Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1986/87:117

om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen

Prop.

1986/87:117

Regeringen föreslår riksdagen atl anta de förslag som har tagits upp i bifo­gade utdrag ur regeringsprotokollel den 12 mars 1987.

På regeringens vägnar

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om nya och förenklade regler för slatens bidrag till den kommunala barnomsorgen fr.o.m. den 1 januari 1988. Bidra­get till daghem, fritidshem och deltidsgrupper föresläs lämnas med en enhet­lig summa för varje femtontal barn som är inskrivna. Avdelnings-/enhetsbi-draget föreslås för daghem utgöra 445 000 kr., för fritidshem 170 000 kr. och för deltidsgrupper 30 000 kr. För öppna förskolor föreslås bidrag lämnas med 30 000 kr. per enhet. Bidraget till familjedaghem föresläs lämnas enligl nuvarande regler. Ett nytt bidrag med 100 000 kr. föreslås lill daghem som är öppna på natten. I de föreslagna beloppen har beräknats medel för insatser i barnomsorgen för barn med behov av särskilt stöd och för personalens fort­bildning. Vidare behandlas frågan om statsbidrag till barnverksamhet i svenska kyrkans regi.

I propositionen redovisas även riktlinjer för fritidshemsverksamheten.

1 Riksdagen 1986/87. 1 saml. Nr 117

Socialdepartementet

Prop. 1986/87;117

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 mars 1987

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om nytt statsbidragssystem för barn­omsorgen

1 Inledning

Jag har i årets budgetproposition understrukit att barnomsorgen skall byggas ul i enlighet med det beslut riksdagen fattade på grundval av regeringens proposition om förskola för alla barn (prop. 1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr. 27). Beslutet innebär att alla barn från etl och ett halvt års ålder till dess de börjar skolan skall ha rätt atl delta i pedagogisk gruppverksamhet inom någon form av den kommunala barnomsorgen. Rätten, som skall förverkli­gas senast år 1991, avser deltagande i daghem, familjedaghem, deltidsgrupp eller öppen förskola beroende på barnels behov och pä föräldrarnas för­värvsarbete eller studier.

Kommunerna svarar för en planmässig utbyggnad av barnomsorgen och i varje kommun skall finnas en plan för barnomsorgsverksamheten. Kommu­nerna erhåller statsbidrag för verksamheten.

Med kommunal barnomsorg jämställs alternativa former av barnomsorg som inte drivs i vinstsyfte och där huvudmannen för verksamheten är ett för­äldrakooperativ, en ideell förening eller en förening som bildals för att be­driva en speciell form av pedagogik. Som ytterligare förutsättning gäller att kommunfullmäktige beslutat att daghemmet eller fritidshemmet skall vara intaget i kommunens barnomsorgsplan.

Utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen har varit omfattande un­der de senaste åren. Under år 1986 beräknas ca 20 000 platser ha tillkommit, varav ca 16 000 platser i daghem och ca 4 000 platser för förskolebarn i famil­jedaghem. Om hänsyn tas till en viss ytterligare ökning av antalet förvärvsar­betande föräldrar och en viss uppgång av antalet nyfödda barn behöver kom­munerna inrätta ca 17 000 nya platser per är i daghem och familjedaghem för att målet om full behovsläckning är 1991 enligt det tidigare angivna riks­dagsbeslutet skall uppnås. Dessutom behövs det en omfattande utbyggnad av antalet deltidsgrupper och öppna förskolor för all alla barns behov av att delta i en pedagogisk gruppverksamhel skall kunna tillgodoses.

Jag vill i sammanhanget erinra om all jag i propositionen om förskola för alla barn aviserade atl under ulbyggnadsperioden dvs. senast år 1991 åter­komma till regeringen med förslag om en lagstiftad rätt lill förskola för alla barn.

Jag vill i del här sammanhanget anmäla alt socialstyrelsen nyligen lill rege-    Prop. 1986/87; 117 ringen redovisat sill uppdrag att utarbeta ett pedagogiskt program för för­skolan. Programmet följs nu upp i kommunerna som utarbetar kommunala riktlinjer för den pedagogiska verksamheten.

När det nuvarande statsbidragssystemet för barnomsorgen infördes var avsikten att dess effekter skulle utvärderas fortlöpande. Regeringen gav den 21 november 1985 riksrevisionsverket (RRV) i uppdrag atl i samråd med so­cialstyrelsen analysera kostnadsutvecklingen inom barnomsorgen. Uppdra­get har redovisats i juni 1986 i rapporten "Sialsbidraget till barnomsorgen -En analys av kosinadsutvecklingen" (Dnr 1985; 1014), Analysen visar att de faktiska kostnaderna för statsbidraget lill barnomsorgen under år 1984 blev 877 milj. kr, högre än beräknat. Av denna kostnadsökning beror ca 271 milj. kr. på att ett siörre antal barn än beräknat skrevs in i de olika verk­samhetsformerna. Ca 454 milj, kr, av kostnadsökningen hänför sig till en kraftig ökning av andelen heltidsbarn i daghem och ca 152 milj. kr. till alt statsbidrag lämnades för ett större antal årsarbetare än beräknat. När del gäller det ökade antalet inskrivna barn var dessa effekter avsedda när bi­dragsreglerna infördes. RRV har emellertid konstaterat att en betydande del av förklaringen till de ökade kostnaderna ligger i att kommunerna anpassat sig till de nya stalsbidragsreglerna. Delta har lett lill effekter som inte var avsedda. Med hänsyn härtill påbörjades en översyn av statsbidragsreglerna inom socialdepartementet. Jag avser nu alt efter kontakt med Svenska kom­munförbundet redovisa mina överväganden med anledning av denna över­syn. Mina förslag innebär betydande förenklingar av bidragssystemet och möjliggör för kommunerna att själva avgöra på vilket säll resurserna kan utnyttjas på effektivaste sätl. Utgångspunkten har dessutom varit alt ge kommunerna fortsatta möjligheter att bygga ut barnomsorgen i enlighet med det riksdagsbeslut jag redogjort för i del föregående. 1 sammanhanget kom­mer jag att behandla vissa frågor om statsbidrag för barnomsorg nattetid och barnomsorg som bedrivs av svenska kyrkan.

