Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:173

Regeringens proposition

1983/84:173

om Scandinavian Airlines Systems flygpassagerarterminal i Malmö;

beslutad den 22 mars 1984.

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

Pä regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

CURT[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föresläs en lag med vissa bestämmelser för en i Malmö av Scandinavian Airlines System (SAS) anordnad terminal för befordran av flygpassagerare till och från Kastrups flygplats i Danmark. Vid termina­len skall säkerhetskontroll enligt lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats kunna äga rum. Vidare föreslås atl en s. k. exportbulik för försälj­ning av obeskattade varor skall kunna inrättas inom terminalens område. Regeringen föreslås få bemyndigande att besluta om avgifter som ersätt­ning för statens kostnader för säkerhetskontroll samt tull- och passkontroll vid terminalen.

Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 juni 1984.

1    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 173

Prop. 1983/84:173

2

Förslag till

Lag med vissa bestämmelser för Scandinavian Airlines Systems flyg­passagerarterminal i Malmö

Härigenom föreskrivs följande.

1

§ På den i Malmö av Scandinavian Airlines System anordnade termina­len för passagerare och gods, som befordras direkt till eller från elt luftfar­tyg i internationell trafik vid Kastrups flygplats i Danmark, får särskild kontroll äga rum till förekommande av brott som utgör allvarlig fara för säkerheten vid luftfart. Beträffande sådan kontroll gäller lagen (1970:926) om särskild kontroll pä flygplats i tillämpliga delar.

2

§ Vad som i 27 § tullagen (1973:670) föreskrivs i fråga om inrättande av en särskild butik (exportbufik) för försäljning av oförtullade eller eljest obeskattade varor på en flygplats skall gälla även i fråga om inrättande av en sådan butik pä terminalen.

3

§ Regeringen får besluta om avgifter till staten som ersättning för kostnaderna för särskild kontroll samt tull- och passkontroll pä terminalen.

Denna lag träder i kraft den 1 juni 1984.

Prop. 1983/84:173

3

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-03-22

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bod-ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om Scandinavian Airlines Systems flygpassagerarterminal i Malmö

1    Inledning

Mot bakgrund av önskemålen av snabbare och bättre förbindelser mel­lan Malmö och ufiandet har Scandinavian Airlines System (SAS) i en framställning till regeringen den 24 november 1983 anfört att SAS planerar att bedriva trafik med svävare för befordran av flygpassagerare och bagage mellan Malmö och Kastrups flygplats i Köpenhamn. För det ändamålet uppför SAS i Malmö en särskild terminal. Eftersom trafiken avses gä fill och från transilområdet pä Kastrups flygplats måste säkerhetskontroll av passagerare och bagage ske redan vid terminalen i Malmö. Med anledning härav har SAS hemställt att möjlighet ges att genomföra säkerhetskon­troller vid terminalen.

SAS har vidare den 16 januari 1984 hemställt om tillstånd att inrätta en s. k. tax-free shop (exportbulik) för försäljning av obeskattade varor i terminalen.

Efter remiss har yttrande över framställningen rörande säkerhetskon­troll avgetls av rikspolisstyrelsen, luftfartsverket, generaltullslyrelsen, sta­tens invandrarverk, länsstyrelsen i Malmöhus län, polisstyrelsen i Malmö polisdistrikt, Malmö kommunstyrelse saml Svensk Pilotförening (SPE).

Länsstyrelsen i Malmöhus län har bifogat en promemoria i ämnet som har upprättats av regionalekonomiska enheten vid länsstyrelsen.

En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta lagstiftningsärende som bilaga.

