Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 54 år 1971

Prop. 1971:54

Nr 54

Kungl. Maj:ts proposition angående godkännande

av avtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

om kulturellt samarbete; given Stockholms slott den 19 mars 1971.

Kungl, Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av StatsrådsprotokoUet över utbUdningsärenden, föreslå riksdagen att bi­faUa det förslag om vars avlålande liU riksdagen föredragande departe­mentschefen hemställt.

GUSTAF ADOLF

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner ett avtal meUan de nordiska ländema ora kullureUt samarbete. Syftet raed avtalet är att vidareutveckla den nordiska kulturgemenskapen och alt öka den sam­lade effekten av ländernas insatser inom utbUdning, forskning och an­nan kultureU verksarahet. Beslutsfattande organ inom avtalets ram blir det nordiska ministerråd som kommer alt inrättas enligt det revidera­de Helsingforsavlalel (jfr prop. 1971: 53). Under detla inrättas en äm-betsraannakomraillé för del kulturella saraarbetet saral etl geraensamt nordiskt sekretariat. Avtalet innehåUer även bestämmelser om en ge­mensam budget för del nordiska kultursamarbetet.

1    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 54

Prop. 1971: 54

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför

Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 19 mars 1971.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HOLMQUIST, ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för UtbUdningsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anraäler ef­ter gemensara beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om godkännande av ett avtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om kulturellt samarbete och anför.

1 Inledning

På många områden inom samhällslivet pågår ett omfattande nordiskt samarbete. I några faU regleras della samarbete av meUanstatliga av­tal, i vissa andra faU har man gemensamt utarbetat bestämmelser som sedan faststäUts nationeUt i varje land. Den övervägande delen av sam­arbetet äger dock rum mer informeUl, inom en rad mer eUer mmdre permanenta saraarbetsorgan eller genora direkta kontakter meUan be­rörda myndigheter och organisationer i de nordiska länderna. Endast en del av samarbetet sker i helt stalUg regi.

För det mellanstalUga nordiska samarbetet utgör Samarbetsöverens­kommelsen den 23 mars 1962 meUan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige (det s. k. Helsingforsavtalet) en aUmän ram. överenskom­melsen, som Innehåller få forraeUa utfästelser, är snarast all se sora en principdeklaration ora de nordiska ländernas vilja att främja och utveckla samarbetet.

Det kultureUa samarbetet i vid bemärkelse bedrivs f. n. i stor ut­sträckning genom inte formaliserade kontakter. De nordiska undervis­nings- och kullurrainislrarna raöls regelbundet för utbyte av informa­tion, för aUmänna poUcydiskussioner och för dryftande av konkreta ge­raensarama frågor. Nordiska kulturkoraraissionen (NKK) är ett för

Prop. 1971: 54

3

regeringarna gemensamt organ med utredande, initiativtagande och råd­givande uppgifter. NKK är uppbyggt av nationeUa avdelningar och har inte några gemensamma sekrelarialsresurser.

Under de senaste åren har del nordiska kultursamarbetets organisation diskuterats och utretts i flera sammanhang.

Inom NKK utfördes hösten 1968 en utredning ora planeringen av det nordiska samarbetet. På grundval av det därvid samraanslällda ut-redningsraalerialel fraraförde NKK vissa synpunkter på frågan tUl re­geringarna.

På uppdrag av de nordiska ländernas stalsrainislrar lade en nordisk ärabelsraannakommilté i juli 1969 fram ett förslag lill avtal ora utvidgat nordiskt ekonoraiskt samarbete. I detla förslag behandlades i två kapitel utbildiung resp. forskning. Den samarbetsorganisation som föreslogs bU inrättad skuUe också behandla dessa två områden.

Vid ell raöte raellan de nordiska ländernas statsministrar och Nor­diska rådels presidium i oktober 1967 enades man om att tiUsätta en kommitté raed uppgift all bl. a. genomgå de hittiUsvarande erfarenhe­tema av Nordiska rådets verksamhet och övriga forraer för nordiskt samarbete. Koraraittén antog namnet Nordiska organisationskommittén. Vid sill gemensamma möte i november 1969 uppdrog slalsministrama och rådets presidiura åt kommittén att framlägga förslag om elt nor­diskt ministerråd med korapelens för hela det nordiska samarbetsfällel. Vidare skulle kommittén fortsätta sitt arbete med förslag rörande bl. a. kultursamarbetets organisation.

Nordiska organisationskomraittén har lagt frara två rapporter med förslag i dessa avseenden, nämligen Promemoria ora organisationen av del nordiska kultursaraarbelel den 24 noveraber 1969 och Rapport ora Nordiska rådet och Nordiska rainisterrådet den 10 december 1969. I den senare rapporten föreslås bl. a. att etl nordiskt ministerråd skaU inrättas och atl de viktigare instilulioneUa bestämmelserna i della av­seende skall ingå som en del i Helsingforsavlalel. En överenskommel­se om ändring av Helsingforsavlalel, i huvudsak i enlighet raed orga­nisationskommitténs förslag, undertecknades den 13 februari 1971 av de nordiska ländernas statsministrar.

