Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:108

Regeringens proposition

1983/84:108

om vissa frågor rörande Sveriges samarbete med Unesco;

beslutad den 2 februari 1984.

Regeringen förelägger riksdagen vad som upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredra­gandens hemställan.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

LENA HJELM-WALLÉN

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redovisas vissa drag i utvecklingen inom Unesco och i det svenska arbetet inom organisationen under senare år samt vissa för­ändringar i svenska unescorådets organisation. Vidare föreslås atl Sverige ansluter sig till två konventioner upprättade av Unesco, nämligen 1954 års konvention om skydd för kulturföremål i händelse av väpnad konflikt och 1972 års konvention om skydd för världens kultur- och naturarv. 1 proposi­tionen anmäls också att regeringen beslutat ratificera 1979 års Unescokon-vention om erkännande av studier, betyg och examina avseende högre utbildning i stater som lillhör Europaregionen inom Unesco.

1    Riksdagen 1983184. I saml. Nr 108

Prop. 1983/84:108

2

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-02-02

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg och Wickbom.

Föredragande: statsrådet Hjelm-Wallén

Proposition om vissa frågor rörande Sveriges samarbete med Unesco.

1    Inledning

1.1 Utvecklingen inom Unesco

Sverige är sedan år 1950 (prop. 1949:117, SU: 136, rskr; 260) medlem i Förenta Nationernas organ för utbildning, vetenskap och kultur, Unesco.

Unescos första verksamhetsperiod, fram till de första åren av 1950-lalet, kännetecknades av insatser för att medverka till återuppbyggandet av del av kriget härjade Europa. Organisationens program efter de första årens konsolidering och uppbyggnad kom också att präglas av de intressen som de europeiska länderna hade av ett samarbete på utbildnings-, vetenskaps-och kulturområdena.

Under den andra perioden av Unescos verksamhet ökade antalet med­lemmar bl. a. inträdde efter hand de östeuropeiska staterna som aktiva medlemmar. Programmet präglades alltjämt i hög grad av de västliga industriländerna, även om allt mer hänsyn togs till den växande medlems­kretsen. Sammanfattningsvis kan Unescos karaktär av fackorganisation sägas ha dominerat denna period.

Det tredje skedet i Unescos utveckling inleddes kring år 1960 då väst­makternas kolonialvälden definitivt bröt samman och ett stort anlal nya stater inträdde i FN-organen. Unesco har i dag 161 medlemmar och är därmed en av FN-systemets mest universella organisationer. Med denna utveckling bröts tendensen atl i första hand se Unesco som elt organ för professionellt samarbete inom de olika fackområdena. Kraven från u-län­derna att det internationella samfundet på utbildningens, vetenskapens, kulturens och - under senare år - även massmediernas områden skulle spela en aktiv roll också för dessa länders utveckling gjorde sig alhmer

Prop. 1983/84:108

3

gällande. Allt större resurser för bistånd ställdes till Unescos förfogande genom bl. a. FNs biståndsprogram UNDP (United Nations Development Programme). Alltjämt gjordes dock, särskilt från stormakternas sida, mot­stånd mot atl organisationen utvecklades till en u-landsorienterad sam­manslutning med starka biståndsinslag i verksamheten. Styrelsens sam­mansättning av experter inom de olika fackområdena var också en fördrö­jande faktor. 1 och med valet av en afrikan, Amadou-Mahtar M'Bow, rill generaldirektör år 1974 blev dock Unescoarbetet allt klarare präglat av u-ländernas intressen.

Eftersom 80 procent av budgeten under en lång följd av år bekostats av industriländerna, uppstår naturiigt nog en intressemotsättning mellan des­sa och medlemsstaternas majoritet. Delta visar sig i samband med diskus­sionerna om Unescos budget och program, där både USA och Sovjetunio­nen motsätter sig en alltför biståndsorienterad inriktning, medan u-län­derna framför nya krav på insatser som främst berör deras egna behov.

Parallellt med denna spänning mellan de slora bidragsgivarna och den dominerande majoriteten av u-länder finns inom Unesco en återspegling av mer slorpolitiskl betonade motsättningarna dels mellan öst och väst, dels inom de regionala konflikthärdarna, l.ex. Mellanöstern. Som en reaktion på vissa beslut rörande Israel beslöt Förenta staterna år 1975 att inle betala sin medlemsavgift till organisarionen. Spänningarna inom organisationen har på den allra senaste tiden tydligt kommit fram i och med att Förenta stalerna i december 1983 meddelat Unesco sin avsikt alt lämna organisa­tionen med utgången av år 1984.

Följden av denna intressespliuring inom Unesco har blivit ett starkt splittrat program. De budgetförslag som läggs fram av Unescosekrelariatet kännetecknas i allmänhet av en strävan att nå en kompromiss mellan de olika intressena snarare än att klart och tydligt prioritera mellan projekt. Programmet har behållit en relativt generell karaktär; egentliga bistånds­projekt finansieras i huvudsak alltjämt utanför Unescos reguljära budget, via UNDP, andra biståndsfonder eller direkta bidrag från medlemsstater.

Andelen direkt bistånd till enskilda länder eller grupper av länder inom ramen för del reguljära programmet är mycket svår all uppskatta; andelar på 10-25 procent anges i debatten.

Bristen på koncentration i Unescos program har föranlett kritik från olika håll; inte minst från svensk sida har sedan länge med skärpa framförts krav på koncentration. Organisationens budget har under flera år ökat med ca sex procent i reala termer räknat per tvåårsperiod. Vid den senaste generalkonferensen beslöts dock på nordiskt initiativ om en något mindre ökning - ca. 2,5 procent - av budgeten. Trots åtskilliga beslut av general­konferensen i denna riktning har eftersträvade koncentrationen av resurser till prioriterade program dock i stort sett uteblivit.

Effekterna av splittringen i programmet med därmed följande effektivi­tetsbrister inom Unesco har varit uppenbara för de flesta iakttagare. Allt-

Prop. 1983/84:108

4

sedan början av 1970-talet har organisationen mer systematiskt försökt planera sin verksamhet. Sålunda antog man år 1976 en första sexårsplan och 1982 en andra. Från svensk och nordisk sida sågs dessa planeringssträ­vanden med tillfredsställelse och vissa förhoppningar väcktes om att orga­nisationens program skulle kunna koncentreras till viktigare områden. De nordiska länderna har aktivt engagerat sig i planeringsarbetet i detta syfte. Resultaten kan dock betecknas som relativt litet framgångsrika.

Unescos medlemsstater har inle beslutat sig för någon mer medveten begränsning av antalet program, utan den andra sexårsplanen innehåller snarare fler ämnesområden än den första. Inte heller kom sexårsplanen av år 1982 a« innehålla en prioritering mellan de fjorton olika verksamhets­områdena ("huvudprogrammen"). Fördelningen av medel mellan de ohka verksamheterna inom organisationen bär - trots att varje programperiod formellt omfattar endast två år - i hög grad prägeln av kontinuitet mellan de olika programperioderna, och organisationen har påtagliga svårigheter atl avsluta redan påbörjade projekt.

1.2      Svenska unescorådet

Unescos stadga, som i svensk översättning bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1, föreskriver (artikel VII) all varje medlemsstat skall upprätta ett nationellt organ för samarbete med Unesco. Sverige upprättade år 1951 eU sådant organ, svenska unescorådet. Vissa föränd­ringar i unescorådets organisation har efterhand genomförts för aU effekti­visera dess arbete, senast den 1 juli 1983.

1.3      19S4 års konvention om skydd för kulturföremål i händelse av väpnad

konflikt

Konventionen om skydd för kulturföremål i händelse av väpnad konflikt upprättades i[REDACTED_EFTERNAMN] år 1954 och har därefter tilllrätts eller ratificerats av ett 70-tal stater. Till konventionen är fogat ett protokoll som föreskriver återförandet av kulturegendom till en stat varifrån egendom utförts i sam­band med ockupation. Flertalet stater som anslutit sig till konventionen har också godkänt protokollet. Konventionen och tilläggsprotokollet bör i engelskt original och i svensk översättning fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

Riksdagens godkännande fordras enligt regeringsformen för svenskl till­träde till konventionen.

Riksdagen beslöt år 1974 (UU 1974:14, rskr: 376) aU nödvändigt förbere­delsearbete för att möjliggöra ett svenskl ställningstagande till konven­rionen skulle företas. Regeringen uppdrog därefter åt riksantikvarieämbe­tet aU närmare klariägga de organisatoriska och kostnadsmässiga konse­kvenserna av elt svenskt tillträde till konventionen. Riksantikvarieämbetet

Prop. 1983/84:108

5

har med skrivelse den 10 oktober 1983 överiämnal en utredning i frågan. Denna har remissbehandlats. Sammanfattningar av utredningen och re­missyttrandena bör fogas till protokollet i detla ärende som bilagor 3 och 4.

Konventionens syfte är att värna om kulturminnesmärken och kulturfö­remål i händelse av väpnad konflikt, vid ockuparion eller i inbördeskrig. De anslutna staterna förbinder sig att i fredstid förbereda skydd av kultur­minnesmärken och kulturföremål och att i krigstid respektera sådan egen­dom. Vid ockupation skall kulturegendom skyddas av ockupationsmakten. Militär nödvändighet får dock åberopas i vissa fall för aU överträda skyddsbestämmelserna.

Skyddet skall säkerställas genom att det införs bestämmelser i militära reglementen och militär personal utbildas. Dessutom får ell anlal under konventionen skyddade utrymmen inrättas för att skydda vissa lösa kultur­föremål. Ett särskilt emblem kan sättas på egendom som bedöms som skyddsvärd. Två grader av skydd förutsätts i konventionen: den egendom som åtnjuter den högsta graden av skydd skall registreras på en särskild lista hos Unesco och förses med tre av de särskilda emblem som konven­tionen föreskriver.

1.4 1972 års konvention om skydd för världens kultur- och naturarv

Konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv antogs av Unescos generalkonferens år 1972. Konventionen bör i engelskt original och i svensk översättning fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 5.

Riksdagens godkännande fordras enligt regeringsformen för svenskt till­träde till konventionen.

I oktober 1982 kom skrivelser in från forskningsrådsnämnden och svens­ka unescorådet angående svenskt tillträde till konventionen. Skrivelserna har remissbehandlats. Skrivelserna och en sammanställning av remissytt­randena bör fogas som bilagor 6, 7 och 8 till protokollet i detta ärende.

I konventionen åtar sig de anslutna staterna atl skydda och levandegöra sitt nationella kultur- och naturarv och atl inte skada andra fördragsan­slutna staters kultur- och naturarv.

Konventionen föreskriver dessutom bildandel av en mdlanstatlig kom-miué för skydd av väridens kultur- och naturarv ("Väridsarvskommitlén). Kommittén upprättar en lista över objekt som förklaras vara en del av väridens kultur- och naturarv ("Världsarvslislan").

Ur en fond, till vilken varje ansluten stal bidrar med ett belopp som motsvarar en procenl av dess medlemsavgift till Unescos reguljära budget, kan kommittén ge bistånd Ull objekt ur "Värfdsarvslistan".

Varje ansluten stat åtar sig dessutom att göra utbildningsinsatser till skydd för sitt kultur- och naturarv samt alt rapportera om sina åtgärder för att genomföra konventionens bestämmelser till väridsarvskommitlén.

Prop. 1983/84:108

6

1.5 1979 års konvention om erkännande av studier, diplom och examina avseende högre utbildning i stater som tillhör Europaregionen inom Unesco

1979 års konvention om erkännande av studier, betyg och examina inom den europeiska regionen har undertecknats av Sverige vid den diplomatis­ka konferens inom Unesco som antog konventionen år 1979. Konven­tionen kommer att ratificeras av Sverige enligt regeringsbeslut den 26 januari 1984. Konventionen bör i engelskt original och i svensk översätt­ning fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 9.

Konventionen avser Europaregionen inom Unesco, dvs samtliga euro­peiska stater samt USA, Canada och Israel. Liknande överenskommelser finns - inom ramen för Unesco - för Latinamerika, Medelhavsområdet och arabstaterna.

Konventionen syftar till att öka rörligheten mellan de anslutna länderna av högskolesluderande, lärare, forskare och andra personer med kvalifi­cerad yrkesutbildning och atl minska de svårigheter som personer med utomlands förvärvad högskoleutbildning möter vid hemkomsten. De an­slutna länderna förbinder sig att förbättra möjligheterna för invånare från andra anslutna länder att få tillträde till högre utbildning genom att erkänna betyg, diplom och examensbevis för alt göra det möjligt för innehavaren all fullfölja sin utbildning på en högre nivå eller att bedriva forskning.

De anslutna länderna förbinder sig också att så långt möjligt bestämma lämpliga former för hur partiella studier, som har bedrivits vid högre läroanstalter i de andra avtalsanslutna staterna, skall erkännas, för att den studerande skall kunna fullfölja sina studier i annat land. Betyg, diplom och examensbevis från andra länder skall inle bara erkännas som grund för fortsatta studier utan även som grund för att utöva ett yrke.

Åtgärder skall vidtas av de anslutna staterna för att undersöka möjlighe­terna atl utarbeta och anta liknande terminologi och samma bedömnings­grunder samt atl förbättra formerna för atl utbyta information länderna emellan om erkännande av studier, betyg m.m. I konventionen rekommen­deras alt lämpliga nationella organ anförtros studier av de problem som tillämpningen av konventionen medför och att lämpliga åtgärder vidtas för atl stärka dessa organs effektivitet.

Prop. 1983/84:108

7

2   Föredragandens överväganden

Jag har samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] i de frågor som hör till hans ansvarsområde.

2.1 Utvecklingen inom Unesco

De huvudskäl som anfördes i samband med att Sverige år 1949 beslutade att ansluta sig till Unesco kvarstår i allt väsentligt: Sverige ser sitt medlem­skap som en internationell förpliktelse och en handling av solidaritet men väntar sig också vissa - om än indirekta - fördelar för egen del av samarbetet inom organisationen.

Arbetet inom Unesco måste enligt min uppfattning beakta både det intresse av en allomfattande internationell samarbetsorganisation inom områdena utbildning, vetenskap, kultur och massmedier, som alla med­lemsstater har, och de rättmätiga krav på bistånd inom FN-systemets ram som u-ländema gör gällande. Dessa två intressen behöver i och för sig inte alllid slå i motsättning till varandra; tvärtom finns del för svensk del anledning att understryka att vissa intressen hos u-länderna i flera fall sammanfaller med intressen hos särskilt mindre i-länder. Som exempel kan nämnas riskerna för en utländsk dominans på kultur- och medieområdena, möjligheterna atl bevara en hög vetenskaplig standard och fullgod informa­rion inom vetenskap och teknologi samt frågor rörande samlevnad mellan olika kulturer inom en och samma nation. Långsiktigt måste också fastslås att Sverige har elt egeninlresse av att u-länderna deltar på likvärdig bas i ett internationellt utbyte på utbildningens, vetenskapens, kullurens och massmediernas områden. Därmed har också Sverige ett intresse av att resurser via det internationella samfundet kanaliseras till uppbyggnad av u-ländernas utbildning, vetenskap, kultur och massmedier.

Det är min bedömning alt det svenska arbetet för att påverka Unesco att koncentrera silt program måsle fortsätta under kommande generalkonfe­renser. Möjligheterna att under de närmaste åren ändra strukturen av verksamheten är dock begränsade med hänsyn till att den antagna planen omfattar hela verksamhetsperioden 1984-1989. Under de närmaste åren bör Sverige dock verka för atl utrymme för nya åtaganden främst skapas genom omprioriteringar. Den i november 1983 avslutade tjugoandra gene­ralkonferensen antog elt verksamhetsprogram för åren 1984-85 som i allt väsentligt följer planens struktur och mångskiftande innehåll.

Jag skall nu beröra vissa frågor där svenska insatser inom Unesco eller elt svenskt dellagande i Unescos arbete kan väntas få särskild betydelse under kommande år.

Prop. 1983/84:108

8

Utbildning

Insatserna inom utbildningsområdet måste i hög grad förbli inriktade på u-ländernas problem, främst inom områdena alfabetisering, utbildning av kvinnor och vuxenutbildning. Svenska insatser inom delta område bör också fortsättningsvis kunna göras via Unesco.

Sverige torde ha ett mer omedelbart intresse av alt elt utökat samarbete inom Unescos ram, särskilt inom den europeiska regionen, kommer till stånd när det gäller utbildning av invandrare och kulturella minoriteter. Utbildning för internationell förståelse, mänskliga rättigheter och fred är ett annat väsentligt område där ökade insatser inom Unesco skulle behö­vas och kunna ge effekt. Delta arbete måste bedrivas med utgångspunkt både i behovet att minska de spänningar som råder mellan öst och väst och i de intressen som Sverige har av att kunskap om u-länderna vinns eller vidmakthålls inom landet.

Vetenskap

Unescos verksamhet inom forskningsområdet har varit relaUvt fram­gångsrik och mött en bred uppskattning. Här äger en stor del av verksam­heten rum inom ramen för stora projekt, vilka i hög grad styrs av forskare. Sverige deltar akrivt inom flera av Unescos storprojekt: programmet Män­niskan och biosfären, det internalionella geologiska samarbetsprogram­met, det internationella hydrologiska programmet (vilkel efterträtt den internationella hydrologiska dekaden) samt den mdlanstatliga oceanogra­fiska kommissionens många projekt. Erfarenheterna från arbetet inom detta område varierar naturligtvis, men i åtskilliga fall torde Unescos medverkan ha varit oundgänglig och till stor nytta även för Sverige. Dessa storprojekt och kommande projekt ett nytt sådant planeras om informa­tik - måste också bedömas vara av stort intresse för u-ländema; här ges en möjlighet att delta i konkret vetenskapligt samarbete samtidigt som re­surser inom ramen för programmet kan anslås till utbildning av forskare. Arbetet med att öka tillgängligheten av vetenskaplig och teknisk informa­tion och dokumentation är ytterligare ett område av stor betydelse för u-ländema, där vissa ansträngningar redan görs från svenskt håll och ett utökat samarbete inom Unescos ram bör kunna komma Ull stånd.

Kultur

Unescos världskonferens om kulturpolitik i Mexico år 1982 sammanfat­tade erfarenheterna från överläggningar i olika regioner alltsedan den första världskonferensen om kultur år 1970. Under dessa år har de flesta av Unescos medlemsstater försökt utforma en medveten kulturpolitik och viktiga kulturpolitiska rekommendationer har antagits av Unesco, avseen­de både ett breu folkligt deltagande i kulturiivel och frågor som rör det konstnärliga skapandets villkor. U-ländernas alltmer utsatta position i en situation som präglas av ökad dominans av de slora kullurindustridla

Prop. 1983/84:108

9

intressena kommer att spela en framträdande roll i debatten i Unesco; här bör åtskilliga erfarenheter vara av intresse för Sverige. Unesco måste också spela en aktiv roll när det gäller att förmedla bistånd på kulturområ­det.

Inom organisationen har under senare år diskussionen alltmer kommit att gälla åtgärder för värnandel av den kulturella identiteten hos varje nation och folk och ett medvetet integrerande av kulturella hänsyn i samhällsplaneringen. Även i detta avseende är ett utbyte av erfarenheter med u-länderna av stort intresse för Sverige.

Massmedier

De mest kontroversiella frågorna under senare år inom Unesco har -förutom de rent storpolitiska motsättningarna - gällt massmediernas ställ­ning och Unescos roll när det gäller behandlingen av massmedier. Två slag av motsättningar har här funnits. Del finns således en spänning mellan å ena sidan de västliga demokratierna med yttrande- och pressfrihet och å den andra länder som har en av staten styrd eller åtminstone starkt påver­kad mediestruktur också när det gäller innehållet. En annan typ av mot­sättning finns mellan de länder som har en någorlunda väl utbyggd mass-mediestmktur i form av press, radio och TV och de u-länder - särskilt i Afrika - som mer eller mindre saknar massmedier och därmed i många fall är starkt beroende av utländska nyhetsmedier. Denna senare spänning förstärks av atl själva bilden av dessa länder ofta i ländernas beslutsfattan­de kretsar uppfattas som förvrängd. Många u-länder har därför bl. a. fram­fört önskemål om stöd för att bygga upp nationella och regionala nyhets­byråer. Krav reses också från vissa håll på ingripanden mot bl. a. västliga nyhetsmedier.

Enligt min uppfattning är dessa spännigsförhållanden främst en följd av den politiska, ekonomiska och sociala splittringen mellan världens stater. Unesco måste också i fortsättningen bereda utrymme för en diskussion i dessa frågor. Emellertid är det uppenbart att spänningarna bara i mindre omfattning kan lösas genom förhandlingar eller åtgärder inom Unescos ram. Unescos stadga och övriga instrument som ligger till grund för FN-syslemet ger otvetydigt uttryck åt uppfattningen att yttrande- och pressfrihet hör rill de mänskliga rättigheterna. Unesco har heller inte i de av organisationen antagna uttalandena avvikit från denna principuppfalt-ning, trots försök från vissa medlemsstater alt åstadkomma detta.

Debatten i Unesco har under senare år alltmer kommit atl inriktas på frågor om konkret bistånd till u-ländema för att bygga upp en massmedie­struktur. Detta är enligt min uppfattning en utveckling som bör hälsas med tillfredsställelse. Del är uppenbart alt alla länder har ett starkt behov av en egen massmediestruktur och atl medierna kommer all spela en allt viktiga­re roll i utvecklingsarbetet. För svensk del är det angeläget att medverka till en utveckling som ger u-länderna möjlighet atl själva bygga upp en

Prop. 1983/84:108

10

modern mediestruklur som ger utrymme för debatt, information och folk­bildande inslag. På sikt leder också förekomsten av nationella nyhetsme­dier och en egen press till att förutsättningarna för en demokratisk utveck­ling främjas, även om aukioritärt styrda länder strävar att begränsa om­fånget av den politiska debatten. Sverige har all anledning att engagera sig i det internationella samarbetet för utvecklingen av medierna - inle minst genom alt svensk expertis och svenska erfarenheter kan utnyttjas. Unesco kan här spela en viktig roll, framför allt genom del nya internationella programmet för kommunikationsutveckling, IPDC, vilket har ett brett förtroende bland både i- och u-länder.

Vad jag har anfört om utvecklingen inom Unesco bör ges riksdagen tillkänna.

2.2 Svenska unescorådet

Alltsedan svenska unescorådet inrättades år 1951 har rådet haft till uppgift att bereda regeringens ställningstaganden till ärenden som rör Unesco men också att självständigt handlägga vissa Unesco-ärenden. Det ankommer på regeringen att besluta om unescorådets organisation och sammansättning.

I rådets instruktion som fastställdes genom regeringsbeslut den 30 juni 1968 föreskrivs alt rådet skulle ha högst 36 ledamöter. När det gäller arbetsformerna har rådet under den tid man arbetat efter denna instruktion lagt stor tonvikt vid alt delegera ärenden till olika arbetsgrupper som fungerat inom rådets ram. I praktiken har sålunda de flesta ärenden inom rådet beretts eller avgjorts inom de fackutskott för Unescos viktigaste arbetsområden, som funnits inom rådet, och i vissa fall därefter slutligt avgjorts av rådets arbetsutskott. Rådet självt har inte diskuterat mer än ett mycket litet antal utvalda ärenden.

Jag vill erinra om att regeringen i samband med tillsättningen av leda­möter i unescorådet för den mandatperiod som började den I juli 1983 beslutade att företa vissa ändringar i unescorådets arbetsformer och sam­mansättning. Avsikten har varit alt få ett mindre råd med större möjlighe­ter alt självt arbeta och skaffa sig inblick i Unescos olika arbetsområden. Således har unescorådet fn 14 ledamöter. Därutöver kan rådet till sig knyta experter från olika områden.

Vad jag har anfört om svenska unescorådet bör ges riksdagen tillkänna.

2.3 Konventionen om skydd för kulturföremål i händelse av väpnad konflikt

Sverige har vid elt flertal tillfällen ställts inför frågan om atl ansluta sig till Unescos Haag-konvention av år 1954 om skydd för kulturföremål vid väpnad konflikt. Sverige deltog aktivt i förhandlingarna då konventionen skrevs men undertecknade inte avtalet.

Prop. 1983/84:108

H

Konvenrionens huvudsakliga syfte är atl ge ett grundläggande skydd åt kulturegendom vid väpnad konflikt och all därvid utgöra ell komplement rill andra överenskommelser, särskilt Haag- och Genévekonvenlionerna, om krigets lagar i vilka krigförande parter förbinder sig att respektera kulturegendom.

Riksantikvarieämbetet har förordat att Sverige skall ansluta sig till kon­ventionen. Förslaget har fått stöd vid remissbehandling.

Jag, delar riksantikvarieämbelets uppfattning atl Sverige nu bör ansluta sig till konventionen och dess tilläggsprotokoll. Jag bedömer konventio­nens moraliska och opinionsbildande effekt som del mest väsentliga i sammanhanget. En bred anslutning till konventionen kan främja respekten för kulturarvet också i en krigssituation.

Den till utrikesdepartementet hörande delegationen för utveckling av folkrättens regler om humanitet i krig (folkrättsdelegationen) har under flera år stött tanken på en svensk anslutning till 1954 års konvention. Sverige har traditionellt spelat en aktiv roll i arbetet på att utveckla den internationella humanitära rätlen. Detta gällde i synnerhet vid förhandling­arna om de tilläggsprotokoll till Genévekonvenlionerna som antogs i Ge­neve år 1977 och den vapenkonvention som undertecknades i FN år 1981. Även mot den bakgrunden är det naturligt att Sverige ansluter sig även till 1954 års konvention om skydd för kulturföremål i händelse av väpnad konflikt.

Riksantikvarieämbetet beräknar att vissa av de åtgärder, som erfordras vid Sveriges tillträde till konventionen, medför kostnader. Dessa är dock av engångskaraktär och avser framför allt inventeringsarbeten samt till­verkning och anbringande av emblem. Det är fråga om ganska begränsade belopp och enligt min bedömning kan dessa kostnader bäras inom ramen för berörda myndigheters ordinarie anslag och uppgifterna ulföras efter hand och som en del av den löpande verksamheten.

De begränsade utbildningsinsatser som blir aktuella kan läggas in som en del av ordinarie utbildning för berörd personal. Jag räknar således inle med några ytterligare kostnader för statsverket för detta ändamål.

Det ankommer på regeringen att, efter förslag från berörda myndigheter, inlämna förteckning till Unesco över sådana objekt som bör ha av konven­tionen föreskrivet särskilt skydd. Jag avser att i annal sammanhang åter­komma till regeringen med.förslag i frågan. Jag har i denna fråga samrått med cheferna för utrikes- och försvarsdepartementen.

2.4 Konventionen om skydd för världens kultur och naturarv

1972 års Unescokonvention om skydd för världens kultur- och naturarv har som huvudsyfte att skydda och bevara minnesmärken och värdefulla kultur- och naturmiljöer, betraktade både som en del av ett allmänmänsk­ligt arv och som en nariondl tillgång.

Prop. 1983/84:108

12

Då konventionen antogs av Unescos generalkonferens avstod Sverige från alt rösta för konventionen, liksom de övriga nordiska länderna. Orsa­ken till delta ställningstagande var framför allt en kritisk inställning till den fond som skulle inrättas genom konventionen. De svenska remissinstanser som yttrat sig över konventionsförslagel var i övrigt i huvudsak positiva till dess innehåll.

Efter hand som alltfler stater anslutit sig till konventionen (i januari 1984 hade 78 länder anslutit sig) har det dock framstått som svårförsvarligt att Sverige med sitt engagemang i internationella miljöfrågor står utanför denna. På förslag av forskningsrådsnämnden och svenska unescorådet gjordes en förnyad remiss våren 1983 till berörda myndigheter m.fl., vilka samtliga tillstyrkte svenskt riilträde till konventionen. De invändningar som tidigare rests beträffande fonden tillmäts inte längre någon avgörande belydelse. Bl. a. riksantikvarieämbetet framhåller att anslutningen till kon­ventionen i första hand måsle betraktas som en solidariletshandling med tredje världen. Från flera håll, bl. a. forskningsrådsnämnden och riksanti­kvarieämbetet, framförs också förslag om sådana svenska objekt som skulle kunna införas på Unescos "världsarvslista".

Av de övriga nordiska länderna har Norge och Danmark redan anslutit sig till konventionen, medan Finland förbereder en anslutning.

Jag finner att tiden nu är mogen för ett svenskt tillträde rill konven­tionen. Konveniionens föreskrifter om en världsarvskommitté och bi­ståndsarbete med hjälp av fonden innebär en viss förstärkning av det internalionella miljövårdsarbetet. Av värde är också konventionens ambi­tion att behandla både kultur- och naturmiljöer.

De principiella invändningarna mot skapandet av en ny internationell fond kan i dag inte betraktas som hinder för en svensk anslutning, eftersom fonden redan fungerat under flera års tid. Svensk kulturminnes- och miljö­lagstiftning motsvarar mer än väl vad som krävs för anslutning till konven­rionen.

Jag förordar att det svenska bidraget till fonden, vilket högst kan uppgå rill en procent av Sveriges medlemsbidrag till Unesco, belastar samma anslag under åttonde huvudtiteln som Sveriges medlemsbidrag till Unesco. Medel för detta ändamål har preliminärt beräknats i 1984 års budgetpropo­sition (bil. 10, s. 462). Övriga åtgärder vilka erfordras med anledning av tillträdet till konventionen bör vidtas av berörda myndigheter. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen med förslag i denna del. Jag har i denna fråga samrått med chefen för jordbruksdepartementet.

2.5 Konventionen om erkännande av studier, diplom och examina rörande högre utbildning i stater som hör till Europaregionen inom Unesco

Regeringen beslöt redan vid tillkomsten av konventionen om erkännan­de av studier, diplom och examina avseende högre utbildning i stater som

Prop. 1983/84:108

13

tillhör Europaregionen inom Unesco, atl Sverige skulle underteckna kon­ventionen. Ratifikationen, om vilken regeringen beslutat den 26 januari 1984, innebär ett fullföljande av det svenska godkännandet. Jag anser att konventionen är elt nyttigt instrument i arbetet för att stegvis bygga ut samarbetet mellan de föredragsslutande staterna när det gäller att jämföra betyg och examina och därmed underlätta rörligheten för högskoleutbilda­de. Detta kan bl. a. få betydelse för invandrares möjligheter till arbete och utbildning.

Jag vill i detla sammanhang erinra om vad jag anfört vid min anmälan av anslaget D 7. Vissa särskilda utgifter inom högskolan mm i årets budget­proposition (bil. 10, s. 203) rörande behovet av en mer ändamålsenlig hantering av frågor rörande värdering av utländsk högre utbildning. Under nämnda anslag har jag beräknat medel till universitets- och högskoleämbe­tet för delta ändamål.

Vad jag har anfört om konventionen om erkännande av studier, diplom och examina rörande högre utbildning i stater som hör till Europaregionen inom Unesco bör ges riksdagen tillkänna.

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen dels föreslår riksdagen alt godkänna

1.

1954 års Unesco-konvention om skydd för kulturegendom i hän­delse av väpnad konflikt saml konventionens rilläggsprolokoll,

2.

1972 års Unesco-konvention om skydd för världens kultur- och naturarv,

dels bereder riksdagen tillfälle alt ta del av vad jag anfört beträffande

3.

utvecklingen inom Unesco.

4.

svenska unescorådets organisation och

5.

konventionen om erkännande av studier, diplom och examina rörande högre utbildning i stater som hör till Europaregionen inom Unesco.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört för de åtgärder och de ändamål som föredraganden har hemställt om.

Prop. 1983/84:108

14

Bilaga I

Stadga för Förenta nationernas organisation för utbild­ning, vetenskap och kultur

Antagen i London den 16 november 1945 och ändrad av generalkonfe­rensen vid dess andra, tredje, fjärde, femte, sjätte, sjunde, åttonde, nionde, tionde, tolfte, femtonde, sjuttonde, nittonde, tjugonde och tjugo­första möten.

Regeringarna i de fördragsslutande staterna förklarar på sina folks väg­nar

att eftersom krigen har sitt ursprung i människornas sinnen, måste försvaret av freden också byggas upp i människornas sinnen;

att okunnigheten om andra folks liv och seder genom människosläktets hela historia varit en allmän orsak till den misstänksamhet och den misstro mellan folken som alltför ofta medfört atl osämja dem emellan lett till krig;

att det stora och fruktansvärda krig som nu har slutat gjorts möjligt genom förnekandet av de demokratiska principerna om människornas värde och jämlikhet samt ömsesidig respekt och genom att i deras ställe, med utnyttjande av okunnighet och fördomar, sätts läran om människors och rasers bristande jämlikhet;

att spridandel av kultur samt mänsklighetens fostran till rättvisa, frihet och fred oupplösligen hör samman med människovärdet och utgör en helig plikt, som alla nationer måste uppfylla i en anda av ömsesidig hjälpsamhet och omsorg; samt

att en fred som är grundad uteslutande på politiska och ekonomiska överenskommelser mellan regeringar ej kan bli en fred som vinner folkens enhälliga, varaktiga och uppriktiga anslutning, och att freden följaktligen för att bli bestående måste grundas på mänsklighetens intellektuella och moraliska solidaritet.

Av dessa skäl är de fördragsslutande staterna, vilka tror på fullständiga och lika möjligheter till utbildning åt alla, på elt obehindrat sökande efler objektiv sanning saml ett fritt utbyte av åsikter och kunskaper, eniga i sin föresats att utveckla och öka förbindelserna mellan sina folk i syfte att skapa ömsesidig förståelse samt sannare och fullständigare kunskap om andra folks liv och seder.

Därför upprättar de härmed Förenta nationernas organisation för utbild­ning, vetenskap och kultur i syfte att genom mellanfolkligt samarbete på utbildningens, vetenskapens och kulturens områden främja internationell fred och mänsklighetens gemensamma välfärd, för vilka syften Förenta nationernas organisation upprättats och vilka dess stadga proklamerar.

Artikel I

Ändamål och uppgifter

I. 

Organisationens ändamål är atl bidra till fred och säkerhet genom att med hjälp av utbildning, vetenskap och kultur befordra samarbetet mellan folken i syfte atl främja den allmänna aktningen för rättvisa och laglighet, för de mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla, ulan åtskillnad med avseende på ras, kön, språk eller religion, som Förenta nationernas stadga tillförsäkrar världens folk.

Prop. 1983/84:108

15

2. För att förverkhga detta ändamål skall organisationen

a)   genom alla masskommunikationsmedel medverka i arbetet för atl

främja folkens kännedom om och förståelse för varandra och i detta syfte

rekommendera lämpliga internationella överenskommelser för att befordra

fritt utbyte av tankar i ord och bild;

b)   ge nya impulser till folkupplysning och till spridande av kultur

genom alt på medlemsstaternas begäran samarbeta med dem vid utbyg­

gandet av deras verksamhet på utbildningen område,

genom att inleda samverkan mellan nationerna för atl gradvis nå idealet, som är jämlikhet i utbildningsmöjligheterna för alla människor utan hänsyn till ras, kön eller ekonomiska och sociala skillnader,

genom att föreslå lämpliga utbildningsmetoder för att förbereda barnen i alla länder för de förpliktelser som friheten medför;

c) vidmakthålla, öka och sprida kunskap

genom att bevara och skydda världens arv av böcker, konstverk samt historiska och vetenskapliga minnesmärken och genom att anbefalla berör­da nationer erforderliga internationella överenskommelser,

genom att främja internationellt samarbete inom alla grenar av intellek­tuell verksamhet bland annat genom utbyte av personer, verksamma inom utbildning, vetenskap och kultur samt genom utväxling av publikationer, föremål av konstnärligt och vetenskapligt värde samt annal informations­material,

genom att inleda internationellt samarbete för att ställa material som är tryckt och offentliggjort i elt land till förfogande för alla folk.

3.    I syfte att bevara självständigheten, ulsprungligheten och den frukt­

bärande mångsidigheten hos medlemsstaternas kulturer och utbildnings-

syslem får organisationen inte ingripa i frågor som väsentligen faller inom

vederbörande stats egen jurisdiktion.

Artikel 

II 

Medlemskap

1.    Medlemskap i Förenta nationerna medför rätt till medlemskap i För­

enta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur.

2.

