Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86:70

om vissa lagstiftningsåtgärder inom ramen för frikommunförsöket

Prop.

1985/86:70

Regeringen föreslår riksdagen atl anta de förslag som har lagils upp bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den 28 november 1985.

På regeringens vägnar

OlofPalme

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Riksdagen beslutade ijuni 1984 om en försöksverksamhet med ökad kom­munal självstyrelse, det s. k. frikommunförsöket. Frikommunema har pre­senterat olika dispensönskemål som omfattar hela del kommunala verk­samhetsområdet. Regeringen har därefter fallat en rad beslul som tillgo­doser frikommunernas önskemål. I några fall har förslag till lagändringar förelagts riksdagen.

I denna proposition föreslås vissa ytterligare lagstiftningsåtgärder som har aktualiserats i försöksverksamheten.

I kommunallagen föresläs en ändring som ger möjlighet lill ett förenklat förfarande för kallelse lill fullmäktiges sammanträden. Ändringen avses gälla generellt för alla landets kommuner och landstingskommuner.

Frikommunerna föreslås få möjlighet all inrätta särskilda organ, t. ex. så kallade byulvecklingsgrupper, för förvaltning och verkställighet under etl lokall organ, t. ex. en kommundelsnämnd. Vidare möjliggörs försök med enklare regler i fråga om anmälan av beslul som har fallals med stöd av ddegalionsuppdrag från en nämnd. Det föreslås också all stiftelser som förvallas av frikommunerna inte skall behöva slå under tillsyn av länssty­relsen, om deras förmögenhet är mindre än 200000 kr. Slutligen föreslås atl miljö- och hälsoskyddsnämnden i frikommunerna får ökade befogen­heter att ingripa mol försummelser i fråga om vård och behandling av djur.

En samlad redovisning för frikommunförsökels hittillsvarande utveck­ling och de åtgärder som regeringen har vidtagit kommer atl lämnas lill riksdagen inom kort.

I    Riksdagen 1985186. 1 saml. Nr 70

1 Förslag tiJl

Lag om ändring i kommunallagen (1977: 179)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § kommunallagen (1977:179) skall ha följande lydelse.

Prop. 1985/86:70

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap. 10 §

Kungörelse om sammanträde med fullmäktige utfärdas av ordföranden. Kungörelsen skall innehålla uppgift om lid och plats för sammanträdet saml om de ärenden som skall behandlas.

Kungörelsen skall minst en vec­ka före sammanträdesdagen anslås pä kommunens eller landstings­kommunens anslagstavla och inom samma tid sändas med posten lill varje ledamot och suppleant i full­mäktige.

Kungörelsen skall minst en vec­ka före sammanträdesdagen anslås på kommunens eller landstings­kommunens anslagstavla och inom samma tid sändas med poslen lill varje ledamot och suppleant i full­mäktige eUer på annat lUlförlilUgl sätt tillställas dem.

Uppgift om tid och plats för sammanträde samt, om fullmäktige har bestämt del, uppgift om de ärenden som skall behandlas skall minst en vecka före sammanträdesdagen införas i en eller flera ortstidningar. Vid sammanträde före december månads utgång avgöres för följande kalen­derår i vilken eller vilka tidningar sådant tillkännagivande skall införas. Därvid bör väljas tidningar som genom spridning inom olika grupper av kommunens eller landstingskommunens medlemmar bringar tillkännagi­vandel lill de flestas kännedom. Om förslag om att tillkännagivandet skall införas i annan ortstidning får minst en tredjedel av rösterna, skall tillkän­nagivandet införas också i denna tidning.

Om ärende fordrar så skyndsam

Om ärende fordrar så skyndsam

handläggning atl kungörande i den     handläggning att kungörande i den

ordning som föreskrivs i andra och tredje styckena ej hinnes med, skall kungörelsen med uppgift om ären­det anslås senast vardagen före sammanlrädesdagen och sändas med posten till varje ledamot och suppleant i fullmäktige så tidigt all den kan antagas komma honom till banda inom samma tid.

ordning som föreskrivs i andra och tredje styckena ej hinnes med, skall kungörelsen med uppgift om ären­det anslås senast vardagen före sammanlrädesdagen och på ett till­förlitligt sätt sändas lill varje leda­mot och suppleant i fullmäktige så tidigt atl den kan antagas komma honom Ull hända inom samma lid.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1986.