Som underlag för mina överväganden när det gäller statsbidragen till fri­tidshemsverksamheten redovisar jag först på grundval av fritidshemskom­mitténs betänkande (SOU 1985:12) Skolbarnsomsorgen min syn på fritids­hemsverksamhetens mål och framtida organisation. Motsvarande redovis­ning när det gäller förskolan har redan tidigare gjorts i propositionen om förskola för alla barn.

2 Allmänt om fritidshemsverksamheten

2.1 Mål och inriktning

Fritidshemsverksamheiens uppgift är att i samarbete med föräldrarna med­verka lill en god och utvecklande uppväxtmiljö för barn i åldern 7-12 år och ge dem en trygg omsorg under den skolfria delen av dagen samt under lovda­gar och ferier, när föräldrarna förvärvsarbetar eller studerar. Fritidshems­verksamheten skall stödja barnens utveckling och ge dem erfarenheter av och kunskap om närmiljön och samhället. Verksamheten skall förmedla etl

1' Riksdagen 1986/87. 1 sam/. Nr 117

kulturarv och bidra till atl barnen kan finna sig väl tillrätta i samhället samt     Prop. 1986/87:117 stimulera dem att delta i och påverka samhällsutvecklingen. Den grund som i dessa avseenden lagts i förskolan skall vidareutvecklas i skola och fritids­hem.

Del övergripande målet för innehållet i barnomsorgen - förskola och fri­tidshem - är att förmedla och ge en konkret innebörd åt demokratiska värde­ringar. Verksamheten skall fostra barnen till solidaritet med andra barn saml utveckla deras uppfattning om allas lika värde, självbestämmanderätt och integritet. Detta överensstämmer med den människo- och samhällssyn som präglar socialtjänstlagens portalparagraf (I §), Nyckelorden är demokrati, solidaritet, jämlikhet, trygghet och ansvar. Dessa mål skall vägleda och prägla barnomsorgen.

Fritidshemsverksamheten skall vidare tillsammans med hemmet stödja barnens individuella utveckling i fysiskt, socialt, emotionellt och intellek­tuellt avseende genom en allsidig personlighetsutveckling. Verksamheten skall också utveckla barnen som gruppmedlemmar genom att ge dem möjlig­hel alt orientera sig om gränser och normer för social samvaro.

Fritidshemmet skall verka för alt minska skillnaderna mellan barns olika uppväxtvillkor. Alla barn skall ges möjlighet atl utveckla sina egna resurser och sin självkänsla. Särskild uppmärksamhet i detta avseende skall de barn få som av olika skäl är missgynnade vad gäller möjligheter alt utveckla sina inneboende resurser. Det kan l.ex. gälla barn med handikapp, barn med psykosociala problem, barn som kommer från språkligt eller socialt efter­satta miljöer eller barn med olika kulturbakgrund. För dessa barn har fritids­hemmet ett särskilt ansvar.

För de yngre skolbarnen är behovet av omsorg och trygghet fortfarande stort. Utveckling av social kompetens som stärker barnens förmåga att klara sig själva blir efter hand en allt viktigare fråga. Fritidshemmet skall ge bar­nen möjligheter att lära känna sin närmiljö och fä kontakt med andra barn, vuxna och verksamheter där. Barnen skall efter hand få ta ett ökat ansvar för sin egen fritid. Fritidshemmet skall successivt ge barnen slöd i deras frigö­relse från det nära beroendet av vuxna.

Omsorgsbehovet kvarstår i allmänhet under hela perioden 7-12 är, men förändrar karaktär. De yngre barnen inom denna åldersgrupp (7-9 är) är vanligen fortfarande beroende av en nära och stabil vuxenkontakt, medan de äldre barnen (10-12-äringarna) behöver en trygg miljö, en bas att utgå ifrån och återkomma till, därdet finns vuxna att diskutera erfarenheter med, söka hjälp hos och som kan ge stöd i olika situationer. Dessa behov för de äldre barnen kan ofta tillgodoses i öppnare former än del traditionella fri­tidshemmet.

Vad jag här anfört om fritidshemsverksamheiens uppgifter, mäl och in­riktning innebär att fritidshemmen skall bedriva en i vid mening pedagogisk verksamhet.

Verksamheten skall planeras och genomföras utifrån barnens egen livssi­

tuation och uppväxtmiljö samt vara baserad på barnens egna erfarenheter

för atl på ett aktivt sätt fortsälla alt utveckla barnen frän dessa utgångspunk­

ter. Verksamheten bör som sagts ha en förankring i närmiljön. Därför skall

den pedagogiska planeringen, för vilken personalen ansvarar, ske tillsam-

4

mans med barnen i den egna verksamheten och i nära samarbete med bar-    Prop. 1986/87:117 nens föräldrar. Fritidshemmet skall också samverka med skolan och andra verksamheter i närmiljön som påverkar barnens fostran och utveckling.

2.2 Föräldrarna

Fritidshemsverksamheten bör utformas i samarbete med hemmet. För atl verksamheten skall kunna planeras och genomföras på ett målinriktat säll bör personalen ha kunskap om barnens värld i familjen och i bostadsområ­det. Föräldrarna behöver veta hur barnet har del under fritiden och hur verksamheten i fritidshemmet bedrivs. Föräldrasamarbetet är enligt min uppfattning en viktig del i en kvalitativt god barnomsorg. Föräldrarna bör därför ges möjlighet till medansvar och delaktighet i fritidshemsverksamhe­ten.

Personalen i fritidshemmen skall ansvara för och ta initiativ till föräldra­samarbetet och därvid söka få med alla föräldrar. Därvid bör särskilt upp­märksammas behovet av regelbundna samtal och kontakter med barnens föräldrar, kunskap om hemmets värderingar och normer samt möjlighet för föräldrarna att tillsammans med personalen aktivt delta i och bidra lill verk­samhetens utveckling och utformning.

1 den av riksdagen godkända propositionen om förskola för alla barn för­ordades en rätt för barnens vårdnadshavare alt delta i planeringen av försko­lans verksamhet. Jag anser att en motsvarande rätt bör gälla för föräldrar vars barn vistas i fritidshem.

