Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78:174 Regeringens proposition

1977/78:174

om finansiellt stöd till Svenska Varv AB, m. m.;

beslutad den 16 mars 1978.

Regeringen föreslår rUtsdagen att antaga de förslag som har upp­tagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN FALLDIN

NILS G. ASLING

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås att Svenska Varv AB får ett finansiellt stöd om 2 000 milj. kr. och att Kockums AB bevUjas ett lån om 340 milj. kr. Vidare föreslås att fullmäktige i rUcsgäldskontoret bemyndigas att t. o. m. den 30 juni 1980 utöver tidigare bemyndiganden ikläda staten garantier till fartygsbeställare tUI ett sammanlagt belopp av 600 milj. kr. avseende upplåning i anslutning till bestäUning av fartyg hos svenska varv. För samma ändamål föreslås att avskrivningslån om 175 mUj. ki. anvisas. Slutligen föreslås att 250 milj. kr. anvisas för alteraativ verk­samhet vid de svenska storvarven.

1   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 174

Prop. 1977/78:174

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-03-16

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dahl­gren, AsUng,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Asling

Proposition om finansiellt stöd till Svenska Varv AB m. m.

1   Inledning

Svenska Varv AB bildades enUgt riksdagens beslut våren 1977 (prop. 1976/77:139, NU 1976/77: 53, rskr 1976/77: 343 för att vara moder­bolag i en statlig varvskoncem. Till koncernen hör Götaverken, Udde-vallavarvet och Karlskronavarvet.

Kockums AB är moderbolag för Kockumskoncernen. Till koncernen hör bl. a. Kockums Varv, som är det största privatägda varvet i Sverige.

Både Svenska Varv AB och Kockums AB befinner sig i akuta ekono­miska svårigheter.

Inom industridepartementet utreds f. n. de framtida marknadsfömt-sättningama och konkurrensmöjligheterna för de svenska varven, de arbetsmarknadsmässiga konsekvenserna av olika neddragningar av kapa­citeten, lämplig struktur vid olika kapacitetsaltemativ samt de finan­sieUa konsekvensema härav. Utredningen omfattade urspmngligen vad beträffar storvarven enbart de statsägda varven. Sedan slutet av december 1977 omfattas också Kockums Varv av utredningen.

Kockums AB har i skrivelse den 19 januari 1978 hemställt om ett statligt likviditetsstöd. Skrivelsen har senare kompletterats med visst material.

2   Stöd till varvsindustrin

Frågor om stöd tiU svensk varvsindustri behandlades senast av riks­dagen våren 1977 (prop. 1976/77:139, NU 1976/77: 53, rskr 1976/77: 343),

För att underlätta de svenska varvens möjUgheter att lämna krediter

Frop.1977/78:174

3

har staten sedan år 1963 lämnat varven generella kreditgarantier. Detta statliga kreditstöd har efter hand starkt ökat såväl i omfattning som tiU form. Riksdagen beslöt våren 1977 att utvidga det statiiga varvs­stödet. Fullmäktige i rUcsgäldskontoret bemyndigades sålunda att utöver tidigare bemyndiganden bevilja garantier för högst 4 850 milj. kr. avseende finansiering i anslutning till produktion av fartyg. Vidare bemyndigades fullmäktige bevilja garantier intUl ett vid varje tidpunkt sammanlagt belopp på högst 2 000 milj. kr. avseende finan­siering i anslutning till färdigställda fartyg, producerade i varvsföre­tagens egen regi. Närmare bestämmelser om kreditstödet finns i för­ordningen (1976:482) om fartygskreditgaranti m.m. (omtryckt 1977: 499).

På grundval av förslagen i nämnda prop. tillkom år 1977 ett särskUt stöd tiU bestäUare av fartyg vid svenska varv. Sålunda bemyndigades fullmäktige i riksgäldskontoret att lämna kreditgarantier till bestäUare av fartyg intUl ett sammanlagt belopp av 3 100 milj. kr. avseende upp­låning i anslutning tiU beställning av fartyg hos svenska varv. Vidare anvisades ett anslag av 1 300 milj. kr. att användas till avskrivnings­lån till bestäUare. I detta sanunanhang kan också nämnas att av den nyss nämnda ramen för kreditgarantier tUl varven får högst 500 milj. kr. användas för kreditgarantier tiU rederier för att förbättra deras likvi­ditet. Bestämmelser om detta stöd finns i förordningen (1977: 497) om statlig kreditgaranti till svenskt rederiföretag.

Stödet till fartygsbeställare ges i form av dels avskrivningslån som kan uppgå till 30 % av kontraktspriset på beställt fartyg, dels statliga kreditgarantier intill 70 % av kontraktspriset. Stödet är temporärt och avser bestäUningar som görs före den 1 juU 1978 och där fartyget levereras före den 1 juli 1980. Till lånet är knuten en återvinningsrätt för staten. Villkoren för stödet finns angivna i förordningen (1977: 500) om statligt stöd till beställare av fartyg.

BestäUarstödet har hittiUs resulterat i att ett fyrtiotal fartyg antingen har beställts vid svenska varv eUer att order ingångna före den 1 juli 1978 på fartyg vid varven har kunnat fullföljas. Stödet har givits tUl fartyg av olUia typer, ca en tredjedel av fartygen har varit s.k. roll on/roll off-fartyg (Ro/Ro-fartyg).

De av nämnden för fartygskreditgarantier tillstyrkta låne- och garanti­utfästelserna för dessa fartyg uppgick den 1 mars 1978 till knappt 3 900 mUj. kr. Av befintUga ramar för lån och garantier om sammanlagt 4 400 mUj. kr. återstod därmed sedan hänsyn hade tagits tiU reserverings-behov för räntor och kompletterande utmstning på fartygen 158 milj. kr. för lån och 184 milj. kr. för garantier.

Den 1 mars 1978 hade nänmden för fartygskreditgarantier 14 ansök­ningar från svenska bestäUare tiU en sammanlagd ordersumma av drygt 2 200 milj. kr., vilka ännu inte hade behandlats.

Prop. 1977/78:174

4

3   Nuvarande situation för svensk varvsindustri

1 propositionen 1976/77:139 framhöll jag bl. a. att de niarknads-perspektiv för den svenska varvsindustrin som redovisades av en sär­skUd analysgmpp pekade på en fortsatt kraftig obalans mellan efter­frågan och tUlgång på fartygstonnage linder återstoden av 1970-taIet. Beroende på tankfartygens dominerande andel, ca 60%, av hela världs­handelsflottan spelade den stora obalansen på oljefraktmarknadema en helt avgörande roll för bedömningen av utvecklingen. Under våren 1977 rådde en betydande osäkerhet om när balans på oljef raktmark­nadema skulle uppstå. Olika bedömare angav tidpunkten härför inom ett så brett intervall som början av år 1978 till flera år in på 1980-talet.

Mot denna bakgrund antog jag att endast ett begränsat nybyggnads-behov av fartyg kunde väntas föreligga under de närmaste åren. Vi­dare drogs slutsatsen att nybyggnadsbehovet under åtminstone första hälften av 1980-talet klart skulle understiga den nuvarande samlade varvskapaciteten, om än i mindre utsträckning Sq

under slutet av 1970-talet.

Med hänsyn till den stora osäkerhet som präglade bl. a. den inter­nationella sjöfartskonjunkturen fann jag det svårt att bedöma hur den framtida prisutveckUngen på fartyg skiille gestalta sig. Det fanns skäl att anta att den låga prisnivån berodde på att många varvsföretag be­fann sig i en tvångssituation.

En successiv återgång tiU en marknadssituation med något mer nor­mala konkurrensförhållanden och åtföljande höjning av fartygsprisnivån fömtsågs inträffa i början av 1980-talet.

Den fortsatta utveckUngen av sjöfarts- och varvskonjunkturen under andra halvåret 1977 och början av är I97i8 här utmärkts av en fortsatt kraftig obalans meUan tUligång öch eftetfrågati pä tonnage. Fraktsat­serna ligger därför kvar på en oförändrat låg nivå for både törrlast-och oljemarknaderna.

Den låga nivån på fraktsatserna bär iiineburit att flertalet rederiers finansiella situation kraftigt hair förSämiratis både inörn Sverige och utom­lands med åtföljande krav till varven på anståtid med såväl amorte­ringar och räntor för levererade fartyg som kontraktsbetalningar för fartyg under produktion. På aiidrähandsinarknaden har priserna för fartyg sjunkit kraftigt. Värdet aV rederiernas iiméhav äv säkerheter har därigenom minskat, vilket har försämiat möjlighetema att tå upp lån.