2 Förslag till

Prop. 1985/86:70

Lag om ändring i lagen (1984: 382) om försöksverksamhet med en friare kommunal nämndorganisation

Härigenom föreskrivs alt del i lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare kommunal nämndorganisation skall införas två nya paragra­fer, 2 a § och 9 §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2a

§

Om fullmäktige beslular det, får en nämnd i en försökskommun, ulan hinder av vad som föreskrivs i

3 kap. 12 § tredje stycket och 13 §

andra slyckel kommunallagen

(1977:179) eller i någon annan för­

fattning om anmälan av beslul som

har fattats med stöd av uppdrag

från nämnden, besluta om i vilken

utsträckning sådan anmälan skall

ske. Beslut som inte anmäls skall

protokollföras särskilt, om beslutet

får överklagas enligt 7 kap. kom­

munallagen.

9§

Fullmäktige i en försökskommun får inrätta särskilda organ för alt handha förvaltning och verkstäl­lighet under etl lokall organ. I frå­ga om sådana särskilda organ skall

4 § lagen (1979:408) om vissa lo­

kala organ i kommunerna tilläm­

pas. Etl särskilt organ får dock inte

väcka ärende hos fullmäktige. Dess

budgetförslag skall lämnas till del

lokala organet inom den lid som

delta har bestämt

Denna lag träder i kraft den 1 april 1986 och gäller lill ulgången av år 1988.

Rättelse: S. 4, sista raden Tillkommer: 1988.

3 Förslag till

Prop. 1985/86:70

Lag om undantag för vissa kommuner och landstingskommuner från beistämmelserna i lagen (1929: 116) om tillsyn över stiftelser

Härigenom föreskrivs följande.

I fräga om stiftelser som förvaltas av de kommuner och landstingskom­muner inom vilka del fär bedrivas försöksverksamhet enligt lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare kommunal nämndorgani­safion skall i stället för den värdegräns på 20000 kronor som föreskrivs i 2 § första slyckel 7 och 8 § första styckel tredje meningen lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser gälla en värdegräns på 200000 kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1986 och gäller till ulgången av år 1988.

4 Förslag till

Prop. 1985/86:70

Lag om försöksverksamhet med ökade kommunala befogenheter vid tillsyn enligt lagen (1944: 219) om djurskydd

Härigenom föreskrivs följande.

1

§ Med avvikelse från vad som föreskrivs i 14 och 17 §§ lagen (1944:219) om djurskydd får försöksverksamhet enligt denna lag bedrivas i Haninge, Tyresö, Gnosjö, Helsingborgs, Varbergs, Ale, Örebro, Sandvi­kens och Bräcke kommuner.

2

§ Miljö- och hälsoskyddsnämnden har samma befogenheter som enligt 14 § 4 mom. andra styckel och 17 § lagen (1944:219) om djurskydd tillkom­mer länsstyrelsen.

3

§ Miljö- och hälsoskyddsnämndens beslul enligt 2 § gäller omedelbart, om inte något annat beslutas.

4

§ Miljö- och hälsoskyddsnämndens beslul enligt 2 § får överklagas hos länsstyrelsen genom besvär.

Denna lag träder i kraft den 1 april 1986 och gäller till utgången av år 1988.

Civildepartementet

pp- 

1985/86:7o

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 28 november 1985

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], Holm­berg,[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa lagstiftningsåtgärder inom ramen för frikommunförsöket

1 Inledning

Riksdagen har beslutat alt en försöksverksamhet med ökad kommunal självstyrelse skall bedrivas till och med utgången av år 1988 (prop. 1983/84: 152, KU 32, rskr 368). Regeringen har utsett de kommuner och landstingskommuner (de s. k. frikommunerna) som skall ingå i försöket. Dessa är Haninge, Tyresö, Gnosjö, Helsingborgs, Varbergs, Ale, Örebro, Sandvikens och Bräcke kommuner saml Göteborgs och Bohus, Örebro och Jämtlands läns landstingskommuner.