Prop. 1983/84:173

4

2   Gällande bestämmelser m. m.

Enligt lagen om särskild kontroll på flygplats fär kontroll äga rum för alt förekomma brott som utgör allvarlig fara för säkerheten vid luftfart (I §). Förordnande om sådan kontroll meddelas av rikspolisstyrelsen efter sam­råd med luftfartsverket. I brådskande fall kan förordnande meddelas av den lokala polisstyrelsen. Förordnandet är tidsbegränsat och får gälla i högst tre månader varje gång (2§). Kontrollen utförs av polisman efter beslut av polisstyrelsen. Denna får också förordna någon annan än en polisman att utföra kontrollen. I sådana fall skall kontrollen utföras under ledning av en polisman. Vid kontrollen eftersöks vapen eller andra föremål som är ägnade all komma till användning vid brott som utgör allvarlig fara för säkerheten vid luftfart. Väskor och andra slutna förvaringsställen fär undersökas. Vidare fär både flygpassagerare och andra som upphäller sig inom flygplatsens område kroppsvisiteras. Den som inte frivilligt under­kastar sig kroppsvisitation kan avvisas från flygplatsens område (3§). Påträffas föremål som är ägnade atl komma till användning vid brott mot flygsäkerheten, skall den hos vilken föremålet har påträffats anmanas att förvara det på ett sätt som är ägnat att hindra brott, såvida inte föremålet tas i beslag enligt bestämmelserna i rättegångsbalken (4§). Den som inle rättar sig efter en sådan anmaning fär avvisas frän flygplatsen. Enligt lagen bör kroppsvisitation som är av mer väsentlig omfattning verkställas inom­hus i ett avskilt rum och om möjligt i närvaro av ett vittne (5 §).

På de flesta svenska flygplatser har luftfartsverket i samråd med rikspo­lisstyrelsen ställt i ordning särskilda utrymmen för kontrollverksamheten. Flygpassagerarna får passera in genom en insynsskyddad avskärmning där kroppsvisitation utförs manuellt eller med hjälp av elektriska detektorer och handbagaget genomlyses med en röntgenapparatur. Efter kontrollen slussas flygpassagerarna och deras handbagage direkt in i flygplanet eller till ett särskilt uppehållsrum för enbart kontrollerade personer.

Förordnanden om särskild kontroll har meddelats beträffande samtliga svenska flygplatser och de förlängs kontinuerligt av rikspolisstyrelsen efter samråd med luftfartsverket. Kontrollverksamheten omfattar f. n. ca 30procent av alla avgående flygplan i inrikes trafik och samtliga i utrikes trafik.

Enligt tullagen (1973:670) ansvarar tullverket för kontrollen av person-och varuirafiken till och från tullområdet, dvs. Sveriges landområde, sjö­territorium och luftrum. Enligt 27 § samma lag fär på flygplats efter till­stånd av regeringen inrättas särskild butik (exportbufik) för försäljning av oförtullade eller eljest obeskattade varor till flygpassagerare som avreser fill utlandet. Regeringen har i förordningen (1962:376) om försäljning i exportbutik (ändrad senast 1976:803) föreskrivit att SAS får inneha ex­portbutiker på Stockholm-Arlanda, Göteborg-Landvetters,  Malmö-

Prop. 1983/84:173

5

Slurups, Jönköpings, Norrköpings-Kungsängens, Sundsvall-Härnö­sands och Umeå flygplatser. På Malmö-Slurups flygplats fär försäljning inte ske till flygpassagerare med Köpenhamn som bestämmelseort.

3   Allmänt om Sydsveriges utrikesförbindelser

Under en följd av är har önskemål förts fram om snabbare och bättre förbindelser mellan Sydsverige och utlandet. Olika transportalternativ har diskuterats för all man skall uppnå de önskade förbättringarna.

Närmare 500000 enkelresor per år företas mellan Skåne och Kastrup. Ca 300000 av resorna är bål- och busslransporter för anslutning till regul­järt utrikesflyg på Kastrup.

Flygtrafiken mellan Sydsverige och utlandet går i dag via Stumps flyg­plats i Malmö. Den s.k. pendeln mellan Sturup och Kastrup är den enda reguljära utrikes förbindelsen på Sturup. Flygplatsen som är byggd för såväl inrikestrafik som utrikestrafik har ett betydande kapacitetsöverskott. Under de senaste åren har luftfartsverket vidtagit olika åtgärder för atl stimulera trafiken pä flygplatsen och den har också fått ökad betydelse för chartertrafiken.

