Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1983/84:19

om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge;

beslutad den 22 september 1983.

Regeringen föreslår riksdagen alt anta det förslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen antar en lag om dubbelbeskatt­ningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge. Avtalet och ett till avtalet fogat protokoll har tagits in i lagen som bilaga.

Avtalet och protokollet avses bli tillämpliga pä inkomst som förvärvas efter utgången av del år då avtalet och protokollet träder i kraft saml på förmögenhet på vilken skatt utgår på grund av taxering andra kalenderåret efter ikraftträdandet eller senare. Avtalet och protokollet ersätter gällande internordiska dubbelbeskattningsavtal beträffande inkomst och förmögen­het.

I    Riksdagen 1983/84. I .saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

Prop. 1983/84:19

2

Förslag till

Lag om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland,

Island och Norge

Härigenom föreskrivs följande.

1

§ Det avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet som Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge undertecknade den 22 mars 1983 skall tillsammans med del proto­koll som är fogat till avtalet och som utgör en integrerande del av detta gälla för Sveriges del. Avtalels och protokollets innehåll framgår av bilaga till denna lag.

2

§ Avtalets beskattningsregler skall tillämpas endast i den mån dessa medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som annars skulle föreligga.

3

§ Om en person anser att del vidtagits någon åtgärd som för honom medfört eller kommer alt medföra en beskattning som strider mol besläm­melserna i avtalet, kan han ansöka om rättelse enligt artikel 28 punkt 1 i avtalet. Sådan ansökan skall göras hos riksskalteverket.

4

§ Även om en skattskyldigs inkomst eller förmögenhet enligt avtalet skall vara helt eller delvis undantagen från beskattning i Sverige, skall den skattskyldige lämna alla de uppgifter till ledning för taxeringen som han annars skulle ha varit skyldig att lämna.

Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I anslutning härtill bestämmer regeringen från vilken tidpunkt lagen skall tillämpas på inkomst och förmögenhet som omfattas av lagen och fram till vilken lidpunkt äldre bestämmelser fortfarande skall tillämpas.

Prop. 1983/84:19

Bilaga

OVERENSKOMST

mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige til undgåelse af dobbeltbeskat-ning for så vidt angår ind-komst- og formueskatter

Regeringerne i Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige,

der önsker at indgå en overenskomst til undgåelse af dobbellbeskatning for så vidt angår indkomsl- og for­mueskatter,

er blevet enige om f0l-gende:

Suomen,   Islannin,   Norjan, Ruotsin ja Tanskan välinen SOPIMUS

tulo-ja varallisuusveroja kos-kevan kaksinkertaisen vero-tuksen välttämiseksi

Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan hallituk-set,

haluten lehdä sopimuksen tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi,

oval sopineet seuraavasta:

AVTAL

mellan Finland, Danmark, Is­land, Norge och Sverige för undvikande av dubbelbe­skattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet

Regeringarna i Finland, Danmark, Island, Norge och Sverige har,

föranledda av önskan alt ingå ett avtal för undvikande av dubbelbeskattning beträf­fande skatter på inkomst och förmögenhet,

överenskommit om föl­jande:

Artikel 1

De af overenskomsten om-fattede personer

Denne overenskomst skal finde anvendelse på perso­ner, der er hjemmeh0rende i en eller flere af de kontrahe­rende stater.

1 artikla

Henkilöt,  joihin   sopimusta

sovdletaan

Täta sopimusta sovdle­taan henkilöihin, jotka asu-vat sopimusvaltiossa tai useissa sopimusvaltioissa.

Artikel I

Personer på vilka avtalet till-lämpas

Detta avtal tillämpas på personer som har hemvist i en eller flera av de avtalsslu­tande staterna.

Artikel 2

De af overenskomsten om-

fattede skatter

1.

Denne overenskomst skal finde anvendelse på ind­komsl- og formueskatter, der pålignes på en kontraherende stats, dens politiske underaf-delingers eller dens lokale myndigheders vegne, uden hensyn til hvorledes de op-kraeves.

2.

Som indkomsl- og for­mueskatter skal anses alle skatter, der pålignes hele indkomsten, hele formuen el­ler dele af indkomsten eller formuen, herunder skatter af fortjeneste ved afhaendelse af rörlig formue eller fast ejen-dom, samt skatter på for-mueforögelse.

2 artikla

Sopimuksen piiriin kuuluvat

verot

1.    Täta sopimusta sovdle­

taan veroihin, jotka määrä-

tään kunkin sopimusvallion,

sen valliollisen osan tai pai-

kallisviranomaisen lukuun

lulon ja varallisuuden perus-

teella, verojen kantotavasta

riippumalla.

2.    Tulon ja varallisuuden

perustedla suorileltavina

veroina pidelään kaikkia ko-

konaistulon tai kokonaisva-

rallisuuden taikka lulon tai

varallisuuden osan perus­

tedla suoritettavia veroja,

niihin lueltuina irtaimen tai

kiinteän omaisuuden luovu-

tuksesta saadun voiton pe­

rustedla suoriteltavat verot

sekä arvonnousun perus­

tedla suoriteltavat verot.

Artikel 2

Skatter som omfattas av av­talet

1.

Detla avtal tillämpas på skatter pä inkomst och för­mögenhet, som påförs för en­var av de avtalsslutande sta­ternas, dess politiska under­avdelningars eller lokala myndigheters räkning, obe­roende av del sätt på vilket skatterna uttages.

2.

Med skaller på inkomst och förmögenhet försläs alla skatter, som utgår på in­komst eller förmögenhet i dess helhet eller på delar av inkomst eller förmögenhet, däri inbegripna skaller på vinst genom överlåtelse av lös eller fast egendom samt skatter på värdestegring.

Prop. 1983/84:19

SAMNINGUR milli Islands, Danmerkur, Finnlands, Noregs og Svilijödar til ad komast hja tvisköttun ad |>vi er värdar skatta ä tekjur og eignir

Rikissljörnir Islands, Dan­merkur, Finnlands, Noregs og Svijjjööar,

sem aeskja bss aö gera samning lil aö komast hjä tvisköttun aö pvi er varöar skatta ä tekjur og eignir,

hafa oröiö äsällar um eftir-farandi:

OVERENSKOMST

mellom Norge, Danmark, Finland, Island og Sverige til unngåelse av dobbeltbeskat-ning med hensyn til skatter av inntekt og formue

Regjeringene i Norge, Danmark, Finland, Island og Sverige,

som 0nsker å inngå en overenskomst om unngåelse av dobbellbeskatning med hensyn lil skatter av inntekt og formue,

er blitt enige om f0lgende:

AVTAL

mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge för undvikande av dubbelbe­skattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet

Regeringarna i Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge har,

föranledda av önskan att ingå elt avlal för undvikande av dubbelbeskattning beträf­fande skaller på inkomst och förmögenhet,

överenskommit om föl­jande:

l.gr.

samningurinn

Aöilar   sem tekur til

Samningur JdcssI tekur til aöila sem eru heimilisfastir i einu  eöa   fleiri   aöildartfkj-

Artikkel 1

De personer som   overens­komsten gjelder'

Denne overenskomst får anvendelse på personer som er bosatt i en eller flere av de kontraherende stater.

Artikel 1

Personer på vilka avtalet till-lämpas

Detta avlal tillämpas på personer som har hemvist i en eller flera av de avtalsslu­lande staterna.

2. gr.

Skattar   sem   samningurinn

tekur til

1. Samningur bessi tekur lil skatta af tekjum og eignum sem eru älagöir vegna aöild-arrikis, opinbers aöila eöa sveilarsljörnar i bvi än tillits til |3ess ä hvern häll beir eru älagöir.

2. Til skatta af tekjum og eignum leljast allir skattar sem lagöir eru ä heildartekj-ur, heildareignir eöa ä bastti lekna og eigna, bar meö tald-ir skattar af ägööa af sölu lausafjär eöa fasteigna, svo og skattar af verömxtis-aukningu.

Artikkd 2

De skatter som overenskom­sten gjelder

1.

Denne overenskomst får anvendelse på skatter av inntekt og formue som ut-skrives for regning av enhver av de kontraherende stater eller deres regionale eller lo­kale förvaltningsmyndig­heter, uten hensyn til på hvil-ken måle de ulskrives.

2.

Som skatter av inntekt og formue anses alle skatter som ulskrives av den sam-lede inntekt, av den samlede formue, eller av deler av inn-teklen eller formuen, her­under skatter av gevinst ved avhendelse av l0s0re eller fast eiendom samt skatter av verdisligning.

Artikel 2

Skatter som omfattas av av­talet

1.    Detta avtal tillämpas på

skatter på inkomst och för­

mögenhet, som påförs för en­

var av de avtalsslulande sta­

ternas, dess poliriska under­

avdelningars eller lokala

myndigheters räkning, obe­

roende av det sätt på vilket

skatterna uttages.

2.    Med skatter på inkomst

och förmögenhet förslås alla

skaller, som utgår pä in­

komst eller förmögenhet i

dess helhet eller på delar av

inkomst eller förmögenhet,

däri inbegripna skaller på

vinst genom överlåtelse av

lös eller fast egendom samt

skaller pä värdestegring.

Prop. 1983/84:19

3. De gaeldende skatter, på hvilke overenskomsten skal finde anvendelse, er:

a) I Danmark:

1)

indkomstskatten lil sta­ten;

2)

folkepensionsbidragel;

3)

det sasrlige folkepen-sionsbidrag;

4)

bidraget til dagpenge-fonden;

5)

s0mandsskatten;

6)

den saerlige indkomst-skat;

7)

udbytleskatten;

8)

den kommunale ind-komstskat;

9)

kirkeskatten;

10)

den amtskommunale indkomstskat; og

11)

formueskatten lil sta­ten;

(herefler omtalt som "dansk skat").

b) I Finland:

1)

den statslige indkomst-og formueskat;

2)

kommunalskatten;

3)

kirkeskatten;

4)

s0mandsskatten; og

5) kildeskallen;

(herefler      omtalt      som

"finsk skat").

c) I Island:

1)

den statslige ind­komstskat;

2)

den kommunale ind­komstskat; og

3)

den statslige formue­skat;

(herefler omtalt som "is­ländsk skat").

d) I Norge:

1)

indkomst- og formue­skatten til staten;

2)

indkomst- og formue­skatten lil kommunerne;

3)

indkomstskatten til fyl-kene;

4)

fcellesskatten fil skatte-fordelingsfonden;

3. Tällä hetkdlä suoritet-lavat verot, joihin sopimusta sovdletaan, oval:

a) Tanskassa;

1)

valtion tulovero;

2)

kansaneläkemaksu;

3)

erityinen kansaneläke­maksu;

4)

päiväraharahastolle suoritettava maksu;

5)

merimiesvero;

6)

erityinen tulovero;

7)

osinkovero;

8)

kunnan tulovero;

9)

kirkollisvero;

10)

maakunnan tulovero; ja

11)

valtion varallisuus-vero;

(jäljempänä "Tanskan vero").

b) Suomessa;

1)

valtion tulo- ja varalli-suusvero;

2)

kunnallisvero;

3)

kirkollisvero;

4)

merimiesvero; ja

5) lähdevero;

(jäljempänä

"Suomen

vero").

c)  Islannissa:

1)

valtion tulovero;

2)

kunnan tulovero; ja

3)

valtion varallisuusvero; (jäljempänä        "Islannin

vero").

d) N örjas sa;

1)

valtion tulo- ja varalli­suusvero;

2)

kunnan tulo- ja varalli­suusvero;

3)

maakunnan tulovero;

4)

verojenjakorahastolle suoritettava yhteinen vero;

3. De för närvarande ut­gående skatter på vilka avta­let tillämpas är:

a) I Danmark:

1)

inkomstskatten till sta­ten;

2)

folkpensionsbidraget;

3)

det särskilda folkpen­sionsbidraget;

4)

bidraget till dagpen­ningfonden;

5)

sjömansskallen;

6)

den särskilda inkomst­skatten;

7)

utdelningsskatten;

8)

den kommunala in­komstskatten;

9)

kyrkoskatten;

10)

den amtskommunala inkomstskatten; och

11)

förmögenhetsskatten till staten;

(i del följande benämnda "dansk skatt").

b) I Finland:

1)

den statliga inkomst-och förmögenhetsskatten;

2)

kommunalskatten;

3)

kyrkoskallen;

4)

sjömansskatten; och

5)

källskatten;

(i det följande benämnda "finsk skatt").

c)  I Island;

1)

den statliga inkomst­skatten;

2)

den kommunala in­komstskatten; och

3)

den statliga förmögen­hetsskatten;

(i det följande benämnda "isländsk skatt").

d) I Norge:

1)

inkomst-och förmögen­hetsskatten till staten;

2)

inkomst- och förmögen­hetsskatten till kommunerna;

3)

inkomstskatten till fyl-kena;

4)

den gemensamma skat­ten till skaltefördelningsfon-den;

Prop. 1983/84:19

3. Gildandi skattar sem samningurinn tekur til eru bessir:

a) i Danmörku:

1)

tekjuskatturfil rikisins;

2)

ellilifeyristrygginga-gjald;

3)

sérstakt ellilifeyris-tryggingagjald;

4)

sjökradagpeningasjöös-gjald;

5)

sjömannaskattur;

6)

sérstakur lekjuskallur;

7)

ägööahlutaskaltur;

8)

tekjuutsvartilsveitarfé-laga;

9)

kirkjuskattur;

10)

tekjuutsvar til amta; og

11)

eignarskattur fil rikis­ins; (hér eftir nefndir "danskur skattur").

3. De skatter som for ti­den ulskrives og kommer inn under overenskomsten er;

a) 1 Danmark:

1)

inntektsskatten til sta­ten;

2)

folkepensjonsbidragel;

3)

det saerskilte folkepen­sjonsbidragel;

4)

bidraget lil dagpenge-fondet;

5)

sj0mansskalten;

6)

den saerskilte inntekts­skatten;

7)

utbytleskatien;

8)

den kommunale inn­tektsskatten;

9)

kirkeskatten;

10)

den amtskommunale inntektsskatten; og

11)

formueskatten til sta­ten; (i del f0lgende kalt "dansk skatt").

3. De för närvarande ut­gående skatter på vilka avta­let tillämpas är:

a) I Danmark:

1)

inkomstskatten till sta­ten;

2)

folkpensionsbidraget;

3)

det särskilda folkpen­sionsbidraget;

4)

bidraget till dagpen­ningfonden;

5)

sjömansskatten;

6)

den särskilda inkomst­skatten;

7)

uldelningsskatten;

8)

den kommunala in­komstskatten;

9)

kyrkoskatten;

10)

den amtskommunala inkomstskatten; och

11)

förmögenhetsskatten till staten; (i det följande be­nämnda "dansk skatt").

b) i Finnlandi:

1)

tekju- og eignarskattur til rikisins;

2)

utsvar til sveitarfélaga;

3)

kirkjuskattur;

4)

sjömannaskattur; og

5)

afdrättarskatlur; (hér eftir nefndir "finnskur skall-ur").

c) A Islandi:

1)

tekjuskatturfil rikisins;

2)

tekjutJtsvar fil sveitarfé­laga; og

3)

eignarskattur til rilcis-ins; (hér eftir nefndir "islenskur skattur").

b) I Finland;

1)

inntekts- og formues-skatten til staten;

2)

kommuneskatten;

3)

kirkeskaften;

4)

sj0mannskatten; og

5)

kildeskallen; (i det f0l-gende kalt "finsk skatt").

c) I Island:

1)

inntektsskatten til sta­ten;

2)

inntektsskatten til kom-munene; og

3)

formuesskalten til sta­ten; (i det f0lgende kalt "is­ländsk skatt").

b) I Finland:

1)

den statliga inkomst-och förmögenhetsskatten;

2)

kommunalskatten;

3)

kyrkoskatten;

4)

sjömansskatten; och

5)

källskaften; (i det föl­jande benämnda "finsk skatt").

c) I Island:

1)

den statliga inkomst­skatten;

2)

den kommunala in­komstskatten; och

3)

den statliga förmögen­hetsskatten; (i det följande benämnda "isländsk skatt").

d) i Noregi:

1)

tekju- og eignarskattur lil rikisins;

2)

tekju-  og eignarutsvar til sveitarfélaga;

3)

tekjuskattur til fylkja;

4)

tekjuskattur til  skatta-jöfnunarsjöös;

d) I Norge:

1)

inntekts-  og  formues­skalten til staten;

2)

inntekts-  og  formues­skalten til kommunene;

3)

inntektsskatten lil fyl-kene;

4)

fellesskatten til Skatte-fordelingsfondet;

d) I Norge:

1)

inkomst-och förmögen­hetsskatten till staten;

2)

inkomst- och förmögen­hetsskatten till kommunerna;

3)

inkomstskatten till fyl-kena;

4)

den gemensamma skat­ten till skattefördelningsfon-den;

Prop. 1983/84:19

5)    afgiften til staten af

honorarer til udenlandske

kunstnere; og

6) s0mandsskalten;

(herefler      omtalt      som

"norsk skat"). e) I Sverige:

1)

indkomstskatten til sta­ten, herunder s0mandsskal-ten og kuponskatten;

2)

bevillingsafgiften for visse offentlige forestillinger;

3)

"ersättningsskatten";

4)

"utskiflningsskatlen";

5)

den kommunale ind­komstskat; og

6)

formueskatten til sta­ten;

(herefter omtalt som "svensk skat").

4.

Overenskomsten skal også finde anvendelse på alle skatter af samme eller vae-sentlig samme art, der efter denne overenskomsts un­derskrivelse pålignes som lil-laeg til eller i sledel for de gaeldende skatter. De kompe­tente myndigheder i de kon­traherende stater skal give hinanden underretning om vaesentlige aendringer, som er foretaget i deres respektive skaltelove.

5.

Overenskomsten finder ikke for nogen af de kontra­herende staters vedkom-mende anvendelse på saerlige skatter af gevinster ved lot­teri og vaeddemäl eller på arve- og gaveskatter.

5)    ulkomaisille taiteilijoille

maksettavista hyviiyksistä

suoritettava maksu valtiolle;

ja

6) merimiesvero;

(jäljempänä

"Norjan

vero"). e) Ruolsissa:

1)

valtion tulovero, siihen lueltuina merimiesvero ja ku-ponkivero;

2)

eräistäjulkisisla esityk-sistä suoritettava suostunla-maksu;

3)

korvausvero;

4)

jakovero;

5)

kunnan tulovero; ja

6) valtion varallisuusvero;

(jäljempänä

"Ruotsin

vero").

4.

Täta sopimusta sovdle­taan myös kaikkiin samanlai-siin tai pääasiallisesti saman-luonteisiin veroihin, joila on sopimuksen allekiijoilta-misen jälkeen suoritettava tällä hetkdlä suoriteltavien verojen ohella tai asemesta. Sopimusvaltioiden toimival-taisten viranomaisten on il-moitellava toisilleen vero-lainsäädäntöönsä tehdyislä olennaisista muutoksista.

5.

Sopimusta ei missään sopimusvaltiossa sovellela erityiseen arpajaisisla ja ve-donlyönnislä saadun voiton veroltamiseen eikä perinnön ja lahjan veroltamiseen.

5)

avgiften till staten på ersättningar fill utländska ar-lister; och

6)

sjömansskatten;

(i del följande benämnda "norsk skatt"), e) 1 Sverige:

1)

den statliga inkomst­skatten, däri inbegripna sjö­mansskatten och kupong­skatten;

2)

bevillningsavgiften för vissa offentliga föreställning­ar;

3)

ersättningsskatten;

4)

utskiflningsskatlen;

5)

den kommunala in­komstskatten; och

6)

den statliga förmögen­hetsskatten;

(i det följande benämnda "svensk skatt").

4.

Detla avlal tillämpas även på skatter av samma el­ler i huvudsak likartat slag, som efter undertecknandet av avtalet påförs vid sidan av eller i stället för de för närva­rande utgående skatterna. De behöriga myndigheterna i de avtalsslulande staterna skall meddela varandra de väsentliga ändringar som vidtagits i respektive skatte­lagstiftning.

5.

Avtalet tillämpas inte i fråga om någon avtalsslu­tande stal på särskild be­skattning av vinst på lotterier och vadhållning eller på be­skattning av arv och gåva.

Artikel 3

Almindelige definitioner

I. Medmindre andel frem-går af sammenhaengen, har i denne overenskomst f0l-gende udtryk den nedenfor angivne betydning:

3 artikla

Yleiset määritelmät

1. Jollei asiayhteydeslä muuta johdu, on tälä sopi­musta sovellettaessa seuraa-villa sanonnoilla jäljempänä mainittu merkitys:

Artikel 3

Allmänna definitioner

1. Om inte sammanhanget föranleder annat, har vid till-lämpningen av detta avtal följande uttryck nedan angi­ven betydelse:

Prop. 1983/84:19

5) gjald til rilrisins af jDÖkn-un til erlendra listamanna; og

5) avgiften til staten på honorarer til utenlandske kunstnere m.v.; og

5) avgiften till staten på ersättningar till utländska ar­tister; och

6) sjömannaskattur; (hér eftir nefndir "norskur skatt­ur").

e) i Svfbjöö:

1)

tekjuskattur lil rrltisins, bar meö lalinn sjömanna­skattur og ägööahlutaskatl-ur;

2)

"bevillingsavgifien för vissa offentliga föreställning­ar";

3)

"ersättningsskatten";

4)

"utskiftningsskatten";

5)

tekjudlsvar til sveitarfé­laga; og

6)

eignarskattur til rrlcis-ins; (hér eftir nefndir "saenskur skattur").

6) sjömansskatten; (i det f0lgende kall "norsk skatt").

e) 1 Sverige:

1)

inntektsskatten til sta­ten, herunder sj0mannsskal-ten og kupongskatten;

2)

bevillingsavgifien for visse offentlige forestillinger;

3)

ersatningsskalien;

4)

ulskiflningsskatten;

5)

inntektsskatten til kom­munene; og

6)

formuesskalten til sta­ten; (i det f0lgende kalt "svensk skatt").

6) sjömansskatten; (i det följande benämnda "norsk skaU").

e) I Sverige:

1)

den statliga inkomst­skatten, däri inbegripna sjö­mansskatten och kupong­skatten;

2)

bevillningsavgiften för vissa offentliga föreställning­ar;

3)

ersättningsskatten;

4)

utskiflningsskatlen;

5)

den kommunala in­komstskatten; och

6)

den statliga förmögen­hetsskatten; (i del följande benämnda "svensk skatt").

4. Samningurinn tekur einnig til skatta sömu eöa svipaörar tegundar sem lagö­ir veröa ä eftir undirritun samnings bssa til viöbötar eöa i staöinn fyrir gildandi skatta. Baer stjörnvöld i aöildartikjunum skulu gefa hvert ööru upplysingar um meiri hattar breytingar sem geröar veröa ä skattalögum hvers aöildartrlcis um sig.

4. Denne overenskomst gjelder også skatter av sam­me eller vesenllig lignende art som etter undertegning av overenskomsten ulskrives i tillegg til eller i sledel for de gjeldende skatter. De kom­petente myndigheter i de kontraherende stater skal un-dertetle hverandre om ve-sentlige endringer som blir foretatt i de respektive staters skattelovgivning.

4. Delta avlal tillämpas även på skatter av samma el­ler i huvudsak likartat slag, som efter undertecknandet av avtalet påförs vid sidan av eller i stället för de för närva­rande utgående skatterna. De behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna skall meddela varandra de väsentliga ändringar som vidtagits i respektive skatte­lagstiftning.

5. Samningurinn tekur ekki, aö Ipvi er neitl aöild-arrilcjanna varöar, til sér-stakra skatta af ägööa af happdraetti og veömälum eöa skatta af arfi eöa gjöfum.

5. Overenskomsten får ikke i noen av de kontrahe­rende stater anvendelse på saerskilte skatter av gevinster ved lotterier og veddemål, el­ler på skaller av arv og gaver.

5. Avtalet tillämpas inte i fråga om någon avtalsslu­tande stat på särskild be­skattning av vinst på lotterier och vadhållning eller på be­skattning av arv och gåva.

3. gr.

Almennar skilgreiningar

1. i samningi bssum merkja neöangreind hugtök effirfarandi, nema annad leiöi af samhenginu:

Artikkd 3

Alminnelige definisjoner

1. Når ikke annet fremgår av sammenhengen, har f0l-gende uttrykk i overenskom­sten denne betydning:

Artikel 3

Allmänna definitioner

1. Om inte sammanhanget föranleder annat, har vid till-lämpningen av detta avtal följande uttryck nedan angi­ven betydelse:

Prop. 1983/84:19

10

a)   "Danmark" betyder

Kongeriget Danmark; "Fin­

land" betyder Republikken

Finland; "Island" betyder

Republikken

Island;

"Norge" betyder Kongeri­

get Norge; "Sverige" bety­

der Kongeriget Sverige;

Udtrykkei omfatter også ethvert område beliggende udenfor de respektive ländes territorialfarvande, indenfor hvilket denne stat if0lge sin lovgivning og i overensstem-melse' med folkeretten har rettigheder med hensyn til udforskning og udnyttelse af naturforekomster på havbun-den eller i dennes under-grund (sådant område be-naevnes i denne overens­komst "kontinentalsokkel");

Udtrykkei "Danmark" omfatter ikke Fasr0erne og Gr0nland; udtrykkei "Fin­land" omfatter for så vidt an­går den finske kommunalskat ikke landskabet Åland; ud­trykkei "Norge" omfatter ikke Svalbard (herunder Bj0rn0en), Jan Mayen og de norske områder ("bilande") udenfor Europa;

b)

"person" omfatter en fysisk person, et selskab og enhver anden sammenslut-ning af personer;

c)

"selskab" betyder enhver juridisk person eller enhver sammenslutning, der i skattemaessig henseende behandles som en juridisk person;

d)   "foretagende i en kon­

traherende stat" og "foreta­

gende i en anden kontrahe­

rende stat" betyder hen-

holdsvis et foretagende, som

drives af en person, der er

hjemmeh0rende i en kontra-

a) "Suomi" tarkoitlaa Suomen Tasavaltaa; "Is-lanti" tarkoitlaa Islannin Ta­savaltaa; "Norja" tarkoitlaa Norjan Kuningaskunlaa; "Ruotsi" tarkoitlaa Ruotsin Kuningaskunlaa; "Tanska" tarkoitlaa Tanskan Kunin­gaskunlaa;

sanonta käsittää myös kunkin valtion aluevesien ul-kopuolella oleval alueet, joilla tällä valtiolla lainsää-däntönsä mukaan ja kansain-välisen oikeuden mukaisesti on oikeuksia merenpohjan ja sen sisustan luonnonvarojen tutkimiseen ja hyväksikäyt-töön (tällaista aluetta kutsu-taan tässä sopimuksessa "mannerjalustaksi'');

sanonta "Tanska" ei kä-silä Färsaaria eikä Grönlan-tia; sanonta "Suomi" ei Suo­men kunnallisveron osalta käsitä Ahvenanmaan maa-kuntaa; sanonta "Noija" ei käsitä Huippuvuoria (joHa tarkoitetaan myös Karhu-saarta), Jan Mayenia eikä Euroopan ulkopuolella ole-via Norjan alueita ("bi­land");

b)

"henkilö"

käsittää luonnollisen henkilön, yhtiön ja muun yhteenliittymän;

c)

"yhtiö" tarkoitlaa oi-keushenkilöä tai muuta, jota verotuksessa käsitellään oi-keushenkilönä;

d) "sopimusvaltiossa oleva yritys" ja "toisessa so­pimusvaltiossa oleva yritys" tarkoitlaa yritystä, jota sopi­musvaltiossa asuva henkilö harjoittaa, ja vastaavasti yri­tystä, jota toisessa sopimus-

a) "Danmark" åsyftar Konungariket Danmark; "Finland" åsyftar Republi­ken Finland; "Island" åsyf­tar Republiken Island; "Norge" åsyftar Konungari­ket Norge; "Sverige" åsyf­tar Konungariket Sverige;

uttrycket omfattar även vaije utanför respektive stats territorialvatten beläget om­råde, inom vilket denna stal enligt sin lagstiftning och i överensstämmelse med in­ternationell rätt har rättighe­ter med avseende på ut­forskning och utnyttjande av naturtillgångar på havsbott­nen eller i dennas underlag (sådant område benämns i detta avtal "kontinental­sockel");

uttrycket "Danmark" in­begriper inte Färöarna och Grönland; uttrycket "Fin­land" inbegriper inle land­skapet Åland i fråga om den finska kommunalskatten; ut­trycket "Norge" inbegriper inte Svalbard (med vilket avses även Björnön), Jan Mayen och de norska områ­dena ("biland") utanför Eu­ropa;

b)

"person" inbegriper fysisk person, bolag och an­nan sammanslutning;

c)

"bolag" åsyftar juri­disk person eller annan som i beskattningshänseende be­handlas såsom juridisk per­son;

d)   "företag i en avtalsslu­

tande stat" och "förelag i

annan avtalsslutande stat"

åsyftar företag som bedrivs

av person med hemvist i en

avtalsslulande stal, respekti­

ve företag som bedrivs av

Prop. 1983/84:19

a) "Danmörk" merkir Konungsrfkiö Danmörk; "Finnland" merkir Lyö-veldiö Finnland; "Island" merkir Lyöveldiö Island; "Noregur" merkir Konungs-nlciö Noreg; "Svibjöö" merk­ir Konungsrfkiö Svi'bJöö;

hugtakiö tekur einnig til sérhvers svaeöis utan land-helgi hvers nlcis bar sem rflciö samkvaemt löggjöf sinni og f samraemi viö bjööarétt ä rett til rannsöknar og hagnytingar ä nätturuauölindum ä hafs-botni eöa i honum (slikt svaeöi er i samningi bessum nefnl "landgrunn");

hugtakiö "Danmörk" tek­ur ekki til Faereyja og Graen-lands; hugtakiö "Finnland" tekur ekki fil landsvaeöisins Ålands aö \)vi er varöar finnskt utsvar til sveitar­félaga; hugtakiö "Noregur" tekur ekki til Svalbaröa (b.m.t. Bjarnarey), Jan Mayen og norskra svasöa ("biland") utan Evröpu;

b)

"aöili" merkir mann, félag og hvers konar önnur samtök;

c)

"félag" merkir lögadila eöa hvern bann annan sem lalinn er lögaöili aö bi er skatta varöar;

a) "Danmark" betyr Kon-geriket Danmark; "Finland" belyr Republikken Finland; "Island" betyr Republikken Island; "Norge" belyr Kon-geriket Norge; "Sverige" betyr Kongeriket Sverige;

uttrykket omfatter også ethvert område utenfor ved-kommende stats territorial-farvann, der denne stat i samsvar med sin lovgivning og folkeretten har rettigheter med hensyn til unders0kelse og utnytlelse av naturfore­komster på havbunnen eller i dens undergrunn (slikt områ­de kalles i denne overens­komst "kontinentalsokkel");

uttrykket "Danmark" om­fatter ikke Faer0ene og Gr0n-land; uttrykket "Finland" omfatter ikke landområdet Åland for så vidt angår den finske kommuneskatten; ut­trykket "Norge" omfatter ikke Svalbard (herunder Bj0rn0ya), Jan Mayen og de norske biland utenfor Euro­pa;

b)

"person" omfatter en fysisk person, et selskap og enhver annen sammenslut­ning;

c)

"selskap" betyr enhver juridisk person eller enhver enhet som i skattemessig henseende blir behandlet som en juridisk person;

11

a)   "Danmark" åsyftar

Konungariket Danmark;

"Finland" åsyftar Republi­

ken Finland; "Island" åsyf­

tar Republiken Island;

"Norge" åsyftar Konungari­

ket Norge; "Sverige" åsyf­

tar Konungariket Sverige;

uttrycket omfattar även vajje utanför respekrive stats territorialvatten beläget om­råde, inom vilket denna stat enligt sin lagstiftning och i överensstämmelse med in­ternationell rätt har rättighe­ter med avseende på ut­forskning och utnyttjande av naturtillgångar på havsbott­nen eller i dennas underlag (sådant område benämns i detta avtal "kontinental-sockel");

uttrycket "Danmark" in­begriper inte Färöarna och Grönland; uttrycket "Fin­land" inbegriper inte land­skapet Åland i fråga om den finska kommunalskatten; ut­trycket "Norge" inbegriper inte Svalbard (med vilket avses även Björnön), Jan Mayen och de norska områ­dena ("biland") utanför Eu­ropa;

b)

"person" inbegriper fysisk person, bolag eller an­nan sammanslutning;

c)

"bolag" åsyftar juri­disk person eller annan som i beskattningshänseende be­handlas såsom juridisk per­son;

d) "fyrirtjeki faöildarriki" og "fyrirtaeki i ööru aöild-artfki" merkir annars vegar fyrirtaeki sem rekiö er af aöila, heimilisföstum i einu aöildartiki og hins vegar fyr­irtaeki sem rekiö er af aöila

d) "foretagende i en kon­traherende stat" og "foreta­gende i en annen kontrahe­rende stat" betyr henholds-vis et foretagende som drives av en person bosatt i en kon­traherende stat og et foreta-

d) "företag i en avtalsslu­tande stat" och "företag i annan avtalsslutande stat" åsyftar företag som bedrivs av person med hemvist i en avtalsslutande stat, respekti­ve företag som bedrivs  av

Prop. 1983/84:19

herende stat, og el foreta­gende, som drives af en per­son, der er hjemmeh0rende i en anden kontraherende stat;

e)    "statsborger" betyder

fysiske personer, der har ind-

f0dsret i en kontraherende

stat og juridiske personer el­

ler andre sammenslutninger,

der beslår i kraft af gaeldende

lovgivning i en kontraheren­

de stat;

f)     "inlernational trafik"

betyder ved anvendelsen af

overenskomsten i en kontra­

herende stat enhver trans­

port med et skib eller luftfar-

töj, der anvendes af et foreta­

gende, hvis virkelige ledelse

har sit saede i en anden kon­

traherende stat, bortset fra

tilfaelde, hvor skibet eller

Iuftfart0jel udelukkende an­

vendes mellem pladser i den

f0rstnaevnte stat;

g)    "kompetente

myn­

dighed" betyder:

1)

i Danmark: ministeren for skatter og afgifter;

2)

i Finland; finansmini­steriet;

3)

i Island: finansmini-steren;

4)

i Norge: finans- og told-departementet;

5)

i Sverige; finansmini-steren;

eller den myndighed i enhver af disse stater, til hvilken det överdrages at be-handle sp0rgsmål vedr0ren-de denne overenskomst.

2. Ved anvendelse af den­ne overenskomst i en kontra­herende stat skal, med­mindre andet f0lger af sam­menhaengen, ethvert udtryk, som ikke er defineret deri, tillaegges den betydning, som del har i denne stats lovgiv­ning om de skatter, hvorpå overenskomsten finder an­vendelse.

valtiossa asuva henkilö har­joittaa;

e) "kansalainen" tarkoit­laa luonnollista henkilöä. jolla on sopimusvallion kan-salaisuus, sekä oikeushenki-löä, yhlymää tai muuta yh-teenhiriymää, joka on muo-doslettu sopimusvaltiossa voimassa olevan lainsäädän-nön mukaan;

O "kansainvälinen lii-kenne" tarkoitlaa sopimusta sopimusvaltiossa sovellet­taessa kuljetusta laivalla tai ilma-aluksella, jota käyttä-vän yrityksen tosiasiallinen johto on toisessa sopimus­valtiossa, paitsi milloin lai-vaa tai ilma-alusta käytelään ainoastaan ensiksi maini-tussa valtiossa olevien paik-kojen välillä;

g) "loimivaltainen viran-omainen" tarkoitlaa:

1)

Tanskassa: vero- ja maksuministeriä;

2)

Suomessa:

valfio-varainministeriötä;

3)

Islannissa:

vallio-varainministeriä;

4)

Norjassa: valtiovarain-ja lullidepartementliä;

5)

Ruolsissa: valtiovarain-ministeriä;

tai sila kunkin valtion vira-nomaisla, jolle annetaan teh-täväksi hoitaa täta sopimusta koskevia kysymyksiä.

2. Kun sopimusvaltio so-veltaa täta sopimusta, kalso-taan jokaisdla sanonnalla, jota ei ole sopimuksessa määrilelty ja jonka osalla asiayhteydeslä ei muuta johdu, olevan se merkitys, joka sillä on tämän valtion sopimuksessa tarkoitettuihin veroihin sovelletlavan lain-säädännön mukaan.

person med hemvist i annan avtalsslutande stat;

e) "medborgare" åsyftar fysisk person som har med­borgarskap i en avtalsslu­lande stat och juridisk per­son eller annan sammanslut­ning som bildats enligt den lagstiftning som gäller i en avtalsslutande stat;

O "internationell trafik" åsyftar vid tillämpningen av avtalet i en avtalsslutande stat transport med skepp el­ler luftfartyg som används av företag som har sin verkliga ledning i annan avtalsslu­lande stal, utom då skeppet eller luftfartyget används uteslutande mellan platser i den förstnämnda staten;

g) "behörig myndighet" åsyftar:

1)

i Danmark: ministern för skatter och avgifter;

2)

i Finland: finansminis­teriet;

3)

i Island: finansminis­tern;

4)

i Norge: finans- och tulldepartementet;

5)

i Sverige: finansminis­tern;

eller den myndighet i en­var av dessa stater åt vilken uppdrages att handha frågor rörande detta avtal.

2. Då en avtalsslulande stat tillämpar detta avtal anses, såvida inle samman­hanget föranleder annat, var­je uttryck som inte definie­rats i avtalet, ha den betydel­se som uttrycket har enligt den statens lagstiftning rö­rande sådana skatter pä vilka avtalet tillämpas.

Prop. 1983/84:19

13

heimilisföstum i ööru aöild-arrfki;

gende som drives av en per­son bosalt i en annen kontra­herende stat;

person med hemvist i annan avtalsslutande stat;

e) "rikisborgari" merkir mann sem ä rikisfang i aöild-arrrlri, svo og lögaöila eöa önnur samtök sem stofnaö er til samkvaemt lögum sem gilda i aöildartrliinu;

O "flutningar ä albjööa-leiöum" merkir i samningi bessum flulninga meö skipi eöa loftfari sem noiaö er af fyrirtaeki sem hefur raun-verulega framkvaemdastjörn f ööru aöildarrilri, nema pvi aöeins aö skipiö eöa loftfariö sé eingöngu notaö i forum milli staöa f fyrtnefnda rrkinu;

g) "baer

stjörnvöld"

merkir;

1)

i Danmörku: skatta-mälaräöherta;

2)

f Finnlandi; Qärmäla-räöuneytiö;

e)    "statsborger" betyr

enhver fysisk person som er

borger av en kontraherende

stal og enhver juridisk per­

son eller annen sammen­

slutning som erverver sin

status som sådan i henhold til

gjeldende lovgivning i en

kontraherende stat;

f)     "inlernasjonal fart" be­

tyr ved anvendelse av over­

enskomsten i en kontrahe­

rende stat transport med skip

eller luftfart0y som drives av

et foretagende som har sin

virkelige ledelse i en annen

kontraherende stat, unntatt

når skipet eller luftfart0yel

går i fart utelukkende mellom

sleder i den f0rstnevnte stat;

g)    "kompetent myndig­

het" betyr:

1)

i Danmark: ministeren for skatter og avgifter;

2)

i Finland: finansmini­steriet;

e) "medborgare" åsyftar fysisk person som har med­borgarskap i en avtalsslu­tande stal och juridisk per­son eller annan sammanslut­ning som bildals enligt den lagstiftning som gäller i en avtalsslutande stat;

O "internationell trafik" åsyftar vid tillämpningen av avtalet i en avtalsslutande stat transport med skepp el­ler luftfartyg som används av förelag som har sin verkliga ledning i annan avtalsslu­lande stat, utom då skeppet eller luftfartyget används uteslutande mellan platser i den förstnämnda staten;

g) "behörig myndighet" åsyftar:

1)

i Danmark: ministern för skaller och avgifter;

2)

i Finland: finansminis­teriet;

1)

ä Islandi: fjärmäla-räöherra;

2)

f Noregi: fjärmäla- og lollaräöuneytiö;

3)

1 SvibJöö: fjärmäla-räöherra;

eöa baö stjörnvald i hveiju bessara rikja sem faliö er aö annast mälefni varöandi samning bennan.

2. Viö beitingu aöildar-rikis ä samningi bessum skal, nema annaö leiöi af sam­henginu, sérhvert hugiak sem ekki er skilgreinl i samningnum hafa på merkingu sem hugtakiö hefur samkvaemt löggjöf hlutaö-eigandi rikis varöandi på skatta sem samningurinn tek­ur fil.

3)

i Island: finansmini-steren;

4)

i Norge; finans- og loll-departemenlel;

5)

i Sverige: finansmini-sleren,

eller den myndighet i enhver av disse stater som har fullmakt til å behandle spörsmål vedr0rende denne overenskomst.

2. Ved en kontraherende stats anvendelse av denne overenskomst skal ethvert uttrykk som ikke er definert i overenskomsten, når ikke annet fremgår av sammen­hengen, ha den betydning som f0lger av lovgivningen i vedkommende stat med hen­syn til de skatter som over­enskomsten får anvendelse på.

3)

i Island: finansminis­tern;

4)

i Norge; finans- och tulldepartementet;

5)

i Sverige: finansminis­tern:

eller den myndighet i en­var av dessa stater åt vilken uppdrages att handha frågor rörande detta avtal.

2. Då en avtalsslutande stal tillämpar detta avtal anses, såvida inte samman­hanget föranleder annat, var­je uttryck som inle definie­rats i avtalet, ha den betydel­se som uttrycket har enligt den staiens lagstiftning rö­rande sådana skatter på vilka avtalet tillämpas.

Prop. 1983/84:19

14

Artikel 4 Skattemcessigt hjemsted

1.

I denne overenskomst betyder udtrykkei "en per­son, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stat" enhver person, som i hen­hold til lovgivningen i denne stat er skattepligtig der på grund af hjemsted, bopasi, le­deisens saede eller ethvert andet lignende kriterium. Delte udtryk omfatter dog ikke en person, hvis skatte-pligt i denne stat er begraen-set til indkomst fra kilder i denne stat eller der beroende formue.

2.

I tilfaelde, hvor en fysisk person efter bestem-melserne i slykke I er hjem-meh0rende i flere kontrahe­rende stater, beslemmes hans status efler f0lgende regler:

a)

Han skal anses for at vasre hjemmeh0rende i den stal, i hvilken han har en fast bolig til sin rådighed; hvis han har en fast bolig til sin rådighed i flere stater, skal han anses for at vaere hjem-meh0rende i den stat, med hvilken han har de slaerkeste personlige og 0konomiske förbindelser (midtpunkl for sine livsinteresser);

b)

hvis det ikke kan af-g0res, i hvilken stat han har midtpunkl for sine livsinter­esser, eller hvis han ikke har en fast bolig til sin rådighed i nogen af staterne, skal han anses for at vaere hjemme-h0rende i den stat, i hvilken han saedvanligvis har ophold;

c)

hvis han saedvanligvis har ophold i flere stater, eller hvis han ikke har sådant ophold i nogen af dem, skal han anses for at vaere hjem-meh0rende i den stat, i hvil­ken han er statsborger;

4 artikla Kolipaikka

1.    Täta sopimusta sovel­

lettaessa sanonnalla "sopi­

musvaltiossa asuva henkilö"

tarkoitetaan henkilöä, joka

tämän valtion lainsäädännön

mukaan on siellä verovdvol-

linen kotipaikan, asumisen,

liikkeen johtopaikan tai

muun sellaisen seikan no-

jalla. Sanonta ei kuitenkaan

käsitä henkilöä, joka on tässä

valtiossa verovelvollinen

vain tässä valtiossa olevista

lähleislä saadun tulon tai

siellä olevan varallisuuden

perustedla.

2.    Milloin luonnollinen

henkilö on I kappaleen mää-

räysten mukaan useassa so­

pimusvaltiossa asuva, määri-

tetään hanen kotipaikkansa

seuraavasli:

a)

hanen katsotaan asuvan siinä valtiossa, jossa hanen käyteltävänään on vakinai-nen asunlo; jos hanen käytel­tävänään on vakinainen asunlo useassa valtiossa, katsotaan hånen asuvan siinä valtiossa, johon hånen henki-lökohlaisel ja taloudellisel suhteensa oval kiinteimmät (elineiujen keskus);

b)

jos ei voida ratkaista, missa valtiossa hånen elin-etujensa keskus on, tai jos hanen käyteltävänään ei ole vakinaisla asuntoa missään valtiossa, katsotaan hånen asuvan siinä valtiossa, jossa hän oleskelee pysyvästi;

c)

jos hän oleskelee pysy­västi useassa valtiossa tai ei oleskde pysyvästi missään niislä, katsotaan hanen asu­van siinä valtiossa, jonka kansalainen hän on;

Artikel 4 Hemvist

1.

Vid tillämpningen av detta avtal åsyftar uttrycket "person med hemvist i en avtalsslutande stal" person som enligt lagstiftningen i denna stal är skattskyldig där på grund av hemvist, bo­sättning, plats för företags­ledning eller annan liknande omständighet. Uttrycket in­begriper emellertid inte per­son som är skaltskyldig i denna stat endast för in­komst från källa i denna stat eller för förmögenhet belä­gen där.

2.

Då på grund av besläm­melserna i stycke I fysisk person har hemvist i flera av­talsslutande stater, bestäms hans hemvist på följande sätt:

a) Han anses ha hemvist i den stat där han har en bo­stad som stadigvarande står till hans förfogande; om han har en sådan bostad i flera stater, anses han ha hemvist i den stat med vilken hans per­sonliga och ekonomiska för­bindelser är starkast (cent­rum för levnadsinlressena);

b)

om det inte kan avgöras i vilken stat han har centrum för sina levnadsinlressen el­ler om han inte i någon stat har en bostad som stadigva­rande står till hans förfogan­de, anses han ha hemvist i den stat där han stadigvaran­de vistas;

c)

om han stadigvarande vistas i flera stater eller om han inte vistas stadigvarande i någon av dem, anses han ha hemvist i den stat där han är medborgare;

Prop. 1983/84:19

15

4. gr. Heimilisfesti

I. 

i samningi bessum merkir hugtakiö "aöili heim-ilisfastur i aöildarriki" aöila sem aö lögum bess rikis er skattskyldur bar vegna heim­ilisfesti, busetu, stjörnar-aöseturs eöa af öörum svip-uöum äslaeöum. Hugtakiö tekur bö ekki lil aöila sem er skattskyldur i bessu riki ein-ungis af tekjum sem eiga uppruna sinn bar eöa af eign­um sem bar eru.

2. Pegar maöur telsl heimilisfastur i fleiri en einu aöildartiki samkvaemt 1. ti." skal urskuröa um heimilis­festi hans eftir neöangreind-um reglum:

Artikkd 4 Skattemessig bopel

1.

I denne overenskomst betyr uttrykket "person bo­satt i en kontraherende stat" enhver person som i henhold til lovgivningen i denne stat er skattepliktig der på grunn-lag av domisil, bopel, sele for foretagendels ledelse, eller ethvert annet lignende krite­rium. Uttrykket omfatter imidlertid ikke noen person som er skattepliktig i denne stat bare på grunnlag av inn­tekt fra kilder i denne stat el­ler formue som befinner seg der.

2.

Når en fysisk person et­ter bestemmelsene i punkt 1 har bopel i flere kontrahe­rende stater, skal hans status avgj0res etter f0lgende regler:

Artikd 4 Hemvist

1.

Vid tillämpningen av detta avtal åsyftar uttrycket "person med hemvist i en avtalsslulande stat" person som enligt lagstiftningen i denna stat är skattskyldig där på grund av hemvist, bo­sättning, plats för företags­ledning eller annan liknande omständighet. Uttrycket in­begriper emellertid inte per­son som är skaltskyldig i denna stat endast för in­komst från källa i denna stat eller för förmögenhet belä­gen där.

2.

Då på grund av bestäm­melserna i punkt I fysisk per­son har hemvist i flera av­talsslutande stater, bestäms hans hemvist på följande sätt:

a) Maöur telsl heimilis­fastur f pvi riki bar sem hann ä fast heimili; eigi hann fast heimili i fleiri rikjum telsl hann heimilisfastur i bi riki sem hann er nänast tengdur persönulega og fjär-hagslega (miöstöö persönu-hagsmuna);

a) han skal anses for bo­satt i den stat hvor han dis-ponerer fast bolig. Hvis han disponerer fast bolig i flere stater, skal han anses for bo­satt i den stat hvor han har de sterkesle personlige og 0ko-nomiske förbindelser (sen-trum for livsinleressene);

a) Han anses ha hemvist i den stat där han har en bo­stad som stadigvarande står till hans förfogande; om han har en sådan bostad i flera stater, anses han ha hemvist i den stal med vilken hans per­sonliga och ekonomiska för­bindelser är starkast (cent­rum för levnadsinlressena);

b)

ef ekki er unnl aö ä-kvaröa i hvaöa riTci maöur hefur miöstöö persönu-hagsmuna sinna eöa ef hann ä ekki fast heimili i neinu rikjanna telsl hann heimilis­fastur i bvi riki bar sem hann dvelsl aöjafnaöi;

c)

ef maöur dvelsl aö jafnaöi i fleiri en einu rikj­anna eöa dvelsl ekki aö jafnaöi i neinu birta telsl hann heimilisfastur i bvi riki bar sem hann ä rikisfang;

b)

hvis det ikke kan bringes på det rene i hvilken stat han har sentrum for livs­inleressene, eller hvis han ikke har en fast bolig i noen av de kontraherende stater, skal han anses for bosatt i den stat hvor han har vanlig opphold;

c)

hvis han har vanlig opp­hold i flere stater eller ikke i noen av dem, skal han anses for bosatt i den stat i hvilken han er statsborger;

b)

om det inte kan avgöras i vilken stat han har centrum för sina levnadsintressen el­ler om han inte i någon stat har en bostad som stadigva­rande står till hans förfogan­de, anses han ha hemvist i den stat där han stadigvaran­de vistas;

c)

om han stadigvarande vistas i flera stater eller om han inle vistas stadigvarande i någon av dem, anses han ha hemvist i den stat där han är medborgare;

Prop. 1983/84:19

16

d) er han statsborger i flere stater, eller er han ikke statsborger i nogen af dem, skal de kompetente myn­digheder i de pågaeldende kontraherende stater afgöre sp0rgsmålet ved gensidig af­tale.

3. I tilfaelde, hvor en ikke-fysisk person efler beslem-melserne i stykke I er hjem-meh0rende i flere kontrahe­rende stater, skal den anses for at vaere hjemmeh0rende i den stat, i hvilken dens vir­kelige ledelse har sit saede.

d) jos hän on usean val­tion kansalainen tai ei ole minkään valtion kansalainen, on asianomaisten sopimus­valtioiden toimivaltaislen viranomaisten ralkaistava asia keskinäisin sopimuksin.

3. Milloin muu kuin luon­nollinen henkilö on I kappa­leen määräysten mukaan useassa sopimusvaltiossa asuva, katsotaan henkilön asuvan siinä valtiossa, jossa sen tosiasiallinen johto on.

d) om han är medborgare i flera slaler eller om han inle är medborgare i någon av dem, avgör de behöriga myndigheterna i berörda av­talsslutande stater frågan ge­nom ömsesidig överenskom­melse.

3. Då på grund av bestäm­melserna i stycke I annan person än fysisk person har hemvist i flera avtalsslutande slaler, anses personen i fråga ha hemvist i den stat där den har sin verkliga ledning.

Artikel 5 Fast driftssted

1.

I denne overenskomst betyder udtrykkei "fast driftssted" el fast forrel-ningssted, gennem hvilket et foretagendes virksomhed hell eller delvis ud0ves.

2.

Udtrykkei "fast drifts­sted" omfatter navnlig:

a)

et sted, hvorfra et fore­tagende ledes;

b)

en filial;

c)

et kontor;

d) en fabrik;

e) et vaerksted; og

f)     en grube, en olie- eller

gaskilde, el slenbrud eller

ethvert andet sted, hvor na­

turforekomster udvindes.

3.    Et bygnings-, anlaegs-

eller monteringsarbejde ud-

g0r kun et fast driftssted,

hvis det varer mere end 12

måneder.

5 artikla

Kiinteä toimipaikka

1.

Tälä sopimusta sovel­lettaessa sanonnalla "kiinteä toimipaikka" tarkoitetaan kiinteää liikepaikkaa, josla yrityksen toiminlaa koko-naan tai osaksi harjoitetaan.

2.

Sanonta "kiinteä toimi­paikka" käsittää erilyisesli:

a)

yrityksen johtopaikan;

b)

sivuliikkeen;

c)

toimislon;

d) tehtaan;

e) lyöpajan;ja

O kaivoksen, öljy- tai kaa-sulähteen, louhoksen tai muun paikan, jossa luonnon-varoja louhitaan.

3.    Paikka, jossa harjoite­

taan rakennus- tai asennus-

toimintaa, muodostaa kiin­

teän toimipaikan vain, jos

toiminta kestää yli kahden-

toista kuukauden ajan.

Artikel 5 Fast driftställe

1.

" Vid tillämpningen av detta avtal åsyftar uttrycket "fast driftställe" en stadig­varande plats för affärsverk­samhet, från vilken ett före­lags verksamhet hell eller delvis bedrivs.

2.

Uttrycket "fast drift­ställe" innefattar särskilt:

a)

plats för företagsled­ning;

b)

filial;

c)

kontor;

d)      fabrik;

e)      verkstad; och

f)    gruva, olje- eller gas­

källa, stenbrott eller annan

plats för utvinning av natur­

tillgångar.

3.    Plats för byggnads-, an­

läggnings- eller installations­

arbete utgör fast driftställe

endasl om verksamheten på­

går mer än tolv månader.

4. Uanset de foranstående bestemmelser i denne artikel skal udtrykkei "fast drifts­sted" anses for ikke at om-fatte:

4. Tämän artiklan edellä olevien määräysten estä-mättä sanonnan "kiinteä toi­mipaikka" ei katsota käsittä-vän;

4. Utan hinder av föregå­ende bestämmelser i denna artikel anses uttrycket "fast driftställe" inte innefatta:

Prop. 1983/84:19

17

d) ef maöur ä riTrisfang r fleiri en einu rikjanna eöa i engu beirra skulu baer stjörn­völd hlutaöeigandi aöild-arrikja leysa mäliö meö gagnkvaemu samkomulagi.

3. Pegar aöili, annar en maöur, telst heimilisfastur f fleiri en einu aöildartiki samkvaemt 1. 11. telst hann heimilisfastur f bvi rrlci {jar sem raunveruleg fram­kvaemdastjörn hans hefur aösetur.

d) hvis han er statsborger i flere stater eller ikke i noen av dem, skal de kompetente myndigheter i de angjeldende kontraherende stater avgj0re spörsmålet ved gjensidig av-tale.

3. Når en annen person enn en fysisk person if0lge bestemmelsen i punkt 1, anses for bosatt (hjemmeh0-rende) i flere kontraherende stater, skal den anses for hjemmeh0rende i den stal hvor setet for den virkelige ledelse befinner seg.

d) om han är medborgare i flera stater eller om han inte är medborgare i någon av dem, avgör de behöriga myndigheterna i berörda av­talsslulande stater frågan ge­nom ömsesidig överenskom­melse.

3. Då pä grund av bestäm­melserna i punkt 1 annan person än fysisk person har hemvist i flera avtalsslutande stater, anses personen i fråga ha hemvist i den stat där den har sin verkliga ledning.

5. gr.

Föst atvinnustöd

1.

i samningi bessum merkir hugtakiö "föst at-vinnustöö" fasta atvinnu-stofnun bar sem starfsemi fyrirtaekis fer aö nokkru eöa öllu leyli fram.

2.

Hugtakiö "föst at-vinnustöö" merkir einkum:

a)

aösetur framkvaemda-stjörnar;

b)

utibii;

c)

skrifstofu;

d) verksmiöju;

e) verkstaeöi;

O nämu, oliu- eöa gaslind, gijölnämu eöa annan staö bar sem nätturuauöaefr eru nytt.

3.

Athafnasv£eöi fyrir byggingarframkvcemdir, mannvirkjagerö eöa uppsetn-ingarvinnu telst bvi aöeins föst atvinnustöö aö slarfsem-in vari lengur en tölf mänuöi.

4.

Prätt fyrir framangreind äkvaeöi barar greinar tekur hugtakiö "föst atvinnustöö" ekki til:

Artikkd 5 Fast driftssted

1.

Uttrykket "fast drifts­sted" betyr i denne overens­komst et fast fortetningssted gjennom hvilket et foreta­gendes virksomhet helt eller delvis blir u0vet.

2.

Uttrykket "fast drifts­sted" omfatter saerlig:

a)

et sted hvor foretagen-det har sin ledelse;

b)

en filial;

c)

et kontor;

d) en fabrikk;

e) et verksted; og

f)     et bergverk, en olje- el­

ler gasskilde, et stenbrudd el­

ler ethvert annet sted hvor

naturforekomster utvinnes.

3.

Sledel for et bygnings-arbeid eller anleggs- eller monteringsprosjekt utgj0r et fast driftssled bare hvis virk-somheten pågår i mer enn tolv måneder.

4.

Uansetl de foregående bestemmelser i denne artik­kd skal uttrykket "fast driftssled" ikke anses å om-fatte:

Artikel 5 Fast driftställe

1.

Vid tillämpningen av detta avlal åsyftar uttrycket "fast driftställe" en stadig­varande plats för affärsverk­samhet, från vilken ett före­tags verksamhet helt eller delvis bedrivs.

2.

Uttrycket "fast drift­ställe" innefattar särskilt:

a)

plats för företagsled­ning;

b)

filial;

c)

kontor;

d) fabrik;

e) verkstad; och

O gruva, olje- eller gas­källa, stenbrott eller annan plats för utvinning av natur­tillgångar.

3.    Plats för byggnads-, an­

läggnings- eller installations­

arbete utgör fast driftställe

endasl om verksamheten på­

går mer än tolv månader.

4. Utan hinder av föregå­ende bestämmelser i denna artikel anses uttrycket "fast driftställe" inte innefatta:

2    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

18

a)

anvendelsen af indret-ninger udelukkende til oplagring, udstilling eller ud-levering af varer tilh0rende forelagendet;

b)

oprelholdelsen af et varelager, tilh0rende forela­gendet, udelukkende til oplagring, udstilling eller ud-levering;

c)

oprelholdelsen af et varelager, tilh0rende forela­gendet, udelukkende til bear-bejdelse hos et andet foreta­gende;

d)    oprelholdelsen af et

fast fortetningssted udeluk­

kende for at foretage indk0b

af varer eller indsamle oplys-

ninger til forelagendet;

e)    oprelholdelsen af et fast

fortetningssted udelukkende

for at ud0ve enhver anden

virksomhed for foretagendet,

der er af forberedende eller

hjaelpende karakter;

a)

järjestdyjä, jotka on larkoitettu ainoastaan yrityk-selle kuuluvien tavaroiden varastoimista, näytteillä pitä-mistä tai luovuttamista var-len;

b)

yrityksdle kuuluvan ta-varavaraston pitämistä ai­noastaan

varastoimista, näytteillä pitämistä tai luo­vuttamista varten;

c)

yrityksdle kuuluvan ta-varavaraston pitämistä ai­noastaan loisen yrityksen toimesta tapahtuvaa muok-kaamisla tai jalostamista var­ten;

d)    kiinteän liikepaikan pi­

tämistä ainoastaan tavaroi­

den oslamiseksi tai tielojen

keräämiseksi yrityksdle;

e) kiinteän liikepaikan pi­tämistä ainoastaan muun luonleeliaan valmistelevan tai avustavan toiminnan har-joittamiseksi yrityksdle;

a)

användningen av an­ordningar uteslutande för lagring, utställning eller ut­lämnande av företaget till­höriga varor;

b)

innehavet av ett företa­get tillhörigt varulager ute­slutande för lagring, utställ­ning eller utlämnande;

c)

innehavet av ett företa­get tillhörigt varulager ute­slutande för bearbetning eller förädling genom annal före­tags försorg;

d)    innehavet av stadigva­

rande plats för affärsverk­

samhet uteslutande för inköp

av varor eller införskaffande

av upplysningar för företa­

get;

e)    innehavet av stadigva­

rande plats för affärsverk­

samhet uteslutande för att

för förelaget bedriva annan

verksamhet av förberedande

eller biträdande arl;

O oprelholdelsen af et fast fortetningssted udelukkende til samtidig ud0velse af flere af de i htra a)e) naevnte virksomheder, forudsat al det fäste forretningssteds samlede virksomhed, der er et resultat heraf, er af forbe­redende eller hjaelpende ka­rakter.

5. Uanset bestemmel-serne i stykke I og 2 skal et foretagende, i tilfaelde, hvor en person, der ikke er en så­dan uafhaengig repraesentant, som omhandles i stykke 6, handier på foretagendels vegne og har og saedvanligvis ud0ver i en kontraherende stat en fuldmagt til at indgå aftaler i foretagendels navn,

O kiinteän liikepaikan pi­tämistä ainoastaan a)-e) kohdassa mainittujen toimin-tojen yhdistämiseksi, edel-lyttäen etta koko se kiin-teästä liikepaikasta haijoilet-tava toiminta, joka perustuu tähän yhdistämiseen, on luonleeliaan valmistelevaa tai avustavaa.

5. Jos henkilö, olematta it-senäinen edustaja, johon 6 kappaletta sovdletaan, loi-mii yrityksen puolesta sekä hänellä on sopimusvalfiossa valtuus tehdä sopimuksia yrityksen nimissä ja hän val-tuuttan siellä tavanomaisesti käyttää, katsotaan tällä yri-tyksellä I ja 2 kappaleen määräysten estämättä olevan

f) innehavet av stadigva­rande plats för affärsverk­samhet uteslutande för att kombinera verksamheter som anges i punkterna a)e), under förutsättning att hela den verksamhet som bedrivs vid den stadigvarande plat­sen för affärsverksamhet på grund av denna kombination är av förberedande eller bi­trädande art.

5. Om person, som inte är sådan oberoende represen­tant på vilken stycke 6 rilläm­pas, är verksam för ett före­tag samt i en avtalsslutande stat har och där regelmässigt använder fullmakt att sluta avtal i företagets namn, anses detta företag - utan hinder av bestämmelserna i styckena I och 2 - ha fast

Prop. 1983/84:19

19

a) nylingar aöslööu sem einskoröuö er viö geymslu, syningu eöa afhendingu ä vörum f eigu fyrirtaekisins;

a) bruk av innretninger ute­lukkende til lagring, utstilling eller utlevering av varer som lilh0rer foretagendet;

a) användningen av anord­ningar uteslutande för lag­ring, utställning eller utläm­nande av företaget tillhöriga varor;

b)

birgöahalds ä vörum i eigu fyrirtaekisins sem ein­göngu eru jEtlaöar til geymslu, syningar eöa afhendingar;

c)

birgöahalds ä vörum i eigu fyrirtaekisins sem ein­göngu eru aetlaöar til vinnslu hjä ööru fyrirtaeki;

d) fastrar atvinnuslofn-unar sem eingöngu er notuö viö vörukaup eöa öflun upp-lysinga fyrir fyrirtaekiö;

e) fastrar atvinnustofn-unar sem eingöngu er notuö til aö annast sérhveija aöra undirbunings- eöa aöstoöar-starfsemi fyrir fyrirtxkiö;

f) fastrar atvinnustofn-unar sem nytt er eingöngu til aö samhsfa starfsemi sem fellur undir stafliöi a)-e), enda felisi öll su starfsemi sem fram fer i bessari föstu alvinnuslofnun vegna bess-arar samhaefingar i undirbun­ings eöa aöstoöarstörfum.

5. Ef aöili, sem ekki er öhåöur umboösaöili sam­kvaemt äkvaeöum 6. ti., hefur ä hendi starfsemi fyrir fyrir­taeki og hefur heimild i aöild­arriki fil aö gera samninga fyrir fyrirtaekiö og notar bana reglulega er fyrirtaeki betta brätt fyrir äkvaeöi 1. og 2. ti. taliö hafa fasta atvinnustöö 1 bvi rilci vegna hvers konar

b)

opprettholdelsen av varelager som lilh0rer foreta­gendet, utelukkende for lag­ring, utstilling eller utleve­ring;

c)

opprettholdelsen av el varelager som tilh0rer foreta­gendet, utelukkende for bearbeidelse ved et annet foretagende;

d)    opprettholdelsen av et

fast forretningssted uteluk­

kende for innkjöp av varer

eller til innsamling av opplys-

ninger for foretagendet;

e)    opprettholdelsen av et

fast forretningssted uteluk­

kende for å drive annen virk­

somhet som for foretagendet

er av forberedende art eller

har karakteren av en hjelpe-

virksomhet;

f)     opprettholdelsen av et

fast forretningssted uteluk­

kende for en kombinasjon av

slike akfiviteter som nevnl i

underpunktene a)e), förut­

satt at resultatet av det fäste

fortetnignssteds samlede

virksomhet som skriver seg

fra denne kombinasjon, er av

forberedende art eller har

karakteren av en hjelpevirk-

somhet.

5. Når en person, med unntagelse av en uavhengig representant som omhandlel i punkt 6, opptrer på vegne av et foretagende og har, og vanligvis ut0ver, i en kontra­herende stat fullmakt ril å slutte konlrakler i foretagen­dels navn, skal foretagendet uansett bestemmelsene i punktene 1 og 2 anses for å

b)

innehavet av ett företa­get tillhörigt varulager ute­slutande för lagring, utställ­ning eller utlämnande;

c)

innehavet av ett företa­get tillhörigt varulager ute­slutande för bearbetning eller förädling genom annat före­tags försorg;

d)    innehavet av stadigva­

rande plats för affärsverk­

samhet uteslutande för inköp

av varor eller införskaffande

av upplysningar för företa­

get;

e)    innehavet av stadigva­

rande plats för affärsverk­

samhet uteslutande för att

för förelaget bedriva annan

verksamhet av förberedande

eller biträdande art;

f)     innehavet av stadigva­

rande plats för affärsverk­

samhet uteslutande för alt

kombinera verksamheter

som anges i punkterna a)-e),

under förutsättning att hela

den verksamhet som bedrivs

vid den stadigvarande plat­

sen för affärsverksamhet på

grund av denna kombination

är av förberedande eller bi­

trädande art.

5. Om person, som inte är sådan oberoende represen­tant på vilken punkt 6 tilläm­pas, är verksam för ett före­tag saml i en avtalsslutande stat har och där regelmässigt använder fullmakt att sluta avtal i företagets namn, anses detta företag - utan hinder av bestämmelserna i punkterna I och 2 - ha fast

Prop. 1983/84:19

20

anses for al have el fast driftssted i denne stal med hensyn til hele den virk­somhed, som denne person påtager sig for foretagendet, medmindre denne persons virksomhed er begraenset til sådanne forhold, som er naevnt i stykke 4, og som, hvis de var ud0vel gennem et fast forretningssted, ikke ville g0re delte fäste fortet­ningssted til et fast driftssted efter bestemmelserne i naevnte stykke.

6.

Et foretagende skal ikke anses for at have et fast driftssted i en kontraherende stat, blol fordi det driver er-hvervsvirksomhed i denne stal gennem en maegler, kom-missionaer eller anden uaf­haengig repraesentant, forud­sat al disse personer handier inden for deres saedvanlige erhvervsvirksomheds ram-mer.

7.

Den omstaendighed, al el selskab, der er hjemmeh0-rende i en kontraherende stat, behersker eller be-herskes af el selskab, der er hjemmeh0rende i en anden kontraherende stat, eller som (enten gennem et fast driftssted eller på anden made) ud0ver erhvervsvirk-somhed i en anden kontra­herende stat, skal ikke i sig selv medf0re, al el af de to selskaber anses for el fast driftssted for det andet.

kiinteä toimipaikka tässä val­tiossa jokaisen toiminnan osalta, jota tämä henkilö har­joittaa yrityksen lukuun. Tälä ei kuitenkaan nouda-teta, jos tämän henkilön toi­minta rajoitluu sellaiseen, joka mainitaan 4 kappaleessa ja joka, jos sila harjoitettai-siin kiinteästä liikepaikasta, ei tekisi tälä kiinteää liike­paikkaa kiinteäksi toimipai-kaksi mainitun kappaleen määräysten mukaan.

6. Yrityksdlä ei katsota olevan kiinteää toimipaikkaa sopimusvaltiossa pelkästään sen vuoksi, etta se harjoittaa liiketoimintaa siinä valtiossa välilläjän, komissionäärin tai muun itsenäisen edustajan välityksellä, jos tämä henkilö toimii säännönmukaisen lii-ketoimintansa rajoissa.

7. Se seikka, etta sopi­musvaltiossa asuvalla yh-tiöllä on määräämisvalta yh-tiössä tai siinä on määrää­misvalta yhtiöllä - joka on toisessa sopimusvaltiossa asuva taikka joka toisessa sopimusvaltiossa harjoittaa liiketoimintaa (joko kiin­teästä toimipaikasla tai muulla tavoin), ei itsestään tee kumpaakaan yhtiötä loi­sen kiinteäksi loimipaikaksi.

driftställe i denna stal i fråga om varje verksamhet som denna person bedriver för fö­retaget. Detta gäller dock inle, om den verksamhet som denna person bedriver är begränsad till sådan som anges i stycke 4 och som om den bedrevs från en sta­digvarande plats för affärs­verksamhet - inte skulle göra denna stadigvarande plats för affärsverksamhet till fast driftställe enligt be­stämmelserna i nämnda styc­ke.

6.

Företag anses inte ha fast driftställe i en avtalsslu­lande stat endasl på den grund att företaget bedriver affärsverksamhet i denna stat genom förmedling av mäklare, kommissionär eller annan oberoende represen­tant, om sådan person därvid bedriver sin sedvanliga af­färsverksamhet.

7.

Den omständigheten att elt bolag med hemvist i en avtalsslutande stat kontrol­lerar eller kontrolleras av ett bolag med hemvist i annan avtalsslulande stat eller ett bolag som bedriver affärs­verksamhet i annan avtals­slutande stat (antingen från fast driftställe eller på annat sätt), medför inte i och för sig att någotdera bolaget utgör fast driftställe för det andra.

Artikel 6

Indkomst af fast ejendom

1. Indkomst, som en per­son, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stat, oppe-baerer af fast ejendom (her­under indkomst af land- eller

6 artikla

Kiinteästä       omaisuudesta

saatu tulo

I. 

Tulosta, jonka sopi­musvaltiossa asuva henkilö saa toisessa sopimusval­tiossa olevasla kiinteästä omaisuudesta   (siihen   luel-

Artikel 6

Inkomst av fast egendom

I. 

Inkomst, som person med hemvist i en avtalsslu­tande stat förvärvar av fast egendom (däri inbegripen in­komst av lantbruk och skogs-

Prop. 1983/84:19

21

starfsemi sem hann gegnir fyrir fyrirtaekiö. Petla ä bö ekki viö ef starfsemi sem tessi aöili annast fellur undir og takmarkast af äkva;öum 4. II. og mundi ekki gera bessa föstu alvinnuslofnun aö faslri atvinnustöö samkvaemt äkvaeöum léös töluliöar bott hun vaeri inni af hendi ä faslri alvinnuslofnun.

6. Fyrirtaeki telst ekki hafa fasta atvinnustöö i aöildarriTci bott baö reki bai" viöskipti fyrir milligöngu miölara, um-boösmanns eöa annars öhäös umboösaöila, svo framarlega sem bessir aöilar koma fram innan märka venjulegs atvinnurekslrar beirra.

7. bott félag sem er heimilisfasl i aöildartiki stjörni eöa sé stjörnaö af fé-lagi sem er heimilisfasl i ööru aöildartiki eöa félagi sem stundar atvinnurekstur i ööru aöildartiki (annaöhvort frä fastri atvinnustöö eöa ä annan häll) leiöir baö eitt sér ekki til bss aö annaö hvort félagiö sé föst atvinnu­stöö hins.

ha et fast driftssled i denne stal for enhver virksomhet som denne person påtar seg for foretagendet. Delte gjelder dog ikke hvis virk-somheten er begrenset lil å omfatle aktiviteter nevnl i punkt 4 og som, hvis de ut0ves gjennom el fast for­retningssted, ikke ville ha gjort delte fäste forret­ningssted fil et fast driftssted etter bestemmelsene i nevnte punkl.

6.

Et foretagende skal ikke anses for å ha fast driftssted i en kontraherende stat bare av den grunn at det driver forteiningsvirksomhel i denne stat gjennom en megler, kommisjonaer eller annen uavhengig mellom-mann, såfremt disse perso­ner opptrer innenfor rammen av sin ordinaere forrelnings-virksomhet.

7.

Den omstendighel al et selskap hjemmeh0rende i en kontraherende stat kontrol-lerer, eller blir kontrollen av, el selskap hjemmeh0rende i en annen kontraherende stat, eller som ul0ver fortetnings-virksomhet i en annen kon­traherende stat (enten gjen­nom el fast driftssted eller på annen måle), medf0rer ikke i seg selv at noen av disse sels-kaper skal anses ä ulgj0re el fast driftssted for det annet.

driftställe i denna stat i fråga om varje verksamhet som denna person bedriver för fö­relaget. Detta gäller dock inle, om den verksamhet som denna person bedriver är begränsad till sådan som anges i punkt 4 och som om den bedrevs från en sta­digvarande plats för affärs­verksamhet - inte skulle göra denna stadigvarande plats för affärsverksamhet till fast driftställe enligt be­slämmelserna i nämnda punkl.

6.

Förelag anses inte ha fast driftställe i en avtalsslu­tande stat endast på den grund alt företaget bedriver affärsverksamhet i denna stat genom förmedling av mäklare, kommissionär eller annan oberoende represen­tant, om sådan person därvid bedriver sin sedvanliga af­färsverksamhet.

7.

Den omständigheten att ell bolag med hemvist i en avtalsslutande siat kontrol­lerar eller kontrolleras av ett bolag med hemvist i annan avtalsslulande stat eller ett bolag som bedriver affärs­verksamhet i annan avtals­slulande stat (antingen från fast driftställe eller på annat sätt), medför inle i och för sig att någotdera bolaget utgör fast driftställe för det andra.

6. gr.

Tekjur affasteign

Artikkd 6

Inntekt av fast eiendom

Artikel 6

Inkomst av fast egendom

1. Tekjur sem aöili heimil­isfastur i aöildartilri hefur af fasleign (bar meö laldar tekj­ur af landbunaöi og nytingu skogar) r ööru aöildarriki mä

1. Inntekt som en person bosatt i en kontraherende stat oppebaerer av fast eien­dom (herunder inntekt av jordbruk og skogbruk), som

I.

Inkomst, som person med hemvist i en avtalsslu­lande stat förvärvar av fast egendom (däri inbegripen in­komst av lantbruk och skogs-

Prop. 1983/84:19

22

skovbrug), der er beliggende i en anden kontraherende stal, kan beskattes i denne anden stat.

2. a) Udtrykkei

"fast

ejendom" har medmindre bestemmelserne i punkt b) medf0rer andet den be­tydning, som udtrykkei har i lovgivningen i den kontra­herende stat, hvori ejendom-men er beliggende.

b) Udtrykkei "fast ejen­dom" skal dog i alle tilfaelde omfatle tilbeh0r til fast ejen­dom, besaetning og redska-ber,der anvendes i land- og skovbrug, rettigheder på hvilke civilretten om fast ejendom finder anvendelse, brugsrettigheder til fast ejen­dom, samt rettigheder lil va-rierende eller fäste ydelser, der belales for udnyttdsen af eller retten til at udnytte mi-neralforekomster, kilder el­ler andre naturforekomster.

