

ö

r den 1 juli 1985 rests krav om en h

ö

jning av faktorn fr

å

n 5,75 till 6,0. Jordbruksn

ä

mnden accepterade inte d

å

 detta krav utan besl

ö

t att n

ä

rmare utreda utbyte och torkningskostnader. N

ä

mnden besl

ö

t emellertid f

ö

resl

å

 regeringen en h

ö

jning av mittpriset med 679 

ö

re per kg i avvaktan p

å

 utredningens f

ä

rdigst

ä

llande.

Under h

ö

sten har utredningen p

å

b

ö

rjats. Avsikten 

ä

r att mittpriset f

ö

r hel

ä

ggpulver skall grundas p

å

 ett pris p

å

 s k B-

ä

gg, som ber

ä

knas motsvara mittpriset p

å

 skal

ä

gg, multiplicerat med 

å

tg

å

ng per kg pulver. Till detta .skall l

ä

ggas kostnaden f

ö

r torkning m m. Det har har h

ä

rvid ansetts n

ö

dv

ä

ndigt att l

å

ta SPK g

ö

ra en granskning av kostnadsutvecklingen vid tillverkning av 

ä

ggprodukter. En s

å

dan granskning har inte g

å

tt att slutf

ö

ra inf

ö

r priss

ä

ttningen per den 15 januari 1986.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r att mittpriset p

å

 hel

ä

ggspulver fr o m den 15 januari skall grundas p

å

å

tg

å

ngstalet 4,94 och ett 

ä

ggpris p

å

 835 

ö

re per kg. Detta pris ligger 266 

ö

re per kg l

ä

gre 

ä

n det fr o m den 15 januari 1986 f

ö

reslagna mittpriset p

å 

skal

ä

gg. Prisskillnaden motsvarar den faktiska prisskillnaden mellan s k A- och B-

ä

gg. Ifr

å

ga om torkningskostnad m m f

ö

resl

å

s att den &font-family: Verdana'>å

n anv

ä

nds.

Som mittpris fr o m den 15 januari 1986 f

ö

resl

å

s g

ä

lla 5 812 

ö

re per kg.

7.3                 Flexibel priss

ä

ttning vid prisstopp

Parterna 

ä

r ense om

att samspelet mellan pris och marknad

b

ö

r 

ö

kas. Detta kan

f

ö

r k

ö

tt och fl

ä

sk ske genom en 

ö

kad

s

ä

songpriss

ä

ttning.

Vid eventuellt prisstopp eller andra pris­

reglerande 

å

tg

ä

rder

b

ö

r jordbruket och ber

ö

rd industri ha

m

ö

jlighet att ta ut

avtalade genomsnittliga priser.

7.4                 Unders

ö

kningar om s k modelljordbruk

Lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mnden (LES) har tillsatt

en arbetsgrupp f

ö

r att utveckla vissa metoder f

ö

r s k

modell jordbruksber

ä

kningar. LES har anslagit 300 000 kr h

ä

rf

ö

r

Prop. 1985/86: 166

Gruppen skall vid v

å

rens pris

ö

verl

ä

ggningar 1986 l

ä

mna en l

ä

gesrapport. Parterna 

ä

r 

ö

verens om att vid behov tillf

ö

ra ytterligare h

ö

gst 2 milj kr av regleringsmedel f

ö

r projektet. De tillskjutna medlen skall anv

ä

ndas f

ö

r att p

å

skynda och f

ö

rdjupa arbetet.

7.5        Kontrollstations

ö

verl

ä

ggningarna

Parterna 

ä

r ense om att s

ö

ka f

ö

renkla de s k kontrollstations-

ö

verl

ä

ggningarna per den 1 januari. En arbetsgrupp inom JN b

ö

r bereda denna fr

å

ga till v

å

rens

ö

verl

ä

ggningar.

8

Regleringsekonomin

8.1                 Inledning

Ekonomin f

ö

r de olika regleringsf

ö

reningarna har blivit ytterst anstr

ä

ngd under senare 

å

r p

å

 grund av de 

ö

kade expurtkostnaderna. JN har d

ä

rf

ö

r s

ö

kt uppr

ä

tta en samlad plan f

ö

r hela reglerings­ekonomin. En fullst

ä

ndig plan har 

ä

nnu inte kunnat g

ö

ras be­roende p

å

 att JN inte kunnat bed

ö

ma hur stora medelsbelopp som kommer att st

ä

llas till f

ö

rfogande. Det saknas bl a mer defini­tiva uppgifter om samh

ä

llets st

ö

d till spannm

å

lsregleringen. N

ä

r regeringen l

ä

mnat besked i dessa fr

å

gor avser JNatt in­komma med en fullst

ä

ndig plan f

ö

r hela regleringsekonomin.

F

ö

r att f

ö

rst

ä

rka regleringekonomin f

ö

resl

å

s JN och delegationerna nu en avgiftsh

ö

jning p

å

 handelsg

ö

dsel och att en ny avgift inf

ö

rs p

å

 bek

ä

mpningsmedel.

8.2                 Handelsg

ö

dselavgift och avgift p

å

 bek

ä

mpningsmedel

JN och delegationerna f

ö

resl

å

r att nuvarande handelsg

ö

dsel-avgiften h

ö

js den 1 juni 1986 fr

å

n 15 

%  

till 20 

%  

av handels­g

ö

dselns pris. JN avser att senare inkomma med f

ö

rslag till avgifternas preciserade storlek.

19

Prop. 1985/86: 166

1 de fall avgi ftsbp Idgd handelsg

ö

dsel anv

ä

nds inom andr;j n

ä

ririgsqrenar 

ä

n jordl)ruk, skogsbruk och tr

ä

dq

å

rdsskntsi'I 

å

terbetalas eller l

ä

mnas befrielse fr

å

n avgiften efter ansnknn hos n

ä

mnden.

JN b

ö

r 

ä

ven forts

ä

ttningsvis bemyndigas att fastst

ä

lla beloppens storlek vid 

å

terbetalning av handelsg

ö

dselavgifter till skogs-och tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringarna.

F

ö

r att ytterligare f

ö

rst

ä

rka regleringsekonomin f

ö

resl

å

r JN i s;imfnrst

å

nd med delegationerna att en s

ä

rskild avcift (prisrpgleringsavgjft) f

å

r tas ut p

å

bek

ä

mpningsmndiM . Inom Kl) hiir dock ledam

ö

terna Arnr Gabrjelsnon och Mnnji S;iinl Cyr ;ivi| i v 11 en resprvaLnin, bil;u);) 1. JN kommi-r ;il I !;cii;]ii' i rik(iiiiiii;i med f

ö

rslag om avgiftens konstruktion och dess sLorlpk. Som information kan n

ä

mnas att 1 

%  

av f

ö

rs

ä

ljningsv

ä

rdet p

å

dessa produkter ber

ä

knas inbringa ca 4 Mkr p

å

å

rsbarns. 

Å

terb

ä

ring b

ö

r ske till n

ä

rignar som ligger utanf

ö

r jordbruksprisregleringen, t ex skogs- och tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringarna.

Medlen fr

å

n den f

ö

reslagna avgiften p

å

 bek

ä

mprijngsmedlen b

ö

r -liksom f

ö

r n

ä

rvarande 

ä

r fallet med medel fr

å

n handnlsg

ö

dsel-avgiften- f

å

 anv

ä

ndas mom regleringsekonomin och kommer d

ä

rmed jordbruket som kollektiv tillgodo. Kostnads

ö

kningen p

å 

grund av avgifterna b

ö

r inte f

å

belasta konsumentpriserna p

å

 1ivsmedel,

JN 

ä

r uppb

ö

rdsmyndighet i fr

å

ga om handelsg

ö

dselavgiften (pris-regleringsavgiften) och b

ö

r 

ä

ven f

å

 ansvara f

ö

r den n

ä

rmare utformningen samt administration av den f

ö

reslagna avgift p

å 

bek

ä

mpningsmedel. JN avser att senare inkomma med n

ä

rmarp f

ö

rslag till avgiftens utformning samt f

ö

rslag till den lagstiftning som kr

ä

vs.

20

Prop. 1985/86: 166

8.3

Inf

ö

rselavgifter, interna avgifter m m

8.3.1    Inf

ö

rsel avgiftsmedel m m f

ö

r 1984/85

Det definitiva utfallet 1984/85 i saimnandrag

Inkomster

Utgifter

-  Fettvaruavgifter till

. Sveriges oljev

ä

xtintressenter (SOI)

-       Inf

ö

rselavgifter f

ö

r br

ö

ds

ä

d m m

till Svensk spannm

å

lshandel

(SSH - utbyteshandel

Kvarst

å

r inf

ö

rselavgifter till regleringsekonomin

-  F

ö

rdelningsplanen

-

riksdagens beslut

-

belopp motsvarande influtna fodermedelsavgifter

-  

Ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen

Resultat

milj kr 708,6"1

./.127,0 ./.    5.6

576,0

267,2

237,9

./.505,1 ./.  63.8

+       7.1

TI------- :------ 

Ing

å

r

-  Inf

ö

rsel avgifter netto,  dvs minus restitutioner m m samt r

ä

ntor.

21

Prop. 1985/86:166

Den definitiva sammanst

ä

llningen betr

ä

ffande budget

å

ret 1984/85 visar ett 

ö

verskott p

å

 ca 7 milj kr.  Detta inneb

ä

r en f

ö

rb

ä

tt­ring j

ä

mf

ö

rt med n

ä

mndens prognos i  skrivelse till  regeringen 1985-06-17 med ca 18 milj kr.

Av nedanst

å

ende samrnanst

ä

llning framg

å

r de avgiftsmedel,  avsedda f

ö

r finansiering av regleringsekonomin,  som influtit vid import av olika produkter.  I beloppen har avdrag gjorts f

ö

r restit­utioner m m med ca 80 milj kr.  H

ä

rav avser ca 13.8 milj kr extra restitutioner p

å

 fodermedel  till  slaktsvinsfoder pga 

ö

verens­kommelse om minskad inblandning av fiskmj

ö

l  i  svinfoder. .Ca 9,5 milj kr avser resitiutioner vid import av kvalitetsvete samt ca 11,6 milj kr resititutioner som av marknadsm

ä

ssiga sk

ä

l medgivits vid import av styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk. Dessutom har JN s

ä

nkt normal inf

ö

rselavgiften i  vissa fall  vid import av ost.

j_njf l

£

t

£

a_i njf

ö

irs

£

Uv

£

in

£

r_n

£

tjto_l

£

84-/5l                tkr

1983/84   1984/85

852

1 137

3 476

3 507

10 941

8 395

5 473

5 662

6 700

9 783

659

6 406

74 794

lOt 609

212 710

174 830

2 495

2 967

318 100.

319 296

173 048

237 897

25 342

18 857

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

S

ä

llskapsdjursf

ö

der m m

Fettr

å

varor och fettvaror

Mj

ö

lk och mejeriprodukter

Slaktvaror (samt slaktdjur,  ej  fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter m m

Summa inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

å

r

Summa

516 490   576 050

Inkomsterna fr

å

n inf

ö

rselavgifterna 

ö

kade gentemot prognos med ca 34 milj kr. Samtidigt 

ö

kade utgifterna under rubriken 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen (utomramsmedel) med ca 16 milj kr. Den st

ö

rsta 

ö

kningen h

ä

nf

ö

r sig till utbyteshandel med 

ö

ststaterna av n

ö

tk

ö

tt som 

ö

kade med ca 15 milj kr.

H

ä

rut

ö

ver inf

ö

rselavgifter p

å

 fettvaror 127,0 milj kr och p

å

br

ö

ds

ä

d 5,6 milj kr (se sid 16).

Prop. 1985/86: 166

F

ö

r den st

ö

rsta procentuella 

ö

kningen av inf

ö

rselavgifter svarade inf

ö

rselavgiften p

å

 fetter och fettr

å

varor. Utfallet blev 6,4 milj kr j

ä

mf

ö

rt med prognosens T milj kr. I prognosen hade r

ä

knats med att den inhemska konsumtionen och produktionen av fettvaror skulle v

ä

ga j

ä

mnt. Konsumtionen blev nu st

ö

rre

ä

n produktionen. Detta gav ett 

ö

verskott av inf

ö

rselavgifter efter­som SOI endast erh

ö

ll fettvaruavgifter motsvararande den svenska produktionen. Konsumtions

ö

kningen berodde bl a p

å

 att industrin i viss utstr

ä

ckning anv

ä

nt importerade marina oljor ist

ä

llet f

ö

r inhemskt slakterifett.

Den st

ö

rsta delen av inkomsterna kom fr

å

n importen p

å

 'ost och k

ö

tt. Dessa tv

å

varugrupper svarade f

ö

r ca 88% av inkomsterna fr

å

n inf

ö

rselavgifter exklusive inkomsterna fr

å

n importen av fodermedel och finansierade tillsammans i stort sett det av riksdagen garanterade beloppet 267,2 milj kr.

Ca 10 milj kr av den redovisade 

ö

kningen av inkomsterna fr

å

n inf

ö

rselavgifter gentemot prognos, ca 34 milj kr. kan h

ä

nf

ö

ras till fr o m budget

å

ret 1984/85 

ä

ndrad princip vad g

ä

ller bok­f

ö

ring av 

å

terbetalningar av inf

ö

rselavgifter vid import av styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk. Tidigare belastade alla 

å

terbetalningar som avs

å

g import ett visst budget

å

r samma 

å

r. Budget

å

ret 1984/85 har endast belastats med de 

å

terbetalningar som hunnit ske tom juni m

å

nad 1985.

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1984/85 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 milj kr samt inflytande avgifter fr

å

n fodermedelsimporten. Dessa uppgick till 237,9 milj kr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

rmed 505,1 milj kr. F

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen (utomrams­medel) kan s

å

ledes disponeras (576.0-505.1=) 70.9 milj kr.

23

Prop. 1985/86:166

FÖ£d£l m£g]_a£ 1984/85

tkr

1983/84

1984/85

Svensk spannm

å

lshandell Sveriges potatisintressenter Sveriges oljev

ä

xtintressenter Svensk k

ö

tthandel Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter Svensk 

ä

gghandel Regleringskassan f

ö

r figelk

ö

tt Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mjölk

-

kött

-

ä

gg

Upplysninggverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m

St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra

k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor

St

ö

d tni odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Sveriges exportrad

Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund

Suima

2 000

113 640

29 500

29 500

0

0

10 798

56 202

50 000

50 000

167 000

97 000

75 000

68 000

3 700

4 500

45 500

20 5002

5 000

5 000

1 700

1 700

10 850

10 500

29 000

29 575

4 500

4 500

1 700

1 700

2 000

8 000

500

500

1 500

1 500

0

2 780

505 097

440 248

F

ö

rdelningen till regleringsf

ö

reningarna har skett i samf

ö

rst

å

nd med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsument­delegationen.

1 F

ö

rdelning av interna avgifter till regleringsf

ö

reningarna

budgetaret 1984/85 redovisas under avsnitt 8.3.2.

2 Dessutom har 25 milj kr finansierade inom 1983/84 

å

rs f

ö

r­

delningsplan betalats ut.

24

Prop. 1985/86:166

De definitiva kostnaderna f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen (utomramsmedelluppgick enligt nedan till ca 63,8 milj kr. Dispo­nibla medel utgjorde 70.9 milj kr.

ti

983/84

1984/85

20 318 0

16 328 5 378 2 799

35 096

0

17 251

5 688

475

475

300 6 000 6 000

300

Ä

ndamal_ ut

£

n_f

ö

r f

ö

rdel ni ngspj_anen 1984/85

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandelk

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisationens bevarande Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Prisaterb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vajlv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

300        500

Kollektiva

å

tg

ä

rder inom odlingen av

konsumtionsfisk

300

29 795 2 000 1 500

3 000 1 500

91 493

63 810

,/. 15 242

+ 7 143

Restitution av inf

ö

rselavgifter p

å

 styck­ningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rsel avgifter p

å

 ost St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportr

å

d

Summa utgifter

Resultat

Summa disponibla medel

76 251       70 953

Bidraget till Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund (SPOR) och st

ö

d till odlingen av vallv

ä

xtfr

ö

finansieras fr o m 1984/85 inom f

ö

rdelningsplanen medan medel till pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare och st

ö

d till kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsumtionsfisk tas fr

å

n spannm

å

lsregleringen och som restitution av inf

ö

rselavgifter. Restitution av inf

ö

rsel-avgifter p

å

 styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter p

å

 ost bokf

ö

rs fr o m samma budget

å

r som ett avdrag p

å

 inf

ö

rselavgifter p

å

 slaktvaror resp mj

ö

lk- och mejeriprodukter.

Dispositionen av inf

ö

rsel avgiftsmedel reglerings

å

ret 1984/85 har sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 8.3.7.

25

Prop. 1985/86:166

8.3.2         Influtna interna avgifter f

ö

r 1984/85 samt de belopp

av interna avgifter som 1984/85 f

ö

rts 

ö

ver till regleringsf

ö

reningarna,  tkr''

Av inf

ö

rselavgifter

ö

verf

ö

rdes 1984/85 ca 560 milj kr till olika 

ä

ndam

å

l inom jordbruket. Dessutom 

ö

verf

ö

rdes ca 2 380 milj kr av interna avgifter.

Brutto­int

ä

kter

Sv k

ö

tt­handel

Sv Agg­handel

SPI

10 042

8 980

15 673

15 673

52 387

567 536

266 275

SOI          SSH

int

ä

kter     handel      handel

Arealavgifter

Leveransavgifter

Fettvaruavgifter

svensk olja                   52 387                                                45 155

F

ö

rmalningsavgifter         567 536                                                               522 478

Handelsg

ö

dselavgifter     265 275                                                 1  000     250 000

Tillverkningsavgifter

oljekraftfoder                13 945                                                                 12 000

Ö

vriga tillverknings­

avgifter                             3 967                                                20 000

Slaktdjursavgifter        1  745 158    1  449 058

Avgift f

ö

r innehav

av v

ä

rph

ö

ns                    43 537                 43 181

Slaktdjursavgifter

p

å

 kyckling till

regleringskassan f

ö

r

f

å

gelk

ö

tt2)                       13 173_________ 13 173___________________________ 

Summa                                 2 731  693    1  449 058    56 354  24 653        66 155        784 478

1)

Se vidare avsnitt 8.3.8.

2)

Finansieras till  ca 60% av slaktdjursavgifter p

å

kyckling och vad g

ä

ller resten av in­f

ö

rselavgiftsmedel  eller tillverkningsavgifter.

26

Prop. 1985/86: 166

8.3.3         Inf

ö

rsel avgiftsmedel m m f

ö

r 1985/86

Ber

ä

kning f

ö

r 1985/86 i  sammandrag

milj kr

Inkomster

963.0"!

Utgifter

- Fettvaruavgifter till  SOI

./.360,0

- Inf

ö

rsel avgifter fr

å

n br

ö

ds

ä

d till

SSH - utbyteshandel

./.    3,0

Kvarst

å

r inf

ö

rselavgifter till

regleringsekonomin

600,0

- F

ö

rdelningsplanen

- riksdagens beslut

267,2

- belopp motsvarande influtna

fodermedel savgi fter

275.0

./.542,2

- 

Ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen

./.  55,4

Ber

ä

knat resultat

+    2,4

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r de disponibla avgifts­medlen f

ö

rdelade p

å

varuslag (efter avdrag f

ö

r restitutioner m m vilka sammanlagt ber

ä

knats till ca 100 milj kr).

£

reljimin

ä

r ber

ä

k nijig_av j_n

£

lytande_i

£

frsel avgi fter

£

eU T955785; 

"

tkr

1

000

3

000

8

000

5

000

10

000

1

000

105

000

190

000

2

000

325

000

275

000

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

S

ä

llskapsdjursfoder

Fettr

å

varor och fettvaror2

Mj

ö

lk och mejeriprodukter m m

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter

Summa inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

Summa

600 000

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1985/86 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 milj kr samt inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, som nyss n

ä

mnts ber

ä

knade till 275.0 milj kr. Fordelningsplanen blir d

ä

rmed 542,2 milj kr.  Ber

ä

kningsm

ä

ssigt finns s

å

lunda (600.0-542.2=) 57,8 milj kr att anv

ä

nda f

ö

r 

ä

ndam

å

l  utanf

ö

r f

ö

r­delningsplanen.

"I  Se not under avsnitt 8.3.1.                                                                              -,7

2 Exkl  del  till  SOI.                                                                                              '

Prop. 1985/86: 166

JN f

ö

resl

å

r i  samf

ö

rst

å

nd med delegationerna och med utg

å

ngs­punkt fr

å

n det ber

ä

knade f

ö

rdelningsbeloppet 542,2 milj kr f

ö

ljande prelimin

ä

ra f

ö

rdelningsplan.  Denna skiljer sig i vissa avseenden fr

å

n den plan som redovisades av JN i  skrivelse den 17 juni  1985.

£Ö£

dljii

£

gj_a

£

 19

£

5/8                                                              tkr

113

9001

27

500

4

000

02

130

0002

66

000

45

500

5

000

1

700

13

000

29

300

4

500

1

700

8

000

500

2

000

2

780

86

820

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel,  utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regleringskassan f

ö

r f

å

gel k

ö

tt

Regionalt kostnadsbidrag,  norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

k

ö

tt

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete m m Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Sveriges exportr

å

d Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Reserv till f

ö

rfogande

Summa

542 200

Definitiv f

ö

rdelningsplan f

ö

r 1985/86 kan fastst

ä

llas f

ö

rst efter utg

å

ngen av reglerings

å

ret d

å

 de verkliga inkomsterna av inf

ö

rselavgifter f

ö

r fodermedel  

ä

r k

ä

nda.

1 Av beloppet 113,9 milj kr avser 2 milj kr kvalitetstill

ä

gg

f

ö

r v

å

rvete av 1985 

å

rs sk

ö

rd.  69 milj kr avser beslut av jord­

bruksn

ä

mnden 1985-10-04 om 250 milj kr till  SSH 1985/86 varav

181  milj kr t

ä

cks av handelsg

ö

dselavgifter och 69 milj kr av

inf

ö

rselavgifter.  42,9 milj kr avser beslut av jordbruksn

ä

mnden

1985-11-12 om att t

ä

cka SSH:s underskott 1984/85 55,9 milj kr

med 42.9 milj kr av inf

ö

rselavgifter 1985/86.  11.6 milj kr av

reserv inf

ö

rsel avgifter 1984/85 samt 1.4 milj kr av till­

verkningsavgifter p

å

 oljekraftfoder.

2 Beslut av jordbruksn

ä

mnden 1985-10-23.

28

Prop. 1985/86: 166

Medelsbehovet under regleringsaret 1985/86 för sådana ändamål utanför fördelningsplanen som får täckas av införsel avgiftsmedel beräknas till ca 55,4 milj kr i enlighet med följande samman­ställning. Disponibla medel  beräknas till ca 57,8 milj kr.

ndaiiiå]_ £t£n£Ö£ jfÖ£d£l£i£g2.neji 19£5/8

tkr

25

000 0

( +

5 000)

16

500

5

693

475 300

( +

193)

1

000

(-

2 000)

2

000

( +

500)

4

400

( +

4 400)

55

368

+ 2

432

Utbyteshandel nötkött, öststaterna Utbyteshandelkött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Svensk matpotatiskontroll Bidrag till Stiftelsen för ackordhäst­organisationens bevarande

Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde Stöd till maltproduktionen Sverige§ exportråd Ränta pa lån från riksgäldskontoret

Summa utgifter

Resultat

_ 

Summa disponibla medel

57 800

Ovanstående fördelning skiljer sig från de beräkningar som lagts fram i prop 1984/85:211.  Den beräknade utgiften för utbytes­handel nötkött öststaterna har ökats med 5 milj kr samt bidraget till  Svensk matpotatiskontroll med 193 000 kr då JN tillstyrker tilläggsanslag för lönehöjningar för SMAK under 1985 med detta belopp.  Pga maltexporten 1983/84 - 1984/85 blev mindre än be­räknat föreslår nämnden 1985/86 en tillfällig besparing genom att minska stödet från 3 till  1  milj kr.  Vidare föreslår nämnden att bidraget till  Sveriges exportråd upptas till  2 milj kr d v s lika mycket som avsätts inom fördelningsplanen för år 1985/86. Nämnden har. med stöd av regeringens bemyndigande, för att finansiera ackumulerade underskott i  regleringsekonomin tagit upp ett lån från rörlig kredit hos riksgäldskontoret. Räntan på detta lån skall  betalas av införselavgiftsmedel.  Räntan för 1985 beräknas uppgå till 4,4 milj kr.

Regleringsåret 1985/86 visar enligt denna beräkning ett över­skott på 2,4 milj kr.  Härigenom beräknas det ackumulerade under­skottet per 1986-06-30 minska till  26,3 milj kr.

29

Prop. 1985/86: 166

Om budget

å

ret 1985/86 skulle ge ett 

ö

verskott som r

ä

cker till mer 

ä

n att 

å

terbetala l

å

n fr

å

n r

ö

rlig kredit b

ö

r - sedan villkoren i  regleringsbrev 1985-06-19 i 

ö

vrigt uppfyllts -

å

terstoden av eventuellt uppkommande

ö

verskott kunna fa anv

ä

ndas till 

ä

ndam

å

l  inom f

ö

rdelningsplanen eftersom medel  f

ö

r utbyteshandeln med k

ö

tt och fl

ä

sk f

å

tt tas fr

å

n f

ö

rdelningsplanerna reglerings

å

ren 1978/79 - 1984/85 (jfr prop 1979/80:208 s 20).

Dispositionen av inf

ö

rsel avgiftsmedel  reglerings

å

ret 1985/86 har sammanf

ö

rts i  tabell  under avsnitt 8.3.7.

8.3.4       Prognos betr

ä

ffande storleken av interna avgifter som

ber

ä

knas inflyta 1985/86 samt de belopp som kommer att f

ö

ras 

ö

ver till  regleringsf

ö

reningarna,  tkr

Brutto­int

ä

kt

Sv k

ö

tt- FFM handel

Sv Agg­handel

SPI

Arealavgifter

11 000

n 000

Leveransavgifter

14 000

14 000

Fettvaruavgifter svensk olja

166 000

F

ö

rmalningsavgifter

621 700

Handelsg

ö

dselavgifter.

335 000

80 000

Ti 11verkni ngsavgi fter oljekraftfoder

9 000

Ö

vriga tillverknings­avgifter

1 500

Slaktdjursavgifter

1 936 000

1

612 000

Avgift f

ö

r innehav av v

ä

rph

ö

ns

43 800

42 000

SOI

160 000

1 000 1 400

SSH

564 000 181 000

Slaktdjursavgifter pa kyckling till rggleringskassan f

ö

r f

ä

gelk

ö

tt

Summa

8 400

15 400

3 153 400 1 612 000 80 000   50 400   25 000   162 400  745 000

30

Prop. 1985/86: 166

8.3.5   Ber

ä

knad anv

ä

ndning av handelsg

ö

dselavgiftsmedel 1985/86

Disponibla medel enligt prognos

335 milj kr

Avdelade medel till: FFM

ca 80 milj kr

SSH

181 "-

SOI (vallfr

ö

st

ö

det)      1 "-Foderfraktst

ö

d till Norrland

foders

ä

d

ca 50 "-1     - 312 milj kr

Ej disponerat

23 milj kr2

' Denna post 

ä

r ett bidrag till spannm

å

lsregleringen.

2 Enligt beslut av regeringen den 21 november 1985 skall 20 milj kr av regleringsmedel anv

ä

ndas som st

ö

d till kostnader f

ö

r transport av grovfoder till norra st

ö

domr

å

det.

31

Prop. 1985/86: 166

8.3.6

Införsel avgiftsmedel m m för 1986/87

Storleken av de medel  som kommer in genom införselavgifter m m för regleringsåret 1986/87 beror på importens storlek, världs­marknadsprisernas utveckling och på de eventuella ändringar i avgiftssatserna som kan ske 1986-07-01  och 1987-01-01.

Ber

ä

kning f

ö

r 1986/87 i sammandrag

Milj

kr 963,

0

./.

360,

,0

./.

3,

0

Inkomster

Utgifter

-

Fettvaruavgifter till SOI

-

Införselavgifter för brödsäd m m tillSSH - utbyteshandel

Kvarstår införsel avgifter till

regleringsekonomin

600.0

- F

ö

rdelningsplanen

-

riksdagens beslut

267.2

-

belopp motsvarande influtna

fodermedelsavgifter                 275,0           ./.  542,2

- Ändamål  utanför fördelningsplanen

./.    49,0

Beräknat resultat

+     8.8

Fördelningsplanen för 1986/87 föreslås uppta samma belopp som för 1985/86 dvs 267.2 milj kr plus beloppet av inflytande av­gifter för fodermedelsimporten, enligt ovan beräknade till 275.0 milj kr. alltså totalt 542.2 milj kr.  Liksom hittills blir det definitiva beloppet beroende av de verkliga intäkterna av införsel avgifter på fodermedel.

32

Prop. 1985/86: 166

Med hänsyn till  ovissheten om den kommande utvecklingen av regleringsekonomin för de olika varuområdena har det inte an­setts möjligt att nu laga fram någon plan för fördelning av det preliminärt beräknade beloppet. Jordbruksnämnden avser att åter­komma med ett förslag till preliminär fördelning i juni  1986. Ett sådant förslag kan då avges efter överläggningar med Lant­brukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen och i samband med att förslag till eventuella avgiftsändringar m m fr o m den 1 juli  1986 lämnas.  Det förutsätts härvid att nämnden liksom hittills skall kunna jämka delbeloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå till förfogande. Vidare förutsätts att, liksom hittills. Svensk spannmålshandel får tillföras införsel­avgifter för viss s k utbyteshandel av brödsäd. Det förutsätts även att SOI av inflytande fettvaruavgifter såväl på importerad som inhemsk olja får tillföras medel  för en kvantitet som mot­svarar fettinnehållet i den svenska oljeväxtskörden. Dock får ej mer pengar överföras än vad som skulle motsvara fettvaruavgifter på den totala fettkonsumtionen inom landet.

Vad avser ändamål  utanför fördelningsplanen (utomramsmedel) er­höll jordbruksnämnden i  regleringsbrev 1985-06-19 i uppdrag att senast den 31  december 1985 komma in med förslag till  åtgärder för att fr o m budgetåret 1986/87 avveckla underskottet av.in­förselavgiftsmedel. Da uppdraget gavs pekade de prognoser som jordbruksnämnden lämnade i skrivelse 1985-06-17 på ett ackumulerat underskott per 1985-06-30 på ca 47 milj kr och per 1986-06-30 på ca 56 milj kr. Pga ökade inkomster beräknas nu det ackumulerade underskottet per 1986-06-30 till ca 26 milj kr.

Jordbruksnämnden föreslår i det följande besparingar på utgift­erna utom ramen som, tillsammans med inkomstförstärkningarna, leder till  att det ackumulerade underskottet per 1987-06-30 kan beräknas minska till ca 17 milj kr.

För utbyteshandel  nötkött, öststaterna beräknas 25 milj kr.

33

3    Riksdagen 1985186. I saml. Nr 166. Bilagedet

Prop. 1985/86:166

F

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk f

ö

resl

å

s samma regler som till

ä

mpats regleringsperioden 1978/79 - 1980/81 samt reglerings­

å

ren d

ä

refter (bl a prop 1977/78:154, 1978/79:208). F

ö

r 1986/87 m

å

ste enligt f

ö

religgande prognos hela utbyteshandeln finansieras av medel inom f

ö

rdelningsplanen

Pristill

ä

gg f

å

r och lammk

ö

tt. 1984/85 utgick under denna post pristill

ä

gg med 330 

ö

re per kg vilket motsvarade 17.2 milj kr. Under 1985/86 utg

å

r samma pristill

ä

gg per kg. Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r en minskning av pristill

ä

gget till 210 

ö

re per kg vilket,ber

ä

knas motsvara en utgift 1986/87 p

å

 11 milj kr.

Svensk matpotatiskontroll (SMAK). Jordbruksn

ä

mnden utreder f n m

ö

jligheterna att finansiera SMAK p

å

 annat s

ä

tt 

ä

n genom utom-ramsmedlen. N

ä

mnden avser att Iri

ö

m den n

ä

rmaste tiden l

ä

gga fram f

ö

rslag r

ö

rande inriktning och finansiering av SMAKs verksamhet. F

ö

rslagen ber

ä

knas emellertid inte kunna genomf

ö

ras f

ö

rr

ä

n s

ä

songen 1987/88 varf

ö

r n

ä

mnden f

ö

resl

å

r att medel utom ramen f

å

r anv

ä

ndas 

ä

ven 1986/87.

N

ä

mnden har efter samr

å

d med SMAK och lantbruksstyrelsen ber

ä

knat SMAKs medelsbehov enligt de direktiv som g

ä

ller f

ö

r de statliga myndigheternas anslagsframst

ä

llningar. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att SMAK tilldelas h

ö

gst 4 390 000 kronor f

ö

r den officiella kontrollen och 1 400 000 f

ö

r upplysningsverksamheten. F

ö

r l

ö

ne­

ö

kningar under 1985/86 som inte beaktades i f

ö

reg

å

ende

å

rs an­slagsframst

ä

llning f

ö

resl

å

s ett till

ä

ggsanslag p

å

193 000 kr.

Bidrag till stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisationens bevarande. Stiftelsen har sedan sin tillkomst erh

å

llit ett 

å

rligt bidrag p

å 

475 000 kr. Detta motsvarar ungef

ä

r 1/3 av stiftelsens inkomst­er. Tom 1985/86 betalar stiftelsen 226 000 kr per 

å

r till staten som avbetalning p

å

ö

verl

å

telsesumman f

ö

r de 1975 befintliga h

ä

starna inom ackordh

ä

storganisationen. N

ä

mnden har i skrivelse 1985-04-24 ansett att anslaget p g h

ä

rav fr o m 1986/87 skulle kunna dras ner till 250 000 kr samt f

ö

resl

å

r nu att denna neddragning sker.

34

Prop. 1985/86:166

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde. Under tidigare 

å

r har ett belopp p

å

 300 000 kr anslagits som bidrag till frakt av mj

ö

lk och gr

ä

dde till vissa butiker i Norrland. Beloppet, som varit of

ö

r

ä

ndrat i m

å

nga 

å

r. r

ä

cker numera inte till f

ö

r att t

ä

cka hela kostnaden. Utgifter 1984/85 motsvarande 125 000 kr m

å

ste s

å

lunda bokf

ö

ras mot 1985/86 

å

rs anslag.

Med h

ä

nsyn till det ekonomiska l

ä

get f

ö

resl

å

r jordbruksn

ä

mnden att verksamheten fr o m 1986/87 finansieras inom den 

ö

vriga mejeri regleringen, f

ö

rslagsvis under posten Regionalt kostnads­bidrag norra Sverige, mj

ö

lk, inom f

ö

rdelningsplanen.

St

ö

det till maltproduktionen inf

ö

rdes 1978/79 och avs

å

gs vara ett provisorium. St

ö

det 

ä

r ett industrist

ö

d och h

ö

r d

ä

rf

ö

r knappast hemma under rubriken 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. N

ä

mnden, som anser att st

ö

det p

å

 sikt b

ö

r avvecklas, f

ö

resl

å

r ett anslag p

å

 2 milj kr 1986/87 samt 

å

terkommer med en s

ä

rskild skrivelse i 

ä

rendet.

Sveriges exportr

å

d. 1983 

å

rs livsmedelskommitt

é

 f

ö

reslog i rapporten Export av livsmedel (Ds Jo 1985:1) att jordbruket budget

å

ret 1985/86 skall bidra till Exportr

å

dets finansiering med 4 milj kr, d

ä

rav 2 milj kr inom f

ö

rdelningsplanen. JN f

ö

re­sl

å

r att samma belopp tas upp f

ö

r 1986/87.

Med h

ä

nsyn till de oundvikliga sv

ä

ngningarna i infl

ö

det av in­f

ö

rselavgifter f

ö

resl

å

r jordbruksn

ä

mnden att en likviditets­buffert i form av en of

ö

r

ä

ndrad r

ö

rlig kredit 

ä

ven forts

ä

tt­ningsvis st

ä

lls till n

ä

mndens f

ö

rfogande. Krediten b

ö

r, i den man inf

ö

rselavgifter inte st

å

r till f

ö

rfogande, kunna anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen samt f

ö

r sockerregleringen. Krediten f

å

r ej utan regeringens s

ä

rskilda medgivande anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk.

35

Prop. 1985/86: 166

8.3.7   Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rsel avgiftsmedel m m reglerings

å

ren 1984/85 - 1986/87

1984/85

1985/86

1986/87

tkr

tkr

tkr

prel

prel

Inkomster

Fr

å

n f

ö

reg

å

ende reglerings

å

r kvarst

å

ende inf

ö

rselavgifter Under resp reglerings

å

r influtna inf

ö

rselavgifter

exkl fodermedel

fodermedel

Summa

18 8571

319 296 237 897

576 050

325 000 275 000

600 000

325 000 275 000

600 000

Utgifter

a)Av medel inom f

ö

rdelningsplan Svensk spannm

å

lshandel Sveriges potatisintressenter Sveriges oljev

ä

xtintressenter Svensk k

ö

tthandel Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter Svensk 

ä

gghandel Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

kött

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen     Sveriges exportrad Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Reserv till jordbruksn

ä

mndens f

ö

rfogande

Summa

113 640

29 500

0

56 202

50 000

113 27

4

900 500

0 000

0

97 000

68 000

4 500

130 66

000 000

20 500 5 000 1 700

45 5 1

500 000 700

10 500 m 29 575

13 29

000 300

4 500 1 700 8 000

4 1 8

500 700 000

500

1   500

2   780

2 2

500 000 780

0

86

820

505 097    542 200    542 2002

1

R

ä

nta 1983 och 1984 samt ej utnyttjade medel Pris

å

terb

ä

ring p

ä

lsdjursuppf

ö

dare 1983/84.

2

F

ö

rslag till prelimin

ä

r f

ö

rdelning av medel inom f

ö

rdelningsplanen l

ä

mnas,v

å

ren 1986.

36

Prop. 1985/86: 166

1984/85    1985/86    1986/87 tkr      tkr      tkr prel     prel

35 096

25 000

25 000

0

0

0

17 251

16 500

11 000

5 688

5 693

5 790

475

475

250

300

300

b)Av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplan

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, oststaterna Utbyteshandelk

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lansnk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackord­h

ä

storganisationens bevarande Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

500 3 000 1 500

0

1            000

2       000

 4 400

55 368

0 2 000

2            000

3            000

53 810

, 49 040

568 907 + 7 143

597 568 + 2 432

591 240 + 8 760

/. 28 691

./. 26 259

./. 17 499

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen

St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportrad R

ä

nta p

å

 l

å

n fr

å

n riksg

ä

ldskontoret

Summa

Summa utgifter Arets saldo Ackumulerat saldo vid utg

å

ngen av resp reglerings

å

r

37

Prop. 1985/86: 166 8.3.8   " Utfallet av interna avgifter 1984/85

Jordbruksn

ä

mnden tar med st

ö

d av statsmakternas beslut ut vissa avgifter p

å

 jordbruksproduktionen inom landet, s k interna av­gifter. De medel som flyter in anv

ä

nds inom jordbrukspris­regleringen till marknadsreglerande 

å

tg

ä

rder. De flesta avgifter 

ä

r genom regeringsbeslut knutna till att anv

ä

ndas inom en viss reglering. Undantagna 

ä

r de medel som flyter in fr

å

n handels­g

ö

dselavgifter betalade av jordbruket samt fr

å

n tillverknings­avgifter p

å

 oljekraftfoder. Dessa f

ö

rdelas enligt regeringens beslut av statens jordbruksn

ä

mnd.