Föräldrarnas möjligheter att delta i fritidshemmets planering och verk­samhet skiftar givetvis och det är nödvändigt att varje fritidshem söker finna former för ett föräldrasamarbete som är ändamålsenligt och anpassat till olika föräldrars behov och förutsättningar.

Ytterligare en viktig del av samarbetet är atl föräldrarna genom frilids-hemmet kan knyta kontakter sinsemellan, utbyta kunskaper och ge varandra stöd och hjälp utanför verksamheten.

2.3 Den pedagogiska verksamheten i fritidshem

Flera utredningar har behandlat förskoleverksamhetens pedagogiska inne­håll, t.ex. Barnstugeutredningen (SOU 1975:67) och Familjestödsutred-ningen (SOU 1981:25). Barnstugeutredningen behandlade ocksä frågan om yngre skolbarns behov av omsorg och fritidsverksamhet (SOU 1974:42). So­cialstyrelsen har fortlöpande utarbetat arbetsplaner för förskolan. Någol motsvarande arbete för fritidshemmen har inte gjorts. Det är enligt min upp­fattning en angelägen uppgift att också fritidshemsverksamhetens mål, inne­håll och arbetssätt konkretiseras.

Av de medel som regeringen sedan den 1 juli 1984 anslagit lill utvecklings-och förnyelsearbete inom barnomsorgen har hittills ca 6 milj.kr. beviljats till olika projekt som behandlar fritidshemsverksamheten. De flesta av dessa projekt avser att pröva olika former av fritidshemsverksamhet för barn i ål­dern 10-12 är och utveckla ett innehåll anpassat till dessa åldrar. Jag fäster

stor vikl vid kommunernas utvecklingsarbete och det är min övertygelse alt     Prop. 1986/87:117 sådant arbete kan ge erfarenheter och kunskaper som gagnar verksamheten.

Jag har i det föregående påpekat atl fritidshemsverksamheten är en i vid mening pedagogisk verksamhet Fritidshemmen skall ge barnen omtanke, trygghet och gemenskap. Barnen skall få uppleva ömhet, glädje och upp-skaltning i nära relationer med personal och kamrater, I fritidshemmet skall barnen få leka, skapa, pröva sina krafter, fä ta ansvar, möta utmaningar och äventyr. Verksamheten skall också ge barnen möjligheter till vila och av­koppling och egna tankar i lugn och ro.

Genom ordningen med inskrivning av barn i olika åldrar ges fritidshem­men goda förutsättningar att bedriva en verksamhet som planeras med ut­gångspunkt i de intressen och behov som finns i barngruppen.

Barns utveckling sker i nära kontakt och genom ett aktivt samspel med omgivningen, människor och miljö. Det är genom eget handlande och egen aktivitet som barnet prövar och utvecklar sin förmåga, kunskap och förstå­else i relation lill omgivningen. Utvecklingen i de tidiga skolåldrarna känne­tecknas bl.a. av en tilltagande social förmåga - man utvecklas som grupp­medlem. Att fatta beslut tillsammans, genomföra gemensamt planerade ak­tiviteter i eller utanför fritidshemmet är etl sätt atl utveckla barnens sociala förmåga.

Lek, skapande och experimenterande verksamhet måste fä dominera de yngre skolbarnens fritid. 1 en anda präglad av engagemang och lekfullhet skall barnen ha stor frihet att själva välja vad de vill ägna sig ät i fritidshem­met. Kamratgruppen blir i dessa åldrar allt betydelsefullare för barnens ut­veckling. Kamratgruppens egna lekar och fria verksamheter som inte ar­rangeras av de vuxna ger barnen vikliga tillfällen atl utforska omvärlden och lära känna sig själva i relation lill andra. Därför är del viktigt atl personalen i fritidshemmet så långt möjligt stöder och respekterar barnens egen kultur. Det är en naturlig uppgift för personalen all skapa förulsällningar för kam­ratgruppen att utvecklas demokratiskt, alt motverka utstötning och se till alt relationerna i kamratgruppen präglas av uppfattningen om allas lika värde. Detta kräver kunskap och insikt hos personalen om hur barnens relationer fungerar.

Personalen i fritidshemmet bör ge barnen tillfällen att pröva och söka kun­skap och förståelse, hjälpa dem att bearbeta sina erfarenheter och leda dem vidare mot nya insikter. Vistelsen i fritidshemmet innebär en gruppsamvaro med barn i olika åldrar under friare former än den som normall förekommer i skolan. Fritidshemmet kan ge barnen andra perspektiv, kunskaper och fär­digheter än dem skolan ger. Innehållet i verksamheten kan anpassas till frå­gor och intressen som är aktuella i barngruppen. Resurser såväl inom fritids­hemmet som i närmiljön kan utnyttjas för aktiviteter och verksamheter. Fri­tidshemmet kan också med sin frihet vid val av innehåll i verksamheten stödja skolans arbete i olika tillämpningar, studiebesök och praktiska verk­samheter.

Fritidshemmet skall medverka till alt barnen får utveckla egna intressen som de själva kan bygga vidare på. Jag vill understryka vikten av atl barnen engagerar sig i olika former av föreningsverksamhet. Det är därför värdefullt

all barnen innan de slutar i fritidshemmet har hafl möjlighel att knyta kon-     Prop. 1986/87:117 takter med det fritidsulbud och del föreningsliv som finns all lillgå för dem. För detta krävs all personalen känner lill och har kontakter med förenings-, kultur- och frilidsliv i närmiljön och i kommunen.

2.4 Pedagogiskt program för fritidshem

Socialstyrelsen har nyligen lagl fram elt pedagogiskt program för förskolan. Jag avser att återkomma till regeringen med frågan om etl uppdrag till social­styrelsen all uiarbeia etl pedagogiskt program även för fritidshem.

Socialstyrelsen har påbörjat elt arbete med elt program som är avsett all gälla för all verksamhet för barn i åldrarna 7-12 år i fritidshem eller daghem. År 1985 publicerades elt programförslag som remitterades till bl,a. elt stort antal kommuner. Arbetet med remissammanställningen har nyligen avslu­tals,

I programförslaget görs en översiktlig beskrivning av etl tänkbart innehåll i fritidshemsverksamheten med utgångspunkt i barns livsvillkor och barns utveckling i dessa åldrar. Innehållet är indelat i begreppen natur, kultur och samhälle. Det framhålls att verksamheten bör vara gruppinriklad, atl lek och vardagssysslor är viktiga inslag och att verksamheten bör ske under aktiv pedagogisk ledning och med demokratisk inriktning.