Aktiviteten på fartygstoarknadén är lågj. Nybeställningar av fartyg, delvis motiverade av statliga stödprogranl, uppgick under år 1977 tUl endast 16 milj. dwt, den lägsta kontrakteringsvolymen dén senaste tio­årsperioden. Orderstocken vid vätldötts varv är den lägsta sedan år

Prop. 1977/78:174

5

1966 och ger på nuvarande nivä sysselsättning endast för ca ett år framåt. Ordersituationen växlar starkt från land tUI land.

1 prop. 1976/77: 139 framhöU jag mot bakgmnd av den lämnade redogörelsen för varvsindustrins situation att det var angeläget att stats­makterna underlättade för den svenska varvsindustrin att anpassa sig lill den ändrade marknadssituationen. Detta borde ske genom en ned­dragning av den samlade kapaciteten i en takt och till en nivå som är samhällsekonomiskt försvarbar men som också från företagsekonomisk synpunkt kunde bedömas som riktig på längre sikt.

Den rådande situationen har självfaUet i hög grad påverkat syssel­sättningsmöjligheterna inom varvsindustrin. Enligt planer som förelåg i januari 1978 avsåg de fyra svenska storvarven att reducera den sam­lade sysselsättningsvolymen med 30% från år 1974 t.o.m. år 1978. Detta skulle innebära en total minskning med ca 5 700 egna anställda i den direkta varvsproduktionen, vartill kom 2 200 s. k. entreprenad-anställda. I prop. 1976/77: 139 anförde jag att en ytterligare minsk­ning med 800 personer vid de berörda varven borde fömtses under åren 19771979.

Jag ansåg emellertid att stäUning inte borde tas till frågan om ytter­ligare nedläggningar av enskilda varvsanläggningar utöver den pågå­ende nedläggningen av Eriksbergsvarvet. Det borde i stäUet ankomma på ledningen för den statiiga varvskoncernen att under år 1978 pröva denna fråga.

3.1 Svenska Varv AB

1 enlighet med det förut nämnda riksdagsbeslutet våren 1977 har de statsägda varven samordnats. Detta skedde genom att staten i ett första steg förvärvade samtliga aktier i AB Götaverken, Karlskrona­varvet AB och Uddevallavarvet AB från de dåvarande ägarna Salén-invest AB och Statsföretag AB. I ett andra steg överlät staten dessa aktier tUl det nybUdade Svenska Varv AB som nu är moderbolag inom den statliga varvskoncernen. Detta bolag erhöll vid starten ett eget kapital av 900 milj. kr, uppdelat på 600 milj. kr. i aktiekapital och 300 milj. kr. i reservfond. Vidare erhöll bolaget ett bidrag av 375 mUj. kr. för att öka dess soliditet. Dessutom fick bolaget 35 mUj. kr. att an­vändas för projektering av alternativ verksamhet och 25 milj. kr. för delfinansiering vid uppförande av en tankrengörings- och mottagnings­station för ballastvatten vid Cityvarvet i Göteborg. HärtUl kom ett sär­skUt anslag av 859 milj. kr. för att täcka förluster m. m. i samband med avvecklingen av Eriksbergsvarvet.

För att undvika att eventuella förluster på fartygsproduktionen skulle behöva realiseras innan slutlig förlust bar kunnat konstateras, har full-

Prop. 1977/78:174

g

mäktige i riksgäldskontoret bemyndigats att teckna garantier (värdega­rantier) till den statliga varvskoncernen. Staten påtar sig genom värde-garantin att vid kommande externförsäljning täcka uppkommande för­luster i förhållande till varvets redovisningsmässiga självkostnad. Ra­men för värdegarantier uppgår tiU 800 milj. kr., varav dock högst 400 milj. kr. får användas för år 1977. Värdegarantier får utstäUas för far­tyg under produktion i egen regi och sådan produktion som tempo­rärt behåUs i varvets ägo.

Svenska Varvs omsättning år 1977 uppgick till drygt 4 600 milj. kr. Härav svarar varvsenhetema och rederidelen för drygt fyra femtedelar medan industridelen av Götaverken svarar för återstoden.

Antalet anställda inom koncernen var år 1977 knappt 23 200. Därav svarar Arendal/Eriksberg för 6 200, Uddevallavarvet för 3 300, öre­sundsvarvet för 3 200, Cityvarvet för 2 500 och Karlskronavarvet för 1 600. Det sammanlagda antalet anställda inom varvsenheterna mins­kade med 2 200 under år 1977.

Orderstockens längd varierar kraftigt mellan varvsenheterna. Udde­vallavarvet har f. n. elva fartyg i order, varav ett fartyg byggs i egen regi efter avbeställning från den urspmnglige beställaren. Härav är fem far­tygskontrakt tecknade med hjälp av beställarstöd. Orderstocken täcker kapaciteten till slutet av år 1979.

Arendal/Eriksberg har f. n. elva fartyg i order. Härav byggs fem fartyg i egen regi. Av orderstocken har fem kontrakt tecknats med hjälp av beställarstödet. Utan nya order under våren 1978 uppstår be­läggningsproblem hösten 1978.

öresundsvarvets orderstock består av sju fartyg för externa bestäl­lare, varav fem fartygskontrakt är tecknade med hjälp av bestäUarstöd. Två fartyg uppförs för varvets egen räknuig. Nya order är nödvän­diga våren 1978 om inte brist på sysselsättning skall uppstå hösten 1978.

Karlskronavarvet har vid sidan om den marina produktionen tre fartyg i order. Samtliga dessa är tecknade med hjälp av beställarstö­det. Nya order måste tecknas under år 1978 för att fullt utnyttja kapa­citeten.

Det i prop. 1976/77: 139 beräknade behovet av kapital för Svenska Varv AB grundade sig på då föreliggande resultat- och lUcviditets-prognoser för de i gruppen ingående företagen under åren 19771980. Härvid gällde dock den väsentliga förutsättningen att förluster på byg­gandet av fartyg som inte ingick i varvens orderstock den 1 januari 1977 skulle täckas av stöd tiU bestäUare av fartyg eller av de för ända­målet avsatta värdegarantiema. Vidare förutsattes att varvskoncernens valutaförluster och under år 1977 tUlkommande förluster, på grund av att redare inte skulle kimna fullfölja betalning av kontrakterade be­ställningar eller av beviljade krediter för levererade fartyg, skulle kom-

Prop. 1977/78:174

7

ma att uppgå till högst 500 milj. kr. under perioden 19771980. Detta belopp var 400 mUj. kr. högre än vad varvsföretagen hade redovisat i sina planer.

På grundval av det arbetsmaterial som nu föreUgger från de tidigare nämnda arbetsgrupperna kan det konstateras att dessa bedömningar inte i tillräcklig utsträcktung beaktade de risker som efter hand har inträf­fat beträffande fraktsatser och redares betalnings- och överlevnads­förmåga och inte heller i fråga om valutautvecklingen.

Preliminärt bokslut för år 1977 avseende den statUga varvskoncer­nen visar en förlust av ca 2 230 mUj. kr. före ianspråktagande av vär-degaranller. Det slutliga bokslutet beräknas vara färdigt i mitten av aprU 1978. Vissa avvikelser från det preliminära bokslutet kan därför alltjämt uppkomma.

I följande sammanställning redovisas förlusten uppdelad på väsent­liga delposter.

Delposter

milj. kr.

Resultat före valutaförluster och förlustreservering

på lagerproduktion

+

42

Valutaföriuster

855

Förlustreservering lagerproduktion

464

"                kundfordringar m. m.

950

Resultat för värdegarantier

 2 227

Värdegarantier

-I-    400

Resultat efter ianspråktagande av värdegarantier

1827

Koncernens preliminära resultat- och balansräkningar bör fogas tUl protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Valutaförlusterna har orsakats av under året inträffade kursföränd­ringar på i första hand schweizerfranc. I denna valuta hade koncernen vid årets slut en nettoskuld på ca 1 050 mUj. schweizerfranc. Under året minskade denna skuld med ca 300 mUj. schweizerfranc. Kursen för schweizerfranc ökade under samma period från 169 kr. till 234 kr. per 100 schweizerfranc.

Reserveringen för kundfordringar och egna fartyg, 950 milj. kr., or­sakas av att en tidigare väntad, om än mycket försiktigt bedömd, frakt-raarknadsuppgång har uteblivit med åtföljande lUcviditetsproblem även för redare som tidigare bedömdes som relativt starka. Dessa redare har inte kunnat fullgöra amorteringar och räntebetalningar. Förlustreserve-ringarna avser till stor del norska redare.