Vid sin 18:e session år 1970 antog Nordiska rådel en rekommen­dation (nr 21/1970) lill regeringarna atl under beaktande av nor­diska organisationskommitténs förslag vidtaga åtgärder för en förstärk­ning av del nordiska kultursamarbetets organisation samt att förbereda ingåendet av en kullurtraklat före den 1 januari 1972, avseende en om­fattande gemenskap mellan länderna inora utbildning, forskning och den fria kultursektorn.

De nordiska undervisnings- och kullurrainislrarna beslöt vid etl möte den 27 april 1970 i Oslo alt tiUsätta en arbetsgrupp sora före utgången av år 1970 skulle lägga fram förslag om dels elt avtal ora nordiskt kullu-

1*    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 54

Prop. 1971: 54

4

rellt saraarbele, dels åtgärder för atl stärka del nordiska kultursamarbe­tets organisation. Denna arbetsgrupp, som antog namnet Arbetsgruppen för ell nordiskt kulturavtaP, lade den 17 deceraber 1970 fram sin rap­port.

I ett regeringsförslag lill Nordiska rådets 19:e session år 1971 anhöU Finlands regering om rådels yttrande över rapporten. Med anledning av regeringsförslaget framförde rådet i rekommendation nr 23/1971 vissa önskemål beträffande avtalets utformning. Vid elt nordiskt under­visnings- och kulturministerraöte i anslulning till rådssessionen godkän­des avtalsförslaget raed vissa ändringar.

Även NKK har yttrat sig över rapporten.

Avtal meUan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om kul-tureUt samarbete, vars text torde få fogas som bilaga till statsrådspro­tokollet i della ärende, undertecknades i Helsingfors den 15 mars 1971.

2 Arbetsgruppens rapport

Arbetsgruppens rapport (tryckt i Nordisk udredningsserie 1970: 20) omfattar i huvudsak dels ett förslag tUl avtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om kullureUt saraarbele, dels vissa andra för­slag tiU åtgärder avsedda atl stärka det nordiska kultursamarbetet. Av­talet förutsätts kunna börja tillämpas den 1 januari 1972.

2.1      Avtalets syfte

Avtalets område är kultureUt samarbete i vid bemärkelse, omfattande såväl UtbUdning och forskning som annan kullureU verksamhet. Syftet med avtalet anges vara att vidareutveckla den nordiska kullurgemenska-pen och att öka den samlade effekten av ländernas insatser på dessa om­råden. Detla raål skall nås genom gemensara planering, samordning och arbetsfördelning. Avtalet skaU även skapa praktiska förutsättningar för ett väl fungerande samarbete.

2.2     Samarbetsorgan och samarbetsformer

Mot bakgrund av denna målsättning tUlägger arbetsgruppen den del av avtalet som behandlar samarbetets organisation central betydelse. Den organisation som gruppen föreslår skall byggas upp, bör kunna bära upp

' Kontorcbef Egon Drostby och ekspeditionssekretaer J. Harder[REDACTED_EFTERNAMN], Danmark, avdelningschef Kalervo Siikala och professor Matti Koskenniemi, Finland, departementschef Birgir Thorlacius och avdelningschef Ärni Gun­narsson, Island, statssekretasr Amfinn S0rensen och departementsråd Olav Hove, Norge, samt expeditionschefen Jan Stiernstedt och kanslirådet Ilmar Bekeris, Sverige.

Prop. 1971: 54

5

inle bara det pågående samarbetet utan även en kraftig utbyggnad av detta.

Arbetsgruppen föreslår alt det nordiska rainisterrådet, sora skaU inrättas enligt den nyligen undertecknade överenskommelsen om ändring av Helsingforsavtalet, skaU vara det beslutsfattande organet inom kul­turavtalets rara. Därvid bar gruppen förutsatt att fackministrama kom­mer att delta i ministerrådets arbete. Vid sidan därav bör emellertid även de nuvarande ministermötena fortsätta för att ge möjlighet till informeUt samråd och ömsesidig information.

Genom avtalet föreslås en ämbetsmannakommitté bli tiUsatt för det kulturella samarbetet. Denna kommitté, i vars arbete representanter för de av de olika frågorna berörda ministerierna förutsätts della, skall inför rainisterrådet ansvara för att samarbetet bedrivs effektivt och i enUghet med ministerrådels beslut. De övriga samarbetsorgan som inrät­tas bör därför vara underställda ämbetsmannakommitlén.

Som beredningsorgan för ministerrådet i vad avser kultursamarbetet och för ärabetsraannakoramillén föreslås elt gemensamt nordiskt sekre­tariat med fast placering bli inrättat. Sekretariatet bör ledas av en direk­tör som utses av ministerrådet för en bestämd period. Personalen i övrigt bör anstäUas på viss tid genom konlraklsförfärande; tjänsteförhåUanden m. ra. förutsätts bli utforraade i anslutning till de beslut och överenskora-melser som kan komma alt träffas på grundval av de förslag sora nor­diska organisationskommittén lagt fram i detta avseende. Arbetsgruppen betonar all samnordiska tjänstemän inte bör åtnjuta några särskUda pri­vilegier eller immuniteter.