Avsikten med försöksverksamheten är atl frikommunerna skall kunna få dispens från statliga regler som verkar onödigt styrande på den kommunala verksamheten. Försöksverksamheten kan också gälla atl utveckla former för en bättre samverkan mellan kommunerna och lanr'«:tingkommunerna liksom mellan kommunala och statliga organ.

Inom ramen för frikommunförsöket pågår ett omfattande förändrings-och utredningsarbete. Regeringen har faltal en rad beslul om avsteg från gällande författningar. 1 några fall har förslag om lagändringar förelagts riksdagen.

Några av frikommunerna har hos regeringen väckt förslag om föränd­ringar i kommunallagsliflningen. Ett sådant önskemål är atl reglerna om utsändning av kungörelse till sammanträde med fullmäktige förenklas. Förslag har också väckts om atl beslämmelserna om anmälan av delega­tionsbeslut skall förenklas. Etl tredje förslag gäller möjlighet atl inrätta särskilda organ, s. k. byulvecklingsgmpper, för förvaltning och verkstäl­lighet under ett lokalt organ, t. ex. en kommundelsnämnd. Dessa förslag fordrar lagändring för alt kunna genomföras.

Bland frikommunernas önskemål finns vidare etl förslag om all sfiftelser som förvallas av kommuner och landstingskommuner skall undantas från länsstyrelsernas tillsyn eller atl förmögenhetsgränsen på 20000 kr. höjs. Ett annat förslag syftar lill atl ge miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommu­nerna större befogenheter atl ingripa mot försummelser i fråga om vård och behandling av djur. Även dessa förslag kräver lagändring.

Jag lar nu upp de nämnda förslagen. Beträffande frågan om undantag från tillsynskravet enligt stiflelselagsliflningen har jag samrått med chefen för justifiedepartementel och beträffande frågan om ökade befogenheter för miljö- och hälsoskyddsnämnden enligt lagen om djurskydd med chefen för jordbruksdepartementet.

Några av frikommunerna har framfört önskemål om atl få bedriva försök med brukarinflytände. I regeringens skrivelse 1984/85:202 om den offent­liga sektorns förnyelse framhöll jag behovet av åtgärder på olika områden för atl stärka bmkarnas ställning. Demokratiberedningen har i betänkan­dena (SOU 1985:28) Akfivl folkstyre i kommuner och landsting och (SOU 1985: 30) Skola för delaktighet redovisat sådana förslag. Betänkan­dena remissbehandlas för närvarande. Efler remissbehandhngen avser jag alt under år 1986 lägga fram förslag. I samband därmed kan frikommuner­nas önskemål beaktas. Mot den bakgmnden avslår jag frän atl ta upp frågan om bmkarinflylandel i detta sammanhang.

Slat-kommunberedningen (C 1983:02) har i uppdrag att svara för att frikommunförsöket genomförs och utvärderas (Dir 1984:28). Beredningen skall varje år lämna en rapport fill regeringen om hur försöksverksamheten fortlöper. I samband med riksdagens beslut om försöksverksamheten för­utsattes att även riksdagen skulle få sådana rapporter. Jag kommer därför inom kort att föreslå regeringen atl en redovisning för frikommunförsökels hittillsvarande utveckling och de åtgärder som regeringen har vidtagit lämnas till riksdagen.

Prop. 1985/86:70

2 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

2.1 Förenklat förfarande för kallelse till fullmäktiges sammanträden

Mitt förslag: Reglerna i kommunallagen (1977:179) om kallelse lill fullmäktiges sammanträden ändras så atl kallelse kan ske även på annat sätt än genom poslen. Ändringen genomförs inte bara för frikommunernas del ulan generellt.

Skälen för mitt förslag: Kungörelse om sammanträde med fullmäktige utfärdas enligt 2 kap. 10 § kommunallagen (1977:179, KL) av fullmäktiges ordförande. Kungörelsen skall innehålla uppgift om lid och plats för sam­manträdet samt om de ärenden som skall behandlas. Kungörelsen skall minst en vecka före sammanlrädesdagen anslås på kommunens anslags­tavla och inom samma lid sändas med poslen ull varje ledamot och supple­ant i fullmäktige. Tillkännagivande om tid och plats för sammanträdet skall också införas i en eller flera ortstidningar senast en vecka före samman­lrädesdagen.