Med förbehåll för villkoren i det avtal mellan denna organisation och Förenta nationerna vilkel skall träffas i enlighet med artikel 

X 

i denna stadga kan stater som ej är medlemmar av Förenta nationerna på förslag av styrelsen beredas tillträde som medlemmar i organisationen genom beslut av generalkonferensen, fatlat med två tredjedelars majoritet.

3.

Territorier eller grupper av territorier som inte är ansvariga för upp­rätthållandet av sina internationella förbindelser kan av generalkonferen­sen med två tredjedelars majoritet av de närvarande och röstande medlem­marna beviljas tillträde som associerade medlem.mar, sedan ansökan in­lämnats för ett sådant territorium eller en sådan grupp av territorier av medlem eller annan myndighet som är ansvarig för deras internationella förbindelse. Arten och omfattningen av de associerade medlemmarnas rättigheter och skyldigheter skall fastställas av generalkonferensen.

4.

Medlemmar av organisationer, som är avstängda från utövandet av de rättigheter och privilegier som medlemskapet i Förenta nationerna medför, skall på Förenta nationernas begäran avstängas frän de rättigheter och privilegier som medlemskapet i denna organisation medför.

5.

Medlemmar av organisationen som utesluts ur Förenta nationerna upphör automatiskt all vara medlemmar av denna organisarion.

Prop. 1983/84:108

16

6. Varje medlemsstat i eller associerad medlem av organisationen kan utträda ur denna genom underrättelse ställd till generaldirektören. Sådan underrättelse skall träda i kraft den 31 december det år som följer efter året då underrättelsen gavs. Sådant utträde skall inte i något fall påverka skyldigheter av ekonomisk natur gentemot organisarionen den dag då utträdet äger rum. Underrättelse om utträde av associerad medlem skall ges på dess vägnar av medlemsstat eller annan myndighet som är ansvarig för dess internationella förbindelser.

Artikd IH

Organisationen omfattar en generalkonferens, en styrelse och ett sekre­tariat.

Artikel

IV 

Generalkonferensen

A. Sammansättning

1.   Generalkonferensen består av representanter för organisationens

medlemsstater. Varje medlemsstats regering utser högst fem delegater,

som väljs efter samråd med vederbörande nationella råd, om sådant finns,

eller med organisationer och institutioner inom utbildning, vetenskap och

kultur.

B. Uppgifter

2.

Generalkonferensen fastställer allmänna riktlinjer för organisationens arbete. Den fattar beslut om de program som underställts den av styrelsen.

3.

Generalkonferensen sammankallar, när den bedömer detta vara önskvärt och i enlighet med de regler som den utfärdar, staterna till internalionella konferenser om utbildning, vetenskap och kultur eller spridning av kunskaper. Icke-stalliga konferenser om samma ämnesområ­den kan sammankallas av generalkonferensen eller av styrelsen i enlighet med dessa regler.

4.

Vid antagandet av förslag, som skall underställas medlemsstaterna, skall generalkonferensen skilja mellan rekommendationer till medlemssta­terna och internationella konventioner, som underställs medlemsstaterna för godkännande. I förra fallet är enkel majoritet tillräcklig; i senare fallet erfordras två tredjedelars majoritet. Varje medlemsstat skall underställas sina behöriga myndigheter rekommendationer eller konventioner inom ett år efter avslutandet av den generalkonferens vid vilken de antagits.

5.

Med förbehåll för bestämmelserna i artikel V, punkt 5 c) bistår generalkonferensen Förenta nationerna med råd från synpunkter som rör utbildning, vetenskap och kultur på frågor, som hör under Förenta natio­nerna, på de villkor och del sätt som de båda organisationernas behöriga organ kommer överens om.

6.

Generalkonferensen tar emot och behandlar de rapporter som över­sänts till organisationen av medlemsstaterna beträffande åtgärder som vidtagits med anledning av de rekommendationer och konventioner som anges i punkt 4 ovan eller, om den så beslutar, analytiska sammandrag av dessa rapporter.

7.  Generalkonferensen väljer ledamöterna i styrelsen och utser på för­

slag av styrelsen generaldirektör.

Prop. 1983/84:108

17

C. Omröstning

8   a) Varje medlemsstat har en röst i generalkonferensen. Beslut fattas

med enkel majoritet utom i de fall då denna stadga eller generalkonferen­

sens arbetsordning föreskriver två tredjedelars majoritet. Med majoritet

avses flertalet av närvarande och röstande medlemmar.

b)

En medlemsstat är inte röstberättigad i generalkonferensen om det sammanlagda bidragsbelopp som den ännu ej erlagt överstiger del sam­manlagda bidragsbelopp som den skall erlägga för del innevarande året och närmast föregående kalenderår.

c)

Generalkonferensen kan dock bevilja en sådan medlemsstat rösträtt, om den är övertygad om att underlåtenheten att betala beror på omständig­heter utanför medlemsstatens kontroll.

D. Förfarande

9   a) Generalkonferensen samlas till ordinarie möte vartannat år. Den

kan samlas till extra möte om den själv fattar beslut om detta eller om den

sammankallas av styrelsen eller på begäran av minst en tredjedel av

medlemsstaterna.

b) Vid varje möte bestämmer generalkonferensen platsen för nästa ordi­narie möte. Platsen för extra möte väljs av generalkonferensen, om denna har sammankallat mötet, eller i annal fall av styrelsen.

10.   Generalkonferensen antar sin egen arbetsordning. Den väljer vid

varje möte en president och övriga funktionärer.

11.   Generalkonferensen tillsätter de speciella och tekniska kommittéer

och andra biträdande organ som kan vara nödvändiga för dess syften.

12.   Generalkonferensen ser till att allmänheten får tillträde till dess

möten med förbehåll för sådana bestämmelser som den meddelar.

E. Observatörer

13.

På förslag av styrelsen och efter beslut med två tredjedelars majori­tet samt med förbehåll för vad arbetsordningen föreskriver kan general­konferensen som observatörer vid särskilt angivna konferensmöten eller sammanträden med någon av dess kommittéer inbjuda representanter för sådana internationella organisationer som avses i artikel 

XI, 

punkt 4.

14.

När styrelsen har godkänt åtgärder för samråd med sådana interna­tionella icke-stalliga eller halvslalliga organisationer på det sätt som avses i artikel 

XI,

punkt 4, skall dessa organisationer inbjudas att sända observa­törer rill generalkonferensens och dess kommissioners möten.

F. Övergångsbestämmelser

15.   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 9 a) i denna artikel skall

generalkonferensen hålla sill tjugoandra möte under det tredje året efter

sitt tjugoförsta möte.

Artikel V Styrelsen A. Sammansällning

I. 

Styrelsen väljs av generalkonferensen bland medlemsstaternas dele­gater och består av femtioen ledamöter, som var och en företräder rege­ringen i den stat där han är medborgare. Generalkonferensens president har ex officio säte i styrelsen såsom rådgivande medlem.

2    Riiisdagen 1983/84. I saml. Nr 108

Prop. 1983/84:108

18

2.

Vid valet av styrelseledamöter skall generalkonferensen söka välja in personer som är sakkunniga inom konst, humanistisk eller annan veten­skaplig forskning samt utbildning och informationsspridning och som har erforderlig erfarenhet och skicklighet för att fullgöra de administrativa och verkställande uppgifter som åvilar styrelsen. Hänsyn skall också tas till olika kulturformer och till rättvis geografisk fördelning. Inle mer än en medborgare i sänder från en medlemsstat får ha säte i styrelsen, general­konferensens president dock oräknad.

3.

Styrelseledamöterna tjänstgör från avslutningen av det möte med generalkonferensen som valde dem fram till avslutningen av det andra ordinarie möte med generalkonferensen som följer efter delta val. De kan inte omedelbart väljas om för ännu en period. Generalkonferensen skall vid vart och ett av sina ordinarie möten välja det antal medlemmar som krävs för att fylla vakanser som uppstår vid slutet av mötet.

4.

a) Om en styrelseledamot avlider eller avsäger sig ledamotskapet, utses en ersättare för honom för återstoden av hans period av styrelsen efter nominering av regeringen i den stat som den föregående ledamoten företrädde.

b)

Den regering som nominerar ersättaren samt styrelsen skall la hänsyn till de i punkt 2 i denna artikel nämnda faktorerna.

c)

När särskilda omständigheter inträder vilka, enligt den företrädda statens övervägda mening, gör det oeftergivligt att dess företrädare byts ut, även om denne inte lämnar in sin avskedsansökan, vidtas åtgärder i enlighet med bestämmelserna i a) ovan.

B. Uppgifter

5 a) Styrelsen upprättar generalkonferensens dagordning. Den granskar organisationens arbetsprogram samt därtill hörande budgetförslag, vilkel underställs den av generaldirektören i enlighet med punkt 3 i artikel 

VI 

och lägger fram dessa inför generalkonferensen tillsammans med de rekom­mendationer som den anser önskvärda.

b)

Styrelsen är, efter bemyndigande av generalkonferensen, ansvarig för genomförandet av det program som antagits av konferensen. I enlighet med generalkonferensens beslut och med hänsyn till omständigheter som uppstår mellan två ordinarie möten skall styrelsen vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att generaldirektören effektivt och rationellt genom­för programmet.

c)

Mellan generalkonferensens ordinarie möten kan styrelsen fullgöra uppgiften alt vara rådgivare åt Förenta nationerna i enlighet med artikel 

IV, 

punkt 5, närhelst det problem i vilket råd begärs redan behandlats principiellt av konferensen eller när dess lösning ligger i konferensens beslut.

6.

Styrelsen avger förslag till konferensen om att ta upp nya medlemmar i organisationen.

7.

Med förbehåll för generalkonferensens beslut antar styrelsen sin egen arbetsordning. Styrelsens funktionärer väljs bland dess ledamöter.

8.

Styrelsen samlas till ordinarie möte minst två gånger årligen och kan kallas till extra möte av ordföranden, på dennes eget initiativ eller på begäran av sex styrelseledamöter.

9.

Styrelsens ordförande framlägger på styrelsens vägnar, med eller utan egel yttrande, för generalkonferensen vid varje ordinarie möte de rapporter om organisationens verksamhet, som generaldirektören är skyl­dig att upprätta i enlighet med bestämmelserna i artikel 

VI, 

punkt 3 b).

Prop. 1983/84:108

19

10.   Styrelsen vidtar alla erforderliga åtgärder för samråd med represen­

tanter för internationella organisarioner eller med sakkunniga i frågor som

faller inom styrelsens verksamhetsområde.

11.   Mellan generalkonferensens möten kan styrelsen inhämta rådgivan­

de yttranden från internationella domstolen i rättsfrågor som uppstått inom

organisationens verksamhetsområde.

12.   Även om styrelseledamöterna företräder sina respekrive regeringar

utövar de befogenheter som delegerats till dem av generalkonferensen på

hela konferensens vägnar.

C. Övergångsbestämmelser

13.   Utan hinder av bestämmelserna i punkt 3 i denna artikel skall

a)

styrelseledamöter, som valts före generalkonferensens sjuttonde möte, tjänstgöra till slutet av den period för vilken de valdes.

b)

styrelseledamöter, som före generalkonferensens sjuttonde möte i enlighet med bestämmelserna i punkt 4 i denna artikel valts av styrelsen såsom ersättare för medlemmar som valts på fyra år, vara valbara för ytterligare fyraårsperiod.

Artikd

VI 

Sekretariatet

1. Sekretariatet består av en generaldirektör och erforderlig personal.

2.   Generaldirektören väljs av generalkonferensen på förslag av styrel­

sen för en tid av sex år, på de villkor som konferensen fastställer, och kan

omväljas. Generaldirektören är organisationens högste tjänsteman.

3 a) Generaldirektören eller en av honom utsedd ställföreträdare deltar ulan rösträtt i alla möten med organisationens generalkonferens, styrelse och kommittéer. Han utarbetar förslag till åtgärder att vidtas av general­konferensen och styrelsen, samt ett utkast till arbetsprogram för organisa­tionen med tillhörande budgetförslag, vilka skall underställas styrelsen.

b) Generaldirektören upprättar och överlämnar till medlemsstaterna och styrelsen periodiska rapporter om organisationens verksamhet. General­konferensen fastställer de perioder som skall täckas av rapporterna.

4.

Generaldirektören tillsätter sekretariatets personal i enlighet med personalföreskrifter som godkänns av generalkonferensen. Med hänsyn till att högsta standard ifråga om integritet, duglighet och tekniskt kunnande bör säkras i första hand, skall anställningen av personal ske på så bred geografisk bas som möjligt.

5.

Generaldirektörens och personalens uppgifter är av uteslutande inler­nalionell karaktär. Generaldirektören och personalen skall vid fullgörandet av sina åligganden inte begära eller la emot instruktioner från någon regering eller från någon myndighet utanför organisationen. De skall avhål­la sig från varje handling som kan menligt inverka på deras ställning som inlernaliondla tjänstemän. Vaije stat, som är medlem av organisationen, förbinder sig att respektera den internationella karaktären hos generaldi­rektörens och personalens uppgifter och att ej söka påverka dem vid fullgörandet av deras uppdrag.

6.

Ingenting i denna artikel skall utgöra hinder för organisationen alt ingå särskilda överenskommelser inom Förenta nationernas ram om inrät­tande av gemensamma tjänster och anställning av gemensam personal eller om inbördes utbyte av personal.

Prop. 1983/84:108

20

7. Övergångsbestämmelser

Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2 i denna artikel skall den av styrelsen nominerade och av generalkonferensen år 1980 utsedde general­direktören tjänstgöra under en tid av sju år.

Artikd VU

Nationella samarbetsorgan

1.

Vaije medlemsstat vidtar åtgärder som är lämpliga med hänsyn till dess särskilda förhållanden för atl med organisationens verksamhet sam­ordna sina viktigaste organ för utbildning, vetenskap och kultur, i första hand genom att bilda ett nationellt råd bestående av representanter för regeringen och dylika organ.

2.

Narionella råd eller nationella samarbetsorgan, där sådana existerar, tjänstgör som rådgivande organ åt sin delegation till generalkonferensen samt åt sitt lands regering i frågor som rör organisationen. De tjänstgör som förbindelseled i alla frågor av intresse för organisationen.

3.

På begäran av en medlemsstat kan organisationen ge i uppdrag åt en tjänsteman inom sekretariatet att tillfälligt eller permanent tjänstgöra hos denna stals narionella råd för alt biträda vid dess arbete.

Artikd VUI

Rapporter från medlemsstaterna

Varje medlemsstat skall vid de tidpunkter och på det sätt som skall fastställas av generalkonferensen, avge rapporter till organisationen om lagar, förordningar och statistik rörande sina institutioner och sin verksam­het på utbildningens, vetenskapens och kulturens område samt om de åtgärder som vidtagits med anledning av de rekommendationer och kon­ventioner som avses i artikel 

IV,

punkt 4.

Artikd 

IX

1.

Budgeten handhas av organisationen.

2.

Generalkonferensen godkänner sluUigt budgeten och bestämmer storleken av medlemsstaternas bidrag, med förbehåll dock för vad som kan stadgas i del avtal med Förenta nationerna som avses i artikel 

X.

3.

Generaldirektören kan med styrelsens medgivande motta gåvor, legat och understöd direkt från regeringar, offentliga eller enskilda institutioner, föreningar och privatpersoner.

Artikd 

X

Förhållandet till Förenta nationerna

Organisarionen skall så snart som möjligt anknytas till Förenta nationer­na såsom ett av de fackorgan som anges i artikel 57 i Förenta nationernas stadga. Anknytningen skall ske genom ett avtal med Förenta nationerna i enlighet med artikel 63 i dess stadga. Avtalet skall för godkännande under­ställas organisationens generalkonferens. I avtalet skall möjligheter öpp­nas för ett effektivt samarbete mellan de båda organisationerna vid fullföl­jandet av deras gemensamma syften och samtidigt erkännas organisatio­nens självbestämmanderäu inom de kompetensområden som angivits i denna stadga. Avtalet skall bland annat innehålla bestämmelser om Fören­ta nationernas generalförsamligs godkännande och finansiering av organi­sationens budget.

Prop. 1983/84:108

21

Artikd 

XI

Förhållandet till andra internationella fackorganisationer och fackorgan.

1.   Organisationen kan samarbeta med andra mdlanstatliga fackorgani­

sationer och fackorgan, vilkas uppgifter och verksamhet är besläktade med

organisationens. För detta syfte kan generaldirektören på styrelsens väg­

nar upprätta ändamålsenliga förbindelser med sådana organisarioner och

organ samt upprätta sådana gemensamma kommittéer, som kan bli nöd­

vändiga för atl säkerställa ett effektivt samarbete. Varje formellt avtal som

ingås med sådana fackorganisationer eller fackorgan skall underställas

styrelsen för godkännande.

2.

När organisationens generalkonferens och de behöriga myndigheter­na inom någon annan mdlanstatlig fackorganisation eller något fackorgan, vars ändamål och uppgifter ligger inom denna organisations kompelens, finner det önskvärt att företa en överflyttning av dessas tillgångar och verksamhet till organisationen, kan generaldirektören med generalkonfe­rensens godkännande ingå för båda parterna godtagbara överenskom­melser i detta syfte.

3.

Organisationen kan komma överens med andra mdlanstatliga organi­sationer om ömsesidig representation vid möten.

4.

Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur kan vidta lämpliga åtgärder för samråd och samarbete med icke-stalliga internationella organisationer, som ägnar sig åt frågor inom organisatio­nens verksamhetsområde, samt erbjuda dem atl åta sig särskilda uppgifter. Detla samarbete kan även omfatta deltagande i lämplig form av dessa organisationers representanter i rådgivande kommittéer som tillsatts av generalkonferensen.

Artikel XII

Organisationens rättsliga ställning

Beslämmelserna i artiklarna 104 och 105 i Förenta nationernas stadga angående berörda organisations rättsliga ställning, privilegier och immuni-teter äger tillämpning även på denna organisarion.

Artikd XIII Andringar

\. Förslag om ändringar i denna stadga träder i kraft, när de antagits av generalkonferensen med två tredjedelars majoritet; en förutsättning är dock att i fråga om ändringar, som innebär väsentliga förändringar av organisationens syften eller nya förpliklelser för medlemsstaterna, krävs därutöver godkännande av två tredjedelar av medlemsstaterna innan de träder i kraft. Texterna till ändringsförslag skall av generaldirektören till­ställas medlemsstaterna minst sex månader före förslagens behandling av generalkonferensen.

2. Generalkonferensen skall ha befogenhet att med två tredjedelars majoritet anta regler om förfarandet vid tillämpningen av denna artikel.

Artikd XIV Tolkning

1. De engelska och franska texterna till denna stadga är lika giltiga.

2.    Varje fråga eller tvist beträffande tolkningen av denna stadga skall

hänskjutas till internationella domstolen eller till en skiljedomstol i enlighet

med generalkonferensens beslut enligt sin arbetsordning.

Prop, 1983/84:108

22

Artikel

XV 

Ikraftträdande

1.   Denna stadga skall godkännas för att kunna träda i kraft. Godkännan­

deinstrumenten skall deponeras hos regeringen i Förenade Konungariket

Storbritannien och Nordirland.

2.

Denna stadga skedl vara öppen för undertecknande i Förenade Ko­nungariket Storbritannien och Nordirlands regerings arkiv. Undertecknan­det kan ske före eller efter det att godkännandeinstrumentet deponerats. Godkännande saknar verkan, om det inte föregås eller förföljs av under­tecknande.

3.

Denna stadga träder i kraft, när den har godkänts av tjugo av signatär-makterna. Därefter givna godkännanden träder omedelbart i kraft.

4.

Regeringen i Förenade Konungariket Storbritannien och Nordirland skall underrätta varje medlem av Förenta nationerna om mottagandet av alla godkännandeinstrument samt om dagen då stadgan träder i kraft i enlighet med föregående punkt.

Till bekräftelse härav har undertecknande, därtill vederbörligen befull­mäktigade, undertecknat denna stadga på engelska och franska, vilka båda texter är lika giltiga.

Upprättad i London den 16 november 1945 i ett enda exemplar på engelska och franska. Bestyrkta avskrifter skall av regeringen i Förenade Konungariket Storbritannien och Nordirland översändas till regeringarna i alla medlemsstater i Förenta nationerna.

Prop. 1983/84:108

23

CONVENTION FOR THE PROTEC-TION OF CULTURAL PROPERTY IN THE EVENT OF ARMED CONFLICT

adopied at The Hague, 14 May 1954

Bilaga 2 Översättning

KONVENTION OM SKYDD FÖR KUL­TUREGENDOM I HÄNDELSE AV VÄPNAD KONFLIKT

antagen i[REDACTED_EFTERNAMN] den 14 maj 1954

The High Contracting Parties,

Recognizing that cultural properly has suf-fered grave damage during recenl armed con-flicts and that, by reason ofthe devdopments in the lechnique of warfare, it is in increasing danger of destruction;

Being convinced that damage to cultural property belonging to any people whatsoever means damage to the cultural heritage of all mankind, since each people makes ils contri­bution to the culture ofthe world;

Considering that the preservation of the cultural heritage is of greal importance for all peoples of the world and thal it is importani that this heritage should receive inlernational proleclion;

Guided by the principles concerning the proleclion of cultural properly during armed conflickt, as established in the Conventions of The Hague of 1899 and of 1907 and in the Washington Pact of 15 April, 1935;

Being of the opinion that such proleclion cannot be effective uniess both national and inlernational measures have been taken to organize it in time of peace;

Being determined to take all possible steps lo protect cultural property;

Have agreed upon the following provi­sions;

De höga fördragsslutande parterna,

som erkänner att kulturegendom under se­nare liders väpnade konflikter har lidit allvar­lig skada och att kulturegendom på grund av krigföringsleknikens utveckling befinner sig i en alltmer ökande fara för öddäggdse;

som är övertygade om att skada på ett folks kulturegendom, oavsett vilket land den till­hör, är liktydigt med skada på hela mänsklig-helens kulturarv, ty vaije folkslag bidrar till väridens kultur;

som anser att bevarandet av kulturarvet är av stor betydelse för hela jordens befolkning och att det är viktigt att detta arv blir föremål för internationelll skydd;

som leds av de principer för skydd av kul­turvärden under väpnad konflikt som prokla­merades i Haagkonventionerna från 1899 och 1907 samt Washingtonpakten den 15 april 1935;

som är av den uppfattningen all sådant skydd inte kan vara effektivt om inle både nationella och internationella åtgärder vidtas i fredstid för att organisera skyddet;

som har bestämt sig för att vidta alla länk­bara åtgärder för atl skydda kulturvärden;

har kommit överens om följande bestäm­melser.

CHAPTER 1

GENERAL     PROVISIONS     REGARDING PROTECTION

Artide 1

Definition of cultural property

For the purposes of the present Conven­tion, the term "cultural property" shall cover, irrespective of origin or ownership;

a) movable or immovable property of great importance to the cultural heritage of every

KAPITEL 1

ALLMÄNNA       BESTÄMMELSER       OM SKYDD

Artikel 1

Definition av "kulturegendom"

I denna konvention avses med termen "kulturegendom", utan hänsyn till ursprung eller äganderätt,

a) fast och lös egendom av stor betydelse för vaije folks kulturarv, såsom minnesmär-

Prop. 1983/84:108

24

people, such as monuments of architecture, art or history, whelher religions or secular; archaeological sites; groups of buildings which, as a whole, are of historical or artistic interest; works of art; manuscripls, books and other objects of artistic, historical or ar­chaeological interest; as well as scientific col-lections and importani colleclions of books or archives or of reproductions of the pro­perty defined above;

b)

buildings whose main and effective pur­posc is to preserve or exhibit the movable cultural property defined in sub-paragraph (a) such as museums, large libraries and deposi-tories of archives, and refuges intended to shelter, in the event of armed conflict, the movable cultural property defined in sub-par­agraph (a);

c)

centres coniaining a large amounl of cul­tural property as defined in sub-paragraphs (a) and (b), lo be known as "centres coniain­ing monuments".

Artide 2

proleclion of cultural property

For the purposes of the present Conven­tion, the proleclion of cultural property shall coinprise the safeguarding of and respect for such property.

Artide 3

Safeguarding of cultural property

The High Contracting Parties undertake lo prepare in time of peace for the safeguarding of cultural property siluated wiihin their own terfitory againsl the foreseeable effects of an arrtted conflict, by taking such measures as they consider appropriate.

ken, kyrkliga eller profana, av arkitektonisk, konstnärlig eller historisk art; arkeologiska miljöer; grupper av byggnader som i sin hel­het har historiskt eller konstnärligt intresse; konstverk; manuskript, böcker och andra föremål av konstnärligt, historiskt eller ar­keologiskt intresse; såväl som vetenskapliga samlingar och betydande samlingar av böcker eller arkiv eller av reproduktioner av de objekt som ovan beskrivits;

b)

byggnader vars huvudändamål är att vara förvarings- och utslällningsplats för så­dan lös kulturegendom som anges under a), såsom museer, stora bibliotek, arkiv och skyddsrum som i händelse av väpnad konflikt kan ge skydd för den lösa kulturegendom som anges under a);

c)

centra som inrymmer ett stort antal av sådan kulturegendom som anges under a) och b) och som i det följande kallas "centra för minnesmärken".

Artikel 2

Beskydd av kulturegendom

I denna konvention avses med "skydd av kulturegendom" skydd av och respekt för sådan egendom.

Artikel 3

Skydd av kulturegendom

De höga fördragsslutande parterna åtar sig att i fredslid förbereda skyddet för kultur­egendom inom sitt eget territorium mot förut­sebara följder av en väpnad konflikt genom att vidta sådana åtgärder som de anser erfor­derliga.

Artide 4

Respect for cultural property

1, The High Contracting Parties undertake to respecl cultural property siluated within their own lerrilory as well as within the terri-tory of other High Contracting Parties by re-fraining from any use of the property and its immediale surrounding or of the appliances in use for its protection for purposes which are likely to exposé il lo destruction or da­mage in the event of armed conflict; and by refraining from any act of hoslilily directed against such property.

Artikel 4

Respekt för kulturegendom

1) De höga fördragsslutande parterna för­binder sig att respektera kulturegendom såväl inom sitt eget territorium som inom andra höga fördragsslutande parters territorium ge­nom att avhålla sig från att använda egendo­men och dess närmaste omgivning, eller an­ordningar som används för dess skydd, för ändamål som skulle kunna utsätta dem för skada eller förstörelse i händelse av väpnad konflikt och genom att avhålla sig från varje fientlig handling riktad mot sådan egendom.

Prop. 1983/84:108

25

2.The obligations meniioned in paragraph 1 of the present Artide may be waived only in cases where mililary necessity imperalivdy requires such a waiver.

3.

The High Contracting Parties further un­dertake to prohibil, prevent and, if neces­sary, put a stop to any form of theft, pillage or misapproprialion of, and any acts of van­dalism directed againsl cultural properly. They shall refrain from requisitioning mova­ble cultural property situated in the lerrilory ofanother High Contractring Party.

4.

They shall refrain from any act directed by way of reprisals againsl cultural property.

5.

No High Contracting Party may evade the obligations incumbent upon it under the present Artide, in respecl of anolher High Contracting Party, by reason ofthe fact that the lalter has not applied the measures of safeguard referred to in Artide 3.

Artide 5 Occupation

1.

Any High Contracting Party in occupa­tion of the whole or part of the lerrilory of anolher High Contracting Party shall as far as possible support the competent national aulhorities of the occupied country in safe­guarding and preserving ils cultural property.

2.

Should it prove necessary lo lake mea­sures to preserve cultural property siluated in occupied lerrilory and damaged by military operations, and should the competent natio­nal aulhorities be unable to take such mea­sures, the Occupying Power shall, as far as possible, and in dose co-operation with such aulhorities, take the most necessary mea­sures of preservation.

3.

Any High Contracting Party whose gov­ernment is considered their legitimale gov­ernment by members of a resistance move-ment, shall, if possible, draw their attention to the obligation to comply with those provi­sions of the Convention dealing wilh respect for cultural property.

Arlicle 6

Distinctive marking of cultural property

In accordance with the provisions of Arti­de 16, cultural property may bear a distinc­tive emblem so as to facilitale its recognition.

2)

De förpliktelser som nämns i punkt I i denna artikel kan åsidosättas endast i de fall då militära skäl absolut kräver sådant åsido­sättande.

3)

De höga fördragsslutande parterna åtar sig vidare alt förbjuda och, om nödvändigt, sätta stopp för varje form av stöld, plundring eller bortförande av kulturegendom och varje form av vandalism riktad mot kulturegen­dom. De skall avhålla sig från att rekvirera lös kulturegendom som befinner sig på en annan fördragsslutande parts territorium.

4)

De skall avhålla sig från varje veder-gällningsaklion riktad mol kulturegendom.

5)

Ingen hög fördragsslutande part kan un­dandra sig de förpliklelser som enligt denna artikel åvilar denna gentemot en annan hög fördragsslutande part med hänvisning till att denna inle har vidtagit de skyddsåtgärder som anges i artikel 3.

Artikel 5 Ockupation

1)

Varje hög fördragsslutande part, som hell eller delvis har ockuperat en annan hög fördragsslutandc parts territorium, skall så­vitt möjligt stödja de behöriga nationella myndigheterna i det ockuperade landet för atl trygga och bevara landets kulturegendom.

2)

Visar del sig nödvändigt alt vidta åtgär­der för att bevara kulturegendom som befin­ner sig på ockuperat territorium och har ska­dats vid krigsoperationer och de behöriga na­tionella myndigheterna inte har möjlighet att vidta sådana åtgärder, skall ockupationsmak­ten såvitt möjligt och i nära samarbete med nämnda myndigheter vidta de nödvändigaste åtgärderna, som syftar till ett bevarande av kulturegendomen.

3)

Varje hög fördragsslutande part vars re­gering av en motståndsrörelses medlemmar betraktas som den legitima regeringen skall om möjligt göra motståndsrörelsens medlem­mar uppmärksamma på att de är skyldiga att rätta sig efter de bestämmelser i konven­tionen som rör respekten för kulturegendom.

Artikel 6

Märkning av kulturegendom

I enlighet med bestämmelserna i artikel 16 kan kulturegendom förses med ett karakte-riskl emblem för att underlätta identifieringen av denna.

Prop. 1983/84:108

Artide 7 Military measures

1.

The High Contracting Parties undertake to introduce in time of peace into their mili­tary regulalions or inslructions such provi­sions as may ensure observance of the pre­sent Convention, and lo foster in the members of their armed forces a spiril of respect for the cultural property of all peo­ples.

2.

The High Contracting Parties undertake to plan or eslablish in peace-time, within their armed forces, services or specialist per-sonnel whose purpose will be to secure re­spect for cultural property and to co-operate wilh the dvilian aulhorities responsible for safeguarding it.

26

Artikel 7

Militära förhållningsregler

1)

De höga fördragsslutandc parterna åtar sig alt i fredstid i sina militära reglementen och instruktioner införa bestämmelser som kan säkerställa efterlevnaden av denna kon­vention och bland de väpnade styrkorna främja en anda av respekt för alla folks kultur och kulturegendom.

2)

De höga fördragsslutandc parterna åtar sig att i fredstid inom sina väpnande styrkor planlägga och upprätta en egen administra­tion eller specialtränad grupp av personal som kan ha till uppgift att säkerställa respek­ten för kulturegendom och samarbeta med de civila myndigheter som är ansvariga för deras skydd.

CHAPTER

II

KAPITEL II

SPECIAL PROTECTION

Artide 8

Granting of special proleclion

1.    

There may be placed under special pro­

leclion a limiled number of refuges intended

to shelter movable cultural property in the

event of armed conflict, of centres coniaining

monuments and other immovable cultural

property of very great importance, provided

that they;

a)

are situated at an adequale distance from any large industrial centre or from any impor­tani military objeclive conslituting a vulnera-ble point, such as, for example, an aero-drome, broadcasting station, establishmenl engaged upon work of national defence, a port or railway station of relalive importance or a main line of communication;

b)

are not used for mililary purposes.

2.

A refuge for movable cultural properly may also be placed under special protection, whalever its location, if it is so conslrucled that, in all probability, it will not be damaged by bombs.

3.

A centre coniaining monuments shall be deemed to be used for mililary purposes whenever it is used for the movement of mili­tary personnd or material, even in transit. The same shall apply whenever acliviries di­rectly connected  with military operations.

SPECIELLT SKYDD

Artikd 8

Beviljande av speciellt skydd

1)    Ell begränsat antal skyddsrum för all i

händelse av väpnad konflikt skydda lös kul­

turegendom, centra för kulturminnesmärken

och annan fast kulturegendom av myckel stor

betydelse kan sättas under speciellt skydd

under förutsättning att

(a)

de befinner sig på tillräckligt stort av­stånd från stora industrier eller viktiga militä­ra mål, som utgör sårbara punkter, som t ex flygplatser, radiostationer, industrier som ar­betar för försvaret, hamnar och järnvägssta­tioner av viss belydelse eller vikliga kom­munikationslinjer;

(b)

de inte används för militära ändamål.

2)

Ett skyddsrum för lös kulturegendom kan också ställas under speciellt skydd, oav­sett var det ligger, om det är så konstruerat att det sannolikt inte kan skadas av bomber.

3)

Ett centrum för kullurminnesmärken skall anses användas för militära ändamål, om det används för transport av militär per­sonal eller materiel, även i transit. Delsamma gäller om del inom centret bedrivs verksam­het som är direkt förbunden med militära

Prop. 1983/84:108

27

the stationing of military personnd, or the produclion of war material are carried on within the centre.

4.

The guarding of cultural property men­iioned in paragraph I above by armed custo-dians spedally empowered to do so, or the présence, in the vicinity of such cultural pro­perty, of police forces normally responsible for the maintenance of public order shall not be deemed to be use for military purposes.

5.

If any cultural property meniioned in paragraph I of the present Artide is situated near an importani military objeclive as de­fined in the said paragraph, it may neverthe-less be placed under special proleclion if the High Contracting Party asking for thal pro­tection undertakes, in the event of armed conflict, to make no use ofthe objeclive and particularly, in the case of a port, railway station or aerodrome, lo divert all traftic therefrom. In that event, such diversion shall be prepared in time of peace.

6.

Special protection is granted lo cultural property by its entry in the "International Register of Cultural Property under Special Protection". This entry shall only be made, in accordance with the provisions of the pre­sent Convention and under the conditions provided for in the Regulalions for the exécu­lion ofthe Convention.

Artide 9

Immunity of cultural property under special

protection

The High Contracting Parties undertake to ensure the immunity of cultural property un­der special protection by refraining, from the time of entry in the International Register, from any act of hoslilily directed againsl such property and, except for the cases provided-for in paragraph 5 of Artide 8, from any use of such property or ils surroundings for mili­tary purposes.

Articel 10

Identification and control

During an armed conflict, cultural property under special protection shall be marked with the distinctive emblem described in Artide 16, and shall be open to inlernational contröle as provided for in the Regulalions for the exéculion ofthe Convention.

operationer, inkvartering av militär personal eller produktion av krigsmateriel.

4)     Bevakning av kulturegendom, som

nämns under punkl 1) ovan, genom väpnade

och därtill bemyndigade vakter eller närvaro

av sådana polisstyrkor som normalt är ansva­

riga för lugn och ordning skall inte anses som

användning för militärt ändamål.

5)

Om kulturegendom som nämns under punkt 1) ovan befinner sig nära ett viktigt militärt mål av det slag som anges under sam­ma punkl, kan den ändå ställas under särskilt skydd om den höga fördragsslutandc part som anhåller om sådant skydd åtar sig att i händelse av väpnad konflikt inte använda delta mål och alt i synnerhet, om det är fråga om en hamnn, järnvägsstation eller flygplats, avleda all trafik därifrån. I så fall skall en sådan avledning av trafiken förberedas i fredslid.

6)

Särskilt skydd tillförsäkras kulturegen­dom genom att den införs i "Internalionella registret för kulturegendom under särskilt skydd". Sådan registrering skall endast ske i enlighet med beslämmelserna i denna kon­vention och de villkor som anges i reglerna för genomförande av konventionen.

Artikd 9

Immunitet för kulturegendom under särskilt skydd

De höga fördragsslutande parterna åtar sig att säkerställa immunitet för kulturegendom under särskilt skydd från den tidpunkt då den införts i del internationella registret genom atl avhålla sig från varje fientlig handling rik­tad mot sådan egendom och, med undantag av de tillfällen som anges i artikel 8 punkt 5), från varje användning av sådan egendom el­ler dess omgivningar för militära ändamål.