3.

Bestemmelsen i stykke I skal finde anvendelse på indkomst, der hidr0rer fra di­rekte brug, udlejning eller enhver anden form for benyt-telse af fast ejendom.

4.

Såfremt besiddelse af aktier eller andre andele i et selskab, hvis vzesentligste formål er at eje fast ejendom, beretliger indehaveren af ak-tierne eller andelene lil at benytle fast ejendom, der ejes af selskabet, kan ind­komst, som oppebaeres ved direkte brug, ved udleje eller ved enhver anden anven­delse af sådan brugsret, be­skattes i den kontraherende stat, hvori den fäste ejendom er beliggende.

tuna maataloudesta ja metsä-taloudesta saatu tulo), voi-daan verotta tässä toisessa valtiossa.

2. a) Sanonnalla "kiinteä omaisuus" on, jollei b) koh-dan määräyksistä muuta johdu, sen sopimusvallion lainsäädännön mukainen merkitys, jossa omaisuus on.

b) Sanonta "kiinteä omai­suus" käsittää kuilenkin aina kiinteän omaisuuden tarpeis-ton, maataloudessaja metsä-taluodessa käytelyn elävän ja elottoman irtaimislon, oi-keudel, joihin sovdletaan yksityisoikeuden kiinteää omaisuutta koskevia mää-räyksiä, kiinteän omaisuu­den käyttöoikeuden sekä oi-keudel määrältään muutlu-viin tai kiinteisiin korvauk-siin, jotka saadaan kiven-näisesiintymien, lähteiden ja muiden luonnonvarojen hy-väksikäytöstä tai oikeudesia niiden hyväksikäyltöön.

3.

Tämän artiklan I kap­paleen määräyksiä sovdle­taan tuloon, joka saadaan kiinteän omaisuuden väliltö-mästä käylöstä, sen vuok-ralle antamisesla tai muusta käylöstä.

4.

Jos sellaisen yhtiön, jonka pääasiallisena tarkoi-tuksena on omistaa kiinteää omaisuutta, osakkeiden tai muiden osuuksien omistus oikeutlaa osakkeiden tai osuuksien omistajan käyttä-mään yhtiölle kuuluvaa kiin­teää omaisuutta, voidaan tu­losta, joka saadaan tällaisen käyttöoikeuden välitlömästa käylöstä, sen vuokralle anta­misesla tai muusta käylöstä, verottaa siinä sopimusval­tiossa, jossa kiinteä omai­suus on.

bruk) belägen i annan av­talsslutande stat, får beskat­tas i denna andra stal.

2. a) Om inte beslämmel­serna i punkt b) föranleder annat, har uttrycket "fast egendom" den belydelse som uttrycket har enligt lag­stiftningen i den avtalsslu­tande stat där egendomen är belägen.

b) Uttrycket "fast egen­dom" inbegriper dock alltid tillbehör till fast egendom, le­vande och döda inventarier i lantbruk och skogsbruk, rät­tigheter på vilka bestämmel­serna i privaträtten om fast egendom tillämpas, nyttjan­derätt till fast egendom saml rätt till föränderliga eller fas­ta ersättningar för nyttjandet av eller rätten atl nyttja mi­neralförekomst, källa eller annan naturtillgång.

3.

Bestämmelserna i styc­ke 1 tillämpas på inkomst som förvärvas genom ome­delbart brukande, genom ut­hyrning eller annan använd­ning av fast egendom.

4.

Om innehav av aktier eller andra andelar i bolag, vars huvudsakliga ändamål är att inneha fast egendom, berättigar innehavaren av ak­tierna eller andelarna att nyttja bolaget tillhörig fast egendom, får inkomst, som förvärvas genom omedelbart brukande, genom uthyrning eller annan användning av sådan nyttjanderätt, beskat­tas i den avtalsslutande stat där den fasta egendomen är belägen.

Prop. 1983/84:19

23

skattleggja    f     sföamefnda rilrinu.

ligger i en annen kontrahe­rende stat, kan skattlegges i denne annen stat.

bruk) belägen i annan av­talsslutande stat, får beskat­tas i denna andra stat.

2. a) Hugtakiö "fasteign" hefur, nema annaö leiöi af äkvaeöum stafliöar b), sömu merkingu og hugtakiö hefur samkvaemt lögum bess aöild-artikis {)ar sem fasleignin er.

b) Hugtakiö "fasteign" felur bö 1 öllum tilvikum i sér fylgifé meö fasteign, ähöfn og taeki sem notuö eru f land-biinaöi og viö skögarnytingu, réltindi varöandi landeignir samkvaemt reglum ein-kamälaréttarins, afnotarétt af fasteign og rett lil breyti-legrar eöa fastrar böknunar sem endurgjald fyrir hagnyt-ingu ä eöa rett til hagnyt­ingar ä nämum, lindum eöa öörum nätturuauöaefum.

2. a) Uttrykket

"fast

eiendom" skal når ikke noe annet fremgår av bestemmel­sen i underpunkt b), ha den betydning som del har etter lovgivningen i den kontra­herende stal hvor eiendom-men ligger.

b) Uttrykket "fast eien­dom" omfatter imidlertid all­tid tilbeh0r fil fast eiendom, besetning og redskaper som anvendes i jordbruk og skog­bruk, rettigheter som er un-dergitt pnvatreltens regler om fast eiendom, bruksrett til fast eiendom og rett ril varierende eller fäste ylelser som vedertag for utnyttelse av eller retten lil å ulnylte mineralforekomster, kilder eller andre naturforekoms­ter.

2. a) Om inle bestämmel­serna i punkl b) föranleder annat, har uttrycket "fast egendom" den betydelse som uttrycket har enligt lag­stiftningen i den avtalsslu­tande stat där egendomen är belägen.

b) Uttrycket "fast egen­dom" inbegriper dock alltid tillbehör fill fast egendom, le­vande och döda inventarier i lantbruk och skogsbruk, rät­tigheter på vilka beslämmel­serna i privaträtten om fast egendom tillämpas, nyttjan­derätt till fast egendom samt rätl till föränderliga eller fas­ta ersättningar för nyttjandet av eller rätlen att nyttja mi-neralförekomsl, källa eller annan naturtillgång.

3. Åkvaeöi 1. fi. gilda um tekjur af beinni hagnyringu, leigu eöa hvers konar öörum afnolum fasteignar.

4. Ef hlutabréfaeign eöa önnur hlutareign i félagi, sem hefur aö höfuömarkmiöi aö eiga fasteign, veitir eiganda hlutabréfanna eöa hlutanna rétl til aö nyta fasteign i eigu félagsins mä skattleggja tekj­ur af beinum notum, leigu eöa annarti hagnyringu afnotaréttar i bvi aöildartiki bar sem fasleignin er.

3.

Bestemmelsen i punkt 1 får anvendelse på inntekt som oppebaeres ved direkte bruk, utleie eller ved enhver annen form for utnyttelse av fast eiendom.

4.

Når besittdse av aksjer eller andeler i et selskap, hvis hovedsakelige formål er å eie fast eiendom, gir inne­haveren av aksjene eller an­delene rett til å bruke fast eiendom som lilh0rer selska-pet, kan inntekt som oppe­baeres ved direkte bruk, ved utleie eller ved enhver annen utnyttelse av slik bruksrett, skattlegges i den stat hvor den fäste eiendom ligger.

3.

Bestämmelserna i punkt 1 tillämpas på inkomst som förvärvas genom omedelbart brukande, genom uthyrning eller annan användning av fast egendom.

4.

Om innehav av aktier eller andra andelar i bolag, vars huvudsakliga ändamål är alt inneha fast egendom, berättigar innehavaren av ak­tierna eller andelarna att nyttja bolaget tillhörig fast egendom, får inkomst, som förvärvas genom omedelbart brukande, genom uthyrning eller annan användning av sådan nyttjanderätt, beskat­tas i den avtalsslutande stat där den fasta egendomen är belägen.

Prop. 1983/84:19

24

5.

Bestemmelserne

i stykke 1 og 3 skal også finde anvendelse på indkomst af fast ejendom, der tilh0rer et foretagende, og på indkomst af fast ejendom, der an­vendes ved ud0velsen af frit erhverv.

6.

Bestemmelserne

i stykke 4 skal også finde an­vendelse på indkomst på grundlag af en brugsret, der tillkommer et foretagende, eller som anvendes ved ud-0velsen af frit erhverv.

5.

Tämän artiklan 1 ja 3 kappaleen määräyksiä sovd­letaan myös yrityksen omis-tamasta kiinteästä omaisuu­desta saaluun tuloon ja itse-näisessä ammatinharjoilta-misessa käytetystä kiinteästä omaisuudesta saatuun tu­loon.

6.

Tämän artiklan 4 kap­paleen määräyksiä sovdle­taan myös yrityksen omista-masta tai itsenäisessä amma-tinharjoitlamisessa käyte­tystä käyttöoikeudesta saa­tuun tuloon.

5. Bestämmelserna i styc­kena 1 och 3 tillämpas även på inkomst av fast egendom som tillhör företag och på in­komst av fast egendom som används vid självständig yr­kesutövning.

6. Bestämmelserna i styc­ke 4 tillämpas även på in­komst på grund av nyttjan­derätt som innehas av före­tag eller som används vid självständig yrkesutövning.

Artikel 7

Fortjeneste ved erhvervsvirk-

somhed

1.

Fortjeneste indvundet af el foretagende i en kontra­herende stat kan kun be­skattes i denne stat, med­mindre foretagendet driver erhvervsvirksomhed i den anden kontraherende stat gennem el der beliggende fast driftssted. Såfremt fore­tagendet driver en sådan virksomhed, kan dels for­tjeneste beskattes i den an­den stat, men dog kun for så vidt angår den del deraf, som kan henf0res til delte fäste driftssled.

2.

Under iagttagelse af bestemmelserne i stykke 3 skal der i tilfaelde, hvor et foretagende i en kontrahe­rende stat dri.ver erhvervs­virksomhed i den anden kon­traherende stat gennem et der beliggende fast drifts­sted, i hver kontraherende stat lil delte fäste driftssted henf0res den fortjeneste, som det kunne forventes at ville have opnået, hvis det havde vaeret et frit og uaf-haengigt foretagende, som ud0vede den samme eller lig-

7 artikla Liiketulo

1.

Tulosta, jonka sopi­musvaltiossa oleva yritys saa, verotetaan vain siinä valtiossa, jollei yritys har-joita liiketoimintaa toisessa sopimusvaltiossa siellä ole­vasla kiinteästä toimipai­kasla. Jos yritys harjoittaa liiketoimintaa tällä tavalla, voidaan tässä toisessa val­tiossa verottaa yrityksen saa-masta tulosta, mutla vain niin suuresta tulon osasta, joka on luettava kiinteään toimipaikkaan kuuluvaksi.

2.

Jos sopimusvaltiossa oleva yritys haijoittaa liike­toimintaa toisessa sopimus­valfiossa siellä olevasla kiin­teästä toimipaikasla, lue-taan, johei 3 kappaleen mää­räyksistä muuta johdu, kus-sakin sopimusvaltiossa, jota asia koskee, kiinteään toimi­paikkaan kuuluvaksi se tulo, jonka toimipaikan olisi voitu olettaa tuottavan, jos se olisi ollut erillinen yritys, joka harjoittaa samaa tai saman-luonteista toiminlaa samojen tai samanluonteisten edelly-

Artikel 7 Inkomst av rörelse

1. Inkomst av rörelse, som företag i en avtalsslu­lande stat förvärvar, beskat­tas endasl i denna stat, såvi­da inle företaget bedriver rö­relse i annan avtalsslulande stat från där beläget fast driftställe. Om företaget be­driver rörelse på sådant sätt, får företagets inkomst be­skattas i denna andra stat, men endast så stor del därav som är hänförlig till det fasta driftstället.

2. Om företag i en avtals­slutande stat bedriver rörelse i annan avtalsslutande stat från där beläget fast drift­ställe, hänförs, om inle be­stämmelserna i stycke 3 för­anleder annat, i envar av de berörda avtalsslutande sta­terna till det fasta driftstället den inkomst som det kan an­tagas att driftstället skulle ha förvärvat, om det varit ett fristående företag, som be­drivit verksamhet av samma eller liknande slag under samma eller liknande villkor

Prop. 1983/84:19

25

5. Åkvaeöi 1. og 3. ti. gilda einnig um tekjur af fasleign i eigu fyrirtaekis og um tekjur affasteign sem hagnyti er viö själfslaeöa starfsemi.

5. Bestemmelsene i punk­tene I og 3 får også anven­delse på inntekt av fast eien­dom som filh0rer et foreta­gende, og på inntekt av fast eiendom som anvendes ved ut0velse av fritt yrke.

5. Bestämmelserna i punk­terna I och 3 tillämpas även på inkomst av fast egendom som tillhör företag och på in­komst av fast egendom som används vid självständig yr­kesutövning.

6. Åkvaeöi 4. fi. gilda einn­ig um tekjur af afnotarétti i eigu fyrirtaekis eöa hagnyt-ingu hans viö själfslaeöa starfsemi.

6. Bestemmelsene i punkt 4 får også anvendelse på inn­tekt pä grunnlag av bruksrett som tilkommer et foreta­gende eller som anvendes ved ul0velsen av fritt yrke.

6. Bestämmelserna

i

punkt 4 tillämpas även på in­komst på grund av nyttjan­derätt som innehas av före­lag eller som används vid självständig yrkesutövning.

7. gr.

Hagnadur af atvinnurekstri

I. 

Hagnaöur af atvinnu­rekstri fyrirtaekis i aöildartiki er einungis skattskyldur i bvi rfki nema fyrirtjekiö hafi meö höndum atvinnurekstur i ööru aöildarriki frä fastri atvinnustöö bar. Ef fyrir-teekiö hefur slikan atvinnu­rekstur meö höndum mä leggja skatt ä hagnaö fyrir­taekisins 1 sföamefnda rikinu, en pö einungis bann hluta hans sem stafar frä hinni föstu atvinnustöö.

Artikkd 7

Fortjeneste ved forrelnings-

virksomhet

I. 

Fortjeneste som oppe­baeres av el foretagende i en kontraherende stat skal bare kunne skattlegges i denne stat, med mindre foretagen­det ut0ver forretnignsvirk-somhel i en annen kontrahe­rende stat gjennom et fast driftssted der. Hvis foreta­gendet ut0ver slik forrel-ningsvirksomhet, kan dels fortjeneste skattlegges i den­ne annen stal, men bare så megel av den som kan til-skrives det fäste driftssled.

Artikel 7 Inkomst av rörelse

1. Inkomst av rörelse, som företag i en avtalsslu­lande stat förvärvar, beskat­tas endast i denna stat, såvi­da inle förelaget bedriver rö­relse i annan avtalsslutande stat från där beläget fast driftställe. Om företaget be­driver rörelse på sådant sätt, får företagets inkomst be­skattas i denna andra stat, men endast så stor del därav som är hänförlig till det fasta driftstället.

2. Pegar fyrirtski i aöild-arriiki hefur meö höndum at­vinnurekstur i ööru aöild­arriki frä fastri atvinnustöö bar skal hvert aöildartiki, nema annaö leiöi af ä-kvaeöum 3. ti., äkvaröa föstu atvinnustööinni bann hagnaö sem aetla mä aö falliö heföi i hennar hlut ef hun heföi veriö sérstakt og själfstaett fyrir­taeki sem heföi meö höndum sams konar eöa svipaöan at­vinnurekstur viö sömu eöa svipaöar aöstaeöur og kaemi själfstaett fram i skiptum viö

2. Når el foretagende i en kontraherende stal ut0ver forteiningsvirksomhel i en annen kontraherende stal gjennom et fast driftssted der, skal det, med forbehold av bestemmelsen i punkt 3, i hver av de kontraherende stater lilskrives del fäste driftssted den fortjeneste som det ventelig ville ha er-vervet hvis det hadde vaert et saerskill og selvslendig fore­tagende som ut0vet samme eller lignende virksomhet un­der samme eller lignende vil-

2. Om företag i en avtals­slutande stat bedriver rörelse i annan avtalsslutande stat från där beläget fast drift­ställe, hänförs, om inte be­stämmelserna i punkt 3 för­anleder annat, i envar av de berörda avtalsslulande sta­terna till det fasta driftstället den inkomst som det kan an-lagas att driftstället skulle ha förvärvat, om det varit ett fristående företag, som be­drivit verksamhet av samma eller liknande slag under samma eller liknande villkor

Prop. 1983/84:19

26

nende virksomhed på samme eller lignende vilkår, og som under fuldstaendig frie for­hold afsluttede forretninger med det foretagende, hvis fäste driftssted del er.

3. Ved fastsaetlelsen af et fast driftssteds fortjeneste skal det vaere lilladt at fra-drage omkostninger, som er afholdt for det fäste drifts­sted, herunder generalom-kostninger til ledelse og ad­ministration, hvad enten de er afholdt i den stat, hvori det fäste driftssted er belig­gende, eller andre sleder.

tysten vallitessa ja itsenäi-sesti päättää liiketoimista sen yrityksen kanssa, jonka kiin­teä toimipaikka se on.

3. Kiinteän toimipaikan tuloa määrättäessä on vähen-nykseksi hyväksyttävä kiin­teästä toimipaikasla johtu-neel menot, niihin lueltuina yrityksen johtamisesta ja yleisestä hallinnosta johtu-neet menot riippumatta siitä, ovatko ne syntyneet siinä valtiossa, jossa kiinteä toimi­paikka on, vai muualla.

och självständigt avslutat af­färer med det företag till vil­ket driftstället hör.

3. Vid bestämmandet av fast driftställes inkomst medges avdrag för utgifter som uppkommit för det fasta driftstället, härunder inbe­gripna utgifter för företagets ledning och allmänna förvalt­ning, oavsett om utgifterna uppkommit i den stat där det fasta driftstället är beläget el­ler annorstädes.

4.

Såfremt del har vaeret saedvane i en kontraherende stat at fastsaette den fortje­neste, der kan henf0res til et fast driftssled, på grundlag af en fordding af foretagendels samlede fortjeneste mellem dels forskdlige afdelinger, skal intet i slykke 2 udelukke denne kontraherende stat fra at fastsaette den skatteplig-rige fortjeneste på grundlag af en sådan saedvanemaessig fordding; den valgle forde-lingsmetode skal imidlertid vaere sådan, at resultatet bliver i overensstemmelse med de principper, der er fastlagt i denne artikel.

5.

Ingen fortjeneste skal kunne henf0res til et fast driftssted, blöt fordi delte fäste driftssted har foretaget indk0b af varer for foreta­gendet.

6.

Ved anvendelsen af de foranstående stykker skal den fortjeneste, der henf0res til det fäste driftssted, fast-saettes efler samme metode hvert år, medmindre der er god og fyldestg0rende grund til at anvende en anden frem-gangsmåde.

4. Mikäli sopimusval­tiossa noudatetun käytännön mukaan kiinteään toimipaik-kan kuuluvaksi luettava tulo määrätään jakamalla yrityk­sen kokonaistulo yrityksen eri osien kesken, eivät 2 kap­paleen määräykset estä tälä sopimusvaltiota määrää-mästä verotettavaa tuloa täl­laista jakamismeneltdyä noudattaen. Käytettävän ja-kamismenetelmän on kuilen­kin johdeltava tässä artik-lassa ilmaistujen periaattei-den mukaiseen tulokseen.

5.

Tuloa ei lueta kiinteään toimipaikkaan kuuluvaksi pelkästään sen perustedla, etlä kiinteä toimipaikka os-taa tavaroita yrityksen lu­kuun.

6.

Sovellettaessa edellä olevia kappaleita on kiin­teään toimipaikkaan kuulu­vaksi luettava tulo vuodesla toiseen määrättävä samaa menetelmää noudattaen, jol­lei pälevislä ja riittävistä syistä muuta johdu.

4. I den mån inkomst hän­föriig till fast driftställe bru­kat i en avtalsslutande stat bestämmas på grundval av en fördelning av företagets hela inkomst på de olika de­larna av företagel, skall be­stämmelserna i stycke 2 inte hindra att i denna avtalsslu­tande stat den skattepliktiga inkomsten bestäms genom sådant förfarande. Den för­delningsmetod som används skall dock vara sådan att resultatet överensstämmer med principerna i denna arti­kel.

5.

Inkomst anses inte hän­föriig till fast driftställe en­dast av den anledningen all varor inköps genom det fasta driftställets försorg för före­tagel.

6.

Vid tillämpningen av föregående stycken bestäms inkomst som är hänförlig till det fasta driftstället genom samma förfarande år från år, såvida inte goda och tillräck­liga skäl föranleder annat.

Prop. 1983/84:19

27

fyrirtaeki baö sem hun er föst atvinnustöö fyrir.

kår og opptrådte helt uav­hengig i forhold til det foreta­gende hvis fäste drifssted del er.

och självständigt avslutat af­färer med det företag till vil­ket driftstället hör.

3.

Viö äkvöröun hagnaöar fastrar alvinnustöövar skal leyfa sem frädrält titgjöld sem leiöir af bvi aö hiin er föst atvinnustöö, bar meö lalinn kostnaöur viö fram­kvaemdastjörn og venjulegur stjörnunarkostnaöur, hvort heidur kostnaöurinn er til oröinn i bvi riki bar sem fasta atvinnustööin er eöa annars staöar.

4.

Aö bvi leyli sem venja hefur veriö i aöildarrilri aö äkvaröa hagnaö fastrar alvinnustöövar ä grundvdli skiplingar heildarhagnaöar fyrirtaekisins ä hina ymsu hluta bess, skal ekkert i å-kvaeöum 2. 11. uliloka baö aöildarrrlci frä bvf aö äkvaröa skatlskyldan hagnaö meö beim hcelti. Aöferö sii sem notuö er viö skiptinguna skal samt sem äöur vera slilc aö niöurstaöan veröi i samraemi viö meginreglur bessarar greinar.

3.

Ved beregningen av el fast driftssteds fortjeneste skal det innr0mmes fradrag for utgifter som er pål0pt i förbindelse med del fäste driftssted, herunder direk-sjons- og alminnelige admi-nistrasjonsulgifter, uansett om de er pål0pt i den kontraherende stat hvor det fäste driftssted ligger eller andre sleder.

4.

Hvis del har vaert vanlig praksis i en kontraherende stat å faslsette den fortje­neste som skal lilskrives et fast driftssted på grunnlag av en fordding av foretagendels samlede fortjeneste på dets forskjdlige avdelinger, skal regelen i punkt 2 ikke vaere lil hinder for al denne kontra­herende stat fastsetler den skattbare fortjeneste på den­ne måle. Den fremgangsmåle som anvendes, skal imidler­tid vare slik at resultatet blir overensstemmende med de prinsipper som er fastsatt i denne artikkel.

3.

Vid bestämmandet av fast driftställes inkomst medges avdrag för utgifter som uppkommit för det fasta driftstället, härunder inbe­gripna utgifter för företagels ledning och allmänna förvalt­ning, oavsett om utgifterna uppkommit i den stat där det fasta driftstället är beläget el­ler annorstädes.

4.

I den mån inkomst hän­förlig till fast driftställe bru­kat i en avtalsslutande stat bestämmas på grundval av en fördelning av förelagets hela inkomst på de olika de­larna av företaget, skall be­stämmelserna i punkt 2 inte hindra att i denna avtalsslu­tande stat den skattepliktiga inkomsten bestäms genom sådant förfarande. Den för-delningsmelod som används skall dock vara sådan atl resultatet överensstämmer med principerna i denna arti­kd.

5. Engan hagnaö skal telja faslri atvinnustöö eingöngu vegna vörukaupa hennar fyrir fyrirtaekiö.

6. Viö beitingu äkvaeöa framangreindra töluliöa skal hagnaöur sem lalinn er fastri atvinnustöö äkvaröast eftir sömu reglum frä ari til ärs nema fullnaegjandi ästaeöa sé til annars.

5.

Ingen fortjeneste skal henf0res til et fast driftssled utelukkende i anledning av deltes innkj0p av varer eller ting for foretagendet.

6.

Ved anvendelse av de foranstående punkter skal den fortjeneste som lil­skrives det fäste driftssted fastseltes etter den samme fremgangsmåle hvert år, med mindre det er god og fyl-destgj0rende grunn for noe annet.

5.

Inkomst anses inte hän­förlig till fast driftställe en­dast av den anledningen alt varor inköps genom det fasta driftställets försorg för före­taget.

6.

Vid tillämpningen av föregående punkter bestäms inkomst som är hänförlig till det fasta driftstället genom samma förfarande är frän år, såvida inle goda och tillräck­liga skäl föranleder annal.

Prop. 1983/84:19

28

7. I tilfaelde, hvor en for­tjeneste omfatter indkom-ster, som er omhandlel saer­skill i andre artikler i denne overenskomst, skal bestem­melserne i disse andre ar­tikler ikke ber0res af bestem­melserne i denne artikel.

7. Milloin liikeluloon si-sältyy lulolajeja, joila käsi­tellään erikseen tämän sopi­muksen muissa artikloissa, tämän artiklan määräykset eivät vaikuta sanoltujen ar-tiklojen määräyksiin.

7. Ingår i inkomst av rö­relse inkomstslag som be­handlas särskilt i andra artik­lar av delta avtal, berörs be­stämmelserna i dessa artiklar inte av reglerna i förevarande artikel.

Artikel 8 Skibs- og luftfart

1.

Indkomst ved skibs- el­ler luflfartsvirksomhed i in­lernalional trafik kan kun beskattes i den kontrahe­rende stat, i hvilken foreta­gendels virkelige ledelse har sit saede. I del omfång denne stat if0lge sin lovgivning ikke kan beskatte hele indkom­sten, kan indkomsten kun beskattes i den stat, i hvilken foretagendet er hjemmeh0-rende.

2.

Såfremt den virkelige ledelse for el foretagende, der driver skibsfartsvirk-somhed, har sit saede om bord på et skib, skal foreta­gendet anses for al have sit saede i den kontraherende stat, i hvilken skibets reder er hjemmeh0rende.

3.

Bestemmelserne i styk­ke I skal også finde anven­delse på fortjeneste, som op­pebaeres ved deltagelse i en pool, i el konsortium eller i en inlernalional driftsorgani­sation.

8 artikla

Meri-Ja Umakuljetus

1. Tulosta, joka saadaan laivan tai ilma-aluksen käyt-tämisestä kansainväliseen lii-kenteeseen, verotetaan vain siinä sopimusvaltiossa, jossa yrityksen tosiasiallinen johto on. Mikäli tämä valtio lain-säädäntönsä johdosla ei voi verottaa koko tulosta, vero­tetaan tulosta vain siinä val­tiossa, jossa asuva yritys on.

2. Jos merikuljetusta har-joittavan yrityksen tosiasial­linen johto on laivassa, joh-don katsotaan olevan siinä sopimusvaltiossa, jossa lai-vanisänlä asuu.

3. Tämän artiklan I kap­paleen määräyksiä sovdle­taan myös tuloon, joka saa­daan osallislumisesta poo-liin, yhteiseen liiketoimin-taan tai kansainväliseen kul-jelusjärjestöön.

Artikel 8

Sjöfart och luftfart

1.

Inkomst genom an­vändningen av skepp eller luftfartyg i internationell tra­fik beskattas endast i den av­talsslulande stat där företa­get har sin verkliga ledning. I den mån denna stat på grund av sin lagstiftning inle kan beskatta hela inkomsten, be­skattas inkomsten endasl i den stat där förelaget har hemvist.

2.

Om företag som bedri­ver sjöfart har sin verkliga ledning ombord på ell skepp, anses ledningen belägen i den avtalsslulande stat där skeppets redare har hemvist.

3. Bestämmelserna i styc­ke 1 tillämpas även på in­komst som förvärvas genom deltagande i en pool, ett ge­mensamt förelag eller en in­ternationell driftsorganisa­tion.

Artikel 9

Indbyrdes forbundne foreta-

gender

1. I tilfaelde, hvor

a) et foretagende i en kon­traherende stat direkte eller indirekte dellager i ledeisen af, kontrollen af eller kapita­len i et foretagende i en an­den kontraherende stat, eller

9 artikla

Etuyhteydessä keskenään

olevat yrilyksel

I. Milloin

a) sopimusvaltiossa oleva yritys välittömästi tai välilli-sesti osallistuu toisessa sopi­musvaltiossa olevan yrityk­sen johtoon tai valvontaan tahi omistaa osan sen pää-omasta, taikka

Artikel 9

Företag med intressege­menskap

1. I fall då

a) ett företag i en avtals­slutande stat direkt eller indi­rekt deltager i ledningen eller övervakningen av elt förelag i annan avtalsslutande stat eller äger del i detla företags kapital, eller

Prop. 1983/84:19

29

7. Pegar hagnaöur af at­vinnurekstri felur 1 sér tekjur sem sérslök äkvaeöi eru um i öörum greinum samnings bessa skulu äkvaeöi bessarar greinar ekki hafa ährif ä gildi beirta äkvaeöa.

7. Hvor forljeneslen om­fatter innlekter som er saer­skill omhandlel i andre ar­tikler i denne overenskomst, skal bestemmelsene i disse artikler ikke ber0res av reg-lene i nsrvaerende artikkel.

7. Ingår i inkomst av rö­relse inkomstslag som be­handlas särskilt i andra artik­lar av detta avtal, berörs be­stämmelserna i dessa artiklar inle av reglerna i förevarande artikel.

8. gr.

Siglingar og loflferdir

1.

Hagnaöur af rekstri skipa eöa loflfara ä albjööa-leiöuni skal einungis skatt-lagöur f bvi aöildarriki [jar sem raunveruleg fram­kvaemdastjörn fyrirtaekisins hefur aösetur. Geti betta riki ekki samkvaemt eigin löggjöf skattlagt allan hagnaöinn skal einungis skattleggja hann i bvi riki bar sem fyrir­taekiö er heimilisfasl.

2.

Ef aösetur raunveru-legrar framkvaemdastjörnar ulgeröarfyrirtaekis er um boro 1 skipi skal telja aö­setur hennar vera i bvi aöild­arriki bar sem utgeröarmaöur skipsins er heimilisfastur.

3. Åkvaeöi 

I. 

il. eiga einn­ig viö um hagnaö sem hlyst af bällöku 1 rekstrarsamvinnu ("pool"), sameiginlegu fyrir­taeki eöa albjöölegum rekst-rarsamtökum.

Artikkel 8 Skipsfart og luftfart

1.

Fortjeneste ved driften av skip eller luftfartöyer i in­lernasjonal fart skal bare kunne skattlegges i den kon­traherende stat hvor den vir­kelige ledelse for foretagen­det har sill sele. I den ut-strekning denne stat ikke kan skattlegge hele foretagendels fortjeneste, skal inntekten bare kunne skattlegges i den stat hvor foretagendet er hjemmeh0rende.

2.

Når et foretagende som driver skipsfart, har sin vir­kelige ledelse ombord i et skip, anses foretagendet for å ha setet for sin virkelige le­delse i den kontraherende stat, hvor skipets reder er bosatt (hjemmeh0rende).

3.

Bestemmelsene i punkt i får også anvendelse på for­tjeneste oppebårel ved delta­gelse i en "pool", et felles forretningsforelagende eller i en inlernasjonal driftsorgani-sasjon.

Artikel 8

Sjöfc.rt och luftfart

1.

Inkomst genom an­vändningen av skepp eller luftfartyg i internationell tra­fik beskattas endast i den av­talsslulande stat där företa­get har sin verkliga ledning. I den mån denna stal på grund av sin lagstiftning inte kan beskatta hela inkomsten, be­skattas inkomsten endast i den stal där företaget har hemvist.

2.

Om företag som bedri­ver sjöfart har sin verkliga ledning ombord på ett skepp, anses ledningen belägen i den avtalsslutande stat där skeppets redare har hemvist.

3. Bestämmelserna i punkt 1 tillämpas även på inkomst som förvärvas genom delta­gande i en pool, ett gemen­samt företag eller en interna­tionell driftsorganisation.

9. gr. Tengdfyrirtaki

1. Pegar:

a) fyrirtaeki i aöildarriki tekur beinan eöa öbeinan bätt i stjörn eöa yfirräöum fyrirtaekis i ööru aöildarrflii eöa ä hluta af fjärmagni bess, eöa

Artikkel 9

Foretagender med fast  til-

knytning til hverandre

1. I lilfelle hvor

a) el foretagende i en kon­traherende stat deltar direkte eller indirekte i ledeisen, kontrollen eller kapitalen i et foretagende i en annen kon­traherende stat, eller

Artikel 9

Företag med intresse­gemenskap

I. 

I fall då

a) elt företag i en avtals­slutande stat direkt eller indi­rekt deltager i ledningen eller övervakningen av ett företag i annan avtalsslutande stal eller äger del i detta företags kapital, eller

Prop. 1983/84:19

30

b) samme personer direk­te eller indirekte har del i le­deisen af, kontrollen af eller kapitalen i såvel et foreta­gende i en kontraherende stat som el foretagende i en anden kontraherende stat, skal f0lgende iagttages.

Såfremt der mellem de på­gaeldende foretagender er af tall eller fastsal vilkår ved-r0rende deres kommercielle eller finansielle förbindelser, der afviger fra de vilkår, som ville vaere blevet aftalt mel­lem uafhaengige foreta­gender, kan enhver fortje­neste, som, hvis disse vilkår ikke havde foreligget, ville vaere tilfaldet et af disse fore­tagender, men som på grund af disse vilkår ikke er tilfal­det delte, medregnes til delte foretagendes fortjeneste og beskattes i overensstem­melse hermed.

2. Opstår der i en kontra­herende stat sp0rgsmål som omhandlel i stykke 1, skal den kompetente myndighed i en anden kontraherende stal, som ber0res af sp0rgsmålet, undertettes med henblik på af overveje en regulering vedr0rende opg0relsen af fortjenesten for del foreta­gende, der er hjemmeh0-rende i sådan anden stat. Så­fremt der er anledning hertil, kan de kompetente myndig­heder traeffe saerlig aftale om fortjenestens fordding.

b) samat henkilöt välittö­mästi tai välillisesti osallistu-val sekä sopimusvaltiossa olevan yrityksen etta toisessa sopimusvaltiossa olevan yrityksen johtoon tai valvontaan tahi omistavat osan niiden pääomasta, noudatetaan seuraavaa.

Jos jommassakummassa tapauksessa yritysten välillä kaupallisissa tai rahoitussuh-teissa sovitaan ehdoista tai määrätään ehoja, jotka poik-keavat siitä mista riippumat-tomien yritysten välillä olisi sovittu, voidaan kaikki tulo, joka ilman näilä ehloja olisi kertynyt toiselle näistä yri-tyksistä, mutla näiden ehto-jen vuoksi ei ole kertynyt yri­tyksdle, lukea tämän yrityk­sen tuloon ja verottaa siitä tämän mukaisesti.

2. Jos sopimusvaltiossa syntyy I kappaleessa larkoi­tettu kysymys, on tästä il-moitettava loisen sopimus­vallion, jota asia koskee, toi-mivaltaisdle viranomaiselle siinä tarkoiluksessa, etta voi-taisiin harkita tällaisessa toisessa valfiossa asuvan yri­tyksen tuloa koskevan las-kelman tarkistamista. Mil­loin syytä on, toimivaltaiset viranomaiset voivat koh-tuullisella tavalla sopia kes­kenään lulon jakamisesta.

b) samma personer direkt eller indirekt deltager i led­ningen eller övervakningen av såväl elt företag i en av­talsslutande stat som ett fö­retag i annan avtalsslutande stal eller äger del i dessa fö­retags kapital, iaktlages följande.

Om mellan företagen i frå­ga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs vill­kor, som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende före­tag, får all inkomst, som ulan sådana villkor skulle ha till­kommit det ena företaget men som pä grund av vill­koren i fråga inte tillkommit delta företag, inräknas i detta företags inkomst och beskat­tas i överensstämmelse där­med.

2. Då i en avtalsslutande stat uppkommer fråga som avses i stycke 1, skall behö­rig myndighet i annan av­talsslutande stat som berörs av frågan underrättas i syfte att överväga justering i fråga om beräkningen av inkoms­ten för del företag som har hemvist i sådan annan stat. När anledning därtill förelig­ger, kan de behöriga myndig­heterna träffa skäligt avgö­rande om inkomstens fördel­ning.

Artikel 10 Udbytte

1. Udbytte, som udbetales af et selskab, der er hjemme-h0rende i en kontraherende stat, til en person, der er hjemmeh0rende i en anden

10 artikla Osinko

1. Osingosta, jonka sopi­musvaltiossa asuva yhtiö maksaa toisessa sopimusval­tiossa asuvalle henkilölle, voidaan      verottaa      tässä

Artikel 10 Dividend

I. 

Dividend från bolag med hemvist i en avtalsslu­tande stat till person med hemvist i annan avtalsslu­lande stal får beskallas i den-

Prop. 1983/84:19

31

b) sömu aöilar laka beinan eöa öbeinan balt i stjörn eöa yfirtäöum fyrirtaekis i aöild­artiki, svo og fyrirtaekis i ööru aöildartiki, eöa eiga hluta af fjärmagni beirra

skulu    eftirfarandi    äkva;öi gilda:

Ef hlutaöeigandi fyrirtaski semja eöa äkveöa skilmäla um innbyröis samband sitt ä viöskipla eöa fjärmäla-sviöinu sem eru fräbrugönir bvi sem vaeri ef fyrirtaskin vaeru hvort ööru öhäö mä telja allan hagnaö, sem än bessara skilmäla heföi runniö lil annars fyrirtaekisins en rennur ekki lil bess vegna skilmälanna, sem hagnaö bess fyrirtaekis og skatt­leggja hann f samraemi viö baö.

b) samme personer deltar direkte eller indirekte i ledei­sen, kontrollen eller kapita­len i et foretagende i en kon­traherende stat og et foreta­gende i en annen kontrahe­rende stat,

skal f0lgende gjelde;

Hvis det mellom vedkom­mende foretagender blir av-talt eller pålagt vilkår i deres innbyrdes kommersielle eller finansielle samkvem, som avviker fra dem som ville ha vaert avtall mellom uavhen-gige foretagender, kan enhver fortjeneste som uten slike vilkår ville ha tilfall el av foretagendene, men i kraft av disse vilkår ikke har tilfall delte, medregnes i og skatt­legges sammen med delte fortagendets fortjeneste.

b) samma personer direkt eller indirekt deltager i led­ningen eller övervakningen av såväl ett företag i en av­talsslutande stat som ett fö­relag i annan avtalsslutande stat eller äger del i dessa fö­retags kapital, iakltages följande.

Onri mellan företagen i frå­ga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs vill­kor, som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende före­tag, får all inkomst, som utan sådana villkor skulle ha till­kommit det ena företaget men som på grund av vill­koren i fråga inte tillkommit detta företag, inräknas i detta förelags inkomst och beskat­tas i överensstämmelse där­med.

2. Risi upp mäl f aöild­arriki sem äkvaeöi 1. ti. laka til skal baeru sljönvaldi i ööru aöildartiki sem mäliö varöar gert aövart svo aö baö megi ihuga hvort breyta skuli uppgjort ä hagnaöi fyrirtaekis sem heimiUsfast er i bvi riki. Ef svo ber undir gela baer stjörnvöld gert samkomulag um skiptingu hagnaöarins.

2. Når del i en kontrahe­rende stat oppstår spörsmål som omhandlel i punkt 1, skal den kompetente myn­dighet i den annen kontrahe­rende stat som ber0res av sp0rsmålet, undertettes med henblikk på å overveie juste­ring av inntektsberegningen for det foretagende som er hjemmeh0rende i denne an­nen stat. Når del foreligger grunn til det, kan de kompe­tente myndigheter treffe ri-melig avgj0relse om inntek-tens fordehng.

2. Då i en avtalsslutande stal uppkommer fråga som avses i punkt 1, skall behörig myndighet i annan avtalsslu­tande stat som berörs av frå­gan underrättas i syfte att överväga justering i fråga om beräkningen av inkomsten för det företag som har hem­vist i sådan annan stat. När anledning därtill föreligger, kan de behöriga myndighe­terna träffa skäligt avgörande om inkomstens fördelning.

10. gr. Agådahlutir

1. Ågööahlufi sem félag heimilisfasl i aöildartiki greiöir aöila heimilisföstum i ööru aöildamTci mä skatt­leggja I siöamefnda rtlcinu.

Artikkel 10 Dividender

I. Dividender som utdeles av et selskap hjemmeh0ren-de i en kontraherende stat til en person bosatt i en annen kontraherende    stat,     kan

Artikel 10 Utdelning

1. Utdelning från bolag med hemvist i en avtalsslu­tande stat till person med hemvist i annan avtalsslu­tande stat får beskattas i den-

Prop. 1983/84:19

32

kontraherende stat, kan be­skattes i denne anden stat.

2.

Såfremt en udbytte-modtager, der er hjemmeh0-rende i en kontraherende stat, har et fast driftssteH el­ler et fast sted i en anden kontraherende stat end den, i hvilken han er hjemmeh0-rende, og den akliebesid-delse, der ligger til grund for udlodningen, har direkte för­bindelse med erhvervsvirk­somhed, som drives fra det fäste driftssted, respektive frit erhverv, som ud0ves fra det fäste sted, skal, uanset bestemmelserne i stykke I og 3, udbytte, der udbetales fra et selskab, der er hjemmeh0-rende i en kontraherende stat, til en sådan modtager, beskattes i overensstem­melse med bestemmelserne henholdsvis i artikel 7 eller i artikd 14 i den kontrahe­rende stat, hvor det fäste driftssted, henholdsvis del fasle sted, er beliggende.

3.

Udbytte fra et selskab, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stat, til en person, der er hjemmeh0-rende i en anden kontrahe­rende stat, kan tillige be­skattes i den kontraherende stat, hvori det selskab, der belaler udbyttet, er hjemme-h0rende, og i henhold til lov­givningen i denne stat, men den skat, der pålignes, må ikke overstige:

a) 5 pct. af bruttobel0bet af udbyttet, hvis modtageren er et selskab (bortset fra per-sonsammenslutninger og d0dsboer), der direkte ejer mindst 25 pct. af kapitalen i det selskab, som udbetaler udbyttet;

toisessa valtiossa.

2. Milloin sopimusval­

tiossa asuvalla osingon saa-

jalla on kiinteä toimipaikka

tai kiinteä paikka muussa so­

pimusvaltiossa kuin siinä,

jossa hän asuu, ja osingon

maksamisen

perusteena

oleva osuus tosiasiallisesti

liillyy kiinteästä toimipai­

kasla haijoitettuun liiketoi-

mintaan tai kiinteästä pai-

kasta haijoitettuun itsenäi-

seen ammattitoimintaan, voi­

daan, I ja 3 kappaleen mää­

räysten estämättä, osingosta,

jonka

sopimusvaltiossa

asuva yhtiö maksaa tällai-selle saajalle, verottaa 7 tai 14 artiklan määräysten mu­kaisesti siinä sopimusval­tiossa, jossa kiinteä toimi­paikka tai kiinteä paikka on.

3. Osingosta, jonka sopi­

musvaltiossa asuva yhtiö

maksaa toisessa sopimusval­

tiossa asuvalle henkilölle.

voidaan verottaa myös siinä

sopimusvaltiossa,

jossa

asuva osingon maksava yhtiö on, tämän valtion lainsää­dännön mukaan, mutla siten määrättävä vero ei saa olla suurempi kuin:

a) 5 prosenttia osingon ko-konaismäärästä, jos saajana on yhtiö (lukuun ottamatta henkilöyhteenliittymää ja kuolinpesää), joka välittö­mästi hallitsee vähintään 25 prosenttia osingon maksavan yhtiön pääomasta;

na andra stat.

2.

I fall då mottagare av dividend med hemvist i en avtalsslutande stat har fast driftställe eller stadigvarande anordning i annan avtalsslu­tande stal än den där han har hemvist samt den andel på grund av vilken dividenden betalas äger verkligt sam­band med rörelse som be­drivs från det fasta driftstäl­let respektive självständig yrkesverksamhet som utövas från den stadigvarande an­ordningen, får, utan hinder av bestämmelserna i styck­ena I och 3, dividend från bolag med hemvist i en av­talsslulande stat till sådan mottagare beskattas i enlig­het med bestämmelserna i ar­tikel 7 respektive artikel 14 i den avtalsslulande stal där det fasta driftstället respekti­ve den stadigvarande anord­ningen finns.

3.

Dividend från bolag med hemvist i en avtalsslu­tande stal till person med hemvist i annan avtalsslu­tande stat får beskattas även i den avtalsslutande stal där bolaget som betalar dividen­den har hemvist, enligt lag­stiftningen i denna stat, men den skatt som sålunda påförs får inte överstiga:

a) 5 procent av dividen­dens bruttobelopp, om mot­tagaren är ett bolag (med un­dantag för personsamman-slulning och dödsbo) som di­rekt behärskar minst 25 pro­cent av del utbetalande bola­gets kapital;

Prop. 1983/84:19

2. Pegar viötakandiagööa-hlutar er heimilisfastur f aöildartiki en hefur fasta atvinnustöö eöa fasta stofn-un i ööru aöildarriki en bar sem hann er heimilisfastur og hlutareignin sem af ergreidd-ur ägööahlulurinn er raun-verulega bundin viö atvinnu­rekstur sem rekinn er af hinni föstu atvinnustöö eöa viö själfslaeöa starfsemi sem stunduö er i hinni föstu siofn-un, mega, brått fyrir åkvaeöi 1. og 3. II., ägööahlulir sem félag heimilisfasl i aöildarriki greiöir slfkum viölakanda skattleggjast samkvaemt ä-kvaeöum 7. gr. eöa 14. gr., eftir bvi sem viö ä, i bvi aöildarriki bar sem fasta atvinnustööin eöa fasta slofnunin er.

3. Ågööahlufi sem félag heimilisfasl i aöildartilri greiöir aöila heimilisföstum i ööru aöildarriki må einnig skattleggja i bvi aöildartiki bar sem félagiö sem ägööa-hlutina greiöir er heimilisfasl samkvaemt löggjöf bess rikis, en sä skaltur sem bannig er älagöur mä aö hämarki vera:

a) 5 af hundraöi af vergri fjärhaeö ägööahlutanna ef viö-takandi er félag (aö undan-skildum samtökum aöila og dänarbuum) sem ra;öur beint yfir aö minnsta kosti 25 af hundraöi eignarhiuldeildar i félaginu sem ägööahlulina greiöir;

skattlegges   i  denne   annen stal.

2. Bestemmelsene i punk­tene 1 og 3 får ikke anven­delse när mottageren av divi-dendene er bosatt i en kontraherende stat og har et fast driftssted eller et fast sted i en annen kontraher­ende stat enn der hvor han er bosall og de aksjer hvorav dividendene utdeles reell er knyttet til naeringsvirksom-het som drives fra det fasle driftssted eller til ut0velse av fritt yrke fra et fast sted. I så tilfelle skattlegges dividen­dene etter bestemmelsene i henholdsvis artikkel 7 eller artikkel 14 i den kontraher­ende stat hvor henholdsvis det fasle driftssted eller del fasle sted er beliggende.

3. Dividender fra et sel­skap hjemmeh0rende i en kontraherende stat lil en per­son bosatt i en annen kontra­herende stat, kan også skatt­legges i den kontraherende stat hvor sdskapet som ut-deler dividendene er hjem-meh0rende og i henhold til lovgivningen i denne stal. Den skattesats som an­vendes må imidlertid ikke overstige:

a) 5 prosent av dividen-denes brultobel0p hvis mot­tageren er el selskap (unntatt personsammenslutning og d0dsbo) som direkte kontrol-lerer minst 25 prosent av det ulddende selskaps aksjeka-pital;

33 na andra stat.

2.

I fall då mottagare av utdelning med hemvist i en avtalsslulande stat har fast driftställe eller stadigvarande anordning i annan avtalsslu­lande stal än den där han har hemvist samt den andel pä grund av vilken utdelningen betalas äger verkligt sam­band med rörelse som be­drivs från det fasta driftstäl­let respektive självständig yrkesverksamhet som utövas från den stadigvarande an­ordningen, får, utan hinder av bestämmelserna i punk­terna 1 och 3, utdelning från bolag med hemvist i en av­talsslutande stat till sådan mottagare beskattas i enlig­het med bestämmelserna i ar­tikel 7 respektive artikel 14 i den avtalsslutande stat där det fasta driftstället respekti­ve den stadigvarande anord­ningen finns.

3.

Utdelning från bolag med hemvist i en avtalsslu­tande stal till person med hemvist i annan avtalsslu­tande stal får beskattas även där bolaget som betalar ut­delningen har hemvist, enligt lagstiftningen i denna stat, men den skall som sålunda påförs får inte översliga:

a) 5 procenl av utdelning­ens bruttobelopp, om motta­garen är ett bolag (med un­dantag för personsamman­slutning och dödsbo) som di­rekt behärskar minst 25 pro­cent av det utbetalande bola­gels kapital;

3    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

34

b) 15 pct. af bruttobel0bet af udbyttet i alle andre til­faelde.

4.

Uanset bestemmelserne i slykke 3 a) kan isländsk skal på udbytte forh0jes fra 5 pel. lil h0jsl 15 pct. i del om­fång, sådant udbytte er fra-draget ved opg0relsen af det udbyttebelalende sdskabs indkomst ved fastsaetlelsen af isländsk skat.

5.

Uanset bestemmelserne i stykke 3 a) kan norsk skat på udbytte forh0jes til h0jsl 15 pct. Denne beslemmelse gslder, så laenge norske sel­skaber er beretligede lil fra­drag for udloddet udbytte ved statsskalleberegningen.

6.       De kontraherende

staters kompetente myndig­

heder skal ved gensidig aftale

fastsaette de naermere regler

for gennemf0relsen af be-

graensningerne i henhold til

stykke 3-5.

Bestemmelserne i stykke 3-5 ber0rer ikke adgangen lil al beskatte selskabet af den fortjeneste, hvoraf ud­byttet er udbetalt.

7.     Udtrykkei "udbytte"

betyder i denne artikel ind­

komst af aktier, anddsbe-

viser eller andre rettigheder,

det ikke er gaeldsfordringer,

og som giver ret til andel i

fortjeneste, såvel som ind­

komst fra andre selskabsrel-

tigheder, der er undergivel

samme skattemaessige be­

handling som indkomsl af ak­

tier i henhold lil lovgivningen

i den stal, i hvilken det sel­

skab, der forelager udlodnin­

gen, er hjemmeh0rende.

8.   Uanset bestemmelserne

i stykke 1 skal udbytte fra et

selskab,  der er hjemmeh0-

b) 15 prosenttia osingon kokonaismäärästä muissa ta-pauksissa.

4.

Tämän artiklan 3 kappa­leen a) kohdan määräysten estämättä voidaan osingosta suorileltavaa Islannin veroa korotlaa 5 prosentisla enin-tään 15 prosenttiin, sikäli kuin tällaista osinkoa on vä-hennelty maksavan yhtiön tulosta Islannin veroa mää­rättäessä.

5.

Tämän artiklan 3 kappa­leen a) kohdan määräysten estämättä voidaan osingosta suorileltavaa Norjan veroa korotlaa enintään 15 prosen-tiin. Tämä määräys on voi­massa niin kauan kuin norja-laisilla yhtiöllä on oikeus val-lionverotuksessa vähenlää jaellua voitloa.

6.    Sopimusvaltioiden toi­

mivaltaiset viranomaiset so-

pival keskenään, milen 3-5

kappaleen mukaisia rajoiluk-

sia sovdletaan.

Tämän artiklan 3 5 kap­paleen määräykset eivät vai­kuta yhtiön veroltamiseen siitä voilosla, josta osinko maksetaan.

7.      Sanonnalla "osinko"

tarkoitetaan tässä arliklassa

tuloa, joka on saatu osak-

keisla, osuuslodistuksisla tai

muisla voitto-osuuteen oi-

keultavista

oikeuksisla,

jotka eivät ole saamisia, sa-

moin kuin muista yhtiö-

osuuksista saatua tuloa, jota

sen valtion lainsäädännön

mukaan, jossa asuva voiton

jakava yhtiö on, kohddlaan

veroluksdlisesti samalla ta­

voin kuin osakkeisla saatua

tuloa.

8.   Tämän artiklan I kappa­

leen määräysten estämättä

vapaulelaan   osinko,  jonka

b) 15 procent av dividen­dens bruttobelopp i övriga fall.

4.

Ulan hinder av bestäm­melserna i stycke 3 a) fär is­ländsk skatt på dividend hö­jas från 5 procent till högst 15 procent i den mån sådan divi­dend dragils av från del utbe­talande bolagets inkomst vid bestämmandet av isländsk skall.

5.

Utan hinder av besläm­melserna i stycke 3 a) får norsk skatt på dividend höjas till högst 15 procent. Denna bestämmelse gäller så länge norska bolag är berättigade till avdrag vid stalsbeskatt-ningen för utdelad vinst.

6. De behöriga myndighe­terna i de avtalsslulande sta­terna skall träffa överens­kommelse om sättet alt ge­nomföra begränsningarna en­ligt styckena 3-5.

Bestämmelserna i styc­kena 35 berör inte bolagets beskattning för vinst av vil­ken dividenden betalas.

7. Med uttrycket "divi­dend" förstås i denna artikel inkomst av aktier, andelsbe­vis eller andra rättigheter, som inte är fordringar, med rätt till andel i vinst, samt in­komst av andra andelar i bo­lag, som enligt lagstiftningen i den stat där det utdelande bolaget har hemvist i skatte­hänseende behandlas på samma sätt som inkomst av aktier.

8. Utan hinder av bestäm­melserna i stycke I skall divi­dend från bolag med hemvist

Prop. 1983/84:19

35

b) 15 af hundraöi af vergri fjärhaeö ägööahlutanna f öörum tilvikum.

4.

Prätt fyrir äkvaeöi staf­liöar a) r 3. II. mä haekka rslenskan skatt af ägööahlula ur 5 af hundraöi i aö hämarki 15 af hundraöi, aö svo miklu leyli sem slikur ägööahlutur hefur veriö dreginn frä tekj­um félagsins, sem ägööahiul-inn greiddi, viö älagningu islensks skatts.

5.

Prätt fyrir äkvaeöi staf­liöar a) 1 3. 11. mä haekka norskan skatt af ägööahluta i aö hämarki 15 af hundraöi. Petla äkvaeöi gildir meöan norskum félögum er heimili frädrätlur vegna uthlutaös ägööa viö älagningu skatta til rikisins.

b) 15 prosent av dividen-denes bruttobel0p i alle and­re tilfelle.

4.

Uansetl bestemmelsene i punkt 3 a) kan isländsk skatt av dividender forhöyes fra 5 prosent til höyst 15 pro­sent i den ulstrekning slike dividender er fratrukket i det ulddende selskaps inntekt ved fastsettdsen av isländsk skaU.

5.

Uansett bestemmelsene i punkt 3 a) kan norsk skatt av dividender forh0yes lil h0ysl 15 prosent. Denne be­slemmelse gjelder sä lenge norske selskaper ved slals-skaltdigningen er berettiget lil fradrag i inntekten for ut-delte dividenter.

b) 15 procenl av utdel­ningens bruttobelopp i övriga fall.

4.

Utan hinder av bestäm­melserna i punkt 3 a) fär is­ländsk skatt på utdelning hö­jas från 5 procent till högst 15 procent i den mån sådan ut­delning dragits av från det ut­betalande bolagets inkomst vid bestämmandet av is­ländsk skatt.

5.

Ulan hinder av bestäm­melserna i punkl 3 a) får norsk skatt på utdelning hö­jas till högst 15 procenl. Den­na bestämmelse gäller så länge norska bolag är berätti­gade till avdrag vid slatsbe-skattningen för utdelad vinst.

6. baer stjörnvöld i aöild-arrfkjunum skulu gera meö sér samkomulag um hvernig beila skuli lakmörkunum samkvaemt 3.-5. ti.

Åkvaeöi 3.-5. 11. eru öviö-komandi skalllagningu félags af ägööa sem ägööahlulurinn er greiddur af

7. Hugtakiö "ägööahlut­ur" merkir i bssari grein tekjur af hlutabréfum, hlut-deildarskirteinum eöa öörum réltindum sem ekki eru skuldakröfur en veila rétl til hluldeildar i ägööa, svo og tekjur af öörum félagsréttind-um sem viö skalllagningu er fariö meö å sama häll og tekj­ur af hlutabréfum sam-kvsmt löggjöf bess rfkis bar sem félagiö sem uthlutunina framkvaemir er heimilisfasl.

6.    De kompetente myn­

digheter i de kontraherende

stater skal treffe avtale om

fremgangsmålen for gjen-

nomf0ringen av begrensnin-

gene i henhold til punktene

3-5.

Bestemmelsene i punktene 35 ber0rer ikke skattleggin-gen av sdskapet for så vidt angår den fortjeneste hvorav dividendene utdeles.

7.    Uttrykket "dividen­

der" betyr i denne artikkel

inntekt av aksjer, andelsbe­

vis eller andre rettigheter,

som ikke er gjeldsfordringer,

med rett til andel i over-

skudd, samt inntekt av andre

sdskapsreltigheter som etter

lovgivningen i den stat hvor

det ulddende selskap er

hjemmeh0rende er undergilt

den samme skaliemessige

behandling som inntekt av

aksjer.

6.    De behöriga myndighe­

terna i de avtalsslutande sta­

terna skall träffa överens­

kommelse om sätlet alt ge­

nomföra begränsningarna en­

ligt punkterna 3-5.

Bestämmelserna i punk­terna 3-5 berör inle bolagels beskattning för vinst av vil­ken utdelningen betalas.

7.    Med uttrycket "utdel­

ning" förslås i denna artikel

inkomst av aktier, andelsbe­

vis eller andra rättigheter,

som inte är fordringar, med

rätt till andel i vinst, samt in­

komst av andra andelar i bo­

lag, som enligt lagstiftningen

i den stat där det utdelande

bolaget har hemvist i skatte­

hänseende behandlas på

samma sätt som inkomst av

aktier.

8. Prätt fyrir åkvaeöi 

I.

11. skal ägööahlutur greiddur af félagi  heimilisföstu  i aöild-

8. Uansett bestemmelsene i punkt 1 skal dividender fra el selskap hjemmeh0ende i

8. Utan hinder av bestäm­melserna i punkt 1 skall ut­delning från bolag med hem-

Prop. 1983/84: 19

36

rende i en kontraherende stat, til et selskab, der er hjemmeh0rende i en anden kontraherende stal end Dan­mark, i denne anden stat vaere fritagel for beskatning i del omfång, delte ville have vaeret lilfaeldel if0lge lovgiv­ningen i denne anden stat, såfremt begge selskaber havde va;rel hjemmeh0rende der.

Uanset bestemmelserne i stykke I skal udbytte fra el selskab. der er hjemmehp-rende i en anden kontrahe­rende stat end Danmark, lil el selskab, der er hjemmeh0-rende i Danmark, vaere frita­get for beskatning i Danmark i overensstemmelse med dansk lovgivning.

I del omfång udbyttebel0-bet, der udbetales for et ind-komslår af et selskab, der er hjemmeh0rende i Danmark, til et selskab, der er hjemme-h0rende i en anden kontra­herende stat, modsvares af udbytte, som det f0rsl-naevnle selskab, direkte eller gennem formidling af en juri­disk person, i samme eller tidligere indkomstår har op­pebårel af aktier eller andre andele i el selskab, der er hjemmeh0rende i en tredje stat, indr0mmes imidlertid fritagdse for skat i en anden kontraherende stat i henhold til f0rsle afsnil kun, såfremt

a)

det udbytte, som er op­pebårel af aklierne eller an­delene i selskabet, der er hjemmeh0rende i en tredie stat, er undergivel beskat­ning i Danmark, eller,

b)

hvis delte ikke er lilfael­del, udbyttet ville have vaeret fritaget for skat i en anden kontraherende stal, såfremt aklierne eller andelene i sel­skabet,   der  er   hjemmeh0-

sopimusvaltiossa asuva yhtiö maksaa muussa sopimusval­tiossa kuin Tanskassa asu­valle yhtiölle, verosla tässä toisessa valtiossa sikäli kuin vapaulus olisi myönnelly lä-män loisen valtion lainsää­dännön mukaan, jos molem-mat yhtiöt olisival olleel siellä asuvia.

Tämän artiklan I kappa­leen määräysten estämättä vapaulelaan osinko, jonka muussa sopimusvaltiossa kuin Tanskassa asuva yhtiö maksaa Tanskassa asuvalle yhtiölle, verosla Tanskassa Tanskan lainsäädännön mu­kaan.

Sikäli kuin osinko, jonka Tanskassa asuva yhtiö vero-vuoddta maksaa toisessa so­pimusvaltiossa asuvalle yh­tiölle, vaslaa osinkoa, jonka ensiksi mainittu yhtiö välittö­mästi tai oikeushenkilön väli­tyksellä on samana tai sila ai-kaisempina verovuosina nos-tanut kolmannessa valtiossa asuvan yhtiön osakkeiden tai muiden osuuksien perus­tedla. myönnelään kuilenkin ensimmäisen alakappaleen mukainen vapaulus verosla toisessa sopimusvaltiossa vain, jos

a)

osinko, joka on nostettu kolmannessa valtiossa asu­van yhtiön osakkeiden tai osuuksien perustedla, on veroteltu Tanskassa tai,

b)

jollei näin ole, osinko olisi ollut vapaa verosla toisessa sopimusvaltiossa, jos kolmannessa valtiossa asuvan yhtiön osakkeet tai osuudet       olisival      olleel

i en avtalsslutande stal till bolag med hemvist i annan avtalsslutande stat än Dan­mark i denna andra stat vara undantagen från beskattning i den mån detta skulle ha va­rit fallet enligt lagstiftningen i denna andra stal, om båda bolagen hade varit hemma­hörande där.

LItan hinder av besläm­melserna i stycke I skall divi­dend från bolag med hemvist i annan avtalsslutande stat än Danmark till bolag med hem­vist i Danmark vara undanta­gen från beskattning i Dan­mark enligt dansk lagstift­ning.

I den män beloppet av di­vidend, som för ett skatteår utbetalas av bolag med hem­vist i Danmark till bolag med hemvist i annan avtalsslu­tande stal, motsvaras av di­vidend, som det förstnämnda bolaget, direkt eller genom förmedling av juridisk per­son, under samma eller fidi­gare skatteår uppburit på ak­tier eller andra andelar i bo­lag med hemvist i tredje stat, gäller emellertid undantag från skall i annan avtalsslu­lande stat enligt första av­snittet endasl om

a)

den dividend, som upp­burils på aktierna eller ande­larna i bolaget med hemvist i tredje stat, underkastats be­skattning i Danmmark eller,

b)

om så inle är fallet, divi­denden skulle ha varit un­dantagen från skatt i annan avtalsslutande stal, om ak­tierna eller andelarna i bola­get med hemvist i tredje stat

Prop. 1983/84: 19

37

arriki til félags heimilisfasls i ööru aöildarriki en Dan­mörku vera undanbeginn skalllagningu i sföamefnda rikinu aö svo miklu leyli sem hann heföi veriö baö sam-kva;mi löggjöf bss rikis heföu baeöi félögin veriö heimilisföst bar.

en kontraherende stal lil et selskap hjemmehprende i en annen kontraherende stal enn Danmark, i denne annen stat vaere unntatt fra beskat­ning i den ulstrekning detle ville ha vaert tilfelle eller lov­givningen i denne annen stat om begge selskaper hadde vaert hjemmeh0rende der.

vist i en avtalsslulande stat till bolag med hemvist i an­nan avtalsslulande stat än Danmark i denna andra stat vara undantagen frän be­skattning i den mån detta skulle ha varit fallet enligt lagstiftningen i denna andra stal, om båda bolagen hade varit hemmahörande där.

Prätt fyrir äkvsöi 

I.

II. skal ägööahlutur greiddur af félagi heimilisföstu i ööru aöildarriki en Danmörku lil félags heimilisfasls i Dan­mörku vera undanbeginn skalllagningu i Danmörku samkvaemt danskri löggjöf.

Uansett bestemmelsene i punkt 1 skal dividender fra el selskap hjemmeh0rende i en annen kontraherende stat enn Danmark, til et selskap hjemmeh0rende i Danmark, vaere unntatt fra beskatning i Danmark i overensstem­melse med dansk lovgivning.

Ulan hinder av bestäm­melserna i punkt I skall ut­delning från bolag med hem­vist i annan avtalsslulande stat än Danmark till bolag med hemvist i Danmark vara undantagen från beskattning i Danmark enligt dansk lag­stiftning.

I beim maeli sem ägööa­hlutur, sem félag heimilis­fasl i Danmörku hefur greitl å lekjuäri lil félags heimilis­fasls i ööru aöildartiki, svar­ar til ägööahlutar, sem fyrt­nefnda félagiö hefur hlotiö beint eöa fyrir milligöngu lögaöila ä sama lekjuäri eöa fyrri, af hlutabréfum eöa öörum félagsréttindum i fé­lagi heimilisföstu i briöja riki, gildir undanbäga frä skall­lagningu 1 ööru aöildarriki samkvaemt 

I. 

mgr. pvi aöeins:

a)

aö sä ägööahlutur sem myndaöisl af hlutabréfum eöa félagsréttindum i félagi heimilisföstu i briöJa riki sé skaitlagöur i Danmörku eöa;

b)

ef svo er ekki, aö ägööahlulurinn aetti aö vera undanbeginn skatti i ööru aöildartiki ef hlulabréfin eöa félagsréllindin i félagi heimil­isföstu 1 brtöja riki  vaeru i

I den ulstrekning dividen-debel0pel, som for et inn-teklsår ulbetales av et sel­skap hjemmeh0rende i Dan­mark lil et selskap hjemme-h0rende i en annen kontra­herende stal, svarer til divi­dender som del f0rstnevnle selskap direkte eller gjennom formidling av en juridisk per­son, i samme eller tidligere inntektsär oppebar av aksjer eller andre andeler i el sel­skap hjemmeh0rende i en tredje stal, gjelder imidlertid fritagelsen for skatt i den an­nen kontraherende stal i hen­hold lil f0rste ledd under delte punkt bare for så vidt

a)

de dividender som er oppebårel av aksjer eller an­deler fra selskap hjemmeh0-rende i en tredje stal, blir un­dergilt beskatning i Dan­mark, eller

b)

om så ikke er tilfelle, dividendene ville ha va;rt unntatt fra skatt i en annen kontraherende stat, om ak­sjene eller andelene i sdska­pet   hjemmeh0rende  i   den

1 den mån beloppet av ut­delning, som för ett beskatt­ningsår utbetalas av bolag med hemvist i Danmark till bolag med hemvist i annan avtalsslutande stat, motsva­ras av utdelning, som det förstnämnda bolaget, direkt ellergenom förmedling av ju­ridisk person, under samma eller tidigare beskattningsår uppburit på aktier eller andra andelar i bolag med hemvist i tredje stat, gäller emellertid undantag från skatt i annan avtalsslulande stal enligt första stycket endast om

a)

den utdelning, som uppburils på akrierna eller andelarna i bolaget med hem­vist i tredje stat, underkas­tats beskattning i Danmark eller.

b)

om så inle är fallet, ut­delningen skulle ha varit un­dantagen från skatt i annan avtalsslutande stat, om ak­tierna eller andelarna i bola­get med hemvist i tredje stat

Prop. 1983/84:19

38

rende i en tredie stat, ejedes direkte af selskabet, der er hjemmehörende i den anden kontraherende stat.

For så vidt angår udbytte fra et selskab, der er hjem-meh0rende i Island, til el selskab, der er hjemmeh0-rende i en anden kontrahe­rende stat, gadder fritagelsen for beskatning i en anden kontraherende stat i henhold lil f0rste afsnil kun i det om­fång, udbyttet ved beregning af isländsk skal ikke må fra-drages i del isländske sd­skabs indkomst.

9.    Uanset bestemmelserne

i stykke 3-5 kan de kompe­

tente myndigheder i de kon­

traherende stater aftale, al

udbytte, som tilfalder en i af­

talen navngiven institution

med alment velg0rende eller

andet almennyttigt formål,

der i medf0r af lovgivningen i

den kontraherende stal, i

hvilken institutionen er

hjemmeh0rende, er fritaget

for beskatning af udbytte,

skal vaere fritagel for den i en

anden kontraherende stat

gaildende beskatning af ud­

bytte fra selskaber i denne

anden stal.

10.   I tilfaelde, hvor el sel­

skab, der er hjemmeh0rende

i en kontraherende stat, op­

pebaerer fortjeneste eller ind­

komst fra en anden kontra­

herende stat, må denne an­

den stat ikke påligne nogen

skat på udbytte, som udbe­

tales af selskabet, med­

mindre udbyttet udbetales lil

en person, der er hjemme-

h0rende i denne anden stat,

eller den aktiebesidddse,

som ligger til grund for ud­

lodningen af udbyttet, har di­

rekte förbindelse med et fast

driftssted eller et fast sted,

der er beliggende i denne an-

toisessa sopimusvaltiossa asuvan yhtiön välitlömässä omisluksessa.

Islannissa asuvan yhtiön toisessa sopimusvaltiossa asuvalle yhtiölle maksaman osingon osalla myönnelään ensimmäisen alakappaleen mukainen vapaulus verosla toisessa sopimusvaltiossa vain sikäli kuin osinkoa ei saa vähenlää islantilaisen yh­tiön tulosta Islannin veroa laskellaessa.

9. Tämän artiklan 3-5 kappaleen estämättä voivat sopimusvaltioiden toimival­taiset viranomaiset sopia keskenään, etta osinko, jonka sopimuksessa nimetty, tarkoilukseltaan yleisesti hy-vää lekevä tai muutoin yleis-hyödyllinen laitos, joka on vapaa osingosta suoritetta-vasla verosla sen sopimus­vallion lainsäädännön mu­kaan, jossa laitos on asuva, vapaulelaan toisessa sopi­musvaltiossa tässä toisessa valtiossa olevalta yhtiöllä saadusla osingosta suorilel-lavasta verosla.

10. Jos sopimusvaltiossa asuva yhtiö saa tuloa toisesla sopimusvaltiosta, ei tämä toinen valtio saa verottaa yh­tiön maksamasta osingosta, paitsi mikäli osinko makse­taan tässä toisessa valtiossa asuvalle hekilölle tai mikäli osingon maksamisen perus­teena oleva osuus tosiasialli­sesti liillyy tässä toisessa valtiossa olevaan kiinteään toimipaikkaan tai kiinteään paikkaan, eikä myöskään verottaa yhtiön jakamallo-masta voilosla, vaikka mak-settu osinko tai jakamaton voitlo kokonaan lai osaksi

innehafts direkt av bolaget med hemvist i annan avtals­slulande stal.

I fråga om dividend från bolag med hemvist i Island till bolag med hemvist i an­nan avtalsslulande stat gäller undantag från beskattning i annan avtalsslutande stat en­ligt första avsnittet endast i den mån dividenden vid be­räkning av isländsk skatt inle får avdragas från del is­ländska bolagets inkomst.

9.   Ulan hinder av bestäm­

melserna i styckena 3-5 kan

de behöriga myndigheterna i

de avtalsslutande staterna

komma överens om att divi­

dend, som tillfaller i överens­

kommelsen namngiven insti­

tution med allmänt välgöran­

de eller annat allmännyttigt

ändamål, vilken enligt lag­

stiftningen i den avtalsslu­

lande stal där institutionen

har hemvist är undantagen

från skatt på dividend, skall i

annan avtalsslulande stat

vara befriad frän skatt på di­

vidend från bolag i denna

andra stat.

10.   Om bolag med hemvist

i en avtalsslutande stat för­

värvar inkomst från annan

avtalsslutande stal, får denna

andra stat inte beskatta divi­

dend som bolaget betalar,

utom i den mån dividenden

betalas till person med hem­

vist i denna andra stal eller i

den mån den andel på grund

av vilken dividenden betalas

äger verkligt samband med

fast driftställe eller stadigva­

rande anordning i denna and­

ra stat, och ej heller beskalla

bolagels icke utdelade vinst,

även om dividenden eller den

icke utdelade vinsten helt el-

Prop. 1983/84:19

39

beinni eigu félagsins i fyrt­nefnda aöildartikinu.

Um ågööahlut frä félagi heimilisföstu å Islandi lil fé­lags heimilisfasls i ööru aöildartiki gildir undanbäga frä skalllagningu i ööru aöild­artiki samkvaemt I. mgr. aöeins aö bvi leyli sem ägööahlulurinn er ekki frä-drättarbaer frä tekjum islenska félagsins viö ä-kvöröun islensks skatts.

9.    Prätt fyrir äkvaeöin f

3.-5. ti. geta baer stjörnvöld

i aöildarrikjunum gert

samkomulag um aö ägööa­

hlutur, sem fellur til stofn-

unar, nafngreindrar i sam-

komulaginu, sem hefur

liknarslarfsemi eöa önnur

almannaheill aö markmiöi

sem undanbegin er skatti

af ägööahlutum samkvaemt

löggjöf bess aöildarrikis bar

sem slofnunin er heimilis­

föst, skuli i ööru aöildarriki

vera undanbegin skatti af

ägööahlutum frä félagi i bvi

nki.

10.    Ef félag heimilisfasl i

aöildarriki faer tekjur frä ööru

aöildartiki getur siöamefnda

rikiö hvorki skattlagt ågööa­

hlut sem félagiö greiöir nema

aö bvf leyli sem ägööahlulur­

inn er greiddur aöila heimil­

isföstum f siöamefnda rikinu

eöa aö bvi leyli sem hlutar­

eignin sem af er greiddur

ägööahlulurinn er raunveru-

lega bundin viö fasta

atvinnustöö eöa fasta stofn-

un f sföamefnda rfkinu né

heldur skatllagt öiithlutaöan

hagnaö félagsins. Petta gildir

jafnt bön ägööahlutirnir eöa

öulhlutaöi  hagnaöurinn  séu

tredje stat var direkte det av sdskapet hjemmehörende i den annen kontraherende stat.

Hva angår dividender fra selskap hjemmeh0rende i Is­land til selskap hjemmeh0-rende i en annen kontrahe­rende stal, gjelder fritagelsen for skatt i den annen kontra­herende stal etter f0rsle ledd bare i den ulstrekning divi­dendene ved beregningen av isländsk skatt ikke kommer til fradrag i det isländske selskaps inntekt.

9. Uansett bestemmelsene i punktene 3-5 kan de kom­petente myndigheter i de kontraherende stater avtale at dividender, som tilfaller en i avtalen navngitl institusjon med alment, veldedig eller annet almennyttig formål, som etter lovgivningen i den kontraherende stal der insti-tusjonen er hjemmeh0rende er fritatl for skatt av divi­dender, skal vaere fritatl i en annen kontraherende stat for skatt av dividender fra sel­skap i denne annen stat.

10. När et selskap hjem-meh0rende i en kontrahe­rende stat oppebaerer inntekt fra en annen kontraherende stat, kan denne annen stal ikke skattlegge dividender utdelt av sdskapet, med­mindre dividendene er utdelt til en person bosatt i denne annen stat, eller de aksjer hvorav dividendene utdeles reell er knyttet til et fast driftssted eller et fast sted i denne annen stat, og kan hel­ler ikke skattlegge sdskapets ikke-ulddte overskudd, selv-om de ulddte dividender el­ler   del   ikke-ulddte   over-

innehafis direkt av bolaget med hemvist i annan avtals­slutande stal.

I fråga om utdelning från bolag med hemvist i Island till bolag med hemvist i an­nan avtalsslutande stal gäller undantag från beskattning i annan avtalsslutande stat en­ligt första stycket endasl i den mån utdelningen vid be­räkning av isländsk skall inle får avdragas från det is­ländska bolagels inkomst.

