Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:206

Regeringens proposition

1978/79:206

om nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1980 m. m.;

beslutad den 29 mars 1979

Regeringen föreslår riksdagen att antaga det förslag som upptagits i bifo­gade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

BERTIL[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen begärs raedel för att belala Sveriges andel av kostnader­na för den verksamhei, som finansieras över del nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1980. Den allmänna budgeten omfaltar inte del nordiska kultursamarbetet för vilket en särskild budget finns. I propositio­nen lämnas vidare en redogörelse för del nordiska samarbele som har be­drivits inom ministerrådets verksamhetsområde år 1978.

1   Riksdagen 1978179.1 saml Nr 206

Prop. 1978/79:206

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-03-29

Närvarande: statsministern Ullslen. ordförande, och slalsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]. De[REDACTED_EFTERNAMN]. Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondestam

Föredragande: slatsrådel[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1980 m.m.

I prop. 1978/79: 100 (bil. 14 s. 30) har regeringen föreslagit riksdagen all. i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets all­männa budget för budgetåret 1979/80 beräkna ell förslagsanslag av 28457 000 kr. Jag anhåller nu atl få la upp denna fråga.

1    Inledning

Del nordiska minislertådel inrättades år 1971 genom en revision av den år 1962 ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan de nordiska länder­na (Helsingfors-avlalel). Den 12 april 1973 ingicks elt avtal mellan de nor­diska länderna om upprättande av del nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo. Upprättandel av ministerrådssekrelariatet godkändes för Sveriges del av riksdagen den 25 maj 1973 (prop. 1973: 121, UU 1973: 13, rskr 1973: 245). Verksamheten vid sekretariatet inleddes den I juli 1973.

I samband med upprättandet av sekretariatet skapades en budget för den del av ministerrådets verksamhet som administreras av sekretariatet. Den­na budget, nordiska ministerrådels allmänna budget, omfatlar inte del nordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet i samraansättningen kullur- och undervisningsministrarna, fastställer en särskild budget. Den omfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i u-länder som finansieras över de nordiska ländemas biståndsprojekt och inle heller samarbetet genom Nordiska invesleringsbanken som upptas under den sjunde huvudtiteln.

Fr. o. m. år 1975 omfattar ministerrådets allmänna budget eU kalender-

Prop. 1978/79:206

3

år. Medel för verksamheten under år 1979 anvisades av riksdagen den 29 maj 1978(prop. 1977/78:173. UU 1977/78:15. rskr 1977/78:351).

Enligl reglemente för nordiska ministerrådets budget (allmänna budget och kullurbudget). beslutat av nordiska ministerrådet den 18 februari 1979 (samarbetsministrarna) och den 15 januari 1979 (kullur- och undervisnings­ministrarna), fastställer ministerrådet budgeten i mars under förbehåll av de nationella parlamentens godkännande. Reglementet gäller från den I ja­nuari 1979,

Den 12 mars 1979 faslställde nordiska minislertådel den allmänna bud­geten förär 1980. Dessförinnan hade överläggningar om budgetens omfatt­ning och om prioriteringar hållits mellan ministerrådet i sammansättningen samärbetsministrama och Nordiska rådets budgetkommitté.

Den budgetprocedur ministerrådet har fastställt innebär för svensk del bl.a. atl förslag inle kan föreläggas riksdagen inom den lid under vilken propositioner normall ska lämnas lill riksdagen. Motsvarande gäller för budgeten för del nordiska kultursamarbetet.

Inledningsvis lämnar jag en översiktlig redogörelse för det nordiska sam­arbetet under år 1978 inom ministerrådets hela verksamhetsområde, dvs. även kulturområdet som inte omfattas av den allmänna budgeten. Därefier redogör jag närmare för ministerrådels allmänna budget för verksamhelen under år 1980.

Chefen för utbildningsdepartementet har den 29 mars i år anmält frågan om 1980 års verksamhelsbudgel för det nordiska kultursamarbetet m.m. (prop. 1978/79: 203).

2    Det nordiska samarbetet under år 1978

Nordiska minislertådel har under år 1978 fortsatt sin arbete alt förverk­liga existerande avtal och all utarbeta handlingsprogram för olika samar-betsseklorer. Under året tillkom handlingsprogram för det nordiska samar­betet inom miljövårdsområdet, inom turistområdet samt för jämslälldhets­frågor. Förslag lill konsumenlpolitiskt program har uppgjorts och ell nylt program för nordiskl regionalpolitiskt samarbele utarbetats.

En ny fördelningsnyckel för de nordiska ländemas bidrag för verksam­hetsperioden 1980-1982 har beslutals. Ministerrådets totala budget har ökal avsevärt främst på grund av alt flera nordiska insiitutioner förts in un­der ministerrådets budget bl.a. för atl öka möjligheten till överblick över det totala nordiska samarbelel. Den I januari 1979 inleddes verksamhelen vid

en nordisk genbank i[REDACTED_EFTERNAMN] för bevarande av jordbruks- och trädgårds­växter:

en nordisk institution för alkohol- och narkotikaforskning (bildad ge­nom sammanslagning av Nordiska samarbetsorganet för drogforskning och Nordiska nämnden för alkoholforskning).

Prop. 1978/79: 206

4

Genom en formell omorganisation har Nordiska medicinalslalisliska kommittén och Nordiska socialstatislikkommiltén från och med den I ja­nuari 1979 permanent knuiits till Nordiska socialpolitiska kommillén.

På kulturområdet har det nordiska konstcentrel i Helsingfors och det nordiska språksekretarialel i Oslo påbörjat verksamheten. En tvåårig för­söksverksamhet inom vuxenutbildningen har avslutats och beslut fattats om fortsalt arbete och fördjupning av vissa oraråden.

Utredningarna om den nordiska radio- och TV-salelliten fortsatte under år 1978. Etl konkret beslutsunderiag beräknas föreligga juni 1979.

Den sista andelen i Nordiska investeringsbankens grundkapital har inbe­talats av de nordiska ländema.

Det största projektet hittills på ministerrådets allmänna budget avsluta­des vid årsskiftet 1978-79 nämligen NORDKOLT-projektel som redovi­sar och bedömer utvecklingsmöjlighelema för olika persontransportsy-slem. Det största projektet på den allmänna budgeten 1979 gäller kämsä-kerhetssamarbetet inom områdena kvalitetskontroll, kontrollrumsutform­ning, avfallsfrågor och radioekologi.

Andra centrala, delvis avslutade projekl berör ungdomsarbetslösheten, gränsregionalt samarbele och konkurrensförhållandena mellan de nordiska ländema. Under år 1979 vänlas bl.a. undersökningar rörande gemensam nordisk projeklexport respektive om kapitalets och arbetskraftens rörlig-hel tilldra sig iniresse.

De makroekonomiska frågoma ägnades slor uppmärksamhet under Nordiska rådels session i Oslo 1978. Nordiska ministerrådet beslöl all

a)

la initiativ till att utarbeta en översikt över de viktigaste studier, ut­redningar m.m. som för närvarande utförs nationellt och intemationellt kring de ekonomiska huvudproblemen i vår del av världen;

b)

evenluelll komplettera delta med ytterligare material för att fä en så realistisk bild som möjligl av situationen i Norden;

c)

försöka ytterligare stärka samordningen av den ekonomiska politiken i Norden och skapa starkare grund för nordiskl inflytande på intemationell ekonomi.