Artikd 10

Identifiering och kontroll

Under väpnad konflikt skall kulturegen­dom under särskilt skydd förses med ett ka-rakteriskriskt emblem, som beskrivs i artikel 16, och vara tillgänglig för internationell kon­troll i enlighet med vad som fastställts i reg­lerna för genomförande av konventionen.

Prop. 1983/84:108

28

Artide 

II

Withdrawal of immunity

1.    If one of the High Contracting Parties

commils, in respect of any ilem of cultural

property under special protection, a violation

of the obligations under Artide 9, the oppo-

sing Party shall, so long as this violation per-

sists, be rdeased from the obliagalion to en­

sure the immunity ofthe property concerned.

Nevertheless, whenever possible, the latter

Party shall first request the cessation of such

violation wiihin a reasonable time.

2.

Apart from the case provided for in para­graph 1 ofthe present Artide, immunity shall be withdrawn from cultural property under special protection only in exceplional cases of unavoidable military necessity, and only for such time as that necessity conlinues. Such necessity can be established only by the officer commanding a force the equivalent of a division in size or larger. Whenever circum­stances permit, the opposing Party shall be notified, a reasonable time in advance, ofthe decision to withdraw immunity.

3.

The Party withdrawing immunity shall, as soon as possible, so inform the Commis-sioner-General for cultural property provided for in the Regulalions for the exéculion ofthe Convention, in writing, stating the reasons.

Artikel 11

Upphävande av immunitet

1)

Om de höga fördragsslutande partema överträder bestämmelserna i artikel 9, vad gäller kulturegendom under särskilt skydd, skall motparten så länge överträdelsen pågår, vara löst från förpliktelsen all säkerställa im­muniteten för ifrågavarande kulturegendom. Inte desto mindre skall den sistnämnda par­ten, när så är möjligl, först begära att överträ­delsen upphör inom rimlig tid.

2)

Bortsett från det fall som anges under punkt 1) i denna artikel skall immuniteten för kulturegendom under särskilt skydd upphä­vas endast i undantagsfall, då det föreligger tvingande militär nödvändighet, och endast så länge som denna nödvändighet varar. Alt sådan nödvändighet föreligger kan fastställas endasl av chefen för en styrka av en divisions storlek eller större. När förhållandena så medger, skall motparten i god tid underrättas om beslutet att upphäva immuniteten.

3)    Den part som upphäver immuniteten

skall så snart som möjligl skriftligen under­

rätta den generalkommissarie för kulturegen­

dom som anges i reglerna för genomförandet

av konventionen och redogöra för anledning­

en till upphävandet.

CHAPTER III

KAPITEL III

TRANSPORT OF CULTURAL PROPERTY

Artide 12

Transport under special protection

1.

Transport exdusivdy engaged in the transfer of cultural property, whelher within a lerrilory or to another lerrilory, may, at the request of the High Contracting Party con-cemed, take place under special protection in accordance with the conditions specified in the Regulalions for the exéculion ofthe Con­vention.

2.

Transport under special protection shall take place under the inlernational supervi­sion provided for in the aforesaid Regulalions and shall display the distinctive emblem de-scribbed in Artide 16.

TRANSPORT AV KULTUREGENDOM

Artikd 12

Transport under särskilt skydd

1)   Transporter som uteslutande gäller flytt­

ning av kulturegendom, antingen inom en

stats territorium eller till en annan stats terri­

torium, kan på anmodan av den berörda höga

fördragsslutande parten ske under särskilt

skydd i enlighet med de villkor som närmare

anges i konventionens tillämpningsföreskrif­

ter.

2)    Transporter under särskilt skydd skall

ske under den internationella övervakning

som anges i ovannämnda regler och skall

vara försedda med det karakteristiska em­

blem som beskrivs i artikel 16.

3. The High Contracting Parties shall re-

3) De höga fördragsslutande parterna skall

Prop. 1983/84:108

29

frain  from   any   act   of  hostillity   directed againsl transport under special protection.

Artide 13

Transport in urgent cases

1.   

If a High Contracting Party considers

thal the safety of certain cultural property

requires its transfer and that the malier is of

such urgency that the procedure laid down in

Artide 12 cannot be followed, especially at

the beginning of an armed conflict, the trans­

port may display the distinctive emblem de­

scribed in Artide 16, provided that an appli­

cation for immunity referred to in Artide 12

has not already been made and refused. As

faras possible, notrFrcation of transfer should

be made to the opposing Parties. Neverthe­

less, transport conveying cultural property to

the lerrilory of another country may nol dis­

play the distinctive emblem uniess immunity

has been expressly granted to it.

2.  The High Contracting Parties shall take,

so far as possible, the necessary precautions

lo avoid acts of hoslilily directed againsl the

transport described in paragraph I of the pre­

sent Artide and displaying the distinctive

emblem.

Artide 14

Immunity from seizure, capture and prize

1.  

Immunity from seizure, placing in prize,

or capture shall be granted to:

(a)

cultural property enjoying the protec­tion provided for in Artide 12 or that provid­ed for in Artide 13;

(b)

the means of transport exdusivdy en­gaged in the transfer of such cultural pro­perty.

2.  Nothing in the present Artide shall limit

the right of visit and search.

avhålla sig från varje fientlig handling riktad mot transporter som står under särskilt skydd.

Artikd 13

Brådskande transporter

1)

Om en hög fördragsslutande part anser atl en viss kulturegendoms säkerhet kräver atl den flyttas och att ärendet är av så bråds­kande natur all det förfarande som fastställs i artikel 12 inte kan följas, särskilt i början av en väpnad konflikt, kan transporten förses med det karakteristiska emblem som be­skrivs i artikel 16, under fömtsättning att den ansökan om immunitet som avses i artikel 12 inle ingivils och avslagits. Såvitt möjligt bör motparten underrättas om flyttningen. Trans­porter som flyttar kulturföremål till ett annat lands territorium får dock inte förses med det karakteristiska emblemet, om de inte ut­tryckligen tillerkänts immunitet.

2)

De höga fördragsslutande parterna skall såvitt möjligt vidta nödvändiga åtgärder för att undvika fientliga handlingar riktade mot transporter som beskrivs i denna artikels punkt 

I) 

och som är försedda med del karak­teristiska emblemet.

Artikel 14

Immunitet mot beslagtagande, uppbringning

och kapning

1)  Immunitet för beslaglagning och upp­

bringning kan gälla

a)   kulturegendom som åtnjuter skydd en­

ligt artikel 12 och artikel 13;

b)   transportmedel som uteslutande an­

vänds till flyttning av sådan kulturegendom.

2)  Ingenting i denna artikel skall begränsa

rätten alt företa visitering och kontroll.

CHAPTER 

IV

PERSONNEL

Artide 15 Personnd

As far as is consistent with the interest of security, personnd engaged in the protection of cultural property shall, in the interest of

KAPITEL 

IV

PERSONAL

Artikd 15

Anställda

I den utsträckning så är förenligt med sä­kerhetshänsyn, skall anslällda som har till uppgift atl skydda kulturegendom av hänsyn

Prop. 1983/84:108

30

such property, be respected and, if they fall into the hands of the opposing Party, shall be allowed to conrinue to carry out their duties whenever the cultural property for which they are responsible has also fallen into the hands ofthe opposing Party.

CHAPTER V

till dessa föremål respekteras, och om de faller i motpartens händer skall de tillåtas fortsätta att fullgöra sina skyldigheter, när den kulturegendom som de har ansvaret för likaledes har fallit i motpartens händer.

KAPITEL V

THE DISTINCTIVE EMBLEM

Artide 16

Emblem ofthe convention

1.

The distinctive emblem of the Conven­tion shall lake the form of a shield, pointed bdow, per saltire blue and while (a shield consisting of a royal-blue square, one of the angles of which form the point ofthe shield, and of a royal-blue triangle above the square, the space on eilher side being taken up by a while triangle).

2.

The emblem shall be used alone, or re-peaied three limes in a triangulär formation (one shield bdow), under the condisions pri-veded for in Artide 17.

Artide 17

Use ofthe emblem

1.    The distinctive emblem repeated three

limes may be used only as a means of identifi-

cation of:

(a)

immovable cultural property under spe­cial protection;

(b)

the transport of cultural property under the conditions provided for in Artide 12 and 13:

(c)    improvised refuges, under the condi­

tions provided for in the Regulalions for the

execution ofthe Convention.

2.    The distinctive emblem may be used

alone only as a means of idenlificalion of:

(a)

cultural properly not under special pro­tection;

(b)

the persons responsible for the duties of control in accordance wilh the Regulalions for the execution ofthe Convention;

(c)

the personnd engaged in the protection of cultural property;

(d)   the identity cards meniioned in the Re­

gulalions for the execution of the Conven­

tion.

3.    During an armed conflict, the use ofthe

distinctive emblem in any other cases than

DET KARAKTERISTISKA EMBLEMET

Artikel 16 Konventionens emblem

1)

Konvenrionens karakteristiska emblem skall ha formen av en vapensköld med spet­sen nedåt, med ett blå-vitt snedkors (en sköld bestående av en kungsblå fyrkant, vars ena hörn bildar sköldens spets, och en kungsblå triangel ovanför fyrkanlen saml en vil triang­el på värdera sidan).

2)

Emblemet kan användas ensamt eller upprepat tre gånger i en grupp som bildar en triangel (en skylt under de två andra) i enlig­het med de villkor som anges i artikel 17.

Artikd 17

Användning av emblemet

1)    Det karakteristiska emblemet upprepat

tre gånger kan endasl användas för att identi­

fiera

a)     fast kulturegendom under särskilt

skydd;

b)   transporter av kulturegendom enligt vill­

koren i artiklarna 12 och 13;

c)     improviserade skyddsrum, enligt vill­

koren i konventionens tillämpningsregler.

2)    Den karakteristiska symbolen kan an­

vändas ensam uteslutande för alt identifiera

a)

kulturegendom som inle står under sär­skilt skydd;

b)

de personer som är ansvariga för kon­troll i enlighet med konveniionens tillämp­ningsregler;

c)

personal som har till uppgift all skydda kulturegendom;

d)   de identitetskort som nämns i konven­

tionens tillämpningsregler.

3)    Under väpnad konflikt är det förbjudet

alt använda det karakteristiska emblemet i

Prop. 1983/84:108

31

those mentioned in the preceding paragraphs of the present Artide, and the use for any purpose whalever of a sign resembling the distinctive emblem, shall be forbidden.

4. The distinctive emblem may not be placed on any immovable cultural property uniess at the same time there is displayed an authorization duly dated and signed by the competent authorily of the High Contracting Party.

andra fall än de som nämns i de föregående punkterna i denna artikel eller använda ett liknande tecken, vilket ändamålet än är.

4) Det karakteristiska emblemet får inte anbringas på fast kulturegendom, utan att av den höga fördragsslutande partens behöriga myndigheter ett vederbörligen daterat och undertecknat tillstånd kan uppvisas.

CHAPTER

VI

KAPITEL

VI

SCOPE OF APPLICATION OF THE CON­VENTION

Artide 18

Application ofthe convention

1.

Apart from the provisions which shall take effect in time of peace, the present Con­vention shall apply in the event of dedared war or of any other armed conflict which may arise between two or more of the High Con­tracting Parties, even if the state of war is not recognized by one or more of them.

2.

The Convention shall also apply lo all cases of partial or total occuparion of the lerrilory of a High Contracting Party, even if the said occupation meets with no armed re­sistance.

3.

If one of the Powers in conflict is not a Party to the present Convention, the Powers which are Parties thereto shall nevertheless remain bound by it in their mutual relations. They shall furthermore be bound by the Con­vention in relation to the said Power, if the latter has dedared that it accepts the provi­sions thereof and so long as it applies them.

Artide 19

Conflicts not of an inlernational character

1.

In the event of an armed conflict nol of an inlernalional character occurring within the lerrilory of one of the High Contracting Parties, each party to the conflict shall be bound lo apply, as a minimum, the provisions of the present Convention which reläte to respect for cultural property.

2.

The parties to the conflict shall endea-

KONVENTIONENS    TILLÄMPNINGSOM­RÅDE

Artikd 18

Tillämpning av konventionen

1)    Bortsett från de bestämmelser som

träder i kraft i fredstid skall denna konven­

tion vara tillämplig i händelse av krigsförkla­

ring eller varje annan väpnad konflikt som

kan uppstå mellan två eller flera av de höga

fördragsslutande parterna, även om krigstill­

ståndet inte erkänts av en eller flera av dem.

2)

Konventionen skall även vara tillämplig vid alla tillfällen av partiell eller total ockupa­tion av en hög fördragsslutande parts territo­rium, även om ockupationen inte möter väp­nat motstånd.

3)

Om en av de stater som är i konflikt med varandra inle är part i denna konvention, skall de slaler som är parter ändå vara bundna av den i sina inbördes förbindelser. De skall vidare vara bundna av konventionen i förhållande till den förstnämnda staten, om denna stat har förklarat atl den godtar kon­ventionens bestämmelser och så länge den tillämpar dessa.

Artikd 19

Konflikter som inte är av internationell ka­raktär

1)

Vid väpnad konflikt av icke-internatio-nell karaktär inom en av de höga fördragsslu­tandc parternas territorium, skall varje part i konflikten vara skyldig att åtminstone tilläm­pa de bestämmelser i denna konvention som avser respekt för kulturegendom.

2)

Parterna i konflikten skall genom särskil-

Prop. 1983/84:108

32

vour to bring into force, by means of special agreements, all or part ofthe olher provisions ofthe present Convention.

3.

The United Nations Educational, Scien­tific and Cultural Organization may offer ils services lo the parties to the conflict.

4.

The application of the preceding provi­sions shall nol affecl the legal status of the parties to the conflict.

da avtal söka verkställa konventionens övri­ga bestämmelser, hell eller delvis.

3)   Förenta nationernas organisation för ut­

bildning, vetenskap och kultur kan erbjuda

parterna i konflikten sina tjänster.

4)   Tillämpningen av ovanstående bestäm­

melser skall inle beröra den rättsliga ställning

som tillkommer parterna i konflikten.

CHAPTER VII

KAPITEL VII

EXECUTION OF THE CONVENTION

Artide 20

Regulalions for the execution ofthe Conven­tion

The procedure by which the present Con­vention is to be applied is defined in the Re­gulalions for ils execution, which constitute an integral part thereof.

Artide 21 Protecling powers

The present Convention and the Regula­lions for its execution shall be applied with the co-operation ofthe Protecling Powers re­sponsible for safeguarding the interest of the Parties to the conflict.

Artide 22 Concilialion procedure

1.

The Protecling Powers shall lend their good offices in all cases where they may deem il useful in the interest of cultural pro­perty, particularly if there is disagreemenl between the Parties to the conflict as lo the application or interpretation ofthe provisions ofthe present Convention or the Regulalions for its execution.

2.

For this purpose, each ofthe Protecling Powers may, eilher at the invilalion of one Party, of the Direclor-General of the United Nalionals Educational, Scientific and Cul­tural Organization, or on its own initiative, propose lo the Parties to the conflict a meel­ing of their representatives, and in particular of the aulhorities responsible for the protec­tion of cultural property, if considered appro­priate on suilably chosen neutral lerrilory. The Parties lo the conflict shall be bound to

TILLÄMPNING AV KONVENTIONEN

Artikd 20

Konventionens tillämpningsföreskrifter

Förfarandet vid tillämpning av denna kon­vention anges i dess tillämpningsföreskrifter, vilka utgör en integrerad del av konven­tionen.

Artikd 21 Skyddsmakter

Denna konvention och dess tillämpningsfö­reskrifter skall tillämpas i samarbete med de skyddsmakler som är ansvariga för tillvarata­gandet av parternas i konflikten intressen.

Artikd 22 Medlingsförfarande

1)     

Skyddsmakterna skall erbjuda sina

tjänster (bona officia) i alla de fall, då de

anser delta vara av värde för skydd av kultur­

egendom, särskilt om det råder oenighet mel­

lan parterna i konflikten rörande tillämpning­

en eller tolkningen av beslämmelserna i den­

na konvention eller i dess tillämpningsföre­

skrifter.

2)   I delta syfte kan var och en av skydds­

makterna på uppmaning av en av parterna

eller av generaldirektören för Förenta natio­

nernas organisation förutbildning, vetenskap

och kultur eller på eget initiativ föreslå par­

terna i konflikten ett möte mellan deras re­

presentanter och särskilt de myndigheter som

är ansvariga för skydd av kulturegendom, om

så anses skäligt inom ett på lämpligt sätt ut­

valt neutralt territorium. Parterna i konflikten

skall vara skyldiga atl efterkomma de förslag

Prop. 1983/84:108

33

give effecl lo the proposals for meeting made lo them. The Protecling Powers shall propose for approval by the Parties lo the conflict a person belonging to a neutral Power or a per­son presented by the Direclor-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization, which person shall be invited lo lake part in such a meeting in the capacity of Chairman.

till möte som tillställs dem. Skyddsmakterna skall föreslå parterna i konflikten all godkän­na en person från en neutral stat eller en person som föreslagits av generaldirektören för Förenta nationernas organisation för ut­bildning, vetenskap och kultur, och denna person skall anmodas all delta i ett sådant möte i egenskap av ordförande.

Artide 23 Assistance of Unesco

1.

The High Contracting Parties may call upon the United Nations Educational, Scien­tific and Cultural Organization for technical assistance in organizing the protection of their cultural property, or in connexion with any other problem arising out of the applica­tion ofthe present Convention ofthe Regulal­ions for ils execution. The Organization shall accord such assistance within the limils fixed by its programme and by ils resources.

2.

The Organization is authorized to make, on its own initiative, proposals on this matter to the High Contracting Parties.

Artikel 23 Unesco:s medverkan

1)

De höga fördragsslutande parterna kan vända sig till Förenta nationernas organisa­tion för utbildning, vetenskap och kultur för all få teknisk hjälp med att organisera skyd­det för sin kulturegendom eller med vilket annat problem som helst, som kan uppstå i samband med tillämpningen av denna kon­vention eller dess tillämpningsbestämmelser. Organisationen skall bevilja sådan hjälp inom ramen för sitt program och sina medel.

2)

Organisationen är bemyndigad alt på eget initiativ framlägga förslag i detta ärende till de höga fördragsslutande parterna.

Artide 24

Special agreements

1.

The High Contracting Parlies may con-clude special agreements for all matters con­cerning which they deem it suitable to make seperate provision.

2.

No special agreemenl may be conduded which would diminish the protection afforded by the present Convention lo cultural pro-terty and lo the personnd engaged in ils pro­tection.

Arlicle 25

Dissemination ofthe Convention

The High Contracting Parlies underlake, in time of peace as in time of armed conflict, lo disseminate the lexl of the present Conven­tion and the Regulalions for its execution as widely as possible in their respective coun­tries. They undertake, in particular, to in­clude the study ihereof in their programmes of military and, if possible, dvilian iraining, so that its principles are made known lo the whole populalion, expecially the armed forces and personnd engaged in the protec­tion of cultural property. 3   Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 108

Artikel 24 Särskilda avtal

1)

De höga fördragsslutande parterna kan ingå särskilda avtal rörande alla de frågor som de anser det vara lämpligt att anta en särskild bestämmelse om.

2)

Särskilda avtal, som skulle inskränka det skydd som denna konvention ger kulturegen­dom eller den personal som skyddar dessa värden, får inte ingås.

Artikel 25

Spridning av konventionen

De höga fördragsslutandc parterna åtar sig all såväl i fredstid som under väpnad konflikt i största möjliga utsträckning sprida denna konventionstext och dess tillämpningsföre­skrifter i sina respektive länder. De åtar sig i synnerhet att låta studiet härav ingå som ett led i den militära utbildningen och om möjligl också i kurser för civila, så att konveniionens principer blir kända av hela befolkningen och särskilt av de väpnade styrkorna och av per­sonal som skyddar kulturegendom.

Prop. 1983/84:108

34

Artide 26 Translations, reports

1.   The High Contracting Parties shall com­

municate to one another, through the Direc­

lor-General of the United Nations Educa­

tional, Scientific and Cultural Organization,

the offidal translations of the present Con­

vention and of the Regulalions for its execu­

tion.

2.    Furthermore, at leasl once every four

years, they shall forward to the Director-

General a report giving whalever information

they think suitable concerning any measures

being laken, prepared or contemplated by

their respective administrations in fulfilment

ofthe present Convention and ofthe Regula­

lions for ils execution.

Artikd 26

Översättningar och rapporter

1)

De höga fördragsslutande parterna skall genom generaldirektören för Förenta natio­nernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur tillställa varandra de officiella översättningarna av denna konvention och av dess tillämpningsföreskrifter.

2)

Vidare skall de minst vart fjärde år sända generaldirektören en rapport, som ger alla upplysningar de anser vara av vikt rörande de förberedelser som vidtagits för att uppfylla bestämmelserna i denna konvention och i dess tillämpningsföreskrifter.

Artide 27 Meetings

1.    The Direclor-General of the United Na­

tions Educational, Scientific and Cultural Or­

ganization may, with the approval ofthe Exe-

cutive Board, convene meeling of represen­

tatives of the High Contracting Parlies. He

must convene such a meeting if at leasl one-

fifth of the High Contracting Parlies so re­

quest.

2.

Without prejudice to any olher function which have been conferred on il by the pre­sent Convention of the Regulalions for its execution, the purpose ofthe meeling will be to study problems concerning the application ofthe Convention and ofthe Regulalions for its execution, and to formulate recommenda­tions in respecl thereof.

3.

The meeting may further underlake a revision of the Convention or the Regulalions for its execution if the majority of the High Contracting Parties are represenled, and in accordance with the provisions of Artide 39.

Artide 28 Sanctions

The High Contracting Parties undertake to take, within the framework of their ordinary criminal jurisdiction. all necessary steps to prosecule and impose penal or disdplinary sanctions upon those persons, of whalever nationality, who commit or order lo be com-mitted a breach of the present Convention.

Artikd 27 Möten

1)

Generaldirektören för Förenta nationer­nas organisation för utbildning, vetenskap och kultur kan efler styrelsens godkännande sammankalla representanter för de höga för­dragsslutande parterna till möten. Han är skyldig att sammankalla ett sådant möte, om minst en femtedel av de höga fördragsslu­tande parterna anhåller härom.

2)

Ulan förfång för andra uppgifter, som den tilldelats i denna konvention eller dess tillämpningsföreskrifter, skall konferensens ändamål vara atl utreda problem rörande til­lämpningen av konventionen och dess til­lämpningsföreskrifter och all avge rekom­mendationer i detta hänseende.

3)

Mötet kan vidare företa en revidering av konventionen eller dess tillämpningsföre­skrifter, om flertalet av de höga fördragsslu­tande parterna är representerade och i enlig­het med bestämmelserna i artikel 39.

Artikd 28 Sanktioner

De höga fördragsslutande parterna åtar sig atl inom ramen för sin allmänna broitslag-siiftning vidta alla nödvändiga åtgärder för atl väcka åtal och vidta andra straffrättsliga eller disciplinära åtgärder mot personer, av vilken nationalitet de vara må, som överträder eller ger order om överträdelse av bestämmelser­na i denna konvention.

Prop. 1983/84:108

35

FINAL PROVISIONS

Artide 29 Languages

1.

The present Convention is drawn up in English, French, Russian and Spanish, the four texts being equally authoritative.

2.

The United Nations Educational, Scien­tific and Cultural Organization shall arrange for translations of the Convention into the other offidal languages ofils General Confer­ence.

Artide 30 Signature

The present Convention shall bear the date of 14 May, 1954 and, unUl the dale of 31 December, 1954, shall remain open for signa­ture by all States invited to the Conference which met al The Hague from 21 April, 1954 to 14 May, 1954.

Artide 31 Ratification

1.

The present Convention shall be subject to ratification by signatory States in accor­dance with their respective constitutional procedures.

2.

The instruments of ratificalion shall be deposited with the Direclor-General of the United National Educational, Scientific and Cultural Organization.

Artide 32 Accession
[REDACTED_EFTERNAMN] the date of ils entry into force, the present Convention shall be open for acces­sion by all States mentioned in Artide 30 which have nol signed it, as well as any other State invited to accede by the Executive Board of the United Nations Educaitonal, Scientific and Cultural Organization. Acces­sion shall be effected by the deposil of an instrument of accession wilh the Direclor-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization.

Artide 33 Entry into force

1.

The present Convention shall enter into force three months after five instruments of ratification have been deposited.

2.

Thereafter, it shall enter into force, for

SLUTBESTÄMMELSER

Artikd 29 Språk

1)

Denna konvention är avfattad på engels­ka, franska, ryska och spanska, och de fyra texterna är lika giltiga.

2)

Förenta nationernas organisation för ut­bildning, vetenskap och kultur skall ombe­sörja översättning av konvenrionen till gene­ralkonferensens övriga officiella språk.

Artikd 30 Undertecknande

Denna konvention skall vara daterad den 14 maj 1954 och skall intill den 31 december vara öppen för undertecknande av alla stater som inbjudits till den konferens som hölls i[REDACTED_EFTERNAMN] från den 21 april 1954 till den 14 maj 1954.

Artikel 31 Ratificering

1)   

Denna konvention skall ratificeras av de

slaler som har undertecknat den i enlighet

med deras respektive konstitutionella förfa­

randen.

2)    Ratifikationsinstrumenten skall depo­

neras hos generaldirektören för Förenta na­

tionernas organisation för utbildning, veten­

skap och kultur.

Artikel 32 Anslutning

Från den dag då denna konvention träder i kraft skall den vara öppen för anslutning för alla de i artikel 30 nämnda stalerna som inte har undertecknat den och för varje annan stat som av styrelsen i Förenta nationernas orga­nisation för utbildning, vetenskap och kultur inbjuds att ansluta sig. Anslutning skall ske genorii deponering av anslutningsinstrument hos generaldirektören för Förenta nationer­nas organisation för utbildning, vetenskap och kultur.

Artikel 33 Ikraftträdande

1)

Denna konvention träder i kraft tre må­nader efler det att fem ratifikationsinstru­ment har deponerats.

2)

Därefter träder konventionen i kraft för

Prop. 1983/84:108

36

each High Contracting Party, three months after the deposit of its instruments of ratifica­lion or accession.

3. The situations referred to in Artides 18 and 19 shall give immediate effect to ralifica­tions or accessions deposited by the Parties to the conflict eilher before or after the begin­ning of hostilities or occupation. In such cases the Direclor-General ofthe United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or-ganizarion shall transmil the Communications referred to in Artide 30 by the speediest method.

Artide 34

Effective application

1.

Each State Party to the Convention on the date of its entry into force shall take all necessary measures to ensure its effective application wiihin a period of six months after such entry into force.

2.

This period shall be six months from the dale of deposit of the instruments of ratifi-caion or accession for any State which depo-sils its instrument of ratification or accession after the date of the entry into force of the Convention.

Artide 35

Territorial extension ofthe Convention

Any High Contracting Party may, at the lime of ratification or accession, or at any time thereafter, declare by nolification ad-dressed to the Direclor-General ofthe United Nalions Educational, Scientific and Cultural Organization, that the present Convention shall extend to all or any of the lerritories for whose inlernational relations it is responsi­ble. The said nolification shall take effect three months after the date of its receipt.

Artide 36

Relation to previous conventions

1. In the rdarions belween Powers which are bound by the Conventions of The Hague concerning the Laws and Customs of War on Land 

(IV) 

and concerning Naval Bombard-ment in Time of War 

(IX),

whether those of 29 July, 1899 or those of 18 Oclober, 1907, and which are Parties to the present Conven­tion, this last Convention shall be supplemen­tary to the aforementioned Convention 

(IX)

and to the Regulalions annexed to the afore-

varje hög fördragsslutande part tre månader efter det att dess ratifikations- eller anslut­ningsinstrument har deponerats.

3) De situationer som avses i artiklarna 18 och 19 medför att ratifikations- eller anslut-ningsinstmment, som deponerats av parterna i konflikten antingen före eller efter fientlig-heternas eller ockupationens början, får ome­delbar verkan. I sådana fall skall generaldi­rektören för Förenta nationernas organisa­tion för utbildning, vetenskap och kultur sna­rast möjligt översända de meddelanden som avses i artikel 38.

Artikel 34

Faktisk tillämpning

1)

Varje stat som har undertecknat konven­tionen den dag den träder i kraft skall vidta alla nödvändiga åtgärder för en faktisk tillämpning av dess bestämmelser inom sex månader från dagen för ikraftträdandet.

2)

Varje stat som deponerar sina ratifika­tions- eller anslutningsinstrument efter dagen för konventionens ikraftträdande skall vidta nämnda åtgärder inom sex månader från da­gen för deponeringen av ratifikations- eller anslutningsdokumenten.

Artikel 35

Konventionens territoriella räckvidd

Varje hög fördragsslutande part kan vid ratifikation eller anslutning eller när som helst senare genom nolifikation till generaldi­rektören för Förenta nationernas organisa­tion för utbildning, vetenskap och kultur för­klara att denna konvention skall utvidgas till alt gälla för alla eller något av de territorier för vilkas internationella förbindelser staten är ansvarig. Denna notifikation får giltighet tre månader efter dagen då den mottagils.

Artikel 36

Förhållande till tidigare konventioner

I) 

I förhållandet mellan makter, som är bundna av Haagkonventionerna om lagar och bruk i landkrig 

(IV) 

och om bombardemang i krigstid förmedelst sjöslridskrafter 

(IX), 

an-lingen konventionerna den 29 juli 1899 eller den 18 oktober 1907, och är parter i denna konvention, skall denna sista konvenrion komplettera den ovannämnda konventionen 

(IX) 

och reglerna i tillägget rill den ovan­nämnda konventionen 

(IV) 

samt ersätta det

Prop. 1983/84:108

37

mentioned Convention 

(IV) 

and shall substi-lute for the emblem described in Artide 5 of the aforementioned Convention 

(IX) 

the em­blem described in Artide 16 of the present Convention, in cases in which the present Convention and the Regulalions for ils exe­cution provide for the use of this distinctive emblem.

2. In the relations between Powers which are bound by the Washington Pact of 15 April, 1935 for the Protection of Artistic and Scientific Institutions and of Historic Monu­ments (Roerich Parc) and which are Parties to the present Convention, the latter Conven­tion shall be supplementary to the Roerich Pact and shall substitute the distinguishing flag described in Artide III of the Pact the emblem defined in Artide 16 of the present Convention, in cases in which the present Convention and the Regulaions for ils execu­tion provide for the use of this distinctive emblem.

Artide 37 Denunciation

1.

Each High Contracting Party may den-ounce the present Convention, on its own behalf, or on behalf of any lerrilory for whose inlernational relations it is responsible.

2.

The denunciation shall be notified by an instrument in writing, deposited with the Di­reclor-General of the United Nations Educa­tional, Scientific and Cultural Organization.

3.

The denunciation shall take effect one year after the receipt of the instmment of denunciation. However, if, on the expiry of this period, the denouncing Party is involved in an armed conflict, the denunciation shall not take effect until the end of hostilities, or unril the operations of repatriating cultural property are completed, whtchever is the låter.

Artide 38 Notifications

The Director-General of the United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization shall inform the States referred to in Artides 30 and 32, as well as the United Narions, ofthe deposil ofall the instruments of ratification, accession or acceptance pro­vided for in Artides 31, 32 and 39 and of the

emblem som beskrivs i artikel 5 i den ovan­nämnda konventionen 

(IX)

med det emblem som beskrivs i konventionens artikel 16 i de fall då användning av delta karakteristiska emblem föreskrivs i denna konvention och dess tillämpningsbestämmelser.

2) I förhållandet mellan makter, som är bundna av Washinglonpakten den 15 april 1935 om skydd av institutioner för konst och vetenskap samt historiska minnesmärken (Roerichpaklen) och som är parter i denna konvention, skall sistnämnda konvention komplettera Roerichpaklen saml ersätta den igenkänningsflagga som beskrivs i paktens artikel III med del emblem som beskrivs i konventionens artikel 16 i de fall användning av detla karakterisktiska emblem föreskrivs i denna konvention och dess tillämpningsföre­skrifter.

Artikd 37 Uppsägning

1)

Varje hög fördragsslutande part kan säga upp denna konvention på sina egna vägnar eller på vilket som helst territoriums vägnar, för vars internalionella förbindelser den an­svarar.

2)

Uppsägningen skall ske skriftligt genom en notifikation som deponeras hos generaldi­rektören för Förenta nationernas organisa­tion för utbildning, vetenskap och kultur.

3)

Uppsägningen träder i kraft ett år efter mottagandet av nolifikalionen. Om den upp­sägande parten vid utgången av denna period är invecklad i en väpnad konflikt, skall upp­sägningen inte träda i kraft förrän fientlighe-terna upphört eller förrän repatrieringen av kulturegendomen slutförts, beroende på vil­ket som inträffar sist.

Artikd 38 Underrättelser

Generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall underrätta såväl de stater som avses i artiklarna 30 och 32 som Förenta na­tionerna om varje deponering av ratifika­tions-, anslutnings- eller godtagandeinstru­ment som nämns i artiklarna 30, 32 och 39

Prop. 1983/84:108

38

notifications and denunciations provided for respectivdy in Artides 35, 37 and 39.

och om de notifikalioner och uppsägningar som anges i artiklarna 35, 37 och 39.

Artide 39

Revision ofthe Convention and ofthe Regu­lalions for its execution

1.    Any High Contracting Party may pro­

pose amendments of the present Convention

or the Regulalions for its execution. The text

of any proposed amendment shall be com­

municated to the Director-General ofthe Un­

ited Nations Educational, Scientific and Cul­

tural Organization who shall transmil it to

each High Contracting Party with the request

thal such Party reply within four months stat­

ing whether it:

(a)

desires that a Conference be convened to consider the proposed amendment;

(b)

favours the acceptance ofthe proposed amendment without a Conference; or

(c)

favours the rejection of the proposed amendment without a Conference.

2.

The Director-General shall transmil the replies received under paragraph 1 ofthe pre­sent Artide, to all High Contracting Parties.

3.

Ifall the High Contracting Parties which have, wiihin the prescribed lime-limil, stated their views to the Director-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization, pursuant to paragraph 1 (b) of this Artide, inform him thal they favour acceptance ofthe amendment without a Conference, nolification of their decision shall be made by the Director-General in ac­cordance with Artide 38. The amendment shall become effective for all the High Con­tracting Parties on the expiry of ninety days from the dale of such nolification.

4.

The Director-General shall convene a Conference of the High Contracting Parlies to consider Ihe proposed amendment if re­quested to do so by more than one-third of the High Contracting Parties.

5.

Amendments to the Convention or to the Regulalions for its execution, dealt with un­der the provisions of the preceding para­graph, shall enter into force only after they have been unanimously adopted by the High Contracting Parties represenled at the Con­ference and accepted of each of the High Contracring Parties.

Artikel 39

Revidering av konventionen och dess tillämp­ningsföreskrifter

1)   Varje hög fördragsslutande part får före­

slå ändringar i denna konvention eller i dess

tillämpningsföreskrifter. Ändringsförslag

skall översändas till generaldirektören för

Förenta nationernas organisation för utbild­

ning, vetenskap och kultur, som skall över­

sända dem till varje hög fördragsslutande part

med anmodan om att denna inom fyra måna­

der meddelar om den

(a)

önskar att en konferens skall samman­kallas för atl behandla ändringsförslaget;

(b)

anser att ändringsförslaget skall antas ulan konferens; eller

(c)

anser alt ändringsförslaget skall avslås utan konferens.

2)

Generaldirektören skall översända de svar som mottas enligt denna artikels punkt 1) till alla höga fördragsslutande parter.

3)

Om alla de höga fördragsslutande parter som inom föreskriven lid har tillkännagivit sin ståndpunkt till generaldirektören för För­enta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur i enlighet med denna artikels punkt 1) b) meddelar honom att de anser att ändringen skall godkännas utan konferens, skall underrättelse om deras be­slut lämnas genom generaldirektörens för­sorg i enlighet med artikel 38. Ändringen träder i kraft för alla höga fördragsslutandc parter nittio dagar efter dagen för en sådan underrättelse.

4)

Generaldirektören skall sammankalla en konferens med de höga fördragsslutande par­terna för atl behandla ändringsförslaget, om han av mer än en tredjedel av de höga för­dragsslutandc parterna anmodas att göra det­ta.