9.    Utan hinder av besläm­

melserna i punkterna 3-5

kan de behöriga myndighe­

terna i de avtalsslulande sta­

terna komma överens om atl

utdelning, som tillfaller i

överenskommelsen namngi­

ven institution med allmänt

välgörande eller annat all­

männyttigt ändamål, vilken

enligt lagstiftningen i den av­

talsslulande stal där institu­

tionen har hemvist är undan­

tagen från skatt på utdelning,

skall i annan avtalsslulande

stat vara befriad frän skatt på

utdelning från bolag i denna

andra stat.

10.    Om bolag med hem­

vist i en avtalsslulande stal

förvärvar inkomst från annan

avtalsslulande stat, får denna

andra stat inle beskatta ut­

delning som bolaget betalar,

utom i den mån utdelningen

betalas till person med hem­

vist i denna andra stat eller i

den mån den andel på grund

av vilken utdelningen betalas

äger verkligt samband med

fast driftställe eller stadigva­

rande anordning i denna and­

ra stat, och ej heller beskalla

bolagets icke utdelade vinst,

även om utdelningen eller

den   icke   utdelade   vinsten

Prop. 1983/84:19

40

den stat, eller undergive sel-skabets ikke-udloddede for­tjeneste nogen skal på ikke-udloddel fortjeneste, selv om del udbetalte udbytte eller den ikke-udloddede fortje­neste helt eller delvis består af fortjeneste eller indkomst hidr0rende fra denne anden stat.

11. Udtrykkei "person­sammenslutning" i denne ar­tikel betyder:

a)

for så vidt angår Dan­mark: inleressentskab, kom-manditsdskab og partrederi;

b)

for så vidt angår Fin­land: "öppet bolag", "kom­manditbolag", "partrederi-bolag" og anden sammen­slutning, som omhandles i 4 § 2 mom. i lov om skat på indkomst og formue (1043/ 74) og som ikke beskattes som sdvstaendigl skattesub­jekt;

c)

for så vidt angår Island: "sameignarfélög" og "sam-lög", som ikke beskattes som selvstaendigt skattesub­jekt;

d)    for sä vidt angår Norge:

enhver sammenslutning med

undtagdse af "aksjesd-

skap" og "kommanditlaksje-

selskap";

e)    for så vidt angår Sveri­

ge: "handelsbolag", "kom­

manditbolag" og "enkelt bo­

lag".

koosluisi tässä toisessa val­tiossa kerlyneestä tulosta.

11. Sanonta "henkilöyh-leenliiltymä" tässä arliklassa tarkoitlaa:

a)

Tanskan osalta: "in­leressentskab", "komman-ditselskab" ja "partrederi" nimisiä yhteenliittymiä;

b)

Suomen osalta: avoinla yhtiötä, kommandiittiyh-tiötä, laivanisännistöyhtiölä ja muuta tulo-ja varallisuus-verolain (1043/74) 4 §:n 2 momenlissa tarkoitettua yh-teenliillymää, milloin niitä ei verotela ilsenäisinä verosub-jekteina;

c)

Islannin osalta: "sam­eignarfélög" ja "samlög" ni­misiä yhteenliittymiä, milloin niitä ei verotela ilsenäisinä verosubjekieina;

d)    Norjan osalta: kaikkia

yhteenliittymiä, lukuun otta­

matta    "aksjesdskap"    ja

"kommanditlaksjesdskap"

nimisiä yhteenliittymiä;

e)    Ruotsin osalta: kaup-

payhtiötä, kommandiiltiyh-

tiötäja siviiliyhtiötä.

ler delvis utgörs av inkomst som uppkommit i denna and­ra stal.

11. Uttrycket "person­sammanslutning" i denna ar­tikel avser;

a)

i fråga om Danmark: "inleressentskab", "kom-mandilsdskab" och "partre­deri";

b)

i fråga om Finland; öp­pet bolag, kommanditbolag, partrederibolag och annan sammanslutning som avses i 4 § 2 mom. lagen om skatt på inkomst och förmögenhet (1043/74) och som inle be­skattas såsom självständigt skattesubjekt;

c)

i fråga om Island: "sa­meignarfélög" och "sam­lög" som inte beskattas så­som självständiga skattesub­jekt;

d)    i fråga om Norge: varje

sammanslutning utom "aks­

jesdskap" och "komman­

ditlaksjesdskap";

e)    i fråga om Sverige: han­

delsbolag, kommanditbolag

och enkelt bolag.

Artikd 

II 

Renter

1.    Renter, der hidrörer fra

en kontraherende stal, og

som belales lil en i en anden

kontraherende stat hjemme-

h0rende person, kan kun

beskattes i denne anden stat.

2.    Såfremt en rentemod-

tager, der er hjemmehprende

11 artikla Korko

1.

Korosla, joka kertyy sopimusvaltiosta ja makse­taan toisessa sopimusval­tiossa asuvalle henkilölle, verotetaan vain tässä toisessa valtiossa.

2.

Milloin sopimusval­tiossa asuvalla koron saajalla

Artikel 11 Ränta

1.

Ränta, som härtör från en avtalsslulande stat och som betalas till person med hemvist i annan avtalsslu­lande stat, beskattas endast i denna andra stat.

2.

I fall då mottagare av ränta med hemvist i en av-

Prop. 1983/84:19

aö öllu eöa nokkru leyli tekjur sem hafa myndasl f sföamefnda rfkinu.

skudd består helt eller delvis av inntekt som skriver seg fra denne annen stat.

helt eller delvis utgörs av in­komst som uppkommit i den­na andra stat.

11. Hugtakiö "samtök aöila" r bessari grein merkir:

a)

varöandi Danmörku: "inleressentskab", "kom-mandilsdskab" og "partre­deri";

b)

varöandi Finnland: "öppet bolag", "komman­ditbolag", "partrederibo­lag" og önnur samtök sem geliö er f 2. mgr. 4 gr. laga um skatt af tekjum og eignum (1043/74) og ekki eru skatt-lögö sem själfstaeöir skatl-aöilar;

c)

varöandi Island: sam­eignarfélög og samlög sem ekki eru skattlögö sem själf­staeöir skaltaöilar;

d)    varöandi Noreg: hvers

konar samtök önnur en "ak­

sjesdskap" og "komman-

dittaksjeselskap";

e)    varöandi

Svr'bJöö:

"handelsbolag", "komman­

ditbolag" og "enkelt bolag".

II. 

Uttrykket "person­sammenslutning" i denne ar­tikkel betyr:

a)

for så vidt angår Dan­mark: "inleressentskab", "kommandilsdskab" og "partrederi";

b)

for så vidt angår Fin­land: "öppet bolag", "kom­manditbolag", "partrederi­bolag", og annen sammen­slutning som omhandles i 4 § 2 mom. i loven om skatt pä inntekt og formue (1043/74) og som ikke skattlegges som selvslendig skattesubjekt;

c)

for så vidt angår Island: "sameignarfélög" og "sam­lög" som ikke skattlegges som selvslendige skatlesub-jekter;

d)    for så vidt angår Norge:

enhver

sammenslutning

utenom "aksjesdskap" og

"kommanditlaksjesdskap";

e)    for så vidt angår Sveri­

ge: "handelsbolag", "kom­

manditbolag", og "enkelt

bolag".

11. Uttrycket "person­sammanslutning" i denna ar­tikel avser:

a)

i fråga om Danmark: "inleressentskab", "kom­mandilsdskab" och "partre­deri";

b)

i fråga om Finland: öp­pet bolag, kommanditbolag, partrederibolag och annan sammanslutning som avses i 4 § 2 mom. lagen om skatt på inkomst och förmögenhet (1043/74) och som inte be­skattas såsom självständigt skattesubjekt;

c)

i fråga om Island: "sameignarfélög" och "sam­lög" som inte beskattas så­som självständiga skallesub­jekt;

d)    i fråga om Norge: varje

sammanslutning utom "ak­

sjesdskap" och "komman-

diltaksjeselskap";

e)    i fråga om Sverige: han­

delsbolag, kommanditbolag

och enkelt bolag.

ll.gr

. 

Vextir

1.

Vexti sem myndasl f aöildartilri og greiddir eru aöila heimilisföstum r ööru aöildartrlri skal einungis skattleggja f sföamefnda rfkinu.

2.

Pegar viölakandi växla er heimilisfastur f aöildartilri

Artikkel 11 Renter

1.

Renter som skriver seg fra en kontraherende stal og ulbetales til en person bosalt i en annen kontraherende stat, skal bare kunne skatt­legges i denne annen stat.

2.

Bestemmelsene i punkl 1   fär ikke anvendelse  når

Artikd 11 Ränta

1.

Ränta, som härrör från en avtalsslulande stal och som betalas till person med hemvist i annan avtalsslu­tande stat, beskalttas endasl i denna andra stat.

2.

1 fall dä mottagare av ränta med hemvist i en av-

Prop. 1983/84:19

i en kontraherende stat. har et fast driftssted eller el fast sted i en anden kontrahe­rende stal end den, i hvilken han er hjemmeh0rende, og den fordring, der ligger til grund for den udbetalte renle, har direkte förbindelse med erhvervsvirksomhed, som drives fra det fasle driftssted, respektive frit erhverv, som ud0ves fra del fasle sted, skal, uanset be­stemmelserne i slykke I, renter, som hidr0rer fra en kontraherende stat og be­lales til en sådan modlager, beskalles i overensstem­melse med bestemmelserne henholdsvis i artikel 7 eller i artikel 14 i den kontrahe­rende stat, hvor del fasle drifssted, henholdsvis del fasle sted, er beliggende.

3. Udtrykkei "rente" be­tyder i denne artikel ind­komst af gaeldsfordringer af enhver art, hvad enten de er sikrede ved pant i fast ejen­dom eller ikke, og hvad en­ten de indeholder en ret til andel i skyldnerens fortje­neste eller ikke. Udtrykkei omfatter isaer indkomsl af stalsgaeldsbeviser og ind­komst af obligationer eller forskrivninger, herunder agiobel0b og gevinster, der knytter sig lil sådanne gaelds-beviser, obligationer eller forskrivninger. Straftillaeg som f0lge af for sen betaling skal ikke anses for renter i denne artikel.

4. I tilfaelde, hvor en saer­lig förbindelse mellem den, der belaler, og den, der mod­tager, eller mellem disse og en tredje person, har bevir-ket, al renlen set i forhold til den gaddsfordring, for hvil­ken den er betalt, överstiger

on kiinteä toimipaikka tai

kiinteä paikka muussa sopi­

musvaltiossa kuin siinä,

jossa hän asuu, ja koron

maksamisen

perusteena

oleva saaminen tosiasialli­sesti liillyy kiinteästä toimi­paikasla harjoitelluun liike-loiminlaan tai kiinteästä pai-kasta harjoitelluun itsenäi-seen ammattitoimintaan, voi­daan, I kappaleen määräys­ten estämättä, korosla joka kertyy sopimusvaltiosta ja maksetaan tällaisdle saa­jalle, verottaa 7 tai 14 artik­lan määräysten mukaisesti siinä sopimusvaltiossa, jossa kiinteä toimipaikka lai kiin­teä paikka on.

3.

Sanonnalla "korko" tarkoitetaan tässä arliklassa tuloa, joka saadaan kaiken-laatuisisla saamisista riippu­matta siitä, onko ne turvatlu kiinleistökiinnityksellä vai ei, ja liiltyykö niihin oikeus osuuteen vdallisen voilosla vai ei. Sanonnalla tarkoite­taan erilyisesli tuloa, joka saadaan valtion antamisla ar-vopapereista, ja tuloa, joka saadaan obligaatioista tai de-bentuureista, siihen lueltuina lällaisiin arvopapereihin, ob-ligaatioihin tai debentuurei-hin liillyväl agiomäärät ja voilot. Maksun viivästy-misen johdosla suorileltavaa sakkomaksua ei tälä arliklaa sovellettaessa pidetä kor-kona.

4.

Jos koron määrä mak-sajan ja saajan tai heidän mo-lempien ja muun henkilön välisen erilyisen suhteen vuoksi ylitlää koron maksa­misen perusteena olevaan velkaan nähden määrän, josla maksajaja saaja olisival

talsslulande stat har fast driftställe eller stadigvarande anordning i annan avtalsslu­tande stat ån den där han har hemvist samt den fordran för vilken räntan betalas äger verkligt samband med rörel­se som bedrivs från det fasta driftstället respektive själv­ständig yrkesverksamhet som ulövas från den stadig­varande anordningen, får, ulan hinder av bestämmel­serna i stycke I, ränta som härtör från en avtalsslulande stal och som betalas till så­dan mottagare beskattas i en­lighet med bestämmelserna i artikel 7 respektive artikel 14 i den avtalsslutande stat där det fasta driftstället respekti­ve den stadigvarande anord­ningen finns.

3. Med uttrycket "ränta" förslås i denna artikel in­komst av varje slags fordran, antingen den säkerställts ge­nom inteckning i fast egen­dom eller inte och antingen den medför rätt till andel i gäldenärens vinst eller inte. Uttrycket åsyftar särskilt in­komst av värdepapper, som utfärdals av staten, och in­komst av obligationer eller debentures, däri inbegripna agiobelopp och vinster som hänför sig till sådana värde­papper, obligationer eller de­bentures. Straffavgift på grund av sen betalning anses inte som ränta vid tillämp­ningen av denna artikel.

4. I fråga om sådana fall då särskilda förbindelser mellan ulbetalaren och mot­tagaren eller mellan dem båda och annan person för­anleder att räntebeloppel, med hänsyn till den skuld för vilken räntan betalas, över-

Prop. 1983/84:19

43

en hefur fasta atvinnustöö eöa fasta stofnun i ööru aöildartiki en bar sem hann er heimilisfastur og krafan sem vexlirnir eru greiddir af er raunverulega bundin viö atvinnurekstur sem rekinn er af hinni föstu atvinnustöö eöa viö själfsla;öa starfsemi sem stunduö er ä hinni föstu stofnun, mega, brått fyrir ä-kvaeöi 1. ti., vextir sem myndasl i aöildarriki og greiddir eru slfkum viö­lakanda skatfieggjasl sam­kvaemt äkvsöum 7. gr. eöa 14. gr., eftir bvi sem viö ä, i bvf aöildarriki bar sem fasta atvinnustööin eöa fasta slofnunin er.

3. Hugtakiö

"vextir"

merkir f bessari grein tekjur af hvers konar kröfu än tillits til bess hvort hun er Iryggö meö veöi f fasteign eöa ekki eöa hvort htin felur f sér rett til hluldeildar f hagnaöi skuldunautar eöa ekki. Hug­takiö tekur sérstaklega fil lekna af rt'kisskulda-bréfum og tekna af öörum skuldabréfum eöa skuldar-viöurkenningum, bar meö talinn gengismunur og ägööi tengdur slfkum veröbréfum, skuldabréfum eöa skuldar-viöurkenningum. Drättar-vexlir vegna vanskila leljast ekki vextir samkvaemt bess­ari grein.

mottageren av rentene er bo­salt i en kontraherende stat og har et fast driftssled eller et fast sted i en annen kontra­herende stat enn der han er bosalt, og den fordring som foranlediger rentebetalingen reell er knyttet lil den nae-ringsvirksomhet som drives fra det fasle driftssted eller lil ut0velse av fritt yrke fra det fäste sted. I så fall skatt­legges mottageren etter be­stemmelsene i henholdsvis artikkel 7 eller artikkel 14 i den kontraherende stat hvor henholdsvis det fasle driftssled eller det fäste sted er beliggende.

3. Med uttrykket "ren­ter" i denne artikkel forslas inntekt av fordringer av enhver art uansett om de er sikret ved pant i fast eiendom eller medf0rer rett til andel i skyldnerens overskudd. Ut­trykket omfatter saerlig inn­tekt av statsobligasjoner, andre obligasjoner eller gjeldsbrev, herunder agiobe-l0p og overskudd som skriver seg fra slike obliga­sjoner eller gjeldsbrev. Mo-rarenler som f0lge av for sen betaling skal ikke anses som renter i denne artikkel.

talsslulande stal har fast driftställe eller stadigvarande anordning i annan avtalsslu­lande stat än den där han har hemvist saml den fordran för vilken räntan betalas äger verkligt samband med rörel­se som bedrivs från del fasta driftstället respektive själv­ständig yrkesverksamhet som ulövas från den stadig­varande anordningen, får, utan hinder av bestämmel­serna i punkt I, ränta som härtör från en avtalsslutande stat och som betalas till så­dan mottagare beskattas i en­lighet med bestämmelserna i artikel 7 respektive artikel 14 i den avtalsslutande stal där det fasta driftstället respekti­ve den stadigvarande anord­ningen finns.

3. Med uttrycket "ränta" förstås i denna artikel in­komst av varje slags fordran, antingen den säkerställts ge­nom inteckning i fast egen­dom eller inle och antingen den medför rätt till andel i gäldenärens vinst eller inle. Uttrycket åsyftar särskilt in­komst av värdepapper, som utfärdats av staten, och in­komst av obligationer eller debentures, däri inbegripna agiobelopp och vinster som hänför sig till sädana värde­papper, obligationer eller de­bentures. Straffavgift pä grund av sen betalning anses inte som ränta vid tillämp­ningen av denna artikel.

4. Pegar sérstakt samband milli greiöanda og viölak­anda eöa milli beirra beggja og briöja aöila leiöir til bess aö vaxtafjärhaeöin er haerri, miöaö viö bä skuldarkröfu sem hun er greidd af, en su vaxtafjärhaeö sem greiöandi

4. När det betalte renlebe-l0p på grunn av et saerlig for­hold mellom skyldneren og fordringshaveren, eller mel­lom begge og tredjemann, og sett i rdasjon ril den gjeld som det erlegges for, över­stiger del bel0p som ville ha

4. I fråga om sådana fall då särskilda förbindelser mellan ulbetalaren och mot­tagaren eller mellan dem båda och annan person för­anleder all räntebeloppet, med hänsyn till den skuld för vilken räntan betalas, över-

Prop. 1983/84:19

44

det bel0b, som ville va;re ble­vet aftalt mellem skyldneren og modtageren, såfremt den na;vnte förbindelse ikke havde foreligget, skal be­stemmelserne i denne artikel alene finde anvendelse på det sidstnaevnte bel0b. I så fald skal det overskydende bel0b kunne beskattes i overens­stemmelse med lovgivningen i hver af de ber0rte kontra­herende stater under hensyn­tagen lil de 0vrige bestem­melser i denne overens­komst.

sopineet, jollei tällaista suh-detta olisi, sovdletaan tämän artiklan määräyksiä vain vii-meksi manitluun määrään. Tässä tapauksessa verote­taan tämän määrän ylitiä-väslä maksun osasta kunkin asianomaisen sopimusval­lion lainsäädännön mukaan, oltaen huomioon tämän sopi­muksen muut määräykset.

stiger del belopp som skulle ha avtalats mellan utbeta­laren och mottagaren om sä­dana förbindelser inte förele­gat, tillämpas bestämmelser­na i denna artikel endast på sistnämnda belopp. I sådant fall beskattas överskjutande belopp enligt lagstiftningen i envar av de berörda avtals­slutande staterna med iaktta­gande av övriga bestämmel­ser i detta avlal.

Artikel 12 Royalties

1. Royalties, der hidrörer fra en kontraherende stat og belales til en person, der er hjemmeh0rende i en anden kontraherende stat, kan kun beskattes i denne anden stat.

12 artikla Rojalti

1. Rojaltista, joka kertyy sopimusvaltiosta ja makse­taan toisessa sopimusval­tiossa asuvalle henkilölle, verotetaan vain tässä toisessa valtiossa.

Artikel 12 Royaln'

1. Royalty, som härtör från en avtalsslutande stat och som betalas till person med hemvist i annan avtals­slulande stat, beskattas en­dast i denna andra stat.

2. Såfremt en royaltymod-tager, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stal, har et fast driftssted eller el fast sted i en anden kontrahe­rende stat end den, hvori han er hjemmeh0rende, og den rettighed eller ejendom, som ligger til grund for de udbe­talte royalties, har direkte förbindelse med erhvervs­virksomhed, som drives fra det fasle driftssled, respekti­ve frit erhverv, som ud0ves fra del fasle sted, skal, uan­set bestemmelserne i stykke I, royalties, som hidr0rer fra en kontraherende stat og be­lales lil en sådan modlager, beskattes i overensstem­melse med bestemmelserne henholdsvis i artikel 7 eller i artikel 14 i den kontrahe­rende stal, i hvilken det fasle driftssted, henholdsvis det fasle sted, er beliggende.

2. Milloin sopimusval­

tiossa asuvalla rojaltin saa­

jalla on kiinteä toimipaikka

tai kiinteä paikka muussa so­

pimusvaltiossa kuin siinä,

jossa hän asuu, ja rojaltin

maksamisen

perusteena

oleva oikeus lai omaisuus to­siasiallisesti liittyy kiinteästä toimipaikasla haijoitettuun liiketoimintaan tai kiinteästä paikasla harjoitelluun itse-näiseen ammattitoimintaan, voidaan, I kappaleen mää­räysten estämättä, rojaltista, joka kertyy sopimusvaltiosta ja maksetaan tällaisdle saa­jalle, verottaa 7 tai 14 artik­lan määräysten mukaisesti siinä sopimusvaltiossa, jossa kiinteä toimipaikka lai kiin­teä paikka on.

2. I fall då mottagare av royalty med hemvist i en av­talsslulande stat har fast driftställe eller stadigvarande anordning i annan avtalsslu­tande stat än den där han har hemvist samt den rättighet eller egendom i fråga om vil­ken royaltyn betalas äger verkligt samband med rörel­se som bedrivs från det fasta driftstället respektive själv­ständig yrkesverksamhet som utövas från den stadig­varande anordningen, får, utan hinder av bestämmel­serna i stycke 1, royalty som härrör från en avtalsslulande stal och som betalas till så­dan mottagare beskattas i en­lighet med bestämmelserna i artikel 7 respektive artikel 14 i den avtalsslulande stat där det fasta driftstället respekti­ve den stadigvarande anord­ningen finns.

Prop. 1983/84:19

45

og viölakandi heföu samiö um ef bella sérstaka sam­band heföi ekki veriö fyrir hendi, bä skulu äkva;öi bessarar greinar einungis gilda um siöamefnda Ijär-ha;öina. Pegar bannig slend-ur ä skal skattleggja fjär-haeöina sem umfram er samkvaemt löggjöf hvers hlutaöeigandi aöildartfkis aö teknu tillili til annarta äkvaeöa samnings bessa.

vaert avtall mellom skyld­neren og fordringshaveren hvis del saerlige forhold ikke hadde foreligget, skal be­stemmelsene i denne artikkel bare få anvendelse på det sistnevnle belöp. 1 så fall skal den overskytende del av betalingen kunne skattlegges i henhold til lovgivningen i hver av de kontraherende stater under hensyntagen til denne overenskomsts 0vrige bestemmelser.

stiger det belopp som skulle ha avtalals mellan utbeta­laren och mottagaren om så­dana förbindelser inte förele­gat, tillämpas bestämmelser­na i denna artikel endast på sistnämnda belopp. I sådant fall beskattas överskjutande belopp enligt lagstiftningen i envar av de berörda avtals­slulande staterna med iaktta­gande av övriga bestämmel­ser i delta avtal.

12. gr. Pöknun

I. 

Pöknun sem myndasl i aöildartilri og greidd er aöila heimilisföstum f ööru aöild­artilri skal einungis skatt­leggja f sföamefnda rfkinu.

2. Pegar viölakandi bökn­unar er heimilisfastur f aöild-arrfki en hefur fasta atvinnu­stöö eöa fasta stofnun f ööru aöildartfki en bar sem hann er heimilisfastur og réllindin eöa eignin sem böknunin stafar frä eru raunverulega bundin viö atvinnurekstur sem rekinn er af hinni föstu atvinnustöö eöa viö själf­slaeöa starfsemi sem stunduö er ä hinni föstu stofnun, mä, brått fyrir äkva;öi 1. II., böknun sem myndasl f aöildartfki og greidd er slfkum viötakanda skatt­leggjast samkvaemt äkvxöum 7 gr. eöa 14. gr., eftir bvf sem viö ä, f bvf aöildartfki bar sem fasta atvinnustööin eöa fasta slofnunin er.

Artikkel 12 Royalty

1.

Royalty som skriver seg fra en kontraherende stal og ulbetales lil en person bo­satt i en annen kontraheren­de stat, skal bare kunne skattlegges i denne annen stal.

2.

Bestemmelsene i punkt I får ikke anvendelse når mottageren av royallyen er bosalt i en kontraherende stat og har el fast driftssled eller et fast sted i en annen kontraherende stat enn der han er bosatt, og den ret­lighet eller eiendom som for­anlediger betalingen av royalty reell er knyttet til den naeringsvirksomhel som drives fra det fasle driftssted eller til ui0velse av fritt yrke fra det fasle sted. I så fall skattlegges mottageren etter bestemmelsene i henholdsvis artikkel 7 eller artikkel 14 i den kontraherende stal hvor henholdsvis del fasle drift­sled eller det fasle sted er be­liggende.

Artikd 12 Royalty

1.

Royalty, som härrör från en avtalsslutande stat och som betalas till person med hemvist i annan avtals­slutande stat, beskattas en­dasl i denna andra stat.

2.

I fall då mottagare av royalty med hemvist i en av­talsslutande stat har fast driftställe eller stadigvarande anordning i annan avtalsslu­lande stat än den där han har hemvist saml den rättighet eller egendom i fråga om vil­ken royaltyn betalas äger verkligt samband med rörel­se som bedrivs från det fasta driftstället respektive själv­ständig yrkesverksamhet som utövas från den stadig­varande anordningen, får, utan hinder av bestämmel­serna i punkt I, royalty som härtör från en avtalsslutande stat och som betalas till så­dan mottagare beskattas i en­lighet med beslämmelserna i artikel 7 respektive artikel 14 i den avtalsslulande stat där det fasta driftstället respekti­ve den stadigvarande anord­ningen finns.

Prop. 1983/84:19

46

3.

Udtrykkei "royalties" betyder i denne artikel beta-linger af enhvert art, der modtages som vederlag for anvendelsen af eller retten til at anvende enhver ophavsret lil el litleraert, kunslnerisk el­ler videnskabdigt arbejde (herunder biograffilm samt film og band lil radio- og fjernsynsudsendelser), et­hvert patent, varemaerke, mönster eller model, legning, hemmdig formel eller frem-sfillingsmelode, eller for an­vendelsen af eller retten lil al anvende industriell, kom-mercidt eller videnskabdigt udslyr eller for oplysninger om induslrielle, kommer­cielle eller videnskabelige er-faringer.

4.

I tilfaelde, hvor en saer­lig förbindelse mellem den, der betaler, og den, der mod­lager, eller mellem disse og en tredie person, har bevir-ket, at de betalte royalties, når hensyn läges lil den an­vendelse, rettighed eller op-lysning, for hvilken de er be­talt, överstiger del bel0b, som ville vaere blevet aftalt mellem den, der betaler, og modtageren, såfremt den naevnte förbindelse ikke havde foreliggel, skal be­stemmelserne i denne artikel alene finde anvendelse på del sidstnaevnte bel0b. I sä fald skal del overskydende bel0b kunne beskattes i overens­stemmelse med lovgivningen i hver af de ber0rte kontrahe­rende stater under hensynta­gen lil de 0vrige bestem­melser i denne overens­komst.

3.

Sanonnalla "rojalti" tarkoitetaan tässä arliklassa kaikkia suoriluksia, jotka saadaan korvauksena kirjalli-sen, tailedlisen tai tietedli-sen leoksen (siihen lueltuina dokuvafilmi sekä radio- ja idevisiolähetyksessä käylel-tävä filmi ja nauha) tekijänoi-keuden, patenlin, tavaramer-kin, mallin tai muotin, piirus-luksen, salaisen kaavan lai valmistusmenetelmän käyl-tämisestä lai käyttöoikeu­desta sekä teollisen, kau-pallisen lai tieteellisen väli-neistön käyttämisestä lai käyttöoikeudesta tahi leolli-sia, kaupallisia lai tieteellisiä kokemuksia

koskevisla liedoisla.

4.

Jos rojaltin määrä mak-sajan ja saajan tai heidän mo-lempien ja muun henkilön välisen erilyisen suhteen vuoksi ylitlää rojaltin maksa­misen perusteena olevaan käyttöön, oikeuteen lai lie-loon nähden määrän, josla maksaja ja saaja olisival so­pineet, jollei tällaista suh-detta olisi, sovdletaan tämän arfiklan määräyksiä vain vii-meksi mainitiuun määrään. Tässä tapauksessa verote­taan tämän määrän ylitlä-västä maksun osasta kunkin asianomaisen sopimusval­lion lainsäädännön mukaan, oltaen huomioon tämän sopi­muksen muut määräykset.

3.

Med uttrycket "royal­ty" förslås i denna artikel varje slag av betalning som mottages såsom ersättning för nyttjandet av eller för rät­ten att nyttja upphovsrätt till litterärt, konstnärligt eller vetenskapligt verk (biograf­film samt film och band för radio- och lelevisionssänd-ning häri inbegripna), patent, varumärke, mönster eller modell, ritning, hemligt re­cept eller hemlig tillverk­ningsmetod samt för nyttjan­det av eller för rätten alt nyttja industriell, kommersi­ell eller vetenskaplig utrust­ning eller för upplysning om erfarenhetsrön av industriell, kommersiell eller vetenskap­lig natur.

4.

1 fråga om sådana fall då särskilda förbindelser mellan utbetalaren och mot­tagaren eller mellan dem båda och annan person för­anleder att royaltybeloppet, med hänsyn till det nytt­jande, den rätt eller den upp­lysning för vilken royaltyn betalas, överstiger det be­lopp som skulle ha avtalats mellan ulbetalaren och mot­tagaren om sådana förbin­delser inte förelegat, tilläm­pas bestämmelserna i denna artikel endast på sistnämnda belopp. I sådant fall beskat­tas överskjutande belopp en­ligt lagstiftningen i envar av de berörda avtalsslutande staterna med iakttagande av övriga bestämmelser i detta avtal.

Prop. 1983/84:19

47

3. Hugtakiö "böknun" merkir f bessari grein hvers konar greiöslu sem tekiö er viö sem endurgjaldi fyrir af not eöa rétl til aö hagnyta hvers konar höfundartétl ä bökmennta-, lista- eöa vfsindasviöinu (bar meö tald-ar kvikmyndir og mynd- og hljöösegulbönd fyrir hljöö-

varps- og sjönvarpssending-

ar), einkaleyfi, vörumerki, mynstur eöa Ifkön, äaetlanir, leynilega formulu eöa fram-leiösluaöferö, og fyrir afnot eöa rétl til aö hagnyta iönaö-ar-, viöskipla- eöa vfsinda-bunaö eöa fyrir upplysingar um reynslu ä sviöi iönaöar, viöskipla eöa visinda.

4. Pegar sérstakt samband

milli greiöanda og viötak­

anda eöa milli beirra beggja

og briöja aöila leiöir til bess

aö fjärhaeö böknunarinnar er

haerri, miöaö viö bau afnot,

réltindi eöa upplysingar sem

hun er greiösla fyrir, en su

fjärhaeö sem greiöandi og viö­

lakandi heföu samiö um ef

bella sérstaka samband heföi

ekki veriö fyrir hendi, bä

skulu äkvaeöi bessarar

greinar einungis gilda um

sföarnefndu

fjärhaeöina.

Pegar bannig stendur ä skal skattleggja fjärhsöina sem umfram er samkvaemt löggjöf hvers hlutaöeigandi aöildar-rfkis aö teknu tillili til ann-arra äkvaeöa samnings bessa.

3.

Med uttrykket "royal­ty" i denne artikkel forslas betaling av enhver art som mottas som vederlag for bm-ken av, eller retten til å bruke, enhver opphavsrett lil verker av litteraer, kunslne­risk eller vitenskapelig ka­rakter (herunder kinemato-grafiske filmer og filmer og 

band for radio- eller fjern-

synsutsendelse), palenter, varemerker, m0nster eller modeller, legninger, hemme-lige formler eller fremsfil-lingsmåter, eller for bruken av eller retten til å bruke, in­dustriell, kommersiell eller vitenskapelig utstyr, eller for opplysningerom induslrielle, kommersielle eller vilenska-pelige erfaringer.

4.

Når det betalte royalty-bel0p på grunn av et saerlig forhold mellom belaleren og mottageren eller mellom begge og tredjemann, og sett i relasjon til den bruk, ret­lighet eller opplysning som det er vederlag for, över­stiger det bel0p som ville ha vaert avtall mellom belaleren og mottageren hvis det saer­lige forhold ikke hadde fore­ligget, skal bestemmelsene i denne artikkel bare få anven­delse på del sistnevnle be­löp. I sä fall skal den over­skytende del av betalingen vaere skattbar i henhold til lovgivningen i hver av de kontraherende stater under hensyntagen lil denne over­enskomsts 0vrige bestem­melser.

3.

Med uttrycket "royal­ty" förstås i denna artikel varje slag av betalning som mottages såsom ersättning för nyttjandet av eller för rät­ten alt nyttja upphovsrätt till litterärt, konstnärligt eller vetenskapligt verk (biograf­film samt film och band för radio- och televisionssänd­ning häri inbegripna), patent, varumärke, mönster eller modell, ritning, hemligt re­cept eller hemlig tillverk­ningsmetod saml för nyttjan­det av eller för rätlen atl nyttja industriell, kommersi­ell eller vetenskaplig utrust­ning eller för upplysning om erfarenhetsrön av industriell, kommersiell eller vetenskap­lig natur.

4.

I fråga om sådana fall då särskilda förbindelser mellan ulbetalaren och mot­tagaren eller mellan dem båda och annan person för­anleder att royaltybeloppet, med hänsyn till det nytt­jande, den rätt eller den upp­lysning för vilken royaltyn betalas, överstiger del be­lopp som skulle ha avtalats mellan utbetalaren och mot­tagaren om sådana förbin­delser inle förelegat, tilläm­pas bestämmelserna i denna artikel endasl på sistnämnda belopp. I sådant fall beskat­tas överskjutande belopp en­ligt lagstiftningen i envar av de berörda avtalsslutande staterna med iakttagande av övriga bestämmelser i detta avlal.

Prop. 1983/84:19

48

Artikel 13 Kapitalgevinster

1.

Fortjeneste, som en person, der er hjemmehö-rende i en kontraherende stat, erhverver ved afhaen­delse af fast ejendom som omhandlel i artikel 6, stykke 2, og som er beliggende i en anden kontraherende stat, kan beskattes i denne anden stat.

2.

Fortjeneste, som en person, der er hjemmeh0-rende i en kontraherende stat, erhverver ved afhaen­delse af aktie eller anden an­del, som omhandlel i artikel 6, stykke 4, kan beskattes i den kontraherende stat, hvori den fasle ejendom er beliggende.

3.

Fortjeneste ved afhaen­delse af rörlig formue, der udg0r en del af erhvervsfor-muen i el fast driftssled, som el foretagende i en kontra­herende stat har i en anden kontraherende stat, eller ved afhaendelse af r0rlig formue, der h0rer lil el fast sted, som en person, der er hjemme-h0rende i en kontraherende stat, har lil rådighed lil ud0-velse af frit erhverv i en an­den kontraherende stat, her­under også fortjeneste ved afhaendelse af el sådant fast driftssted (saerskill eller sam­men med hele foretagendet), eller af et sådant fast sted, kan beskattes i denne anden stal.

4.    Fortjeneste ved afhaen­

delse af skibe eller luftfar-

t0jer, der anvendes i inlerna­

lional trafik, saml af r0rlig

formue, som er knyttet til

driften af sådanne skibe eller

luflfart0jer, kan kun be­

skattes i den kontraherende

stat, hvori foretagendels vir­

kelige ledelse har sit ssde. I

det  omfång denne   stat   på

13 artikla Myynlivoitto

1. Voilosla, jonka sopi­musvaltiossa asuva henkilö saa 6 artiklan 2 kappaleessa tarkoiletun ja toisessa sopi­musvaltiossa olevan kiinteän omaisuuden luovuluksesla, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.

2. Voilosla, jonka sopi­musvaltiossa asuva henkilö saa 6 artiklan 4 kappaleessa tarkoiletun osakkeen lai muun osuuden luovuluk­sesla, voidaan verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa kiin­teä omaisuus on.

3.

Voilosla, joka saadaan sopimusvaltiossa olevan yri­tyksen toisessa sopimusval­tiossa olevan kiinteän toi­mipaikan liikeomaisuuteen kuuluvan irtaimen omaisuu­den tai sopimusvaltiossa asu­van henkilön toisessa sopi­musvaltiossa itsenäistä am-matinharjoillamista varten käylellävänä olevaan kiin­teään paikkaan kuuluvan ir­taimen omaisuuden luovu­luksesla, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa. Sama koskee voitloa, joka saadaan tällaisen kiinteän toimipaikan (erillisenä tai koko yrityksen mukana) lai kiinteän paikan luovuluk­sesla.

4.

Voilosla, joka saadaan kansainväliseen liikentee-seen käytelyn laivan tai ilma-aluksen taikka tällaisen lai­van sekä ilma-aluksen käyl-tämiseen liiltyvän irtaimen omaisuuden luovuluksesla, verotetaan vain siinä sopi­musvaltiossa, jossa yrityk­sen tosiasiallinen johto on. Mikäli tämä valtio lainsää-

Artikel 13 Realiationsvinst

1.

Vinst, som person med hemvist i en avtalsslutande stal förvärvar på grund av överlåtelse av sådan fast egendom som avses i artikel 6 stycke 2 och som är belä­gen i annan avtalsslutande stat, får beskallas i denna andra stat.

2.

Vinsl, som person med hemvist i en avtalsslulande stal förvärvar pä grund av överlåtelse av aktie eller an­nan andel som avses i artikel 6 stycke 4, får beskattas i den avtalsslutande stat där den fasta egendomen är belägen.

3.

Vinst på grund av över­låtelse av lös egendom, som utgör del av rörelsetillgång-arna i fast driftställe, vilket ett företag i en avtalsslulande stat har i annan avtalsslu­lande stat, eller av lös egen­dom hänförlig till stadigva­rande anordning för att utöva självständig yrkesverksam­het, som person med hemvist i en avtalsslulande stal har i annan avtalsslulande stat, får beskattas i denna andra stal. Delsamma gäller vinst på grund av överlåtelse av så­dant fast driftställe (för sig el­ler tillsammans med hela fö­retagel) eller av sådan stadig­varande anordning.

4.

Vinst på grund av över­låtelse av skepp eller luftfar­tyg som används i internatio­nell trafik samt lös egendom som är hänförlig till använd­ningen av sådant skepp eller luftfartyg beskattas endast i den avtalsslutande stat där förelaget har sin verkliga led­ning. I den män denna stal på grund av sin lagstiftning inle

Prop. 1983/84:19

49

I3.gr

.

Söluhagnadur af eignum

I. 

Hagnaö sem aöili heim­ilisfastur i aöildartfki hlytur af sölu fasteignar sem nånar er skilgreind i 2. II. 6. gr. sem er i ööru aöildartfki, mä skattleggja i siöamefnda rfkinu.

2. Hagnaö sem aöili heim­ilisfastur i aöildartiki hlytur af sölu hlutabréfa eöa ann-arra hlutareigna, sbr. 4. ti. 6. gr., mä skattleggja f bvf aöildartfki bar sem fasleignin er.

3. Hagnaö sem hlyst af sölu lausafjär sem er hluti al-vinnurekslrareigna fastrar al­vinnustöövar sem fyrirtaeki f aöildarriki hefur f ööru aöild­arriki, eöa lausafjär sem til-heyrir fastri stofnun sem aöili heimilisfastur f aöildarrfki hefur til bess aö leysa af hendi själfslaeöa starfsemi f ööru aöildarrfki, mä skatt­leggja f sföamefnda rfkinu. Sama gildir um hagnaö af sölu ä slikri faslri atvinnu­stöö (einni sér eöa äsami fyr-irtaekinu f heild) eöa sifkri faslri stofnun.

4. Hagnaö sem hlyst af sölu skips eöa loftfars sem notaö er ä albjööaleiöum, svo og lausafjär sem tengt er notkun sliks skips eöa loft­fars, skal einungis skattleggja i bvf aöildartiki bar sem raunveruleg framkvaemda­stjörn fyrirtaekisins hefur aö­setur. Geti betta rfki ekki samkvaemt eigin löggjöf skatllagt allan hagnaöinn 

4    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 19

Artikkel 13 Formuesgevinsl

1.

Gevinst som en person bosatt i en kontraherende stal oppebaerer ved avhen­delse av fast eiendom som omhandlel i artikkel 6 punkt 2, og som ligger i en annen kontraherende stal, kan skattlegges i denne annen stat.

2.

Gevinst som en person bosatt i en kontraherende stat oppebaerer ved avhen­delse av aksje eller annen an­del som omhandlel i artikkel 6 punkt 4, kan skattlegges i den kontraherende stat hvor den fasle eiendom ligger.

3.

Gevinst ved avhendelse av l0s0re som utgj0r drifls-midler knyttet til el fast driftssled som el foretagende i en kontraherende stal har i en annen kontraherende stat, kan skattlegges i denne an­nen stal. Delte gjelder også gevinst ved avhendelse av l0s0re knyttet til el fast sted som en person bosall i en kontraherende stat har i en annen kontraherende stal for utovelse av fritt yrke. Det samme gjelder gevinst ved avhendelse av slikt fast driftssted (alene eller sam­men med hele foretagendet), eller av fast sted som nevnl.

4. Gevinst ved avhendelse av skip eller luftfarl0y i inler­nasjonal fart saml l0s0re knyttet til driften av slike skip eller luftfart0yer skal bare kunne skattlegges i den kontraherende stat hvor den virkelige ledelse for foreta­gendet har silt sele. I den ul­strekning denne stat på grunn av sin lovgivning ikke kan beskatte hele gevinslen.

Artikel 13 Realisationsvinst

1.

Vinst, som person med hemvist i en avtalsslulande stat förvärvar på grund av överlåtelse av sådan fast egendom som avses i artikel 6 punkt 2 och som är belägen i annan avtalsslulande stal, får beskattas i denna andra stat.

2.

Vinst, som person med hemvist i en avtalsslutande stal förvärvar på grund av överiåtelse av aktie eller an­nan andel som avses i artikel 6 punkt 4, får beskattas i den avtalsslutande stal där den fasta egendomen är belägen.

3.

Vinsl på grund av över­låtelse av lös egendom, som utgör del av rörelsetillgång­arna i fast driftställe, vilket ell företag i en avtalsslulande stat har i annan avtalsslu­tande stat, eller av lös egen­dom hänförlig till stadigva­rande anordning för all utöva självständig yrkesverksam­het, som person med hemvist i en avtalsslutande stat har i annan avtalsslulande stat, får beskattas i denna andra stat. Detsamma gäller vinst på grund av överlåtelse av så­dant fast driftställe (för sig el­ler tillsammans med hela fö­relaget) eller av sådan stadig­varande anordning.

4.

Vinsl pä grund av över­låtelse av skepp eller luftfar­tyg som används i internatio­nell trafik samt lös egendom som är hänförlig till använd­ningen av sådant skepp eller luftfartyg beskattas endast i den avtalsslutande stal där företaget har sin verkliga led­ning. 1 den mån denna stat på grund av sin lagstiftning inle kan  beskatta  hela  vinsten.

Prop. 1983/84:19

50

grund af sin lovgivning ikke kan beskatte hele fortjene­sten, kan forljeneslen kun beskattes i den stat, hvor fo­retagendet er hjemmeh0ren-de.

5.

Fortjeneste ved afhaen­delse af andre aktiver end de i stykke 1-4 omhandlede kan kun beskattes i den kon­traherende stal, hvori afhaen-deren er hjemmeh0rende.

6.

Bestemmelserne i styk­ke 5 ber0rer ikke Norges ret til i henhold til sin egen lov­givning at beskatte for­tjeneste ved afhaendelse af aktier i et norsk selskab, når aklierne tilh0rer en person, der er hjemmeh0rende i en anden kontraherende stat, og som inden for de sidste 5 är f0r afhaendelsen af aklierne har vaeret hjemmeh0rende i Norge.

7.

Bestemmelserne i slyk­ke 5 ber0rer ikke Sveriges ret lil i henhold til sin egen lov­givning at beskatte fortje­neste, som en person, der er hjemmeh0rende i en anden kontraherende stat, er­hverver ved afhaendelse af aktier eller andele i sel­skaber, hvis vssentlige ak­tiver består i fast ejendom, såfremt den omhandlede per­son har vaeret hjemmeh0ren-de i Sverige inden for de sidste 5 år f0r afhaendelsen.

dänlönsä johdosla ei voi ve­rottaa koko voitosta, verote­taan voilosla vain siinä val­tiossa, jossa asuva yritys on.

5.

Voilosla, joka saadaan muun kuin 1-4 kappaleessa tarkoiletun omaisuuden luo­vuluksesla, verotetaan vain siinä sopimusvaltiossa, jossa luovuttaja asuu.

6.

Tämän artiklan 5 kap­paleen määräykset eivät vai­kuta Norjan oikeuteen öman lainsäädäntönsä mukaan ve­rottaa voitosta, joka saadaan norjalaisen yhtiön osakkei­den luovuluksesla, kun osak­keet omistaa toisessa sopi­musvaltiossa asuva henkilö, joka jonakin ajanjaksona vii-meisten viiden vuoden ai-kana ennen luovulusla on asunut Norjassa.

7.

Tämän artiklan 5 kap­paleen määräykset eivät vai­kuta Ruotsin oikeuteen öman lainsäädäntönsä mukaan ve­rottaa voitosta, jonka toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö saa sellaisen yhtiön osakkeiden tai osuuk­sien luovuluksesla, jonka varoista olennaisen osan muodostaa kiinteä omaisuus, eddlyltäen etta henkilö on asunut Ruolsissa jonakin ajanjaksona viimeisten vii­den vuoden aikana ennen luovutusta.

kan beskatta hela vinsten, beskattas vinsten endast i den stal där förelaget har hemvist.

5.

Vinst på grund av över­låtelse av annan egendom än sådan som avses i styckena 14 beskattas endast i den avtalsslulande stat där över­låtaren har hemvist.

6.

Bestämmelserna i styc­ke 5 berör inle Norges rätl alt enligt sin egen lagstiftning beskalla vinst på grund av överlåtelse av aktier i norskt bolag när aktierna tillhör per­son som har hemvist i annan avtalsslulande stat och som under någon del av de senas-le fem åren före överlåtelsen av aktierna har haft hemvist i Norge.

7.

Bestämmelserna i styc­ke 5 berör inte Sveriges rätl att enligt sin egen lagstiftning beskatta vinsl som person med hemvist i annan avtals­slutande stat förvärvar på grund av överlåtelse av ak­tier eller andelar i bolag vars väsentliga tillgångar utgörs av fast egendom, under för­utsättning all personen i frå­ga har haft hemvist i Sverige under någon del av de senas­te fem åren före överlåtelsen.

Artikel 14 Frit erhverv

1. Indkomst ved frit er­hverv eller ved andel selv­staendigt arbejde af lignende karakter oppebårel af en per-soi-, der er hjemmehörende i en kontraherende stat, kan kun beskattes i denne stat.

14 artikla

Iisenäinen   ammatinharjoit-

t a minen

1. Tulosta, jonka sopi­musvaltiossa asuva henkilö saa vapaan ammatin tai muun itsenäisen toiminnan harjoiltamisesla, verotetaan vain tässä valtiossa, jollei hänellä ole toisessa sopimus-

Artikel 14

Självständig yrkesutövning

1. Inkomst, som person med hemvist i en avtalsslu­lande stal förvärvar genom alt utöva fritt yrke eller an­nan självständig verksamhet, beskallas endast i denna stal om han inte i annan avtals-

Prop. 1983/84:19

51

skal einungis skattleggja hagnaöinn i bvf rfki bar sem fyrirtiekiö er heimilisfasl.

skal den bare kunne skatt­legges i den stat forelagendet er hjemmeh0rende.

beskattas vinslen endast i den stal där företaget har hemvist.

5.

Hagnaö sem hlyst af sölu annarta eigna en geliö er f I.-4. ti. skal einungis skatt­leggja f bvf aöildarrfki bar sem sdjandinn er heimilis­fastur.

6.

Åkvaeöi 5. II. raska ekki rétti Noregs lil bess aö skatt­leggja samkvaemt eigin lög­gjöf hagnaö af sölu hluta­bréfa I norsku félagi begär hlulabréfin lilheyra aöila heimilisföstum f ööru aöild­artilri og hann hefur veriö heimilisfastur f Noregi um eitthvert skeiö ä sföustu fimm ärum fyrir sölu hluta­bréfanna.

7.

Åkvaeöi 5. 11. raska ekki rétti Svfbjööar lil bess aö skattleggja samkvaemt eigin löggjöf hagnaö sem aöili heimilisfastur i ööru aöild­arrfki hlytur af sölu hluta­bréfa eöa hlutareigna i félagi sem ä megin-hluta eigna sinna i fasteignum, enda hafi hlutaöeigandi aöili veriö heimilisfastur i SvibJöö um eitthvert skeiö ä sföustu fimm ärum fyrir söluna.

5.

Gevinst ved avhendelse av enhver annen formues-gjenstand enn omhandlel i punktene I -4 skal bare kunne skaltelegges i den kontraherende stal hvor av-henderen er bosatt.

6.

Bestemmelsene i punkt 5 påvirker ikke Norges rett til i henhold lil sin egen lov­givning å skattlegge gevinst ved avhendelse av aksjer i et norsk selskap, når aksjene tilh0rer en person som er bo­salt i en annen kontraheren­de stat, og som i noen del av de siste fem år f0r avhendel-sen av aksjene har hatt bopel i Norge.

7.

Bestemmelsene i punkt 5 påvirker ikke Sveriges rett til i henhold til sin egen lov­givning å skalfiegge gevinst ved avhendelse av aksjer el­ler andeler i selskap hvis ve-sentlige eiendder består av fast eiendom som en person bosatt i en annen kontrahe­rende stat oppebaerer, så­fremt den omhandlede per­son har hatt bopel i Sverige i noen del av de siste fem år f0r avhenddsen.

5.

Vinsl på grund av över­låtelse av annan egendom än sådan som avses i punkterna 1-4 beskattas endast i den avtalsslutande stat där över­låtaren har hemvist.

6.

Bestämmelserna i punkt 5 berör inte Norges rält att enligt sin egen lagstiftning beskatta vinst på grund av överlåtelse av aktier i norskt bolag när aktierna tillhör per­son som har hemvist i annan avtalsslulande stat och som under någon del av de senas­te fem åren före överlåtelsen av aktierna har haft hemvist i Norge.

7.

Bestämmelserna

i punkt 5 berör inte Sveriges rätl att enligt sin egen lag­stiftning beskatta vinst som person med hemvist i annan avtalsslutande stat förvärvar på grund av överlåtelse av aktier eller andelar i bolag vars väsentliga tillgångar ut­görs av fast egendom, under förutsättning all personen i fråga har haft hemvist i Sve­rige under någon del av de senaste fem åren före överlå­telsen.

14. gr.

SJälfslred starfsemi

I. 

Tekjur sem aöili heimil­isfastur i aöildarrfki hefur af själfstaeöri starfsemi eöa ööm själfstaeöu starfi skal einungis skattleggja i bvf rfki nema hann hafi fasta stofnun f  ööru   aöildartrlri  bar  sem

Artikkel 14

Selvslendige personlige ije-nester (fritt yrke)

I. 

Inntekt som en person bosalt i en kontraherende stat erverver gjennom ut-0velse av et fritt yrke eller annen selvslendig virksom­het, skal bare kunne skatt­legges   i   denne   stat,   med-

Artikel 14

Självständig yrkesutövning

I. 

Inkomst, som person med hemvist i en avtalsslu­lande stat förvärvar genom atl utöva fritt yrke eller an­nan självständig verksamhet, beskattas endast i denna stal om han inte i annan avtals-

Prop. 1983/84:19

52

medmindre han har et fast sted, som lil stadighed står lil rådighed for ham i en anden kontraherende stat med henblik på ud0velse af hans virksomhed. Såfremt han har el sådant fast sted, kan ind­komsten beskattes i denne anden stat, men kun i det omfång den kan henf0res til delte fasle sted.

2. Udtrykkei "frit er­hverv" omfatter isaer selv-sriendig videnskabelig, litte­raer, kunslnerisk, uddan-nende eller undervisende virksomhed samt selvstaen-dig virksomhed som laege, advokat, ingeni0r, arkitekt, tandlaege og revisor.

valtiossa kiinteää paikkaa, joka on vakinaisesti hånen käyteltävänään toiminnan harjoillamista varten. Jos hänellä on tällainen kiinteä paikka, voidaan tulosta ve­rottaa tässä toisessa val­tiossa, mutla vain niin suu­resta tulon osasta, joka on luettava kiinteään paikkaan kuuluvaksi.

2. Sanonta "vapaa am-malti" käsittää erilyisesli it­senäisen tieteellisen, kirjalli-sen ja tailedlisen toiminnan, kasvalus-ja opelustoiminnan sekä sen itsenäisen toimin­nan, jota lääkäri, asianajaja, insinööri, arkkitehti, ham-maslääkäri ja tilintarkastaja harjoittavat.

slutande stat har stadigva­rande anordning, som regel­mässigt står till hans förfo­gande för att utöva verksam­heten. Om han har sådan sta­digvarande anordning, får in­komsten beskallas i denna andra stat men endast så stor del därav som är hänförlig till denna stadigvarande anord­ning.

2. Uttrycket "fritt yrke" inbegriper särskilt självstän­dig vetenskaplig, litterär och konstnärlig verksamhet, uppfostrings- och undervis­ningsverksamhet saml sådan självständig verksamhet som läkare, advokat, ingenjör, ar­kitekt, tandläkare och revi­sor utövar.

Artikel 15

Personlige tjenesleydelser

1.    Såfremt bestemmel­

serne i artiklerne 16. 18, 19,

20 og 21 ikke medf0rer an­

det, kan gage, l0n og andet

lignende vederlag for person­

ligt arbejde i tjenesteforhold,

oppebårel af en person, der

er hjemmeh0rende i en kon­

traherende stat, kun be­

skattes i denne stal, med­

mindre arbejdet er udf0rl i en

anden kontraherende stat. Er

arbejdet udf0rt i denne anden

stal, kan det vederlag, som

oppebaeres herfor, beskattes

der.

2.    Uanset bestemmel­

serne i sik. 1 kan vederlag,

som en person, der er hjem-

meh0rende i en kontrahe­

rende stal, oppbebaerer for

personligt arbejde i tjeneste­

forhold, udf0rt i en anden

kontraherende stat, kun be­

skattes i den f0rstnaevnte

stal, såfremt:

a) modtageren opholder sig i denne anden stal i en

15 artikla Yksityinen palvelus

1. Jollei 16, 18, 19, 20ja21 artiklan määräyksistä muuta johdu, verotetaan paikasla, palkkiosta ja muusta sellai-sesla hyvityksestä, jonka so­pimusvaltiossa asuva henkilö saa epäitsenäiseslä työstä, vain tässä valtiossa, jollei työlä tehdä toisessa sopi­musvaltiossa. Jos työ leh-dään tässä toisessa valtiossa, voidaan työstä saadusla hy­vityksestä verottaa siellä.

2. Tämän artiklan I kap­

paleen määräysten estämättä

verotetaan hyvityksestä,

jonka

sopimusvaltiossa

asuva henkilö saa toisessa sopimusvaltiossa tekemäs-tään epäitsenäiseslä työstä, vain ensiksi mainitussa val­tiossa, jos:

a) saaja oleskelee tässä toisessa valtiossa yhdessä lai

Artikel 15 Enskild tjänst

1. Om inte bestämmelser­na i artiklarna 16, 18, 19, 20 och 21 föranleder annat, be­skattas lön, arvode och an­nan liknande ersättning, som person med hemvist i en av­talsslulande stat uppbär på grund av anställning, endasl i denna stat, såvida inle arbe­tet utförs i annan avtalsslu­tande stat. Om arbetet utförs i denna andra stat, fär ersätt­ning som uppbärs för arbetet beskattas där.

2. Ulan hinder av besläm­melserna i stycke I beskallas ersättning, som person med hemvist i en avtalsslutande siat uppbär för arbete som utförs i annan avtalsslutande stat, endast i den förstnämn­da staten, om

a) mottagaren vistas i den­na andra stat under lidrymd

Prop. 1983/84:19

53

hann getur slundaö starfsemi sina reglulega. Hafi hann slika fasta stofnun mä skatt­leggja tekjurnar f sföamefnda rikinu en bö einungis bann hluta beirta sem stafa frä hinni föstu stofnun.

2. Hugtakiö "själfsta;ö starfsemi" merkir einkum själfstajöa starfsemi ä sviöi visinda, bökmennta, lista, uppddis- og kennslumåla, svo og själfstaeö störf laekna, lögfraeöinga, verkfraeöinga, arkitekla, tannlaekna og end-urskoöenda.

mindre han i en annen kont­raherende stat har et fast sted som regdmessig står lil hans rådighel for ul0velsen av hans virksomhet. Hvis han råder över slikt sted, kan inntekten skattlegges i denne annen stat, men bare så me­gel av den som kan lilskrives detle fasle sted.

2. Uttrykket "fritt yrke" omfatter saerlig selvslendig virksomhet av vitenskapelig, litterajr, kunslnerisk, peda­gogisk eller undervis-ningsmessig art, så vel som selvslendig virksomhet som lege, advokat, ingeni0r, arki­tekt, tannlege og revisor.

slutande stal har stadigva­rande anordning, som regel­mässigt står till hans förfo­gande för att utöva verksam­heten. Om han har sådan sta­digvarande anordning, lär in­komsten beskattas i denna andra stat men endasl så stor del därav som är hänföriig till denna stadigvarande anord­ning.

2. Uttrycket "fritt yrke" inbegriper särskilt självstän­dig vetenskaplig, litterär och konstnärlig verksamhet, upp­fostrings- och undervisnings­verksamhet saml sådan självständig verksamhet som läkare, advokat, ingenjör, ar­kitekt, tandläkare och revi­sor utövar.

15.g

r

Launad starf

1. Meö beim undantekn-ingum sem um raeöir f 16., 18., 19., 20. og 21 gr. skulu starfslaun. vinnulaun og annaö svipaö endurgjald sem aöili heimilisfastur i aöild­artiki faer fyrir starf sitt, ein­ungis skattlögö f bvf rfki, nema starfiö sé inni af hendi f ööru aöildarrfki. Ef starfiö er inni af hendi i ööru aöild­artfki mä skattleggja bar endurgjaldiö fyrir starfiö.

Artikkel 15

Privat tjeneste (l0nnsarbeid) 

I. 

Med forbehold av be­stemmelsene i artiklene 16, 18, 19, 20og2l skal l0nn og annen lignende godlgj0relse som en person bosatt i en kontraherende stat mottar i anledning av l0nnsarbeid, bare kunne skattlegges i den­ne stal, med mindre arbeidet er utf0rt i en annen kontra­herende stat. Hvis arbeidet er utf0rt i denne annen stat, kan godigj0relse for delte skattlegges der.

Artikd 15 Enskild tjänst

I. 

Om inte beslämmelser­na i arriklarna 16, 18, 19, 20 och 21 föranleder annal, be­skattas lön, arvode och an­nan liknande ersättning, som person med hemvist i en av­talsslulande stat uppbär på grund av anställning, endasl i denna stat, såvida inle arbe­tet utförs i annan avtalsslu­lande stat. Om arbetet utförs i denna andra stat, får ersätt­ning som uppbärs för arbetet beskattas där.

2. Prätt fyrir äkvaöi 

I.

ti. skal endurgjald sem aöila heimilisföstum f aöildartiki hlolnasl fyrir starf sem hann innir af höndum f ööru aöild­artfki einungis skatllagt f fyrrnefnda rfkinu ef

2. Uansett bestemmelsene i punkt 1, kan godtgj0relse som en person bosall i en kontraherende stat, mottar i anledning av l0nnsarbeid ut-f0rt i en annen kontraheren­de stat, bare skattlegges i den f0rslnevnte stat, förutsatt at:

2. Utan hinder av besläm­melserna i punkl 1 beskattas ersättning, som person med hemvist i en avtalsslutande stal uppbär för arbete som utförs i annan avtalsslulande stat, endasl i den förstnämn­da staten, om

a) viötakandinn   dvelur   f hinu rfkinu f eitt eöa fleiri

a) mottageren   oppholder seg i denne annen stal i elt

a) mottagaren vistas i den­na andra stal under lidrymd

Prop. 1983/84:19

54

eller flere perioder, der til-sammen ikke överstiger 183 dage i del pågsldende kalen­derår, og

b)

vederlaget belales af el­ler for en arbejdsgiver, der ikke er hjemmeh0rende i denne anden stat, og

c)

vederlaget ikke udredes af et fast driftssted eller el fast sted, som arbejdsgiveren har i denne anden stat.

3. Uanset de foranstående bestemmelser i denne artikel kan vederlag for arbejde, som udf0res om bord på et

a) dansk, finsk, isländsk, norsk eller svensk skib kun beskattes i den kontrahe­rende stat, hvis nationalitet skibet har; ved anvendelsen af denne beslemmelse side-stilles udenlandsk skib, som befragles på såkaldl bare-boat-basis af et foretagende i en kontraherende stat, med dansk, finsk, isländsk, norsk eller svensk skib:

b)

luftfart0j i inlernalional trafik kun beskattes i den kontraherende stat, hvori den, som oppebaerer arbejds-indkomslen. er hjemmeh0-rende;

c)

fiske-, sa;lfangsl- eller hvalfangstfarl0j kun be­skattes i den kontraherende stat, hvori den, som er­hverver arbejdsindkomslen, er hjemmeh0rende, også i til­faelde, hvor vederiaget for ar­bejdet erlaegges i form af en vis part eller andel af over-skuddet af fiskeri-, sa;l-fangsl- eller hvalfangslvirk-somheden.

useammassa jaksossa yh-teensä enintään 183 päivää kalenterivuoden aikana, ja

b)

hyvityksen maksaa työnanlaja tai se maksetaan lyönantajan puolesta, joka ei ole tässä toisessa valtiossa asuva. sekä

c)

hyvityksdlä ei rasilela kiinteää toimipaikkaa tai kiinteää paikkaa, joka lyön-antajalla on tässä toisessa valtiossa.

3. Edellä tassa artiklassa olevien määräysten estä­mättä verotetaan tulosta, joka saadaan epäitsenäiseslä työstä, milloin työ lehdään:

a)

suomalaisessa, islanti-laisessa, norjalaisessa, ruot-salaisessa tai tanskalaisessa laivassa, vain siinä sopimus­valtiossa, jonka kansallisuus laivalla on; sopimusvaltiossa olevan yrityksen niin sano-tuin bareboat ehdoin rah-taama ulkomainen laiva rin-naslelaan tälä määräystä so­vellettaessa vastaavasti suo-malaiseen. islantilaiseen, norjalaiseen, ruolsalaiseen tai tanskalaiseen laivaan;

b)

kansainvälisessä liiken-teessä olevassa ilma-aluksessa, vain siinä sopi­musvaltiossa, jossa työlulon saaja asuu;

c)

kalaslus-,

hylkeen-pyynti- tai valaanpyynti-aluksessa, vain siinä sopi­musvaltiossa, jossa lyötulon saaja asuu, myös silloin kun tulo työstä saadaan lietlynä osuulena tai osana kalaslus-, hylkeenpyynti- tai valaan-pyyntiloiminnan voitosta.

eller lidrymder som samman­lagt inte överstiger 183 dagar under kalenderåret i fråga, och

b)

ersättningen betalas av arbetsgivare som inle har hemvist i denna andra stal el­ler pä dennes vägnar, samt

c)

ersättningen inte belas­tar fast driftställe eller stadig­varande anordning som ar­betsgivaren har i denna and­ra stal.

3. Ulan hinder av föregå­ende bestämmelser i denna artikel beskattas inkomst av arbete som utförs ombord på

a)

danskt, finskt, is­ländskt, norskt eller svenskt skepp endast i den avtalsslu­lande stat vars nationalitet skeppet har; vid tillämpning­en av denna bestämmelse lik­ställs utländskt skepp, som befraktas på så kallad bare­boat basis av ett företag i en avtalsslutande stat, med danskt, finskt, isländskt, norskt respektive svenskt skepp;

b)

luftfartyg i internatio­nell trafik endast i den av­talsslulande stat där den som förvärvar arbetsinkomsten har hemvist;

c)

fiske-, sälfångst- eller valfångstfartyg endast i den avtalsslulande stal där den som förvärvar arbetsinkoms­ten har hemvist, även då in­komsten för arbetet utgår i form av viss lott eller andel av vinslen av fiske-, säl­fångst- eller valfängstverk-samhelen.

Prop. 1983/84:19

skjpti, bö ekki lengur en i 183 daga samtals å viökomandi almanak.säri, og

b)

endurgjaldiö er inni af höndum af eöa fyrir hönd vinnuveilanda sem ekki er heimilisfastur i hinu rfkinu og

c)

endurgjaldiö er ekki gjaldfaerl hjä faslri atvinnu­stöö eöa fastri stofnun sem vinnuveitandinn rekur f hinu rtlcinu.

3. Prätt fyrir framangreind åkvaeöi bessarar greinar skal skattleggja endurgjald fyrir störf unnin um boro f:

a) dönsku,

finnsku,

islensku, norsku eöa saensku o skipi einungis i bvf aöild­arrfki bar sem skipiö er skräö: viö beitingu bessa ä-kvaeöis er erlent skip sem fyrirtaeki f aöildarrfki tekur ä leigu än ähafnar ("bareboat basis") lagt aö jöfnu viö danskt, finnskt, islenskt, norskt eöa saenskt skip;

eller flere tidsrom som lil sammen ikke överstiger 183 dager i l0pet av vedkom­mende kalenderår, og

b)

godtgj0relsen er betalt av, eller på vegne av, en ar-beidsgiver som ikke er bosatt i denne annen stat, og

c)

godtgj0relsen ikke be­lästes et fast driftssted eller el fast sted som arbeidsgi-veren har i denne annen stat.

3. Uansetl de foran­stående bestemmelser i den­ne artikkel skattlegges l0nns-arbeid utfört ombord på:

a) dansk, finsk, isländsk, norsk eller svensk skip bare i den kontraherende stat hvis nasjonalitet skipet har; ved anvendelsen av denne be­slemmelse skal utenlandsk skip, som befrakles på såkall bareboat basis av el foreta­gende i en kontraherende stal, likestilles med hen­holdsvis dansk, finsk, is­ländsk, norsk eller svensk skip;

eller tidrymder som samman­lagt inte överstiger 183 dagar under kalenderåret i fråga, och

b)

ersättningen betalas av arbetsgivare som inte har hemvist i denna andra stat el­ler på dennes vägnar, samt

c)

ersättningen inte belas­tar fast driftställe eller stadig­varande anordning som ar­betsgivaren har i denna and­ra stal.

3. Ulan hinder av föregå­ende bestämmelser i denna artikel beskattas inkomst av arbete som utförs ombord på

a) danskt, finskt, is­ländskt, norskt eller svenskt skepp endasl i den avtalsslu­lande stat vars nationalitet skeppet har; vid tillämpning­en av denna bestämmelse lik­ställs utländskt skepp, som befraktas pä sä kallad bare­boat basis av ett företag i en avtalsslulande stat, med danskt, finskt, isländskt, norskt respektive svenskt skepp;

b) loftfari å albjööaleiöum einungis f bvf aöildartfki bar sem sä er aflar endurgjalds-ins er heimilisfastur;

b) luftfart0y i inlernasjo­nal fart bare i den kontrahe­rende stat hvor den som op­pebaerer godtgjördsen for l0nnsarbeidet er bosatt;

b) luftfartyg i internatio­nell trafik endast i den av­talsslutande stat där den som för'ärvar arbetsinkomsten har hemvist;

c) fiskveiöi-, selveiöi- eöa hvalveiöiskipi einungis f bvf aöildarrfki bar sem sä er aflar endurgjaldsins er heim­ilisfastur, einnig böri end­urgjaldiö miöist viö äkveöinn aflahlul eöa ägööahlut af fisk-, sel- eöa hvalveiöum.

c) fiske-, sdfangst- eller hvalfangstfartöy bare i den kontraherende stat hvor den som oppbaerer l0nnsgodtgj0-relsen er bosatt, også når godtgj0relsen for l0nnsarbei-det utredes i form av en viss lott eller part av ulbyltet av fiske-, sdfangst- eller hval-fangslvirksomheten.

c) fiske-, sälfångst- eller valfångstfartyg endast i den avtalsslulande stat där den som förvärvar arbetsinkoms­ten har hemvist, även dä in­komsten för arbetet utgår i form av viss lott eller andel av vinsten av fiske-, säl­fångst- eller valfångstverk­samheten.

Prop. 1983/84:19

56

Artikel 16 Bestyrelseshortorarer

Bestyrelseshonorarer og lignende vederlag, som oppe-ba;res af en person, der er hjemmeh0rende i en kontra­herende stal, i hans egenskab af medlem af bestyreisen el­ler andel lignende organ i et selskab, der er hjemmeh0-rende i en anden kontrahe­rende stal, kan beskattes i denne anden stal.

16 artikla Johtajanpalkkio

Johtajanpalkkiosta

ja

muusta sdlaisesta suorituk-sesla, jonka sopimusval­tiossa asuva henkilö saa toisessa sopimusvaltiossa asuvan yhtiön johtokunnan lai muun sellaisen elimen jä-senenä, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.

Artikel 16 Styrelsearvode

Slyrelsearvode och annan liknande ersättning, som per­son med hemvist i en avtals-slutande stat uppbär i egen­skap av medlem i styrelse el­ler annat liknande organ i bo­lag med hemvist i annan av­talsslulande stat, får beskat­tas i denna andra stat.

Artikel 17

Kunstnere og sportsfolk

1.

Uanset bestemmel­serne i artiklerne 14 og 15 kan indkomsl. som en per­son, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stat, oppe­baerer som optraedende kunstner, såsom teater-, film-, radio- eller fjernsyns-kunstner, eller musiker, eller som sportsmand, ved hans i denne egenskab i den anden kontraherende stal ud0vede virksomhed, beskattes i den­ne anden stal.

2.

I tilfaelde, hvor ind­komst ved den virksomhed, som ud0ves af en optrae­dende kunstner eller en sportsmand i hans egenskab som sådan, ikke tilfalder kunslneren eller sportsman-den selv, men en anden per­son, kan denne indkomst, uanset bestemmelserne i ar­tiklerne 7, 14 og 15, beskat­tes i den kontraherende stat, i hvilken kunslnerens eller sportsmandens virksomhed ud0ves.

3.

Såfremt den kontrahe­rende stat, hvori den i slykke 1 og 2 omhandlede virk­somhed ud0ves, på grund af sin lovgivning ikke kan be­skatte den der omtalte ind­komst, kan indkomsten kun

17 artikla

Taiteilijat ja urheilijat

1.

Tämän sopimuksen 14 ja 15 artiklan määräysten es­tämättä voidaan tulosta, jonka

sopimusvaltiossa asuva henkilö saa taileili-jana, kulen tealteri- lai elokuvanäyttdijänä, radio-tai idevisiolaileilijana tahi muusikkona, taikka urheili-jana, toisessa sopimusval­tiossa harjoillamasiaan hen-kilökohtaisesta toiminnasla, verottaa tässä toiseessa val­tiossa.

2.

Milloin tulo, joka saa­daan laiteilijan tai urheilijan tässä ominaisuudessaan har-joittamasla loiminnasta, ei tule laiteilijalle tai urheilijalle ilselleen vaan toiselle henki­lölle, voidaan tästä tulosta, 7, Hja 15 artiklan määräys­ten estämättä, verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa tai-leilija tai urheilija harjoittaa toiminiaansa.

3. Jos

sopimusvaltio,

jossa I ja 2 kappaleessa tar­koitettua toiminlaa harjoite­taan, ei verolainsäädäntönsä mukaan voi verottaa siellä mainilusla tulosta, verote­taan tulosta vain siinä sopi-

Artikd 17

Artister och idrottsmän

1.    Utan hinder av besläm­

melserna i artiklarna 14 och

15 får inkomst, som person

med hemvist i en avtalsslu­

lande stat förvärvar genom

sin personliga verksamhet i

annan avtalsslulande stat i

egenskap av artist, såsom te­

ater- eller filmskådespelare,

radio- eller idevisionsartist

eller musiker, eller av

idrottsman, beskallas i den­

na andra stal.

2.    1 fall då inkomst genom

verksamhet, som artist eller

idrottsman utövar i denna

egenskap, inte tillfaller artis­

ten eller idrottsmannen själv

utan annan person, fär denna

inkomst, utan hinder av be­

stämmelserna i artiklama 7,

14 och 15, beskattas i den av­

talsslutande stat där artisten

eller idrottsmannen utövar

verksamheten.

3. Om den avtalsslutande stat, där verksamhet som avses i styckena 1 och 2 ut­övas, enligt sin lagstiftning inte kan beskatta där angiven inkomst, beskattas inkoms­ten endasl i den avtalsslu-

Prop. 1983/84:19

57

16. gr. Stjörnarlaun

Stjörnarlaun og annaö svipaö endurgjald sem aöila heimilisföstum f aöildartiki hlotnast vegna setu f stjörn eöa stjörnarfgildi i félagi heimilisföstu f ööru aöild­artiki mä skattleggja f sföar-nefnda rikinu.

Artikkel 16 Styregodtgj0relse m. v.

Styregodlgjördse og annet lignende vederlag som oppe­baeres av en person bosatt i en kontraherende stat. i egenskap av medlem av styret eller annet lignende or­gan i et selskap hjemmeh0-rende i en annen kontrahe­rende stat, kan skattlegges i denne annen stat.

Artikel 16 Styrelsearvode

Slyrelsearvode och annan liknande ersättning, som per­son med hemvist i en avtals­slutande stat uppbär i egen­skap av medlem i styrelse el­ler annal liknande organ i bo­lag med hemvist i annan av­talsslutande stal, får beskat­tas i denna andra stat.

17. gr.

Listamenn og ipréttamenn

1. Prätt fyrir äkvaeöi 14.

og 15. gr. mä skattleggja

aöila heimilisfastan f aöild­

arriki af tekjum sem hann

aflar f ööru aöildarrfki af per-

sönulegum störfum sem lisia-

maöur, svo sem leikhus- eöa

kvikmyndaleikari,

lista-

maöur f hljöövarpi eöa sjön-varpi eöa tönlislarmaöur, eöa sem fbröltamaöur, f sföamefnda rfkinu.

Artikkel 17

Artister og idretlsut0vere

I. 

Uansetl bestemmelsene i artiklene 14 og 15, kan inn­tekt som en person bosatt i en kontraherende stat oppe­baerer ved personlig virksom­het i en annen kontraherende stat som artist, såsom skue-spiller, filmskuespiller, ra­dio- eller fjernsynsartist, mu­siker eller idreltsul0ver, skattlegges i denne annen stal.

Artikel 17

Artister och idrottsmän

1. Utan hinder av bestäm­melserna i artiklarna 14 och 15 får inkomst, som person med hemvist i en avtalsslu­tande stat förvärvar genom sin personliga verksamhet i annan avtalsslulande stal i egenskap av artist, såsom te­ater- eller filmskådespelare, radio- eller televisionsartist eller musiker, eller av idrottsman, beskallas i den­na andra stal.