8.3.8.1  Interna avgifter inom spannm

å

lsregleringen

F

ö

rmalningsavgifter

F

ö

rmalningsavgifter betalas av kvarnarna vid f

ö

rmalning av vete och r

å

g.

tkr

1983/84    1984/85

Inkomsterl        

_                                  

516 656   567 536

Export av vete och r

å

g i form av livsmedels­industriprodukter (R

Ä

K-kassan och prisned-

s

ä

ttning)

- 27 373  - 33 290

-

1   213

- 11   086

-

250

-

432

432

Finansiering v del av etableringsst

ö

det

ti 11 nyti 11 tr

ä

dande 1antbrukare

Pris

å

terb

ä

ring till odling av konsumtionsfisk

Administrationskostnader

Till regleringsf

ö

reningen Svensk

spannm

å

lshandel

487 638   522 478

T I redovisade inkomster fr

å

n interna avgifter ing

å

r vissa r

ä

nteinkomster. Periodiceringen st

ä

mmer inte alltid 

ö

verens med den i regleringsf

ö

reningarnas bokslut.

38

Prop. 1985/86: 166 8.3.8.2  Interna avgifter inom oljev

ä

xtregleringen

Fettvaruavgifter p

å

 svensk olja

Fettvaruavgift tas ut av margarinindustrin vid tillverkning av livsmedel som inneh

å

ller fett eller olja ur vissa fettr

å

varor.

tkr

1983/84   1984/85

Inkomster

53 534   52 387

01jev

ä

xtregleringens bidrag till v

ä

xt­f

ö

r

ä

dling via v

ä

xtf

ö

r

ä

dlingsn

ä

mnden        - 3 499   - 3 638 Finansiering av del av etableringsst

ö

det

till nytilltr

ä

dande lantbrukare          -  180  - 1 598

Aterbetalningav l

å

n fr

å

n r

ö

rlig kredit

som tidigare 

å

r anv

ä

nts till subventionering

av r

ä

ntor

___ 

:_       -  

1 996

Till regleringsf

ö

reningen SOI

49 8551-  45 1552

8.3.8.3  Interna avgifter inom potatisregleringen

Arealavgifter

Areal avgift betalas av alla potatisodlare som odlar potatis p

å 

en sanmaniagd 

å

kerareal av minst 0,5 ha och som brukar minst tv

å

ha 

å

kermark. Arealavgiften utgjorde 1983 och 1984 300 kr/ha. Av influtna avgifter f

ö

rdelas hos regleringsf

ö

reningen Sveriges potatisintressenter (SPI) 1/3 till fabrikspotatisregleringen och 2/3 till matpotatisregleringen.

tkr

1983/84  1984/85

Inkomster

10 045

10 042

Potatisregleringens bidrag till v

ä

xtf

ö

r­

ä

dling via v

ä

xtf

ö

r

ä

dlingsn

ä

mnden

-  666

-  693

Administrationskostnader

263

369

Till regleringsf

ö

reningen SPI

9 116  8 980

1

SOI erh

ö

ll dessutom ca 107 milj kr fr

å

n fettvaruavgifter p

å 

importerad olja.

2

SOI erh

ö

ll dessutom ca 127 milj kr fr

å

n fettvaruavgifter p

å

. importerad olja.

Prop. 1985/86:166 Leveransavgifter

Leveransavgifter dras av p

å

 fabrikspotatisodlares likvid vid leverans till br

ä

nneri eller st

ä

rkelseindustri och inlevereras av industrin. Avgiften tillfaller i sin helhet fabrikspotatis-regleringen.

tkr

1983/84 1984/85

Inkomster

10 615  15 673

Till regleringsf

ö

reningen SPI

10 615  15 673

8.3.8.4  Interna avgifter inom k

ö

ttregleringen

Slaktdjursavgifter

Avgiften tas ut p

å

 de djur som levereras till slakt med ett visst belopp per kg. Slakteriet drar av avgiften p

å

producentens likvid och levererar in den till jordbruksn

ä

mnden.

tkr

1983/84     1984/85

Inkomster

Lagringsbidrag till  slakterier

Differentierade pristill

ä

gg p

å

 slaktsvin

till  producenter

Pristill

ä

gg f

å

r- och lamm 

ö

ver 3:30/kg

till producenter

Kostnadsbidrag till  slakterierna f

ö

r

kostnader f

ö

r sanitetsslakt

Finansiering av del av etableringsst

ö

d till

nytilltr

ä

dande lantbrukare

Kollektiv finansiering av djursjukv

å

rden

Å

terbetalning av l

å

n fr

å

n r

ö

rlig kredit som

tidigare 

å

r anv

ä

nts till subventionering

av r

ä

ntor

Administrationskostnader

Till regleringsf

ö

reningen Svensk k

ö

tthandel

1 078 -  62

635 823

1

745 158 174 534

-  42

684

-

74 972

-

134

-

4 656

-  11

768

-

23 462

5

374

-

6        592

7        000

.

498

1

4 000 884

955

354

1

449 058

40

Prop. 1985/86: 166

8.3.8.5    Interna avgifter inom mj

ö

lkregleringen

Utj

ä

mningsavgift p

å

 mj

ö

lk

\

Avgiften administreras av regleringsf

ö

reningen F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter (FFM) och betalas in av samtliga mejerier. FFM distribuerar sedan ut erh

å

llna medel s

å

 att mejerierna f

å

r unge­f

ä

r likv

ä

rdig l

ö

nsamhet oavsett produktionsinriktning.

tkr

1983/84   1984/85

Omslutningen utgjorde

2 602 881  2 720 285

8.3.8.6    Interna avgifter inom 

ä

ggregleringen

Avgift f

ö

r innehav av v

ä

rph

ö

ns

Avgiften tas ut f

ö

r att bidra till finansieringen av export av 

ö

verskott och andra marknadsreglerande 

å

tg

ä

rder. Den betalas av 

ä

ggproducenterna och utg

å

r enligt en stafflad skala efter antalet per kalender

å

r insatta v

ä

rph

ö

ns.

tkr

1983/84 1984/85

Inkomster

37 890  43 537

Administrationskostnader

355    356

Till regleringsf

ö

reningen Svensk 

ä

gghandel    37 535  43 181

41

Prop. 1985/86: 166

.Slaktdjursavgift p

å

 kyckling /Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

Avgiften tas ut f

ö

r att finansiera marknadsreglerande 

å

tg

ä

rder p

å

 slaktkycklingomr

å

det. Denna verksamhet administreras av F

ö

reningen f

ö

r f

å

gel k

ö

ttproducenter samt Svensk 

ä

gghandel. Slaktdjursavgiften tillf

ö

rs hos jordbruksn

ä

mnden den s k Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt. Kassan erh

å

ller 

ä

ven inkomster fr

å

n andra regleringsmedel. Svensk 

ä

gghandel rekvirerar de medel som kr

ä

vs till marknadsreglering p

å

slaktkycklingomr

å

det.

tkr

1983/84 1984/85

Medel fr

å

n f

ö

reg

å

ende budget

å

r

12 063

6 812

Inf

ö

rsel avgifter/ti 11verkningsavgifter

5 000

8 200

Slaktdjursavgifter kyckling

11027

13 173

Utbetalningar till:

F

ö

reningen f

ö

r f

å

gel k

ö

ttproducenter

- 5 000

- 6 000

Svensk

ä

gghandel

''    

-16 278

-19 100

Medel till n

ä

stf

ö

ljande budget

å

r

6 812   3 085

8,3.8.7  Handelsg

ö

dselavgifter

Tillverkare av handelsg

ö

dsel erl

ä

gger prisregleringsavgift och milj

ö

avgift f

ö

r levererad kvantitet. Import

ö

r av handelsg

ö

dsel erl

ä

gger samma avgifter f

ö

r importerad kvantitet. De avgifter som eri

ä

ggs av skogs- och tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringen 

å

terg

å

r till dessa n

ä

ringar i s

ä

rskild ordning. Milj

ö

avgiften f

ö

rs av jordbruks­n

ä

mnden vidare till en s

ä

rskild inkomsttitel p

å

statsverkets checkr

ä

kning. Resterande medel f

ö

rdelas till jordbruket enligt jordbruksn

ä

mndens beslut.

tkr

1983/84  1984/85

Medel fr

å

n f

ö

reg

å

ende budget

å

r

23 295  12 361

Inkomster

228 238 253 914

Administrationskostnader

-   172 -   182

Utbetalningar till:

Svensk spannm

å

lshandel

-210 000 -250 000

SOI (vallfr

ö

st

ö

det)

- 1 000 - 1 000

FFM

- 28 000_____ -

Medel till n

ä

stf

ö

ljande budget

å

r

12 361 15 093

42

Prop. 1985/86: 166 8.3.8.8  Tillverkningsavgifter

Tillverkningsavgifter p

å

 oljekraftfoder

Avgiften eri

ä

ggs av tillverkaren och skall vid varje tillf

ä

lle motsvara den g

ä

llande inf

ö

rselavgiften f

ö

r motsvarande importer­at oljekraftfoder. Medlen f

ö

rdelas till jordbruket enligt jord­bruksn

ä

mndens beslut.

tkr

1983/84 1984/85

Medel fr

å

n f

ö

reg

å

ende budget

å

r

10 952

4 852

Inkomster

5 605

9 093

Administrationskostnader

-   5

-   5

Utbetalt ti 11

Svensk spannm

å

lshandel

-

-12 000

Svensk k

ö

tthandel

-  200

-

FFM

- 4 500

Svensk

ä

gghandel    

- 2 000

- ~

Regleringskassan f

ö

r f

å

gel k

ö

tt

- 5 000 _____ -

Medel till n

ä

stf

ö

ljande budget

å

r

4 852   1 940

Tillverkningsavgift p

å

 mj

ö

lk- och gr

ä

dders

ä

ttning (fettemulsioner)

Avgiften eri

ä

ggs av tillverkarna. Hur medlen skall anv

ä

ndas best

ä

ms av regeringen.

tkr

1983/84 1984/85

Medel fr

å

n f

ö

reg

å

ende budget

å

r

3 750

Inkomster

2 951   3 967

Till SOI

-6 701  -3 918

Medel till n

ä

stf

ö

ljande budget

å

r

O     49

43

Prop. 1985/86:166

9

Information om kassan f

ö

r r

å

varukostnadsutj

ä

mningen

I regleringsbrev r

ö

rande r

å

varukostnadsutj

ä

mning till viss industri den 16 juni 1981 f

ö

reskrivs att JN i anslutning till sin 

å

rliga redovisning av anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedel m m ocks

å

 skall redovisa anv

ä

ndningen av utj

ä

mningskassan. Detta sker i form av f

ö

ljande sammanst

ä

llning. Se 

ä

ven bilaga 7.

Kassan f

ö

r r

å

varukostnadsutj

ä

mningen

19B3/8.i

1984/85

tkr

tkr

Extern prisutj

ä

mning

Inkomster

121

324

153 434

Utgifter

10

320

132 334

Saldo

+ 17

004

+ 21 100

Intern prisutj

ä

mning.

ej avgiftsfinansierad

Inkomster

15

646

B 161

Utgifter

24

595

22 385

Saldo

- 8

949

- 14 224

Intern prisutj

ä

mning, avgiftsfinansierad

Inkomster

281

506

400 140

Utgifter

282

317

- 430 989

Saldo

-

811

- 30 849

R

ä

ntor

31

Inkomster

2 029

Utgifter

---- 

109 78

-

Saldo

+  2 029

Extraordin

ä

ra poster

Inkomster

3

255

Utgifter

1

313

Saldo

+ 1

942

Totalt

Inkomster

421

762

563 764

Utgifter

412

654

585 708

Saldo

+ 9

108

- 21 944

Ackumulerat saldo vid

slutet av reglerings

å

ret +37 787       + 15 843

Inkomstr

ä

ntor p

å

 2 846 tkr avseende 1984/85 bokf

ö

rdes i b

ö

rjan p

å

 1985/86 medan r

ä

ntor p

å

1 930 tkr f

ö

r 1983/84 bokf

ö

rts 1984/85.

Prop. 1985/86:166

Bokf

ö

ringen av utj

ä

mningskassan sker enligt konlantmetoden. F

ö

r reglerings

å

ret 1984/85 bokf

ö

rdes 11 m

å

naders utj

ä

mnings­avgifter som uppburits av tullverket. 

Å

terst

å

ende m

å

nads in­komster (7,7 Mkr) bokf

ö

rs p

å

 innevarande 

å

r. Totalt ber

ä

knas kassan ge n

å

got

ö

verskott under l

ö

pande 

å

r och det ackumulerade saldot kan bed

ö

mas bli ca 30 Mkr. Prognosen 

ä

r relativt os

ä

ker d

å

 f

ö

r

ä

ndringar i produktion, handelsm

ö

nster och alternativ­kostnader inte kan f

ö

rutses.

10

Hemst

ä

llan

Med st

ö

d av det nyss anf

ö

rda hemst

ä

ller JN att

1

f

ö

rslaget om kostnadskompensation till jordbruket och viss livsmedelsindustri per den 15 januari 1986 godk

ä

nns.

2

det nu framlagda f

ö

rslaget om 

ä

ndringar av priser och avgifter godk

ä

nns.

3           JN bemyndigas att l

å

ta regleringsf

ö

reningarna p

å

 animalie­

omr

å

det ta upp l

å

n till ett sammanlagt belopp om 300 Mkr.

4           den f

ö

reslagna h

ö

jningen av handelsg

ö

dselavgiften

(prisregleringsavgifter) godk

ä

nns.

5           JN bemyndigas att ta in en s

ä

rskild avgift (prisreglerings-

avgift) p

å

 bek

ä

mpningsmedel,

é

     det framlagda prelimin

ä

ra f

ö

rslaget om anv

ä

ndning av inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r reglerings

å

ret 1985/86 godk

ä

nns

»

45

Prop. 1985/86:166

11        Beslutsmening

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och leda­m

ö

terna Alamaa, Brangmo, Dockered,[REDACTED_EFTERNAMN], Fringel efter f

ö

redragning av avdelningscheferna Sj

ö

berg och 

Ö

jeheim samt byr

å

cheferna Lebert, Sandgvist och[REDACTED_EFTERNAMN] envar f

ö

r sitt sakomr

å

de.

Ingvar Lindstr

ö

m

Hans Lebert

46

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

J

»

l

Prop. 1985/86:166

BUaga2

kMND

Dolvm

1

Dnr

1986-04-03

402-50/85

JORDBRUKSDEP. Registratorn

ink   1986-04-U Dnr.    ',  

' / -t.-

O              aa

FORSLAG TILL PRISREGLERANDE 

Å

TG

Ä

RDER P

Å

 JORDBRUKETS OMR

Å

DE FOR TIDEN

DEN 1 JULI 1986 - 30 JUNI 1987

47

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

I

Prop. 1985/86:166

1

Inledning

2

Allm

ä

nna utg

å

ngspunkter

2.1

Ekonomisk-politiska utg

å

ngspunkter

2.2

Jordbruks- och livsmedelspolitiska utg

å

ngspunkter

3        Utvecklingen inom jordbruks- och

livsmedelssektorn

3.1

Internationell bakgrund

3.2

Utvecklingen i Sverige

3.2.1

Inledning

3.2.2

Prisutvecklingen i olika led

3.2.3

Inkomstutvecklingen i jordbruket

3.2.4

Marknadssituationen och regleringsekonomin

3.3    Sammanfattande slutsatser och,

utg

å

ngspunkter f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna

I

4            Prisregleringens allmänna utformning

under 1986/87

4.1

Allmänt

4.2

Perioden 1/7 - 16/11 1986

4.3

Utgångspunkter för överläggningarna inför den 17 november'1986

4.3.1

Kostnadskompensation till jordbruket

4.3.2

Jordbrukarnas inkomstersättning   -

4.3.3

Kostnadsutvecklingen i föräd­lingsindustrin

4.3.4

Produkti vi tetsutveckl i ngen

4.3.5

Förmäl ningsavgiften

48

II     

Prop. 1985/86: 166

5        

Ä

tg

ä

rder f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra

produkti onsbalansen

5.1    Social- och arbetsmarknadspolitiska 

å

tg

ä

rder

6            R

ä

nte- och etableringsst

ö

d m m

6.1

Tempor

ä

rt r

ä

ntest

ö

d

6.2

Etableringsst

ö

d

7

Finansiering av djurens h

ä

lso­och sjukv

å

rd

8

Avbytarverksamhet, social f

ö

rs

ä

krings­skydd, f

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd och annan

1

å

gi nkomstsatsni ng

8.1

Budgetaret 1985/86

8.2

Budget

å

ret 1986/87

9

Prisregleringen p

å

olika produkter

9.1

Nya produkter

9.1.1

Gr

ä

nsskyddsfr

å

gor,

fodermedel

9.2

Spannm

å

l

9.2.1

Inl

ö

senpriser 1986

å

rs sk

ö

rd

9.2.2

F

ö

rmalningsavgift

9.3

Matpotatis

9.4

Vall fr

ö

st

ö

det

9.5

Buffertzoner f

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk

9.6

S

ä

songpriss

ä

ttning p

å

 fl

ä

sk

49

4   Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 166. Bilagedel

III    Prop. 1985/86: 166

10

Spannm

å

lsregleringens finansiering

11

Handelsg

ö

dsel avgift

12

Avgift p

å

bek

ä

mpningsmedel

13

Regleringsf

ö

reningarna

14

Sk

ö

rdeskadeskyddet

15

Regleringsekonomin

15.1

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1986/87

15.2

Medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen

16

Hemst

ä

l1 an

17

Beslutsmening

Bilaga 1  F

ö

rslag till lag om 

ä

ndring i lagen (1967:340) om

prisregleringen p

å

 jordbrukets omr

å

de. Bilaga 2  S

ä

rskilt yttrande av ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN] och

Fri ngel. Bilaga 3  S

ä

rskilt yttrande av ledamoten Brangmo. Bilaga 4  S

ä

rskilt yttrande av lantbrukarnas

f

ö

rhandlingsdelegation. Bilaga 5  Skrivelse till JN fr

å

n vall fr

ö

n

ä

mnden samt utredning

om vall fr

ö

st

ö

dets utformning. Bilaga 6  F

ö

rteckning

Ö

ver utredningar som presenterats vid

ö

verl

ä

ggningarna.

50

Prop. 1985/86:166

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND                          1986-04-03              Dnr 402-50/86

Regeringen

JORDBRUKSDEP. Registratorn

Ink  ;i986-04-U Dnr.   '  " /rf

Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd ang

å

ende prisreglerande 

å

tg

ä

rder pa jordbrukets omr

å

de f

ö

r tiden den 1 juli 1986 - 30 juni 1987

1              Inledning

Regeringen uppdrog i beslut den 9 januari 1986 

å

t jordbruksn

ä

mnden (JN) att, efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation (LRF) och JNs konsumentdelegation (KD), l

ä

mna f

ö

rslag om den n

ä

rmare utformningen av prisregleringen p

å

jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker f

ö

r tiden efter den 30 juni 1986. F

ö

rslaget skulle utformas med utg

å

ngspunkt fr

å

n riksdagens beslut om livsmedelspolitiken (prop 1984/85:166, JoU 33, rskr 393).

Av beslutet framg

å

r vidare att JN skulle ta upp fr

å

gan om uppr

ä

kning bl a med h

ä

nsyn till kostnadsutvecklingen av den del av kostnaderna f

ö

r djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd som finansieras inom ramen f

ö

r jordbruksprisregleringen. Utg

å

ngspunkten skulle h

ä

rvid vara att n

ä

ringens andel av de 

ö

kade kostnaderna f

ö

r budget

å

ret 1986/87 uppg

å

r till minst 4 milj kr.

JN skulle vidare n

ä

rmare 

ö

verv

ä

ga en fortsatt till

ä

mpning av det s

ä

rskilda r

ä

nte- och etableringsst

ö

det. I beslut den 19 december 1985 uppdrog regeringen vidare 

å

t jordbruksn

ä

mnden att planera och vidta 

å

tg

ä

rder inom jordbruksprisregleringen s

å

att underskottet i balansr

ä

kningen f

ö

r Svensk spannm

å

lshandel avvecklas under en fyra

å

rsperiod r

ä

knat fr o m den 1 juli 1986.

Som underlag f

ö

r sina 

ö

verl

ä

ggningar har JN och delegationerna haft ett statistiskt underlag som i huvudsak 

ö

verensst

ä

mmer med det som tidigare anv

ä

nts. Det omfattande ekonomiskt-statistiska underlaget belyser bl a l

ä

ge och utveckling f

ö

r de t,re livsmedelspolitiska m

å

len - produktionsm

å

let, inkomstm

å

let och konsumentm

å

let. Det material som redovisats vid 

ö

verl

ä

ggningarna bifogas denna skrivelse (se bilaga 6).

2    Allm

ä

nna utg

å

ngspunkter

2.1   Ekonomisk-politiska utg

å

ngspunkter

Under de senaste 10 

å

ren har de samh

ä

llsekonomiska f

ö

rh

å

llandena i Sverige i h

ö

g grad 

ä

ndrats. Under 1970-talet r

å

dde i v

å

rt land en relativt god ekonomisk tillv

ä

xt och 

ö

kande k

ö

pkraft. Under mitten av 1970-talet r

å

dde i stort sett balans mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter med undantag f

ö

r spannm

å

l. Under slutet av 1970-talet f

ö

rs

ä

mrades den ekonomiska situationen. Tillv

ä

xten i ekonomin avtog vilket medf

ö

rde att konsumente'-''as k

ö

pkraft minskade medan jordbruksproduktionen fortsatte att 

ö

ka.

Den svenska ekonomin har under de senaste 

å

ren varit inne i en. expansiv fas. En klar d

ä

mpning av den svenska inflationen har samtidigt skett. F

ö

r att denna positiva utveckling skall bli best

å

ende kr

ä

vs enligt regeringen bl a att den allm

ä

nna pris-och kostnads

ö

kningen d

ä

mpas varaktigt.

Prop. 1985/86: 166

52

Konsumentpriserna beräknas ha stigit med 5,6 % under 1985. Den    Prop. 1985/86:166

låga internationella inflationen med fallande oljepriser och

råvarupriser och en lägre dollarkurs talar för en fortsatt

dämpning av prisstegringarna även under 1986. Enligt

finansdepartementets uppskattningar kan prisstegringarna under

kalenderåret 1986 (december 1985 - december 1986) nu beräknas

uppgå till ungefär 2 % medan den genomsnittliga prisökningen

mellan 1985 och 1986 beräknas till ca 3,5 %.

2.2       Jordbruks- och livsmedelspolitiska utgångspunkter

Enligt riksdagens beslut 1985 (prop 1984/85:166, JoU 33, rskr 393) är huvudmålet för en samlad livsmedelspolitik a.tt trygga vårt lands livsmedelsförsörjning både i fredstid och under avspärrning eller krig. Som likställda delmål  under detta huvudmål gäller att konsumenterna får tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser och att jordbrukarna får en med jämförbara grupper likvärdig standard.

Inkomstmålet avser liksom tidigare i första hand

hel tidssysselsatta vid rationellt drivna jordbruksföretag.

Prisregleringen skall utformas så, att den ger ökat utrymme för

en mer solidarisk inkomstfördelning mellan olika kategorier av

jordbrukare.

Jordbruksproduktionen bör enligt statsmakternas beslut vara geografisk* väl differentierad. Jordbruket spelar en stor roll för sysselsättningen i bygder där det råder brist på andra arbetstillfällen.

Riksdagsbeslutet innebär i fråga om prisregleringen på jordbruksprodukter att kompensation till jordbruket och viss livsmedelsindustri för ökade kostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhet skall bestämmas efter obundna överläggningar. Hänsyn skall därvid tas till aktuella förhållanden på marknaden, i jordbruket och samhällsekonomin i övrigt.

53

Prop. 1985/86: 166 Det ankommer enligt riksdagsbeslutet p

å

 parterna - staten och de bada delegationerna - vid pris

ö

verl

ä

ggningarna att n

ä

rmare

ö

verv

ä

ga p

å

 vilket s

ä

tt kostnadskompensationen skall ber

ä

knas. 

Ä

ven vid ett obundet system kan f

ö

r vissa kostnader till

ä

mpas automatiskt verkande regler. Det 

ä

r emellertid enl ig c riksdagsbeslutet angel

ä

get att prisregleringen f

ö

r jordbruksprodukter utfonnas s

å

att den blir ett st

ö

d f

ö

r str

ä

vandena att s

ä

nka produktionskostnaderna och anpassa produktionens inriktning till marknadens efterfr

å

gan.

Enligt statsmakternas beslut b

ö

r jordbruksn

ä

ringen t3 ett betydande ansvar i fr

å

ga om produktionsanpassningen. Det b

ö

r vidare i f

ö

rsta hand ankomma p

å

jordbruket att aktivt verka f

ö

r anpassnings

å

tg

ä

rder p

å

 vegetabilieomr

å

det.

3    Utvecklingen inom jordbruks- och livsmedelssektorn

3.1   Internationell bakgrund

V

ä

rldsmarknaden f

ö

r jordbruksprodukter pr

ä

glas f

ö

r n

ä

rvarande av 

ö

verskott och mycket l

å

ga priser. Den sjunkande dollarkursen har f

ö

rst

ä

rkt prisfallet, uttryckt i svensk valuta, p

å

 m

å

nga varor. Konkurrensen om exportmarknaderna h

å

rdnar mellan de stora

ö

verskottsl

ä

nderna. V

ä

rldshandeln minskade under 

å

r 1985 i s

å

v

ä

l volym som v

ä

rde.

F

ö

r spannm

å

l 

ä

r produktionsvolymen i v

ä

rlden rekordstor, v

ä

rldslagren 

ö

kar, handeln 

ä

r vikande och priserna l

å

ga. Inga tecken tyder p

å

 n

å

gon snar f

ö

r

ä

ndring av denna marknadsbild.

Trots betydande insatser i m

å

nga l

ä

nder f

ö

r att n

å

 kontroll 

ö

ver mj

ö

lkproduktionen

ä

r situationen p

å

mej eri varuomr

å

det alltj

ä

mt besv

ä

rande. Lagren ay bl a sm

ö

r och skummj

ö

lkspulyer 

ä

r fortfarande stora samtidigt som efterfr

å

gan 

ä

r svag.

Den internationella k

ö

ttmarknaden pr

ä

glas alltj

ä

mt av betydande 

ö

verskott och l

å

ga v

ä

rldsmarknadspriser. V

ä

rldshandeln med k

ö

tt, som 

ä

r relativt liten, v

ä

ntas inte n

ä

mnv

ä

rt 

ö

ka pga en globalt

54

svag efterfr

å

gan och en ben

ä

genhet att 

ö

ka

Prop. 1985/86:166

sj

ä

lvf

ö

rs

ö

rjningsgraden i viktiga avs

ä

ttningsomr

å

den (s

å

som Fr

ä

mre Asien och Sovjetunionen).

Den r

å

dande situationen med en krympande v

ä

rldsmarknad och begr

ä

nsade budgetresurser har f

ö

ranlett intensiva diskussioner om mot

å

tg

ä

rder i m

å

nga l

ä

nder. Ett s

ä

rskilt intresse i detta sammanhang tilldrar sig utvecklingen i USA och EG genom dessa l

ä

nders dominans p

å

 v

ä

rldsmarknaden. I USA har en ny mer exportinriktad jordbrukspolitik f

ö

r perioden 1986 - 1990 nyligen fastlagts. I EG diskuteras f n f

ö

rslag till reformer, av jordbrukspolitiken i syfte att uppn

å

en b

ä

ttre marknadsanpassning och att minska p

å

frestningarna p

å

 den gemensamma jordbruksbudgeten. Ocks

å

de mindre l

ä

nderna har st

ä

llts inf

ö

r behovet av ompr

ö

vningar av sin jordbrukspolitik.

De handelspolitiska sp

ä

nningarna har inte p

å

 n

å

got vis minskat. Problemen p

å

 v

ä

rldsmarknaden har medf

ö

rt att vissa l

ä

nder komnit att ha ganska stora f

ö

rv

ä

ntningar p

å

 en l

ö

sning i samband med en ny tull f

ö

rhandling i GATT. Dessa l

ä

nder har st

ä

llt l

å

ngt g

å

ende krav p

å

 en liberalisering p

å

 v

ä

rldshandeln. Andra l

ä

nder 

ä

r dock inte beredda att g

å

 s

å

 l

å

ngt och har s

ä

rskilt betonat att jordbrukssektorn inte kan behandlas som industrisektorn i detta sanmanhang.

I en nyligen framlagd rapport understryker OECD att marknadsutsikterna p

å

jordbruksomr

å

det f

ö

r n

ä

rvarande 

ä

r mycket dystra. Den expansion av jordbruksproduktionen som i dag sker 

ö

ver n

ä

stan hela v

ä

rlden har utl

ö

sts av s

å

v

ä

l rationaliseringsinsatser och teknisk utveckling som nationella prisst

ö

ds

å

tg

ä

rder. Samtidigt 

ä

r marknaderna i i-l

ä

nderna i stort sett m

ä

ttade. I u-l

ä

nderna h

ä

mmas importen av skuldproblemen och det faktum att vissa av dessa l

ä

nder lyckats i anstr

ä

ngningarna att 

ö

ka den inhemska produktionen.

F

ö

r att kunna l

ö

sa problemen m

å

ste enligt OECD en koordinerad anpassning av jordbrukspolitiken komma till st

å

nd. En s

å

dan koordinering skulle ocks

å

 g

ö

ra det l

ä

ttare att uppn

å

 resultat i de kommande tull f

ö

rhandlingarna i GATT.

55

3.2       Utvecklingen i Sverige

Prop. 1985/86:166

3.2.1 Inledning

I Sverige har utvecklingen inom livsmedelssektorn unaer 1.980-talet inneburit k

ä

nnbara prish

ö

jningar p

å

 livsmedel. Dessa prish

ö

jningar har p

å

verkats av bl a minskade livsmedelssubventioner. Pris

ö

kningarna och minskade subventioner i f

ö

rening med den minskade allm

ä

nna k

ö

pkraften har lett till att konsumtionen av vissa livsmedel, fr

ä

mst k

ö

tt och fl

ä

sk har minskat.

Samtidigt har produktionen 

ö

kat. Jordbruket har d

ä

rf

ö

r, till skillnad mot f

ö

rh

å

llandena i mitten av 1970-talet, inte kunnat avs

ä

tta hela sin produktion inom landet. Jordbruksprodukterna har d

ä

rf

ö

r i allt h

ö

gre grad f

å

tt s

ä

ljas utomlands till l

ä

gre priser 

ä

n p

å

den svenska marknaden vilket lett till 

ö

kade exportkostnader. Jordbruket har vidare haft 

ö

kade produktionskostnader. S

ä

rskilt r

ä

ntekostnaderna 

ä

r besv

ä

rande f

ö

r yngre och nyetablerade jordbrukare.

3.2.2  Prisutvecklingen i olika led

Lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mndens indexgrupp redovisar indexserier f

ö

r priser i olika led fr

å

n producent till konsument. Producentpriserna m

ä

ts med avr

ä

kningsprisindex (A-rindex). Prisregi eri ngspri si ndex (PR-index) m

ä

ter priserna i det led d

ä

r prisregleringen verkar. Dessa priser innefattar viss f

ö

r

ä

dling. Producentprisindex f

ö

r livsmedelsindustrin (PPI-J) registrerar priserna f

ö

r f

ö

r

ä

dlade produkter medan konsumentprisindex f

ö

r jordbruksprodukter (KPI-J) m

ä

ter priserna i butiksledet.

Pris

ö

kningar p

å

 jordbrukets produktionsmedel registreras i produktionsmedelsprisindex (PM-index).

56

Prop. 1985/86: 166

I f

ö

ljande tabell  redovisas prisutvecklingen i olika led f

ö

r jordbruksprodukter.

Tabell 1  Prisutvecklingen f

ö

r jordbruksprodukter enligt olika index, procentuell f

ö

r

ä

ndring j

ä

mf

ö

rt med f

ö

reg

å

ende 

å

r (

å

rsgenomsnitt)

F

ö

r

ä

ndring

%

Per 

å

r i genom-

1980-81

.1981-1982

1982-1983

1983-1984

1984-1985

snitt

Konsumentpriser

(KPI-J)

+ 18,0

+ 12.7

+ 11.1

+ 12.6

+

7.9

+ 12,4

vegetabilier

+ 15.4

+ 11,4

+ 12.4

+ 11.9

+

6,4

+ 11.5

animalier

+ 19.4

+ 13,5

+ 10,3

+ 13.0

+

8,. 7

+ 12,9

Producentpriser

fr

å

n livsmedels-

industrin

(PPI-J)

+ 15.3

+ 14,5

+    8,9

+ 12.5

+

7.3

+ 11,7

vegetabilier

+ 14,1

+ 13.0

+ 10,5

+ 11.5

+

7,9

+ 11.4

animalier

+ 15.9

+ 15.8

+    7.7

+ 13.0

+

7.0

+ 11.8

Prisreglerings-

priser

(PR-index)

+ 15.4

+ 16.3

+    7,2

+ 12.8

+

5.1

+ 11,2

vegetabilier

+ 12,4

+ 12,4

+ 10,5

+ 10.7

+

2,9

+    9.7

animalier

+ 16.3

+ 17.4

+    6.2

+ 13,3

+

5.6

+ 11.7

Avr

ä

knings-

priser

(A-index)

+ 11,5

+    9,4

+    6.3

+    6.9

+

2.3

+    7.2

vegetabilier

+ 11,8

+ 11.0

+    9.8

+    7.6

+

0.9

+    8,1

animalier

+ 11,5

+    9.0

+    5.3

+    6,9

+

2.6

+    7.0

Produktions-

medel spri ser

(PM-index)

+ 12,6

+ 10.4

+ 10,4

+    8.1

+

6.3

+   9.5

S

ö

m framg

å

r av tabellen har priserna under perioden 1980-1985 

ö

kat mest i konsumentledet medan prisutvecklingen varit l

ä

gst i producentledet. Vid j

ä

mf

ö

relser av prisutvecklingen i olika led b

ö

r beaktas att 

ä

ndringar i merv

ä

rdeskatt och livsmedelssubventioner inverkar. 

Ä

ven inhemska avs

ä

ttningsf

ö

rh

å

llanden har haft betydelse. Den minskade

57

konsumtionen,

ö

kad produktion och fallande priser p

å

        Prop. 1985/86:166 v

ä

rldsmarknaden och d

ä

rmed

ö

kade exportkostnader har- under perioden bidragit till den f

ö

rh

å

llandevis .l

å

ga 

ö

kningstakten i producentpriserna.

R

ä

knat under kalender

å

ret 1985 (december 1984 - december 1985) steg den allm

ä

nna prisniv

å

n i konsumentledet med 5,6 

%.  

De jordbruksprisreglerade livsmedlen 

ö

kade under samma period med 8.1 

%  

i konsumentledet. I det led d

ä

r prisregleringen verkar (prisregleringsledet) steg priserna med 6.2 

%.  

Priserna p

å 

jordbrukets produktionsmedel 

ö

kade med 5,6 

% 

medan . producentpriserna steg med 5.0 

%.

P

å

den internationella marknaden sj

ö

nk livsmedelspriserna (m

ä

tt enligt det sk v

ä

rldsmarknadsprisindex VM-index) under 1985 med 

8 

%.

Till

ö

verl

ä

ggningarna har ocks

å

presenterats uppgifter som 

ö

verslagsm

ä

ssigt belyser hur de 

ö

kade konsumentutgifterna f

ö

r jordbruksprisreglerade livsmedel under perioden 1980 - 1985 f

ö

rdelar sig p

å

 olika led. Uppgifterna avser den prism

ä

ssiga 

ö

kningen och effekter av 

ä

ndrade kvantiteter ing

å

r d

ä

rf

ö

r ej. Ber

ä

kningarna redovisas i tabell 2.

Tabell 2. 

Ö

verslagsm

ä

ssigt ber

ä

knad prism

ä

ssig 

ö

kning av

konsumenternas utgifter f

ö

r jordbruksprisreglerade livsmedel

1980 - 1985, milj kr____________________________ 

Milj kr

Prish

ö

jningar f

ö

ranledda av jordbruks­

prisregleringen

8 850

Ä

ndrade livsmedelssubventioner

1 150

Prish

ö

jningar inom livsmedelsindustrin

utanf

ö

r jordbruksprisregleringen

2 700

Prish

ö

jningar inom parti- och

detaljhandel

5 450

Merv

ä

rdesskatt

4 750

Suima - 

ö

kade konsumentutgifter

22 900

58

3.2.3   Inkomstutvecklingen i jordbruket

Prop. 1985/86:166

Som framh

å

llits i avsnitt 2.2 g

ä

ller som ett delm

å

l f

ö

r jordbrukspolitiken att jordbrukarna f

å

r en med j

ä

mf

ö

rbara grupper likv

ä

rdig standard. Inkomstm

å

let avser i f

ö

rsta hand hel ti dssyssel satta vid rationellt drivna jordbruksf

ö

retag.

Vid inkomstj

ä

mf

ö

relser b

ö

r vidare h

ä

nsyn tas till att jordbruket skall b

ä

ra kostnaderna f

ö

r en produktion ut

ö

ver den samh

ä

llsekonomiskt motiverade.

I flera utredningar, bl a i LMK. har det framh

å

llits att det aldrig exakt kan fastst

ä

llas huruvida inkomstm

å

let uppfyllts eller ej. Det blir d

ä

rf

ö

r endast fr

å

ga om 

Ö

versiktliga och fortl

ö

pande avst

ä

mningar dels gentemot andra yrkesgrupper, dels mellan olika brukarkategorier. Dessa bed

ö

mningar kan endast ske i efterhand n

ä

r material f

ö

religger. De b

ö

r d

å

 avse en f

ö

ljd av 

å

r som b

ö

r ses i ett sammanhang.

Till grund f

ö

r sina bed

ö

mningar av jordbrukarnas inkomster har parterna haft tillg

å

ng till olika material. Detta har utarbetats inom lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mndens inkomstgrupp. I materialet belyses inkomsterna enligt tre olika inkomstbegrepp. F

ö

retagsekonomiska kalkyler anv

ä

nds f

ö

r att belysa l

ö

nsamhet. Vid bed

ö

mningen av inkomstutvecklingen anv

ä

nds ocks

å

 de skattem

ä

ssigt deklarerade inkomsterna. En tredje ansats som utnyttjas 

ä

r unders

ö

kningar av levnadsstandarden f

ö

r olika grupper. I dessa sammanhang utnyttjas en sk j

ä

mf

ö

relseinkomst vilken avses belysa hush

å

llens konsumtionsm

ö

jligheter. F

ö

r de tv

å

 f

ö

rstn

ä

mnda materialen har uppgifter funnits tillg

ä

ngliga t o m 

å

r 1984 medan j

ä

mf

ö

relseinkomster enligt det syns

ä

tt som anv

ä

nts i samband med levnadsstandardj

ä

mf

ö

relser funnits tillg

ä

ngligt t o m 

å

r 1983. F

ö

r detta material har vissa uppgifter dock framskrivits till att avse ocks

å

1984 och 1985.

59

Enligt de olika material som redovisats varierar inkomsterna,  Prop. 1985/86:166

bl a beroende p

å

skilda ber

ä

kningsprinciper. Utvecklingen

skiljer sig ocks

å

 mellan olika produktionsgrenar,

storleksgrupper och brukarkategorier (

ä

ldre resp nyetablerade).