Arbetsgruppen har inte ansett sig kunna ta ställning liU sekretariatets placering. Bl. a. därför har gruppen inle lagt fram detaljerade budgelbe-räkningar för de administrativa -kostnaderna. Enligt förslaget skall sekretariatet byggas upp under två år tiU att ha en personal om un­gefär tjugo personer. Årskostnaderna för det då utbyggda sekretariatet har överslagsmässigt beräknats till 3,5 mUj. danska kr. I denna summa har då medräknats en betydande post för utredningsarbete och för till-fälligl engagerad sakkunnig personal.

Arbetsgruppen anser att de nya samarbelsorganen bl. a. bör kunna överta de uppgifter sora NKK har i dag. Det är dock väsentligt att de kontakter med verksamhetsfältet som NKK ger också står tiU förfo­gande för de nya organen. Dessa bör därför kunna utnyttja redan be­fintliga organ. Ministerrådet bör dessutom kunna tillsätta kommittéer och arbetsgrupper med i första hand rådgivande uppgifter. Arbetsgrup­pen anser all man härvid bör eftersträva ett flexibelt system och har därför inte nu lagt frara några preciserade förslag om sådana kommit­téer. Den pekar dock på alt det inom vissa viktigare områden kan finnas behov av kontinuerlig kontakt.

För att de nordiska länderna skall kunna möta de krav som etl ul-

Prop. 1971: 54

6

vidgat samarbete kommer att släUa och kunna tiUgodogöra sig de förde­lar samarbetet ger bör de förbinda sig att i det egna landet sörja för en effektiv organisation av samarbetsfrågorna.

Arbetsgruppen anser också att även om det enskilda landet genora att ingå avtalet inte uppger någon del av sin suveränitet, bör det förbinda sig alt i informationssyfte sararåda med de andra länderna innan det fattar viktiga beslut på områden som omfattas av avtalet.

2.3 Samarbetets finansiering

Mot bakgrund av all de nordiska ländernas anslag till gemensararaa ändamål inom de av avtalet berörda områdena redan i dag uppgår lUl betydande belopp för budgetåret 1970/71 har de samlade ansla­gen i de fem länderna uppskattats tUl c:a 29 milj. danska kr. och för det därpå följande budgetåret liU drygt 32 mUj. och kan förväntas öka väsentligt bl. a. tiU följd av all avtalet ingås, föreslår arbetsgruppen att en ordning raed en geraensam nordisk verksarahetsbudget införs. Den­na verksamhelsbudget avses så långt raöjligl omfatta aUa de nordiska institutioner, projekt, prograra etc. sora finansieras via statsbudgeterna. En sådan ordning förutsätter en delvis ny, gemensam budgelbehandling. Inom ramen för denna, som skuUe koordkieras av del geraensamma se­kretariatet, avses en samlad bedömning och prioritering av de nämnda anslagen kunna ske. De förslag som koraraer atl föreläggas de natio­nella parlamenten bör utgå från det förslag som nordiska ministerrådet lägger frara.

Arbetsgruppen finner det nödvändigt att ett belopp årligen ställs tiU ministerrådels fria disposition. Detta belopp bör anvisas redan under år 1972. Det totala anslagsbehovet för nordiskt kultursamarbete under år 1972 uppskattar arbetsgruppen lUl 42 milj. danska kr., inbegripet dispositionsbeloppet och kostnaderna för samarbetsorganen. För åren efter 1972 bör det totala anslagsbehovet tUl nordiska ändamål, inbegri­pet storleken av dispositionsbeloppet, prövas efter hand i anslulning tiU det fortlöpande reviderade generalprogram sora saraarbelsorganen av­ses utarbeta.

Vad rör fördelningen av kostnaderna för samarbetet förutsätter ar­betsgruppen att en enhetlig princip avseende hela del nordiska samarbe­tet kommer att genomföras. I särskilda faU bör ministerrådet kunna be­sluta om annan fördelning. Ulan all lägga fram förslag framhåller ar­betsgruppen atl en interimistisk kostnadsfördelning för kultursamarbetet måste fastställas för tiden närmast efter kulturavtalels ikraftträdande.

Arbetsgruppen har även tagit upp frågan om förhållandet mellan de dispositionsmedel som föreslås bli stäUda tiU ministerrådets förfogan­de och nordiska kulturfonden. Gruppen föreslår att frågan utreds och

Prop. 1971: 54

7

prövas före utgången av år 1974 på grundval av de erfarenheter sora då vunnits. Redan nu bör dock övervägas hur utnyttjandet av dessa rae­del under raeUantiden kan samordnas. Arbetsgruppen pekar där på möj­ligheten att låta det gemensararaa sekretariatet betjäna även kultur­fonden.

2.4 Nordiska rådet

Arbetsgruppen anser atl det kommer all ha stor betydelse för samar­betet att finna ändamålsenliga former för medverkan från Nordiska rå­dets sida men konstaterar alt frågan på grund av sin genereUa karaktär bör avgöras i samband med all förhållandel mellan det nordiska minis­terrådet och Nordiska rådet allmänt regleras.

