Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1976/77:9 Regeringens proposition

1976/77:9

med förslag till godkännande av tilläggsavtal till avtalet mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om handräckning i skatteärenden;

beslutad den 9 september 1976,

Regeringen föreslår riksdagen att antaga det förslag som har upp­tagits i bifogade uldrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar

G, E,[REDACTED_EFTERNAMN]

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner ett tilläggsavtal till det nordiska avtalet om handräckning i skatteärenden. Tilläggsavtalet innehåller bl. a, bestämmelser som gör del möjligt för taxeringstjänsle-män i en nordisk stat att närvara vid utredning i skatteärende som före­tas i annan nordisk stat.

Tilläggsavtalet avses träda i kraft trettio dagar efler den dag då samt­liga avtalsslutande stater har meddelat del svenska utrikesdepartementet alt raan har genorafört de konstitutionella åtgärder som krävs för ett ikraftträdande. Avtalet skall tillämpas på ärenden som kommer in efter ikraftträdandet till behörig avtalsmyndighet i den stat till vilken fram­ställningen riklas.

1    Riksdagen 1976/77.1 saml. Nr 9

Prop. 1976/77: 9

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-09-09

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-WaUén,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag till godkännande av tilläggsavtal till avtalet mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om handräckning i skatteärenden

1    Inledning

Den 9 november 1972 slöts ett avtal mellan Sverige, Danmark, Fin­land, Island och Norge om handräckning i skatteärenden. Avtalet god­kändes av riksdagen (prop. 1972: 142, SkU 1972: 63, rskr 1972: 297) och trädde i kraft den 1 januari 1973 (SFS 1973: 88). Avtalet medförde bl. a. väsentligt ökade möjligheter att driva in skatter och avgifter samt utbyta upplysningar i skatteärenden, I prop. 1972: 142 framhölls, att avtalet var ett viktigt steg mot ett fullständigt undanröjande av det huider för sådana handräckningsåtgärder, som gränserna mellan de nordiska ländema hittills hade utgjort. Erfarenheterna av tillämpningen av del nordiska handräckningsavtalet har visat att förutsättningarna för utvidg­ning av avtalet till andra handräckningsåtgärder är goda. Vid möten mellan representanter för de nordiska ländernas finansdepartement och centrala skattemyndigheter under åren 1974 och 1975 har diskuterats olika ytterligare handräckningsfrågor som lämpligen kunde regleras i det nordiska handräckningsavtalet. Man har därvid bl. a. funnit det särskilt angeläget att skapa möjligheter för skattemyndighet i nordisk stat att delta i utredning i annan nordisk stat i sådant skatteärende som är av väsentligt intresse för den förstnämnda staten. Vid förhandlingar i Stockholm den 1214 november 1975 mellan representanter för de nordiska ländernas finansdepartement nåddes enighet om ett på svenska språket avfattat förslag till tilläggsavtal till avtalet mellan Sverige, Dan­mark, Finland, Island och Norge om handräckning i skatteärenden. Vid

Prop. 1976/77: 9

3

efterföljande skriftväxling har överenskommelse nåtts ora dansk, finsk, isländsk resp. norsk avtalstext särat en på svenska språket upprättad av­talstext för Finland. Saratliga texter till tilläggsavtalet bör fogas till regeringsprotokollet i detla ärende sora bilaga.

Förslaget till tilläggsavtal reraillerades till kammarrätten i Stockholm och riksskatteverket, vilka har förklarat sig inte ha något atl erinra mot förslaget.

Sedan regeringen den 15 januari 1976 beslutat alt tilläggsavtalet skulle undertecknas har detla gjorts den 21 juli 1976.

2    Tilläggsavtalets innehåll

Tilläggsavtalet innehåller sex artiklar. Av dessa innehåller art, 1, 3 och 4 materiella ändringar i och tillägg till handräckningsavtalel medan övriga artiklar avser formella ändringar samt ikraftträdandebestäm­melser.

Art. 1 upptar ändrad lydelse av art, 3 i avtalet. Ändringen innebär att ett nytt sista stycke har lagts till.

Enligt art. 11 andra stycket i avtalet får en stat göra framställning om införskaffande av uppgifter endast om denna stat enligt sin egen lag­stiftning kan på begäran av den stat lill vUken framställningen riktas införskaffa molsvarande uppgifler. Liknande krav på ömsesidighel föreligger inle beträffande andra handräckningsåtgärder. Det har emel­lertid ansetts rimUgt att en avtalsslulande stat inte skall kunna begära all exempelvis särskild åtgärd för indrivning av skatt vidtas i annan nordisk stal, om man inle enligt sin egen lagstiftning kan tillmötesgå en begäran av denna andra stat ora motsvarande åtgärd. Ett sådant generellt krav på ömsesidighet har införts i det nya sista stycket av art, 3, Som en följd av den nya lydelsen av art, 3 i avtalet utgår enligl art. 2 i till-läggsavtalet andra stycket av art, 11 i avtalet.

Genom art. 3 i tilläggsavtalet införs en ny artikel, betecknad art, 11 A, i handräckningsavtalet. Art. 11 A reglerar det inledningsvis nämnda för­farandet varigenom företrädare för myndighet i nordisk stat bereds tiU­fälle att närvara vid utredning i skatteärende i annan nordisk stat. Art. 11 A första stycket anger de formella förutsättningarna. Ärendet skall vara av "väsentligt intresse" för den stat som begär alt före­trädare för dess myndigheler skall få närvara. Det torde vara självklart att en stat inte bör göra framställning i bagateUärenden. A andra sidan avses med "väsentiigt intresse" inte nödvändigtvis att fråga är om stora skatte- eller avgiftsbelopp. Sora skäl för en framställning om att få skicka representanter att delta i utredningen torde det vara tillräckligt att ange att ärendet har principiell betydelse eller att utredningen är att se som ett led i en större utredning som omfattar exempelvis företag eller

It    Riksdagen 1976/77.1 saml Nr 9

Prop. 1976/77: 9

4

personer i det egna landet. Beslutanderätten med anledning av framställ­ningen ligger givetvis hos behörig avtalsmyndighet i den stat där utred­ningen skall företas. Avslås framställningen skall enligl art. 11 A sista stycket jämförd raed art. 7 första stycket i avtalet skälen för avslaget lämnas.

Art, 11 A andra stycket föreskriver att företrädaren för den utländska myndigheten visserligen kan föreslå hur utredningen skall bedrivas raen att alla beslut rörande ulredningen fattas av den inhemska ansvariga myndigheten eUer tjänstemannen. Härigenom görs klart att del inte får vara fråga om utiändsk myndighetsutövning i den stal där ulredningen sker. Detta bör dock inle hindra företrädaren för den utländska myn­digheten all, om den för ulredningen ansvarige medger del, ställa frågor till den som är föremål för ulredningen, undersöka räkenskaps­handlingar etc. Art, 11 A tredje stycket innehåUer bestämmelser om sekretess beträffande de uppgifler som har kommit fram vid utredningen.