En rapport från finans- och ekonomiministrama förelåg vid Nordiska rå­dets session i Stockholm februari 1979. I denna föreslogs bl. a. aU eU eko­nomiskt forskningsråd skulle upprällas (varom ministerrådet faUade beslut i februari 1979). Vidare föreslogs atl utredningsarbetet skulle fortsäUas.

En genomgång av de viktigasie nordiska samarbetsfrågoma skedde då de nordiska slalsminislrama möttes den 9 november 1978 i Köpenhamn, då även de nordiska samarbetsminislrarna deltog. Ekonomi och sysselsätt­ning, den strukturella krisen i de nordiska ländemas näringsliv, strävande­na atl skapa mera stabila valutaförhållanden, gemensam nordisk projekt­export, regionalpoliliska problem saml ökad satsning på forskning och ut­veckling hörde till de tema som blev föremål för diskussion.

Prop. 1978/79:206

5

2.1       Den nordiska inve,sterlngsbanken

Nordiska investeringsbanken framlade sin verksamhetsberättelse över bankens 19 första månader för Nordiska ministerrådet i februari 1978.

Bankens uppgift är alt ge lån och slälla garantier på bankmässiga villkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiska hänsyn föratt genomfö­ra investeringsprojekt och export av nordiskl iniresse.

Bankens grundkapital uppgår lill ca 400 milj. SDR (särskilda dragnings­rätter, motsvarande ca 2.66 miljarder Nkr) varav 100 milj. SDR inbetalats till banken. De fem nordiska länderna inbetalade sista andelen av bankens grundkapital den I augusti 1978. Den icke inbetalda delen av grundkapita­let tjänar som medlemsländemas garanti för bankens förpliklelser. Banken kan bevilja lån och ge garantier upp lill ell totalbelopp som svarar mot två och en halv gånger bankens grundkapital.

Ytterligare kapital till utlåning skaffas genom upptagning av lån på de in­ternationella kapitalmarknaderna. Under 1978 har banken upptagit tre lån på sammanlagt US $ 75 miljoner. Under året beviljade banken tolv lån lill elt totall belopp om 91,2 milj. SDR.

Genom beslul av ministerrådet i februari 1979 erhöll invesleringsbanken viss möjlighet atl ge lån för genomförandet av regionalpoliliska projekt.

2.2       Lagstiftningsfrågor

Mot bakgrund av bl.a. Nordiska rådets rekommendation nr 1/1974 om nordiskt lagsliflningssamarbele saml del av ministerrådet i Cl 1976 fram­lagda lagstiftningsprogrammet har lagstiftningsarbetet under 1978 inte upp­tagit) några projekt utan i stället koncentrerats på all följa upp programmets olika punkter. Särskild uppmärksamhet har därvid riktals mot de områden som behandlats i de uttalanden som Nordiska rådel gjorl under den 26:e sessionen (familjerätt, datalagstiftning och integritetsskydd, ekonomisk kriminalitet, alternativ till frihetsstraff m. m. ). Liksom under lidigare år har ell beiydande och brett samarbele förekommit även på områden som inte är direkl upptagna i lagstiftningsprogrammet.

2.3       Kulturellt samarbete

Även under 1978 har utbildningen av 16 19-åringar utgjort ett vikligt ar­betsfält. Den höga ungdomsarbetslösheten i Norden är utgångspunkt för den studie rörande utbildning och ungdomsarbetslöshet, som utgör etl centralt tema i del treåriga projektprogram för del gymnasiala stadiet som ministerrådet anlog i januari 1978. Studien skall på basis av de ålgärder som nationellt vidtagits mot ungdomsarbetslösheten ge en bild av kopp­lingen mellan utbildnings-, arbeismarknads- och socialpolitiska ålgärder och dessas effekler.

It    Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 206

Prop. 1978/79:206

6

f)cn töista tvåårsperioden av vuxenutbildningssamarbetet slutförs i bör­jan av år 1979. Ministerrådet beslöt i sepiember 1978 om ett fortsall pro­jektprogram fram till mitten av år 1980. vilket innehåller sex projekt varav några äi en uppföljning av redan påbörjade projekl. Arbetet innebär bl. a. revidering och aklualisering av en katalog över forsknings- och utveck­lingsarbete inom det vuxenpedagogiska områdei i Norden, informationsut­byte, undersökning av korrespondensundervisningens roll i distansunder­visningen och undersökning rörande rekrylering av korttidsutbildade lill vuxenutbildning.

Ministerrådet beslöt i januari 1979 mot bakgrund av ett förslag lill riktlin­jer för kulturbudgelens insatser i det nordiska forskningssamarbetet om en törsöksordning med nordiska forskarstipendier och nordiska forskarsym­posier perioden I juni 1979 lill ulgången av år 1980. Vidare beslöl minister­rådet atl undersöka möjligheten att utforma regelbundna översikter över samnordiska forskningsinsatser. Frågan om en klarare uppgiftsfördelning mellan nationella forskningsråd och kulluravtalets organ kommer att be­handlas under 1979 och riktlinjer för en sådan uppgiftsfördelning kommer att utarbetas i samråd mellan ämbetsmannakoraraitlén för nordiskl kultu­rellt samarbete och samarbelsminislramas slällföreträdarkoraraitté.

Mot bakgrund av statsministrarnas uttalande i november 1978 om beho­vet av ett ökat nordiskl forskningssamarbete pågår inom minislertådssek-retariaten i Köpenhamn och Oslo ell förberedande arbeie för all belysa på vilka områden etl nordiskt forskningssamarbete skulle innebära elt bättre resursutnyttjande än molsvarande forskningsinsatser på nationell nivå.

Frågan om nordiskl radio- och TV-samarbete via satellit utgör en av de mest omfattande inom del allmänkullurella områdei. Nordiska ministerrå­det (kommunikations-, kultur- och utbildningsministrarna) beslöl den 13 mars 1978 alt fortsätta ulredningen om nordisk radio och television via sa­tellit enligt samma dag antagna direktiv. Utredningen skall bedrivas så atl det senast den 15 juni 1979 finns eU sådant underiag aU ministerrådet våren 1980, efter remissbehandling hösten 1979, kan fatta beslut om frågans vida­re behandling. Ulredningen inriktar sig i princip på direktöverföring av samlliga riksomfattande radio- och TV-program i Norden. Härutöver skall beskrivas alternativet med en redigerad nordisk kanal sådant del är skisse­rat i den tidigare statssekreterarrapporten (NU A 1977:7-9).

I övrigl hänvisas under detla avsnitt lill regeringens proposiiion 1978/79: 203 om 1980 års verksamhetsbudget för det nordiska kultursam­arbetet.

2.4 Socialpolitik

Ministerrådels år 1977 fastställda samarbetsprogram på social- och häl-sovårdsområdet har i flera avseenden präglat ulvecklingsarbetel under år 1978. Den inledande kartläggningen av efter- och vidareutbildning av so-

Prop. 1978/79:206

7

cial- och medicinalpersonal har slutförts. Verksamheten vid Nordiska nämnden för alkoholforskning och Nordiska samarbetsorganet för drog­forskning har utvärderats och ministerrådet har beslutat upprätta en ny nordisk institution för alkohol- och narkotikaforskning från och med den I januari 1979. Ministerrådet har genomfört en nordisk konferens kring häl­so- och sjukvårdsplaneringen. Från och med den 1 januari 1979 har Nor­diska medicinalstatisliska kommittén och Nordiska socialstatislikkom­miltén permanent knutits till Nordiska socialpolitiska kommittén.