Haninge kommun har framställt önskemål om all KL ändras så atl del blir möjligt med en förenklad utsändning av sammanlrädeshandlingar. Till regeringen har också från annat håll inkommit en framställning i samma fråga.

Syftet med bestämmelsen om kallelse till fullmäktiges sammanträden är att skapa garantier för alt kungörelsen kommer ledamöter och suppleanter i fullmäktige lill hända på etl betryggande sätt. Detta utesluter emellertid inte att kallelse bör kunna ske även på annat sätt än genom poslen, om det uppfyller rimliga krav på tillföriitlighet. En sådan ordning har redan ge­nomförts i lagen (1982: 1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter i fråga om kallelse lill kyrkofullmäktiges sammanträden. I det sammanhang­et föreslog bl. a. Svenska kommunförbundet all samma ändring skulle göras i KL. Föredragande statsrådet anförde att denna fråga fick övervä­gas i annat lämpligt sammanhang (prop. 1982/83:19 s. 103).

Mol bakgrund av vad jag nu har sagt anser jag alt systemet med obligato­risk postsändning i fråga om kallelse lill fullmäktiges sammanträden bör mjukas upp. Det finns enligt min mening, bl. a. med hänsyn lill vad som uttalades i samband med ändringen pä det kyrkliga området, inte skäl alt bedriva någon försöksverksamhet i denna fråga. Jag föreslår därför all KL ändras så alt utsändningen av kungörelsen till ledamöter och suppleanter i fullmäktige skall kunna ske antingen med posten eller på något annat fillföriitligl sätt, t. ex. genom bud.

Prop. 1985/86:70

2.2 Särskilda organ

Mitt förslag: De kommuner som ingår i frikommunförsöket får möj­lighet att ini-ätta särskilda organ, t. ex. så kallade byulvecklingsgrup­per, för atl handha förvaltning och verkställighet under ett lokall organ, t. ex. en kommundelsnämnd.

Skälen för mitt förslag: Inom det kommunala området pågår sedan flera år ett förnyelsearbete med inriktning mot en decentraliserad nämndorgani-salion.

Kommunerna kan sedan den 1 januari 1980 inrätta lokala organ med stöd av lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna (omtryckt 1979:1167, ändrad senast 1983: 304). Lokala organ får inrättas både inom det kommunallagsreglerade området och del specialreglerade området. Avsikten med lokalorganslagen är att ge kommunerna stor frihet alt för­ankra sin verksamhet lokall. I lagen har man övergett principen om kom­munen som odelad förvaltningsenhet och kommunerna har möjlighet atl inrätta såväl sektorsvisa som sektorsövergripande lokala organ. Inom hela del kommunallagsreglerade området får lokala organ inrättas för del av en kommun och för anläggningar. Inom del specialreglerade området får lokala organ inrättas för del av kommunen men inte för anläggningar.

I frikommunerna fär försök med en friare nämndorganisalion bedrivas med stöd av lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare kom­munal nämndorganisalion. Lagen medger att frikommunerna gör avsteg frän specialförfatlningamas krav på centrala nämnder. De får även inrätta institutionsstyrelser för institutioner eller anläggningar inom specialregle­rade verksamheter, någol som lokalorganslagen inte medger. Vidare fär

frikommunerna göra avsteg från lagens krav på anknytning till en kom-     Prop. 1985/86: 70 mundel eller begränsning till en anläggning.

Bräcke kommun har framställt önskemål om all kunna inrätta s. k. byul­vecklingsgrupper under en kommundelsnämnd. Syftet är enligt kommunen bl. a. atl fler medborgare skall kunna engageras som förtroendevalda i den kommunala verksamheten.