Liksom när det gäller del pedagogiska programmet för förskolan är del min mening alt det pedagogiska programmet bör vara av principiell karaktär och ange ramarna för verksamheten.

Alla skolbarn i fritidshem, utvidgad syskongrupp och öppet fritidshem skall få del av det pedagogiska programmet. Programmet bör utformas så att det kan tjäna som underlag för kommunernas ledning, utveckling och utvär­dering av den pedagogiska verksamheten och för personalens pedagogiska planering.

Det pedagogiska programmet skall anpassas och vidareutvecklas med hänsyn lill lokala förhållanden och resurser i kommunen. Detta bör ske ge­nom atl varje kommun utarbetar riktlinjer för barnomsorgens fritidshems-verksamhet och dess pedagogiska innehåll.

3 Organisation av fritidshemsverksamheten

3.1 Principer för organisationen

Jag har i det föregående behandlat frågorna om mål och inriktning för fritids­hemsverksamheten. Någon ytterligare styrning av verksamheten är enligt min mening inle nödvändig. Jag anser att lokala förutsättningar och behov måste vara avgörande för hur fritidshemsverksamheten organiseras. 1 prak­tiken innebär detta att del inom samma kommun kan komma att finnas flera olika frilidshemsformer. Den kännedom om lokala förhållanden som finns i kommunen är nödvändig för atl nå ett effektivt utnyttjande av resurserna. Jag menar atl barnens behov av kontinuerliga vuxen- och kamralkontakter bör vara vägledande då verksamheten organiseras. Jag vill framhålla atl

även om del inom kommunen finns flera olika fritidshemsformer så bör del     Prop. 1986/87:117 enskilda barnet normall sett inte delta i olika fritidshemsformer under da­gen.

Det yttersta ansvaret för fritidshemsverksamheiens organisation vilar på kommunen. Det innebär all kommunen beslutar om fördelningen mellan olika verksamhetsformer och även i övriga frågor av organisatorisk art t.ex. barngruppernas storlek, personaldimensionering, extra resurser för barn i behov av särskilt stöd, lokalutformning och öppethållande.

Det är också kommunens sak att beräkna behovet av platser i de olika formerna. Plats i heldagsöppna fritidshem kommer enligl min bedömning i första hand alt efterfrågas för barn i årskurserna 1-3. Barn pä mellanstadiet kan få sitt omsorgsbehov tillgodosett genom kombinationen av skolans verk­samhet och ett eftermiddagsöppet fritidshem eller en öppen fritidshemsverk-samhei. Del bör dock vara möjligt atl erbjuda även de yngre barnen plats i eftermiddagsöppna avdelningar i den mån deras omsorgsbehov kan tillgodo­ses genom en sådan lösning. Det bör inte heller finnas nägra hinder för att äldre barn i vissa fall behäller sin plats i heldagsöppet fritidshem t.o.m, 12 års ålder. Jag förutsätter även att kommunen vid sin planering tar hänsyn till att verksamheten måste vara tillgänglig även för barn med olika handikapp eller med andra behov av särskilt stöd för sin utveckling.

Socialstyrelsen bör även fortsättningsvis noggrant följa fritidshemmens utveckling i kommunerna. I synnerhet gäller detta utvecklingen av nya verk­samhetsformer för barn i årskurserna 46.

Fritidshem kan också bedrivas av föräldrakooperativ eller föreningar. Kommunens ansvar för verksamhetens kvalitet kvarstår dock även om drif­ten för en anläggning vilar på ett kooperativ eller på en förening.

3.2 Former för organisationen

Barnomsorgen omfattar barn t.o.m. 12 års ålder. Någon anledning finns na­turligtvis inte att ändra principen om att de barn som har ett behov av omsorg och tillsyn skall kunna få detta tillgodosett. Det finns däremot anledning att sträva efter alt fä etl utbud av olika tillsynsformer som står i relation till barns behov. Mol den bakgrunden anser jag att barn i fritidshemsverksamhel i form av daghem (utvidgade syskongrupper), fritidshem, familjedaghem el­ler organiserad sommarverksamhet skall vara inskrivna i verk.samheten. För barn i andra former av fritidshemsverksamhet kan också finnas skäl för in­skrivning.

FrUidshem

Fritidshemmen utnyttjas i dag främst av barn i årskurserna 1-3. Ca 87 % av de 78 000 frilidshemsplatser som finns beläggs av de yngre skolbarnen. Den låga andelen mellanstadiebarn kan delvis förklaras av att bristen på platser tvingat kommunerna atl prioritera lågstadiebarnen. Men den beror också pä all efterfrågan på plats i fritidshem är lägre för barn i mellanstadieåldrarna. Jag vill peka på möjligheten att välja att samla barnen ur årskurserna 4-6

på särskilda fritidshemsavdelningar som kan anpassa sitt öppethållande till    Prop. 1986/87:117 barnens skoltider och som hålls heldagsöppna under lovdagar och ferier. Många mellanstadiebarn kommer dock sannolikt att i stället för fritidshem utnyttja en öppen fritidsverksamhet.

Utvidgad syskongrupp

Utvidgade syskongrupper innebär att barn i åldern 7-12 är integreras i en daghemsavdelning. 1 flera kommuner är utvidgade syskongrupper den domi­nerande organisationsformen. Utvidgade syskongrupper ställer särskilda krav på en medveten planering för barn i olika åldrar. Jag vill framhålla be­tydelsen av atl verksamheten för skolbarn i de utvidgade syskongrupperna bör planeras med utgångspunkt i det kommande pedagogiska programmet för fritidshem.

Familjedaghem

Av de skolbarn som i dag är inskrivna i barnomsorgen har ca 40 % plats i familjedaghem. Förutsättningarna för arbetet i familjedaghem är sådana all viss kompletterande verksamhet krävs för att en plats i familjedaghem skall kunna anses vara likvärdig med en plats i fritidshem. Jag kommer i det föl­jande atl föreslå att öppna fritidshem inrättas som komplement till familje­daghem för skolbarn.