Art. 4 i tilläggsavtalet innehåller en ändring av art, 12 i avtalet, varigenom denna artikel erhåller ett nytt andra stycke. Det nya stycket avser s, k, spontant utbyte av uppgifter, som har kommit fram vid utred­ning i skatteärende i nordisk stat. Spontant utbyte innebär att en stat självmant lämnar uppgifler som har kommit fram vid skalterevision etc, i den egna staten och som kan anlas beröra skatteärende i annan nordisk stat. De nya bestämmelserna utgör ett viktigt komplement till reglerna i art, 11 om utbyte av taxeringsuppgifter efter särskild framsfällning och nuvarande regler i art, 12 om utbyte av uppgifler ulan särskild fram­ställning, s, k, automatiskt utbyte. Även ora man kan hävda atl möjlig­heten att självmant lämna uppgifler existerar redan under gällande av­talsreglering, har man i den nordiska kretsen bedömt det som angeläget att uttryckliga bestämmelser om delta införs i handräckningsavtalet.

Tilläggsavtalet träder enligt art. 5 i kraft trettio dagar efter den dag då samtliga stater har meddelal det svenska uirikesdepartemenlet att man har genomfört de konstitutionella åtgärder som krävs för dess ikraftträ­dande. Tilläggsavtalets bestämmelser skall tillämpas på ärenden som har kommit in tUl behörig avtalsmyndighet efter ikraftträdandet.

Genom art. 6 knyts tilläggsavtalets giltighetstid till handräcknings­avtalets.

3    Föredraganden

Erfarenheterna av 1972 års nordiska handräckningsavtal i skatte­ärenden har visat all delta fungerar tiUfredsställande och att utrymrae finns för ytterligare utvidgat samarbete mellan de nordiska skatteförvalt­ningarna. Förslaget tiU tilläggsavtal öppnar möjlighet till detta. SärskUl möjligheten för taxeringsljänslemän och andra representanter för myn-

Prop. 1976/77: 9

5

digheter alt deUa i utredningar i skatteärenden i andra nordiska stater koraraer alt bidra lill en bättre skatte- och avgiftskonlroll i Norden. Härigenora skapas ett effektivt instrument för rättvisa och korrekta taxeringar av företag och enskilda med verksamhet i och inkomst från olika nordiska länder. De nya bestämmelserna ger också större möjlig­heter att bekämpa internationell skalleflykt. Även tilläggsavtalets regler om s, k. spontant utbyte av uppgifter i skatteärenden utgör elt värdefullt korapleraent till gällande bestämmelser om utbyte av uppgifler för taxeringsändamål. Jag förordar därför alt Sverige godkänner tilläggs­avtalet.

4    Hemställan

Med hänvisning lUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regering­en föreslår riksdagen

att godkänna tilläggsavtalet tUl avtalet mellan Sverige, Danmark, Fin­land, Island och Norge ora handräckning i skatteärenden.

5    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition föreslå riksdagen alt antaga det förslag som före­draganden har lagl fram.

Prop. 1976/77: 9

Tillsegsaftale

til aftalen mellem Danmark,

Finland, Island, Norge og

Sverige om bistand i skatte-

sager

Regeringerne i Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige er, foranlediget af pnsket ora at indgå en tU-laegsaftale lil aftalen af 9, november 1972 mellem Dan­mark, Finland, Island, Nor­ge og Sverige om bisland i skattesager (nedenfor kal-det "aftalen"), blevet enige om f0lgende:

Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan välillä virka-avusta veroasioissa tehtyä sopimusta muuttava ja täydentävä lisäsopimus

Suomen, Islannin, Nor­jan, Ruotsin ja Tanskan hal-lituksel oval, halulen tehdä Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan välUlä virka-avusta veroasioissa 9 päivänä marraskuula 1972 tehtyä sopimusta (jäljempä-nä "sopimus") muuttavan ja täydentävän Usäsopimuksen, sopineet seuraavästa:

Bilaga

Tilläggsavtal

till avtalet mellan Finland,

Danmark, Island, Norge och

Sverige om handräckning i

skatteärenden

Regeringarna i Finland, Danmark, Island, Norge och Sverige har, föranledda av önskan alt ingå ett tiUäggs-avtal till avtalet den 9 no­vember 1972 mellan Fin­land, Danmark, Island, Nor­ge och Sverige om hand­räckning i skatteärenden (här nedan kallat "avtalet"), överenskommit ora följande:

Artikel 1

Artikel 3 i aftalen får f0lgende aendrede ordlyd:

"Artikel 3

En kontraherende stat er pligtig at yde bistand i hen-hold til artikel 1 i alle de skattesager og med hensyn til alle de skattekrav, som er opslået i en anden kontra­herende stat i overensstem-melse med dennes lovgiv-ning vedr0rende de skatter, afgifter og bidrag, som om-fattes af artikel 2, I säger vedr0rende skatter, som om-fattes af artikel 2 a), fore­ligger sådan pllgt dog kun, såfremt skatten omfattes af en aftale til undgåelse af dobbeltbeskalning med den kontraherende stat, som be-gaerer bistanden.

Bistånden kan omfatte foranstaltninger ikke blöt över for skattepligtige, men tillige över for arbejdsgi-vere og andre, som har vae-ret pligtige at tilbageholde

/ artikla

Sopimuksen 3 artikla rauutetaan näin kuuluvaksi:

"3 artikla

Sopirausvaltio on velvolU-nen anlamaan 1 artUclan raukaista virka-apua kaikis-sa niissä veroasioissa ja kaikkUn niihin verovaatei-siin nähden, jotka oval syn-tyneet toisessa sopimusval-tiossa sen lainsäädännön mukaan ja jotka koskevat 2 artiklassa tarkoilettuja vero-ja ja maksuja, Sopimuksen 2 artiklan a) kohdassa tar-koitettua veroa koskevissa asioissa tällainen velvolU-suus on kuitenkin vain, jos vero kuuluu virka-apua pyy-tävän valtion kanssa kaksin-kertaisen verotuksen välttä-miseksi tehdyn sopimuksen piirim,

Virka-apu voi koskea se-kä tounenpidettä, joka koh-distuu verovelvolUseen, etta toimenpidettä, jonka kohtee-na on työnantaja tai muu henkilö,  joka maksaessaan

Artikel 1

Artikel 3 i avtalet erhål­ler följande ändrade lydelse:

"Artikel 3

Avtalsslutande stat är skyldig lämna handräckning enligt artikel 1 i alla de skatteärenden och i fråga om alla de skatteanspråk, som uppkommit i annan avtals­slutande stat i enlighet med dess lagstiftning beträffande de skatter och avgifter som omfattas av artikel 2. I ärenden rörande skatt som avses i artikel 2 a) förelig­ger dock sådan skyldighet endast om skatten omfattas av avtal för undvikande av dubbelbeskattning med den avtalsslutande stat som be­gär handräckningen.