Enligt min mening är del väsentligt all öka kommunmedlemmarnas intresse för den kommunala verksamheten genom alt ytterligare fördjupa den lokala demokrafin. Det ger bl. a. möjligheter till fler kontakter med förtroendevalda i närmiljön. Därmed öppnas större möjligheter för med­borgarna atl utöva inflytande över verksamheten. Jag ser del därför som viktigt alt främja de strävanden som finns bl. a. i Bräcke kommun alt finna former för atl ytterligare utveckla den lokala nämndorganisalionen. Även i andra kommuner kan del finnas behov av atl tillämpa en organisation med lokala nämnder på två nivåer t. ex. om det finns lokala organ med ett stort befolkningsunderlag eller sådana organ med en bred och omfattande verk­samhet.

Jag föreslår därför atl det inom frikommunförsöket öppnas en möjlighet för de deltagande kommunerna att inrätta särskilda organ, t. ex. byulveck­lingsgrupper, under etl lokalt organ för atl handha viss förvaltning och verkställighet inom det lokala organets verksamhetsområde. Del kan i sammanhanget nämnas alt landstingskommunerna redan har getts en mot­svarande möjlighet genom lagen (1985:127) om särskilda organ i lands­tingskommunerna.

De särskilda organen kan tillföras uppgifter som faller inom det lokala organels verksamhetsområde. De får därvid handha uppgifter som har begränsats fill en viss del av kommundelens territoriella område, t. ex. en by eller ett bostadsområde och där uppgifterna annars ligger på del lokala organet. De kan också ansvara för en eller flera anläggningar som är belägna i kommundelen.

Av KL följer atl det är fullmäktige som har att fatta beslut om och i vilken utsträckning särskilda organ skall inrättas. I normalfallet förutsätter jag atl frågan om alt fördjupa demokratin i etl visst område väcks genom initiativ från del lokala organet. Fullmäktige får därefter la ställning till var särskilda organ skall finnas, utse ledamöter och suppleanter saml fastställa deras uppgifter. Enligt min mening skall inrättandet av särskilda organ inte behöva medföra atl ytterligare en nivå tillskapas i den administraUva organisaUonen. Jag förutsätter nämligen atl del skall vara möjligt att ut­nyttja de resurser som finns hos de lokala organen.

De särskilda organen blir all betrakta som nämnder i KL: s mening även

om de får en mindre självständig roll än lokala organ. Enligt min mening

måste nämligen de övergripande uppgifterna för kommundelen alltjämt

ligga kvar på det lokala organet. Detta har därmed rätt atl lämna direktiv

lill de särskilda organen utöver vad fullmäktige redan kan ha slagit fast

genom bestämmelser i reglementen eller särskilda beslut. Av delta följer

också enligt min mening all ett särskilt organ inte skall fä rätt all väcka

ärenden hos fullmäktige och atl dess budgetförslag skall lämnas fill det

lokala organ inom vars verksamhetsområde det verkar.

9

Däremot är det enligt min mening väsentligt att de särskilda organen blir ansvariga för sin verksamhet direkt inför fullmäktige. Det innebär atl de fär ett revisionsansvar i den omfattning som de har fått förvaltnings- och vei kslällighelsuppgifter.

I övrigt bör enligt min mening lokalorganslagens handläggningsregler gälla. Del innebär atl särskilda organ som enbart har kommunallagsregle­rade uppgifter skall följa samma regler som gäller för kommunallagsregle­rade nämnder. Men så snart de har någon specialreglerad uppgift kommer vad som är föreskrivet i specialförfattningarna om denna verksamhet all gälla. I motsats lill vad som föreskrivs i specialförfatlningarna bör dock fullmäktige få bestämma mandattiden även för särskilda organ som hand­har specialreglerad verksamhet.

De regler som behövs för all genomföra försöket bör las in i lagen om försöksverksamhet med en friare kommunal nämndorganisation.

Prop. 1985/86:70

2.3 Enklare regler för anmälan av delegationsbeslut

Mitt förslag: Frikommunerna får möjlighet atl göra avsteg från kom­munallagens och specialförfatlningamas krav på alt beslut som har fattats med stöd av delegafion frän en nämnd skall anmälas lill nämnden. Förslagel innebär all nämnden själv får besluta i vilken utsträckning anmälan skall ske. Beslul som får överklagas genom kommunalbesvär skall protokollföras särskilt, om anmälan inte skall ske.

