Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78: 187

Regeringens proposition

1977/78: 187

om avskaffande av den allmänna arbetsgivaravgiften;

beslutad den 20 april 1978.

Regeringen föreslår riksdagen alt antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I   propositionen   föreslås  att   den   allmänna  arbetsgivaravgiften   helt avvecklas fr. o. m. den 1 juli 1978.

1 Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 187

Prop. 1977/78:187

2

Förslag till

Lag om upphävande av lagen (1968:419) om allmän arbetsgivarav­gift

Härigenom föreskrivs atl lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall upphöra atl gälla. Därvid skall följande iakttagas.

1. Den upphävda lagen tillämpas alltjämt på löner som utges före den 1 juli

1978.

Riksförsäkringsverket skall utan ansökan besluta om den jämkning av påförd preliminär arbetsgivaravgift som föranleds av atl lagen upphävs. Jämkning som nu sagts skall dock ske endast om den påförda preliminära avgiften därigenom nedsätts med minst 300 kronor-

2. Den upphävda lagen tillämpas alltjämt på sådan inkomst av annat

förvärvsarbete som hänför sig till tiden före den 1 juli 1978. Omfattar

beskattningsår tid såväl före som efter utgången av juni 1978, skall så stor del

av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden före den 1 juli 1978

som svarar mol förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller

före utgången av juni 1978 och hela beskattningsåret. Vid tillämpning av 4 §

första stycket den upphävda lagen skall dock i delta fall del avgiftsfria

bottenbeloppet utgöra 2 500 kronor för varje månad under beskattningsåret

som infaller före den 1 juli 1978. Motsvarande skall gälla i fall som avses i

fjärde stycket nämnda paragraf.

Vid bedömningen av om inkomst är hänförlig till tiden före eller efter utgången av juni 1978 skall bestämmelserna i 4 5 andra stycket andra meningen den upphävda lagen inte tillämpas.

Denna lag träder i krafl en vecka efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1977/78:187

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-04-20

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om avskaffande av den allmänna arbetsgivaravgiften

1 Inledning

Idet reviderade budgetförslaget (prop. 1977/78:150 bil. 2) har jag tidigare! dag redogjort för budgetens samhällsekonomiska bakgrund. Jag framhöll i del sammanhanget all det är motiverat att minska näringslivets kostnads-belastning i form av arbetsgivaravgifter för atl snabbare kunna uppnå ett högre kapacitetsutnyttjande i den svenska ekonomin. En sådan åtgärd har också positiva effekter på bytesbalans och prisnivå.

1 det följande lägger jag fram förslag om alt den allmänna arbetsgivarav­giften slopas fr. o. m. den 1 juli 1978.1 och med detta fullföljs den politik som aviserades i augusti 1977 om att stegvis avskaffa denna avgift. Lättnaden i avgiftsuttaget omfattar såväl arbetsgivares avgifier för anställd personal som I  egenföretagares avgifter på egen inkomst.

2 Nuvarande regler

Enligt lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift (ändrad senast ) 1977:1055) skall sådan avgift erläggas av såväl arbetsgivare som s.k. egenföretagare.

Den avgift som betalas av arbetsgivare utgår f. n. med 2 % av vad arbetsgivaren under året har utbetalat som lön lill arbetstagare i pengar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad. Vid avgifisberäkningen tas inte hänsyn till arbetstagare vars lön under året har understigit 500 kr. Vidare bortses från lön lill arbetstagare, som inte omfattas av socialförsäkringen för skador i arbete, och från ersättning till uppdragstagare. Inte heller erläggs avgift för sjuklön o. d. som motsvarar ersättning från försäkringskassa till

Prop. 1977/78:187

4

arbetsgivare vid s. k. arbelsgi varinlräde eller för sådan lön till barn som inte är avdragsgill vid inkomsttaxeringen.