Öppet fritidshem

För barn inskrivna i familjedaghem och för barn till hemmavarande föräld­rar finns ett behov av organiserad fritidsverksamhet under eftermiddagstid. Detta kan ske i s.k. öppna fritidshem som kan organiseras i befintliga lokaler i skolor, kvarters- och fritidsgårdar eller om möjligt i barnomsorgslokaler. För barn i åldrarna 10-12 år kan det öppna fritidshemmet tillgodose en del av omsorgsbehovet. Normalt är barnen inte inskrivna i dessa verksamheter. Jag vill emellertid peka pä att det i många sammanhang kan finnas behov av ett större ansvarstagande från kommunens sida även för dessa äldre barn. Det kan t.ex. behöva tas hänsyn till bostadsområdets utformning eller andra liknande faktorer. Jag anser också att det finns ett behov av kompletterande verksamhet för skolbarn i familjedaghem.

Sommargårdar/kolonier

Under sommarmånaderna kan behovet av barnomsorg för skolbarn vara större än under övriga delar av året. Genom att skolan stänger uppstår ett tillsynsbehov inom barnomsorgen även för de barn som normalt får sin till­syn i skolan. I många fall minskar även utbudet av allmän fritidsverksamhet under sommaren. Det är därför av stor betydelse att barnomsorgen om möj­ligt organiseras så alt man kan erbjuda omsorg även till de barn som under skolterminerna inte efterfrågar detta.

Enligt min uppfattning bör sådan verksamhet som bedrivs i form av koloni     Prop. 1986/87:117 eller sommargårdar, veckokoloni och dagkoloni ses som en del av barnom­sorgen under sommaren.

4 Nu gällande statsbidragsregler för barnomsorgen

Statsbidrag till kommunal barnomsorg lämnas enligl förordningen (1983:943) om statsbidrag till kommunal barnomsorg (ändrad senast 1985:971) för inskrivna barn i följande omsorgsformer med följande belopp per barn.

Daghem

Inskrivna minst 7 tim./dag

Inskrivna mellan 4 och 7 lim,/dag

Fritidshem

Familjedaghem

Inskrivna minst 7 tim./dag

Inskrivna mindre än 7 tim./dag

22 000 12 500

7 00U

16 500 7 500

Vidare lämnas statsbidrag med 30 000 kr. per är för varje kommunall an­ställd helårsarbetare som är direkt sysselsatt i barngrupp i daghem, fritids­hem, öppen förskola och deltidsgrupp.

För barn med behov av särskilt stöd lämnas ytteriigare statsbidrag med 7 500 kr. per år för varje tiotal barn som är inskrivna i kommunens daghem eller fritidshem.

Statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer lämnas till kommunen med hänsyn lill antalet inskrivna barn och anställda i sådan verksamhet.

Statsbidragen beviljas och betalas ut av socialstyrelsen. Förskott lämnas med 75 % av statsbidraget för året före bidragsåret. Förskottet betalas ut med en fjärdedel i vardera april, juli och oktober under bidragsårel samt i januari året efter bidragsårel. Slutavräkning sker i april året efter bidrags-året.

Inom ramen för statsbidraget till barnomsorgen avsätts årligen 25 milj.kr. för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete. Dessa medel fördelas efler beslut av regeringen.

Statsbidrag som lämnas lill hemspråksstöd till förskolan behandlas inle i detta sammanhang.

5 Statsbidragens utformning 

5.1 Statsbidrag till daghem

Mitt förslag: Bidrag lämnas med 445 000 kr. per år för varje femlonlal barn som är inskrivna i daghem.

10

Skälen för mitt förslag: Del gällande statsbidragssystemet med etl heltids- Prop. 1986/87:117 bidrag för barn inskrivna mer än sju limmar och ett lägre bidrag för barn inskrivna mellan fyra och sju timmar har inte fungerat på det säll som avsågs med riksdagsbeslutet. RRV har i sin rapport ullalat att del finns skäl att anta atl kommunala prioriteringar av heltidsbarn kan leda lill ett högre angivet omsorgsbehov än det faktiska. Kommunernas incitament all kontrollera om den överenskomna och dokumenterade vistelsetiden också är den faktiska är med nuvarande statsbidragssystem svagt enligt RRV. RRV har mol den bakgrunden pekat på möjligheten att införa etl enhetligt bidrag per inskrivet barn.

Jag har noga övervägt den möjligheten, men funnit all kopplingen mellan sialsbidragei och ett enskilt barn kan leda till nya avgränsningsproblem, bl.a. med hänsyn lill de varierande vislelseliderna, Elt schablonbidrag per avdelning eller enhet skulle däremot innebära atl sådana problem kan undvi­kas. Svårigheten blir då i stället att klarlägga vad som är en avdelning eller enhet. I normalfallet finns mellan 12 och 18 barn inskrivna i en daghemsav­delning. Olikheterna beror i allmänhet på ålderssammansättningen i barn­gruppen, men även på andra orsaker, l.ex, andelen barn med behov av sär­skilt slöd, 1 vissa fall, t.ex. när del gäller s.k . "minidagis" eller "lägenhets-daghem", kan antalet barn i barngruppen vara betydligt mindre än 12. Elt bidrag som utgår för det faktiska antalet avdelningar som finns i en kommun kan därför också leda till nya avgränsningsproblem. Jag har därför funnit atl elt enkelt och obyråkratiskt sätt all beräkna antalet avdelningar eller enhe­ter är atl införa etl delningsial. Mol bakgrund av den genomsnittliga avdel­ningsstorlek jag redovisat här föreslår jag all denna metod skall användas och atl delningstalel fastställs till 15 inskrivna barn i daghem. Jag vill i anslut­ning härtill framhålla all avsikten inte är att nämnda delningstal skall uppfat­tas som en norm för gruppstorlek.