År 1979 kommer liksom år 1978 att karakteriseras av att flera stora pro­jekt avslutas eller omprövas, bl.a. Nordiska handikappnämndens verk­samhet, ett samnordiskt projekt för klinisk kemi, utredningsarbetet om den gemensamma arbelsmarknaden för social- och medicinalpersonal samt översynen av den nordiska trygghetskonvenlionen. Minislertådel har diskuterat konsekvenserna för hälso- och socialvårds-politiken med anledning av del växande antalet äldre i samhällel.

FN:s internationella barnår 1979 kommer atl ägnas uppmärksamhet i fle­ra nordiska samarbetsorgan.

2.5 Arbetsmarknadssamarbete

Silualionen på arbelsmarknaden har stått i centrum för del nordiska ar-betsmarknadssamarbelet under år 1978. En trepartskonferens om ekonomi och sysselsättning har anordnats samt en arbetsmarknadspolilisk konfe­rens hållits med nordiska och internationella experter inom ekonomi och arbetsmarknadspolitik kring temat full sysselsättning i elt förändrat ekono­miskt klimat.

En rapport om arbetsmarknadspolitikens mål och medel i Norden (NU A 1978: 

I) 

har publicerats.

Ministerrådets principprogram från år 1975 förverkligas i etapper. Resul­tatet av flera projekl som slutfördes åren 1977 och 1978 har publicerats i Nordisk Ulredningsserie, bl.a. beträffande ungdomsarbetslösheten, yr­kesvägledning, arbetsmarknadsforskning och utbildning saml arbetsför­medling.

Ejlt nordiskt informationssystem på arbetsmarknadsområdet igångsattes hösten 1978.

Ungdomsarbetslöshet samt uthyrnings- och entreprenadverksamheten (s. k. grå arbetskraft) var ämnen för särskilda utredningar som år 1977 res­peklive år 1978 utgjorde underiag för diskussioner mellan arbetsministrar-

2.6 Arbetsmiljö

Samarbetet under år 1978 har byggt på det handlingsprogram som minis­lertådel fastställde november 1977.

Prop. 1978/79: 206

8

De nya arbetsmiljölagarna. som nu trätt i kraft i Danmark, Norge och Sveiige, har slälll ökade krav och förväntningar på del nordiska samarbe­tet.

Under år 1978 har arbetsmedicin/yrkeshygien varit den mesl framträ­dande sektorn inom samarbetet. Dokumentation av yrkeshygieniska gränsvärden och den nordiska vidareutbildningen av specialister inom ar-betsmediein och företagshälsovård ulgör en central del av samarbetet.

Inom området psykosocial arbetsmiljö kan särskilt nämnas kartläggning­en av grundskoleläramas psykosociala arbetsmiljö.

Samarbetet belräffande utarbetandet av skyddsföreskrifter leds av Styrgruppen för arbetarskyddsföreskrifler.

2.7 Miljövård

Miljövårdssamarbelet omfattar frågor som rör skydd och vård av den yllre miljön.

Ministerrådet antog i april 1978 eu handlingsprogram för nordiskt sam­arbete pä miljövårdsområdet för femårsperioden 1978- 1982.

Projektverksamheten har år 1978 koncentrerats till delområdena havs-föroreningar, luftföroreningar, trafikbuller, induslribuller, avfall, produkt­kontroll, naturvård, miljövårdsforskning och miljödala. Är 1979 kommer projektverksamheten alt fortsätta på samma områden och utvidgas lill om­rådena åieranvändning, friluftsliv, nalurresursfrågor och ekologisk plan­läggning.

År 1978 startades elt projekl kring samordning av undersökningsverk­samheten av föroreningssitualionen i Skagerrak och Kattegatt där Dan­mark, Norge och Sverige årligen satsar stora belopp. Projektet kommer all fonsälla år 1979.

Projektet om övervakningssystem för luftföroreningar har fortsalt år 1978. Målet är atl genom en samnordisk insats ulveckla raät- och analys­metoder för atl bidra lill det europeiska syslemet för övervakning av lång­transport av luftföroreningar, speciellt sur nederbörd'.' Projektet forlsälter år 1979. Under år 1978 avslutades eU förprojekt cm luftföroreningar i tät­orter.

På bullerområdet avslutades år 1978 bl. a. etl projekt rörande gemensam nordisk beräkningsmodell för vägtrafikbuller.

Det nordiska avfallssamarbelel kommer i framtiden atl koncentreras på äteranvändningsområdet. Ett projekt föratt utarbeta ett nordiskt program för åieranvändning av avfall komraer att igångsättas år 1979.

Pä produklkonlrollområdel har två projekt slutförts år 1978: kartlägg­ning av undersökningsresurser för produktkontroll respektive förslag till normer för den kemisk-tekniska branschen. Två nya projekl har påbörjats: ett om produklrelaterad information hos myndighetema; det andra en pro-duklundersökning om flamrelardenter.

Prop. 1978/79: 206

9

På natiirskyddsområdet har ett projekt om hotade djur och växter i Nor­den (NU A 1978:9) sluttöris. Projektet om representativa naturtyper i Norden fortsätter och beräknas avslutas första halvåret 1980.

F.tt förprojekt om ekologisk kunskap i samhällsplaneringen avslutades år 1978. Uppföljningsverksamhel kommer all sättas igång år 1979. År 1978 fattades beslul att projekt om miljövårdsforskning vanligtvis icke skall be­drivas som nordiska samarbelsprojekt under ministerrådet. Man påbörja­de en översikt och analys av de nordiska ländemas forskningsplaner röran­de miljövård. Utredningen beräknas vara avslutad försia halvåret 1979 och skall tjäna som underlag för att identifiera framlida nordiska forskningsbe­hov.

År 1978 avslutades den huvudsakliga delen av ell projekt om karakteri­sering av miljödata (NU B 1978: 10) som har resulterat i förslag till princi­per och regler. Under år 1979 utges en handbok för reglemas lillämpning samt en populärbroschyr.

2.8 Handels-, finans- och valutapolitiska frågor

Under de senasle 5-6 åren med låg ekonomisk aktivitet i industri värl­den har de nordiska länderna stött på likartade problem.

Den ekonomiska politiken har en gemensam värdebas i Norden. Frihan­delspolitiken har gjorl ekonomiema öppna och utlandsberoende. Propor­tionellt höga andelar av resurserna satsas på undervisning, barnomsorg och sjukvård, och icke minsl sysselsättningen prioriteras. Nordens länder har elt stort uilandsberoende både av Norden och av utlandet i övrigl.

De nordiska ländemas ömsesidiga ekonomiska beroende har belysts i en preliminär rapport utarbetad av de nordiska finansministrarna på uppdrag av Nordiska Rådet.

Fortsalla täta kontakter mellan de nordiska administrationerna på det handels- och valulapolitiska områdei spelar en betydelsefull roll för all dis-kulera akluella frågor samt för all samordna gemensamma nordiska ställ­ningstaganden i inlemalionella sammanhang.