Handräckning får avse åt­gärd icke blott mot skatt­skyldig utan även mot ar­betsgivare och annan, som har varit skyldig att inne­hålla skatt  vid  utbetalning

Prop. 1976/77: 9

Viöbötarsanmingur vid samning  mtlli Islands, Danmerkur, Finnlands, Nor-egs og Svi|)jödar um adstod i skattamälum

Rikisstjömir

Islands,

Danmerkur, Finnlands, Nor-egs og SviJijoSar, sem öska aö gera met5 sér viSbötar-sanming vi6 samning frå 9, november 1972 railli Is­lands, Danraerkur, Finn­lands, Noregs og Sviljööar um aÖstoS i skattamälum (hér eftir nefndur samning-urinn), hafa orÖiS samäla ura eftirfarandi:

Tllleggsavtale

til avtalen mellom Norge,

Danmark,   Finland,  Island

og   Sverige   om bistand  i

skattesaker

Regjeringene i Norge, Danmark, Finland, Island og Sverige som 0nsker å inngå en tUleggsavlale til avtalen av 9, november 1972 mellom Norge, Danraark, Finland, Island og Sverige ora bistand i skallesaker (nedenfor kalt "avtalen"), er blitt enige om f0lgende:

Tilläggsavtal

till avtalet mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge om handräckning i skatteärenden

Regeringarna i Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge har, föranledda av önskan att ingå ett lill-läggsavtal till avtalet den 9 november 1972 mellan Sve­rige, Danraark, Fmland, Is­land och Norge om hand­räckning i skatteärenden (här nedan kallat "avtalet"), överenskommit om följan­de:

l.gr.

3, gr. samningsins orSist svo:

3. gr.

Aöildarriki er skylt a'Ö veUa aÖstoÖ samkvaeral 1. gr, i öllura {leira skatta­mälum og viÖ allar \)ser skatlakröfur, sem fram hafa komiS 1 öÖm aöildarriki i samrasmi vi6 löggjöf Jiess og varSa J)å skatta og gjöld, sem 2 gr, tekur til, 1 skatta­mälum, sem 2. gr, a) tekur lU, er Jiessi skylda \)6 Jivi aÖeins fyrir hendi a6 skatt-urinn falU undir samning til aö komast hjä tviskötlun viÖ tiaÖ aöildarriki sem aö-stoÖar öskar.

Artikkd 1

Arlikkel 3 i avtalen får f0lgende endrede ordlyd:

"Artikkd 3

En kontraherende stat er etter arlikkel 1 pliktig tU å yte bistand i alle skattesa­ker som er oppstålt etter lovgivningen i en annen kon­traherende stat når det gjel-der skatter og avgifter som går inn under arlikkel 2, I saker om skatt etter arlik­kel 2 a) foreligger del dog bare en slik plikt når skat­ten går inn under en avta-le til unngåelse av dobbelt­beskalning med den kontra­herende stat som begjaerer bisland.

Artikel 1

Artikel 3 i avtalet erhål­ler följande ändrade lydelse:

"Artikel 3

Avtalsslutande stat är skyldig lämna handräck­ning enligt artikel 1 i alla de skatteärenden och i frå­ga om alla de skalleanspråk, som uppkommit i annan av­lalsslutande stat i enlighet raed dess lagstiftning beträf­fande de skatter och avgif­ter som omfattas av artikel 2, I ärenden rörande skatt som avses i artikel 2 a) fö­religger dock sådan skyldig­het endast om skatten om­fattas av avtal för undvikan­de av dubbelbeskattning raed den avtalsslutande stat som begär handräckningen.

AÖstoÖ getur ekki aöeins tekiö til aSgerÖa gegn }ieim sem skatt skuldar, heldur einnig gegn vinnuveitanda og öÖrura sera skylt var aÖ halda   eftir   fé   til   greiöslu

Bistanden kan omfatte tiltak ikke bare överfor skattytere, men også över­for arbeidsgivere og andre som har hatt plikt til å holde tilbake skatt ved ulbetaling

Handräckning får avse åt­gärd icke blott mot skatt­skyldig utan även mot ar­betsgivare och annan, som har varit skyldig atl inne­hålla skatt vid utbetalning av

Prop. 1976/77: 9

8

skat ved udbetaling af l0n eller anden ydelse, og över for andre, som if0lge lovgiv­ningen i den stat, som be-gasrer bistånden, er ansvar-lige for skat,

Anmodning om bistand må kun fremsaättes såfremt den stat, som fremsaetter an-raodningen, if0lge sin egen lovgivning kan yde tilsva­rende bisland på begasring af den stat, tU hvUken an-raodningen er rettet."

palkkaa tai muuta etuutta on ollut velvollinen pidältä-mään siitä veroa, ja muu henkilö, joka virka-apua pyytävän valtion lainsäädän­nön raukaan on vasluussa verosta,

Virka-apua koskeva esitys saadaan tehdä vain, jos se valtio, joka tekee esityksen, öman lainsäädäntönsä mu­kaan voi sen valtion pyyn-nöstä, jolle esitys tehdään, suoriltaa vastaavan virka-avun,"

av lön eller annan förmån, och mot annan som enligt lagstiftningen i den stat som begär handräckningen är an­svarig för skatt.

FramstäUning om hand­räckning får göras endast om den stat som gör fram­ställningen enligt sin egen lagstiftning kan på begäran av den stal till vilken fram­ställningen riktats verkställa motsvarande handräckning,"

Artikel 2

Artikel 11 i aftalen får f0lgende aendrede ordlyd:

"Artikd 11

Oplysninger skal indford-res i overensstemmelse med lovgivningen i den stat, tU hvilken begaeringen er ret­tet,

Anmodning om indford-ring af oplysninger kan af-slås, såfremt fortelnings-, fabrikations- eller erhvervs-hemmeligheder vil blive åbenbaret, såfremt anraod-ningen blev efterkommet."

2 artikla

Sopimuksen 11 artikla muutetaan näin kuuluvaksi:

"11 artikla

Tietojen hankkimisen on tapahduttava sen valtion lainsääd'ännön mukaisesti, jolle esitys tehdään,

Tietojen hankkimista kos­keva esitys voidaan evätä, jos siihen suostuminen joh-taisi liike-, valmistus- tai am-mattisalaisuuden paljastu-miseen,"

Artikel 2

Artikel 11 i avtalet erhål­ler följande ändrade lydelse:

"Artikd 11

Uppgifter skaU införskaf­fas i enlighet med lagstift­ningen i den stat, tUl vilken framställningen riklats.

Framställning om inför­skaffande av uppgifter kan avböjas, om affärs-, fabrika­tions- eller yrkeshemlighet skulle yppas om framstäU­ningen efterkommes,"

Artikel 3

Til aftalen tilf0jes efter artikel 11 en artikel 11A med f0lgende ordlyd:

"Artikel 11 A

Repraesentanter for en myndighed i en kontrahe­rende stat kan i en skatte-sag af vassentUg inleresse for denne stat efter anmodning fra den kompetente myndig­hed i samme stat tillades at vaere til stede ved under-s0gelse i en sådan skaltesag i en anden kontraherende stat,   Anraodningen   herom

3 artikla

Sopimukseen lisätään 11 artiklan jälkeen 11 A artikla seuraavasti:

"11 A artikla

Sopimusvaltion viranomai-sen edustajan voidaan vero-asiassa, jolla on olennainen merkitys tälle valtiolle, sa-man valtion asianomaisen viranomaisen esityksestä sal-lia oUa läsnä tällaisessa ve-roasiassa toisessa sopiraus-valtiossa suoritettavassa sel-vityksessä, T'ästä tehdyn esi­tyksen  tutkU lämän  loisen

Artikel 3

I avtalet införes efter ar­tikel 11 en artikel 11 A av följande lydelse:

"Artikel 11 A

Företrädare för myndig­het i avlalsslutande stat kan i skatteärende av väsentiigt intresse för denna stat efter fraraställning av behörig rayndighel i sarama stat till-låtas närvara vid utredning i sådant skatteärende i an­nan avtalsslutande stal. Framställning härom prövas av behörig myndighet i den-

Prop. 1976/77: 9

skatta viö utborgun launa eöa annarrar Jiöknunar, svo og gegn ÖÖrura peim, sera åbyrgÖ bera å sköttum sam-kvaeml löggjöf jjess rikis, er aÖsloÖar öskar.