Skälen för mitt förslag: Fullmäktige kan ge styrelsen och nämnderna möjlighet all delegera sin beslutanderätt i vissa grupper av ärenden lill en särskild avdelning beslående av ledamöter eller suppleanter, till en leda­mot eller suppleant eller lill en tjänsteman. Ärendenas beskaffenhet skall anges i reglemente eller genom särskilt beslut. Framställning eller yttrande lill fullmäktige får dock inte delegeras. Delsamma gäller yttrande med anledning av atl styrelsens eller nämndens beslut har överklagats. Alla beslul som har faltals med stöd av delegationen skall anmälas lill styrelsen eller nämnden, som dock har frihet atl bestämma hur och hur ofta anmäl­ningsskyldigheten skall fullgöras.

Dessa regler finns för styrelsens dvs. kommunstyrelsens och förvalt­ningsutskottets del i 3 kap. 12 § andra och tredje styckena KL. Genom hänvisning i 13§ andra slyckel har de gjorts tillämpliga på de fakultativa, kommunallagsreglerade nämnderna, t. ex. fritidsnämnd och kulturnämnd. De har också genom hänvisningar i olika specialförfattningar gjorts till-lämpliga på de specialreglerade nämnderna, t. ex. socialnämnd och hälso-och sjukvårdsnämnd. En del specialförfattningar innehåller dock ullryck-liga delegalionsförbud i vissa ärenden som alltså förbehålls nämnden.

Haninge kommun har föreslagit all styrelsen och nämnderna själva skall fä avgöra om skyldighet all anmäla delegafionsärenden skall föreligga. Enligt kommunen är del utmärkande för de delegerade ärendegrupperna all de är många lill antalet och av icke-principiell natur. Trots alt vart och

10

ett av ärendena i praktiken inneburit beslutsförfarande med rätt till över­klagande är de både innehålls- och handlingsmässigt att betrakta som verkställighelsåtgärder. Nämndemas polifiska intresse för dessa delega-fionsbeslut är lågt. Anmälan om delegationsrättens användning har enligt kommunen endast registreringsvärde. Delta värde måste ställas i relation Ull det arbete som läggs ned på sortering, förteckning och sammanställning m. m. av delegationsbesluten.

Enligt min mening är del möjligt atl pröva en försöksverksamhet med en uppmjukning av kravet på anmälan. Det är dock vikfigt atl enskildas rättsställning inte försämras.

Besvärsfiden i fråga om beslul som fattas efter delegation räknas från dagen för anslaget av protokollet från det nämndsammanlräde där beslutet anmäldes. Om den eller de som har fattat beslutet har fört eget protokoll och har anslagit justeringen av protokollet, löper dock besvärstiden från den anslagsdagen. Detta gäller kommunalbesvär. I fråga om beslut som överklagas genom förvaltningsbesvär räknas besvärstiden som vanligt från den dag när det delgavs den berörda parten. Del är givetvis väsentligt all se lill all besvärsliden börjar löpa även om kravet på anmälan slopas.

Med hänvisning lill del anförda föreslår jag en bestämmelse som ger frikommunerna möjlighet att låta styrelsen och nämnderna själva besluta om i vilken utsträckning anmälan av beslul som fallals med stöd av delegation från styrelsen eller nämnden skall ske. För alt säkerställa att besvärsliden börjar löpa så att besluten kan vinna laga kraft bör föreskri­vas atl beslul som får överklagas genom kommunalbesvär skall protokoll­föras särskilt, om beslutet inte skall anmälas. Självfallet skall justeringen av protokollet anslås på kommunens anslagstavla. Någon särskild före­skrift om detta behövs dock inte.

De bestämmelser som jag föreslagit bör lämpligen tas in i lagen om försöksverksamhet med en friare kommunal nämndorganisation. Besläm­melserna blir tillämpliga på alla nämnder, dvs. även på lokala organ i kommunerna och särskilda organ i landstingskommunerna.