2. Pegar tekjur af starfi, sem framkvaeml er af lista-manni eöa fbröttamanni sem slfkum, renna ekki til lista-mannsins eöa fbröttamanns-ins själfs heldur lil annars aöila mä brått fyrir äkvaeöi 7., 14. og 15. gr. skattleggja tekjurnar i bvi aöildarrfki bar sem starfsemi lislamannsins eöa ibrötlamannsins fer fram.

2. Når inntekt som skriver seg fra personlig virksomhet ut0vel av artist eller idretls-ut0ver i denne egenskap, ikke tilfaller artisten eller idrettsutpveren selv, men en annen person, kan denne inntekt uansett bestemmel­sene i artiklene 7, 14 og 15, skattlegges i den kontrahe­rende stat hvor artisten eller idreltsut0veren ul0ver virk-somhelen.

2. I fall då inkomst genom verksamhet, som artist eller idrottsman utövar i denna egenskap, inte tillfaller artis­ten eller idrottsmannen själv ulan annan person, får denna inkomst, utan hinder av be­stämmelserna i artiklarna 7, 14 och 15, beskattas i den av­talsslulande stat där artisten eller idrottsmannen utövar verksamheten.

3. Ef aöildartfki, bar sem starfsemi su sem um raeöir f 1. og 2. 11. fer fram, getur ekki samkvaemt eigin löggjöf skatllagt tekjur br sem bar um raeöir skal einungis skatt­leggja tekjurnar i bvf aöild-

3. Hvis den kontraheren­de stat der virksomhet som omhandlel i punktene I og 2 ut0ves, på grunn av sin lov­givning ikke kan skattlegge den der omhandlede inntekt, skal den bare kunne skatt-

3. Om den avtalsslutande stat, där verksamhet som avses i punkterna I och 2 ul­övas, enligt sin lagstiftning inle kan beskatta där angiven inkomst, beskattas inkoms­ten endast  i den avtalsslu-

Prop. 1983/84:19

58

beskattes i den kontrahe­rende stat, hvori modtageren er hjemmeh0rende.

musvaltiossa,    jossa    saaja asuu.

lande stat där mottagaren har hemvist.

Artikel 18

Pension, livrente og udbela-

ling i henhold til sodallov-

givningen

1.

Pension og livrente, som udbetales fra en kontra­herende stal, samt udbela-ling i henhold til sociallovgiv-ningen i en kontraherende stat, kan kun beskattes i den­ne stat.

2.

Ved udtrykkei "liv­rente" forslås el fast sal be-I0b, som skal udbetales peri­odisk til fastsatle tider enten for den pågaeldendes livstid, for el besteml lidsrum eller for el tidsrum, der läder sig bestemme, og som erlaegges pä grundlag af en forpligtdse lil al praestere disse udbeta-linger som modyddse for dertil svarende fuldl vederlag i penge eller penges vaerdi.

18 artikla

Elake, elinkorko sekä sosiaa-lilainsäädännön mukaan ta-pahtuva suoritus

1.

Eläkkeestä ja elinko-rosia, joka maksetaan sopi­musvaltiosta, sekä sopimus­vallion sosiaalilainsäädän-nön mukaan lapahtuvasta suorituksesta verotetaan vain tässä valtiossa.

2.

Sanonnalla

"elin­korko" tarkoitetaan vahvis-teltua rahamäärää, joka määrätlyinä ajankohiina joko asianomaisen dinkautena tai yksilöilynä taikka lietlynä ai­kana toisluvasti maksetaan ja joka perustuu vdvoiluk-seen toimeenpanna maksul täyden raha- tai rahanarvoi-sen suoriluksen vastik-keeksi.

Artikel 18

Pension, livränta och utbe­talning enligt sociallagslifl-ningen

1.    Pension och livränta

som betalas från en avtals­

slutande stal saml utbetal­

ning enligt sociallagstiflning-

en i en avtalsslulande stat be­

skattas endast i denna stat.

2.    Med uttrycket "livrän­

ta" förstås ett fastställt be­

lopp, som betalas periodiskt

på fastställda tider under ve­

derbörandes livslid eller un­

der angiven eller fastställbar

tidrymd och som utgår på

grund av förpliktelse att

verkställa dessa utbetalning­

ar såsom ersättning för där­

emot fullt svarande vederlag

i penningar eller penningars

värde.

Artikel 19 Offentlige hverv

1.

Vederlag (undtagen pensioner), der udbetales af en kontraherende stat, dens politiske underafdelinger, lo­kale myndigheder eller of-fentligretlige inslitulioner til en fysisk person for udf0rel-se af hverv for denne stat, dens politiske underafde­linger, lokale myndigheder eller offenlligrellige institu­tioner, kan kun beskalles i denne stat.

2.

Et sådant vederlag kan imidlertid kun beskalles i den kontraherende stat, i hvilken hvervet udf0res, så­fremt modtageren er en i denne stal hjemmeh0rende person, og

19 artikla Julkinen palvelus

1.

Hyvityksestä (däkellä lukuun ottamatta), jonka so­pimusvaltio, sen valtiollinen osa, paikallisviranomainen tai julkisoikeuddlinen laitos maksaa luonnollisdle henki­lölle työstä, joka lehdään tä­män valtion, sen valliollisen osan, paikallisviranomaisen tai julkisoikeuddlisen laitok-sen palvduksessa, verote­taan vain tässä valtiossa.

2.

Tällaisesta hyvityk­sestä verotetaan kuilenkin vain siinä sopimusvaltiossa, jossa työ lehdään, jos saaja on henkilö, joka asuu tässä valtiossa ja

Artikel 19 Offentlig tjänst

1.    Ersättning (med undan­

tag för pension), som betalas

av en avtalsslutande stat,

dess politiska underavdel­

ningar, lokala myndigheter

eller offentligrättsliga institu­

tioner till fysisk person på

grund av arbete som utförs i

denna stats, dess politiska

underavdelningars, lokala

myndigheters eller offentlig-

rätlsliga institutioners tjänst,

beskattas endasl i denna stat.

2.    Sådan ersättning be­

skallas emellertid endast i

den avtalsslulande stat där

arbetet utförs, om motta­

garen är person med hemvist

i denna stat och

Prop. 1983/84:19

59

artfki   bar   sem   viölakandi beirta er heimilisfastur.

legges i den kontraherende stat der mottageren er bo­salt.

lande stal där mollagaren har hemvist.

18. gr.

Eftirlaun, lifeyrir og greidsl-

iir alinannatrygginga

I. Eftirtaun og Iffeyri sem greiddur er frä aöildarrfki, svo og greiöslur almanna-trygginga f aöildarriki, skal einungis skattleggja i pvi rfki.

2. Hugtakiö "Iffeyrir" merkir lillekna ljärha;ö sem greidd er manni meö vissu millibili ä tilteknum timum i lifanda lifi, eöa um tiltekiö timabil, eöa timabil sem haegt er aö äkvaröa, og greidd er samkvaemt skuldbindingu um aö inna bessar greiöslur af hendi gegn fullna;gjandi eöa fullu endurgjaldi f peningum eöa peningafgildi.

Artikkel 18

Pensjon, livrente og utheta-

ling i henhold til sosiallovgiv-

ningen

1.

Pensjon og livrente, som ulbetales fra en kontra­herende stat, samt utbetaling i henhold lil sosiallovgivnin-gen i en kontraherende stat skal bare kunne skattlegges i denne stat.

2.

Uttrykket "livrente" betyr et fastsatt bel0p, som belales periodisk til fastsatle lider, på livstid eller i l0pel av et bestemt eller konslater-bart tidsrom, og som er­legges i henhold til en för­pliktelse til å företa disse ut-belalinger som molytdse for dertil svarande fullt vederlag i penger eller pengers verdi.

Artikel 18

Pension, livränta och utbe­talning enligt sociallagslift-ningen

1.

Pension och livränta som betalas från en avtals-slutande stat samt utbetal­ning enligt sociallagstiftning­en i en avtalsslutande stat be­skattas endasl i denna stat.

2.

Med uttrycket "livrän­ta" förstås ett fastställt be­lopp, som betalas periodiskt på fastställda lider under ve­derbörandes livslid eller un­der angiven eller fastställbar lidrymd och som utgår på grund av förpliktelse all verkställa dessa utbetalning­ar såsom ersättning för där­emot fullt svarande vederlag i penningar eller penningars värde.

19. gr. Opinbert starf

1. Endurgjald (aö undan-teknum eftirlaunum) sem greitl er af aöildarrfki, opin-berum aöila, sveitarsijörn eöa opinberri stofnun i bvf lil manns fyrir starf hans f bjön-ustu bessa rfkis, opinbers aöila sveilarsljörnar eöa opinberrar stofnunar bess skal einungis skattleggja f bvf riki.

2. SIfkt endurgjald skal bö einungis skattleggja i bvf aöildarriki bar sem starfiö er inni af hendi aö viölakandinn sé aöili heimilisfastur i pvi riki og

Artikkel 19 Offentlig tjeneste

1.

Godtgj0relse (unntatt pensjon) som utredes av en kontraherende stat eller en av dens regionale eller lokale förvaltningsmyndigheter el­ler offentligrellslige inslitu-sjoner til en fysisk person i anledning av Ijenester som er ylet denne stat eller nevnte förvaltningsmyndigheter og institusjoner, skal bare kunne skattlegges i denne stal.

2.

Slik godlg0relse skal imidlertid bare kunne skatt­legges i den kontraherende stat der arbeidet utf0res hvis mottageren er en person som er bosatt i denne stat og

Artikd 19 Offentlig tjänst

1.

Ersättning (med undan­lag för pension), som betalas av en avtalsslulande stal, dess politiska underavdel­ningar, lokala myndigheter eller offenlligrättsliga institu­tioner till fysisk person på grund av arbete som utförs i denna stats, dess politiska underavdelningars, lokala myndigheters eller offentlig­rättsliga institutioners tjänst, beskattas endast i denna stal.

2.

Sådan ersättning be­skattas emellertid endasl i den avtalsslulande stat där arbetet utförs, om motta­garen är person med hemvist i denna stat och

Prop. 1983/84:19

60

a)

er statsborger i denne stat; eller

b)

ikke blev hjemmeh0-rende i denne stat alene med det formål at udf0re hvervet; eller

c)

ikke kan beskattes af vederlaget i den stat, fra hvil­ken detle udbetales.

a)

on tämän valtion kansa­lainen; lai

b)

häneslä ei tullut tässä valtiossa asuvaa ainoastaan tämän työn tekemiseksi; tai

c)

hänlä ei voida verottaa hyvityksestä siinä valtiossa, josla se maksetaan.

a)

är medborgare i denna stat; eller

b)

inle fick hemvist i den­na stat uteslutande för atl ul­föra arbetet; eller

c)

inle kan beskattas för ersättningen i den stat från vilken denna betalas.

Artikel 20

Studerende og praktikanter

1.    En person, som be-

s0ger en kontraherende stal

udelukkende med henblik på

a)

studier ved et universi­tet eller anden undervis­ningsanstalt i denne kontra­herende stat, eller

b)

fortetnings-, industri-, landbmgs- eller skovbrugs-praktik i denne kontraheren­de stal,

og som er eller umiddelbart f0r bes0get var hjemmeh0-rende i en anden kontrahe­rende stat, beskattes ikke i den f0rslnaevnte stat af be-l0b, som han oppebaerer fra kilder uden for denne stal lil sit underhold, sit studium el­ler sin uddannelse.

2.    En person, som slu-

derer ved universitet eller

anden undervisningsanstalt i

en kontraherende stat, og

som under midlertidigt

ophold i en anden kontrahe­

rende stat har beskaeftigdse i

denne anden stat i h0jst 100

dage inden for samme kalen­

derår for al opnå praktisk er-

faring i tilslutning til stu-

dierne, beskalles i sidst­

naevnte kontraherende stat

kun af den del af indkomsten

ved beskaeftigelsen, som

överstiger en gennemsnitlig

månedsindkomst   på   2 000

20 artikla

Opiskdijat Ja harjoittdijat

1.    Henkilöä, joka oleske­

lee sopimusvaltiossa ainoas­

taan

a)

tässä sopimusvaltiossa olevassa yliopistossa tai muussa opeluslaitoksessa harjoilettavia opintoja var­ten, tai

b)

tässä sopimusvaltiossa tapahtuvaa liikealan, leolli-suuden, maatalouden tai metsälalouden harjoittdua varten

ja joka asuu tai välittömästi ennen tälä oleskdua asui toisessa sopimusvaltiossa, ei ensiksi mainitussa valtiossa verotela rahamääristä, jotka hän saa tämän valtion ulko­puolella olevasla lähleestä elalustaan, koulutustaan tai harjoittduaan varten.

2.    Henkilö,joka opiskdee

sopimusvaltiossa olevassa

yliopistossa ja joka tilapäisen

oleskdun aikana toisessa so­

pimusvaltiossa työskenldee

tässä toisessa valtiossa enin­

tään 100 päivää saman kalen­

terivuoden aikana saadak-

seen opintoihin liityvää käy­

tännön kokemusta, verote­

taan viimeksi mainitussa val­

tiossa vain työstä saadun lu­

lon siitä osasta, joka ylitlää

2000 Ruotsin kmunun surui-

sen keskimääräisen kuukau-

situlon lai sen vasla-arvon

Suomen, Islannin, Norjan tai

Artikel 20

Studerande och praktikanter

1.    Person som vistas i en

avtalsslutande stal uteslutan­

de för

a)

studier vid universitet eller annan undervisningsan­stalt i denna avtalsslutande stat, eller

b)

affärs-, industri-, lant­bruks- eller skogsbruksprak­tik i denna avtalsslutande stat,

och som har eller omedelbart före vistelsen hade hemvist i en annan avtalsslutande stat, beskattas inle i den först­nämnda staten för belopp som han erhåller från källa utanför denna stat för sitt up­pehälle, sin undervisning el­ler utbildning.

2.    Person som studerar

vid universitet eller annan

undervisningsanstalt i en av­

talsslutande stat och som un­

der tillfällig vistelse i annan

avtalsslulande stal har an­

ställning i denna andra stat

under högst 100 dagar under

elt och samma kalenderår för

att erhålla praktisk erfaren­

het i anslutning till studierna,

beskattas i sistnämnda av­

talsslulande stat endast för

den del av inkomsten av an­

ställningen som överstiger

en genomsnittlig månadsin­

komst av 2000 svenska kro-

Prop. 1983/84:19

a)

sé rrlrisborgari bess rrlris; eöa

b)

hafi ekki oröiö heimilis­fastur i bessu rfki eingöngu f bvf skyni aö inna betta starf af hendi; eöa

c)

ekki sé unnl aö skatt­leggja hann vegna endur­gjaldsins f bvi riki sem greiddi endurgjaldiö.

a)

er statsborger av denne stat; eller

b)

ikke bosatte seg der utelukkende for å utf0re de nevnte Ijenester; eller

c)

ikke kan skattlegges for godlgj0relsen i den stat fra hvilken denne ulbetales.

a)

är medborgare i denna stat; eller

b)

inte fick hemvist i den­na stat uteslutande för atl ut­föra arbetet; eller

c)

inle kan beskattas för ersättningen i den stat från vilken denna betalas.

20. gr.

Nämsmenn og neinar

1. Aöili sem dvelur f aöild­arrfki einungis i beim lil-gangi:

a) aö nema viö häsköla eöa aöra mennlastofnun f aöildartrlrinu eöa

Artikkel 20

Studenter og praktikanter

I. En person som opphol­der seg i en kontraherende stal utelukkende for

a) studier ved et universi­tet eller annen undervis­ningsanstalt i denne kontra­herende stat, eller

Artikel 20

Studerande och praktikanter

I. 

Person som vistas i en avtalsslulande stat uteslutan­de för

a) studier vid universitet eller annan undervisningsan­stalt i denna avtalsslutande stat, eller

b) aö nema viöskipla-, iönaöar-, landbunaöar eöa skögarnylingarstörf f aöild-arrrlrinu

og er eöa slöast var fyrir dvölina heimilisfastur f ööru aöildartrlri, er ekki skatt­skyldur f fyrrnefnda rrlinu af Qärhsö sem upprunnin er ulan bess rikis sem hann faer til aö standa slraum af fram-fa;rslu sinni, nämi eöa bJålf un.

2. Aöila, sem stundar näm viö häsköla eöa aöra mennla­stofnun i aöildarrrTri og sem dvelsl um stundarsakir i ööru aöildarrrTci og starfar i pvi riki aö hämarki f 100 daga ä sama almanaksäri lil aö afla sér hagnyirar reynslu f tengslum viö nämiö, skal einungis skattleggja f sföamefnda aöildarrfkinu af beim hluta tekna vegna slarfsins sem er umfram 2000 saenskar kronur aö meöaltali ä mänuöi eöa jafnviröi beirtar fjär-haeöar f dönskum, finnskum fslenskum     eöa     norskum

b) å få fortelnings-, indu­stri-, landbruks- eller skogs-brukspraksis i denne kontra­herende stat,

og som har eller umiddelbart f0r oppholdet hadde bopel i en annen kontraherende stal, skal i f0rstnevnte stal ikke undergis beskatning av bel0p som han oppebaerer fra kilder utenfor denne f0rstnevnte stat lil sitt opphold, sin un­dervisning eller uldannelse.

2. En person som sluderer ved universitet eller annen undervisningsanstalt i en kontraherende stat, og som under midlertidig opphold i en annen kontraherende stat er ansatt i denne annen stal i h0ysl 100 dager innenfor ett og samme kalenderår for ä oppnå praktisk erfaring i til­slutning til studiene, skal i den sistnevnle kontrahe­rende stal bare skattlegges av den del av inntekten ved anseltdsen som överstiger en gjennomsniltlig måned-sinnlekt   på   2000   svenske

b) affärs-, industri-, lant­bruks- eller skogsbruksprak­tik i denna avtalsslutande stat,

och som har eller omedelbart före vistelsen hade hemvist i annan avtalsslutande stat, beskattas inte i den först­nämnda stålen för belopp som han erhåller från källa utanför denna stat för sitt up­pehälle, sin undervisning el­ler utbildning.

2. Person som studerar vid universitet eller annan undervisningsanstalt i en av­talsslulande stal och som un­der tillfällig vistelse i annan avtalsslulande stat har an­ställning i denna andra stat under högst 100 dagar under ett och samma kalenderår för att erhålla praktisk erfaren­het i anslutning till studierna, beskattas i sistnämnda av­talsslutande stal endast för den del av inkomsten av anställningen som överstiger en genomsnittlig månadsin­komst av 2000 svenska kro-

Prop. 1983/84:19

62

svenske kröner eller mod-vaerdien i dansk, finsk, is­ländsk eller norsk valuta. Fra beskatning undtages if0lge detle slykke dog sammenlagl hojst 6000 svenske kröner pr. kalenderår eller modvtcr-dien i dansk, finsk, isländsk eller norsk valuta. For-naivnte bel0b omfatter del for det pågaeldende kalen­derår gaeldende personfra-drag.

3. De kompetente myn­digheder i de kontraherende stater traeffer aftale om an­vendelsen af bestemmel­serne i stykke 2. De kompe­tente myndigheder kan også traeffe aftale om sådan aen­dring af de der naevnte bel0b, som findes rimelig under hensyn lil förändring i penge-vaerdi, aendret lovgivning i nogen af de kontraherende stater eller anden lignende årsag.

Tanskan rahana. Tämän koh­dan mukaisesti vapaulelaan veroluksesla kuilenkin yh-teensä enintään 6000 Ruot­sin kruunua kalenlerivuotta kohli tai sen vasta-arvo Suo­men, Islannin, Norjan tai Tanskan rahana. Edellä mainitiuun määrään sisältyy kysymyksessä olevalta ka-lenterivuoddta myönneltävä henkilökohtainen vähennys.

3. Sopimusvaltioiden toi­mivaltaiset viranomaiset so-pivat keskenään 2 kappaleen määräysten sovdlamisesla. Toimivaltaiset viranomaiset voivat myös sopia sdlaisesta muutoksesla siinä mainittui-hin rahamääriin, joka rahan arvon muuttumiseen, jonkin sopimusvallion muutlunee-seen lainsäädäntöön tai muu-hun sellaiseen seikkaan näh­den katsotaan kohtuulliseksi.

nor eller motvärdet i danskt, finskt, isländskt eller norskt myntslag. Frän beskattning enligt denna punkl undan­tages dock sammanlagt högst 6000 svenska kronor per ka­lenderår eller motvärdet i danskt, finskt, isländskt eller norskt myntslag. Förenämn-da belopp innefattar person­ligt avdrag för kalenderåret i fråga.

3. De behöriga myndighe­terna i de avtalsslutande sta­terna träffar överenskom­melse om tillämpningen av bestämmelserna i stycke 2. De behöriga myndigheterna kan också träffa överens­kommelse om sådan ändring av där omnämnda belopp som finnes skälig med hän­syn till förändring i penning­värde, ändrad lagstiftning i någon av de avtalsslutande staterna eller annan liknande omständighet.

Artikel 21

Forrelningsvirksomhed og personlige tjenesleydelser uden for en kontraherende stats kyst

1.

Medmindre bestemmel­serne i slykke 2 og 3 med-f0rer andel, skal en person, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stal, og som uden for en anden kontrahe­rende stats kyst driver fortet-ningsvirksomhed, der har förbindelse med udforskning eller udnyttelse af naturfore­komster på denne anden stats havbundsområde, an­ses for at have et fast drifts­sted eller et fast sted i denne anden stat.

2.

Bestemmelserne

i stykke 1 finder ikke anven­delse,    hvis    virksomheden

21 artikla

Sopimusvallion rannikon ul­kopuolella tapahtuva liike-toiminta tai työ

I. 

Jollei 2 ja 3 kappaleen määräyksistä muuta johdu, katsotaan sopimusvaltiossa asuvalla henkilöllä, joka loi­sen sopimusvallion rannikon ulkopuolella harjoittaa tämän loisen valtion merenpohja-alueen luonnonvarojen tutki­miseen lai hyväksikäyltöön liiltyvää liiketoimintaa, ole­van kiinteä toimipaikka lai kiinteä paikka tässä toisessa valtiossa.

2. Tämän artiklan 1 kap­paleen määräyksiä ei sövd-leta,   jos   toiminta   kestää

Artikel 21

Ajjärsverksamhet och an­ställning utanför en avtals­slutande stals kust

1.

Om inte bestämmelser­na i styckena 2 och 3 föranle­der annat, anses sådan per­son med hemvist i en avtals­slutande stat, som utanför annan avtalsslutande stats kust bedriver affärsverksam­het som har samband med ut­forskning eller utnyttjande av naturtillgångar på denna andra stats havsboltenom-råde, ha fast driftställe eller stadigvarande anordning i denna andra stat.

2.

Bestämmelserna i styc­ke I tillämpas inte, om verk­samheten  pågår  under  tid-

Prop. 1983/84:19

63

gialdmiöli. Undanbegnar skallskyldu samkvaemt bess­um löluliö eru bö aö hämarki 6000 saenskar kronur ä almanaksäri eöa jafnviröi beirtar fjärhaeöar f dönskum, finnskum, fslenskum eöa norskum gjaldmiöli. Framan­greind fjärhaeö felur f sér gild­andi persönufrädrätt fyrir viökomandi almanaksär.

3. Baer stjörnvöld f aöild­arrikjunum skulu gera sam­komulag um framkvaemd ä-kvaeöa 2. ti. Baer stjörnvöld geta einnig gert samkomulag um bissr breytingar ä bar greindum fjärhajöum, sem sanngjarnar bvja, meö hliösjön af breytingum ä pen-ingagildi, breyttri löggjöf f einhverju aöildarrfkjanna eöa öörum svipuöum äslaeöum.

kröner eller molverdien herav i dansk, finsk, isländsk eller norsk valuta. Fra bes­katning i henhold til delte punkt unntas dog sammen­lagl h0yst 6000 svenske krö­ner pr. kalenderår eller mol­verdien i dansk, finsk, is­ländsk eller norsk valuta. Forannevnte bel0p omfatter det for angjeldende kalen­derår gjeldende personfra-drag.

3. De kompetente myn­digheter i de kontraherende slaler treffer avtale om an­vendelsen av bestemmelsene i punkt 2. De kompetente myndigheter kan også treffe avtale om slik endring av de der nevnte bel0p som finnes rimelig under hensyn til för­ändring i pengeverdi, endrel lovgivning i noen av de kon­traherende stater eller annen lignende omstendighel.

nor eller motvärdet i danskt, finskt, isländskt eller norskt myntslag. Från beskallning enligt denna punkl undan­tages dock sammanlagt högst 6000 svenska kronor per ka­lenderår eller motvärdet i danskt, finskt, isländskt eller norskt myntslag. Förenämn-da belopp innefattar person­ligt avdrag för kalenderåret i fråga.

3. De behöriga myndighe­terna i de avtalsslulande sta­terna träffar överenskom­melse om tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2. De behöriga myndigheterna kan också träffa överens­kommelse om sådan ändring av där omnämnda belopp som finnes skälig med hän­syn till förändring i penning­värde, ändrad lagstiftning i någon av de avtalsslutande staterna eller annan liknande omständighet.

21.gr

.

Atvinnurekstur og launaö starf undan ströndum aöild­arrikis

Artikkd 21

Virksomhet og l0nnsarbeid utenfor en kontraherende stats kyst

Artikd 21

Affärsverksamhet och an­ställning utanför en avtals-slutande stals kust

I.

Leiöi ekki annaö af ä-kvaeöum 2. og 3. II. skal telja aö aöili heimilisfastur i aöild­arrfki, sem stundar atvinnu­rekstur undan ströndum annars aöildarrfkis sem tengd­ur er rannsöknum eöa hag­nyringu nätturuauöaefa ä hafsbotnssvaeöi sföamefnda rikisins, hafi fasta atvinnu­stöö eöa fasta stofnun f sföamefnda rfkinu.

I.

Når ikke annet fremgår av bestemmelsene i punk­tene 2 og 3, skal en person bosatt i en kontraherende stat som utenfor en annen kontraherende stats kyst driver virksomhet knyttet til unders0kelse eller utnyttelse av naturforekomster på den­ne annen stats havbunnsom-råde, anses for å ha fast driftssted eller fast sted i denne annen stat.

I.

Om inte bestämmelser­na i punkterna 2 och 3 föran­leder annal, anses sådan per­son med hemvist i en avtals­slulande stat, som utanför annan avtalsslutande stals kust bedriver affärsverksam­het som har samband med ut­forskning eller utnyttjande av naturtillgångar på denna andra stats havsbottenom­råde, ha fast driftställe eller stadigvarande anordning i denna andra stal.

2. Åkvaeöi 1. II. eiga ekki viö ef starfsemin fer fram ä einu eöa fleiri timabilum sem

2. Bestemmelsene i punkt I fär ikke anvendelse dersom virksomhelen pågår i en eller

2. Bestämmelserna

i

punkl  I  tillämpas inte, om verksamheten   pågår  under

Prop. 1983/84:19

64

finder sted i en eller flere pe­rioder, som sammenlagl ikke överstiger 30 dage inden for en 12 måneders période.

3.

Ved anvendelsen af stykke 2 gaelder, at en virk­somhed, som drives af el fo­retagende, som er indbyrdes förbundet med el andet fore­tagende, anses drevet af del f0rslnaevnle foretagende, hvis virksomheden i vaesent-1ig grad er den samme som den, der drives af delte andel foretagende. Foretagender anses for al vaere indbyrdes forbundne, hvis del ene fore­tagende direkte eller indirek­te deltager i ledeisen af eller kontrollen af det andet fore­tagende eller dellager i kapi­talen i delte foretagende, el­ler hvis samme personer di­rekte eller indirekte dellager i ledeisen af eller kontrollen af begge foretagender eller deltager i kapitalen i disse foretagender.

4.

Bestemmelserne i arti­kel 8, stykke I, finder anven­delse på indkomsl ved trans­port af personel og materiel med skib eller luftfartpj lil el havbundsområde som om­handlel i stykke 1, eller ved drift af bugserbåde, forsy-ningsskibe og andre fart0jer, som anvendes i lignende 0jemed i förbindelse med virksomhed, som omhandlel i naevnte stykke.

5. Bestemmelserne i arti­kel 13, slykke 4, og artikel 23, stykke 3, finder anven­delse henholdsvis pä fortje­neste ved afhaendelse af skibe, både og luftfart0jer, som omhandlel i slykke 4, og på formue beslående af så­danne skibe, både og luftfar-t0jer.

yhdessä tai useammassa jak­sossa yhteensä enintään 30 päivää kahdenloista kuukau­den aikana.

3.

Tämän artiklan 2 kap­paletta sovellettaessa pide­lään loisen yrityksen kanssa etuyhteydessä olevan yrityk­sen haijoittamaa toiminlaa viimeksi mainitun yrityksen harjoitlamana, jos toiminta on olennaisesli samaa kuin tämän loisen yrityksen har-joittama toiminta. Yritysten katsotaan olevan etuyh­teydessä keskenään, jos yri­tys välittömästi lai välillisesti osallistuu loisen yrityksen johtoon tai valvontaan tahi omistaa osan tämän yrityk­sen pääomasta taikka jos sa­mat henkilöt välittömästi lai välillisesti osallistuvat mo-lempien yritysten johtoon lai valvontaan tahi omistavat osan näiden yritysten pää­omasta.

4.

Tämän sopimuksen 8 artiklan I kappaleen mää­räyksiä sovdletaan tuloon, joka saadaan laivalla tai ilma-aluksella lapahtuvasta henki-löiden ja tarvikkeiden kul-jetuksesta I kappaleessa tarkoiletulle merenpohja-aluedle tahi hinaajien, huol-toaluslen ja muiden saman-kaltaisiin tehtäviin käyteliy-jen aluslen käyttämisestä mainitussa kappaleessa tar­koiletun toiminnan yh-teydessä.

5.    Tämän sopimuksen 13

artiklan 4 kappaleen ja 23 ar­

tiklan 3 kappaleen määräyk­

siä sovdletaan voittoon, joka

saadaan 4 kappaleessa tar-

koitellujen laivojen, venei­

den ja ilma-alusten luovuluk­

sesla, ja varallisuuleen, joka

koostuu lällaisisla laivoisla,

veneistäja ilma-aluksisla.

rymd eller tidrymder som sammanlagt inle överstiger 30 dagar under loppet av en tidrymd av tolv månader.

3. Vid tillämpningen av stycke 2 gäller, atl verksam­het, som bedrivs av ett före­lag som har intressegemen­skap med annat företag, anses bedriven av del först­nämnda förelaget, om verk­samheten i väsentlig grad är densamma som den som be­drivs av detta andra företag. Förelag anses ha intressege­menskap, om det ena företa­gel direkt eller indirekt del­lager i ledningen eller över­vakningen av del andra före­taget eller äger del i detta fö­relags kapital eller om sam­ma personer direkt eller indi­rekt deltager i ledningen eller övervakningen av båda före­lagen eller äger del i dessa företags kapital.

4. Bestämmelserna i arti­kel 8 stycke I tillämpas på inkomst av transport av per­sonal och materiel med skepp eller luftfartyg till havsbot­tenområde som avses i styc­ke 1 eller av drift av bogser-bålar, försörjningsfarlyg och andra fartyg som används för liknande uppgifter i samband med verksamhet som avses i nämnda stycke.

5. Bestämmelserna i arti­kel 13 stycke 4 och artikel 23 stycke 3 tillämpas pä vinsl på grund av överlåtelse av skepp, bålar och luftfartyg som avses i stycke 4 respek­tive förmögenhet bestående av sådana skepp, bålar och luftfartyg.

Prop. 1983/84:19

65

samtals vara ekki lengur en 30 daga innan 12 mänaöa timabils.

3. Viö beitingu 2. 11. telst starfsemi, sem fyrirtaeki tengl ööru fyrirfski rekur, rekin af fyrtnefnda fyrirtaek-inu ef starfsemit\ er aö veru-legu leyti hin sama og sföar-nefnda fyrirtaekiö rekur. Fyr­irtaeki leljast lengd begär annaö fyrirtaekiö tekur beinan eöa öbeinan bätt f stjörn eöa yfirräöum hins fyrirtaekisins, eöa ä hluta af fjärmagni bess, eöa sömu aöilar laka beinan eöa öbeinan bätt f stjörn eöa yfirräöum beggja fyrir-laekjanna eöa eiga hluta. af fjärmagni beirta.

flere perioder som sammen­lagl ikke överstiger 30 dager i löpet av en 12 måneders péri­ode.

3. Ved anvendelsen av punkl 2 skal virksomhet som drives av et foretagende som har interessefdlesskap med et annet foretagende, anses drevet av del f0rslnevnte fo­retagende, hvis virksomhe­len i vesenllig grad er den samme som den som drives av det annet foretagende. Foretagender anses å ha in-leressefdlsskap, hvis det ene foretagende direkte eller in­direkte deltar i ledeisen eller kontrollen av det annet fore­tagende eller der andel i delte foretagendels kapital, eller om samme personer di­rekte eller indirekte deltar i ledeisen eller kontrollen av begge foretagender eller der andel i disse foretagenders kapital.

tidrymd eller lidrymder som sammanlagt inte överstiger 30 dagar under loppet av en tidrymd av tolv månader.

3. Vid tillämpningen av punkt 2 gäller, att verksam­het, som bedrivs av ett före­lag som har intressegemen­skap med annal företag, anses bedriven av det först­nämnda företaget, om verk­samheten i väsentlig grad är densamma som den som be­drivs av detta andra förelag. Företag anses ha intressege­menskap, om det ena företa­get direkt eller indirekt del­tager i ledningen eller över­vakningen av det andra före­taget eller äger del i detta fö­retags kapital eller om sam­ma personer direkt eller indi­rekt dellager i ledningen eller övervakningen av båda före­tagen eller äger del i dessa företags kapital.

4. Åkvaeöi 1. ti. 8. gr. eiga viö um hagnaö af flulningi slarfsmanna og varnings meö skipum og loflförum til hafs-botnssvaeöis, sbr. 1. II., eöa af rekstri drättarbäta, birgöa-skipa og annarra skipa sem notuö em lil svipaöra verk-efna i sambandi viö starfsemi samkvaemt nefndum löluliö.

4. Bestemmelsene i artik­kel 8 punkl 1 får anvendelse på inntekt av transport av personell og forsyninger med skip eller luftfart0y til hav-bunnsområde som omhand­lel i punkt I, eller ved drift av taubåter, forsyningsfart0yer og andre fart0yer som an­vendes for lignende formål i förbindelse med virksomhet som omhandlel i nevnte punkt.

4. Bestämmelserna i arti­kel 8 punkl I tillämpas på in­komst av transport av perso­nal och materiel med skepp eller luftfartyg till havsbot-lenområde som avses i punkt 1 eller av drift av bogserbå-tar, försörjningsfartyg och andra fartyg som används för liknande uppgifter i samband med verksamhet som avses i nämnda punkt.

5. Åkvaeöi 4. ti. 13. gr. og 3. ti. 23. gr. eiga viö um hagnaö af sölu beirta skipa, bala og loflfara sem um er raett f 4. il., svo og af eignum sem fölgnar eru f slfkum skip­um, bätum og loflfömm.

5. Bestemmelsene i artik­kel 13 punkl 4 og artikkel 23 punkt 3 får anvendelse på ge­vinst ved avhendelse av skip, baler og luftfart0yer som om­handlel i punkt 4, respektive formue i slike skip, baler og luftfart0yer.

5. Beslämmelserna i arti­kel 13 punkl 4 och artikel 23 punkt 3 tillämpas på vinst på grund av överlåtelse av skepp, båtar och luftfartyg som avses i punkl 4 respekti­ve förmögenhet bestående av sådana skepp, båtar och luft­fartyg.

5    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

66

6. Uanset andre bestem­melser i denne overenskomst gaelder f0lgende om beskat-ningen af l0n og andre lig­nende vederlag, som en per­son, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stat, er­hverver ved arbejde, som ud-f0res uden for en anden kon­traherende stats kyst for en arbejdsgiver, som driver så­dan virksomhed, som om­handlel i slykke 1:

a)

Medmindre bestemmel­serne under b)-d) medf0rer andet, kan sådant vederlag beskattes i denne anden stat, men kun hvis arbejdet finder sted der i mere end 30 dage inden for en lolv-måneders période.

b)

Sådant vederiag kan kun beskattes i den f0rst-naevnte kontraherende stat, såfremt

1)

arbejdet har förbindelse med udnyttdsen af oliefore-komster, som befinder sig pä midtlinien mellem en kontra­herende stat og en anden stat,

2)

der foreligger aftale mellem disse stater om faelles udnyttelse af forekomsterne, og

3)

udnyttdsen sker samti­dig på begge sider af midtlini­en.

Bestemmelserne i detle afsnil finder kun anvendelse efter aftale herom mellem de kompetente myndigheder i de kontraherende stater.

c)     Sådant vederlag beskat­

tes i overensstemmelse med

bestemmelserne i artikel 15,

slykke 3 a), hvis arbejdet ud-

f0res om bord på en bäd eller

el skib, som omhandlel i

stykke 4 i denne artikd.

6. Tämän sopimuksen muiden määräysten estä­mättä noudatetaan seuraavia määräyksiä sellaisen lulon ja muun samankallaisen hyvi­tyksen verotuksessa, jonka sopimusvaltiossa asuva hen­kilö saa loisen sopimusval­lion rannikon ulkopuolella tehdystä työstä lyönantajan lukuun, joka siellä harjoittaa I kappaleessa tarkoitettua toiminlaa:

a)

Jollei b)-d) kohdan määräyksistä muuta johdu, voidaan tällaisesta hyvityk­sestä verottaa tässä toisessa valtiossa vain, jos työ kestää siellä yhdessä lai useam­massa jaksossa yhteensä yli 30 päivää kahdenloista kuu­kauden aikana.

b)

Tällaisesta hyvityk­sestä verotetaan vain ensiksi mainitussa sopimusvalticssa jos

1)

työ liittyy öljyesiinty-män hyväksikäyltöön, joka sijaitsee sopimusvallion ja loisen valtion välisellä keski-viivalla,

2)

näiden valtioiden välillä on sopimus, joka koskee esiinlymien yhleislä hyväksi-käyltöä, ja

3)

hyväksikäyttö lapahtuu samanaikaisesti keskiviivan molemmilla puolilla.

Tämän kohdan määräyksiä sovdletaan vain, milloin so­pimusvaltioiden toimivaltai­set viranomaiset oval leh-neet asiasta sopimuksen.

c)     Tällaisesta hyvityk­

sestä verotetaan 15 artiklan 3

kappaleen a) kohdan mää­

räysten mukaan, jos työ leh­

dään tämän artiklan 4 kappa­

leessa tarkoitetussa veneessä

tai laivassa.

6. Utan hinder av övriga bestämmelser i detla avtal gäller följande om beskatt­ningen av lön och annan lik­nande ersättning som person med hemvist i en avtalsslu­tande stat uppbär på grund av arbete vilkel utförs utan­för annan avtalsslutande stats kust för arbetsgivare som bedriver sådan verk­samhet där som avses i styc­ke 

I:

a)

Om inte bestämmelser­na i punkterna b)-d) föranle­der annal, får sådan ersätt­ning beskattas i denna andra stat endast om arbetet pågår där under tidrymd eller tid­rymder som sanfimanlagt överstiger 30 dagar under en lidrymd av tolv månader.

b)

Sådan ersättning be­skattas endast i den först­nämnda avtalsslutande sta­ten om

1)

arbetet har samband med utnyttjandet av oljeföre-komsler som befinner sig på mittlinjen mellan en avtals­slulande stat och annan stat,

2)

avlal föreligger mellan dessa stater om gemensamt utnyttjande av förekomster­na, och

3)

utnyttjandet sker samti­digt på båda sidor om mittlin­jen.

Beslämmelserna i denna punkl tillämpas endast efter överenskommelse därom mellan de behöriga myndig­heterna i de avtalsslulande staterna.

c)    Sådan e.sättning be­

skattas enligt bestämmelser­

na i artikel 15 stycke 3 a), om

arbetet utförs ombord på båt

eller skepp som avses i styc­

ke 4 av denna artikel.

Prop. 1983/84:19

67

6. Prätt fyrir önnur ä-kvaeöi samnings bessa gildir eftirfarandi um skalllagningu launa og annars svipaös end-urgjalds sem aöili heimilis­fastur i aöildartfki hlytur fyrir vinnu sem innt er af hendi undan ströndum ann­ars aöildartfkis fyrir atvinnu-rekanda sem rekur starfsemi sem fellur undir 1. ti.:

a)

Leiöi ekki äkvaeöi staf-liöa b)-d) lil annars getur slikt endurgjald bv' aöeins veriö skatllagt i siöamefnda rfkinu aö vinnan sé innt af hendi ä einu eöa fleiri tfmabilum sem samtals vara lengur en f 30 daga innan 12 mänaöa tfmabils.

b)

Slikt endurgjald skal einungis skattleggja i fyrr­nefnda aöildartfkinu ef:

1)

vinnan tengist hagnyt-ingu olfulinda sem eru ä skiptilinu milli aöildarrikis og annars rfkis,

2)

samningur er til milli bessara rfkja um sameigin-lega hagnytingu lindanna og

3)

hagnyling fer fram samtfmis bäöum megin skiptilinu.

Åkvffiöi bessa stafliöar koma ekki til framkvaemda fyrr en baer stjörnvöld f aöild­arrikjunum hafa gert sam­komulag bar um.

c)     SIfkt endurgjald skal

skaltlega samkvaemt ä-

kvaeöum stafliöar a) i 3. 11.

15. gr. ef vinnan er innt af

hendi um boro f bäti eöa

skipi, sbr. 4. ti. bessarar

greinar.

6. Uansetl andre bestem­melser i denne overenskomst skal f0lgende bestemmelser gjelde for beskatningen av l0nn og annen lignende godtgj0relse som en person bo.salt i en kontraherende stat mottar i anledning av l0nnsarbeid som ulf0res utenfor en annen kontrahe­rende stals kyst for arbeids-giver som driver slik virk­somhet der som nevnl i punkl 

I:

a)

Når ikke noe annet fremgår av bestemmelsene i underpunktene b)-d), kan slik godtgj0relse skattlegges i denne annen stat bare hvis arbeidet pågår der i en eller flere perioder som tilsammen överstiger 30 dager i l0pet av en 12 måneders période.

b)

Slik godlgj0relse skatt­legges bare i den f0rslnevnte kontraherende stat dersom

1)

arbeidet er knyttet lil ulnytlelsen av petroleums-förekomster som ligger på midtlinjen mellom en kontra­herende stat og annen stat,

2)

overenskomst forelig­ger mellom disse stater om felles utnyttelse av forekom-stene, og

3)

utnyttdsen skjer samti­dig på begge sider av midtlin­jen.

Bestemmelsene i delte un­derpunkt får bare anvendelse etter avtale derom mellom de kompetente myndighelene i de kontraherende stater.

c)    Slik godtgj0relse skatt­

legges etter bestemmelsene i

artikkel 15 punkl 3 a), der­

som arbeidet utf0res ombord

i båt eller skip som omhand­

lel i punkl 4 i denne artikkel.

6. Utan hinder av övriga bestämmelser i detta avtal gäller följande om beskatt­ningen av lön och annan lik­nande ersättning som person med hemvist i en avtalsslu­tande stat uppbär på grund av arbete vilket utförs utan­för annan avtalsslutande stats kust för arbetsgivare som bedriver sådan verk­samhet där som avses i punkt

a)

Om inte bestämmelser­na i punkterna b)-d) föranle­der annal, fär sådan ersätt­ning beskattas i denna andra stat endast om arbetet pågår där under tidrymd eller tid­rymder som sammanlagt överstiger 30 dagar under en lidrymd av tolv månader.

b)

Sådan ersättning be­skattas endasl i den först­nämnda avtalsslulande sta­ten om

1)

arbetet har samband med utnyttjandet av oljeföre­komster som befinner sig pä mittlinjen mellan en avtals-slutande stat och annan stat,

2)

avtal föreligger mellan dessa stater om gemensamt utnyttjande av förekomster­na, och

3)

utnyttjandet sker samti­digt pä båda sidor om mittlin­jen.

Bestämmelserna i denna punkl tillämpas endasl efter överenskommelse därom mellan de behöriga myndig­heterna i de avtalsslulande staterna.

c)    Sådan ersättning be­

skattas enligt bestämmelser­

na i artikel 15 punkt 3 a), om

arbetet utförs ombord pä båt

eller skepp som avses i punkt

4 av denna artikel.

Prop. 1983/84:19

68

d) Sådant vederlag kan kun beskattes i den stat, hvori foretagendels virkelige ledelse har sit saede, hvis ar­bejdet udf0res om bord på et luftfart0j, som omhandlel i stykke 4 i denne artikel.

7. Med udtrykkei "hav­bundsområde" forstås i den­ne artikel havbunden og dens undergrund inden for en kon­traherende stats tertitorial-farvand saml denne stats kontinentalsokkel.

d) Tällaisesta hyvityk­sestä verotetaan vain siinä valtiossa, jossa yrityksen to­siasiallinen johto on.jos lyö lehdään tämän artiklan 4 kappaleessa tarkoitetussa ilma-aluksessa.

7. Sanonnalla "meren-pohja-alue" tarkoitetaan tässä arliklassa sopimusval­lion aluevesien merenpohjaa ja sen sisustaa sekä tämän valtion mannerjalustaa.

d) Sådan ersättning be­skattas endasl i den stat där företagel har sin verkliga led­ning, om arbetet utförs om­bord på luftfartyg som avses i stycke 4 av denna artikel.

7. Med uttrycket "havs-bottenområde" förslås i den­na artikel havsbottnen och dennas underiag inom en av­talsslulande stats tertitorial-valten samt denna stats kon­tinentalsockel.

Artikel 22 Andre indkomster

1.

Indkomster, der oppe­baeres af en i en kontrahe­rende stat hjemmeh0rende person, og som ikke er be­handlet i de foranstående ar­tikler i denne overenskomst, kan, uanset hvorfra de hid-r0rer, kun beskattes i denne stat.

2.

Bestemmelserne

i slykke 1 skal ikke finde an­vendelse, såfremt erhver-veren af indkomsten er bjem-meh0rende i en kontrahe­rende stat og har et fast driftssted eller et fast sted i en anden kontraherende stal, og den rettighed eller ejen­dom, hvorfra indkomsten hidr0rer, har direkte förbin­delse med den virksomhed, som drives fra det fasle driftssted, henholdsvis det frie erhverv, som ud0ves fra det fasle sted. I sådanne til­faelde skal bestemmelserne i ariikd 7, henholdsvis artikel 14, finde anvendelse. I til­faelde, hvor der til el fast driftssted eller el fast sted h0rer en fast ejendom, som omhandlel i artikel 6, slykke 2, eller en aktie eller anden andel, som omhandlel i arti-

22 artikla Muu tulo

I. 

Tulosta, jonka sopi­musvaltiossa asuva henkilö saa ja jota ei käsitdlä tämän sopimuksen edellä olevissa artikloissa, verotetaan vain tässä valtiossa riippumatta siitä, mista tulo kertyy.

2. Tämän artiklan 1 kap­paleen määräyksiä ei sovel­lela, jos tulon saaja asuu so­pimusvaltiossa ja hänellä on toisessa sopimusvaltiossa kiinteä toimipaikka tai kiin­teä paikka, sekä tulon mak­samisen perusteena oleva oi­keus lai omaisuus tosiasialli­sesti liittyy kiinteästä toimi­paikasla harjoitelluun liike­toimintaan lai kiinteästä pai­kasla harjoitelluun itsenäi-seen ammatitoimintaan. Tässä tapauksessa sovdle­taan 7 artiklan lai 14 artiklan määräyksiä. Jos kiinteään toimipaikkaan tai kiinteään paikkaan kuuluu 6 artiklan 2 kappaleessa tarkoitettua kiinteää omaisuutta tahi 6 ar­tiklan 4 kappaleessa larkoi­tettu osake lai muu osuus, verotetaan kuilenkin tulosta, joka     saadaan     tällaisesta

Artikel 22 Annan inkomst

1.

Inkomst som person med hemvist i en avtalsslu­lande stat förvärvar och som inte behandlas i föregående artiklar i delta avtal beskat­tas endast i denna stal, oav­sett varifrån inkomsten här­rör.

2.

Bestämmelserna i styc­ke I tillämpas inte om in­komsttagaren har hemvist i en avtalsslutande stat och har fast driftställe eller sta­digvarande anordning i an­nan avtalsslulande stat samt den rättighet eller egendom i fråga om vilken inkomsten betalas äger verkligt sam­band med rörelse som be­drivs frän del fasta driftstäl­let respektive självständig yrkesverksamhet som utövas från den stadigvarande an­ordningen. I sådant fall till-lämpas bestämmelserna i ar­tikel 7 respektive artikel 14. Ingår i fast driflslslälle eller stadigvarande anordning fast egendom som avses i artikel 6 stycke 2 eller aktier eller annan andel som avses i arti­kel 6 stycke 4 beskattas emellertid inkomst av sådan

Prop. 1983/84:19

69

d) SIfkt endurgjald skal einungis skattleggja i bvf aöildartfki bar sem raunveru­leg framkvaemdastjörn fyrir­taekisins er ef vinnan er innt af hendi um boro i loftfari, sbr. 4. 11. bessarar greinar.

7. Hugtakiö "hafsbotns­svaeöi" merkir f bessari grein hafsbotninn innan landhdgi aöildamlris og baö sein undir honum er, svo og landgrunn bess rfkis.

d) Slik godtgjorelse skatt­legges bare i den stat hvor foretagendels virkelige le­delse har sitt sele, dersom ar­beidet utf0res ombord i et luftfarlöy som omhandlel i punkt 4 i denne artikkel.

7. Uttrykket "havsbunns-område" belyr i denne artik­kel havbunnen og dens un­dergrunn innenfor en kontra­herende stals tertitorialfar-vann saml denne stals kon­tinentalsokkel.

d) Sådan ersättning be­skattas endast i den stat där företaget har sin verkliga led­ning, om arbetet utförs om­bord på luftfartyg som avses i punkt 4 av denna artikel.

7. Med uttrycket "havs-bottenområde" förstås i den­na artikel havsbottnen och dennas underlag inom en av­talsslulande stats terrilorial-vailen samt denna stats kon-linentalsockd.

22. gr. Ådrar tekjur

I. 

Tekjur sem aöili heimil­isfastur f aöildarrfki aflar og ekki er fjallaö um hér aö framan skal einungis skatt­leggja f bvf rfki og skiptir ekki mäli hvar beirra er aflaö.

2. Åkvaeöi 

I. 

il. eiga ekki viö ef sä er teknanna aflar er heimilisfastur i aöildarriki og hefur fasta atvinnustöö eöa fasta stofnun f ööru aöild­arrfki og réllindin eöa eignin sem tekjurnar stafa frä eru raunverulega bundin viö at­vinnurekstur sem rekinn er af hinni föstu atvinnustöö eöa viö själfslaeöa starfsemi sem stunduö er ä hinni föstu stofnun. i slfkum tilvikum gilda äkvaeöi 7. gr. eöa 14. gr. eftir bvf sem viö ä. Ef fast­eign, sbr. 2. 11. 6. gr., eöa hlutabréfaeign eöa önnur hlutareign f félagi, sbr. 4. ti. 6. gr., tilheyrir faslri atvinnu­stöö eöa fastri stofnun skal hins vegar skattleggja tekjur af sifkri eign eöa eign-arhlutum samkvaemt ä-kvaeöum 6. gr.

Artikkel 22 Annen inntekt

1.

Innlekter som tilfaller en person bosatt i en kontra­herende stat, og som ikke er omhandlel i de foranstående artikler i denne overens­komst, skal uansetl hvor de skriver seg fra, bare kunne skattlegges i denne stat.

2.

Bestemmelene i punkt I får ikke anvendelse, når mot­tageren er bosalt i en kontra­herende stat og har fast driftssted eller et fast sted i en annen kontraherende stat, og den retlighet eller eien­dom som inntekten skriver seg fra har direkte tilknyt-ning lil den virksomhet sorn drives fra del fasle driftssted, henholdsvis det frie yrke som ut0ves fra det fasle sted. I så fall får bestemmelsene i henholdsvis artikkel 7 eller artikkel 14 anvendelse. I til­felle hvor det til el fast driftssted eller et fast sted h0rer fast eiendom som om­handlel i artikkel 6 punkt 2. eller aksje eller annen andel som omhandlel i artikkel 6 punkt 4, skal imidlertid inn­tekt av slik eiendom, eller andel skattlegges i henhold

Artikel 22 Annan inkomst

1.

Inkomst som person med hemvist i en avtalsslu­lande stat förvärvar och som inte behandlas i föregående artiklar i detta avlal beskal­las endasl i denna stat, oav­sett varifrån inkomsten här­rör.

2.

Beslämmelserna i punkl 1 tillämpas inte om inkomst­tagaren har hemvist i en av­talsslulande stat och har fast driftställe eller stadigvarande anordning i annan avtalsslu­lande stal samt den rättighet eller egendom i fråga om vil­ken inkomsten betalas äger verkligt samband med rörel­se som bedrivs från det fasta driftstället respektive själv­ständig yrkesverksamhet som utövas från den stadig­varande anordningen. I så­dant fall tilllämpas besläm­melserna i artikel 7 respekti­ve artikel 14. Ingår i fast driftställe eller stadigvarande anordning fast egendom som avses i artikel 6 punkt 2 eller aktier eller annan andel som avses i artikel 6 punkl 4 be­skattas emellertid inkomst av sådan egendom eller andel

Prop. 1983/84:19

70

kel 6, stykke 4. beskalles indkomst af sådan ejendom eller andel dog i overens­stemmelse med bestemmel­serne i artikel 6.

omaisuudesta lai osuudesla, 6 artiklan määräysten mukai­sesti.

egendom eller andel med tillämpning av bestämmel­serna i artikel 6.

Artikel 23 Formue

1.

Fast ejendom, omhand­lel i artikel 6, stykke 2, som ejes af en person, der er hjemmeh0rende i en kontra­herende stat, og som er belig­gende i en anden kontrahe­rende stat, kan beskattes i denne anden stat.

2.

Aktier eller andre an­dele i el selskab, som. om­handlel i artikel 6, slykke 4. og som ejes af en person, der er hjemmeh0rende i en kon­traherende stal, kan be­skattes i den kontraherende stat, i hvilken den fasle ejen­dom er beliggende.

3.

Skibe og luftfart0jer, der anvendes i inlernalional trafik, samt r0riig formue, som knyttes lil driften af sä­danne skibe og luftfart0jer, kan kun beskattes i den kon­traherende stat, hvori foreta­gendels virkelige ledelse har sit saede. I det omfång en stat på grund af sin lovgivning ikke kan beskalle hele for­muen, kan formuen kun be­skattes i den stat. i hvilken foretagendet er hjemmeh0-rende.

4.

Al anden formue. lil-h0rende en person, der er hjemmeh0rende i en kontra­herende stat, kan, uanset hvor den forefindes, kun be­skalles i denne stal.

5.

Uanset bestemmel­serne i stykke 4 kan r0rlig formue, som udg0r en del af erhvervsformuen   i   et   fast

23 artikla Varallisuus

1.

Varallisuudesla, joka koostuu sopimusvaltiossa asuvan henkilön omisla-masta 6 artiklan 2 kappa­leessa tarkoitetusta ja toisessa sopimusvaltiossa olevasla kiinteästä omaisuu­desta, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.

2.

Sopimusvaltiossa asu­van henkilön omistamasla 6 artiklan 4 kappaleessa tarkoi­tetusta osakkeesla tai muusta yhliöosuudesla voi­daan verottaa siinä sopimus­valtiossa, jossa kiinteä omai­suus on.

3.

Varallisuudesla, joka koostuu kansainväliseen lii-kenteeseen käytetystä lai-vasla ja ilma-aluksesta sekä tällaisen laivan ja ilma-aluk­sen käyltämiseen liittyvästä irlaimesta omaisuudesta, verotetaan vain siinä sopi­musvaltiossa, jossa yrityk­sen tosiasiallinen johto on. Mikäli tämä valtio lainsää­däntönsä johdosla ei voi ve­rottaa koko varallisuudesla, verotetaan varallisuudesla vain siinä valtiossa, jossa asuva yritys on.

4.

Muusta sopimusval­tiossa asuvan henkilön va­rallisuudesla verotetaan vain tässä valtiossa riippumatta siitä, missa varallisuus on.

5.

Tämän artiklan 4 kap­paleen määräysten estämättä voidan kuilenkin varallisuu­desla, joka koostuu sopimus-

Artikel 23 Förmögenhet

1.

Förmögenhet beståen­de av sådan fast egendom som avses i artikel 6 stycke 2, vilken person med hemvist i en avtalsslutande stat inne­har och vilken är belägen i annan avtalsslutande stat, får beskattas i denna andra stat.

2.

Aktie eller annan andel i bolag, som avses i artikel 6 stycke 4, vilken person med hemvist i en avtalsslulande stat innehar, får beskattas i den avtalsslutande stat där den fasta egendomen är belä­gen.

3.

Förmögenhet beståen­de av skepp och luftfartyg som används i internationell trafik samt av lös egendom som är hänförlig till använd­ningen av sådant skepp och luftfartyg beskattas endast i den avtalsslulande stal där företaget har sin verkliga led­ning. I den mån denna stal på grund av sin lagstiftning inte kan beskatta hela förmögen­heten, beskatias förmögen­heten endasl i den stat där företaget har hemvist.

4.

All annan förmögenhet, oavsett var denna är belägen, som person med hemvist i en avtalsslutande stat innehar, beskattas endast i denna stat.

5.

Ulan hinder av bestäm­melserna i stycke 4 får emel­lertid förmögenhet beslående av lös egendom, som utgör

Prop. 1983/84:19

71

til bestemmelsene i artikkel 6.

med tillämpning av besläm­melserna i artikel 6.

23. gr. Eignir

I. 

Eign sem fölgin er i fasteign samkvaemt skilgrein-ingu 2. il. 6. gr. sem er i eigu aöila heimilisfasls f aöild­arrfki og sem er f ööru aöild­arrfki, mä skattleggja f sföar-nefnda rftinu.

Artikkel 23 Formue

1. Formue i fast eiendom omhandlel i artikkel 6 punkt 2, som des av en person bo­satt i en kontraherende stat, og som ligger i en annen kon­traherende stat, kan skatt­legges i denne annen stat.

Artikel 23 Förmögenhet

1. Förmögenhet beståen­de av sådan fast egendom som avses i artikel 6 punkl 2, vilken person med hemvist i en avtalsslulande stal inne­har och vilken är belägen i annan avtalsslulande stat, får beskattas i denna andra stat.

2. Hlutabréfaeign eöa önnur hlutareign f félagi, sem um er raett f4. II. 6. gr., i eigu aöila heimilisfasls i aöild­arrfki mä skattleggja f bvf aöildartfki bar sem fasleignin er.

3.

Eign sem fölgin er f skipum og loflförum sem notuö eru ä albjööaleiöum, svo og lausafé sem tengt er notkun sifkra skipa og lofl­fara, skal einungis skatt­leggja f bvi aöildam'ki bar sem raunveruleg framkvaem­dastjörn fyrirtaekisins hefur aösetur. Geti bella riki ekki samkvaemt eigin löggjöf skatllagt alla eignina skal ein­ungis skattleggja håna f bvf rfki bar sem fyrirtaekiö er heimilisfasl.

4.

Allar aörar eignir aöila heimilisfasls f aöildartfki skal einungis skattleggja f bvf rfki og skiptir ekki mäli hvar bar eru staösettar.

5.

Prätt fyrir äkvaeöi 4. II. mä skattleggja eign f lausafé sem er hluti alvinnurekstrar-eignar fastrar alvinnustöövar

2. Aksje eller annen andel i selskap som omhandlel i ar­tikkel 6 punkl 4, som des av en person bosatt i en kontra­herende stat, kan skattlegges i den kontraherende stal der den fasle eiendom ligger.

3. Formue i skip og lufl-fart0yer som går i inlerna­sjonal fart, og I0s0re knyttet til driften av slike skip og luftfart0yer, skal bare kunne skattlegges i den kontrahe­rende stal hvor foretagendels virkelige ledelse har sitt sele. I den ulstrekning denne stal på grunn av sin lovgivning ikke kan skattlegge hele for­muen, skattlegges formuen bare i den stat der foretagen­det er hjemmeh0rende.

4.

All annen formue som tilh0rer en person bosatt i en kontraherende stat, skal, uansett hvor den befinner seg bare kunne skattlegges i denne stat.

5.

Uansett bestemmelsene i punkl 4 kan imidlertid for­mue bestående av l0s0re, som ulgi0r driftsmidler knyl-

2.

Aktie eller annan andel i bolag, som avses i artikel 6 punkl 4, vilken person med hemvist i en avtalsslutande stat innehar, fär beskattas i den avtalsslulande stat där den fasta egendomen är belä­gen.

3.

Förmögenhet beståen­de av skepp och luftfartyg som används i internationell trafik saml av lös egendom som är hänförlig till använd­ningen av sådant skepp och luftfartyg beskattas endast i den avtalsslulande stat där förelaget har sin verkliga led­ning. 1 den mån denna stal på grund av sin lagstiftning inte kan beskatta hela förmögen­heten, beskattas förmögen­heten endasl i den stat där företagel har hemvist.

4.

All annan förmögenhet, oavsett var denna är belägen, som person med hemvist i en avtalsslulande stat innehar, beskattas endast i denna stat.

5.

Utan hinder av bestäm­melserna i punkt 4 får emel­lertid förmögenhet bestående av lös egendom, som utgör

Prop. 1983/84:19

driftssted, som et foreta­gende i en kontraherende stat har i en anden kontrahe­rende stat, eller r0rlig for­mue, som h0rer til el fast sted, som en person, der er hjemmeh0rende i en kontra­herende stat, har i en anden kontraherende stat med henblik på ud0velse af frit erhverv, beskattes i denne anden stat.

valtiossa olevan yrityksen toisessa sopimusvaltiossa olevan kiinteän toimipaikan liikeomaisuuteen kuuluvasta irlaimesta omaisuudesta lai sopimusvaltiossa asuvan henkilön toisessa sopimus­valtiossa itsenäistä ammatin-haijoittamisla varten käylet-tävänä olevaan kiinteään paikkaan kuuluvasta irtai-mesta omaisuudesta, verot­taa tässä toisessa valtiossa.

del av rörelsetillgångarna i fast driftställe, vilket ett före­tag i en avtalsslulande stat har i annan avtalsslulande stat, eller av lös egendom, som är hänföriig till stadigva­rande anordning för atl utöva självständig yrkesverksam­het, som person med hemvist i en avtalsslutande stal har i annan avtalsslulande stat, beskallas i denna andra stat.

Artikel 24 D0dsbo

Indkomst eller formue, som beskattes hos el d0dsbo, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stal, kan ikke beskattes hos personer, der er beretligede lil anpart i boet, og som er hjemmeh0-rende i en anden kontrahe­rende stal.

24 artikla Kuolinpesä

Tulosta lai varallisuu­desla, josla sopimusvaltiossa asuvaa kuolinpesää verote­taan, ei saa verottaa toisessa sopimusvaltiossa asuvaa kuolinpesän osakasta.

Artikel 24 Dödsbo

Inkomst eller förmögen­het, som beskattas hos dödsbo med hemvist i en av­talsslutande stat, fär inle be­skallas hos dödsbodelägare med hemvist i annan avtals­slulande stat.

Artikel 25

Ophcevelse    af    dobbellbe­skatning

1. Danmark:

a) Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Dan­mark, oppebaerer indkomsl eller ejer formue, som if0lge bestemmelserne i denne overenskomst kan beskattes i en anden kontraherende stal, skal Danmark, med­mindre bestemmelserne i ar­fikel 10, stykke 8, andel af snil, eller punkt b), medf0rer andel,

1)

indr0mme fradrag i denne persons danske ind­komstskat med el bel0b, svarende lil den indkomst­skat, som er erlagt i denne anden kontraherende stal;

2)

indr0mme fradrag i denne persons danske for­mueskat med el bel0b sva-

25 artikla

Kaksinkertaisen   verotuksen

poistaminen

1.  Tanska

a) Milloin Tanskassa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla, josta tämän so­pimuksen mukaan voidaan verottaa toisessa sopimus­valtiossa, Tanskan on, jollei 10 artiklan 8 kappaleen loi­sen alakappaleen tai b) koh­dan määräyksistä muuta johdu:

1)

vähennettävä tämän henkilön Tanskan lulove-rosta lässä toisessa sopimus­valtiossa maksettua lulo-veroa vastaava määrä;

2)

vähennettävä tämän henkilön Tanskan varalli-suusverosta   lässä   toisessa

Artikel 25

Undanröjande av dubbelbe­skattning

1. Danmark

a) Om person med hem­vist i Danmark förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal fär be­skattas i annan avtalsslu­tande stat, skall Danmark, såvida inte beslämmelserna i artikel 10 stycke 8 andra av­snittet eller punkt b) föranle­der annat,

1)

från denna persons danska inkomstskatt avräkna ett belopp motsvarande den inkomstskatt som betalas i denna andra avtalsslulande stat;

2)

från denna persons danska förmögenhetsskatt avräkna elt belopp motsva-

Prop. 1983/84:19

sem fyrirtaeki f aöildartiki hefur i ööru aöildartrlri, eöa lausaOäreign sem lengd er fastri stofnun lil aö stunda själfslaeöa starfsemi, sem aöili heimilisfastur I aöild­arrrTri hefur i ööru aöildartrlri, i siöamefnda rrliinu.

tet lil el fast driftssled som et foretagende i en kontrahe­rende stal har i en annen kontraherende stat, eller av I0s0re knyttet til et fast sted som en person bosatt i en kontraherende stat har i en annen kontraherende stat for ut0velsen av et fritt yrke, skattlegges i denne annen stat.

73

del av rördsetillgängarna i fast driftställe, vilket ett före­tag i en avtalsslulande stat har i annan avtalsslulande stat, eller av lös egendom, som är hänföriig till stadigva­rande anordning för att utöva självständig yrkesverksam­het, som person med hemvist i en avtalsslutande stat har i annan avtalsslutande stat, beskattas i denna andra stat.

24. gr. Dänarbu

Tekjur eöa eignir sem skalllagöar eru hjä dänarbui heimilisföstu f aöildartfki mä ekki skattleggja hjä aöila sem ä rétl lil hluldeildar f buinu og er heimilisfastur i ööm aöildartrlri.

Artikkel 24 D0dsbo

Inntekt eller formue, som skaltelegges hos dödsbo hjemmeh0rende i en kontra­herende stat, kan ikke skatt­legges hos loddeier eller lega-tar som er bosalt i en annen kontraherende stal.

Artikel 24 Dödsbo

Inkomst eller förmögen­het, som beskattas hos dödsbo med hemvist i en av­talsslutande stat, får inle be­skattas hos dödsbodelägare med hemvist i annan avtals­slutande stat.

25. gr.

Aåferö   til   ad   komast   hjä

tvisköttun

I. 

Danmörk:

a) Hafi aöili heimilisfastur 1 Danmörku tekjur eöa eigi hann eign sem skattleggja mä samkvaemt äkvaeöum bessa samnings f ööru aöildarrfki skal Danmörk, nema äkvaeöi 2. mgr. 8. il. 10. gr. eöa staf­liöar b) leiöi lil annars:

1)

veila sem frädrält frä dönskum tekjuskalfi bessa aöila fjärhaeö sem svarar fil bess lekjuskatls sem greidd­ur hefur veriö i siöamefnda aöildarrfkinu;

2)

veita sem frädrält frä dönskum eignarskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til

Artikkel 25

Fremgangsmåle     til     unn­gåelse av dobbellbeskatning

I. 

Danmark

a) Når en person bosatt i Danmark oppebaerer inntekt eller der formue som i hen­hold lil bestemmelsene i den­ne overenskomst kan skatt­legges i en annen kontrahe­rende stat, skal Danmark, medmindre bestemmelsene i artikkel 10 punkt 8 annet ledd eller underpunkt b) ne­denfor medf0rer noe annet,

1)

innr0mme fradrag i denne persons danske inn-tektsskatl med el bel0p som tilsvarer den inntektsskalt som er betalt i denne annen kontraherende stat,

2)

innrpmme fradrag i denne persons danske formuesskatt  med et  bel0p

Artikel 25

Undanröjande av dubbelbe­skattning

1. Danmark

a) Om person med hem­vist i Danmark förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal får be­skattas i annan avtalsslu­lande stat, skall Danmark, såvida inte bestämmelserna i artikel 10 punkt 8 andra stycket eller punkt b) föran­leder annat,

1)

från denna persons danska inkomstskall avräkna elt belopp motsvarande den inkomstskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stal;

2)

från denna persons danska förmögenhetsskatt avräkna ett belopp motsva-

Prop. 1983/84:19

74

rende til den formueskat, som er erlagt i denne anden kontraherende stat.

Fradragsbd0bet skal imid­lertid ikke i noget tilfaelde kunne overstige den del af den danske indkomstskat el­ler formueskat, beregnel f0r sådant fradrag, der svares af den indkomsl eller formue, som kan beskattes i denne anden stal.

b) Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Dan­mark, oppebaerer indkomst eller ejer formue, som if0lge bestemmelserne i denne overenskomst kun kan be­skattes i en anden kontrahe­rende stat, kan Danmark medregne indkomsten eller formuen i beskalningsgrund-laget, men skal i den danske skat af indkomsten eller for­muen fradrage den del af ind­komstskatten, respektive formueskatten, der svares af den indkomst, som hidr0rer fra denne anden stal, respek­tive den formue, som ejes der.

2. Finland

a) Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Finland, oppebaerer indkomst eller ejer formue, som if0lge be­stemmelserne i denne over­enskomst kan beskattes i en anden kontraherende stat, skal Finland, medmindre bestemmelserne i artikel 10. stykke 8, f0rste afsnil, eller punkt b), medf0rer andet,

1)

indr0mme fradrag i denne persons finske ind­komstskat med el bel0b, svarende til den indkomst­skat, som er eriagt i denne anden kontraherende stal;

2)

indr0mme fradrag i denne persons finske for­mueskat med et bel0b, sva-

sopimusvaltiossa maksettua varallisuusveroa vastaava määrä.

Vähennyksen määrä ei kummassakaan tapauksessa kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen lekemislä lasketun Tanskan tuloveron tai varallisuus-veron osa, joka jakautuu sille tulolle tai sille varallisuu-delle, josta voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.

b) Milloin Tanskassa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla, josta tämän so­pimuksen määräysten mu­kaan verotetaan vain toisessa sopimusvaltiossa, Tanska voi sisällyttää tulon tai varallisuuden verotuspe-rusteeseen, mutta sen on vä­hennettävä tulon lai varalli­suuden perustedla suorilet-lavasta Tanskan verosla se tuloveron tai varallisusveron osa, joka jakautuu tästä toi­sesla valtiosla saadulle tu­lolle lai siellä olevalle varalli-suudelle.

2. Suomi

a) Milloin Suomessa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla, josla tämän so­pimuksen mukaan voidaan verottaa toisessa sopimus­valtiossa, Suomen on, jollei 10 artiklan 8 kappaleen en­simmäisen alakappaleen tai b) kohdan määräyksistä muuta johdu:

1)

vähennettävä tämän henkilön Suomen tulove-rosla tässä toisessa sopimus­valtiossa maksettua tulo-veroa vastaava määrä;

2)

vähennettävä tämän henkilön Suomen varalli-suusverosta   lässä   toisessa

rande den förmögenhetsskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stal.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inte i något fall överstiga den del av den danska inkomstskatten eller förmögenhetsskatten, beräk­nad ulan sädana avräkning, som belöper pä den inkomst eller förmögenhet som får beskattas i denna andra stal.

b) Om person med hem­vist i Danmark förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal beskat­tas endast i annan avtalsslu­tande stat, får Danmark in­räkna inkomsten eller förmö­genheten i beskattningsun­derlaget men skall från den danska skatten på inkomsten eller förmögenheten avräkna den del av inkomstskatten respektive förmögenhets­skatten som belöper på den inkomst som uppburits från denna andra stat respektive den förmögenhet som inne­has där.

2. Finland

a) Om person med hem­vist i Finland förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avlal får be­skattas i annan avtalsslu­tande stat, skall Finland, så­vida inle bestämmelserna i artikel 10 stycke 8 första av­snittet eller punkt b) föranle­der annat,

1)

från denna persons finska inkomstskatt avräkna ett belopp motsvarande den inkomstskatt som betalas i denna andra avtalsslutande stat;

2)

från denna persons finska förmögenhetsskatt av­räkna ett belopp motsvaran-

Prop. 1983/84:19

75

bess eignarskalts sem greidd­ur hefur veriö i siöamefnda aöildartfkinu.

Frädrätlur bessi mä bö f engu tilviki vera haerri en sä hluti danska tekjuskattsins eöa eignarskaltsins, reiknaös än slfks frädrättar, sem er af beim tekjum eöa beirti eign sem skattleggja mä i siöar-nefnda rfkinu.

b) Hafi aöili heimilisfastur i Danmörku tekjur eöa eigi hann eign sem einungis skal skattleggja samkvaemt ä-kvaeöum samnings bessa f ööru aöildarrfki, getur Dan­mörk taliö tekjurnar eöa eignina meö i skatlstofni, en frä dönskum skatti af tekjum eöa eign skal bä draga bann hluta af lekjuskaltinum eöa eignarskaltinum, eftir bv sem viö ä, sem er af beim tekjum sem stafa frä siöar-nefnda rfkinu eöa af eign sem er f eigu hans bar.

2. Finnland:

a) Hafi aöili heimilisfastur f Finnlandi tekjur eöa eigi hann eign sem skattleggja mä samkvaemt äkvaeöum bessa samnings f ööru aöildarrfki skal Finnland, nema äkvaeöi 1. mgr. 8. fi. 10. gr. eöa staf liöar b) leiöi til annars:

1)

veita sem frädrält frä finnskum tekjuskalli bessa aöila fjärhaeö sem svarar til bess lekjuskatls sem greidd­ur hefur veriö i siöamefnda aöildartfkinu;

2)

veila sem frädrält frå finnskum eignarskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til

som tilsvarer den formues­skatt som er betalt i denne annen kontraherende stat.

Fradragsbdöpet skal imid­lertid ikke i noen lilfelle overstige den del av den danske inntektsskalt eller formuesskatt, beregnel f0r slikt fradrag er gitt, som svarer lil den inntekt eller formue som kan skattlegges i denne annen kontraherende stat.

b) Når en person bosall i Danmark oppebaerer inntekt eller der formue som i hen­hold til bestemmelsene i den­ne overenskomst bare skal kunne skattlegges i en annen kontraherende stat, kan Dan­mark medregne inntekten el­ler formuen i beskatnings-grunnlaget, men skal i den danske inntekts- eller for­muesskatt gi fradrag for den del av henholdsvis inntekts-eller formuesskalten som faller på inntekt som skriver seg fra denne annen stat eller formue som des der.

2. Finland

a) Når en person bosatt i Finland oppebaerer inntekt eller der formue som i hen­hold lil bestemmelsene i den­ne overenskomst kan skatt­legges i en annen kontrahe­rende stat, skal Finland, medmindre bestemmelsene i artikkel 10 punkl 8 f0rste ledd eller underpunkt b) ne­denfor medf0rer noe annet,

1)

innr0mme fradrag i denne persons finske inn­tektsskalt med et bel0p som tilsvarer den inntektsskalt som er betalt i denne annen kontraherende stat;

2)

innr0mme fradrag i denne persons finske for­muesskatt med el bel0p som

rande den förmögenhetsskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stat.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inte i något fall överstiga den del av den danska inkomstskallen eller förmögenhetsskallen, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst eller förmögenhet som fär beskattas i denna andra stat.

b) Om person med hem­vist i Danmark förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal beskat­tas endasl i annan avtalsslu­tande stat, får Danmark in­räkna inkomsten eller förmö­genheten i beskattningsun­derlaget men skall från den danska skatten på inkomsten eller förmögenheten avräkna den del av inkomstskatten respektive förmögenhets­skallen som belöper på den inkomst som uppburits från denna andra stal respektive den förmögenhet som inne­has där.