Även förlustreserveringsbehovet för lagerproduktion är större än vad som förutsågs vid Svenska Varvs bUdande. Detta skaU ses mot bakgrund av att någon återhämtning inte har skett av vare sig fraktnivå eller ny-kontrakteringspriser tmder år 1977. Resultatet har således baserats på prisantaganden som täcker 4060 %  av varvens självkostnader för

Prop. 1977/78:174

8

olUta fartygstyper att jämföra med en tidigare antagen prisnivå om 6570 %. Stödet till beställare av fartyg har för Svenska Varvs del huvudsakligen resulterat i fartygsorder med planerad leverans under åren 1979 och 1980. De lagerproducerade fartyg som har färdigstäUts under åren 19771978 har ännu inte kunnat säljas. Beräknade för­luster på dessa får således helt täckas genom värdegarantier, varvid den anslagna ramen av 400 milj. kr. för år 1977 inte täcker behovet som uppgår till närmare 500 milj. kr. Skillnaden belastar således företagels resultat.

Förlustreserveringarna för lagerproduktion och för kundfordrings­risker baseras på av mäklare fastställda marknadsvärden dels för far­tygen, dels för ställda panter för fordringar huvudsakligen i form av fartygsinteckningar. Dessa värden har i vissa fall höjts med hänsyn till bl. a. fraktavtal och övriga förhållanden som på sikt har bedömts kunna motivera ett värde som överstiger dagens marknadsvärde.

För år 1978 beräknar Svenska Varv ett underskott av 1 150 milj. kr. efter ianspråktagande av värdegarantier. I följande sammanställning redovisas den beräknade förlusten uppdelad på större delposter.

Delposter

mUj. kr.

Resultat inkl. förlustreservering på lagerproduktion                           

850

Förlustrisker:

Kundfordringar                                                                                   

150

Valutarisker                                                                                       

350

Eget fartygsinnehav                                                                           

100

100

1550

Avgår: Värdegarantier

400

Förlust netto

1 ISO

Förlustreservering för lagerproduktion grundas på en prisnivå mot­svarande 4060 % av självkostnaden beroende av fartygstyp. Varje procentenhets avvikelse påverkar resultatet med 12 milj. kr.

De nuvarande valutapositionerna medför en resultatförändring med 4 milj. kr. för varje öresförändring av dollarkursen och med 12 milj. kr. för varje öresförändring av schweizerfranc.

Kursförändringarna under de två första månaderna 1978 påverkade resultatet i negativ riktning med mer än 200 mUj. kr., därefter har valu­taförluster minskat genom att kursen på schweizerfranc sjunkit.

Förlusterna för åren 1977 och 1978 blir enligt prognoserna följande.

1977

1978

Summa

milj.kr.       milj.kr.

milj.kr.

Resultat före värdegarantier

 2 227      1550      3 777

Värdegarantier

-f    400       +    400       +    800

Förlust netto

1827       1150       2 977

Prop. 1977/78:174

3.2 Kockums AB

Kockums AB har i skrivelse den 19 januari 1978 hemställt om ett statligt likviditetsstöd.

Kockumskoncernen är fr. o. m. den 1 januari 1977 organiserad med ett moderbolag (Kockums AB) för gemensamma koncernfunktioner och av moderbolaget helägda dotterbolag i vilka de olika rörelsegre­ narna bedrivs. Dessa är f. n. Kockums Varv, rederirörelsen, Kockums Industri, Kockums Automation, Kockums Construction, Kockums Ener­gisystem, Kockums Computer Systems och Kockums Chemical. Varvet svarar för ca två tredjedelar av den totala omsättningen, som år 1977 uppgick tiU 2 016 milj. kr. Av de övriga verksamhetsgrenarna är Koc­kums Industri helt dominerande med en omsättning under år 1977 på 605 milj. kr. Kockumskonceraen har därmed den största privatägda varvsenheten inom Sverige. Av koncernens sammanlagt ca 8 000 an­stäUda år 1977 arbetade ca 5 200 inom varvet. Antalet produktionstim­mar uppgick år 1977 till knappt 70 % av 1974 års nivå.

Varvet har liksom övriga svenska storvarv hittiUs i huvudsak sysslat med produktion av standardfartyg. De senaste åren har ett 40-tal tankfartyg i storiekar meUan 210 000 dwt och 350 000 dwt tillver­kats vid Kockums.

Under senare år har Kockums riktat sitt intresse även mot gastank-marknaden. I slutet av 1960-talet levererade Kockums två LNG-fartyg (LNG = Liquified Natural Gas) och f. n. är två LNG-fartyg på 133 000 ms i produktion. Fartygen saknar f.n. köpare och finansieras med statliga kreditgarantier för lagerproduktion. Orderstocken består dessutom av ett 355 000 dwt tankfartyg med leverans i april 1978 och två Ro/Ro-fartyg för leverans hösten 1979.

Kockums har de senaste åren förvärvat andelar i fyra 255 000 dwt och i tio 350 000 dwt tankfartyg. Det sammanlagda tonnaget uppgår till nära 1,1 milj. ton med ett anskaffningsvärde av drygt 800 milj. kr. Vid en bedömning av varvsverksamheten är det nödvändigt att inklu­dera rederirörelsen eftersom de fartyg i vilka Kockums ingår som del­ägare av praktiska skäl har överförts till rederirörelsens bolag.

Investeringsverksamheten har legat på en hög nivå. Under 1970-talet har 892 milj. kr. investerats i varvet.

Resultatutvecklingen vid Kockums Varv och rederirörelsen under åren 19711977 före koncernbidrag, bokslutsdispositioner och skatter i milj. kr. redovisas i följande sammanställning. En sammanstäUning över viktigare uppgifter om Kockums utveckling de senaste fem åren samt fullständiga balans- och resultaträkningar för år 1977 bör fogas tUI protokollet i detta ärende som bilaga 2.

11   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 174

Prop. 1977/78:174

10

Ar

Varv

Rederi

Summa

Utfall

1971

58

2

60

1972

119

 1

118

1973

131

1

132

1974

Il 66

44

210

1975

57

 15

42

1976

79

 35

44

1977

71

119

 47

' Genom förändrade redovisningsprinciper har resultatet förbättrats med 27 mUj. kr. i förhållande tiU under tidigare år tiUämpade principer.

Enligt de tiUämpade redovisnbgsprinciperna för 1977 års bokslut ingår inte reserveringar för förlustrisker på varvets fartygsfordringar eller nedskrivningar utöver planenliga avskrivningar på egna fartygs­andelar. Vidare tUlämpar koncernen redovisningsprincipen att för vissa långfristiga skulder fördela ännu inte realiserade kursförluster över lånens sammanlagda löptid. De inte realiserade kursförlusterna uppgår i 1977 års bokslut till 98 milj. kr., vilket delvis uppvägs av latenta kursvinster om 25 milj. kr.

Kockums har hittills under 1970-talet i förhållande tiU övriga stor­varv haft den bästa resultatutvecklingen. EnUgt av Kockums tUlämpade redovisningsprincii)er har därför soUditeten kunnat bibehållas på en godtagbar nivå. Inkl. obeskattade reserver i varvet anges det redovisade egna kapitalet till 445 milj. kr. Den redovisade soliditeten uppgår där­med till ca 10 %.

För är 1978 har varvets resultat budgeterats till ett överskott av 77 mUj. kr. Budgeten förutsätter alt produktionen av ett tredje LNG-far­tyg skulle ha påbörjats i mars 1978. Produktionen av detta fartyg har senarelagts, vilket innebär att resultatet för år 1978 försämras med ca 20 milj. kr. Samma värderingsprinciper ligger då tiU grand för budge­ten som för 1977 års bokslut. I resultatet ingår inte några väntade förluster på kundfordringar eller valutaförluster utöver de i bokslutet för år 1977 balanserade valutaförlusterna, ca 20 milj. kr., som förväntas realiseras under år 1978. För rederirörelsen uppgår det budgeterade resultatet till 111 milj. kr för år 1978.

Resultatet har beräknats efter ett antagande om en något stigande fraktnivå under år 1978. Vidare har samtiiga fartyg antagits vara i drift hela året. Om nuvarande låga fraktnivå bibehålls kommer resul­tatet att försämras med ytteriigare 52 milj. kr. tUl 163 milj. kr.

Det sammanlagda resultatet för varv och rederi skulle genom senare­läggningen av det tredje LNG-fartyget och vid en utebliven fraktupp­gång därmed uppgå till ca 106 mUj. kr.