Fysisk person som har haft inkomst av annat förvärvsarbete i form av inkomst av rörelse eller jordbruk (egenföretagare) betalar allmän arbetsgivar­avgift (egenavgift) med 2 96 av inkomsten. Till grund för inkomstberäk­ningen läggs egenföretagarens taxering till statlig inkomstskatt. Avgift las dock endast ut pä den del av inkomsten som överstiger 30 000 kr.

Den allmänna arbetsgivaravgiften är fr. o. m. den 1 januari 1978 avskaffad inom det inre stödområdet (prop. 1977/78:54, SkU 1977/78:16, rskr 1977/ 78:50, SFS 1977:1055). Avgiftsfriheten omfattar lön i pengar eller naturaför­måner till arbetstagare som har utfört sitt arbele huvudsakligen inom det inre stödområdet saml egenföretagares inkomst i den mån inkomsten enligt bestämmelserna om rätt beskattningsort är hänföriig till nämnda område. Med det inre stödområdet avses områdets omfattning enligt kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpoliliskl stöd (omtryckt 1976:379, ändrad senast 1977:142). Detta innebäratt avgiftsfriheten f n. gäller inom följande delar av landet:

Norrbottens län utom Piteå, Älvsbyns, Luleå och Bodens kommuner,

Västerbottens län utom Nordmalings, Robertsfors, Skellefteå, Umeå och Vännäs kommuner,

Jämtlands län,

av Västernorrlands län Sollefteå och Ange kommuner,

av Gävleborgs län Ljusdals kommun,

av Kopparbergs län Malungs,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Vansbro och Älvdalens kommuner,

av Värmlands län Torsby kommun.

3 Föredragandens överväganden

Som jag inledningsvis har anfört bör den allmänna arbetsgivaravgiften avskaffas med verkan fr. o. m. den 1 juli 1978. Detta innebär all lön, som betalas ut efter utgången av juni 1978, inte bör medföra skyldighet atl erlägga allmän arbetsgivaravgift. För egenföretagare bör avgifisfriheten omfatta inkomst som hänför sig till andra halvåret 1978 eller senare.

Allmän arbetsgivaravgift fastställs på grundval av de belopp som arbets­givaren under ett kalenderår eriagt i lön till sina anställda. Delta gäller oavsett om arbetsgivarens räkenskapsår sammanfaller med kalenderår eller om arbetsgivaren har brutet räkenskapsår. Arbetsgivaren skall i början av året efter utgiftsåret lämna uppgift (arbetsgivaruppgift) till ledning för beräkning av avgiftsunderlaget.

En avveckling av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 juli 1978 förutsätter att del går all avgöra hur stor del av avgiftsunderlaget som belöper på första halvåret 1978 och hur stor del som belöper på andra halvåret. Arbetsgivaruppgifter  avseende  utgiflsårei   1978  måste  därför  innehålla

Prop. 1977/78:187

5

upplysningar om hur löneutbetalningarna fördelar sig på första resp. andra halvåret. Varken denna utökade uppgiflsskyldighet eller kontrollen av att fördelningen av lönen är riktig behöver enligt min mening vålla några större problem. 1 arbetsgivaruppgiften redovisad lönesumma under första resp. andra halvåret 1978 kan sålunda vid behov jämföras med t. ex. underlaget för arbetsgivarens inbetalningar av de anställdas preliminärskatl för motsva­rande period. Del får ankomma på riksförsäkringsverket atl i anvisningar eller på annat lämpligt sätt närmare ange hur uppgifisskyldigheten skall fullgöras.

, Allmän arbetsgivaravgift i form av egenavgift erläggs av egenföretagare på den dei av jordbruks- eller rörelseinkomsten som överstiger 30 000 kr. Till grund för beräkningen av inkomsten under vissl år läggs egenföretagarens laxering till statlig inkomstskatt avseende nämnda år. Sammanfaller egen­företagarens beskattningsår inte med kalenderår, skall inkomsten anses ha

I ätnjutits under del kalenderår som närmast föregått taxeringsåret. Detta innebär att det avgiftsuttag, som fastställs för år 2, enligt nuvarande regler skall tillämpas på hela inkomsten även om beskattningsåret omfattar exempelvis tiden maj år 1-april år 2.