Beiöni um aÖstoÖ må Jivi aöeins selja fram, aÖ {laö riki, sem beiöni ber fram, geti samkvaemt löggjöf sinni vein sambasrilega aÖstoÖ, ef JiaÖ riki, sem aösloöar er beÖiÖ, fer fram å slikt.

av l0nn eller annen ytelse og överfor andre som etter lovgivningen i den stat som har begjaert bistand, er an-svarlig for skatt.

Anmodning om bistand kan bare fremsetles såfremt den stat som fremmer an­raodningen etter sin egen lovgivning kan yte tilsva­rende bisland på begjaering fra den stat sora anraod­ningen er rettet til,"

lön eller annan förmån, och raot annan som enligt lagstiftningen i den stat som begär handräckningen är ansvarig för skatt.

Framställning om hand­räckning får göras endast ora den stat som gör fram­stäUningen enligt sin egen lagstiftning kan på begäran av den stat till vilken fram­ställningen riktats verkställa motsvarande handräckning."

2. gr.

11, gr, samningsins orÖist svo:

ll.gr

,

Öflun upplysinga skal fara fram i samrasmi viö löggjöf {less rikis, sera beiÖni er beint lil.

Hafna mä beiÖni um öflun upplysinga ef viÖ-skipta-, framleiöslu- eÖa at-vinnuleyndarmåli yröi Ijö-straÖ upp, ef orÖiö vaeri viÖ beiÖninni,

Artikkd 2

Artikkd 11 i avtalen får f0lgende endrede ordlyd:

"Artikkd 11

Opplysninger skal innhen-tes i samsvar med lovgiv­ningen i den stat anraod­ningen er rettet lil,

Anmodning ora å skaffe opplysninger kan avslås der-som forrelnings-, fabrika-sjons- eller yrkeshemmelig-heter ville bli kjent såfremt anmodningen ble etter-kommet,"

Artikel 2

Artikel 11 i avtalet erhål­ler följande ändrade lydelse:

"Artikd 11

Uppgifler skall införskaf­fas i enlighet med lagstift­ningen i den stal, tUl vilken framställningen riktals.

Framställning om inför­skaffande av uppgifter kan avböjas, om affärs-, fabrika­tions- eller yrkeshemlighet skulle yppas om framställ­ningen efterkommes."

3. gr.

Ä eftir 11. gr. samningsins baetist viö ny grein, 11 A, er oröist svo:

11. gr. A,

I skattaraålura, er mikla JiyÖingu hafa fyrir aÖUdar-riki, geta fulllruar stjorn-valda i Jsvi riki, eftir beiöni frå baem stjörnvaldi i Jivi riki, fengiÖ leyfi til aÖ vera viöstaddir rannsokn i {ivi-liku skattamäli i ööm aöil­darriki, Um slika beiöni skal fjallaö af baeru sljöm-valdi i  siöarnefnda rikinu.

Artikkd 3

I avtalen innf0res etter arlikkel 11 en arlikkel 11 A med f0lgende ordlyd:

"Artikkd 11 A

Representant for myndig­het i en kontraherende stat kan i en skatlesak som er av vesenllig inleresse for denne stat, etter anmodning av kompetent myndighet i samme stat, få samtycke til å vaere til stede ved behand­lingen av en slik skattesak i en annen kontraherende stat,   Anmodningen   pr0ves

Artikel 3

I avtalet införes efter ar­tikel 11 en artikel 11 A av av följande lydelse:

"Artikd 11 A

Företrädare för myndig­het i avtalsslulande stat kan i skatteärende av väsentligt intresse för denna stat ef­ter framställning av behörig myndighet i sararaa stat till-låtas närvara vid utredning i sådanl skatteärende i an­nan avtalsslutande stat, Fraraställning härora prö­vas av behörig rayndighel i

Prop. 1976/77: 9

10

behandles af den kompe­tente myndighed i denne anden stat, som snarest un-derretter den kompetente rayndighed i den f0rstna2vn-te stat om sin afg0relse. Ef­terkommes anmodningen, angives i meddelelsen herom tidspunkt og sled for under-s0gelsen samt 0vrige oplys­ninger, som anses 0nske-lige for den kompetente myndighed, der har frem-sat anmodningen.

Repraesentanter, som er omfattet af f0rste stykke, kan ikke trasffe afg0relser i sp0rgsmål, som vedrOrer un-ders0gelsen, raen kan frem-satte forslag i sådanne sp0rgsraål til den rayndighed eller embedsmand, som er anmodet om at foretage un-ders0gelsen, Afg0relser i an­ledning af et sådant forslag traeffes af den pågaeldende myndighed eller embeds­mand.

Oplysninger, der er frem-kommet ved unders0gelsen, skal behandles som hemme-lige og må ikke meddeles til andre personer eller myndig­heder, hemnder personer tjenstg0rende ved domstole og andre judicielle rayndi-heder, end dem, som vare­tager skattdigning (beskal-ning), opkraevning eller ind-drivelse af skatter, som om-faltes af denne aftale eller som traeffer afg0relser ved-r0rende klager eller tiltale-sp0rgsmål i tUslutning hertil,

Afslås en anmodning, der er omfattet af f0rste stykke, finder bestemmelserne i arti­kel 7, f0rste stykke, tilsva­rende anvendelse,"

valtion asianomainen viran-omainen, joka mahdollisim-man pian ilmoiltaa päätök-sestään ensiksi mainitun val­tion asianomaiselle viran-omaiselle. Jos esitykseen suostulaan, ilmoituksessa mainitaan selvityksen aika ja paikka sekä muut esilyk-sen tehneelle asianomaiselle viranomaiselle tarpeellisiksi harkiltavat liedot.

Edellä 1 kappaleessa tar-koiteltu edustaja ei saa teh­dä päälöksiä selvitystä kos­kevissa asioissa, mutta h'än voi tehdä ehdotuksia tällai-sissa asioissa viranomaiselle tai virkamiehdle, joUe on anneltu tehtäväksi toimeen-panna selvitys. Päätöksen lällaisen ehdotuksen johdos-ta tekee viranomainen tai virkamies.

Selvityksessä esiin tulleita tietoja on käsiteltävä salaisi-na, eikä niilä saa ilmaisla muille kuin niUle henkUöUle tai viranomaisiUe, niUiin luetluina tuomioistuinlen ja muiden oikeusviranomaislen palveluksessa olevat henki-löt, jotka käsittelev'ät tässä sopimuksessa tarkoitetlujen verojen laksoitusta (vero-tusta), kantoa tai perintää laikka ralkaisevat niihin lUt-tyviä valituksia tai syytettä koskevia asioita.