Kockums har tidigare haft en god Ukviditet dels genom en tiUfreds­stäUande räntabUitet, dels genom att kontantförskotten som regel har överstigit kapitalbindningen i material och pågående arbeten. Genom

Prop. 1977/78:174

H

uteblivna beställningar har likviditetsnivån successivt sjunkit ocb är f. n. mycket ansträngd. En annan starkt bidragande orsak till den an­strängda likviditeten är likviditetsutflödet i rederirörelsen.

1 följande sammanstäUning redovisas likviditetsbehovet för år 1978 för den händelse att beslut om det tredje LNG-fartyget träffas under hösten 1978. Vidare har fömtsatts sedvanliga garantilyft för de två första LNG-fartygen samt för de två Ro/Ro-fartygen. En ytterligare förutsättning är att amorteringsanstånd lämnas vissa av varvets kunder.

juni

sep.

dec.

Likviditetsbehov (milj. kr.)

450

520

450

Likviditetsbehovet uppstår delvis som en följd av planerade återbe­talningar av lån till olika banker om ca 150 mUj. kr.

Kockums AB har hemställt att staten bevUjar bolaget ett lån för att lösa likviditetsproblemen.

3.3 Insatser för alternativ produktion vid svenska varv

Svenska Varv har som tidigare nämnts erhållit 35 milj. kr. för pro­jektering av alternativ verksamhet. Inom bolaget har arbetet med att utveckla sådana produkter hunnit längst i fråga om förtillverkade pråmbaserade petrokemiska fabriker. Svenska Varv har tUlsammans med det danska ingenjörsbolaget H. Topsoe A/S utvecklat olUca petro-kemsika fabriker för förädling av naturgas till bl. a. ammoniak, urea (kvävegödsel) och metanol. Fabrikerna kan operera antingen på flytt­bara pråmar till havs eller som permanenta anläggningar på land. TUI-verkningen kan ske vid koncernens större varvsenheter.

Affärsidén bygger på att det finns en stor mängd fynd av små gas­källor tUl havs, vilka är aUtför små att ekonomiskt motivera en rörled­ning till land, men tillräckUgt stora att under flera år försörja flytande petrokemiska fabriker med råvara. I länder med dåligt utvecklad in­frastmktur kan vidare uppförandet av komplicerade fabriker vara för­enat med störte investeringskostnader och längre byggnadstid än vad som är möjligt att åstadkonuna i industrialiserade länder. FörtUlverk-ning i ett industrialiserat land kan därför medföra kortare leverans­tider, fastare och lägre priser samt bättre funktionsduglighet.

Den petrokemiska industrin tillhör en av de största och mest expen-siva industrisektorerna i världen. IntemationeUa bedömningar beräknar investeringsvolymen för investeringar i petrokemi- och naturgasanlägg­ningar tUl ca 275 miljarder US doUar för perioden 19761985.

Svenska Varv bedömer att den av dem utvecklade fabriken är kon­kurrenskraftig med konventioneUt byggda anläggningar. Merkostna­derna för pråm, bogsering och viss extrautrustning kompenseras näm-

Prop. 1977/78:174

12

ligen av lägre kostnader för montage, markarbeten och infrastruktur. De kortare leveranstiderna medför dessutom lägre räntekostnader under byggnadstiden. Företaget bedömer det möjUgt att sälja upp tUl två an­läggningar per år. F.n. pågår också förhandUngar med flera möjUga köpare och offerter har lämnats.

Byggandet av en anläggiung ger sysselsättning för ca 1 200 inom Svenska Varv under ett år.

Inom Kockumskoncernen har utveckling av altemativa produkter lämpade för moduItiUverkning och montering vid varv pågått sedan mitten av 1960-talet. Kockums marknadsför nu anläggningar för kon-densering av naturgas, avsaltning av havsvatten samt vindkraftverk för placering på land eller tUl sjöss. Vidare offereras kompletta anlägg­ningar för värme- och elgenerering tUl kommuner.

4   Föredraganden

Utvecklingen av sjöfarts- och varvskonjunkturerna under andra halv­året 1977 och början av år 1978 har karaktäriserats av en fortsatt kraftig obalans mellan tiUgång och efterfrågan på tonnage. Fraktsat­serna ligger kvar på en oförändrat låg nivå för både torrlast och olja. Aktiviteten på fartygsmarknaderna är därför låg. Den iiuieUggande or­derstocken vid världens varv är den lägsta sedan år 1966 och ger sys­selsättning endast för ca ett år framåt. Situationen växlar dock starkt från land tUl land.

I prop. 1976/77:139 om vissa varvsfrågor framhöU jag mot bak­grund av en redogörelse för varvsindustrins situation att det var ange­läget att statsmakterna underlättade för den svenska varvsindustrin att anpassa sig till den ändrade marknadssituationen. Detta borde ske ge­nom en neddragning av den samlade kapaciteten i en takt och till en nivå som är samhällsekonomiskt försvarbar men som också från före­tagsekonomisk synpunkt kunde bedömas som rUctig på längre sUt. £>e fyra storvarven beräknades komma att minska sin personalstyrka med ca 6 500 personer under åren 19741979, vartill skulle läggas ca 2 200 s. k. entreprenadanställda som inte skulle kimna beredas sysselsättning vid varven.

I den situation som då förelåg ansåg jag att ställning inte borde tas tUI frågan om ytterligare nedläggningar av enskilda varvsanläggningar utöver den pågående nedläggningen vid Eriksbergsvarvet. Jag kimde emellertid inte utesluta att ytterligare neddragningar inom den svenska varvsindustrin kunde bli nödvändiga inom de närmaste åren. En sådan reduktion torde inte kimna ske utan struktiurella förändringar i form av nedläggning av en enskild varvsanläggning. Jag framhöll vidare att det borde ankonmia på ledningen för den statliga varvskoncernen att under år 1978 pröva denna fråga, liksom fördelningen av en ka-

Prop. 1977/78:174

13

pacitetsneddragning mellan olika varvsenheter. Jag räknade då med att ett slutligt ställningstagande i denna fråga måste ske före utgången av år 1979, varvid bl.a. de sysselsättningsmässiga konsekvensema måste övervägas.

Ett antal arbetsgrapper inom industridepartementet arbetar f. n. med bedömningar av de framtida marknadsfömtsättningarna och konkur­rensmöjligheterna för de svenska varven, de arbetsmarknadsmässiga konsekvenserna av olika neddragningar av kapaciteten, lämplig strak­tur vid olika kapacitetsalternativ och de härav föranledda finansiella konsekvenserna. I fråga om storvarven omfattas både Svenska Varv och Kockums av bedömningarna. De hittiUsvarande resultaten av ar­betsgruppernas bedömningar visar klart att en ytterligare minskning av kapaciteten inom svensk varvsindustri är ofrånkomUg med hänsyn till marknadsföratsättningaraa. De slutliga förslagen från arbetsgrapperaa kan förutses komma att ha så vittomfattande konsekvenser i olika hän­seenden att mycket ingående överväganden måste göras. Enligt min mening står det dock klart att den föratsedda kapacitetsminskningen måste få formen av en ytterligare nedläggning av en eller flera varvs-enheter. Beslut härom bör med hänsyn tUl de väntade stora förlusterna för varvsindustrin fattas under år 1978.

TiU de nämnda frågorna avser jag att återkomma i juni i år med förslag till åtgärder. Frågan om en utökning av stödet till beställare av fartyg och om finansiellt stöd till Svenska Varv och Kockums bör dock behandlas av riksdagen under innevarande riksmöte. De akuta finan­siella problemen skulle nämligen i annat fall tvinga företagen att vidta sådana åtgärder att en långsiktig strukturanpassning av den svenska varvsindustrin försvårades. Jag tar nu upp dessa frågor liksom frågan om att genom insatser för alternativ produktion redan nu kunna påskynda en önskvärd omställning av branschen.

4.1 StatUgt stöd till fartygsbeställare

Fr. o. m. den 1 juli 1977 infördes ett temporärt stödsystem till far-tygsbestäUare (prop. 1976/77:139, NU 1976/77:53, rskr 1976/77: 343). Stödet omfattar dels avskrivningslån som kan uppgå till 30% av kontraktspriset på bestäUt fartyg, dels statliga kreditgarantier intill 70 % av kontraktspriset. Syftet med beställarstödet är huvudsakligen att åstadkomma en övergång från lager- till orderproduktion vid varven. Stödet kan efter särskild prövning i varje enskilt fall lämnas även för beställningar gjorda före den 1 juli 1977 för vilka allvarlig risk för av-beställning föreligger tiU följd av bestäUares ekonomiska oförmåga att fullfölja beställningen. I dessa fall gäller särskilda begränsningar vad avser stödets storlek. Stödet kan i särskilda fall utgå också till utiändska beställare (jfr. NU 1976/77: 53 s. 10). Ramarna för avskrivningslån

Prop. 1977/78:174

14

och kreditgarantier uppgår tiU 1 300 mUj. kr. resp. 3 100 milj. kr.