Ä

ven regionala olikheter f

ö

religger. Inom dessa olika grupper

å

terfinns jordbrukare med s

å

v

ä

l goda som d

å

liga inkomster. Pa

grund av de stora variationerna 

ä

r det sv

å

rt att dra n

å

gra

entydiga slutsatser om inkomstl

ä

get i jordbruket. Eftersom

inkomstfr

å

gorna i de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna h

ä

nskjutits

till h

ö

sten 1986 avser n

ä

mnden att 

å

terkomma till denna fr

å

ga.

Inom lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mnden p

å

g

å

r f n ett arbete med att utveckla s k modell jordbruksber

ä

kningar. En..s

ä

rskild arbetsgrupp har bildats f

ö

r 

ä

ndam

å

let. I arbetsgruppen ing

å

r f

ö

retr

ä

dare f

ö

r bl a parterna. JN utg

å

r fr

å

n att dessa f

ö

retr

ä

dare fortl

ö

pande informerar resp part om arbetet. Dessa ber

ä

kningar b

ö

r kunna tillf

ö

ra kunskap ut

ö

ver vad det rikhaltiga material om jordbrukarnas inkomster som nu f

ö

religger kan ge. Det finns dock sk

ä

l att p

å

tala att s

å

dana ber

ä

kningar inte p

å 

ett avg

ö

rande s

ä

tt koraner att l

ö

sa de problem som 

ä

r f

ö

rknippade med inkomstber

ä

kningarna. Sj

ä

lva utvecklingsarbetet kommer ocks

å

att ta viss tid. D

ä

rut

ö

ver tar insamlingen av det statistiska materialet tid. F

ö

r arbetet i sin helhet har betydande medel avsatts. Det 

ä

r angel

ä

get att material fr

å

n modell jordbruksber

ä

kningarna redovisas inf

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna s

å 

snart detta kan ske.

3.2.4  Marknadssituationen och regleringsekonomin

Under 1985 var produktionen av n

ö

tk

ö

tt i stort sett of

ö

r

ä

ndrad j

ä

mf

ö

rt med 1984 medan konsumtionen 

ö

kade n

å

got. Balanssituationen kunde d

ä

rigenom f

ö

rb

ä

ttras n

å

got. Konsumtions

ö

kningen kan delvis f

ö

rklaras av de konsumtionsstimulerande 

å

tg

ä

rder som vidtagits i form av prisaktiviteter och rabattering till skolm

å

ltider.

Ä

ven inom fl

ä

skomr

å

det var produktionsbalansen i stort sett of

ö

r

ä

ndrad. S

å

v

ä

l produktion som konsumtion 

ö

kade n

å

got.

60

F

ö

r 1986 f

ö

rutses f

ö

r s

å

v

ä

l n

ö

tk

ö

tt som'fl

ä

sk en viss minskning Prop. 1985/86:166 av 

ö

verskottet, fr

ä

mst beroende p

å

nedg

å

ng i produktionen. En viss konsumtions

ö

kning f

ö

r n

ö

tk

ö

tt v

ä

ntas ocks

å

 intr

ä

ffa under 1986.

Ä

ven inom mejeriomr

å

det har en f

ö

rb

ä

ttring av produktionsbalansen 

ä

gt rum. En nedg

å

ng i produktionen 

ä

r den mest bidragande orsaken till f

ö

r

ä

ndringen. F

ö

r 1986 f

ö

rutses en fortsatt minskning av mj

ö

lkproduktionen vilket medf

ö

r en ytterligare f

ö

rb

ä

ttring av situationen.

V

ä

rldsmarknadspriserna f

ö

r flera viktiga vegetabilier har under 1985/86 sjunkit kraftigt. St

ö

rst betydelse har prisfallet p

å 

spannm

å

l eftersom Sverige regelm

ä

ssigt har ett betydande 

ö

ver­skott som m

å

ste exporteras. De s

ä

nkta priserna p

å

 spannm

å

l har lett till att int

ä

kterna fr

å

n exporten av spannm

å

l har minskat med 400 - 500 milj kr/

å

r j

ä

mf

ö

rt med l

ä

get f

ö

r ett par 

å

r sedan. En annan vegetabiliesektor d

ä

r v

ä

rldsmarknadspriserna fallit mycket och snabbt 

ä

r oljev

ä

xtsidan. V

ä

rldsmarknadspriserna p

å

 de viktigare vegetabiliska oljorna har under loppet av ett 

å

r fallit med 60 - 70 

%.  

F

ö

r st

ä

rkelse har ocks

å

 v

ä

rldsmarknads­priserna varit sjunkande. P

å

 matpotatisomr

å

det pr

ä

glas 1985/86 av 

ö

verskott beroende p

å

 h

ö

ga sk

ö

rdar i Europa 

å

r 1985.

Som tidigare framf

ö

rts har den bristande balansen mellan produktion och konsumtion sedan b

ö

rjan av 1980-talet inneburit en v

ä

':entlig f

ö

rs

ä

mring av regleringsekonomin. Ut

ö

ver de 

ö

kade 

ö

verskottskvantiteterna har, framf

ö

r allt under det senaste 

å

ret, de sjunkande priserna p

å

 v

ä

rldsmarknaden bidragit till denna utveckling. Exportkostnaderna m m inom k

ö

ttvaruomr

å

det har exempelvis 

ö

kat fr

å

n ca 225 milj kr till ca 2000 milj kr mellan 

å

ren 1977/78 till 1985/86. Till en del beror 

ö

kningen fr

å

n 1977/78 p

å

 att redovisningen av exportkostnaderna p

å

verkats av 

ä

ndrade livsmedelssubventioner. Inom mejeri omr

å

det har kostnaderna f

ö

r exporten under samma period 

ö

kat fr

å

n ca 200 milj kr till ca 400 milj kr.

61

Trots den n

å

got f

ö

rb

ä

ttrade balanssituationen f

ö

rutses inte    Prop. 1985/86:166

n

å

gon st

ö

rre positiv f

ö

r

ä

ndring inom vare sig mejeri- eller

k

ö

ttvaruregleringen under 1986/87. Detta beror fr

ä

mst p

å

utvecklingen av de internationella priserna. 

Ä

ven inom

vegetabilieomr

å

det, s

ä

rskilt spannm

å

l, inneb

ä

r l

å

ga

v

ä

rldsmarknadspriser betydande kostnader i regleringen.

3.3    Sammanfattande slutsatser och utg

å

ngspunkter f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna

Sammanfattningsvis har JN och delegationerna f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna utg

å

tt fr

å

n f

ö

ljande:

dels de jordbrukspolitiska riktlinjerna och regeringens direktiv f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna

dels f

ö

ljande allm

ä

nna utg

å

ngspunkter.

Den utveckling som redovisats tidigare med sjunkande k

ö

pkraft och minskad konsumtion i f

ö

rening med en 

ö

kad produktion har lett till stora 

ö

verskott i Sverige som m

å

ste avs

ä

ttas till f n mycket l

å

ga priser p

å

 v

ä

rldsmarknaden. Oetta har medf

ö

rt att jordbruket hamnat i en besv

ä

rlig ekonomisk situation. Det finns heller inga tecken som i dagsl

ä

get tyder p

å

 att v

ä

rldsmarknaden n

ä

mnv

ä

rt kommer att f

ö

rb

ä

ttras under de n

ä

rmaste 

å

ren. I Sverige g

å

r nu samh

ä

llsekonomin in i en period med l

ä

gre inflationstakt och vissa utsikter till f

ö

rb

ä

ttring av konsumenternas k

ö

pkraft synes m

ö

jlig. En allm

ä

n f

ö

rb

ä

ttring av den svenska samh

ä

llsekonomin ger m

ö

jligheter till 

ö

kad avs

ä

ttning av jordbruksprodukter. Inom jordbruket har p

å

b

ö

rjats en produktionsanpassning.

JN och delegationerna 

ä

r 

ö

verens om att det ligger i s

å

v

ä

l producenternas som konsumenternas intresse att balans snarast uppn

å

s mellan produktion och konsumtion av jordbruksprodukter och att den n

ö

dv

ä

ndiga omst

ä

llningsprocessen sker under socialt acceptabla former. Vidare 

ä

r JN och parterna ense om att det f

ö

r alla grupper i samh

ä

llet 

ä

r av stor betydelse att pris

ö

kningarna kan d

ä

mpas och r

ä

ntan h

å

lles p

å

 en l

å

g niv

å

.

62

Parterna har tidigare varit eniga om vissa 

å

tg

ä

rder f

ö

r      Prop. 1985/86: 166 anpassning inom animalieomr

å

det, d

ä

r kostnaderna f

ö

r 

ö

verproduktionen

ä

r ekonomiskt mycket betungande.

Inom animalieomr

å

det p

å

g

å

r en produktionsanpassning, bl a som en f

ö

ljd av de 

å

tg

ä

rder som vidtagits i produktionsbegr

ä

nsande syfte. Detta b

ö

r leda till en f

ö

rb

ä

ttrad balanssituation. Under 1986/87 v

ä

ntas emellertid exportkostnaderna inte minska i n

å

gon avg

ö

rande utstr

ä

ckning eftersom de internationella priserna f n ligger p

å

 en mycket l

å

g niv

å

.

Inom mj

ö

lkproduktionen pr

ö

vas under 1985/86 - 1987/88 ett tv

å

prissystem. F n ges d

ä

rut

ö

ver en s

ä

rskild avvecklingsers

ä

ttning till mj

ö

lkproducenter mellan 60 och 65 

å

r.

Inom n

ö

tk

ö

ttproduktionen har bl a inf

ö

rts en s

ä

rskild ers

ä

ttning f

ö

r att underl

ä

tta f

ö

r producenter att upph

ö

ra med sin produktion. Dessutom har slaktpremier tidvis utg

å

tt. I syfte att h

å

lla tillbaka bl a fl

ä

sk- och 

ä

ggproduktionen finns best

ä

mmelser om investeringsbegr

ä

nsningar.

F

ö

r spannm

å

len har de fallande v

ä

rldsmarknadspriserna medf

ö

rt mycket stora kostnader i regleringen. Den minskade animaliepro­duktionen inneb

ä

r dessutom att 

ö

verskotten av spannm

å

l 

ö

kar.

JN och delegationerna har diskuterat olika 

å

tg

ä

rder som syftar till att begr

ä

nsa spannm

å

lsproduktionen samt olika alternativ f

ö

r att finansiera spannm

å

ls

ö

verskottet. En 

å

tg

ä

rd som kan ge resultat p

å

kort sikt 

ä

r inf

ö

rande av en sk jordbank. Utformningen av ett s

å

dant system diskuteras f n inom s

å

v

ä

l de statliga organen som LRF.

Bland

å

tg

ä

rder som kan f

å

 effekt f

ö

rst p

å

 lite l

ä

ngre sikt kan n

ä

mnas alternativ anv

ä

ndning av 

å

kermarken, exempelvis f

ö

r energiproduktion, odling av proteinfoder eller anv

ä

ndning av spannm

å

l f

ö

r andra tekniska 

ä

ndam

å

l samt till

ä

mpning av alternativa odlingsformer.

En tredje v

ä

g f

ö

r att l

å

ngsiktigt begr

ä

nsa spannm

å

lsproduktionen

ä

r en 

ö

verf

ö

ring av 

å

ker till skogsproduktion.

63

4             Prisregleringens allm

ä

nna utformning under 1986/87    Prop. 1985/86:166

4.1         Allm

ä

nt

Parterna har enats om f

ö

ljande f

ö

rslag till utformning av prisregleringen f

ö

r reglerings

å

ret 1986/87. Konstruktionen bygger p

å

 de riktlinjer som angetts i statsmakternas beslut (prop 1984/85:166. JoU 33. rskr 393). Enligt riksdagsbeslutet skall ordningen med obundna 

ö

verl

ä

ggningar bibeh

å

llas, s

å

v

ä

l i fr

å

ga om kostnadskompensation till jordbruket och viss f

ö

r

ä

dlingsindustri som betr

ä

ffande jordbrukarnas inkomstf

ö

ljsamhet. 

Ä

ven marknadsf

ö

rh

å

llanden samt f

ö

rh

å

llandena i jordbruket och samh

ä

llsekonomin i 

ö

vrigt skall beaktas. Det 

ä

r ocks

å

 angel

ä

get att begr

ä

nsa jordbrukets starka beroende av importerade produktionsmedel f

ö

r att d

ä

rigenom minska s

å

rbarheten vid en avsp

ä

rrning.

Nu tillg

ä

ngligt statistiskt material visar p

å

en kraftigt sjunkande inflationstakt. Med h

ä

nsyn till den hittills k

ä

nda ekonomiska utvecklingen, os

ä

kerhet betr

ä

ffande utfallet av p

å

g

å

ende l

ö

nef

ö

rhandlingar samt att andra fr

å

gor som ber

ö

r jordbruket 

ä

nnu inte har klarlagts har JN och delegationerna enats om att huvudf

ö

rhandlingarna f

ö

r 1986/87 b

ö

r 

ä

ga rum under h

ö

sten 1986. De pris

ä

ndringar som dessa 

ö

verl

ä

ggningar kan f

ö

ranleda b

ö

r tr

ä

da i kraft den 17 november 1986. Detta inneb

ä

r att reglerings

å

ret indelas i tv

å

perioder 1 juli ~ 16 november 1986 resp 17 november 1986 

30 juni 1987.

4.2         Perioden 1/7 - 16/11  1986

Den k

ä

nda utvecklingen av det statistiska materialet r

ö

rande kostnadsutvecklingen inom jordbruket och f

ö

r

ä

dlingsindustrin sedan oktober 1985 visar endast obetydliga f

ö

r

ä

ndringar. L

ö

nef

ö

rhandlingarna p

å

arbetsmarknaden har heller 

ä

nnu inte slutf

ö

rts. Detta talar f

ö

r att man skjuter p

å

 eventuella prisjusteringar. Ocks

å

 ur allm

ä

n synpunkt 

ä

r det 

ö

nskv

ä

rt att h

å

lla tillbaka prish

ö

jningarna.

64

Hot denna bakgrund har JN och delegationerna enats om att h

å

lla Prop. 1985/86: 166 prisregleringspriserna i princip of

ö

r

ä

ndrade t o m den 16 november 1986.

Med de utf

ä

stelser som handelns organisationer gjort betr

ä

ffande sin priss

ä

ttning inneb

ä

r detta att prisniv

å

n p

å 

jordbruksregierade livsmedel kan h

å

llas i stort sett of

ö

r

ä

ndrad fram till mitten av november m

å

nad d

å

 resultatet av prisf

ö

rhandlingarna under h

ö

sten 1986 f

ö

religger. SPK kommer genom sin pris

ö

vervakning att f

ö

lja utvecklingen.

Parterna har utg

å

tt ifr

å

n att de definitiva priser som g

ä

ller f

ö

r spannm

å

l och oljev

ä

xter under reglerings

å

ret 1985/86 b

ö

r g

ä

lla som prelimin

ä

ra priser under 1986/87. H

ä

nsyn b

ö

r dock tas till 

ä

ndrad inl

ö

sendag (se avsnitt 9.2.1). Det prelimin

ä

ra priset p

å

 havre b

ö

r dock s

ä

nkas med 3 

ö

re per kg. De definitiva priserna fastst

ä

lls av regleringsf

ö

reningarna under h

ö

sten 1986 enligt hittills g

ä

llande principer, dvs fr

ä

mst med beaktande av sk

ö

rdens storlek, de internationella priserna och avs

ä

ttningsm

ö

jligheterna i 

ö

vrigt samt respektive f

ö

renings ekonomi.

Nu g

ä

llande mittpriser f

ö

r animalier b

ö

r med de 

ä

ndringar som f

ö

resl

å

s i avsnitt 9.6 h

å

llas of

ö

r

ä

ndrade t o m 16 november 1986.

Minskade budgetmedel tillmj

ö

lksektorn - 33 milj kr - inneb

ä

r ett inkomstbortfall med motsvarande belopp f

ö

r denna sektor. Inkomstminskningen b

ö

r liksom vid tidigare subventionsborttagande f

å

kompenseras p

å

 marknaden genom prish

ö

jningar.

Ö

kade kostnader f

ö

r djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd om 4 milj kr b

ö

r f

å

 tas ut via kollektiva medel. Jordbruket b

ö

r kompenseras h

ä

rf

ö

r genom prish

ö

jningar vilka f

å

r tas ut p

å 

marknaden. Prish

ö

jningarna - som sammanlagt motsvarar 37 milj kr - b

ö

r dock ske f

ö

rst den 17 november 1986. Vid detta tillf

ä

lle b

ö

r jordbruket kompenseras 

ä

ven f

ö

r det int

ä

ktsbortfall som denna senarel

ä

ggning i f

ö

rh

å

llande till den 1 juli medf

ö

r eftersom tillf

ö

rseln av budgetmedel upph

ö

r vid denna tidpunkt.

65

5    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 166. Bilagedel

F

ö

r att m

ö

jligg

ö

ra en of

ö

r

ä

ndrad betalningsf

ö

rm

å

ga inom      Prop. 19*5/86:166 mejeri sektorn under perioden 1 juli - 16 november 1986 b

ö

r f

ö

ljande

å

tg

ä

rder genomf

ö

ras:

N

ä

mnden kommer att inom sina bemyndiganden st

ä

lla vissa regleringsmedel till f

ö

rfogande f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l.

Bemyndigandet som n

ä

mnden har att medge Svensk K

ö

tthandel att ta upp l

å

n med sammanlagt h

ö

gst 300 milj kr f

ö

r att underl

ä

tta produktionsanpassningen, f

ö

resl

å

s kunna f

å

 utnyttjas ocks

å

inom mejerisektorn intill ett totalt belopp om h

ö

gst 75 milj kr av den totala krediten. Detta l

å

nebelopp b

ö

r 

å

terbetalas senast den 30 juni 1987 med samma villkor som i 

ö

vrigt g

ä

ller f

ö

r l

å

net till Svensk K

ö

tthandel.

N

ä

mnden b

ö

r dessutom f

å

 anv

ä

nda ej disponerade medel f

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m f

ö

r att m

ö

jligg

ö

ra vissa h

ö

jningar av avr

ä

kningspriserna p

å

 mj

ö

lk och n

ö

tk

ö

tt. (Se vidare avsnitt 8.)

4.3    Utg

å

ngspunkter f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r den 17 november 1986

4.3.1   Kostnadskompensation till jordbruket

JN och delegationerna har enats om att kostnadskompensationen till :-r*dbruket den 17 november 1986 b

ö

r grundas p

å

 utvecklingen av PM-index under perioden oktober 1985 - september 1986.

Vid

ö

verl

ä

ggningarna b

ö

r 

ä

ndringar i inf

ö

rsel avgiftsmedel fr

å

n import av fodermedel under reglerings

å

ret 1985/86 beaktas p

å 

sedvanligt s

ä

tt.

66

4.3.2   Jordbrukarnas inkomstersättning

Prop. 1985/86: 166

Inkomstersättningen till jordbrukarna för 1986/87 föreslås ske utifrån bl a utfallet av 1986 års löneförhandlingar och med hänsyn till inkomstmål  samt andra riktlinjer angivna i riksdagsbesluten 1984 och 1985.

Vid pri sjusteringen bör jordbruket härutöver kompenseras med ett engångsbelopp som motsvarar senareläggningen av inkomstkompensationen fr o m den 1 juli 1986.

4.3.3     Kostnadsutvecklingen i f

ö

r

ä

dlingsindustrin

JN och delegationerna har enats om att studera m

ö

jligheterna att f

ö

r

ä

ndra systemet f

ö

r hur kostnads

ö

kningarna i f

ö

r

ä

dlingsindustrin b

ö

r kompenseras. En utg

å

ngspunkt

ä

r d

ä

rvid att f

ö

r

ä

dlingsindustrin skall behandlas separat. Det kan d

ä

rut

ö

ver finnas andra fr

å

gest

ä

llningar som b

ö

r utredas. Ett f

ö

rslag om separat behandling av f

ö

r

ä

dlingsindustrin 

ä

r i linje med de principbeslut som tagits av statsmakterna (LM( och prop 1984/85:166).

Till grund f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna om kompensation till f

ö

r

ä

dlingsindustrin per den 17 november 1986 b

ö

r enligt parterna l

ä

ggas utvecklingen enligt mejeri- och slakteri i ndex under oktober 1985 - september 1986 granskat av SPK.

N

ä

r den faktiska kostnadsutvecklingen enligt bokf

ö

ringsmaterial f

ö

r 1986 f

ö

religger (1987) b

ö

r parterna 

å

ter kunna f

å

 ta upp ers

ä

ttningen till f

ö

r

ä

dlingsindustrin under 1986 till pr

ö

vning.

Vid pris

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r den 17 november 1986 b

ö

r redovisas hur prish

ö

jningarna f

ö

rdelar sig mellan jordbruket och f

ö

r

ä

dlingsindustrin.

67

4.3.4'  Produktivitetsutvecklingen

Prop. 1985/86: 166

Vid

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r den 17 november 1986 b

ö

r beaktas produktivitetsutvecklingen f

ö

r helt 

å

r s

å

v

ä

l inom jordbruket som f

ö

r

ä

dlingsindustrin.

4.3.5   F

ö

rm

ä

l ningsavgiften

JN och delegationerna 

ä

r i princip 

ö

verens om att en utvidgning av basen f

ö

r uttagande av f

ö

rmalningsavgift b

ö

r ske fr o m den 17 november 1986. En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r detta 

ä

r dock, dels att erforderligt lagst

ö

d erh

å

lles. dels att en s

å

dan utvidgning kan g

ö

ras utan att det leder till mer betydande nu of

ö

rutsedda problem f

ö

r ber

ö

rda branscher.

5    

Ä

tg

ä

rder f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra produktionsbalansen

Som redovisats i avsnitt 3 har utvecklingen inom jordbrukssektorn lett till betydande produktions

ö

verskott som f

å

tt avs

ä

ttas utomlands till mycket l

å

ga priser. L

ö

nsamheten i jordbruket har h

ä

rigenom f

ö

rs

ä

mrats. Statsmakterna anser att en produktionsanpassning 

ä

r n

ö

dv

ä

ndig. Omst

ä

llningsprocessen b

ö

r enligt riksdagens beslut ske med h

ä

nsyn till den enskildes ekonomiska och sociala trygghet. Dessa f

ö

rhallanden har varit en utg

å

ngspunkt f

ö

r parternas diskussioner.

JN och delegationerna har tidigare varit eniga om att f

ö

rorda vissa selektiva 

å

tg

ä

rder f

ö

r produktionsanpassning, s

å

dana

å

tg

ä

rder b

ö

r vara tidsbegr

ä

nsade eftersom de - om de permanentas - har en tendens att medf

ö

ra komplicerade detaljregleringar vilka p

å

 sikt verkar effektivitetsh

ä

mmande.

JN och delegationerna vill liksom vid tidigare tillf

ä

lle understryka vikten av att man vid produktionsanpassningen s

ö

ker fr

ä

mja en god kvalitetsutveckling.

68

Inom mj

ö

lkomr

å

det pr

ö

vas under 1985/86 - 1987/88 ett        Prop. 1985/86: 166

tv

å

prissystem. Den avvecklingsers

ä

ttning till mj

ö

lkproducenter

mellan 60 och 65 

å

r som g

ä

ller b

ö

r f

ö

rl

ä

ngas s

å

 att m

ö

jlighet

till anslutning kommer att finnas 

ä

ven under 1987 och 1988.

N

å

gra ytterligare 

å

tg

ä

rder 

ä

r enligt parterna f n ince aktuella

inom mj

ö

lkproduktionen.

Inom n

ö

tk

ö

ttsomr

å

det har speciella 

å

tg

ä

rder, s

å

som t ex avvecklingsers

ä

ttning, insatts f

ö

r att underl

ä

tta anpassningen. Ev kan ytterligare s

å

dana 

å

tg

ä

rder vara aktuella liksom att konsumtionen stimuleras, t ex genom prisaktiviteter .och rabatteringar. Den 

ö

kade marknadsanpassningen i priss

ä

ttningen samt informationsverksamheten inom k

ö

ttomr

å

det b

ö

r .-cks

å

 kunna bidra till att produktionsbalansen f

ö

rb

ä

ttras.

F

ö

r att underl

ä

tta den p

å

g

å

ende produktionsanpassningen inom fl

ä

skproduktionen f

ö

resl

å

s att g

ä

llande best

ä

mmelser om investeringsbegr

ä

nsning f

ö

rl

ä

ngs att g

ä

lla ytterligare ett 

å

r.

Ä

ven inom 

ä

ggomr

å

det finns balansproblem. Dessa har uppst

å

tt som en f

ö

ljd av produktions

ö

kningar. Med h

ä

nsyn till r

å

dande

ö

verkapacitet inom branschen vill JN och delegationerna 

ä

ven h

ä

r f

ö

resl

å

 en f

ö

rl

ä

ngning med ytterligare ett 

å

r av g

ä

llande i nvesteri ngsbegr

ä

nsni ng.

Det

ä

r d

ä

rvid viktigt med en restriktiv anv

ä

ndning av m

ö

jligheten till dispens fr

å

n reglerna om investeringsbegr

ä

nsning. Det finns 

ä

ven anledning att se 

ö

ver systemet f

ö

r p

å

f

ö

ljd vid 

ö

vertr

ä

delser av dessa begr

ä

nsningar.

JN och delegationerna har vidare diskuterat f

ö

ljande 

å

tg

ä

rder som syftar till att begr

ä

nsa spannm

å

lsproduktionen:

69

P

å

kort sikt, upp till 5 

å

r

Prop. 1985/86:166

Jordbank eller motsvarande p

å

 l

ä

ngre sikt

Teknisk anv

ä

ndning av spannm

å

l

Ö

kad odling av proteingr

ö

dor

Anv

ä

ndning av 

å

kermark f

ö

r energi

ä

ndam

å

l

Skogsplantering

Ä

ven alternativa odlingsformer med st

ö

rre ekologiska h

ä

nsyn och minskat kemikalieberoende b

ö

r kunna 

ö

verv

ä

gas.

Hur ett jordbankssystem skall utformas diskuteras f n inom s

å

v

ä

l de statliga organen som LRF. Det 

ä

r angel

ä

get att ut-edningarna p

å

omr

å

det genomf

ö

rs skyndsamt.

Det

ä

r enligt JN och delegationerna vidare angel

ä

get att den f

ö

rs

ö

ksverksamhet och det utvecklingsarbete som p

å

g

å

r n

ä

r det g

ä

ller alternativ anv

ä

ndning av 

å

kermark, exempelvis f

ö

r energiproduktion, odling av proteinfoder och anv

ä

ndning av spannm

å

l f

ö

r andra tekniska 

ä

ndam

å

l samt till

ä

mpning av alternativa odlingsformer ges h

ö

g prioritet.

F

ö

r att l

å

ngsiktigt begr

ä

nsa spannm

å

lsproduktionen genom en 

ö

verf

ö

ring av 

å

ker till skogsproduktion torde det bli n

ö

dv

ä

ndigt med n

å

gon form av ekonomisk stimulans. 

Ä

ven denna fr

å

ga m

å

ste dock utredas n

ä

rmare.

Det

ä

r vidare angel

ä

get att lagstiftningen p

å

 markomr

å

det och till

ä

mpningen av den inte f

ö

rsv

å

rar genomf

ö

randet av l

ä

mpliga anpassnings

å

tg

ä

rder.

Sammanfattningsvis anser JN och delegationerna det viktigt att intensifiera ett praktiskt inriktat forsknings- och utvecklingsarbete som bl a syftar till att finna metoder f

ö

r alternativ anv

ä

ndning av 

ö

verskottsarealen.

70

JN och delegationerna har dock nu enats om att avvakta till    Prop. 1985/86: 166

h

ö

stens

ö

verl

ä

ggningar med att ta st

ä

llning till om ytterligare

medel inom prisregleringens ram b

ö

r avs

ä

ttas f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l.

D

å

kan man f

å

 en samlad syn p

å

de 

ö

vriga anslag som avsatts f

ö

r

forsknings- och utvecklingsarbete. Vidare f

ö

religger d

å

 ocks

å

riksdagsbeslut om anv

ä

ndningen av de medel som utg

ö

r statens

bidrag till 

ö

verskottsarealens kostnader.

5.1    Social- och arbetsmarknadspolitiska 

å

tg

ä

rder

En anpassning av jordbruksproduktionen f

å

r effekter .f

ö

r syssels

ä

ttningen vid ber

ö

rda f

ö

retag. Enligt JN och delegationerna b

ö

r man d

ä

rf

ö

r pr

ö

va om olika 

å

tg

ä

rder av bl a social-, arbetsmarknads- och regionalpolitisk karakt

ä

r kan vidtas f

ö

r att underl

ä

tta lantbrukarnas omst

ä

llning och d

ä

rmed f

ö

rb

ä

ttra f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r en 

ö

nskad produktionsanpassning. Exempel p

å

 fr

å

gor som d

å

 kan tas upp 

ä

r bl a reglerna f

ö

r f

ö

rtids- och del tidspension liksom utbudet av och formerna f

ö

r arbetsmarknadsutbildningen.

Det

ä

r ocks

å

 angel

ä

get att utvecklingen av andra verksamheter inom ramen f

ö

r det kombinerade f

ö

retaget stimuleras s

å

 att f

ö

retagens arbetskraft kan kanaliseras till dessa. Detta kan till viss del ske genom arbetsmarknadsutbildning.

JN och delegationerna anser att dessa mycket komplicerade fr

å

gor b

ö

r utredas inom en arbetsgrupp med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r arbetsmarknadsverket JN, KD, LBS och LRF.

6     R

ä

nte- och etableringsst

ö

d m m

Jordbruksn

ä

mnden skall enligt uppdraget 

ö

verv

ä

ga en fortsatt till

ä

mpning av det s

ä

rskilda r

ä

nte- och etableringsst

ö

det.

Den av lantbruksstyrelsen den 14 oktober 1985 framlagda rapporten med f

ö

rslag r

ö

rande bl a r

ä

nte- och etableringsst

ö

det har 

ö

verl

ä

mnats till n

ä

mnden.

71

Jordbruksn

ä

mnden 

ä

r of

ö

rhindrad att inom den ram som tilldelas    Prop. 1985/86:166 jordbruket f

ö

resl

å

 andra 

å

tg

ä

rder som kan fr

ä

mja en j

ä

mnare inkomstf

ö

rdelning mellan olika jordbrukare.

Vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna har endast ber

ö

rts det tempor

ä

ra r

ä

ntest

ö

det och etableringsst

ö

det.

6.1         Tempor

ä

rt r

ä

ntest

ö

d

I syfte att mildra skuldsatta jordbrukares problem till f

ö

ljd av en kraftigt h

ö

jd r

ä

nteniv

å

 inf

ö

rdes 1980 ett tempor

ä

rt r

ä

ntest

ö

d. Enligt nu g

ä

llande beslut utg

å

r s

å

dant st

ö

d tom innevarande reglerings

å

r. R

ä

ntest

ö

det har utg

å

tt med, halva beloppet som bidrag. Andra halvan 

ä

r ett l

å

n som skall betalas tillbaka med b

ö

rjan under reglerings

å

ret 1986/87. Dessutom tillkommer r

ä

nta fr o m 1986/87 p

å

 den utest

å

ende delen.

Lantbruksstyrelsen f

ö

resl

å

r i sin rapport att tidpunkten f

ö

r betalning av r

ä

nta och amortering av r

ä

ntest

ö

dsl

å

nen flyttas fram till 1990. 

Ä

r 1990 b

ö

r en ny bed

ö

mning g

ö

ras av jordbrukarnas m

ö

jligheter att betala tillbaka l

å

nen. Lantbruksstyrelsen 

ä

r tveksam till om de jordbrukare som erh

å

llit r

ä

ntest

ö

d i nuvarande l

ä

ge har m

ö

jlighet att b

ö

rja amortera och betala r

ä

nta p

å

 l

å

nedelen. En del av dessa jordbrukare skulle d

å

kunna f

ö

rs

ä

ttas i konkurs.

Om det likv

ä

l antas att regleringen skulle tillf

ö

ras amorteringar och r

ä

nta i enlighet med g

ä

llande regler skulle i genomsnitt per 

å

r under perioden 1986/87 till 1989/90 tillf

ö

ras ca 8 milj kr i amorteringar och ca 8 milj kr i r

ä

nteint

ä

kter.

Det m

å

ste emellertid i enlighet med lantbruksstyrelsens uppfattning vara ytterst os

ä

kert hur mycket som i verkligheten skulle tillf

ö

ras regleringen om nuvarande regler skulle ges till

ä

mpning.

72

Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation har f

ö

reslagit att      Prop. 1985/86:166 amortering och r

ä

ntebel

ä

ggning av de tv

å

 f

ö

rsta 

å

reni r

ä

ntest

ö

dsl

å

n senarel

ä

ggs ytterligare ett,

å

r.

De

ö

verl

ä

ggande parterna har i enlighet med LRFs f

ö

rslag enats om att skjuta p

å

 tidpunkten, d

å

 amortering och erl

ä

ggande av r

ä

nta f

ö

r l

å

nedelen b

ö

r p

å

b

ö

rjas, till reglerings

å

ret 1987/88.

6.2    Etableringsst

ö

d

F

ö

r att underl

ä

tta f

ö

r lantbrukare utan stort eget kapital att etablera sig inf

ö

rdes fr o m den 1 juli 1982 ett s

ä

rskilt etableringsst

ö

d.

Under innevarande reglerings

å

r utg

å

r av regleringsmedel inom den till jordbruket tilldelade ramen 45 milj kr. Dessa medel t

ä

cker kostnaderna f

ö

r st

ö

d till de jordbruksf

ö

retag som anslutits till systemet tom 1984/85. Medel f

ö

r ytterligare f

ö

retag under 1985/86 finns inte tillg

ä

ngliga.

Lantbruksstyrelsen f

ö

resl

å

r i sin rapport att etableringsst

ö

det tillsvidare b

ö

r vara kvar. Det anses ol

ä

mpligt att i nuvarande l

ö

nsamhetsl

ä

ge avveckla st

ö

dformen s

å

 att de som st

å

r i begrepp att etablera sig som jordbrukare inte skulle kunna f

å

st

ö

d. En avveckling skulle inneb

ä

ra att or

ä

ttvisa skapas mellan dem som etablerat sig under senare 

å

r och dem som har f

ö

r avsikt att etablera sig. Enligt lantbruksstyrelsen 

ä

r det n

ö

dv

ä

ndigt att finansieringen av st

ö

det tryggas. Det 

ä

r en betydande os

ä

kerhetsfaktor om den 

å

rliga utbetalningen av st

ö

det

ä

r oviss. Likaledes f

ö

rsv

å

rar en os

ä

ker finansiering blivande jordbrukares m

ö

jligheter att planera sin etablering.

Jordbrukets f

ö

retr

ä

dare har vid 

ö

verl

ä

ggningarna f

ö

rklarat sig beredda att svara f

ö

r kostnaderna f

ö

r st

ö

d till de f

ö

retag som redan anslutits. I det l

ö

nsamhetsl

ä

ge som r

å

der anses det dock om

ö

jligt att omf

ö

rdela ytterligare medel f

ö

r att underl

ä

tta f

ö

r nyetablerare.

73

Prop. 1985/86: 166 Det kan dessutom fr

å

n mera principiell utg

å

ngspunkt ifr

å

gas

ä

ttas om regleringsmedel skall utg

å

 f

ö

r att underl

ä

tta nyetableringar samtidigt som ers

ä

ttning ur regleringsmedel utg

å

r till producenter av mj

ö

lk, n

ö

tk

ö

tt och sm

å

grisar f

ö

r att dessa skall upph

ö

ra med sin produktion.

JN och delegationerna har d

ä

rf

ö

r enats om att medel tillsvidare endast b

ö

r ansl

å

s f

ö

r st

Ö

d till de jordbrukare som redan anslutits till st

ö

dformen. Lantbruksstyrelsen ber

ä

knar kostnaderna under 1986/87 f

ö

r etableringsst

ö

d avseende dessa f

ö

retag till 40 milj kr. Under 1986/87 b

ö

r s

å

lunda 40 milj kr ansl

å

s f

ö

r etableringsst

ö

d.

7     Finansiering av djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd

Enligt uppdraget skulle jordbruksn

ä

mnden ta upp fr

å

gan om uppr

ä

kning bl a med h

ä

nsyn till kostnadsutvecklingen av den del av kostnaderna f

ö

r djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd som finansieras inom ramen f

ö

r jordbruksprisregleringen. Jordbruksn

ä

mnden skulle h

ä

rvid utg

å

 fr

å

n att n

ä

ringens andel av de 

ö

kade kostnaderna f

ö

r budget

å

ret 1986/87 uppg

å

r till minst 4 milj kr.

N

ä

mnda belopp, 4 milj kr, kan t

ä

ckas dels genom att kollektiva medel tas i anspr

å

k'dels genom att h

ö

ja den avgift som djur

ä

garen betalar till veterin

ä

ren d

å

 denne anlitas.

N

ä

mnden och de b

å

da delegationerna har enats om att ytterligare medel ur mj

ö

lk- resp k

ö

tt- och fl

ä

skregleringen b

ö

r st

ä

llas till f

ö

rfogande med h

ö

gst 4 milj kr. Jordbruket b

ö

r p

å

 s

ä

tt som angivits under punkt 4.2 kompenseras h

ä

rf

ö

r. Fr

å

n s

å

v

ä

l jordbruket som KD har man uttryckt oro 

ö

ver den successiva nedsk

ä

rningen av samh

ä

llets st

ö

d till djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd. Inte minst med tanke p

å

sambandet mellan matens kvalitet och djurens v

ä

lbefinnande

ä

r det av stort intresse att veterin

ä

rv

ä

sendet i stor utstr

ä

ckning 

ä

r en samh

ä

llets angel

ä

genhet. LRF och KD har kommit 

ö

verens om att senare p

å 

l

ä

mpligt s

ä

tt ta upp denna fr

å

ga med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r jordbruksdepartementet.

74

8      Avbytarverksamhet, social f

ö

rs

ä

kringsskydd,

Prop. 1985/86:166

f

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd och annan l

å

ginkomstsats,iing

Denna anslagspost under anslaget 

IX 

C 3 p

å

435 milj kr har vad g

ä

ller budget

å

ret 1985/86 tidigare fastst

ä

llts av statsmakterna. JN f

ö

resl

å

r nu 

ä

ndringar av vissa delposter.

8.1     Budget

å

ret 1985/86

F

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m inom jordbruket f

ö

r budget

å

ret 1985/86 uppg

å

r hos JN fonderade medel fr

å

n tidigare Ir, anvisade medel och.ber

ä

knat utfall till f

ö

ljande belopp, milj kr:

1985/86

Ing

å

ende Anvisade Ber

ä

knat Utg

å

ende

_ balans,  medel,   utfall,  balans, milj kr  milj kr  milj kr  milj kr

-

106

106

-

-

100

100

-

2

15

17

-

206

45

84

180

25

20

45

   -

71 304

149 435

158 510

65 245

Leveranstill

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk

Avbytarverksamhet

F

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd

Soci al f 

ö

rs

ä

kri ngsskydd

Tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d

Produktionsanpassning

Summa

1

Dessutom kommer produktionsbegr

ä

nsade 

å

tg

ä

rder f

ö

r 60 milj kr att finansieras genom l

å

n.

2

Inkl ber

ä

knad r

ä

nta.

Eventuella besparingar eller 

ö

verskridanden betr

ä

ffande beloppen f

ö

r leveranstill

ä

gg skall enligt g

ä

llande best

ä

mmelser tillf

ö

ras resp avg

å

fr

å

n beloppet f

ö

r avbytarverksamhet. Dessutom f

å

r eventuella 

ö

verblivna medel som avsatts 

för 

tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d och produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder m m anv

ä

ndas f

ö

r 

ö

vriga 

ä

ndam

å

l inom anslagsposten.