Jos 1 kappaleessa tarkoi-lettu esitys hylätään, sovel-letaan vastaavasti, mitä 7 ar­tiklan 1 kappaleessa on mää-rälly."

na andra stat, som snarast underrättar den behöriga myndigheten i den först­nämnda staten ora sitt be­slul, Bifalles fraraslällning-en, anges i underr'åttelsen lid och plats för utredning­en samt de övriga uppgifter sora bedömes erforderliga för den behöriga myndighet som gjort framsfällningen.

Företrädare som avses i första stycket får icke fatta beslul i frågor som rör ut­redningen men kan fram­föra förslag i sådana frågor liU myndighet eUer tj'änste-man ål vilken uppdragits att verkställa utredningen. Be­slut i anledning av sådant förslag fattas av myndig­heten eUer tj'änslemannen.

Upplysningar som fram­kommit vid utredningen skaU behandlas såsom hem­liga och får icke yppas för andra personer eller myn­digheter, häri inbegripna personer som tjänstgör vid domstolar och andra judi-cieUa myndigheter, än dem som handlägger taxering (beskattning), uppbörd eUer indrivning av skatter som avses i detta avtal eller av­gör besv'är eller frågor om åtal i anslutning härtUl.

Avslås framställning som avses i första stycket, äger bestämmelserna i artikel 7 första stycket motsvarande tilVämpning,"

Prop. 1976/77: 9

11

sem än tafar skyrir baeru stjörnvaldi i fyrrnefnda ri­kinu frå åkvöröun sinni. Sé fallist å beiönina skal tekinn fram i tilkynningunni timi og staÖur fyrir rannsoknina äsarat öömra upplysingum sem telja veröur nauösyn-legar fyrir JiaÖ baera stjörn-vald er bar fram beiönina.

Fulllruar Jieir, er ura ge-tur i 1, mgr,, geta ekki tek-iö åkvörÖun um alriöi er varöa rannsoknina en geta komiö meö tillögur ura slik alriöi lil Jieirra stjörnvalda eöa opinberra starfsraanna sem faliö hefur veriÖ aÖ framkvaema rannsoknina. Äkvöröun ura slikar tillögur skal tekin af stjörnvaldinu eöa hinum opinbera starfs-manni.

av den kompetente myndig­het i den annen stat, som

snarest underretter den kom­petente myndighet i den 

f0rslnevnte stat om sin av-gj0relse. Dersom anmod­ningen elterkommes, oppgis i underretningen tid og sled for behandlingen samt de 0vrige opplysninger som an­tas n0dvendige for den kompetente myndighet som har freraraet anmodningen.

Representant som nevnl i f0rsle ledd kan ikke Ireffe beslutning i sp0rsraål som angår behandlingen, men kan frerame forslag i slike sp0rsmål tU den myndighet eller tjeneslemann som fö­restår behandlingen. Avgj0-relse i förbindelse raed et slikt forslag tas av denne rayndighel eller tjenesle­mann.

denna andra stat, sora sna­rast underrättar den behöri­ga myndigheten i den först­nämnda staten om sitt be­slul. Bifalles framställning­en, anges i underrättelsen lid och plats för utredningen samt de övriga uppgifter som bedömes erforderliga för den behöriga rayndighel sora   gjort   fraraställningen.

Företrädare som avses i första stycket får icke falla beslut i frågor som rör ul­redningen raen kan fram­föra förslag i sådana frågor lUl myndighet eller tjänste­man åt vUken uppdragits att verkställa ulredningen. Be­slut i anledning av sådant förslag fattas av myndighe­ten eller tjänstemannen.

Meö upplysingar, er fram koma viö rannsoknina, skal fariÖ sem trunaöarmål og [lasr må ekki birla öörum einstaklingum eÖa stjöm-völdum, Jp. a. m. ekki öörum starfsmönnum viÖ döm-stöla og önnur dömsysluyf-irvöld, en Jieim er annast skattlagningu eÖa innheimtu ä sköttum sem Jiessi sam-ningur fjällar um eÖa lir-skuröa um kaerur eöa atriÖi er varöa äkteru i sambandi viö JiaÖ.

Sé beiöni samkvaemt 1. mgr, hafnaö eiga åkvaeÖi 1, mgr, 7, gr, viö.

Opplysninger sora frem-kommer, skal behandles som hemmelige og kan ikke med­deles andre personer eller myndigheler, heri innbefat-tet personer som ljenstegj0r ved domstoler og andre judi-sielle myndigheter, erm dem som har til oppgave å ullig-ne, oppkreve eller inndrive skatter som omfattes av den­ne avtale eller som avgj0r klager eller sp0rsmål om til-tale i tUknylning til slike sa­ker.

Avslås anmodning som nevnl i f0rste ledd, får be-slemmelsene i arlikkel 7, f0rsle ledd tilsvarende an­vendelse,"

Upplysningar sora fram­kommit vid utredningen skall behandlas såsom hem­liga och får icke yppas för andra personer eller myn­digheter, häri inbegripna personer som tjänstgör vid domstolar och andra judi­ciella myndigheter, än dem som handlägger taxering (be­skattning), uppbörd eller in­drivning av skatter som av­ses i detta avtal eller avgör besvär eller frågor om åtal i anslutning härtUl.

Avslås framställning sora avses i första slyckel, äger besläraraelserna i artikel 7 första stycket motsvarande tiUämpning."

Prop. 1976/77: 9

12

Artikel 4

Artikel 12 i aftalen får f0lgende aendrede ordlyd:

"Artikel 12

Den kompetente myndig­hed i en kontraherende stat skal i det omfång, det kan ske på grundlag af tilgaenge-lige kontroloplysninger eller tilsvarende oplysninger, sna­rest muligt efter udl0bet af hvert kalenderår, uden sasr-lig anmodning, tilstiUe den kompetente myndighed i en-hver af de andre kontra­herende stater oplysninger vedr0rende i denne stat bo­satte fysiske personer eller dér hjemmeh0rende juri­diske personer for så vidt angår

a)

udlodninger fra aktie-selskaber og Ugnende ju­ridiske personer,

b)

renler af obligationer og Ugnende vaerdipapirer,

c)   tilgodehavender hos

banker, sparekasser o. Ugn,

institutioner samt renler af

sådanne tilgodehavender,

d)  royalties og andre

periodisk belalbare afgifter

for udnyttelse af ophavsret,

patent, m0nster, varemaerke

eller anden sådan rettighed

eller ejendom,

e)  l0nninger, honorarer,

pensioner og livrenler,

f)  skades-, forsikrings- og

anden sådan erslatning, som

er oppebåret i förbindelse

raed naeringsvirksomhed,

samt

g) andre indkomster eUer

aktiver, i det omfång over­

enskomst herora trasffes i

henhold til artikd 20.