Prop. 1985/86:70

2.4 Undantag från tillsynskravet enligt stiftelselagstiftningen

Mitt förslag: Stiftelser som förvaltas av kommuner eller landsfings­kommuner ingående i frikommunförsöket undantas från tillsyn en­ligt lagen (1929:116) om fillsyn över stiftelser, om deras förmögen­het är mindre än 200000 kr.

Skälen för mitt förslag: Kommuner och landstingskommuner förvallar genom sina olika organ en stor mängd stiftelser som har bildals efter donationer från enskilda personer.

Enligt lagen (1929:116) om tillsyn över sfiftelser (fiilsynslagen) skall en stiftelse med allmännyttigt ändamål i princip stå under fillsyn av länsstyrel­sen i det län där stiftelsens förvaltning utövas. Att en stiftelse står under tillsyn innebär att länsstyrelsen har befogenhet all ingripa mot stiftelsen, om den inte förvaltas i enlighet med tillsynslagens bestämmelser. Länssty-

11

relsen kontrollerar kontinueriigt förvaltningen med ledning av den åriiga redovisning som en stiftelse under tillsyn är skyldig all avge.

Det finns emellertid flera undanlag frän principen om tillsyn. Sålunda gäller bl. a. att en stiftelse som har en förmögenhet under 20000 kr. inte behöver anmälas för tillsyn (2 §7). I konsekvens härmed får länsstyrelsen från fortsall tillsyn undanta en stiftelse vars förmögenhet har sjunkit under 20000 kr. (8 §).

Haninge kommun har hemställt alt tillsynen slopas eller i vart fall att värdegränsen på 20000 kr. höjs.

Frågan om en helt ny sliftelselagsliflning övervägs f. n. i justitiedeparte­mentet. Avsikten är atl dessa överväganden skall redovisas i en departe­mentspromemoria som efter sedvanlig remissbehandling kan läggas till grund för en proposition om en ny sådan lagstiftning. En av de frågor som kommer atl tas upp i del sammanhanget är om inte den kontinuerliga kontrollen av stiftelserna med ledning av årliga redovisningar bör begrän­sas till alt avse endast stiftelser med en väsentligt högre behållen förmö­genhet än 20000 kr.

Enligt min mening bör man kunna tillgodose önskemålet om att inom ramen för frikommunförsöket höja den nämnda värdegränsen ulan all därmed del pågående arbetet med en ny stiflelselagsliflning föregrips. Jag föreslår atl gränsen bestäms till 200000 kr. För den tid som frikommunför­söket pågår bör alltså sfiftelser som förvaltas av de kommuner och lands­tingskommuner som ingår i försöket undantas från länsstyrelsens tillsyn, om deras förmögenhet är mindre än 200000 kr. Bestämmelser om detta bör tas in i en särskild lag.

Prop. 1985/86:70

2.5 Ökade befogenheter för miljö- och hälsoskyddsnämnden enligt lagen om djurskydd

Mitt förslag: Miljö- och hälsoskyddsnämnden i försökskommunerna skall ha samma befogenheter som länsstyrelsen att meddela förbud alt ha hand om djur eller vissa slag av djur för den som inte följer meddelade föreskrifter. Nämnden skall också kunna besluta atl djur skall tas om hand genom polismyndighetens försorg.

Skälen för mitt förslag: Den lokala tillsynen enligt lagen (1944:219) om djurskydd utövas av miljö- och hälsoskyddsnämnden. Länsstyrelsen skall enligt lagen vaka över att nämnden fullgör sina åligganden.

Lagen ger möjligheter för såväl miljö- och hälsoskyddsnämnden som länsstyrelsen alt ingripa på olika sätt mol försummelser beträffande dju­rens vård och behandling. Länsstyrelsens befogenheter är emellertid mera omfattande än nämndens.

Om någon inte följer ett föreläggande eller förbud som en miljö- och hälsoskyddsnämnd eller länsstyrelse beslutat och som är av väsentlig betydelse från djurskyddssynpunkt, får länsstyrelsen enligt 14 § 4 mom. an­dra stycket djurskyddslagen meddela den försumlige förbud att ha hand

12

om djur eller vissa slag av djur. Detsamma gäller vid andra allvariiga     Prop. 1985/86:70 missförhållanden i fråga om djurs värd eller behandling.