De nordiska ländema har fortsättningsvis hållit nära kontakt på en rad cenirala handelspolitiska oraråden som under året aktualiserats i olika in­ternationella organisationer. Ministerrådet lägger vikt vid att samarbetet om lösningen av praktiska problem i samband med handeln mellan EG och EFTA fortsäller.

Genom NQRDIPRÖ (samarbetsorgan för de nordiska ländernas han-delsprocedurkommitléer) har man speciellt inriktat arbetet på all ulveckla framtida procedurer som icke fordrar användning av dokument. Sålunda igångsattes projektet DEDIST - Rationell dataelemenldislribuiion i inter­nordisk och intemalionell handel - som har lill mäl alt ulveckla system för överföring av dala mellan partema i handeln. Vidare har resultalen testats från del tidigare projektet Interface rörande automatisk datakommunika­tion i utrikeshandeln.

Prop. 1978/79: 206

10

2.9 Industri- och energipolitik

I ministerrådet diskuleras regelbundet aktuella indusiripolitiska frågor som är av betydelse för de nordiska ländema. År 1978 igångsattes etl nor­diskl forskningsprojekt om små och medelstora förelag samt en undersök­ning av konkurrensförhållandena mellan de nordiska länderna.

Arbelel inom Nordisk Industrifond har förts vidare. Fonden hade lill och med december 1978 beviljal c:a 60 milj Skr till 119 projekl. Från och med år 1979 har fonden efter beslul i ministerrådet införts som institution på ministerrådels allmänna budget och kommer år 1979 alt få elt belopp om Nkr 17.5 milj. till projekl inom induslri- och energisamarbelel.

Nordisk Industrifond har sedan år 1976 haft hand också om det nordiska forsknings- och utvecklingssamarbetet inom de sektorer på energiområ­det, där nordiskl samarbele icke sköts av andra organ. Medel för denna verksamhei förs från och med år 1979 in under den totala bevillningen till fonden.

Etl fyraårigt kärnsäkerhelsprogram inleddes år 1977 inom Nordisk Kon­taktorgan för Atomenergispörsmål. Samarbelel på kärnsäkerhelsområdet omfatlar en rad belydelsefulla projekt inom kvalitetskontroll, konlroll-rumsutformning, avfallsfrågor och radioekologi.

Standardiserings- och provningsverksamheten inom NORDTEST har forisatt.

2.10 Byggsektorn

Det nuvarande handlingsprogrammet för nordiskt samarbete inom bygg­sektorn fastställdes av ministerrådet i maj 1977.

Enligt handlingsprogrammet skall samarbetet för en ökad integration av de nordiska byggmarknaderna fortsälla. En väsentlig nyhet är all samarbe­lel har utvidgats atl omfaita de poliliska målsättningarna inom bygglag-stiflningen. Vidare prioriteras energisamarbelel, stärkt nordisk medverkan i del internationella byggsamarbetel samt utvidgat samarbete mellan bygg­företag i två eller flera länder vid byggexport utom Norden.

Man försöker även nå fram till en gemensam nordisk tolalsyn pä beva­rande och förändring av existerande bebyggelse.

Av nya projekt under år 1978 kan nämnas ett samarbetsprojekt rörande olycksfall i hemmen saml eU omfattande projekt raed syfte dels att prov­ningsresultat i eU land skall kunna godkännas i andra länder, dels att mot-tagariand skall kunna acceptera byggprodukler som är godkända i lillver-

karlandet.

Ell samarbelsprojekt om energibesparing i befinllig bebyggelse har ock­så påbörjats.

Prop. 1978/79:206

II

2.11  Regionalpolitiskt samarbete

Under år 1978 har en utvärdering gjorts av del hittills genomförda nor­diska regionalpolitiska samarbetet och förslag har framlagts till nyU regio­nalpolitiskt handlingsprogram.

Begreppel regionalpolitik har vidgats atl omfatta även regionala aspekter inom hela den offentliga sektorn. Konkreta samarbelsprojekt kommer atl prioriteras än merän tidigare.

Gränsregionala samarbelsprojekt har prioriterats högt.

Samarbetet inom området Strömsund-Lierne-Röyrvik-Krokom har kommil igång, exempelvis har koordinering av malmlransporterna börjai konkretiseras. Kartläggningsskedel i Öresundsprojektet har i viss mån av­slutats.

Älandsprojektet har alltmera inriktats på skärgårdsproblem. Inom ra­men för projektet fiskodling har en försöksverksamhet med laxodling star­tals på Island.

Det mesl omfattande gränsregionala samarbelel har skett inom Nordka-loitkommittén vars arbeie fördelals på näringspolitiskt samarbele (med prioritering av industriellt samarbete) och informationsutbyte. Konkreta projekl har startats för alt utvidga handelsutbytet och den industriella verksamheten. Bland aktuella samarbetsprojekt inom primärnäringarna kan nämnas rennäringen, bär- och grönsaksodling samt jordbruksforsk­ning. Även turistnäringen har spelat en stor roll i Nordkalottverksamhe-len.

Nordkalottkommittén har vid etl seminarium med pariamenlariker från Nordkalotten diskuterat akluella politiska frågeställningar i området. Spe-eialorienlerade seminarier för företagare har anordnats. En Nordkalott­tidskrift "Nordkalotl-Nyll" har börjat publiceras.

På grundval av resultaten från olika forskningsprojekt har man utarbetat en gemensam rapport om den regionala ulvecklingen och regionalpoliti­kens mål och medel i Norden.

Samekonferensen arrangerades den 20-22 juni 1978 i Arjeplog i Sveri­ge.

2.12 Konsumentfrågor

Del nordiska samarbelel på konsumenlområdet omfattar forskning och undersökning, ulbildning och information, marknadsföring och lagslift­ning. Bland nya frågor som tagits upp kan nämnas konsumentfrågor på del regionala och lokala planet saml nolifikalionssystem för information om pågående konsumenlforskning. I samarbetet har en viss tyngdförskjulning skett från traditionella produktundersökningar till produktsäkerhets- och marknadsföringsfrågor.

Projektet rörande system för inrapportering av olyckor i hemmen och

Prop. 1978/79: 206

12

deras grannskap har avslutats (NU B 1978: 14). Arbetet med dessa frågor kommer att föras vidare nationellt.

Produktansvar och försäkring granskades ur konsumenlrällslig syn­punkl vid ett konsumenlrälisligt seminarium.

Erfarenhetsutbytet om tillämpningen av de nordiska marknadsföringsla­garna har fortsatt. Ett projekl för nordisk samverkan när del gäller kontrol­len av otillbörlig marknadsföring över gränserna har påbörjats under år 1978.

2.13 Transport, kommunikation och trafiksäkerhet

Samarbelel inom transport- och kommunikationsområdet regleras av det nordiska transportavtalet av den 6 november 1972.

Vägforskning är etl samarbelsområde där lönsamma effekter kan upp­nås. De goda erfarenheterna från samarbetsprojektet för tillämpning i Nor­den av den amerikanska s. k. AASHÖ-undersökningen (STINA-projeklei) har bidragit lill all man önskar fortsätta samarbetet genom nya vägforsk-ningsprojekt.