2. Finland

a) Om person med hem­vist i Finland förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avlal får be­skattas i annan avtalsslu­lande stat, skall Finland, så­vida inte bestämmelserna i artikel 10 punkt 8 första stycket eller punkt b) föran­leder annat,

1)

från denna persons finska inkomstskatt avräkna ett belopp motsvarande den inkomstskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stal;

2)

frän denna persons finska förmögenhetsskatt av­räkna elt belopp motsvaran-

Prop. 1983/84:19

76

rende til den formueskat. som er eriagt i denne anden kontraherende stat.

Fradragsbel0bet skal imid­ lertid ikke i noget tilfaelde kunne overstige den del af den finske indkomstskat eller formueskat, beregnel f0r så­dant fradrag, der svares af den indkomsl eller formue, som kan beskalles i denne anden kontraherende stal.

b) Såfremt en person, der er hjemmehörende i Finland, oppebaerer indkomst eller ejer formue, som if0lge be­stemmelserne i denne over­enskomst kun kan beskattes i en anden kontraherende stat, kan Finland medregne ind­komsten eller formuen i be-skatningsgrundlagel, men skal i den finske skat af ind­komsten eller formuen fra­drage den del af indkomst­skatten, respektive formue­skatten, som svares af den indkomst, der hidr0rer fra denne anden kontraherende stat, respektive den formue, der ejes der.

3. Island:

a)

Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Island, oppebaerer indkomst eller ejer formue, som i henhold til bestemmelserne i denne overenskomst kan beskattes i en anden kontraherende stat, skal Island, medmindre bestemmelserne i punkt b) eller c) medf0rer andel, fri­tage sådan indkomst eller formue fra beskatning.

b)

Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Island, oppebaerer indkomst, som i henhold til bestemmelserne i artikel 10 kan beskattes i en anden kontraherende stal, skal Island, medmindre be­stemmelserne i stykke 8, f0r-

sopimusvaltiossa maksettua varallisuusveroa vastaava määrä.

Vähennyksen määrä ei kummassakaan tapauksessa kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen lekemislä lasketun Suomen tuloveron lai varallisuus-veron osa, joka jakautuu sille tulolle tai sille varallisuu-delle, josla voidan verottaa tässä toisessa valtiossa.

b) Milloin Suomessa asu­

valla henkilöllä on tuloa tai

varallisuutla, josla tämän

sopimuksen

määräysten

mukaan verotetaan vain toisessa sopimusvaltiossa, Suomi voi sisällyttää lulon tai varallisuuden veroluspe-rusteeseen, mutta sen on vä­hennettävä tulon tai varalli­suuden perustedla suoritel-tavasta Suomen verosla se tuloveron tai varallisuus-veron osa, joka jakautuu tästä toisesla valtiosla saa­dulle tulolle tai siellä olevalle varallisuuddle.

3. Islanti

a) Milloin Islannissa asu­valla henkilöllä on tuloa lai varallisuutla, josla tämän so­pimuksen määräysten mu­kaan voidaan verottaa toisessa sopimusvaltiossa, Islannin on, jollei b) tai c) kohdan määräyksistä muuta johdu, vapautetlava tällainen tulo tai varallisuus verosla.

b) Milloin Islannissa asu­valla henkilöllä on tuloa, josla 10 artiklan määräysten mukaan voidaan verottaa toisessa sopimusvaltiossa, Islannin on, jollei mainitun artiklan 8 kappaleen ensim­mäisen   alakappaleen   mää-

de den förmögenhetsskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stal.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inte i något fall översliga den del av den finska inkomstskatten eller förmögenhetsskatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper pä den inkomst eller förmögenhet som fär beskallas i denna andra stat.

b) Om person med hem­vist i Finland förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detla avtal beskat­tas endasl i annan avtalsslu­lande stat, får Finland in­räkna inkomsten eller förmö­genheten i beskallningsun-deriaget men skall från den finska skatten pä inkomsten eller förmögenheten avräkna den del av inkomstskallen respektive förmögenhets­skatten som belöper på den inkomst som uppburits från denna andra stat respektive den förmögenhet som inne­has där.

3. Island

a)

Om person med hem­vist i Island förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt besläm­melserna i delta avtal får be­skattas i annan avtalsslu­tande stat, skall Island, såvi­da inte bestämmelserna i punkterna b) eller c) föranle­der annal, undantaga sådan inkomst eller förmögenhet från beskattning.

b)

Om person med hem­vist i Island förvärvar in­komst som enligt beslämmel­serna i artikel 10 fär beskat­tas i annan avtalsslutande stat, skall Island, såvida inle bestämmelserna i stycke 8 första avsnittet av  nämnda

Prop. 1983/84:19

77

bess eignarskalts sem greidd­ur hefur veriö f si'öarnefnda aöildarrfkinu.

Frädrätlur bessi mä bö f engu tilviki vera haerti en så hluti finnska tekjuskattsins eöa eignarskaltsins, reiknaös än slfks frädrättar, sem er af beim tekjum eöa beirti eign sem skattleggja mä f sföar-nefnda rfkinu.

tilsvarer den formuesskatt som er betalt i denne annen kontraherende stal.

Fradragsbdöpet skal imid­lertid ikke i noe lilfelle over­stige den del av den finske inntektsskalt eller formues­skatt, beregnel f0r slikt fra­drag er gitt, som svarer lil den inntekt eller formue som kan skattlegges i denne an­nen stat.

de den förmögenhetsskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stal.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inte i något fall överstiga den del av den finska inkomstskatten eller förmögenhetsskatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst eller förmögenhet som får beskallas i denna andra stat.

b) Hafi aöili heimilisfastur f Finnlandi tekjur eöa eigi hann eign sem einungis skal skattleggja samkvaemt ä-kvaeöum samnings bessa f ööru aöildarrfki, getur Finn­land taliö tekjurnar eöa eign­ina meö f skatlstofni, en frä finnskum skatti af tekjum eöa eign skal bä draga bann hluta af lekjuskaltinum eöa eignarskaltinum, eftir bvf sem viö ä, sem er af beim tekjum sem stafa frä sföar-nefnda rfkinu eöa af eign sem er f eigu hans bar.

3. Island:

a) Hafi aöili heimilisfastur ä Islandi tekjur eöa eigi hann eign sem skattleggja mä samkvaemt äkvaeöum bessa samnings i ööru aöildartilri skal Island undanbiggja sirlcar tekjur eöa eign skall­lagningu, nema äkvaeöi slaf-liöa b) eöa c) leiöi til annars.

b) Hafi aöili heimilisfastur ä Islandi tekjur sem skatt­leggja mä f ööru aöildartfki samkvaemt 10. gr. skal Island draga frå fslenskum tekju­skalli bessa aöila fjärhaeö sem svarar til greidds lekju­skatls i siöamefnda rikinu.

b) När en person bosatt i Finland oppebaerer inntekt eller der formue som i hen­hold til bestemmelsene i den­ne overenskomst bare skal kunne skattlegges i en annen kontraherende stat, kan Fin­land medregne inntekten el­ler formuen i beskatnings-grunnlaget, men skal i den finske inntekts- eller for-mueskall gi fradrag for den del av henholdsvis inntekts-eller formueskatten, som faller på den inntekt som skriver seg fra denne annen stal eller den formue som des der.

3. Island

a)

När en person bosatt i Island oppebaerer inntekt el­ler der formue som i henhold lil bestemmelsene i denne overkomst kan skattlegges i en annen kontraherende stat. skal Island, medmindre be­stemmelsene i underpunk­tene b) eller c) medf0rer noe annet, unnta slik inntekt eller formue fra beskatning.

b)

Når en person bosalt i Island oppebaerer inntekt som i henhold til bestemmel­sene i artikkd 10 kan skatt­legges i en annen kontraher­ende stat, skal Island, med­mindre bestemmelsen i sam­me artikkel  punkl 8 f0rste

b) Om person med hem­vist i Finland förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal beskal­las endasl i annan avtalsslu­tande stat, fär Finland in­räkna inkomsten eller förmö­genheten i beskattningsun­derlaget men skall från den finska skatten på inkomsten eller förmögenheten avräkna den del av inkomstskatten respektive förmögenhets­skatten som belöper på den inkomst som uppburils från denna andra stat respektive den förmögenhet som inne­has där.

3. Island

a)

Om person med hem­vist i Island förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal får be­skattas i annan avtalsslu­lande stat, skall Island, såvi­da inte beslämmelserna i punkterna b) eller c) föranle­der annal, undantaga sådan inkomst eller förmögenhet frän beskattning.

b)

Om person med hem­vist i Island förvärvar in­komst som enligt bestämmel­serna i artikel 10 får beskat­tas i annan avtalsslutande stal, skall Island, såvida inte bestämmelserna i punkl 8 första stycket av nämnda ar-

Prop. 198.3/84:19

78

ste afsnit, i naevnte artikel medf0rer andet, i den is­ländske indkomstskat fra­drage et bel0b, svarende til den indkomstskat, som er er­lagt i denne anden kontrahe­rende stal. Fradragsbel0bel skal dog ikke kunne over­stige den del af den isländske skat, beregnel f0r sådant fra­drag, der svares af den ind­komst, som kan beskattes i denne anden stat.

räyksistä muuta johdu. vä­hennettävä tämän henkilön Islannin luloverosta tässä toisessa valtiossa maksettua tuloveroa vastaava määrä. Vähennyksen määrä ei kui­tenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen lekemislä lasketun Islannin veron osa. joka jakautuu sille tulolle, josta voidaan verot­taa tässä toisessa valtiossa.

artikel föranleder annat, från denna persons isländska in­komstskatt avräkna ell be­lopp motsvarande den in­komstskatt som betalats i denna andra stat Avräk­ningsbeloppet skall emeller­tid inte överstiga den del av den isländska skatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst som får beskattas i denna andra stat.

c) Såfremt indkomst, der oppebaeres, eller formue, som ejes af en person, der er hjemmeh0rende i Island, i henhold til bestemmelserne i denne overenskomst er und-tagel fra beskatning der, kan Island dog ved faslssettdsen af den isländske skal af den­ne persons 0vrige indkomsl eller formue medregne den indkomst eller formue, der er fritagel for skal.

4. Norge

a)

Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Norge, oppebaerer indkomst eller ejer formue, som i henhold lil bestemmelserne i denne overenskomst kan beskattes i en anden kontraherende stat, skal Norge, medmindre bestemmelserne i punkterne b), c) eller d) medf0rer andet, frilage sådan indkomst eller formue for beskatning.

b)

Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Norge, oppebaerer indkomsl, som i henhold til bestemmelserne i artikel 10 eller artikel 21 kan beskattes i en anden kontra­herende stat, skal Norge, medmindre bestemmelserne i artikel 10, stykke 8, f0rsle afsnil, medf0rer andel, i den­ne persons norske ind­komstskat fradrage et bel0b

c) Jos Islannissa asuvan henkilön tulo lai varallisuus on sopimuksen määräysten mukaan vapautetlu verosla siellä, Islanti voi kuilenkin määrätessään tämän henki­lön muusta tulosta lai varalli­suudesla suoritetlavan Islan­nin veron määrää ottaa lu­kuun sen lulon tai varallisuu­den, joka on vapaueteltu ve­rosla.

4. Norja

a) Milloin Norjassa asu­valla henkilöllä on tuloa lai varallisuutla, jota tämän so­pimuksen määräysten mu­kaan voidaan verottaa toisessa sopimusvaltiossa, Norjan on, jollei b), c) lai d) kohdan määräyksistä muuta johdu, vapautetlava tällainen tulo lai varallisuus verosla.

b) Jos Norjassa asuvalla henkilöllä on tuloa, josla 10 artiklan lai 21 artiklan mää­räysten mukaan voidaan ve­rottaa toisessa sopimusval­tiossa, Norjan on, jollei 10 artiklan 8 kappaleen ensim­mäisen alakappaleen määrä­yksistä muuta johdu, vähen­nettävä tämän henkilön Nor­jan luloverosta tässä toisessa valtiossa    maksettua    tulo-

c) Om inkomst, som per­son med hemvist i Island för­värvar eller förmögenhet som sådan person innehar, enligt bestämmelserna i avta­let är undantagen från be­skattning där, får Island lik­väl vid bestämmandet av be­loppet av den isländska skat­ten på denna persons åter­stående inkomst eller förmö­genhet beakta den inkomst eller förmögenhet som un-dantagitsfrån skatt.

4. Norge

a)

Om person med hem­vist i Norge förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal får be­skattas i annan avtalsslu­tande stat, skall Norge, såvi­da inte beslämmelserna i punkterna b), c) eller d) för­anleder annat, undantaga så­dan inkomst eller förmögen­het från beskattning.

b)

Om person med hem­vist i Norge förvärvar in­komst som enligt bestämmel­serna i ariikd 10 eller artikel 21 får beskattas i annan av­talsslulande stal, skall Norge, såvida inte bestäm­melserna i artikd 10 stycke 8 första avsnittet föranleder annat, från denna persons norska inkomstskatt avräkna ett belopp motsvarande den

Prop. 1983/84:19

79

nema äkvaeöi 1. mgr. 8. 11. 10. gr. leiöi til annars. Frä­drätlur bessi mä bö ekki vera haerti en sä hluti islenska skaltsins, reiknaös ån sliks frädrättar. sem er af beim tekjum sem skattleggja mä i siöamefnda rikinu.

c) Ef tekjur sem aöili heimilisfastur ä islandi hefur eöa eignir sem hann ä eru undanbegnar skalllagningu bar samkvaemt äkvaeöum samningsins er Islandi samt heimili viö äkvöröun skatta bessa aöila af öörum tekjum eöa eignum aö laka tillit lil beirra tekna eöa eigna sem undanbegnar eru skatti.

4. Noregur:

a) Hafi aöili heimilisfastur 1 Noregi tekjur eöa eigi hann eign sem skattleggja mä samkvaemt äkvaeöum bessa samnings f ööm aöildartfki skal Noregur undanbiggja slfkar tekjur eöa eign skall­lagningu, nema äkvaeöi staf-liöa b), c) eöa d) leiöi til ann­ars.

b) Hafi aöili heimilisfastur f Noregi tekjur sem skatt­leggja mä f ööm aöildartiki samkvaemt 10. gr. eöa 21. gr. skal Noregur draga frä norskum lekjuskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til greidds lekjuskatls i siöar-nefnda rfkinu, nema äkvaeöi 1. mgr. 8. fl. 10. gr. leiöi fil annars. Frädrätlur bessi mä bö ekki vera haerri en sä hluti

ledd medf0rer noe annet, innr0mme fradrag i denne persons isländske inntekts­skalt med et bel0p som til­svarer den inntektsskalt som er betalt i den annen kontra­herende stat. Fradragsbel0-pel skal imidlertid ikke over­stige den del av den is­ländske skatten, beregnel f0r slikt fradrag er gitt, som faller pä den inntekt som kan skattlegges i denne annen stat.

c) Når inntekt som opp-baeres eller formue som des av en person bosall i Island, i henhold til noen beslem­melse i denne overenskomst er unntatt fra beskatning der, kan Island likevel ved bereg­ningen av skatten på denne persons gjenvaerende inntekt eller formue la i betraktning den unnlatte inntekt eller for­mue.

4. Norge

a)

Når en person bosatt i Norge, oppebaerer inntekt elle der formue som i hen­hold lil bestemmelsene i den­ne overenskomst kan skatt­legges i en annen kontrahe­rende stal, skal Norge, med­mindre bestemmelsene i un­derpunktene b), c) eller d) medf0rer noe annet, unnta slik inntekt eller formue fra beskatning.

b)

När en person bosatt i Norge oppebaerer inntekt som i henhold lil bestemmel­sene i artikkel 10 eller 21 kan skattlegges i en annen kon­traherende stal, skal Norge, medmindre bestemmelsene i artikkel 10 punkt 8 förste ledd medf0rer noe annet, innr0mme fradrag i denne persons norske inntektsskalt med et bel0p som tilsvarer

likel föranleder annat, från denna persons isländska in­komstskatt avräkna ett be­lopp motsvarande den in­komstskatt som betalats i denna andra stal. Avräk­ningsbeloppet skall emeller­tid inle överstiga den del av den isländska skatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst som får beskattas i denna andra stal.

c) öm inkomst, som per­son med hemvist i Island för­värvar eller förmögenhet som sådan person innehar, enligt bestämmelse i avtalet är undantagen från beskatt­ning där, får Island likväl vid bestämmandel av beloppet av den isländska skatten på denna persons återstående inkomst eller förmögenhet beakta den inkomst eller för­mögenhet som undantagits från skatt.

4. Norge

a)

öm person med hem­vist i Norge förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal får be­skattas i annan avtalsslu­tande stat, skall Norge, såvi­da inte bestämmelserna i punkterna b), c) eller d) för­anleder annal, undantaga så­dan inkomst eller förmögen­het från beskattning.

b)

Om person med hem­vist i Norge förvärvar in­komst som enligt beslämmel­serna i artikel 10 eller artikd 21 får beskattas i annan av­talsslutande stat, skall Norge, såvida inte bestäm­melserna i artikel 10 punkt 8 första stycket föranleder an­nat, från denna persons norska inkomstskatt avräkna ell belopp motsvarande den

Prop. 1983/84:19

80

svarende til den indkomst­skat, som er erlagt i denne anden kontraherende stal. Fradragsbel0bet skal dog ikke kunne overstige den del af den norske skat, beregnel f0r sådant fradrag, der svares af den indkomst, som kan be­skattes i denne anden stat.

c)    Såfremt indkomsl, der

oppebaeres, eller formue,

som ejes af en person, der er

hjemmeh0rende i Norge, i

henhold til bestemmelserne i

denne overenskomst er und-

tagel fra beskatning der, kan

Norge dog ved fastsaetlelsen

af den norske skal af denne

persons 0vrige indkomsl el­

ler formue medregne den

indkomsl eller formue, der er

fritagel for skal.

d)    Såfremt en person, der

er hjemmeh0rende i en kon­

traherende stat, oppebaerer

fortjeneste som omhandlel i

artikel 13, stykke 6, og som

kan beskattes i Norge, skal

Norge i denne persons

norske indkomstskat fra-

traekke et bel0b, svarende lil

den skat, som i den anden

kontraherende stat er betalt

af fortjenesten. Fradragsbe-

l0bet skal imidlertid ikke

kunne overstige den del af

den norske skat, beregnel f0r

sådant fradrag, som svares af

fortjenesten.

5. Sverige:

a) Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Sverige, oppebaerer indkomst eller ejer formue, som if0lge be­stemmelserne i denne over­enskomst kan beskattes i en anden kontraherende stal, skal Sverige, medmindre bestemmelserne i artikel 10, slykke 8, f0rsle afsnil, eller punkt b), c) eller d), med-f0rer andet.

veroa vastaava määrä. Vä­hennyksen määrä ei kuiten­kaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen leke­mislä lasketun Norjan veron osa, joka jakautuu sille tu­lolle, josta voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.

c) Jos Norjassa asuvan henkilön tulo tai varallisuus on sopimuksen määräysten mukaan vapautetlu verosla siellä, Norja voi kuilenkin määrätessään tämän henki­lön muusta tulosta lai varalli­suudesla suoritetlavan Nor­jan veron määrää ottaa lu­kuun sen tulon tai varallisuu­den, joka on vapautetlu ve-rosta.

d) Milloin sopimusval­tiossa asuva henkilö saa 13 artiklan 6 kappaleessa tarkoi­tettua voitloa, josta voidaan verottaa Norjassa, Norjan on vähennettävä tämän henki­lön Norjan luloverosta toisessa sopimusvaltiossa voitosta maksettua veroa vastaava määrä. Vähennyk­sen määrä ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen lekemislä las­ketun Norjan veron osa, joka jakautuu voitolle.

5. Ruotsi

a) Milloin Ruolsissa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla, josta tämän so­pimuksen mukaan voidaan verottaa toisessa sopimus­valtiossa, Ruotsin on, jollei 10 artiklan 8 kappaleen en­simmäisen alakappaleen tai b), c) tai d) kohdan määräyk­sistä muuta johdu:

inkomstskatt som betalats i denna andra stat. Avräk­ningsbeloppet skall emeller­tid inle överstiga den del av den norska skatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst som får beskattas i denna andra stat.

c)    Om inkomst, som per­

son med hemvist i Norge för­

värvar eller förmögenhet,

som sådan person innehar,

enligt bestämmelserna i avta­

let är undantagen från be­

skattning där, får Norge lik­

väl vid bestämmandet av be­

loppet av den norska skatten

på denna persons åter­

stående inkomst eller förmö­

genhet beakta den inkomst

eller förmögenhet som un­

danlagils frän skatt.

d)    Om person med hem­

vist i en avtalsslulande stal

förvärvar vinst som avses i

artikel 13 stycke 6 och som

får beskattas i Norge, skall

Norge från denna persons

norska inkomstskatt avräkna

ett belopp motsvarande den

skatt som i den andra av­

talsslutande staten betalats

på vinsten. Avräkningsbe­

loppet skall emellertid inte

överstiga den del av den

norska skatten, beräknad

ulan sådan avräkning, som

belöper på vinsten.

5. Sverige

a) Om person med hem­vist i Sverige förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt besläm­melserna i detta avtal får be­skallas i annan avtalsslu­tande stal, skall Sverige, så­vida inte beslämmelserna i artikel 10 stycke 8 första av­snittet eller punkterna b), c) eller d) föranleder annat.

Prop. 1983/84:19

81

norska skatlsins, reiknaös än sliks frädrättar, sem er af beim tekjum sem skattleggja mä f sföamefnda rfkinu.

c) Ef tekjur sem aöili heimilisfastur f Noregi hefur eöa eignir sem hann ä eru undanbegnar skalllagningu bar samkvaemt äkvaeöum samningsins er Noregi saml heimili viö äkvöröun skatta bessa aöila af öörum tekjum eöa eignum aö laka tillit til beirta tekna eöa eigna sem undanbegnar em skatti.

d) Ef aöili heimilisfastur f aöildartiki hlytur hagnaö sem um er raett f 6. ti. 13. gr. og sem skattleggja mä i Noregi, skal Noregur draga frä norskum lekjuskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til bess skatts sem greiddur er af hagnaöinum i fyrrnefnda aöildartfkinu. Frädrätlur bessi mä bö ekki vera haerri en sä hluti norska skatlsins, reiknaös än slfks frädrättar, sem er af hagnaöinum.

den inntektsskalt som er be­talt i den annen kontrahe­rende stal. Fradragsbdöpet skal imidlertid ikke overstige den del av den norske skat­ten, beregnel f0r slikt fra-dragt er gitt, som svarer til den inntekt som kan skatt­legges i denne annen stat.

c) Når inntekt som oppe­baeres eller formue som des av en person bosall i Norge, i henhold lil bestemmelsene i denne overenskomst er unn­tatt fra beskatning der, kan Norge likevel ved beregning­en av den norske skatten på denne persons gjenvaerende inntekt eller formue ta i be­traktning den unnlatte inn­tekt eller formue.

d) Når en person bosalt i en kontraherende stal oppe­baerer gevinst som omhand­lel i artikkel 13 punkl 6 og som kan skattlegges i Norge, skal Norge i denne persons norske inntektsskatt inn-r0mme fradrag med el bel0p som tilsvarer den skatt som i den annen kontraherende stat er betalt av gevinslen. Fradragsbel0pel skal imid­lertid ikke overstige den del av den norske skatten, ber­egnel f0r fradragel gis, som faller på gevinslen.

inkomstskatt som betalats i denna andra stat. Avräk­ningsbeloppet skall emeller­tid inle överstiga den del av den norska skatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst som får beskattas i denna andra stat.

c)    Om inkomst, som per­

son med hemvist i Norge för­

värvar eller förmögenhet

som sådan person innehar,

enligt bestämmelserna i avta­

let är undantagen från be­

skattning där, får Norge lik­

väl vid bestämmandel av be­

loppet av den norska skatten

på denna persons åter­

stående inkomst eller förmö­

genhet beakta den inkomst

eller förmögenhet som un­

dantagits från skatt.

d)    Om person med hem­

vist i en avtalsslulande stat

förvärvar vinsl som avses i

artikel 13 punkt 6 och som

får beskattas i Norge, skall

Norge från denna persons

norska inkomstskatt avräkna

ell belopp motsvarande den

skatt som i den andra av­

talsslutande staten betalats

på vinsten. Avräkningsbe­

loppet skall emellertid inte

översliga den del av den

norska skatten, beräknad

ulan sådan avräkning, som

belöper på vinsten.

5. Svifijöd:

a) Hafi aöili heimilisfastur f SvibJöö tekjur eöa eigi hann eign sem skattleggja mä samkvaemt äkvaeöum bessa samnings i ööru aöildartfki skal SvfbJöö, nema äkvaeöi 1. mgr. 8. II. 10. gr. eöa stafliöa b), c) eöa d) leiöi til annars:

5. Sverige

a) När en person bosalt i Sverige oppebaerer inntekt eller der formue som i hen­hold til bestemmelsene i den­ne overenskomst kan skatt­legges i en annen kontrahe­rende stal, skal Sverige, medmindre bestemmelsene i artikkel 10 punkt 8 f0rsle ledd eller underpunktene b), c) eller d) medf0rer noe an­net.

5. Sverige

a) Om person med hem­vist i Sverige förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt besläm­melserna i detta avtal fär be­skattas i annan avtalsslu­tande stat, skall Sverige, så­vida inle bestämmelserna i artikel 10 punkt 8 första stycket eller punkterna b), c) eller d) föranleder annat.

6    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

82

1)

indr0mme fradrag i denne persons svenske ind­komstskat med et bel0b, svarende til den indkomst­skat, som er erlagt i denne anden kontraherende stat;

2)

indr0mme fradrag i denne persons svenske for­mueskat med el bel0b, sva­rende til den formueskat, som er erlagt i denne anden kontraherende stat.

Fradragsbel0bet skal imid­lertid ikke i noget tilfaelde kunne overstige den del af den svenske indkomstskat eller formueskat, beregnel f0r sådant fradrag, der svares af den indkomsl eller for­mue, som kan beskattes i denne anden kontraherende stal.

b) Ved anvendelsen af punkt a) skal, i tilfaelde hvor lempelse i henhold til saerlig lovgivning er indr0mmel ved finsk indkomst- eller formue-beskatning af et svensk fore­tagendes fasle driftssled i Finland, i svensk skat af fo­retagendels indkomsl eller formue fradrages den ind­komstskat, henholdsvis for­mueskat, som skulle have vaeret pålignet i Finland, så­fremt sådan skattelempdse ikke var indr0mmel.

1)

vähennettävä tämän henkilön Ruotsin luloverosta tässä toisessa sopimusval­tiossa maksettua tuloveroa vastaava määrä;

2)

vähennettävä tämän henkilön Ruotsin varallisuus-verosta tässä toisessa so­pimusvaltiossa maksettua varallisuusveroa vastaava määrä.

Vähennyksen määrä ei kummassakaan tapauksessa kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen lekemislä lasketun Ruotsin tuloveron tai varallisuus-veron osa, joka jakautuu sille tulolle tai sille varallisuu­ddle, josla voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.

b) Sovellettaessa a) koh-laa on, kun ruotsalaisen yri­tyksen Suomessa olevan kiinteän toimipaikan tulo-tai varallisuusverotuksessa Suomessa on erilyisen lain­säädännön nojalla myön­nelly huojennus, yrityksen saaman tulon tai varallisuu­den perustedla suoritelta-vasta Ruotsin verosla vähen­nettävä se tulovero lai va­rallisuusvero, joka olisi ollut suoritettava Suomessa, jos sdlaista veronhuojennusla ei olisi myönnelly.

1)

från denna persons svenska inkomstskatt av­räkna ell belopp motsvaran­de den inkomstskatt som be­talats i denna andra avtals­slutande stat;

2)

frän denna persons svenska förmögenhetsskatt avräkna elt belopp motsva­rande den förmögenhetsskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stat.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inle i något fall överstiga den del av den svenska inkomstskatten eller förmögenhetsskatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst eller förmögenhet som får beskattas i denna andra stat.

b) Vid tillämpningen av punkl a) skall, då enligt sär­skild lagstiftning lättnad medgivils vid finsk inkomst-dier förmögenhetsbeskatt­ning av ett svenskt företags fasta driftställe i Finland, från svensk skatt på företa­gets inkomst eller förmögen­het avräknas den inkomst­skatt respektive förmögen­hetsskatt som skulle ha ut­gått i Finland om sådan skat­telättnad inte hade medgi­vits.

c) Såfremt en person, der er hjemmh0rende i Sverige, oppebaerer indkomst eller ejer formue, som i henhold til bestemmelserne i denne overenskomst kun kan be­skattes i en anden kontrahe­rende stat, kan Sverige medregne indkomsten eller formuen i beskatningsgrund-laget, men skal i den svenske skat af indkomsten eller for­muen fradrage den del af ind­komstskatten,       respektive

c) Milloin Ruolsissa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla, josla tämän so­pimuksen määräysten mu­kaan verotetaan vain toisessa sopimusvaltiossa, Ruotsi voi sisällyttää tulon tai varallisuuden verolusper-usleeseen, mutla sen on vä­hennettävä lulon lai varalli­suuden perustedla suorilei-tavasla Ruotsin verosla se tuloveron tai varallisuus-veron   osa,   joka  jakautuu

c) Om person med hem­vist i Sverige förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal beskat­tas endasl i annan avtalsslu­lande stat, får Sverige in­räkna inkomsten eller förmö­genheten i beskattningsun­derlaget men skall från den svenska skatten på inkoms­ten eller förmögenheten av­räkna den del av inkomst­skatten respektive förmögen-

Prop. 1983/84:19

83

1)

veila sem frädrält frä saenskum lekjuskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til bess lekjuskatls sem greidd­ur hefur veriö f sföamefnda aöildartfkinu;

2)

veita sem frädrält frä saenskum eignarskatti bessa aöila fjärhisö sem svarar til bess eignarskalts sem greidd­ur hefur veriö f sföamefnda aöildartfkinu.

Frädrätlur bessi mä bö i engu tilviki vera haerti en sä hluti saenska tekjuskattsins eöa eignarskaltsins, reiknaös än slfks frädrättar. sem er af beim tekjum eöa beirti eign sem skattleggja mä f sföar-nefnda rfkinu.

b) Viö beitingu stafliöar a) skal, begär saensku fyrirtaeki meö fasta atvinnustöö f Finn­landi hefur veriö veill fvilnun viö älagningu finnsks lekju­skatls eöa eignarskalts meö sérslökum lögum, draga frä saenskum skatti af tekjum eöa eignum fyrirtaekisins tekjuskatl og dgnarskalt, eftir bvi sem viö ä, sem heföu veriö lagöir ä f Finn­landi ef sifk skatlafvilnun heföi ekki veriö veill.

c) Hafi aöili heimilisfastur f SvfbJöö tekjur eöa eigi hann eign sem einungis skal skatt­leggja samkvaemt äkvaeöum samnings bessa i ööru adild-arriki, getur SvibJöö taliö tekjurnar eöa eignina meö i skatlstofni, en frä saenskum skatti af tekjum eöa eign skal bä draga bann hluta af lekju­skaltinum eöa eignarskalt­inum, eftir bvf sem viö ä, sem er af beim tekjum sem stafa frä sföamefnda rfkinu eöa af eign sem er f eigu hans

1)

innromme fradrag i denne persons svenske inn­tektsskalt med et belöp som tilsvarer den inntektsskalt som er betalt i denne annen kontraherende stal;

2)

innromme fradrag i denne persons svenske for­muesskatt med et bel0p som tilsvarer den formuesskatt som er betalt i denne annen kontraherende stat.

Fradragsbel0pet skal imid­lertid ikke i noe tilfelle over­stige den del av den svenske inntektsskatten eller for­muesskalten, beregnel f0r slikt fradrag er gitt, som svarer til den inntekt eller formue som kan skattlegges i denne annen stat.

b)

Når del i henhold til saerskill lovbestemmelse inn- r0mmes lempning i finsk inn­tekts- eller formuesbeskat-ning av el svensk foreta­gendes fasle driftssted i Fin­land, skal det ved anvendel­sen av underpunkt a) föran ved beregningen av svensk skatt av foretagendels inn­tekt eller formue innrommes fradrag for henholdsvis den inntekts-, eller formuesskatt, som skulle ha vaert utskrevet i Finland om slik skattdemp-ning ikke hadde vaert innr0m-met.

c)

Når en person bosalt i Sverige, oppebaerer inntekt eller der formue som i hen­hold til bestemmelsene i den­ne overenskomst bare skal kunne skattlegges i en annen kontraherende stat, kan Sve­rige medregne inntekten eller formuen i beskatningsgrunn-lagel, men skal i den svenske skatten av inntekten eller formuen innr0mme fradrag for den del av henholdsvis inntekts- eller formuesskal­ten, som faller på den inntekt

1)    från denna persons

svenska inkomstskatt av­

räkna ett belopp motsvaran­

de den inkomstskatt som be­

talats i denna andra avtals­

slulande stat;

2)    frän denna persons

svenska förmögenhetsskatt

avräkna ett belopp molsva-

rande den förmögenhetsskatt

som betalats i denna andra

avtalsslutande stal.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inle i något fall överstiga den del av den svenska inkomstskatten eller förmögenhetsskatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst eller förmögenhet som får beskattas i denna andra stat.

b) Vid tillämpningen av punkt a) skall, då enligt sär­skild lagstiftning lättnad medgivits vid finsk inkomst-dier förmögenhetsbeskatt­ning av ett svenskt företags fasta driftställe i Finland, från svensk skatt på förela­gets inkomst eller förmögen­het avräknas den inkomst­skall respektive förmögen­hetsskatt som skulle ha ut­gått i Finland om sådan skat­telättnad inte hade medgi­vits.

c) Om person med hem­vist i Sverige förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal beskat­tas endast i annan avtalsslu­lande stat, får Sverige in­räkna inkomsten eller förmö­genheten i beskattningsun­derlaget men skall från den svenska skallen på inkoms­ten eller förmögenheten av­räkna den del av inkomst­skatten respektive förmögen­hetsskatten som belöper på

Prop. 1983/84:19

84

formueskatten, som svares af den indkomsl, der hidrörer fra denne anden stat, eller af den formue, der ejes der.

d) Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i en kon­traherende stat, oppebaerer fortjeneste som omhandlel i artikel 13, stykke 7, og som kan beskattes i Sverige, skal Sverige fra denne persons svenske indkomstskat fra-traekke et bel0b, svarende til den skal, som i denne anden kontraherende stat er betalt af forljeneslen. Fradragsbe-l0bet skal imidlertid ikke kunne overstige den del af den svenske skat, beregnel f0r sådant fradrag. som svares af fortjenesten.

tästä toisesla valtiosla saa­dulle tulolle lai siellä olevalle varallisuuddle.

d) Milloin sopimusval­tiossa asuva henkilö saa 13 artiklan 7 kappaleessa tarkoi­tettua voitloa, josta voidaan verottaa Ruolsissa. Ruotsin on vähennettävä tämän hen­kilön Ruotsin luloverosta toisessa sopimusvaltiossa voitosta maksettua veroa vastaava määrä. Vähennyk­sen määrä ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen lekemislä las­ketun Ruotsin veron osa, joka jakautuu voitolle.

hetsskatten som belöper på den inkomst som uppburits från denna andra stat respek­tive den förmögenhet som in­nehas där.

d) Om person med hemvist i en avtalsslutande stat för­värvar vinst som avses i arti­kel 13 stycke 7 och som får beskattas i Sverige, skall Sverige från denna persons svenska inkomstskatt av­räkna ett belopp motsvaran­de den skatt som i den andra avtalsslulande staten beta­lats pä vinsten. Avräknings­beloppet skall emellertid inte överstiga den del av den svenska skatten, beräknad ulan sådan avräkning, som belöper på vinsten.

Artikel 26

Begnensning afbeskatnings-retten

Indkomsl, som oppebaeres af en person, der er hjemme-h0rende i en kontraherende stat, eller formue, som ejes af en sådan person, kan ikke beskalles i en anden kontra­herende stat, medmindre beskatning udtrykkdig er lil­ladt i henhold til denne over­enskomst.

26 artikla

Verotusoikeuden      rajoitia-minen

Tulosta, jonka sopimus­valtiossa asuva henkilö saa, lai varallisuudesla, joka täl-laisdla henkilöllä on, ei saa verottaa toisessa sopimus­valtiossa, jollei verolus ole nimenomaisesli sallillu tä­män sopimuksen mukaan.

Artikel 26

Begränsning    av     beskatt­ningsrätten

Inkomst som person med hemvist i en avtalsslulande stat förvärvar eller förmö­genhet som sådan person in­nehar får inte beskallas i an­nan avtalsslutande stat, såvi­da inle beskallning uttryckli­gen är tillåten enligt delta av­tal.

Artikel 27

Forbud mod diskriminering

I. 

Slatsborgere i en kon­traherende stat skal ikke i en anden kontraherende stat kunne undergives nogen be­skatning eller dermed for­bundne krav, som er ander-ledes eller mere byrdefulde end den beskatning og dermed forbundne krav, som slatsborgere i denne anden stat under samme forhold er eller måtte blive undergivel.

27 artikla Syrjintäkiello

1. Sopimusvallion kansa­lainen ei toisessa sopimus­valtiossa saajoutua sellaisen verotuksen tai siihen liilty­vän vdvoiluksen kohleeksi, joka on muunlainen tai ras-kaampi kuin verolus lai sii­hen liillyvä vdvoilus, jonka kohleeksi tämän loisen val­tion kansalainen samoissa olosuhtdssa joutuu tai saal-taajoutua. Tämän sopimuk-

Artikel 27

Förbud mot diskriminering

I.

Medborgare i en avtals­slulande stat skall inte i an­nan avtalsslulande stat bli föremål för beskallning eller därmed sammanhängande krav som är av annat slag el­ler mer tyngande än den be­skallning och därmed sam­manhängande krav som med­borgare i denna andra stal under samma förhållanden är eller   kan   bli   underkastad.

Prop. 1983/84:19

bar.

d) Ef aöili heimilisfastur f aöildartfki hlytur hagnaö sem um er raett f 7. ti. 13. gr. og sem skattleggja mä f SvfbJöö skal Svi'bjöö draga frä saensk­um lekjuskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til bess skatts sem greiddur er af hagnaöinum f fyrrnefnda aöildartfkinu. Frädrätlur bessi mä bö ekki vera haemi en sä hluti saenska skaltsins, reiknaös än slfks frädrättar, sem er af hagnaöinum.

som skriver seg fra denne an­nen stat eller den formue som des der.

d) Når en person bosalt i en kontraherende stat oppe­baerer gevinst som omhand­lel i artikkel 13 punkt 7 og som kan skattlegges i Sveri­ge, skal Sverige i denne per­sons svenske inntektsskalt innr0mme fradrag med el be-l0p som tilsvarer den skall som i den annen kontrahe­rende stat er betalt av gevin­slen. Fradragsbel0pel skal imidlertid ikke overstige den del av den svenske skatten, beregnel f0r fradragel gis, som faller på gevinslen.

85

den inkomst som uppburits från denna andra stat respek­tive den förmögenhet som in­nehas där.

d) Om person med hem­vist i en avtalsslutande stat förvärvar vinsl som avses i artikel 13 punkl 7 och som får beskattas i Sverige, skall Sverige från denna persons svenska inkomstskatt av­räkna ell belopp motsvaran­de den skatt som i den andra avtalsslutande staten beta­lats på vinsten. Avräknings­beloppet skall emellertid inte översliga den del av den svenska skatten, beräknad ulan sådan avräkning, som belöper på vinsten.

26. gr.

Takmörkun ä rétti til skatl-

lagningar

Tekjur sem aöili heimilis­fastur f aöildartfki hefur eöa eign sem hann ä mä ekki skattleggja f ööru aöildarrfki nema skattlagning sé sky-laust heimil samkvaemt samningi bessum.

Artikkel 26

Begrensning i beskatnings-

retten

Inntekt som oppebaeres av en person bosatt i en kontra­herende stat, eller formue som des av en slik person, kan ikke skattlegges i en an­nen kontraherende stat, medmindre skatllegging ut-trykkelig er tillatt etter denne overenskomst.

Artikel 26

Begränsning    av     beskatt­ningsrätten

Inkomst som person med hemvist i en avtalsslutande stat förvärvar eller förmö­genhet som sådan person in­nehar får inte beskattas i an­nan avtalsslutande stat, såvi­da inte beskattning uttryckli­gen är tillåten enligt detta av­tal.

27. gr. Jafnrétli

I. 

Rfkisborgari aöildar­rikis skal ekki saeta annarti eöa byngri skalllagningu eöa kröfum f bvf sambandi f ööru aöildartrlri en rikrsborgarar bess rrlris saeta eöa gaetu saetl viö sömu aöstaeöur. Prätt fyrir äkvaeöi I. gr. gildir betta äkvaeöi einnig um aöila sem ekki er heimilisfastur f einu aöildarrrlri eöa fleirum.

Artikkel 27 Ikke-diskriminering

1. Slatsborgere av en kon­traherende stat skal ikke i en annen kontraherende stat vaere undergilt noen beskat­ning eller förpliktelse i sam-menheng hermed, som er an-nerledes eller mer lyngende enn den som slatsborgere av denne annen stat under sam­me forhold er eller måtte bli pålagt. Denne beslemmelse skal uansetl bestemmelsene i

Artikel 27

Förbud mol diskriminering

I. 

Medborgare i en av­talsslutande stal skall inte i annan avtalsslutande stat bli föremål för beskallning eller därmed sammanhängande krav som är av annat slag el­ler mer tyngande än den be­skattning och därmed sam­manhängande krav som med­borgare i denna andra stat under samma förhållanden är eller  kan   bli   underkastad.

Prop. 1983/84:19

Uanset bestemmelserne i ar­tikel I skal denne beslem­melse også finde anvendelse på personer, der ikke er hjemmehörende i en eller flere af de kontraherende stater.

sen 1 artiklan määräysten estämättä sovdletaan tälä määräystä myös henkilöön, joka ei asu sopimusvaltiossa tai useissa sopimusval­tioissa.

86

Utan hinder av bestämmel­serna i artikel I tillämpas denna bestämmelse även på person som inle har hemvist i en eller flera av de avtalsslu­tande staterna.

2. Beskatningen af et fast driftssled eller el fast sted, som el foretagende eller en person, hjemmeh0rende i en af de kontraherende stater, har i en anden kontraherende stal, må ikke vaere mindre fordelaglig i denne anden stat end beskatningen af foreta­gender eller personer, hjem-meh0rende i denne anden stat, der driver samme virk­somhed.

Denne beslemmelse skal

ikke kunne fortolkes som

forpligtende en kontrahe­

rende stat til at indr0mme

personer, der er hjemmeh0-

rende i en anden kontrahe­

rende stat, de personlige

skattemaessige

begunsli-

gelser, lempelser og nedsast-lelser, som den som f0lge af aegleskabdig stilling eller for-s0rgerpligl över for familie indr0mmer personer, der er hjemmeh0rende inden for dens eget område. Bestem­melsen medf0rer ej heller ret til i en kontraherende stat al opnå fradrag ved beskatnin­gen eller fritagdse for be­skatning af udbytte eller an­dre udbetalinger lil et sel­skab, der er hjemmeh0rende i en anden kontraherende stal.

Bestemmelsen i 

I. 

afsnit hindrer ej heller en kontra­herende stat i at beskatte ind­komst, der oppebaeres af et fast driftssted, i overens­stemmelse med reglerne i denne stats egen lovgivning.

2. Verolus, joka kohdisiuu sopimusvaltiossa asuvan yri­tyksen tai henkilön toisessa sopimusvaltiossa olevaan kiinteään toimipaikkaan tai kiinteään paikkaan, ei lässä toisessa valtiossa saa olla epäedullisempi kuin verolus, joka kohdisiuu tässä toisessa valtiossa asuvaan saman-laista toiminlaa harjoittavaan yritykseen tai henkilöön.

Tämän määräyksen ei kal­sola vdvoittavan sopimus­valtiota myönlämään toi­sessa sopimusvaltiossa asu­valle henkilölle sdlaista hen-kilökohtaisla vähennystä verotuksessa, vapaulusta verosla tai alennusta veroon siviilisäädyn taikka perheen huollovdvollisuuden joh­dosla, joka myönnelään en­siksi mainitussa valtiossa asuvalle henkilölle. Määräys ei myöskään luota oikeulta saada sopimusvaltiossa toi-mitettavassa verotuksessa vähennystä lai oikeulta saada siellä vapaulusta ve­rosla toisessa sopimusval­tiossa asuvalle yhtiölle suori-letun osingon lai muun mak­sun perustedla.

Ensimmäisen alakappa­leen määräys ei myöskään estä sopimusvaltiota verolla-masta tuloa, jonka kiinteä toimipaikka saa, tämän val­tion öman lainsäädännön mukaan, jos  kiinteä loimi-

2. Beskattningen av fast driftställe eller stadigvarande anordning, som företag eller person med hemvist i en av­talsslutande stal har i annan avtalsslutande stat, skall i denna andra stat inte vara mindre fördelaktig än be­skattningen av företag eller person med hemvist i denna andra stat, som bedriver verksamhet av samma slag.

Denna bestämmelse anses inte medföra förpliktelse för en avtalsslutande stal att medge person med hemvist i annan avtalsslutande stat så­dant personligt avdrag vid beskattningen, sådan skatte­befrielse eller skattened-sättning pä grund av civil­stånd eller försörjningsplikt mot familj som medges per­son med hemvist i den först­nämnda staten. Bestämmel­sen medför inle heller räll att i en avtalsslutande stal erhål­la avdrag vid beskattningen eller skattebefrielse för divi­dend eller annan utbetalning till bolag med hemvist i an­nan avtalsslutande stal.

Bestämmelsen i första av­snittet hindrar inte heller en avtalsslutande stat att be­skatta inkomst, som fast driftställe förvärvar, enligt reglerna i denna stats egen lagstiftning,   om   del   fasta

Prop. 1983/84:19

87

artikkel I, også få anven­delse pä personer som ikke er bosall i en eller flere av de kontraherende stater.

Utan hinder av bestämmel­serna i artikel 1 tillämpas denna bestämmelse även på person som inte har hemvist i en eller flera av de avtalsslu­tande staterna.

2. Skatllagning fastrar al­vinnustöövar eöa fastrar stofnunar, sem fyrirtaeki eöa aöili heimilisfastur f aöild­artrlri rekur f ööru aöild­artrlri, skal ekki vera öhag-slaeöari f sföamefnda rfkinu en skatllagning fyrirtaekis eöa aöila heimilisfasls f sföar-nefnda rfkinu sem hefur sams konar starfsemi meö hönd­um.

Petta äkvaeöi skal bö ekki skyra bannig aö baö skyldi aöildartfki til aö veita aöila heimilisföstum i ööm aöild­arrfki nokkurn bann persönu-' frädrält, fvilnun eöa laekkun skatta vegna hjuskaparslööu eöa fjölskylduframfaerslu-skyldu sem baö veitir aöila sem er heimilisfastur f fyrr­nefnda rfkinu. i åkvaeöinu felst heldur ekki réttur til bess f aöildartfki aö fä frä­drält viö skalllagningu eöa aö vera undanbeginn skall­lagningu af ägööahlut eöa annarri utborgun til félags heimilisfasls f ööru aöild­artfki.

2. Beskatningen av et fast driftssted eller el fast sted, som el foretagende eller en person bosatt (hjemmeh0-rende) i en kontraherende stat har i en annen kontraher­ende stat, skal i denne annen stat ikke vaere mindre gunstig enn beskatningen av foretagender eller personer bosatt (hjemmeh0rende) i denne annen stal, som ut-0ver samme virksomhet.

Denne beslemmelse skal ikke tolkes slik at den for­plikter en kontraherende stat lil å innr0mme personer bo­satt i en annen kontrahe­rende stat, slike personlige fradrag, fritagelser og ned-seltdser ved beskatningen, som den på gmnn av sivil-sland eller fors0rgelsesbyrde innr0mmer personer som er bosatt på dens eget område. Bestemmelsen medfprer hel­ler ikke rett til i en kontrahe­rende stat å oppnå fradrag ved beskatningen eller frita­gdse for beskatning av divi-dende eller annen utbetaling lil et selskap hjemmeh0rende i en annen kontraherende stat.

2. Beskattningen av fast driftställe eller stadigvarande anordning, som förelag eller person med hemvist i en av­talsslutande stal har i annan avtalsslulande stat, skall i denna andra stat inte vara mindre fördelaktig än be­skattningen av förelag eller person med hemvist i denna andra stat, som bedriver verksamhet av samma slag.

Denna bestämmelse anses inte medföra förpliktelse för en avtalsslutande stat att medge person med hemvist i annan avtalsslulande stat så­dant personligt avdrag vid beskattningen, sådan skalle­befrielse eller skatlened-sältning på grund av civil­stånd eller försörjningsplikt mol familj som medges per­son med hemvist i den först­nämnda staten. Bestämmel­sen medför inte heller rätt att i en avtalsslutande stat erhål­la avdrag vid beskattningen eller skattebefrielse för ut­delning eller annan utbetal­ning till bolag med hemvist i annan avtalsslulande stat.

Åkvaeöi 1. mgr. hamla heldur ekki aöildarrfki aö skattleggja samkvaemt eigin löggjöf tekjur sem föst atvinnustöö hefur ef fasta atvinnustööin tilheyrir hluia-félagi  eöa   hliöstaeöu   félagi

Bestemmelsen i förste ledd hindrer heller ikke en kontra­herende stat i å skattlegge inntekt som oppebaeres av et fast driftssted etter reglene i denne stats egen lovgivning, når det fasle driftssled lil-

Bestämmdsen i första stycket hindrar inte heller en avtalsslutande stal att be­skalla inkomst som fast drift­ställe förvärvar, enligt regler­na i denna stals egen lagstift­ning, om det fasta driftstället

Prop. 1983/84:19

88

såfremt det fasle driftssted tilh0rer et aklieselskab eller dermed ligestillet selskab i en anden kontraherende stat. Beskatningen skal dog svare til den beskatning, som an­vendes över for aktiesel-skaber og dermed ligeslillede selskaber, der er hjemmeh0-rende i den f0rstnaevnle kon­traherende stat, for så vidt angår deres indkomst, bereg­nel uden fradrag for udloddet fortjeneste.

3.    Medmindre bestemmel­

serne i artikel 9, slykke 1,

artikd 11, stykke 4, eller arti­

kd 12, stykke 4, finder an­

vendelse, skal renter, royal­

ties og andre betalinger, der

udredes af et foretagende i en

kontraherende stat til en per­

son, hjemmeh0rende i en an­

den kontraherende stat,

kunne fratraekkes ved opg0-

relsen af et sådant foreta­

gendes skattepligtige ind­

komst under samme betin­

gelser, som hvis betalingerne

var sket lil en person, hjem-

meh0rende i den f0rstnaevnte

stat. På samme made skal

enhver gaeld, som et foreta­

gende i en kontraherende

stat har lil en person, hjem-

meh0rende i en anden kon­

traherende stat, kunne fra­

traekkes ved opg0relsen af el

sådant foretagendes skatte­

pligtige formue under samme

betingelser, som hvis gaelden

var blevet stiftet över for en

person hjemmeh0rende i den

f0rslnaevnte stat.

4.    Foretagender i en kon­

traherende stat, hvis formue

hell eller delvis ejes eller

konlrolleres, direkte eller in­

direkte, af en eller flere per­

soner, der er hjemmeh0-

rende i en eller flere af de

andre kontraherende slaler,

skal ikke i den f0rstnaevnte

paikka kuuluu toisessa sopi­musvaltiossa olevalle osa-keyhtiölle tai siihen vertatla-valle yhtiölle. Verotuksen on kuilenkin vaslatlava vero-tusta,joka kohdisiuu ensiksi mainitussa sopimusvaltiossa asuvan osakeyhtiön tai sii­hen vertattavan yhtiön en­nen jaetun voiton pemsteella myönnettävän vähennyksen lekemislä laskeltuun tuloon.

3. Muussa kuin sdlaisessa tapauksessa, jossa 9 artiklan I kappaleen, 11 artiklan 4 kappaleen tai 12 artiklan 4 kappaleen määräyksiä sovd­letaan, oval korko, rojalti ja muu maksu, jotka sopimus­valtiossa oleva yritys suorit-taa toisessa sopimusvaltiossa asuvalle henkilölle, vähen-nyskdpoisia tämän yrityksen verotettavaa tuloa määrät­täessä samoin ehdoin kuin maksu ensiksi mainitussa valtiossa asuvalle henkilölle. Samoin on sopimusvaltiossa olevan yrityksen velka toisessa sopimusvaltiossa asuvalle henkilölle vähen-nyskelpoinen tämän yrityk­sen verotettavaa varalli­suutla määrättäessä samoin ehdoin kuin velka ensiksi mainitussa valtiossa asuvalle henkilölle.

4. Sopimusvaltiossa oleva yritys, jonka pääoman toisessa sopimusvaltiossa tai useissa loisissa sopimusval­tioissa asuva henkilö lai siellä asuvat henkilöt välittö­mästi tai välillisesti joko ko­konaan lai osaksi omistavat tai josta he tällä tavoin mää-

driftstället lillhör aktiebolag eller därmed jämförligt bolag i annan avtalsslutande stat. Beskattningen skall dock motsvara den beskattning som tillämpas för aktiebolag eller därmed jämförligt bolag med hemvist i den först­nämnda avtalsslulande sta­ten på dess inkomst, beräk­nad utan avdrag för utdelad vinst.

3. Utom i de fall då be­stämmelserna i artikel 9 styc­ke 1, artikel 11 stycke 4 eller artikel 12 stycke 4 tillämpas, är ränta, royalty och annan utbetalning från företag i en avtalsslulande stal till person med hemvist i annan avtals-slutande stat avdragsgilla vid bestämmandet av den be­skattningsbara inkomsten för sådant företag på samma vill­kor som betalning till person med hemvist i den först­nämnda staten. På samma sätt är skuld som företag i en avtalsslutande stal har till person med hemvist i annan avtalsslulande stat avdrags­gill vid bestämmandet av så­dant företags beskattnings­bara förmögenhet på samma villkor som skuld till person med hemvist i den först­nämnda staten.

4. Företag i en avtalsslu­lande stat, vars kapital helt eller delvis ägs eller kontrol­leras, direkt eller indirekt, av en eller flera personer med hemvist i en eller flera av de andra avtalsslulande sta­terna, skall inte i den först­nämnda staten bli föremål för

Prop. 1983/84:19

89

i ööm aöildartiki. Skatt-lagningin skal bö samsvara gildandi skalllagningu ä heimilisföst hlutafélög eöa hliöslaeö félög f fyrtnefnda aöildartfkinu af tekjum beirta, reiknuöum än frädrättar uthlutaös hagn­aöar.

h0rer el aksjesdskap eller dermed likestillet selskap i en annen kontraherende stat. Beskatningen skal dog svare til den beskatning som an­vendes for aksjesdskaper og dermed likestilte selskaper hjemmehörende i den f0rst-nevnte kontraherende stat. for så vidt angår deres inn­tekt, beregnel uten fradrag for utdelt utbytte.

tillhör aktiebolag eller där­med jämförligt bolag i annan avtalsslulande stat. Beskatt­ningen skall dock motsvara den beskattning som tilläm­pas för aktiebolag eller där­med jämförligt bolag med hemvist i den förstnämnda avtalsslutande staten på dess inkomst, beräknad utan av­drag för utdelad vinsl.

3. Eigi äkvaeöi, 

I.

Il 9. gr., 4. II. 11. gr eöa 4. fl. 12. gr. ekki viö skulu vextir, böknun og aörar greiöslur frä fyrir­taeki f aöildartfki lil aöila heimilisfasls i ööm aöild­artfki vera frädrältarbaerar viö äkvöröun skaltskyldra tekna slfks fyrirtaekis eftir sömu reglum og greiöslur til aöila hdmilsfasts f fyrr­nefnda rikinu. Å sama häll er skuld fyrirtaekis f aöildarrfki viö aöila heimilisfastan f ööm aöildarrfki frädrältarbaer viö äkvöröun skattskyldrar eign-ar fyrirtaekisins eftir sömu reglum og skuld viö aöila heimilsfastan f fyrrnefnda rtlcinu.

3. Med mindre bestem­melsene i artikkel 9 punkl 1, artikkel 11 punkt 4 eller ar­tikkel 12 punkl 4 kommer lil anvendelse, skal renter, royalties og andre utbeta-linger fra et fortagende i en kontraherende stat til motta­ger i en annen kontraherende stat, kunne fratrekkes ved beregningen av den skattbare inntekt for slikt foretagende på samme vilkår som lilsva-rende utbetalinger lil perso­ner hjemmehörende i den f0rslnevnte stal. På samme måle skal gjeld som et foreta­gende i en kontraherende stat har til en person bosatt (hjemmehörende) i en annen kontraherende stat, ved be­regningen av foretagendels skattepliktige formue vaere fradragsbereltigel på samme vilkår som gjeld til personer som er bosatt (hjemmehören­de) i den f0rstnevnle stat.

3. Utom i de fall då be­slämmelserna i artikel 9 punkt I, artikel 11 punkt 4 eller artikel 12 punkl 4 tilläm­pas, är ränta, royalty och an­nan utbetalning från företag i en avtalsslutande stat till per­son med hemvist i annan av­talsslulande stal avdragsgilla vid bestämmandet av den be­skattningsbara inkomsten för sådant företag på samma vill­kor som betalning till person med hemvist i den först­nämnda staten. På samma sätt är skuld som förelag i en avtalsslutande stat har till person med hemvist i annan avtalsslulande stat avdrags­gill vid bestämmandet av så­dant företags beskattnings­bara förmögenhet på samma villkor som skuld till person med hemvist i den först­nämnda staten.

4. bön Qärmagn fyrirtaekis i aöildarriki sé aö öllu eöa nokkru leyti, beint eöa öbeint, f eigu eöa stjörnaö af einum eöa fleiri aöilum heim­ilisföstum f einu eöa fleiri öömm aöildartrlcjum, skal baö ekki saeta annarri eöa byngri    skalllagningu    eöa

4. Foretagender i en kon­traherende stat, hvis formue, helt eller delvis, des eller konlrolleres direkte eller in­direkte av en eller' flere per­soner som er hjemmeh0ren-de i en eller flere av de andre kontraherende stater, skal ikke i den f0rstnevnle stat

4. Företag i en avtalsslu­tande stal, vars kapital hell eller delvis ägs eller kontrol­leras, direkt eller indirekt, av en eller flera personer med hemvist i en eller flera av de andra avtalsslutande sta­terna, skall inte i den först­nämnda staten bli föremål för

Prop. 1983/84:19

90

stat kunne underkastes no­gen beskatning eller dermed forbundne krav, som er an-derledes eller mere byrdefuld end den beskatning og dermed forbundne krav, som andre tilsvarende foreta­gender i den f0rstnaevnle stat er eller måtte blive undergi­vel.

5. Bestemmelserne i denne artikel anses ikke at medföre forpligtdse for Norge lil al indr0mme slatsborgere i en anden kontraherende stat, som ikke er f0dl i Norge af norske foraeldre, de saerlige skaltefordde, som i henhold lil § 22 i skaridoven af 18. august 1911 indr0mmes norske slatsborgere og per­soner, f0di i Norge af norske foraeldre (personer med norsk "indf0dsret").

6. Uanset bestemmelserne i artikel 2 skal bestemmel­serne i denne artikel finde anvendelse på skatter af enhver art og betegndse.

räävät, ei ensiksi mainitussa valtiossa saajoutua sellaisen verotuksen tai siihen liilty­vän vdvoiluksen kohleeksi, joka on muunlainen lai ras-kaampi kuin verolus lai sii­hen liillyvä vdvoilus, jonka kohleeksi ensiksi mainitussa sopimusvaltiossa oleva muu samanluonteinen yritys jou­tuu tai saattaa joula.

5.     Tämän artiklan mää­

räysten ei katsota vdvoitta­

van Norjaa myönlämään loi­

sen sopimusvallion kansalai-

selle, joka ei ole syntynyl

Norjassa norjalaisista van-

hemmisla, niitä erityisiä ve-

ronhuojennuksia, jotka 18

päivänä dokuuta 1911 anne-

tun verolain 22§:n mukaan

myönnelään Norjan kansa-

laisdle ja henkilölle, joka on

syntynyl Norjassa norjalai­

sista vanhemmista (henkilö,

jolla on Norjan "inf0ds-

rett").

6.   Tämän sopimuksen 2 ar­

tiklan estämättä sovdletaan

tämän artiklan määräyksiä

kaikenlaatuisiin veroihin.

beskattning eller därmed sammanhängande krav som är av annat slag eller mer tyngande än den beskattning och därmed sammanhängan­de krav som annal liknande förelag i den förstnämnda staten är eller kan bli under­kastat.

5. Beslämmelserna i denna artikel anses inte medföra förpliktelse för Norge atl medge medborgare i annan avtalsslulande stat, som inte är född i Norge av norska föräldrar, de särskilda skat­teförmåner som enligt 22 § skattelagen den 18 augusti 1911 medges norsk medbor­gare och person född i Norge av norska föräldrar (person med norsk "infodsrett").

6. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 2 tillämpas bestämmelserna i föreva­rande artikel på skatter av varje slag och beskaffenhet.

Artikel 28

Fremgangsmåden   ved  ind-gåelse af gensidige aftaler

1. I tilfaelde, hvor en per­son mener, al der i en eller flere af de kontraherende stater er truffel foranstalt­ninger, som for ham med-f0rer eller vil medf0re en beskatning, som ikke er i overensstemmelse med be­stemmelserne i denne over­enskomst, kan han, uden al del påvirker hans ret lil at anvende de relsmidler, som slår til hans rådighed if0lge disse staters inlerne lovgiv­ning, indbringe sin sag for den kompetente myndighed i

28 artikla

Keskinäinen sopimusmenet-

lely

I.

Jos henkilö kalsoo, etlä sopimusvallion tai useiden sopimusvaltioiden toimenpi-teel oval johlaneel lai johta-vat hånen osaltaan verotuk-seen, joka on tämän sopi­muksen määräysten vas-tainen, hän voi saattaa asiansa sen sopimusvallion toimivallaisen viranomaisen käsildtäväksi, jossa hän asuu tai, jos kysymyksessä on 27 artiklan I kappaleen sovdtaminen. jonka kansa­lainen hän on, ilman etlä tämä vaikultaa hanen oikeu-

Artikel 28

Förfarandel   vid   ömsesidig

överenskommelse

I. Om en person anser att i en eller flera av de avtalsslu­tande staterna vidtagits ål-gärder som för honom med­för eller kommer atl medföra beskallning som sirider mot beslämmelserna i detta avtal, kan han, utan atl detta påver­kar hans rätt att använda sig av de rättsmedel som finns i dessa staters interna rätts­ordning, framlägga saken för den behöriga myndigheten i den avtalsslulande stat där han har hemvist eller, om fråga är om tillämpningen av

Prop. 1983/84:19

kröfum i bvf sambandi f fyrr­nefnda aöildarrfkinu en annaö svipaö fyrirt;eki sietir eöa gaeli saetl i bvf rfki.

kunne underkastes noen be­skatning eller dermed for­bundne skattekrav, som er anneriedes eller mer lyn­gende enn den beskatning el­ler dermed forbundne krav som andre tilsvarende foreta­gender i den f0rslnevnte stat er eller mätte bli undergilt.

beskattning eller därmed sammanhängande krav som är av annat slag eller mer tyngande än den beskattning och därmed sammanhängan­de krav som annat liknande förelag i den förstnämnda staten är eller kan bli under­kastat.

5. Åkvaeöi bessarar grein­ar skal ekki skyra bannig aö Noregi beri skylda lil aö veita rfkisborgara annars aöildartfkis, sem ekki er faeddur f Noregi af norsku forddri, pxr sérstöku skattafvilnanir samkvaemt 22. gr. norsku skattlaganna frä 18. ägust 1911, sem veitt-ar eru norskum riTrisborgara og aöila, faeddum i Noregi af norsku forddri (menn meö norskan "faeöingartétt").

5. Bestemmelsene i denne artikkel skal ikke tolkes slik at de forplikter Norge lil å innrömme slatsborgere av en annen kontraherende stat, som ikke er f0dt i Norge av norske forddre, de saerskilte skalldellelser som i henhold til § 22 i den norske skalte-lov av 18. august 1911 tilslås norske slatsborgere og per­soner sorn er f0dt i Norge av norske forddre (personer med norsk innf0dsrelt).

5. Beslämmelserna i den­na artikel anses inte medföra förplrktelse för Norge att medge medborgare i annan avtalsslulande stal, som inte är född i Norge av norska föräldrar, de särskilda skat­teförmåner som enligt 22 § skattdagen den 18 augusti 1911 medges norsk medbor­gare och person född i Norge av norska föräldrar (person med norsk "inf0dsrett").

6. Prätt fyrir äkvaeöi 2. gr. gilda äkvaeöi bessarar greinar um hvers konar skatta, hverju nafni sem beir nefn-ast.

6. Bestemmelsene i denne artikkel skal, uansett be­stemmelsene i artikkel 2, fä anvendelse pä skatter av enhver art og betegndse.

6. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 2 tillämpas bestämmelserna i förevaran­de artikel pä skatter av varje slag och beskaffenhet.

28 gr.

Framkvccmd gagnkvxms

samkomulags

I. 

Pegar aöili telur aö eitt eöa fleiri aöildarrfkjanna geri räöstafanir sem leiöi lil eöa muni leiöa til skattlagningar aö bvf er hann varöar sem ekki er f samraemi viö äkvaeöi samnings bessa, getur hann, än bess aö baö raski rétti hans lil aö faera sér f nyt rétl-arvernd sem löggjöf bessara rfkja kveöur ä um, lagt mäliö fyrir baert stjörnvald f bvf aöildarrfki bar sem hann er heimilisfastur eöa, svo fram­arlega sem mäliö fellur innan äkvaeöa 1. ti. 27. gr., f bvf

Artikkel 28

Fremgangsmåle ved inn-gåelse av gjensidige avlaler 

I. 

Når en person mener at tillak som er truffel i en eller flere kontraherende stater i forhold til ham medf0rer, el­ler vil medf0re en beskatning som avviker fra bestemmel­sene i denne overenskomst, kan han legge sin sak frem for den kompetente myndig­het i den kontraherende stat hvor han er bosatt, eller hvis saken faller inn under artik­kel 27 punkt I, i den kontra­herende stat hvor han er statsborger. Delte kan gj0res uten at det påvirker hans rett

Artikel 28

Förfärandet   vid  ömsesidig

överenskommelse

I.

Om en person anser atl i en eller flera av de avtals­slulande staterna vidtagits åtgärder som för honom medför eller kommer att medföra beskattning som strider mot bestämmelserna i detla avlal, kan han, utan att delta påverkar hans rält att använda sig av de rättsmedel som finns i dessa staters in­terna rättsordning, framlägga saken för den behöriga myn­digheten i den avtalsslutande stat där han har hemvist el­ler, om fråga är om tillämp-

Prop. 1983/84:19

92

den kontraherende stat, hvori han er hjemmeh0rende eller, såfremt lilfaeldel er om-fattet af artikel 27, stykke 1, i den kontraherende stat, i hvilken han er statsborger.

2. Den kompetente myn­

dighed skal, hvis indsigdsen

synes at vaere begrundet, og

hvis den ikke selv kan nå til

en rimelig l0sning, s0ge at

l0se sägen ved gensidig aftale

med den kompetente myn­

dighed i sådan anden kontra­

herende stat, som ber0res af

sp0rgsmålet, med henblik på

at undgå en beskatning, der

ikke er i overensstemmelse

med overenskomsten. Hvis

den stal, överfor hvis kom­

petente myndighed den på­

gaeldende person har forelagt

sägen, ikke selv ber0res af

sp0rgsmålel, skal denne

kompetente

myndighed

överlade sägen lil den kom­petente myndighed i en af de stater, som ber0res af sp0rgsmälet.

3. I tilfaelde, hvor vanske-ligheder eller tvivlssp0rgs-mål opstår mellem kontra­herende stater vedr0rende fortolkningen eller anvendel­sen af denne overenskomst, skal de kompetente myn­digheder i disse stater for-handle for at s0ge al I0se sp0rgsmålet ved saerlig af­tale. De kompetente myn­digheder i de kontraherende stater kan tillige forhandle for at undgå dobbellbeskat­ning i sådanne tilfaelde, som ikke omfattes af denne over­enskomst eller for, ved saer­lig aftale, at l0se sp0rgsmål, som - uden al vaere regule-rede af overenskomsten som f0lge af uligheder i de pågaeldende staters princip­per for skattens beregning d-

leensa käyttää näiden valtioi­den sisäisissä oikeusjäijes-tyksissä olevia oikeussuoja-keinoja.

2. Jos loimivaltainen vi-ranomainen havaitsee huo-mauluksen perustdluksi, mutta ei ilse voi saada aikaan tyydytlävää ratkaisua, viran­omaisen on pyriltävä loisen sopimusvallion toimivallai­sen viranomaisen kanssa, jota asia koskee, keskinäisin sopimuksin ratkaisemaan asia siinä tarkoiluksessa, etlä verolus, joka on tämän sopi­muksen vastainen, vältelään. Jollei asia koske sila valtiota, jonka toimivallaisen viran­omaisen käsildtäväksi asian-omainen henkilö on saal-tanut asian, tämän toimival­laisen viranomaisen on siir-rellävä asia sellaisen valtion toimivaltaisdle viranomai­selle, jota asia koskee.

3. Jos sopimusvaltioiden välillä syntyy vaikeuksia tai epätietoisuulla tämän sopi­muksen lulkinnassa lai so-vdlamisessa, näiden valtioi­den toimivaltaislen viran­omaisten on neuvotdiava keskenään kysymyksen rat-kaisemiseksi erityisin sopi­muksin. Sopimusvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat myös neuvotdla keskenään kaksinkertaisen verotuksen poistamiseksi sdlaisissa lapauksissa, joila tämä sopimus ei käsitä, tai sdlaisten kysymyslen ralkai-semiseksi erityisin sopimuk­sin, jotka, olematta säännel-lyjä sopimuksessa, voivat veron laskemisessa asian-omaisissa valtioissa nouda-tettujen periaatteiden erilai-

artikel 27 stycke 1, i den av­talsslutande stat där han är medborgare.

2. öm den behöriga myn­digheten finner invändningen grundad men inle själv kan få till stånd en tillfredsställande lösning, skall myndigheten söka lösa frågan genom öm­sesidig överenskommelse med behörig myndighet i an­nan avtalsslutande stal, som berörs av frågan, i syfte att undvika beskattning som strider mol delta avtal. Om den stat hos vars behöriga myndighet personen i fråga har framlagt saken inte själv berörs av frågan, skall denna behöriga myndighet över­lämna saken till behörig myndighet i någon av de stater som berörs av frågan.

3. Om svårigheter eller tvi­velsmål uppkommer mellan avtalsslulande slaler beträf­fande tolkningen eller till-lämpningen av delta avtal, skall de behöriga myndighe­terna i dessa stater överlägga för atl söka lösa frågan ge­nom särskild överenskom­melse. De behöriga myndig­heterna i avtalsslulande slaler kan även överlägga för att undanröja dubbelbe­skattning i sådana fall som inte omfattas av delta avtal eller för all genom särskild överenskommelse lösa frå­gor som, utan att vara regle­rade i avtalet, på grund av olikhet i vederbörande staters principer för skallens beräkning eller av andra skäl kan uppkomma i fråga om de

Prop, 1983/84:19

aöildarrfki bar sem hann er rfkisborgari.

til å anvende de rettsmidler som finnes i de kontraheren­de staters inlerne lovgivning.

93

ningen av artikel 27 punkt 1, i den avtalsslulande stal där han är medborgare.

2. Ef bart stjörnvald telur aö mölmaelin séu ä rökum reisl en getur bö ekki själfl leysl mäliö ä viöunandi häll skal baö leitasl viö aö leysa mäliö meö gagnkvaemu sam­komulagi viö baert stjörnvald f ööru aöildarrfki sem mäliö varöar, f bvf skyni aö komisi veröi hjä skalllagningu sem ekki er i samraemi viö samn­ing bennan. Hafi mötmaeli veriö borin fram viö baert stjörnvald f rfki sem ekki er själfl mälsaöili skal baö baera stjörnvald framsenda mäliö lil baers sljörnvalds f ein­hverju beirra rfkja sem mäliö varöar.

3. i bvi tilviki aö upp rfsi

erfiöldkar eöa vandamäl

milli aöildartfkja varöandi

tulkun eöa beitingu äkvaeöa

bessa samnings skulu baer

stjörnvöld f beim rikjum

räögasl sfn f milli til bess aö

reyna aö leysa mäliö meö

sérstöku samkomulagi. Baer

stjörnvöld f aöildarriTcjunum

geta einnig räögasl sin i milli

til aö komast hjä tvisköttun i

tilvikum sem samningur

bessi naer ekki til eöa til aö

leysa

meö

sérstöku

samkomulagi atriöi sem ekki eru fastar reglur um i samningnum en geta komiö upp i sambandi viö skatta samkvaemt 2. gr. vegna mis-munandi grundvallarteglna hlutaöeigandi rikja viö utreikning    skatta    eöa    af

2.

Hvis den kompetente myndighet finner al innven-dingen synes begrunnet, men ikke selv er i stånd lil å finne en lilfredsslillende lösning, skal den s0ke å få saken av­gjort ved gjensidig avtale med den kompetente myn­dighet i vedkommende annen kontraherende stat, som be-r0res av sp0rsmålet, med sikte på ä unngå beskatning som ikke er overensstem­mende med denne overens­komst. Hvis den stat hvis kompetente myndighet ved­kommende person har lagt saken frem for ikke selv be-r0res av sp0rsmålet, skal denne kompetente myndig­het overlale saken til den kompetente myndighet i en av de slaler som ber0res av sp0rsmålel.

3.

Dersom vanskdigheler eller tvil oppstår mellom kontraherende stater vedr0-rende fortolkningen eller an­vendelsen av denne overens­komst, skal de kompetente myndigheter i disse stater forhandle for å s0ke sp0rs-målel l0sl ved saerskill av­tale. De kompetente myndig­heter i de kontraherende stater kan også forhandle for å unngå dobbellbeskatning i tilfelle som ikke omfattes av overenskomsten, eller for ved saerskill avtale ä l0se sp0rsmål som uten å vaere re-gulert i overenskomsten, kan oppstå på grunn av ulikhel i vedkommende staters prin­sipper for skattens bereg­ning, eller av andre grunner for så vidt angår de skaller

2. Om den behöriga myn­digheten finner invändningen grundad men inte själv kan få till stånd en tillfredsställande lösning, skall myndigheten söka lösa frågan genom öm­sesidig överenskommelse med behörig myndighet i an­nan avtalsslulande stal, som berörs av frågan, i syfte att undvika beskattning som sirider mot detla avtal. Om den stal hos vars behöriga myndighet personen i fråga har framlagt saken inte själv berörs av frågan, skall denna behöriga myndighet över­lämna saken till behörig myndighet i någon av de stater som berörs av frågan.