3 Yttranden över rapporten

3.1 Nordiska rådet

Med anledning av ell av Finlands regering väckt regeringsförslag med anhållan om rådets yttrande har arbetsgruppens rapport behand­lats i Nordiska rådets kulturutskott med deltagande av undervisnings-och kulturministrarna. På utskottets förslag antog rådet vid sin 19:e session år 1971 en rekomraendation lill regeringarna att genoraföra ar­betsgruppens förslag raed vissa i rekommendationen och i utskottets betänkande föreslagna ändringar och tillägg.

I utskottets betänkande anförs att förslaget innebär en betydande för­stärkning av de organisatoriska förutsättningarna för samarbetet. På vissa punkter föreslås ändringar eUer tillägg till avtalstexten. Sålunda anser utskottet bl. a. atl del skulle vara till fördel om vissa frågor inom den kultureUa sektorn löstes som gemensamma nordiska samarbetsupp-gifter, varför i artikeln om avtalets syfte borde frarahållas att saraarbele skall äga rum även i form av gemensamraa projekt. Vidare föreslås, med hänvisning till del arbete som på annat håll pågår för all koordi­nera informaiionen om del nordiska samarbetet, att inom avtalets ram endasl information ora de nordiska ländernas kulturliv tas raed.

Utskottet understryker betydelsen av all generalplaner för utveck­lingen av det nordiska kultursamarbetet utarbetas snarast, och all tUl­räckliga finansieUa resurser anvisas för genoraförande av saraarbels-planerna. En viktig förutsättning för samarbetets utbyggnad är också enligt utskottets uppfattning att det föreslagna nordiska sekretariatet er­håller tillräckliga resurser.

Prop. 1971: 54

8

I fråga om kostnaderna för samarbetet anser utskottet det vara av vikt att klarhet om fördelningsprincipen nås innan avtalet föreläggs de nationeUa parlamenten för godkännande.

Utskottet fäster också uppmärksamheten vid att Nordiska rådets medverkan i kultursamarbetet inte berörts i avtalsförslaget. I anslutning tUl nordiska organisationskoramilténs synpunkter föreslår utskottet att i avtalet inarbetas dels ett aUmänt stadgande om att rådet raedverkar i samarbetet enligt avtalet, dels en bestämmelse som ger rådel möjUg­het tiU samråd med undervisnings- och kulturministrarna innan budget och planer för samarbetet fastställs.

3.2 Nordiska kulturkommissionen

NKK konstaterar att avtalsförslaget förefaller skapa goda förutsätt­ningar för atl det nordiska kultursamarbetet skall kunna effektiviseras och den nordiska kulturgemenskapen vidareutvecklas. Det sägs vara tiU­fredsstäUande att avtalets verksamhetsområde beslämts sora kultureUt samarbete i vid bemärkelse, liksom atl avtalet uttryckligen omfattar nordiskt samarbete i internationella sammanhang. Vad gäller annan kulturell verksamhet än utbildning och forskning har det praktisk be­tydelse att detta område i avtalsförslagel fått en flexibel utforraning som möjUggör en smidig anpassning efter utvecklingens krav.

NKK fiimer också att förslaget i sina huvuddrag väl ansluter sig liU synpunkter som NKK i tidigare sammanhang framfört. Detta gäller bl. a. betydelsen dels av alt samarbetsorganen på regeringsnivå får en mycket nära anknytning lUl resp. lands policy-skapande instanser, dels av att samarbetsorganisationen byggs upp på elt sådant sätt att ett ak­tivt deltagande av aUa berörda parter säkras. I likhet med arbetsgruppen finner NKK det vara av stor vikt att planeringen av samarbetet sker i ett längre tidsperspektiv.

4 De nordiska undervisnings- och kulturministrarna

Förberedande diskussioner om del framlagda förslaget till avtal och med detta sammanhängande frågor fördes mellan de nordiska undervis­nings- och kulturministrarna vid ett möte den 12 januari 1971. Vid ett följande möte i anslutning till Nordiska rådels session i Köpenhamn i febmari 1971 enades man med beaktande av de från Nordiska rådels sida framförda önskemålen om den slutliga texten.

Prop. 1971: 54

9

Med anledning av de inom Nordiska rådel förda diskussionerna före­togs vid mötet i Köpenhamn i febmari vissa ändringar och tillägg i av­talstexten. För att tillgodose önskemålet om att av avtalet skall framgå att samarbetet bör bedrivas även i form av gemensamma projekt har sålunda elt tillägg gjorts tUl artikel 1. Artikel 6 rörande bl. a. informa­tion om nordiskt samarbete har vidare ändrats i enUghet raed rådets syn­punkter. Vad rör Nordiska rådets raedverkan har, likaså i enlighet med rådets synpunkter, bestämmelser härom införts i avtalet, dels ell allmänt stadgande i arlikel 8, dels en bestämmelse i artikel 15 atl innan förslag för den gemensamraa nordiska verksarahetsbudgeten upprättas skaU be­rört organ inom Nordiska rådel beredas tillfälle till överläggningar.