Hösten 1977 och vintern 1978 genomfördes kartläggning, analys och prioritering av pågående och planerade vägforskningsprojekt (KAPRl-pro-jeklet). Rapporten kommer tillsammans med annat tillgängligt raaterial atl användas som underlag för val av evenluella nya projekl inom vägforsk-ningsområdel.

Projektet för nordisk kollektivtrafik (NORDKOLT) syftar till au redo­göra för och bedöma utvecklingsmöjligheterna för persontransporlsyslem. särskilt kollektivlrafiksyslem i mindre och medelslora tätorter. Slutrap­porter beräknas föreligga i tryck under innevarande halvår.

Projektet TELEMEDEL tog sikte på alt underlätta de funktionshämma-des användning av teletjänster. Slutrapporten förelåg i tryck i mitten av år 1978 (NU A 1978:2).

Frågan om tvärgående flygförbindelser mellan de nordliga delarna av Finland, Norge och Sverige (NU A 1976: 17) har behandlats av en arbels­grupp med representanter för de norska, svenska och finländska irafikmi-nisterierna. En principöverenskommelse har träffals mellan trafikmini­strarna om alt uppräUa flygtrafik på linjen Uleåborg-Luleå-Kiruna--Tromsö under en treårig försöksperiod från och med den I juni 1979. Rege­ringen har föreslagit aU en riskgaranti ges lill reguljär flygirafik på denna sträcka (prop. 1978/79:149).

Vidare pågår etl projekl för all undersöka möjlighelema att förbätlra kollektivtrafiken i glesbygdsområden.

Den arbelsgrupp som tillsattes för atl utreda förutsättningama för linje­trafik med kombinerad passagerar- och bilfärja mellan Island, Färöarna och övriga Norden framlade sin slutrapport sommaren 1978. Rapporten har remissbehandlals.

Prop. 1978/79: 206

13

Utredningshelänkanden om förbindelserna mellan Danmark och Sverige över Öresund lades fram sommaren 1978 samlidigl med en slutrapport av endanskflygplatsulredningom bl.a. Kastrup och Sallholm. Betänkandena och rapporten har remissbehandlals.

Projektet om anpassning av transportmedel för att underiätla handikap­pades resor påbörjades år 1978. 1 en första fas försöker man få fram förslag om hur järnvägsvagnar och bussar i fjärrlrafik skall utformas. Under år 1979 utvidgas projektet att omfaita även fartyg.

En rapport från den arbetsgrupp som tillsätls för att utreda behovel av en harmonisering av reglerna för transportstöd i Finland, Norge och Sveri­ge vänlas föreligga under år 1979.

Nordisk kommitié för iransporiekonomisk forskning (NKTF) har under verksamhelsårel 1977/78 arrangerat fyra konferenser. För kommande verksamhetsår planeras konferenser om bl.a. NORDKOLT-projektel saml gång- cykel- och mopedtrafik.

Samarbetet i trafiksäkerhetsfrågor sker genom Nordiska Trafiksäker-hetsrådel (NTR) och påverkar de nordiska ländemas nationella vägtrafik-lagstiftning och forskningsstrategi för trafiksäkerhet. Arbetsgrupper finns bl. a. för alt undersöka skillnader i de nordiska ländemas ulbildning av och körkortsprov för förare av motorfordon, för alt sludera hur cyklisters sä­kerhet i vägkorsningar kan förbättras samt för att värdera olika faktorer kring hastighetsbegränsning.

MIRO-projeklei (metodik för insamling och redovisning av olycksdala) fortsatte år 1978 och vänlas bli avslutat vid årsskiftet 1979/80.

Under år 1979 kommer två nya projekl all igångsättas under NTR med syfte att

a)

kartlägga behovel av forsknings- och utvecklingsunderlag för del nordiska barntrafiksäkerhetssamarbelet

b)

klarlägga meioder och behov av information för värdering av effek­terna av trafiksäkerhelsåtgärder.

2.14 Turistfrågor

Ministerrådels program för nordiskl samarbele på turistområdet antogs av Nordiska ministerrådet i juni 1978. Etl permanent turislutskolt under ministerrådels ställförelrädarkommitté har upprättals med uppgift bl. a. all styra och koordinera berörda regeringsorgans samarbele i turistfrågor och vara ett forum för erfarenhetsutbyte.

Under år 1978 har projektverksamheten koncentrerats lill ulbildnings-och informationsfrågor. Tredje fasen av utredningen om ledareulbildning-en i hotell- och reslaurangnäringen avslutades (NU B 1978: 12).

Höslen 1978 arrangerades en nordisk lurislkonferens i Köpenhamn saml elt seminarium i Visby om turismens mera långsiktiga sociala, miljömässi­ga och ekonomiska konsekvenser.

Prop. 1978/79:206

14

Åi- 1979 skall en förstudie göras om gemensaml nordiskt bokningssy-stem för turistnäringen samt en utredning om turismens effekt på ekonomi och sysselsättning.

2.15 Bistånd till utvecklingsländer

En huvudprincip i nordisk biståndspolitik är att bistånden i första hand skall komma de faltiga befolkningsgrupperna lill godo och alt biståndsin­satserna baseras på ulvecklingsländemas egna behov och prioriteringar.

En nordisk arbelsgrupp för utredning av det nordiska biståndssamarbe­tet har tillsalls. Vidare har en nordisk arbelsgrupp tillsatts för atl utveckla fiskeriprodukter för utvecklingsländernas behov.

Gemensaml finansierade biståndsprojekt (jordbruk, kooperation och ul­bildning) pågår i Kenya, Tanzania och Mocambique.

De nordiska länderna har gemensam representation i vissa internationel­la organisalioner samt har även nära samarbete på andra områden inom bi­ståndsektorn.

2.16   Jämställdhet

Handlingsprogrammet för nordiskt samarbele i jämslälldhetsfrågor fast­slogs av ministerrådet den 30 maj 1978 efter att ha behandlats på Nordiska rådels 26: e session i Oslo.

En konkret åtgärdsförteckning i anslulning lill programmet har utarbe­tats efter samråd med Nordiska rådets social- och miljöutskott. Projekt­samarbetet under perioden har omfattat bl. a. frågor kring massmedia och jämställdhet saml föräldrars och barns behov under perioden kring födseln och det försia levnadsåret.

2.17   Övrigt samarbete

Ministerrådets undersökning av de multinationella företagens roll i de nordiska ländemas ekonomi påbörjades år 1976 och väntas vara avslutad under år 1979.

Ministerrådet beslöt den 30 maj 1978 alt upprätta en nordisk genbank för jordbruks- och trädgårdsväxter fr. o. m. den I januari 1979. Genbanken ska bevara och dokumentera den genetiska variationen hos för Norden värde­fullt växtmalerial och vara elt serviceorgan åt växtförädlare och andra växlforskare.

I början skall verksamheten omfatta fröbärande jordbruks- och träd­gårdsväxter.

Prop. 1978/79: 206

15

2.18     Kontakter med arbetsmarknadens parter

Kontakterna mellan ministerrådet och arbetsmarknadens parter har fortsatt under är 1978 med ömsesidig informaiion. Parterna har hörts när det gällt handlingsprogrammet för konsumentfrågor, andra etappen av ar­betsmarknadsprogrammet saml en rapport om s. k. grå arbetskraft. Parter­na har också för yttrande fått ett förslag om en jämförande studie av ar­betskraftskostnaderna i de nordiska ländema. Vidare har arbetsmarknads-parterna deltagit i flera projekt inom arbetsmiljö- och arbetsmarknadsom­rådena.