5)    Ändringar i konventionen eller i dess

tillämpningsföreskrifter, vilka behandlats i

enlighet med bestämmelserna i föregående

punkt, träder i kraft först efter det att de

enhälligt antagits av de höga fördragsslutande

parter som är representerade på konferensen

och godkänts av alla höga fördragsslutande

parter.

Prop. 1983/84:108

39

6.    Acceptance by the High Contracting

Parlies of amendments to the Convention or

to the Regulalions for its execution, which

have been adopted by Ihe Conference men­

tioned in paragraph 4 and 5, shall be effected

by the deposit of a formål instrument with the

Director-General ofthe United Nalions Edu­

cational, Scientific and Cultural Organiza­

tion.

7.   After the entry into force of amendments

to the present Convention or lo the Regula­

lions for ils execution, only the text of the

Convention or of the Regulalions for its exe­

cution thus amended shall remain open for

ratification or accession.

Artide 40 Registration

In accordance with Artide 102 ofthe Char­ter of the United Nalions, the present Con­vention shall be registered with the Secrela-rial of the United Nalions at the request of the Director-General of the United Nalions Educational, Scientific and Cultural Organi­zation.

In faith whereof the undersigned, duly authorized have signed the present Conven­tion.

Done al The Hague, this fourteenth day of May, 1954, in a singie copy which shall be deposiled in the archives of the United Na­lions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization, and certified true copies of which shall be delivered lo all the States referred to in Artides 30 and 32 as well as to the United Nations.

6)

De höga fördragsslutandc parternas god­kännande av ändringar i konventionen eller i dess tillämpningsföreskrifter, som antagits på den i punkterna 4) och 5) angivna konferen­sen, skall ges genom deponering av ett for­mellt instrument hos generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbild­ning, vetenskap och kultur.

7)

Sedan ändringar i konventionen eller i dess tillämpningsföreskrifter trätt i kraft, skall konventionen eller dess tillämpningsfö­reskrifter vara öppna för ratifikation eller an­slutning endasl i det ändrade skicket.

Artikel 40 Registrering

1 enlighet med artikel 102 i Förenta natio­nernas stadga skall denna konvention regi­streras hos Förenta nationernas sekretariat på anmodan av generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbildning, ve­tenskap och kultur.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederböriigen befullmäktigade, under­tecknat denna konvention.

UppräUad i[REDACTED_EFTERNAMN] den 14 maj 19541 ett enda exemplar, som skall deponeras i arkivet hos Förenta nationernas organisation för utbild­ning, vetenskap och kultur och sändas till alla de slaler som avses i artiklarna 30 och 32 samt till Förenta nationerna.

Prop. 1983/84:108

40

Regulalions for the execution of the con­vention for the protection of cultural pro­perty in the event of armed conflict

CHAPTERI

Tillämpningsföreskrifter för konven­tionen om skydd av kulturegendom i hän­delse av väpnad konflikt

KAPITEL I

CONTROL

Artide I

International list of persons

On the entry into force of the Convention, the Director-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organi­zation shall compile an inlernational list con­sisting of all persons nominated by the High Contracting Parties as qualified to carry out the functions of Commissioner-General for Cultural Property. On the initiative of the Director-General ofthe United Nations Edu­cational, Scientific and Cultural Organiza­tion, this list shall be periodically revised on the basis of requests formulaied by the High Contracting Parties.

Artide 2

Organization of control

As soon as any High Contracting Party is engaged in an armed conflict lo which Artide 18 ofthe Convention applies;

(a)

Il shall appoint a representative for cul­tural property situated in its lerrilory; if it is in occupation of another lerrilory, it shall appoint a special representative for cultural property situated in that lerrilory;

(b)

The Protecling Power acling for each of the Parties in conflict with such High Con­tracting Party shall appoint ddegates accre-diled to the latter in conformity wilh Artide 3 bdow;

(c)

A Commissioner-General for Cultural Property shall be appointed to such High Contracting Party in accordance with Artide 4.

Artide 3

Appointment   of   delegates   of  protecling

powers

The Protecling Power shall appoint its de­legates from among the members of its diplo-matic or consular staff or, with the approval ofthe Party to which they will be accredited, from among other persons.

KONTROLL

Artikd 1

Internationell lista över personer

Vid konventionens ikraftträdande skall ge­neraldirektören i Förenta nationernas organi­sation för utbildning, vetenskap och kultur upprätta en internationell lista över alla per­soner som de höga fördragsslutande parterna har utsett såsom varande kvalificerade atl fullgöra uppdrag som generalkommissarie för kulturegendom. På initiativ av generaldirek­tören i Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall denna lista revideras på grundval av framställningar från de höga fördragsslutande parterna

Artikel 2

Organisation av kontrollen

Så snart en av de höga fördragsslutande parterna deltar i en väpnad konflikt, på vilken konventionens artikel 18 är tillämplig,

a) skall den utse en representant för kultur­egendom som befinner sig på dess territori­um;

b)

skall skyddsmakten till var och en av de parter som är i konflikt med någon sådan hög fördragsslutande part utse delegater ackredi­terade i sistnämnda part i enlighet med artikel 3 nedan;

c)

skall en generalkommissarie för kultur­egendom utses för den berörda höga för­dragsslutande parten i enlighet med artikel 4.

Artikel 3

Utnämning av skyddsmaktens delegater

Skyddsmakten skall utse sina delegater bland medlemmarna av sin diplomatiska eller konsulära kår eller, med samtycke av den höga fördragsslutandc parten, där de skall ackrediteras, biand andra personer.

Prop. 1983/84:108

Artide 4

Appointment of Commissioner-General

1.   The Commissioner-General for Cultural

Property shall be chosen from the inlernatio­

nal list of persons by joint agreemenl

between the Party to which he will be accre­

dited and the Protecling Powers acling on

behalf of the opposing Parties.

2.   Should Ihe Parties fail lo reach agree­

menl within three weeks from the beginning

of their discussions on this point, they shall

request the President of the International

Court of Justice to appoint the Commissio­

ner-General, who shall not lake up his duties

until the Party lo which he is accredited has

approved his appointment.

Artide 5

Functions of delegates

The delegates of the Protecling Powers shall take note of violations of the Conven­tion, investigale, with the approval of the Party to which they are accredited, the cir­cumstances in which they have occurred, make representations locally to secure their cessation and, if necessary, nolify the Com­missioner-General of such violations. They shall keep him informed of their activities.

Artide 6

Functions ofthe Commissioner-General

1.

The Commissioner-General for Cultural Property shall deal with all matters referred lo him in connexion with the application of the Convention, in conjunction with the re­presentative ofthe Party to which he is accre­dited and with the delegates concerned.

2.

He shall have powers of decision and appointment in the cases specified in the pre­sent Regulalions.

3.    With the agreemenl of the Party to

which he is accredited, he shall have the right

to order an investigation or to conduct it him-

self

4.

He shall make any representations to the Parties lo the conflict or lo their Protecling Powes which he deems useful for the applica­tion ofthe Convention.

5.

He shall draw up such reports as may be necessary on the application of the Conven-

41

Artikel 4

Utnämning av generalkommissarie

1)     Generalkommissarien för kulturegen­

dom skall väljas bland de personer som står

på den internationella listan efler gemensam

överenskommelse mellan de höga fördrags­

slutande parterna, där han skall ackrediteras,

och de skyddsmakler som handlar på motpar­

ternas vägnar.

2)    Om parterna inte lyckas nå en överens­

kommelse på denna punkl inom tre veckor

från den dag då diskussionerna påbörjats,

skall de anmoda presidenten för internatio­

nella domstolen att utse generalkommissa­

rien, som inte skall påbörja silt uppdrag förr­

än den höga fördragsslutande parten, hos vil­

ken han är ackrediterad, har godkänt hans

utnämning.

Artikd 5 Delegaternas uppgifter

Skyddsmakternas delegater skall notera överträdelser mot konventionen, med sam­tycke av den höga fördragsslutande part där de är ackrediterade undersöka de omständig­heter under vilka överträdelserna har ägt rum, göra framställningar på platsen för atl få överträdelsen att upphöra och, om nödvän­digt, underrätta generalkommissarien om så­dana överträdelser. De skall hålla honom un­derrättad om sin verksamhet.

Artikel 6 Generalkommissariens uppgifter

1)     Generalkommissarien för kulturegen­

dom skall tillsammans med representanten

för den part som han är ackrediterad hos och

med berörda delegater handlägga alla ären­

den som föreläggs honom i samband med til­

lämpningen av konventionen.

2)

Han skall ha befogenhet all fatta beslut och företa utnmämningar i de fall som anges i dess föreskrifter.

3)

Med samtycke av den part där han är ackrediterad skall han ha rätt atl beordra un­dersökning eller att själv leda denna.

4)

Han skall gentemot parterna i konflikten eller deras skyddsmakter vidta sådana åtgär­der som han anser vara av värde för tillämp­ningen av konventionen.

5)

Han skall utarbeta de rapporter som kan vara nödvändiga för tillämpningen av kon-

Prop. 1983/84:108

42

tion and communicate them to the Parties concerned and to their Protecling Powers. He shall send copies to the Director-General ofthe United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization, who may make use only of their technical conlents.

6. If there is no Protecling Power, the Commissioner-General shall exercise the functions of the Protecling Power as laid down in Artides 21 and 22 ofthe Convention.

Artide 7

Inspectors and experts

1.

Whenever the Commissioner-General for Cultural Property considers it necessary, either at the request of the delegates con­cerned or after consullation with them, he shall propose, for the approval ofthe Party lo which he is accredited, an inspector of cul­tural property to be charged with a specific mission. An inspector shall be responsible only to the Commissioner-General.

2.

The Commissioner-General, delegates and inspectors may have recourse to the ser­vices of experts, who will also be proposed for the approval ofthe Party mentioned in the preceding paragraph.

ventionen och sända dem till de berörda höga fördragsslutande partema och deras skydds­makter. Han skall sända kopior till generaldi­rektören för Förenta nationernas organisa­tion för utbildning, vetenskap och kultur, som får använda endast de tekniska data som de innehåller.

6) Om det inte finns någon skyddsmakt, skall generalkommissarien utöva skyddsmak­tens uppgifter i enlighet med konventionens artikel 21 och 22.

Artikd 7

Inspektörer och experter

1)

När generalkommissarien för kultur­egendom efter anmodan av eller efter samråd med berörda delegater anser det nödvändigt, skall han för godkännande av den part där han är ackrediterad föreslå en inspektör för kulturegendom, som skall åläggas ett bestämt uppdrag. Inspektören skall endast vara an­svarig inför generalkommissarien.

2)

Generalkommissarien, delegaterna och inspektörerna får be om bistånd av sakkun­niga, som likaledes föreslås för godkännande av den höga fördragsslutandc part som anges i föregående punkt.

Artide 8

Discharge ofthe mission of control

The Commissioners-General for Cultural Property, delegates ofthe Protecting Powers, inspectors and experts shall in no case ex­ceed their mandales. In particular, they shall lake account of the security needs of the High Contracting Party to which they are accredited and shall in all circumstances act in accordance with the requirements of the military situäiton as communicated to them by that High Contracting Party.

Arlicle 9

Substitutes for protecting powers

If a Party lo the conflict does not benefil or ceases to benefit from the activities of a Pro­tecting Power, a neutral State may be asked lo undertake those functions of a Protecting Power which concern the appointment of a Commissioner-General for Cultural Property in accordance wilh the procedure laid down

Artikd 8

Utövande av kontrollen

Generalkommissarierna för kulturegen­dom, skyddsmakternas delegater samt in­spektörer och experter får inle vid något till­fälle överskrida gränserna för sitt mandat. Särskilt skall de beakta säkerhelsbehoven för den höga fördragsslutandc part som de är ackrediterade hos och under alla omständig­heter handla med hänsyn till de krav som ställs på grund av den militära situationen enligt underrättelse från berörda höga för-dragsslutaride part.

Artikd 9

Ställföreträdare för skyddsmakterna

Om en part i konflikten inte, eller inte längre, kommer i åtnjutande av en skydds-makts verksamhet, kan en neutral stal anmo­das att överta de uppgifter som tillkommer skyddsmakten och rör utnämning av en ge­neralkommissarie för kulturegendom i enlig­het med del i artikel 4 ovan föreskrivna för-

Prop. 1983/84:108

43

in Artide 4 above. The Commissioner-Gene­ral thus appointed shall, if need be. entrusl lo inspectors the functions of delegates of Pro­tecting Powers as specified in the present Regulalions.

Artide 10 Expenses

The rémunération and expenses of the Commissioner-General for Cultural Pro­perty, inspectors and experts shall be mel by the Party to which they are accredited. Ré­munération and expenses of delegates of the Protecling Powers shall be subject lo agree­menl between those Powers and the States whose interests they are safeguarding.

CHAPTER II

farandet. Den på detta sätt utnämnda gene­ralkommissarien skall, om nödvändigt, över­låta till inspektörer de uppgifter som skydds-makternas delegater skall utöva i enlighet med vad som anges i dessa föreskrifter.

Artikd 10 Utgifter

Lön och utgifter för generalkommissarien för kulturegendom samt inspektörer och sak­kunniga skall bestridas av den part där de är ackrediterade. Lön och utgifter för skydds-makternas delegater skall vara föremål för avtal mellan dessa stater och de stater, vars intressen de tillvaratar.

KAPITEL II

SPECIAL PROTECTION

Artide 

II 

Improvised refuges

1.

If, during an armed conflict, any High Contracting Party is induced by unforseen circumstances to set up an improvised refuge and desires that it should be placed under special proleclion, it shall communicate this fact forthwith to the Commissioner-General accredited to the Party.

2.

If the Commissioner-General considers thal such a measure is justified by the circum­stances and by the importance of the cultural property shdtered in this improvised refuge, he may aulhorize the High Contracting Party lo display on such refuge the distinctive em­blem defined in Artide 16 ofthe Convention. He shall communicate his decision without delay to the delegates of the Protecting Powers who are concerned, each of whom may, wiihin a lime-limil of 30 days, order the immediate withdrawal ofthe emblem.

3.

As soon as such delegates have signified their agreemenl or if the time-limit of 30 days has passes without any of the delegates con­cerned having made an objection, and if, in the view of the Commissioner-General, the refuge fulfils the conditions laid down in Arti­de 8 of the Convention, the Commissioner-General shall request the Direclor-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization to enter the refuge

Särskilt skydd

Artikel 

II

Improviserade skyddsrum

1)

Om en hög fördragsslutandc part under en väpnad konflikt på grund av oförutsedda omständigheter måsle inrätta ett improvise­rat skyddsmm och önskar att delta skall stå under särskilt skydd, skall den genast anmäla detla till den generalkommissarie som är ack­rediterad hos den berörda parten.

2)

Om generalkommissarien anser att ett sådant steg med hänsyn till omständigheterna och till betydelsen av den kulturegendom som ges skydd i det improviserade skydds­rummet är berättigat, får han bemyndiga den höga fördragsslutandc parten att förse skyddsmmmet med det karakteristiska em­blem som anges i konventionens artikel 16. Han skall ulan dröjsmål meddela sitt beslut till delegaterna från de berörda skyddsmak­terna, som var och en inom en tidsfrist av 30 dagar kan beordra att emblemet omedelbart bortlas.

3)

Så snart delegaterna har tillkännagivit sitt samtycke, eller om tidsfristen på 30 dagar har gått ut utan att någon av de berörda dele­gaterna har protesterat, och om skyddsrum­met enligt generalkommissariens mening uppfyller de villkor som fastslagits i konven­tionens artikel 8, skall generalkommissarien anmoda generaldirektören för Förenta natio­nernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur att föra in skyddsrummet i regist-

Prop. 1983/84:108

44

in the Register of Cultural Property under Special Protection.

Artide 12

Inlernational Register of Cultural Proterty

under Special Protection.

1.

An "International Register of Cultural Property under Special Protection" shall be prepared.

2.

The Director-General of the United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization shall mainlain this Register. He shall furnish copies to the Secretary-General of the United Nations and to the High Con­tracting Parties.

3.

The register shall be divided into sec-tions, each in the name of a High Contracting Party. Each seciton shall be sub-divided into three paragraphs headed: Refuges, Centres coniaining Monuments, Other Immovable Cultural Property. The Direclor-General shall determine what details each section shall contain.

Artide 13

Requests for registration

1.    Any High Contracting Party may submil

to the Director-General of the United Na­

tions Educational, Scientific and Cultural Or-

ganizarion an application for the entry in the

Register of certain regufes, centres coniain­

ing monuments or other immovable cultural

property situated within ils lerrilory. Such

application shall contain a desciplion of the

location of such property and shall certify

that the property complies with the provi­

sions of Artide 8 of the Convention.

2.

In the event of occupation, the Occupy­ing Power shall be competent to make such application.

3.

The Direclor-General ofthe United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization shall, without delay, send copies of applications for registration to each of the Hich Contracting Partis.

Artide 14 Objections

I. 

Any High Contracting Party may, by letter addresssed to the Direclor-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization, lodge an objecrion to the registration of cultural property. This

ret över kulturegendom under särskilt skydd.

Artikd 12

Internationellt register över kulturegendom

under särskilt skydd

1)

Ett internationellt register över kultur­egendom under särskilt skydd skall upprät­tas.

2)

Generaldirektören för Förenta nationer­nas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall föra detta register. Han skall tillställa Förenta nationernas generalsekrete­rare och de höga fördragsslutande parterna kopior av registret.

3)

Registret skall indelas i avsnitt, ett för var och en av de höga fördragsslutande par­terna. Varje avsnitt skall delas upp i tre un­deravsnitt med rubrikerna: skyddsrum, cen­tra för kulturminnesmärken, annan fast kul­turegendom. Generaldirektören skall avgöra vilka detaljer varje avsnitt skall innehålla.

Artikd 13

Anmodan om registrering

1)

Varje hög fördragsslutande part kan sän­da generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur en ansökan om införande i registret av vissa skyddsrum, centra för kulturminnes­märken eller annan fast kulturegendom inom sitt territorium. En sådan ansökan skall inne­hålla en beskrivning av den plats där kultur­egendomen är belägen och ett intyg om atl egendomen motsvarar beslämmelserna i kon­ventionens artikel 8.

2)

I händelse av ockupation skall ockupa­tionsmakten vara behörig att inge en sådan ansökan.

3)

Generaldirektören för Förenta nationer­nas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall utan dröjsmål sända kopior av ansökningarna om registrering till samtliga höga fördragsslutande parter.

Artikel 14 Protester

1) Varje hög fördragsslutande part kan ge­nom en skrivelse ställd till generaldirektören för Förenta nationernas organisation för ut­bildning, vetenskap och kultur protestera mot registrering av kulturegendom. En sådan

Prop. 1983/84:108

45

leuer must be received by him within four months of the day on which he sent a copy of the application for registration.

2.    Such objection shall state the reasons

giving rise to it, the only valid grounds being

thal:

(a)

the property is not cultural property;

(b)

the property does nol comply wiihin the conditions mentioned in Artide 8 ofthe Con­vention.

3.

The Director-General shall send a copy of the letter of objection to the High Con­tracting Parties without delay. He shall, if necessary, seek the advice ofthe Internatio­nal Committee on Monuments, Artistic and Historical Sites and Archaeological Excava-tions and also, if he thinks fit, of any other competent organization or person.

4.

The Director-General, or the High Con­tracting Party requesting registration, may make whalever representation they deem necessary to the High Contracting Parties which lodge the objection, with a view to causing the objection to be withdrawn.

5.

If a High Contracting Party which has made an application for registration in time of peace becomes involved in an armed conflict before the entry has been made, the cultural property concerned shall al once be provi-sionally entered in the Register, by the Direc­lor-General, pending the confirmation, withdrawal or cancdlation of any objection that may be, or may have been, made.

6.

If, within a period of six months from the date of receipt of the letter of objection, the Direcor-General has not received from the High Contracting Party lodging the objection a communication stating that it has been withdrawn, the High Contracting Party app­lying for registration may requesi arbilration in accordance with the procedure in the fol­lowing paragraph.

7.

The request for arbilration shall not be made more than one year after the dale of receipt by the Director-General of the letter of objection. Each of the two Parties to the dispute shall appoint an arbilralor. When more than one objection has been lodged againsl an application for registration, the High Contracting Parties which have lodged the objections shall, by common conseni, ap­point a singie arbilralor. These two arbitra-

skrivdse skall vara honom tillhanda senast fyra månader från den dag då han utsände en kopia av ansökan för registering.

2)   I en sådan protest skall skälen för den­

samma anföras, varvid enda giltiga skäl är

a)

att egendomen inte är kulturegendom;

b)

att egendomen inte uppfyller de villkor som anges i konventionens artikel 8.

3)

Generaldirektören skall utan dröjsmål sända en kopia av protesten till de höga för­dragsslutande partema. Han skall, om så er­fordras, inhämta yttrande från den internario­ndla kommittén för minnesmärken, konst­näriiga och historiska platser och arkeolo­giska utgrävningar och även, om han finner det önskvärt, från vilken som helst annan behörig organisation eller person.

4)

Generaldirektören eller den höga för­dragsslutandc part som ansöker om registre­ring kan göra de framställningar de anser nödvändiga hos de höga fördragsslutandc parter som protesterat i syfte att söka verka för atl proteslen dras tillbaka.

5)

Om en hög fördragsslutande part, som i fredstid har ingivit en ansökan om registre­ring, blir invecklad i en väpnad konflikt innan den berörda kulturegendomen har förts in i registret, skall egendomen genast föras provi­soriskt in i registret i väntan på att protester som kan förväntas eller som redan lagts blir bekräftade, dras tillbaka eller annuleras.

6)

Om generaldirektören inom sex månader efter det att protestskrivelsen mottagits inte har erhållit något meddelande från den höga fördragsslutande part som inkommit med protesten om att denna har dragils tillbaka, kan den höga fördragsslutande part som an­söker om registrering begära skiljedom i en­lighet med det i följande punkt angivna förfa­randel.

7)

Begäran om skiljedom får inte inges se­nare än ett år från den dag då generaldirektö­ren mottagit protestskrivelsen. Var och en av de båda parterna i tvisten skall utse en skilje­domare. När del föreligger mer än en protest mot en ansökan om registrering, skall de höga fördragsslutande parter som inkommit med protesten gemensaml utse en enda skil­jedomare. Dessa två skiljedomare skall utse en överdomare från den internationella lista

Prop. 1983/84:108

46

tors shall sdect a chief arbilralor from the inlernational list mentioned in Artide I of the present Regulalions. If such arbilrators can­not agree upon their choice, they shall ask the President of the International Court of Justice to appoint a chief arbilralor who need nol necessarily be chosen from the inlerna­lional list. The arbitral tribunal thus consli-luted shall fix its own procedure. There shall be no appeal from its decisions.

8. Each ofthe High Contracing Parties may declare, whenever a dispute to which il is a Party arises, that it does nol wish lo apply the arbilration procedure provided for in the pre­ceding paragraph. In such cases, the objec­tion lo an application for registration shall be submitled by the Director-General lo the High Contracting Parties. The objection will be confirmed only if the High Contracting Parties so decide by a two-third majority of the High Contracting Parties voling. The vote shall be taken by correspondance, uniess the Director-General ofthe United Nations Edu­cational, Scientific and Cultural Organization deems it essential to convene a meeting un­der the powers conferred upon him by Artide 27of the Convention. Ifthe Director-General decides lo proceed with the vote by corre-spondence, he shall invite the High Contract­ing Parties to transmil their votes by seald letter within six months from the day on which they were invited lo do so.

Artide 15 Registration

1.   

The Director-General ofthe United Na­

tions Educational, Scientific and Cultural Or­

ganization shall cause tö be entered in the

Register, under a serial number, each ilem of

property for which application for registra­

tion is made, provided that he has not re­

ceived an objection within the time-limit pre­

scribed in paragraph 1 of Artide 14.

2.    If an objection has been lodged, and

without prejudice to the provision of para­

graph 5 of Artide 14, the Direclor-General

shall enter property in the Register only if the

objection has been withdrawn or has failed to

be confirmed following the procedures laid

down in either paragraph 7 or paragraph 8 of

Artide 14.

3.   Whenever paragraph 3 of Artide 

II 

app­

lies, the Direclor-General  shall enter pro-

som är nänmd i artikel I i dessa föreskrifter. Om de två skiljedomarna inle kan enas om valet, skall de anmoda presidenten för den internationella domstolen att utse en överdo­mare som inte nödvändigtvis behöver väljas från den internationella listan. Den således konstituerade skiljedomstolen skall själv fast­ställa sina procedurregler. Dess beslut skall inte kunna överklagas.

8) Var och en av de höga fördragsslutandc parterna kan, när en tvist som den är part i uppstår, förklara att den inle önskar använda del i föregående punkt föreskrivna rätte-gångsförfarandel. I sådant fall skall protesten mol en ansökan om registrering av generaldi­rektören underställas de höga fördragsslu­tande parterna. Proteslen godkänns endasl om så beslutas med två tredjedels majoritet av de röstande höga fördragsslutande par­terna. Omröstningen skall ske genom skrift­växling, om inte generaldirektören för Fören­ta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur anser det nödvändigt att sammankalla ett möte i kraft av de befo­genheter som åläggs honom enligt konven­tionens artikel 27. Om generaldirektören be­slutar att voteringen skall ske per korrespon­dens, skall han anmoda de höga fördragsslu­tandc parterna att översända sina röster i för­seglat kuvert inom sex månader från den dag då de blev anmodade härtill.

Artikel 15 Registrering

1)     

Generaldirektören för Förenta nalio-

neras organisation för utbildning, vetenskap

och kultur skall föra in i registret, under ett

serienummer, varje slag av egendom för vil­

ken ansökan om registrering har ingivits, un­

der förutsättning alt han inte har mottagit

någon protest inom den tidsfrist som före­

skrivs i artikel 14, punkt 

I.

2)   Om en protest framförts, skall generaldi­

rektören utan förfång för bestämmelsen, föra

in egendomen i registret endasl om proteslen

återtagits eller inte godkänts i enlighet med

bestämmelserna i antingen punkl 7 eller

punkl 8 i artikel 14.

3) Varje gång artikel 11, punkt 3, tillämpas, skall generaldirektören föra in kulluregendo-

Prop. 1983/84:108

47

perty in the Register if so requested by the Commissioner-General for Cultural Pro­perly.

4. The Director-General shall send without delay lo the Secretary-General ofthe United Nalions, to the High Contracting Parlies, and, at the request ofthe Party applying for registration, to all other States referred to in Artides 30 and 32 of the Convention, a certi­fied copy of each entry in the Register. En-tries shall become effective thirty days after despatch of such copies.

Artide 16 Cancdlation

1.    

The Direclor-General ofthe United Na­

lions Educational, Scientific and Cultural Or­

ganization shall cause the registration of any

property lo be cancelled:

(a)

at the requesi of the High Contracting Party within whose lerrilory the cultural pro­perly is situated;

(b)

if the High Contracting Party which requested registration has denounced the Convention, and when that denunciation has laken effect;

(c)

in the special case provided for in Arti­de 14, paragraph 5, when an objection has been confirmed following the procedures meniioned wither in paragraph 7 or in para­graph 8 of Artide 14.

2.    The Direclor-General shall send without

delay, to the Secretary-General ofthe United

Nations and to all States which received a

copy of the entry in the Register, a certified

copy of ils cancdlation. Cancdlation shall

lake effect thirty days after the despatch of

such copies.

men i registret, om han blir anmodad härom av generalkommissarien för kulturegendom.

4) Generaldirektören skall utan dröjsmål sända en vidimerad kopia av varje i registret infört objekt till Förenta nationernas general­sekreterare, till de höga fördragsslutande par­terna och, på anmodan av den part som ansö­ker om registrering, till alla andra stater som anges i artiklarna 30 och 32 i konventionen. Införandet i registret blir giltigt trettio dagar efter det atl sådana kopior utsänts.

Artikel 16

Strykning ur registret

1)    Generaldirektören för Förenta nationer­

nas organisation för utbildning, vetenskap

och kultur kan avföra kulturegendom från re­

gistret

a)

på anmodan av den höga fördragsslu­tandc part på vars territorium kulturegendo­men befinner sig;

b)

om den höga fördragsslutandc part som ansökt om registrering har sagt upp konven­tionen, och när uppsägningen blir giltig;

c)

i det speciella fall som anges i artikel 14, punkt 5, när en protest har godkänts enligt del förfarande som beskrivs i artikel 14, punkt 7 eller punkt 8.

2)    Generaldirektören skall utan dröjsmål

till Förenta nationernas generalsekreterare

och alla de stater som har erhållit kopia av

införandet i registret sända en vidimerad ko­

pia av annuleringen. Strykning ur registret

skall bli giltig trettio dagar efler det atl ko­

piorna avsänts.

CHAPTER III

TRANSPORT OF CULTURAL PROPERTY

Arlicle 17

Procedure to ohtain immunity

I. 

The requesi meniioned in paragraph I of Artide 12 of Ihe Convention shall be ad-dressed to the Commissioner-General for Cultural Property. It shall menlion the rea­sons on which il is based and specify the approximate number and the importance of the objects to be iransferred, their present

KAPITEL III

TRANSPORT AV KULTURFÖREMÅL

Artikel 17

Förfärande för atl erhålla immunitet

I. Den i artikel 12, punkt 1, i konventionen, nämnda ansökningen skall sändas till general­kommissarien för kulturegendom. I ansök­ningen skall anges skälen på vilka den grun­dar sig, det ungefäriiga antalet och betydel­sen av de föremål som skall flyttas, platsen där föremålen befinner sig, vart de avses flyt-

Prop. 1983/84:108

48

location, the location now envisaged, the means of transport to be used, the route to be followed, the date proposed for the transfer, and any other relevant information.

2.    If the Commissioner-General, after tak­

ing such opinions as he deems fil, considers

that such transfer is justified, he shall consult

those delegates ofthe Protecling Powers who

are concerned, on the measures proposed for

carrying it out. Following such consullation,

he shall norify the Parties to the conflict con­

cerned ofthe transfer, including in such noli­

fication all useful information.

3.    The Commissioner-General shall ap­

point one or more inspectors, who shall sa-

tisfy themselves that only the property stated

in the request is lo be Iransferred and that the

transport is to be by the approved methods

and beas the distinctive emblem. The inspec­

tor or inspectors shall accompany the pro­

perty to its destination.

Artide 18 Transport abroad

Where the transfer under special protec­tion is to the lerrilory of anolher country, it shall be governed nol only by Artide 12 of the Convention and by Artide 17 of the pre­sent Regulalions, bul by the following further provisions:

(a)   while the cultural property remains on

the lerrilory of another Stale, the State shall

be its deposilary and shall extend to it as

greal a measure of care as that which it bes-

tows upon ils on cultural property of compar-

able importance;

(b)

the deposilary State shall return the property only on the cessation ofthe confiict; such return shall be effected within six months from the date on which it was re­quested;

(c)

during the various transfer operations, and while il remains on the lerrilory of an­olher State, the cultural property shall be exempt from confiscalion and may not be disposed of eilher by the depositor or by the deposilary. Nevertheless, when the safety of the property requires it, the deposilary may, wilh the assent of the depositor, have the property Iransported lo the territory of a third country, under the conditions laid down in the present arlicle;

(d)    the request for special protection shall

tas samt transportmedel, transportväg och föreslagen dag för flyttningen och ges eventu­ella andra relevanta upplysningar.

2.

Om generalkommissarien efter alt ha in­hämtat de yttranden han finner lämpliga an­ser all en sådan flyttning är berättigad, skall han samråda med delegaterna från berörda skyddsmakter angående de åtgärder som fö­reslås för genomförandet av transporten. Ef­ter sådant samråd skall han underrätta berör­da parter i konflikten om flyttningen och där­vid ge alla väsentliga upplysningar.

3.

Generalkommissarien skall utse en eller flera inspektörer, som skall förvissa sig om att transporten endasl omfattar den egendom som anges i ansökan saml all den sker på det sätt som godkänts och är försedd med det karakteristiska emblemet. Inspektören eller inspektörerna skall medfölja transporten till bestämmelseorten.

Artikel 18

Transport till ett annal land

Där transport under särskilt skydd sker till ett annat lands territorium, skall detta inle endasl ske enligt konveniionens artikel 12 och enligt artikel 17 i dessa föreskrifter utan även enligt följande bestämmelser;

a)

medan kulturegendomen befinner sig på en annan stats territorium, skall den staten vara depositär för egendomen och handha den med samma omsorg som den handhar sin egen kulturegendom av motsvarande bety­delse;

b)

depositärstalen skall inle återlämna kul­turegendomen förrän konflikten upphört. Så­dant återlämnande skall ske inom sex måna­der från den dag då den begärts återlämnad;

c)

under de olika transporterna och medan kulturegendomen befinner sig på en annan stats territorium, skall den inle kunna beslag­tas eller avyttras av vare sig den deponerande staten eller depositärstalen. Med den depo­nerande statens samtycke kan depositären dock ombesörja transport av egendomen till elt tredje lands territorium på de i denna arti­kel fastställda villkoren;

d) i ansökan om särskilt skydd skall anges

Prop. 1983/84:108

49

indicate that the State to whose territory the property is to be iransferred accepts the provisions ofthe present Artide.

Arlicle 19

Occupied territory      i

Whenever a High Contracting Party occu­pying territory of another High Contracting Party transfers cultural property lo a refuge situated dsewhere in that territory, without being able to follow the procedure provided for in Artide 17 of the Regulalions, the transfer in queslion shall not be regarded as misapproprialion within the meaning of Arti­de 4 of the Convention, provided that the Commissioner-General for Cultural Property certifies in writing, after having consulled the usual custodians, that such transfer was ren­dered necessary by circumstances.

att den stat till vilkens territorium flyttningen av egendomen skall ske godtar bestämmel­serna i denna artikel.

Artikd 19 Ockuperat territorium

När en hög fördragsslutande part, som ockuperar ett territorium tillhörande en an­nan hög fördragsslutandc part, transporterar kulturföremål till ell skyddsrum på någon an­nan plats inom detta territorium ulan att ha möjlighet att följa det förfarande som fast­ställs i artikel 17 i föreskrifterna, skall den ifrågavarande flyttningen inte anses ske i strid med konventionens artikel 4, under för­utsättning att generalkommissarien för kul­turegendom, efler alt ha konsulterat den per­sonal som vanligen handhar föremålen, skriftligen försäkrar atl förhållandena nöd­vändiggör sådan transport.

CHAPTER

IV

KAPITEL

IV

THE DISTINCTIVE EMBLEM

Artide 20

Affixing ofthe emblem

1.

The placing of the distinctive emblem and its degree of visibility shall be left to the discrelion of the competent aulhorities of each High Contracting Party. It may be dis­played on flags or armlels; it may be painted on an object or represenled in any other ap­propriate form.

2.

However, without prejudice to any pos­sible fuller markings, the emblem shall, in the event of armed conflict and in the cases men­tioned in Artides 12 and 13 of the Conven­tion, be placed on the vehides of transport so as to be dearly visible in daylight from the air as well as from the ground. The emblem shall be visible from the ground;

(a)

at regular intervals sufficieni to indicate cleariy the perimeier of a centre coniaining monuments under special protection;

(b)

at the enlrance lo other immovable cul­tural property under special protection.

Artide 21 Identification of persons

1. The persons mentioned in Artide 17, 

4   Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 108

DET KARAKTERISTISKA EMBLEMET

Artikel 20

Anbringande av emblemet

\. Hur det karakteristiska emblemet skall placeras och hur synligt det skall sitta över­låts till varje hög fördragsslutande part att bestämma. Det kan anbringas på flaggor eller armbindlar, det kan målas på ell föremål eller visas på annal lämpligt sätt.

2. I händelse av väpnad konflikt och i de fall som anges i artiklarna 12 och 13 i konven­tionen skall emblemet dock, ulan hinder för en mera fullständig utmärkning, anbringas på transportfordon på ett sådant sätt att del i dagsljus är väl synligt från marken och från luften. Från marken skall emblemet vara syn­ligt

a)

med jämna mellanrum och tillräckligt tätt för atl tydligt ange gränserna för ett cent­rum för kultur- minnesmärken under särskilt skydd;

b)

vid ingången till annan fast kulturegen­dom under särskilt skydd.

Artikel 21

Identifiering av personer

1. De personer som nämns i konventionens

Prop. 1983/84:108

50

paragraph 2 (b) and (c) of the Convenrion may wear an armlet bearing the distinctive emblem, issued and stamped by the compe­tent aulhorities.

2.