Vid ministrarnas diskussioner har även vissa frågor med anknytning till avtalet dryftats. Vid mötet den 12 januari 1971 var man överens om all, såsora arbetsgruppen föreslagit, raedel borde stäUas tiU rainisterrå-dets fria förfogande från och raed år 1972. För det första årel borde detta disposilionsbelopp uppgå till 6,5 milj. danska kronor. Vidare enades man ora alt föreslå att i avvaktan på att en generell princip för fördel­ning av kostnaderna fastställs, detla dispositionsbelopp liksom kostna­derna för de nya samarbetsorganen under 1972 skall fördelas på samma sätt som bidragen till nordiska kulturfonden; detta innebär en fördel­ning beräknad, med avmndade siffror, enligt förhåUandet mellan län­dernas befoUcningstal och ger följande procenttal: Danmark 23%, Fin­land 22 %, Island 1 %, Norge 17 % och Sverige 37 %.

Ministrarna har anslutit sig till arbetsgruppens förslag om att frågan ora nordiska kulturfondens fraratida stäUning bör utredas och värderas så atl slutlig StäUning kan tas före utgången av år 1974 på grundval av de erfarenheter som då vunnits.

5 Departenientschefen

På många områden, bl. a. på kulturområdet, bedrivs nordiskt samar­bete sedan länge och väsentliga resultat har uppnåtts. Formerna för sam­arbetet har skiftat och i raånga fall inte varit närmare reglerade.

För att de institutionella grundvalarna skall förstärkas och en koor­dinering av samarbetet möjliggöras föreslår t. f. chefen för utrikesdepar­tementet, statsrådet Myrdal i annat sammanhang att ett nordiskt mi­nisterråd med kompetens för hela det nordiska fältet inrättas enligt den överenskommelse om ändring av Helsingforsavtalet som undertecknades den 13 februari i år (prop. 1971: 53).

Med syfte all skapa en fastare gmnd för det nordiska samarbetet på kulturområdet har på uppdrag av de nordiska undervisnings- och kultur­ministrarna en arbetsgrupp utarbetat ell förslag liU nordiskt kulturavtal.

Prop. 1971: 54

10

Sedan bl. a. Nordiska rådet yttrat sig över förslagel har ministrarna enats om den slutliga texten. Avtalet undertecknades av de fem nordiska ländema den 15 mars 1971.

Jag komraer i det följande att kort presentera avtalet och i anslutning därtiU la upp vissa frågor.

I avtalet fastslås syftet vara alt vidareutveckla den nordiska kullur-geraenskapen och atl öka den saralade effekten av ländernas insatser på kulturområdet i vid bemärkelse, omfattande såväl utbildning och forskning sora annan kulturell verksamhet. Den aUmänna målsällmngen inom vart och etl av dessa tre områden anges i avtalet. Del blir en vik­tig första uppgift för de nya saraarbelsorganen alt precisera raålen för saraarbetet de närmaste åren.

Samarbetet skaU bedrivas genom geraensara planering, samordning, samverkan och arbetsfördelning. Inom raraen härför koramer givelvis skiftande samarbetsforraer att tUlämpas. I likhet med arbetsgruppen anser jag atl en prövning av den lämpligaste formen bör ske för varje nytt projekt sora tas upp.

En central plats i avtalet upptas av bestäraraelser om samarbetets orga­nisation. Del nordiska ministerrådet skall vara det beslutsfallande or­ganet inora avtalets rara. Under rainisterrådet tUlsälls en ärabelsraanna­kommilté för det kulturella samarbetet. Ministerrådet och ämbetsmanna-komrailtén skaU biträdas av ell geraensarat nordiskt sekretariat med fast placering. Beslut ora placeringen föreligger ännu inle. De årliga kost­naderna för delta sekretariat har översiktligt uppskattats uppgå lill ca 3,5 milj. danska kronor efler den första uppbyggnadsperioden.

Vad gäller ministerrådet bör dess verksamhetsformer i första hand regleras inora ramen för det reviderade Helsingforsavtalet. Del har förutsatts att del skall ha en skiftande sararaansättning aUlefler arten av de frågor som behandlas. Eftersom ministerrådet i första hand är elt beslutsfallande organ komraer de av kulturavtalet berörda fackminislrar-na även framdeles att samråda i t. ex. policyfrågor, bl. a. vid under­visnings- och kulturministermöten.

Ärabetsraannakoramillén skall inför ministerrådet ha del direkta an­svaret för samarbetet. Liksom arbetsgmppen finner jag det ändamålsen­Ugt all vissa ärenden av ministerrådet delegeras till ämbetsmannakom­mitlén.

Jag anser det ha den största betydelse all samarbetet bedrivs under medverkan av alla berörda grupper, bl. a. av de kulturarbetare, företrädare för folkbildnings- och ungdomsverksamhet, vetenskapsmän och andra som arbetar ute på verksamhetsfältet. Med hänsyn lill den snabba ut­vecklingen på kulturområdet bör kontakterna med dessa grupper få en flexibel utformning.

Minislerrådet skall varje år till regeringarna avge elt förslag till bud­get för geraensamraa nordiska ändamål. Jag anser atl en sådan ord-

Prop. 1971:54

11

ning kommer atl ge möjlighet tUl en samlad bedömning och priorite­ring av anslagsbehov och planer. Della kan väntas få stor betydelse som underlag för en fortsatt utbyggnad av samarbetet. Jag förutsätter alt bedömningen görs med beaktande av de nationella prioriteringarna.