I september arrangerades på initiativ av Nordens Fackliga Samorganisa­tion och efter inbjudan från den danska regeringen en trepartskonferens om ekonomi och sysselsättning i Köpenhamn. Ekonomi- och arbetsmark­nadsministrarna, arbetsmarknadens parter samt tjänstemän från berörda departement var representerade.

2.19    Information

De år 1976 fastslagna viktigasie målgrupperna för informaiion är mass­media, poliliska förtroendemän och funktionärer samt personer inom un­dervisnings- och upplysningsarbetet. Allt större vikt har börjat läggas vid mera selektiv informaiion bl. a. till fackpress och experter.

Publikationsverksamheten har varil livlig. Foldern som presenterar mi­nisterrådet har omarbetats och utgivits på fyra språk. Ministerrådets över­gripande handlingsprogram "Människan och resurserna i Norden" har de­lals ut lill pressen. Rapportema inom NU-serien har distribuerats lill olika intressegrupper.

Samarbetet mellan de informationsansvariga vid ministerrådets bägge sekretariat och Nordiska rådels presidiesekrelarial har intensifierats. In-formationssamarbele har även bedrivits med t.ex. Föreningarna Norden, utrikesdepartementens pressavdelningar och informalionsansvariga vid nordiska departement.

3   Ministerrådets budget för 1980 m. m.

Jag redogör inledningsvis för ministerrådels budget för år 1979.

I mars 1978 fastställde nordiska ministerrådet sin allmänna budget för år 1979. Denna budget omfattar utgifter om tolall 79,8 milj. norska kr., varav 29 milj. avser medel för projekt, 39,2 milj. medel för insiitutioner saml 11,6 milj. medel för administration. I samband med budgeten fastställdes också s. k. indikaliva ramar för projektverksamheten på olika områden. Senare har ministerrådet beviljat medel lill konkreta projekl inom dessa ramar.

Jag övergår nu till ministerrådels budget för år 1980.

Prop. 1978/79:206

16

Ministerrådet har den 12 mars 1979 enats om en budget för år 1980 på 93 383 000 norska kronor vilket är en ökning i förhållande till år 1979 på ca. 13,6 milj. norska kr. Av utgiftema avses en del läckas genom ministerrå­dels inkomster under 1980 av räntor och avgifter som de anställda vid mi­nisterrådssekrelariatet har aU eriägga i stället för norsk inkomstskatt. Koslnaderna för nordiska hälsovårdshögskolan i Göteborg förskotleras av ministerrådet och fördelas årel efter på medlemsländema i förhållande lill andelen utnyttjade elevplatser. På liknande säU betalas kostnadema för etl projekl rörande njurtransplantation av sjukvårdshuvudmännen i förhållan­de till utnyttjandet. Sammanlagt beräknas dessa intäkter till 9 283000 nors­ka kr. Återstoden 84 100000 norska kr. avses bli täckt genom bidrag från de nordiska ländema.

Av utgiftema gäller 15,1 milj. norska kr. medel för administration, 45.0 milj. medel för institutioner och 33,3 milj. medel för projekt.

3.1    Administration

De medel som upplagils för adrainistration avser främst kostnaderna för ministerrådssekretariatel i Oslo. Dessa kosinader beräknas öka från sam­manlagt 10577000 norska kr. till sammanlagt 12 252 000 norska kr. Ökning­en beror främst på beräknade löneökningar för personalen och andra kost­nadsökningar. Dessutom avses personalen utökas med en tolk/översättare och en sekreterare. Därefter uppgår sekretariatets personal till samman­lagt 39 personer.

1 adminislralionsbudgeten har också beräknals 600000 norska kr. för en slipendieordning för nordiskt tjänslemannaulbyte. Ministerrådets ställfö-reträdarkommilté tillsatte 1975 en arbetsgrupp for att bl. a. föreslå hur etl effektiviserat tjänstemannautbyte skulle organiseras. Under år 1977 läm­nade arbetsgruppen förslag om etl gemensaml system för tjänstemannaut­bytet mellan de nordiska ländema. Vid ett ministerrådsmöte i december 1978 beslöts atl det nordiska tjänslemannaulbyiet skulle igångsäuas under år 1979. Förslaget går ul på aU ett begränsat antal tjänstemän under högst ett år skall kunna tjänstgöra i ett annal lands förvaltning. Del anger också etl system för hur kontakterna mellan länderna i denna fråga skulle ordnas. Under utbytestjänstgöringen behåller tjänstemannen sin ordinarie lön från hemlandet. För att täcka bl.a. ökade levnadskostnader ges stipendier på 3 000 Nkr per månad. Målet är att det åriigen skall kunna utdelas stipendier för fyra tjänstemän i vardera nordiskt land.

Ministerrådet beslöt i november 1978 atl ett gemensamt budgelregle-mente skall gälla för ministerrådets två sekretariat, dvs. ministerrådssek­retariatel i Oslo och kultursekretariatet i Köpenhamn, fr. o. rn. den I janu­ari 1979. Det nya reglementet påverkar bl. a. budgetens innehåll presenla-lionsmässigt.

Vidare bedrivs arbeie med atl harmonisera de skilda ekonomiförvall-

Prop. 1978/79:206

17

ningsreglemenlena som gäller vid sekretariaten. Detta arbeie beräknas bli avslutat under år 1979.

3.2 Institutioner

Medel för institutioner har tagits upp med sammanlagl 45.0 milj. norska kr. mol ca 39,2 milj. norska kr. år 1979. Innan ministerrådets budget ska­pades finansierades de flesta gemensamma nordiska institutionerna direkt genom nationella bidrag i olika former. Ell par institutioner infördes på mi­nisterrådels budget under de försia åren. År 1975 uppdrog ministerrådet ät sekretariatet att utreda frågan om införande av flera institutioner på minis­terrådels allmänna budget. Härigenom skulle uppnås större överskådlighel över det nordiska samarbetet, större möjligheter till samordning av arbe­tet, till prioritering och till rationalisering. Denna ordning har redan ge­nomförts på kulturområdet. Frågan om införande av ytterligare inslilulio­ner på budgeten utreds vidare. Sammanlagl uppgår anlalel institutioner på ministerrådels allmänna budget lill elva.

Medlen lill institutioner fördelar sig på följande sätl i lusen norska kr. Jag anger också kosinader för år 1979 och del anslag som respektive insti­tution begärt för år 1980.

1979

1980

1980

Anslag

Institu-

Minister-

tionen

rådet

Nordiska statistiska

973

1 138

1 185

sekretariatet

Nordiska nämnden för alkohol-

och drogforskning

-

-

-

Nordiska läkemedelsnämnden

828

998

1015

Nordiska hälsovårdshögskolan

5 145

7205

6070

Nordiska institutet för

odontologisk materialprovning

4950

5472

5 244

Nordiska industrifonden

17581

21 112

20470

Nordtest

1902

3 369

2177

Nordiska kommittén för

byggbestämmelser

352

370

420

Nordiska genbanken för jordbruks-

och trädgårdsväxter

-

2213

2 133

Samarbetsnämnden för nordisk

skogsforskning

1 125

3 976

1276

Nordiska skogsarbetssludiers

råd

2144

2331

2331

Reserv för institutioner

4155

-

2 700

Summa

39155

-

45021

En ny nordisk institution för alkohol- och narkotikaforskning har bildals som resultat av en sammanslagning av del nordiska samarbetsorganet för drogforskning och den nordiska nämnden för alkoholforskning. Verksam­helen inleddes den I januari 1979.