Such persons shall carry a special iden­tity card bearing the distinctive emblem. This card shall menlion at leasl the surname and first names, the date of birth, the litle or rank, and the function of the bölder. The card shall bear the photograph of the holder as well as his signature or his fingerprinls, or both. It shall bear the embossed stamp of the compe­tent aulhorities.

3.

Each High Contracting Party shall make out its own type of identity card, guided by the model annexed, by way of example, to the present Regulalions. The High Contract­ing Parties shall transmit to each other a spe-cimen of the model they are using. Identity cards shall be made out, if possible, at leasl in duplicaie, one copy being kept by the issuing Power.

4.

The said persons may not, without legiti­male reason, be deprived of their identity card or of the right to wear the armlet.

artikel 17, punkt 2 (b) och (c), får bära en armbindel med det karakteristiska emblemet, utställt och stämplat av de behöriga myndig­heterna.

2.

Sådana personer skall ha ett speciellt identitetskort med det karakteristiska emble­met. På kortet skall anges åtminstone inneha­varens efternamn och förnamn, födelseda­tum, titel eller rang samt uppdrag. Kortet skall vara försett med innehavarens fotografi och hans namnteckning eller fingeravtryck eller bådadera. Kortet skall vara försett med de berörda myndigheternas präglade stäm­pel.

3.

Varje hög fördragsslutande part skall ut­arbeta sin egen typ av identitetskort med led­ning av den modell som bifogas till exempel dessa föreskrifter. De höga fördragsslutande parterna skall sända varandra ett exemplar av den modell som de använder. Identitetskor­ten skall om möjligt utställas i minst två ex­emplar, varav det ena skall behållas av den utfärdande staten.

4.

De nämnda personerna får inte utan gil­tigt skäl fråntas identitetskortet eller rätten att bära armbindeln.

Prop. 1983/84:108

Front

Framsidan

51

IDENTITY CARD

for parsonnal 

»

noagsd In th

« 

prot

«

ctlon ol cultural propvrty

IDENTITETSKORT

f

ö

r personer med uppgift att skydda kulturegendom

Surnsm* Fint nam

»

) Data of Birth Titla or Rank Function

Il tha baarar of thli card undar tha larmi of tha Convantlon of Tha Hagua, datad 14 May, 1954, for tha Protection of Cultural Properly in tha event of  Armed Conflict.

Efternamn ............................................... 

F

ö

rnamn   .................................................. 

F

ö

delsedatum   ........................................... 

Titel eller rang   .......................................... 

Uppdrag   ................................................... 

ä

r innehavare av detta kort i enlighet med Haag­konventionen den 14 maj 1954 om skydd av kultur­egendom I h

ä

ndelse av v

ä

pnad konflikt.

Date of Issue

Number of Cerd

Datum f

ö

r utf

ä

rdande

Kortets nummer

Reverse side

Photo of bMvvr

/   Emboaivd   \

itomp \    of oufhor/ty     

, tcsuing card /

Signotur* of b*or*r or fingtrprinit or faeth

Height

E,..

Hair

Other distinguishing m

ä

rkt

Baksidan

Innehavarens namn-

teckning eller finger-

Innehavarens

avtryck eller b

å

dadera

foto

/'    Den ut-    \

Jardande

1   myndighetens   :

'

.     pr

ä

glade

\ st

ä

mpel   ,/

L

ä

ngd

Ö

gon

H

å

r

Andra k

ä

nnetecken

Prop. 1983/84:108

52

Protocol

Protokoll

The High Contracting Parties are agreed as follows:

/

1.   Each High Contracting Party undertakes

to prevent the exportation, from a territory

occupied by it during an armed conflict, of

cultural property as defined in Artide I of tbe

Convention for the Proection of Cultural Pro­

perty in the Event of Armed Conflict, signed

at The Hague on 14 May, 1954.

2.

Each High Contracting Party undertakes to lake into its custody cultural property im-ported into its territory either direclly or in-direcUy from any occupied territory. This shall eilher be effected automatically upon the importation ofthe property of, ailing this, at the request of the aulhorities of that terri­tory.

3.

Each High Contracting Party undertakes to return, at the dose of hostilities, to the competent aulhorities of the territory pre­viously occupied, cultural property which is in ils territory, if such properly has been ex­ported in conlravention of the principle laid down in the first pararaph. Such property shall ne ver be retained as war reparations.

4.

The High Contracting Party whose obli­gation it was to prevent the exportation of cultural property from the territory occupied by it, shall pay an indemnily to the bölders in good faith of any cultural property which has to be return in accordance with the preceding paragraph.

//

5.   Cultural property coming from the terri­

tory of a High Contracting Party and deposit­

ed by il in the territory ofanother High Con­

tracting Party for the purpose of protecting

such property againsl the dangers of an

armed conflict, shall be returned by the lal­

ter, at the end of hostilities, to the competent

aulhorities of the territory from which it

came.

///

6.  The present Protocol shall bear the date

of 14 May,  1954 and, until the date of 31

De höga fördragsslutande parterna har enats om följande:

1.   Varje hög fördragsslutande part åtar sig

att under väpnad konflikt hindra utförsel från

ett territorium, som den ockuperar, av kul­

turegendom av del slag som anges i artikel 1 i

konventionen om skydd av kulturegendom

under väpnad konflikt, undertecknad i[REDACTED_EFTERNAMN]

den 14 maj 1954.

2.

Vaije hög fördragsslutande part åtar sig atl förvara kulturegendom, som direkt eller indirekt förts in till dess territorium från ett ockuperat territorium. Detta skall antingen ske automatiskt vid införseln av egendomen eller, i annal fall, på anmodan av det sist­nämnda territoriets myndigheter.

3.

Varje hög fördragsslutande part åtar sig att vid fientligheternas upphörande till det tidigare ockuperade territoriets behöriga myndigheter returnera den kulturegendom som befinner sig på dess territorium, om egendomen har exporterats i slrid med den princip som fastställs i punkl 1. Sådan egen­dom skall aldrig kvarhållas som krigsskadeer-

sätlning.

4.   Den höga fördragsslutandc part som

hade skyldighet att hindra utförsel av kultur­

egendom från ett territorium som den ocku­

perar skall betala ersättning till innehavare i

god tro av sådan egendom, som skall retur-

neras i enlighet med föregående punkt.

//

5.   Kulturegendom som kommer från en

hög fördragsslutande parts territorium och

har deponerats av denna på en annan hög

fördragsslutandc parts territorium i syfte att

skydda föremålen mol de faror som en väp­

nad konflikt innebär, skall vid fientligheter­

nas upphörande returneras av den sist­

nämnda parten till de behöriga myndigheter­

na på det territorium varifrån den kom.

///

6.   Detta protokoll skall vara daterat den 14

maj 1954 och skall fram till den 31 december

Prop. 1983/84:108

53

December, 1954, shall remain open for signa­ture by all States invited lo the Conference which met at The Hague from 21 April, 1954 to 14 May, 1954.

7.(a) The present Protocol shall be subject to rafilication by signatory States in accor-nace wilh their respective constitutional pro­cedures.

(b) The instruments of ratification shall be deposiled wilh the Director-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization.

8.
[REDACTED_EFTERNAMN] the date of its entry into force, the present Protocol shall be open for accession by all States mentioned in paragraph 6 which have not signed it as well as any other Slale invited to accede by the Executive Board of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. Accession shall be effected by the deposit of an instrument of accession with the Director-General of the United Nations Educaitonal, Scientific and Cultural Organization.

9.

The States referred to in paragraph 6 and 8 may declare, at the time of signature, ratifi­cation or accession, that they will not be bound by the provisions of Section I or by those of Section 

II 

ofthe present Protocol.

10.(a) The present Protocol shall enter into force three months after five instruments of ratification have been deposited.

(b)

Thereafter, it shall enter into force, for each High Contracting Party, three months after the deposit of ils instrument of ratifica­tion or accession.

(c)

The situations referred to in Artides 18 and 19 of the Convention for the Proleclion of Cultural Property in the Event of Armed Conflict, signed at The Hague on 14 May, 1954, shall give immediate effect to ralifica­tions and accessions deposiled by the Parties lo the conflict either before or after the begin­ning of hostilities or occupation. In such cases, the Director-General of the United Nalions Educational, Scientific and Cultural Organization shall transmil the Communica­tions referred to in paragraph 14 by the spee­diest method.

11 .(a) Each State Party to the Protocol on the date of ils entry into force shall take all necessary measures to ensure its effective application within a period of six months after such entry into force.

1954 vara öppet för undertecknande för alla stater som inbjudils till den konferens som ägde rum i[REDACTED_EFTERNAMN] från den 21 april till den 14 maj 1954.

7.   a) Detta protokoll skall ratificeras av

signalärstaterna i enlighet med deras respek­

tive konstitutionella förfaranden.

b) Ratifikationsinstrumenten skall depo­neras hos generaldirektören för Förenta na­tionernas organisation för utbildning, veten­skap och kultur.

8.

Från dagen för dess ikraftträdande skall detta protokoll vara öppet för anslutning av alla stater som omnämns i punkl 6 och som inle har undertecknat det samt för alla stater som är inbjudna atl ansluta sig av styrelsen för Förenta nationernas organisation för ut­bildning, vetenskap och kultur. Anslutningen skall ske genom deposition av elt anslut­ningsinstrument hos generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbild­ning, vetenskap och kultur.

9.

De stater som anges i punkterna 6 och 8 kan i samband med undertecknande, ratifika­tion eller anslutning förklara att de inte vill vara bundna av bestämmelserna i avsnitt I och II i detla protokoll.

10.   a) Detta protokoll träder i kraft tre må­

nader efter det atl fem ratifikationsinstru­

ment har deponerats.

b)

Därefter träder det i kraft för varje hög fördragsslutande part tre månader efter de­poneringen av dess ratifikations- eller an­slutningsinstrument.

c)

Det fall som avses i artiklarna 18 och 19 i konventionen om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt, undertecknad i[REDACTED_EFTERNAMN] den 14 maj 1954, skall medföraomedel-bart ikraftträdande av ratifikation och anslut­ningar som deponerats av parterna i konflik­ten före eller efter fientligheternas eller ocku­pationens början. I sådana fall skall general­direktören för Förenta nationernas organisa­tion för utbildning, vetenskap och kultur sän­da de underrättelser som avses i punkl 14 på snabbast möjliga sätt.

11.   a) Varje stat som är part i protokollet

skall dagen för dess ikraftträdande vidta alla

nödvändiga åtgärder för att säkerställa dess

faktiska tillämpning inom sex månader från

dess ikraftträdande.

Prop. 1983/84:108

54

(b) This period shall be six months from the date of deposit of the instruments of ratifica­tion or accession for any Slale which depo-sits its instrument of ratification or accission after the date of the entry into force of the Protocol.

12. Any High Contracting Party may, at the lime of ratification or accession, or at any time thereafter, declare by nolification ad-dressed to the Director-General ofthe United Nalions Educational, Scientific and Cultural Organization, thal the present Protocol shall extenl to all or any of the lerritories for whose inlernational relations il is responsi­ble. The said nolification shall lake effect three months after the date of its receipt.

13.(a) Each High Contracting Party may denounce the present Protocol, on its own behalf, or on behalf or any territory for whose inlernational relations it is responsi­ble.

(b)

The denunciation shall be notified by an instrument in writing, deposited with the Di­reclor-General ofthe United Nalions Educa­tional, Scientific and Cultural Organization.

(c)

The denunciation shall lake effecl one year after receipt of the instrument of denun­ciation. However, if, on the expiry of this period, the denouncing Party is involved in an armed conflict, the denunciation shall not take effecl until the end of hostilities, or until the operations of repatriating cultural pro­perty are completed, whichever is the laler.

14.   The Direclor-General ofthe United Na­

tions Educational, Scientific and Cultural Or­

ganization shall inform the States referred lo

in paragraphs 6 and 8, as well as Ihe United

Nations, ofthe deposil ofall the instruments

of ratification, accession or acceptance pro­

vided for in paragrapns 7, 8 and 15 and the

notifications and denunciations provided for

respectivdy in paragraphs 12 and 13.

15.    (a) The present Protocol may be re­

vised if revision is requested by more than

one-third ofthe High Contracting Parties.

(b)

The Director-General ofthe United Na­lions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization shall convene a Conference for this purpose.

(c)

Amendments lo the present Protocol shall enter into force only after they have been unanimously adopted by the High Con-

b) Denna period skall vara sex månader från dagen för deponering av ratifikations-dier anslutningsinstrument för alla stater som deponerar sitt ratifikations- eller an­slutningsinstrument efter protokollels ikraft­trädande.

12.

Varje hög fördragsslutande part kan vid ratifikation eller anslutning eller när som helst därefter genom en underrättelse ställd till generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur förklara att detta protokoll skall utvid­gas till alt gälla för alla eller några av de territorier för vars internationella förbin­delser den ansvarar. Den nämnda underrät­telsen skall få verkan tre månader från dagen för mottagandet.

13.

a) Varje hög fördragsslutande part kan på sina egna vägnar eller för varje territorium för vars internalionella förbindelser den an­svarar säga upp delta protokoll.

b)

Uppsägningen skall ske genom ett skrift­ligt dokument, som skall deponeras hos gene­raldirektören för Förenta nationernas organi­sation för utbildning, vetenskap och kultur.

c)

Uppsägningen träder i kraft ett år efter mottagandel av den skriftliga uppsägningen. Om emellertid den uppsägande parten vid ut­gången av denna tid är invecklad i en väpnad konflikt skall uppsägningen inte träda i kraft förrän fientlighelerna upphört eller förrän hemsändandet av kulturföremål har fullföljts, om detta äger rum senare.

14.

Generaldirektören för Förenta naUo-nernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall underrätta de stater som avses i punkterna 6 och 8 samt Förenta natio­nerna om deponering av alla ratifikations­anslutnings- och godtaganddnstrumenl som anges i punkterna 7, 8 och 15 och om de underrättelser och uppsägningar som anges i punkterna 12 och 13.

15.

a) Detla protokoll kan revideras om mer än en tredjedel av de höga fördragsslu­tande parterna anhåller härom.

b)

Generaldirektören för Förenta nationer­nas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall sammankalla en konferens för detta ändamål.

c)

Ändringar i detta protokoll träder i kraft först sedan de enhälligt har antagits av de höga fördragsslutande parter som är repre-

Prop. 1983/84:108

55

trading Parties represenled at the Conferen­ce and accepted by each of the High Con­tracting Parlies.

(d)  Acceptance by the High Contracting

Parties of amendments to the present Proto­

col, which have been adopted by the Confe­

rence mentioned in sub-paragraphs (b) and

(c), shall be effected by the deposit of a for-

mal instrument wilh the Director-General of

the United Nalions Educational, Scientific

and Cultural Organization.

(e)  After the entry into force of amend­

ments to the present Protocol, only the lexl

of the said Protocol thus amended shall re­

main open for ratification or accession.

In accordance with Arlicle 102 ofthe Char­ter of the United Nalions, the present Proto­col shall be registered with the Secrelary of the United Nations at the requesi of the Di­rector-General of the United Nalions Educa­tional, Scientific and Cultural Organization.

In faith whereof the undersigned, duly authorized, have signed the present Protocol.

Done at The Hague, this fourteenth day of May, 1954, in English, French, Russian and Spanish, the four texts being equally authori­tative, in a singie copy which shall be depo­sited in the archives of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organi­zation, and certified true copies of which shall be delivered to all the States referred to in paragraphs 6 and 8 as well as lo the United Nations.

senterade på konferensen och godkänts av varje hög fördragsslutande part.

d)  De höga fördragsslutandc parternas god­

tagande av ändringar i detta protokoll, som

har antagils av den under b) och c) nämnda

konferensen, skall ske genom deponering av

ett formellt instrument hos generaldirektören

för Förenta nationernas organisation för ut­

bildning, vetenskap och kultur.

e)  Efler ikraftträdandet av ändringar i detta

protokoll skall endast protokollets text i sin

reviderade version vara öppen för ratifikation

och anslutning.

I enlighet med artikel 102 i Förenta natio­nernas stadga, skall detla protokoll registre­ras i Förenta nationernas sekretariat på an­modan av generaldirektören för Förenta na­tionernas organisation för utbildning, veten­skap och kultur.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäktigade, under­tecknat detla protokoll.

Upprättat i[REDACTED_EFTERNAMN] den 14 maj 1954 på eng­elska, franska, ryska och spanska, vilka texter skall ha samma giltighet, i eU enda exemplar som skall deponeras i arkivet hos Förenta nationernas, organisation för utbild­ning, vetenskap och kultur och vidimerade kopior skall tillställas alla slaler som avses i punkterna 6 och 8 och till Förenta nationer­na.

Prop. 1983/84:108

56

Resolutions

Resolutioner

Resolution I

The Conference expresses the hope that the competent organs of hle United Nations should decide, in the event of military action being taken in implementation ofthe Charter, to ensure application of the provisions ofthe Convention by the armed forces laking part in such action.

Resolution

II

The Conference expresses the hope that each of the High Contracting Parties, on ac­ceding to the Convention, should set up, within the framework of its constitutional and administrative system, a national advisory committee consisting of a small number of distinguished persons: for example, senior officials of archeaological services, mu­seums, etc, a representative ofthe military general staff, a representative ofthe Ministry of Foreign Affairs, a specialist in inlernatio­nal law and two or three other members whose offidal duties or specialized know-ledge are relaied to the fields covered by the Convention.

The Committee should be under the au­thorily of the minister of Slale or senior offi­dal responsible for the national service chief-ly concerned with the care of cultural pro­perty. Its chief functions would be:

(a)

to advise the government concerning the measures required for the implementation ofthe Convention in its legislative, technical or military aspects, both in time of peace and during an armed conflict;

(b)

to approach its government in the event of an armed conflict or when such a conflict appears imminent, with a view to ensuring that cultural property situated within its own territory or within that of olher countries is known, lo and respected and protected by the armed forces of the country, in accor­dance with the provisions ofthe Convention;

(c)

to arrange, in agreemenl with ils gov­ernment, for liaison and co-operation with other similar national committees and with any competent inlernational quthorily.

Resolution I

Konferensen uttrycker sin förhoppning om att Förenta nationernas behöriga organ, i händelse av militära aktioner i enlighet med stadgan, beslutar att konventionen skall til­lämpas av de väpnade styrkor som deltar i sådana aktioner.

Resolution

II

Konferensen uttrycker sin förhoppning om att var och en av de höga fördragsslutandc parterna, när de ansluter sig till konven­tionen, inom ramen för sina konstitutionella och administrativa regler tillsätter en natio­nell rådgivande kommitté sammansatt av ett litet antal framstående personer, till exempel högre tjänstemän vid arkeologiska institutio­ner, museer m m, en representant för de mili­tära myndigheterna, en representant för utrikesminisleriet, en folkrättsexpert och två eller tre andra medlemmar, vilkas officiella uppgifter eller specialkunskaper hör Ull de områden som täcks av konventionen.

Kommittén bör vara underställd del stats­råd eller den ledande ämbetsman som är an­svarig för det nationella organ som huvudsak­ligen handhar frågor om tillvaratagandet av kulturarvet. Kommitténs viktigaste uppgifter skall vara

a)  att avge yttranden angående nödvändiga

åtgärder för tillämpning av konventionen vad

avser såväl lagstiftning som tekniska och mi­

litära frågor, både i fredstid och under väp­

nad konflikt.

b)

att i händelse av väpnad konflikt eller när en sådan konflikt syns vara omedelbart förestående vända sig till sin regering med avsikt atl säkerställa att de kulturvärden som befinner sig inom eget eller andra länders ter­ritorier respekteras och skyddas av landets väpnade styrkor i enlighet med bestämmel­serna i denna konvention.

c)

att i samråd med sin regering svara för förbindelser och samarbete med andra natio­nella kommittéer av samma slag saml med behöriga internationella organ.

Prop. 1983/84:108

57

Resolution IH

The Converence expresses the hope that the Director-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organi­zation should convene, as soon as possible after the entry into force of the Convention for the Protection of Cultural Property in the Event of Armed Conflict, a meeting of the High Contracting Parties.

Resolution III

Konferensen uttrycker sin förhoppning om alt generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbildning, kultur och veten­skap snarast möjligt efter ikraftträdandet av konventionen om skydd för kulturegendom i händelse av väpnad konflikt sammankallar ett möte, där de höga fördragsslutandc par­terna är representerade.

Prop. 1983/84:108

58

Bilaga 3

Utredning angående konsekvenser av en svensk anslut­ning till Unesco-konventionen av år 1954 och skydd för kulturföremål i händelse av väpnad konflikt.

Sammanfattning

I nedanstående sammanfattning har riksantikvarieämbetet följt utred­ningsuppdragets disposition och frågeställningar.

En anslutning till Haag-konventionen syftar till att anslutet land skall skapa regelsystem och vidta sådana praktiska åtgärder för landels kultur­egendom att del i händelse av väpnad konflikt såvitt möjligt är skyddad för förstörelse eller på annat sätt är säkrad genom t.ex. dokumentation. I avsnittet "Sammanfattning av Haag-konventionens innebörd" beskrivs innehållet i konventionen närmare.

I. Sammanfattande redogörelse för organisationen av det svenska kultur­minnesskyddet i händelse av konflikt och fredstida förberedande åtgärder:

Evakuering av lös, flyttbar kulturegendom.

Enligt lag om undanförsd och förstöring (SFS 1961:656) och kungörelse i anslutning till lagen finns en planering för undanförsd av ett urval av kulturarvet i form av museiföremål, kyrkliga inventarier, arkivalier, biblio-let osv.

ÖEF ansvarar för planläggningen centralt, medan länsstyrelserna ansva­rar för att undanförsdlokaler för ändamålet finns disponibla. Lokalbeho­vet dimensioneras på grundval av volymberäkning av för undanförsd aktuellt material. Lokalerna är endast valda ur den synpunkter att de skall ligga i område där krigshandling ej väntas äga rum enligt totalförsvarets bedömningar. Endast i undantagsfall utgör undanförsellokalen skyddsrum med klimatanläggning lämpad för föremålen.

Under senare år har vid ny- och ombyggnad hänsyn tagits till bered­skaps- och skyddsfrågorna. Riksarkivet i Siockholm har l.ex. skyddsrums­lokaler inom den egna byggnaden.

Ansvaret för emballage av gods som skall undanföras ligger på ägaren (ex. museet, kyrkan). Transportfrågan är i realiteten olöst vid undanförsd. Länsstyrelserna organiserar vid krig eller krigsfara transportdetaljen. En målsättning är att människoliv går i första hand torde undanförsd av lös kulturegendom få låg prioritet. Undanförseln torde endast kunna ske plan­enligt under fömtsättning av lång mobiliseringstid. Planeringen är bristfäl­lig på många håll och i behov av en översyn.

Skyddsrum

Skyddsrum med klimatanläggningar som gör dem lämpade atl hysa kulturföremål av olika slag finns endast i undantagsfall. Genom att civilför­svarets planering ändrat inriktning lösgörs emellertid skyddsrumskapaci­tet, som ej längre bedöms behöva användas då de ligger "fd" i förhållande till nyttjarna, dvs människorna. Den lösgjorda skyddsmmskapaciteten kan genom samordning mellan civilförsvaret och ÖEF troligen ställas till förfo­gande för lös kulturegendom i händelse av krig.

Prop, 1983/84:108

59

Fast kulturegendom

Svensk lagstiftning gäller i såväl fred som krig. Härav följer att försvaret har skyldighet att vid bägge tillfällena respektera den fasta kulturegendo­men vare sig den består av fornlämningar, byggnadsminnen, byggnads­minnesmärken ocb kyrkor och härvidlag ta sådana hänsyn att dessa kultur­minnesmärken inte onödigtvis kommer till skada. I Kj RK 12:52 återfinns bestämmelser om kulturminnesvård liksom i "Handbok i personalvård under beredskap och krig". Enligt dessa akter samverkar militära myndig­heter i fred med riksantikvarieämbetet, länsantikvarier, landsantikvarier m.fl. i samband med övningsverksambet. Viss information och utbildning om kulturegendom sker också i försvarsutbildningen.

I händelse av krig är en kvalificerad kulturminnesvårdsexpert från riks­antikvarieämbetet knuten till försvarsstabens personalvårdsbyrå. Denna knyts redan i fredstid till försvaret och förbereds för sina kommande uppgifter i krig genom krigsplacering där.

Larmsystem, brandskydd

Särskilda regler till skydd för fast kulturegendom saknas i huvudsak idag, vad gäller brandskydd.

Brandförsvaret som i fredstid är ett kommunall ansvar överförs vid krig eller krigsfara till civilförsvarsorganisationen. Brandförsvarels främsta uppgift är att rädda liv i andra hand egendom. Ingen skillnad görs mellan kulturegendom och annan egendom (nybebyggelse, industri etc). De flesta institutioner (museer, arkiv, bibliotek etc) har stöld- och brandlarm instal­lerade redan i nu-läget. Del gäller också i vissa fall svenska kyrkans kyrkobyggnader. För svenska kyrkans kyrkobyggnader har statens brand­nämnd utfärdat allmänna råd om brandförsvar i kyrkor och på basis av dessa finns i ett fåtal kommuner evakueringsplan för brandtillfälle.

Det kan således avslutningsvis konstateras att det både för lös och fast kulturegendom finns organisatoriska anordningar och praktiskt arbete som idag existerar i Sverige och som väl svarar mol önskemålen i konventions­texten, men som kan behöva få fastare former.

2. Sammanfattning angående tillämpningen av Haag-konventionen i an­slutna länder

1.    

Urvalet av de objekt som skall skyddas är en av de första arbetsuppgif­

ter som förestår när anslutning till konventionen skett. I länderna i öst-

och Västeuropa är arbetet av urvalskaraktär eftersom mer eller mindre

långtgående inventeringar av kulturarvet är genomförda och kulturarvet

är relativt väl känt.

Urvalet måste därefter granskas av försvaret för att man skall få klarlagt alt objekten ligger på tillräckligt stort avstånd från militära mål. Först därefter kan förteckningen fastställas.

2.    Dokumentation av de utvalda objekten framstår därefter som den vikti­

gaste och grundläggande åtgärden för atl säkra kulturarvet mot verk­

ningarna av krig eller annan katastrof. Behovet av en ingående doku­

mentation av kulturarvet betonas särskilt starkt av de anslutna stater

som tagit del i eller drabbats av andra världskrigets verkningar. Haag­

konventionen fanns inte då men en dokumentation av den detaljerings-

grad som är önskvärd ur monument och städer. Utan detta material

hade åtemppbyggnaden av Warzawa inle kunnal ske ej heller åtempp-

byggnaden av t ex Lubeck och Dresden.

Prop, 1983/84:108

60

3.

Översättning av konventionstexten till det nationella språket har ge­nomförts på ett tidigt stadium. Arbetet med informationsspridningen till det egna försvaret och allmänheten har utförts i mycket växlande grad. Endast i Österrike har man lyckats få ut en bred information till alla medborgare.

4.

Organisatoriska frågor har i de flesta fall klarats ut åtminstone på papperet. Generellt fördelas ansvar och arbetsuppgifter inom ramen för det totalförsvarssystem som respektive land har. I länder som har med Sverige jämförbar uppbyggnad och också till viss del jämförbart för­svarssystem t ex Holland (bortsett från NATO-alliansen) och Österrike (neutralt) är kulturminnesvårdens olika organ, museiväsendet, arkiv-och biblioteksväsendet, civilförsvaret, försvaret och kommunerna till­sammans ansvariga både för den fredstida planeringen som verkställan­det av planerade åtgärder vid krig eller krigsfara. Ytterst få länder, däribland Holland och Österrike torde emellertid i detalj ha fördelat arbetsuppgifterna hos dessa parter och utsett personal härför.

5.   Enligt kapitel 

IV 

art 20 skall Haag-konventionens emblem appliceras på

lämplig plats på eller vid utvalda objekt i händelse av väpnad konflikt.

När emblemet skall uppsättas, redan i fredstid eller när konflikt är

aktuell avgörs av landet självt. Vare sig man väljer det ena eller andra

alternativet måste planeringen för uppsättandet av emblemen ske i

fredstid liksom produktionen av dessa.

Av de sammanfallande rapporter som avgivits 1967, 1970 och 1979 om Haag-konventionen framgår alt de flesta länder i sin planering inte hunnit bearbeta denna fråga. 1 huvudsak är det endast Holland, Öster­rike och Schweiz som aktivt arbetar med emblemfrågan och som också valt att sätta upp dem i fredstid, inte minst för att skapa förståelse och kunskap hos försvar och allmänhet om emblemets innebörd.

Av hittills c:a ett 70-tal anslutna stater har sålunda endast ett par länder mera offensivt bedrivit arbetet med Haagkonventionen.

3. Uppskattning av behovet av skyddsemblem samt kostnaderna för an­skaffning och uppsättning av sådana emblem

Emblemet skall anbringas på eller vid alla typer av objekt som skyddas enligt konventionen. Emblemet självt skyddar objekt av nationellt intresse (general protection) medan emblemet upprepat 3 gånger skyddar objekt av internationellt intresse (special protection).

I samband med den bedömning som gjorts av antalet objekt aktuella för skydd för atl därmed kunna bedöma erforderligt antal emblem och kostna­derna härför har ämbetet utöver utredningsuppdraget sökt precisera vilka objekt som kan vara aktuella för "special protection".

Objekten som till antalet är 7 är densamma som aktualiserats för "världsarvlislan" resp "list of world heritage in danger". Vilka dessa är framgår av avsnittet "special protection".

För general proleclion har ämbetet beräknat att c:a 7 000 objekt är aktuella. Beräkningsmetod samt sammanställning av ingående kategorier framgår av avsnittet "general protection". 7 000 objekt får å ena sidan ur kulturell synpunkt betraktas som ett minimum då antalet skyddsvärda objekt ständigt ökar genom all kunskapen om kulturarvet ständigt ökar. Å andra sidan torde utgångslägel 7 000 objekt reduceras väsentligt, då försva­rels granskning medför att objekt som ligger för nära militära mål ej kvalificerar till skydd enligt Haag-konventionen. Hur stor andel som sålun­da kommer atl strykas kan f n inte bedömas.

Prop. 1983/84:108

61

4. Fråga om kulturminnesskyddet lämpligen bör behandlas iförsvars- och

civilförsvarsutbildningen

Såväl försvaret som civilförsvaret har förklarat sig beredda alt komplet­tera nu befintlig utbildning med de moment som krävs i anledning av en anslutning till Haag-konventionen. För försvaret och civilförsvarets del måste utbildning äga mm för all uttagen personal. Denna utbildning måste verkställas genom deltagande från kulturminnesvården. Hur den närmare skall organiseras får senare övervägas.

5. Övriga frågor som aktualiserats av utredningen men som inte ingår i

utredningsuppdraget

Organisation

I utredningsdirektiven ingår ej att lämna förslag till organisation för planering och verkställighet av konventionens intentioner. Ämbetet har dock under avsnitt "Förslag till organisation" gett sin syn på hur organisa­tionen skulle kunna utformas.

Ämbetet har härvid utgått från att Haag-konventionen skall inlemmas i totalförsvarets redan befintliga organisafionsmönster och föreslagit att hu­vudansvaret för konventionsarbetet läggs på länsstyrelserna. Dessa blir planeringsansvariga för urval, framtagande av säkerhelsdossier fö." varje objekt samt ansvarar för verkställighet vid krig eller krigsfara.

Ämbetet föreslår också atl en samordningsfunktion läggs på I tjänste­man vid riksantikvarieämbetet som i sitt arbete är underställd en nationell rådgivande kommitté under utbildningsdepartementet. En sådan organisa­tion har slöd i försvaret och civilförsvaret.

Kostnader för Haag-konventionens genomförande

Faktorer som medför kostnader finns redovisade under avsnitt "Emble­met", "Dokumentation för Haag-konventionens behov" samt "Förslag till organisation". Ovan har anförts att den uppskattade kostnaden för produktion av emblemen är en engångskostnad på 875 000 kronor.

Då undersökningen visat att mängdraballerna vid tillverkning av emble­men är marginella kan produktionen av dessa ske i etapper om så visar sig praktiskt eller önskvärt.

Dokumentationen torde under alla förhållanden komma att åsamka sta­ten kostnader. Hur stora dessa äro är omöjligt att bedöma i nuläget. Kostnaderna är bl a beroende på den ambitionsnivå man väljer för objek­ten under "General protection".

För objekt valda för "special protection" däremot är dokumentations­kravet med hög ambitionsnivå ett måsle. Dessa objekt är emellertid få; 7 enligt ämbetets bedömning. Dokumentationen för dessa är delvis gott och/eller okomplicerad att genomföra.

Överkostnader för dokumentation som inte skulle utföras om inte Haag­konventionen funnes bör kunna täckas med ett statligt bidragssystem. Ämbetet vill här särskilt påpeka att fologrammetri bör användas för doku­mentation av byggnader, då metoden är snabb, de fotografiska negativen lättlagrade och bearbetningen kan uppskjutas till önskad tidpunkt.

Om en anslutning till Haag-konventionen kommer till stånd får ämbetet föreslå att staten bereder sig för att anslå medel för såväl emblem som för dokumenlationsinsatser. Kostnaderna för dokumenlaUon blir som ovan sagts beroende på ambiUonsnivå och genomförandetid. Medel för emblem och dokumentation bör dock enligt ämbetets mening inte anslås förrän äskanden härom inkommer från länsstyrelserna. Detta torde ske först 1-2

Prop. 1983/84:108

62

år efter ratificeringen, då arbetet med organisationsuppbyggnad, objektur­val och planering för uppsättning av emblem kommer alt ta avsevärd tid.

Behoven av medel för emblem ocb dokumentation bör äskas av resp länsstyrelse hos förslagsvis samordnaren som sedan bevilja medel på sed­vanligt sätt och fördela medlen till resp ansökande länsstyrelse.

Prop. 1983/84:108

63

Bilaga 4

Remissammanställning

Unescokonventionen om skydd för kulturföremål vid väpnad konflikt

Riksantikvarieämbetet överlämnade den 10 oktober 1983 en utredning angående konsekvenserna av en svensk anslutning till unescokonven­tionen om skydd för kulturföremål vid väpnad konflikt. Utredningen över­lämnades för yttrande till överstyrelsen för ekonomiskt försvar, överbefäl­havaren samt civilförsvarsstyrelsen.

Överstyrelsen för ekonomiskt försvar begränsar sitt yttrande till att enbart omfatta synpunkter på frågor rörande undanförsd av vissa kultur­föremål. Överbefälhavaren och civilförsvarsstyrelsen tillstyrker en svensk anslutning till konventionen.

Överbefälhavaren framhåller emellertid att en ratificering inte får utgöra ett hinder för försvaret av vårt land och att urvalet av skyddade objekt bör ske restriktivt och ta hänsyn till försvarsaspekten. ÖB betonar därvid att det i ett krig vilket Sverige kan bli indraget i kan komma att vara en fördel om Sverige, liksom en eventuell motståndare har ratificerat konventionen eftersom det binder motståndaren att följa konventionen.

Beträffande de organisatoriska konsekvenserna av en svensk anslutning konstaterar överbefälhavaren att urvalet av objekt, som ska skyddas ska ske i samråd med militära myndigheter, lämpligen på högre och lägre regional nivå. Vidare konstaterar ÖB att del av utbildningsmässiga skäl är en fördel om utmärkning av aktuella objekt görs redan i fredstid. Civilför­svarsstyrelsen konstaterar att de uppgifter som kan åläggas civilförsvarsor­ganisationer är följande:

- Användning av skyddsrum

a) överskottsskyddsmm

b) befolkningsskyddsmm

-

Undanförsd m b t ev. utrymmesplanläggning

-

Utbildning av cf-pliktiga om skyddet av kulturföremål

-

Organisering av ovan nämnda utbildning

-

Bevakning.

Styrelsen konstaterar atl styrelsen i samråd med övriga myndigheter och särskilt riksantikvarieämbetet kan utforma principer för hur dessa upp­gifter skall lösas. Styrelsen konstaterar, liksom överbefälhavaren, all be­vakningen av viss fast kulturegendom m m kommer atl övertas av för­svarsmakten med början från den I juli 1984. Civilförsvarsstyrelsen kon­staterar att både styrelsen och överstyrelsen för ekonomiskt försvar bör bli representerade i den naUonella rådgivande kommitté som riksantikvarie­ämbetet föreslår i sin utredning.