4 artikla

Sopimuksen    12    artikla muutetaan näin kuuluvaksi:

"12 artikla

Sopimusvaltion asianomai­sen viranomaisen tulee, rai-käli niin voi tapahtua saa-tavissa olevien tarkkailu- tai rauiden vastaavien tietojen pemsleella, mahdollisimman pian jokaisen kalenterivuo-den päättymisen jälkeen, il-man eri esitystä, toimittaa kunkin muun sopirausval-tion asianomaiselle viran­omaiselle mainitussa valtios-sa asuvia luonnollisia henki-löitä ja siellä kotipaikan omaavia oikeushenkilöitä tarkoittavat tiedot, jotka koskevat

a)

osakeyhtiöiden ja mui­den sellaisten oikeushenki-löiden jakamaa voittoa,

b)

obligaatioiden ja mui­den sellaisten arvopaperei-den korkoja,

c)

pankeilta, säästöpan-keilta ja muilta sellaisUta laitoksilta olevia saamisia sekä tällaisten saamisten korkoja,

d) rojaltia tai muuta, le-

kijänoikeuden, palentin,

mallin, tavaramerkin tai

muun sellaisen oikeuden tai

omaisuuden käytöstä toistu-

vasli suoritettavaa maksua,

e) palkkoja, palkkioita,

eläkkeitä ja elinkorkoja,

f)  elinkeinotoiminnan yh-

teydessä saatua vahingon-,

vakuutus- ja muuta seUaista

korvausta, sekä

g) muita tuloja tai varoja,

mikäli tästä on soviltu 20

artiklan mukaisesti.

Artikel 4

Artikel 12 i avtalet er­håller följande ändrade ly­delse:

"Artikel 12

Behörig myndighet i av­talsslulande stat skall, i den mån det kan ske på grund­val av tUlgängUga kontroll­uppgifter eller motsvarande uppgifter, snarast möjligt ef­ter utgången av varje kalen­derår, utan särskild frara­ställning, tillställa behörig myndighet i envar av de andra avtalsslutande stater­na upplysningar avseende i denna stat bosatta fysiska personer eller där hemma­hörande juridiska personer belräffande

a) utdelningar från aktie­

bolag och liknande juridiska

personer,

b)

räntor på obligationer och andra sådana värdepap­per,

c)

tillgodohavanden hos banker, sparbanker och lik­nande inrättningar samt rän­tor på sådana tillgodohavan­den,

d) royalty och annan pe­

riodiskt utgående avgift för

utnyttjande av upphovsrätt,

patent, raönster, varamärke

eller annan sådan rättighet

eller egendom,

e)  löner, arvoden, pen­

sioner och livräntor,

f) skade-, försäkrings- och

annan sådan ersättning som

erhållits i samband med nä­

ringsverksamhet, samt

g) andra inkomster eller

tiUgångar, i den mån över­

enskommelse träffals därom

enligt artikel 20.

Prop. 1976/77: 9

13

4. gr.

12, gr, samningsins orSist

svo:

Artikkd 4

Arlikkel 12 i avtalen får f0lgende endrede ordlyd:

Artikel 4

Artikel 12 i avtalet erhål­ler följande ändrade lydel-

12, gr.

Baerl sljornvald i aöUdar-riki skal, aÖ svo miklu leyti sem unnl er å gmndvelli samanburÖargagna eöa sara-svarandi upplysinga, svo fljotl sem verÖa mä eftir hver åramöl og ån sérstakr-ar beiö oni afhenda baeru stjörnvaldi i hverju hinna aöildarrikjanna upplysingar um t)ä menn, sem busetlir em i pessu riki, eÖa lögper-sönur, sem jDar eiga heimUi, varöandi:

a)

arögreiÖslur frå hlula-félögum og hliöstaeöum lög-persönum,

b)

vexli af skuldabréfum og öörum slikum verÖbréf-um,

c)

innslaeöur i bönkura, sparisjööum og hliöstaeöum stofnunum, svo og vexli af slikum innstaeöura,

d) hvers konar Jjöknanir

og timabilsgreiSslur fyrir

notkun d höfundarrétli, ein-

kaleyfi, munstri, vöruraerki

eöa öörum slikum réltindum

eöa eignum,

e)   vmnulaun, slarfslaun,

elli- og eflirlaun og lifeyri,

f)  skaÖabcBlur, Irygginga-

baetur og aÖrar slikar bcetur

sem fengist hafa i sambandi

viö  atvinnurekstur,  svo  og

g) aÖrar lekjur eÖa eignir

aö svo miklu leyti sem sam-

komuiag veröur um skv, 20.

grein.

"Artikkd 12

Den kompetente myn­dighet i en kontraherende stat skal i den utslrekning det kan skje på gmnnlag av tilgjengelige kontrolloppga-ver eller tilsvarende opplys­ninger, snarest mulig etter utgången av hvert kalender­år, uten spesiell anmodning, oversende den kompentente myndighet i hver av de andre kontraherende stater opplysninger om fysiske per­soner som er bosatt der, el­ler om juridiske personer som er hjemraeh0rende der, for så vidt angår:

a)

uldelinger fra aksjesel-skaper og Ugnende juridiske personer,

b)

renler av obligasjoner og andre Ugnende verdipapi-rer,

c)

tilgodehavender i ban­ker, sparebanker og Ugnende instilusjoner, samt renler på slike tilgodehavender,

d) royalty og annen pe­

riodisk utgående avgift for

utnyltelsen av opphavsrett,

patent, m0nsler, vareraerke

eller annen slik retlighet el­

ler eiendom,

e) l0nn, honorarer, pen-

sjoner og livrenler,

f)  skade-, forsikrings- og

annen Ugnende erslatning

som er oppebåret i samband

med nzeringsvirksomhet,

samt

g) andre innlekter eUer

aktiva i den utslrekning det

er tmffet avtale om det i

henhold til artikkd 20.

"Artikd 12

Behörig myndighet i av­talsslutande stat skall, i den mån det kan ske på gmnd­val av tillgängliga kontroll­uppgifter eller motsvarande uppgifter, snarast möjligt ef­ter utgången av varje ka­lenderår, utan särskild fram­ställning, tillställa behörig myndighet i envar av de andra avtalsslutande stater­na upplysningar avseende i denna stat bosatta fysiska personer eller där hemraahö-rande juridiska personer be­träffande

a)

utdelningar från aktie­bolag och liknande juridiska personer

b)

räntor på obligationer och andra sådana värdepap­per,

c)

tillgodohavanden hos banker, sparbanker och lik­nande inrättningar samt räntor på sådana lUlgodoha-vanden,

d) royalty och annan pe­

riodiskt utgående avgift för

utnyttjande av upphovsrätt,

patent, mönster, vammärke

eller annan sådan rättighet

eller egendom,

e) löner, arvoden, pensio­

ner och livräntor,

f)  skade-, försäkrings-

och annan sådan ersättning

som erhållits i samband med

näringsverksamhet, samt

g) andra inkoraster eller

tillgångar, i den mån över­

enskommelse träffats därom

enligt artikel 20.

Prop. 1976/77: 9

14

Den kompetente rayndig­hed i en kontraherende stat skal virke for, al oplysning­er, sora fremkommer ved en unders0gelse i denne stat i en sag vedr0rende beskat-ning, og som kan antages at vedr0re en sådan (tilsvaren­de) sag i en anden kontra­herende stat, snarest frem-sendes til den kompetente myndighed i denne anden stat,

Såfremt del i den stat, som har modtaget oplys-ningerne, viser sig, at oplys-ningeme ikke er i overens-sleramdse med de virkelige forhold, skal den kompe­tente myndighed i denne stat på passende made un­derrette den kompetente myndighed i den stat, som har afgivet oplysningerne, om forholdet.