3. Om svårigheter eller tvivelsmål uppkommer mel­lan avtalsslutande stater be­träffande tolkningen eller lill-lämpningen av delta avtal, skall de behöriga myndighe­terna i dessa stater överlägga för atl söka lösa frågan ge­nom särskild överenskom­melse. De behöriga myndig­heterna i avtalsslutande stater kan även överlägga för att undanröja dubbelbeskatt­ning i sådana fall som inle omfaltas av delta avtal eller för att genom särskild över­enskommelse lösa frågor som, ulan att vara reglerade i avtalet, på grund av olikhet i vederbörande staters prin­ciper för skallens beräkning eller av andra skäl kan upp­komma i fråga om de skatter

Prop. 1983/84:19

94

ler af andre grunde, kan op-slå for så vidt angår de skal-ter, som omhandles i artikel

2

Inden afgördse traeffes i sp0rgsmäl, som omhandlel i f0rste afsnil, skal resultatet af de der omhandlede for-handlinger snaresl medddes lil de kompetente myndig­heder i de 0vrige kontrahe­rende stater. Såfremt den kompetente myndighed i en kontraherende stal finder, al forhandlinger b0r finde sted mellem de kompetente myn­digheder i samtlige kontra­herende slaler, skal på be-gaering af den kompetente myndighed i den f0rslnaevnle kontraherende stal sådanne forhandlinger finde sted snaresl muligt.

suuden johdosla tai muista syistä ilmaantua 2 artiklassa larkoitettujen verojen osalla.

Ennen kuin lehdään pää-tös kysymyksessä, jota en-simmäisessä alakappaleessa tarkoitetaan, on siinä larkoi­tettujen neuvottdujen tulok-set mahdollisimman pian an-nettava tiedoksi muiden so­pimusvaltioiden toimivaltai-sille viranomaisille. Jos sopi­musvallion loimivaltainen viranomainen kalsoo, etlä kaikkien sopimusvaltioiden toimivaltaislen viranomais­ten on neuvotdtava keske­nään, on ensiksi mainitun so­pimusvallion toimivallaisen viranomaisen pyynnöstå täl-laiset neuvotlelut käylävä viivyiyksetlä.

skatter som avses i artikel 2.

Innan beslut fattas i fråga som avses i första avsnittet, skall resultatet av överlägg­ningar som där avses snarast delges behöriga myndigheter i övriga avtalsslutande sta­ter. Finner behörig myndig­het i en avtalsslutande stal all överläggningar bör äga rum mellan de behöriga myn­digheterna i samtliga avtals­slutande slaler, skall på be­gäran av den behöriga myn­digheten i den förstnämnda avtalsslutande staten sädana överläggningar äga rum utan dröjsmål.

Artikel 29

Personer ansat ved diploma­tiske og konsulwre represen­tationer

Bestemmelserne i denne overenskomst berprer ikke de skattemaessige begunsti-gelser, som ansatte ved di­plomatiske eller konsutere repraesentationer måtte nyde i kraft af folkerettens almin­delige regler eller saerlige af laler.

29 artikla

Diplomaatliset edustajal ja

konsulivirkamiehet

Tämä sopimus ei vaikuta niihin verotuksdlisiin erioi-keuksiin, jotka kansainväli-sen oikeuden yleisten sään-töjen tai erityisten sopimus-len määräysten mukaan myönnelään diplomaallisille eduslajille lai konsulivirka-miehille.

Artikel 29

Diplomatiska      företrädare och konsulära tjänstemän

Bestämmelserna i detta avtal berör inte de privilegier vid beskattningen som enligt folkrättens allmänna regler eller bestämmelser i särskil­da överenskommelser till­kommer diplomatiska före­trädare eller konsulära tjäns­temän.

Artikel 30 Territorial udvidelse

I. 

Denne overenskomst kan enten i sin helhed eller med de nödvendige aen­dringer udvides til al omfatle de områder, som i henhold til bestemmelserne i artikel 3, stykke I a), er undtagel fra overenskomstens anvendd-sesområde, under forudsaet-ning af al der pålaegges skat­ter af vaesentlig samme art

30 artikla

Aluedlinen laajentaminen

I.

Tämä sopimus voidaan ulottaa, joko sdlaisenaan tai tarpedlisin muutoksin. käsit-tämään ne alueet, jotka on 3 artiklan I kappaleen a) koh­dan määräysten mukaan jä-tetly sopimuksen soveltamis-alan ulkopuoldle, eddlyl­täen etlä siellä kannetaan sa-manlaisia tai pääsiallisesli sa-manluonteisia   veroja   kuin

Artikel 30

Territoriell utvidgning

1. Detta avtal kan antingen i sin helhet eller med erfor­derliga ändringar utvidgas till atl omfatta de områden som undantagils från avtalets till-lämpningsområde enligt be­stämmelserna i artikel 3 styc­ke I a), under fömlsältning att där påförs skatter av sam­ma eller i huvudsak likartat slag som de som avses i detta

Prop. 1983/84:19

öömm ästsöum.

som er omhandlel i artikkel 2.

95

som avses i artikel 2.

Åöur en äkvöröun er tekin i mäli sem fellur undir I. mgr. skal lilkynna baerum stjörn-völdum I öörum aöildarrfkj-um sem fyrsl niöurslööur mälsumleitana sem bar um raeöir. Tdji baert stjörnvald f aöildarrilri aö samningaum-leitanir skuli fara fram milli baerra stjörnvalda i öllum aöildartfkjunum skulu slfkar umleilanir fara fram än tafar aö beiöni baers sljörnvalds i bvf aöildartiTci.

Innen avgj0relse ireffes i spörsmål som omhandlel i foregående ledd, skal resul­tatet av forhandlingene som der omhandlel snarest med­ddes ril de kompetente myn­digheter i de 0vrige kontra­herende stater. Finner den kompetente myndighet i en kontraherende stat at for­handlinger b0r finne sted mellom de kompetente myn­digheter i samtlige kontra­herende stater, skal på be-gjaering fra den kompetente myndighet i den f0rstnevnte kontraherende stat slike for­handlinger finne sted snaresl mulig.

Innan beslut fattas i fråga som avses i första stycket, skall resultatet av överlägg­ningar som där avses snarast delges behöriga myndigheter i övriga avtalsslutande sta­ter. Finner behörig myndig­het i en avtalsslutande siat atl överiäggningar bör äga rum mellan de behöriga myn­digheterna i samtliga avtals­slutande stater, skall på be­gäran av den behöriga myn­digheten i den förstnämnda avtalsslulande staten sådana överiäggningar äga rum utan dröjsmål.

29. gr.

Sendierindrekar   og   radis-

erindrekar

Åkvaeöi samnings bessa skulu ekki hafa ährif ä skatta-ivilnanir sem sendierindrekar eöa raeöiserindrekar njöta samkvaemt almennum bjöö-réttarreglum eöa äkvaeöum sérstakra samninga.

Artikkd 29

Dimplomatiske og konsula:re

tjenestemenn

Bestemmelsene i denne overenskomst skal ikke be-r0re de skatemessige privile­gier som tilkommer diploma­tiske og konsulaere tjeneste­menn i henhold til folkeret­tens alminnelige regler eller bestemmelser i saeriige av-taler.

Artikel 29

Diplomatiska      företrädare

och konsulära tjänstemän

Bestämmelserna i detta avtal berör inte de privilegier vid beskattningen som enligt folkrättens allmänna regler eller bestämmelser i särskil­da överenskommelser till­kommer diplomatiska före­trädare eller konsulära tjäns­temän.

30. gr. Landfrcedileg rymkun

1. Rymka mä gildissviö samnings bessa, annaöhvort i heild eöa meö nauösynleg-um breytingum, bannig aö hann näi til svaeöa sem und­anbegin eru gildissvröi samn­ingsins samkvaemt äkvaeöum stafliöar a) r 1. ti. 3. gr. ä beim grundvdli aö bar séu lagöir ä skattar sem eru sams konar  eöa  i   meginatriöum

Artikkel 30 Territorial utvidelse

1. Denne overenskomst kan utvides, enten i sin hel­het eller med n0dvendige endringer, lil å omfatle de områder som etter bestem­melsene i artikkel 3 punkt I a) er unntatt fra overenskom­stens anvenddsesområde, under forutsetning av at del der ulskrives skatter av sam­me eller vesenllig lignende

Artikel 30 Territoriell utvidgning

1. Detta avtal kan anting­en i sin helhet eller med er­forderliga ändringar utvidgas till alt omfatta de områden som undantagils från avtalets tillämpningsområde enligt bestämmelserna i artikel 3 punkt I a), under föruLsätt-ning alt där påförts skatter av samma eller i huvudsak likar­tat slag som de som avses i

Prop. 1983/84:19

96

som de skatter, overenskom­sten finder anvendelse på. Enhver sådan udvidelse skal have virkning fra del tids­punkt og vaere undergivel så­danne aendringer og betingel­ser, herunder betingelser vedr0rende opsigdse, som mätte blive fastsat mellem de kontraherende stater i noter, der skal udveksles ad diplo­matisk vej.

2. Såfremt denne overens­komst i henhold til artikel 32 oph0rer at vaere gaeldende, skal, såfremt anden aftale ikke traeffes mellem de kon­traherende stater, overens­komsten oph0re al vaere gael­dende også for ethvert områ­de, hvortil overenskofnsten er udvidet i henhold til denne artikel.

ne, joita tässä sopimuksessa tarkoitetaan. Tällainen laa­jentaminen on voimassa siitä päivästä lukien sekä sdlaisin muutoksin ja ehdoin, niihin lueltuina lakkaamista koske-vat määräykset, kuin sopi­musvaltioiden välillä diplo-maattiteitse tapahtuvalla noottienvaihdolla erikseen sovitaan.

2. Jos tämä sopimus 32 ar­tiklan mukaan lakkaa ole-masta voimassa, lakkaa sopi­mus olemasta voimassa myös jokaisen alueen osalla, jota sopimus tämän artiklan perustedla on uloleltu kos-kemaan, jollei sopimusval­tioiden välillä toisin ole so­vittu.

avtal. Sådan utvidgning gäl­ler från den dag och med de ändringar och villkor, häri in­begripet bestämmelser om upphörande, som kan sär­skilt överenskommas mellan de avtalsslutande staterna genom diplomatisk noteväx­ling.

2. Om delta avtal enligt ar­tikel 32 upphör atl gälla skall, såvida inte annat överens­kommits mellan de avtalsslu­tande staterna, avtalet upp­höra att gälla även beträffan­de varje område vartill avta­let utvidgats enligt denna ar­tikel.

Artikd 31 Ikrafltreeden

1.

Denne overenskomst traeder i kraft tredive dage efter den dag, da samtlige kontraherende stater har meddell det finske uden-rigsministerium, at de for­anstaltninger, som er n0d-vendige for ikrafttraeden i den pågaeldende stat, er gen-nemf0rt. Det finske uden-rigsministerium undertetter de 0vrige kontraherende stater om modtagdsen af disse meddelelser.

2.

Efter overenskomstens ikrafttraeddse finder dens bestemmelser anvendelse på indkomsl, som oppebaeres fra og med den 1. januar, der f0lger naermest efter ikrafl-traeddsen, og på formue, hvoraf skal pålignes på grundlag af en skatteansaet-telse, foretaget i det andel kalenderår, som f0lger efter ikrafttraeddsen, eller senere.

31 artikla Voimaantulo

1.

Sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenenlenä päivänä siitä päivästä, jona kaikki sopimusvaltiot oval il-moiltaneel Suomen ulko-asiainministeriölle, etta sopi­muksen voimaanlulemiseksi kussakin valtiossa vaaditla-vat toimenpileel on suori-tetlu. Suomen ulkoasiain-minisleriö ilmoittaa muille sopimusvaltioille näiden il-moitusten vastaanottami-sesla.

2.

Tämän sopimuksen voi-maantullua sovdletaan sen määräyksiä tuloon, joka saa­daan voimaantuloa lähinnä seuraavan lammikuun I päi­västä alkaen, ja varallisuu­leen, josla veroa on suoritet­tava voimaantuloa loiseksi seuraavana kalenterivuotena tai sen jälkeen loimiletlavan verotuksen perustedla.

Artikd 31 Ikraftträdande

1.

Detta avtal träder i kraft trettio dagar efter den dag då samtliga avtalsslu­tande stater meddelat det finska ministeriet för ulrikes-ärendena, atl de åtgärder vidtagits som erfordras för ikraftträdande i respektive stat. Det finska ministeriet för utrikesärendena under­rättar de övriga avtalsslu­tande staterna om mottagan­det av dessa meddelanden.

2.

Sedan delta avtal trätt i kraft, tillämpas dess bestäm­melser på inkomst som för­värvas från och med den I januari närmast efter ikraft­trädandet och pä förmögen­het på vilken skatt utgår på grund av beskattning andra kalenderåret efler ikraftträ­dandet eller senare.

Prop. 1983/84:19

97

svipaöir beim sköttum sem

samningurinn tekur til. Allar

slfkar rymkanir skulu gilda

frä beim degi og meö beim

breytingum og skilyröum, aö

meötöldum

uppsagnarä-

kvaeöum, sem sérstaklega yröi samiö um milli aöild-artikjanna meö erinda-skiptum eftir diplömatiskum leiöum.

2. Veröi samningur bessi felldur ur gildi samkvaemt 32. gr. skal hann einnig falla ur gildi varöandi hvert baö svaeöi sem hann hefur veriö lätinn nä fil vegna rymkunar samkvaemt bessari grein nema aöildartfki hafi komiö sér saman um annaö.

karakter som denne overens­komsten gjelder. Enhver slik utvidelse skal ha virkning fra del tidspunkt og vaere gjen-stand for slike endringer og vilkår, herunder bestem­melser om opph0r, som måtte bli saerskill avtall mel­lom de kontraherende stater ved noter som blir å ulveksle på diplomatisk vei.

2. I tilfelle av at overens­komsten opph0rer å gjelde i henhold til artikkd 32, skal den hvis ikke noe annet blir avtalt mellom de kontrahe­rende stater, også opph0re å ha virkning for områder som den er blitt utvidel lil å om­fatle eller bestemmelsene i denne artikkel.

detta avtal. Sådan utvidgning gäller från den dag och med de ändringar och villkor, häri inbegripet bestämmelser om upphörande, som kan sär­skilt överenskommas mellan de avtalsslulande staterna genom diplomatisk noleväx-ling.

2. Om delta avlal enligt artikel 32 upphör alt gälla skall, såvida inte annat över­enskommits mellan de av­talsslulande staterna, avtalet upphöra atl gälla även beträf­fande varje område vartill avtalet utvidgats enligt denna artikel.

3l.gr 

Gildistaka

I. 

Samningur bessi öölast gildi brjätfu dögum eftir bann dag er öll aöildartikin hafa lillkynnt finnska ulanrfkis-räöuneytinu aö nauösynlegar räöstafanir fyrir gildistöku hans hafi veriö geröar i viö­komandi rfki. Finnska ulan-rfkisräöuneytiö skyrir öörum aöildartikjum frä mötlöku bessara lilkynninga.

2. Eftir aö samingurinn hefur öölast gildi, gilda ä-kvaeöi hans um tekjur sem aflaö er frä og meö 1. januar naestum ä eftir gildistöku aö telja og um eignir sem mynda eignarskatlsslofn til ä-lagningar ä ööm almanaksäri eftir gildistöku eöa siöar.

Artikkd 31 Ikrafttredelse

1.

Denne overenskomst trer i kraft tredve dager etter den dag, da samtlige kontra­herende stater har meddelt det finske ulenriksministe-rium at de foranstaltninger som i vedkommende stat kreves for å selte overens­komsten i kraft, er gjennom-f0rt. Det finske utenriksmini-sterium undertetter de 0vrige kontraherende stater om mottageisen av disse medde­lelser.

2.

Etter overenskomstens ikrafttredelse fär dens be­stemmelser anvendelse på inntekt som oppebaeres fra og med den 1. januar naer­mest etter ikrafttreddsen, og på formue som ilignes skatt i del annet kalenderår som f0lger etter ikrafttreddsen el­ler senere.

Artikd 31 Ikraftträdande

1.

Delta avtal träder i kraft trettio dagar efter den dag då samtliga avtalsslu­lande stater meddelat det finska ministeriet för utrikes­ärendena, att de åtgärder vidtagits som erfordras för ikraftträdande i respektive stat. Det finske ministeriet för utrikesärendena under­rättar de övriga avtalsslu­tande staterna om mottagan­del av dessa meddelanden.

2.

Sedan detta avtal trätt i kraft, tillämpas dess bestäm­melser på inkomst som för­värvas från och med den I januari närmast efler ikraft­trädandet och på förmögen­het på vilken skatt utgår på grund av taxering andra ka­lenderåret efter ikraftträdan­det eller senare.

7   Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

98

3. Nedennaevnte overens-komsler skal oph0re med al vaere gaeldende og skal ikke laengere finde anvendelse for så vidt angår indkomst eller formue, på hvilke naervae-rende overenskomst skal an­vendes i henhold lil stykke 2:

Overenskomst af 19. okto­ber 1925 mellem Kongeriget Danmark og Republikken Finland om fritagdse for kommuneskal for visse per­soner;

Overenskomst af 22. fe-bmar 1957 mellem Kongeri­get Danmark og Kongeriget Norge til undgåelse af dob­bellbeskatning vedr0rende skatter på indkomsl og for­mue med senere aendringer;

Overenskomst af 23. ja­nuar 1964 mellem Republik­ken Island og Kongeriget Sverige til undgåelse af dob­bellbeskatning vedr0rende skatter på indkomst og for­mue;

Overenskomst af 7. april 1964 mellem Kongeriget Danmark og Republikken Finland til undgåelse af dob­bellbeskatning af indkomsl og formue samt forhindring af beskatningsunddragdse med senere aendringer;

Overenskomst af 30. marts 1966 mellem Republikken Is­land og Kongeriget Norge til undgåelse af dobbellbeskat­ning og forhindring af skat-teunddragdse vedr0rende skatter på indkomst og for­mue med senere aendringer;

Overenskomst af 21. maj 1970 mellem Kongeriget Danmark og Republikken Is­land lil undgåelse af dobbelt-

3. Jäljempänä mainitut so-pimuksel lakkaavat olemasta voimassa eikä niitä enää so-velleta tuloon tai varallisuu­leen, johon tälä sopimusta sovdletaan 2 kappaleen mu­kaan:

Suomen Tasavallan ja Tanskan Kuningaskunnan välillä erinäislen henkilöiden vapaultamisesta kunnallis-veroista 19 päivänä loka-kuuta 1925 tehty sopimus;

Norjan Kuningaskunnan ja Tanskan Kuningaskunnan välillä tulo- ja varallisuusve­roja koskevan kaksinkertai­sen verotuksen välttämiseksi 22 päivänä helmikuuta 1957 tehty sopimus siihen myö-hemmin lehlyine muutoksi-neen;

Islannin Tasavallan ja Ruotsin Kuningaskunnan vä­lillä tulo-ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi 23 päivänä tammikuuta 1964 tehty sopimus;

Suomen Tasavallan ja Tanskan Kuningaskunnan välillä tulon ja omaisuuden kaksinkertaisen verotuksen sekä veron kiertämisen estä-miseksi 7 päivänä huhtikuuta 1964 tehty sopimus siihen myöhemmin lehlyine muu-toksineen;

Islannin Tasavallan ja Norjan Kuningaskunnan vä­lillä tulo-ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen eslämi-seksi 30 päivänä maaliskuuia 1966 tehty sopimus siihen myöhemmin lehlyine muu-toksineen;

Islannin Tasavallan ja Tanskan Kuningaskunnan välillä tulo-ja varallisuusve­roja koskevan kaksinkertai-

3. Nedanstående avtal skall upphöra att gälla och skall inte längre tillämpas i fråga om inkomst eller för­mögenhet på vilka föreva­rande avlal blir tillämpligt enligt stycke 2:

Överenskommelse den 19 oktober 1925 mellan Republi­ken Finland och Konungari­ket Danmark om befrielse frän kommunalskall för vissa personer;

Avtal den 22 febmari 1957 mellan Konungariket Dan­mark och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbeskattning beträffan­de skatter på inkomst och förmögenhel, med senare ändringar;

Avlal den 23 januari 1964 mellan Republiken Island och Konungariket Sverige för undvikande av dubbel­beskattning beträffande skat­ter å inkomst och förmögen­het;

Avtal den 7 april 1964 mel­lan Republiken Finland och Konungariket Danmark för undvikande av dubbelbe­skattning av inkomst och för­mögenhet samt förhindrande av kringgående av skall, med senare ändringar;

Avtal den 30 mars 1966 mellan Republiken Island och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbe­skattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och för­mögenhel, med senare änd­ringar;

Avtal den 21 maj 1970 mel­lan Konungariket Danmark och Republiken Island för undvikande    av    dubbdbe-

Prop. 1983/84:19

99

3. Eftirfarandi samningar skulu falla ur gildi og skal ekki beitt framar varöandi tekjur og eignir sem samning­ur bessi tekur lil samkvaemt 2.11.:

Samningur frä 19. oktober 1925 milli Konungsrfkisins Danmerkur og Lyövddisins Finnlands um undanbägu frä älagningu ulsvars fyrir lil­lekna aöila;

Samningur frä 22. februar 1957 milli Konungsrfkisins Danmerkur og Konungsrfkis­ins Noregs um aö komast hjä tvisköttun viö skatflagningu å tekjur og eignir. meö sföari breytingum;

3. Nedenstående overens-komsler skal opph0re å gjelde og skal ikke lenger an­vendes for så vidt angår inn­tekt eller formue, som naer-vaerende overenskomst fär anvendelse pä i henhold lil punkt 2:

Overenskomst av 19. okto­ber 1925 mellom Kongeriket Danmark og Republikken Finland om fritagdse for kommuneskatt for visse per­soner;

Avtale av 22. februar 1957 mellom Kongeriket Norge og Kongeriket Danmark for å forebygge dobbellbeskatning for så vidt angår skatter av inntekt og formue, med sene­re endringer;

3. Nedanstående avtal skall upphöra alt gälla och skall inte längre tillämpas i fråga om inkomst eller för­mögenhet pä vilka föreva­rande avtal blir tillämpligt enligt punkt 2:

överenskommelse den 19 oktober 1925 mellan Konungariket Danmark och Republiken Finland om be­frielse från kommunalskatt för vissa personer;

Avtal den 22 februari 1957 mellan Konungariket Dan­mark och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbeskattning beträffan­de skatter på inkomst och förmögenhel, med senare ändringar;

Samningur frä 23. janäar 1964 milli Lyövddisins Is­lands og Konungsrfkisins Svfbjööar til bess aö koma f veg fyrir tvisköttun lekna og eigna;

Samningur frä 7. aprfl 1964 milli Konungsrilrisins Dan­merkur og Lyövddisins Finnlands um aö komast hjä tvisköttun tekna og eigna og koma i veg fyrir undanskot frä skatti, meö sföari breytingum;

Samningur frä 30. mars 1966 milli Lyövddisins Is­lands og Konungsrfkisins Noregs um aö komast hjä tvisköttun og koma i veg fyrir undanskot frä skalllagn­ingu ä tekjur og eignir, meö siöari breytingum;

Samningur frä 21. mai 1970 milli Lyövddisins Islands og Konungsrikisins Danmerkur lil aö komast hjä tvisköttun

Avtale av 23. januar 1964 mellom Republikken Island og Kongeriket Sverige til unngåelse av dobbdtbe-skalning for så vidt angår skaller av inntekt og formue;

Avtale av 7. april 1964 mellom Kongeriket Danmark og Republikken Finland til unngåelse av dobbellbe­skatning av inntekt og for­mue samt forebyggelse av skatleomgådse, med senere endringer;

Avtale av 30. mars 1966 mellom Kongeriket Norge og Republikken Island til unn­gåelse av dobbellbeskatning og forebyggelse av skat-leunndragdse med hensyn til skatter av inntekt og formue, med senere endringer;

Avtale av 21. mai 1970 mellom Kongeriket Danmark og Republikken Island til unngåelse    av    dobbdlbe-

Avtal den 23 januari 1964 mellan Konungariket Sverige och Republiken Island för undvikande av dubbelbe­skattning beträffande skatter å inkomst och förmögenhet;

Avtal den 7 april 1964 mel­lan Konungariket Danmark och Republiken Finland för undvikande av dubbelbe­skattning av inkomst och för­mögenhet saml förhindrande av kringgående av skatt, med senare ändringar;

Avtal den 30 mars 1966 mellan Republiken Island och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbe­skattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skaller på inkomst och för­mögenhet, med senare änd­ringar;

Avtal den 21 maj 1970 mel­lan Konungariket Danmark och Republiken Island för undvikande   av    dubbdbe-

Prop. 1983/84:19

100

beskatning og forhindring af skalteunddragelse vedr0-rende skatter af indkomst og formue med senere aendringer;

Overenskomst af 

I. 

no­vember 1971 mellem Kon­geriget Norge og Kongeriget Sverige lil undgåelse af dob­bellbeskatning vedr0rende skatter på indkomst og for­mue;

Overenskomst af 12. ja­nuar 1972 mellem Republik­ken Finland og Kongeriget Norge til undgåelse af dob­bellbeskatning og forhin­dring af skalteunddragelse vedr0rende skatter på ind­komst og formue;

Overenskomst af 2. marts

1972 mellem Repubhkken

Finland og Republikken Is­

land til undgåelse af dobbell­

beskatning af indkomst og

formue og forhindring af

skalteunddragelse;

Overenskomst af 27. juni

1973 mellem Republikken

Finlands regering og Konge­

riget Sveriges regering lil

undgåelse af dobbehbeskal-

ning vedr0rende skatter på

indkomst og formue med

senere aendringer;

Overenskomst av 16. no­vember 1973 mellem Kon­geriget Danmarks regering og Kongeriget Sveriges rege­ring til undgåelse af dobbell­beskatning vedr0rende skal-ter på indkomst og formue.

sen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämi-seksi 21 päivänä toukokuuta 1970 tehty sopimus siihen myöhemmin lehlyine muu-loksineen;

Norjan Kuningaskunnan ja Ruotsin Kuningaskunnan vä­lillä tulo-ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi I päivänä martaskuuta 1971 tehty sopimus;

Suomen Tasavallan ja Norjan Kuningaskunnan vä­lillä kaksinkertaisen verotuk­sen ehkäisemiseksi sekä veron kiertämisen estämi-seksi tulo- ja omaisuusvero-jen osalta 12 päivänä tammi­kuuta 1972 tehty sopimus;

Suomen Tasavallan ja Is­lannin Tasavallan välillä tulo- ja omaisuusveroja kos­kevan kaksinkertaisen vero­tuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämiseksi 2 päivänä maaliskuuta 1972 tehty sopimus;

Suomen Tasavallan halli-tuksen ja Ruotsin Kuningas­kunnan hallituksen välillä tulo- ja omaisuusveroja kos­kevan kaksinkertaisen vero­tuksen välttämiseksi 27 päi­vänä kesäkuuta 1973 tehty sopimus siihen myöhemmin lehlyine muutoksineen;

Ruotsin Kuningaskunnan hallituksen ja Tanskan Ku­ningaskunnan hallituksen vä­lillä tulo-ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi 16 päivänä martaskuuta 1973 tehty sopimus.

skattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och för­mögenhel, med senare änd­ringar;

Avtal den I november 1971 mellan Konungariket Norge och Konungariket Sverige för undvikande av dubbelbeskattning beträffan­de skatter på inkomst och förmögenhet;

Avtal den 12 januari 1972 mellan Republiken Finland och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbe­skattning och förhindrande av kringgående av skatt be­träffande skatter på inkomst och förmögenhet;

Avtal den 2 mars 1972 mel­lan Republiken Finland och Republiken Island för undvi­kande av dubbelbeskattning av inkomst och förmögenhet och förhindrande av kring­gående av skall;

Avtal den 27 juni 1973 mel­lan Republiken Finlands re­gering och Konungariket Sveriges regering för undvi­kande av dubbelbeskattning beträffande skatter på in­komst och förmögenhet, med senare ändringar;

Avtal den 16 november 1973 mellan Konungariket Danmarks regering och Ko­nungariket Sveriges regering för undvikande av dubbel­beskattning beträffande skat­ter på inkomst och förmö­genhet.

Artikel 32 Opsigelse

Denne overenskomst skal forblive i kraft uden lidsbe-graensning, men en kontra-

32 artikla Päättyminen

Tämä sopimus on voi­massa ilman aikarajoitusta, mutta sopimusvaltio voi irti-

Artikel 32 Upphörande

Detla avtal skall förbli i kraft utan tidsbegränsning men avtalsslulande stat kan

Prop. 1983/84:19

101

og koma i veg fyrir undan­skot frä skalllagningu ä tekj­ur og eignir, meö siöari breytingum;

Samningur frä 

I. 

novem­ber 1971 milli Konungsrikis­ins Noregs og Konungsrfkis­ins Svfbjööar um aö komast hjä tvisköttun viö skalllagn­ingu ä tekjur og eignir;

Samningur frä 12. januar 1972 milli Lyövddisins Finn­lands og Konungsrfkisins Noregs um aö komast hjä tvisköttun og koma f veg fyrir undanskot frä skatti viö skalllagningu ä tekjur. og eignir;

Samningur   frä   2.   mars

1972    milli Lyövddisins Is­

lands og Lyövddisins Finn­

lands til aö komast hjä

tvisköttun og koma i veg

fyrir undanskot frä skalllagn­

ingu ä tekjur og eignir;

Samningur   frä   27.   juni

1973    milli rikisstjörnar Lyö­

vddisins Finnlands og

rikisstjörnar Konungsrfkisins

Svibjoöar um aö komast hjä

tvfsköttun viö skalllagningu

ä tekjur og eignir, meö sföari

breytingum;

skalning og forebyggelse av skatleunndragdse med hen­syn til skatter av inntekt og formue, med senere end­ringer;

Avtale av 

I. 

november 1971 mellom Kongeriket Norge og Kongeriket Sverige lil unngåelse av dobbdbe-skatning med hensyn lil skal­ler av inntekt og formue;

Avtale av 12. januar 1972 mellom Kongeriket Norge og Republikken Finland til unn­gåelse av dobbellbeskatning og forebyggelse av skat­leunndragdse med hensyn lil skatter av inntekt og formue;

Avtale av 2. mars 1972 mellom Republikken Finland og Republikken Island til unngåelse av dobbellbe­skatning av inntekt og for­mue og forebyggelse av skat­leomgådse;

Avtale av 27. juni 1973 mellom Republikken Fin­lands regjering og Kongeri­ket Sveriges regjering til unn­gåelse av dobbellbeskatning for så vidt angår skatter av inntekt og formue, med sene­re endringer;

skattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och för­mögenhet, med senare änd­ringar;

Avtal den I november 1971 mellan Konungariket Sverige och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbeskattning beträffan­de skatter på inkomst och förmögenhet;

Avtal den 12 januari 1972 mellan Republiken Finland och Konungariket Norge för undvikande av dubbelbe­skattning och förhindrande av kringgående av skatt be­träffande skatter på inkomst och förmögenhet;

Avtal den 2 mars 1972 mel­lan Republiken Finland och Republiken Island för undvi­kande av dubbelbeskattning av inkomst och förmögenhet och förhindrande av kring­gående av skatt;

Avtal den 27juni 1973 mel­lan Konungariket Sveriges regering och Republikens Finlands regering för undvi­kande av dubbelbeskattning beträffande skatter på in­komst och förmögenhet, med senare ändringar;

Samningur frä 16. novem­ber 1973 milli rikisstjörnar Konungsrikisins Danmerkur og rikissijömar Konungs­rfkisins Svibjööar um aö komast hjä tvisköttun viö skalllagningu ä tekjur og eignir.

Avtale av 16. november 1973 mellom Kongeriket Danmarks regjering og Kon­geriket Sveriges regjering til unngåelse av dobbellbe­skatning med hensyn lil skat­ter av inntekt og formue.

Avtal den 16 november 1973 mellan Konungariket Sveriges regering och Ko­nungariket Danmarks rege­ring för undvikande av dub­belbeskattning beträffande skatter pä inkomst och för­mögenhet.

32. gr. Uppsögn

Samningur bessi skal gilda än timaiakmörkunar en hvert aöildarriki getur sagt honum

Artikkd 32 Opph0r

Denne overenskomst skal förbli i kraft uten tidsbe-grensning,  men en konlra-

Artikel 32 Upphörande

Detta avtal skall förbli i kraft utan tidsbegränsning men avtalsslutande stat kan

Prop. 1983/84:19

102

herende stat kan ad diploma­tisk vej opsige overenskom­sten ved underretning til enhver af de andre kontra­herende stater senest seks måneder inden udgangen af el kalenderår. Såfremt opsi-gdsesfristen er iagttagel, oph0rer overenskomsten at vaere gaeldende i forholdet mellem den stat, som har meddelt opsigdsen, og de 0vrige kontraherende stater:

a)

for så vidt angår ind­komst, som oppebaeres den I. januar i det år, der f0lger naermest efter det, i hvilken opsigdsen har fundet sted, eller senere, samt

b)

for så vidt angår for­mue, hvoraf skat pålignes på grundlag af en skatteansxi-telse foretaget i det andet ka­lenderår, der f0lger naermest efter det, i hvilket opsigdsen har fundet sted, eller senere.

Overenskomsten skal de-poneres i del finske udenrigs-ministerium og bekraeftede afskrifter skal af det finske udenrigsministerium tilstilles enhver af de andre kontra­herende staters regeringer.

Til bekraeftdse heraf har undertegnede, dertil beh0rigt befuldmaegligede, underteg-net denne overenskomst.

Udfaerdiget i Helsingfors den 22. marts 1983 i et ek-semplar på dansk, finsk, is­ländsk, norsk og svensk, idet der på svensk udfaerdiges to tekster, en for Finland og en for Sverige, hvilke samtlige tekster har lige gyldighed.

sanoa sopimuksen diplo-maattiteilse ilmoiltamalla tästä muille sopimusvaltioille viimeistään kuusi kuukautta ennen kalenterivuoden päät-tymistä. Jos irtisanomisaikaa on noudateltu, sopimus lak­kaa olemasta voimassa irti-sanomisen toimittaneen val­tion ja muiden sopimusval­tioiden välillä:

a)

tulon osalta, joka saa­daan sitä vuotta, jona irti-sanominen tapahtui, lähinnä seuraavan vuoden tammi-kuun I päivänä tai sen jäl­keen, sekä

b)

varallisuuden osalla, josta veroa on suoritettava sila vuotta, jona irtisano-minen tapahtui, loiseksi lä­hinnä seuraavana kalenteri­vuotena tai sen jälkeen loimi­letlavan verotuksen perus­tedla.

Sopimus lalletelaan Suo­men ulkoasiainministeriöön ja Suomen ulkoasiainminis-teriö toimittaa oikeaksi todis-tetut jäljennökset siitä kun­kin sopimusvallion hallituk-selle.

Tämän vakuudeksi oval al-lekirjoittaneet, asianmukai-sesti siihen valtuulettuina, allekiijoittaneet tämän sopi­muksen.

Tehty Helsingissä 22 päi­vänä maaliskuuta 1983 yh-tenä suomen-, islannin-, nor­jan-, motsin-, ja tanskan-kidisenä kappaleena, jossa ruotsin kieldlä on kaksi lek-stiä, toinen Suomea ja toinen Ruolsia varten, kaikkien tekstien ollessa yhtä lodis-tusvoimaiset.

på diplomatisk väg uppsäga avtalet genom undertätidse fill envar av de andra avtals­slulande staterna senast sex månader före utgången av ell kalenderår. Har uppsäg­ningstiden iakttagits, upphör avtalet att gälla i förhållandet mellan den stat som verk­ställt uppsägningen och övri­ga avtalsslutande stater:

a)

i fråga om inkomst som förvärvas den 1 januari året närmast efter del då uppsäg­ningen skedde eller senare, samt

b)

i fråga om förmögenhel för vilken skatt utgår på gmnd av beskattning andra kalenderåret närmast efler det då uppsägningen skedde eller senare.

Avtalet skall vara depo­nerat i del finska ministeriet för utrikesärendena och be­styrkta avskrifter skall av det finska ministeriet för utrikes­ärendena tillställas var och en av de andra avtalsslu­tande staternas regeringar.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill veder­börligen bemyndigade, un­dertecknat detta avtal.

Som skedde i Helsingfors den 22 mars 1983 i ett exem­plar på finska, danska, is­ländska, norska och svenska språken, varvid på svenska språket utfärdades två texter, en för Finland och en för Sverige, vilka samtliga texter har lika vitsord.

Kjeld Mortensen

Jermu Laine

Jermu Laine

Prop. 1983/84:19

103

upp eftir diplömatiskum leiöum meö lilkynningu lil sérhvers hinna aöildartikj-anna i siöasla lagi sex män-uöum fyrir lok almanaksärs. Hafi äkvaeöanna um upp-sagnartima veriö gaett fellur samningurinn iir gildi i sam-skiplum milli bess nlcis sem sagt hefur honum upp og annarta aöildarrflcja:

herende stat kan på diploma­tisk vei si opp overenskom­sten ved å gi undertetning lil hver av de andre kontrahe­rende stater senest 6 mån­eder f0r utl0pel av et kalen­derår. Er oppsigdsestiden overholdl, opph0rer over­enskomsten å gjelde i forhol­det mellom den stat som sier opp og de 0vrige kontrahe­rende stater:

på diplomatisk väg uppsäga avtalet genom undertätidse till envar av de andra avtals­slutande staterna senast sex månader före utgången av ett kalenderår. Har uppsäg­ningstiden iakttagits, upphör avtalet atl gälla i förhållandel mellan den stat som verk­ställt uppsägningen och övri­ga avtalsslutande stater:

a) varöandi tekjur sem aflaö er 1. januar ä naesta äri ä eftir uppsögn eöa siöar og

b) varöandi eignir sem mynda eignarskatlsslofn til älagningar ä ööm almanaks­äri eftir uppsögn eöa siöar.

a)

for sä vidt angår inntekt som oppebaeres den 1. januar i del år som f0lger naermest etter del år oppsigdsen skjedde, eller senere, samt

b)

forsa vidt angår formue som ilignes skatt i det annet år som f0lger naermest etter det år da oppsigdsen skjedde, eller senere.

a)

i fråga om inkomst som förvärvas den I januari året närmast efter det då uppsäg­ningen skedde eller senare, samt

b)

i fråga om förmögenhel för vilken skatt utgår på grund av taxering andra ka­lenderåret närmast efler del dä uppsägningen skedde eller senare.

Samningurinn skal varö-

veittur i finnska utanrfkis-

räöuneylinu og finnska

utannlcisräöuneytiö

skal

senda rfkissljöm hvers aöild­artfkis staöfest endurrit.

Til slaöfestingar bessu hafa undirritaöir fulltrliar, sem lil bess hafa fullgilt umboö, ritaö undir bennan samning.

Gjort 1 Helsinki hinn 22. mars 1983 i einu eintaki ä hveiju bessara mala; islensku, dönsku, finnsku, norsku og saensku og eru saensku textarnir Iveir, annar fyrir Finnland og hinn fyrir Svfbjöö, og skulu allir textar jafngildir.

Overenskomsten skal de-poneres i det finske utenriks-ministerium, og bekreftede avskrifter skal av del finske utenriksministerium tilstilles hver av de andre kontrahe­rende staters regjeringer.

Til bekrefldse av foran­stående har de undertegnede etter behörig fullmakt under­legnet denne overenskomst.

Utferdiget i Helsingfors den 22. mars 1983 i ett ek-semplar pä henholdsvis norsk, dansk, finsk, isländsk og svensk, i det det pä svensk utferdiges lo tekster, en for Finland og en for Sve­rige, slik al samtlige tekster har samme gyIdighet.

Avtalet skall vara depo­nerat i det finska ministeriet för utrikesärendena och be­styrkta avskrifter skall av det finska ministeriet för utrikes­ärendena tillställas var och en av de andra avtalsslu­lande staternas regeringar.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill veder­börligen bemyndigade, un­dertecknat detta avtal.

Som skedde i Helsingfors den 22 mars 1983 i ett exem­plar på svenska, danska, finska, isländska och norska språken, varvid på svenska språket utfärdades två texter, en för Sverige och en för Finland, vilka samtliga texter har lika vitsord.

Sigurbjörn Porbjörnsson

O. Bucher-Johannessen

Kaj[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1983/84:19

PROTOKOL

Ved undertegndsen af den i dag mellem regeringerne i Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige indgåede overenskomst fil undgåelse af dobbellbeskatning vedr0-rende skatter af indkomst og formue er undertegnede ble­vet enige om f0lgende be­stemmelser, som udg0r en integrerende del af overens­komsten:

I. Til artikd 5.

I tilfaelde, hvor et foreta­gende i en kontraherende stat samtidig har flere pladser for bygnings-, an-laegs- eller monteringsar-bejder i en anden kontrahe­rende stat, og virksomhed ved nogen af disse pladser oprelholdes i mere end 12 måneder, skal de kompe­tente myndigheder i disse stater fors0ge ved aftale at afg0re, om sådanne pladser tilsammen udg0r et fast driftssted i den anden kontra­herende stal.

Tilsvarende skal gaelde, så­fremt et foretagende i en kontraherende stat har flere efter hinanden f0lgende pladser for bygning-, anlaegs-eller monteringsarbejder i den anden stal, og den sam-menlagte tid for virksomhe­den överstiger 12 måneder.

PÖYTÄKIRJA

Allekirjoilellaessa tänään Suomen, Islannin, Norjan, Tanskan ja Ruotsin hallitus-ten välillä tehtyä sopimusta tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi al-lekirjoittaneel oval sopineet seuraavista määräyksistä, jotka oval sopimuksen olen-nainen osa:

I. 5 artiklaan

Milloin sopimusvaltiossa olevalla yrityksdlä samanai­kaisesti on toisessa sopimus­valfiossa useita paikkoja, joissa harjoitetaan rakennus-tai asennustoimintaa, ja toi­minta jossakin näistä pai-koista kestää yli kahden­loista kuukauden ajan, voi­vat näiden vallioiden toimi­valtaiset viranomaiset sopi­muksin pyrkiä ratkaisemaan, muodoslavatko lällaisel pai-kal yhdessä kiinteän toimi­paikan toisessa sopimusval­tiossa.

Mitä edellä on sanottu, on vastaavasti voimassa, jos so­pimusvalfiossa olevalla yri­tyksdlä on toisessa valtiossa useita peräkkäisiä paikkoja, joissa harjoitetaan rakennus-tai asennustoimintaa, ja toi­minnan yhleenlaskettu aika on yli kaksitoista kuukautta.

104

PROTOKOLL

Vid undertecknande av det i dag mellan regeringarna i Finland, Danmark, Island, Norge och Sverige ingångna avtalet för undvikande av dubbelbeskattning beträffan­de skatter på inkomst och förmögenhet har underteck­nade överenskommit om föl­jande bestämmelser som ut­gör en integrerande del av avtalet:

1. Till artikel 5

I fall då elt företag i en av­talsslutande stat samtidigt har flera platser för bygg­nads-, anläggnings- eller in­stallationsarbeten i annan av­talsslutande stat och verk­samheten vid någon av dessa platser pågår mer än tolv må­nader, kan de behöriga myn­digheterna i dessa stater ge­nom överenskommelse söka avgöra, om sådana platser rillsammans utgör fast drift­ställe i den andra avtalsslu­lande staten.

Motsvarande skall gälla, om elt företag i en avtalsslu­tande stal har flera på var­andra följande platser för byggnads-, anläggnings- eller installationsarbeten i den andra staten och den sam­manlagda tiden för verksam­heten överstiger 12 månader.

II. Til artiklerne 7 og 15.

1. Uanset bestemmel­serne i arfikel 7 kan ind­komst, som oppebaeres af et foretagende i Norge eller Sverige gennem virksomhed, som drives i Sverige hen­holdsvis Norge, kun be­skattes i den stat, hvori fore­tagendet er hjemmeh0rende.

II. 

7 ja 15 artiklaan

I. Sopimuksen 7 artiklan määräysten estämättä vero­tetaan tulosta, jonka Nor­jassa lai Ruolsissa oleva yri­tys saa vastaavasti Ruolsissa tai Norjassa haijoitetusla toi­minnasla, vain siinä val­tiossa, jossa asuva yritys on, jos toiminta käsittää poroai-

II. 

Till artiklarna 7 och 15

I. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 7 beskattas inkomst, vilken företag i Norge eller Sverige förvär­var genom verksamhet som bedrivs i Sverige respektive Norge, endast i den stat där företaget har hemvist, om verksamheten avser uppsätt-

Prop. 1983/84:19

BÖKUN

Viö undirritun samnings bess sem f dag hefur veriö geröur milli rflcisstjörna Is­lands, Danmerkur, Finn­lands, Noregs og SviTyööar til aö komast hjä tvisköttun aö bvf er varöar skatta ä tekj­ur og eignir hafa undirtitaöir oröiö äsällir um eftirfarandi äkvaeöi sem eru öskiplur hluti af samningnum:

I 

Vid5.gr

.

Pegar fyrirtaeki i aöildartiki hefur samtimis mörg athafna-svaeöi fyrir byggingarfram-kvaemdir, mannvirkjagerö eöa uppselningarvinnu f ööru aöildartiki og starfsemin ä einhverju bessara svaeöa varir lengur en 12 mänuöi gela baer stjörnvöld f bessum rfkjum leitast viö aö lilkljä meö samkomulagi hvort slik athafnasvaeöi myndi i heild fasta atvinnustöö i siöar-nefnda aöildarrikinu.

PROTOKOLL

Ved undertegningen av den i dag inngåtle overens­komst mellom regjeringene i Norge, Danmark, Finland, Island og Sverige til unn­gåelse av dobbellbeskatning med hensyn til skatter av inntekt og formue, er under­tegnede blill enige om f0l-gende bestemmelser som utgj0r en integrerende del av overenskomsten:

I. Til artikkel 5

I filfdle hvor el foreta­gende i en kontraherende stal samtidig har flere sleder for bygnings-, anleggs- eller monteringsarbeider i en an­nen kontraherende stat, og virksomhelen ved noen av disse sleder pågår i mer en tolv måneder, kan de kompe­tente myndigheter i disse stater gjennom avtale s0ke å avgj0re om slike sleder til sammen utgj0r el fast driftssled i den annen kontra­herende stat.

105

PROTOKOLL

Vid undertecknande av det i dag mellan regeringarna i Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge ingångna avtalet för undvikande av dubbelbeskattning beträffan­de skatter på inkomst och förmögenhel har underteck­nade överenskommit om föl­jande bestämmelser som ut­gör en integrerande del av avtalet:

I. Till artikel 5

I fall då ett förelag i en av­talsslulande stat samtidigt har flera platser för bygg­nads-, anläggnings- eller in­stallationsarbeten i annan av­talsslulande stat och verk­samheten vid någon av dessa platser pågår mer än tolv må­nader, kan de behöriga myn­digheterna i dessa stater ge­nom överenskommelse söka avgöra, om sådana platser tillsammans utgör fast drift­ställe i den andra avtalsslu­lande staten.

Hiö sama ä viö ef fyrirtaeki i aöildarriki hefur mörg at­hafnasvaeöi hvert ä faetur ööm fyrir byggingarfram-kvaemdir, mannvirkjagerö eöa uppselningarvinnu i sföamefnda rikinu og samanlagöur verktimi fer fram ur 12 mänuöum.

II 

Viö 7. og 15. gr.

1. Prätt fyrir äkvaeöi 7. gr. skal einungis skattleggja hagnaö sem fyrirtaeki i Noregi eöa SvibJöö aflar meö starf­semi sem stunduö er i Svi'bjöö eöa Noregi, eftir bvi sem viö ä, i bvf riki bar sem fyrirtaekiö er heimilisfasl, ef starfsemin felst i uppsetningu

Tilsvarende skal gjelde så­fremt et foretagende i en kontraherende stal har flere etter hverandre f0lgende bygnings-, anleggs- eller monteringsarbeider i den an­nen stat, som tilsammen överstiger tolv måneder.

II. 

Til artiklene 7 og 15

1. Uansett bestemmelsene i artikkel 7 skal fortjeneste som oppebxres av et foreta­gende i Norge eller Sverige ved virksomhet som ut0ves i henholdsvis Sverige eller Norge, bare kunne skatt­legges i den stal hvor forela­gendet  er  hjemmeh0rende.

Motsvarande skall gälla, om ett företag i en avtalsslu­tande stat har flera på var­andra följande platser för byggnads-, anläggnings- eller installationsarbeten i den andra staten och den sam­manlagda tiden för verksam­heten överstiger tolv måna­der.

II. 

Till artiklarna 7 och 15

I. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 7 beskattas inkomst, vilken företag i Norge eller Sverige förvär­var genom verksamhet som bedrivs i Sverige respektive Norge, endast i den stat där företagel har hemvist, om verksamheten avser uppsätt-

Prop. 1983/84:19

106

såfremt virksomheden lager sigte på opsattning og vedli-geholddse af spaertehegn for rener på sådanne straek-ninger längs den norsk­svenske rigsgraense, som an­gives i en aftale i henhold lil stykke 4.

2.

Uanset bestemmel­serne i artikel 15 kan ind­komst, som en person, der er hjemmehörende i Norge eller Sverige, oppebaerer ved per­sonligt arbejde, som udf0res i Sverige henholdsvis Norge, kun beskattes i den stat, hvori denne person er hjem-meh0rende, såfremt arbejdet tager sigte på opsaelning og vedligeholddse af spaerre-hegn for rener på sådanne slraekninger längs den norsk­svenske rigsgraense, som an­gives i en aftale i henhold lil slykke 4.

3.

Bestemmelserne

i stykke 1 og 2 vedr0rende fo­retagender i, henholdsvis personer, der er hjemme-h0rende i Norge eller Sveri­ge, skal finde tilsvarende an­vendelse for så vidt angår foretagender i, henholdsvis personer, der er hjemmeh0-rende i Finland eller Norge.

4.

De kompetente myn­digheder i de ber0rle kontra­herende stater skal ved gen­sidig aftale fastsaette de slraekninger längs de pågael­dende rigsgraenser, for hvilke bestemmelserne i punkterne 1 -3 skal finde anvendelse.

III. Til artiklerne 7, 10-15. 19, 20 og 23.

I. 

Uanset bestemmel­serne i artikel 7, artikel 10, stykke 2, artikel 11, slykke 2, og artikel 12, stykke 2, kan indkomst, som oppebaeres af et foretagende i Danmark el­ler Sverige i förbindelse med

tojen rakenlamisen ja kun-nossapidon sdlaisella Norjan ja Ruotsin välisen valtakun-nanrajan osuudella, joka mainitaan 4 kappaleen mu-kaisessa sopimuksessa.

2. Sopimuksen 15 artiklan määräysten estämättä vero­tetaan tulosta, jonka Nor­jassa lai Ruolsissa asuva henkilö saa vastaavasti Ruol­sissa tai Norjassa tehdystä henkilökohtaisesta työstä, vain siinä valtiossa, jossa henkilö asuu, jos työ käsittää poroaitojen rakenlamisen ja kunnassapidon sellaisella Norjan ja Ruotsin välisen valtakunnanrajan osuudella, joka mainitaan 4 kappaleen mukaisessa sopimuksessa.

3. Norjassa tai Ruolsissa olevia yrityksiä tai asuvia henkilöitä koskevia I ja 2 kappaleen määräyksiä sovd­letaan vastaavasti Suomessa tai Norjassa olevaan yrityk­seen tai asuvaan henkilöön.

4. Asianomaisten sopi­musvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset vahvistaval keskinäisin sopimuksin ne asianomaisen valtakunnanra­jan osuudet, joihin 13 kap­paleen määräyksiä sovdle­taan.

III. 7, 10-15, 19, 20 Ja 23 artiklaan

1. Sopimuksen 7 artiklan, 10 artiklan 2 kappaleen, 

II 

artiklan 2 kappaleen ja 12 ar­tiklan 2 kappaleen määräys­ten estämättä verotetaan tu­losta, jonka Ruolsissa tai Tanskassa oleva yritys saa

ning och underhåll av spärt-stängsd för renar på sträckor längs den norsk-svenska riksgränsen, vilka sträckor anges i överenskommelse en­ligt stycke 4.

2. Ulan hinder av bestäm­melserna i artikel 15 beskat­tas inkomst, vilken person med hemvist i Norge eller Sverige förvärvar genom personligt arbete som utförs i Sverige respektive Norge, endasl i den stat där denna person har hemvist, om arbe­tet avser uppsättning och un­derhäll av spärrstängsel för renar på sträckor längs den norsk-svenska riksgränsen, vilka sträckor anges i över­enskommelse enligt stycke 4.

3.

Bestämmelserna i styc­kena I och 2 beträffande fö­retag i, respektive person med hemvist i Norge eller Sverige skall äga motsvaran­de tillämpning beträffande förelag i, respektive person med hemvist i Finland eller Norge.

4.

De behöriga myndighe­terna i berörda avtalsslu­lande stater skall genom öm­sesidig överenskommelse fastställa de sträckor längs vederbörande riksgräns på vilka beslämmelserna i styckena 1-3 skall tillämpas.

III. Till artiklarna 7, 10-15, 19, 20 och 23

I. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 7, artikel 10 stycke 2, artikel 11 stycke 2 och artikel 12 stycke 2 be­skattas inkomst, som företag i Danmark eller Sverige för­värvar i samband med byg-

Prop. 1983/84:19

107

og viöhaldi ä hreindyragirö-ingum ä svaeöum meöfram landamaemm Noregs og Svfbjööar og svaeöanna er geliö i samkomulagi skv. 4. ti.

2. Prätt fyrir äkvsöi 15. gr. skal einungis skattleggja tekjur sem aöili heimilisfast­ur i Noregi eöa SvibJöö aflar meö persönulegu starfi sfnu i SvibJöö eöa Noregi, eftir bvi sem viö ä, f bvf rfki bar sem bessi aöili er heimilisfastur ef vinnan felst f uppsetningu og viöhaldi ä hreindyragiröing-um svaeöum meöfram landa­maemm Noregs og Svfbjööar og svaeöanna er geliö f sam­komulagi skv. 4. II.

for så vidt virksomhelen gjelder oppselting og vedli-kehold av spertcgjerder for rein på slike strekninger längs den norsk-svenske riksgrensen som angitl i av­tale inngåtl i henhold til punkl 4.

2. Uansett bestemmelsene i artikkel 15 skal inntekt som en person bosatt i Norge el­ler Sverige oppebaerer ved personlig arbeid som utf0res i henholdsvis Sverige eller Norge, bare kunne skatt­legges i den stat der denne person er bosall, for så vidt arbeidet gjelder oppselting og vedhkehold av spertc­gjerder for rein på slike strekninger längs den norsk­svenske riksgrense som an­gitl i avtale inngåtl i henhold ril punkl 4.

ning och underhåll av spärt-stängsd för renar pä sträckor längs den norsk-svenska riksgränsen, vilka sträckor anges i överenskommelse en­ligt punkl 4.

2. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 15 beskat­tas inkomst, vilken person med hemvist i Norge eller Sverige förvärvar genom personligt arbete som utförs i Sverige respektive Norge, endast i den stal där denna person har hemvist, om arbe­tet avser uppsättning och un­derhåll av spärtstängsd för renar på sträckor längs den norsk-svenska riksgränsen, vilka sträckor anges i över­enskommelse enligt punkt 4.

3.

Åkvaeöi 

I. 

og 2. ti. varöandi fyrirtaeki eöa aöila, eftir bvf sem viö ä, sem heimilisfastir em i Noregi eöa SvibJöö skulu einnig gilda um fyrirtaeki eöa aöila, eftir bvf sem viö ä, sem heim­ilisfastir eru i Finnlandi eöa Noregi.

4.

Baer stjörnvöld f hlut­aöeigandi

aöildartfkjum skulu äkveöa meö gagn­kvaemu samkomulagi til hvaöa svaeöa meöfram viö­komandi landamsmm ä-kvaeöi 1.-3. fl. laka.

Ill Vid 7., 10.-15., 19., 20. og 23. gr.

I. 

Prätt fyrir äkvaeöi 7. gr., 2. fl. 10 gr., 2. il. 

II. 

gr. og 2. il. 12. gr. skal einungis skattleggja tekjur sem fyrir­taeki 1 Danmörku eöa SvibJöö aflar f sambandi viö byggingu ä og rekslur fästs tengiliöar

3. Bestemmelsene i punk­tene 1 og 2 om henholdsvis foretagender i eller personer bosalt i Norge eller Sverige, skal ha tilsvarende anven­delse på henholdsvis foreta­gender i, eller personer bo­satt i Finland eller Norge.

4. De kompetente myn­digheter i de ber0rte kontra­herende stater skal ved gjen­sidig avtale faslsette de strekninger längs vedkom­mende riksgrense, som be­stemmelsene i punktene 1-3 får anvendelse på.

III. Til artiklene 7,  10-15, 19, 20 og 23

I. Uansetl bestemmelsene i artikkel 7, artikkel 10 punkt 2, artikkel 

II

punkt 2 og ar-rikkel 12 punkt 2, skal for­tjeneste som oppebaeres av el foretagende i Danmark eller Sverige  i  förbindelse  med

3.

Bestämmelserna

i punkterna I och 2 beträffan­de företag i, respektive per­son med hemvist i Norge el­ler Sverige skall äga motsva­rande tillämpning beträffan­de företag i, respektive per­son med hemvist i Finland el­ler Norge.

4.

De behöriga myndighe­terna i berörda avtalsslu­lande stater skall genom öm­sesidig överenskommelse fastställa de sträckor längs vederbörande riksgräns på vilka bestämmdsema i punk­terna 13 skall tillämpas.

III. Till artiklarna 7, 10-15, 19, 20 och 23

I. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 7, artikel 10 punkt 2, artikel 11 punkt 2 och artikel 12 punkt 2 beskat­tas inkomst, som företag i Danmark eller Sverige för­värvar i samband med byg-

Prop. 1983/84:19

108

opf0relsen og driften af fäste förbindelser över 0resund, kun beskattes i den stal, hvori foretagendet er hjem-meh0rende.

2.

Uanset bestemmel­serne i artikel 13, stykke 3, kan fortjeneste, som er-hverves af et foretagende i, henholdsvis personer, der er hjemmeh0rende i Danmark eller Sverige, ved overdra-gelse af dér angiven ejen­dom, der anvendes ved op-f0relseo og driften af fasle förbindelser över 0resund, kun beskattes i den stat, hvori foretagendet henholds­vis personen er hjemmeh0-rende.

3.

Uanset bestemmel­serne i artikel 14, stykke I, artikel 15, stykke I, artikel 19 og artikel 20 kan ind­komst, som oppebaeres af en person, der er hjemmeh0-rende i Danmark eller Sveri­ge, i förbindelse med opf0rel-sen og driften af fäste förbin­delser över 0resund, kun beskattes i den stat, hvori personen er hjemmeh0rende.

4.

Uanset bestemmel­serne i artikel 23, stykke 5, kan den der omhandlede for­mue, som tilh0rer et foreta­gende i, henholdsvis en per­son, der er hjemmeh0rende i Danmark eller Sverige, og som anvendes ved opf0rel-sen og driften af fasle förbin­delser över 0resund, kun beskattes i den stat, hvori foretagendet henholdsvis personen er hjemmeh0rende.

IV.  

Til artiklerne 8, 13, 15 og 23.

1. Bestemmelserne i arti­kel 8, stykke 1, artikel 13, stykke 4, og artikel 23, stykke 3, anvendes i Dan­mark, Norge og Sverige for

Juutinrauman yli rakennetta-vien kiinteiden yhteyksien rakenlamisen ja käylön yh-teydessä, vain siinä val­tiossa, jossa asuva yritys on. 2. Sopimuksen 13 artiklan 3 kappaleen määräysten es­tämättä verotetaan voitosta, jonka Ruolsissa tai Tans­kassa oleva yritys tai asuva henkilö saa siinä mainitun, Juutinrauman yli rakennetta-vien kiinteiden yhteyksien rakentamisessa ja käytössä käytelyn omaisuuden luovu­luksesla, vain siinä valtiossa, jossa yritys tai henkilö asuu.

3.

Sopimuksen 14 artiklan I kappaleen, 15 artiklan I kappaleen, 19 artiklan ja 20 artiklan määräysten estä­mättä verotetaan tulosta, jonka Ruolsissa tai Tans­kassa asuva henkilö saa Juu­tinrauman yli rakenneltavien kiinteiden yhteyksien raken­lamisen ja käylön yh-leydessä, vain siinä val­tiossa, jossa henkilö asuu.

4.

Sopimuksen 23 artiklan 5 kappaleen määräysten es­tämättä verotetaan siinä tar­koitetusta varallisuudesla, joka Ruolsissa tai Tanskassa asuvalla henkilöllä on ja jota käytelään Juutinrauman yli kiinteitä yhleyksiä rakennet-taessa ja käytettäessä, vain siinä valtiossa, jossa yritys tai henkilö asuu.

IV. 

8. 13, 15 ja 23 artiklaan

1. Sopimuksen 8 artiklan I kappaleen, 13 artiklan 4 kap­paleen ja 23 artiklan 3 kappa­leen määräyksiä sovdletaan Norjassa, Ruolsissa ja Tans-

gandet och driften av fasta förbindelser över Öresund, endast i den stat där företa­get har hemvist.

2. Ulan hinder av besläm­melserna i artikel 13 stycke 3 beskattas vinst, som företag i eller person med hemvist i Danmark eller Sverige för­värvar på gmnd av överlå­telse av där angiven egen­dom vilken används vid byg­gandet och driften av fasta förbindelser över Öresund, endast i den stat där förela­get respektive personen har hemvist.

3.

Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 14 stycke 1, artikel 15 stycke 1, artikel 19 och artikel 20 beskattas inkomst, som person med hemvist i Danmark eller Sve­rige förvärvar i samband med byggandet och driften av fas­ta förbindelser över Öre­sund, endast i den stat där personen har hemvist.

4.

Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 23 stycke 5 beskattas där angiven förmö­genhel, som förelag i eller person med hemvist i Dan­mark eller Sverige innehar och som används vid byg­gandet och driften av fasta förbindelser över Öresund, endasl i den stat där företa­get respektive personen har hemvist.

IV. 

Till artiklarna 8, 13, 15 och 23

I. Bestämmelserna i arti­kel 8 stycke 1, artikel 13 stycke 4 och artikd 23 stycke 3 tillämpas i Danmark, Norge och Sverige i fråga om

Prop. 1983/84:19

yfir Eyrarsund I bvf rfki bar sem fyrirtaekiö er heimilis­fasl.

2. Prätt fyrir äkvaeöi 3. fl. 13. gr. skal einungis skatt­leggja hagnaö sem fyrirtaeki i eöa aöih heimilisfastur i Dan­mörku eöa SvfbJöö hlytur vegna sölu bar greindrar eignar sem notuö er viö byggingu ä eöa viö rekstur fästs tengiliöar yfir Eyrar­sund f bvf rfki bar sem fyrir­taekiö eöa aöilinn er heim­ilisfastur.

byggingen og driften av fäste förbindelser över Öresund, bare kunne skattlegges i den stal hvor foretagendet er hjemmehörende.

2. Uansett bestemmelsene i artikkel 13 punkt 3 skal ge­vinst som oppebaeres av et foretagende i eller person bo­satt i Danmark eller Sverige ved avhendelse av en der be­liggende fast eiendom som anvendes ved byggingen og driften av fäste förbindelser över Öresund, bare kunne skattlegges i den stal der henholdsvis forelagendet el­ler personen er bosatt (hjem-meh0rende).

109

gandet och driften av fasta förbindelser över Öresund, endast i den stat där företa­get har hemvist.

2. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 13 punkt 3 beskattas vinst, som företag i eller person med hemvist i Danmark eller Sverige för­värvar på gmnd av överlå­telse av där angiven egen­dom vilken används vid byg­gandet och driften av fasta förbindelser över Öresund, endasl i den stal där företa­get respektive personen har hemvist.

3. Prätt fyrir äkvaeöi 

I.

ti. 

I4.gr

., 

I. fl. 15 gr., 19. gr. og 20. gr. skal einungis skatt­leggja tekjur sem aöili heimil­isfastur i Danmörku eöa SvibJöö aflar i sambandi viö byggingu ä eöa viö rekstur fästs tengiliöar yfir Eyrar­sund i bvi riki bar sem aöilinn er heimiUsfastur.

3. Uansett bestemmelsene i artikkel 14 punkl I, artikkel 15 punkt 1, artikkel 19 og ar­tikkel 20 skal inntekt som op­pebaeres av person bosatt i Danmark eller Sverige i för­bindelse med byggingen og driften av fasle förbindelser över Öresund, bare kunne skatflegges i den stat hvor personen er bosatt.

3. Ulan hinder av bestäm­mdsema i artikel 14 punkt 1, artikel 15 punkt I, artikel 19 och artikel 20 beskattas in­komst, som person med hemvist i Danmark eller Sve­rige förvärvar i samband med byggandet och driften av fas­ta förbindelser över Öre­sund, endast i den stal där personen har hemvist.

4. Prätt fyrir äkvaeöi 5. ti. 23. gr. skal einungis skatt­leggja bar greindar eignir sem fyrirtaeki I eöa aöili heimilis­fastur i Danmörku eöa Svib­jöö ä og nolaöar em viö byggingu ä eöa viö rekslur fästs tengiliöar yfir Eyrar­sund 1 bvf rtlci bar sem fyrir­taekiö eöa aöilinn er heimil­isfastur.

IV 

Vid 8., 13., 

15.og23.gr

.

1. Åkvaeöi I II. 8. gr., 4. 11. 13. gr. og 3. fl. 23. gr. eiga viö i Danmörku, Noregi og SvfbJöö aö bvf er varöar hlut-areigendur i fyrirtaekjasam-

4. Uansett bestemmelsene i artikkel 23 punkt 5 skal der omhandlel formue som til-h0rer el foretagende i, eller en person bosatt i Danmark eller Sverige, og som an­vendes ved byggingen eller driften av fasle förbindelser över Öresund, bare kunne skattlegges i den stat der henholdsvis foretagendet el­ler personen er bosatt (hjem-meh0rende).

IV. 

Til artiklene 8, 13, 15 og 23

1. Bestemmelsene i artik­kel 8 punkt 1, artikkel 13 punkt 4 og artikkel 23 punkt 3 får anvendelse i Danmark, Norge og Sverige for så vidt

4. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 23 punkt 5 beskattas där angiven förmö­genhet, som företag i eller person med hemvist i Dan­mark eller Sverige innehar och som används vid byg­gandet och driften av fasta förbindelser över Öresund, endast i den stat där företa­get respektive personen har hemvist.

IV. 

Till artiklarna 8, 13, 15 och 23

1. Bestämmelserna i arti­kel 8 punkt 1, artikel 13 punkt 4 och artikel 23 punkt 3 rillämpas i Danmark, Norge och Sverige i fråga om

Prop. 1983/84:19

110

så vidt angår anddshavere i konsortiet Scandinavian Air­lines System (SAS) på ind­komsl eller fortjeneste ved afhaendelse af formuegen-slande, som oppebaeres, saml formue, som ejes af konsortiet, i forhold til den andel, som disse anddsha­vere besidder i konsortiet.

2. Bestemmelserne i arti­kel 15, stykke 3, litra b), finder tillige anvendelse på indkomst ved arbejde, som udf0res om bord på luflfar-t0jer, som anvendes i inden-rigstrafik af konsortiet Scan­dinavian Airiines System (SAS).

V. TU artiklerne 8, 13 og 23.

Andel i fortjeneste ved så­dan virksomhed, som om­handles i artikel 8, stykke I, andel i fortjeneste ved af­haendelse af formuegen-stande, som omhandles i arti­kel 13, slykke 4, samt andel i formue som omhandles i arti­kel 23, stykke 3, som en per­son, der er hjemmeh0rende i en kontraherende stat, er­hverver eller ejer som an-ddshaver i et foretagende, kan kun beskattes i denne stat, såfremt

a)

anddshaverne er hjem-meh0rende i forskdlige kon­traherende stater, og

b)

foretagendet drives af el selskab eller anden sam­menslutning med solidarisk ansvarlige ddtagere, hvoraf mindst en tillige er ubegraen-set ansvarlig, saml

c)

det ikke er åbenbart, at foretagendels virkelige le­delse har sit saede alene i een kontraherende stal.

De kompetente myndig­heder i de kontraherende stater kan traeffe aftale om

kassa Scandinavian Airlines System (SAS) nimisen yhty-män osakkaiden osalta tu­loon lai myynlivoilloon, jonka yhlymä saa, sekä va­rallisuuleen, joka yhlymällä on, niiden osuuksien suh-teessa, jotka näillä osakkailla on yhtymään.

2. Sopimuksen 15 artiklan

3 kappaleen b) kohdan mää­

räyksiä sovdletaan myös tu­

loon, joka saadaan Scandina­

vian Airlines System (SAS)

nimisen yhlymän kotimaan

liikenteessä käyttämässä

ilma-aluksessa

tehdystä

työstä.

V. 8, 13 ja 23 artiklaan

Sopimuksen 8 artiklan 1 kappaleessa tarkoitetusta loiminnasta saadun tulon osuudesta, 13 artiklan 4 kap­paleessa tarkoiletun omai­suuden luovuluksesla saa­dun voiton osuudesta, sekä 23 artiklan 3 kappaleessa tar­koiletun varallisuuden osuu­desta, jonka sopimusval­tiossa asuva henkilö saa tai omistaa yrttyksen osakkuu-den perustedla, verotetaan vain tässä valtiossa, jos

a)

osakkaat asuvat eri so­pimusvaltioissa, ja

b)

yritystoimintaa harjoit­taa yhtiö lai muu yhteenliit-tymä, jossa on yhteisvas-tuullisia osakkaila, joista vä­hintään yhden vasluu lisäksi on rajoiltamalon, sekä

c)

ei ole ilmeislä, etlä yri­tyksen tosiasiallinen johto on vain yhdessä sopimusval­tiossa.

Sopimusvaltioiden toimi­valtaiset viranomaiset voivat sopia     keskenään     ensim-

ddägarna i konsortiet Scan­dinavian Airlines System (SAS) på inkomst eller reali­sationsvinst som förvärvas samt förmögenhel som inne­has av konsortiet i förhällan­de till den andel dessa del­ägare innehar i konsortiet.

2. Bestämmelserna i arti­kel 15 stycke 3 b) tillämpas även på inkomst av arbete som utförs ombord på luft­fartyg som används i inri­kestrafik av konsortiet Scan­dinavian Airlines System (SAS).

V.  Till artiklarna 8, 13 och 23

Andel i inkomst av verk­samhet som avses i artikel 8 stycke I, andel i vinst på grund av överlåtelse av egen­dom som avses i artikel 13 stycke 4, samt andel i förmö­genhet som avses i artikel 23 stycke 3 som person med hemvist i en avtalsslutande stat förvärvar eller innehar på grund av delägarskap i fö­retag, beskattas endasl i den­na stat, om

a)

ddägama har hemvist i olika avtalsslulande stater, och

b)

företagel drivs av bolag eller annan sammanslutning med solidariskt ansvariga delägare, av vilka minst en tillika är obegränsat ansva­rig, samt

c)

det inle är uppenbart, atl företagel har sin verkliga ledning endast i en avtalsslu­lande stat.

De behöriga myndigheter­na i de avtalsslutande sta­terna kan träffa överenskom-

Prop. 1983/84:19

111

steypunni Scandinavian Air­lines System (SAS) um hagnaö eöa söluhagnaö sem hun ber lir bytum, svo og um eignir i eigu samsteypunnar, I hlutfalli viö bann hlut sem hver hlutareigandi å i samsteypunni.

angår dellagerene i konsor­tiet Scandinavian Airlines System (SAS) på fortjeneste eller formuesgevinsl som op­pebaeres, samt formue som eies av konsortiet, i forhold til den andel som disse ddta­gere har i konsortiet.

delägarna i konsortiet Scan­dinavian Airlines System (SAS) på inkomst eller reali­sationsvinst som förvärvas saml förmögenhet som inne­has av konsortiet i förhållan­de till den andel dessa del­ägare innehar i konsortiet.

2. Åkvaeöi stafliöar b) i 3. fl. 15. gr. eiga einnig viö um tekjur af vinnu sem unnin er um boro i loftfömm sem fyrirtaekjasamsteypan Scan­dinavian Airlines System (SAS) notar f innanlands-flugi.

2. Bestemmelsen i artik­kd 15 punkt 3 b) får også an­vendelse på inntekt av l0nns-arbeid ulf0rt ombord i luft-fart0y som går i innenriksfart av konsortiet Scandinavian Airlines System (SAS).

2. Beslämmelserna i arti­kel 15 punkt 3 b) tillämpas även på inkomst av arbete som utförs ombord på luft­fartyg som används i inrikes­trafik av konsortiet Scandi­navian Airlines System (SAS).

V Vid 8.. 

13.og23.gr

.

V. Til artiklene 8, l3og23

V. Till artiklarna 8, 13 och 23

Hlutddld f hagnaöi af starfsemi sem um er raett f 1. II. 8. gr., hlutdeild f hagnaöi vegna sölu eigna sem um er raett f 4. fl. 13. gr., svo og hlutdeild f eign sem um raeöir f 3. ti. 23. gr., sem aöili heim­ilisfastur i aöildartrlri aflar eöa ä vegna sameignar f fyrir­taeki skal einungis skattleggja i bvi riki ef

Andel i fortjeneste ved virksomhet som omhandlel i artikkel 8 punkl I, andel i formuesgevinsl ved avhen­delse av eiendom som om­handlel i arrikkd 13 punkl 4, samt andel i formue som om­handlel i artikkel 23 punkt 3, som en person bosatt i en kontraherende stal oppe­baerer eller der som deltager i et foretagende, skattlegges bare i denne stat, såfremt

Andel i inkomst av verk­samhet som avses i artikel 8 punkt I, andel i vinst på grund av överlåtelse av egen­dom som avses i artikel 13 punkt 4, saml andel i förmö­genhet som avses i artikel 23 punkt 3 som person med hemvist i en avtalsslutande stal förvärvar eller innehar på gmnd av delägarskap i fö­relag, beskattas endast i den­na stat, om

a)

sameigendurnir eru heimilisfastir hver i sinu aöildarriki og

b)

fyrirtaekiö er rekiö af fé­lagi eöa öömm samtökum meö gagnkvaemri äbyrgö sameigenda, bar sem aö minnsta kosti einn beirta ber auk bess ötakmarkaöa äbyrgö, svo og

c)

ekki er augljöst aö raun­veruleg framkvaemdastjörn fyrirtaekisins hafi aösetur ein­ungis i einu aöildarrfki.

Baer stjörnvöld f aöild­artfkjunum geta gert sam­komulag um beitingu skatl-

a)    ddtagerne er bosatt i

forskjdlige kontraherende

slaler, og

b)

forelagendet drives av selskap eller annen sam­menslutning med solidarisk ansvarlige ddtagere, hvorav minst en tillike har ubegren-set ansvar, og

c)

det ikke er åpenbart at foretagendels virkelige le­delse har sitt sete bare i en kontraherende stal.

De kompetente myndighe­ter i de kontraherende stater kan treffe avtale om anven-

a)    delägarna har hemvist i

olika avtalsslulande stater,

och

b)

företaget drivs av bolag eller annan sammanslutning med solidariskt ansvariga delägare, av vilka minst en tillika är obegränsat ansva­rig, samt

c)

det inte är uppenbart, atl företaget har sin verkliga ledning endast i en avtalsslu­lande stat.

De behöriga myndigheter­na i de avtalsslutande sta­terna kan träffa överenskom-

Prop. 1983/84:19

anvendelsen af de i f0rsle stykke angivne beskalnings-principper også i tilfaelde, hvor de der angivne forud-saelninger ikke foreligger.