75

Fr

å

gan om det tillf

ä

lliga r

ä

ntest

ö

det behandlas n

ä

rmare i     Prop. 1985/86: 166 avsnitt 6.

Avvecklingsers

ä

ttningen till 

ä

ldre mj

ö

lkproducenter b

ö

r, som anf

ö

rts i avsnitt 5, bibeh

å

llas tom 1988. Ers

ä

ttningen b

ö

r 

ä

ven under dessa 

å

r grundas p

å

 mj

ö

lkleveranserna 1984. Om leveransen under minst ett 

å

r efter 1984 varit mindre 

ä

n h

ä

lften av leveransen 1984 skall ers

ä

ttningen dock grundas p

å

 den under perioden l

ä

gsta

å

rsleveransen.

Av

å

terst

å

ende medel f

ö

r produktionsanpassning budget

å

ret 1985/86 f

ö

resl

å

r JN att 50 milj kr f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r prisst

ö

djande 

å

tg

ä

rder betr

ä

ffande mj

ö

lk och k

ö

tt u.rier budget

å

ret 1986/87 (se avsnitt 8.2). Detta belopp tas d

ä

rf

ö

r upp som utg

å

ende balans 1985/86. Eventuella 

ö

verblivna medel under posten produktionsanpassning m m b

ö

r reserveras f

ö

r en fortsatt utbyggnad av ett system med semesterledighet inom den nuvarande avbytarorganisationen. Den 1 januari 1986 p

å

b

ö

rjades n

ä

mligen en f

ö

rs

ö

ksverksamhet med att erbjuda animalieproducenterna i tre omr

å

den en kortare semesterledighet.

I

ö

vrigt b

ö

r eventuella besparingar eller 

ö

verskridanden inom anslagsposten hanteras som under innevarande reglerings

å

r.

8.2     Budget

å

ret 1986/87

JN har i anslagsframst

ä

llningen f

ö

r budget

å

ret 1986/87 f

ö

reslagit att of

ö

r

ä

ndrat 435 milj kr anvisas till l

å

ginkomstsatsning m m.

76

JN och delegationerna har enats om att totalt h

ö

gst 75 milj kr Prop. 1985/86: 166

under anslagsposten l

å

ginkomstsatsning m m b

ö

r tillf

ö

ras

mj

ö

lk- (ca 60 milj kr) resp k

ö

ttregleringen (ca 15 milj kr) f

ö

r

att m

ö

jligg

ö

ra en producentprish

ö

jning med 5 

ö

re/kg 

ö

r mj

ö

lk

och med 25 

ö

re/kg f

ö

r n

ö

tk

ö

tt. H

ä

rav ber

ä

knas 60 milj kr, som

n

ä

mnts, kunna tas fr

å

n fonderade medel fr

å

n 1985/86 och 15 milj

kr utg

å

fr

å

n anvisat belopp 1986/87. I 

ö

vrigt framg

å

r JNs

f

ö

rslag av f

ö

ljande tabl

å

.

1986/87

Ing

å

ende F

ö

rslag till Ber

ä

knat Utg

å

ende balans, f

ö

rdelning, utfall, balans, milj kr milj kr    mil' kr milj kr

Leveranstill

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk

Avbytarverksamhet

F

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd

Socialf

ö

rs

ä

kringar      180

Tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d     O

Produktionsanpassning m m  65

Summa

245

95

95

-

134

134

-

21

21

-

90

90

180

0

0

-

95 435

1552 495

5 185

1   Ing

å

ende balans 1985/86 2 milj kr, ej disponerat

60 milj kr 1985/86 samt r

ä

nta p

å

 fonderade medel 1985 3 milj kr.

2     50 milj kr till mj

ö

lkpensioner och 15 milj kr till vissa

å

tg

ä

rder inom k

ö

ttregleringen (se avsnitt 8.1).

77

9

Prisregleringen på olika produkter

Prop. 1985/86:166

9.1

Nya produkter

I regeringsbeslut 1985-06-19 tas frågan om nya produ,;ter upp:

"Regeringen uppdrar vidare åt jordbruksnämnden att överväga och inkomma med förslag till pris- och avgiftsändringar med anledning av vad som anförts i prop 1984/85:166 och JoU 1984/85:33 om prisregleringens förhållande till nya produkter. Jordbruksnämndens förslag bör efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation redovisas senast i samband med nämndens förslag till pris- och avgiftsändringar per den 1 januari 1986".

I jordbruksnämndens skrivelse till  regeringen 1985-12-19 har förslag avgivits rörande gräddersättningsprodukten VispÄdel.

Ett annat produktområde som är aktuellt i sammanhanget är £t£rkeU£omr£d£t där det finns ett bemyndigande att ta ut en tillverkningsavgift vid tillverkning ur annan råvara än potatis. Enligt bemyndigandet får avgiften vara högst 2 kr/kg stärkelse. För närvarande är dock ingen tillverkningsavgift i kraft.

Riksdagen har föreslagit att området rörande stärkelse, sprit och sötmedel  skall utredas i särskild ordning.. Nämnden vill understryka att det är angeläget att nämnda utredning snarast kommer till  stånd.

9.1.1    Gränsskyddsfrågor,  fodermedel

JN har tidigare i olika sammanhang, bl a i skrivelser till regeringen den 24 mars 1982. 10 juni 1983 och 18 december 1984. påtalat de problem som finns på fodermedelsmarknaden därför att vissa fodermedel Tigger utanför jordbruksprisregleringen. Problematiken behandlades även av LMK. Ett införande av dessa fodermedel  under regleringen försvåras genom de bindningar av gränsskyddet som Sverige gjort inom främst GATT och EFTA.

78

F

ö

r n

ä

rvarande utg

ö

rs n

ä

stan 40 procent av f

ö

rbrukningen av   Prop. 1985/86:166 proteinfodermedel av varor som ligger utanf

ö

r jordbruksprisregleringen. Det 

r

ö

r 

sig fr

ä

mst om fiskmj

ö

l, k

ö

ttmj

ö

l och lupinfr

ö

.

Anv

ä

ndningen av fiskmj

ö

l har 

ö

kat starkt under de senaste 10. 

å

ren. Inblandningen i svinfoder har fr o m 1985 begr

ä

nsats genom att slakteri n

ä

ringen inf

ö

rt prisavdrag f

ö

r fl

ä

sk som inneh

å

ller s

å

 h

ö

g halt av vissa fettsyror fr

å

n fiskmj

ö

l att smakf

ö

rs

ä

mring kan uppst

å

 vid lagring. Eftersom inblandningen i foder till andra djurslag har 

ö

kat 

ä

r dock den totala kvantiteten fiskmj

ö

l fortfarande h

ö

g. Fiskmj

ö

l har efterhand blivit alltmer konkurrenskraftigt p

å

 den svenska marknaden genom avgiftsuttaget p

å

oljekraftfoder. Medan prisrelationen mellan fiskmj

ö

l och sojamj

ö

l p

å

 v

ä

rldsmarknaden f

ö

r n

ä

rvarande 

ä

r 2,2:1 

ä

r den i v

å

rt land 1.2:1.

F

ö

re 1932 f

ö

rekom ingen import av lupinfr

ö

 f

ö

r foder

ä

ndam

å

l.. 1984/85 var importen 66 000 ton. 1985 tr

ä

ffades en 

ö

verenskoranelse mellan de st

ö

rre fodertillverkarna att dessa skulle upph

ö

ra med importen.

Under 1985 - 1986 har v

ä

rldsmarknadspriserna p

å

spannm

å

l sjunkit kraftigt. Detta har inneburit att spannm

å

lsslag, som ligger utanf

ö

r jordbruksprisregi eri ngen. har f

å

tt eller kan f

å

ö

kat intresse inom fodermedelsindustrin, s

å

lunda har intresse visats f

ö

r s ' brutet ris, tull stat nr 10.06.500. V

ä

rldsmarknadspriserna p

å

 denna produkt har nu sjunkit till en niv

å

som 

ä

r l

ä

gre Sn priserna p

å

alternativa inhemska fodermedel.

R

å

gvete som 

ä

r en korsning mellan r

å

g, och vete har av tullverket klassificerats under stat nr 10.07.900 och hamnar d

ä

rmed utanf

ö

r regleringen. Stor risk f

ö

religger att en import av r

å

gvete f

ö

r foder

ä

ndam

å

l kan komma till st

å

nd. I s

å

 fall f

å

r motsvarande m

ä

ngd svensk foders

ä

d exporteras, vilket f n kan ske endast till mycket l

å

ga priser.

79

Prop. 1985/86: 166 Det f

ö

rh

å

llandet att vissa fodervaror ligger utanf

ö

r regleringen leder till snedvridningar i f

ö

rbrukningen som 

ä

r till skada f

ö

r s

å

v

ä

l jordbruket som konsumenterna. F

ö

r jordbruket inneb

ä

r det att den inhemska proteinproduktionen m

å

ste konkurrera med bl a fiskmj

ö

l som s

ä

ljs till v

ä

rldsmarknadspris.

F

ö

r konsumenterna inverkar anv

ä

ndningen av fiskmj

ö

l i st

ä

llet f

ö

r sojamj

ö

l p

å

livsmedelspriserna eftersom kostnadskompensationen till jordbruket f

ö

r importerat proteinfoder p

å

verkas av v

ä

rldsmarknadspriserna. P

å 

v

ä

rldsmarknaden 

ä

r fiskmj

ö

let som tidigare n

ä

mnts f n 120 procent dyrare 

ä

n sojamj

ö

l.

Med h

ä

nsyn till vad som sagts ovan 

ä

r statsmakternas uttalande att f

ö

rs

ö

rjningen med proteinfodermedel i 

ö

kad utstr

ä

ckning b

ö

r tryggas genom inhemsk produktion (JoU 1984/85:33) under nuvarande omst

ä

ndigheter sv

å

rt att beakta i regleringen.

Med

å

beropande av tidigare f

ö

rslag vill n

ä

mnden understryka angel

ä

genheten av att nu n

ä

mnda fr

å

gor snarast 

å

nyo pr

ö

vas.

9.2   Spannm

å

l

9.2.1 Inl

ö

senpriser 1986 

å

rs sk

ö

rd

JN f

ö

resl

å

r att inl

ö

sendagen f

ö

r spannm

å

l 

ä

ndras en m

å

nad fr

å

n den 1 april till 1 mars fr o m 1986 

å

rs sk

ö

rd. Bakgrunden till detta 

ä

r angel

ä

genheten av att snabbare under reglerings

å

ret f

å 

definitiva uppgifter om de 

ö

verskottskvahtiteter som skall avs

ä

ttas.

80

De definitiva priser som g

ä

ller f

ö

r spannm

å

l under

Prop. 1985/86:166

reglerings

å

ret 1985/86 b

ö

r g

ä

lla som prelimin

ä

ra priser under

1986/87 f

ö

rutom f

ö

r havre d

ä

r det prelimin

ä

ra priset f

ö

resl

å

s

s

ä

nkas med 3 

ö

re per kg. Priserna b

ö

r vidare justeras f

ö

r ovan

f

ö

reslagna f

ö

r

ä

ndring av inl

ö

sendagen. Med h

ä

nsyn h

ä

rtill

f

ö

resl

å

s f

ö

ljande prelimin

ä

ra inl

ö

senpriser f

ö

r spannm

å

l per den

1 mars 1987.

vete

140 

ö

re per kg

r

å

g

134 

ö

re per kg

korn

127 

ö

re per kg

havre

118 

ö

re per kg

9.2.2  F

ö

rmalningsavgift

JN och de b

å

da delegationerna 

ä

r som n

ä

mnts i avsnitt 4.3.5 

ö

verens om att en utvidgning av basen f

ö

r uttagande av f

ö

rmalningsavgift b

ö

r ske fr o m 17 november 1986. F

ö

r n

ä

rvarande uttas avgift vid f

ö

rmalning av vete och r

å

g. Basen f

ö

resl

å

s utvidgas genom att avgift utg

å

r 

ä

ven vid anv

ä

ndning av korn och havre f

ö

r human konsumtion.

JN f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att 7 

§

 lagen (1967:340) om prisreglering p

å 

jordbrukets omr

å

de

ä

ndras i enlighet med bilaga 1 .

9.3    Matpotatis

Viss justering av pristrappan kan bli aktuell till f

ö

ljd av att handeln planerar en h

ö

jning av nedre storleksgr

ä

nsen f

ö

r matpotatis fr

å

n 35 till 38 m m. JN 

å

terkommer i denna fr

å

ga i samband med skrivelse om gr

ä

nsskydd m m i juni m

å

nad 1986.

6    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 166. Bilagedel

9.4         Vallfr

ö

st

ö

det

Prop. 1985/86: 166

De direktiv som nu g

ä

ller f

ö

r vallfr

ö

st

ö

det meddelades av regeringen i regleringsbrev 1979-06-21. Enligt dessa skall st

ö

det i genomsnitt f

ö

r en l

ä

ngre period till minst 50 procent utg

å

 i form av arealbidrag. Vall fr

ö

n

ä

mnden har i skrivelse till jordbruksn

ä

mnden 1985-03-14 f

ö

reslagit att denna f

ö

reskrift tas bort och att Vall fr

ö

n

ä

mnden i forts

ä

ttningen sj

ä

lv f

å

r besluta hur stor del av st

ö

det som b

ö

r utg

å

 i form av arealbidrag.

Avsikten med vallfr

ö

st

ö

det 

ä

r att skapa ekonomiska f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r en odling som motsvarar sj

ä

lvf

ö

rs

ö

rjning. Detta uppn

å

s b

ä

st genom prisst

ö

d. I vissa fall, bl a vid l

å

g sk

ö

rd, b

ö

r st

ö

det dock till stor del utg

å

 i form av arealbidrag.

JN f

ö

resl

å

r att n

ä

mnden bemyndigas att besluta om avv

ä

gningen mellan arealbidrag och prisst

ö

d inom vallfr

ö

st

ö

det.

9.5         Buffertzoner f

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk

Under reglerings

å

ret 1985/86 pr

ö

vas f

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk ett system utan buffertzongr

ä

nser och med prisgr

ä

nser motsvarande 95 

%  

resp 105 

%  

av mittpriserna.

Enligt JNs mening b

ö

r detta system f

ö

resl

å

s g

ä

lla 

ä

ven efter 1985/86.

1 Vall fr

ö

n

ä

mndens skrivelse samt en utredning om st

ö

dets utformning bifogas denna skrivelse som bilaga 5.

82

9.6    S

ä

songpriss

ä

ttning p

å

 fl

ä

sk

Prop. 1985/86:166

JN och delegationerna 

ä

r 

ö

verens om en mer marknadsm

ä

ssig priss

ä

ttning p

å

 fl

ä

sk. Som ettled i detta b

ö

r JN d

ä

rf

ö

r f

å

regeringens bemyndigande att under ett 

å

r f

å

 till

ä

mpa en mer flexibel priss

ä

ttning. D

ä

rigenom kan en 

ö

kad s

ä

songpriss

ä

ttning genomf

ö

ras. Detta b

ö

r ske genom att mittpriserna h

ö

js med 45 

ö

re/kg under perioden 1 september - 30 december 1986 och sedan s

ä

nks med 30 

ö

re/kg under tiden 1 januari - 30 juni 1987 i f

ö

rh

å

llande till nuvarande mittpriser. Vad g

ä

ller pr

ö

vning av erforderligt gr

ä

nsskydd skall detta ske enligt g

ä

ngse regler.

10          Spannm

å

lsregleringens finansiering

JN har regeringens uppdrag att tillse att skulden inom spannm

å

lsregleringen om 555 milj kr 

å

terbetalas p

å

 en fyra

å

rsperiod r

ä

knat fr

å

n den 1 juli 1986. Med h

ä

nsyn till de l

å

ga v

ä

rldsmarknadspriserna och den d

ä

rmed svaga regleringsekonomin f

ö

resl

å

r n

ä

mnden att amorteringsperioden framflyttas ett 

å

r. En plan f

ö

r spannm

å

lsregleringens finansiering under 1986/87 b

ö

r framl

ä

ggas av n

ä

mnden f

ö

r regeringen i maj/juni 1986 sedan ytterligare besked erh

å

llits i fr

å

ga om statens bidrag till 

ö

verskottsarealens kostnader.

11          Handelsg

ö

dsel avgift

JN och delegationerna f

ö

reslog i sin skrivelse till regeringen 1985-12-19 att prisregleringsavgiften p

å

 handelsg

ö

dsel skulle h

ö

jas den 1 juni 1986 fr

å

n 15 procent till 20 procent av handelsg

ö

dselns pris. Efter ytterligare samr

å

d med representanter f

ö

r handeln och Supra f

ö

resl

å

r JN nu att h

ö

jningen skall tr

ä

da i kraft den 1 juli 1986. JN avser att senare i v

å

r 

å

terkomma med uppgift om vilka avgifter som b

ö

r g

ä

lla f

ö

r de olika n

ä

rings

ä

mnena.

I likhet med tidigare skall avgiftsh

ö

jningen ej f

å

å

terverka p

å 

konsumentpriserna.

83

12     Avgift p

å

bek

ä

mpningsmedel

Prop. 1985/86:166

JN har i skrivelse 1985-12-19 till regeringen f

ö

reslagit att JN bemyndigas inf

ö

ra en avgift p

å

 bek

ä

mpningsmedel. F

ö

rslag till lag om 

ä

ndring av lagen (1967:340) om prisreglering p

å 

jordbrukets omr

å

de bifogas (bilaga 1).

JN och delegationerna 

ä

r 

ö

verens om att fr o m den 1 juli 1986, ta ut en avgift p

å

 de bek

ä

mpningsmedel som anv

ä

nds i jordbruket. F

ö

r 1986/87 ber

ä

knas den totala avgiftssumman bli ca 20 procent av totala v

ä

rdevolymen exkl avgift f

ö

r bek

ä

mpningsmedel i jordbrukarledet. En s

å

dan avgiftsniv

å

 ber

ä

knas 1986/87 ge ca 120 milj kr till regleringsekonomin. Efter samr

å

d med registreringsinnehavarna har n

ä

mnden kommit fram till att avgiften b

ö

r ber

ä

knas per dos. (Rekommenderad m

ä

ngd per hektar vid en behandling). Varje behandling b

ö

r s

å

ledes belastas lika av avgiften. Vid en s

å

dan utformning anses avgiften bli neutral vad avser valet av bek

ä

mpningsmedel. Avgiften uttryckt per m

ä

ngdenhet (kg, lit) kommer att variera mellan bek

ä

mpningsmedlen n

ä

r olika m

ä

ngd per hektar och behandling rekommenderas.

Vissa bek

ä

mpningsmedel anv

ä

nds b

å

de i jordbruket och inom tr

ä

dg

å

rdssektorn. Avgifter som belastar andra n

ä

ringar 

ä

n jordbruket b

ö

r 

å

terf

ö

ras till resp n

ä

ring pa samma s

ä

tt som nu sker med prisregleringsavgiften p

å

 handelsg

ö

dsel.

De avgiftor som tas in p

å

 bek

ä

mpningsmedel som anv

ä

nds i jordbruket bor f

å

 anv

ä

ndas inom jordbruksregleringen. Eftersom medlen via regleringen 

å

terf

ö

rs till jordbruket b

ö

r avgiften inte f

å

 p

å

verka livsmedelspriserna.

De st

ö

rre 

å

terf

ö

rs

ä

ljarna av bek

ä

mpningsmedel som JN har samr

å

tt med anser inte att en samordning av uppb

ö

rden av avgiften med den uppb

ö

rd av s k milj

ö

avgift som riksskatteverket svarar f

ö

r skulle inneb

ä

ra mera betydande f

ö

rdelar. De har beg

ä

rt att avgiften skall administreras av JN. Oavsett om administrationen l

ä

ggs p

å

 JN eller p

å

 RSV b

ö

r JN bemyndigas att fastst

ä

lla avgiften. Kostnaden f

ö

r uppb

ö

rden b

ö

r f

å

 t

ä

ckas av avgiftsmedel.

84

13       Regleringsf

ö

reningarna

Prop. 1985/86: 166

Vid

ö

verl

ä

ggningarna har fr

å

gan om en 

ö

versyn av regleringsf

ö

reningarnas verksamhet aktualiserats.

Jordbruksn

ä

mnden har i och f

ö

r sig redan tagit initiativ till en diskussion med samtliga f

ö

reningar om en gemensam 

ö

versyn av f

ö

reningarnas verksamhet s

ä

rskilt vad avser bevakningen av f

ö

reningarnas ekonomi. N

ä

mnden har vidare s

ä

rskilt beg

ä

rt en utredning fr

å

n Svensk K

ö

tthandel om hur exportbidragen fastst

ä

lls mm.

JN och delegationerna 

ä

r emellertid nu 

ö

verens om,att en grundligare 

ö

versyn b

ö

r g

ö

ras av regleringsf

ö

reningarnas verksamhet och arbetsformer.

14       Sk

ö

rdeskadeskyddet

LRF har i samband med 

ö

verl

ä

ggningarna aktualiserat fr

å

gor som ber

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet. JN och delegationerna konstaterade att sk

ö

rdeskadeskyddet inte 

ä

r n

å

gon fr

å

ga som direkt ber

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna.

JN och delegationerna 

ä

r emellertid angel

ä

gna om att de 

ö

verl

ä

ggningar om skyddets framtida utformning som f n p

å

g

å

r snarast kan slutf

ö

ras.

15       Regleringsekonomin

15.1      F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1986/87

I JNs regleringsskrivelse till  regeringen 1985-12-19 avsnitt 8.3.6 redovisades ber

ä

knade inkomster f

ö

r 1985/86 och 1986/87. JN f

ö

reslog d

ä

rvid att f

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1986/87 fick uppta samma belopp som 1985/86 eller 542 milj kr.

Som JN f

ö

rutskickade i n

ä

mnda regleringsskrivelse kommer en f

ö

rdelningsplan att inl

ä

mnas i juni 1986.

85

15.2  Medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen

Prop. 1985/86: 166

Jordbruksn

ä

mnden l

ä

mnade i skrivelse 1985-12-19 (dnr 402-1126/85 sid 33) en ber

ä

kning betr

ä

ffande utfallet av regleringsekonomin 1985/86 och 1986/87. Enligt prognosen skulle det ackumulerade underskottet vid 1985/86 

å

rs b

ö

rjan p

å

 28,9 milj kr. finansierat genom ett l

å

n hos riksg

ä

ldskontoret, komma att minska till 26.2 resp 17,5 milj kr vid utg

å

ngen av resp budget

å

r.

En ber

ä

kning som nu gjorts inom n

ä

mnden, se f

ö

ljande sida, visar en avsev

ä

rd

ö

kning av inkomsterna. Vid slutet av innevarande budget

å

r ber

ä

knas underskottet ha minskat till 10 milj kr. Vid slutet av budget

å

ret 1986/87 ber

ä

knas skulden vara helt 

å

terbetald. Dessutom ber

ä

knas ett 

ö

verskott p

å

 24 milj kr uppkomma.

N

ä

mnden vill betr

ä

ffande,medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen anf

ö

ra f

ö

ljande. I n

ä

mndens f

ö

rslag till regeringen 1985-12-19 skedde, med h

ä

nsyn till de minskade inkomsterna, en neddragning av vissa poster. Med h

ä

nvisning till redovisad ber

ä

kning 

ö

nskar n

ä

mnden nu komplettera detta f

ö

rslag.

N

ä

mnden vidh

å

ller s

å

lunda f

ö

rslaget om 2 milj kr till Sveriges exportr

å

d. Vidare 

ö

nskar n

ä

mnden en 

å

terg

å

ng till f

ö

rut g

ä

llande belopp betr

ä

ffande pristill

ä

gg p

å

 f

å

r- och lamnk

ö

tt, dvs en 

ö

kning fr

å

n 11 till 16,5 milj kr. 

Å

terst

å

ende

ö

verskott b

ö

r, med h

ä

nsyn till os

ä

kerheten i prognosen, inte intecknas f

ö

r n

å

got 

ä

ndam

å

l.

86

Prop. 1985/86: 166

Prognos betr

ä

ffande inf

ö

rsel avgiftsmedel m m regleringsaren 1985/86 - 1986/87

1984/85

1985/86

1986/87

tkr

tkr

tkr

prel

prel

Inkomster

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

1 000

1 000

Potatis

4 000

4 000

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

10 000

10 000

Malt

5 000

5 000

S

ä

llskapsdjursfoder

'15 000

17 000

Fettr

å

varor och fettvaror!

5 000

5 000

Mj

ö

lkoch mejeriprodukter m m

no 000

110 000

Sl

ä

ktvaror (samt slaktdjur.

190 000

200 000

ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg och 

ä

ggprodukter

3 000

3 000

R

ä

nta 1985

2 252

-

Summa

345 252

355 000

Fodermedel

275 000

275 000

Summa2

620 252   630 000

Utgifter

a)

Ä

v medel inom f

ö

rdelningsplan

Svensk spannm

å

lshandel

113 900

Sveriges potatisintressenter

27 500

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

O

Svensk k

ö

tthandel

4 000

Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel

O

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

130 000

Svensk

ä

gghandel    

66 000

Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

3 000

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

45

500

5

000

1

700

13

000

29

300

4

500

1

700

8

000

500

1

500

2

780

84

320

-

mjölk

-

kött

-

ägg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Sveriges exportr

å

d Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Reserv till jordbruksn

ä

mndens f

ö

rfogande

Summa (inf

ö

rselavgifter pa foder­

medel + 267.2 milj kr)

542 200   542 2003

1

Dessutom tillkommer ca 418 milj kr som direkt tillf

ö

rs SOI

2

Av inf

ö

rselavgifter p

å

 r

å

g och vete tillf

ö

rs dessutom SSH ca 25 milj kr.

3

F

ö

rslag till prelimin

ä

r f

ö

rdelning av medel inom f

ö

rdelningsplanen l

ä

mnas maj 1986.

87

Prop. 1985/86: 166

b)Av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplan

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, oststaterna Utbyteshandel_k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotati skontrol1 Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackord­h

ä

storganisationens bevarande Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportr

å

d R

ä

nta p

å

 l

å

n fr

å

n riksg

ä

ldskontoret

Summa

Summa utgifter Arets saldo

Ackymulerat saldo vid    , utg

å

ngen av resp reglerings

ä

r

1984/85 tkr

1985/86

tkr

prel

1986/87

tkr

prel

29 000

0

16 500

5 693

29 000 Ol 16 500 5 790

475

250

300 1 000 1 500 4 530

0 2 000

2   000

3   500

58 998

53 540

601 198 + 19 054

595 740 + 28 760

/. 28 691

./. 9 637

+ 19 123

1 Med h

ä

nsyn till prognosens os

ä

kerhet har n

å

got belopp inte satts in i tabellen.

16     Hemst

ä

llan

Prop. 1985/86: 166

Med st

ö

d av det nyss anf

ö

rda hemst

ä

ller JN att

1

det nu framlagda f

ö

rslaget om jordbruksprisregleringens allm

ä

nna utformning f

ö

r perioden den 1 juli 1986 - 30 juni 1987 godk

ä

nns.

2

vad n

ä

mnden anf

ö

rt r

ö

rande finansieringen av djurens h

ä

lso- och sjukv

å

rd godk

ä

nns,

3

JN bemyndigas att, av det bemyndigade som n

ä

mnden har att medge Svensk K

ö

tthandel att ta upp l

å

n om h

ö

gst 300 milj kr f

ö

r att underl

ä

tta

produktionsanpassningar, f

å

 utnyttja h

ö

gst 75 milj kr inom mejeri sektorn,

4

f

ö

rslaget om prisregleringspriser under perioden 1 juli - 16 november 1986 godk

ä

nns.

5

basen f

ö

r uttagande av f

ö

rmalningsavgift utvidgas till att omfatta 

ä

ven havre och korn f

ö

r humankonsumtion.

6

avvecklingsers

ä

ttningen till 

ä

ldre mj

ö

lkproducenter f

å

r bibeh

å

llas under 1986/87,

7

g

ä

llande best

ä

mmelser om investeringsbegr

ä

nsning inom 

ä

gg-,och fl

ä

skproduktionen f

ö

rl

ä

ngs att g

ä

lla ytterligare ett 

å

r,

8

f

ö

rslaget ang

å

ende r

ä

nte- och etableringsst

ö

det inom jordbruket godk

ä

nns,

9

f

ö

rslaget om f

ö

rdelning och anv

ä

ndning av fonderade och anvisade medel f

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m inom jordbruket f

ö

r budget

å

ren 1985/86 och 1986/87 godk

ä

nns.

89

10

JN bemyndigas att besluta om avv

ä

gningen mellan     Prop. 1985/86:166 arealbidrag och prisst

ö

d inom vallfr

ö

st

ö

det,

11

f

å

till

ä

mpa ett prisgr

ä

nssystem f

ö

r n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk utan buffertzongr

ä

nser och att prisgr

ä

nserna skall utg

ö

ra 95 respektive 105 % av mittpriserna.

12

under 1986/87 f

å

till

ä

mpa prisgr

ä

nssystemet p

å

fl

ä

sk p

å

 ett s

å

dant s

ä

tt att en 

ö

kad s

ä

songpriss

ä

ttning kan genomf

ö

ras.

13

den tidigare f

ö

reslagna h

ö

jningen av handelsg

ö

dselavgiften f

å

r tr

ä

da i kraft den 1 juli 1986,

14

den f

ö

reslagna h

ö

jningen av avgiften p

å 

bek

ä

mpningsmedel m m godk

ä

nns,

15

vad n

ä

mnden anf

ö

rt r

ö

rande anv

ä

ndningen av regleringsmedel godk

ä

nns.

16

prisregleringen i 

ö

vrigt under 1986/87 f

å

r till

ä

mpas enligt hittills g

ä

llande principer.

90

17

Beslutsmening

Prop. 1985/86: 166

Detta

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Alamaa.[REDACTED_EFTERNAMN], Brangmo.[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel efter f

ö

redragning av avdelningscheferna Sj

ö

berg och 

Ö

jeheim, byr

å

cheferna Sandqvist,[REDACTED_EFTERNAMN] och 

Å

gren samt tf avdelningsdirekt

ö

ren Hans[REDACTED_EFTERNAMN], envar f

ö

r sitt sakomr

å

de. S

ä

rskilda yttranden har avgetts av ledam

ö

terna[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel (bilaga 2) samt ledamoten Brangmo (bilaga 3).

Ingvar Lindstr

ö

m

y

J/

Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

hr

91

Prop. 1985/86: 166 Bilaga 1

F

ö

rslag till

Lag om 

ä

ndring i lagen (1967:340) om prisreglering p

å 

jordbrukets omr

å

de

Enligt riksdagens beslut f

ö

reskrivs att 7 

§

lagen (1967:340) om prisreglering p

å

 jordbrukets omr

å

de' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

7

§

2 Tillverkare eller, ifall som avses nedan under a), innehavare av slakteri eller k

ö

ttbesiktningsbyr

å 

erl

ä

gger avgift f

ö

r

a k

ö

tt av h

ä

st, n

ö

tkreatur, tamsvin. far. h

ö

ns, kalkon, anka och tamg

å

s, n

ä

r k

ö

ttet blivit godk

ä

nt vid k

ö

ttbe­siktning enligt lagen (1959:99) om k

ö

ttbesiktning m.m. (slaktdjurs­avgift).

b)

mj

ö

lk som anv

ä

ndes av mj

ö

lkpro­ducent vid tillverkning av sm

ö

r eller ost f

ö

r f

ö

rs

ä

ljning.

c)

mj

ö

lk och gr

ä

dde som anv

ä

ndes i mejeri f

ö

r tillverkning av annan vara 

ä

n gr

ä

dde, sm

ö

r eller ost, ost, torrmj

ö

lk och kondenserad mj

ö

lk som tillverkats i mejeri, margarinost som ej tillverkats i mejeri,

d)   sm

ö

r och sm

ö

rliknande vara med

minst 70 viktprocent mj

ö

lkfett men

utan annat fett, vilka anv

ä

ndes f

ö

r

tillverkning av gr

ä

dde, ers

ä

ttnings­

medel f

ö

r gr

ä

dde eller produkt f

ö

r

beredning av gr

ä

dde eller ers

ä

tt­

ningsmedel f

ö

r gr

ä

dde, om varan ej

skall f

ö

rbrukas i tillverkarens

hush

å

ll,

F

ö

reslagen lydelse

7

§

 Tillverkare eller, i" fall som avses nedan under a), innehavare av slakteri eller k

ö

ttbesiktningsbyr

å

eller, i fall som avses nedan under m,, den som inom landet yrkesm

ä

ssigt tillverkar bek

ä

mpningsmedel m m eller till landet inf

ö

r bek

ä

mpningsmedel m m f

ö

r yrkes­m

ä

ssig 

å

terf

ö

rs

ä

ljning eller f

ö

r egen yrkesm

ä

ssig anv

ä

ndning inom landet er-erl

ä

gger avgift f

ö

r

a)

k

ö

tt av h

ä

st, n

ö

tkreatur, tamsvin, f

å

r, h

ö

ns, kalkon, anka och tamg

å

s, n

ä

r k

ö

ttet blivit godk

ä

nt vid k

ö

ttbe­siktning enligt lagen (1959:99) om k

ö

ttbesiktning m.m. (slaktdjurs­avgift),

b)

mj

ö

lk som anv

ä

ndes av mj

ö

lkpro­ducent vid tillverkning av sm

ö

r eller ost f

ö

r f

ö

rs

ä

ljning,

c)

mj

ö

lk och gr

ä

dde som anv

ä

ndes i mejeri f

ö

r tillverkning av annan vara 

ä

n gr

ä

dde, sm

ö

r eller ost,

ost, torrmj

ö

lk och kondenserad mj

ö

lk, som tillverkats i mejeri, margarinost som ej tillverkats i mejeri.

d)  sm

ö

r och sm

ö

rliknande vara med

minst 70 viktprocent mj

ö

lkfett men

utan annat fett, vilka anv

ä

ndes f

ö

r

tillverkning av gr

ä

dde, ers

ä

ttnings­

medel f

ö

r gr

ä

dde eller produkt f

ö

r

beredning av gr

ä

dde eller ers

ä

tt­

ningsmedel f

ö

r gr

ä

dde, om varan ej

skall f

ö

rbrukas i tillverkarens

hush

å

ll.

i Lagen omtryckt 1984:199 2 Senaste lydelse 1984:559

92

e)   vete och r

å

g som anv

ä

ndes f

ö

r

tillverkning av mj

ö

l, gryn, flingor

eller liknande produkt,

f)    st

ä

rkelse eller st

ä

rkelseprodukt

som erh

å

lls ur annan vara 

ä

n potatis,

h) fett, fet olja och fettsyra som erh

å

lles ur fisk eller havsd

ä

ggdjur eller ur fettr

å

vara, h

ä

nf

ö

rlig till tulltaxenummer 12.01, 12.02 och 21.03 (fettvaruavgift),

i) oljekraftfoder som f

ö

r f

ö

rs

ä

ljning tillverkats i samband med att olja utvinnes ur fr

ö

n och frukter,

j) produkt, h

ä

rr

ö

rande fr

å

n soja­b

ö

nor och h

ä

nf

ö

rlig till tulltaxe-nunmer 19.02 eller 23.04,

k) produkt, h

ä

nf

ö

rlig till tulltaxe­nummer 21.07 B,

1) naturliga kalciumfosfater, natur­liga kalciumaluminiumfosfater, apatit och fosfatkrita h

ä

nf

ö

rliga till tull­taxenummer 25.10, ammoniak h

ä

nf

ö

rlig till tulltaxenummer 28.16, kalium-och kalciumpolyfosfater(inbegripet meta- och pyrofosfater), kalium­ortofosfater och kalciumhydrogen­fosfat (dikalciumfosfat) h

ä

nf

ö

rliga till tull taxenummer 28.40 samt g

ö

dsel­medel och andra produkter h

ä

nf

ö

rliga till tulltaxenummer 31.01-31.05.

Prop. 1985/86:166 2

e)   vete, korn, havre och r

å

g som an­

v

ä

ndes f

ö

r tillverkning av mj

ö

l, gryn,

flingor, malt eller liknande produkt,

f)    st

ä

rkelse eller st

ä

r/.elseprodukt

som erh

å

lls ur annan vara 

ä

n potatis,

h) _,fett, fet olja och fettsyra som erh

å

lles ur fisk eller hjvsd

ä

ggdjur eller ur fettr

å

vara, h

ä

nf

ö

rlig till tulltaxenummer 12.01. 12.02 och 21.03 (fettvaruavgift),

i) oljekraftfoder som f

ö

r f

ö

rs

ä

ljning tillverkats i samband med att olja utvinnes ur fr

ö

n och frukter,

j) produkt, h

ä

rr

ö

rande fr

å

n soja­b

ö

nor och h

ä

nf

ö

rlig till'tulltaxe­nummer 19.02 eller 23.04,

k) produkt h

ä

nf

ö

rlig tVil tulltaxe­nummer 21.07 B,

1) naturliga kalciumfosfater, natur­liga kalciumaluminiumfosfater, apatit och fosfatkrita h

ä

nf

ö

rliga till tull­taxenummer 25.10, ammoniak h

ä

nf

ö

rlig till tulltaxenunmer 28.16, kalium-och kalciumpolyfosfater (inbegripet meta- och pyrofosfater), kalium­ortofosfater och kalciumhydrogen­fosfat (dikalciumfosfat) h

ä

nf

ö

rliga till tulltaxenummer 28.40 samt g

ö

dsel­medel och andra produkter h

ä

nf

ö

rliga till tulltaxenummer 31.01-31.05,

m)

ä

mnen eller beredningar som 

ä

r avsedda att anv

ä

ndas till skydd mot egendomsskada, sanit

ä

r ol

ä

genhet eller annan j

ä

mf

ö

rbar ol

ä

genhet, f

ö

rorsakad av v

ä

xter, djur, bakterier eller virus (bek

ä

mpningsmedel), samt 

ä

mnen eller beredningar som med h

ä

n­syn till sina egenskaper och anv

ä

nd­ning st

å

r bek

ä

mpningsmedel n

ä

ra. Som bek

ä

mpningsmedel skall dock inte anses

1)

vara, avsedd att anv

ä

ndas vid beredning av livsmedel, l

ä

kemedel eller annan j

ä

mf

ö

rbar vara.

2)

f

ä

rger, fernissor, tj

ä

ror och andra varor som huvudsakligen begagnas f

ö

r ett annat 

ä

ndam

å

l 

ä

n som avses i f

ö

rsta meningen, om inte varornagenom en s

ä

rskild ben

ä

mning eller p

å

 n

å

got annat s

ä

tt anges vara  93 avsedda som bek

ä

mpningsmedel,

3) tr

ä

skyddsmedel

7

§

    SPECIALMOTIVERING

Prop. 1985/86: 166

Som framg

å

r av den allm

ä

nna motiveringen (avsnitt 12) f

ö

resl

å

s bemyndigande f

ö

r regeringen att besluta att tillverkningsavgift f

ö

r bek

ä

mpningsmedel skall tas ut. Bemyndigandet f

ö

resl

å

s omfatta dels f

ä

rdiga bek

ä

mpningsmedel, dels s

å

dana r

å

varor till "bek

ä

mpningsmedel som i sig kan anv

ä

ndas som bek

ä

mpm.igsmedel. Avsikten 

ä

r emellertid att avgiften t v endast skall utg

å

 f

ö

r de f

ä

rdiga bek

ä

mpningsmedel en. Avgift p

å

 r

å

varor avses komma i fr

å

ga endast om dessa i st

ö

rre utstr

ä

ckning kommer i anv

ä

ndning som bek

ä

mpningsmedel.