I tilfaelde, hvor en i en af de kontraherende stater bosat person er afgået ved d0den og har efterladt sig fast ejendom i en anden af de kontraherende stater eller aktiver anbragt i en virksom­hed dér, skal den kompeten­te myndighed i den f0rst-nasvnte stat, så snart kend-skab til forholdet er erhver-vet, underretter den kom­petente myndighed i den anden stat herom,"

Sopimusvaltion asianomai­sen viranomaisen on toimil-lava sUen, etta tiedot, jotka oval tulleet esiin tässä val-tiossa suoritettavassa selvi­tyksessä veroa koskevassa asiassa ja joiden voidaan olettaa koskevan lällaista asiaa toisessa sopimusval-tiossa, mahdoUisunman pian luovutelaan lämän loisen valtion asianomaiselle viran­omaiselle.

Jos siinä valtiossa, joka on vaslaanottanul tiedot, käy selville, etta tiedot eivät vastaa todellisia olosuhleita, on lämän valtion asianomai­sen viranomaisen sopivalla tavalla ilmoiteltava asiasta sen valtion asianomaiselle viranomaiselle, joka on tie­dot antanut.

Milloin sopimusvalliossa

asuva henkilö on kuollut ja

häneltä on jäänyt toisessa

sopimusvalliossa

olevaa

kiinteää omaisuutta tai siellä olevaan liikkeeseen sijoitet-tuja varoja, on ensiksi mai­nitun valtion asianomaisen viranomaisen, niin pian kun asiasta on saatu tielo, ilmoi­teltava tästä loisen valtion asianomaiselle viranomaisel­le."

Behörig myndighet i av­talsslutande stat skall verka för all uppgifter, som fram­kommit vid utredning i den­na stat i "ärende angående skatt och som kan antas be­röra sådant ärende i annan avtalsslulande stat, snarast överlämnas till den behöriga myndigheten i denna andra stal.

Om del i den stat sora raottagit upplysningarna framkommer, att upplys­ningarna icke motsvarar de verkliga förhållandena, skall behörig myndighet i denna stat på lämpligt sätt under­rätta den behöriga myndig­heten i den stat, sora läm­nat upplysningarna, om för­hållandet.

Då person bosalt i en av de avtalsslutande statema avlidit och efterlämnat fast egendora i annan avtalsslu­lande stat eller tillgångar nedlagda i rörelse där, skall behörig rayndighel i först-näranda stat, så snart känne­dom vunnUs om förhåUan­det, underrätta behörig myn­dighet i den andra staten därom,"

Artikel 5

Denne tillaegsaftale trae­der i kraft tred i ve dage ef­ter den dag, da samtiige kontraherende stater har meddelt det svenske uden-rigsdepartemenl, at de for­anstaltninger, som er n0d-vendige for tilljegsaflalens ikrafttrsdelse, er gennem-f0rt. Det svenske udenrigs-departement underretter de

5 artikla

Tämä Usäsopimus tulee voimaan kolmenkymraenen päivän kuluttua siitä päiväs-tä, jona kaikki sopirausval-tiot övat ilmoittaneet Ruot­sin ulkoasiaindeparteraen-tiUe Usäsopimuksen voi­maan tulemiscksi vaaditta-vien toiraenpiteiden suorit-tamisesla. Ruotsin ulko-asiaindeparlemenlli   ilraoit-

Artikel 5

Detta tilläggsavtal träder i kraft trettio dagar efter den dag då samtliga avtals­slulande stater meddelat det svenska utrikesdepartemen­tet att de ålgärder sora krä­ves för tilläggsavtalets ikraft­trädande genomförts. Det svenska utrikesdepartemen­tet underrättar de övriga avlalsslutande  statema  om

Prop. 1976/77: 9

15

Baeru stjörnvaldi i aöildar­riki ber aö stuöla aÖ {jvi 

aö   upplysingar,   er   fram

koma vi8 rannsoknir i Jivi 

riki i målefnum er varÖa skall og sem aetla må aÖ varöi slik mälefni i öÖm aöildarriki, séu ån tafar veUlar baerum sjornvöldura )' siöarnefnda rikinu.

Den kompetente myndig­het i en kontraherende stat 

skal s0rge for at opplys­ninger, som fremkommet 

ved behandlingen av en skat­lesak i denne stat og sora kan anlas å ber0re skatl-leggingen i en annen kon­traherende stat, snarest mu­lig oversendes den kompe­tente myndighet i denne stat.

Behörig myndighet i av­talsslutande stat skall verka för alt uppgifter, som fram­kommit vid utredning i den­na stat i ärende angående skatt och som kan antas be­röra sådant ärende i annan avtalsslutande stat, snarast överlämnas till den behöri­ga myndigheten i denna andra stal.

Ef fram keraur i Jivi riki sem fengiö hefir upp-lysingarnar aö pier séu ekki sannleikanura samkvaeraar skal baert stjörnvald i Jiessu riki skyra ba:m stjörnvaldi i Jivi riki, sera upplysing-arnar gaf, ä viöeigandi hatt frå aöstaeöura.

Hvis det i den stat sora har moltatt opplysninger, viser seg at opplysningene ikke lilsvarer de taktiske forhold, skal den kompelen-te myndighet i denne stat på passende mate underret­te den kompetente myndig­het i den stat som har gitt opplysninger om forholdet.

Om det i den stat som mottagit upplysningama framkommer, att upplys­ningarna icke motsvarar de verkliga förhållandena, skall behörig myndighet i denna stat på lämpligt sätt under­rätta den behöriga myndig­heten i den stat, som lämnal upplysningarna, om förhål­landet.

fegar maÖur, busettur i einu aöildarrikjanna, hefir andasl og lätiö eftir sig fast-eign 1 ööru aöUdarriki eÖa eignir i alvinnurekstri {lar skal baert stjömvald i fyrr­nefnda rikinu, strax og J)aÖ hefir fengiö vitneskju um mälavexti, tilkynna {laÖ baeru stjörnvaldi I siöar­nefnda rikinu.

Når en person som er bo­satt i en av de kontraheren­de stater er avgått ved d0-den og har etterlatt seg fast eiendom i en annen kontra­herende stal eller midler som er plasserl i en virksomhet der, skal den kompetente myndighet i f0rstnevnle stat underrette den kompetente myndighet i den annen stat om dette så snart den har fått kjennskap til forhol­det,"

Då person bosatt i en av de avtalsslutande statema avlidit och efterlämnat fast egendom i annan avtalsslu­tande stat eller tillgångar nedlagda i rörelse där, skall behörig myndighet i först­nämnda stat, så snart känne­dom vunnits ora förhållan­det, underrätta behörig myn­dighet i den andra staten därom,"

5. gr.

Viöbölarsamningur Jiessi

öölast gildi Jirjåtiu dögum

eftir {lann dag er öll aÖildar-

rikin hafa tUkynnt saenska

utanrikisråÖuneytinu

aÖ

uppfylllar hafi veriÖ Jiaer kröfur sem gerÖar em til gildistöku viÖbötarsamnings {lessa, Saenska utanrikis-råÖuneytiÖ tUkynnir hinum aöUdarrikjunum möttöku jessara tilkynninga.