Hittills har lån och garantier tiUstyrkts av nämnden för fartygskredit-garantier för ett fyrtiotal fartyg. Det tillstyrkta stödet uppgick den 1 mars 1978 till sammanlagt ca 3 900 milj. kr. Av de ramar riksdagen har fastställt för stödet återstod därmed efter vissa reservationer huvud­sakligen för räntor 158 mUj. kr. för avskrivningslån och 184 milj. kr. för garantier.

Vid samma tidpunkt fanns hos nämnden för fartygskreditgarantier 14 ännu ej prövade ansökningar avseende en sammanlagd ordersumma om drygt 2 200 mUj. kr.

Stödet har verksamt bidragit tiU att förbättra sysselsättningsläget vid de svenska varven. Orderstockens längd varierar dock starkt från varv tiU varv. För vissa varv är beläggningssituationen därför sådan att be­slut om fortsatt produktion måste fattas under våren 1978 om syssel­sättningen inte allvarligt skall hotas.

Erfarenheterna av lagerproduktionen har varit sådana att jag inte ser sådan produktion som ett realistiskt alternativ att lösa dessa syssel­sättningsproblem.

Mot denna bakgrund finner jag det angeläget att ramen för avskriv­ningslån och garantier tiU beställare av fartyg i begränsad omfattning utvidgas. I huvudsak bör gäUande regler för detta stöd tillämpas även i fortsättningen. Vissa ändringar anser jag dock vara nödvändiga.

Med hänsyn tUl att frågan om utformningen av en eventueU fort­sättning av beställarstödet övervägs inom en av de tidigare nämnda ar­betsgmpperna bör det utvidgade stödet utgå endast i de fall varven av produktionstekniska skäl måste fatta beslut om fortsatt produktion före den 1 augusti 1978 för att imdvika friställningar. Ett villkor bör vidare vara att fartygen levereras före utgången av år 1979. Regeringen bör pröva varje enskUt faU för att stödet skall kunna anpassas dels tiU den neddragning av kapaciteten som jag anser bör påbörjas redan nu, dels tUl mer livskraftig produktion. Regeringens prövning skall också avse stödets förenlighet med våra internationella åtaganden på handels­området. Liksom hittills bör det dock ankomma på fullni,äktige i riks­gäldskontoret att ikläda staten garantierna.

Med hänsyn till beläggningssituationen för varven och den innelig­gande ansökningsvolymeii om stöd tiU fartygsbestäUare bedömer jag att lån- och garantiratnai;pa bör utvidgas med 175 resp. 600 mdj. kr. Jag förordar sålunda att regeringen; föreslår riksdagen att för kredit­garantier tiU fartygsbestäUare under tiden denl juli 1977den 30 juni 1978 fastställa en ram av 3 700niilj. kr. Vidare förordar jag att under samma period medel anvisas med ytterligare 175 milj. kr. för statliga avskrivningslån till fartygsbestäUare, De nya regler för beställningsstöd som jag nyss har redogjort för bör även tillämpas för eventueUt out­nyttjade lån och garantier.

Prop. 1977/78:174

15

4.2 Svenska Varv AB

I enlighet med beslut av rUcsdagen (prop. 1976/77:139. NU 1976/ 77: 53, rskr 1976/77: 343) samordnades i mitten av förra året de stats­ägda varven. Det då bildade Svenska Varv AB är moderbolag inom den statliga varvskoncernen. Detta bolag erhöll vid bildandet ett aktie­kapital av 600 milj. kr., en reservfond av 300 milj. kr. och ett bidrag av staten med 375 milj. kr. för att öka dess soliditet. Bolaget erhöll dessutom 35 mUj. kr. att användas för projektering av alteraativ verk­samhet och 25 mUj. kr. för vissa investeringar vid Cityvarvet i Göte­borg. Bolaget fick vidare ett särskilt anslag av 859 milj. kr. för att täcka förluster i samband med avvecklingen av Eriksbergsvarvet.

Fullmäktige i riksgäldskontoret har bemyndigats att teckna garantier till den statiiga varvskoncernen avseende förlusttäckning för högst 800 milj. kr. för verksamheten åren 1977 och 1978.

Storleken av kapitaltillskottet grundade sig dels på att förluster på fartygsproduktionen under åren 19771980 skuUe täckas av värdega-ranlier och stödet tiU beställare av fartyg, dels på att valutakursför­luster och förluster på kundfordringar skuUe uppgå tUl högst 500 milj. kr under samma period. Denna bedömning innebar en ökning av den av varvsföretagen föratsedda förlusten på ca 400 mUj, kr.

Det kan nu konstateras att bedömningen inte i tUlräcklig utsträck­ning beaktar de risker som efter hand visat sig föreligga i fråga om fraktmarknaden och redares betalnings- och överlevnadsförmåga och inte heUer förutsågs den exceptionella kursutvecklingen för främst schweizerfranc.

Det preliminära bokslutet för år 1977 för den statliga varvskoncer­nen visar en förlust av ca 2 230 mUj. kr. Härav svarar valutaförluster för 855 mUj. kr. och förlustreserveringar avseende lagerproduktion och kundfordringar för sammantaget närmare 1 450 milj. kr. Sedan de av sta­ten ställda värdegarantiema, varav högst 400 milj. kr. får utnyttjas för år 1977, tagits i anspråk återstår en beräknad förlust av ca 1 830 mUj. kr.

För år 1978 beräknar Svenska Varv att resultatet för koncernen skall visa en förlust av 1 550 milj. kr. Härav beräknas rörelseresultatet, inkl. förlustreserveringar för den egna lagerproduktionen, uppvisa ett un­derskott av 850 milj. kr. Resterande 700 mUj. kr. utgör reserveringar för olika förlustrisker. Sedan de av staten ställda värdegarantierna, 400 milj. kr., har utnyttjats skulle år 1978 visa en förlust av 1150 milj. kr.

De båda åren 1977 och 1978 skulle sålunda sammantagna resultera i en förlust av ca 2 980 milj. kr. efter avdrag av värdegarantiema.

Resultatet för år 1977 innebär att Svenska Varv har förbrakat sitt aktiekapital. Företaget behöver således ett kapitaltiUskott före den 1 juli 1978 för att likvidationsskyldighet skall kunna undvikas.

För att täcka Svenska Varvs föriust för år 1977 och för att undvika

Prop. 1977/78:174

,6

att två tredjedelar av aktiekapitalet har förbrukats före utgången av år 1978 behövs en soliditetsförbättring som inte bör vara mindre än 2 000 milj. kr.

Som jag förut har nämnt avser jag att återkomma med förslag till åtgärder för varvsindustrin under juni 1978. Jag avser då bl. a. föreslå att koncernen erhåller en soliditet som är lämplig med hänsyn tiU verk­samhetens omfattning. Efter en proposition i frågan torde ett riksdags­beslut kunna föreligga tidigast i november 1978. Då Svenska Varvs soliditet behöver förbättras före den 1 juli 1978 förordar jag att medel för detta anvisas innevarande budgetår.

Soliditetsförbättringen för Svenska Varv anser jag bör ske genom dels ett medelstillskott, dels genom att ytterligare värdegarantier teclcnas utöver befintlig ram.

Det är angeläget att förlusterna på kundfordringarna inte behöver realiseras innan slutlig förlust har kunnat konstateras, Jag finner det därför ändamålsenligt att värdegarantier kan lämnas också för den i bokslutet för år 1977 gjorde reserveringen för kundförluster om 950 milj. kr. De bedömda förlusterna för produktion i egen regi uppgår till närmare 500 mUj. kr., dvs. ca 100 milj. kr. mer än vad som får ut­ställas i värdegarantier för år 1977. Inte heller denna förlust bör reali­seras innan slutlig förlust har kunnat konstateras. Detta blir sammanta­get alltså 1 050 milj. kr. som jag anser bör täckas genom värdegarantier. Det bör ankomma på regeringen att i anslutning tUl de riktlinjer som lämnades i prop. 1976/77:139 utforma de närmare föreskrifter som be­hövs för tillämpningen av dessa värdegarantier. Dessa riktiinjer bör ock­så avse det av riksdagen tidigare lämnade medgivandet att lämna sådana garantier för högst 800 milj. kr.