Som jag har framhållit i det föregående bör avskaffandet av den allmänna arbetsgivaravgift, som erläggs av egenföretagare, avse inkomst fr. o. m. den 1 juli 1978. Avgiftsändringen kommer således - utom i det speciella fallet all beskattningsåret avslutas den 30 juni 1978 - att infalla under ett löpande beskattningsår. 1 normalfallet blir det därför nödvändigt atl dela upp beskallningsårels inkomst i en avgiftspliktig och en avgiftsfri del. Fråga uppkommer hur denna fördelning bör göras.

Det är enligt min uppfattning inte möjligt all grunda fördelningen på egenföretagarens faktiska inkomstförhållanden. De praktiska svårigheterna alt utreda när under beskattningsåret som intäkter och kostnader har uppkommit skulle bli alltför stora. Uppdelningen av inkomst på en avgifts-pliktig och en avgiftsfri del synes därför böra göras med stöd av en

' lättillämpad schablon. Den lämpligaste lösningen torde vara all utgå från alt inkomsten har varit jämnt fördelad över beskattningsåret. Om inkomsten har uppgått lill 60 000 kr. bör således - under förutsättning att beskattningsåret sammanfaller med kalenderåret 1978 - 30 000 kr. anses belöpa på första halvåret och 30 000 kr. på andra halvåret.

' Enligt 4!; första stycket lagen om allmän arbetsgivaravgift skal! avgiften beräknas endasl på den del av inkomsten som överstiger 30 000 kr. Detta avgiftsfria botlenbelopp bör rimligen inte få utnyttjas fullt ut om beskatt­ningsåret omfattar tid efter den 30 juni 1978, dvs. lid då avgift inte utgår. Jag föreslår därför att botienbeloppet i nu åsyftade fall fastställs lill 2 500 kr. för varje kalendermånad som infaller före den 1 juli 1978. Sammanfaller beskattningsåret med kalenderåret 1978 blir alltså det avgiftsfria beloppet (6 x, 2 500 =) 15 000 kr. Skulle beskattningsåret i något undantagsfall ha påbörjats under löpande kalendermånad bör även denna månad berättiga till avdrag

Prop. 1977/78:187

6

med 2 500 kr.

Har makar bedrivit verksamhet gemensamt kan enligt 4 i; fjärde stycket lagen om allmän arbetsgivaravgift sammanlagt högst 30 000 kr. av makarnas inkomst undantas från avgiftsplikt. Även i detta fall bör det avgiftsfria bottenbeloppet reduceras såvida del av beskattningsåret infaller efter utgången av juni 1978. Avdraget bör för makarna gemensamt inte få översliga 2 500 kr. för månad räknat under den tid avgiflsplikl föreligger.

Vid beräkning av allmän arbetsgivaravgift i form av egenavgift skall, som

tidigare nämnts, inkomsten anses ha åtnjutits under kalenderåret närmast

före taxeringsåret även om taxeringen avsett ett brutet beskattningsår. En

tillämpning av denna bestämmelse skulle uppenbarligen komma i konflikt

med önskemålet att genomföra lättnader i avgiftsbelaslningen fr. o. m. den 1

juli   1978.  Jag föreslår därför alt ifrågavarande bestämmelse inte skall

tillämpas vid bedömningen av om inkomsten helt eller delvis hänför sig lill

tiden före eller efter utgången av juni 1978. Bestämmelsen bör i konsekvens

med delta inte heller gälla vid beriikning av avgiftsfritt botlenbelopp. Det

sagda innebär att någon nedsättning av avgiftsplikten inte bör komma i fråga

om beskattningsåret avslutas före den 1 juli 1978. Omfattar beskattningsåret

exempelvis tiden den 1 september 1977-den 31 augusti 1978 och uppgår

inkomsten till 60 000 kr., bör avgiften beräknas på(J| x 60 000)./. (10 x 2 500)

= 25 000 kr. Arbetsgivares avgifter enligt lagen om allmän arbetsgivaravgift skall

debiteras och betalas in i enlighet med föreskrifterna i lagen (1959:552) om

uppbörd av vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. m. Preliminär

avgift för visst år skall i princip utgå med belopp motsvarande senast

debiterade slutliga avgift. Delta innebär atl den preliminära avgiften för år

1978 baseras på den i slutet av år 1977 debiterade slutliga avgiften för år 1976.