Artikkd 5

Denne tilleggsavtale trer i kraft trelli dager etter den dag da samtiige kontrahe­rende stater har meddelt det svenske ulenriksdeparte-ment al de tiltak som kreves for tilleggsavtalens ikrafttre-delse er gjennomf0rt. Det svenske utenriksdepartement meddeler de 0vrige kontra­herende stater om moltagel-sen av disse meldinger.

Artikel 5

Detta tilläggsavtal träder i kraft trettio dagar efter den dag då samtliga avtals­slutande stater meddelat det svenska utrikesdepartemen­tet att de åtgärder som krä­ves för tilläggsavtalets ikraftträdande genomförts. Det svenska utrikesdeparte­mentet underrättar de övri­ga avtalsslutande staterna om   mottagandet  av  dessa

Prop. 1976/77: 9

16

0vrige kontraherende stater om modtagelsen af disse meddelelser.

Efter at denne tillaegsaf­tale er trådt i kraft, anven-des dens besteraraelser på säger, som er indkommet ef­ter ikrafttraedelsen til den kompetente myndighed i den stat, til hvilken anmodning­en er rettet.

taa muille sopimusvaltioUIe näiden ilmoituslen vastaan-ottamisesta.

Tämän Usäsopimuksen voimaantultua sen määräyk-siä soveUetaan asioihin, jot­ka oval voimaantulon jäl­keen saapuneet sen valtion asianomaiselle viranomaisel­le, jolle esitys osoitetaan.

mottagandet av dessa med­delanden.

Sedan detta tiUäggsavtal trätt i kraft tillämpas dess bestämmelser på ärenden som inkommit efter ikraft­trädandet till den behöriga myndigheten i den stat tUl vilken framställningen rik­tats.

Artikel 6

Denne tUlaegsaftale skal forblive i kraft så lasnge aftalen er i kraft,

Tillaegsaftalen skal depo-neres i det svenske udenrigs-departement og bekraeftede afskrifter skal af det svenske udemigsdepartement tilstU­les hver af de kontraherende staters regeringer.

Til bekraeftelse heraf har undertegnede, dertil beh0rigt bemyndigede, undertegnet denne tillaegsaftale.

6 artikla

Tämä lisäsopiraus on voi-massa niin kauan kuin sopi­mus on voiraassa.

Lisäsopiraus talletetaan Ruotsin ulkoasiaindeparte-menttiin ja Ruotsin ulko-asiaindeparlementli toimit­taa oikeaksi todistetut jäljen-nökset siitä kunkin sopimus­valtion hallitukselle,

Tämän vakuudeksi oval allekirjoillaneel, siihen asian-raukaisesti valtuutettuina, allekirjoittaneet tämän Usä­sopimuksen,

Artikel 6

Detta tilläggsavtal skall förbli i kraft så länge av­talet är i kraft.

Tilläggsavtalet skall vara deponerat i det svenska ut­rikesdepartementet och be­styrkta avskrifter skall av det svenska utrikesdepartemen­tet tillställas var och en av de avtalsslutande staternas regeringar.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill veder­börligen bemyndigade, un­dertecknat detta tilläggsav­tal.

Jan Groop

Udfaerdiget i Stockholm i et eksemplar på det danske, det finske, det isländske, del norske og det svenske sprog, idet der på det svenske sprog er udfaerdiget to leks-ter, en for Finland og en for Sverige, hvilke samtiige leks-ter har lige gyldighed, den 21, juli 1976,

E. Schram-Nielsen

Tehty Tukkholmassa 21 päivänä heinäkuuta 1976 yhlenä suomen-, islannin-, norjan-, ruotsin- ja tanskan-kielisenä kappaleena, jossa ruotsin kielellä on kaksi teksliä, toinen Suomea ja toinen Ruotsia varten, kaik-kien tekstien ollessa yhtä todislusvoimaisel.

Som skedde i Stockholm i ett exemplar på finska, dans­ka, isländska, norska och svenska språken, varvid på svenska språket utfärdades två texter, en för Finland och en för Sverige, vilka samtliga texter har lika vits­ord, den 21 juli 1976,

Prop. 1976/77:9

17

meddelanden.

Pegar viöbölarsamningur Jiessi hefur tekiÖ gildi skal åkvaeöura hans beill um mål, sem borist hafa eftir gildis-tökuna til viÖkoraandi stjörnvalds i Jivi riki, sem beiÖninni er beint lil.

Etter at denne tilleggsav­tale er trådt i kraft, skal dens bestemmelser få anvendelse på saker som etter ikrafttre-delsen er kommet inn til den kompetente myndighet i den stat som anmodningen er rettet tU.

Sedan detta tilläggsavtal trätt i kraft tillämpas dess bestämraelser på ärenden sora inkommit efter ikraft­trädandet till den behöriga myndigheten i den stat till vUken framställningen rik­tals.

6. gr.

Viöbölarsamningur {lessi gUdir meÖan samningurinn gildir.

ViÖbötarsamningurinn skal varÖveiltur i utanrikis-råÖuneyti SviJijoÖar og sxnska utanrikisråÖuneyliÖ skal senda rikissljörn hvers aÖildarrikis staÖfest endur-rit.

Til staöfestingar Jiessu hafa undirritaÖir fulllruar, sem til pess hafa fullgilt ura-boö, ritaö undir {lennan viö-bötarsamning,

Gert i Stokkhölmi i einu eintaki å hverju Jiessara måla: islensku, dönsku, finnsku, norsku og sa5nsku og eru saensku lextanir iveir, annar fyrir Finnland, hinn fyrir SviJijöÖ, og skulu aUir textar jafngUdir, hinn 21. juH 1976.

Gudmundur I. Gudmundsson

Artikkd 6

Denne tilleggsavtale skal vaere i kraft så lenge avta­len er i kraft.

Tilleggsavtalen skal vaere deponert i det svenske uten­riksdepartement som vil oversende bekreftede av­skrifter lil hver av de kon­traherende staters regje-ringer,

TU bekreftelse av delte har undertegnede, som er beh0rig bemyndighet, un­dertegnet denne tilleggsav­tale,

Ulferdiget i Stockholm i el eksemplar på norsk, dansk, finsk, isländsk og svensk, hvorav det på svensk er ulferdiget lo tekster, en for Finland og en for Sve­rige, slik at samtiige tekster har samme gyldighel, den 21, juli 1976,

Hersleb Vogt

Artikel 6

Delta tilläggsavtal skall förbli i kraft så länge av­talet är i kraft.

Tilläggsavtalet skall vara deponerat i det svenska ut­rikesdepartementet och be­styrkta avskrifter skall av det svenska utrikesdeparte­mentet tillställas var och en av de avtalssslutande stater­nas regeringar.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill veder­börligen bemyndigade, un­dertecknat detla tilläggsav­tal.

Som skedde i Stockholm i ett exemplar på svenska, danska, finska, isländska och norska språken, varvid på svenska språket utfärda­des två texter, en för Sve­rige och en för Finland, vil­ka samtiiga texter har lika vUsord, den 21 juU 1976.

Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1976 760431