Återstående del av behövlig soliditetsförbättring, 950 milj. kr., bör tUlföras genom ett kontant tillskott. Härav avser 855 milj. kr. att täcka nu beräknad valutaförlust för år 1977. Den verldiga förlusten kan dock konstateras först när de utländska lånen har amorterats. Statens utbe­talningar av medel till bolaget för detta ändamål bör därför ske i sam­band med dessa amorteringar.

4.3 Kockums AB

Kockumskoncernen är sedan år 1977 organiserad med ett moder­bolag, Kockums AB, för gemensamma koncemfunktioner och ett antal helägda dotterbolag för olika rörelsegrenar. Huvuddelen av verksam­heten bedrivs i Kockums Varv, rederirörelsen och Kockums Industri. Dessa svarar tUlsammans för ca 95 % av omsättningen år 1977. Varvet svarar ensamt för två tredjedelar av koncernens omsättning på drygt 2 000 milj. kr.

Prop. 1977/78:174

17

Varvet är efter omfattande investeringar under 1970-talet det jämte Uddevallavarvet modernaste varvet i Sverige.

Under senare år har varvet omorienterat sin produktion från stora tankfartyg tUl specialfartyg för transport av flytande naturgas, s. k. LNG-fartyg. Varvet producerar f. n. två sådana fartyg i egen regi. Dessa beräknas bli färdigställda under år 1979. Varvet planerar att bygga ett tredje LNG-fartyg. Ansökan om statliga kreditgarantier för att finansiera byggandet har av fullmäktige i riksgäldskontoret överläm­nats till regeringens prövning. Kockums Varv har begärt att regeringen f. n. inte skall ta ställning tUI ansökningen. Föratom de två LNG-far-tygen består orderstocken av ett störte tankfartyg med planerad leve­rans under våren 1978 och två Ro/Ro-fartyg med leverans under år 1979. Denna beläggning täcker inte kapaciteten, varför företaget inlett förhandlingar med de fackliga organisationerna om att minska perso­nalen.

Kockums har ett betydande rederiengagemang genom andelar i 14 sto­ra tankfartyg. Dessa ingår i Kockums rederirörelse.

Kockums har under hela 1970-talet redovisat vinst för varvet. Rederi­rörelsen har särskilt under senare år uppvisat stora förluster.

För år 1977 redovisar Kockums Varv en vinst på ca 70 milj. kr. medan rederirörelsen visar en förlust på ca 120 milj. kr.

För år 1978 har Kockums budgeterat varvets resultat till ett över­skott av ca 75 milj. kr. Budgeten är baserad på att ett beslut om ga­rantier för det tredje LNG-fartyget fattas av regeringen under mars månad 1978. Kockums har begärt att regeringen inte nu tar stäUning till företagets ansökan om garantier. Kockums beräknar att senarelägg­ningen av detta fartyg medför att resultatet försämras med ca 20 milj. kr. för år 1978. För rederirörelsen beräknas förlusten under år 1978 under fömtsättning av oförändrat låga fraktsatser uppgå tUl ca 160 milj. kr.

Kockums har i motsats till Svenska Varv i bokslutet för år 1977 och prognosen för år 1978 inte ansett sig böra göra reserveringar för kundfordringar på redare som inte har kunnat fullgöra sina betalnings­förpliktelser. Kockums har inte heller ansett sig böra göra nedskriv­ningar för egna fartygsandelar. Vidare tillämpas redovisningsprincipen att fördela ännu inte realiserade valutaförluster för vissa långfristiga skulder över lånens sammanlagda löptid.

Kockums bar tidigare haft en god likviditet dels genom den höga räntabiliteten, dels genom att kontantförskotten som regel överstigit ka­pitalbindningen i material och pågående arbeten. Genom uteblivna be­ställningar har likviditetsnivån successivt sjunkit och är f. n. mycket ansträngd och helt beroende av statiiga garantier och stödåtgärder.

Kockums beräknar att ett behov av likviditetsförstärkning föreligger i juni år 1978 på 450 milj. kr. Behovet beräknas öka med 70 milj. kr.

Prop. 1977/78:174

18

tUl september vilket är högsta nivån under år 1978. Vid utgången av året beräknas likviditetsbehovet ha sjunkit till 450 milj. kr. Av likvidi­tetsbehovet avses 150 milj. kr. användas för återbetalning av befintUga lån.

Kockums anser sig i dagens situation inte på egen hand kunna åstad­komma den erforderliga likviditetsförstärkningen. Jag delar Kockums bedömning härvidlag. Det torde stå klart att utan en likviditetsförstärk­ning för bolaget är en betalningsinstäUelse oundviklig. En sådan dras­tisk utveckling anser jag aUvarligt skulle försvåra det arbete som nu pågår både inom företaget och regeringskansliet för att åstadkomma en lämplig, långsiktig strukturanpassning av verksamheten.

Jag anser därför att staten bör medverka för att tillfälligt lösa Koc­kums lUtviditetsproblem under år 1978. Samtidigt viU jag betona ange­lägenheten av att detta inte får leda tiU att ansträngningarna inom fö­retaget att finna mera långsiktiga lösningar på företagets problem minskas. Mot Kockums bedömning av storleken av likviditetsbehovet har jag inte något att erinra. Jag ser det vidare som naturligt att Kockums kreditgivare medverkar till att lösa företagets akuta likvidi­tetsproblem genom att medge amorteringsanstånd eller på annat sätt medge en förlängd kredittid.

Jag förordar att Kockums beviljas ett lån på 340 milj. kr. Beloppet har beräknats med hänsynstagande till att banker och övriga kredit­givare medverkar tiU att lösa Kockums likviditetsproblem. Det bör an­komma på regeringen att faststäUa de närmare vUlkoren för lånet.

4.4 Insatser för alternativ produktion

Svenska Varv AB har som förut nämnts erhålUt 35 milj. kr. för pro­jektering av alternativ verksamhet. Jag framhöll i prop. 1976/77:139 att det är nödvändigt att staten medverkar tUl och påskyndar en diversifie­ring av verksamheten vid koncernens varv. Jag uteslöt inte att ytter­ligare medel i ett andra steg kunde behövas, men att erfarenheten av de närmaste årens verksamhet dessförinnan borde utvärderas.

Inom Svenska Varv har arbetet med att utveckla altemativa produk­ter hunnit längst i fråga om förtiUverkade pråmbaserade petrokemiska fabriker. Sålunda har olika typer av petrokemiska fabrUcer utvecklats för förädling av naturgas tiU bl. a. ammoniak, urea (kvävegödsel) och metanol. Fabrikerna kan tillverkas vid koncernens större varvsehheter.

Affärsidén bygger på att det finns en stor mängd fynd av gaskäUor till havs, vilka är aUtför små för att det av ekonomiska skäl skaU Vara motiverat att bygga en rörledning till land, men tUlräckligt stora för att under flera år försörja flytande petrokemiska fabriker. I länder med dåligt utvecklad infrastruktur kan vidare uppförandet av komplicerade fabriker vara förenat med större investeringskostnader än vad som är

Prop. 1977/78:174

19

möjligt att åstadkomma i industrialiserade länder. FörtUIverkning i ett industrialiserat land skulle därför kunna medföra kortare leveranstider, fastare och lägre priser samt bättre funktionsduglighet.

Den petrokemiska industrin bedöms vara en expansiv industrisektor. Svenska Varv bedömer att den av dem utvecklade fabriken är konkur­renskraftig och att företaget kan sälja upp tUl två aiUäggningar per år. F. n. pågår också förhandlingar med några möjliga köpare.

Inom Kockumskoncernen har utveckling av alternativa produkter lämpade för modultillverkning och montering vid varv pågått sedan mitten av 1960-taIet. Kockums marknadsför f. n. anläggningar för kon-densering av naturgas, avsaltning av havsvatten samt vindkraftverk för placering på land eller tUl sjöss. Vidare offereras kompletta anlägg­ningar för värme- och elgenerering tiU kommuner.