Överstyrelsen för ekonomiskt försvar pekar på att man f n håller på att omarbeta principerna för undanförsd av vissa kulturföremål. Respektive myndighet har att genomföra planläggningen av den egna myndighetens undanförsdproblem i enlighet med utfärdade föreskrifter. Överstyrelsen föreslår vidare att riksantikvarieämbetet och statens historiska museer handhar samordningsuppgifterna och medelstilldelning men att ansvaret för planering och genomförande av anskaffning av emblem m m bör läggas på länsstyrelsernas länsantikvarier.

Prop. 1983/84:108

64

Bilaga 5 Översättning

CONVENTION FOR THE PROTEC­TION OF THE WORLD CULTURAL AND NATURAL HERITAGE'

KONVENTION OM SKYDD F

Ö

R V

Ä

RLDENS KULTUR- OCH NATUR­ARV

The General Conference ofthe United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization meeting in Paris from 17 Oclober to 21 November 1972, at its seventeenlh ses­sion,

Nothing that the cultural heritage and the natural heritage are increasingly threalened with destruction not only by the traditional causes of decay, bul also by changing social and economic conditions which aggravate the situation with even more formidable phenom-ena of damage or destruction,

Considering that delerioralion or disap-pearance of any ilem ofthe cultural or natural heritage constilutes a harmful impoverish-ment of the heritage of all the nalions of the world,

Considering that protection of this heritage at the national level often remains incomplele because ofthe scale ofthe resources which it requires and ofthe insufficient economic, sci­entific and technical resources ofthe country where the property to be protected is siluat­ed,

Recalling thal the Conslitution ofthe Orga­nization provides that it will mainlain, in­crease and diffuse knowledge, by assuring the conservation and protection of the world's heritage, and recommending to the nations concerned the necessary inlernation­al conventions,

Considering thal the existing inlernational conventions, recommendations and resolu­tions concerning cultural and natural proper­ty demonstrate the importance, for all the peoples of the world, of safeguarding this unique and irreplaccable property, to whal­ever people it may belong,

Considering thal parts of the cultural or natural heritage are of outslanding interest

' Convention adopted on the report of the Com­mission for General Programme Malters at the thir-ly-second and thirty-lhird pienary meetings on 16 November 1972.

Generalkonferensen för Förenta nationer­nas organisation för utbildning, vetenskap och kultur som håller sitt sjuttonde möte i Paris från 17 oktober till 21 november 1972,

som konstaterar atl kultur- och naturarvet mer och mer hotas av förstörelse, inte blott på grund av traditionella orsaker till förfall ulan även genom ändrade sociala och ekono­miska villkor som förvärrar situationen och leder till ännu allvarligare skada eller förstö­relse,

som anser att förfall eller försvinnande av någon del av kultur- eller naturarvet innebär en skadlig utarmning av det arv som tillhör alla världens länder,

som anser att skyddet av detla arv på na­tionell nivå ofta är ofullständigt på grund av de stora resurser som detla skydd kräver och på grund av otillräckliga ekonomiska, veten­skapliga och tekniska resurser i det land där de värden som skall skyddas befinner sig,

som erinrar sig att organisationens stadga föreskriver atl organisationen skall vid­makthålla, öka och sprida kunskap genom att säkerställa bevarandet och skyddet av värl­dens arv och genom att anbefalla berörda nationer erforderliga internalionella konven­tioner,

som anser att befintliga internationella konventioner, rekommendationer och resolu­tioner om kultur- och naturvärden visar hur viktigt det är för hela jordens befolkning att skydda dessa unika och oersättliga värden, oavsett vilkel folk de lillhör,

som anser atl delar av kultur- eller naturar­vet är av särskilt stort intresse och därför

' Konvention antagen på grundval av rapporten från kommissionen för allmänna programfrågor vid de trettioandra och trettiotredje plenarmötena den 16 november 1972.

Prop. 1983/84:108

65

and Iherefore need to be preserved as part of the world heritage of mankind as a whole,

Considering that, in view ofthe magnitude and gravity of the new dangers threalening them, it is incumbent on the inlernational communily as a whole to participale in the protection ofthe cultural and natural heritage of outslanding universal value, by the grant­ing of colleclive assistance which, although not taking the place of action by the State concerned, will serve as an effective comple-ment thereto,

Considering that it is essential for this pur­pose to adopt new provisions in the form of a convention establishing an effective system of colleclive protection of the cultural and natural heritage of outslanding universal val­ue, organized on a permanent basis and in accordance with modern scientific methods,

Having decided, al its sixleenlh session, thal this queslion should be made the subject of an inlernalional convention,

Adopts this sixleenlh day of November 1972 this Convention.

behöver bevaras som en del av hela mänsk­lighetens världsarv,

som anser att det med hänsyn till de stora och allvarliga nya faror som hotar dessa vär­den tillkommer det internationella samfundet som helhet att delta i skyddet av kultur- och naturarv av särskilt stort universellt värde genom atl ge kollektivt bistånd som, även om del inte kan ersätta de åtgärder som vidtas av den berörda staten, utgör ett effektivt kom­plement till dessa,

som anser att det därför är nödvändigt att anta nya bestämmelser i form av en konven­tion som upprättar elt effektivt syslem för gemensamt skydd av kultur- och naturarv av särskilt stort universellt värde, uppbyggt på permanent grundval och i enlighet med mo­derna, vetenskapliga metoder,

som beslöt vid sill sextonde möte att denna fråga skulle bli föremål för en internationell konvention,

antar i dag den 16 november 1972 denna konvention.

1. DEFINITIONS OF THE CULTURAL AND THE NATURAL HERITAGE

Artide I

For the purposes of this Convention, the following shall be considered as 'cultural heritage';

Monuments: archilectural works, works of monumental sculpture and painling, elements or structures of an archaeological nature, in-scriptions, cave dwdlings and combinations of fealures, which are of outslanding univer­sal value from the point of view of history, arl or science;

Groups of buildings: groups of separate or connecied buildings which, because of their architecture, their homogenity or their place in the landscape, are of outslanding universal value from the point of view of history, art or science;

Sites: works of man or the combined works of nature and of man, and areas including archaeological sites which are of outslanding universal value from the historical, aesthetic, ethnological or anthropological points of view.

5    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 108

I. DEFINITION AV KULTUR- OCH NATURARV

Artikd I

I denna konvention skall följande betraktas som "kulturarv":

minnesmärken: arkitektoniska verk, mo­numentala skulpturer och målningar, element eller byggnadsverk av arkeologisk art, in­skriptioner, grottbostäder samt flera före­teelser tillsammans som är av särskilt stort universellt värde ur historisk, konstnärlig eller vetenskaplig synpunkt;

grupper av byggnader: grupper av fristå­ende eller sammanhängande byggnader som på grund av sin arkitektur, enhetlighet eller belägenhet i landskapet är av särskilt stort universellt värde ur historisk, konstnärlig eller vetenskaplig synpunkt;

miljöer; verk skapade av människan eller av naturen och människan i förening samt områden innefattande arkeologiska miljöer som är av särskilt stort universellt värde ur historisk, estetisk, etnologisk eller antropolo-gisk synpunkt.

Prop. 1983/84:108

66

Artide 2

For the purposes of this Convention, the following shall be considered as 'natural heri­tage':

Natural fealures consisting of physical and biological formations or groups of such for­mations, which are of outslanding universal value from the aesthetic or scientific point of view;

Geological and physiographical formations and precisely ddineated areas which consti­tute the habital, of threalened species of ani-mals and plants of outslanding universal val­ue from the point of view of science or con­servation;

Natural sites or precisely ddineated natu­ral areas of outslanding universal value from the point of view of science, conservation or natural beauty.

Artide 3

It is for each State Party to this Convention to ideniify and delineate the differeni proper-ties situated on its territory meniioned in Ar­tides 1 and 2 above.

Artikd 2

I denna konvention skall följande betraktas som "naturarv":

naturföreteelser bestående av fysiska och biologiska formationer eller grupper av så­dana formationer som är av särskilt stort uni­versellt värde ur estetisk eller vetenskaplig synpunkt;

geologiska och fysiografiska formationer och klart avgränsade områden som utgör vis­telsemiljö (habitat) för hotade djur- och växt­arter av särskilt stort universellt värde ur forsknings- eller naturskyddssynpunkl;

naturmiljöer eller klart avgränsade natur­områden som är av särskilt stort universellt värde ur forsknings- eller naturskyddssyn­punkl eller på grund av deras naturskönhet.

Artikel 3

Det tillkommer varje stat som är part i denna konvention att identifiera och av­gränsa de i artiklarna 1 och 2 ovan nämnda olika kultur- och naturvärden som befinner sig på dess territorium.

II.

NATIONAL PROTECTION AND IN­TERNATIONAL PROTECTION OF THE CULTURAL AND NATURAL HERITAGE

Artide 4

Each Stale Party to this Convention recog-nizes that the duly of ensuring the idenlifica­lion, protection, conservation, presentation and transmission to future generations of the cultural and natural heritage referred to in Artides I and 2 and situated on its territory, belongs primarily lo that Stale. It will do all it can to this end, to the utmost of its own resources and, where appropriate, with any inlernalional assistance and co-operation, in particular, financial, artistic, scientific and technical, which it may be able to oblain.

Artide 5

To ensure that effective and active meas­ures are laken for the protection, conserva-Uon and presentation ofthe cultural and natu­ral heritage situated on its territory, each State Party to this Convention shall endeav­our, in so far as possible, and as appropriate for each country:

II.

NATIONELLT OCH INTERNATION­ELLT SKYDD AV KULTUR- och NATUR­ARV

Artikel 4

Varje stat som är part i denna konvention erkänner att skyldigheten att säkerställa iden­tifiering, skydd, bevarande, levandegörande och överlämnande till kommande genera­tioner av det kultur- och naturarv som avses i artiklarna I och 2 och som befinner sig på dess territorium främst tillkommer denna stat. Den skall göra allt den förmår härför så långt dess egna resurser räcker och, om så är lämpligt, med eventuellt internationellt bi­stånd och samarbete, särskilt av ekonomisk, konstnäriig, vetenskaplig och teknisk art.

Artikel 5

För att säkerställa all effektiva och aktiva åtgärder vidtas för skydd, bevarande och le­vandegörande av det kultur- och naturarv som befinner sig på dess territorium skall varje stat som är part i konventionen sträva efter, såvitt det är möjligt och lämpligt för varje land, att

Prop. 1983/84:108

67

(a)

to adopt a general policy which aims to give the cultural and natural heritage a func­tion in the life of the communily and lo inte-grate the protection of thal heritage into com­prehensive planning programmes;

(b)

to set up within its lerritories, where such services do not exist, one or more ser­vices for the protection, conservation and presentation of the cultural and natural heri­tage wilh an appropriate staff and possessing the means to discharge their functions;

(c)

to develop scientific and technical studies and research and to work oul such operaUng methods as will make the State ca­pable of counleracting the dangers that ihrealen ils cultural or natural heritage;

(d)   to take the appropriate legal, scientific,

technical, administrative and financial meas­

ures necessary for the idenlificalion, protec­

tion, conservation, presentation and rehabili-

talion of this heritage; and

(e)   to foster the establishmenl or develop­

ment of nauonal or regional centres for Irain­

ing in the protection, conservation and pre­

sentation of the cultural and natural heritage

and to encourage scientific research in this

field.

Artide 6

1.

Whilst fully respecung the soverdgnty of the States on whose territory the cultural and natural heritage mentioned in Artides 1 and 2 is situated, and without prejudice to property rights provided by national legisla­tion, the States Parties to this Convention recognize that such heritage constilutes a world heritage for whose protection it is the duly of the International communily as a whole to co-operate.

2.

The States Parties undertake, in accor­dance wilh the provisions of this Convention, lo give their help in the idenlificalion, protec­tion, conservation and preservation of the cultural and natural heritage referred to in paragraphs 2 and 4 of Arlicle 11 if the States on whose territory it is situated so request.

3.

Each State Party lo this Convention un­dertakes not to take any ddiberate measures which might damage directly or indirectly the cultural and natural heritage referred to in Artides 1 and 2 siluated on the territory of other States Parties to this Convention.

(a)

anta en allmän politik som syftar till att ge kultur- och naturarvet en funktion i sam­hällslivet samt inordna skyddet av delta arv i omfattande planeringsprogram;

(b)

upprätta ett eller flera organ inom sitt territorium, där sådana organ inte finns, för skydd, bevarande och levandegörande av kultur- och naturarvet och förse dessa med lämplig personal och med resurser som gör det möjligt för dem att utföra sina uppgifter;

(c)

utveckla vetenskapliga och tekniska studier och forskning samt utarbeta sådana arbetsmetoder som gör det möjligt för staten atl motverka de faror som hotar dess kultur-dier naturarv;

(d)   vidta lämpliga rättsliga, vetenskapliga,

tekniska, administrativa och ekonomiska åt­

gärder som är nödvändiga för identifiering,

skydd, bevarande, presentadon och återstäl­

lande av detta arv; samt

(e)   främja upprättande eller utveckling av

nationella eller regionala centra för utbildning

i skydd, bevarande och levandegörande av

kultur- och naturarvet samt uppmuntra ve­

tenskaplig forskning på detla område.

Artikel 6

1.    Med full respekt för de staters suveräni­

tet på vars territorium det kultur- och natur­

arv som nämns i artiklama 1 och 2 befinner

sig och utan intrång på den äganderätt som

förutses i nationell lagstiftning, erkänner de

stater som är parter i denna konvention att

sådant arv utgör ett världsarv för vars skydd

det internationella samfundet som helhet har

skydlighet att samarbeta.

2.

Konventionsstaterna åtar sig i enlighet med bestämmelserna i denna konvention att hjälpa till vid identifiering, skydd och beva­rande av det kultur- och naturarv som avses i artikel 11, punkt 2 och 4, om de stater på vars territorium sådant arv är beläget anhåller därom.

3.

Varje stat som är part i denna konven­tion åtar sig att inle vidta några avsiktliga åtgärder som direkt eller indirekt kan skada det i artiklarna I och 2 avsedda kultur- och naturarvet som befinner sig på territorium tillhörande andra stater som är parter i denna konvention.

Prop. 1983/84:108

68

Artide 7

For the purpose of this Convention, inler­national protection of the world cultural and natural heritage shall be underslood to mean the establishmenl of a system of inlernational co-operation and assistance designed to sup­port States Partites to the Convention in their efforts to conserve and ideniify that heritage.

Artikel 7

I denna konvention avses med "interna­tionellt skydd av väridens kultur- och natur­arv" upprättande av ett system för interna­tionellt samarbete och bistånd som har till syfte alt stödja stater som är parter i konven­tionen i deras ansträngningar att bevara och identifiera delta arv.

III. INTERGOVERNMENTAL COMMIT­TEE FOR THE PROTECTION OF THE WORLD CULTURAL AND NATURAL HERITAGE

Arlicle 8

1.

An Intergovernmenlal Committee for the Protection of the Cultural and Natural Heritage of Outslanding Universal Value, called the 'World Heritage Committee', is hereby established within the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organi­zation. It shall be composed of 15 States Par­ties to the Convention, elected by States Par­ties to the Convention meeting in general as­sembly during the ordinary session of the General Conference of the United Nalions Educational, Scientific and Cultural Organi­zation. The number of States members ofthe Committee shall be increased to 21 as from the date ofthe ordinary session ofthe Gener­al Conference following the entry inio force of this Convention for at leasl 40 States.

2.

Election of members of the Committee shall ensure an equilable representation of the differeni regions and cultures of the world.

3.

A representative of the International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property (Rome Cen­tre), a representative of the Inlernalional Council of Monuments and Sites (ICOMOS) and a representative of the International Union for Conservation of Nature and Natu­ral Resources (lUCN), lo whom may be ad-ded, at the request of States Parties to the Convention meeting in general assembly dur­ing the ordinary sessions ofthe General Con­ference of the United Nalions Educational, Scientific and Cultural Organization, repre­sentatives of other intergovernmenlal or non-governmental organizations, with similar ob­jectives, may atlend the meetings of the Committee in an advisory capacity.

III. MELLANSTATLIG KOMMITTÉ FÖR SKYDD AV VÄRLDENS KULTUR- OCH NATURARV

Artikel 8

1.    En mdlanstatlig kommitté för skydd av

kultur- och naturarv av särskilt stort univer­

sellt värde, kallad "Väridsarvskommitlén"

(World Heritage Committee), upprättas

härmed inom Förenta nationernas organisa­

tion för utbildning, vetenskap och kultur.

Den skall bestå av 15 konventionsanslulna

stater, valda av konventionsanslutna slaler

som sammanträder i en generalförsamling un­

der ordinarie möte med generalkonferensen

för Förenta nationernas organisation för ut­

bildning, vetenskap och kultur. Antalet stater

som är medlemmar av kommittén skall ut­

ökas till 21 från och med det första ordinarie

möte med generalkonferensen vilket infaller

efler det att denna konvention har trätt i kraft

för minst 40 slaler.

2.

Val av medlemmar till kommittén skall säkerställa en rättvis representation av värl­dens olika regioner och kulturer.

3.

En företrädare för det internationella centret för studium av konservering och res­taurering av kulturegendom (Rorncentrel), en företrädare för det internationella rådet för kulturminnesvård (ICOMOS) och en företrä­dare för internationella unionen för skydd av natur och naturtillgångar (lUCN) saml, på begäran av slaler som är parter i konven­tionen vid generalförsamlingsmöte under or­dinarie möte med generalkonferensen för Förenta nationernas organisation för utbild­ning, vetenskap och kultur, ytterligare före­trädare för andra mdlanstatliga eller icke-stalliga organisationer med liknande mål, kan delta i kommitténs möten i egenskap av råd­givare.

Prop. 1983/84:108

Artide 9

1.    The term of office of States members of

the World Heritage Committee shall extend

from the end of the ordinary session of the

General Conference during which they are

elected unUl the end of ils third subsequent

ordinary session.

2.

The term of office of one-third of the members designaled al the time of the first election shall, however, cease at the end of the first ordinary session ofthe General Con­ference following thal at which they were elected; and the term of office of a further third of the members designated at the same lime shall cease at the end of the second ordinary session of the General Conference following that at which they were elected. The names of these members shall be chosen by lot by the President ofthe General Confer­ence ofthe United Nations Educational, Sci­entific and Cultural Organization after the first election.

3.

States members ofthe Committee shall choose as their representatives persons quali­fied in the field of the cultural or natural heritage.

Artide 10

1.

The Worid Heritage CommiUee shall adopt its Rules of Procedure.

2.

The Committee may at any time invite public or private organizations or individuals to participale in ils meetings for consullation on particular problems.

3.

The Committee may creale such consul­tative bodies as il deems necessary for the performance of its functions.

Artide 11

1.

Every State Party to this Convention shall, in so far as possible, submil to the World Heritage Committee an inventory of property forming part of the cultural and na­tural heritage, situated in its territory and suitable for inclusion in the list provided for in paragraph 2 of this artide. This inventory, which shall not be considered exhaustive, shall include documentation about the loca­tion ofthe property in queslion and its signifi-cance.

2.

On the basis ofthe invelories submitled by States in accordance with paragraph I, the Committee shall eslablish, keep up to date

69

Artikd 9

1.    Uppdraget för de stater som är medlem­

mar av Väridsarvskommitlén skall vara från

slutet av generalkonferensens ordinarie möte

under vilket de väljs till slutet av det tredje

därpå följande ordinarie mötet.

2.

Uppdragel för en tredjedel av de med­lemmar som utses vid del första valet skall upphöra vid slutet av generalkonferensens första ordinarie möte som följer på det möte under vilket de valdes; och uppdraget för yt­terligare en tredjedel av de medlemmar som utses samtidigt skall upphöra vid slutet av generalkonferensens andra ordinarie möte som följer på det möte under vilkel de valdes. Dessa medlemmar skall utses genom lott­dragning av presidenten för generalkonferen­sen för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur efler del för­sta valet.

3.

Stater som är medlemmar av kommittén skall som sina företrädare välja personer med stor kompelens på kultur- och naturvårdsom­rådet.

Artikd 10

1.

Väridsarvskommitlén skall själv anta sin arbetsordning.

2.

Kommittén kan vid vilken tidpunkt som helst inbjuda offentliga eller privata organisa­tioner eller enskilda att delta i dess möten för samråd i särskilda frågor.

3.

Kommittén kan upprätta de rådgivande organ som den anser nödvändiga för att kunna fullgöra sina uppgifter.

Artikd II

1.

Varje stat som är part i denna konven­tion skall såvitt möjligl förelägga Väridsarvs­kommitlén en förteckning över värden inom dess territorium som utgör en del av kultur-och naturarvet och lämpar sig atl uppföra på den lista som avses i punkt 2 i denna artikel. Denna förteckning, som inte skall betraktas som fullständig, skall innehålla dokumenta­tion om den plats där ifrågavarande kultur-dier naturvärde befinner sig och dess bety­delse.

2.

På gmnd val av de förteckningar som föreläggs av konvenUonsstater i enlighet med punkt I skall kommittén upprätta, hålla ak-

Prop. 1983/84:108

70

and publish, under the tifle of World Heritage List, a list of properties forming part of the cultural heritage and natural heritage, as de­fined in Artides 1 and 2 of this ConvenUon, which it considers as having outstanding universal value in terms of such criteria as it shall have eslabhshed. An updaled list shall be distributed al leasl every two years.

3.

The inclusion of a property in the World Heritage List requires the conseni of the Stale concerned. The inclusion of a property situated in a territory, soverdgnty orjurisdic-Uon över which is claimed by more than one State shall in no way prejudice the rights of the parties to the dispute.

4.

The Committee shall eslablish, keep up lo dale and publish, whenever circumstances shall so require, under the litle of List of World Heritage in Danger, a list of the prop­erty appearing in the World Heritage List for the conservation of which major operations are necessary and for which assistance has been requested under this Convention. This list shall contain an estimale of the cost of such operations. The list may include only such property forming part ofthe cultural and natural heritage as is threalened by serious and specific dangers, such as the ihreal of disappearance caused by accderated delerio­ralion, large-scale public or private projects or rapid urban or tourist development pro­jects; destruction caused by changes in the use or ownership of the land; major alter-ations due lo unknown causes; abandonment for any reason whatsoever; the outbreak or the threat of an armed conflict; calamities and caiadysms; serious fires, earthquakes, landslides; volcanic eruptions; changes in water level, floods, and tidal waves. The Committee may at any time, in case of urgent need, make a new entry in the List of World Heritage in Danger and publicize such entry immediately.

5.

The Committee shall define the criteria on the basis of which a property belonging to the cultural or natural heritage may be includ-ed in either of the lists mentioned in para­graphs 2 and 4 of this artide.

6.

Before refusing a request for inclusion in one of the two lists mentioned in para­graphs 2 and 4 of this arlicle, the Committee

tuell och publicera, under titeln "Världsarvs-listan" (World Heritage List), en lista över de kultur- och naturvärden som utgör en del av kultur- och naturarvet såsom det definieras i artiklarna 1 och 2 i denna konvention och som den anser ha särskilt stort universellt värde enligt av kommittén fastställda krite­rier. En aktuell lista skall skickas ut minst vartannat år.

3.

Uppförande av elt objekt på listan över världsarv kräver medgivande av den berörda staten. Uppförande av ett objekt som befin­ner sig inom territorium över vilket mer än en stal gör anspråk på suveränitet eller domsrätl skall på intet sätt påverka de tvistande parter­nas rättigheter.

4.

Kommittén skall upprätta, hålla aktuell saml publicera, då omständigheterna så kräver, under titeln "Lista över världsarv i fara" (List of World Heritage in Danger), en lista över de kultur- och naturvärden som är uppförda på listan över världsarv för vars bevarande större insatser krävs och för vilka bistånd har begärts enligt denna konvention. Denna lista skall innehålla en beräkning av kostnaderna för sådan verksamhet. Listan kan endasl omfatta sådana kultur- och natur­värden som utgör en del av det kultur- och naturarv som hotas av allvarliga och speciella faror, t ex hot om försvinnande på grund av ökad försämring, storskaliga offentliga eller privata projekt eller projekt för snabb tätorts­utveckling eller utveckling av turism; förstör­else förorsakad av förändringar i markens an­vändning eller i äganderätten till denna; större förändringar av okända orsaker; över­givande av olika skäl; utbrott av eller hot om väpnad konflikt; olyckor och naturkatastro­fer; allvarliga bränder, jordbävningar, jordskred; vulkanutbrott; förändringar i vat­tennivån, översvämningar och tidvaltensvå-gor. Kommittén kan när som helst, om trän­gande behov föreligger, uppta ett nytt objekt på listan över världsarv i fara och omedelbart offentliggöra sådant upplagande.

5.

Kommittén skall ange de kriterier enligt vilka kultur- och naturvärden som lillhör kul­tur- och naturarvet kan uppföras på någon av de listor som nämns i punkterna 2 och 4 i denna artikel.

6.

Innan kommittén avvisar en begäran om upplagande på en av de båda listor som nämns i punkterna 2 och 4 i denna artikel.

Prop. 1983/84:108

71

shall consult the Stale Party in whose terri­tory the cultural or natural properly in ques­lion is siluated.

7. The Committee shall, wilh the agree­menl of the States concerned, co-ordinale and encourage the studies and research need-ed for the drawing up ofthe lists referred to in paragraphs 2 and 4 of this artide.

Artide 12

The fact that a property belonging to the cultural or natural heritage has not been in-cluded in either ofthe two lists meniioned in paragraphs 2 and 4 of Artide 11 shall in no way be conslrued to mean thal it does nol have an outslanding universal value for pur­poses other than those resulting from inclu­sion in these lists.

Artide 13

1.    The Worid Heritage Committee shall re­

ceive and study requests for inlernational as­

sistance formulaied by States Parlies lo this

Convention with respect to property forming

part ofthe cultural or natural heritage, situat­

ed in their lerritories, and induded or poten-

lially suitable for inclusion in the lists re­

ferred to in paragraphs 2 and 4 of Arlicle 11.

The purpose of such requests may be to se­

cure the protection, conservation, presenta­

tion or rehabilitation of such property.

2.

Requests for inlernational assistance under paragraph I of this artide may also be concerned with Identification of cultural or natural properly defined in Artides I and 2, when preliminary invesligaiions have shown that further inquiries would be justified.

3.

The Committee shall decide on the ac­tion lo be laken wilh regard lo these requests, determine where appropriate, the nalure and extenl of its assistance, and aulhorize the condusion, on its behalf, of the necessary arrangements with the government con­cerned.

4.

The Committee shall determine an or­der of priorities for ils operations. It shall in so doing bear in mind the respective impor­tance for the world cultural and natural heri­tage ofthe property requiring protection, the need to give inlernational assistance to the property most representative of a natural en-vironment or ofthe genius and the history of the peoples ofthe world, the urgency of the

skall den samråda med den konvenlionsslat på vars territorium ifrågavarande kultur- eller naturvärde befinner sig.

7. Kommittén skall med berörda staters samtycke samordna och uppmuntra de utred­ningar och den forskning som krävs för att utarbeta i punkterna 2 och 4 i denna artikel avsedda listor.

Artikel 12

Den omständigheten alt ett objekt som lill­hör kultur- eller naturarvet inte har upptagits på någon av de båda listor som nämns i arti­kel 11, punkterna 2 och 4 skall på intet sätt innebära atl del inle är av särskilt stort uni­versellt värde av andra orsaker än de som följer av upptagande på dessa listor.

Artikd 13

1.

Väridsarvskommittén skall motta och granska ansökningar från stater som är parter i denna konvention om internationellt bistånd avseende kultur- eller naturvärden inom deras territorium som utgör en del av kultur-dier naturarvet och finns upptagna eller kan lämpa sig att las upp pä de listor som avses i artikel 11, punkterna 2 och 4. Syftet med sådana ansökningar kan vara all säkerställa skydd, bevarande, levandegörande eller åter­ställande av sådana kultur- eller naturvärden.

2.

Ansökningar om internationellt bistånd enligt punkt I i denna artikel kan även gälla identifiering av kultur- eller naturvärden som anges i artiklarna 1 och 2, då inledande un­dersökningar har visat all ytterligare under­sökningar vore berättigade.

3.

Kommittén skall besluta om de åtgärder som skall vidtas med hänsyn till dessa ansök­ningar och bestämma, då så är lämpligt, bi­ståndets arl och omfattning samt lämna be­myndigande till alt nödvändiga avtal ingås med berörd regering.

4.

Kommittén skall bestämma en priori­tetsordning för sin verksamhet. Den skall härvid beakta vilken betydelse de värden som kräver skydd har för världens kullur-och naturarv, behovet att ge internationellt bistånd till de värden som är mest representa­tiva för en naturmiljö eller för folkens egenart och historia, hur brådskande arbetet är som skall utföras, vilka resurser de stater förfogar

Prop. 1983/84:108

72

work to be done, the resources available to the States on whose territory the threalened property is situated and in particular the ex­tenl to which they are able lo safeguard such property by their own means.

5.

The Committee shall draw up, keep up lo date and publicize a list of property for which inlernational assistance has been granted.

6.

The Committee shall decide on the use of the resources of the Fund established un­der Artide 15 of this Convention. Il shall seek ways of increasing these resources and shall take all useful steps lo this end.

7.

The Committee shall co-operate with in­lernational and national governmenlal and non-governmental organizations having ob­jectives similar to those of this Convention. For the implementation of ils programmes and projects, the Committee may call on such organizations, particularly the International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property (the Rome Centre), the International Council of Monu­ments and Sites (ICOMOS) and the Interna­tional Union for Conservation of Nalure and Natural Resources (lUCN), as well as on public and private bodies and individuals.

8.

Decisions of the Committee shall be taken by a majority of two-thirds of its mem­bers present and voting. A majority of the members ofthe Committee shall constitute a quorum.

Arlicle 14

1.

The World Heritage Committee shall be assisted by a Secretariat appointed by the Director-General ofthe United Nations Edu­cational, Scientific and Cultural Organiza­tion.

2.

The Director-General ofthe United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization, utilizing to the fullest extenl pos­sible the services of the International Centre for the Study of the Preservation and Resto­ration of Cultural Property (the Rome Cen­tre), the Inlernational Council of Monuments and Sites (ICOMOS) and the International Union for Conservation of Nalure and Natu­ral Resources (lUCN) in their respective areas of competence and capability, shall prepare the Committee's documentation and

över på vars territorium de hotade värdena befinner sig saml i synnerhet i vilken ut­sträckning de med egna medel kan skydda sådana värden.

5.

Kommittén skall upprätta, hålla aktuell saml publicera en lista över kultur- och natur­värden för vilka internationellt bistånd har beviljats.

6.

Kommittén skall bestämma hur resur­serna från den fond som upprättats enligt arti­kel 15 i denna konvention skall användas. Den skall undersöka olika möjligheter att utöka dessa resurser och skall vidta alla lämpliga åtgärder härför.

7.

Kommittén skall samarbeta med inter­nalionella och nationella statliga och icke-stalliga organisationer som har samma mål­sättning som denna konvention. Kommittén kan för genomförande av sina program och projekt vända sig till sådana organisationer, i synnerhet del internationella centret för stu­dium av konservering och restaurering av kulturegendom (Romcenlrel), det interna­tionella rådet för kulturminnesvård (ICO­MOS) och den internationella unionen för skydd av natur och naturtillgångar (lUCN) såväl som till offentliga och privata organ och enskilda.

8.

Kommitténs beslut skall fattas med två tredjedels majoritet av närvarande och rös­tande medlemmar. Kommittén är besluts­mässig, när en majoritet av dess medlemmar är närvarande.

Artikel 14

1.

Väridsarvskommitlén skall bistås av ett sekretariat, som utses av generaldirektören för Förenta nationernas organisation för ut­bildning, vetenskap och kultur.

2.

Generaldirektören för Förenta nationer­nas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall iordningställa kommitténs dokumentation och uppgöra dagordning för dess möten varvid han i största möjliga ut­sträckning bör nyttja de tjänster som interna­tionella centret för studium av konservering och restaurering av kulturegendom (Romcen­lrel), internalionella rådet för kulturminnes­vård (ICOMOS) och internalionella unionen för skydd av natur och naturtillgångar (lUCN) tillhandahåller inom sina respektive

Prop. 1983/84:108

73

the agenda ofils meetings and shall have the responsibility for the implementation of its decisions.

verksamhetsområden och inom ramen för sina möjligheter, samt är ansvarig för genom­förandet av kommitténs beslut.

IV.

FUND FOR THE PROTECTION OF THE WORLD CULTURAL AND NATURAL HERITAGE

Artide 15

1.    A Fund for the Protection of the Worid

Cultural and Natural Heritage of Outslanding

Universal Value, called the 'World Heritage

Fund', is hereby established.

2.

The Fund shall constitute a trust fund, in conformity wilh the provisions of the Fi­nancial Regulalions of the United Nalions Educational, Scientific and Cultural Organi­zation.

3.

The resources ofthe Fund shall consist of:

(a)

compulsory and voluntary contribu-tions made by the States Parties to this Con­vention,

(b)

conlribulions, gifts or bequesls which may be made by:

(i) other States;

(ii) the United Nalions Educational, Sci­entific and Cultural Organization, other or­ganizations ofthe United Nalions Syslem, parliculariy the United Nalions Develop­ment Programme or other intergovernmen­lal organizations;

(iii) public or private bodies or indivi­duals;

(c)    any interest due on the resources ofthe

Fund;

(d)    funds raised by colleclions and receipls

from events organized for the benefit of the

Fund;and

(e)    all other resources authorized by the

Fund's regulalions, as drawn up by the

Worid Heritage Committee.

4.    Conlribulions lo the Fund and other

forms of assistance made available to the

Committee may be used only for such pur­

poses as the Committee shall define. The

Committee may accept conlribulions to be

used only for a certain programme or project,

provided that the Committee shall have de­

cided on the implementation of such pro­

gramme or project. No political conditions

may be attached to conlribulions made to the

Fund.

IV. 

FOND FOR SKYDD AV V

Ä

RLDENS KULTUR- OCH NATURARV

Ariikd 15

1.

En fond för skydd av världens kultur-och naturarv av särskilt stort universellt värde, kallad "Världsarvsfonden", upprättas härmed.

2.

Fonden skall utgöra en förvaltningsfond (trust fund) i enlighet med bestämmelserna i finansreglementet för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur.

3.

Fondens tillgångar skall beslå av

(a)

obligatoriska och frivilliga bidrag från stater som är parter i denna konvention,

(b)

bidrag, gåvor eller legal från

(i) andra stater;

(ii) Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur, andra or­ganisationer inom Förenta nationernas sys­lem, i synnerhet Förenta nationernas ut­vecklingsprogram eller andra mdlanstat­liga organisationer;

(iii) offentliga eller privata organ eller enskilda;

(c) eventuell ränta på fondens medel;

(d)    medel från insamlingar och intäkter

från evenemang som anordnas till förmån för

fonden; samt

(e)    alla andra medel som tillåts enligt fon­

dens stadga såsom den utarbetats av Värids­

arvskommitlén.

4.    Bidrag till fonden och andra former av

bistånd som ställs till kommitténs förfogande

kan endast användas för sådana ändamål som

fastställs av kommittén. Kommittén kan

motta bidrag alt användas endast för elt visst

program eller projekt, förutsatt att kommit­

tén har bestämt atl ett sådant program eller

projekt skall genomföras. Politiska villkor

kan ej vara förenade med bidrag till fonden.

Prop. 1983/84:108

74

Artide 16

I. 

Without prejudice to any supplemen­tary voluntary contribution, the States Par­ties to this Convention undertake to pay reg­ulariy, every two years, to the World Heri­tage Fund, conlribulions, the amounl of which, in the form of a uniform percentage applicable to all States, shall be delermined by the General Assembly of States Parties to the Convention, meeling during the sessions of the General Conference of the United Na­lions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization. This decision of the General As­sembly requires the majority of the States Parties present and voting, which have not made the declaration referred to in paragraph 2 of this Artide. In no case shall the compul­sory contribution of States Parties to the Convention exceed I per cent of the contri­bution lo the Regular Budget of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization.

2.

However, each State referred to in Arti­de 31 or in Artide 32 of this convention may declare, at the lime of the deposit of ils in­struments of ratification, acceptance or ac­cession, that il shall not be bound by the provisions of paragraph 1 of this artide.

3.