Begreppet daghem är inte närmare preciserat i någon författning. Delta har lett till olika avgränsningsproblem när det gäller slalsbidragsgivningen lill framför allt olika alternativa barnomsorgsformer. Enligt min uppfattning bör sådana problem lösas genom atl man som inskrivna barn i daghem en­dast medräknar de barn som skrivits in i institutioner som är öppna minst åtta timmar varje vardag under hela året. Jag vill understryka att det är be­hoven av omsorg som skall vara vägledande för öppethållandeliden i dag­hemmen. Den minimigräns för öppethållandet som jag här har angivit får således inte las lill inläkt för alt begränsa öppelhållandetiderna så att beho­ven av heldagsomsorg inle kan tillgodoses. Jag kommer all följa denna fråga med stor uppmärksamhet. Kravet på årsöppethållande innebär dock inle nå­gon inskränkning i kommunernas möjligheter all lägga samman avdelningar under tider, då barnantalet är lågt, dvs. tidigt på morgonen, på kvällen eller i anslutning till sommarsemestrar eller större helger.

Den övergång lill avdelnings-Zenhetsbidrag som jag här beskrivit innebär

en förenkling jämfört med de nuvarande bidragsreglerna. Den innebär vi­

dare atl skälen för en regelanpassning av del slag som RRV pekat på försvin­

ner. Förutom hel- och deltidsbidragen avskaffas även det särskilda bidrag

som nu finns för årsarbetare i barnomsorgen. Naturligtvis har hänsyn tagits

härtill när enhetsbidraget beräknats. Jag har också vid fastställandet av av-

'

delnings-/enhetsbidragels storlek inberäknat etl belopp av 15 000 kr. för in­satser för barn med behov av särskilt stöd. Detta innebär en kraftig uppräk­ning i förhållande till vad som gäller f.n. Årsarbetarbidraget innebär en viss stimulans för en god kvalitet i barnomsorgen. När detta nu föreslås inräknas i schablonbidraget har jag på annat sätt velat markera den belydelse barn­omsorgspersonalens kompetens har för en kvalitativ utveckling av barnom­sorgen. En stor del av landets kommuner har de senaste åren legat nära den av barnstugeutredningen rekommenderade omfattningen av fortbildning på 30 timmar för varje anställd och år. Jag har för atl ytterligare stimulera fort­bildningsinsatserna därför i statsbidraget för daghem inberäknat ett belopp av 30 000 kr. för fortbildningsinsatser för personalen. Hälften av detta be­lopp är avsett för personalen i daghem, medan resterande 15 000 kr. är av­sedda för fortbildningsinsatser för personalen i familjedaghem, dellidsgrup-per och öppna förskolor.

Prop. 1986/87:117

5.2 Statsbidrag till fritidshemsverksamhet

Mitt förslag: Bidrag lämnas med 170 000 kr. per år för varje femlonlal barn under 13 år inskrivna i fritidshem. Bidrag lämnas därutöver med etl schablonbelopp av 25 000 kr. per år för viss öppen fritidsverksam­het för övriga barn under 13 år. Antalet schablonbidrag är detsamma som det antal bidrag som utgår till fritidshem.

Skälen för mitt förslag: Jag har under avsnitt 2 redogjort för min syn pä fritidshemsverksamheiens mål och organisation. Min redovisning bygger till stora delar på de förslag som fritidshemskommittén lämnade i betänkandet (SOU 1985:12) Skolbarnsomsorgen och som jag tidigare har anmält för riks­dagen i prop. 1985/86:152 om fritidshemsverksamheten. Riksdagen avvisade denna proposition med hänvisning bl.a. till den minskning av statsbidragen till fritidshemsverksamheten som där förordades (SoU 31, rskr. 353). De förslag jag nu kommer att redogöra för innebär en förändrad statsbidrags-konstruktion utan nägon motsvarande neddragning av statsbidragen till fri­tidshemsverksamheten.

Jag har vidare under avsnitt 5.1 redovisat mina motiv för valet all lämna statsbidraget i form av etl bidrag per avdelning eller enhet. Det kan ifråga­sättas om delningstalel för fritidshem bör sättas på en annan nivå än för dag­hemmen. Vanligtvis omfattar en avdelning i fritidshem ca 20 inskrivna barn. Olika delningstal för olika former av verksamheter skulle emellertid kunna uppfattas som etl ställningstagande från statens sida beträffande barngrup­pernas storlek i olika verksamhetsformer. Jag har därför vall alt använda samma delningstal, 15, för att beräkna de olika avdelnings-Zenhetsbidragen. Jag vill i sammanhanget hänvisa till alt riksdagen vid sitt ställningstagande till propositionen om förskola för alla barn (prop. 1984/85:209, SoU 1985/86:5, rskr. 27) uttalade att ansvaret för barnomsorgens organisation vi­lar på den enskilda kommunen.

12

Med fritidshem bör när det gäller rätten till statsbidrag avses en institution som är öppen minst fem timmar per vardag under hela året. Jag vill i det sammanhanget erinra om riksdagens tidigare uttalande om atl skolan inför schemaläggningen av lågstadieklassernas arbete bör samråda med både de ansvariga för skolbarnsomsorgen och med elevernas föräldrar. Vad som i av­snitt 5.1 anförts om sammanläggning av daghemsavdelningar under vissa li­der gäller givetvis även för fritidshem.

Jag har även för fritidshemmen beräknat att 15 000 kr. av det föreslagna avdelnings-/enhetsbidragei är avsett för särskilda insatser för barn med be­hov av särskilt stöd. Vidare har jag inberäknat etl belopp av 10 000 kr. för fortbildningsinsatser för personal i fritidshem och öppen fritidsverksamhet, vilket per anställd ungefär motsvarar det belopp jag tidigare föreslagil för övrig barnomsorgspersonal.

Prop. 1986/87:117

5.3 Statsbidrag till deltidsgrupper och öppna förskolor

Mitt förslag: Bidrag lämnas med 30 000 kr. per år för varje femtontal barn inskrivna i deltidsgrupp och med 30 000 kr. per år för varje öp­pen förskola.

Skälen för mitt förslag: Med hänvisning lill vad jag tidigare anfört under avsnitten 5.1 och 5.2 har jag beräknat ett schablonbidrag för varje femtontal barn inskrivna i deltidsgrupp. Bidraget bör utgå med 30 000 kr. I den öppna förskolan är barnen inte inskrivna. Jag förordar därför att bidraget i detta fall utgår för varje faktiskt existerande enhet. Åven detta bidrag bör vara 30 000 kr.