94

1986-04-09

BILAGA 2    Prop. 1985/86: 166

S

Ä

RSKILT YTTRANDE AV ESKIL[REDACTED_EFTERNAMN] OCH VIGGO FRINGEL

Fr

å

gan om reglering av spannm

å

lsskulden om 555 Mkr har inte l

ö

sts. Trots LRFs beg

ä

ran om f

ö

rhandlingar med regeringen har n

å

gra s

å

dana inte kommit till st

å

nd. Vi kan d

ä

rf

ö

r inte acceptera n

å

got f

ö

rslag som Inneb

ä

r att joribruket belastas med amortering av skulden, s

å

 l

ä

nge n

å

got resultat mellan LRF och regeringen inte n

å

tts om samh

ä

llets respektive n

ä

ringens ansvar f

ö

r underskottet.

Viggo Fringel

Eskil[REDACTED_EFTERNAMN]

95

BILAGA 3   Prop. 1985/86: 166

S

ä

rskilt yttrande av VJaiter Brangmo

Alternativa former f

ö

r finansieringen av erforderlig export av 

ö

verskottsproduktionen av spannm

å

l b

ö

r s

ö

kas fram

ö

ver. H

ä

rvid b

ö

r den avgiftsbelastning som nu drabbar s

å

v

ä

l handelsg

ö

dsel som v

ä

xtbek

ä

mpningsmedel slopas.

Varje beskattning eller annan avgiftsbel

ä

ggning av produktionsmedel 

ä

r enligt min mening negatr.a inslag i nuvarande Finansieringsformer och i sig ocks

å 

stridande mot effektivitetsm

å

ls

ä

ttningen i svensk jordbrukspol it ik.

Stockholm den 8 april 1986

Walter Brangmo

96

1986-04-09

BILAGA 4    Prop. 1985/86:166

S

Ä

RSKILT YTTRANDE AV LANTBRUKARNAS F

Ö

RHANDLINGSDELEGATION

Fr

å

gan om reglering av spannm

å

lsskulden om 555 Mkr har inte l

ö

sts. Trots LRFs beg

ä

ran om f

ö

rhandlingar med regeringen har n

å

gra s

å

dana inte kommit till st

å

nd. Vi kan d

ä

rf

ö

r inte acceptera n

å

got f

ö

rslag som inneb

ä

r att jo-bruket belastas med amortering av skulden, s

å

 l

ä

nge n

å

got resultat mellan LRF och regeringen inte n

å

tts om samh

ä

llets respektive n

ä

ringens ansvar f

ö

r underskottet.

LANTBRUKARNAS F

Ö

RHANDLINGSDELEGATION .

Sven T

å

gmark

97 7   Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 166. Bilagedel

Prop. 1985/86: 166

SOI

SVERIGES OLJEV

Ä

XTINTRESSENTER f

ö

rening upa

Box 161,201 21[REDACTED_EFTERNAMN]

Ö

Tel: 040-725 75 Telex: 33536 SOI S Telegramadress: Oliev

ä

xter Bankgiro: 348-2957 Postgiro: 14 9371-7

Datum

1985-03-U

BILAGA 5

FS/BM

Statens Jordbruksn

ä

mnd Vallgatan 8

551 82 J

Ö

NK

Ö

PING

r.-

Ö

versyn av vallfr

ö

st

ö

det

Vall fr

ö

n

ä

mnden ber att till statens jordbruksn

ä

mnd, som 

ä

r vall fr

ö

st

ö

dets huvudman, f

å

ö

vers

ä

nda en utredning om vallfr

ö­

st

ö

det och arbetet med detta.

Granskningen 

ä

r ett led i en 

å

terkommande utv

ä

rdering av verk­samheten, men synes nu s

ä

rskilt angel

ä

gen med tanke p

å

 ett starkt behov av ytterligare medel f

ö

r att i direktiven angiven m

å

ls

ä

ttning p

å

 ett tillfredsst

ä

llande s

ä

tt skall kunna efter­f

ö

ljas.

Medelstilldelningen h

ö

jdes senast 1982/83. I utredningsf

ö

rsla­gen framg

å

r bl a 

ö

nskem

å

l om att snarast 

ö

ka den 

å

rliga till­delningen fr

å

n 9 Mkr till 11 Mkr.

Enligt vall fr

ö

n

ä

mndens uppdrag

Folke Sj

ö

berg

Sveriges Oljev

ä

xtintressenter

f

ö

rening u.p.a.

Vall fr

ö

n

ä

mnden

Bifogas:   10 exemplar av  vailfr

ö

utredningen

98

BILAGA 6    Prop. 1985/86: 166

F

ö

rteckning

ö

ver utredningar som presenteracs vid 

ö

verl

ä

gg-

ningarna (bifogas)_______________________________ 

Sammanfattning av proposition, utskottsutl

å

tande och riks­dagsbeslut

Jordbrukarnas inkomstf

ö

rh

å

llanden och j

ä

mf

ö

relse med andra grupper

Exportkostnadernas inverkan p

å

 inkomstj

ä

mfbrelserna

ö

verskottsproduktionens p

å

verkan p

å

jordbri-- arnas inkomster

F

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r nyetablering

Prisutvecklingen i olika led

Prelimin

ä

ra ber

ä

kningar av rationaliseringsvinsten inom jordbruket

Normkalkylen 1985/86

Kostnadsutvecklingen enligt PM-index

Inf

ö

rselavgiftsmedel fr

å

n import av fodermedel m m 1985/86

Ber

ä

kning av 

ö

ver- eller underkompensation i f

ö

rh

å

llande till mittpriserna

Mejeri- och slakteri index

F

ö

r

ä

dlingsindustrins l

ö

nekostnader inom jordbruksprisreg­leringen

Vissa fr

å

gor r

ö

rande Ibnekostnadsutyecklingen

99

BILAGA 6    Prop. 1985/86: 166

Arbetsvolymen i jordbruket

Investeringsutvecklingen i jordbruket

Lagesrapport fr

å

n modell jordbruksgruppen

Kontrollstations

ö

verl

ä

ggningar

Pris

ä

ndringars effekter p

å

 konsumtion och regleringsekonomi

Utfall av tidigare regelutlosningar

Aktuella handelspolitiska fr

å

gor

Marknads

ö

versikt vegetabilier

Marknads

ö

versikt animalier

Regleringsekonomin

Inkomstf

ö

rdelningen mellan olika brukarkategorier - Rante- och etableringsst

ö

d

Modell f

ö

r uppskattning av f

ö

rv

ä

ntat producentpris

100

JRI

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

Prop. 1985/86: 166 Bilaga 3

Datuin

1986-01-10

1   (7)

Dnr

19-179/86

Regeringen Jordbruksdepartementet

JORDBRUKSDEP. Registratorn

Ink   1986-02-10 

Dnr. /J//jf:

Prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige

Inledning

Regeringen gav genom beslut den 19 juni 1985 statens jordbruksn

ä

mnd i uppdrag att f

ö

reta en 

ö

versyn av ber

ä

kningsunderlaget f

ö

r prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige. 

Ö

versynen borde bl a g

ä

lla f

ö

rh

å

llandena i Norrlands inland, framf

ö

r allt i Storsj

ö­

omr

å

det. N

ä

mnden borde i samband med 

ö

versynen beakta vad som anf

ö

rts om ifr

å

gavarande st

ö

d i jordbruksutskottets bet

ä

nkande 1984/85:33 om livsmedelspolitiken.

Jordbruksn

ä

mnden borde vid uppdragets fullg

ö

rande samr

å

da med lantbruksstyrelsen och senast den .15 januari 1986 till regeringen inkomma med de f

ö

rslag som 

ö

versynen kan f

ö

ranleda.

Inf

ö

r n

ä

mndens st

ä

llning,3tagande har fr

å

gorna behandlats i en arbetsgrupp under ledning av n

ä

mnden. I gruppen har ocks

å 

lantbruksverket och Lantbrukarnas Riksf

ö

rbund (LRF) varit f

ö

retr

ä

dda. Arbetsgruppen har tagit initiativ till ett seminarium i 

Ö

stersund den 30 och 31 oktober 1985 d

ä

r lantbruksn

ä

mnderna och LRFs l

ä

nsf

ö

rbund i ber

ö

rda l

ä

n samt LRF centralt var represen­terade. Vidare har flertalet norrlandsl

ä

n bes

ö

kts och l

ä

nsf

ö

re­tr

ä

dare getts m

ö

jlighet att framf

ö

ra sina uppfattningar och visa f

ö

rh

å

llandena. Under arbetets g

å

ng har fortl

ö

pande kontakter tagits med LRF centralt och dess norrlandsdelegation.

Arbetsgruppen har tagit fram en rapport som bifogas.

Ber

ä

kningsunderlaget

Det underlag som anv

ä

nds f

ö

r att ber

ä

kna skillnader i produktions­kostnader i norra Sverige i f

ö

rh

å

llande till mellansverige utg

ö

rs i f

ö

rsta hand av en ekonomisk/statistisk modell. 

Ö

versynen har h

ä

rvid koncentrerats till denna ber

ä

kningsmodell.

En genomg

å

ng av ber

ä

kningsmodellen har gjorts vad avser s

å

v

ä

l dess principiella uppbyggnad som dataunderlag. H

ä

rvid har gruppen funnit motiverat att g

ö

ra vissa f

ö

r

ä

ndringar i s

å

v

ä

l den principiella upp-

101

Prop. 1985/86:166

byggnad som ifr

å

ga om dataunderlaget. Dessa f

ö

r

ä

ndringar p

å

verkar ber

ä

kningsresultatet i ringa omfattning. En s

ä

rskild PM om ber

ä

kningsmodellen bifogas.

St

ö

domr

å

desindelningen med s

ä

rskild h

ä

nsyn till f

ö

rh

å

llandena i Norrlands inland

Arbetsgruppen har i enlighet med uppdraget till n

ä

mnden s

ä

rskilt pr

ö

vat f

ö

rh

å

llandena i Norrlands inland. Gruppen har tagit fram  alternativ till nu g

ä

llande st

ö

domr

å

desindelning. 

Ö

versiktligt redovisas denna indelning i bilaga 1.

Alt 1.

Alternativet inneb

ä

r en 

å

terg

å

ng till den omr

å

desindelning som

g

ä

llde f

ö

re den 1 juli 1935. Denna f

ö

r

ä

ndring p

å

verkar s

å

v

ä

l

st

ö

det f

ö

r mj

ö

lk soii st

ö

det f

ö

r k

ö

tt och fl

ä

sk. Vid detta alternativ

bed

ö

ms de delar av V

ä

rmlands och Kopparbergs l

ä

n som f

ö

re den

1 juli 1985 ingick i omr

å

de 3 bli missgynnade i f

ö

rh

å

llande till

prqduktionskostnadsniv

å

n. Omr

å

det runt Storsj

ö

n i J

ä

mtlands l

ä

n

bed

ö

ms bli 

ö

verkompenserat i f

ö

rh

å

llande till produktions­

kostnadsniv

å

n. Kostnaderna f

ö

r detta alternativ ber

ä

knas till

ca 2 milj kr i f

ö

rh

å

llande till nuvarande st

ö

domr

å

desindelning.

Alt 2.

Alternativel inneb

ä

r en sammanslagning av nuvarande omr

å

de

2 A och 2 B. Denna f

ö

r

ä

ndring p

å

verkar endast mj

ö

lkst

ö

det. Detta

nya omr

å

de 2 kommer att bli stort till ytan med mycket varierande

produktionsf

ö

ruts

ä

ttningar. Vissa omr

å

den kommer vid en st

ö

dniv

å

som motsvarar det genomsnittliga behovet d

ä

rmed att under-

kompenseras medan andra klart 

ö

verkompenseras. Detta alternativet

bed

ö

ms bli kostsamt. Kostnaden ber

ä

knas bli ca 6,5 milj kr i

f

ö

rh

å

llande till nuvarande st

ö

domr

å

desindelning.

Alt 3.

Alternativet inneb

ä

r i stort en 

å

terg

å

ng till den omr

å

des­indelning som g

ä

llde f

ö

re den 1 juli 1985. Skillnaden i f

ö

rh

å

llande till alternativ 1 

ä

r att de delar av V

ä

rmlands och Kopparbergs l

ä

n som f

ö

re den 1 juli 1985 ingick i omr

å

de 3 skulle 

ö

verf

ö

ras till omr

å

de 2. D

ä

rigenom skulle dessa delar ges ett st

ö

d som b

ä

ttre motsvarar produktionskostnadsniv

å

n. Betr

ä

ffande Storsj

ö

omr

å

det g

ä

ller samma inv

ä

ndning som under alternativ 1. Kostnaden f

ö

r detta alternativ ber

ä

knas till ca 3,0 milj kr i f

ö

rh

å

llande till nuvarande st

ö

domr

å

desindelning.

Alt 

li.

Alternativet inneb

ä

r dels att ett b

ä

lte inom nuvarande omr

å

de 2 B i J

ä

mtlands och V

ä

sternorrlands l

ä

n utmed gr

ä

nsen till omr

å

de 1 

ö

verf

ö

rs till omr

å

de 2 A och dels att de delar av V

ä

rmlands och Kopparbergs l

ä

n som f n ing

å

r i omr

å

de 2 B 

ö

verf

ö

rs till omr

å

de 2 A.

F

ö

rslaget inneb

ä

r i detalj 

ö

verf

ö

ring fr

å

n 2 B till 2 A f

ö

r f

ö

ljande kommuner och f

ö

rsamlingar inom V

ä

sternorrlands, J

ä

mtlands, Kopparbergs och V

ä

rmlands l

ä

n.

102

Prop. 1985/86: 166

V

ä

sternorrlands l

ä

n

Av Sollefte

å

 kommun

Edsele och Adals-Lidens f

ö

rsamlingar Av 

Ö

rnsk

ö

ldsviks kommun

Anundsj

ö

, Bj

ö

rna och Trehorningssj

ö

 f

ö

rsamlingar

J

ä

mtlands l

ä

n

Av Ragunda kommun

Borgvattnets forsamling Av Str

ö

msunds komiiun

Hammerdals f

ö

rsamling Av 

Ö

stersunds kommun

H

ä

ggen

å

s, Lockne, Lit, N

ä

s och Sunne f

ö

rsamlingar Av Krokoms kommun
[REDACTED_EFTERNAMN]

å

s, N

ä

skotls och Alsens f

ö

rsamlingar Av Are kommun

De delar som ej ing

å

r i omr

å

de 1 Av Bergs kommun

De delar som ej ing

å

r i omr

å

de 1 Br

ä

cke kommun

Kopparbergs l

ä

n

Malungs kommun

Av 

Ä

lvdalens kommun

Ä

lvdalens f

ö

rsamling Av[REDACTED_EFTERNAMN] kommun

V

å

mhus, Venjan, delar av[REDACTED_EFTERNAMN] f

ö

rsamling

V

ä

rmlands l

ä

n

Av Torsby kommun

Norra Finnskoga, S

ö

dra Finnskoga, Dalby, Nyskoga, Norra Ny, Vitsands, 

Ö

stmarks och Lekvattnets f

ö

r­samlingar Av Arvika kommun

Bogens f

ö

rsamling

Detta alternativ inneb

ä

r en anpassning av st

ö

domr

å

desindelningen till produktionskostnadsniv

å

n i de aktuella omr

å

dena och kan d

ä

rf

ö

r betraktas som en s

å

 l

å

ngt m

ö

jligt r

ä

ttvis omr

å

des­indelning i Norrlands inland.

Kostnaden f

ö

r denna 

ä

ndring ber

ä

knas till ca 1,5 milj kr i f

ö

rh

å

llande till nuvarande st

ö

domr

å

desindelning.

Arbetsgruppen f

ö

rordar alternativ 4.

St

ö

domr

å

desindelningen med anledning av gjorda framst

ä

llningar

Jordbruksn

ä

mnden har enligt tidigare bemyndigande m

ö

jlighst att besluta om sm

ä

rre omr

å

des

ä

ndringar.

Under senare delen av 1970-talet och hittills under 1980-talet har framf

ö

rts 

ö

nskem

å

l oti

s

å

dana 

ä

ndringar. Framst

ä

llningar har gjorts hos regeringen, kommitt

é

n f

ö

r 

ö

versyn av st

ö

det till jordbruket i norra Sverige, 1983 

å

rs Livsmedelskommitt

é

 och statens jordbruksn

ä

mnd.

103

Prop. 1985/86:166

N

ä

mnden har under h

ä

nvisning till arbetet i n

ä

mnda kommitt

é

er

inte gjort n

å

gra omr

å

des

ä

ndringar inom ramen f

ö

r detta bemyndigande

sedan den 1 juli 1981.

Arbetsgruppen har haft i uppdrag att 

ö

verv

ä

ga gjorda framst

ä

llningar

och ta fram ett f

ö

rslag i detta h

ä

nseende f

ö

r n

ä

mndens

avg

ö

rande.

Arbetsgruppens f

ö

rslag inneb

ä

r f

ö

ljande:

Tillstyrkes

V

ä

rmlands l

ä

n

Av Grums kommun

V

ä

rmskogs f

ö

rsamling Av Filipstads kommun

R

ä

mmen och G

å

sborn f

ö

rsamlingar Av Arvika kommun

Bogens f

ö

rsamling Av Torsby kommun

Nyskoga, 

Ö

stmark, Vitsand, Norra Ny

och Lekvattnets f

ö

rsamlingar

Kopparbergs l

ä

n

Av Ludvika kommun

S

ä

fsn

ä

s f

ö

rsamling Av Malungs kommun

Malungs f

ö

rsamling Av[REDACTED_EFTERNAMN] kommun

Venjans f

ö

rsamling

J

ä

mtlands l

ä

n

Av Are kommun

M

ö

rsil f

ö

rsamling Av Str

ö

msunds kommun

G

å

xsj

ö

 f

ö

rsamling

Norrbottens l

ä

n

Av Bodens kommun

Edefors och Gunnarsbyns f

ö

rsamlingar

Avstyrkes

Stockholms l

ä

n

Av Norrt

ä

lje kommun

Bj

ö

rk

ö

-Arholma, Blid

ö

, Fr

ö

tuna, R

å

dmans

ö

, Sing

ö

, V

ä

dd

ö

 och V

ä

t

ö 

f

ö

rsamlingar

Uppsala l

ä

n

Ä

lvkarleby kommun Av Tierps kommun

H

å

lln

ä

s, Tegelmora, Tierps, V

ä

st­lands, 

Ö

sterl

ö

vsla, Vendels och

Tolfta f

ö

rsamlingar Av 

Ö

sthammar kommun

Gr

ä

s

ö

, Dannemora, Films, B

ö

rsils,

Forsmarks, Hargs, H

ö

khuvuds, Val

ö

,

iq4

Ö

regrunds,

Ö

sthammars och Morkarla

f

ö

rsamlingar

Prop. 1985/86: 166

V

ä

stmanlands l

ä

n

Norbergs kommun Fagersta kommun Skinnskattebergs kommun

V

ä

rmlands l

ä

n

Av Filipstads kommun

Nordmarks f

ö

rsamling

Kopparbergs l

ä

n

Av Ludvika kommun

Grang

ä

rde f

ö

rsamling Av[REDACTED_EFTERNAMN] kommun

V

å

mhus f

ö

rsamling

G

ä

vleborgs l

ä

n

Av Ovan

å

kers kommun Voxna f

ö

rsamling

V

ä

sternorrlands l

ä

n

Av Sundsvalls kommun

Liden och Holms f

ö

rsamlingar Av Sollefte

å

 kommun

Edsele f

ö

rsamling

J

ä

mtlands l

ä

n

Av Are kommun

Mattmar f

ö

rsamling Av Krokoms kommun

Alsens f

ö

rsamling Av Str

ö

msunds kommun

Hammerdals f

ö

rsamling Av 

Ö

stersunds kommun

H

ä

ggen

å

s f

ö

rsamling

V

ä

sterbottens l

ä

n

Bjurholms kommun Vindelns kommun Burtr

ä

sk kommun

Norrbottens l

ä

n

Kalix kommun Haparanda kommun

Kostnaden f

ö

r dessa omr

å

des

ä

ndringar ber

ä

knas vid nuvarande st

ö

dniv

å

 uppg

å

 till 1,8 milj kr.

Jordbruksn

ä

mndens 

ö

verv

ä

gande och f

ö

rslag

Ber

ä

kningsunderlaget

Statens jordbruksn

ä

mnd anser efter de f

ö

r

ä

ndringar som arbets­

gruppen f

ö

reslagit att ber

ä

kningsmodellen v

ä

l fyller sin funktion

som ett underlag vid 

ö

verv

ä

ganden om st

ö

dbeloppens storlek

och GTir

å

desindelning. 

Ä

ven andra faktorer som t ex produktions­

utveckling, regional- och syssels

ä

ttningspolitiska aspekter samt

milj

ö

- och naturv

å

rdsh

ä

nsyn "b

ö

r kunna beaktas.

.

Prop. 1985/86:166

St

ö

domr

å

desindelningen

Arbetsgruppen har tagit fram 4 alternativ"till nuvarande st

ö

domr

å

desindelning. Gruppen har f

ö

rordat alternativ 4. N

ä

mnden har liksom gruppen funnit att detta alternativ genom relativt sm

å

f

ö

r

ä

ndringar av st

ö

domr

å

desindelningen i ber

ö

rda omr

å

den leder till en betydande f

ö

rb

ä

ttring vad g

ä

ller 

ö

verens­st

ä

mmelsen mellan st

ö

dniv

å

 och produktionskostnadsniv

å

. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r nu s

å

lunda en 

ä

ndring av st

ö

domr

å

desindelningen i enlighet med tidigare n

ä

mnda alternativ 4 till en vid nuvarande st

ö

dniv

å

 ber

ä

knad kostnad av 1,5 milj kr i f

ö

rh

å

llande till nuvarande st

ö

domr

å

desindelning.

N

ä

mnden har sedan tidigare bemyndigande att beslutiom sm

ä

rre omr

å

des

ä

ndringar. S

å

som framg

å

tt av det tidigare har till f

ö

ljd av att n

ä

mnden under n

å

gra

å

r inte tagit st

ä

llning till gjorda framst

ä

llningar antalet icke avgjorda s

å

dana blivit stort. Med h

ä

nsyn till det nu anf

ö

rda d

ä

r f

ö

rslagen om 

ä

ndrad omr

å

destill­h

ö

righet blivit relativt omfattande och b

ö

r ses i samband med 

ö

verv

ä

ganden om st

ö

domr

å

desindelning f

ö

r Norrlands inland vill n

ä

mnden underst

ä

lla regeringen samtliga 

ä

ndringsf

ö

rslag f

ö

r pr

ö

vning; 

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r s

å

lunda 

ä

ndrad omr

å

destillh

ö

righet enligt f

ö

ljande.

L

ä

n

Kommun

F

ö

rsamling

F

ö

r

ä

ndrad omr

å

des­tillh

ö

righet

V

ä

rmland

Grums Filipstad Arvika Torsby

V

ä

rmskog R

ä

mmen, G

å

sborn Bogen

Lekvattnet, 

Ö

st­mark, Nyskoga, Vitsand, Norra Ny

Kopparberg

Ludvika
[REDACTED_EFTERNAMN]

Malung

S

ä

fsn

ä

s

Venjan

Malung

J

ä

mtland

Are Str

ö

msund

M

ö

rsil G

å

xsj

ö

Norrbotten

Boden

Edefors, byn

Gunnars-

Fr

å

n 4 till 3

ti

Fr

å

n 3 till 2B

Fr

å

n 4 till 3 Fr

å

n 3 till 2B

Fr

å

n 2B till 1

Fr

å

n 2A till 1

Kostnaden h

ä

rf

ö

r ber

ä

knas till 1,8 milj kr i f

ö

rh

å

llande till nuvarande st

ö

domr

å

desindelning.

De f

ö

rslag till omr

å

des

ä

ndringar med h

ä

nvisning till f

ö

r­h

å

llandena i Norrlands inland och sm

ä

rre omr

å

des

ä

ndringar ber

ä

knas s

å

lunda uppg

å

 till totalt ca 3,3 milj kr i f

ö

rh

å

llande till nuvarande st

ö

domr

å

desindelning.

106

Prop. 1985/86: 166

Jordbruksn

ä

mnden har vid uppdragets fullg

ö

rande haft samr

å

d med lantbruksstyrelsen.

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Alamaa, Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel efter f

ö

redragning av t f byr

å

chefen L

ö

nnblad i n

ä

rvaro av avdelningscheferna Sj

ö

berg och 

Ö

jeheim.

Ingvpr Lindstr

ö

m

Anders L

ö

nnblad

107

Prop. 1985/86: 166

Bilaga 1    1(2)

Schematiska skisser 

ö

ver fyra alternativa omr

å

desf

ö

r

ä

ndringar avseende omr

å

desindelningen f

ö

r prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige.

Alt 1

Alt 2

108

Prop. 1985/86:166

Alt 3

Alt 4

109

Prop. 1985/86:166

Statens Jordbruksnämnd

Översyn   av beräkningsunderlaget

för prisstödet till jordbruket

1  norra

1986 01 03

Prop. 1985/86: 166 INNEH

Å

LLSF

Ö

RTECKNING

Sammanfattning

1. Bakgrund

1.1

Bakgrunden till f

ö

religgande

ö

versyn av ber

ä

kni ngsunderlaget

1.2

Prisst

ö

dets nuvarande utformning

2.

Jordbruksproduktionens omfattning och utveckling

3.

Ber

ä

kningsunderlag f

ö

r prisst

ö

det

3.1

Inledning

3.2

St

ö

dniv

å

er

3.3

Omr

å

desgr

ä

nser

4.

Beskrivning av ber

ä

kningsmodellen

5.

Analys av ber

ä

kningsmodellen

5.1

Ö

versyn av ber

ä

kningsmodellen f

ö

r norrlandsst

ö

det

5.1.1  Kapitalkostnadernas inverkan p

å

kostnadsski11 naderna

5.1.2

Ö

versyn av skillnader i byggnadskostnader

5.1.3

Maskinkostnader

5.1.4

Merkostnader f

ö

r markanl

ä

ggningar

5.1.5

Ö

kade kostnader f

ö

r byggnadsunderh

å

ll till f

ö

ljd av behov av lejd arbetskraft i norra Sverige

5.1.6

Sk

ö

rdeniv

å

5.1.7

G

ö

dselgivornas storlek

5.1.8

Kostnader f

ö

r variationer i sk

ö

rdens storlek och kvalitet

112

Prop. 1985/86:166

5.1.9

Torkningskostnader

5.1.10

Aktualisering av foderstater

5.1.11 Typg

å

rdarnas representativitet

5.1.12    Kostnader f

ö

r skillnader i

arrondering, transportavst

å

nd m m

5.1.13          Ber

ä

kning av produktekvivalenter

5.1.14          Redovisning av diverse kostnader

5.1.15

Realr

ä

nteniv

å

5.1.16

Ö

kad anv

ä

ndning av ensilage vid f

ö

retag med mindre bes

ä

ttningar

5.1.17

Diverse samkostnader

5.1.18

Arbets

å

tg

å

ng i norra Sverige

5.1.19

Alternativ ber

ä

kningsmodell

5.1.20

M-30 alternativet

6. Analys av ber

ä

kningsresultaten

6.1

Utg

å

ngspunkt f

ö

r analysen

6.2

Med och utan foders

ä

d

6.3

Alternativ ber

ä

kningsmodell

6.4

Alternativ databas

6.5

Kombination av alternativ ber

ä

kningsmodell och alternativ databas

6.6

J

ä

mf

ö

relse mellan ber

ä

kningsresultat och aktuell siu

ö

dniv

å

7. Utv

ä

rdering av nuvarande indelning av st

ö

domr

å

den

113 8   Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 166. Bilagedel

Prop. 1985/86: 166

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND Animaliebyr

å

n

1986-01 -03

SAMMANFATTNING

Statens jordbruksn

ä

mnd har p

å

 uppdrag av regeringen f

ö

retagit en 

ö

versyn av ber

ä

kningsunderlaget f

ö

r fastst

ä

llandet av prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige. Prisst

ö

d utg

å

r till produktion av mj

ö

lk, n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk samt sm

å

grisproduktion, getsk

ö

tsel och potatisodling. Den totala kostnaden ber

ä

knas uppg

å

 till ca 400 Mkr under budget

å

ret 1985/86. Merparten av det totala st

ö

dbeloppet, eller ca 380 Mkr g

å

r till mj

ö

lk- och k

ö

ttproduktionen. F

ö

religgande

ö

versyn har d

ä

rf

ö

r koncentrerats till den modell f

ö

r ber

ä

kning av merkostnaderna f

ö

r k

ö

tt- och mj

ö

lkproduktionen som utgjort det viktigaste ber

ä

kningsunderlaget sedan st

ö

det introducerades 1971.

Arbetet med 

ö

versynen som har bedrivits i n

ä

ra kontakt med LRF och lantbrukssverket inleddes med att statens jordbruksn

ä

mnd arrangerade ett seminarium i 

Ö

stersund under oktober m

å

nad. Till detta inbj

ö

ds representanter f

ö

r LRFs l

ä

nsf

ö

rbund- och lantbruksn

ä

mnderna i norra Sverige.

Vid seminariet redovisades och diskuterades det hittills anv

ä

nda ber

ä

kningsunderlaget f

ö

r prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige. Inh

ä

mtade synpunkter har sedan analyserats.

Som ett resultat av f

ö

religgande 

ö

versyn har f

ö

r

ä

ndringar i ber

ä

kningsmodellen gjorts. Ber

ä

kningsunderlaget har vidare kompletterats genom att en alternativ ber

ä

kningsmodell utarbetats.

Med genomf

ö

rda f

ö

r

ä

ndringar och kompletteringar anser n

ä

mnden att ber

ä

kningsmodellen utg

ö

r ett bra underlag f

ö

r att fastst

ä

lla prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige.

114

Prop. 1985/86: 166

N

ä

mnden vill dock po

ä

ngtera att en ber

ä

kningsmodell av detta slag endast kan ge resultat av indikativ karakt

ä

r. N

ä

r de faktiska st

ö

dbeloppen fastst

ä

lls b

ö

r 

ä

ven faktorer s

å

som produktionsutveckling, speciella lokala f

ö

rh

å

llanden, regional pol i ti ska h

ä

nsyn m m v

ä

gas in.

I f

ö

religgande rapport ges en aktuell beskrivning av produktionsutvecklingen i Norrland satt i f

ö

rh

å

llande till landet i 

ö

vrigt. Av denna redovisning framg

å

r att det finns tendenser till en minskad mj

ö

lk- och k

ö

ttproduktionen i Norrland. 

Ä

ven om det 

ä

r f

ö

r tidigt att dra n

å

gra definitiva slutsatser om den negativa produktionsutvecklingen 1 Norrland och d

å

 speciellt i dess Inland b

ö

r utvecklingen f

ö

ljas noggrant.

Ber

ä

kningarna Indikerar att det kan finnas anledning att f

ö

reta vissa 

ä

ndringar inom st

ö

domr

å

de 2 av gr

ä

nsen mellan 2 A och 2 B. I rapporten presenteras fyra alternativa f

ö

rslag.

D

ä

rut

ö

ver redovisar gruppen f

ö

rslag till vissa sm

ä

rre gr

ä

nsjusteringar.

115

Prop. 1985/86: 166 1       Bakgrund

1.1     Bakgrunden till f

ö

religgande 

ö

versyn av ber

ä

kningsunderlaget

Enligt beslut den 19 juni 1985 uppdrar regeringen 

å

t statens jordbruksn

ä

mnd att f

ö

reta en 

ö

versyn av ber

ä

kningsunderlaget f

ö

r prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige. 

Ö

versynen b

ö

r bl a g

ä

lla f

ö

rh

å

llandena 1 Norrlands Inland, framf

ö

r allt inom Storsj

ö

omr

å

det. N

ä

mnden b

ö

r i samband med 

ö

versynen beakta vad som anf

ö

rts om ifr

å

gavarande st

ö

d i jordbruksutskottets bet

ä

nkande 1984/85:33 om livsmedelspolitiken.

Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r vid uppdragets fullg

ö

rande samr

å

da med lantbruksstyrelsen och senast den 15 januari 1986 till regeringen inkomma med de f

ö

rslag som 

ö

versynen kan f

ö

ranleda

Statens jordbruksn

ä

mnd har f

ö

r att bereda denna fr

å

ga tillsatt en arbetsgrupp. Ordf

ö

rande har varit Olle[REDACTED_EFTERNAMN]. I 

ö

vrigt har ing

å

tt Eskil[REDACTED_EFTERNAMN], LRF, Alf[REDACTED_EFTERNAMN], LBS, och Hans H

ä

rshammar, JN. Sven[REDACTED_EFTERNAMN] LN 1 Skaraborgs l

ä

n har bist

å

tt gruppen speciellt vad avser ber

ä

kningsmodellen

Ursprunget till f

ö

religgande 

ö

versyn av ber

ä

kningsunderlaget f

ö

r prisst

ö

det till norra Sverige ("norrlandsst

ö

det") kan h

ä

nf

ö

ras till det bet

ä

nkande som kommitt

é

n f

ö

r 

ö

versyn av st

ö

det till jordbruket i norra Sverige presenterade (DS Jo 1982:7). Kommitt

é

n f

ö

reslog f

ö

rutom nya st

ö

dniv

å

er

ä

ven delvis nya omr

å

desgr

ä

nser. De f

ö

reslagna omr

å

desgr

ä

nserna kom att bli mycket diskuterade. Det var fr

ä

mst 1 Norrlands inland som kritiken var stor. De "gamla" och "nya" omr

å

dena framg

å

r av fig 1 - 2.

116

Omr

å

desindelni f

ö

re 1985-07-C

Fig  1,   mj

ö

lk

Nuvarande                      Omr

å

desindelning

omr

å

desindelning           f

ö

re 1985-07-01

Prop. 1985/86: 166

Fig 2, k

ö

tt

Nuvarande omr

å

desindelning

"7    --I        -

!:    V

Den ber

ä

kningsmodell som anv

ä

nts som underlag vid framr

ä

knandet av prisst

ö

dbcl

ö

ppen kom ocks

å

ä

tt diskuteras och ifr

å

gas

ä

ttas. Norrlandskommittens bet

ä

nkande resulterade inte i n

å

gon proposition under 1982, utan ist

ä

llet

ö

verl

ä

mnades bet

ä

nkandet till 1983 

å

rs Livsmedelskommitte (LMK). LMKs f

ö

rslag till framtida utformning av norrlandsst

ö

det var till stor del detsamma som Norrlandskommitt

é

ns f

ö

rslag. Regeringens proposition 1984/85:166 om livsmedelspolitiken inneh

ö

ll ocks

å

 i huvudsak de f

ö

rslag till framtida not'rlandsst

ö

d som ursprungligen presenterats av Norrlandskommitten. Riksdagen besl

ö

t emellertid att 

ö

ka st

ö

det med ytterligare 60 miljoner kronor. 

Ä

ven kommitt

é

ns f

ö

rslag till nya omr

å

desgr

ä

nser diskuterades livligt. Den av Norrlandskommitten anv

ä

nda ber

ä

kningsmodellen kom 

å

terigen 1 blickpunkten. Omr

å

desf

ö

r

ä

ndringen genomf

ö

rdes dock, men med det viktiga till

ä

gget att en 

ö

versyn av ber

ä

kningsunderlaget skulle f

ö

retas. Denna 

ö

versyn presenteras 1 f

ö

religgande rapport.

117

Prop. 1985/86:166

M

å

let f

ö

r jordbruksproduktionen i norra Sverige ' preciseras i jordbruksutskottets bet

ä

nkande (JoU 1984/85:33)

"Utskottet understryker att det 

ä

r viktigt att m

å

let att jordbruksproduktionen 1 norra Sverige b

ö

r bibeh

å

llas 1 ungef

ä

r nuvarande omfattning verkligen uppfylls och att jordbrukarna ges erforderliga f

ö

ruts

ä

ttningar h

ä

rf

ö

r"

Motiven f

ö

r detta m

å

l preciseras ocks

å

av jordbruksutskottet (JoU 1984/85:33)

"Utskottet delar uppfattningen att det med h

ä

nsyn till jordbrukets stora betydelse f

ö

r befolkning, syssels

ä

ttning, service, milj

ö

 m m i norra Sverige finns anledning att 

ä

ven forts

ä

ttningsvis beh

å

lla ett regionalpolitiskt motiverat st

ö

d f

ö

r n

ä

ringen i denna del av landet"

Det

ä

r 

ä

ven v

ä

sentligt ur f

ö

rs

ö

rjningsberedskapssynpunkt att en regional v

ä

l differentierad jordbruksproduktionen uppr

ä

tth

å

lls. De st

ö

d som b

ö

r utg

å

 till jordbruket i norra Sverige f

ö

r att uppfylla produktionsm

å

let skall utg

ö

ras av prisst

ö

d och rationaliseringsst

ö

d.

Prisst

ö

det skall syfta till att kompensera jordbruket i norra Sverige f

ö

r att dess produktionskostnader 

ä

r h

ö

gre 

ä

n motsvarande kostnader 1 mellersta Sverige. St

ö

det till jordbruket 1 norra Sverige ing

å

r inte i den totala v

ä

rdevolym som ligger till grund f

ö

r prisregleringen. D

ä

rigenom ges ingen kompensation inom ramen f

ö

r kompensationssystemet. Kostnadskompensationen f

ö

r uppsamling och f

ö

r

ä

dling baseras p

å 

de totala kostnaderna, vilket inneb

ä

r att det h

ö

gre kostnadsl

ä

get i norra Sverige o

å

verkar beloppens storlek.

1) Med norra Sverige brukar man 1 samband med att prisst

ö

det

till jordbruket i norra Sverige diskuterades

avse Norrbottens, V

ä

sterbottens, J

ä

mtlands, V

ä

sternorrlands,

G

ä

vleborgs, Kopparbergs och V

ä

rmlands l

ä

n samt den del av

Ä

lvsborgs l

ä

n som omfattar landskapet Dalsland. Forts

ä

ttningsvis

kommer 

ä

ven begreppen mellansverige och mellersta Sverige att

anv

ä

ndas, o

å

 menas i huvudsak produktionsomr

å

det G

ö

talands norra

118 sl

ä

ttbyggder och Svealands sl

ä

ttbyggder.

Prop. 1985/86: 166

Inom ramen f

ö

r jordbruksprisregleringen omf

ö

rdelas vissa belopp till f

ö

r

ä

dlingsindustrin 1 norra Sverige som kompensation f

ö

r deras h

ö

gre kostnadsl

ä

ge.

Sammanfattningsvis kan allts

å

 s

ä

gas att ett s

ä

rskilt produktionsm

å

l g

ä

ller f

ö

r norra Sverige. Detta inneb

ä

r att den framtida produktionsvolymen skall ungef

ä

r motsvara nuvarande volym. Detta skall 

å

stadkommas genom prisst

ö

d och rationaliseringsst

ö

d. Prisst

ö

det skall anv

ä

ndas generellt f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra l

ö

nsamheten inom jordbruksproduktionen.

1.2     Prisst

ö

dets nuvarande utformning

Prisst

ö

det till jordbruket 1 norra Sverige tillkom 1 sin nuvarande utformning 1971. 

Ä

ven tidigare utgick regionala st

ö

d till jordbruket 1 form av extra mj

ö

lkpristill

ä

gg, fraktbidrag och reducerade slaktdjursavgifter.