A Stale Party to the Convention which has made the declaration referred to in para­graph 2 of this artide may al any time with­draw the said declaration by notifying the Director-General ofthe United Nalions Edu­cational, Scientific and Cultural Organiza­tion. However, the withdrawal of the decla­ration shall nol take effect in regard to the compulsory contribution due by the State un­til the date ofthe subsequent General Assem­bly of States Parties to the Convention.

4.

In order that the Committee may be able to plan its operations effectivdy, the conlribulions of States Parties to this Con­vention which have made the declaration re­ferred lo in paragraph 2 of this artide, shall be paid on a regular basis, leasl every two years, and should nol be less than the conlri­bulions which they should have paid if they had been bound by the provisions of para­graph 1 of this artide.

5.

Any Slale Party to the Convention which is in arrears wilh the payment of its compulsory or voluntary contribution for the currenl year and the calendar year immedi-

Artikd 16

1. Ulan att inverka pä frivilliga tilläggsbi­drag åtar sig de stater som är parter i denna konvention att regelbundet vartannat år inbe­tala bidrag till Världsarvsfonden vars storlek, i form av en enhetlig procentsats som gäller för alla stater, skall fastställas av konven­tionsstaternas generalförsamling som sam­manträder under möten med generalkonfe­rensen för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur. Detta beslut av generalförsamlingen kräver majori­tet av närvarande och röstande konventions-stater, som inte har avgetl förklaring som avses i punkt 2 i denna artikd. I intet fall skall det obligatoriska bidraget från stater som är parter i konventionen överstiga 1 procent av deras bidrag till den ordinarie budgeten för Förenta nationernas organisation för utbild­ning, vetenskap och kultur.

2.

Varje stal som avses i artikel 31 eller 32 i denna konvention kan dock vid lidpunkten för deponering av sitt ratifikations-, godta­gande- eller anslutningsinstrument förklara att den inte skall vara bunden av bestämmel­serna i punkt I i denna artikd.

3.

En konvenlionsslat som har avgivit förklaring som avses i punkt 2 i denna artikel kan vid vilken tidpunkt som helst återta sagda förklaring genom alt underrätta gene­raldirektören för Förenta nationernas organi­sation för utbildning, vetenskap och kultur. Återtagandet av förklaringen träder emeller­tid inle i kraft i fråga om statens obligatoriska bidrag förrän dagen för konventionsstaternas följande generalförsamling.

4.

För att kommittén effektivt skall kunna planera sin verksamhet skall bidragen från konventionsstater, som har avgett i punkl 2 i denna artikel avsedd förklaring, inbetalas re­gelbundet minst vartannat år och skall inle understiga de bidrag som de skulle ha inbetalt om de hade varit bundna av bestämmelserna i punkt I i denna artikel.

5. En konventionsstat som är efter med betalningen av sill obligatoriska eller frivil­liga bidrag för löpande år och för omedelbart föregående kalenderår skall inte kunna väljas

Prop. 1983/84:108

75

alely preceding it shall nol be eligible as a Member of the World Heritage Committee, although this provision shall not apply to the first election. The terms of office of any such State which is already a member ofthe Com­mittee shall terminate at the time ofthe elec-tions provided for in Arlicle 8, paragraph 1 of this Convention.

Artide 17

The States Parties to this Convention shall consider or encourage the establishmenl of national, public and private foundations or associations whose purpose is to invite dona­tions for the protection of the cultural and natural heritage as defined in Artides I and 2 of this Convention.

Artide 18

The States Parties lo this Convention shall give their assistance lo inlernational fund-raising campaigns organized for the World Heritage Fund under the auspices of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. They shall facilitale colleclions made by the bodies meniioned in paragraph 3 of Artide 15 for this purpose.

till medlem av Väridsarvskommitlén; dock gäller inle denna bestämmelse för det första valet. Uppdraget för en sådan stat som redan är medlem av kommittén skall upphöra vid det val som avses i artikel 8, punkt 1 i denna konvention.

Artikel 17

De stater som är parter i denna konvention skall överväga eller uppmuntra upprättandet av nationella, offentliga och privata stiftelser eller sammanslutningar, som har till syfte att be om bidrag för skydd av kultur- och natur­arvet såsom del definieras i artiklarna 1 och 2 i denna konvention.

Artikel 18

De stater som är parter i denna konvention skall ge siu bistånd till internationella insam­lingskampanjer som anordnas till förmån för Världsarvsfonden under beskydd av Förenta nationernas organisauon för utbildning, ve­tenskap och kultur. De skall underlätta in­samlingar som görs av de i artikel 15, punkl 3 nämnda organen för detta ändamål.

V. CONDITIONS AND ARRANGEMENTS FOR INTERNATIONAL ASSISTANCE

Artide 19

Any State Party to this Convention may request inlernational assistance for property forming part of the cultural or natural heri­tage of outslanding universal value situated within its territory. It shall submil with its requesi such information and documentation provided for in Artide 21 as it has in its possession and as will enable the Committee to come to a decision.

Artide 20

Subject to the provisions of paragraph 2 of Artide 13, sub-paragraph (c) of Artide 22 and Arlicle 23, inlernational assistance pro­vided for by this convention may be granted only to property forming part of the cultural and natural heritage which the World Heri­tage Committee has decided, or may decide, to enter in one ofthe lists mentioned in para­graphs 2 and 4 of Artide 11.

V. VILLKOR OCH TILLVÄGAGÅNGS­SÄTT FÖR INTERNATIONELLT BISTÅND

Artikd 19

En stat som är part i denna konvention kan ansöka om internationellt bistånd för kultur-och naturvärden inom dess territorium som utgör en del av del kultur- eller naturarv som är av särskilt stort universellt värde. Den skall tillsammans med sin ansökan skicka in sådan information och dokumentation som föreskrivs i artikel 21 som den förfogar över och som gör det möjligl för kommittén att fatta beslut.

Artikd 20

Med förbehåll för beslämmelserna i artikel 13, punkt 2, artikel 22 (c) och arfikel 23, kan internationellt bistånd enligt denna konven­tion endasl ges till kultur- och naturvärden som utgör en del av det kultur- och naturarv som Väridsarvskommitlén har beslutat eller kan besluta all föra upp på en av de i artikel 11, punkterna 2 och 4, nämnda listorna.

Prop. 1983/84:108

76

Arlicle 21

1.

The Worid Heritage Committee shall define the procedure by which requests to it for inlernational assistance shall be consid­ered and shall specify the content of the re­quest, which should define the operation con­templated, the work thal is necessary, the expected cost thereof, the degree of urgency and the reasons why the resources of the State requesting assistance do nol allow it to meel all the expenses. Such requests must be supported by experts' reports whenever pos­sible.

2.

Requests based upon disasters or natu­ral calamities should. by reasons of the ur­gent work which they may involve, be given immediate, priorily consideration by the Committee, which should have a reserve fund al its disposal againsl such contingen-cies.

3.   Before coming to a decision, the Com­

mittee shall carry out such studies and con­

sullations as it deems necessary.

Artide 22

Assistance granted by the Worid Heritage Committee may take the following forms:

(a)

studies concerning the artistic, scienti­fic and technical problems raised by the pro­tection, conservation, presentation and reha­bilitation ofthe cultural and natural heritage, as defined in paragraphs 2 and 4 of Artide 11 of this Convention;

(b)

provision of experts, technicians and skilled labour lo ensure that the approved work is correclly carried out;

(c)

Iraining of staff and specialists at all levels in the field of idenlificalion, prolec-Uon, conservation, presentation and rehabili­tation ofthe cultural and natural heritage;

(d)   supply of equipment which the State

concerned does not possess or is not in a

position to acquire;

(e)   low-interest or interest-free loans

which might be repayable on a long-term ba­

sis;

(f)    the granting, in exceplional cases and

for special reasons, of non-repayable sub-

sidies.

Artide 23

The World Heritage Committee may also provide inlernational assistance to national

Artikd 21

1.

Väridsarvskommittén skall fastställa hur ansökningar (till den) om internationellt bistånd skall behandlas och skall närmare ange vad ansökningen skall innehålla; i denna anges det påtänkta projektet, nödvändigt ar­bete, beräknade kostnader härför, hur bråd­skande projektet är samt skälen till att resur­serna hos den stat som anhåller om bistånd inle räcker till för alt täcka alla utgifter. An­sökningarna skall vara åtföljda av expertutlå­tanden, då så är möjligl.

2.

Ansökningar som har sin gmnd i olyckor eller naturkatastrofer skall, på gmnd av den brådskande insats som dessa kan medföra, ges omedelbar prioritetsbehandling av kommittén, som bör ha en reservfond till sitt förfogande för sådana oförutsedda ut­gifter.

3.    Innan kommittén fattar sitt beslut skall

den utföra sådana undersökningar och ha de

samråd som den anser nödvändiga.

Artikd 22

Bistånd som ges av Väridsarvskommittén kan ta följande former:

(a)

utredningar rörande konstnärliga, ve­tenskapliga och tekniska problem som upp­står i samband med skydd, bevarande, pre­sentation och återställande av kultur- och na­turarvet såsom detta definieras i artikel 

II, 

punkterna 2 och 4 i denna konvention;

(b)

tillhandahållande av experter, tekniker och annan yrkeskunnig arbetskraft för att sä­kerställa atl det godkända arbetet blir rikligt utfört;

(c)

utbildning av personal och specialister på alla nivåer inom området för identifiering, skydd, bevarande, presentation och återstäl­lande av kultur- och naturarvet;

(d)    leverans av utrustning som berörd stat

inte innehar eller kan anskaffa;

(e)    lån till låg ränta eller räntefria lån som

kan ha lång återbetalningstid;

(f)     i undantagsfall och när särskilda skäl

föreligger beviljande av bidrag som inte be­

höver återbetalas.

Artikd 23

Väridsarvskommittén kan också ge inter­nationellt bistånd till nationella eller regiona-

Prop. 1983/84:108

77

or regional centres for the Iraining of staff and specialists at all levels in the field of idenlificalion, protection, conservation, pre­sentation and rehabilitation of the cultural and natural heritage.

Artide 24

Inlernalional assistance on a large scale shall be preceded by detailed scientific, eco­nomic and technical studies. These studies shall draw upon the most advanced tech­niques for the protecUon, conservaUon, pre­sentation and rehabilitation ofthe natural and cultural heritage and shall be consistent with the objectives of this Convention. The stud­ies shall also seek means of making ralional use of the resources available in the State concerned.

Artide 25

As a general rule, only part of the cost of work necessary shall be borne by the inlerna­tional communily. The contribution of the Stale benefiling from inlernational assistance shall constitute a subslantial share of the re­sources devoied to each programme or pro­ject, uniess its resources do nol permit this.

Artide 26

The Wori Heritage Committee and the re-cipient State shall define in the agreemenl they condude the conditions in which a pro­gramme or project for which inlernational as­sistance under the terms of this Convention is provided, shall be carried out. It shall be the responsibility of the Stale recdving such In­ternational assistance to continue to protect, conserve and present the property so safe-guarded, in observance ofthe conditions laid down by the agreemenl.

la centra för utbildning av personal och spe­cialister pä alla nivåer inom området för iden­tifiering, skydd, bevarande, levandegörande och återställande av kultur- och naturarvet.

Artikel 24

Ingående vetenskapliga, ekonomiska och tekniska undersökningar skall utföras innan mer omfattande internationellt bistånd bevil­jas. Modernaste metoder och teknik för skydd, bevarande, levandegörande och åter­ställande av natur- och kulturarvet skall an­vändas vid dessa undersökningar, och de skall ske i överensstämmelse med denna kon­ventions syften. Utredningarna skall även be­lysa hur de resurser som finns i den berörda staten bäst kan utnyttjas.

Artikd 25

I allmänhet skall endasl en del av de nöd­vändiga arbetskostnaderna bäras av det inler­naliondla samfundet. Bidraget från den stat som mottar internationellt bistånd skall ut­göra en väsentlig del av de medel som tillde­las varje program eller projekt, utom i de fall då landels resurser inle tillåter detta.

Artikd 26

Väridsarvskommittén och mottagarslalen skall i den överenskommelse som de ingår fastställa på vilka villkor ett program eller projekt, som får internationellt bistånd i en­lighet med bestämmelserna i denna konven­tion, skall utföras. Del tillkommer den stat som mottar sådant internationellt bistånd atl fortsätta att skydda, bevara och levandegöra de sålunda skyddade objekten i enlighet med i överenskommelsen föreskrivna villkor.

VI.

EDUCATIONAL PROGRAMMES

Artide 27

1.

The States Parties to this Convention shall endeavour by all appropriate means, and in particular by educational and informa­tion programmes, lo slrenglhen apprecialion and respect by their peoples of the cultural and natural heritage defined in Artides 1 and 2 ofthe Convention.

2.

They shall undertake to keep the public broadly informed of the dangers threalening

VI.

UTBILDNINGSPROGRAM

Artikd 27

1.    De stater som är parter i denna konven­

tion skall med alla lämpliga medel och i syn­

nerhet genom utbildnings- och informations­

program sträva efter atl stärka sina folks

uppskattning av och respekt för del kultur-

och naturarv som avses i artiklarna I och 2 i

konventionen.

2.    De skall åta sig att hålla allmänheten

underrättad om de faror som hotar detla arv

Prop. 1983/84:108

78

this heritage and of activities carried on in pursuance of this convention.

Artide 28

States Parties to this Convention which re­ceive inlernational assistance under the Con­vention shall take appropriate measures to make known the importance of the property for which assistance has been received and the role played by such assistance.

och om den verksamhet som bedrivs i en­lighet med denna konvention.

Artikd 28

Konvenlionsstaler som mottar internatio­nellt bistånd enligt konventionen skall vidta lämpliga åtgärder för alt sprida kunskap om betydelsen av de värden som är föremål för bistånd och om den roll sådant bistånd spe­lar.

VII. REPORTS

Artide 29

1.

The States Parties to this Convention shall, in the reports which they submil to the General Conference of the United Nalions Educational, Scientific and Cultural Organi­zation on dates and in a manner to be deter­mined by it, give information on the legisla­tive and administrative provisions which they have adopted and olher action which they have taken for the application of this Conven­tion, together with delails of the experience acquired in this field.

2.

These reports shall be broughl lo the attention ofthe World Heritage Committee.

3.

The Committee shall submil a report on its activities at each of the ordinary sessions of the General Conference of the United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization.

VII. RAPPORTER

Artikd 29

1.    De stater som är parter i denna konven­

tion skall i de rapporter som de framlägger för

generalkonferensen för Förenta nationernas

organisation för utbildning, vetenskap och

kultur vid de tidpunkter och på sätt som kon­

ferensen bestämmer ge upplysningar om de

lagstiftande och administrativa bestämmelser

som de har antagit samt om andra åtgärder de

har vidtagit för tillämpning av denna konven­

tion jämte redogörelse för de erfarenheter

som vunnits på detla område.

2.

Väridsarvskommittén skall underrättas om dessa rapporter.

3.

Kommittén skall framlägga rapport om sin verksamhet vid varje ordinarie möte med generalkonferensen för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur.

VHl. FINAL CLAUSES

Artide 30

This convention is drawn up in Arabic, English, French, Russian and Spanish, the five texts being equally authoritative.

Artide 31

1.    This Convention shall be subject lo rati­

ficalion or acceptance by States members of

the United Nafions Educational, Scientific

and Cultural Organization in accordance wilh

their respective constitutional procedures.

2.    The instruments of ratification or accep­

tance shall be deposiled wilh the Director-

General of the United Nations Educational,

Scientific and Cultural Organization.

VIII. SLUTBESTÄMMELSER

Artikd 30

Denna konvention är avfattad på arabiska, engelska, franska, ryska och spanska, vilka fem texter är lika giltiga.

Artikel 31

1.

Denna konvention skall vara föremål för ratifikation eller godtagande av stater som är medlemmar av Förenta nationernas or­ganisation för utbildning, vetenskap och kul­tur i enlighet med deras respektive konstitu­tionella förfarande.

2.

Ratifikations- eller godtagandeinstru­ment skall deponeras hos generaldirektören för Förenta nationernas organisation för ut­bildning, vetenskap och kultur.

Prop. 1983/84:108

79

Artide 32

1.

This Convention shall be open to acces­sion by all States not members of the United Nafions Educational, Scientific and Cultural Organization which are invited by the Gener­al Conference of tbe Organization lo accede to il.

2.

Accession shall be effected by the de­posit of an instrument of accession wilh the Director-General ofthe United Nations Edu­cational, Scientific and Cultural Organiza­tion.

Artide 33

This Convention shall enter into force three months after the dale of the deposil of the twentielh instrument of ratification, ac­ceptance or accession, bul only with respect to those States which have deposited their respective instruments of ratification, accep­tance or accession on or before thal date. It shall enter into force with respecl to any oth­er Stale three months after the deposit of its instrument of ratification, acceptance or ac­cession.

Artide 34

The following provisions shall apply to those States Parties to this Convention which have a federal or non-unitary constitutional system:

(a)

with regard lo the provisions of this Convention, the implementation of which comes under the legal jurisdiction ofthe fed­eral or central legislative power, the obliga­tions of the federal or central government shall be the same as for those States Parlies which are nol federal States;

(b)

wilh regard to the provisions of this Convention, the implementation of which comes under the legal jurisdiction of individ­ual constiluenl States, countries, provinces or cantons that are not obliged by the consti­tutional system ofthe federation lo take legis­lative measures, the federal government shall inform the competent aulhorities of such States, countries, provinces or cantons ofthe said provisions, with ils recommendation for their adoption.

Arlicle 35

I. 

Each Stale Party to this Convention may denounce the Convention.

Artikd 32

1.

Denna konvention skall vara öppen för anslutning av alla stater som inte är medlem­mar av Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur och som av organisationens generalkonferens inbjuds atl ansluta sig till konventionen.

2.

Anslutning skall ske genom deponering av anslutningsinstrument hos generaldirek­tören för Förenta nationeras organisation för utbildning, vetenskap och kultur.

Artikel 33

Denna konvention träder i kraft tre måna­der efter dagen för deponering av del tju­gonde ratifikations-, godtagande- eller anslul-ningsinsrumenlel men endast i förhållande till de stater som har deponerat sina respektive ratifikations-, godtagande- eller anslut­ningsinstrument på eller före denna dag. I förhållande till varje annan stat träder kon­ventionen i kraft tre månader efter det att denna stat har deponerat sitt ratifikations-, godtagande- eller anslutningsinstrument.

Artikel 34

Följande bestämmelser skall gälla för de konvenlionsstaler som har en federal eller icke-enhetlig författning:

(a)

vad beträffar beslämmelserna i denna konvention vars genomförande faller under den federala eller centrala lagstiftande myn­dighetens jurisdiktion skall den federala eller centrala regeringens skyldigheter vara de samma som för de konventionsstater som inte är förbundsstaler;

(b)

vad beträffar bestämmelserna i denna konvention vars genomförande faller under enskilda delstaters, länders, provinsers eller kantoners jurisdiktion som enligt sin federala författning inte har skyldighet att vidta lag­stiftande åtgärder, skall den federala rege­ringen upplysa de behöriga myndigheterna i sådana stater, länder, provinser eller kan­toner om nämnda bestämmelser samt rekom­mendera all de antas.

Artikel 35

I. Varje stal som är part i denna konven­tion kan säga upp konventionen.

Prop. 1983/84:108

80

2.

The denunciation shall be notified by an instrument in writing, deposited with the Di­rector-General ofthe United Nalions Educa­tional, Scientific and Cultural Organization.

3.

The denunciation shall take effect twelve months after the receipt ofthe instru­ment of denunciation. It shall not affect the financial obligations of the denouncing Slale until the date on which the withdrawal lakes effecl.

Artide 36

The Director-General of the United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization shall inform the States members of the Organization, the States nol members of the Organization which are referred lo in Ar­tide 32, as well as the United Nalions, ofthe deposit ofall the instruments of ratification, acceptance or accession provided for in Arti­des 31 and 32, and ofthe denunciations pro­vided for in Arlicle 35.

Artide 37

1.

This Convention may be revised by the General Conference of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organi­zation. Any such revision shall, however, bind only the St which shall become Parlies to the revising convention.

2.

Ifthe General Conference should adopt a new convention revising this Convention in whol in part, then, uniess the new convention otherwise provides, this Convention shall ceas be open to ratification, acceptance or accession, as from the date on which the new revi convention enlers into force.

Artide 38

ln conformity with Artide 102 of the Charter ofthe United Nalions, this Conven­tion shall registered with the Secretariat of the United Nations al the request ofthe Di­reclor-General of United Nations Education­al, Scientific and Cultural Organization.

2.

Uppsägning skall ske genom ett skrift­ligt dokument, som skall deponeras hos gene­raldirektören för Förenta nationernas organi­sation för utbildning, vetenskap och kultur.

3.

Uppsägningen träder i kraft tolv måna­der efter mottagandet av den skriftliga upp­sägningen. Den skall inle påverka den uppsä­gande statens ekonomiska förpliktelser för­rän dagen då uppsägningen träder i kraft.

Artikel 36

Generaldirektören för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall underrätta de stater som är med­lemmar av organisationen, de slaler som inte är medlemmar av organisationen som avses i artikel 32 saml Förenta nationerna om depo­nering av alla ratifikations-, godtagande- eller anslutningsinstrument som anges i artiklarna 31 och 32 och om uppsägningar enligt artikel 35.

Artikel 37

1.

Denna konvention kan ändras av gene­ralkonferensen för Förenta nationernas or­ganisation för utbildning, vetenskap och kul­tur. Sådan ändring skall dock endasl vara bindande för stater som blir parter i den änd­rade konventionen.

2.

Om generalkonferensen antar en ny konvention varigenom denna konvention helt eller delvis ändras, skall denna konvention, såvida inte den nya konventionen föreskriver annat, upphöra atl vara öppen för ratifika­tion, godtagande eller anslutning från dagen då den nya ändrade konventionen träder i kraft.

Artikd 38

1. Denna konvention kan ändras av gene­ralkonferensen för Förenta nationernas or­ganisation för utbildning, vetenskap och kul­tur. Sådan ändring skall dock endasl vara bindande för slaler som blir parter i den änd­rade konventionen.

Prop. 1983/84:108

81

Bdaga6

Skrivelse från forskningsrådsnämnden angående "The International Convention for the protection of the World Cultural and Natural Heritage"

The International Convention for the Protection of the World Cultural and Natural Heritage syftar till all stimulera till och underlätta bevarandet av kulturella (huvudsakligen historiska) och naturliga minnesmärken.

I febmari 1982 hade 62 länder anslutit sig till konventionen, som arbetar genom en World Heritage Committee. Denna har som uppgift att upprätta en förteckning över unika kulturella och naturliga minnesmärken, en lista över dylika i fara atl försvinna samt därtill att fördela medel ur the World Heritage Fund för att främja konventionens syften. Dessa medel utgår i huvudsak ur inflytande medlemsavgifter.

Det land som ansluter sig till konventionen ansluter sig därmed till dess principer och förbinder sig alt betala en (mindre) avgift. Det är principer som Sverige sedan ganska lång tid tillämpar och vad som i övrigt följer därav kan inte heller orsaka bekymmer. Del gäller närmast atl ge förslag till objekt, som kan uppföras på den förstnämnda listan, låt vara att del inte är någon brådska därmed (formellt inom tio år). Sådana objekt har vi flera och alt döma av vad som redan finns på listan kan de vara av typen Gamla Stan i Siockholm, Lunds domkyrka, någon av de romanska kyrkorna (med bysantinska inslag och gärna kopplad till vikingatida bildstenar) på Got­land eller vad gäller naturliga objekt, nationalparker (ex. Sarek), Vinddäl-ven etc

Sveriges (och flertalet i-länders) insats får nog i huvudsak anses ligga på ett annal plan. I det stora flertalet u-länder försiggår en snabb förstöring av många unika såväl historiska som naturliga "monument". Konventionen ger bevarandet av unika dylika internationell status och ger därtill stöd i skilda former åt strävanden alt bevara dem. Det behövs i hög grad.

Sverige bör därför tveklöst ansluta sig till konventionen och ratificera den, så som ex. Danmark och Norge tidigare gjort. Då det gäller uppföran­det av naturliga minnesmärken på den ovan diskuterade listan, kan ev. diskussion med dessa länder äga rum, så att en spridning över naturmil­jöerna sker.

Stockholm den 4 oktober 1982

Hans[REDACTED_EFTERNAMN] Huvudsekreterare

6   Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 108

Prop. 1983/84:108

82

Bilaga 7

Skrivelse från svenska unescorådet angående ratifikation av konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv

Unesco antog vid generalkonferensen 1972 en konvenUon om skydd för väridens kultur- och naturarv. Sverige har bl a på grund av tveksamhet vid konventionens antagande rörande det avgiftssystem som föreslogs ännu inte ratificerat konventionen.

Unescorådet finner emellertid att tiden nu är mogen för Sverige all ånyo överväga en anslutning till konventionen. Skälen därtill är bl.a. följande: antalet som nu anslutit sig till konventionen är nu så stort (62 länder) att en svensk anslutning ter sig alltmer naturlig. Då Sveriges relativt avancerade positioner på det internationella miljövårdsområdet är kända, lorde det te sig en smula egendomligt att man avstår från att ratificera de konventioner som finns på området.

De överväganden som låg till grund för den svenska tveksamheten till konventionen redan då den antogs (bl a avgiftssystemet) kvarstår i och för sig oförändrade. Rådels uppfattning är dock att en alltför stor vikt inle bör tillmätas dessa överväganden. De medel som kommer att betalas ut från svensk sida bör snarare betraktas som ett mindre bidrag till u-ländernas försök att bevara sitt natur- och kulturarv än som en anslutningsavgift för svensk del, där vi kan vänta oss nytta för vår egen kultur- och naturvård.

Från flera andra myndigheter har under årens lopp lika påminnelser kommit om konventionens existens, och del kan därför finnas skäl att ånyo genom ett remissförfarande bereda dessa myndigheter och övriga berörda instanser i Sverige tillfälle att yttra sig över konventionen mol bakgmnd av den allt bredare anslutningen. Rådet erinrar här särskilt om den menings­yttring som inkommit från forskningsrådsnämnden till utbildningsdeparte­mentet.

Enligt rådets mening bör en svensk anslutning föregås av ett remissför­farande där innebörden och konsekvenserna av en svensk anslutning till konventionen klargörs i möjligaste mån.

Stockholm den 12 oktober 1982

Ernst Michanek

Jens Cavallin

ordförande

sekreterare

Prop. 1983/84:108

83

Bilaga 8

Remissammanställning

Unescos konvention av år 1972 om skydd för världens kultur- och naturarv

Konventionen remitterades den 19 januari 1983 till riksantikvarieämbe­tet och statens historiska museer, staiens kulturråd, statens naturvårds­verk, forskningsrådsnämnden, naturvetenskapliga forskningsrådet samt vetenskapsakademien, vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien, svenska naturskyddsföreningen, fältbiologerna och miljöförbundet. Ytt­rande har avgivits av riksantikvarieämbetet och statens historiska museer, statens naturvårdsverk, forskningsrådsnämnden, naturvetenskapliga forskningsrådet samt vetenskapsakademien, vitterhets-, historie- och an­tikvitetsakademien och svenska naturskyddsföreningen.

Beträffande Sveriges anslutning till konventionen är samtliga instanser eniga. Enligt akademiernas uppfattning borde en sådan anslutning inträtt för länge sedan och avgörande är därvid att konventionen ger en grund för samverkan kring en uppgift som otvivelaktigt är av utomordentlig gemen­sam internationell betydelse: atl värna om världens kultur- och naturarv. Naturvårdsverket anser att en svensk ratificering äv konventionen är en naturlig följd av den betydande satsning för internationell miljövård som Sverige gör på olika områden och menar atl konventionen utgör ell bety­delsefullt medel för alt bidra till skydd av världens kultur- och naturarv, i synnerhet i utvecklingsländerna.

Beträffande för- och nackdelar från svensk synpunkt av en anslutning konstaterar riksantikvarieämbetet att del inte är meningsfullt att diskutera konventionen i dessa termer, men framhåller ändå all det internalionella perspektivet och samarbetet är av vital belydelse fören ledande diskussion kring urvalsprinciper och former för skydd samt för metodutveckling och erfarenhetsutbyte på dokumentations- och vårdsidan liksom för forskning­en. Naturvetenskapliga forskningsrådet framhåller som den enda eventu­ella nackdelen av en svensk anslutning att den utsedda kommittén för verksamheten skulle kunna hindras i sitt arbete på grund av onödig byrå­krati eller bristande resurser för initiering av forskning och andra åtgärder.

Till frågan om Sverige bör betala den obligatoriska avgiften eller begära befrielse från sådan i enlighet med konventionens bestämmelser i artikel 16 menar samtliga instanser, som yttrat sig atl sådan befrielse inte bör be­gäras.

De möjligheter som ges i konventionen alt anmäla ett anlal objekt som särskilt skyddsvärda och eventuellt atl föras upp som förslag till objekt på "världsarvslislan" har endast berörts av riksantikvarieämbetet och sta­tens historiska museer, som lämnar en lista på fem objekt. Naturvårdsver­ket menar all det i stället skall uppdras åt verket att efter samråd med berörda myndigheter, institutioner och organisationer till regeringen in­komma med förslag om lämpliga svenska objekt och svenska naturskydds­föreningen menar alt urvalskriterierna måste slås fast, vilket kräver ingå­ende överväganden. Även akademierna uppger sig vara beredda alt lämna förslag på lämpliga objekt i detta sammanhang efter ingående diskussioner med företrädare för myndigheter och organisationer inom de aktuella områdena. Naturvetenskapliga forskningsrådet pekar på de tropiska regn-

Prop. 1983/84:108

84

skogarna som mycket angelägna och är dessutom berett all lämna syn­punkter på val av områden som kan ha betydelse för den naturvetenskapli­ga forskningen. Delta bör enligt rådets uppfattning föregås av diskussioner med våra grannländer.

Prop. 1983/84:108

85

Bilaga 9 Översättning

CONVENTION ON THE RECOGNI­TION OF STUDIES, DIPLOMAS AND DEGREES CONCERNING HIGHER EDUCATION IN THE STATES BE­LONGING TO THE EUROPÉ REGION

adopted at Paris, 21 December 1979

PREAMBLE

The States ofthe Europé Region, Parties to this Convention,

Recalling that, as the General Conference of Unesco has noted on several occasions in ils resolutions concerning European co-oper­ation, 'the development of co-operation between nations in the fields of education, science, culture and communication, in ac­cordance with the principles set out in Unes-co's Conslitution, plays an essential role in the promotion of peace and inlernalional un­derslanding'.

Conscious ofthe dose rdationship that ex­ists between their cultures, despile their di-versity of languages and the differences in economic and social systems, and desiring lo slrenglhen their co-operation in the field of education and Iraining in the interests of the well-being and lasting prosperity of their peo­ples,

Recalling that the States meeling in Hel­sinki expressed, in the Final Act ofthe Con­ference on Security and Co-operation in Eu­ropé (1 August 1975), their intention 'to im­prove access, under mutually acceptable conditions for students, leachers and scho-lars ofthe participating States to each olher's educational, cultural and scientific institu­tions...in particular by arriving at the mutual recognition of academic degrees and diplo-mas either through governmenlal agree­ments, where necessary, or direct arrange­ments between universities and other insti-tuions of higher learning and resarch', and also by 'promoling a more exad assessment of the problems of comparison and equiva-lence of academic degrees and diplomas',

7    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 108

KONVENTION OM ERKÄNNANDE AV STUDIER, DIPLOM OCH EXAMINA AVSEENDE HÖGRE UTBILDNING I STATER SOM TILLHÖR EUROPA-RE­GIONEN INOM UNESCO

antagen i Paris den 21 december 1979

INLEDNING

Parterna i denna konvention, stater tillhö­rande Europa-regionen,

som erinrar sig att såsom Unesco:s gene­ralkonferens har framhållit vid åtskilliga till­fällen i sina resolutioner rörande europeiskt samarbete "utvecklingen av samarbete mel­lan nationer på utbildningens, vetenskapens, kullurens och kommunikationens område en­ligt principerna i Unesco:s stadga spelar en väsentlig roll för att främja fred och internationell förståelse",

som är medvetna om det nära sambandet mellan deras kulturer trots många olika språk och skillnader i ekonomiska och sociala sy­slem, och som önskar stärka samarbetet på utbildningsområdet för folkens välfärd och varaktiga framgång.

som erinrar sig att staterna som samman­trädde i Helsingfors i slutdokumentet från konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (1 augusti 1975) uttryckte sin avsikt all "förbättra tillgången till varandras utbild­nings-, kulturella och vetenskapliga insutu-tioner för studenter, lärare och veten­skapsmän från de deltagande staterna på öm­sesidigt godtagbara villkor ... särskilt genom alt ... uppnå ett ömsesidigt erkännande av akademiska grader och betyg antingen genom överenskommelser mellan regeringarna, där så är nödvändigt, eller genom direkta arran­gemang mellan universitet och andra institu­tioner för högre undervisning och forsk­ning", och även genom att "främja en mera exakt bedömning av frågor rörande akade­miska graders och betyga jämförbarhet och ekvivalens".

Prop. 1983/84:108

86

Recalling that, with a view to promoling the attainment of these objectives, most of the Contracting States have already condud­ed bilateral or subregional agreements among themselves concerning the equivalence or re­cognition of diplomas; but desiring, while pursuing and intensifying their efforts at he bilateral and subregional levels, to extend their co-operation in this field to the whole Europé Region,

Convinced that the great diversity of higher education systems in the Europé Region con­stilutes an exceptionally rich cultural asset which should be preserved, and desiring to enable all their peoples to benefit fully from this rich cultural asset by facilitating access by the inhabitants of each Contracting State to the educational resources of the other Contracting States, more especially by au-thorizing them to conUnue their education in higher educational institutions in those other States.

Considering that, to aulhorize admission lo further stages of study, the concept of the recognition of studies should be employed, a concept which in a context of social and in­lernational mobility, makes it possible to evaluate the level of education reached bear­ing in mind knowledge acquired, as attested by diplomas and degreees oblained and also the individuars other relevant qualifications, so far as these may be deemed acceptable by competent aulhorities,

Considering that the recognition by all the Contracting States of studies, certificates, di­plomas and degrees obtained in any one of them is intended to develop the inlernational mobility of persons and the exchange of ideas, knowledge and scientific and techno-logical experience, and that it would be desir-able to accept foreign students into establish-ments of higher education on the undersland­ing that recognition of their studies or diplo­mas shall at no time confer on them greater rights than those enjoyed by national stu­dents,

Noling that this recognition consilutets one ofthe conditions necessary for:

1.   Enabling means of education existing in

their lerritories to be used as effectivdy as

possible,

2. Ensuring that leachers, students, re-

som erinrar sig atl de flesta avtalsslutande staterna i avsiki alt främja uppnåendet av dessa syften redan har sluUt bilaterala eller subregionala inbördes överenskommelser rö­rande betygs ekvivalens eller erkännande, men som önskar utvidga samarbetet på detta område fill hela Europa-regionen samtidigt som de fortsätter med och ökar sina ansträng­ningar på bilateral och subregional nivå,

som är övertygande om att de många skilda formerna av högskoleväsen inom Europa-re­gionen utgör en ovanligt rik kullurtillgång som borde bevaras, och som önskar göra det möjligt för alla sina folk att till fullo dra nytta av denna rika kulturtillgång genom att för invånarna i varje avtalsslutande stat under­lätta tillgången till de andra avtalsslulande staternas utbildningsresurser, framför allt genom alt tillåla dem alt fortsäua sin utbild­ning vid högskolor i dessa andra stater,

som beaktar atl för att kunna tillåta till­träde till högre studier begreppet erkännande av studier bör användas, elt begrepp som i ett sammanhang med social och internationell rörlighet gör det möjligt att bedöma den upp­nådda utbildningsnivån med beaktande av de kunskaper som framgår av betyg och exa­mina och även individens övriga relevanta kveJifikationer i den mån dessa kan anses godtagbara av behöriga myndigheter,

som beaktar atl erkännande från samtliga avtalsslutande stater av i någon av dem be­drivna studier, erhållna betyg, diplom och examina är avsett att utveckla personers in­ternationella rörlighet och utbyte av idéer, kunskaper saml vetenskapliga och teknolo­giska erfarenheter och alt del vore önskvärt att ge utländska studenter tillträde till hög­skolor under förutsättning att erkännande av deras studier eller betyg inte vid något ullfälle ger dem större rättigheter än de som in­hemska studenter åtnjuter,

som uppmärksammar all detta erkännande är en av de nödvändiga förutsättningarna för

all:

1.

möjliggöra atl befintliga utbildningsre­surser inom deras territorier nyttjas så effek­tivt som möjligt,

2.

säkerställa en större rörlighet bland lä-

Prop. 1983/84:108

87

search  workers   and  professional  workers have greater mobility,

3. AlleviaUng the difficulties encountered on their return by persons who have been trained or educated abroad,

Desiring to ensure that studies, certifi­cates, diplomas and degrees are recognized as widely as possible, taking into account the principles of the promotion of lifdong educa-fion, the democratization, and the adoption and application of an education policy allow­ing for structural, economic, technological and social changes and suited to the cultural context of each country,

Determined to sanction and organize their future collaboration in these matters by means of a convention which will be the starting point for concerted dynamic action taken in particular by means of national, bi­lateral, subregional and multilateral macbin-ery already existing or that may be deemed necessary.