Den svåra situationen för varvsindustrin understryker angelägenhe­ten av att alla realistiska möjligheter att utveckla och sälja altemativa produkter tas tillvara. Svenska Varv anser att de förhandlingar som f. n. pågår inom en snar framtid kan leda till försäljningsavtal rörande en flytande petrokemisk fabrik. Även andra projekt kan bli tänkbara. Med hänsyn till att detta är en ny affärsidé där anläggningen ännu inte har hunnit provas av någon köpare kan de svenska varven få bära en del av de ekonomiska risker som är förbundna med att ta fram referens­anläggningar. Då det här rör sig om mycket kostnadskrävande anlägg­ningar bör staten medverka i denna uppbyggnadsprocess mot en ny produktionsinriktning genom att underlätta anskaffningen av riskka­pital. I ett första steg anser jag att 250 milj. kr. bör finnas tUlgängliga för att efter regeringens prövning kunna stäUas till förfogande som av­skrivningslån. Eftersom försäljningsavtal ganska snart kan komma att träffas är det nödvändigt att staten har möjlighet att redan under första halvåret i år kunna ställa behövliga medel till förfogande för lovande projekt.

5   Hemställan

Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen att

1.         godkänna de ändrade riktlinjer för garantier och lån till

fartygsbeställare som jag har förordat,

2.

bemyndiga fuUmäktige i riksgäldskontoret att tiU utgången av juni 1980 ikläda staten garantier till fartygsbeställare till ett sammanlagt belopp av högst 600 000 000 kr. utöver tidigare bemyndigande om 3 100 000 000 kr. avseende upp­låning i anslutning till beställning av fartyg hos svenska varv,

3.

till Avskrivningslån till beställare av fartyg på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 175 000 000 kr.,

Prop. 1977/78:174

20

4.

till Medelstillskott titt Svenska Varv AB på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 under fjortonde hu­vudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 950 000 000 kr.,

5.

bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontoret att tiU utgången av år 1978 ikläda staten garantier tUI den statiiga varvskon­cernen till ett sammanlagt belopp av högst 1 050 000 000 kr. avseende förlusttäckning för kundfordringar och fartygspro­duktion,

6.

medgiva att de garantier tiU ett sammanlagt belopp av 800 000 000 kr., som enligt av riksdagen förat lämnat be­myndigande får lämnas till varvsföretag ingående i en stat­lig varvskoncern, även får gälla kundfordringar,

7.

tUl Lån till Kockums AB på tilläggsbudget III till statsbudge­ten för budgetåret 1977/78 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av 340 000 000 kr.,

8.        till Avskrivningslån till varvsföretag på tilläggsbudget III till

statsbudgeten för budgetåret 1977/78 under fonden för låne­

understöd anvisa ett investeringsanslag av 250 000 000 kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

Jag är beredd att ställa utredningsmaterial till vederbörande riks­dagsutskotts förfogande.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslu­tar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.

Prop. 1977/78:174

21

Bilaga 1:1 SVENSKA VARVKONCERNEN

Preliminär resultaträkning är 1977 (milj. kr.)

Fakturerad försäljning

+4 655,6

Övriga rörelseintäkter

-j-     12,4

Rörelsens kostnader

4 201,0

Förlustriskreservering pågående produktion

  464,2

Reservering för annulleringskompensationskrav

    96,2

Rörelseresultat före avskrivningar och räntor

    93,4

PlanenUga avskrivningar

 203,0

Rörelseresultat efter planenliga avskrivningar

  296,4

Reservering för kundfordringsrisker

  832,0

Rörelseresultat före finansiella intäkter och kostnader

l 128,4

Finansiella intäkter och kostnader

Ränteintäkter

-H   611,7

Räntekostnader

 705,9

Kursdifferenser, netto

  855,3

Resultot efter finansieUa intäkter och kostnader

2 077,9

Extraordinära intäkter och kostnader

StatUg värdegaranti

+   400,0

övriga intäkter

-f-     10,9

övriga kostnader

   196,7

Resultat före bokslutsdispositioner och skatt

l 863,7

Bokslutsdisposilioner

Upplösning av lagerreserv

-f    62,8

övrigt

-f-      7,6

Resultat före skatt

1 793,3

Skatt

      3,9

Periodens resultat

1 797,2

FörlusttäcknJng avseende Eriksberg

-\-    40,4

Periodens resultat efter förlusttäckning

l 756,8

1977-01-01

1977-12-31

2 485,1

1 489,9

892,7

580,5

450,1

485,0

872,4

992,5

164,8

M2,]

338,7

293,1

2 976,9

3 216,7

398,2

743,3

357,2

Prop. 1977/78:174

22

Bilaga 1:2 SVENSKA VARVKONCERNEN

Preliminär balansräkning 1977-12.31 (milj. kr.)

Tillg

å

ngar

Omsättningstillgångar

Likvida medel

Växelfordringar

Kundfordringar

Övriga fordringar

Förskott tUl leverantörer

Material

Produkter i arbete

Förlustreservering för produkter i arbete

Statlig värdegaranti

Summa omsättningstUIgångar

7 782,5

6783,7

Sveriges Riksbank, spärrkonto

6,6

0,5

A nläggningslillgångar

Långfristiga fordringar samt aktier och andelar

Växelfordringar

3 703,2

4 037,1

Övriga fordringar

137,0

60,9

Förskott till leverantörer

23,4

7,8

Aktier och andelar

13,2

3,5

Goodwill

12,7

5,3

Patent och aktiverade utvecklingskostnader

4,5

0,8

Summa långfristiga fordringar.

aktier och andelar

3 894,0

4 115,4

Statlig värdegaranti

15,3

Anläggningar

Ofullbordade anläggningar

444,5

28,2

Maskiner och inventarier

676,6

928,2

Skepp

85,9

443,1

Byggnader och tomter med markanläggningar

1069,2

1 209,0

Summa anläggningar

2 276,2

2 608,5

Summa anläggningstillgångar

6 170,2

6 739,2

Summa tUlgångar

13 959,3

13 523,4

Skulder och eget kapital                               1977-01-01

1977-12-31

Kortfristiga skulder

Växelskulder

55,1

94,2

Leveraotörsskulder

491,7

477,5

Diverse lån

1 438,7

2 046,3

Övriga skulder

965,9

1 536,1

Ålerköpsgaranliåtagande

49,0

Avgår statlig värdegaranti

27,5

Reservering för valutarisker

386,7'

Förskott från kunder

2 121,5

1 150,3

Skatteskulder

10,1 5 469,7

8,3

Summa kortfristiga skulder

5 334,1

Avsatt för förlustrisker och borgensåtaganden

204,1

Prop. 1977/78:174

23

30,9

11,5

5 441,6

6 880,1

708,0

686,8

112,9

185,0

358,4

494,2

77,2

1,5

134,4

6 863,4

8 259,1

101,7

41,2

Långfristiga skulder Växelskulder Diverse lån Obligationslän Övriga skulder Avsatt till pensioner Stiftelser Förskott från kunder

Summa långfristiga skulder Beskattat värderegleringskonto

Minoritetsintresse

0,2

0,3

Eget kapital

Bundet   eget   kapital

Aktiekapital

Bundna fonder

Koncemreserv

För särskilt ändamål avsalta medel

600,0 300,0 189,3 435,0

600,0 300,0 106,4 435,0

Fritt  eget  kapital Arets resultat

_

1 756,8

Summa eget kapital

1 524,3

315,4

Summa skulder och eget kapital

13 959,3

13 523,4

11 utgående balansräkningen fördelad på berörda balansposter.

Prop. 1977/78:174

24

Bilaga 2:1 KOCKUMS VARV (SHIPYARD) AB

preliminär resultatuppställning 1977 (milj. kr.)

Fakturerad försäljning

1 335,3

Material, löner m.m.

1 141,1

Forsknings- och utvecklings­

kostnader                                            11,8

Avgår: Erhållna bidrag

       2

8,9

Rörelseresultat före avskrivning

enligt plan

185,3

Avskrivning enUgt plan

50,4

Rörelseresultat Finansiellt resultat Utdelning på aktier Intäktsräntor Koncernbolag övriga

68,1 129,1

197,2

134,9

Kostaadsräntor Moderbolag Övriga koncernbolag Övriga

  71,3

       0,3

 188,6

260,2

Avskrivning kapitalrabatt

   1,3

64,3

Resultat före bokslutsdispositioner Bokslutsdispositioner

Förändring av lagerreserv

Överavskrivning

Ianspråktagande av arbets-

miljöfond

Koncernbidrag

85,4 -17,0

2,7 138,2

70,6 67,1

Resultat före skatt

3,5

SkaU

3,5

Arets nettoresultat

0

Prop. 1977/78:174

25

Bilaga 2:2 KOCKUMS VARV (SHIPYARD) AB

Preliminär uppställning över tiUgångar 1977-12-31 (milj. kr.)