Nuvarande prisst

ö

d utg

å

r 1 form av ett till

ä

gg p

å 

avr

ä

kningspriset p

å

 mj

ö

lk levererad till mejeri samt p

å 

veterin

ä

rbesiktigat k

ö

tt av n

ö

tkreatur, f

å

r och svin. Prisst

ö

d till getsk

ö

tseln utg

å

r 1 form av ett 

å

rligt belopp per mj

ö

lkproducerande get. Prisst

ö

d till sm

å

grisproduktionen utg

å

r med ett 

å

rligt belopp per sugga.

Dessutom utg

å

r prisst

ö

d till renn

ä

ringen baserat p

å

 antal slaktade renar. Fr o m budget

å

ret 1985/86 utg

å

r 

ä

ven st

ö

d till potatisodlingen. Beloppet utg

å

r med visst belopp per arealenhet och 

å

r

Under 1980- talet har st

ö

dbeloppen r

ä

knats upp 1980, 1981, 1982, 1984 och 1985. Kostnaderna f

ö

r st

ö

det hittills under 1980- talet framg

å

r av tabell 1.

119

Tabell 1    Norrlandsst

ö

d, Milj kr

Anvisat

Utfall

1980/81

193,6

201,6

1981/82

228.0

238.8

1982/83

255,0

273,7

1983/84

273,0

271,9

1984/85

330,0

330,8

1985/86

412.0

Prop. 1985/86: 166

Prisst

ö

det f

ö

r 1985/86 grundar sig pa ber

ä

kningar gjorda av kommitt

é

n f

ö

r 

ö

versyn av st

ö

det till jordbruket i norra Sverige. Kommitt

é

n som lade fram sitt bet

ä

nkande 1982, presenterade ett f

ö

rslag till prisst

ö

dsniv

å

fr o m den 1 januari 1983. St

ö

dniv

å

erna var ber

ä

knade bl a med hj

ä

lp av den ber

ä

kningsmodell som nu 

ä

r f

ö

rem

å

l f

ö

r 

ö

versyn. Nuvarande prisst

ö

dsbelopp

ä

r baserade p

å

 Norrlandskommittens f

ö

rslag som f

ö

rst r

ä

knats upp med 15 

% 

motsvarande tre fj

ä

rdedelar av f

ö

r

ä

ndringen av PM-index oktober 1981 - oktober 1983 och d

ä

refter med 7,6 

%  

motsvarande f

ö

r

ä

ndringen i PM-index oktober 1983 - oktober 1984.

Som tidigare n

ä

mnts beslutade riksdagen att ett s

ä

rskilt st

ö

d till jordbruket 1 norra Sverige p

å

ytterligare 60 miljoner kronor skulle utg

å

 i form av ett s

ä

rskilt prisst

ö

d under 1985/86.

"Utskottet finner f

ö

r sin del sk

ä

ligt att ytterligare 60 milj kr anvisas f

ö

r 

ä

ndam

å

let. Detta belopp b

ö

r anv

ä

ndas f

ö

r s

ä

rskilt prisst

ö

d till jordbruket i norra Sverige i form av uppr

ä

kning av 

ö

restalen p

å

olika produkter" (JoU 1984/85:33).

Det ordinarie och s

ä

rskilda prisst

ö

dets st

ö

dniv

å

er f

ö

r 1985/86 

ä

r f

ö

ljande:

Norrlandsst

ö

det fr o m 1 juli 1985

ORDINARIE NORRLANDSST

Ö

D

Produkt

Priss'

t

ö

dsomr

å

de

1

2A

2B

3

4

Mj

ö

lk 

ö

re/kg

57,1

42,2

39,7

26,1

9.9

K

ö

tt 

ö

re/kg

478

323

323

198

50

Fl

ä

sk 

ö

re/kg

99

74

74

25

-

Modersugga kr/s

ugga

och Ir2)

745

495

495

250

125

1)4% fetthalt

2)

Prisst

ö

d till sm

å

grisproduktion l

ä

mnas f

ö

r h

ö

gst 60 suggor per f

ö

retag. 120

3)

Innefattar k

ö

tt frin f

å

r och lamm

Prop. 1985/86: 166

DET S

Ä

RSKILDA NORRLANDSSTODET

Produkt  Prisst

ö

dsomr

ä

de

1

2A

2B

Mj

ö

lk

ö

re/kg

11,4

K

ö

tt

ö

re/kg

95

Fl

ä

sk

ö

re/kg

58

Modersugga kr/sugga

och

å

r)

148

8.4

7.9

5.2

2,0

64

64

39

10

41

41

5

_

99

25

99

50

6ETSTQDET

Utg

å

r i f

ö

ljande l

ä

n: Norrbotten, V

ä

sterbotten. J

ä

mtland. V

ä

sternorrland, Kopparberg och V

ä

rmland.

Ordinarie st

ö

d: 250 kr/

å

r. S

ä

rskilda st

ö

det: 50 kr/

å

r.

POTATIS

Utg

å

r i f

ö

ljande l

ä

n

Norrbotten: Ordinarie st

ö

d S

ä

rskilda st

ö

det

1 735 kr/ha och 

å

r. 345 kr/ha och 

å

r.

V

ä

sterbotten, J

ä

mtland, V

ä

sternorrland och

G

ä

vleborg:  Ordinarie st

ö

d S

ä

rskilda st

ö

det

990 kr/ha och ar 200 kr/ha och 

å

r

REN

190 kronor per slaktad ren.

121

Prop. 1985/86:166 2. JORDBRUKSPRODUKTIONENS OMFATTNING OCH UTVECKLING

I likhet med utvecklingen i 

ö

vriga Sverige har antalet brukningsenheter 1 norra Sverige minskat.

N

ä

r omfattningen av jordbruket och jordbruksproduktionen forts

ä

ttningsvis skall belysas g

ö

rs detta bl a genom att utvecklingstendenserna i norra Sverige s

ä

tts 1 relation till utvecklingen inom riket totalt och inom produktionsomr

å

dena G

ö

talands norra sl

ä

ttbyggder (GNS) och Svealands sl

ä

ttbyggder (SS).

SS- och GNS-omr

å

dena 

ä

r l

ä

mpliga f

ö

r j

ä

mf

ö

relser d

ä

rf

ö

r att dessa omr

å

den anv

ä

nts som j

ä

mf

ö

relseomr

å

den, d

å

 st

ö

det till jordbruket i norra Sverige ber

ä

knats.

Som framg

å

r av tabell 2.1 minskade 

å

kerarealen mer 1 norra Sverige under 1970-talet 

ä

n i riket totalt. Under 1980-talet tycks det som om minskningen 1 norra Sverige har avstannat och tom f

ö

rbytts 1 en liten 

ö

kning. Detta har skett samtidigt som minskningen f

ö

r riket totalt fortsatt. Det finns dock vissa l

ä

n i norra Sverige d

ä

r minskningen av den totala 

å

kerarealen fortsatt. Dit h

ö

r Norrbottens, V

ä

sterbottens och V

ä

sternorrlands l

ä

n.

122

Prop. 1985/86: 166

Tabell 2.1   Areal 

å

ker 1971, 1976, 1981 och 1984. Avser brukningsenheter med mer 

ä

n 2 ha 

å

ker

  1971

1976

1981

1985

Ha

Ha

Ha

Ha

1000

1000

Index 1971=100

1000

Index 1971=100

1000

Index 1971=100

V

ä

rmland

125,5

126,0

100

123,9

99

124,7

99

Kopparbergs

68,5

68,1

99

66,7

97

66,7

97

G

ä

vleborgs

80,1

80,2

100

78,7

98

78.9

98

V

ä

sternorrland

64.6

65,2

101

62,5

97

62,2

96

J

ä

mtlands

50,2

48.1

96

46,2

92

46,8

93

V

ä

sterbotten

97,5

93.0

95

89,3

92

87,1

89

Norrbotten

52,4

47,3

90

46,5

88

45,8

87

Norra Sverige

539,2

527,1

98

514,0

95

512.2

95

Ss

687,9

681,3

99

673,6

98

670.0

97

GNS

467.9

468,6

100

465.4

99

464.0

99

Riket

3 016,3

2 980,0

99       2

937,8

97          2

929,3

97

K

ä

lla: Jordbruksstatistik 

å

rsbok 1) Prelimin

ä

ra uppgifter

I takt med att den totala 

å

kerarealen sjunkit har under samma tidsperiod medel areal en 

ö

kat. 

Ö

kningen av medel areal en har varit betydligt kraftigare i norra Sverige 

ä

n 1 riket som helhet, vilket Inneb

ä

r att en st

ö

rre del av f

ö

retagen lagts ned i norra Sverige. H

ä

rvid m

å

ste ocks

å

 beaktas att medelarealen 1 norra Sverige ligger p

å

 en f

ö

rh

å

llandevis l

å

g niv

å

 (tab 2.2). De minsta brukningsenheterna inom norra Sverige finns 1 J

ä

mtlands- och V

ä

sternorrlands l

ä

n.

123

Prop. 1985/86: 166

Tabell 2.2       Medelareal 

å

ker per brukningsenhet 1971, 1981 och 1984. Avser brukningsenheter med mer 

ä

n 2 ha 

å

ker.

L

ä

n

1971    1981    1984    Relativ utveckling

1971 - 1984 '

Omr

å

de

Ha      Ha      Ha      1971 = 100

V

ä

rmlands

15,3

20,5

21.1

138

Kopparbergs

14.1

18.2

18.8

133

G

ä

vleborgs

14.3

18.2

18.8

130

V

ä

sternorrlands

9.6

14.1

14,2

148

J

ä

mtlands

9.6

13,7

13.7

143

V

ä

sterbottens

10.5

15,5

16,0

152

Norrbottens

11.0

17.1

17.0

155

Norra Sverige

TTiU

TFT?

T77T

T57

Ss

38,2

45,3

46,3

121

GNS

29,7

35,5

36,9

124

Riket

20.1

25,5

26,3

131

Kalla, doraoruksstatistlsk 

å

rsbok

Strukturrationaliseringen inom jordbruket i norra Sverige har st

ä

rkt f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att jordbrukarfamiljerna p

å

 sikt kan erh

å

lla en stabil syssels

ä

ttning och f

ö

rs

ö

rjning av jordbruket. Jordbruket i norra Sverige 

ä

r dock ytterst k

ä

nsligt f

ö

r allm

ä

nna f

ö

rs

ä

mringar i samh

ä

llsekonomin. N

ä

r det finns tendenser till generellt s

ä

nkt l

ö

nsamhet f

ö

r jordbruket b

ö

r problemen i norra Sverige beaktas med extra varsamhet. Inom animalieproduktionen, som 

ä

r livsnerven f

ö

r stora delar av jordbruket 1 norra Sverige, har problemen varit betydande under 1980-talets f

ö

rsta h

ä

lft. St

ä

ndigt v

ä

xande 

ö

verskott tillsammans med borttagna subventioner p

å

 n

ö

t och fl

ä

sk har inneburit st

ä

ndigt stigande slaktdjursavgifter, vilket f

ö

rs

ä

mrat l

ö

nsamheten inom jordbruket.

F

ö

r mj

ö

lk har ett tv

å

prissystem inf

ö

rts vilket syftar till att begr

ä

nsa 

ö

verproduktionen p

å

 mj

ö

lk. Vid utformningen av tv

å

prissystemet har Norrland visats speciell h

ä

nsyn, genom att reglerna 1 vissa fall 

ä

r mer liberala 1 st

ö

rre delen av Norrland 

ä

n 1 

ö

vriga landet. Detta kan inneb

ä

ra en viss f

ö

rst

ä

rkning av produktionsf

ö

ruts

ä

ttningarna i Norrland j

ä

mf

ö

rt med 

ö

vriga landet.

124

Mj

ö

lkproduktionen 

ä

r den viktigaste sektorn inom animalieproduktionen i  norra Sverige. Mj

ö

lkproduktlon av betydande omfattning 

ä

r en f

ö

ruts

ä

tning f

ö

r att omr

å

dets naturliga produktionsbetingelser skall  kunna utnyttjas. F

ö

r

ä

ndringen av antalet mj

ö

lkkor under 1970- talet och 1980- talets f

ö

rsta h

ä

lft framg

å

r av tabell 2.3.

Prop. 1985/86: 166

1971

23 463 16 495 18 945 21 472 18 852 32 582 16 026

14y 840 99 865 84 482

682 550

Tabell  2.3 L

ä

n

Omr

å

de

V

ä

rmlands

Kopparbergs

G

ä

vleborgs

V

ä

sternorrlands

J

ä

mtlands

V

ä

sterbottens

Norrbottens

Norra Sverige

Ss

GNS

Riket

Antal mj

ö

lkkor 1971 - 1985 vid f

ö

retag med mer 

ä

n 2 ha 

å

ker.

1976

1982

1983

1984

19851)

22

516

17

721

19

423

19

552

17

986

28

516

14

725

140

439

96

686

73

863

663

333

22 124 18 179 20 507 18 911 17 162 26 662 15 676

139 221 94 487 73 223

665 189

21    647

17    842

20    532

17    969

16    135

25    424

15    384

134     933

92    366

72    136

655     884

20 996 17 766 20 133 17 564 15 830 25 035 14993

132 317 91 050 71 059

647 582

21 877

17

970 20 494

18

499 16 526 25 815 15 450

136 631 93 268 72 887

660 791

Relativ utveck­ling

1971-1985 1971=100

89 108 106

82

84

77

__ 94

---- 70

91

84

95

K

ä

lla:    Jordbruksstatistisk 

å

rsbok 1) Prelimin

ä

ra uppgifter

Minskningen i  antalet mj

ö

lkkor har varit st

ö

rre i  norra Sverige 

ä

n i riket totalt. Men det finns betydande variationer inom norra Sverige . Kopparbergs- och V

ä

rmlands l

ä

n har sedan 1971 haft en positiv utveckling och tycks ligga p

å

 en relativt stabil niv

å

 under 1980-talet.  De fyra nordligaste l

ä

nen d

ä

remot befinner sig i en succesiv minskning av koantalet. Det 

ä

r 

ä

ven de l

ä

nen som har den minsta medel areal en.

125

Prop. 1985/86:166

Det minskade antalet kor har 1 betydande omfattning kompenserats genom en 

ö

kad medelavkastning. Fram till 1985 har mj

ö

lkinv

ä

gningen i riket 

ö

kat under hela 1980-talet. I Norrland 

ö

kade inv

ä

gning fram till och med 1983. D

ä

refter b

ö

rjade en inv

ä

gningsminskning. Den var speciellt kraftig under 1985.

Tabell 2.4

Mj

ö

lkproduktlon 1979/80 - 1984/85 i olika prisst

ö

dsomr

å

den, ton

80/81    81/82    82/83 .  83/84   84/85

Riket,total inv

ä

gning  3 346 463 3 434 464 3 613 760 3 631 507 3 646 990

Norra Sverige

709 215  726 952  769 011  764 668  762 230

%  

av total inv

ä

gning      21,2    21,2    21,3    21.1    20,9

Omr

å

de 1

59 625   63 110   66 246   66 107   66 323

% av total inv

ä

gning       1,8     1.8     1,8     1,8     1,8

Omr

å

de 2

242 789  244 596  256 650  253 773  251 034

% 

av total inv

ä

gning       7.3     7,1     7.1     7.0     6.9

Omr

å

de 3

112 287  118 263  123 883  122 188  123 015

% 

av total inv

ä

gning       3.4     3.4     3,4     3.4     3,4

Omr

å

de 4)

100 661  105 072  112 005  111 647  112 570

% av total inv

ä

gning       3,0     3,1     3,1     3,1     3,1

Omr

å

de 5)

193 852  195 912  210 227  210 952  209 288

X 

av total inv

ä

gning       5,8     5,7     5,8     5,8     5,7

K

ä

lla: Statens jordbruksn

ä

mnd

1)

4 %-ig mj

ö

lk

2)

Enligt den omr

å

desindelning som g

ä

llde f

ö

r 1 juli 1985

3)

Omr

å

den 1, 4, 5 motsvaras efter omr

å

desf

ö

r

ä

ndringen 1 juli av 1, 3, 4

126

Prop. 1985/86: 166 Tabell 2:5

Mj

ö

lkinvagning tom november 1985'' i f

ö

rhallande till  inv

ä

gningen n

ä

rmast

f

ö

reg

å

ende ar_____________________________________________ 

Mejerif

ö

rening

V

ä

rmlandsmejerier

Dalarnas MF

Gefleortens MF

S:a H

ä

lsinglands MF

Nedre Norrlands MF

Å

ngermanlands MF

Norrmejerier

Norrbottens l

ä

ns PF

Riket

Jan - nov 1984

Jan - nov 1985

Jan- nov 1985 Jan- nov 1984

107 437

103 452

96

99 525

98 150

99

57 614

55 836

97

46 987

45 365

97

137 983

135 756

98

61 627

58 677

95

120 284

116 602

97

78 182

75 306

96

177 614

3 296 731

98

K

ä

lla SMR

1) Uppgifterna f

ö

r november 1985 

ä

r prelimin

ä

ra

Det finns flera f

ö

rklaringar till att mj

ö

lkinv

ä

gningen minskat under 1985. 

Ä

rsm

å

nsf

ö

r

ä

ndringar spelar sannolikt en v

ä

sentlig roll.

Att minskningen i norra Sverige andelsm

ä

ssigt 

ä

r st

ö

rre 

ä

n i riket totalt 

ä

r anm

ä

rkningsv

ä

rt med tanke p

å

att anslutningen till tv

å

-prissystemet har varit betydligt l

ä

gre i norra Sverige 

ä

n i riket i 

ö

vr-gt. I Norrbottens l

ä

ns producentf

ö

rening respektive Norrmejerier

ä

r andelen till tv

å

-prissystemet andelen anslutna leverant

ö

rer 26 

% 

respektive 45 

%.  1  

riket

ä

r 85 

% 

av leverant

ö

rerna anslutna.

Det r

å

der vissa regionala skillnader i norra Sverige vad g

ä

ller inv

ä

gningsminskningen. St

ö

rst

ä

r minskningen inom 

Å

ngermanlands mejerif

ö

renings upptagningsomr

å

de.

127

Prop. 1985/86: 166

Den f

ö

rs

ä

mrade l

ö

nsamheten inom mj

ö

lkproduktionen och en negativ framtidstro har lett fram till en st

ö

rre minskning 

ä

n vad tidigare prognoser har visat. Trots en 

å

rlig avkastnings

ö

kning p

å

 1,3 - 1.5 % ber

ä

knas inv

ä

gningen inom vissa regioner 1 Norrland minska med 8 - 10 % fram t o m 1986 j

ä

mf

ö

rt med motsvarande perlod f

ö

reg

å

ende

å

r.

Norra Sveriges andel av antalet slaktade storboskap 1 riket var under 1970-talet relativt konstant. Av tabell 2:6 framg

å

r att detta g

ä

llde

ä

ven under 1980-talets f

ö

rsta

å

r. P

å

 samma s

ä

tt som mj

ö

lkproduktionen i Norrland b

ö

rjade minska 1983 har 

ä

ven produktionen av n

ö

tk

ö

tt minskat n

å

got de senaste 

å

ren.

Tabell 2:6

Produktlon av n

ö

tk

ö

tt 1980/81 - 1984/85 1 olika prisst

ö

dsomr

å

den, ton

Norra  Riket Sverige

Omr

å

de

1

Norra Sveriges andel av riket

1980/81

9 738

2 901

1981/82

10 005

3 009

1982/83

10 456

3 228

1933/84

9 774

2 843

1984/85

9 746

2 822

3 035

8 121

23

795

157 871

15.1

3 092

8 139

24

245

159 330

15.2

3 188

8 196

25

068

162 928

15.4

2 760

7 680

23

057

158 005

14.6

2 624

7 480

22

672

151 798

14.9

K

ä

lla: Statens jordbruksn

ä

mnd

1) Enligt den omr

å

desindelning som g

ä

llde f

ö

re 1 juli 1985

Minskningen i mj

ö

lk- och n

ö

tk

ö

ttsproduktionen 1 norra Sverige b

ö

r observeras. 

Ä

n s

å

 l

ä

nge tycks det mest vara fr

å

ga om s

ä

songm

ä

ssiga sv

ä

ngningar, men det kan ocks

å

 vara fr

å

gan om en anpassning till en l

ä

gre produktionsniv

å

. Andelen slaktade storboskap av den totala n

ö

tk

ö

ttsproduktionen, fr

ä

mst d

å

 av hondjur, har 

ö

kat. Tendensen tycks vara densamma 1 hela norra Sverige. Detta kan bero p

å

att vad som m

ö

jligen h

å

ller p

å

att h

ä

nda inte enbart 

ä

r n

å

got Norrlandsproblem utan ett allm

ä

nt l

ö

nsamhetsproblem inom jordbruket. En del av de noterade produktionsminskningarna

128

Prop. 1985/86: 166

beror p

å

 de produktionsbegr

ä

nsande 

å

tg

ä

rder som vidtagits. F

ö

r norra Sveriges del  torde avvecklingsers

ä

ttningen till mj

ö

lkproducenter haft viss betydelse men betydelsen torde inte vara st

ö

rre i norra Sverige 

ä

n i riket 1 

ö

vrigt.

Antalet svin har 1 norra Sverige 

ö

kat fr

å

n ca 90 000 i b

ö

rjan av 1970-talet till  drygt 125 000 under senare delen av deceniet. 

Ö

kningstakten under 1980-talet har sedan avtagit.  Inom V

ä

rmlands och V

ä

sterbottens l

ä

n finns 50 % av samtliga svin 1 norra Sverige

Svinproduktionens f

ö

rdelning inom norra Sverige framg

å

r av tabell 2:7

Tabell 2:7

Produktlon av fl

ä

sk 1980/81 - 1984/85 i olika prisst

ö

dsomr

å

den, ton

Omr

å

de

1

2

3

Norra Sverige

Riket

Norra

Sverige andel

i riket

1980/81

4 983

978

1 238

7 199

317 017

2,3

1981/82

5 140

899

1 238

7 277

326 824

2,2

1982/83

5 002

962

1 376

7 340

316 990

2,3

1983/84

5 070

945

1 396

7 411

321 173

2,3

1984/85

5 190

1 021

1 485

7 696

330 625

2,3

K

ä

lla:  Statens jordbruksn

ä

mnd

1) Enligt den omr

å

desindelning som g

ä

llde f

ö

re 1  juli  1985

129

9   Riksdagen I985I86. 1 saml. Nr 166. Bilagedel

     Prop. 1985/86:166

Norra Sveriges andel av landets totala produktlon av nötkött och fläsk är blygsam. Regionalt är dock produktionen av stor betydelse.

Även produktionen av får- och lamnkött är 1 vissa regioner av stor betydelse. Produktionen har ökat successivt under 1980-talet . Drygt 20 % av allt får- och lammkött som produceras i landet kommer ifrån norra Sverige

Tabell 2:8

Produktion aV f

å

r- och lammk

ö

tt 1980/81 - 1984/85 1 olika prisst

ö

dsomr

å

den, ton

Omr

å

de

1

2

3 .

4

Norra

Riket

Norra

Sverige

Sverige

andel

av

riket

1980/81

380

226

141

363

1 110

5 463

20.3

1981/82

395

251

142

375

1 163

5 889

19.8

1982/83

436

268

156

390

1 250

5 861

21,3

1983/84

406

262

152

385

1 205

5 732

21,0

1984/85

432 ..

265

144

387

1 228

5 364

22,9

Källa: Statens jordbruksnämnd

1) Enligt den områdesindelning som gällde före 1 juli 1985

130

Prop. 1985/86:166 3       BER

Ä

KNINGSUNDERLAG F

Ö

R PRISST

Ö

DET

3.1           Inledning

Den ber

ä

kningsmodell som utg

ö

r basen f

ö

r att fastst

ä

lla norrlandsst

ö

dets st

ö

dniv

å

er har anv

ä

nts sedan 1972. I samband med att riksdagen skulle besluta om nya st

ö

dniv

å

er fr o m den 1 juli 1985 och att vissa f

ö

r

ä

ndringar i st

ö

dets omr

å

desgr

ä

nser skulle genomf

ö

ras kom ber

ä

kningsmodellen i blickpunkten. Modellen kritiserades d

å

 p

å

en rad punkter. Kritiken har nu saimanst

ä

llts och modellen har varit f

ö

rem

å

l f

ö

r en 

ö

versyn.

Under oktober m

å

nad arrangerade JN ett seminarium i 

Ö

stersund d

ä

r ber

ä

kningsmodellen ing

å

ende diskuterades. Till seminariet var representanter f

ö

r jordbruket Inbjudna tillsammans med representanter fr

å

n samtliga lantbruksn

ä

mnder 1 norra Sverige.    / Vid seminariet skedde en genomg

å

ng av modellens uppbyggnad och en genomg

å

ng av den kritik som riktats mot modellen. Efter seminariet gjordes vissa f

ö

r

ä

ndringar av den teoretiska modellen.

I det f

ö

ljande sker en redovisning av kritiken mot modellen och hur model 1 

ö

versynen p

å

verkat modellens nuvarande konstruktion. Innan detta behandlas, redovisas 1 ett inledande avsnitt de krav man b

ö

r kunna st

ä

lla p

å

en teoretisk ber

ä

kningsmodell av detta slag.

3.2           St

ö

dniv

å

er

Avg

ö

rande f

ö

r vilka krav som skall st

ä

llas p

å

 en teoretisk ber

ä

kningsmodell av detta slag 

ä

r hur modellens resultat skall anv

ä

ndas

131

Prop. 1985/86: 166

Av mycket stor betydelse f

ö

r ber

ä

kningsresultatet 

ä

r huruvida f

ö

retagen producerar egen eller k

ö

per in foderspannm

å

len. I de flesta fall f

ö

rdyrar egen odling av spannm

å

l animalieproduktionen. Med h

ä

nsyn till bl a v

ä

xtf

ö

ljden m

å

ste dock en viss spannm

å

lsodling 1 norra Sverige uppr

ä

tth

å

llas.

Modellresultaten Inneh

å

ller d

ä

rf

ö

r ber

ä

kningar utifr

å

n dels ett antagande om att allt foder produceras p

å

 den egna g

å

rden och dels ett antagande om att allt foder k

ö

ps in. Detta g

ö

r att modellen ger tv

å

ber

ä

kningsresultat som b

ö

r ange inom vilket intervall som merkostnaden f

ö

r att producera mj

ö

lk och k

ö

tt 1 norra Sverige ligger.

Ber

ä

kningsmodellen indikerar s

å

lunda vissa st

ö

dniv

å

er. Andra viktiga faktorer finns dock att ta h

ä

nsyn till d

å

st

ö

dbeloppen skall s

ä

ttas. Minskar produktionen inom visst omr

å

de kan det t ex av beredsskapssk

ä

l finnas anledning till extra stimulans genom ett h

ö

gre st

ö

d 

ä

n vad ber

ä

kningsmodellen anger.

Ä

ven regional och syssels

ä

ttningspolitiska sk

ä

l samt milj

ö

- och naturv

å

rdsh

ä

nsyn b

ö

r beaktas.

3.3     Omr

å

desgr

ä

nser

Genom att analysera modellresultaten kan flera typomr

å

den med likartade merkostnader f

ö

ras samman. Pa s

å

 s

ä

tt kan en grov uppdelning av norra Sverige genomf

ö

ras. Den mer detaljerade gr

ä

nsdragningen m

å

ste sedan ske som ett resultat av st

ä

llningstagande grundade p

å

 k

ä

nnedom om lokala f

ö

rh

å

llanden, och efter 

ö

verv

ä

ganden enligt punkt 4.1. Rent administrativa st

ä

llningstaganden kan ocks

å

 p

å

verka gr

ä

nsdragningarna. Under

å

rens lopp har gr

ä

nsdragningarna anpassats genom att mindre gr

ä

nsjusteringar genomf

ö

rts.

132

Prop. 1985/86: 166

Norrlandskommitten gjorde en indelning av norra Sverige 1 omr

å

den med goda respektive svaga f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r jordbruksproduktlon.Indelningen gjordes med hj

ä

lp av respetive lantbruksn

ä

mnd.

Som framg

å

r av fig 4.1 r

å

der en mycket god 

ö

verensst

ä

mmelse mellan de b

å

da kartbilderna som beskriver n

ä

mnda Indelning i omr

å

den med goda och svaga f

ö

ruts

ä

ttningar resp norrlandsst

ö

dets omr

å

desindelning.

Fig 4.1 mellan norrlandsst

ö

dets gr

ä

nser med indelning av norra Sverige 1 omr

å

den med goda resp svaga f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r jordbruksproduktlon.

GR

Ä

NSER indelning goda resp svaga f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r jordbruksproduktion

GR

Ä

NSER norrlandsst

ö

d mj

ö

lk

..-liicto.'

-

133

Prop. 1985/86: 166 4       BESKRIVNING AV BER

Ä

KNINGSMODELLEN

Jordbruksn

ä

mnden har i enlighet med regeringens direktiv (1984/85:393) f

å

tt 1 uppdrag att f

ö

reta en 

ö

versyn av ber

ä

kningsunderlaget f

ö

r prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige.

Vid bed

ö

mningen av st

ö

det till mj

ö

lk och k

ö

ttproduktionen best

å

r ber

ä

kningsunderlaget fr

ä

mst av en ber

ä

kningsmodell som ber

ä

knar merkostnaderna f

ö

r produktlon i norra Sverige. Den f

ö

retagna

ö

versynen av ber

ä

kningsunderlaget har d

ä

rf

ö

r inriktats p

å

 en

noggrann genomg

å

ng av f

ö

revarande modell. Nedan ges en 

ö

versiktlig beskrivning av modellen. I rapporten "Merkostnader 1985/86 f

ö

r jordbruket i norra Sverige vid produktlon av mj

ö

lk och k

ö

tt" 

å

terfinns en betydligt utf

ö

rligare beskrivning.

Syftet med det statliga st

ö

det till jordbruket i norra Sverige 

ä

r att kompensera f

ö

r h

ö

gre produktionskostnader.

Modellen ber

ä

knar merkostnaden f

ö

r 22 typomr

å

den i norra Sverige 1 f

ö

rh

å

llande till tv

å

 referensomr

å

den 1 mellersta Sverige. Produktionen i typf

ö

retagen 

ä

r inriktat p

å

mj

ö

lk och k

ö

tt med en bes

ä

ttningsstorlek p

å

 15 mj

ö

lkkor, dvs f

ö

retag med en i norra Sverige ungef

ä

rlig genomsnittlig bes

ä

ttningsstorlek. Varje l

ä

n i norra Sverige 

ä

r reprensenterat av 2 - 4 typf

ö

retag/typomr

å

den, d

ä

r varje typomr

å

de best

å

r av ett eller flera sk

ö

rdeomr

å

den. Typomr

å

dena kan allts

å

 vara relativt stora.

134

Prop. 1985/86: 166

Typomr

ä

dena, som valts ut 1 samrad med resp lantbruksn

ä

mnd, skall avspegla hur de olika l

ä

nens naturliga produktionsf

ö

ruts

ä

ttningar varierar. Referensomr

å

dena finns 1 

Ö

rebro- och Skaraborgs l

ä

n

Den ber

ä

kningsmetodik som anv

ä

nds vid den nu genomf

ö

rda 

ö

versynen 

ö

verensst

ä

mmer 1 stort med den som till

ä

mpades av kommitt

é

n f

ö

r 

ö

versyn av st

ö

det till norra Sverige och som sedemera tillstyrktes av 1 Ivsmedelskotimitten. Vissa f

ö

r

ä

ndringar och kompletteringar har dock genomf

ö

rts 1 samband med f

ö

religgande

ö

versyn. Detta kommenteras 1 kap 5.

I ber

ä

kningsmodellen ber

ä

knas och j

ä

mf

ö

rs typf

ö

retagets 

ö

verskott till byggnader och arbete 1 referensomr

å

dena med kalkylm

ä

ssiga kostnader f

ö

r arbete och byggnader.N

ä

r den kalkylm

ä

ssiga kostnaden ber

ä

knas ers

ä

tts arbetskraften med avtalsenlig l

ö

n j

ä

mte sociala avgifter.

F

ö

rh

å

llandet mellan typf

ö

retagets 

ö

verskott till arbete och byggnader och den kalkylm

ä

ssigt ber

ä

knade kostnaden f

ö

r dessa poster 1 referensomr

å

dena utg

ö

r kostnadst

ä

ckningsgraden. F

ö

r 

ö

vriga typf

ö

retag ber

ä

knas det mj

ö

lkpris som 

ä

r n

ö

dv

ä

ndigt f

ö

r att kunna uppn

å

samma kostnadst

ä

ckningsgrad. Skillnaden mellan det ber

ä

knade priset och det faktiska mj

ö

lkpriset i referensomr

å

det har h

ä

r definierats som typomr

å

dets merkostnad per kg mj

ö

lk.

Alternativt har 

ä

ven ber

ä

kningar utf

ö

rts d

ä

r t

ä

ckningsgraden Ist

ä

llet ber

ä

knats f

ö

r arbets och kapitalkostnader

Typf

ö

retaget baserar sin mj

ö

lk och k

ö

ttproduktion p

å

en bes

ä

ttning med 15 kor. Det f

ö

ruts

ä

tts egen rekrytering samt uppf

ö

dning av 5 tjurar 

å

rligen.

Avkastningen per kg i f

ö

retaget 

ä

r 6 000 kg mj

ö

lk per 

å

r.

135

Prop. 1985/86: 166

Avkastningsniv

å

n 1 v

ä

xtodlingen baseras p

å

 omr

å

dets normsk

ö

rd j

ä

mte till

ä

gg p

å

 15 

%.

Erfoderlig m

ä

ngd grovfoder och spannm

å

l produceras p

å

 f

ö

retaget. Sl

å

ttervallen sk

ö

rdas som h

ö

 och skulltorkas. Behovet av bete tillgodoses genom bete av 

å

terv

ä

xten och betesvall. En parallell ber

ä

kning har utf

ö

rts d

ä

r det f

ö

rutsatts att all erfoderlig foders

ä

d k

ö

pts in.

F

ö

r att erh

å

lla j

ä

mf

ö

rbarhet mellan de olika typomr

å

dena har ett exakt areal behov f

ö

r produktion av erfoderlig m

ä

ngd grovfoder och spannm

å

l ber

ä

knats f

ö

r varje f

ö

retag.

Ber

ä

kningsmodellen inneh

å

ller en rad uppgifter som 

ä

r av betydelse f

ö

r ber

ä

kning av skillnaden i produktionskostnad mellan norra och mellersta Sverige.

Ber

ä

kningsmodellen kan beskrivas schematiskt s

å

som i fig 4:1

Fig 4:1

FlG. 1   NUVAW.ANOE   &font-family: Verdana'>Ä

KW>NGSHOOEU.

(kOPEUL   A)

FtG 1.   ALTLflNATIV    SEgAKMiNGSKQBELU (

»

lO&font-family:Verdana'>

RcrcMeN&font-family:Verdana'>«

.r

B.CK-   KViG

GRovFoPCftTjua.

VAU. o.  btTC

gPOEft

Ä

Q

f

Ö

BCTAGETS

INTAKTCI

F

Ö

ftETAGtTS   , INTAKT Eft.

nAwrMLq.

KAL

RAoe

ovLK«irorr tr\ «

OvCKKOIT  *)U. ABeUl.

L   ICO%lNADTAC

«

(iKA,

jALKtLCRADC

KOMNAOB.R

OvfttCOTr    Ti>    ARfcl-TE     OCH     axaCWAOf.              ,    K

«

TH*D

»

r

Ä

CKNiNG

»

ft

»

AO

OtM       ti   Cfi

»

AtTA   OVTNAOll  '///'

lliZ:

KAP)

t AU

tCO*T-

NADtft.

roii u*.

»

iiAi

Il    SA1T

«

k    KOClHAOtl FOA    AAbCTC

tCAVtfYUERAOt KOSTNAD Eft * VO** t5 T

Ä

cJCt AV F

Ö

RtTACCTS INT

Ä

.KTKR.

6vtft

KALKyLKOSTNAelt    AKftflt OCM MAPiIAV.

136

Prop. 1985/86: 166 5       ANALYS AV BER

Ä

KNINGSMODELLEN

5.1    

Ö

versyn av ber

ä

kningsmodellen f

ö

r norrlandsst

ö

det.

I jordbruksutskottets bet

ä

nkande 1984/85:33 anf

ö

rs att ber

ä

kningsunderlaget f

ö

r prisst

ö

det till jordbruket i norra Sverige b

ö

r ses 

ö

ver mot bakgrund av den kritik som framf

ö

rts.

Synpunkter p

å

 den hittills anv

ä

nda ber

ä

kningsmodellens konstruktion som redovisas i detta avsnitt har kommit fram dels via kontakter med LRF och olika l

ä

nsmyndigheter och dels under det seminarium som JN arrangerade 1 

Ö

stersund under tv

å

 dagar i oktober. Till seminariet var representanter f

ö

r samtliga lantbruksn

ä

mnder och LRFs l

ä

nsf

ö

rbund 1 norra Sverige inbjudna.

5.1.1       Kapitalkostnadernas inverkan p

å

 kostnadsskillnaderna

Det har framf

ö

rts 

ö

nskem

å

l om en s

ä

rskild analys 

ö

ver hur

skillnader i kapitalbehovet p

å

verkar utfallet i

ber

ä

k ni ngsmodel 1 en.

Kalkylen

ä

r emellertid inte en likviditetsber

ä

kning utan bygger

p

å

realr

ä

nteber

ä

kningar eftersom syftet med ber

ä

kningarna

ä

r att

belysa skillnader 1 produktionskostnader mellan norra och

mellersta Sverige.

Att g

ö

ra j

ä

mf

ö

rande analyser 

ö

ver kapitalbehovet 1 jordbruket

Inneb

ä

r ocks

å

 betydande avv

ä

gningsproblem. Som ett exempel kan

n

ä

mnas att byggnadsinvesteringar i norra Sverige oftast.

genomf

ö

rs med statsbidrag .

5.1.2       

Ö

versyn av skillnader i byggnadskostnader

Skillnaderna 1 lagringsutrymmena f

ö

r g

ö

dsel beaktas i modellen genom det "utrymmesindex" f

ö

r foder och g

ö

dsel utrymmen som ber

ä

knats med utg

å

ngspunkt fr

å

n antalet stall dagar f

ö

r respektive typomr

å

de.

137

Kostnadsslaget 1 de olika typomr

ä

dena beaktas genom ett byggnadskostnadsindex, som har framtagits av lantbruksstyrelsen. Uppr

ä

kningen av kostnaderna sker f

ö

r hela byggnaden, dvs sedan eventuell uppr

ä

kning av kostnaderna f

ö

r foderutrymmen och g

ö

dsel anl

ä

ggning skett.

F

ö

r att erh

å

lla ytterligare precision kr

ä

vs insamling och analys av faktiska byggnadskostnader. En s

å

dan insamling kr

ä

ver ett betydande merarbete som vid denna 

ö

versyn av ber

ä

kningsunderlaget inte varit m

ö

jligt av tidssk

ä

l

5.1.3   Maskinkostnader

Vad avser maskinupps

ä

ttningar har en 

ö

versyn skett.

Fr

å

gan om 

ö

kad maskinkostnad till f

ö

ljd av kort odlingstid, sv

å

righeter till maskinsamverkan m m beaktas i modellen p

å

 s

å

s

ä

tt att maskinkostnaderna per kilo producerad mj

ö

lk stiger ju st

ö

rre areal som 

å

tg

å

r.

Kostnader f

ö

r lejd tr

ö

ska ing

å

r bland de prisuppgifter p

å 

produktionsmedel som samlats in fr

å

n lantbruksn

ä

mnderna. Maskinkostnadsposten 

ä

r komplicerad och fordrar kontinuerlig 

ö

versyn. Vid seminariet diskuterades en rad aspekter som kan p

å

verka maskinkostnaderna, t ex stenf

ö

rekomst, dragkraftsbehov och kapacitetsbehov.