Enligt 17 § djurskyddslagen får länsstyrelsen besluta atl djur skall tas om hand genom polismyndighetens försorg bl. a. för att förhindra all djuren olillbörligen utsätts för lidande.

Helsingborgs kommun har anhållit all länsstyrelsens befogenheter enligt angivna bestämmelser i djurskyddslagen också skall fillkomma miljö- och hälsoskyddsnämnden i försökskommunerna. Örebro kommun har framfört liknande förslag.

Jag biträder förslagen. Miljö- och hälsoskyddsnämnden i försökskom­munerna bör alltså få befogenhet att meddela förbud all ha hand om djur samt alt besluta alt djur skall omhändertas. Nämndens befogenhet enligt 14 § 4 mom. andra stycket bör dessutom avse rätlen all ålägga en försumlig djurägare all avhända sig djuret eller djuren och förbjuda honom atl an­skaffa djur eller visst slag av djur.

Miljö- och hälsoskyddsnämndens beslul bör kunna överklagas lill läns­styrelsen och bör i likhet med länsstyrelsens beslut gälla omedelbart, om inte någol annat beslutas.

Jag kan däremot inte biträda ett förslag från Helsingborgs kommun om alt polismyndighetens befogenheter enligt 18 § djurskyddslagen i fråga om omhändertagna djur skall överflyttas till kommunen.

De bestämmelser som behövs bör las in i en särskild lag om försöksverk­samhet med ökade kommunala befogenheter vid tillsyn enligt lagen (1944:219) om djurskydd.

3 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom civildepartementet upprättats förslag lill

1.

lag om ändring i kommunallagen (1977:179),

2.

lag om ändring i lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare kommunal nämndorganisalion,

3.

lag om undanlag för vissa kommuner och landstingskommuner från beslämmelserna i lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser,

4.

lag om försöksverksamhet med ökade kommunala befogen­heter vid tillsyn enligt lagen (1944:219) om djurskydd.

Lagförslaget under 3 har upprättats i samråd med chefen för justifiede­partementel och lagförslaget under 4 i samråd med chefen för jordbmksde-partemenlel. Dessa lagförslag avser ämnesområden inom vilka yttrande frän lagrådet bör inhämtas enligt 8 kap. 18 § regeringsformen. Förslagen är emellertid av sådan beskaffenhet alt lagrådets hörande skulle sakna bety­delse.

4 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslagen.

13

5  Beslut

Prop. 1985/86:70

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslular atl genom proposition föreslå riksdagen atl anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

14

Innehåll

Prop. 1985/86:70

Regeringens proposition    .................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll   ..................... 

.... 

I

Förslag lill lag om ändring i kommunallagen (1977: 179)      

2

Förslag till lag om ändring i lagen (1984:382) om försöksverksamhet

med en friare kommunal nämndorganisalion   ............ 

... 

3

Förslag till lag om undantag för vissa kommuner och landstingskom­

muner från bestämmelserna i lagen (1929:116) om Ullsyn över stif­

telser   ............................................................. 

4

Förslag fill lag om försöksverksamhet med ökade kommunala befo­

genheter vid tillsyn enligt lagen (1944:219) om djurskydd  

5

Utdrag ur, protokoll vid regeringssammanträde den 28 november 1985

1

Inledning ......................................................... 

... 

6

2

Föredragandens överväganden  ........................... 

... 

7

2.1

Förenklat förfarande för kallelse fill fullmäktiges sammanträ­den            

7

2.2

Särskilda organ ............................................ 

8

2.3

Enklare regler för anmälan av delegationsbeslut   ..... 

10

2.4

Undanlag från tillsynskravet enligt sliftelselagsliftningen   ....

11

2.5

ökade befogenheter för miljö- och hälsoskyddsnämnden enligt lagen om djurskydd     

................................................................. 

12

3

Upprättade lagförslag  ....................................... 

.. 

13

4

Hemställan  ..................................................... 

.. 

13

5

Beslul   ........................................................... 

.. 

14

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1985                                                                                                                      15