5.4 Statsbidrag till familjedaghem

Mitt förslag: Bidrag lämnas enligt gällande regler, dvs. för varje in­skrivet barn i kommunalt familjedaghem. För förskolebarn med en vistelsetid av minst sju timmar per dag är bidraget 16 500 kr. per år och för barn med en kortare vistelselid än sju timmar är bidraget 7 500 kr. per är. För skolbarn i familjedaghem lämnas alltid det lägre bidraget.

Skälen för mitt förslag: Bidragssystemet för familjedaghem har enligt min mening fungerat tillfredsställande. Jag förordar därför atl den nuvarande ordningen tillämpas även fortsättningsvis. Jag har emellertid gjort ett klar­läggande beträffande skolbarnen, nämligen alt det lägre bidraget alltid skall utgå för skolbarn i familjedaghem. En förändring av familjedaghemsbidra­get till etl avdelnings-/enhelsbidrag skulle på grund av den mellan kommu­nerna mycket skiflanden andelen deltidsbarn som finns i denna barnom­sorgsform dessutom ha medfört stora oönskade effekter för de enskilda kommunerna.

13

Jag vill dock erinra om atl jag under avsnittet 5.1 beräknal medel för fort­bildning av personalen i familjedaghem, deltidsgrupper och öppna försko­lor.

Med kommunall familjedaghem avser jag alt en dagbarnvårdare är an­ställd av kommunen för atl i sill eget hem vårda andra föräldrars barn under 13 år. Som inskrivna barn medräknas inle dagbarnvårdarens egna barn.

5.5 Statsbidrag till nattöppna daghem

Prop. 1986/87:117

Mitt förslag: För varje avdelning i daghem som är öppen på natten lämnas ett extra statligt bidrag med 100 000 kr. per år.

Skälen för mitt förslag: Nattöppna daghem är en relativt ny företeelse i Sverige. De första nattöppna daghemmen startade i Luleå och Surahammar, Nattöppna daghem har därefter startats i bl.a.[REDACTED_EFTERNAMN], Kiruna och Göte­borg.

Det är framför allt barn till föräldrar som arbetar inom industri med konti­nuerlig drift, inom hälso- och sjukvården och inom olika serviceyrken som genom de nattöppna daghemmen fåll en trygg och god omsorg. Erfarenhe­terna av den hittillsvarande verksamheten är övervägande positiva.

Olika undersökningar har visat att den kommunala barnomsorgen relativt sett utnyttjas i mindre utsträckning av de traditionella LO-gruppernas barn än av övriga. En viktig förklaring till detta är sannolikt atl den kommunala barnomsorgen framför allt är tillgänglig för barn vars föräldrar arbetar på normal dagtid. Framför allt ensamstående föräldrar med kvälls- och nattar­bete tvingas ofta ordna barnomsorgen genom olika tillfälliga lösningar. Detta är enligt min mening inte tillfredsställande. Kontinuitet och trygghet är givetvis lika viktig för dessa barn som för alla andra.

Atl låla en daghemsavdelning vara öppen på natten kan i många situatio­ner vara den bästa lösningen. Kommunens kostnader stiger emellertid avse­värt. Jag förordar därför atl ett extra bidrag om 100 000 kr. per år lämnas för varje sådan avdelning som är öppen under hela nallen.

Riksdagen har hos regeringen begärt en översyn av den sociala snedrekry­teringen av barn till den kommunala barnomsorgen. En sädan översyn kom­mer att påbörjas inom kort. Min avsikt är att genom denna få en bättre bild främst av behoven av barnomsorg på tidig morgontid och på kvällstid.

5.6 Bidrag till barnomsorg i svenska kyrkans regi

Min bedömning: Statsbidrag bör lämnas på samma villkor som för an­nan alternativ barnomsorg när enskilda medlemmar av en församling tillhörande svenska kyrkan bildar en föräldraförening eller annan ide­ell förening med uppgift att driva daghem eller fritidshem med speciell inriklning av verksamheten. Några särskilda regler om statsbidrag för barnomsorg i svenska kyrkans regi bör däremot inte införas.

14

Skälen för min bedömning: Ansvaret för alt bedriva barnomsorg i form      Prop. 1986/87:117 av daghem, familjedaghem, fritidshem, öppna förskolor och dellidsgrupper åvilar enligl socialtjänstlagen kommunen. Verksamheten skall bedrivas ut­ifrån de mål som anges i socialtjänstlagens inledningsparagraf.

Svenska kyrkans församlingar har enligt lagen (1982:1052) om försam­lingar och kyrkliga samfälligheter rält atl .själv vårda sina angelägenheter. Till dessa hör att främja kristen verksamhet bland barn och ungdom. Det är också mycket vanligt att församlingarna bedriver verksamhet för t.ex, för­skolebarn. Dessa verksamheter förekommer under flera olika beteckningar, i,ex, kyrkans barntimmar, kyrkans förskola eller kyrkans öppna förskola. Dessa verksamheter kan i många fall i sin tidsmässiga omfattning jämföras med primärkommunernas verksamhet i öppna förskolor eller dellidsgrup­per. I några enstaka fall bedriver också svenska kyrkans församlingar eller kyrkliga samfälligheter daghem vars verksamhet tidsmässigt molsvarar den som förekommer vid daghem .som drivs av primärkommuner. Kyrkomötet har i skrivelse (1986:13) till regeringen den 30 augusti 1986 hemställt om så­dana regeländringar att svenska kyrkan jämställs med andra trossamfund och med kommuner när det gäller rätlen att erhålla slalsbidrag för sin barn­omsorgsverksamhet.

I dag utgår statsbidrag lill daghem och fritidshem som drivs av en samman­slutning av föräldrar som gemensamt lar ansvaret för omsorgen om sina egna eller varandras barn eller en sammanslutning som erbjuder en speciell form av pedagogik, har anknytning till en ideell organisation, eller har andra lik­nande ideella grunder. Detta innebär bl.a. att frikyrkliga trossamfund kan bedriva daghems- och fritidshemsverksamhel med statligt slöd. Verksamhe­ten får dock inte drivas i vinstsyfte. Dessutom måste daghemmet eller fritids­hemmet genom beslut av kommunfullmäktige finnas upplaget i kommuner­nas barnomsorgsplan.