VI.  

Til artikel 12.

Når en beslemmelse, som giver Finland ret til al be­skatte såkaldl industriel royalty, som betales fra Fin­land, er oplaget i de aftaler til undgåelse af dobbelbeskat-ning vedr0rende skatter på indkomst og formue, som Finland har indgået med fler-tallet af de industrialiserede medlemsstater i organisatio­nen for 0konomisk samar-bejde og uvikling (OECD), skal forhandlinger mellem de kontraherende stater snarest muligt indledes med henblik på al lilvejebringe en tilsva­rende ret for den kontrahe­rende stat, fra hvilken royal-tyen hidr0rer, i forhold til de 0vrige kontraherende stater.

VII.  Til artikel 15.

Uanset bestemmelserne i artikel 15, stykke I og 2, kan indkomst, som oppebaeres af en person, der er hjemme-h0rende i en kommune i Fin­land, Norge eller Sverige, som graenser til landegraen-sen mellem Finland og Sveri­ge henholdsvis Finland og Norge, for personligt ar­bejde, som udf0res i en så­dan kommune i en anden af disse stater, kun beskattes i den stat, hvori den omhand­lede person er hjemmeh0-rende, under forudsaetning af, at denne person regel-maessigt opholder sig på sin fäste bopael i denne siat.

Med udtrykkei "regel-maessigt opholder sig" for­stås,   al   den   skattepligtige

mäisessä alakappaleessa mainittujen verolusperiaat-leiden sovdlamisesta myös tapauksessa, jossa siinä mainitluja edellyiyksiä ei ole.

VI. 

12 artiklaan

Milloin Suomen ja useim-pien Talouddlisen yhleis-lyön ja kehityksen jäijestön (OECD) leollistuneiden jä-senvaltioiden välillä tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyihin sopi-muksiin on otettu määräys, joka antaa Suomelle oikeu­den verottaa Suomesta mak-setusta ns. leollisuusrojal-tista, on sopimusvaltioiden välillä mahdollisimman pian aloilellava neuvottelut vas-taavan oikeuden aikaansaa-miseksi sille sopimusval-tiolle, josta rojalti kertyy, suhleessa muihin sopimus-vallioihin.

VII.  15 artiklaan

Sopimuksen 15 artiklan 1 ja 2 kappaleen määräysten estämättä verotetaan Suo­men ja Ruotsin tai Suomen ja Norjan väliseen maarajaan rajoilluvassa Suomen, Nor­jan lai Ruotsin kunnassa asu­van henkilön tällaisessa kun­nassa toisessa näistä val-tioista tehdystä henkilökoh­taisesta työstä saamasla tu­losta vain siinä valtiossa, jossa kysymyksessä oleva henkilö asuu, eddlyltäen etlä tämä henkilö säännölli-sesli oleskelee tässä val­tiossa olevassa vakinaisessa asunnossaan.

Sanonnalla "säännöllisesti oleskelee" tarkoitetaan, etta verovelvollinen   normaalita-

melse om tillämpning av de i första avsnittet angivna be-skaltningsprinciperna även i fall då där angivna förutsätt­ningar inte föreligger.

VI.  

Till artikd 12

När en bestämmelse som medger Finland rätt att be­skatta s. k. industriell royalty som betalas från Finland in­tagils i de avtal för undvikan­de av dubbelbeskattning be­träffande skatter på inkomst och förmögenhel som Fin­land ingått med flertalet av de industrialiserade med­lemsstaterna i Organisatio­nen för ekonomiskt samarbe­te och utveckling (OECD), skall förhandlingar mellan de avtalsslutande staterna sna­rast möjligt inledas i syfte att få till stånd en motsvarande rätt för den avtalsslulande stat från vilken royaltyn här­rör i förhållande till de övriga avtalsslulande staterna.

VII.  Till artikd 15

Utan hinder av bestäm­melserna i artikd 15 styc­kena 1 och 2 beskattas in­komst, vilken person med hemvist i kommun i Finland, Norge eller Sverige som gränsar till landgränsen mel­lan Finland och Sverige re­spektive Finland och Norge, förvärvar pä gmnd av per­sonligt arbete som utförs i så­dan kommun i annan av des­sa stater, endast i den stal där personen i fråga har hem­vist, under förutsättning att denna person regelmässigt uppehåller sig i sin fasta bo­stad i denna stat.

Med uttrycket "regelmäs­sigt uppehåller sig" avses att den skaltskyldige i normal-

Prop. 1983/84:19

lagningarteglna samkvaemt 1. mgr. jafnvel bott bar greindar forsendur séu ekki fyrir hendi.

delse av de i f0rste ledd an-gitte beskatningsprinsipper også i tilfelle hvor de der an-gitte fomtselninger ikke fore­ligger.

113

melse om tillämpning av de i första stycket angivna be­skattningsprinciperna även i fall då där angivna fömtsält-ningar inte föreligger.

VI 

Viö 12. gr.

Pegar äkvaeöi sem hdmilar

Finnlandi aö skattleggja

svonefnda framleiöslubökn-

un ("industriell roally"),

sem greidd er frä Finnlandi,

hefur veriö tekiö upp f samn­

inga lil aö komast hjä

tvisköttun viö skalllagningu

å tekjur og eignir, sem Finn­

land hefur gert viö mdrihlula

iönvaeddra

båtttökurikja

Efnahags- og framfarastofn-unarinnar (OECD), skulu samningaumleilanir hafnar sem fyrst milli aöildartilcj-anna i bvf skyni aö koma ä samsvarandi rétti fyrir aöild­arriki, sem böknun kemur frä, gagnvart öörum aöild­artikjum.

VII Vid 15. gr.

Prätt fyrir äkvaeöi 1. og 2. ti. 15. gr. skal einungis skatt­leggja tekjur sem aöili heimil­isfastur f sveitarfélagi f Finn­landi, Noregi eöa Svi'bjöö, sem liggur aö landamaerum Finnlands og Svfbjööar eöa Finnlands og Noregs, eftir bvf sem viö ä, aflar meö per­sönulegu starfi sem innt er af hendi f slfku sveitarfélagi i ööm bessara rfkja, i bvf rfki bar sem aöilinn sem f hlut ä er heimilisfastur, enda dvelji bessi aöili aö staöaldri f bvf rfki bar sem hann ä fast heim­ili.

VI. 

Td artikkd 12

Når en beslemmelse som gir Finland rett til å skatt­legge såkall industriell royalty som betales fra Fin­land, er tall inn i de avlaler til unngåelse av dobbellbeskat­ning av inntekt og formue, som Finland har inngåtl med flertallet av de industraliserle medlemsstater i Organisa-sjonen for 0konomisk samar-beid og ulvikling (OECD), skal forhandlinger mellom de kontraherende stater snarest mulig innledes med henblikk på å lilvdbringe en tilsva­rende rett for den kontrahe­rende stal, fra hvilken royal­lyen skriver seg i forhold til de 0vrige kontraherende stater.

VII.   Til artikkd 15

Uansetl bestemmelsene i

artikkel 15 punktene 1 og 2 skal inntekt som oppebaeres av en person bosatt i en kom­mune i Finland, Norge eller Svertge, som grenser til lan-degrensen mellom Finland og Sverige, henholdsvis Fin­land og Norge, for personlig arbeid som utf0res i en slik kommune i en annen av disse stater, bare kunne skatt­legges i den stat hvor den omhandlede person er bo­satt, under forutsetning av at denne person regdmessig oppholder seg på sitt fasle bosted i denne stat.

VI. 

Till artikd 12

När en bestämmelse som medger Finland rätl alt be­skatta s. k. industriell royalty som betalas från Finland in­tagils i de avtal för undvikan­de av dubbelbeskattning be­träffande skatter på inkomst och förmögenhet som Fin­land ingått med flertalet av de industrialiserade med­lemsstaterna i Organisatio­nen för ekonomiskt samarbe­te och utveckling (OECD), skall förhandlingar mellan de avtalsslutande staterna sna­rast möjligt inledas i syfte att få till stånd en motsvarande rätt för den avtalsslulande stat från vilken royaltyn här­rör i förhållande till de övriga avtalsslutande staterna.

VII. Till artikd 15

Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 15 punk­terna I och 2 beskattas in­komst, vilken person med hemvist i kommun i Finland, Norge eller Sverige som gränsar rill landgränsen mel­lan Finland och Sverige re­spektive Finland och Norge, förvärvar på grund av per­sonligt arbete som utförs i så­dan kommun i annan av des­sa slaler, endast i den stat där personen i fråga har hem­vist, under förutsättning att denna person regelmässigt uppehåller sig i sin fasta bo­stad i denna stat.

Meö oröunum "dvelji aö staöaldri" er ätt viö aö skallskyldi aöilinn dvelji aö

8    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 19

Utrykkel "regdmessig oppholder seg" betyr at den skattepliktige som hovedre-

Med uttrycket "regelmäs­sigt uppehåller sig" avses att den skattskyldige i normal-

Prop. 1983/84:19

114

som hovedregd mindst en gäng om ugen opholder sig på sin fasle bopael i den kon­traherende stat, hvori han er hjemmehörende.

pauksessa vähintään kertan viikossa oleskelee siinä sopi­musvaltiossa olevassa vaki­naisessa asunnossaan, jossa hän asuu.

fallet minst en gång i veckan uppehåller sig i sin fasta bo­stad i den avtalsslulande stat där han har hemvist.

VIII. Til artiklerne 15 og 19.

VIII. 15 Ja 19 artiklaan

Uanset bestemmelserne i artikd 15, slykke I og 2, og artikel 19, slykke I, kan ind­komst, som oppebaeres af en person, der er hjemmeh0-rende i en kommune i Norge eller Sverige, som graenser til landegraensen mellem disse stater, for personligt arbejde, som udf0res i en sådan kom­mune i den anden af disse stater, kun beskattes i den stat, hvori den pågaeldende person er hjemmeh0rende, under fomdsaetning af, at denne person regdmaessigt opholder sig på sin fäste bo­pael i denne stat.

Med udtrykkei "regel-maessigt opholder sig" for­stås, at den skattepligtige som hovedregd mindst en gäng om ugen opholder sig på sin fasle bopael i den kon­traherende stat, hvori han er hjemmeh0rende.

IX.  

Til artiklerne 18 og 19.

I del omfång Norge på grund af sin lovgivning ikke kan beskatte indkomst som omhandlel i artikleme 18 og 19, kan indkomsten kun be­skattes i den stat, hvori mod­tageren er hjemmeh0rende.

Sopimuksen 15 artiklan I ja 2 kappaleen ja 19 artiklan I kappaleen määräysten estä­mättä verotetaan Norjan ja Ruotsin väliseen maarajaan rajoilluvassa jommankum-man valtion kunnassa asuvan henkilön tällaisessa kun­nassa toisessa näistä valti­oissa tehdystä henkilökohtai­sesta työstä saamasta tulosta vain siinä valtiossa, jossa ky­symyksessä oleva henkilö asuu, eddlyltäen etlä tämä henkilö säännöllisesti oleske­lee tässä valtiossa olevassa vakinaisessa asunnossaan.

Sanonnalla "säännöllisesti oleskelee" tarkoitetaan, etta verovelvollinen normaalita-pauksessa vähintään kertan viikossa oleskelee siinä sopi­musvaltiossa olevassa vaki­naisessa asunnossaan, jossa hän asuu.

IX. 

18 ja 19 artiklaan

Mikäli Noija lainsäädän­tönsä johdosla ei voi verot­taa 18 ja 19 artiklassa tarkoi­tetusta tulosta, verotetaan tulosta vain siinä valtiossa, jossa saaja asuu.

VIII.  Till artiklarna 15 och 19

Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 15 styck­ena I och 2 och artikel 19 stycke 1 beskattas inkomst, vilken person med hemvist i kommun i Norge eller Sveri­ge som gränsar till landgrän­sen mellan dessa stater, för­värvar på gmnd av personligt arbete som utförs i sådan kommun i den andra av des­sa stater, endast i den stal där personen i fråga har hem­vist, under förutsättning att denna person regelmässigt uppehåller sig i sin fasta bo­stad i denna stat.

Med uttrycket "regelmäs­sigt uppehåller sig" avses att den skattskyldige i normal­fallet minst en gång i veckan uppehåller sig i sin fasta bo­stad i den avtalsslutande stat där han har hemvist.

IX. 

Till artiklarna 18 och 19

I den mån Norge på gmnd av sin lagstiftning inte kan beskatta inkomst som avses i artiklama 18 och 19, beskat­tas inkomsten endast i den stat där mottagaren har hem­vist.

X. 

Til artikel 20.

1. En person, som ophol­der sig i en anden kontrahe­rende stat end Island udeluk­kende med henblik på

a) studier ved et universi­tet eller anden undervis­ningsanstalt i denne anden

X.

20 artiklaan

1. Henkilö, joka oleskelee muussa sopimusvaltiossa kuin Islannissa ainoastaan

a) tässä muussa sopimus­valtiossa olevassa yliopis­tossa tai muussa opetuslai-

X.

Till artikd 20

1. Person som vistas i an­nan avtalsslutande stat än Is­land uteslutande för

a) studier vid universitet eller annan undervisningsan­stalt i denna andra avtalsslu-

Prop. 1983/84:19

115

jafnaöi eigi sjaldnar en einu sinni i viku ä sfnu fasta heim­ili f aöildarrfkinu bar sem hann er heimilisfastur.

gel minst en gäng i uken opp­holder seg på sill fasle bo­sted i den kontraherende stat hvor han er bosall.

fallet minst en gång i veckan uppehåller sig i sin fasta bo­stad i den avtalsslutande stat där han har hemvist.

VIII Viö 15. og 19. gr.

Prätt fyrir äkvaeöi 

I. 

og 2. II. 15. gr. og 

I. 

ti. 19. gr. skal einungis skattleggja tekjur sem aöili heimilisfastur i sveitarfélagi i Noregi eöa SvibJöö, sem liggur aö landa­maemm bessara rfkja, aflar meö persönulegu starfi sem innt er af hendi i slfku sveit­arfélagi f hinu aöildartfkinu, f bvf rfki bar sem aöilinn sem f hlut ä er heimilisfastur, enda dvelji bessi aöili aö staöaldri f bvf rfki bar sem hann ä fast heimili.

VIII. Til artiklene 15 og 19

Uansett bestemmelsene i artikkel 15 punktene 1 og 2 og artikkel 19 punkt 1 skal inntekt som oppebaeres av en person bosall i en kommune i Norge eller Sverige som grenser til landegrensen mel­lom disse stater, for person­lig arbeid som utföres i slik kommune i den annen av disse stater, bare kunne skattlegges i den stal hvor den omhandlede person er bosatt, under forutsetning av at denne person regdmessig oppholder seg på silt fasle bosled i denne stat.

VIII. Tdl artiklarna 15 och 19 Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 15 punk­terna I och 2 och artikel 19 punkl 1 beskattas inkomst, vilken person med hemvist i kommun i Norge eller Sveri­ge som gränsar till landgrän­sen mellan dessa slaler, för­värvar på gmnd av personligt arbete som utförs i sådan kommun i den andra av des­sa stater, endasl i den stal där personen i fråga har hem­vist, under förutsättning att denna person regelmässigt uppehåller sig i sin fasta bo­stad i denna stat.

Meö oröunum "dvelji aö staöaldri" er äll viö aö skattskyldi aöilinn dvelji aö jafnaöi eigi sjaldnar en einu sinni i viku ä sinu fasta heim­ili i aöildartikinu bar sem hann er heimilisfastur.

Uttrykket "regdmessig oppholder seg" betyr at den skattepliktige som hovedre­gd minst en gäng i uken opp­holder seg på sitt fasle bo­sted i den kontraherende stal hvor han er bosatt.

Med uttrycket "regelmäs­sigt uppehåller sig" avses att den skattskyldige i normal­fallet minst en gång i veckan uppehåller sig i sin fasta bo­stad i den avtalsslutande stat där han har hemvist.

IX

Viö 18. og 19. gr.

Geti Noregur ekki sam­kvaemt eigin löggjöf skatflagl tekjur baer sem um raeöir i 18. og 19. gr. skal einungis skatt­leggja tekjurnar i bvf rfki bar sem viötakandinn er heim­ilisfastur.

IX.

TU artiklene 18 og 19

I den ulstrekning Norge på grunn av sin lovgivning ikke kan skattlegge inntekt som omhandlel i artiklene 18 og 19, skal inntekten bare kunne skattlegges i den stat hvor mottageren er bosatt.

IX.

Till artiklarna 18 och 19 I den mån Norge på gmnd av sin lagstiftning inle kan beskatta inkomst som avses i artiklarna 18 och 19, beskat­tas inkomsten endast i den stat där mottagaren har hem­vist.

X

Vid 20. gr.

I. Aöili sem dvelur i ööm aöildartiki en Islandi einung­is i beim tilgangi;

a) aö nema viö häsköla eöa aöra mennlastofnun i ööm aöildartiki eöa

X. 

TU artikkel 20

I. En person som op­pholder seg i en annen kon­traherende stat enn Island utelukkende for

a) studier ved et universi­tet eller annen undervis­ningsanstalt i denne annen

X.

Till artikd 20

1. Person som vistas i an­nan avtalsslulande stat än Is­land uteslutande för

a) studier vid universitet eller annan undervisningsan­stalt i denna andra avtalsslu-

Prop. 1983/84:19

kontraherende stal, eller

b) fortelnings-, industri-, landbmgs- eller skovbmgs-praktik i denne anden kon­traherende stat,

og som er eller umiddelbart f0r opholdel var hjemmeh0-rende i Island, beskalles for så vidt angår indkomst ved beskaeftigdse i den f0rst-naevnte kontraherende stat kun af den del af indkom­sten, som överstiger 20000 sv. kr. pr. kalenderår eller modvaerdien i dansk, finsk, isländsk eller norsk valuta. Del forannaevnte bel0b om­fatter under uddanndses-ophold i Finland, Norge eller Sverige det for del pågael­dende kalenderår gaeldende personfradrag.

Under uddanndsesophold i Danmark skal, såfremt et h0jere bel0b efter gaeldende bestemmelser anses for n0d-vendigt for den uddanndses-s0gendes ophold, detle h0-jere bel0b fritages for dansk beskatning. Denne sidste beslemmelse skal dog ikke finde anvendelse i tilfaelde, hvor studierne eller uddan-ndsen er af underordnet be­tydning i forhold til de tjene­sleydelser, for hvilke de om­handlede vederiag er betalt.

2.    Skaltefrihed i henhold

til stykke 1 indr0mmes kun

for  en   période,   som   med

retle eller efler saedvane medgår til studierne eller prakliktjenesten, dog h0jsl for seks på hinanden f0l-gende kalenderår.

3.    De kompetente myn­

digheder i de kontraherende

stater traeffer aftale om gen-

nemf0relsen af bestemmel­

serne i stykke  1  og 2.  De

toksessa harjoilettavia opin­toja varten, tai

b) tässä muussa sopimus­valtiossa tapahtuvaa liike­alan, leollisuuden, maatalou­den tai metsälalouden har­joittdua varten, ja joka asuu tai välittömästi ennen tälä oleskelua asui Is­lannissa, verotetaan työstä saadusla tulosta ensiksi mainitussa sopimusvaltiossa vain siitä tulon osasta, joka ylitlää 20000 Ruotsin kmunua kalenterivuolta kohli tai sen vasta-arvon Suomen, Islannin, Norjan tai Tanskan rahana. Edellä mainitiuun määrään sisältyy Suomen, Norjan tai Ruotsin oleskdun aikana kysy­myksessä olevalta kalenteri-vuoddta myönneltävä henki­lökohtainen vähennys.

Tanskassa harjoitldun vuoksi tapahtuvan oleskdun aikana on, jos voimassa ole­vien määräysten mukaan korkeampi määrä katsotaan tarpeelliseksi kysymyksessä olevan henkilön elatusta var­ten, tämä korkeampi määrä vapaa Tanskan verosla. Vii­meksi mainiltua määräystä ei kuitenkaan sovellela, milloin opiskdun tai harjoitldun merkitys on toisarvoinen sii­hen työhön nähden, josta mainittu hyvitys on mak-setlu.

2.

Verovapaus 1 kappa­leen mukaan myönnelään vain ajalta, jonka opiskdu lai harjoiltdutyö kohluuddla tai tavanomaisesti kestää, kui­lenkin enintään kuudeksi pe-räkkäiseksi kalenlerivuo-deksi.

3.

Sopimusvaltioiden toi­mivaltaiset viranomaiset so-pival keskenään 1 ja 2 kappa­leen määräysten sovdlami­sesta. Toimivaltaiset viran-

116

lande stat, eller

b) affärs-, industri-, lanl-bmks- eller skogsbruksprak-lik i denna andra avtalsslu­lande stat,

och som har eller omedelbart före vistelsen hade hemvist i Island, beskattas för inkomst av anställning i den först­nämnda avtalsslulande sta­ten endast för den del av in­komsten som överstiger 20000 svenska kronor per kalenderår eller motvärdet i danskt, finskt, isländskt eller norskt myntslag. Före-nämnda belopp omfattar un­der vistelse i Finland, Norge eller Sverige personligt av­drag för kalenderåret i fråga.

Under vistelse för utbild­ning i Danmark skall, om ett högre belopp enligt gällande bestämmelser anses erfor­derligt för ifrågavarande per­sons uppehälle, detta högre belopp undantagas från dansk beskattning. Sist­nämnda bestämmelse skall dock inte tillämpas i fall då studierna eller utbildningen är av underordnad betydelse i förhållande till den anställ­ning för vilken angivna er­sättning har utgått.

2.

Skattefrihet enligt styc­ke 1 medges endast för tid som skäligen eller vanligtvis åtgår för studierna eller prak-tiktjänslgöringen, dock högst för sex på varandra följande kalenderår.

3.

De behöriga myndighe­terna i de avtalsslulande sta­terna träffar överenskom­melse om tillämpningen av bestämmelserna i styckena 1

Prop. 1983/84:19

kontraherende stal, eller

lande stat, eller

b) aö nema viöskipla-, iönaöar-, landbunaöar- eöa skögarnylingarstörf i ööru aöildartiki

og er, eöa siöasl var fyrir dvölina, heimilisfastur ä is­landi skattleggst einungis af beim hluta tekna vegna starfs i fyrrnefnda aöildarrfkinu sem er umfram 20000 saensk­ar kronur ä almanaksäri eöa jafnviröi beirtar fjärhaeöar f dönskum, finnskum, fslensk­um eöa norskum gjaldmiöli. Framangreind fjärhaeö felur f sér gildandi persönufrädrätt fyrir viökomandi almanaksär ef dvaliö er f Finnlandi, Nor­egi eöa SvibJöö.

b) for å fä fortetnings-, in­dustri-, landbmks- eller skogsbmkspraksis i denne annen kontraherende stat, og som er eller umiddelbart f0r oppholdet var bosalt i Is­land, skattlegges for inntekt av l0nnsarbeid i den f0rst-nevnte kontraherende stat bare for den del av inntekten som överstiger 20000 svenske kröner pr. kalen­derår eller molverdien i dansk, finsk, isländsk eller norsk valuta. Forannevnte bel0p omfatter under uldan-ndsesopphold i Finland, Norge eller Sverige det for angjeldende kalenderår gjel­dende personfradrag.

b) affärs-, industri-, lant­bruks- eller skogsbruksprak­tik i denna andra avtalsslu­tande stat,

och som har eller omedelbart före vistelsen hade hemvist i Island, beskattas för inkomst av anställning i den först­nämnda avtalsslutande sta­ten endasl för den del av in­komsten som överstiger 20000 svenska kronor per kalenderår eller motvärdet i danskt, finskt, isländskt eller norskt myntslag. Förenämn-da belopp omfattar under vistelse i Finland, Norge el­ler Sverige personligt avdrag för kalenderåret i fråga.

Efdvaliöerognäm slundaö i Danmörku skal, svo framar­lega sem haerri fjärhaeö er talin nauösynleg samkvaemt gildandi reglum lil fram-faerslu nämsmannsins, bessi haerti fjärhaeö undanbegin skalllagningu f Danmörku. Petta äkvaeöi gildir bö ekki f beim tilvikum bar sem nämiö eöa bJälfunin er veigalfliö i samanburöi viö starf baö sem endurgjaldiö kemur fyrir.

2. Skatlfrelsi samkvaemt 

I. 

ti. veitisl bö einungis fyrir baö limabil sem haefilegt eöa venjulegt telst fyrir nämiö eöa bjälfunina, bö ekki leng­ur en sex almanaksär i röö.

3. Baer stjörnvöld i aöild­arrikjunum skulu gera sam­komulag um framkvaemd ä-kvaeöa 1. og 2. ti. Baer stjörn­völd gela einnig gert  sam-

Under utdannelsesopp-hold i Danmark skal, såfremt et h0yere bel0p eller gjel­dende bestemmelser anses n0dvendig for angjeldende persons underhold, detle h0yere bel0p unntas fra dansk beskatning. Sistnevnle beslemmelse får imidlertid ikke anvendelse i tilfelle hvor studiene eller utdannelsen er av underordnet betydning i forhold til de tjenesleyidser for hvilke de omhandlede ve­deriag er betalt.

2.

Skattefrihet i henhold til punkt I innr0mmes bare for en période, som med ri-mdighel eller vanligvis med­går til studiene eller prakti-kantljenesten, dog h0yst for seks på hverandre f0lgende kalenderår.

3.

De kompetente myn­digheter i de konlraherende stater treffer avtale om gjen-nomföringen av bestemmel­sene i punktene 1 og 2. De

Under vistelse för utbild­ning i Danmark skall, om ett högre belopp enligt gällande bestämmelser anses erfor­derligt för ifrågavarande per­sons uppehälle, detta högre belopp undantagas från dansk beskattning. Sist­nämnda bestämmelse skall dock inte tilllämpas i fall då studierna eller utbildningen är av underordnad betydelse i förhållande till den anställ­ning för vilken angivna er­sättning har utgått.

2.

Skattefrihet enligt punkt 1 medges endasl för tid som skäligen eller vanligtvis åtgår för studierna eller praktik-tjänstgöringen, dock högst för sex på varandra följande kalenderår.

3.

De behöriga myndighe­terna i de avtalsslutande sta­terna träffar överenskom­melse om tillämpningen av bestämmelserna i punkterna

Prop. 1983/84:19

kompetente myndigheder kan også traeffe aftale om så­danne aendringer af de der naevnte bel0b, som findes ri-melige under hensyn til for-andringer i penge vaerdi, aen­dret lovgivning i nogen af de konlraherende stater eller andre lignende forhold.

XL Til artikel 25.

1. Bestemmelserne i arti­kel 25, stykke 3, kan på be-gaering af Island aendres og erstattes af f0lgende teksl:

"a) Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Island, oppebaerer indkomst eller ejer formue, som i henhold lil bestemmelserne i denne overenskomst kan beskattes i en anden kontraherende stat, skal Island, med mindre bestemmelserne i artikel 10, stykke 8, 

I. 

afsnit, eller stykke b) medf0rer andet,

1)

fra denne persons is­ländske indkomstskat fra­drage et bel0b svarende til den indkomstskat, som er erlagt i denne anden kontra­herende stat;

2)

fra denne persons is­ländske formueskat fradrage et bel0b svarende til den for­mueskat, som er erlagt i den­ne anden kontraherende stal.

Fradragsbel0bet skal imid­lertid ikke i noget tilfaelde kunne overstige den del af den isländske indkomstskat eller formueskat, beregnel f0r sädani fradrag, som svares af den indkomst eller formue, som kan beskattes i denne anden stal.

b) Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Island, erhverver indkomst eller ejer

omaisel voivat myös sopia sdlaisesta muutoksesla siinä mainitiuun rahamäärään, joka rahan arvon muuttu­miseen, jonkin sopimusval­lion muultuneeseen lainsää­däntöön tai muuhun sellai­seen seikkaan nähden katso­taan kohtuulliseksi.

XI. 

25 artiklaan

I. 

Islannin pyynnöslä voi­daan sopimuksen 25 artiklan 3 kappaleen määräyksiä muullaa ja ne korvata seu-raavalla tekslillä:

"a) Milloin Islannissa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla, josla tämän so­pimuksen mukaan voidaan verottaa toisessa sopimus­valtiossa, Islannin on, jollei 10 artiklan 8 kappaleen en­simmäisen alakappaleen tai b) kohdan määräyksistä muuta johdu:

1)

vähennettävä tämän henkilön Islannin luloverosta tässä toisessa sopimusval­tiossa maksettua tuloveroa vastaava määrä;

2)

vähennettävä tämän henkilön Islannin varalli-suusverosta tässä toisessa sopimusvaltiossa makset­tua varallisuusveroa vas­taava määrä.

Vähennyksen määrä ei kummassakaan tapauksessa kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen lekemislä lasketun Islannin tuloveron lai varallisuus-veron osa, joka jakautuu sille tulolle tai sille varallisuu­ddle, josla voidann verottaa tässä toisessa valtiossa.

b) Milloin Islannissa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla,   josta   tämän

och 2. De behöriga myndig­heterna kan också träffa överenskommelse om sådan ändring av där omnämnt be­lopp som finnes skälig med hänsyn till förändring i pen­ningvärde, ändrad lagstift­ning i någon av de avtalsslu­tande staterna eller annan liknande omständighet.

XI. 

Till artikd 25

I. 

Bestämmelserna i arti­kel 25 stycke 3 kan på begä­ran av Island ändras och er­sättas av följande text:

"a) öm person med hem­vist i Island förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i delta avtal får be­skattas i annan avtalsslu­tande stat, skall Island, såvi­da inle bestämmelserna i ar­tikel 10 stycke 8 första av­snittet eller punkt b) föranle­der annat,

1)

från denna persons is­ländska inkomstskatt av­räkna ett belopp motsvaran­de den inkomstskatt som be­talats i denna andra avtals­slutande stat;

2)

från denna persons is­ländska förmögenhetsskatt avräkna elt belopp motsva­rande den förmögenhetsskatt som betalats i denna andra avtalsslulande stat.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inle i något fall översliga den del av den is­ländska inkomstskatten eller förmögenhetsskatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst eller förmögenhet som får beskattas i denna andra stat.

b) öm person med hem­vist i Island förvärvar in­komst eller innehar förmö-

Prop. 1983/84:19

komulag um ber breytingar ä bar greindum fjärhaeöum sem sanngjarnar bvkja meö hliö­sjön af breytingum å peningagildi, breyttri löggjöf 1 einhverju aöildarrikjanna eöa öörum svipuöum äslaeö­um.

XI 

Viö 25 gr.

1. Aö ösk Islands mä breyta äkvaeöum 3. ti. 25. gr. bannig aö i staö beima komi svohljööandi lexti:

"a) Hafi aöili heimilisfast­ur ä islandi tekjur eöa eigi hann eign sem skattleggja mä samkvaemt äkvaeöum bessa samnings i ööm aöildarrfki skal Island, nema äkvaeöi 1. mgr. 8. 11. 10. gr. eöa staf­liöar b) leiöi til annars;

kompetente myndigheter kan også treffe avtale om slike endringer i de der nevnte be­löp som finnes rimelige, un­der hensyn til forandringer i pengeverdi, endrel lovgiv­ning i noen av de kontrahe­rende stater eller andre lig­nende forhold.

XI. 

Til artikkel 25

1. Bestemmelsene i artik­kel 25 punkt 3 kan på an-modning fra Island endres og erstattes med f0lgende teksl;

"a) Når en person bosall i Island oppebaerer inntekt el­ler eier formue som i henhold til bestemmelsene i denne overenskomst kan skatt­legges i en annen kontrahe­rende stat, skal Island, med­mindre bestemmelsen i artik­kel 10 punkt 8 förste ledd el­ler underpunkt b) medf0rer noen annet.

1 och 2. De behöriga myndig­heterna kan också träffa överenskommelse om sådan ändring av där omnämnt be­lopp som finnes skälig med hänsyn till förändring i pen­ningvärde, ändrad lagstift­ning i någon av de avtalsslu­lande staterna eller annan liknande omständighet.

XI. 

Till artikd 25

1. Bestämmelserna i arti­kel 25 punkl 3 kan på begä­ran av Island ändras och er­sättas av följande text:

"a) Om person med hem­vist i Island förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhel som enligt bestäm­melserna i delta avtal får be­skallas i annan avtalsslu­tande stat, skall Island, såvi­da inte bestämmelserna i ar­tikel 10 punkl 8 första stycket eller punkt b) föran­leder annat.

1)

veila sem frädrält frä fslenskum lekjuskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til bess lekjuskatls sem greidd­ur hefur veriö i siöamefnda aöildarrfkinu;

2)

veita sem frädrält frä fslenskum eignarskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til bess eignarskalts sem greidd­ur hefur veriö i siöamefnda aöildarrikinu.

Frädrätlur bessi mä bö f engu tilviki vera haerri en sä hluti islenska tekjuskattsins eöa eignarskaltsins, reiknaös än sliks frädrättar, sem er af beim tekjum eöa beirti eign sem mä skattleggja f sföar-nefnda rfkinu.

b) Hafi aöili heimilisfastur ä islandi tekjur eöa eigi hann eign sem einungis skal skatt-

1)

i denne persons is­ländske inntektsskatt in-r0mme fradrag med et bel0p som tilsvarer den inntekts­skatt som er betalt i denne annen kontraherende stat;

2)

i denne persons is­ländske formuesskatt inn-r0mme fradrag med et bel0p som tilsvarer den formues­skatt som er betalt i denne annen kontraherende stat.

Fradragsbel0pet skal imid­lertid ikke i noen lilfelle overstige den del av den is­ländske inntektsskatten hen­holdsvis formuesskalten, beregnel f0r fradragel gis, som faller på den inntekt el­ler formue, som kan skatt­legges i denne annen stal.

b) Når en person bosatt i Island oppebaerer inntekt el­ler eier formue som i henhold

1)

från denna persons is­ländska inkomstskatt av­räkna ett belopp motsvaran­de den inkomstskatt som be­talats i denna andra avtals­slutande stat;

2)

från denna persons is­ländska förmögenhetsskatt avräkna elt belopp motsva­rande den förmögenhetsskatt som betalats i denna andra avtalsslulande stat.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inle i något fall överstiga den del av den is­ländska inkomstskatten eller förmögenhetsskatten, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst eller förmögenhel som får beskattas i denna andra stal.

b) Om person med hem­vist i Island förvärvar in­komst eller innehar förmö-

Prop. 1983/84:19

120

formue, som i henhold til bestemmelserne i denne overenskomst kun kan be­skattes i en anden kontrahe­rende stat, kan Island med­regne indkomsten eller for­muen i beskatningsgrundla-gel, men skal i den isländske skal på indkomsten eller for­muen fradrage den del af ind­komstskatten henholdsvis formueskatten, som svares af den indkomsl, som er op­pebårel fra denne anden stal, respektive den formue, som ejes der."

Anmodning om en sådan aendring fremsaettes ad diplo­matisk vej ved underretning til enhver af de andre kontra­herende stater. ./Endringen traeder i kraft tredive dage ef­ter den dag, da samtlige an­dre kontraherende stater har modlaget sådan undertet­ning, og dens bestemmelser anvendes

a)

på skatter af indkomst, som erhverves den I. januar, der f0lger naermest efter, al sådan underretning er sket, eller senere, og

b)

på skatter af formue, som pålignes på gmndlag af en skatleansaettdse (be­skatning) i del andel kalen­derår efter det år, i hvilken sådan undertelning er sket, eller senere.

2. Bestemmelserne i arti­kel 25, slykke 4, kan på be-gaering af Norge aendres og erstattes af f0lgende teksl:

"a) Såfremt en person, der er hjemmeh0rende i Norge oppebaerer indkomst eller ejer formue, som i hen­hold til bestemmelserne i denne overenskomst kan beskattes i en anden kontra­herende   stat,   skal   Norge,

sopimuksen määräysten mukaan verotetaan vain toisessa sopimusvaltiossa, Islanti voi sisällyttää tulon tai varallisuuden verotuspe-msteeseen, mutla sen on vä­hennettävä tulon tai varalli­suuden pemsteella suorilet-tavasla Islannin verosla se tuloveron tai varallisuus-veron osa, joka jakautuu tästä toisesla sopimusval­tiosta saadulle tulolle tai siellä olevalle varallisuu­ddle."

Tällaista muutosta kos-keva pyyntö tehdään diplo-maatlileitse ilmoiltamalla tästä kaikille muille sopimus­valtioille. Muulos tulee voi­maan kolmantenakymme­nenlenä päivänä siitä, kun kaikki muut sopimusvaltiot oval saaneet ilmoiluksen ja sen määräyksiä sovdletaan

a)

tulosta suoritetlavan veron osalta, tuloon, joka saadaan ilmoitusta lähinnä seuraavana lammikuun 1 päivänä tai sen jälkeen, ja

b)

varallisuudesla suori­tetlavan veron osalta, va­rallisuuleen, josla veroa on suoritettava sitä vuotta, jona ilmoitus tapahtui, loiseksi seuraavana kalenlerivuonna tai sen jälkeen toimitettavan verotuksen pemsteella.

2. Norjan pyynnöslä voi­daan sopimuksen 25 artiklan 4 kappaleen määräyksiä muullaa ja ne korvata seu-raavalla tekslillä:

"a) Milloin Norjassa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla, josta tämän so­pimuksen mukaan voidaan verottaa toisessa sopimus­valtiossa, Norjan on, jollei 10 artiklan 8 kappaleen ensim­mäisen alakappaleen tahi b)

genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal beskat­tas endast i annan avtalsslu­tande stat, får Island inräkna inkomsten eller förmögenhe­ten i beskattningsunderlaget men skall från den isländska skallen på inkomsten eller förmögenheten avräkna den del av inkomstskatten re­spektive förmögenhetsskat­ten som belöper på den in­komst som uppburits från denna andra stat respektive den förmögenhet som inne­has där."

Begäran om sådan ändring görs på diplomatisk väg ge­nom underrättelse till envar av de andra avtalsslutande staterna. Åndringen träder i kraft trettio dagar efter det samtliga andra avtalsslu­tande stater erhållit sådan undertätidse och dess be­stämmelser tillämpas

a)

på skatt på inkomst, som förvärvas den I januari närmast efter det sådan un­derrättelse skett eller senare, och

b)

på skatt på förmögen­het, som utgår på grund av beskattning andra kalender­året efler det sådan underrät­telse skett eller senare.

2. Bestämmelserna i arti­kel 25 stycke 4 kan på begä­ran av Norge ändras och er­sättas av följande text:

"a) Om person med hem­vist i Norge förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt bestäm­melserna i detta avtal får be­skattas i annan avtalsslu­lande stat, skall Norge, såvi­da inte bestämmelserna i ar-

Prop. 1983/84:19

leggja samkvaemt äkvaeöum samnings bessa f ööru aöild­arrfki, getur Island taliö tekj­urnar eöa eignina meö f skatlstofni, en frä fslenskum skatti af tekjum eöa eign skal bä draga bann hluta af lekju­skaltinum eöa dgnarskari-inum, eftir bvf sem viö ä, sem er af beim tekjum sem stafa frä sföamefnda rfkinu eöa af eign sem er f eigu hans bar."

ösk um slfka breylingu skal komiö ä framfaert' eftir diplömatiskum leiöum meö tilkynningu til sérhvers hinna aöildartikjanna. Breylingin öölast gildi brjätiu dögum eft­ir aö öll hin aöildartikin hafa möliekiö slfka tilkynningu og äkvaeöi hennar laka lil:

til bestemmelsene i denne overenskomst bare skal kunne skaltelegges i en an­nen konlraherende stal, kan Island medregne inntekten eller formuen i beskatnings-grunnlaget, men skal i den is­ländske skatten av inntekten eller formuen innr0mme fra­drag i den del av inntektss­katten. henholdsvis formues­skalten, som faller på den inntekt som er oppebårel fra denne annen stat eller den formue som eies der."

Begjaering om slik endring fremmes på diplomatisk vei ved undertetning lil hver av de andre kontraherende stater. Endringen trer i kraft tredve dager etter den dag, da samtlige andre kontrahe­rende stater har moltatl slik underretning, og dens be­stemmelser får anvendelse

121

genhet som enligt bestäm­melserna i delta avtal beskat­tas endasl i annan avtalsslu­tande stat, får Island inräkna inkomsten eller förmögenhe­ten i beskattningsunderlaget men skall frän den isländska skallen på inkomsten eller förmögenheten avräkna den del av inkomstskatten re­spektive förmögenhetsskat­ten som belöper på den in­komst som uppburils från denna andra stat respektive den förmögenhel som inne­has där."

Begäran om sådan ändring görs pä diplomatisk väg ge­nom undertätidse till envar av de andra avtalsslutande staterna. Åndringen träder i kraft trettio dagar efter del samtliga andra avtalsslu­lande stater erhållit sådan undertätidse och dess be­stämmelser tillämpas

a)

skalls af tekjum sem aflaö er 1. januar naestan ä eftir sifkri tilkynningu eöa siöar og

b)

skatts af eignum sem mynda eignarskatlsslofn til älagningar ä ööm almanaks­äri eftir slika lilkynningu eöa siöar.

a)

på skatt av inntekt som oppebaeres den 

I. 

januar naermest etter at slik under-retning er gitt, eller senere, og

b)

på skatt av formue som ilignes skatt det annet kalen­deråret etter at slik under-retning er gitt, eller senere.

a)

på skatt på inkomst, som förvärvas den I januari närmast efter det sådan un­dertätidse skett eller senare, och

b)

på skall på förmögen­het, som utgår på grund av taxering andra kalenderåret efler det sådan underrättelse skett eller senare.

2. Aö ösk Noregs mä breyta äkvaeöum 4. il. 25. gr. bannig aö f staö beirta komi svohljööandi lexti:

"a) Hafi aöili heimilisfast­ur f Noregi tekjur eöa eigi hann eign sem skattleggja mä samkvaemt äkvaeöum bessa samnings i ööm aöildarriki skal Noregur, nema äkvaeöi 1. mgr 8 fl. 10. gr. eöa staf­liöa b) eöa c) leiöi til annars:

2. Bestemmelsene i artik­kel 25 punkt 4 kan på an­modning fra Norge endres og erstattes med f0lgende teksl:

"a) Når en person bosatt i Norge oppebaerer inntekt el­ler eier formue som i henhold lil bestemmelsene i denne overenskomst kan skatt­legges i en annen kontrahe­rende stat, skal Norge, med­mindre bestemmelsene i ar-

2. Bestämmelserna i arti­kel 25 punkt 4 kan på begä­ran av Norge ändras och er­sättas av följande text:

"a) Om person med hem­vist i Norge förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhel som enligt bestäm­melserna i detta avtal får be­skattas i annan avtalsslu­tande stat, skall Norge, såvi­da inte bestämmelserna i ar-

Prop. 1983/84:19

122

med mindre bestemmelserne i artikel 10, stykke 8, 1. af snil, eller punkterne b) eller c) medf0rer andel,

1)

fra denne persons norske indkomstskat fra­drage et bel0b svarende til den indkomstskat, som er er­lagt i denne anden konlrahe­rende stat;

2)

fra denne persons norske formueskat fradrage el bel0b svarende fil den for­mueskat, som er erlagt i den­ne anden kontraherende stat.

Fradragsbel0bel skal imid­lertid ikke i noget tilfaelde kunne overstige den del af den norske indkomstskat el­ler formueskat, beregnel f0r sådant fradrag, som svares af den indkomst eller formue, som kan beskattes i denne anden stat.

b)

Såfremt en person hjemmeh0rende i Norge er­hverver indkomsl eller ejer formue, som i henhold til bestemmelserne i denne overenskomst kun kan be­skattes i en anden kontrahe­rende stat, kan Norge med­regne indkomsten eller for­muen i beskatningsgmndla-get, men skal i den norske skat på indkomsten eller for­muen fradrage den del af indkomstskatten, respektive formueskatten, som svares af den indkomst, som er op­pebårel fra denne anden stal, respektive den formue, som ejes der.

c)

Såfremt en person hjemmeh0rende i en kontra­herende stat oppebaerer for­tjeneste som omhandlel i ar­fikel 13, stykke 6, og som kan beskattes i Norge, skal Norge fra denne persons norske    indkomstskat    fra-

tai c) kohdan määräyksistä muuta johdu:

1)

vähennettävä tämän henkilön Norjan luloverosta tässä toisessa sopimusval­tiossa maksettua tuloveroa vastaava määrä;

2)

vähennettävä tämän henkilön Norjan varallisuus-verosta lässä toisessa sopi­musvaltiossa maksettua va­rallisuusveroa

vastaava määrä.

Vähennyksen määrä ei kummassakaan tapauksessa kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen tekemistä lasketun Norjan tuloveron tai varallisuus-veron osa, joka jakautuu sille tulolle tai sille varallisuu­ddle, josta voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.

b) Milloin Norjassa asu­valla henkilöllä on tuloa tai varallisuutla, josta tämän so­pimuksen määräysten mu­kaan verotetaan vain toisessa sopimusvaltiossa, Norja voi sisällyttää tulon lai varallisuuden verotusperus-teeseen, mutta sen on vähen­nettävä tulon tai varallisuu­den perustedla suoritella-vasta Norjan verosla se tulo­veron lai varallisuusveron osa, joka jakautuu tästä toi­sesla sopimusvaltiosta saa­dulle tulolle tai siellä olevalle varallisuuddle.

c) Milloin sopimusval­tiossa asuva henkilö saa 13 artiklan 6 kappaleessa tarkoi­tettua voitloa, josta voidaan verottaa Norjassa, Norjan on vähennettävä tämän henki­lön Norjan luloverosta toisessa      sopimusvaltiossa

tikel 10 stycke 8 första av­snittet eller punkl b) eller c) föranleder annat,

1)

från denna persons norska inkomstskatt avräkna elt belopp motsvarande den inkomstskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stat;

2)

från denna persons norska förmögenhetsskatt avräkna ett belopp motsva­rande den förmögenhetsskatt som betalats i denna andra avtalsslutande stat.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inte i något fall överstiga den del av den norska inkomstskatten eller förmögenhetsskallen, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst eller förmögenhet som får beskattas i denna andra stat.

b)

Om person med hem­vist i Norge förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhet som enligt besläm­melserna i detta avtal beskat­tas endast i annan avtalsslu­lande stat, får Norge inräkna inkomsten eller förmögenhe­ten i beskattningsunderlaget men skall från den norska skatten på inkomsten eller förmögenheten avräkna den del av inkomstskatten re­spektive förmögenhetsskat­ten som belöper på den in­komst som uppburils från denna andra stat respektive den förmögenhel som inne­has där.

c)

Om person med hemvist i en avtalsslutande stat för­värvar vinst som avses i arti­kel 13 stycke 6 och som får beskattas i Norge, skall Norge från denna persons norska inkomstskatt avräkna ett belopp motsvarande den

Prop. 1983/84:19

123

1)

veita sem frädrält frä norskum lekjuskatti bessa aöila Qärhaeö sem svarar til bess lekjuskatls sem greidd­ur hefur veriö i siöamefnda aöildarrikinu;

2)

veita sem frädrält frä norskum eignarskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til bess eignarskalts sem greidd­ur hefur veriö i siöamefnda aöildarrikinu.

Frädrätlur bessi mä bö f engu tilviki vera haerti en sä hluti norska tekjuskattsins eöa eignarskaltsins, reiknaös än sliTcs frädrättar, sem er af beim tekjum eöa beirti eign sem mä skattleggja f sföar-nefnda rikinu.

tikkel 10 punkt 8 förste ledd, eller underpunktene b) eller c) medf0fer noe annet,

1)

i denne persons norske inntektsskatt innr0mme fra­drag med et bel0p som tils­varer den inntektsskatt som er betalt i denne annen kon­traherende stat;

2)

i denne persons norske formuesskatt innr0mme fra­drag med et bel0p som tils­varer den formuesskatt som er betalt i denne annen kon­traherende stal.

Fradragsbel0pet skal imid­lertid ikke i noe tilfelle over­stige den del av den norske inntektsskatten, henholdsvis formuesskalten, beregnet f0r fradragel gis, som faller på den inntekt eller formue som kan skattlegges i denne an­nen stal.

tikel 10 punkt 8 första stycket eller punkterna b) el­ler c) föranleder annat,

1)

från denna persons norska inkomstskatt avräkna ell belopp motsvarande den inkomstskatt som betalats i denna andra avtalsslulande stat;

2)

från denna persons norska förmögenhetsskatt avräkna ett belopp motsva­rande den förmögenhetsskall som betalats i denna andra avtalsslutande stat.

Avräkningsbeloppet skall emellertid inte i något fall överstiga den del av den norska inkomstskatten eller förmögenhetsskallen, beräk­nad utan sådan avräkning, som belöper på den inkomst eller förmögenhet som får beskattas i denna andra stal.

b) Hafi aöili heimilisfastur i Noregi tekjur eöa eigi hann eign sem einungis skal skatt­leggja samkvaemt äkvaeöum samnings bessa i ööru aöild­artiki, getur Noregur taliö tekjurnar eöa eignina meö f skatlstofni, en frå norskum skatti af tekjum eöa eign skal bä draga bann hluta af lekju­skaltinum eöa eignarskalt­inum, eftir bvf sem viö ä, sem er af beim tekjum sem stafa frä siöamefnda rikinu eöa af eign sem er i eigu hans bar.

c) Ef aöili heimilisfastur i aöildartiki hlytur hagnaö sem um er raett i 6. ti. 13. gr. og sem skattleggja mä i Noregi skal Noregur draga frä norskum lekjuskatti bessa aöila fjärhaeö sem svarar til bess skatts sem greiddur er

b)

Når en person bosatt i Norge oppebaerer inntekt el­ler eier formue som i henhold til bestemmelsene i denne overenskomst bare skal kunne skattlegges i en annen kontraherende stat, kan Norge medregne inntekten eller formuen i beskatnings-grunnlagel, men skal i den norske skatten av inntekten eller formuen innr0mme fra­drag for den del av inntekts­skatten, henholdsvis for­muesskalten, som faller på den inntekt som er oppebårel fra denne annen stal eller den formue som eies der.

c)

Når en person bosatt i en kontraherende stat oppe­baerer gevinst som omhand­lel i artikkel 13 punkt 6, og som kan skattlegges i Norge, skal Norge i denne persons norske inntektsskatt inn-r0mme fradrag med et bel0p

b)

öm person med hem­vist i Norge förvärvar in­komst eller innehar förmö­genhel som enligt bestäm­melserna i delta avlal beskat­tas endasl i annan avtalsslu­tande stat, får Norge inräkna inkomsten eller förmögenhe­ten i beskattningsunderlaget men skall från den norska skatten på inkomsten eller förmögenheten avräkna den del av inkomstskatten re­spektive förmögenhetsskat­ten som belöper på den in­komst som uppburits från denna andra stat respektive den förmögenhet som inne­has där.

c)

Om person med hem­vist i en avtalsslutande stat förvärvar vinst som avses i artikel 13 punkt 6 och som får beskallas i Norge, skall Norge från denna persons norska inkomstskatt avräkna ett belopp motsvarande den

Prop. 1983/84:19

124

dragé et bel0b svarende til den skat, som i den anden konlraherende stat er eriagt af fortjenesten. Fradragsbe-l0bet skal imidlertid ikke kunne overstige den del af den norske skat, beregnel f0r sådant fradrag, som svares af fortjenesten."

Anmodning om en sådan aendring fremsaettes ad diplo­matisk vej ved undertetning til enhver af de andre kontra­herende stater, /ändringen traeder i kraft tredive dage ef­ler den dag, da samtlige an­dre kontraherende stater har modtaget sådan undertet­ning, og dens bestemmelser anvendes

a)

på skatter af indkomsl, som erhverves den 1. januar, der f0lger naermest efter, al sådan undertelning er sket, eller senere, og

b)

på skaller af formue, som pålignes på gmndlag af en skatleansaettdse (be­skatning) i det andet kalen­derår efter del år, i hvilken sådan underretning er sket, eller senere.

XII. Til artikd 31.

I. 

Uanset bestemmelser­ne i arfikel 31, slykke 2 og 3, skal artikel 15, slykke 4, i den mellem Kongeriget Dan­marks regering og Kongeri­get Sveriges regering den 16. november 1973 indgåede overenskomst lil undgåelse af dobbellbeskatning for så vidt angår skatter på ind­komst og formue fortsat vaere gaeldende, og dens be­stemmelser skal finde anven­delse på indkomst, som er­hverves inden udgangen af det 3. kalenderår efter del, i hvilket naervaerende overens­komst ertrådl i kraft.

voitosta maksettua veroa vastaava määrä. Vähennyk­sen määrä ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen tekemistä las­ketun Norjan veron osa, joka jakautuu lälle voitolle."

Tällaista muutosta kos-keva pyyntö tehdään diplo-maaltiteilse ilmoiltamalla tästä kaikille muille sopimus­valtioille. Muutos tulee voi­maan kolmantenakymme­nenlenä päivänä siitä, kun kaikki muut sopimusvaltiot oval saaneet ilmoiluksen ja sen määräyksiä sovdletaan

a)

tulosta suoritetlavan veron osalta, tuloon, joka saadaan ilmoitusta lähinnä seuraavana lammikuun I päi­vänä tai sen jälkeen, ja

b)

varallisuudesla suori­tetlavan veron osalta, va­rallisuuleen, josta veroa on suoritettava sitä vuotta, jona ilmoitus tapahtui, loiseksi seuraavana kalenlerivuonna tai sen jälkeen toimitettavan verotuksen perustedla.

XII. 31 artiklaan

1. Sopimuksen 31 artiklan 2 ja 3 kappaleen määräysten estämättä on Ruotsin Kunin­gaskunnan hallituksen ja Tanskan Kuningaskunnan hallituksen välillä tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi 16 päivänä martaskuuta 1973 tehdyn so­pimuksen 15 artiklan 4 kap-pale eddleen voimassa ja sen määräyksiä sovdletaan tu­loon, joka saadaan ennen sitä vuotta, jona tämä sopimus on tullut voimaan, seuraavan kolmannen kalenterivuoden pääitymistä.

skall som i den andra av­talsslulande staten betalats på vinsten. Avräkningsbe­loppet skall emellertid inte överstiga den del av den norska skatten, beräknad ulan sådan avräkning, som belöper på vinsten."

Begäran om sådan ändring görs på diplomatisk väg ge­nom undertätidse till envar av de andra avtalsslutande staterna. Åndringen träder i kraft trettio dagar efter det samtliga andra avtalsslu­tande stater erhållit sådan underrättelse och dess be­stämmelser rillämpas

a)

på skall på inkomst, som förvärvas den 1 januari närmast efter det sådan un­dertätidse skett eller senare, och

b)

på skatt på förmögen­het, som utgår på grund av beskattning andra kalender­året efter det sådan underrät­telse sken eller senare.

XII.  Till artikd 31

1. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 31 styc­kena 2 och 3 skall artikel 15 stycke 4 i avtalet den 16 no­vember 1973 mellan Ko­nungariket Danmarks rege­ring och Konungariket Sveri­ges regering för undvikande av dubbelbeskattning beträf­fande skatter på inkomst och förmögenhet alltjämt gälla och dess bestämmelser till­lämpas på inkomst som för­värvas före utgången av tred­je kalenderåret efter det före­varande avtal trätt i kraft.

Prop. 1983/84:19

125

af hagnaöinum i fyrrnefnda aöildarrfkinu. Frädrätlur bessi mä bö ekki vera haerti en sä hluti norska skatlsins, reiknaös än slfks frädrättar, sem er af hagnaöinum."

Ösk um slfka breylingu skal komiö ä framfaeri eftir diplömatiskum leiöum meö tilkynningu til sérhvers hinna aöildartikjanna. Breylingin öölast gildi brjätfu dögum eft­ir aö öll hin aöildartikin hafa möliekiö slika lilkynningu og äkvaeöi hennar laka lil:

som tilsvarer den skatt som er betalt av gevinslen i den annen kontraherende stat. Fradragsbel0pel skal imid­lertid ikke overstige den del av den norske skatten, be­regnet f0r fradragel gis, som faller på gevinslen."

Anmodning om slik end­ring fremmes på diplomatisk vei ved undertetning til hver av de andre konlraherende stater. Endringen trer i kraft tredve dager etter den dag da samtlige andre konlrahe­rende stater har moltatl slik undertetning, og dens be­stemmelser får anvendelse

skatt som i den andra av­talsslulande staten betalats på vinslen. Avräkningsbe­loppet skall emellertid inte överstiga den del av den norska skatten, beräknad ulan sådan avräkning, som belöper på vinslen."

Begäran om sådan ändring görs på diplomatisk väg ge­nom undertätidse till envar av de andra avtalsslulande staterna. Åndringen träder i kraft trettio dagar efler det samtliga andra avtalsslu­lande stater erhållit sådan undcrtättelse och dess be­stämmelser tillämpas

a)

skatts  af tekjum   sem aflaö er 1. januar naestan ä eft­ir sifkri lilkynningu eöa siöar og

b)

skatts af eignum sem mynda eignarskatlsslofn til älagningar ä ööru almanaks­äri eftir slfka tilkynningu eöa sföar.

a)

på skatter av inntekt som oppebaeres den 1. januar naermest etter at slik under­retning er gitt, eller senere, og

b)

på skatter av formue som ilignes skatt i del annet kalenderåret etter al slik un­dertelning er gitt, eller se­nere.

a)

på skatt på inkomst, som förvärvas den I januari närmast efler del sådan un­dertätidse skett eller senare, och

b)

på skatt på förmögen­hel, som utgår på grund av taxering andra kalenderåret efler det sådan underrättelse skett eller senare.

XII viö 31. gr.

1. Prätt fyrir äkvaeöi 2. og 3. ti. 

31.gr

. 

skal 4. il. 

I5.gr

. 

f samningi frä 16. november 1973 milli rfkisstjörnar Kon­ungsrikisins Danmerkur og rikisstjörnar Konungsrfkisins Svfbjööar um aö komast hjä tvfsköttun viö skalllagningu ä tekjur og eignir gilda äfram og äkvaeöi hans eiga viö um tekjur sem aflaö er äöur en briöja almanaksär frä gildis­töku samnings bessa er liöiö.

XII.  Td artikkd 31

I. 

Uansett bestemmelsene i artikkel 31 punktene 2 og 3 skal artikkel 15 punkl 4 i av­talen mellom Kongeriket Danmarks regjering og Kon­geriket Sveriges regjering av 16. november 1973 til unn­gåelse av dobbdbeskatning med hensyn lil skatter av inntekt og formue fortsatt vaere gjeldende, og dens be­stemmelser skal få anven­delse på inntekt som opp-baeres innen utgången av tredje kalenderår etter det år hvori naervaerende overens­komst er trådt i kraft.

XII.  Till artikd31

1. Utan hinder av bestäm­melserna i artikel 31 punk­terna 2 och 3 skall artikel 15 punkt 4 i avtalet den 16 no­vember 1973 mellan Ko­nungariket Sveriges regering och Konungariket Danmarks regering för undvikande av dubbelbeskattning beträffan­de skatter på inkomst och förmögenhet alltjämt gälla och dess bestämmelser till­lämpas på inkomst som för­värvas före utgången av tred­je kalenderåret efter del före­varande avtal trätt i kraft.

Prop. 1983/84:19

126

Efter udl0bet af det i f0r-ste afsnit angivne tidsmm oph0rer de der angivne be­stemmelser i overenskom­sten af 16. november 1973 at vaere gaeldende.

De i förste afsnit anförte bestemmelser i overenskom­sten af 16. november 1973 har f0lgende ordlyd:

"Uanset bestemmelserne i stykke 1 og 2 beskattes ind­komst, som oppebaeres af så-kaldtegraensegaengere, der er hjemmeh0rende i en kontra­herende stat, for arbejde ud-f0rt i den anden kontrahe­rende stat, kun i den f0rst-naevnte stat. Ved anvendel­sen af denne beslemmelse anses som graensegaenger så­dan beskaeftigel person, som regdmaessigt opholder sig i sin fasle bolig i den kontra­herende stal, hvori han er hjemmeh0rende, men som normall udf0rer sit arbejde i den anden kontraherende stal."

2.

For så vidt angår skat­tefrihed i Finland og Sverige for flådningsforeninger, som er sliflede for al varetage flådningen i Torne og Muonio graenseelves offent­lige flådningsveje. gaelder, hvad der derom er truffel saerlig aftale.

3.

For så vidt angår sp0rgsmålet om gmndlagel for fordelingen af beskat­ningen i Norge og Sverige af Luossavaara-Kiirunavaara Aktieselskabs indkomster gaelder, hvad der derom er tmffet saerlig aftale.

Protokollen skal depo-neres i det finske udenrigsmi­nisterium og bekraeftede af­skrifter skal af det finske udenrigsministerium tilsrilles hver   og   en   af  de   andre

Ensimmäisessä alakappa-lessa mainitun ajan päätyltyä lakkaavat siinä mainitut 16 päivänä marraskuuta 1973 tehdyn sopimuksen mää­räykset olemasta voimassa.

Ensimmäisessä alakappa­leessa mainitut 16 päivänä martaskuuta 1973 tehdyn so­pimuksen määräykset oval näin kuuluvat:

"Tämän artiklan I ja 2

kappaleen määräysten estä­

mättä verotetaan tulosta,

jonka

sopimusvaltiossa

asuva ns. rajankävijä saa toisessa sopimusvaltiossa tehdystä työstä, vain ensiksi mainitussa sopimusvaltiossa. Täta määräystä sovellet­taessa pidelään rajankävi-jänä sellaista loisen palve-luksessa olevaa henkilöä, joka säännöllisesti oleskelee siinä sopimusvaltiossa ole­vassa vakinaisessa asunnos­saan, jossa hän asuu, mutta joka normaalilapauksessa le-kee lyölään toisessa sopi­musvaltiossa."

2. Tornion ja Muonion ra-jajokien uittoväylässä uittoa toimittamaan perustetun uit-toyhdistyksen verovapau-desta Suomessa ja Ruolsissa on voimassa, mitä siitä erik­seen on sovittu.

3. Pemsteista, joita nou­datetaan jaettaessa Luossa-vaara-Kiimnavaara Akriebo-lag nimisen yhtiön tulojen verotusta Norjan ja Ruotsin kesken, on voimassa, mitä siitä erikseen on sovittu.

Pöytäkiija talletetaan Suo­men ulkoasiainministeriöön ja Suomen ulkoasiainminis-teriö toimittaa oikeaksi todis-tetut jäljennökset siitä kun­kin sopimusvallion hallituk-

Efter utgången av den i första avsnittet angivna tiden upphör där angivna bestäm­melser i avtalet den 16 no­vember 1973 att gälla.

De i första avsnittet an­givna beslämmelserna i avta­let den 16 november 1973 har följande lydelse:

"Ulan hinder av bestäm­melserna i punkterna I och 2 beskattas inkomst, vilken uppbäres av s.k. gränsgång-are med hemvist i en avtals­slulande stat för arbete utfört i den andra avtalsslutande staten, endasl i den först­nämnda avtalsslutande sta­ten. Vid tillämpningen av denna bestämmelse anses så­som gränsgångare sådan an­ställd person, som regelmäs­sigt uppehåller sig i sin fasla bostad i den avtalsslutande stat där han har hemvist men som normalt utför sill arbete i den andra avtalsslulande staten."

2.

I fråga om skattefrihet i Finland och Sverige för flott-ningsförening, som bildals för att handha flottningen i Torne och Muonio gränsäl­vars flottled, gäller vad där­om särskilt är överenskom­met.

3.

Angående grunderna för fördelningen mellan Norge och Sverige av be­skattningen av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags in­komster gäller vad därom särskilt är överenskommet.

Protokollet skall vara de­ponerat i det finska ministe­riet för utrikesärendena och bestyrkta avskrifter skall av det finska ministeriet för utri­kesärendena   tillställas   var

Prop. 1983/84:19

127

Pegar liöinn er sä tfmi er um raeöir i I. mgr. gilda eigi lengur bar greind äkvaeöi samningsins frä 16. novem­ber 1973.

Åkvaeöi samningsins frä 16. november 1973 sem um raeöir i 1. mgr. hljööa svo;

Etter utgången av del i för­ste ledd angitte tidsrom opp-h0rer de der angitie bestem­melser i avtalen av 16. no­vember 1973 å gjelde.

De i förste ledd angitte bestemmelser i avtalen av 16. november 1973 har f0l-gende ordlyd (översatt til norsk);

Efter utgången av den i första stycket angivna tiden upphör där angivna bestäm­melser i avtalet den 16 no­vember 1973 att gälla.

De i första stycket angivna bestämmelserna i avtalet den 16 november 1973 har föl­jande lydelse;

"Prätt fyrir äkvaeöi I. og 2. ti. skal einungis skattleggja tekjur, sem svonefndir landa-maerafarar, heimilisfastir i aöildartiki, hafa af starfi sem innt er af hendi f ööm aöild­arriki, i fyrtnefnda aöildar­rikinu. Viö beitingu bessa ä-kvaeöis telst sem landamaera-fari slikur starfandi aöili sem dvelsl aö staöaldri bar sem hann ä fast heimili i bvi aöild­arrilri bar sem hann er heim­ilisfastur, en sem venjulega leysir starfiö af hendi i hinu aöildartikinu."

2.

Varöandi skatlfrelsi f Finnland og SvfbJöö fyrir fleytingarfyrirtaeki,

sem stofnaö hefur veriö til aö ann­ast fleytingu ä fleytingar-leiöum landamaeraänna i Torne og Muonio, gildir sér­stakt samkomulag sem hefur veriö gert bar um.

3.

Varöandi gmndvöll aö skiptingu milli Noregs og Svibjööar ä skalllagningu tekna hlutafélagsins Luossa-vaara-Kiimnavaara gildir sérstakt samkomulag sem hefur veriö gert bar um.

Bökunin skal varöveilt i finnska utanrikisräöuneytinu og finnska utannlcisräöu­neytiö skal senda rikisstjörn hvers aöildarrikis staöfest endurrit.

Uansett bestemmelsene i punktene I og 2 skal inntekt oppebårel av såkalte gren-segjengere som er bosalt i en kontraherende stal, for ar­beid utf0rt i den annen kon­lraherende stal bare kunne skattlegges i den f0rslnevnte kontraherende stat. Ved an­vendelse av denne bestem­melsen anses som grense-gjenger slik ansatt person som regdmessig oppholder seg på sitt fäste bosted i den konlraherende stat der han er bosatt, men som normalt utf0rer sitt arbeid i den an­nen kontraherende stat."

2.

For så vidt angår skat­tefrihet i Finland og Sverige for fl0tningsforeninger som er stiftet for å ivareta fl0tnin-gen i Torne og Muonio gren-sedvers fl0tningsled, gjelder hva derom er tmffet saerskill avtale.

3.

For så vidt angår sp0rs-målet om gmnnlagel for for­delingen mellom Norge og Sverige av beskatningen av Luossavaara-Kiirunavaara Akfiebolags

innlekter, gjelder hva derom er truffel saerskill avtale.

Protokollen skal depon-eres i det finske utenriksmi­nisterium og bekreftede av­skrifter skal av det finske utenriksministerium tilstilles hver av de andre konlrahe-

"Utan hinder av bestäm­melserna i punkterna I och 2 beskattas inkomst, vilken uppbäres av s.k. gränsgång­are med hemvist i en avtals­slutande stal för arbete utfört i den andra avtalsslutande staten, endast i den först­nämnda avtalsslutande sta­ten. Vid tillämpningen av denna bestämmelse anses så­som gränsgångare sådan an­ställd person, som regelmäs­sigt uppehåller sig i sin fasta bostad i den avtalsslulande stat där han har hemvist men som normalt utför sitt arbete i den andra avtalsslulande staten."

2.

I fråga om skattefrihet i Finland och Sverige för flott-ningsförening, som bildals för att handha flottningen i Torne och Muonio gränsäl­vars flottled, gäller vad där­om särskilt är överenskom­met.

3.

Angående gmnderna för fördelningen mellan Norge och Sverige av be­skattningen av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags in­komster gäller vad därom särskilt är överenskommet.

Protokollet skall vara de­ponerat i del finska ministe­riet för utrikesärendena och bestyrkta avskrifter skall av det finska ministeriet för utri­kesärendena   fillställas   var

Prop. 1983/84:19

128

kontraherende staters rege­ringer.

Til bekraeftdse heraf har undertegnede, dertil behörigt bemyndigede, undertegnet denne prolokol.

Udfaerdiget i Helsingfors den 22. marts 1983 i et ek-semplar på dansk, finsk, is­ländsk, norsk og svensk, idet der på svensk udfaerdiges to tekster, en for Finland og en for Sverige, hvilke samtlige tekster har lige gyldighed.

selle.

Tämän vakuudeksi oval al-lekirjoittaneet, asianmukai-sesti siihen valtuulettuina, allekiijoittaneet tämän pöy-läkirjan.

Tehty Helsingissä 22 päi­vänä maaliskuuta 1983 yh-tenä suomen-, islannin-, nor­jan-, ruotsin-ja tanskankieli-senä kappaleena, jossa mot­sin kieldlä on kaksi lekstiä, toinen Suomea ja toinen Ruolsia varten, kaikkien tekstien ollessa yhtä lodis-lusvoimaiset.

och en av de andra avtalsslu­lande staternas regeringar.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill veder­börligen bemyndigade, un­dertecknat detla protokoll.

Som skedde i Helsingfors den 22 mars 1983 i ett exem­plar på finska, danska, is­ländska, norska och svenska språken, varvid på svenska språket utfärdades två texter, en för Finland och en för Sverige, vilka samtliga texter har lika vitsord.

Kjeld Mortensen

Jermu Laine

Jermu Laine

Prop. 1983/84:19

Til slaöfestingar bessu hafa undirritaöir fulllruar, sem fil bess hafa fullgilt umboö, ritaö undir bökun bessa.

Gjort 1 Helsinki hinn 22. mars 1983 i einu eintaki ä hverju bessara måla: rslensku. dönsku, finnsku. norsku og saensku og eru saensku textarnir Iveir, annar fyrir Finnland og hinn fyrir Svi'bjöö, og skulu allir textar jafngildir.

Sigurbjörn Porbjörnsson

rende staters regjeringer.

Til bekreftdse av foran­stående har de undertegnede etter behprig fullmakt under­tegnet denne protokoll.

Utferdiget i Helsingfors den 22. mars 1983 i ett ek-semplar på henholdsvis norsk, dansk, finsk, isländsk og svensk, idet det på svensk utferdiges lo tekster, en for Finland og en for Sverige, slik at samtlige tekster har samme gyldighel.

O. Bucher-Johannessen

129

och en av de andra avtalsslu­tande staternas regeringar.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill veder-böriigen bemyndigade, un­dertecknat detta protokoll.

Som skedde i Helsingfors den 22 mars 1983 i ett exem­plar på svenska, danska, finska, isländska och norska språken, varvid på svenska språket utfärdades två texter, en för Sverige och en för Finland, vilka samtliga texter har lika vitsord.

Kaj[REDACTED_EFTERNAMN]

9    Rik!,dagen 1983/84. I saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

130

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-09-22

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge

1    Inledning

Bilaterala dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska staterna beträf­fande inkomst och förmögenhet har funnits ända sedan 1930-talet. Del första svenska avtalet ingicks med Finland år 1931. Det följdes sedermera av avtal med Danmark år 1932, med Island år 1937 och med Norge år 1947. Med Norge hade emellertid redan år 1937 ingåtts ett specialavial som reglerade grunderna för fördelningen av beskattningen av Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolags (LKAB) inkomster. Nuvarande svenska dubbel­beskattningsavtal med de övriga nordiska staterna beträffande inkomst och förmögenhet ingicks, med Island år 1964 (SFS 1964:584), med Norge är 1971 (SFS 1972:35), med Finland år 1973 (SFS 1977:812, ändr. 1981:116) och med Danmark likaledes år 1973 (SFS 1974:27). Samtliga dessa avtal, utom del med Island, är baserade pä det modellavtal som organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) rekom­menderade är 1963 för bilaterala dubbdbeskaUningsavtal.

Frågan om ett multilateralt dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska staterna diskuterades redan på 1960-talet. Sålunda hemställde nordiska rådet i rekommendation 10/1964 att regeringarna skulle undersöka möjlig­heterna att ingå ett multilateralt dubbelbeskattningsavtal i huvudsaklig överensstämmelse med ÖECD:s moddlavlal. Frågan om ett multilateralt avtal behandlades emellertid samtidigt även i ett vidare sammanhang. Ar 1964 beslöt nämligen den europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) atl tillsätta en arbetsgrupp med uppgift atl undersöka möjligheterna atl ingå ell multilateralt dubbelbeskattningsavtal mellan EFTA-staterna. Gruppens arbete pågick under åren 1965-1969. I avvaktan på resultatet av

Prop. 1983/84:19

131

gruppens arbete sköts frågan om ett multilateralt nordiskt avtal på framti­den. Samtliga nordiska stater utom Island ingick i EFTA:s arbetsgrupp. EFTA-gruppens arbete resulterade i ell avtalsutkast men det ledde inte fram till ett multilateralt avtal. Gruppen uttalade i sin rapport i november 1969 att man visseriigen funnit att ett multilateralt avtal är tekniskt möjligt men alt ett sådant avtal kunde rekommenderas endast om det från alla synpunkter var bättre än de existerande bilaterala avtalen. Gruppen hade emellertid funnit alt man inte lyckats uppnå det mått av enhetlighet i beskattningsreglerna som vore önskvärt och att man inte lyckats finna en tillfredsställande ordning för att lösa tvisler som kunde uppkomma vid tolkningen och tillämpningen av avtalet.

Sedan arbetet inom EFTA-gruppen avslutats logs tanken på ett multila­teralt avtal inom Norden äter upp. I avvaklan på att EFTA-arbetet skulle slutföras hade emellertid diskussioner förts mellan de nordiska staternas finansministerier om möjligheten atl utarbeta ett modellavtal för bilaterala handräckningsavtal och man beslöt att prioritera denna fråga. Jag fär i denna del hänvisa till dåvarande departementschefens redogörelse i prop. 1972: 142 s. 23. Sedan ett multilateralt nordiskt handräckningsavtal fär­digställts under år 1971 togs frågan om ett inkomst- och förmögenhetsskat­teavtal äter upp. Efler preliminära diskussioner beslöts under hösten 1972 att man skulle söka utarbeta ett multilateralt nordiskt avtal på detta områ­de. Som underlag för arbetet användes ett på svenska upprättat utkast som huvudsakligen baserats på ÖECD:s modellavtal frän år 1963 men som också innehöll en rad bestämmelser som hämtats från existerande bilatera­la avlal mellan de nordiska staterna. De ändrade formuleringar som krävdes för att ge det bilaterala modellavlalet en multilateral form hämta­des från del utkast till multilateralt avtal som utarbetats inom EFTA. Sedan OECD år 1977 utarbetat ett nytt bilateralt modellavtal, omformule­rades del multilaterala avtalsutkastel i anslutning till det nya modellavla­let. Förhandlingarna om del multilaterala avtalet avslutades i Köpenhamn den 12- 13 juni 1980. Sistnämnda dag paraferades ett på svenska upprättat förslag till avlal mellan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge för undvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och för­mögenhel samt elt till avtalet fogat protokoll, som utgör en integrerande del av avtalet. Texter på övriga nordiska språk har sedermera utarbetats i resp. land.

Avlalsförslagets svenska text remitterades till kammarrätten i Stock­holm och riksskalteverket. Remissinstanserna har haft vissa erinringar mot förslaget av både formell och materiell natur. En del av dessa erinringar har, efler diskussioner med de övriga avialsslalerna. föranlett ändringar i texterna. Övriga erinringar kommer jag atl beröra senare i samband med redogörelsen för avtalels innehåll.