Ländernas anslag liU nordiska ändamål uppgår redan i dag till bety­dande belopp, under innevarande budgetår sammanlagt ca 29 milj. danska kronor med en uppskattad ökning för följande budgetår tiU drygt 32 milj. Bl. a. tUl följd av att avtalet ingås kan en betydande utvidgning av samarbetet förväntas ske. Arbetsgruppen har uppskattat det totala anslagsbehovet för nordiskt kultursamarbete under år 1972 till 42 mUj. danska kronor. Det fortsatta anslagsbehovet måste prövas efter hand mot bakgrund av då föreliggande planer.

Underlag för atl exakt beräkna de kostnader som utvidgningen av sara­arbelet raedför för Sveriges del fr. o. ra. den 1 januari 1972 föreligger f. n. inle. Jag avser all ta upp denna fråga i samband med min anraälan om medel på tiUäggsstat för nästa budgetår.

Redan nu viU jag dock nämna att jag i likhet med arbetsgrappen fin­ner del betydelsefullt att medel ställs till rainisterrådets fria förfogande redan för år 1972. Dessa medel bör för det första året uppgå till 6,5 milj. danska kr. Beloppet bör kunna användas bl. a. för att utvidga vissa redan pågående projekt eller igångsätta nya, liksom för utrednings- och försöksverksamhet.

Kostnaderna för gemensamma nordiska projekt har hittills fördelats mellan ländema efter olika grunder. Arbetsgruppen har fömtsatt all en enhetlig princip införs som bör gälla i vart fall nya samarbetspro­jekt. Denna fråga berör emellertid det nordiska samarbetet även utanför kulturområdet och bör avgöras i annat sammanhang. I avvaktan härpå anser jag i enlighet med undervisnings- och kulturministrarnas över­enskommelse att anslaget till ministerrådets disposition och kostnaderna för de genom avtalet inrättade samarbelsorganen t. v. bör fördelas på Samma sätt som anslagen lill nordiska kulturfonden, varav Sverige be­talar 37 %.

I della sammanhang har frågan om nordiska kulturfondens ställning aktualiserats. Jag ansluter mig till arbetsgruppens bedömning att frågan bör utredas och prövas så att slulUg stäUning kan las före utgången av år 1974 på grundval av de erfarenheter sora då vunnits.

Arbetsgmppen har på grund av frågans generella karaktär inte anselt sig själv kunna ta ställning till frågan om Nordiska rådels medverkan. Sedan önskemål därom framförts från rådels sida har undervisnings-och kulturministrarna i den slutliga avtalstexten infört dels en allmän bestämraelse ora att rådet raedverkar i samarbetet, dels en bestämmelse av innebörd all berört organ inom rådel bör ges tiUfäUe till överlägg­ningar innan budget för samarbetet utarbetas. Jag ansluter mig till den bedöraning som därvid gjordes alt Nordiska rådet, närmast dess kultur-

Prop. 1971: 54

12

utskott, bör beredas tillfälle tiU sådana överläggningar på ett så tidigt sta­dium att de synpunkter som framförs kan beaktas vid utarbetandet av budgetförslagen. I delta sammanhang viU jag också erinra om att ministerrådet enhgt det reviderade Helsingforsavtalet varje år skaU avge en berättelse om det nordiska samarbetet tiU Nordiska rådet. I denna kommer givetvis att redogöras för utvecklingen och planerna även på kulturområdet.

Sammanfattningsvis vUl jag anföra att jag betraktar detta avtal som ett betydelsefuUt framsteg som bör kunna utgöra en ram och en grund för en framtida omfattande utbyggnad av det nordiska kultursamarbetet. Jag förordar alt avtalet ratificeras av Sverige.

6 Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att godkänna avtalet den 15 mars 1971 mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om kulturellt saraarbete.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1971: 54

13

Bilaga

Avtal mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om kulturellt samarbete

Danmarks, Finlands, Islands, Norges och Sveriges regeringar, vilka utgår från den nära kulturgemenskapen i Norden, vilka lägger stor vikt vid det vitt förgrenade och omfattande samarbe­te, som äger rum under medverkan av Nordiska rådet och andra sara­arbetsorgan, och

vUka hänvisar till Samarbetsöverenskommelsen mellan Danmark, Fin­land, Island, Norge och Sverige av år 1962, har överenskomrait om följande.

Avtalets syfte

Artikel 1

Detta avtal har till syfte

att stärka och intensifiera kulturellt samarbete i vid bemärkelse mel­lan avtalsparterna fÖr alt vidareutveckla den nordiska kulturgemenska­pen och öka den samlade effekten av ländernas insatser i utbildning, forskning och annan kullureU verksamhet genora gemensam planering, samordning, samverkan och arbetsfördelning samt

att skapa praktiska förutsättningar för ett väl fungerande samarbete.

Artikel 2

Avtalet har även tUl syfte att skapa grundval för en samordnad insats i internationeUt kulturellt samarbete.