Svenska kyrkans församlingar är jämställda med primärkommuner med egen beskattningsrätt. Som nämnts är det vanligt att en församling bedriver verksamhet bland barn och ungdomar. Den fråga som här aktualiserats är om statsbidrag skall utgå till svenska kyrkans församlingar för en verksamhet som motsvarar den som den borgerliga kommunen enligt en särskild lagstift­ning är ålagd. Min inställning till denna fråga är följande. Kyrkans roll när det gäller verksamheter av detta slag är enligt min mening av så stor principi­ell omfattning atl ställning därtill bör las i ett större sammanhang. I avvaktan härpå är jag inle beredd att förorda särskilda regler om statsbidrag för barn­omsorg i svenska kyrkans regi. Jag vill dock peka på atl del inle finns någol hinder för enskilda medlemmar inom en församling tillhörande svenska kyr­kan att bilda en föräldraförening eller annan ideell förening med uppgift atl driva daghem eller fritidshem med en speciell inriktning. Statsbidrag kan därvid lämnas på samma villkor i övrigl som för kommuner och frikyrkliga trossamfund.

6 Kostnader och ikraftträdande

Omläggningen av statsbidragsreglerna har skett med utgångspunkt i oför­

ändrade kostnader för staten. De olika delarna av barnomsorgen tillförs

15

också belopp som i alll väsentligt motsvarar vad som skulle utgå vid nuva- Prop. 1986/87:117 rande stalsbidragsregler. Jag har vidare vid utformningen av del nya stats­bidragssystemet eftersträvat ett system som övergångsvis inte väsentligt för­ändrar fördelningen av slalsbidrag mellan enskilda kommuner. Del är emel­lertid ofrånkomligt att förändringar av bidragssystemen medför effekter som är fördelaktiga för vissa kommuner och ofördelaktiga för andra. Jag föreslår därför, i enlighet med vad som skedde vid den förra sialsbidragsöversynen, atl de kommuner som år 1988 vid en jämförelse mellan tillämpningen av nu gällande och det föreslagna bidragssystemet kommer att få en sammanlagd minskning av statsbidragen för barnomsorg som överstiger 10 ören per skat­tekrona får en kompensation härför. På motsvarande sätt bör en ökning av statsbidraget innehållas lill den del ökningen överstiger 10 ören per skatte­krona.

Jag föreslår atl utbetalningsreglerna i det nya bidragssystemet blir oför­ändrade, dvs. förskott lämnas med 75 % av statsbidraget för året före bi­dragsåret. Förskottet betalas ul med en fjärdedel i vardera april, juli och ok­tober under bidragsårel samt i januari året efter bidragsårel. Slutavräkning sker i april året efler bidragsåret.

De nya stalsbidragsreglerna bör träda i kraft den 1 januari 1988. Detta innebär att kostnaderna för budgetåret 1987/88 inte påverkas av de nya reg­lerna beroende pä utbetalningsreglerna. Vid slutet av år 1987 beräknar jag att det finns 213 600 inskrivna barn i daghem varav ca 80 % med en vistelse­tid på sju timmar eller däröver. Jag beräknar vidare att ca 170 400 barn har plats i familjedaghem. Av dessa har ca 25 % sju timmars vistelsetid eller mer. Antalet barn i fritidshem beräknas vid samma tidpunkt lill 84 800 och antalet barn i deltidsgrupper beräknas dll 85 500. Antalet öppna förskolor uppskattas vara ca 800, Anslaget för nästa budgetår kan därför med nu gäl­lande bidragsregler beräknas till totalt 9 140 000 000 kr. Jag har därvid be­räknat ett oförändrat anslag av 25 milj.kr. för utvecklings- och förnyelsear­bete inom barnomsorgen och vidare inräknat kostnaderna för de årliga ef-terfrågeundersökningarna som statistiska centralbyrån har i uppdrag alt göra. Därtill kommer etl oförändrat anslag av 2,5 milj.kr. lill socialstyrelsen för utarbetande av vissl fortbildningsmaterial.

7 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen före­slär riksdagen alt

1.    godkänna de riktlinjer som jag har redovisat belräffande mål för

och organisation av fritidshemsverksamheten,

2.

godkänna de riktlinjer som jag har angett för statsbidrag till dag­hem, fritidshem, kommunala familjedaghem, deltidsgrupper, öppen förskola och nattöppna daghem samt till barnomsorg inom svenska kyrkan,

3.

till Bidrag till kommunal barnomsorg för budgetåret 1987/88 un­der femte huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av 9 140 000 000 kr.

16

8  Beslut

Prop. 1986/87:117

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen atl anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

17

Innehåll

Sid.     Prop. 1986/87:117

Propositionen   ............................................................... 

........ 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll............................. 

........ 

1

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 mars 1987 ,

2

1.

Inledning................................................................... 

........ 

2

2.

Allmänt om fritidshemsverksamheten........................ 

3

2.1

Mål och inriktning............................................. 

........ 

?

2.2

Föräldrarna....................................................... 

5

2.3

Den pedagogiska verksamheten i fritidshem... 

5

2.4

Pedagogiskt program för fritidshem................. 

7

3.    Organsiationen av fritidshemsverksamheten............ 

7

3.1

Principer för organisationen............................. 

........ 

7

3.2

Former för organisationen................................ 

........ 

8

4.

Nu gällande statsbidragsregler för barnomsorgen  .. 

...... 

10

5.

Statsbidragens utformning........................................ 

10

5.1

Statsbidrag lill daghem      ............................... 

...... 

K)

5.2

Statsbidrag lill fritidshemsverksamhel     ......... 

...... 

12

5.3

Statsbidrag lill dellidsgrupper och öppna förskolor . , , .

13

5.4

Statsbidrag till familjedaghem.......................... 

..... 

13

5.5

Statsbidrag till nattöppna daghem................... 

..... 

14

5.6

Statsbidrag lill barnomsorg i svenska kyrkans regi      

14

6

Kostnader och ikraftträdande................................... 

15

7

Hemställan................................................................ 

..... 

16

8

Beslut........................................................................ 

17

18