Vid fastställande av den preliminära avgiften kan emellertid hänsyn tas till

beslutade ändringar i avgiftsuttaget och till mer betydande ändringar som

avgiftsunderlaget kan antas komma all undergå till följd av den allmänna

löneutvecklingen.

Den preliminära avgiften skall betalas in med lika belopp senast den 18 i envar av månaderna februari, april, juni, augusti, oktober och december under utgiflsårei. Visar del sig atl den preliminära avgiften kommer alt avvika från den beräknade slutliga avgiften kan den preliminära avgiften jämkas uppåt eller nedåt. För alt jämkning skall komma i fråga krävs normall alt den slutliga avgiften beräknas över- eller undersliga den preliminära avgiften med minst en femtedel. Jämkning kan dock ske även i annat fall såvida ändring av den påförda preliminära avgiften skulle bli mer betydande eller annan särskild omständighet föreligger.

Överskjutande preliminär avgift betalas tillbaka till arbetsgivaren i slutet av året efter utgiftsåret. Kvarstående avgift erläggs i februari och april andra året efter utgiflsårei.

Det är önskvärt all den föreslagna lättnaden i uttaget av allmän arbelsgi-

Prop. 1977/78:187

7

varavgifi snabbt påverkar företagens ekonomiska situation. De preliminära avgiftsbelopp, som skall betalas in under andra halvåret 1978, bör därför enligt min mening jämkas nedåt. Sådan jämkning bör göras utan ansökan för att handläggningen av jämkningsärendena skall bli så smidig som möjligt. Jämkningen bör baseras uteslutande på den minskning av avgiftsuttaget som föranleds av mitt förslag och ske endasl om den påförda preliminära avgiften därigenom sätts ned med minsl 300 kr. Någon prövning av andra faktorer bör således inte komma till stånd i dessa fall. En föreskrift om denna schablon­mässiga jämkning bör las in i lagförslaget.

De belopp som egenföretagare skall erlägga i form av egenavgifier debileras och inbetalas enligt reglerna i uppbördslagen (1953:272). Den preliminära avgiften betalas in som preliminär B-skall och erläggs alltså tillsammans med bl. a. inkomst- och förmögenhetsskatten.

Debileringen av preliminär B-skatt för visst år grundas på den senast debiterade slutliga skatten. Den preliminära B-skatten för år 1978 baseras alltså på den slutliga skatten - inklusive egenavgifter - för år 1976. Någon uppräkning med hänsyn lill ändrat skalle- eller avgiftsuttag eller förväntad ökning av den allmänna inkomstnivån görs dock inte. Detta leder till att den preliminära B-skatlen normalt utgår med för lågt belopp.

Mot bakgrund av det anförda och då egenavgifterna i regel representerar en mindre del av den preliminära B-skatten, saknas enligt min mening anledning att medge generell jämkning av egenföretagares preliminära fi­skalt. Sådan jämkning bör således även såvitt gäller år 1978 grundas på en utredning om egenföretagarens faktiska inkomst- och förmögenhetsförhål­landen. Begär egenföretagaren jämkning av B-skatlen skall självfallet, såviti gäller inkomst som hänför sig till tidenefler utgången av juni 1978, det lägre avgiftsuttaget beaktas.

4 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag

att regeringen föreslår riksdagen att antaga inom budgeldepartemenlet

upprättat förslag till lag om upphävande av lagen (1968:419) om allmän

arbetsgivaravgift.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen atl antaga det förslag som föredraganden har lagt fram.