Prop. 1978/79:206

18

I avvaktan på alt den nya nämnden skall framlägga sitt budgetförslag, har medel för denna institutions verksamhet tillförts reserven för institu­tioner.

Nordiska fonden för teknologi och industriell ulveckling (nordiska indu­strifonden), bildades den 1 juli 1973 enligt överenskommelse mellan de nordiska länderna (prop. 1973: 79. NU 1973: 35. rskr 1973: 138). Den syftar lill att främja tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete med industriell in­riklning och av gemensaml iniresse för två eller flera nordiska länder.

Under år 1978 fattade fonden beslut om projektstöd på totalt 17,5 milj. Skr. De slörsta insatserna har gjorts inom verkstadsindustrin och massa-och pappersindustrin. Även inom energiområdet har fonden lämnat omfat­tande slöd. I budgeten för år 1980 har beräknals medel för fonden om 20.5 milj. norska kr.

Genom budgeten för år 1979 fick den nordiska kommillén för byggbe­stämmelser en egen budget. Det är ännu inte avgjort lill vilket nordiskl land som sekretariatet för kommittén skall föriäggas.

3,3 Projekt

Belräffande projektmedel har ämbelsmannakommitléerna inkommit med ansökningar om samraanlagt ca 34,5 milj. norska kr. Del belopp mi­nisterrådet har enats om, 33,3 milj. norska kr. är drygt 4 milj. norska kr. högre än år 1979. Den genomsnittliga prisökningen mellan år 1979 och år 1980 har beräknals till ca 6%.

Medlen är avsedda för såväl fortsättning av pågående projekt som igångsättning av nya projekt under år 1980. Samlidigl med budgeten fast-

1979

1980

Allmänna utredningar

218

_

Socialpolitik

2 344

1800

Arbetsmarknad

2 562

2 600

Arbetsmiljö

2180

2600

Miljövård

2098

2 200

Jämställdhet mellan män och kvinnor

437

600

Handelspolitik

654

650

Industri- och energipolitik

763

-

Kämsäkerhel

4033

4400

Byggsektorn

1799

2000

Regionalpolitik generellt

2 180

2000

Regionalpolitik Nordkalotten

763

800

Konsumentfrågor

2 398

2400

Samfärdsel

2 398

2400

Trafiksäkerhet

599

700

Turism

654

700

Summa   26080

25850

Prisökning

-

2650

Allmän reserv

2 870

4 800

Summa   28950

33.300

Prop. 1978/79:206

19

ställer ministerrådet indikativa ramar förde olika områdena. Med ledning av dessa skall ämbetsmannakommitiéema utarbeta ansökningar för de konkreta projekten. För huvuddelen av dessa beviljar ministerrådet medel straxiföre budgetårets böljan.

En reserv på 4.8 milj. norska kr. har avsatts för projekl som kan bli aktu­ella senare under år 1980.

För år 1979 och är 1980 har minislenädet fastställt följande indikativa ra­mar. Jag anger i båda fallen kosinader i 1979 års prisnivå,

Elt gemensamt program på regionalpolitikens område har förelagts och antagits av Nordiska rådet. Programmet syftar lill all öka ambitionsnivån pä detla område oeh främja konkreta samarbelsprojekt. Bl.a. föreslås åt­gärder för gränstrakter och de mest utsatta regionerna i Norden. En bety­dande del av samarbetet kommer även i fortsättningen att inriktas på forskning och utveckling. Förslaget innebär även ökade resurser för det nordiska regionalpolitiska samarbelel. I reserven för projektverksamheten har beräknals 2 milj. norska kr. för stöd lill konkreta projekl.

Kapitlet handelspolitik avser vissa projekt rörande handeisprocedurer. För iprojektverksamhelen på kärnsäkerhelsområdet anlog ministerrådet elt flerårigt program under år 1976.

4   Föredragandens överväganden

Jag har kortfattat redogjort för det nordiska samarbetet under 1978 inom ramen för nordiska ministerrådet. En mera utförlig redogörelse har läm­nats; i den berättelse rörande del nordiska samarbetet som ministerrådet har överlämnat till Nordiska rådet.

De nordiska länderna har länge haft etl nära samarbete, som främjats av en likartad samhällsutveckling. Sammanhållningen har blivit en självklar­het i Norden. Samarbetet slräcker sig över nästan alla samhällslivets om­råden och omfattas av samlliga politiska partier. De nordiska parlamenta­rikernas akiiva deltagande i detla samarbele är av slor vikt. Genom förslag och rekommendationer lill regeringarna och ministerrådet utövar de sitt in­flytande på samarbelel och dess inriklning. Den årliga sessionen och ge­mensamma regelbundet återkommande möten erbjuder regeringsrepresen-lanteroch pariamenlariker nyttiga lillfällen till samråd.

De nordiska kontakterna genom folkrörelserna och Föreningarna Nor­dens verksamhei har väsentligt bidragii lill alt stärka allmänhetens känsla av nordisk samhörighet. Jag anser del vikligt atl allmänhelen hålls under­rättad om det nordiska samarbetets syften och praktiska resultat genom en effektiv informaiion. Del är en angelägen gemensam uppgift för minister­råd och parlamentariker.

Efterkrigstidens djupaste lågkonjunktur har nalurligen gjort att de eko­nomiska frågorna fått slor uppmärksamhet i den nordiska debatten.

Prop. 1978/79:206

20

Vid de nordiska statsministrarnas möte i Köpenhamn i november 1978 var ekonomi och sysselsättning centrala ämnen i diskussioner. Ell ekono-misk-politiskl utredningsarbete äger rum i de nordiska finansministrarnas regi med ulgångspunkt i minisierrådels beslul vid Nordiska rådels session i Oslo i februari 1978. Avsikten är all söka få fram en så realistisk bild som möjligt av situationen i Norden för atl ytteriigare stärka samarbetet inom den ekonomiska politikens område och skapa siarkare underiag för nor­diskt inflytande på internationell ekonomi. En interimistisk rapport disku­terades av stats- och finansministrarna i februari i år i Stockholm. Man kom då överens om all inrälla elt nordiskt ekonomiskt forskningsråd. Den interimistiska rapporten om det ömsesidiga nordiska ekonomiska beroen­det skall bearbetas ytterligare. Arbetet beräknas bli slutfört under årel.

Jag vill särskilt betona fyra områden där nordisk samverkan enligt min mening blir av slor betydelse under den närmasle framliden: regionalpoli­tik, sysselsättningspolitik, näringspolitik och forskning.

1.

Vid Nordiska rådels session i februari 1979 framlade ministerrådet ett förslag lill nylt regionalpolitiskt program som bör ge upphov till en intensi­fierad debatt om samarbetets mål och medel. Det mål som uppställs -"att verka för en i regionalt hänseende balanserad ulveckling i Norden" - kommer att ställa stora krav på vart och ett av de nordiska länderna och på vår samarbetsförmåga.

2.