Tillgångar

Omsättningstillgångar

Kassa- och banktUlgodohavanden

34,7

Kundfordringar

Växelfordringar

Koncernbolag

253,9

Övriga

1 474,6

Reversfordringar

Koncernbolag

323,6

övriga

716,6

Övriga fordringar

66,6

2 835,3

Fordringar koncernbolag

153,4

Förutbetalda kostnader och

upplupna intäkter

8,9

Andra fordringar

Reversfordringar

4,9

övriga fordringar

11,8

16,7

Varulager

610,5

Förskott lill leverantörer

13,3

3 672,8

Spärrkonton hos Riksbanken

Investeringsfond

5,2

Arbetsmiljöfond

5,2

A nläggningslillgångar

Kapitalrabatt

6,4

Aktier

O,!

Förskott till leverantörer

Pågående anläggningsarbeten

4,5

Maskiner och inventarier

291,2

Byggnader

451,7

Mark och övrig fast egendom

147,8                    901,7

4 579,7

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Växelskulder

41,2

Skulder till koncernbolag

Moderbolag

433,0

Övriga koncernbolag

433,0

Leverantörsskulder

129,5

Skatteskuld

1,0

Upplupna kostnader och

fönitbetalda intäkter

181,9

Övriga kortfristiga skulder

1 030,0

Förskott från kunder

Koncernbolag

Övriga

416,1

416,1

2 232,7

Prop. 1977/78:174

26

Långfristiga skulder

Växelskulder

25,0

Reverslån

Moderbolag

211,0

Övriga

1 476,0

1 687,0

Förskott från kunder

72,5

Avsatt till pensioner

PRI-pensioner

94,9

Övriga pensioner

26,4

121,3

Obeskattade reserver

Lagerreserv

112,0

Ackumulerad överavskrivning

197,9

Investeringsfond för rörelse

11,3

Arbetsmiljöfond

Eget kapital

Bundet eget kapital

Aktiekapital 1 OOOOOO å

nom 100 kr

100,0

Reservfond

20,0

120,0

Fritt eget kapital

Balanserad vinst

Arets nettoresultat

0

0

A nsvarsförhindelser

Borgenförbindelser

Moderbolag

688,0

Övriga

134,4

822,4

Andra ansvarsförbindelser

19,0

StäUda panter

BanktiUgodohavaaden

Accepterade växlar

1 714,1

Reversfordringar

1040,2

Fastighetsinteckningar

494,5

Företagsinteckningar

190,0

1 905,8

321,2

120,0

841,4

3 438,8

Prop. 1977/78:174

27

Bilaga 2:3 KOCKUMS REDERIRÖRELSE

Preliminär resultatuppställning 1977 (milj. kr.)

Fakturerad försäljning

26,8

Material, löner m.m.

38,7

Rörelseresultat före avskrivning enligt plan

11,9

Avskrivning enligt plan

43,3

Rörelseresultat

55,2

FinansieUt resultat

Intäktsräntor

Koncernbolag

1,4

Övriga

Kostnadsräntor

Koncembolag

62,1

övriga

 1,2

Resultat före extraordinära

poster och bokslutsdispositioner

117,1

Extraordinärt resultat

   1,4

Resultat efter extraordinära poster

118,5

Bokslutsdispositioner

Förändring av ackumulerad överavskrivning

+    1,2

övriga dispositioner

   0,4

Koncernbidrag

-|-117,9

Resultat före skatt

0,2

Skatt

0,1

Arets nettoresultat

0,1

Prop. 1977/78:174

28

Bilaga 2:4 KOCKUMS REDERIRÖRELSE

Preliminär uppställning över tillgångar och skulder 1977-12-31 (milj. kr.)

TiUgångar

OmsättningstiUgångar

Kassa- och banktUlgodohavanden

5,1

Fordringar på koncembolag

25,3

Fömtbetalda kostnader och upplupna intäkter

4,1

Andra fordringar

5,3

Vamlager

6,1

Omsättningstillgångar, totalt

45,9

Anläggningstillgångar

Fartyg

753,4

Balansomslutning

799,3

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Växelskulder, koncembolag

38,1

Skulder till koncembolag

20,3

Skatteskulder

0,1

Fömtbetalda intäkter ocb upplupna kostnader

2,1

Övriga kortfristiga skulder

         93

Kortfristiga skulder, totalt

69,9

Långfristiga skulder

Växelskulder, koncernbolag

207,3

Skulder tiU koncernbolag

Moderbolag

0,1

Övriga koncembolag

450,7

Reverslån

6,8

Andra långfristiga skulder

____ 5

Långfristiga skulder, totalt

670,5

Obeskattade reserver

Ackumulerad överavskrivning

54,1

Övriga obeskattade reserver

____ L5

Obeskattade reserver, totalt

55,6

Eget kapital

Bundet eget kapital

Aktiekapital

1,7

Reservfond

0,3

Fritt eget kapital

Balanserat resultat

1,2

Arets nettoresultat

         0J_

Eget kapital, totalt

3,3

Balansomslutning

799,3

Prop. 1977/78:174

29

Bilaga 2:5 Kockumskoncemen 5 år I sammandrag

1977»

1976          1975          1974          1973

Bruttoinvesteringar i anläggningar och fartyg (inkl. ofullbordade an­läggningar) (milj. kr.)

404,7

221,3        371,0        320,7        246,4

Medeltal anställda

7 959

8 272        8 473        7 781        7 182

Kostnader för löner inkl. sociala avgifter (milj. kr.)

681,4

657,8        593,0       474,9        377,9

RäntabUitet före skatt på

  genomsnittiigt

 tot. kapital

  genomsnittligt

 justerat eget kapital

4,7%

6,1%        7,2%      13,5%      11,1% 4,2%      13,0%      47,6%     48,9%

Rörelseintäkter (milj. kr.)

2 015,7

2001,8

1572,1

1664,6

1232,2

Rörelseresultat (nrilj. kr.)

94,2

134,6

144,8

231,2

157,5

Finansiellt resultat

(milj.kr.)                          164,6   114,1

_57,6

18,3

6,8

Extraordinärt resultat

(milj.kr.)

0,7

1,4

5,0

34,8

0,7

Resultat efter extraordi­

nära poster

61,8

30,9

92,2

247,7

151,4

 i% avrörelseinläkter

3,1

1,5

5,9

15,4

12,3

Arets nettoresultat

6,9

10,3

15,2

31,0

19,9

Föreslagen utdelning

  per aktie

3,0

3,0

3,0

2,5

 totalt (milj. kr.)

9,0

9,0

9,0

7,5

1 Preliminära uppgifter.

Prop. 1977/78:174

30

Bilaga 2:6 Kockumskoncemen 5 är I sammandrag (milj. kr.)

1977'

1976

1975

1974

1973

Tillgångar

likvida medel Kundfordringar Andra fordringar Lager

56,9 2521,0

132,9 1087,7

205,7

1 939,2

98,2

1144,6

174,1

1 713,0

86,3

1 212,8

222,8

1564,4

107,2

715,9

438,3

1 418,0

171,4

541,8

OmsättningstUIgångar

3798,5

3 387,7

3 186,2

2 610,3

2 569,5

Maskiner och inventarier Fastigheter och pågående anläggningsarbeten övriga anläggningstillgångai

351,9

717,1     778,5

361,5

732,8 486,3

353,3

709,8 326,1

229,7

640,6 203,0

136,6

449,1 84,3

AnläggningstiUgångar

1 847,5

1 580,6

1 389,2

1 073,3

670,0

Balansomslutning

5 646,0

4 968,3

4 575,4

3 683,6

3 239,5

Skulder och eget kapital

Leverantörsskulder Övriga kortfristiga skulder

189,0 2 171,4

195,2 1 626,4

202,6 1 719,3

229,0 1 012,8

212,5 1 018,9

Kortfristiga skulder

2 360,4

1 821,6

1 921,9

1 241,8

1231,4

Revers-, förlags- och

obligationslån

Övriga långfristiga lån

2 376,5 107,6

2 143,6 141,9

1319,4 454,1

968,2 683,1

843,2 742,9

Avsatt till pensioner

170,8

148,8

133,2

116,7

104,2

Långfristiga skulder

2 654,9

2 434,3

1 906,7

1 768,0

1 690,3

Obeskattade reserver Aktiekapital Bundna reserver Fria reserver

415,5

150,0

32,2

33,0

497,0 150,0

27,8 37,6

502,6

150,0

30,3

63,9

438,4

150,0

25,9

59,5

162,7

100,0

23,4

31,7

Eget kapital

215,2

215,4

244,2

235,4

155,1

Balansomslutning

5 646,0

4 968,3

4 575,4

3 683,6

3 239,5

' Preliminära uppgifter.

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM Wt