Vid lantbruksuniversitetet finns ett optimeringsprogram f

ö

r masjninvesteringar som bl a 

ä

r baserat p

å

 v

ä

derleksdata. Databasen 

ä

r f

ö

r n

ä

rvarande inte s

å

komplett att en bearbetning 

ä

r m

ö

jlig f

ö

r norra Sverige. Vid kommande 

ö

versyn b

ö

r m

ö

jligheterna att komplettera modellen med detta optimeringsprogram unders

ö

kas.

Prop. 1985/86: 166

138

Prop, 1985/86:166

5.1.4  Merkostnader f

ö

r markanl

ä

ggningar

Investeringskostnaden f

ö

r markanl

ä

ggningar har v

ä

gts in i markv

ä

rdet som ligger till grund f

ö

r ber

ä

kning av markr

ä

ntan.Investeringar 1 markanl

ä

ggningar i norra Sverige sker 1 stor utstr

ä

ckning med statligt st

ö

d. Skall de h

ö

gre Investeringskostnaderna beaktas m

å

ste 

ä

ven h

ä

nsyn tas till detta f

ö

rh

å

llande. Underh

å

llet f

ö

r markanl

ä

ggningar ber

ä

knas som ett fast belopp per hektar och utslaget per kg mj

ö

lk blir d

ä

rigenom underh

å

llskostnaden h

ö

gre i norra Sverige och beaktas allts

å

 1 ber

ä

kningsmodellen.

5.1.5    

Ö

kade kostnader f

ö

r byggnadsunderh

å

ll till f

ö

ljd av

behov av lejd arbetskraft i norra Sverige.

I ber

ä

kningsmodellen tas redan h

ä

nsyn till de dyrare, byggnadsunderh

å

llskostnaderna i norra Sverige genom att byggnadsunderh

å

llet ber

ä

knas p

å

anl

ä

ggningskostnaden i respektive typomr

å

de.

5.1.6 Sk

ö

rdeniv

å

Sk

ö

rdeniv

å

erna har uppr

ä

knats med h

ä

nsyn till normsk

ö

rdarna 1985. Dessutom har h

ä

nsyn tagits till att vissa omr

å

den har utvidgats eller 

ä

ndrats.

Ber

ä

kningen av sk

ö

rdeniv

å

n f

ö

r foders

ä

d har anpassats genom att ta h

ä

nsyn till f

ö

rdelningen av arealen korn och havre i l

ä

nen i st

ä

llet f

ö

r att som tidigare ber

ä

knas som enkla medeltal.

139

Prop. 1985/86: 166 P

å

slaget p

å

 normsk

ö

rden f

ö

r foders

ä

d har reducerats till 15 %.

5.1.7  G

ö

dselgivornas storlek

G

ö

dselgivornas storlek har tidigare ber

ä

knats med utg

å

ngspunkt fr

å

n rekommenderade givor. Genom en sm

ä

rre justering i modellen sker nu ber

ä

kninen med utg

å

ngspunkt fr

å

n ers

ä

ttningsprincipen, dvs behovet av v

ä

xtn

ä

rings

ä

mnen antas st

å

 i direkt proportion till avkastningen.

5.1.8   Kostnader f

ö

r variationer i sk

ö

rdens storlek och

kvalitet.

H

ö

et 1 mellersta Sverige har h

ö

gre proteinhalt 

ä

n i norra Sverige. N

å

gra andra kvalitetsskillnader har dock inte kunnat p

å

visats. Den h

ö

gre proteinhalten beaktas numera 1 modellen.

Regionala variationer 1 avkastningsniv

å

er har inte unders

ö

kts n

ä

rmare med h

ä

nsyn till den begr

ä

nsade tid som st

å

tt till f

ö

rfogande. Vid en kommande 

ö

versyn kan det finnas anledning att n

ä

rmare unders

ö

ka de ekonomiska konsekvenserna av 

å

rsm

å

nsvariationen f

ö

r olika typomr

å

den.

5.1.9  Torkningskostnader

De r

ö

rliga torkningskostnaderna ing

å

r nu som en s

ä

rskild post 1 modellen.

5.1.10 Aktualisering av foderstater

Foderstaterna har st

ä

mts av mot den 

ö

kade avkastningsniv

å

n och med h

ä

nsyn till att ber

ä

kningarna numera utf

ö

rs f

ö

r mj

ö

lk med 4,1 

%  

fett och 3.3 % protein.

140

5.1.11                                                                                          Typg

å

rdarnas representativitet

Prop. 1985/86:166

Lantbruksn

ä

mnderna svarar f

ö

r att ett l

ä

mpligt antal typomr

å

den tas ut. Samtliga lantbruksn

ä

mnder i norra Sverige har f

å

tt

ö

kad information om vikten av att v

ä

lja ut representativa typomr

å

den. Vidare har vissa n

ä

mnder f

å

tt ta st

ä

llning till f

ö

reslagen utvidgning av typomr

å

dena f

ö

r att d

ä

rigenom f

ö

rb

ä

ttra typomr

å

denas representativitet. Ber

ä

kningsmodellen har ocks

å

 kompletterats med en alternativ variant d

ä

r avkastningen f

ö

r alla typomr

å

dena inom sanrna st

ö

domr

å

de motsvarar st

ö

domr

å

dets genomsnittliga avkastning. F

ö

r alla typomr

å

den inom samma st

ö

domr

å

de anv

ä

nds d

å

st

ö

domr

å

dets genomsnittliga avkastning.

5.1.12 Kostnader f

ö

r skillnader i arrondering.

transportavst

å

nd m m.

Typomr

å

dena har sedan tidigare varit Indelade 1 tre arronderingsklasser. Klasstillh

ö

righeten p

å

verkar behovet av arbets- och maskintid. F

ö

r att ytterligare f

å

nga effekten av att skillnader i f

ä

ltstorlek, f

ä

ltform. avst

å

nd 

im 

p

å

verkar kostnaderna har posten diverse kostnader r

ä

knats upp med 5 

% 

1 arronderingsklass 

II

och 10 % 1 arronderingsklass III.

5.1.13 Ber

ä

kning av produktekvivalenter

En analys av avr

ä

kningspriserna f

ö

r mj

ö

lk och k

ö

tt visar en f

ö

r

ä

ndring fr

å

n f

ö

rh

å

llandet 1:11 under 60-ta1et till 1:10 under.1970-talet. F

ö

r n

ä

rvarande 

ä

r f

ö

rh

å

llandet 1:8, men p

å

verkas av slaktdjursavgiften p

å

 k

ö

tt. En l

å

ngsiktig trendber

ä

kning tyder p

å

 att f

ö

rh

å

llandet 1:9 skulle ha r

å

tt under normala marknadsf

ö

rh

å

llanden och har d

ä

rf

ö

r anv

ä

nts i de nu aktuella ber

ä

kningarna.

5.1.14 Redovisning av diverse kostnader

I bil 

ä

gda rapport "Merkostnader 1985/86 f

ö

r jordbruket i norra Sverige vid produktion av mj

ö

lk och k

ö

tt har posten

diverse kostnader specificerats p

å

 ett utf

ö

rligare s

ä

tt

ä

n

141 tidigare.

Prop. 1985/86: 166 5.1.15 Realr

ä

nteniv

å

Niv

å

 p

å

kalkylr

ä

ntan har diskuterats. I ber

ä

kningsmodellen anv

ä

nds 5 

% 

genomg

å

ende f

ö

r alla investeringar 1 fasta anl

ä

ggningar. F

ö

r maskin-, djur-, och r

ö

relsekapital anv

ä

nds 7 

%. 

Dessa procentniv

å

er ansluter sig till de som rekomenderas i lantbruksstyrelsens kal kyl anvisningar.

5.1.16 

Ö

kad anv

ä

ndning av ensilage vid f

ö

retag med mindre

bes

ä

ttningar

Ber

ä

kningsmodellen r

ä

knar inte med ensilage eftersom det inte tidigare varit l

ö

nsamt med tv

å

 parallella maskinlinjer vid vall sk

ö

rd. Tekniken f

ö

r

ä

ndras emellertid. Under senare tid har det blivit allt vanligare med konservering av rullbalat ensilage 1 plasts

ä

ckar. Denna teknik g

ö

r att det 

ä

ven f

ö

r mindre enheter kan bli ekonomiskt f

ö

rsvarbart med ensilagehantering.

En ompr

ö

vning av grovfoderstaten kan s

å

ledes bli aktuell vid en kommande 

ö

versyn av modellen.

5.1.17 Diverse samkostnader

Alla diverse samkostnader 

ä

r proportionella till arealen och inte till produktionen, vilket Inneb

ä

r att st

ö

rre areal underlag medf

ö

r h

ö

gre diverse samkostnader per producerad kg/mj

ö

lk.

I rapporten specificeras posten diverse samkostnader utf

ö

rligt.

142

Prop. 1985/86:166

5.1.18            Arbets

å

tg

å

ng i norra Sverige

Ber

ä

kningsmodellen tar h

ä

nsyn till att arbetsbehovet f

ö

r att producera typf

ö

retagets produktlon 

ä

r h

ö

gre i norra Sverige 

ä

n i 

ö

vriga landet dels genom att antalet arbetstimmar f

ö

r djursk

ö

tslen st

å

r 1 relation till antalet stalldagar och dels genom att det st

ö

rre areal underlaget i norra Sverige inneb

ä

r en 

ö

kning av arbetskraftsbehovet f

ö

r v

ä

xtodlingen.

5.1.19            Alternativ ber

ä

kningsmodell

Den beräkningsmodell som används vid fördelningen av prisstödet för mjölk och kött till jordbruket 1 norra Sverige Innehåller i princip 3 kostnadsslag.

-

s

ä

rkostnader

-

samkostnader exkl byggnader

-

arbets- och byggnadskostnader

Merkostnaden f

ö

r jordbruket 1 norra Sverige ber

ä

knas som summan av de 1 ber

ä

kningsmodellen ing

å

ende kostnaderna, d

ä

r s

ä

r- och samkostnader t

ä

ckts fullt ut medan merkostnaderna f

ö

r arbete och byggnader endast t

ä

cks i den utstr

ä

ckning som den allm

ä

nna l

ö

nsamhetsniv

å

n 1 jordbruket till

å

ter. Denna niv

å

 ber

ä

knas i modellen s

å

att 

ö

verskottet 1 referensomr

å

det till arbete och byggnader s

ä

tts i relation till de kalkylerade kostnaderna f

ö

r dessa poster i samma omr

å

de. F

ö

rh

å

llandet kallas kostnadst

ä

ckningsgrad. Vid ber

ä

kning av merkostnaderna f

ö

r jordbruket 1 

norra  

Sverige reduceras allts

å

de kalkylerade merkostanderna f

ö

r arbete och byggnader med kostnadst

ä

ckningsgraden i referensomr

å

det.

Som ett alternativ till denna modell har ber

ä

kningar utf

ö

rts d

ä

r kostnadsposterna delats upp s

å

att den del av merkostnaderna som blir reducerade endast omfattar kostnader f

ö

r arbete och kapital.

143

Prop. 1985/86: 166

Nedanst

å

ende skiss redovisar den alternativa ber

ä

kningsmodel 1 en

Nuvarande modell   Alternativ modell

Merkostnader

med full

t

ä

ckning

S

ä

rkostnader

S

ä

rkostnader

Markr

ä

nta

Avskrivn och underh

å

ll

Rta, r

ö

relsekap

- ekonomibyggnader

Kostn r

ö

r 

ö

vr

- maskiner

ekbyggn

- 

ö

vriga byggnader

Underh

å

ll, markanl

markanl

ä

ggningar

Maskinkostnader

Ö

vr samkostnader

Ö

vriga samkostnader

Merkostnader

Arbetskostnader

Arbetskostnader

med

Byggnadskostnader

Kapitalkostnader

reducerad

- mark

t

ä

ckning

-   ek byggnad

-   maskiner

-   r

ö

relsekapital

144

Prop. 1985/86: 166 5.1.20   M-30 alternativet

Norrlandskommitten l

ä

t utf

ö

ra parallella ber

ä

kningar f

ö

r ett alternativ som avs

å

g ett f

ö

retag med 30 mj

ö

lkkor (M 30 alternativet). Detta f

ö

retag var mer rationellt 

ä

n f

ö

retaget med 15 mj

ö

lkkor. Bakgrunden var att man ville ha en metod att trappa av pristill

ä

ggen f

ö

r mj

ö

lk och k

ö

tt i de sydligaste prisst

ö

dsomr

å

dena. Man fann det d

ä

rvid l

ä

mpligt att l

å

ta st

ö

dniv

å

n 1 dessa omr

å

den ansluta till de l

ä

gre merkostnaderna 1 M-30 alternativet.

Lokalt har man inom prisst

ö

dsomr

å

dena 3 och 4 kritiserat metoden eftersom M-30 alternativet representerar en f

ö

retagsstorlek som f

ö

rekommer 1 niycket ringa omfattning inom dessa omr

å

den. Man anser att avtrappningen b

ö

r kunna ske med utg

å

ngspunkt fr

å

n alternativet baserat p

å

15 kor (M-15 alternativet).

Ber

ä

kningar avseende M-30 alternativet har inte utf

ö

rts vid den nu aktuella 

ö

versynen.

145 10   Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 166. Bilagedel

Prop. 1985/86:166

ANALYS AV BER

Ä

KNINGSRESULTATEN

6.1

Utg

å

ngspunkt f

ö

r analysen

Ber

ä

kningar har utf

ö

rts f

ö

r 1984/85 och f

ö

r 1985/86. Alla ber

ä

kningar har skett parallellt f

ö

r f

ö

retag med egen foders

ä

dsproduktion och f

ö

r f

ö

retag d

ä

r all foders

ä

d k

ö

ps in.

Som ovan redovisats, har ber

ä

kningar utf

ö

rts dels med den ursprungliga modellen (Modell A) och dels en alternativ modell (Modell B).

I ber

ä

kningarna har dessutom tv

å

 olika databaser anv

ä

nts. Databas A inneb

ä

r att typomr

å

dets avkastningsniv

å

er satts in medan Databas B Inneb

ä

r att resp typomr

å

de antagits ha st

ö

domr

å

dets genomsnittliga medelavkastning..

6.2

Med och utan egen foders

ä

d

Ber

ä

kningsmodellen inneh

å

ller alternativ b

å

de med egen foders

ä

d och d

å

 all foders

ä

d k

ö

ps in till f

ö

retaget.

Huvudalternativets (Modell A, Databas A) resultat redovisas 1 tabellen nedan.

Model 1

A

Model 1

A

Merkostnaden

Prisst

ö

ds-

Databas

; A

Databas

; A

vid egen

omr

å

de

Egen Foders

ä

d

Ink

ö

pt Foders

ä

d

foders

ä

d

1984/85

1985/86

1984/85

1985/86

1984/85  1985,

4

19

20

16

14

3      6

3

45

47

35

34

10      13

2b

49

52

41

40

8      12

2a

64

67

52

51

12      16

1

85

88

66

65

19      23

146

Prop. 1985/86: 166

Av resultaten framg

å

r att odling av foders

ä

d 

ä

r ol

ö

nsamt i norra Sverige vid antagna sk

ö

rdeniv

å

er och vid antagna priser p

å 

Ink

ö

pt foders

ä

d.

Vidare framg

å

r att kostnaderna f

ö

r produktlon av egen foders

ä

d 

ö

kat mellan de tv

å

unders

ö

kta, 

å

ren. Eftersom det 1 ber

ä

kningarna antagits ett of

ö

r

ä

ndrat pris p

å

 Ink

ö

pt spannm

å

l sjunker merkostnaden 1985/86 f

ö

r alternativet ink

ö

pt spannm

å

l.

K

ö

rningar med den alternativa ber

ä

kningsmodellen (Modell A) med den alternativa databasen (Databas B), ger likartade resultat:

Model 1

A

Model 1

A

Merkostnaden

Databas

A

Databa

s B

vid egen

Prisst

ö

ds-

Egen Foders

ä

d

Ink

ö

pt

Foders

ä

d

Foders

ä

d

omr

å

de

1984/85

1985/86

1984/85

1985/86

1984/85

1985/86

4

25

27

20

19

5

8

3

43

45

34

33

9

12

2b

51

54

42

41

9

13

2a

66

69

54

53

12

16

1

80

83

64

64

16

19

Eftersom skillnaderna mellan 1984/85 och 1985/86 

ä

r sm

å

har i det f

ö

ljande endast resultaten fr

å

n 1985/86 analyserats.

6.3

Alternativ ber

ä

kningsmodell

En 

ö

verg

å

ng fr

å

n Modell A till den alternativa ber

ä

kningsmodellen. Modell B ger 

ö

kade merkostnader i norra Sverige som framg

å

r av sammanst

ä

llningen nedan (1985/86, 

ö

re/kg mj

ö

lk):

Modell A

Modell B

Databas

A

Databas

A

Merkostnad

Prisst

ö

ds-

Foders

ä

d

Foders

ä

d

vid Modell B

omr

å

de

med

utan

med

utan

med    utan

4

20

14

24

19

4      5

3

47

34

52

39

5      5

2b

52

40

58

47

6      7

2a

67

51

73

58

6      7

1

88

65

95

73

7      8

147

Prop. 1985/86: 166 Merkostnaderna 

ö

kar med 4-8 

ö

re genom bytet av ber

ä

kningsmodell.

Delvis f

ö

rklaras skillnaderna av att avskrivnings- och underh

å

llskostnader f

ö

r byggnader ers

ä

tts fullt ut i Modell B. I Modell A sl

å

r merkostnader till f

ö

ljd av h

ö

gre 

å

teranskaffningsv

ä

rde endast igenom till ungef

ä

r h

ä

lften.

6.4

Alternativ databas

Om resultaten fr

ä

n ber

ä

kningarna med Databas A j

ä

mf

ö

rs med ber

ä

kningar, d

ä

r sk

ö

rdeniv

å

erna f

ö

r de olika typomr

å

dena motsvarar den genomsnittliga i respektive prisst

ö

dsomr

å

de (Databas B), framg

å

r hur representativa typomr

å

dena

ä

r. Om enkla medeltal av ber

ä

kningar med Databas A inte v

ä

sentligt skulle avvika fr

å

n ber

ä

kningar med Databas B skulle typomr

å

dena kunna s

ä

gas vara representativa.

Resultaten av en s

å

dan j

ä

mf

ö

relse framg

å

r av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning (1985/86, 

ö

re/kg mj

ö

lk):

Modell

A

Modell A

Databas A

Databas

B

Differenser

Prisst

ö

ds-

Foders

ä

d

Foders

ä

d

Foders

ä

d

omr

å

de

med

utan

med

utan

med    utan

4

20

14

27

19

+7      +5

3

47

34

45

33

-2      -1

2b

52

40

53

41

+1      +1

2a

67

51

69

53

+2      +2

1

88

65

83

64

-5      -1

J

ä

mf

ö

relsen visar att 1 omr

å

dena 1, 2a, 2b och 3 

ä

r skillnaderna sm

å

. Typomr

å

dena representerar med andra ord v

ä

l respektive prisst

ö

dsomr

å

de.

148

Prop. 1985/86: 166

D

ä

remot blir skillnaden relativt stor i st

ö

domr

å

de 4. Detta m

å

ste tolkas s

å

att de utvalda typomr

å

dena har n

å

got b

ä

ttre f

ö

ruts

ä

ttningar 

ä

n st

ö

dsomr

å

det som helhet.

6.5     Kombination av alternativ ber

ä

kningsmodell och alternativ databas

En s

ä

rskild ber

ä

kning har uf

ö

rts f

ö

r att bed

ö

ma den totala f

ö

r

ä

ndringen d

å

 b

å

de den alternativa ber

ä

kningsmodellen och den alternativa databasen har anv

ä

nts. Nedanst

å

ende sammanst

ä

llning redovisar resultatet fr

å

n denna k

ö

rning (1985/86, 

ö

re/kg mj

ö

lk):

Modell A

Modell B

1985/86

Databas

A

Databas

B

Differenser

Prisst

ö

ds-

Foders

ä

d

Foders

ä

d

Foders

ä

d

omr

å

de

med

utan

med

utan

med    utan

4

20

14

30

24

10      10

3

47

34

49

38

2      4

2b

52

40

59

48

7      8

2a

67

51

75

60

8      9

1

88

65

90

72

2      7

Vid analys av merkostnaderna f

ö

r produktlon 1 norra Sverige 

ä

r det l

ä

mpligt att l

å

ta detta senare alternativ (Modell B. Databas B) utg

ö

ra utg

å

ngspunkt eftersom

-

den ansluter till en traditionell kal kyl metodik, genom att arbets- och kapitalkostnaden 

ä

r de poster som speglar l

ö

nsamheten.

-

l

ö

nsamhetsniv

å

n p

å

verkar d

ä

rigenom enbart de poster

som normalt brukar b

ä

ra f

ö

retagarrisken.

-  de h

ö

gre kostnader f

ö

r avskrivning och underh

å

ll som

uppst

å

r till f

ö

ljd av de h

ö

gre investeringskost­

naderna f

ö

r byggnader i norra Sverige reduceras inte.

149

Prop. 1985/86: 166

D

å

det g

ä

ller 

ö

verg

å

ngen till att anv

ä

nda den alternativa databasen b

ö

r denna ses som ett komplement f

ö

r bed

ö

mning av merkostnaderna f

ö

r respektive st

ö

domr

å

den. Det kan finnas intresse att k

ä

nna spridningen mellan typomr

å

dena inom respektive prisst

ö

dsomr

å

de och d

ä

rf

ö

r b

ö

r ber

ä

kningar med Databas A kunna ske parallellt.

6.6     J

ä

mf

ö

relse mellan ber

ä

kningsresultat och aktuell st

ö

dniv

å

Resultaten fr

å

n 1985/86 f

ö

r Modell B d

å

ber

ä

kningarna baserats p

å

Databas B presenteras nedan och j

ä

mf

ö

rs med det aktuella prisst

ö

det (1985/86, 

ö

re/kg mj

ö

lk):.

Model 1

B

Pristill

ä

gg 1 procent

Databas B

av

ber

ä

knat resultat

Prisst

ö

ds-

Prisst

ö

d

Foders

ä

d

Foders

ä

d

omr

å

de

1985/86

med

utan

med

1   utan

4

12.2

30

24

41

51

3

32.1

49

38

66

84

2b

48.8

59

48

83

102

2a

51.9

75

60

69

86

1

70.2

90

72

78

98

F

ö

r en utf

ö

rligare redovisning av ber

ä

kningsresultaten f

ö

r mj

ö

lk och f

ö

r en redovisning av ber

ä

kningsresultaten f

ö

r k

ö

tt h

ä

nvisas till rapporten "Merkostnader 1985/86 f

ö

r jordbruket 1 norra Sverige vid produktlon av mj

ö

lk och k

ö

tt".

150

Prop. 1985/86: 166

7

UTV

Ä

RDERING AV NUVARANDE INDELNING AV

ST

Ö

DOMR

Å

DEN

Fr o m 1 juli 1985 skedde en f

ö

r

ä

ndring 1 norrlandsst

ö

dets omr

å

desindelning. F

ö

r

ä

ndringen g

ä

llde s

å

v

ä

l omr

å

dena f

ö

r mj

ö

lk s

å

som omr

å

dena f

ö

r k

ö

tt, fl

ä

sk samt f

å

r och lamm. F

ö

r

ä

ndringarna framg

å

r av fig 1:1 och 1:2 1 kap 1

Mj

ö

lkomr

å

dena f

ö

r

ä

ndrades genom att omr

å

de 2 och 3 blev 2 A och 2 B. Omr

å

dena 4 och 3, blev omr

å

de 5 och 4. F

ö

r

ä

ndringen kom att Inneb

ä

ra att omr

å

den runt Storsj

ö

n 1 J

ä

mtland kom att ligga 1 det "tredje b

ä

sta omr

å

det" i st

ä

llet f

ö

r som tidigare i det n

ä

st b

ä

sta omr

å

det. Detsamma g

ä

ller de inre delarna av V

ä

sternorrlands l

ä

n.

Vad g

ä

ller 

ö

vriga produktslag innebar f

ö

r

ä

ndringen att en anpassning till mj

ö

lkomr

å

dena genomf

ö

rdes, dock med den skillnaden att ingen uppdelning 1 omr

å

de 2 A och 2 B genomf

ö

rdes.

I regeringens direktiv till f

ö

religgande utredning st

å

r bl a f

ö

ljande:

"

Ö

versynen b

ö

r bl a g

ä

lla f

ö

rh

å

l l

ä

nderna i noiTlands Inland, framf

ö

r allt inom Storsj

ö

omr

å

det"

I den nu aktuella 

ö

versynen av ber

ä

kningsunderlaget

ä

r det d

ä

rf

ö

r naturligt att ocks

å

 g

ö

ra en pr

ö

vning av den genomf

ö

rda omr

å

desindelningen. Det har tidigare i denna utredning betonats att det resultat som ber

ä

kningsmodellen ger 

ä

r av indikativ natur.

Modellen kan s

å

ledes inte "mejsla" ut n

å

gra f

ä

rdiga omr

å

den. D

ä

remot kan modellen ge en god indikation p

å

 var gr

ä

nserna b

ö

r g

å

. I fig 7:1 framg

å

r merkostnaderna 1985/86 vid de olika typomr

å

dena.

151

DATABAS: Huvudalternativet

Omr

å

desindelning f

ö

r prisst

ö

d till mj

ö

lk

Prop. 1985/86: 166

39

5.6

ri-lnriTi.icimrJldt

3.32

3.35

5.51

referensomr

å

de

152

Prop. 1985/86: 166

Vad avser omr

å

dena 1.3 och 4 anser utredningsgruppen av modellresultaten indikerar att den nuvarande omr

å

desindelningen

ä

r v

ä

l anpassad. N

ä

r det g

ä

ller omr

å

dena 2 A och 2 B 

ä

r det sv

å

rare. I omr

å

de 2 B r

å

der en f

ö

rh

å

llandevis stor spridning i resultaten mellan de olika typg

å

rdarna. Typg

å

rd nr 9, 18 och 14 har en merkostnad p

å

 3,27 kr/kg respektive 3.36 kr/kg och 3,29, vilket kan j

ä

mf

ö

ras med typg

å

rd nr 12 som har 3,13 kr/kg.

Det finns en skillnad i resultaten mellan typg

å

rdarna i omr

å

de 2 A och typg

å

rdarna i omr

å

de 2 B. Men det finns samtidigt typg

å

rdar som 18, 14 och 9 som niycket v

ä

l skulle kunna ligga 1 omr

å

de 2 A.

Typg

å

rd 18 ligger i Br

ä

cke kommun 1 J

ä

mtlands l

ä

n. Typg

å

rd 9 ligger 1 norra Dalarna. B

å

da

ä

r representativa f

ö

r ett relativt stort omr

å

de. (Det streckade omr

å

det p

å

 kartan).

Med utg

å

ngspunkt fr

å

n tidigare n

ä

mnda regeringsdirektiv och de resultat som ber

ä

kningsmodellen indikerar kan det finnas anledning att genomf

ö

ra en mindre f

ö

r

ä

ndring av omr

å

desgr

ä

nserna. I det f

ö

ljande presenteras fyra alternativa f

ö

r

ä

ndringar.

153

Prop. 1985/86: 166 Alternativa l

ö

sningar

1.

Å

terg

å

ng till tidigare omr

å

desindelning

F

ö

rdelar    Omr

å

det kring Storsj

ö

n kommer 1 b

ä

ttre l

ä

ge, samma som

V

ä

sterbottens kustland vilka man vill j

ä

mf

ö

ra sig med. Man blir av med uppdelningen i 2A och 2B. Ganska billig f

ö

r

ä

ndring

Nackdelar   V

ä

rmland, Kopparbergs l

ä

n missgynnat

Storsj

ö

omr

å

det

ö

verkompenserade.

Kostnad

2 milj kr

Al':)MATIV 

1

C.-lRiDESir:DELNIi:G   FOR PRISST

Ö

D   TILL   '-OLK

154

Prop. 1985/86:166

2. 2A och 2B ers

ä

tts med 2

F

ö

rdelar    Ligger 1 verkligheten n

ä

ra. Administativt stora f

ö

rdelar.

Likst

ä

lldhet med omr

å

desindelningen f

ö

r k

ö

tt. Situationen f

ö

r J

ä

mtland f

ö

rb

ä

ttras. Logiskt med 2 huvudomr

å

den och tv

å 

avtrappningszoner. Huvudomr

å

dena best

å

r av kustomr

å

de och inlandsomr

å

de.

Nackdelar   Norrbottens- och V

ä

sterbottens kustland koraner att k

ä

nna sig missgynnade. Omr

å

de 2 kommer att bli det minst homogena. Delar av G

ä

vleborg och V

ä

sternorrland 

ö

verkompenseras. Relativt dyr l

ö

sning.

Kostnad

6,5 milj kr.

Alternativ 

2

OilRiDESitlDEL,'iltlG  FOR PPISSTOD   TILL   .'

IJilLK

155

Prop, 1985/86: 166

3. Som alternativ 1 men norra V

ä

rmland och Dalarna kommer i omr

å

de 2.

F

ö

rdelar    Situationen f

ö

r V

ä

rmland och Dalarna f

ö

rb

ä

ttras. Spridningen 1 omr

å

de 2B (3) kommer att minskas. R

ä

ttvisare Indelning 

ä

n alternativ 1.

Nackdelar   Kritik kan komma Ifr

å

n Norrbotten och V

ä

sterbotten som torde

h

ä

vda att delar av Norrbotten och V

ä

sterbotten ej skall j

ä

mf

ö

ras med delar av V

ä

rmland och Dalarna.

Kostnad

3,0 milj kr.

Alternativ 

;

O.mrAdesindel ppisstod til

156

Prop. 1985/86: 166 4. 2A f

ö

rl

ä

ngs s

ö

derut och in mot Storsj

ö

omr

å

det

F

ö

rdelar    De delar av V

ä

sternorrlands och J

ä

mtlands l

ä

n som b

ö

r flyttas kommer att flyttas. Inte n

å

gra andra delar. Detsamma g

ä

ller Kopparbergs och V

ä

rmlands l

ä

n. En r

ä

ttvis l

ö

sning.

Nackdelar   Avst

å

nden mellan omr

å

de 1, 2A och 2B kommer att bli sm

å

 vilket leder till att en viss "pl

å

ttrighet" uppst

å

r.

Kostnad

1,5 milj kr.

Al TFRNATIV   U

OHRiDESl'IDEL;il.NG FOR PRISST

Ö

D TILL MJCLK

157

Bilaga 5   Prop. 1985/86: 166

Sammanställning av remissyttranden över skrivelse från statens jordbruksnämnd om prisstödet till jordbruket i norra Sverige

Remissinstanserna

Efter remiss har yttranden avgetts av lantbruksstyrelsen, statens industri­verk, glesbygdsdelegationen, länsstyrelserna i Uppsala, Värmlands, Gäv­leborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län samt Lantbrukarnas riksförbund.

Stödområdesindelning

Lantbruksstyrelsen- anser att de förändringar som föresläs leder till

en bättre överensstämmelse mellan stödnivå och produktionsförhållanden. Styrelsen ansluter sig därför till de föreslagna ändringarna i enlighet med alternativ 4, Styrelsen har heller inget att erinra mot de ändringar som föreslås med anledning av tidigare gjorda framställningar. Efter kontakt med lantbruksnämnderna i Västernorrlands och Västerbottens län har framkommit förslag om vissa kompletteringar, vilka utvecklas närmare i resp. länsstyrelses yttrande.

Förändringar i områdesindelningen innebär ändrade planeringsförutsätt­ningar för jordbrukarna. Mot denna bakgrund vill styrelsen framhålla vikten av en stabilitet i stödsystemet, dvs. att ändringar inte sker för ofta och endast när skevheten bedöms vara uppenbar.

Statens industriverk: Prisstödet till jordbruket i norra Sverige med­

för dels att enheter kvarstår i drift, dels att nedläggning och sammanlägg­

ning av enheter sker i långsammare takt än vad som eljest skulle bli fallet.

Det har positiv effekt på befolkning och sysselsättning. En snabbare sys­

selsättningsminskning inom jordbruket skulle sannolikt inte kompenseras

av en positiv utveckling inom andra näringsgrenar såsom industri, turism

och tjänster.

Det regionalpolitiska stödet till näringslivet omfattar i huvudsak samma region som får prisstöd till jordbruket i norra Sverige, dvs. samtliga kom­muner i skogslänen samt vissa kommundelar i Älvsborgs och Örebro län. Från det regionalpolitiska stödområdet undantas ett antal kommuner i främst Kopparbergs och Gävleborgs län. I stödområdet inräknas emeller­tid ett antal kommuner i främst Uppsala och Västmanlands län. Vissa av dessa kommuner har föreslagits ingå i ett utvidgat prisstödsområde. Jord­bruksnämnden avstyrker i sitt förslag utvidgningar av nuvarande pris­stödsområde. Nämnden tillstyrker dock viss omgruppering inom nuvaran­de stödområde.

Av utredningsunderlaget framgåratt åkerarealen i norra Sverige minska­de mer än i riket totalt under 1970-talet. Under 1980-talet har minskningen avstannat i norra Sverige men med fortsatt minskning i riket totalt. Med minskad total åkerareal har medelarealen per brukningsenhet ökat snab-

158

bare i norra Sverige än i riket. Jordbruket i norra Sverige är mycket    Prop. 1985/86: 166 känsligt för allmänna förändringar i samhällsekonomin och särskilt känsligt för ändringar i animalieproduktionens lönsamhet.

Förädlingsindustrin, främst mejerier och slakterier, är starkt beroende av råvaruproduktionen inom området. En minskning av råvaruproduk­tionen medför risk för nedläggning av industri, som har relativt stor bety­delse regionalt.

I utredningsunderlaget redovisas områden i norra Sverige som har goda resp. svaga förutsättningar för jordbruk. SIND kan konstatera att i samma områden är också förutsättningarna för näringslivet i övrigt goda resp. svaga (med undantag av fjällturism).

SIND har i yttrande 1985-08-22 till jordbruksdepartementet över Sveri­ges Getavelsförbunds hemställan att getstödet skall gälla lika inom hela landet framhållit "att gethållningen och exploateringen av produkter från näringen lämpligen sker inom marknadsekonomins ram. Den särskilda insats i form av getstödet som sker i skogslänen finner emellertid verket regionalpolitiskt väl motiverad. Syftet med det särskilda stödet måste vara att gynna de sysselsättningssvaga områdena i skogslänen." Industriverket avstyrkte hemställan om utvidgning av området. Mot denna bakgrund tillstyrker SIND det förslag som jordbruksnämnden framlagt i fråga om stödområdestillhörighet vilket innebär att prisstödet i huvudsak förbehålls skogslänen och att viss omgruppering, som innebär ökat stöd, sker inom nuvarande stödområde.

Glesbygdsdelegationen tillstyrker jordbruksnämndens förslag till

ändringar av områdesindelningen.

Härutöver vill delegationen framföra att områdesindelningen för prisstö­det till potatis ändras. I dag utgår stöd med 2080 kr. per ha i Norrbottens län och 1190 kr. per ha i Västerbottens, Jämtlands, Västernorrlands och Gävleborgs län. Delegationen anser att stöd bör utgå även i de norra delarna av Kopparbergs och Värmlands län. Delegationen anser vidare att även i fråga om potatisen bör inlandet som har de svåraste produktionsför­hållandena ges det största stödet. Delegationen föreslår därför att det högre arealbidraget utgår i, utöver Norrbotten, hela prisstödområde 1,

Även prisstödet till getskötseln bör differentieras så att Norrlands inland ges större stöd än övriga delar av norra Sverige.

Länsstyrelsen i Uppsala län: I Uppsala län har de olika kommunerna och delar av kommunerna mycket varierande förutsättningar att bereda befolk­ningen sysselsättning. Uppsala kommun utmärks av stor befolkningstill­växt och god tillgång till arbetstillfällen. Kommunerna i Norduppland däremot - speciellt i kustområdet - har problem av glesbygdskaraktär; befolkningen minskar, åldersfördelningen har blivit allt skevare och det råder brist på arbetstillfällen. De areella näringarna svarar för en stor del av den sysselsättning som erbjuds.

Lantbruksnämnden har i skrivelse till jordbruksnämnden (1985-10-31)

---- angående förändrad områdesindelning för prisstödet bl, a. framhål­

lit att produktionsförutsättningarna för jordbruket i norra Uppland är säm-

159

re än i länet för övrigt. Produktionskostnaderna för mjölk är också betyd- Prop. 1985/86: 166 ligt högre i de nordligaste delarna av länet. Produktionsförutsättningarna i Norduppland överensstämmer väl med de i Gävleborgs läns södra delar, där prisstödet föreslås utgå. Länsstyrelsen anser att områden med likarta­de betingelser för animalieproduktion bör behandlas enhetligt vid bedöm­ning av behovet av prisstöd av typ norrlandsstödet.

Länsstyrelsen har sedan 1979/80 möjlighet att lämna glesbygdsstöd till företag. Ett område i Norduppland har avgränsats där stöd kan utgå. Området omfattar församlingarna Västland, Österlövsta, Hållnäs, Fors­mark, Gräsö samt delar av Börstils och Älvkarleby församlingar. Länssty­relsen anser att det finns starka skäl för att jordbruket i Norduppland skall omfattas av det statliga prisstödet. Det område som avses omfattar Älvkar­leby kommun, i Tierps kommun församlingarna Hållnäs, Tegelsmora, Tierps östra del, Tensta norra del. Västland, Österlövsta, Vendels norra del och Tolfta samt i Östhammars kommun församlingarna Gräsö, Danne­mora. Film, Börstil, Forsmark" Harg, Hökhuvud, Valö, Öregrund, Öst­hammar och Morkarla.

Länsstyrelsen i Värmlands län: Länsstyrelsen anser att viss osäker­

het råder om områdesgränserna i statens jordbruksnämnds skrivning. Om­

rådesbeteckningen 2 A respektive 2 B har använts för samma områden.

Länsstyrelsen utgår från att indelningen på sidan 3, som betecknats 2 A, är

den riktiga. Detta har också bekräftats vid kontakt med jordbruksnämn­

dens föredragande.

Torsby kommun och Bogens församling

Skördeuppskattningsområdena 852 och 774 som tillsammans omfattar Torsby kommun har länets lägsta normskördar. Nivån är jämförbar med övre Norrlands, I kommunen har gjorts lyckade investeringar som stötts med statligt stöd. Effekten av dessa satsningar kan avläsas i statistiken. Koantalet höll sig väl uppe till början av 1980-talet men har sedan 1982 minskat från 1 082 till 934 år 1985 eller med 14 procent. Av de 101 besätt­ningarna år 1985 hade 37 endast 1 -3 kor.

Den utnyttjade åkerarealen har minskat men inte i samma omfattning som koantalet. Det betyder att en del redovisad vallareal i verkligheten är under successiv nedläggning eller att marken förslyas. En sådan utveckling är olycklig av många skäl eftersom den får både sysselsättnings- och miljömässiga konsekvenser. Sysselsättningen i jord- och skogsbruk är av stor betydelse i kommunen. För att vända den negativa trend som nu visar sig krävs ordentliga insatser. Länsstyrelsen anser därför att starka sam­hällsintressen talar för att hela Torsby kommun föres till område 2 A. Hit föres även Bogens församling i Arvika kommun.

Säffle, Grums, KU, Forshaga, Karlslad, Hammarö och Krislinehamn

Inom detta område finns med vissa undantag länets bästa förutsättningar

för jordbruk. Länsstyrelsen anser därför att området med undantag av

160

församlingarna Svanskog, Långserud, Värmskog och Boda skall placeras i    Prop. 1985/86: 166 område 4. De undantagna församlingarna böi*föras till område 3.