På sysselsättningsområdet har ministerrådet beslutat sätta i gång ell omfattande kartläggningsarbete föratt belysa effekterna på sysselsättning­en av internationaliseringen av våra ekonomier samt av den teknologiska utvecklingen. Man skall vidare undersöka om våra ekonomier och arbets­marknader till sin struktur och silt säll att fungera är rustade atl möta ut­vecklingen.

3.

På näringspolitikens område inriklas arbelel på frågor kring utnyttjan­det av våra industriers kapacitet. Internationaliseringen och den snabba utvecklingen framtvingar löpande förändringar av den industriella struktu­ren i våra länder. Den utvecklingen kommer att ställa ökade krav på sam­råd och samarbete.

4.    De nordiska statsministrarna beslöt vid sitt möte i Köpenhamn i no­

vember 1978 all uppdra åt Nordiska ministerrådet, samarbetsminislrarna

och kultur- och undervisningsministrarna alt la initiativ lill elt ökat nor­

diskt forskningssamarbete.

Samarbelsminislramas ställföretradarekommitté och ämbetsmanna-kommittén för nordiskl kulturellt samarbete har påbörjat en analys av om­råden där eU nordiskt forskningssamarbete skulle kunna utnyttja de eko­nomiska och intellektuella resurserna mera effektivt än molsvarande na­tionella insatser. Vid ett gemensamt möte i Köpenhamn den 20 mars i år beslöl de två komrailtéerna aU tillsäua en gemensam arbelsgrupp för pla­nering av det fortsaUa arbetet. Man avser all presentera konkreta förslag till ett ökat forskningssamarbete till nästa års session med Nordiska rådet i Reykjavik.

Prop. 1978/79: 206

21

Jag övergår nu lill alt behandla budgeten för år 1980. Den budget som ministerrådet har fastställt för år 1980 uppgår till ca 93.4 milj. norska kr. vilket är en ökning i förhållande till år 1979 med ca 13.6 milj. norska kr.

Medlen för adminislralion uppgår lill ca 15,1 milj. norska kr. mot 11,6 milj. för år 1979. Ökningen beror främst på personalförstärkning vid minis­terrådssekrelariatet i Oslo samt väntade löne- oeh kostnadsökningar.

Härutöver avsälls 600000 norska kr. för etl stipendiesystem för nordiskl tjänslemannaulbyte som inleds under år 1979.

Institulionsbudgelen ökar från 39,2 till 45,0 milj. norska kr. och förblir därmed den tyngsta posten i ministerrådets allmänna budget. Innan minis­terrådels budget skapades finansierades de flesta gemensamma nordiska insiitutioner direkl genom nationella bidrag i olika former. Efter en ulred­ning av ministerrådssekretariatel beslöl ministerrådet all fr. o. m. 1978 års budget föra in fyra institutioner, vars verksamhei hade finansierats genom direkta nationella bidrag, på ministerrådets allmänna budget. Därefter har ytterligare fyra institutioner förts in på budgeten.

Jag anser det vara väsentligt atl del nordiska samarbelel fördjupas. Del är angeläget atl del härvid i enlighet med ell önskemål från Nordiska rådet skapas större överskådlighet och bättre redovisning av det nordiska sam­arbetet. Det ger också bättre förutsättningar för en prioritering och sam­ordning av de olika samarbetsområdena saml för rationalisering. Molsva­rande åtgärder har redan genomförts inom kulturområdet.

Nordiska industrifondens verksamhet är inriktad på att slödja dels lek­niska utvecklingsprojekt mellan enskilda industriförelag, dels bransch-eller teknikinriktade projekl sora avser all lösa problera av central betydel­se fr vissa industrisektorer. Utöver den industriellt inriklade verksamhe­len skall fonden ansvara för forsknings- och utvecklingssamarbete inom de sektorer av energiområdet där nordisk samverkan inte tillvaratas av andra organ. För delta ändamål tillfördes fonden beiydande belopp under 1979. I budgeten för 1980 har det beräknats medel för fonden om 20.5 milj. norska kr.

Fonden har visat sig ha stor betydelse för ett ökat nordiskt samarbete på det industriella områdei. Jag anser det angelägel atl det arbeie som fonden bedriver, kan fullföljas.

För projektverksamheten under budgetåret 1980 har de olika ämbets­mannakommitiéema och vissa andra samarbetsorgan ansökt om samman­lagt 34,5 milj. norska kr. Efter överläggningar med Nordiska rådets bud-getkommitté beslöl ministerrådet om en totalram på 33,3 milj. norska kr. Ministerrådet har för projektverksamheten angivit en reserv på 4,8 railj. noi;ska kr. vilken är avsedd för nya projekl som aktualiseras under årel. Härtill koramer en särskild reserv för beräknade prisökningar mellan åren 1979 och 1980.

En betydande del av reserven för projektverksamheten, 2 milj. norska kr., har avsatts för del regionalpoliliska handlingsprogrammet. Detta pro-

Prop. 1978/79: 206

22

gram som förelagts och antagils av Nordiska rådet innebär en ambitions­höjning på detta område. Programmet syftar till all främja konkreta samar­betsprojekt. Bl. a. föresläs särskilda åtgärder för gränstrakter och de mesl utsatta regionerna i Norden.

Totalt uppgår kostnaden för ministerrådets allmänna budget under år 1980 till 93 383 000 norska kr. Från delta belopp skall avdrag göras för mi­nisterrådets beräknade inkomster under samma år vilka uppskattas lill sammanlagl 9283 000 norska kr. Ålerstoden. som skall täckas med natio­nella bidrag, omfaltar sålunda 84 100000 norska kr.

Ländemas bidrag till ministerrådets budgetar betalas enligt en fördel­ningsnyckel grundad på förhållandet mellan ländernas bruttonationalpro­dukter. 1 december 1978 fastställde ministerrådet följande fördelning för åren 1980-1982. Danmark 23.7%, Finland 16.09f, Island 0,99?. Norge 18.09? och Sverige Al.AVr. Sveriges andel av de nationella bidragen utgör 34 817400 norska kr., vilket enligt nuvarande växelkurs motsvarar 29 943 000 svenska kr.

Härtill kommer den svenska andelen av kostnaderna för nordiska hälso­vårdshögskolan i Göteborg under år 1979 som har förskotierats av minis­terrådet. Andelen beräknas efter utnyttjade elevplatser och är ännu inte känd. Jag beräknar därför samma andel som den svenska ändelen av mi­nisterrådets budget, dvs. 4l,49f av kostnaden som är 5 145000 norska kr. Enligt nuvarande växelkurs motsvarar detla ungefär I 832000 svenska kr.

Den svenska andelen av budgeten för år 1980 föreslås således uppgå lill 31 775 000 svenska kr., dvs. en ökning med 3 318000 svenska kr. i förhål­lande till budgeten för år 1979 som uppgår till 28457 000 svenska kr.

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetåret 1979/80. Då nordiska ministerrådels budget avser kalenderåret 1980, kan det svenska bidragel delvis komma att behöva betalas ut efterdet svenska budgetårets utgång.

5   Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

att till Nordiska ministerrådets allmänita hudget för budgelårel 1979/80  under elfte  huvudtiteln  anvisa etl förslagsanslag av 31 775 000 kr. Ärendel bör behandlas under innevarande riksmöte.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att aniaga del förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979