Yerksambetsområde

Artikd 3

Samarbetet på utbildningsområdet skall inriktas på

a.       UtbUdningens mål, innehåll och medel,

b.       utbUdningssystemets stmktur,

c.    pedagogiskt utvecklingsarbete.

Härvid skall avtalspartema

d.    främja undervisningen i de andra nordiska ländernas språk, kultur

och samhäUsförhåUanden,

e.    vidga möjligheterna för studerande och andra hemmahörande i etl

nordiskt land att utbilda sig och avlägga examen vid de övriga nor­

diska ländemas utbUdningsanstalter,

Prop. 1971: 54

14

f.     inrätta gemensara utbildning eller gemensamma utbildningsinstitutio­

ner, i synnerhet inom de mest avancerade och specialiserade utbUd­

ningslinjerna,

g.    åstadkomraa örasesidigl erkännande av exaraina, delexaraina Och

andra preslationsbeskrivningar,

h. söka saraordna den offentligt anordnade utbUdning som syftar tUl alt ge behörighet för viss yrkesutövning, på så sätt att den ger sara­ma behörighet i aUa de avtalsslulande staterna,

i. söka tUlgodose önskemål från medborgare i ett nordiskt land som bor i ett annat nordiskt land om undervisning på hans modersmål.

Artikel 4

Samarbetet på forskningsområdet skall inriktas på

a.       inforraation om forskningsverksamhet och forskningsresultat,

b.       gemensararaa forskningsprojekt,

c.       gemensararaa forskningsinstitutioner,

d.       metoder och raedel i forskningspolitiken,

e.       forskningens organisatoriska struktur,

f.     samordning mellan nationeUa forskningsprogram.

Härvid skaU avtalsparterna

g.    fräraja anordnande av symposier, konferenser och möten raeUan

forskare från de nordiska länderna, samt gemensam vetenskaplig

publikalionsverksamhel,

b. söka uppmuntra forskare och forskningsinstitutioner från två eller flera av de nordiska länderna lill aktivare samarbetsformer och till gemensamt utnyttjande av särskilt dyrbar eller myckel specialiserad apparatur.

Artikel 5

Samarbetet skall omfatta annan kulturell verksamhet i vid bemärkelse och inriktas på

a. raålen för den allmänna kulturpolitiken, dess innehåll och metoder,

b. kulturlivets institutionella, organisatoriska och finansiella förhållan-

den. Härvid skaU avtalsparterna samarbeta ora

c.    konstnärligt och annat kulturellt utbyte meUan två eller flera av de

nordiska länderna,

d.    verksamheten inora arkiv, bibliotek, museer, radio, television och

fUm samt annan kulturell förmedlmgsverksamhet,

e.    främjande av verksamheten inora föreningar och organisationer med

allmänkultureUa syften, däribland också inom ungdoras- och idrotts-

arbete,

f.    tiUrättaläggande av vUlkoren för skapande och utövande verksamhet

inora alla konstarter.

Prop. 1971: 54

15

g. frärajande av konstnärernas  och kulturarbetarnas  möjligheter tUl verksarahet i de nordiska länderna.

Artikel 6

Avtalsparterna skall eftersträva gemensamt uppträdande i internatio­nella sararaanhang inora de områden som della avtal omfattar, samt sam­arbeta om

a. att sprida information om de nordiska ländernas kulturliv, och

b.     att uppnå geraensarat eUer samordnat ställningstagande i internatio­

neUt kulturellt samarbete.

Beslut kan fattas om gemensam representation i samband med della­gande i internationeUt kullureUt saraarbete.

Artikel 7

Samarbetet skall omfatta informations- och dokuraenlationsverksam-het inom de oraråden sora orafallas av avtalets artiklar 3, 4, 5 och 6.

Samarbetsorgan och samarbetsformer

Artikel 8

Saraarbetet äger rura genora Nordiska rainisterrådet, som inrättats en­ligt Samarbelsöverenskoraraelsen raeUan Danraark, Finland, Island, Nor­ge och Sverige av år 1962 raed senare ändringar, genora nordiska mi­nistermöten, genom de organ som upprättas enligt delta avtal, samt di­rekt genom berörda myndigheter i de nordiska ländema.

Samarbetet enligt detta avtal sker under medverkan av Nordiska rådet.

Artikel 9

Ministerrådet fattar de beslut som erfordras för atl förverkliga avta­lets syften.

Artikel 10

Sora ett led i genoraförandet av delta avtal upprättas en ärabelsmanna-koraraillé och ett sekretariat för nordiskt kulturellt samarbete.

Ministerrådet tiUsälter koraraittéer och arbetsgrupper för särskilda uppgifter.

Artikd 11

Ämbelsmannakommiltén beslår av en representant för varje land, ut­sedd av regeringen.

Prop. 1971: 54

16

Ämbetsmannakommitlén förbereder ministerrådets arbete och fuUgör de uppgifter som ministerrådet ålägger kommittén, eUer som den bemyn­digas av minislerrådet alt avgöra.

Ministerrådet faststäUer arbetsordning för ämbetsmannakommitlén.

Artikd 12

Sekretariatet bistår ministerrådet och ämbelsmannakommiltén. Det kan efter beslut av minislerrådet bistå andra nordiska samarbetsorgan.