Övriga länel

Normskördarna i övriga länet är jämförbara med Västerbottens kustland. Den utnyttjade åkerarealen i länet har endast minskat något under senare år. Däremot har det under de senaste åren skett en betydande minskning av animalieproduktionen. Under 1980-talet har koantalet minskat med drygt 8 procent och antalet produktionsställen med 30 procent. Enligt länsstyrelsens mening är det mycket allvarligt att den sysselsättningsinten­siva animalieproduktionen minskar. Det är som nämnts den produktions­gren som har de bästa förutsättningarna i länet. Eftersom lönsamheten i spannmålsodlingen är pressad kan man förutsätta att om den nuvarande nedåtgående trenden fortsätter så kommer det att innebära betydande risker för igenväxning av åkermark. Starka skäl föreligger således för att den aktuella regionen placeras i område 3.

Länsstyrelsens förslag till prisområden innebär en betydande utökning i förhållande till det föreliggande förslaget. Detta är en konsekvens av att länet hittills alltid har fått stå tillbaka för de mera nordliga delarna av norra Sverige, trots att det som ovan anförts inte föreligger stora skillnader när det gäller t. ex. avkastningen i växtodlingen.

Enligt länsstyrelsens uppfattning är det nödvändigt att den negativa trenden som nu kan iakttas för jordbruket stoppas eller åtminstone begrän­sas. För att lyckas med detta krävs det ett samspel av olika insatser där prisstödet är en viktig del.

Länsstyrelsen hemställer att de här presenterade förslagen till områdes­gränser beaktas vid utformningen av prisstödet.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län: Länsstyrelsen har i stort inte något att invända mot den föreslagna stödområdesindelningen där alternativ 4 föror­das.

Däremot anser länsstyrelsen att Voxna församling bör överföras

från prisområde 3 till 2B på grund av att växtodlingsförhållanden samt transportavstånd till tätort m. m. inom Voxna församling har större lik­heter med förhållandena inom prisområde 2B än med förhållandena inom övriga delar av prisområde 3 i Gävleborgs län.

Länsstyrelsen går alltså här emot jordbruksnämndens förslag och före­slår att Voxna församling på grund av ovanstående överförs från stödom­råde 3 till 2B.

Länsstyrelsen i Västernorrlands län: Länsstyrelsen vill först framhålla att

det från vissa synpunkter vore mest ändamålsenligt, om man helt kunde

undvika uppdelning av område 2. Det kan vara fördelar med så få och

korta prisområdesgränser som möjligt, eftersom olika pristillägg till gårdar

i närheten av en gräns - men på olika sidor av denna - lätt uppfattas som

orättvisa av berörda lantbrukare. Vidare bör det innebära administrativa

161

11    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 166. Bilagedel

fördelar med så få områden som möjligt, som dessutom överensstämmer    Prop. 1985/86: 166 för olika produkter.

Från dessa synpunkter synes arbetsgruppens alternativ 2 vara att före­dra, eftersom detta alternativ innebär att område 2 är odelat för mjölk liksom för kött. Även nu gällande områdesindelning medför fördelar i här berörda avseenden, eftersom gränsen mellan områdena 2 A och 2 B följer en länsgräns och dessutom är relativt kort.

En med hänsyn till produktionsförutsättningarna mer detaljerad uppdel­ning av område 2 för mjölk synes dock vara nödvändig av bl. a. opinions­skäl, eftersom det här rör sig om ett vidsträckt geografiskt område, där skillnader givetvis finns i produktionsförutsättningarna.

Länsstyrelsen kan därför acceptera en mer detaljerad uppdelning. Här­vid måste del dock vara en hell nödvändig förutsättning all uppdelning sker efter samma kriterier oberoende av länsgränser. Länsstyrelsen har inget att invända mot att kustbygderna i Västerbottens och Norrbottens län liksom nu tillhör område 2 A. Däremol har den förordade nya uppdel­ningen i 2 A och 2 B enligt arbetsgruppens aUernaliv 4 inte genomförts enligt samma principer i Väslernorrlands resp. Jämllands län.

Länsstyrelsen utgår här från att motiv finns för att sammanlagt 24 församlingar i Jämtlands län överföres från 2 B till 2 A. Enligt förslaget sker motsvarande överföring av 5 församlingar i Västernorrlands län.

Det finns dock i Västernorriands län ett flertal ytterligare församlingar i det av länsstyrelsen i samband med glesbygdsstödet avgränsande gles­bygdsområdet, som har lika svaga eller sämre jordbruksförutsättningar än flera av de nämnda 24 församlingarna i Jämtlands län. Arbetsgruppen synes inte ha övervägt detta förhållande och inte heller tagit behövliga kontakter med representanter för Västernorrlands län vad gäller uppdel­ningen mellan områdena 2 A och 2 B.

Det är därför enligt länsstyrelsens mening i hög grad nödvändigt att vissa justeringar göres av gränsdragningen mellan 2 A och 2 B enligt alternativ 4. Göres inie dessa justeringar blir beslutet om prisområdesgränser klart felaktigt.

De församlingar utöver de föreslagna som länsstyrelsen anser bör ingå i område 2 A, är följande.

Av Ange kommun: Borgsjö. Denna församling gränsar till Haverö för­samling, som tillhör område 1.

Av Sundsvalls kommun: Liden och[REDACTED_EFTERNAMN].

Liden har utomordentligt besvärliga brukningsförhållanden, eftersom Indalsälvens dalgång här är trång med små och mycket kuperade åkerskif­ten.[REDACTED_EFTERNAMN] är en utpräglad skogsbygd.

Av Härnösands kommun: Viksjö.

Viksjö är en utpräglad skogsbygd.

Av Sollefteå kommun: Graninge, Helgum och Resele.

Dessa är utpräglade glesbygdsförsamlingar med mestadels små bruk­ningsenheter.

Av Örnsköldsviks kommun: Skorped.

Skorped är också en utpräglad glesbygdsförsamling.

Om här nämnda församlingar tillsammans med de av arbetsgruppen

162

föreslagna i Västernorrlands och i Jämtlands län föres till område 2 A    Prop. 1985/86: 166 synes en så rättvisande uppdelning som möjligt på områdena 2 A och 2 B erhållas i Västernorrlands och Jämtlands län.

Resultatet blir dock att de församlingar, som fortfarande kommer att tillhöra 2 B i Jämtlands län, kommer att bilda en "ö" avskild från övrig del av 2 B. Detta måste accepteras om alternativet är att en felaktig uppdelning annars erhålles. Det är också med hänsyn till de geografiska förhållandena i stort naturligt att centrala Storsjöbygden och Ragundadelen bildar en "ö". I övrigt kan och bör "ö-bildning" undvikas.

Den här föreslagna utökningen med åtta församlingar av område 2 A i Västernorrlands län berör mycket begränsade produktionsvolymer. Mjölk­invägningen under 1985 uppgår tillsammans för de åtta församlingarna till drygt 6000 ton.

Förutom de rent produktionsmässiga skälen talar även regionalpolitiska skäl för att de åtta Västernorrlandsförsamlingarna bör tillhöra område 2 A. Församlingarna kännetecknas av stor brist på arbetstillfällen och långa pendlingsavstånd. Näringslivet domineras av de areella näringarna, som fortfarande är sysselsättningsmässigt vikande. Därtill är befolkningsunder­lagen för många vitala servicefunktioner hotade p. g. a. såväl mycket ogynnsam åldersstruktur som en alltjämt fortgående befolkningsminsk­ning. Det är därför ytterst viktigt att de sysselsättningstillfällen som kan skapas inom jordbruksnäringen tas till vara. Härvid spelar prisstödet en viktig roll.

Efter genomförande av här lämnat förslag uppkommer en godtagbar överensstämmelse utan uppdelning av församlingar mellan å ena sidan prisområdena 1 och 2 A för mjölk och å andra sidan det av länsstyrel­sen fastställda inlandsområde, där glesbygdsstöd enligt SFS 1985:619 kan utgå till bl.a. jordbruksföretag. Det är angeläget ur allmänna regionalpoli­tiska synpunkter att en sådan överensstämmelse kan uppnås.

Länsstyrelsen i Jämtlands län: Vid tidpunkten för förslaget för ändrad stödområdesindelning från den s.k. norrlandskommittén vilket sedermera blev livsmedelsutredningens förslag och proposition fann länets instanser anledning att anföra kritik. Förändringen innebar ändrad stödområdesin­delning med oförändrade eller sänkta prisstöd för stora delar av Jämtlands län.

Länsstyrelsen finner ej här anledning att ånyo upprepa de argument och sakskäl mot den tänkta förändring som tidigare i olika sammanhang fram­förts. Länsstyrelsen står fast vid sitt ursprungliga krav om att den stödom­rådesindelning som före den I juli 1985 fanns för de olika produkterna bäst ger uttryck för de skillnader i produktionsförutsättningar i stort som är rådande i norra Sverige.

Bristen på alternativa sysselsättningsmöjligheter, jordbrukets stora be­tydelse i länet och beredskapssynpunkter motiverar dessutom ett prisstöd som möjliggör ett långsiktigt bestående jordbruk i regionen.

Länsstyrelsen är väl medveten om att det i sådana här sammanhang inte

är praktiskt möjligt att uppnå fullständig rättvis indelning i geografiska

områden.  Det av jordbruksnämnden förordade alternativet innehåller

'63

emellertid också brister på grund av de höga varierande produktionsförut- Prop. 1985/86: 166 sättningar som råder även inom närliggande jordbruksföretag inom samma församling. Vetskapen om föreliggande svårigheter föranleder länsstyrel­sen att stå fast vid att en återgång till förhållandena före norriandskommit-téns förslag bör ske med undantag för de två församlingar som nu föreslås flyttade till prisstödsområde 1.

Om detta inte anses lämpligt förordar länsstyrelsen jordbruksnämndens alternativ 4. Ett genomförande av jordbruksnämndens förslag innebär en inte oväsentlig förbättring som emellertid borde kompletteras med samma indelning för kött och fläsk. Det finns inga skäl att avvika från det i övrigt samstämmiga förhållandet mellan mjölk resp. kött och fläsk.

Länsstyrelsen i Västerbottens län: När det gäller förändringar i prisstödom­råden har krav framförts från länet om ändrad områdestillhörighet. LRF och lantbruksnämnden har tillskrivit jordbruksnämnden under utredning­ens arbete och föreslagit att vissa områden i 2 A, flyttas till prisområde 1. Jordbruksnämnden har avstyrkt länskraven. I såväl Norrbottens som Jämtlands län har områden klassats upp från prisområde 2 A till 1.

Lantbruksnämnden har föreslagit att prisstödområde 1 anpassas till stödområdet för glesbygdsstöd till investeringar då de båda stöden har tillkommit utifrån likartade utgångspunkter. Vindelns och Bjurholms kom­muner har i skrivelse till länsstyrelsen framfört samma krav. Även LRF gör denna koppling.

Länsstyrelsen har avgränsat stödområdet där glesbygdsstöd kan lämnas till att omfatta inlandet där sysselsättningen är sämst och behovet av regionalpolitiska insatser är störst. Om prisstödområde 1 skulle anpassas till glesbygdsstödområdet skulle följande områden i länet klassas upp: Fällfors församling i Skellefteå kommun, Vindelns församling i Vindelns kommun, hela Bjurholms kommun samt Norrfors kyrkobokföringsdistrikt i Nordmalings kommun.

Länsstyrelsen finner att goda skäl talar för att tillgodose kraven inte minst utifrån jordbruksnämndens utgångspunkt att regional- och syssel­sättningspolitiska faktorer skall påverka prisområdet.

En utökning av prisområde 1 till att gälla hela glesbygdsstödområdet beräknas medföra ytterligare tillskott av medel till jordbruket i länet med ca 3,5 milj. kr. om gehör för detta krav kan nås. Detta är dock enligt länsstyrelsens mening små insatser i länet i förhållande till de totala pro­blemen.

Länsstyrelsen i Norrbottens län: Indelning i stödområden synes i stort vara som det är begärt från Norrbotten. Utöver Edefors och Gunnarbyn borde även markbygden i Piteå kommun överföras till område 1,

Lantbrukarnas riksförbund tillstyrker de föreslagna ändringarna av

---- områdesindelningen i Norrlands inland samt de smärre ändringarna

av områdesgränserna i övrigt. Härutöver vill förbundet framhålla följande.

Beräkningstekniskt har stödnivån för kött kopplats till det framräknade

stödbehovet för mjölk. För mjölk uppdelas stödområde 2 i 2a och 2b.

'64

Denna uppdelning baseras på de förslag som utarbetades av den s.k. Prop. 1985/86: 166 Norriandskommittén 1982 (Ds Jo 1982:7). Norriandskommittén föreslog att skillnaden i stödnivå mellan 2a och 2b skulle vara 2 öre. Eftersom differensen mellan 2a och 2b då var begränsad ansågs det inte motiverat att differentiera stödnivån på kött. I samband med den nu genomförda över­synen av beräkningsmodellen visar det sig att produktionskostnaderna för mjölk är ca 17 öre högre per kg i 2a än i 2b. För kött är skillnaden ca 150 öre per kg. Mot denna bakgrund är det angeläget att pristillägget för kött i stödområde 2 differentieras på samma sätt som stödet till mjölkproduk­tionen.

De förslag till ändrad områdesindelning för stödet till potatisodlingen som från olika håll framförts till jordbruksnämnden har inte tagits upp i de förslag som överlämnats till regeringen. För närvarande utgår ett högre stöd till potatisodlingen i Norrbotten än i övriga delar av stödområdet. Eftersom produktionsförutsättningarna i Västerbottens inland är likartade de i Norrbotten, föreslår LRF att det högre stödet utgår även i detta område. Det är angeläget att den snabba minskningen av potatisodlingen i detta område bryts. Merkostnaden för denna ändring är obetydlig.

Det bör särskilt noteras att merparten av framställningarna om smärre områdesändringar har inlämnats till jordbruksnämnden för flera år sedan. Även om LRF inte har något att invända mot jordbruksnämndens förslag i frågan, vill förbundet framhålla att särskild hänsyn bör tas till de syn­punkter som i detta avseende kan komma att framföras från respektive län. Förbundet vill också framhålla att vid bedömningen av förslag till områ­desändringar bör hänsyn tas till utvecklingen av produktionen i de aktuella områdena. Vidare bör jordbrukets betydelse för sysselsättningen, sam- . hällsservicen, miljön m. m. vägas in i dessa bedömningar.

Beräkningsunderlag

Lantbruksstyrelsen: Den använda beräkningsmodellen syftar till att beräk­na merkostnaderna för jordbruksproduktionen i norra Sverige. Modellen följer i huvudsak den som tillämpas av bl.a. lantbruksverket vid lönsam-hetskalkylering inom lantbruket. I det nu genomförda översynsarbetet har vissa mindre förändringar gjorts såväl i den principiella uppbyggnaden som i fråga om dataunderlaget. Lantbruksstyrelsen anser att beräkningsmodel­len väl fyller sin funktion och ansluter sig till de ändringar som gjorts. Styrelsen vill emellertid påpeka att modellen ensam inte kan beskriva situationen i jordbruket i norra Sverige. Även andra överväganden om t.ex. regionalpolitiska effekter, produktionens storlek och jordbrukets lönsamhet kan behöva göras.

Glesbygdsdelegationen----- har inte tagit ställning till de justeringar som

föreslås av beräkningsmodellen för prisstödet.       

Länsstyrelsen i Värmlands län: Länsstyrelsen har inget att erinra mot den

använda beräkningsmodellen, men vill starkt understryka att vid faststäl-

165

lande av stödbeloppen skall även andra faktorer bland dem de regionalpoli-    Prop. 1985/86: 166 tiska hänsynen starkt vägas in.

De justeringar som med vissa mellanrum gjorts av prisstödet har alltid givit en lägre kompensation i område 4 (5) än i övriga områden. Motivet har varit att man ansett att det inte fått vara för stort steg mellan stödområ­det och områdena utanför. Länsstyrelsen kan inte godta detta resonemang. I princip är det inte någon skillnad mellan denna gräns och gränsen mellan de olika stödområdena. I dag är pristillägget 12,2 öre i område 4 och 32,1 öre i område 3 dvs. en skillnad på 20 öre. Länsstyrelsen anser att kompen­sationsgraden i område 4 skall höjas och vara i paritet med övriga områ­dens.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län instämmer i jordbruksnämndens slutsats

---- att det är lämpligt att vid analys av merkostnaderna för produktion i

norra Sverige använda "Modell B", "Databas B". De orsaker som anförs i översynen talar för att det inte bara är lämpligt utan egentligen självklart att den.alternativa modellen används.

Länsstyrelsen i Västernorriands län: I den rapport som bildar underlag för den nu aktuella översynen anges bl.a. två alternativ för beräkning av produktionskostnadsskillnaderna mellan referensområdena och norra Sve­rige. Det ena alternativet är baserat på egen fodersädesodling medan det andra alternativet är baserat på inköpt foderspannmål.

Enligt länsstyrelsens mening saknar det senare alternativet verklighets­förankring. En animalieproduktion baserad på inköpt foderspannmål skul­le medföra att betydande åkerarealer friställes. Eftersom alternativa pro­duktionsgrenar i stort sett saknas skulle följden bli en omfattande ned­läggning av åkermark. Detta skulle stå i strid med den jordbrukspolitiska målsättningen. Även vad gäller beredskapsmotivet för det norrländska jordbruket skulle en sådan produktionsinriktning innebära helt oaccep­tabla verkningar.

Alternativet med inköpt foderspannmål kan enligt ovan inte omsättas i praktiken och saknar därför relevans som underlag vid bestämning av prisstödet.

Länsstyrelsen i Västerbottens län: I fråga om beräkningsmodellen delar länsstyrelsen nämndens grundsyn att modellen utgör ell underlag vid över­väganden om stödbeloppens storlek och områdesindelningar. Produktions­utveckling, regional- och sysselsättningspolitiska aspekter och miljöfrågor måste få påverka fastställande av geografiska och prismässiga gränser i Norrland.

Länsstyrelsen i Norrbottens län: Beräkningsmodellen för att framräkna

merkostnaderna för jordbruket i Norra Sverige ser ut att i det stora hela

kunna fungera bra. Modellen ger emellertid endast merkostnaderna för

arbete och kapital upp till den nivå som lönsamheten i referensområdet

tillåter.

Lönsamheten i referensområdet är dock i dag otillräcklig. Detsamma

166

gäller då också lönsamheten i stödområdena även efter avräkningsprisets    Prop. 1985/86: 166 komplettering med norrlandsstödet.

Statens jordbruksnämnd framhåller att även andra faktorer som produk­tionsutveckling, regional- och sysselsättningspolitiska aspekter kunna be­aktas. Detta bör lämna utrymme för ett regionalpolitiskt stöd utöver det stöd som framräknas enligt beräkningsmodellen. En modell hur ett sådant stöd skall kunna framräknas utarbetas för närvarande på lantbruksnämn­den i Norrbotten. Resultatet bör snart kunna redovisas för jordbruksnämn­den.

Lantbrukarnas riksförbund: Lantbrukarnas riksförbund tillstyrker de före­

slagna ändringarna av beräkningsunderlaget         .

Övriga synpunkter

Glesbygdsdelegationen vill emellertid understryka att ett kraftfullt

stöd är nödvändigt särskilt i norra Sveriges inland för att möjliggöra ett livskraftigt jordbruk i området.

Delegationen föreslår att prisstödet till getterna höjs i prisstödområde 1 så att det täcker merkostnaden för produktionen i detta område.

Delegationen vill avslutningsvis understryka att pristillägget årligen bör justeras med hänsyn till kostnadsutvecklingen inom jordbruket för att ge den stabilitet åt och tilltro till systemet som är nödvändig för att produk­tionen i inlandsjordbruket skall upprätthållas.

Länsstyrelsen i Värmlands län: Enligt länsstyrelsens mening skall prisstö­det ha två olika funktioner. För det första skall det utjämna skillnader i produktionskostnader mellan olika regioner så att lönsamhetsskillnaderna i möjligaste mån elimineras. För det andra skall prisstödet vara en del av de statliga insatser som görs för att bibehålla och utveckla näringslivet i glesbygderna. Detta måste ingå i bedömningarna när man diskuterar områ­desgränserna. Prisstöd, regionalt investeringsstöd och glesbygdsstöd skall ses som nödvändiga komplement till varandra i strävan att bibehålla och utveckla en bestående jordbruksnäring. Ett markant regionalpolitiskt hän­synstagande i jordbrukspolitiken är enligt länsstyrelsens mening det mest framgångsrika sättet att behålla sysselsättning och därmed boende och service i skogslänens skogs- och mellanbygder.

Produktion av mjölk och kött skall enligt länsstyrelsens mening vara den

dominerande inriktningen av länets jordbruk. För detta talar att förutsätt­

ningar för spannmålsodling utanför Vänerområdet inte är gynnsamma me­

dan möjligheterna till en framgångsrik grovfoderodling är goda. Vidare är

animalieproduktionen arbetsintensiv vilket är av vikt i många områden

med brist på arbetstillfällen. Utvecklingen av animalieproduktion skall

därför väga tungt när det gäller att fastställa stödets områdesgränser och

storlek. Man måste också väga in växtodlingens förutsättningar. Dessa

belyses bäst av resultaten från den objektiva skördeuppskattningen. Me-

167

delnormskörden i korn och vall för området utanför Vänerområdet är inte    Prop. 1985/86: 166 högre än i Västerbottens kustland.

Länsstyrelsen i Västernorriands län: Den aktuella rapporten ger ingen väg­ledning för uppräkning av prisstödet för fläskproduktion, getskötsel och potatisodling.

Länsstyrelsen förutsätter att en motsvarande uppräkning sker för dessa produktionsgrenar som för de i rapporten behandlade produktionsgrenarna mjölk och kött.

Länsstyrelsen i Jämtlands län: De förändringar i beräkningsunderlaget och den framräkning av produktionskostnadsskillnaderna som vidtagits visar på behovet av en icke oväsentlig höjning av prisstödet. Även om inte materialet ska betraktas som ett förslag till nya prisstödsnivåer vill länssty­relsen i sammanhanget erinra om att det är mycket angeläget med en omedelbar och kraftig uppräkning av priserna på produkterna.

Lönsamheten i näringen är för närvarande mycket låg och produktionen går ner. För att uppnå företagsekonomisk lönsamhet i t. ex. mjölkproduk­tionen bedömer lantbruksnämnden i länet att mjölkpriset måste höjas mellan 40-50 öre/kg. Motsvarande förhållanden finns i övriga produk­tionsgrenar.

Länsstyrelsen i Västerbottens län: Den framtagna rapporten ger en aktuell beskrivning av produktionsutvecklingen i Norrland, Av redovisning fram­går att det finns tendenser till en minskad mjölk- och köttproduktion i Norrland. Samtidigt har riksdagsbeslut 1985 understrukit att produktionen bör bibehållas i ungefär nuvarande omfattning och att förutsättningar bör skapas för detta.

Jordbrukets problem i Väslerbollen

Det höga ränteläget har medfört orimligt höga kapitalkostnader för jord­brukare med höga skulder. Övriga kostnader har dessutom stigit snabbare än produktpriserna. Följden har blivit dålig lönsamhet i Västerbottensjord­bruket. Många jordbrukare försöker därför dels öka inkomsterna genom fler producerande djur, dels dra ned på utgifterna genom bl. a. ett minimum av underhållsåtgärder. Andra försöker få arbetsinkomster utanför jordbru­ket.

Följderna av den dåliga lönsamheten blir allt allvarligare. 180-120

brukningsenheter läggs ned varje år. Rekryteringen till jordbruket är låg.

Priserna på jordbruksfastigheter sjunker. Förutsättningar att etablera sig

som jordbrukare finns endast om man får överta exempelvis föräldrarnas

jordbruk till låg skuldsättning. Nedläggning av åker ökar. I dagsläget är ca

1/3 av länets åkerareal "överflödig". Antalet sökande till lantbruksskolan

minskar.

168

Länets behov av medel

Prop. 1985/86:166

Den dåliga lönsamheten och sviktande tilltro till jordbruket gör att länssty­relsen anseratt kraftfulla åtgärder är nödvändiga. Enligt gjorda beräkning­ar i länet behöver länets jordbruk ett resurstillskott på minst 75 miljoner kronor i höjt norrlandsstöd och/eller sänkta avgifter på slakt, handelsgöd­sel m, m. Mjölkpriset måste höjas med 45-50 öre per kg och köttet med drygt 3 kronor per kg, för att lönsamheten skall återställas till 1978 års nivå. Då ges utrymme för såväl reinvesteringar som löneuttag för bru­karen. Dessutom krävs höjt investeringsstöd för att angelägna markför­bättrande åtgärder skall kunna genomföras.

Länsstyrelsen anser det utomordentligt angeläget att skyndsamma åtgär­der vidtas för att återställa förutsättningarna för ett långsiktigt jordbruk i länet. De medel som behövs för detta, måste snarast möjligt tillföras länet och bidra till en tro på en framtid för jordbruket i Västerbottens län.

Frågan om ändrad indelning av stödområdet måste därför ses i ett större sammanhang. Som redovisats i det föregående är jordbruket i Västerbot­ten i trängande behov av väsentliga resurstillskott. Därvid bör man också ta ställning till en eventuellt ändrad stödområdesindelning i den riktning som framförts från länet.

169

Prop. 1985/86:166

_  lontbruksstyrslsen

Bilaga 6

   (4) 

Investeringsenneten

1986-03-17

2500 587/86

Bengt-Olof[REDACTED_EFTERNAMN],  LAn

Statsrådet och chefen för jordbruksdepartementet

JORDBRUKSDEP. Registratorn

Ink 1986-03-19 Dnr. 

-'c/C

Lagen (1983:147) om f

ö

rbud under viss tid mot nybyggnad av

djurstallar f

ö

r n

ö

tkreatur, svin och fj

ä

derf

ä

______________ 

1. Hittillsvarande erfarenheter av lagens till

ä

mpning

Enligt beslut av riksdagen g

ä

ller ett tillf

ä

lligt investerings­f

ö

rbud sedan den 21 april 1983. Beslutet inneb

ä

r ett terrpor

ä

rt f

ö

rbud mot ny-, on- eller tillbyggnad av djurstallar f

ö

r n

ö

t­kreatur, svin eller fj

ä

derf

ä

. F

ö

rbudet g

ä

llde ursprungligen tom den 30 juni 1984. Under v

å

ren 1984 beslutade riksdagen om en f

ö

rl

ä

ngning tom den 30 juni 1985. Under v

å

ren 1985 beslutades om ytterligare en f

ö

rl

ä

ngning tom den 30 juni 1986.

lantbruksstyrelsen eller, efter styrelsens best

ä

nmande lant­bruksn

ä

mnderna, har enligt lagen r

ä

tt att l

ä

mna dispens fr

å

n nybyggnadsf

ö

rbudet om det finns s

ä

rskilda sk

ä

l. Med utg

å

ngs­punkt fr

å

n f

ö

rarbetena till lagen har dispenser l

ä

mnats p

å

 f

ö

l­jande grunder

1

Avtal OTI nybyggnad hade ing

å

tts innan investerings f

ö

rbudet offentliggjordes. Med avtal likst

ä

lls anskaffning av bygg­nadsmaterial till betydande v

ä

rde likscsn projektering f

ö

r betydande kostnad.

2

F

ö

rv

ä

rv av fastighet hade skett nyligen och f

ö

re lagens of­fentligg

ö

rande, varvid byggnadsinvesteringar f

ö

r en ur eko­nomisk synpunkt n

ö

dv

ä

ndig djurh

å

llning hade f

ö

rutsatts.

3

Inom vissa delar av norra Sverige (prisst

ö

domr

å

dena 1 och 2 f

ö

r mj

ö

lk samt angr

ä

nsande omr

å

den med likartade f

ö

ruts

ä

tt­ningar) i de fall en viss utbyggnad 

ä

r enda s

ä

ttet att uppn

å 

en framtida rationell enhet. Dispenser f

ö

r svin och fj

ä

derf

ä 

ges emellertid endast undantagsvis och n

ä

r starka s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger.

4

Glesbygdsst

ö

d kan l

ä

mnas till den planerade byggnads

å

tg

ä

rden om denna har stor betydelse ut syssels

ä

ttningssynpunkt.

5

Byggnad har f

ö

rst

ö

rts genan brand eller naturkastrof. Bygg­naden m

å

ste d

å

 ha anv

ä

nts f

ö

r djurh

å

llning under senare 

å

r.

6

Byggnad 

ä

r ol

ä

mplig f

ö

r djurh

å

llning av arbetsmilj

ö

- eller djurskydssk

ä

l.

170

Prop. 1985/86: 166

Angivna dispenssk

ä

l 1 och 2 

ä

r av 

ö

verg

å

ngskarakt

ä

r. Dispens­sk

ä

l 3 och 4 

ä

r av regionalpolitisk natur.

I f

ö

ljande sairmanst

ä

llning redovisas beviljade dispenser under verksamhets

å

ren 1983/84 och 1984/85 med f

ö

rdelning p

å

dispens­sk

ä

l ..

Dispenssk

ä

l

1983/84

1984/85

Tidigare ing

å

nget avtal

73

4

Nyf

ö

rv

ä

rv

30

14

Regionalpolitiska sk

ä

l

46

34

Glesbygdsomr

å

de

12

7

F

ö

rst

ö

rd byggnad'

67

42

Reparation

40

39

Arbetsmi1j

ö

/djurmi1j

ö

204

168

Ö

vrigt

14

20

S:a

486

328

.Under de f

ö

rsta 

å

iren av lagens giltighetstid daninerade dispens­sk

ä

len av 

ö

verg

å

ngskarakt

ä

r. D

ä

refter har brister i djur- eller arbetsmilj

ö

 varit den doninerande orsaken till dispens. Vid kontakter med lantbruksn

ä

mnden har framkonmit att endast ett f

å

tal ans

ö

kningar har f

ö

ranlett avslag. Detta f

ö

rklaras av att ans

ö

kningsf

ö

rfarandet vanligtvis inleds med en muntlig f

ö

rfr

å

gan om m

ö

jligheten att erh

å

lla dispens vilket leder till att klara avslagsfall aldrig resulterar i en formell ans

ö

kan. Dessutom har investeringsben

ä

genheten bland jordbrukarna varit l

å

g under den tid som lagen hittills varit i kraft.

I nedanst

å

ende sairrranst

ä

llning redovisas dispensernas f

ö

rdel­ning p

å

olika djurslag samt nettof

ö

r

ä

ndringen av antalet djur­platser under olika onr

å

den 

å

ren 1983/84 och 1984/85.

Djurslag

1983/84 Dispenser

Mj

ö

lkkor

328

Rekrytering

Ö

vriga n

ö

tkreatur

33

Suggor

89

Slaktsvin

21

Fj

ä

derf

ä

15

1984/85

Dispenser   Nettof

ö

r

ä

ndr

__________________ av djurplatsei

221

563 981

29

- 405

52

271

15

1 504

11

Ä

gg

25.500

Broiler

24 500

S:a

486

328

171

Prop. 1985/86: 166

Av sammanst

ä

llningen framg

å

r att de l

ä

mnade dispenserna till 

ö

verv

ä

gande del har avsett investeringar i mj

ö

lkproduktion. >3ettof

ö

r

ä

ndringen av antalet stallplatser till f

ö

ljd av l

ä

mna­de dispenser har varit begr

ä

nsade. Vad g

ä

ller stallar f

ö

r mj

ö

lk­kor har netto

ö

kningen varit i genomsnitt ca 2,5 koplatser per l

ä

mnad dispens.

Vid en bed

ö

mning av den effekt scfn nybyggnads f

ö

rbudet haft b

ö

r h

ä

nsyn son tidigare n

ä

mnts tas till att investeringsben

ä

genheten varit f

ö

rh

å

llandevis l

å

g under den period som lagen varit i kraft. S

å

till exempel har antalet platser f

ö

r mj

ö

lkkor som varit f

ö

re­m

å

l f

ö

r djurskyddsgranskning minskat fr

å

n ca 22 000 per 

å

r under b

ö

rjan av 1980-talet till ca 9 000 under verksamhets

å

ret 1984/85.

I samnanhanget kan 

ä

ven n

ä

mnas att en svaghet i lagstiftningen 

ä

r att den inte f

ö

rhindrar ins

ä

ttning av djur i stallar scm st

å

tt oanv

ä

nda 

ä

ven under en l

å

ng period. Vidare har den f

ö

rh

å

llande­vis ringa p

å

f

ö

ljden f

ö

r investeringar kunnat inneb

ä

ra att inve­steringar kotmiit till st

å

nd. Enligt de erfarenheter lantbruks­styrelsen kunnat inh

ä

mta har dock detta inte f

ö

rekommit annat 

ä

n i undantagsfall.

Sammanfattningsvis har lagstiftningen enligt lantbruksstyrelsen haft en 

å

terh

å

llande effekt p

å

investeringsverksamheten. lag­stiftningen har ef ter vissa initialsv

å

righeter visat sig vara f

ö

rh

å

llandevis enkel att administrera p

å

 lantbruksn

ä

mnderna. I samband med remissbehandlingen av huvudbet

ä

nkandet fr

å

n 1983 

å

rs livsmedelskcjimitt

é

 framh

ö

ll flera lantbruksn

ä

mnder att sk

ä

l kan finnas f

ö

r ett fortsatt investeringsf

ö

rbud.

2. F

ö

rslag om f

ö

rl

ä

ngning av investeringsf

ö

rbudet efter den 1 juli 1986

Enligt beslut av riksdagen med anledning av livsmedelskomnitt

é

ns f

ö

rslag g

ä

ller - som tidigare n

ä

mnts - investeringsf

ö

rbudet tom den 30 juni 1986. En eventuell f

ö

rl

ä

ngning av till

ä

mpningen f

ö

ruts

ä

tter ett nytt beslut av riksdagen under v

å

ren 1986.

Investeringsf

ö

rbudet har fr

å

n b

ö

rjan varit avsett son en tempor

ä

r

å

tg

ä

rd fr

å

n statens sida f

ö

r att hj

ä

lpa till med den produk-tionsanpassning som prim

ä

rt

ä

r n

ä

ringens ansvar. Ett permanent system kan leda till att statens ansvar f

ö

r produktionsanpass­ningen blir st

ö

rre 

ä

n vad scm avsetts. 

Ä

ven under de n

ä

rnaste 

å

ren kvarst

å

r ett behov av olika insatser f

ö

r att fr

ä

mja en an­passning av produktionen. Investeringsf

ö

rbudet har verkat 

å

ter­h

å

llande p

å

investeringsverksamheten.

lantbruksstyrelsen vill peka p

å

 att en styrning av produktionens omfattning och inriktning i f

ö

rsta hand b

ö

r 

å

stadkamas gencm en l

ä

mplig avv

ä

gning mellan l

å

ngsiktigt verkande prispolitiska, rationaliseringspolitiska och 

ä

ven regionalpolitiska insatser. En effektiv och rationell produktion av livsmedel motverkas av kraftiga tillf

ä

lliga variationer i f

ö

retagens ekonomiska plane­rings- och produktionsf

ö

ruts

ä

ttningar.

I och med att tv

å

prissystanet inf

ö

rts kan behovet av ett fortsatt

f

ö

rbud mot nybyggnad av djurstallar f

ö

r mj

ö

lkproduktionen ifr

å

ga-        j-72

Prop. 1985/86:166

s

ä

ttas. Inom n

ö

tJt

ö

tt- och svinproduktionen kvarst

å

r emellertid behovet av investeringf

ö

rbud of

ö

r

ä

ndrat fr

ä

mst mot bakgrund av att awecklingsers

ä

ttningar nu inf

ö

rs till svin- och k

ö

ttpro­ducenter .

En tenpor

ä

r f

ö

rl

ä

ngning av investeringsf

ö

rbudet skulle mot denna bakgrund i och f

ö

r sig kunna begr

ä

nsas till att avse djurstallar avsedda f

ö

r n

ö

tJc

ö

tt och svinproduktion. Mot en s

å

dan l

ö

sning talar dock att djurstallar uppf

ö

rda f

ö

r ett annat 

ä

ndam

å

l kan ha alternativ anv

ä

ndning. Ett stall uppf

ö

rt f

ö

r mj

ö

lkproduktion kan exenpelvis utan vidare anv

ä

ndas f

ö

r specialiserad n

ö

tk

ö

ttspro­duktion. Till

ä

mpning och tillsyn av lagstiftningen skulle d

ä

r­f

ö

r bli sv

å

rare 

ä

n vid det generella f

ö

rbud san g

ä

ller f

ö

r n

ä

r- varande. lantbruksstyrelsen har funnit att 

ö

verv

ä

gande sk

ä

l ta­lar f

ö

r att nuvarande investeringsf

ö

rbud f

ö

rl

ä

ngs under h

ö

gst tv

å

å

r.

Vid en ytterligare f

ö

rl

ä

ngning av investeringsf

ö

rbudet under viss tid b

ö

r beaktas att vissa lantbrukare har gjort avs

ä

ttningar till allm

ä

n investeringsreserv f

ö

r framtida investeringar. Enligt nu­varande regler skall belopp san satts in p

å

 investeringskonto disponeras inom sju 

å

r r

ä

knat fr

å

n utg

å

ngen av det 

å

r d

å

 belop­pet satts in. Ctn pengarna inte anv

ä

nts inom den tid och p

å

 det s

ä

tt lagen anger 

å

terf

ö

rs de till beskattning. F

ö

r att undvika negativa konsekvenser f

ö

r de f

ö

retagare som p

å

 grund av f

ö

rl

ä

ng­ning av f

ö

rbudet mot nyinvesteringar inte f

å

r m

ö

jlighet att an­v

ä

nda de medel som avsatts p

å

 investeringskonto b

ö

r den tid un­der vilken medlen f

å

r vara innest

å

ende f

ö

rl

ä

ngas.

Sarmanfattningsvis f

ö

resl

å

r lantbruksstyrelsen f

ö

ljande:

lagen (1983:147) om f

ö

rbud under viss tid niot nybyggnad av djurstallar f

ö

r n

ö

tkreatur, svin och fj

ä

derf

ä

 f

ö

rl

ä

ngs att g

ä

lla tom den 30 juni 1988.

I handl

ä

ggningen av detta 

ä

rende har deltagit generaldirekt

ö

ren, 

ö

verdirekt

ö

ren, s

ä

rskilda ledanr

ä

terna[REDACTED_EFTERNAMN], Isacson, Str

ö

m­berg och[REDACTED_EFTERNAMN], byr

å

chef knutsson samt byr

å

direkt

ö

r[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

redragande.

Jr>-w

- W_,.j__ 

Ingvar Widen Generaldirekt

ö

r

Bengt-Olof[REDACTED_EFTERNAMN] Byr

å

direkt

ö

r

173

Innehåll

Prop. 1985/86:166

Bilaga 1   Förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

from den 13, 15 januari 1986    ...................        1

Bilaga 2   Förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets- område

för tiden den Ijuli 1986-30 juni 1987    ..........     47

Bilaga 3   Skrivelse om prisstödet till jordbruket i norra Sverige   ,,,,   101

Bilaga 4 Översyn av beräkningsunderiaget för prisstödet till jordbru­

ket i norra Sverige   ..................................    111

Bilaga 5 Sammanställning av remissyttranden över skrivelse från

statens jordbruksnämnd om prisstödet till jordbruket i norra

Sverige    ................................................    158

Bilaga 6  Skrivelse om lagen (1983:147) om förbud under viss tid mot

nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä   1%

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1986                              174