Avtalet och protokollet undertecknades den 22 mars 1983.

Prop. 1983/84:19

132

2    Lagförslaget

I I § föreskrivs atl det till lagen som bilaga fogade avtalet och protokol­let, som utgör en integrerande del av avtalet, skall gälla för Sveriges del. I

2 § slås fast, all avtalets beskattningsregler skall tillämpas endast om de

innebär en inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som skulle ha

förelegat om avtal inte hade funnits. Vidare finns bestämmelser om hur

den skaltskyldige skall förfara om han blir beskattad i strid med avtalets

bestämmelser (3 §). Slutligen görs del klart all skattskyldig skall lämna de

uppgifter till ledning för taxering som han normalt är skyldig atl lämna,

även i det fall inkomst eller förmögenhel enligt avtalet undantagits från

beskattning helt eller delvis (4 §).

Enligt arl. 31 i avtalet träder detta i kraft trettio dagar efter den dag då samtliga slaler meddelat det finska ministeriet för utrikesärendena att de åtgärder vidtagits som erfordras för ikraftträdande i resp. stat. Det är således inle möjligt alt redan nu bestämma vid vilken tidpunkt avtalet skall träda i kraft. I förslaget till lag har därför föreskrivits, att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer.

3   Skattelagstiftningen I övriga nordiska stater

Danmark

Del danska skattesystemet bygger i huvudsak på samma grundprinciper som skattesystemet i de övriga nordiska länderna. I Danmark tas ut t. ex. statlig och kommunal inkomstskatt, sjömansskatt saml statlig förmögen­hetsskatt. Härtill kommer särskild inkomstskatt och amtskommunal in­komstskatt.

Juridiska och fysiska personer är obegränsat skattskyldiga om de har hemvist i Danmark. Obegränsat skattskyldig är också en person som stadigvarande vistas i landet. En person anses i allmänhet vistas stadigva­rande i Danmark om han uppehåller sig där sammanhängande i minst sex månader. Dansk medborgare som arbetar på danskt fartyg eller innehar statlig anställning är också obegränsat skattskyldig. Fysisk person, som efter att ha varit obegränsat skattskyldig under minst fyra är lämnar Dan­mark för att bosätta sig i annan stal, förblir obegränsat skattskyldig under fyra år efter utflyttningen, såvida han inte visar, att han är obegränsat skaltskyldig i den nya bosätlningsslaten enligt reglerna för där bosatta personer. För alt den obegränsade skallskyldigheten till Danmark skall upphöra före fyraårsperiodens utgång, fordras dessutom alt skattesyste­met i den nya bosätlningsslaten inte i väsentlig grad avviker från det danska. En person som är obegränsat skaltskyldig i Danmark beskattas där för all inkomst, oavsett om den hårrör från Danmark eller från utlan­det, och för all förmögenhet, oavsett var denna är belägen. En person som

Prop. 1983/84:19

133

inle har hemvist i Danmark är begränsat skattskyldig där, dvs. han beskat­tas endast för vissa inkomster som härrör från Danmark och för förmögen­het som år belägen där.

Skatt för fysiska personer uppbärs genom ett källskattesyslem. Beroen­de på inkomstslag och inkomsttagare indelas inkomsten i A- och B-in­komst. Med A-inkomst avses lön och liknande ersättning utbetalad av arbetsgivare bosatt i Danmark. Lön eller liknande ersättning från andra arbetsgivare utgör B-inkomst. Till B-inkomst hänförs även t.ex. ränta. Anställd, som erhåller lön som är B-inkomst, eriägger skatt på grundval av en preliminär deklaration. Vissa inkomster av engångskaraktär, t. ex. reali­sationsvinst, avgängsvederiag etc. som uppbärs av fysisk person, är un­dantagna från vanlig inkomstskatt. De beskattas i stället med en särskild inkomstskatt efter en skallesats av 50% av den del av vinsten eller inkoms­ten som överstiger 6000 danska kronor.

Beskattningsåret överensstämmer normalt med kalenderåret. Den stat­liga inkomstskatten utgår efler en progressiv, skiktad grundskala. Skallen beräknas efter en uttagsprocenl som bestäms för varje beskattningsår och som under år 1983 inle får översliga 90%. Inkomstskalan är indexreglerad och fastställs genom särskilt beslut för varje år. Inkomstskalor och skat­teuttag framgår av följande tabell (en dansk krona, dkr., motsvarar ungefär 0,8 svenska kronor):

Inkomsl

Grundskala

Skala för är 1983

Skatt uttas med

Upptill

87 200 dkr.

103 200 dkr.

n

ä

sta

64 200 dkr.

68 800 dkr.

d

ä

rut

ö

ver

På grund­skalan

16%

32% 44%

Ar 1983

14.4% 28,8% 39,6%

Den kommunala inkomstskatten är proportionell och utgår med procent­sats som beslutas av resp. kommun.

T.o.m. år 1982 var äkta makar i princip samtaxerade utom i fråga om inkomst som hustrun uppbar på grund av fritt yrke, på grund av tjänst hos annan än mannen samt egen pension, etc. Fr. o. m. år 1983 särtaxeras äkta makar i princip för inkomsl och förmögenhet. Särtaxeringen är dock inte fullständig. Om båda makarna i väsentlig omfattning deltagit i annans eller i egen gemensam förvärvsverksamhet, beskallas inkomst av denna verk­samhet hos den av makarna som huvudsakligen har drivit verksamheten, men till den andra maken kan hänföras högst 50% dock högst 106200 dkr. av inkomsten i fråga.

Underåriga barn särtaxeras i regel, men samlaxeras med föräldrarna vid inkomst- och förmögenhetsbeskattningen i fråga om inkomst på grund av avkastningsrätt samt förmögenhet, om avkastningsrätten eller förmögen­heten erhållits som gåva av föräldrarna. 10    Riksdai;en 1983184. I saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

134

Vid beräkning av skatt till staten medges personligt avdrag, s. k. "per­sonfradrag", med f. n. 20000 dkr. och vid beräkning av kommunala skatter och avgifter till kyrkan med 18700 dkr. Vid beräkning av löneinkomst medges ett avdrag med 5% av lönen, dock högst med 3 200 dkr. eller avdrag med de faktiska utgifter man haft för att förvärva inkomsten. Vid beräkning av beskattningsbar inkomsl erhåller en person som uppbär bl. a. folkpension vissa tilläggsavdrag. Anställd som avser att börja egen rörelse får skattefritt avsälla minst 500 dkr. dock högst 20% av nettoinkomsten.

Kommunal inkomstskatt utgår för obegränsat skattskyldiga med den för varje kommun bestämda skatten medan kommunal inkomstskatt för be­gränsat skattskyldiga utgår med en enhetlig skattesals av 20%. Skattesat­sen för utdelning från danskt bolag är 30%. För begränsat skattskyldiga är detta en definitiv skatt medan obegränsat skattskyldiga endasl tillgodoräk­nas denna som en preliminär skatt. Obegränsat skallskyldig erlägger för­mögenhetsskatt med 2,2% på den del av förmögenheten som överstiger 1 158900 dkr., oavsett om förmögenheten finns i Danmark eller utomlands. Om en person är begränsat skattskyldig, eriägger han skatt efler vanliga skattesatser, men amtskommunal inkomstskatt samt bidrag till bl. a. folk­pensioneringen utgår inte för sådan skaltskyldig.

Beträffande både den statliga inkomstskatten och förmögenhetsskatten finns begränsningsregler. Bl. a. sker nedsättning av statlig inkomstskatt med den del av summan av statlig inkomstskatt, statlig förmögenhetsskatt, kommunal skall, amtskommunal skatt och folkpensionsavgift som över­stiger 73% av den beskattningsbara inkomsten. Slutligen medges nedsätt­ning av förmögenhetsskatten enligt vissa regler i fall då inkomsten är låg i förhållande till förmögenhetens storlek. Förmögenhetsskatten fär dock nedsättas med högst 60%.

Inkomsl av en- och tväfamiljshus beräknas i regel efter 2,5% på taxe­ringsvärde upp till 771 100 dkr. samt efler 7,5% på överskjutande taxe­ringsvärde.

Den statliga inkomstskatten för aktiebolag uppgår till 40% av den be­skattningsbara inkomsten. Moderbolag som innehar 25% eller mer av aktiekapitalet i ett utländskt dotterbolag kan erhålla nedsättning med så stor del av skatten som mottagen utdelning från dotterbolaget utgör av hela den skattepliktiga inkomsten. Enligt särskilda regler om förlustuljämning kan förlusl under ett är kvittas mot vinst under upp till fem år efter föriustårel.

Avräkning medges för utländsk skatt på inkomsten. Detta gäller både för fysiska och juridiska personer. Sjöman, som tjänstgör på fartyg registrera­de i Danmark, påförs en särskild sjömansskatt i stället för statlig och kommunal inkomstskatt samt folkpensionsavgift. Ar 1983 uppgår sjömans­skatten till 41 % om månadslönen inte överstiger 10320 dkr., till 60% för nästa 6880 dkr. och till 67% pä överskjutande belopp. "Personfradraget" är 1 920 dkr. för månad.

Prop. 1983/84:19

135

Finland

Den finska inkomstbeskattningen grundas liksom den svenska på två allmänna inkomstskatter, nämligen den statliga inkomstskallen och den kommunala inkomstskatten. Härtill kommer en allmän förmögenhetsskatt Iill staten. Den statliga inkomstskatten och förmögenhetsskatten samt den kommunala inkomstskatten regleras i en gemensam lag om skatt på in­komst och förmögenhet från år 1974. Sjöman som arbetar ombord på finskt handelsfartyg erlägger en särskild sjömansskatt enligt bestämmelserna i lagen om sjömansskatt från år 1958. Slutligen uttas, enligt i stort sett samma grunder som den kommunala inkomstskatten, en kyrkoskatt till förmån för de lokala församlingarna av den evangelisk-lutherska kyrkan och del ortodoxa kyrkosamfundet.

Fysiska personer bosatta i Finland saml finska bolag och andra samman­slutningar är i princip oinskränkt skattskyldiga, dvs. all inkomst .som förvärvas av och all förmögenhet som innehas av sådana rättssubjekt är skattepliktiga. Fysiska personer som inle är bosatta i Finland samt utländs­ka bolag och andra sammanslutningar är begränsat skattskyldiga, dvs. skattskyldiga för inkomster - med vissa undanlag som härrör från Finland och för tillgångar som är belägna där. Fysisk person anses bosatt i Finland om han har sitt bo och hemvist där eller om han ulan avbrott vistas i Finland under minst sex månader.

Statlig inkomstskatt och statlig förmögenhetsskatt för fysiska personer bestäms enligt progressiva skalleskalor. Skattesatserna fastställs åriigen. Skattesatsen vid den statliga inkomstbeskattningen varierar frän 6% för inkomst mellan 12 500 och 17000 finska mark (FM) till 51 % för den del av inkomsten som överstiger 373000 FM (en FM motsvarar f.n. ca 1:40 svenska kronor). För bolag och sammanslutningar är den statliga inkomst­skatten proportionell. Skattesatsen är 43%. Den kommunala inkomstskat­ten är proportionell. Den varierar mellan ca 12% och ca 19% beroende på kommunal utdebitering. Kyrkoskatten utgår efter motsvarande grunder. Skattesatsen uppgår till mellan I och 2%.

För äkta makar tillämpas i princip särbeskattning vid inkomstbeskatt­ningen. Beträffande den statliga inkomstbeskattningen gäller dock särbe-skattningen endast förvärvsinkomster. Andra inkomster, t. ex. kapitalin­komster, sambeskattas. Sambeskaltning gäller även i fråga om förmögen­hetsbeskattningen.

Aktiebolag är i prtncip underkastat s.k. ekonomisk dubbelbeskattning, dvs. den del av bolagets vinst som delas ut till aktieägare beskattas både hos bolaget och aktieägaren. Den ekonomiska dubbelbeskattningen mild­ras dock i flera avseenden. Sålunda är finskt aktiebolag samt finsk koope­rativ förening (med undanlag för penninginrältning. försäkrings- och pen­sionsanstalt samt fondhandlare) i allmänhet fritagna frän både statlig och kommunal inkomstskatt på utdelning från annat finskt aktiebolag eller annan finsk kooperativ förening och sparbank. Öm utdelningsmottagaren är fysisk person eller sådant inhemskt dödsbo som beskattas såsom sär-

Prop. 1983/84:19

1,36

skilt skattesubjekt, får denne vid både stals- och kommunalbeskattningen av utdelningen göra avdrag lör mottagen utdelning, dock högst med 2 750 FM. Slutligen har aktiebolag och kooperativ förening samt sparbank och andelsbank rält att vid den statliga inkomstbeskattningen dra av ett belopp motsvarande 60% av utdelad vinst. Under vissa förutsättningar kan avdra­get för en begränsad tid uppgå till 100%. 1 den mån bolagels inkomsl utgörs av utdelning, som enligt tidigare nämnda bestämmelser är skattefri hos bolaget, får avdraget beräknas endast på den del av den utdelade vinsten som överstiger mollagen skattefri utdelning.

Den statliga inkomstskatten för bolag är somjag tidigare nämnt propor­tionell och skattesatsen år 43%. Härtill kommer kommunal inkomstskatt med i genomsnitt 16% saml kyrkoskatt med 1%, sammanlagt således i genomsnitt 60%. Effekten av de redovisade skattereglerna kan illustreras med följande exempel:

Rörelsevinsl

400000

Mottagen skattefri utdelning

100000

Sammanlagd vinst

.SOOOOO

Utdelning till aktieägarna

300000

Statlig inkomstskatt:

Rörelsevinsl enligt ovan

400000

Avdrag: 60% av (300000- 100000) = 200000

120000

280000

Statlig inkomstskatt 43% på 280000

120400

Kommunal inkomstskatt 16%på400000

64000

Kyrkoskatt 1% på 400000

4000

188400

Den effektiva skattesatsen på rördsevinslen blir således i exemplet 47,1%.

I fråga om vissa slag av inkomster, som uppbärs från Finland av person bosatt utomlands, sker beskattning i form av definitiv källskali, dvs. skatt som dras av vid utbetalning av inkomsten. De inkomstslag som här avses är utdelning, ränta, vissa slag av royalty, inkomst av anställning saml pension, livränta och vissa utbetalningar enligt sociallagsliftningen. Skat­tesatsen är 25% för utdelning och 30% för ränta och royalty samt 35% för lön, pension och övriga nämnda inkomstslag. Övriga inkomster, som för­värvas av skattskyldiga bosatta utanför Finland, beskattas fortfarande efter taxering. Delsamma gäller sådan utdelning, ränta eller royalty som förvärvas av ell utländskt företag genom ett fast driftställe som företagel har i Finland.

Den statliga förmögenhetsskatten för fysiska personer utgår efler en progressiv skiktskala med 0,8% för nettoförmögenhet som överstiger 244000 FM men inte 339000 FM och med 1,7% för sådan förmögenhet som överstiger I 016000 FM. För andra än fysiska personer är förmögen­hetsskatten proportionell. Skattesatsen är 1 %. Finska aktiebolag och ko­operativa föreningar samt vissa andra sammanslutningar är emellertid undantagna från förmögenhetsskatt.

Prop. 1983/84:19

137

Slutligen bör nämnas, all finsk lagstiftning innehåller regler om skatte­lättnader vid investering i de s.k. utvecklingsområdena. Lagstiftningen är temporär och tillämpas vid taxeringarna för åren 1982-1998 i fråga om skaltskyldig som under åren 1982- 1989 grundar ny produktionsanläggning eller nytt turistföretag inom utvecklingsområde eller utvidgar där befintlig produktionsanläggning eller turistföretag eller förnyar sin maskinpark m. m. så atl anläggningens produktionsförmåga eller produktionens föräd­lingsgrad väsentligt höjs, eller företagets kapacitet väsentligt ökas eller dess kvalitetsnivå stiger väsentligt. Skattelättnaderna utgörs av fri avskriv­ningsrätt på anläggningstillgångarna, I -4 % extra avskrivningsavdrag, för­bud mol s.k. prövningsbeskaltning vid kommunaltaxeringen samt frihet från förmögenhetsskatt.

Island

I Island utgår inkomstskatt såväl till staten som till kommuner. Förmö­genhetsskatt utgår endasl till staten. Fysiska personer bosatta i Island och isländska bolag är i princip skattskyldiga för all inkomsl och förmögenhet. I fråga om fysiska personer som inte har hemvist i Island saml utländska bolag föreligger skyldighet all erlägga inkomstskatt för inkomst av fastig-hel belägen i Island saml av rörelse som bedrivs i eller från Island. Skallskyldigheten omfattar vidare inkomsl frän andra inkomstkällor i Is­land, t. ex. inkomsl av arbete som utförs där, inkomst i form av lön, pension eller bidrag frän isländska staten samt utdelning från isländska aktiebolag eller andra isländska förelag. Skatten uttas, då så kan ske, genom avdrag vid utbetalningen av inkomsten. Beträffande förmögenhets­beskattningen gäller i princip att fysiska personer som inle är bosatta i Island och utländska bolag erlägger skatt för i Island belägna förmögen­hetstillgångar som inbringar inkomst.

Fysiska personer erlägger inkomstskatt till staten enligt en progressiv skala. Skattesatsen uppgår till 25% i lägsta skiktet och stiger till 50% för beskattningsbar inkomsl som överstiger 205 200 isländska kronor (en is­ländsk krona motsvarar f n. ca 0:35 svenska kronor). Den sålunda uträk­nade inkomstskatten minskas med 17351 isländska kronor. Om detta be­lopp överstiger uträknad inkomstskatt minskas andra skatter med skillna­den. Eventuellt överskott utbetalas inle. Bolag beskattas efter en fast skattesals av 65%. Såväl aktiebolag som annat bolag med begränsad ansvarighet får vid beräkningen av skattepliktig inkomst avdrag för bidrag till reservfond, dock högst med ett belopp motsvarande 25% av nettoin­komsten. Aktiebolag får också göra avdrag för utdelad vinst, dock högst med ett belopp som motsvarar 5% av aktiekapitalet.

Den kommunala inkomstskatten är proportionell. Skattesatsen varierar mellan olika kommuner men uppgår till högst 12,1%. Skatten erläggs endast av fysiska personer. Den uträknade skatten sätts ned med 1 159 isländska kronor för skaltskyldig med hemvist i Island samt med 223 isländska kronor för varje barn som den skaltskyldige försörjer.

Prop. 1983/84:19

138

Fysiska personer erlägger förmögenhetsskatt till staten med 1,2% på den del av den sammanlagda förmögenheten som överstiger 495900 is­ländska kronor. För bolag och andra juridiska personer är skattesatsen 1,2% på samtliga förmögenhelstillgångar.

Norge

Den norska inkomstbeskattningen bygger i huvudsak på två allmänna inkomstskatter, en statlig inkomstskatt och en kommunal inkomstskatt. Härtill kommer t. ex. förmögenhetsskatt och egendomsskatl.

Skallskyldighelsreglerna är i huvudsak gemensamma för de båda in­komstskatterna. Fysisk person, som är bosatt i Norge, och norsk juridisk person är i princip skattskyldiga för inkomst som förvärvas såväl i Norge som utomlands. Med bosättning i Norge likställs i skattehänseende stadig­varande vistelse där. Stadigvarande vistelse anses föreligga när vistelsen varat minst sex månader. Från den generella skattskyldigheten för i Norge hemmahörande fysisk och juridisk person gäller vissa undantag. Sålunda är mottagare av utdelning från norska aktiebolag inte skattskyldig till kommunal inkomstskatt för utdelningen. Vidare gäller beträffande fast egendom och rörelsetillgångar i ullandel att sådan förmögenhet inle är skattepliktig i Norge. Slutligen stadgas visst undantag för norsk medborga­re och person med s.k. norsk innfödsretl, dvs. person född i Norge av norska föräldrar, som efter atl ha boll utomlands bosätter sig i Norge. Sådan person åtnjuter skattefrihet i Norge för inkomsl från utländsk källa vid de första två taxeringarna efter det att vederbörande blivit skattskyldig i Norge. Fysisk person som inle är bosatt i Norge och utländsk juridisk person är i princip skattskyldiga för inkomsl från inkomstkällor i Norge. Ränta, royalty och hyresinkomst från norsk källa är dock skattepliktig endast om inkomsten är hänförlig till inkomsl av rörelse som bedrivs vid fast driftställe i Norge. Utomlands bosall person är alltså skattskyldig i Norge exempelvis för inkomsl av fast egendom i Norge och rörelse som bedrivs där vid fast driftställe. Arvode till utomlands bosatt ledamot av styrelse eller s. k. representantskap i norskt bolag beskattas i Norge även om verksamheten utövats utomlands. Person som tillfälligtvis uppehåller sig i Norge och som uppbär lön eller annan ersättning från norsk källa för arbete inom landet beskattas i Norge för ersättningen. Beträffande inkomsl som förvärvas av sjöman som tjänstgör på norskt fartyg och utomlands bosatt artist gäller dock särskilda regler.

Den statliga inkomstskatten utgår efler en progressiv skiklskala. Skatt­skyldiga indelas i tvä skalleklasser, klass I avseende ensamslående och gifta som särbeskatlas samt klass 2 som omfattar gifta som sambeskattas och ensamstående med barn. Skaltskyldig som lillhör klass I är vid den statliga beskattningen berättigad till "klassefradrag" med 34000 n. kr. [en norsk krona (n. kr.) f n. = ca 1:05 svenska kronor] medan avdraget för skaltskyldig enligt klass 2 uppgår till 68000 n. kr. Skattesatsen för över­skjutande belopp varierar mellan 6 och 43%.

Prop. 1983/84:19

139

Kommunal inkomstskatt utgår efler proportionell skattesats som i hela landet är 21%. Klassindelningen är densamma som vid den statliga in­komstbeskattningen, Vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten är "klassefradragel" 11300 n. kr. i klass I och 22600 n. kr. i klass 2. På samma beskattningsunderlag som gäller för beräkning av kommunal in­komstskatt utgår även en s.k. "avgift till skatteförddningsfonden" med 2%.

Vid bestämmandet av beskattningsunderlaget för statlig och kommunal inkomstskall medges person bosalt i Norge bl. a. avdrag för kostnader i vissa förvärvskällor samt vissa personliga avdrag på grund av försörjnings­plikt etc. Person bosalt utanför Norge är inle berättigad till sådana avdrag.

Aktiebolag, kommanditaktiebolag eller sammanslutning med hemort i Norge beskattas i allmänhet såsom självständiga skattesubjekt. Avdrags­rätt för utdelning gäller för norska bolag vid beräkning av beskattningsbar vinst till statlig inkomstskatt i vissa fall. Utländska bolag har rält till sådant avdrag, om del finns elt skatteavtal mellan staten i fråga som innehåller bestämmelser härom samt i vissa andra fall. Inhemska bolag m. fl. har rätt till avdrag till en skattefri fond och alla aktiebolag skall ha en reservfond. Den beskattningsbara bolagsvinst som uppkommer efter avdrag för utdel­ning beskattas till statlig inkomstskatt efter en skallesals av 27,8%. Aktie­bolag erlägger kommunal inkomstskatt för sin vinsl saml också avgift till skatteförddningsfonden, sammanlagt högst 23%. Norska aktieägare är fritagna från kommunal inkomstskatt på utdelningen. Den ekonomiska dubbelbeskattningen av bolagsvinst har alltså upphävts. Utdelning från norskt aktiebolag till inhemska aktieägare beskattas endast i ett led, i aktieägarens hand med statlig inkomstskatt och hos del utdelande bolaget i form av kommunal inkomstskatt på bolagsvinsten. Vad gäller förmögen­hetsbeskattning betalar aktiebolag m.fl. 0,6% som förmögenhetsskatt till staten. Norska aktiebolag är dock liksom fysiska personer skattskyldiga till en särskild kommunalskatt pä fast egendom.

För utländsk aktieägare gäller, att källskali las ut med 25% på bruttout­delningen frän norska bolag, om inle dubbelbeskattningsavtal föreskriver lägre skattesats. Utdelning frän utländska bolag till mottagare i Norge är enligt norsk lag skattepliktig till såväl statlig som kommunal inkomstskatt.

Den kommunala förmögenhetsskatten utgår efter en proportionell skat­tesats som kan variera mellan 0,4 och 1 %. Skattskyldiga till den kommu­nala förmögenhetsskatten är endast fysiska personer och utländska bolag. Fysiska personer bosatta i Norge är i princip skattskyldiga för förmögen­helstillgångar såväl inom landet som utomlands. Undanlag gäller dock som jag nämnt tidigare för vissa tillgångar, t. ex. fastighet och rörelsetillgångar i utlandet. Fysiska personer är skattskyldiga till staten för förmögenhetstill­gångar som överstiger 85 000 n. kr. i skatteklass O och I samt 110000 n. kr. i skatleklass 2. Skatten är progressiv och skattesatsen uppgår i lägsta skiktet till 0,4% och i högsta till 1,6%.

Prop. 1983/84:19

140

Beträffande sjömän gäller en särskild sjömansskatt som påförs i stället för de statliga och kommunala inkomstskatterna och avgiften till skatteför­ddningsfonden. Sjömansskatten är en definitiv källskali som utgår på inkomst som förvärvas av sjömän genom tjänstgöring ombord på norskt fartyg. Lagstiftningen grirndar sig på gemensamma nordiska principer och överensstämmer i stort sett med beslämmelserna om svensk sjömansskatt. Vidare kan nämnas atl del finns en begränsad rätt all avräkna utländsk skatt på inkomst av personligt arbete utomlands från norsk skatt pä samma inkomsl, och räll atl vid beskattning i Norge av inkomst eller förmögenhet som omkostnad resp. skuld dra av utländsk skatt på samma inkomsl eller förmögenhel, om skattelättnad inte kan ske pä grund av andra inierna regler eller enligt bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal.

4   Avtalets och protokollets innehåll

Avtalet är som jag nämnt tidigare uppbyggt pä grundval av OECD:s modellavtal från år 1977. En rad avvikelser frän modellavlalet förekommer emellertid. Dessa är av både formell och materiell natur. De formella avvikelserna är huvudsakligen betingade av att förevarande avtal är multi­lateralt medan OECD-avtalel är utformat som en modell för bilaterala avtal.

De materiella avvikelserna är i första hand föranledda av särdrag i de nordiska staternas skatldagsliflningaroch i deras policy i fråga om dubbel­beskattningsavtal. Reglerna om beskattning av utdelning (arl. 10), realisa­tionsvinst (arl. 13) och pensioner (art. 18) utgör exempel på sådana avvi­kelser. Andra bestämmelser i förevarande avtal saknar motsvarighet i modellavlalet, t. ex. beskattningsreglerna i fråga om affärsverksamhet och anställning utanför en avtalsslulande stats kust (art. 21) saml om dödsbon (art. 24). Reglerna om begränsning av beskattningsrätten (art. 26) är föran­ledda av avtalets multilaterala karaktär och saknas därför givetvis i modell­avtalet. En särställning bland avvikelserna intar en del av bestämmelserna om förfarandet vid ömsesidig överenskommelse (art. 28). Åven dessa bestämmelser får ses mot bakgrund av avtalels multilaterala karaktär. Slutligen har en del bestämmelser som finns i några av de nuvarande bilaterala avtalen införts i det multilaterala avtalet, t. ex. bestämmelser om möjlighet för de behöriga myndigheterna atl i vissa fall ingå särskild över­enskommelse (art. 28 punkt 3). Avtalsbestämmelserna har införts dels i själva avtalet och dels i protokollet. Avtalet innehåller i princip de beskatt­ningsregler och andra bestämmelser som gäller mellan samtliga nordiska stater, medan i protokollet tagits in dels sådana bestämmelser som endast berör en del av staterna, t. ex. särregler som ansetts nödvändiga för att lösa skatteproblem som uppkommer mellan två stater pä grund av alt staterna har gemensam landgräns, och dels vissa tolkningsbestämmelser och andra

Prop. 1983/84:19

141

bestämmelser som inte har den karaktär alt de ansetts böra införas i själva avtalet.

Art. I anger på vilka personer avtalet tillämpas. Artikeln överensstäm­mer i sak med OECD:s modellavtal men har erhållit multilateral form. 1 arl. 2 anges vilka skatter som omfattas av avtalet. Till skillnad frän modell­avlalet omfattas inte skatter som utgår på sammanlagda beloppet av före­tags löneutbetalningar. Delta är i enlighet med praxis i gällande svenska bilaterala avtal. Uppräkningen i punkt 3 av de olika staternas skatter avser förhållandena vid avtalets undertecknande. Uppräkningen är uttömmande. Avtalet kan emellertid komma alt gälla även senare införda skatter om dessa är av samma eller i huvudsak likartat slag som de uppräknade (punkt 4). Enligt punkt 5 tillämpas avtalet inte i något fall i fråga om särskild beskattning av vinst på lotterier och vadhållning. Åven skatter på arv och gåva ligger utanför avtalets tillämpningsområde. Sverige har emellertid särskilda bilaterala avtal för atl undvika dubbdbeskaUning av arv eller kvarlåtenskap med Danmark, Finland och Norge. Avtalet med Danmark kan tillämpas även beträffande gåva.

I art. 3 definieras vissa uttryck som förekommer i avtalet. Definitioner förekommer även i andra artiklar i avtalet. Sålunda definieras t. ex. uttryc­ket "fast driftställe" i arl. 5 saml ullrycken "uiddning", "ränta" och "royalty" i de artiklar som behandlar beskattningen av dessa inkomstslag (arl. 10, 11 och 12). Enligt art. 3 punkt I a) omfattar uttrycken "Dan­mark", "Finland", "Island", "Norge" och "Sverige" även del område utanför resp. stats territorialvatten som brukar betecknas "kontinental­sockeln". Beträffande Danmark, Finland och Norge utesluts vissa angivna områden, över vilka dessa stater har suveränitet, från avtalets tillämpning. Dessa bestämmelser överensstämmer med dem som gäller i nuvarande bilaterala svenska avtal med dessa stater. Förevarande avtal kan emeller­tid med stöd av bestämmelserna i art. 30 utvidgas till atl omfatta även de undantagna områdena. Sådan utvidgning avses kunna göras genom diplo­matisk notväxling utan att avtalet behöver ändras. Beträffande del finska landskapet Åland förekommer motsvarande bestämmelser i nuvarande svensk-finska dubbelbeskattningsavtal [SFS 1977:812, art. 3 punkl I a) och art. 28 punkt 

I]. 

Bestämmelserna får ses mot bakgrund av de särskilda problem som uppkommit i fråga om beskattningen av åländska sjömän som är anställda ombord på svenska fartyg. Jag får i denna del hänvisa till det protokoll som upprättats mellan Sverige och Finland om ersättning för bortfall av kommunalskatt i vissa fall (SFS 1978: 698) och till vad dåvaran­de departementschefen anförde i samband med alt protokollet förelades riksdagen för godkännande (prop. 1977/78: 18). Genom notväxling den 5 och den 21 oktober 1977 utvidgades det svensk-finska avtalet till alt omfat­ta landskapet Åland beträffande den finska kommunalskatten. Meningen är atl förevarande avtal skall utvidgas på motsvarande sätt sedan överens­kommelse träffats i de frågor som rör kommunalbeskattningen pä Åland. 

11    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 19

Prop. 1983/84:19

142

Behörig myndighet i Sverige är enligt punkt I g) finansministern eller den myndighet som fär i uppdrag att handha frågor rörande avtalet. Frågor som rör tillämpningen av gällande bilaterala avtal och som enligt avtalen skall handläggas av behörig myndighet i Sverige, prövas av riksskatteverkel. Om ärendet emellertid bedöms vara av särskild betydelse eller annars av sådan beskaffenhet att del bör avgöras av regeringen, skall dock riksskat­teverkel med eget yttrande överlämna ärendet till regeringen. Jag anser alt motsvarande förfarande bör gälla vid tillämpningen av förevarande avtal. Arl. 4 ger regler för var en person skall anses ha hemvist i avtalets mening. Artikeln överensstämmer i sak helt med OECD:s modellavtal men har fått multilateral form.

En noggrann definition av uttrycket "fast driftställe" är av avgörande betydelse för beskattningen av inkomst av rörelse. Ett företag i en stal som bedriver rörelse i en annan stat får beskattas i denna stat endast om företaget har fast driftställe där (art. 7). Innebörden av uttrycket fast driftställe har betydelse även för tillämpningen av den s.k. 183-dagarsre-geln i art. 15 punkt 2. En definition av uttrycket "fast driftställe" finns i art. 5. Artikeln följer hell motsvarande bestämmelser i modellavlalet.

Trots den mycket noggranna definitionen kommer artikeln erfarenhets­mässigt med all sannolikhet att ge upphov till ett stort antal lolkningslvis-ler. Del är naturligtvis inte möjligt atl förutse och inom ramen för ett avlal reglera alla de situationer som kan uppkomma vid tillämpningen av arti­keln. Ell par fall som vållat svårigheter i praktiken har dock reglerats i punkt I av protokollet till avtalet. 1 båda fallen gäller det tolkningen och tillämpningen av tolvmånadersregeln i arl. 5 punkl 3. Det första fallet avser den situation dä ett företag i en stal bedriver byggnads-, anläggnings- eller installationsarbete i en annan stal på flera platser samtidigt och verksam­heten vid någon eller några av dessa platser, men inle alla, pågår mer än tolv månader. I det andra fallet gäller det elt företag i en stat som har flera på varandra följande byggnads-, anläggnings- eller installationsarbeten i en annan stat och den sammanlagda tiden för verksamheten överstiger tolv månader. I båda fallen kan de behöriga myndigheterna i de inblandade staterna försöka att genom överenskommelse avgöra om sådana platser tillsammans utgör fast driftställe i den andra staten. Bestämmelsen får ses som en utfyllnad av bestämmelserna om fast driftställe i art. 5. Liknande bestämmelser finns i det svenska avtalet med Spanien (SFS 1977:75, punkl III i protokollet till avtalet).

Bestämmelser om beskattning av fast egendom har tagits in i art. 6. Punkterna 1-3 och 5 överensstämmer med ÖECD:s modellavtal men har fått multilateral form. Bestämmdsema i punkterna 4 och 6 har införts pä finskt initiativ. De tar särskilt sikte på en i Finland vanlig form för disposi­tionsrätt till bostadslägenhet, nämligen innehav av aktie i bostadsaktiebo­lag. Liknande bestämmelser finns i gällande avlal mellan Sverige och Finland.

Prop. 1983/84:19

143

Art. /reglerar beskattningen av rördseinkornst. Bortsett från den multi­laterala formen är artikeln identisk med motsvarande artikel i ÖECD:s modellavtal. Inkomst av rörelse som elt förelag i en stal bedriver i en annan stat fär beskattas i sistnämnda stal endasl om rörelsen bedrivs från fast driftställe där. Beträffande uttrycket "fast driftställe" hänvisas till redogörelsen för art. 5.

I nuvarande dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Norge finns särskilda bestämmelser om beskattning av rörelseinkomst för företag vars verksamhet avser uppsättning och underhåll av spärrstängsel för renar längs den svensk-norska riksgränsen (SFS 1972:35, art. I6§§ 2 och 3). Motsvarande bestämmelser har tagils in i protokollet till förevarande avtal, punkt 11:1 och 4. Samma regler gäller i förhållandel mellan Finland och Norge (punkt 3).

I gällande svensk-danska dubbelbeskattningsavtal finns särskilda be­skattningsregler i fråga om rörelseinkomst som förvärvas i samband med byggandet och driften av fasta förbindelser över Öresund (SFS 1974:27, art. 21 punkt 

I). 

Motsvarande bestämmelser har tagits in i protokollet till förevarande avtal, punkt III: 1.

Fast driftställe-principen i art. 7 vid beskattning av rörelseinkomst till­lämpas inte i fråga om inkomsl av sjöfart och luftfart i internationell trafik. I enlighet med internationellt vedertagna regler, vilka återspeglas i OECD:s modellavtal, gäller här i stället att inkomsten beskattas endast där företaget har sin verkliga ledning (art. 8). Förevarande avtal har emellertid i punkt I försetts med en kompletterande beskattningsregel för det fall då den stal där företaget har sin verkliga ledning inte är förelagets hemvist­stat. Regeln innebär i sådant fall att företagets vinst beskallas endasl i företagets hemvislstal i den mån den stat där den verkliga ledningen finns inte kan utnyttja beskattningsrätten enligt huvudregeln i punkt 

I. 

Följande exempel kan illustrera bestämmelserna. Ett rederi har hemvist i Norge men den verkliga ledningen finns i Sverige. Rederiet har även ett fast driftställe i Danmark. Enligt huvudregeln skall rederiels hela vinst beskat­tas i Sverige medan Norge och Danmark avstår från sin beskattningsrätt grundad pä hemvist resp. fast driftställe. Sverige kan emellertid enligt intern skatlelagstiflning endast beskatta den del av rederiels inkomst som är hänförlig till rörelse bedriven i Sverige. Huvudregeln innebär således att den inkomst som är hänförlig till verksamheten i Norge och Danmark blir obeskattad. Supplemenlärregdn innebår att Norge får beskatta den in­komst som är hänförlig till verksamheten i Norge och Danmark. Inkoms­ten får däremot inle till någon del beskattas i Danmark. I punkt 

IV:

I i protokollet till avtalet ges särskilda regler för beskattningen i Danmark, Norge och Sverige av inkomst som förvärvas av Scandinavian Airlines System (SAS). Punkl V i protokollet innehåller ytterligare undantag frän huvudregeln i art. 8 punkt 1. Om sjöfarts- eller luftfartsföretag har flera delägare med hemvist i olika nordiska stater kan beskattningsrätten under vissa villkor delas upp mellan hemviststalerna.

Prop. 1983/84:19

144

Art. 9 ger myndigheterna möjlighet att ändra vinstförddningen vid vissa transaktioner mellan företag med intressegemenskap. Artikeln överens­stämmer i princip med ÖECD:s modellavtal men utformningen av punkt 2 ansluter till nuvarande bilaterala avtal. Artikelns bestämmelser har för svensk del belydelse vid tillämpningen av 43 § 1 mom. kommunalskattela­gen (1928: 370).

Beslämmelserna om beskattning av utdelning i art. 10 ansluter till de principer som gäller enligt OECD:s modellavtal. Skattelagstiftningarna i de nordiska staterna är uppbyggda efler sinsemellan i stort sett enhetliga linjer. I flera hänseenden föreligger dock vikliga nationella avvikelser. Detta gäller inte minst i fråga om principerna för beskattning av bolags­vinst och utdelning. Del har därför inte varit möjligt att uppnå enhetliga beskattningsregler i avtalet i fråga om utdelning. Beträffande skattesatsens höjd i källslaten gäller som huvudregel, i enlighet med ÖECD:s modellav­tal, atl skallen inle får överstiga 15% eller, i vissa fall av utdelning mellan bolag, 5% av utdelningens bruttobelopp (punkl 3). Beträffande utdelning från bolag i Island får sistnämnda skattesats enligt punkl 4 höjas till 15 % i den mån utdelningen dragits av från det isländska bolagels inkomsl vid beskattningen i Island. Som framgått av redovisningen för isländsk skatle­lagstiflning innehåller denna regler för att lindra den ekonomiska dubbel­beskattningen av utdelad bolagsvinst. Utdelad vinsl fär dras av vid bola­gets beskattning, dock högst med elt belopp motsvarande 5 % av aktiekapi­talet. Liknande bestämmelser finns somjag nämnt tidigare i norsk skatle­lagstiflning. Avdragsrätten gäller emellertid här endasl statsbeskattningen. Så länge denna avdragsrätt finns kvar, har Norge enligt punkt 5 rätt atl la ut källskatt på utdelningen med högst 15% i stället för högst 5%.

Enligt 54 § kommunalskattelagen är utdelning mellan svenska bolag i regel undantagen från beskattning hos del mottagande bolaget. I praktiskt taget samtliga svenska dubbelbeskattningsavtal har denna skattefrihet, med de villkor som gäller för skattefrihet för utdelning mellan svenska bolag, utvidgats till atl avse även utdelning från bolag i den andra avtalsslu­tande staten. Liknande bestämmelser och avtalspraxis gäller även i några av de övriga nordiska staterna. I punkt 8, första stycket, finns en sådan skallefrihetsregd. Eftersom bestämmelserna om skattefrihet i dansk skat­lelagstiflning direkt avser även utdelning från utländska bolag, måste be­stämmelsen utformas något annorlunda såvitt gäller utdelning till danskt bolag (punkl 8, andra stycket).

I svenska dubbelbeskattningsavtal har reglerna om skattefrihet för utdel­ning ibland försetts med ytteriigare villkor [se t. ex. avtalen med Schweiz (SFS 1966:554), art. 25 §5, och med Nederiänderna (SFS 1968:771), art. 26§6]. Villkoren hänger samman med de holdingprivilegier och andra skaltefrihetsregler som gäller enligt lagstiftningarna i dessa stater för bl. a. utdelning från utlandet. 1 förevarande avlal har skattefrihetsregeln inte försetts med sädana villkor. Undantag gäller dock i fråga om utdelning från

Prop. 1983/84:19

145

danskt bolag (punkt 8, tredje stycket). Av redovisningen för dansk skatte­lagstiftning framgår atl utdelning från utlandet till ett danskt bolag i vissa fall inle blir beskattad i Danmark. I den män delta är fallet och den mottagna utdelningen vidareuldelas till annan stat föreligger inte sådan kedjebeskattning av bolagsvinsten som skaltefrihetsregeln i punkt 8 avser alt förhindra. 1 fråga om utdelning frän danskt bolag till bolag i annan nordisk stat gäller dårtör, liksom enligt arl. 10 punkt 4 i nuvarande avtal mellan Sverige och Danmark, ytterligare två alternativa villkor för skatte­friheten hos det mottagande bolaget i den mån i denna utdelning ingår annan utdelning som del danska bolaget mottagit från bolag i stat utanför det nordiska avtalsområdet. Det första villkoret [punkt 8, tredje stycket a)] är atl utdelningen från sistnämnda bolag beskattats i Danmark. I sådant fall gäller skaltefrihetsregeln i första stycket. Har utdelningen från del icke­nordiska bolaget däremoi inle beskattats i Danmark gäller skaltefrihets­regeln för denna del endast om utdelningen från det icke-nordiska bola­get hade varit skattefri hos det mottagande bolaget om delta bolag direkt hade innehaft aktierna i del icke-nordiska bolaget [punkt 8, tredje stycket b)]. Situationen kan illustreras med följande exempel. Ett svenskt bolag har elt helägl dotterbolag i Danmark. Del danska bolaget har i sin tur ett dotterbolag i Storbritannien. Utdelningen från det brittiska bolaget till det danska beskallas inte i Danmark. Det mottagna beloppet vidareuldelas till det svenska moderbolaget. Del första villkoret i punkt 8, tredje stycket a) är alltså inte uppfyllt. Om emellertid aktierna i det brittiska avtalet innehafts direkt av det svenska bolaget och inte via det danska, kunde utdelningen från det brittiska bolaget ha varit skattefri i Sverige på grund av beslämmelserna i art. 

XXIII 

punkt (3) i det svensk-brittiska dubbelbeskattningsavtalet (SFS 1968:769). Villkoret i punkt 8, tredje stycket b) för skattefrihet för utdelningen frän det danska dotterbolaget är då uppfyllt. Om i exemplet det danska bolaget i stället har ett dotterbolag i en stat med vilken Sverige inte har dubbelbeskattningsavtal, t. ex. Vene­zuela, kan fråga uppkomma om villkoret i punkl 8, tredje stycket b) är uppfyllt om utdelning hade skett direkt från Venezuela till det svenska bolaget och i sådant fall hade förklarats vara skattefri efter ansökan om dispens enligt punkt 5 av anvisningarna till 54 § kommunalskatlelagen. Enligt min mening är villkoret inte uppfyllt i ell sådant fall. Frågan om skattefrihet skall kunna avgöras av beskattningsmyndighel genom en di­rekt tillämpning av förevarande avtal eller med stöd av regler i annat dubbelbeskattningsavtal. En annan tolkning skulle innebära krav på pröv­ning av en hypotetisk ansökan om dispens, något som får anses uteslutet. Även i fråga om utdelning från isländskt bolag gäller visst undantag från bestämmelserna om skattefrihet för utdelning (punkt 8. fjärde stycket). Jag nämnde tidigare att isländskt bolag har rält att vid inkomstbeskattningen i Island göra avdrag för utdelad vinst med högst ett belopp motsvarande 5 % av aktiekapitalet. 1 den mån sädani avdrag skett och utdelningsmottagaren

Prop. 1983/84:19

146

har hemvist i annan nordisk stat behöver denna stat inte undanta denna del av utdelningen från beskattning, eftersom nägon kedjebeskaltningssitua-tion inle föreligger.

Enligt art. 10 punkt 5 i gällande svensk-danska dubbelbeskattningsavtal kan de behöriga myndigheterna komma överens om alt institutioner, som på grund av sitt ändamål är undantagna frän skatt på utdelning i sitt hemland, skall vara fria från källskali på utdelning i den andra staten. Riksskatteverket har träffat en sådan överenskommelse med dansk myn­dighet i april och juni 1975 avseende sex uppräknade danska institutioner. Motsvarande bestämmelser med bemyndigande finns intagna i punkt 9 i förevarande avtal.

Art. 10 punkt 4 i OECD:s modellavtal föreskriver att de begränsningar i källslalens beskattningsrätt till 5 resp. 15% som gäller enligt punkl 2 i artikeln inte behöver iakttas om utdelningsmottagaren har elt fast drift­ställe eller en stadigvarande anordning för utövande av fritt yrke i källsla­ten och utdelningen har verkligt samband med rörelse resp. fritt yrke som bedrivs från driftställefdler anordningen. Motsvarande bestämmelse finns i förevarande avtal i punkt 2. Bestämmelsen har emellertid formulerats om med hänsyn till avtalets multilaterala form. Bestämmelserna i punkt III: 1 i protokollet kan bli tillämpliga på utdelning som beskattas enligt föreva­rande punkt. Punkten har berörts vid redogörelsen för art. 7.

Enligt punkt 3 a) får källskallesatsen vid utdelning mellan bolag i regel inle överstiga 5 % av utdelningens bruttobelopp. Denna begränsning gäller dock inte om utdelningsmottagaren är t.ex. "personsammanslulning". Med hänsyn till all detta ultryck har olika innebörd i de olika staterna har uttrycket definierats i punkt 

II.

Beskattningen av ränta regleras i art. 11. Sådan inkomsl beskattas endast i inkomsttagarens hemvislstal (punkt 

I) 

om inle den fordran för vilken räntan betalas har verkligt samband med rörelse resp. fritt yrke som bedrivs från fast driftställe eller stadigvarande anordning som inkomstlaga­ren har i källslaten (punkt 2). Beträffande utformningen av denna punkt får jag hänvisa till vad jag nyss anförde i fråga om motsvarande bestämmelse i arl. 10 punkl 2. Bestämmelserna i punkt III: I i protokollet kan bli tillämp­liga på ränta som beskattas enligt förevarande punkt. Jag får i denna del hänvisa till min redogörelse för art. 7. Art. 11 överensstämmer i övrigt i sak med motsvarande bestämmelser i OECD:s modellavtal.

Royalty beskattas enligt art. 12 endast i inkomsttagarens hemviststat (punkt 

I) 

om inte den rättighet eller egendom i fråga om vilken royaltyn betalas har verkligt samband med rörelse resp. fritt yrke som bedrivs från fast driftställe eller stadigvarande anordning som inkomsttagaren har i källslaten (punkt 2). Beträffande utformningen av denna punkt får jag hänvisa till vad jag tidigare anfört i fråga om motsvarande bestämmelse i art. 10 punkt 2. Bestämmelserna i punkt III: I i protokollet kan bli tillämp­liga på royalty som beskattas enligt förevarande punkl. Jag får hänvisa till

Prop. 1983/84:19

147

min redogörelse för arl. 7. Art. 12 överensstämmer i övrigt i sak med motsvarande bestämmelser i OECD:s moddlavtal.

Från finsk sida framfördes under förhandlingarna önskemål om att avta­let borde medge källslaten rätl alt ta ut skatt efter en begränsad skattesats på s.k. industriell royalty. De övriga stalerna molsatte sig emellertid en sådan bestämmelse. Enighet nåddes om alt förhandlingar i frågan skulle tas upp om Finland enligt dubbelbeskattningsavtal med flertalet av de andra industrialiserade medlemsstaterna i OECD skulle tillerkännas rält atl ta ut skatt på industriell royalty som betalas från Finland. Föreskrift härom finns i punkt 

VI 

i protokollet.

I art. 13 finns regler om beskattning av realisationsvinst. Vinst pä grund av överlåtelse av fast egendom får i enlighet med OECD:s modellavtal beskattas i den stat där egendomen är belägen (punkt 

I). 

Bestämmelsen i punkt 2 har införts på begäran av Finland. Beträffande bakgrunden till bestämmelsen får jag hänvisa till min redovisning av bestämmelserna i art. 6 punkterna 4 och 6. Punkt 3 överensstämmer i sak hell med motsvarande bestämmelse i OECD:s modellavtal. Beslämmelserna i punkl III: 2 i proto­kollet kan bli tillämpliga på vinst som beskallas enligt förevarande punkt. Beträffande bakgrunden till bestämmelsen får jag hänvisa till min redogö­relse för art. 7. Vinst på grund av överlåtelse av skepp eller luftfartyg beskattas enligt punkt 4, första meningen, i avtalet endast i den stat där företaget har sin verkliga ledning. Beträffande punktens andra mening fär jag hänvisa till min tidigare redogörelse för motsvarande bestämmelse i arl. 8 punkt 

I. 

Vid redogörelsen för reglerna om inkomstbeskattning av sjö­farts- och luftfartsföretag i art. 8 punkl I nämnde jag även att vissa specialregler, innebärande uppdelning av beskattningsrätten, tagits in i avtalet för de fall då sådant företag har flera delägare med hemvist i olika stater (punkt V i protokollet). Motsvarande uppdelning kan enligt samma punkt i protokollet ske vid realisationsvinstbeskattning. Beträffande be­skattning av SAS finns särskilda bestämmelser i punkl 

IV: 

1 i protokollet. Vinsl vid överlåtelse av annan egendom beskattas i regel endast i överlå­tarens hemvislstal (punkt 5). Undantag frän denna regel föreskrivs i punk­terna 6 och 7 i avtalet. Dessa har oförändrade förts över från det svensk­norska dubbelbeskattningsavtalet (SFS 1972:35, art. 13 §§5 och 6; se även prop. 1971: 172 s. 44-45). Bestämmelsen i punkt 7 har motsvarighet i flera svenska dubbelbeskattningsavtal som ingåtts under senare år. Bestämmel­sen har belydelse för tillämpningen av 35 § 3 mom. sjunde stycket kommunalskattelagen. Såsom riksskatteverkel påpekat kan det undantags­vis förekomma att fall som omfattas av de särskilda bestämmelserna i punkterna 6 och 7 även täcks av den generella regeln i punkt 2. Denna situation är emellertid svär att undvika och bör accepteras om man vid sidan av en generell bestämmelse även vill ha särskilda regler för att tillgodose vissa nationella intressen.

Prop. 1983/84:19

148

Bestämmelserna i art. 14 om beskattning av inkomsl av .självständig yrkesutövning överensstämmer i sak helt med OECD:s modellavtal. De principer som enligt art. 7 tillämpas vid beskattning av inkomst av rörelse gäller även här. Bestämmelserna i punkt 111:3 i protokollet kan komma all beröra inkomsl av förevarande slag.

Art. 15 reglerar beskattningen av inkomst av enskild tjänst. Artikeln följer de huvudprinciper som gäller enligt OECD:s modellavtal. Inkomsten får således i regel beskattas i den stat där arbetet uförs (punkt 

I). 

Undantag gäller vid visst korttidsarbete enligt den s.k. 183-dagarsregeln, som tagits in i punkt 2.

Mellan de nordiska staterna gäller enligt de nuvarande avtalen särskilda, från OECD-avtalet delvis avvikande beskattningsregler i fråga om perso­nal som är anställd ombord på skepp eller luftfartyg. Beträffande ombord­ anställda på skepp är delta betingat av alt i de nordiska stalerna utom Island speciella och sinsemellan likartade regler gäller i fråga om sjömans-beskattningen, vilka tillkommit genom nordiskt samarbete. De nuvarande bilaterala bestämmelserna har i huvudsak oförändrade förts över till före­varande avtal (punkt 3).

I protokollet iill avtalet har tagits in en rad särbestämmelser som berör tillämpningen av art. 15. Enligt punkt 11:2 och 4 gäller särskilda regler för beskattningen av inkomst av arbete som avser uppsättning och underhåll av spärtstängsd för renar längs riksgränsen mellan Sverige och Norge. Motsvarande bestämmelser gäller i förhållandet mellan Finland och Norge (punkt 11:3). Somjag nämnt tidigare i samband med redogörelsen föran. 7 tillämpas här samma principer som vid beskattningen av de företag som är verksamma med uppsättning och underhäll av renstängsel (punkt 

II: 

1). Jag har tidigare i samband med redogörelsen för bestämmelserna i arl. 7 och 10-14 även redogjort för de särskilda beskattningsregler som avses bli tillämpade i samband med byggandet och driften av fasla förbindelser över Öresund. Särbestämmelser i detla hänseende avses gälla även beträffande arbetsinkomst {punkt 111:3). Enligt punkt 

IV:

2 tillämpas bestämmelserna i arl. 15 punkt 3 b) även i fråga om SAS.

I gällande svenska bilaterala avtal med Danmark, Finland och Norge har tagils in särskilda beskattningsregler i fråga om s.k. "gränsgångare". Sådana regler finns också i avtalet mellan Finland och Norge. Med gräns­gångare avses vanligen person som har hemvist och regelmässigt uppe­håller sig i sin fasta bostad i gränskommun i en stat och som utför arbete i sådan kommun i angränsande stat. Gränsgångare beskattas endasl i hem­visistaten för inkomst av anställning i angränsande stal. Åven förevarande avtal innehåller motsvarande regler för beskattning av gränsgångare (punk­terna VII och VIII i protokollet). De föreslagna reglerna avser emellertid endast förhållandel mellan Sverige och Finland, Sverige och Norge samt Finland och Norge. Avsaknaden av landgräns mellan Sverige och Dan­mark har medfört atl nuvarande gränsgångarregd i Sveriges avtal med

Prop. 1983/84:19

149

Danmark fält en sårskild utformning. Regeln har emellertid i praktiken fått en betydligt vidare innebörd än som var avsett. Både pä svensk och dansk sida framfördes därför önskemål om alt regeln borde formuleras om eller slopas. Det sistnämnda alternativet valdes. För atl medge en skälig tid för anpassning till de nya reglerna har emellertid föreskrivits att nuvarande bestämmelser i avtalet mellan Sverige och Danmark tillämpas under en övergångstid av tre år (punkt XII: I i protokollet).

Enligt art. 16 får styrelsearvode och liknande ersättning, som betalas från bolag med hemvist i en stat, beskattas i denna stat. Bestämmelsen överensstämmer hell med motsvarande regel i ÖECD:s moddlavlal.

Ersättning som artister och idrottsmän förvärvar i denna egenskap får alltid beskattas i den stat där verksamheten bedrivs {art. 17punkt 1). Delta gäller oavsett om inkomsttagaren är anställd eller är fri yrkesutövare. Bestämmelserna om stadigvarande anordning i art. 14 och 183-dagarsre­geln i art. 15 gäller alltså inte. Bestämmelserna i punkt 2 har till syfte all förhindra atl beskattningsregeln i punkt 1 kringgås genom bildande av s. k. artistbolag e.d. Båda punkterna överensstämmer i sak med ÖECD:s mo­dellavtal. Bestämmelsen i punkt 3 avser att förhindra att ersättning helt undgår skatt om den stat där verksamheten utövas enligt sin lagstiftning inte kan beskatta ersättningen. Såsom riksskatteverkel påpekat saknar bestämmelsen belydelse för svensk del eftersom Sverige tillämpar den s. k. credil of tax-(avräknings-)metoden för alt undanröja dubbelbeskattning, vilket innebär, att en artist eller idrottsman med hemvist i Sverige alltid beskattas för ersättningen, även om verksamheten utförs i annat nordiskt land. Jag återkommer senare till denna fråga i samband med redogörelsen för art. 25 i avtalet.

Beskattningen av pension, livränta och utbetalning enligt sociallag­stiftning behandlas i art 18. Sådan inkomst beskattas endast i den stat varifrån utbetalning sker. Artikeln omfattar även pension på grund av offentlig tjänst. Bestämmelsen innebären ändring i jämförelse med flera av de nuvarande bilaterala avtalen och medför alt de svenska interna reglerna om beskattning av sädana utbetalningar till person bosatt utomlands kan tillämpas till fullo.

Såsom riksskatteverkel påpekat kan dock i vissa undantagsfall regelns utformning komma att medföra att pension på grund av enskild tjänst, som betalas från Sverige till person med hemvist i annat nordiskt land, undgår beskattning. Enligt punkt 2 av anvisningarna till 53 § kommunalskatlela­gen kan pension på grund av enskild tjänst, som betalas till person som är bosalt utomlands, beskallas i Sverige endasl om den tidigare verksamhe­ten huvudsakligen utövats här. Om svensk pension, som utgår på grund av enskild tjänst som huvudsakligen utövats utanför Sverige, betalas till per­son med hemvist i annat nordiskt land kan Sverige inte utnyttja sin beskatt­ningsrätt enligt art. 18 medan artikeln samtidigt förhindrar beskattning i den stal där pensionslagaren har hemvist. Del kan nämnas atl motsvaran-

Prop. 1983/84:19

150

de situation kan uppkomma även i Finland i fråga om finska pensioner. En sådan följd av en samtidig rillämpning av intern rätt och en avtalsbestäm­melse kan i vissa lägen vara svår alt undgå men bör givetvis i möjligaste mån undvikas. Artikeln hade under ett tidigare skede av avtalsförhandling­arna en annan lydelse som inte medförde denna situation för Sverige och Finland men väl för Norge. Genom en särskild bestämmelse i punkt 

IX 

i protokollet kunde dock Norge förhindra att en sådan situation uppkom.

I förhandlingarnas slutskede fick artikeln sin nuvarande lydelse, varvid den tidigare nämnda konsekvensen av artikelns utformning inte observera­des. När förslag till ändring sedermera lades fram från svensk och finsk sida kunde Danmark av konstitutionella skäl inte bifalla förslaget eftersom avtalet där redan hade godkänts. Vissa smärre ändringsförslag har efter paraferingen också aktualiserats av några av de andra staterna. För atl inte ikraftträdandet av avtalet skulle fördröjas har man emellertid enats om atl senare ta upp förhandlingar om dessa ändringsförslag. Sädana förhandling­ar kommer atl påbörjas redan under hösten 1983. Därvid kommer givetvis även frågan om beskattningen av svenska och finska pensioner alt las upp. Det är därför sannolikt alt avtalet inom en nära framtid kommer all få en tillfredsställande utformning när det gäller beskattningsrätten i den spe­ciella situation som här redogjorts för.

Art. 19 behandlar beskattningen av inkomst av offentlig tjänst, dock inte pension. Bestämmelsen överensstämmer i huvudsak med motsvarande regel i ÖECD:s modellavtal. Bestämmelsen i punkt 2 c) har dock ingen motsvarighet i modellavlalet. Bestämmelsen, som avser alt förhindra atl inkomst av offentlig tjänst blir helt obeskattad, saknar materiell betydelse för svensk del, eftersom ersättning på grund av svensk offentlig tjänst alllid kan beskattas i Svertge enligt kommunalskattelagen och lagen (1947:576) om statlig inkomstskall.

I samband med den tidigare redogörelsen för beslämmelserna i art. 15 om beskallning av inkomsl av enskild tjänst nämnde jag atl särskilda undanlagsregler gäller för s.k. gränsgångare, dvs. en person som bor i en gränskommun i en stat och arbetar i sådan kommun i en angränsande stat. Enligt gällande bilaterala avtal mellan Sverige och Norge tillämpas gräns-gångarbestämmelserna endasl i fråga om inkomst av enskild tjänst. I det nya avtalet avses bestämmelserna gälla även beträffande inkomst av of­fentlig tjänst {punkt VIII i protokollet). I förhållande till Finland avses dock gränsgångarbestämmdserna enligt finskt önskemål även i fortsättningen bli tillämpliga endast i fråga om inkomsl av enskild tjänst (punkt VII i protokollet). - Bestämmelsen i punkt 111:3 i protokollet gäller även beträf fande offentlig tjänst. Jag får hänvisa till min redogörelse för art. 7.

Pension på grund av offentlig tjänst beskattas som jag tidigare nämnt enligt art. 18. I detla hänseende avviker avtalet från OECD:s modellavtal, som tillämpar samma beskaltningsprinciper för pension som för lön (art. 19 punkl 2 i modellavlalet).

Prop. 1983/84:19

151

Gällande bilaterala internordiska avtal innehåller särskilda, gynnsamma beskattningsregler för studerande och praktikanter. Åven i förevarande avtal finns sädana bestämmelser (art. 20). Del har emellertid därutöver ansetts motiverat all medge studerande och praktikanter med hemvist i Island särskilt förmånlig skattebehandling vid arbete i annat nordiskt land. Regler härom har tagits in i punkt 

X 

i protokollet. - De särskilda besläm­melserna i punkt 111:3 i protokollet galler även i fråga om studerande och praktikanter. Beträffande bakgrunden till bestämmelserna hänvisas till redovisningen för arl. 7.

Under senare är har utforskning och utvinning av gas och olja utanför kusten ("offshore-verksamhet") fåll en allt större betydelse för ekonomin, särskilt i Norge men även i Danmark. Utvinningen av dessa naturforekom­ster har givetvis attraherat utländska företag och utländsk arbetskraft. Därvid har också skattefrågorna kommit i blickpunklen. De särskilda förhållanden under vilka denna verksamhet bedrivs har medfört att de regler som normalt gäller i dubbelbeskattningsavtal beträffande beskall­ning av inkomsl av rörelse, fritt yrke och tjänst endast i undantagsfall ger ett tillfredsställande resultat. I fråga om plats för utvinning av naturtill­gångar föreskrivs i art. 5 punkt 2 f) alt sådan plats utgör fast driftställe, medan plats för utforskning av sädana tillgångar inte omfattas av bestäm­melsen. Problemet har observerats av OECD:s skattekommitté (punkt 14 i kommentaren till arl. 5 i modellavtalet), som givit avtalsslulande stater stor frihet att bestämma vilka avialsregler som skall gälla för beskattningen av sådan verksamhet. I förevarande avtal har samtliga regler om beskatt­ning av inkomst av affärsverksamhet och anställning utanför kusten sam­manförts i art. 21. Bestämmelserna saknar motsvarighet i gällande avtal. Bestämmelserna har utformats i huvudsaklig överensstämmelse med de regler som finns i Norges dubbelbeskattningsavtal med Storbritannien. Företag som bedriver verksamhet av förevarande slag i annan stat anses ha fast driftställe där om inte verksamheten pågår högst 30 dagar under en lidrymd av 12 månader. Beträffande anställda gäller motsvarande regler för deras arbetsinkomst. Del bör påpekas, att bestämmelserna avser verk­samhet både på kontinenlalsockdn och på den del av havsbotten som befinner sig inom en stats territorialvatten (punkt 7). Riksskatteverket förutser svårigheter med tolkningen av uttrycket "affärsverksamhet som har samband med utforskning eller utnyttjande av naturtillgångar" i art. 21 punkt I och begär elt tolkningsuttalande i ett visst angivet exempel. Del är emellertid enligt min mening inte lämpligt att i detta sammanhang bedöma hur en avialsregd skall tolkas och tillämpas i ell enskilt fall. Verksamhet av förevarande slag bedrivs i ett stort antal olika former och konstella­tioner. Frågan om tolkningen av artikeln i ett enskilt fall får behandlas av skattemyndigheter och domstolar på vanligt sätl. Uppkommer tvist med annan stat om tolkningen kan frågan lösas med hjälp av bestämmelserna i art. 28 om förfarandet vid ömsesidig överenskommelse.

Prop. 1983/84:19

152

Inkomst som inte har behandlats i art. 6-21, beskattas enligt art. 22 punkt I endast i inkomsttagarens hemvistslat. Undanlag från denna regel gäller i de fall som anges i art. 22 punkl 2. Bestämmelsen ansluter i princip till motsvarande regler i OECD:s modellavtal.

Förmögenhet beskattas enligt bestämmelserna i arl. 23. Artikeln över­ensstämmer i allt väsentligt med motsvarande bestämmelser i modellavla­let. Beträffande bestämmelsen i punkl 2 hänvisas till den tidigare redogö­relsen för art. 6 punkterna 4 och 6. Bestämmelsen i punkt 3, andra mening­en, har införts av samma skäl som motsvarande bestämmelser i art. 8 punkt 1, första meningen, och art. 13 punkl 4, andra meningen. Jag får hänvisa till redogörelsen för dessa bestämmelser.

Åven i fråga om förmögenhetsbeskattningen finns särskilda bestämmel­ser för SAS (punkt 

IV 

i protokollet). Beträffande beslämmelserna i punkt V i protokollet får jag hänvisa till min redovisning vid art. 8 och 13. Vidare gäller de särskilda skattereglerna vid byggandet och driften av lästa förbin­delser över Öresund även vid förmögenhetsbeskattningen (punkt 111:4 i protokollet).

Bestämmelsen i art. 24 avser all förhindra att inkomsl eller förmögenhet som förvärvas resp. innehas av dödsbo beskattas både hos dödsboet och hos dödsbodelägare. Motsvarande regel finns i nuvarande svenska avtal med Finland och Island.

Bestämmelserna om undanröjande av dubbelbeskattning finns i art. 25 (melodartikdn). Sverige, Danmark och Finland tillämpar i princip credil of tax-(avräknings-)metoden (punkterna 1, 2 och 5) medan Island och Norge tillämpar exempl-(undantagande-)metoden (punkterna 3 och 4). Avtalet förutser emellertid atl Island och Norge senare kan komma atl vilja ändra sina metodbestämmelser (punkt 

XI 

i protokollet). Åven Sverige tillämpar emellertid exempt-meloden i de fall dä inkomst eller förmögenhet enligt avtalet skall beskattas endast i annan nordisk stat (punkt 5 c). Vid tillämp­ningen av credil of lax-metoden i Sverige skall inkomst eller förmögenhet som enligt avtalet får beskattas i annan nordisk stat, medräknas i beskatt­ningsunderlaget i Sverige om inkomsttagaren resp. förmögenhetsinneha­varen har hemvist här. Dubbelbeskattning undanröjs genom alt den ut­ländska skatten avräknas mol den svenska (punkt 5 a). Vid avräkningen av utländsk inkomstskatt iakttas även de nya avräkningsreglerna i 24-26 §§ lagen om statlig inkomstskatt. I fall som avses i punkt 5 d) skall avräkning ske i Sverige även om inkomsttagaren inte har hemvist i Sverige utan i annan nordisk stat. Motsvarande regel finns i nuvarande svenska avtal med Danmark, Finland och Norge. I punkt 5 b) föreskrivs att avräkning i Sverige av finsk skatt i vissa fall skall ske även då den finska skatten helt eller delvis eflergivits, s. k. "matching credil". Motsvarande bestämmelse finns i gällande svensk-finska avtal (SFS 1977:812, art. 24 punkt 4; jfr prop. 1973: 179 s. 5 och 13). Jag fär också hänvisa till min tidigare redogö­relse för finsk skattelagstiftning.

Prop. 1983/84:19

1''3

I vissa artiklar i avtalet föreskrivs alt inkomsl eller förmögenhet skall beskattas endast i en stal. Arl. 11 föreskriver exempelvis, att ränta, som person med hemvist i en stat förvärvar från annan stat, beskattas endast i hemvisistaten. Genom en sådan regel utesluts således samtliga andra av­talsslulande stater från beskattningsrätt. 1 andra artiklar föreskrivs emel­lertid att en stat får beskatta viss inkomst. Art. 6 föreskriver sålunda att inkomst, som person med hemvist i en stat förvärvar av fast egendom belägen i annan stat, får beskattas i denna andra stat. En person, som är bosatt i staten A enligt dess lagstiftning men även bosatt i staten B enligt dess lagstiftning, innehar en faslighet belägen i staten C. Inkomsten av fastigheten får enligt arl. 6 beskallas i C men varken A eller B utesluts från beskaliningsrätt. Om intern lagstiftning i A och B medger beskattning av inkomsten kan således beskallning i tre stater uppkomma. Avsikten med art. 26 om begränsning av beskattningsrätten är all förhindra sådan be­skattning. Om B är hemviststat enligt avtalet medför art. 26 att inkomsten får beskallas i C och B medan A utesluts frän beskattningsrätt. B undanrö­jer dubbelbeskattning genom credil of tax eller exempt. En liknande situa­tion kan uppkomma om en person är medborgare i A och bosalt i B och A kan beskatta sina egna medborgare för all deras inkomsl. Bestämmelsen i arl. 26 förhindrar A från atl utnyttja sitt beskattningsanspråk.

Sedvanliga regler omförbud mol diskriminering har tagits in i art. 27. Bestämmelserna överensstämmer i huvudsak med motsvarande regler i OECD:s modellavtal. Bestämmelserna i punkt 2 andra stycket andra me­ningen och tredje stycket har dock överförts frän de nuvarande svenska avtalen med Finland och Norge. 1 fråga om bakgrunden till dessa regler får jag hänvisa till vad dåvarande departementschefen anförde i samband med alt avtalet med Norge förelades riksdagen för godkännande (prop. 1971:172, s. 51). Åven bestämmelsen i punkt 5 har motsvarighet i gällande svensk-norska avlal.

Art. 28 behandlar förfarandet vid ömsesidig överenskommelse. Bestäm­melserna i punkterna 1 och 2 överensstämmer i sak med motsvarande bestämmelser i OECD:s modellavtal. Punkt 3 första stycket, första me­ningen, har i huvudsak oförändrad överförts från det multilaterala nordis­ka handräckningsavlalel (SFS 1982:909). Punkl 3 Jörsia stycket, andra meningen, är hämtad från gällande bilaterala.svensk-finska avtal. Vid förhandlingarna har emellertid enighet rålt om att ett multilateralt avtal kräver ett mer utbyggt system för lösning av tolknings- och tillämpnings­tvister än ett bilateralt. Av särskild vikl är här atl tolkning och tillämpning så långt möjligt blir enhetlig inom hela avtalsområdet. Beslämmelserna i punkt 3 andra stycket har införts i detla syfte. Innehållet överensstämmer i huvudsak med motsvarande bestämmelser i art. 20 andra stycket, andra meningen, och tredje stycket i det multilaterala nordiska handräckningsav­lalel.

Artikel 29 innehåller sedvanliga regler om diplomatiska företrädare och konsulära tjänstemän.

Prop. 1983/84:19

154

Enligt arl. 3 punkl I a) tredje stycket i avtalet utesluts vissa danska, finska och norska områden från avtalets tillämplighetsområde. Avtalet kan, somjag tidigare påpekat, enligt art. .?0 genom diplomatisk notväxling utvidgas till dessa områden.

OECD:s moddlavlal (arl. 26) innehåller bestämmelser om utbyte av upplysningar för taxeringsändamål. Förevarande avtal saknar sådana be­stämmelser. Anledningen härtill är att det multilaterala nordiska handräck­ningsavtalet, som ingicks år 1972, innehåller bestämmelser om utbyte av sådana upplysningar och om annan administrativ handräckning i skatte­ärenden.

Avtalet träder enligt art. 31 i kraft 30 dagar efter den dag då samtliga stater meddelat det finska ministeriet för utrikesärendena att de åtgärder vidtagits som krävs för ikraftträdande i resp. stat. Sedan avtalet trätt i kraft tillämpas det i fråga om inkomst som förvärvas fr. o. m. den 1 januari närmast efter ikraftträdandet och i fråga om förmögenhet på vilken skatt utgår på grund av taxering andra kalenderåret efter ikraftträdandet eller senare. De nuvarande bilaterala avtal som räknas upp i art. 31 punkt 3 upphör att gälla i och med all förevarande avtal börjar tillämpas. Somjag tidigare påpekat i samband med redogörelsen för arl. 15 i avtalet kommer dock den s.k. gränsgångartegdn i art. 15 punkl 4 i avtalet mellan Sverige och Danmark all gälla under en övergångstid av tre kalenderår efter det att förevarande avtal trätt i kraft (punkt XII: I i protokollet).

Mellan Sverige och Finland gäller en överenskommelse om flottning i Torne och Muonio gränsälvar (SFS 1949:183). I överenskommelsen finns bestämmelser om bl. a. skallefrihet för flottningsföretag som bildals för atl handha flottningen i dessa älvars floltled. Förevarande avtal påverkar inte giltigheten av denna överenskommelse (punkt XII:2 i protokollet). Mot­svarande gäller enligt punkt XII:3 i protokollet beträffande avtalet mellan Sverige och Norge angående grunderna lör fördelningen av beskattningen av LKAB:s inkomster (SFS 1979:26).

5    Föredragandens överväganden

Samarbetet mellan de nordiska staterna på skatteområdet är av gammalt datum. De första fullständiga dubbelbeskattningsavtalen ingicks redan på 1930-talet. De nuvarande svenska avtalen med övriga nordiska stater utom Island tillkom under åren 1971-1973. Sedan frågan om elt multilateralt dubbelbeskattningsavtal mellan EFTA:s medlemsstater fått skjutas på framtiden beslöt de nordiska stalerna all påbörja arbetet med ett nordiskt multilateralt avtal. Ett första steg logs genom del tidigare nämnda nordiska handräckningsavlalel år 1972. Arbetet med förevarande avlal påbörjades strax därefter.

De nordiska staternas skattelagstiftningar är i sina huvuddrag sinsemd-

Prop. 1983/84:19

155

lan likartade. Väsentliga nationella avvikelser förekommer emellertid. Det är därför ett tidsödande och tekniskt komplicerat arbete som nu i princip avslutats även om vissa frågor kommer att las upp till förnyade diskussio­ner. Avtalsförhandlingarna har ulgåll från OECD:s moddlavlal år 1977 och det färdiga avtalet ansluter i väsentliga delar till modellavtalet. Många av de avvikelser från modellavlalet som förekommer har sitt ursprung i gällande bilaterala avtal.

Såsom framgår av 2 § i den föreslagna lagen skall avtalet tillämpas endasl i den mån del medför inskränkning av den skattskyldighet i Sverige som annars skulle föreligga. Lagen är vidare tämligen okomplicerad och ansluter tekniskt till andra, motsvarande lagar om dubbelbeskattningsav­tal. Jag anser på grund härav atl lagrådet inte behöver höras i detla ärende.

6   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag

atl regeringen föreslår riksdagen atl anta ett inom finansdeparte­mentet upprättat förslag till lag om dubbelbeskattningsavtal mel­lan Sverige, Danmark, Finland, Island och Norge.

7   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen atl anta det förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1983/84:19

156

Innehåll

Propositionen  .................................................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll   .............................. 

..... 

I

Propositionens lagförslag  .................................................. 

2

Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 1983-09-22      

130

1

Inledning  ...................................................................... 

130

2

Lagförslaget   ................................................................ 

132

3

Skattelagstiftningen i övriga nordiska stater    .............. 

132

4

Avtalets och protokollets innehåll   ................................ 

140

5

Föredraganden .............................................................. 

154

6

Hemställan   .................................................................. 

155

7

Beslut    ......................................................................... 

155

Norsledis Tryckeri, Stockholm 1983