Ministerrådet utser för en närmare bestämd period en direktör som leder sekretariatets arbete.

Minislerrådet faststäUer arbetsordning för sekretariatet samt bestäm­melser om direktörens och personalens tjänsteförhåUanden och anstäU­ningsviUkor.

Avtalsparterna träffar överenskommelse om sekretariatels placering.

Ministerrådet träffar överenskoraraelse med värdlandet om direktö­rens och de anstäUdas stäUning i förhåUande tiU värdlandet.

Avtalsparterna ställer tiU sekretariatets förfogande de resurser sora är nödvändiga för alt det skall kunna ulföra sina uppgifter.

Artikel 13

För atl uppnå tiUfredsställande samverkan meUan samarbelsorganen och berörda myndigheter i de enskUda länderna förpliktar avtalsparterna sig att i det egna landet sörja för en effektiv organisation av arbetet med de samarbelsfrågor som omfattas av della avtal.

Artikd 14

Var avtalspart bör i ministerrådet, vid andra minislerraölen eUer i ära-belsmannakoramittéen samråda raed övriga avtalsparter innan den fat­tar beslut av väsentUg betydelse på områden sora omfattas av detla av­tal.

Samarbetets finansiering

Artikd 15

Ministerrådet låter utarbeta och beslutar om budgetförslag för de gemensamma institutionerna, programraen och övriga verksarahetsorarå­den, omfattande både befintliga samarbetsprojekt som av ministerrådet hänförs tiU detta avtal, och nya projekt som igångsätts raed stöd av av­talet.

Innan ministerrådet låter utarbeta budgetförslag skall berört organ inora Nordiska rådet beredas tiUfälle till överläggningar.

Prop. 1971:54

17

Artikel 16

Ministerrådet låter utarbeta och beslutar ora budgetförslag för sekre­tariatets och andra saraarbetsorgans verksarahet.

Artikd 17

Ministerrådet avger på grundval av de enligt artiklarna 15 och 16 ut­arbetade budgetförslagen förslag till regeringarna i de nordiska länder­na om anslag tiU nordiskt kultureUt samarbete.

När medel anvisats, fastställer ministerrådet den slutliga fördelningen av dessa tiU de ändamål om vUka förslag avgivits.

Artikd 18

Ministerrådet fattar beslut ora fördelningen mellan avtalsparterna av kostnaderna för samarbetet.

Kostnaderna för det samarbete som igångsatts före detla avtals ikraft­trädande och som av ministerrådet hänförs tUl avtalet, fördelas tUls vidare enligt träffade avtal, såvida inle annat beslutas.

Artikel 19

Ministerrådet faststäUer riktlinjer för den ekonoraiska förvaltningen för de områden som närans i artiklarna 15 och 16.

Slutbestämmelser

Artikel 20

Detta avtal skaU ratificeras och ratifikationsinstrumenten snarast möj­ligt deponeras i det finska utrikesministeriet.

Avtalet skall vara deponerat i det finska utrikesministeriet och be­styrkta avskrifter skall av det finska ministeriet tillstäUas var och en av avtalsparterna.

Avtalet träder i kraft första dagen i den raånad som infaller närmast efter den dag då samtliga avtalsparters ratifikationsinslruraent depone­rats.

ArUkd 21

önskar någon av avtalsparterna uppsäga avtalet, skall skriftligt raed­delande härora tiUsläUas den finska regeringen sora omedelbart skaU underrätta övriga avtalsparter härora och ora dagen då meddelandet mottogs.

Avtalet upphör att gälla vid utgången av det kalenderår då det upp-sägs av någon av avtalsparterna, såvida uppsägningen mottagits av den

Prop. 1971: 54

18

finska regeringen senast den 30 juni under ett kalenderår, och i annat faU vid utgången av nästföljande kalenderår.

Artikel 22

Efter mottagande av meddelande om uppsägning skaU sararåd äga rura meUan samtUga avtalsparter ora avveckling av de rättigheter och förpliktelser som avtalsparterna haft enligt avtalet.

TiU bekräftelse härav har undertecknade befuUmäktigade orabud un­dertecknat della avtal.

Sora skedde i Helsingfors den 15 raars 1971 i elt exeraplar på danska, finska, isländska, norska och svenska språken, vilka samtliga texter skall äga samma vitsord.

Prop. 1971:54

19

Innehåll

Sid.

1.

Inledning

2

2.

Arbetsgruppens rapport

4

2.1

Avtalets syfte

4

2.2

Samarbelsorgan och samarbetsformer

4

2.3

Samarbetets finansiering

6

2.4

Nordiska rådet

7

3. Yttranden över rapporten

7

3.1

Nordiska rådet

7

3.2

Nordiska kulturkoraraissionen

8

4.

De nordiska undervisnings- och kullurrainislrarna

8

5.

Departeraentschefen

9

6.

Heraställan

12 Bilaga

Avtal raeUan Danraark, Finland, Island, Norge och Sverige om

kullureUt samarbete

13

TRYCKERIBOLAGET   IVAR   HiCGGSTR

Ö

M   AB,   STOCKHOLM    1971