Mindful that the ultimate objeclive set by the General Conference of the United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization consists in 'preparing an Interna­tional Convention on the Recognition and the Validity of Degrees, Diplomas and Certifi­cates issued by establishments of Higher Learning and Research in all Countries', Have agreed as follows:

rare, studenter, forskare och högskoleutbil­dade personer,

3. minska de svårigheter som personer med utbildning utomlands möter vid hem­komsten;

som önskar säkerställa att studier, betyg, diplom och examina erkänns i så stor ut­sträckning som möjligt med beaktande av principerna om främjande av återkommande utbildning, utbildningens demokratisering samt antagande och tillämpning av en utbild­ningspolitik som tillåter stmkturdla, ekono­miska, tekniska och sociala förändringar och är anpassad till varje lands kultur,

som är fast besluten att godkänna och or­ganisera det framtida samarbetet i dessa frå­gor genom en konvention som skall bli ut­gångspunkten för ett gemensamt kraftfullt handlande, särskilt med hjälp av nationella, bilaterala, subregionala och multilaterala be­fintliga arrangemang eller sådana som kan anses bli nödvändiga,

som uppmärksammar att det av Förenta nationernas organisafions för utbildning, ve­tenskap och kultur generalkonferens upp­ställda slutmålet innebär att "utarbeta en in-ternatioindl konvention om erkännande och giltighet av examina, diplom och betyg som utfärdats av högskoleenheter i alla länder",

har överenskommit om följande:

I. DEFINITIONS

I. DEFINITIONER

Arlicle 1

I. 

For the purpose of this Convention, the 'recognition' of a foreign certificate, diploma or degree of higher education means its ac­ceptance as a valid credential by the compe­tent aulhorities in a Contracting State and the granting to its holder of righls enjoyed by persons who possess a national certificate, diploma or degree with which the foreign one is assessed as comparable. Recognition is further defined as follows:

(a) Recognition of a certificate, diploma or degree with a view to undertaking or pursu­ing studies al the higher level shall enable the holder to be considered for entry lo the high­er educational and research institutions of any Contracting State as if he were holder of a comparable certificate, diploma or degree issued in the Contracting State concerned.

Artikel 1

1. I denna konvention avses med "erkän­nande" av utländskt betyg, diplom eller exa­men från högskola att behöriga myndigheter i en avtalsslulande stat godtar dessa samt be­viljar innehavare av jämförbart utländskt be­tyg, diplom eller examen samma rättigheter som innehavare av inhemskt betyg, diplom eller examen åtnjuter. Erkännande definieras vidare enligt följande:

a) erkännande av betyg, diplom eller exa­men i syfte atl bedriva studier på högre nivå skall göra det möjligt för innehavare atl få tillträde till en avtalsslutande stats högsko­leenheter på samma villkor som om han inne­hade i den berörda avtalsslulande staten ut­färdat jämförbart betyg, diplom eller examen. Sådant erkännande befriar inte innehavare av

Prop. 1983/84:108

Such recogniuon does nol exempt the holder of the foreign certificate, diploma or degree from complying with the conditions (other than those relating to the holding of a diplo­ma) which may be required for admission to the higher educational or research instituion concerned ofthe recdving State.

(b)

Recognition of a foreign certificate, di­ploma or degree with a view to the practice of a profession is recognition ofthe professional preparation of the holder for the practice of the profession concerned, without prejudice, however, to the legal and professional mles or procedures in force in the Contracting States concerned. Such recognition does not exempt the holder of the foreign certificate, diploma or degree from complying with any other conditions for the pracfice of the pro­fession concerned which may be laid down by the competent governmenlal or profes­sional authorifies.

(c)

Recognition of a certificate, diploma or degree should not, however, entille tbe hold­er to more rights in another Contracting State than he would enjoy in the country in which the certificate, diploma or degree was award-ed.

2. For the purposes of this Convention, 'partial studies' means periods of study or training which while not conslituting a com-plete course are such that they add signifi-cantly to the acquisilion of knowledge or skills.

utländskt betyg, diplom eller examen från alt underkasta sig de villkor (fömtom de som berör innehav av diplom) som kan krävas för tillträde till den mottagande statens berörda högskoleenhet.

b) erkännande av utländskt betyg, diplom eller examen i syfte att utöva ett yrke är erkännande av innehavares yrkesförbere­delse för utövande av berört yrke, dock utan förfång för berörda avtalsslutande staters gäl­lande lagar och förordningar om yrkesutöv­ning. Sådant erkännande befriar inte inneha­vare av utländskt betyg, diplom eller examen från att underkasta sig övriga av behöriga statliga myndigheter eller fackorganisationer fastställda villkor för utövande av berörda yrke.

c) erkännande av betyg, diplom eller exa­men bör emellertid inte ge innehavare fler rättigheter i annan avtalsslutande stat än de han skulle åtnjuta i det land där betyg, diplom eller examen utfärdades.

2. I denna konvention avses med "delstu­dier" studie- eller utbildningsperioder som så länge de inte utgör en fullständig kurs är av den art att de väsentligt bidrar till ökade kunskaper ocb färdigheter.

II.

AIMS

II.

SYFTEN

Artide 2

1.    The Contracting States intend to contri-

bute through their joint action bolh to the

promotion of the active co-operation of all

the countries of the Europé Region in the

cause of peace and inlernational undersland­

ing, and to the development of more effective

collaboration with olher Member States of

Unesco with regard to a better use of their

educational, technological and scientific po­

tential.

2.    The Contracting States solemnly de­

clare their firm resolve to co-operate closely

within the framework of existing intergovern­

menlal agreements, with a view to:

Artikel 2

1.

De avtalsslutande staterna har för av­sikt alt för fred och inlernalionell förståelse genom gemensamma åtgärder bidra både till främjandet av aktivt samarbete mellan samt­liga länder inom Europa-regionen och till ut­vecklingen av ett effektivare samarbete med andra medlemsstater inom Unesco i vad avser ell bättre nyttjande av deras utbild­nings-, teknologiska och vetenskapliga po­tential.

2.

De avtalsslulande staterna förklarar högtidligt all de är fast beslutna att nära sam­arbete inom ramen för sin lagstiftning och konstitutionella struktur såväl som inom ra­men för befintliga mdlanstatliga överens­kommelser i syfte atl:

Prop. 1983/84:108

89

(a)  Enabling, in the interest of the Con­

tracting States, and consistent wilh their ge­

neral policy for educational provision and ad­

ministrative procedures, the best use of their

available education and research resources,

and for this purpose:

(i) lo make their higher educational insti­tutions as widely accessible as possible to students or researchers from any of the Contracting States;

(ii) to recognize the studies, certificates, diplomas and degrees of such persons;

(iii) to examine the possibilily of elabo-rating and adopting similar terminology and evaluation crileria which would facili­tale the application of a system which will ensure the comparability of credits, sub-jecls of study and certificates, diplomas and degrees;

(iv) to adopt a dynamic approach in mat­ters of admission to further stages of study, bearing in mind knowledge acquired, as attested by certificates, diplomas and de­grees, and also the individuafs other rele­vant qualifications, so far as these may be deemed acceptable by competent aulhori­ties;

(v) to adopt flexible criteria for the eval­uation of partial studies, based on the edu­cational level reached and on the content of the courses taken, bearing in mind the inlerdisdplinary character of knowledge at the higher educational level;

(vi) to improve the syslem for the ex­change of information regarding the recog­nition of studies, certificates, diplomas and degrees;

(b)  Constantly improving curricula in the

Contracting States and methods of planning

and promoling higher education, on the basis

of not only the requirements for economic,

social and cultural development, the policies

of each counlry and also the objectives that

are set out in the recommendations made by

the competent organs of the United Nations

Educational, Scientific and Cultural Organi­

zation concerning the continuous improve-

ment of the quality of education, the promo-

Uon of lifdong education and the democrati­

zation of education, but also the aims of the

full development of the human personality

and of underslanding, tolerance and friend-

ship among nations and in general all aims

a)  i de avtalsslulande staternas intresse och

i överensstämmelse med deras allmänna poli­

tik beträffande utbildningsutbud och admi­

nistrativa förfaranden möjliggöra det bästa

utnyttjandet av tillgängliga utbildnings- och

forskningsresurser och för detla syfte:

1)

i så stor utsträckning som möjligt göra högskolorna tillgängliga för studenter eller forskare från en avtalsslulande stal;

2)

erkänna sådana personers studier, be­tyg, diplom och examina;

3)

undersöka möjligheterna att utarbeta och anta liknande terminologi och bedömningskriterier, vilket skulle under­lätta tillämpningen av elt system som skall säkerställa poängs, ämnens samt betygs, diploms och examinas jämförbarhet;

4)

kraftfullt angripa frågor som berör tillträde till högre studier med beaktande av de kunskaper som framgår av betyg, diplom och examina samt även individens övriga relevanta kvalifikationer såvida dessa kan anses godtagbara av behöriga myndigheter;

5)

anta flexibla kriterier för bedömning av delstudier på gmndval av uppnådd ut­bildningsnivå och kursernas innehåll med beaktande av kunskapernas tvärveten­skapliga karaktär på högskolenivå;

6)

förbättra systemet för informationsut­byte om erkännande av studier, betyg, di­plom och examina;

b)  ständigt förbättra kursplaner Ocb plane­

ringsmetoder i de avtalsslutande staterna

samt främja den högre utbildningen på grund­

val av inte blott kraven på ekonomisk, social

och kulturell utveckling, varje lands politik

och även de mål som fastställts i rekommen-

dafionerna från Förenta nationernas organi­

sations för utbildning, vetenskap och kultur

behöriga organ beträffande ständig förbätt­

ring av utbildningskvalitet, främjande av

återkommande utbildning och demokratise­

ring av utbildningen utan även på grundval av

målsättningen som innebär en fullständig ut­

veckling av den mänskliga personligheten

och av förståelse, tolerans och vänskap mel­

lan nationer och i största allmänhet samtliga

Prop. 1983/84:108

90

concerning human rights assigned to educa­tion by the Universal Declaration of Human Rights and the United Nations International Covenants on Human Rights and the Unesco Convention Against Discrimination in Edu­cation.

(c) Promoling regional and world-wide co-operation for the solution ofthe 'problems of comparison and equivalence between aca­demic degrees and diplomas'....as well as for recognition of studies and academic diplo­mas.

3. The Contracting States agree to take all feasible steps at the national, bilateral and multilateral levels, in particular by means of bilateral, subregional, regional or other agreements, arrangements between universi­ties or other higher educational institutions and arrangements with the competent natio­nal or inlernational organizations and olher, with a view to the progressive attainment by the competent aulhorities concerned of the goals defined in the present artide.

mål som berör de mänskliga rättigheterna då det gäller utbildning enligt den allmänna för­klaringen om de mänskliga rättigheterna och Förenta nationernas internationella konven­tioner om de mänskliga rättigheterna och Unesco-konventionen mol diskriminering i utbildningen.

c) främja regionalt och globalt samarbete för alt lösa "frågorna rörande akademiska examinas och betygs jämförbarhet och ekvi­valens" ... såväl som för att uppnå erkän­nande av studier och akademiska betyg.

3. De avtalsslutande stalerna överenskom­mer att vidta alla lämpliga åtgärder på natio­nell, bilateral och multilateral nivå, framför allt genom bilaterala, subregionala, regionala eller andra överenskommelser, arrangemang mellan universitet eller andra högskolor saml arrangemang med behöriga nationella eller internalionella organisationer och andra or­gan för att berörda behöriga myndigheter gradvis skall uppnå de i denna artikel fast­ställda målen.

HL   UNDERTAKINGS  FOR  IMMEDIATE APPLICATION

Artide 3

1.

The Contracting States in addition to any obligations of governments, agree to take all feasible steps with a view to encouraging the competent aulhorities concerned to give recognition, as defined in Artide 1, para­graph 1 to secondary school leaving certifi­cates and other diplomas issued in the other Contracting States that grant access to higher education with a view to enabling the holders to underlake studies in institutions of higher education situated in respective territories of the Contracting States.

2.

Without prejudice lo the provisions of Artide 1, paragraph I (a), however, admis­sion lo a given higher educational institution may also be dependent upon the availabiliiy of places and the qualifications concerning linguistic knowledge required in order profit­ably lo undertake the studie in queslion.

Artide 4

1. The Contracting States, in addition to any obligations of governments, agree to take

III. OMEDELBARA ÅTAGANDEN

Artikd 3

1.    De avtalsslulande staterna överenskom­

mer att, fömtom regeringsåtaganden, vidta

alla lämpliga åtgärder för att uppmuntra be­

rörda behöriga myndigheter all, enligt artikel

1, punkl I, erkänna avgångsbetyg från gym­

nasieskolan och andra i övriga avtalsslutande

stater utfärdade diplom som beviljar tillträde

till högre utbildning i syfte att göra det möjligt

för innehavare att bedriva studier vid högsko­

lor på de avtalsslutande staternas respektive

territorier.

2.    Utan förfång för bestämmelserna i arti­

kel I, punkt la) kan emellertid tillträde till en

viss högskola även bero på tillgången av

platser samt krav på erforderliga språkkun­

skaper för att framgångsrikt kunna tillgodo­

göra sig ifrågavarande studier.

Artikel 4

1. De avtalsslulande staterna överenskom­mer att, förutom regeringsåtaganden, vidta

Prop. 1983/84:108

91

all feasible steps with a view to encouraging the competent aulhorities concerned lo:

(a)

give recognition as defined in Artide I, paragrapb I lo certificates, diplomas and de­grees with a view to enabling the holders lo pursue advanced studies and iraining and un­dertake research in their institutions of higher education:

(b)

define, so faras possible, the procedure applicable to the recognition, for the purpose ofthe pursuit of studies, ofthe partial studies pursued in higher educational institutions si­tuated in the other Contracting States.

2. Tbe provisions of Artide 3, paragraph 2 above shall apply to the cases covered by this arlicle.

Artide 5

The Contracting States, in addition to any obligations of governments, agree to take all feasible steps wilh a view lo encouraging the competent aulhorities concerned lo give re­cognition to the certificates, diplomas or de­grees issued by the competent aulhorities of the olher Contracting States for the purpose of practising a profession within the meaning of Artide I, paragraph 1 (b).

Artide 6

Where admission to educational institu­tions in the territory of a Contracting Stale is oulside the control of thal Slale, it shall transmit the text of the Convention to the institutions concerned and use ils best endea­vours to oblain the acceptance by the latler of the principles stated in Sections 

II 

and III ofthe Convention.

Artide 7

1.

Considering that recognition refers to the studies followed and the certificates, di­plomas or degrees obtained from institutions approved by the competent aulhorities con­cerned in the Contracting Stale in which the certificates, diplomas, or degrees were ob­tained, any person, of whalever nationality or political or legal status, who has followed such studies and obtained such certificates, diplomas or degrees shall be eligible for con­sideration to benefit from the provisions of Artides 3, 4 and 5.

2.

Any national of a Contracting Stale who has obtained in the territory of a non-Con-

alla lämpliga åtgärder i syfte atl uppmuntra berörda behöriga myndigheter alt:

a)

Enligt artikd I, punkt I erkänna betyg, diplom och examina för att göra del möjligt för innehavare alt bedriva högre teoretiska och yrkesinriktade studier saml bedriva forskning vid deras högskolor;

b)

Så långt som möjligt fastställa lämpliga metoder för erkännande av delstudier i syfte atl bedriva studier vid högskolor i andra av­talsslutande stater.

2. Bestämmelserna i artikel 3, punkt 2 ovan, skall tillämpas på de fall som behandlas i denna artikel.

Artikel 5

De avtalsslulande staterna överenskom­mer, förutom regeringsåtaganden, all vidta alla lämpliga åtgärder för att uppmuntra be­rörda behöriga myndighet att erkänna av be­höriga myndigheter i de övriga avtalsslutande staterna utfärdade betyg, diplom eller exami­na i syfte alt utöva ell yrke enligt artikel 1, punkl Ib).

Artikel 6

Då tillträde till högskolor på avtalsslutande stats territorium ligger utanför den statens kontroll, skall den översända konventions­lexlen till berörda högskolor och försöka för­må dessa alt godkänna de principer som fast­ställts i del 

II 

och III i detta avtal.

Artikel 7

Med hänsyn till atl erkännande avser stu­dier som bedrivits vid och betyg, diplom eller examina från av berörda behöriga myndig­heter godkända högskolor i den avtalsslu­lande staten i vilken betygen, diplomen eller examina erhölls skall en person, oberoende av nationalitet eller politisk eller rättslig ställ­ning, som bedrivit sådana studier och erhållit sådana betyg, diplom eller examina vara be­rättigad att dra nytta av bestämmelserna i artikel 3,4 och 5.

2. Medborgare i en avtalsslutande stat som på en icke avtalsslutande stats territorium er-

Prop. 1983/84:108

92

tracting State one or more certificates, diplo­mas or degrees comparable to those defined in Artides 3, 4 and 5 may avail himself of those provisions which are applicable, on condition that his certificates, diplomas or degrees have been recognized in his home country and in tbe counlry in which he wishes to continue his studies.

hållit ett eller flera betyg, diplom eller exami­na jämförbara med dem som anges i artikel 3, 4 och 5 kan begagna sig av tillämpliga be­stämmelser på villkor att hans betyg, diplom eller examina erkänts i hans hemland och i det land i vilket han önskar fortsätta sina studier.

MACHINERY FOR IMPLEMENTATION

Artide 8

The Contracting States shall undertake to work for the attainment of the objectives de­fined in Artide 2 and shall make their best efforts to ensure that the undertakings sel forth in Artides 3, 4, 5 and 6 above are put inte effect by means of:

(a)

national bodies;

(b)

the  Regional  Committee  defined  in Artide 10;

(c)

bilateral or subregional bodies.

Artide 9

IV. 

ÅTGÄRDER FÖR GENOMFÖRANDE AV KONVENTIONEN

Artikel 8

De avtalsslulande staterna skall åta sig att arbeta för atl uppnå de i artikel 2 angivna målen och skall göra sitt yUersta för att sä­kerställa att de åtaganden som anges i artik­larna 3,4,5 och 6 ovan genomförs genom:

a)

nationella organ;

b)

den i artikel 10 angivna regionala kom­mittén;

c)

bilaterala eller subregionala organ.

Artikd 9

1. The Contracting States recognize thal the attainment ofthe goals and the execution of the undertakings defined in this Conven­tion will require, at tbe national level, dose co-operation and co-ordination of the efforts of a great variety of national aulhorities, whether governmenlal or non governmenlal, particularly universities, validating bodies and other educational institutions. They Iherefore agree to entrusl the study of the problems involved in the application of this Convention to appropriate national bodies, with which all the sectors concerned will be associated and which will be empowered to propose appropriate solutions. The Contract­ing States will furthermore take all feasible measures required to speed up the effective functioning of these national bodies.

2. The Contracting States shall co-operate with the competent aulhorities of another Contracting State especially by enabling them to collecl all information of use lo them in their activities relating to studies, diplomas and degrees in higher education.

De avtalsslutande statema inser att för att kunna uppnå de mål och för aU kunna utföra de åtaganden som anges i denna konvention kommer det på nationell nivå att krävas ett nära samarbete samt en samordning av många olika nationella myndigheters an­strängningar, vare sig de är statliga eller icke-stalliga, i synnerhet universitet, intag­ningsnämnder och andra utbildningsan­stalter. De kommer därför överens om att överlåta undersökningen av de problem som tillämpningen av denna konvention medför till lämpliga nationella organ med vilka alla berörda sektorer kommer att samarbeta, och vilka kommer att ha befogenhet atl föreslå lämpliga lösningar. De avtalsslutande sta­terna kommer dessutom atl vidta alla nöd­vändiga lämpliga åtgärder för att så snart som möjligt få dessa nationella organ att fungera effektivt.

2. De avtalsslutande statema skall samar­beta med en annan avtalsslulande stats be­höriga myndigheter, särskilt genom att göra del möjligt för dem alt samla all information som de kan använda för sin verksamhet i vad avser studier, diplom och examina inom den högre utbildningen.

Prop. 1983/84:108

93

3. Every national body shall have al its disposal the necessary means to enable it either to collecl, process and filé all informa­tion of use to it in its acUvities relating to studies, diplomas and degrees in higher edu­cation, or to oblain the information it re­quires in this connection at short notice from a separate national documentation centre.

3. Varje nationellt organ skall förfoga över nödvändiga resurser för att antingen kunna samla, bearbeta och arkivera all användbar information för sin verksamhet i vad avser studier, diplom och examina inom den högre utbildningen eller erhålla den information som krävs i delta sammanhang med kort var­sel från en fristående nationell dokumenta­tionscentral.

Artide 10

1.    A regional committee composed of rep­

resentatives of the governments of the Con­

tracting States is hereby set up. Its Secretar­

iat is entrusted to the Director-General ofthe

United Nations Educational, Scientific and

Cultural Organization.

2.

Non-Contracting States of the Europé Region which have been invited to take part in the diplomatic conference entrusted with the adoption of this Convention shall be able to participale in the meetings of the Regional Committee.

3.

The function ofthe Regional Committee shall be to promole the application of this Convention. It shall receive and examine the periodic reports which tbe Contracting States shall communicate to it on tbe progress made and the obstades encountered by them in tbe applicafion of the ConvenUon and also the studies carried out by its Secretariat on the said Convention. The Contracting States un­dertake to submit a report to the Committee at least once every two years.

4.

The Regional Committee shall, where appropriate, address to the Contracting States recommendations of a general or indi­vidual character concerning the application of this Convention.

Artide 

II

1.

The Regional Committee shall elect its Chairman for each session and adopt its Rules of Procedure. It shall meel in ordinary session at least every two years. The Com­mittee shall meel for the first time three months after the sixth instrument of ratifica­tion or accession has been deposited.

2.

The Secretariat of the Regional Com­mittee shall prepare tbe agenda for the meet­ings of the Committee, in accordance with the instmctions it receives from the Commit-

Artikd 10

1.    En regional kommitté bestående av rep­

resentanter från de avtalsslutande staternas

regeringar tillsätts härmed. För sekretariatets

ledning svarar generaldirektören i Förenta

nationernas organisation för utbildning, ve­

tenskap och kultur.

2.

Icke avtalsslutande stater inom Euro­pa-regionen som har inbjudits alt delta i den diplomatiska konferens, vilken har fått till uppdrag att anta denna konvention, skall kunna delta i den regionala kommitténs mö­ten.

3.

Den regionala kommitténs uppgift skall vara att främja tillämpningen av denna kon­vention. Den skall motta och granska de pe­riodiskt återkommande rapporter som de av­talsslulande staterna skall sända till kommit­tén om de framsteg som gjorts och de hinder som de mött vid tillämpningen av konven-Uonen samt även de studier som dess sekre­tariat gjort av nämnda konvenfion. De av­talsslutande staterna åtar sig att avge rapport till kommittén minst en gång vartannat år.

4.

Den regionala kommittén skall, när så är lämpligt, sända allmänna eller individuella rekommendationer till de avtalsslulande sta­tema beträffande tillämpningen av denna konvention.

Artikd 11

1.

Den regionala kommittén skall välja ordförande till varje möte och anta en arbets­ordning. Den skall minst vartannat år sam­mankallas till ordinarie möte. Kommittén skall sammanträda första gången tre månader efter del au det sjätte ratifikations- eller an-slutningsinslmmentet har deponerats.

2.

Den regionala kommitténs sekretariat skall fastställa dagordningen för kommitténs möten i enlighet med de anvisningar den mot­tar från kommittén samt bestämmelserna i

Prop. 1983/84:108

94

tee and the provisions of the Rules of Proce­dure. It shall help national bodies to obtain the information needed by them in their ac­tivities.

arbetsordningen. Det skall hjälpa nationella organ alt erhålla erforderlig information för sin verksamhet.

V. DOCUMENTATION

Artikd 12

1.

The Contracting States shall engage in exchanges of information and documentation pertaining to studies, certificates, diplomas and degrees in higher educafion.

2.

They shall endeavour to promole the development of methods and machinery for collecling, processing, dassifying and dis-seminating all the necessary informmation pertaining to the recognition of studies, certi­ficates, diplomas and degrees in higher edu­cation, taking into account existing methods and machinery as well as information collect-ed by national, regional, subregional and in­lernational bodies, in particular the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization.

V. DOKUMENTATION

Artide 12

1.

De avtalsslutande staterna skall delta i utbyte av information och dokumentation be­träffande studier, betyg, diplom och examina inom den högre utbildningen.

2.

De skall sträva efter att främja en ut­veckling av metoder och åtgärder för att sam­la, bearbeta, klassificera och sprida all nöd­vändig information om erkännande av stu­dier, betyg, diplom och examina inom den högre utbildningen med hänsyn till befintliga metoder ocb åtgärder såväl som information som samlats av nationella, regionala, subre­gionala och internalionella organ, i synnerhet Förenta nationemas organisation för utbild­ning, vetenskap ocb kultur.

VI. 

CO-OPERATION WITH INTERNA­TIONAL ORGANISATIONS

Artide 13

The Regional Committee shall make all the appropriate arrangements for associating with its efforts, for the purpose of ensuring that this Convention is applied as fully as possible, the competent inlernalional govern­menlal and non-governmental organizations. This applies particularly to the intergovern-mental instituUons and agencies vested with responsibility for the application of subre­gional conventions or agreements concerning the recognition of diplomas and degrees in the States belonging to the Europé Region.

VI. 

SAMARBETE MED INTERNATIO­NELLA ORGANISATIONER

Artikd 13

Den regionala kommittén skall vidta alla lämpliga åtgärder för att få behöriga interna­tionella statliga och icke-stalliga organisa­tioner att förena sig med den i dess ansträng­ningar i syfte att säkerställa denna konven­tion tillämpas i största möjliga utsträckning. Detta gäller i synnerhet mellanstaUiga institu­tioner och organ som ansvarar för tillämp­ningen av subregionala konventioner eller överenskommelser om erkännande av betyg och examina i stater som tillhör Europa-re­gionen.

VII. INSTITUTIONS OF HIGHER EDUCA­TION UNDER THE AUTHORITY OF A CONTRACTING STATE BUT SITUATED OUTSIDE ITS TERRITORY

Artide 14

The provisions of this Convention shall ap­ply to studies pursued at, and to certificates, diplomas and degrees oblained from, any in-

VII.

HÖGSKOLOR UNDER EN AVTALS­SLUTANDE    STATS    KONTROLL    MEN UTANFÖR DESS TERRITORIUM

Artikel 14

Bestämmelserna i denna konvention skall tillämpas på studier som bedrivits vid och på betyg, diplom och examina som erhållits från

Prop. 1983/84:108

95

stitution of higher education under the au­thorily of a Contracting State, even when this institution is situated oulside its territory, provided that the competent aulhorities in the Contracting State in which the insUtution is siluated have no objections.

en högskola under avtalsslutande stats kon­troll, även om denna högskola är belägen utanför dess territorium, under förutsättning all den avtalsslutande staiens behöriga myn­digheter, på vars territorium högskolan är be­lägen, inte har några invändningar.

VIII. RATIFICATION, ACCESSION AND ENTRY INTO FORCE

Artide 15

This Convention shall be open for signa­ture and ratification by the States of the Eu­ropé Region which have been invited to take part in the diplomatic conference entrusted with the adoption of this Convention as well as by the Holy See.

Artide 16

1.    Other States which are members of the

United Nafions, of one of the Specialized

Agencies or of the International Atomic En­

ergy Agency or which are Parties lo the Stat-

ute of the Inlernational Court of Justice may

be authorized to accede to this Convention.

2.

Any request to this effect shall be com­municated to the Director-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization who shall transmit it to the Contracting States al least three months before the meeting of the ad hoc committee referred to in paragraph 3 of this artide.

3.

The Contracting States shall meel as an ad hoc committee comprising one represen­tative for each Contracting State, wilh an express mandate from his government lo consider such a request. In such cases, the decision ofthe committee shall require a two-thirds majority ofthe Contracting States.

4.

This procedure shall apply only when the Convention has been ratified by al least 20 ofthe States referred to in Artide 15.

VIII. RATIFICERING, ANSLUTNING OCH IKRAFTTRÄDANDE

Artikd 15

Denna konvention är öppen för underteck­nande och ratificering av de stater tillhörande Europa-regionen som har inbjudits att delta i den diplomatiska konferens vilken fått i upp­drag atl anta denna konvention såväl som av påvestolen.

Artikel 16

1.

Övriga stater som är medlemmar av Förenta nationema, något av fackorganen eller av Internationella atomenergiorganet eller som undertecknat Internationella dom­stolens stadga kan bemyndigas att ansluta sig till denna konvention.

2.

Sådan begäran skall delges generaldi­rektören i Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur som skall sända den till de avtalsslulande staterna minst tre månader före det i punkt 3 i denna artikel angivna ad hoc-kommiltémötet.

3.

De avtalsslutande staterna skall sam­manträda som ad hoc-kommitté bestående av en representant för varje avtalsslutande stal med fullmakt från sin regering att ta ställning till sådan begäran. I sådana fall krävs två tredjedels majoritet av de avtalsslulande sta­terna för att kommittén skall kunna fatta be­slut.

4.

Detta förtärande skall endast tillämpas då konventionen har ratificerats av minst tjugo av de stater som anges i artikel 15.

Artide 17

Artikd 17

Ratification of this Convention or acces­sion to it shall be effected by deposifing an instmment of ratification or accession with the Director-General of the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organi­zation.

Ratificering av denna konvention eller anslutning till den skall ske genom depone­ring av ratifikations- eller anslutningsinstm-menl hos generaldirektören i Förenta nafio-nernas organisafion för utbildning, vetenskap och kultur.

Prop. 1983/84:108

96

Artide 18

This Convention shall enter into force one month after the fifth instmment of ratification has been deposited, but solely with respect to the States which have deposited their instru­ments of ratification. Il shall enter into force for each other Stale one monlh after Ihal has deposited its instrument of ratification or ac­cession.

Artide 19

1.

The Contracting States shall have the right to denounce this Convention.

2.

The denunciation shall be signified by an instrument in writing deposited with the Director-General of the United Nations Edu­cational, Scientific and Cultural Organiza­tion.

3.

The denunciation shall take effect twelve months after the instrument of denun­ciation has been received. However, persons having benefited from the provisions of this Convention who may be pursuing studies in the territory of the State denouncing the Con­vention will be able to complete the course of studies they have begun.

Artide 20

The Director-General of the United Na­tions Educational, Scientific and Cultural Or­ganization shall inform the Contracting States and the other States meniioned in Arti­des 15 and 16 and also the United Nations of the deposil of all the instmments of ratifica­tion or accession referred lo in Artide 17 and the denunciations provided for in Artide 19 of this Convention.

Artide 21

In conformity wilh Artide 102 ofthe Unit­ed Nations Charter, this Convention shall be registered with tbe Secretariat of the United Nations at the requests of the Director-Ge­neral ofthe United Nations Educational, Sci­entific and Cultural Organizafion.

In witness whereof the undersigned repre­sentatives, being duly authorized, have signed this Convention.

Done at Paris, this 21st day of December 1979, in the English, French, Russian and Spanish languages, the four texts being equally authoritative, in a singie copy which shall be deposited in the archives of tbe Unit-

Artikd 18

Denna konvention träder i kraft en månad efter det atl det femte ratifikationsinstmmen-tet har deponerats, men enbart för de stater som har deponerat sina ratifikalionsinslm-menl. För varje annan stat träder den i kraft en månad efter det att den staten har depo­nerat sitt ratifikations- eller anslut-ningsinstmment.

Artikel 19

1.    De avtalsslutande staterna skall ha rätl

att säga upp denna konvention.

2.

Uppsägning skall ske skriftligen genom instrument som deponeras hos generaldirek­tören i Förenta Nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur.

3.

Uppsägning skall träda i kraft tolv må­nader efter det att instrument om uppsägning har mottagits. Dock skall emellertid per­soner, som utnyttjat bestämmelserna i denna konvention och som kanske studerar på den stats territorium som säger upp konven­tionen, kunna få fullfölja de studiekurser de har påbörjat.

Artikd 20

Generaldirektören i Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur skall meddela de avtalsslutande sta­terna och övriga i artikel 15 och 16 nämnda stater och även Förenta nationerna om de­ponering av samtliga i artikel 17 angivna rafi-fikations- eller anslutningsinstrument saml om uppsägningar enligt artikel 19 i denna konvention.

Artikd 21

Denna konvention skall enligt artikel 102 i Förenta nationernas stadga registreras vid Förenta nationernas sekretariat på begäran av generaldirektören i Förenta nationemas organisaUon för utbildning, vetenskap och kultur.

Till bekräftelse härav har undertecknade representanter, därtill vederböriigen befull­mäktigade, undertecknat denna konvention.

Som skedde den 21 december 1979 på eng­elska, franska, ryska och spanska språken, vilka fyra texter är lika giltiga, i ett enda exemplar som skall deponeras i arkivet hos Förenta nationemas organisation för utbild-

Prop. 1983/84:108

97

ed Nations Educational, Scientific and Cul-

ning, vetenskap och kultur. Bestyrkt kopia

tural Organization. A certified copy shall be

skall sändas till alla de stater som avses i

sent to all the States referred to in Artides 15

artikd 15 och 16 samt till Förenta nationerna,

and 16 and to the United Nations.

Prop. 1983/84:108

98

Innehåll

Proposition  ....................................................... 

I

Propositionens huvudsakliga innehåll   ..................... 

.... 

I

1 Inledning ....................................................... 

.... 

2

I. I Utvecklingen inom Unesco   ......................... 

.... 

2

1.2

Svenska unescorådet ..................................       4

1.3

1954 års konvention om skydd för kulturföremål i händelse av väpnad konflikt                4

1.4

1972 års konvention om skydd för världens kultur- och natur­arv               5

1.5

1979 års konvention om erkännande av studier, diplom och examina avseende högre utbildning i stater som tillhör Euro­paregionen inom Unesco   ........       6

2 Föredragandens överväganden ..........................       7

2.1

Utvecklingen inom Unesco   .......................... 

7

2.2

Svenska unescorådet .................................. 

.. 

10

2.3

Konventionen om skydd för kulturföremål i händelse av väp­nad konflikt         

10

2.4

Konventionen om skydd för världens kultur och kulturarv  ..

11

2.5

Konventionen om erkännande av studier, diplom och examina rörande högre utbildning i stater som hör till Europaregionen inom Unesco ..................... 

12

3 Hemställan   ................................................... 

13

4 Beslut    ........................................................      13

Bilaga I Stadga för Förenta nationernas organisation för utbild­

ning, vetenskap och kultur    ..................      14

Bilaga 2        Konvention om skydd för kulturegendom i händelse av

väpnad konflikt    ..................................     23

Bilaga 3 Utredning angående konsekvenser av en svensk anslut­ning till Unesco-konventionen av år 1954 och skydd för

kulturföremål i händelse av väpnad konflikt           58

Bilaga 4        Remissammanställning   .....................      63

Bilaga 5        Konvention om skydd för världens kultur- och naturarv      64 Bilaga 6        Skrivelse från forskningsrådsnämnden angående "The International Convention for the protection of the World

Cultural and Natural Heritage"    ...............      81

Bilaga 7 Skrivelse från svenska unescorådet angående ratifika­tion av konventionen om skydd för världens kultur- och

naturarv    ..........................................     82

Bilaga 8        Remissammanställning   .....................      83

Bilaga 9 Konvention om erkännande av studier, diplom och exa­

mina avseende högre utbildning i stater som lillhör Euro­

pa-regionen inom Unesco    ....................      85

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984