Under ledning av länsstyrelsen i Malmöhus län undersöks f. n. möjlighe­terna atl förbättra den utrikes trafikförsörjningen med flyg och att pä bästa möjliga sätt utnyttja Sturup.

Enligt SAS är inrättandet av en förbindelse med svävare över Öresund kombinerad med flyg från Kastrup f. n. det bästa sättet att förbättra Syd­sveriges förbindelser med utlandet. Bolaget har därför beslutat att öppna en sådan förbindelse. Svävarna skall på 35-40 min. och med samma komfort som den i SAS' utrikesflygplan transportera passagerare mellan Malmö hamn och Kastrups flygplatsterminal.

Regeringen gav den 2 juni 1983 tillstånd till svävartrafiken enligt förord­ningen (1966: 159) om tillstånd för brukande av svävare. I anslutning härfill förklarade SAS att man f. n. inle avsåg alt lägga ned trafiken med pendeln från Sturup utan atl möjligheterna att förbättra denna trafik först hade prövats. Vidare uppgav SAS alt man avsåg alt undersöka möjligheterna dels alt inrätta en DC-9 linje till London frän Sturup via Köpenhamn dels att anordna trafik med flygplan av typen SAAB Fairchild SF-340 mellan Sturup och vissa orter i Förbundsrepubliken Tyskland.

4   SAS' framställning om säkerhetskontroll och remissyttrandena över den

Vid den nya terminalen planeras enligt SAS sedvanlig pass-, tull- och valutakontroll i samråd med Malmö polisdistrikt respektive tulldirektionen

Prop. 1983/84:173

6

i södra regionen. Erforderliga utrymmen för dessa funktioner kommer alt inrymmas i terminalen. Härutöver är del nödvändigt att säkerhetskontroll av passagerarna och deras handbagage görs före svävarens avgång från Malmö, eftersom passagerarna vid ankomsten till Kastrup kommer att tas in direkt i flygplatsens Iransitutrymme och där blanda sig med övriga redan säkerhetskonlrollerade resenärer. Eftersom bestämmelserna i lagen om särskild kontroll pä flygplats inte torde vara tillämpliga på den planerade trafiken hemställer SAS atl svävarterminalen skall jämställas med svensk flygplats eller atl lagen ändras sä alt den avser såväl flygplats som annan terminal frän vilken passagerare transporteras direkt till utländsk flygplats.

SAS' förslag till lagändring har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran av generaltullslyrelsen, statens invandrarverk, länsstyrelsen i Malmöhus län, polisstyrelsen i Malmö polisdistrikt, Malmö kommunstyrelse och Svensk Pilolförening. Generaltullstyrelsen och polisstyrelsen framhåller dock att en förutsättning för atl förslaget skall kunna genomföras är alt behovet av personal, utrymmen och utrustning för tull-, pass- och säkerhetskontroll kan tillgodoses.

Förslaget avstyrks av rikspolisstyrelsen och luftfartsverket. Rikspolis­styrelsen anser atl ett genomförande av förslaget med stor sannolikhet kommer att medföra inte oväsentliga merkostnader för polisväsendet i form av kostnader för personal och teknisk utrustning samt för lokaler. Det är heller inte osannolikt att polisen pä sikt kommer att mötas av krav på att anordna kontroller även vid andra terminaler än den nu aktuella, t. ex. från en bussterminal. Ett sådant arrangemang kommer att medföra dubblering av kontrollfunktionerna för en och samma flygplats. Vidare framhåller rikspolisstyrelsen alt under den tid svävarfarkosterna inle är i trafik bör de stå under ständig bevakning för all hindra obehöriga att ta sig ombord. Sker inte detta måste polisen varje dag göra en s. k. säkerhelsskyddsunder-sökning för att upptäcka vapen eller annat farligt föremål som kan ha gömts ombord, vilket drar stora kostnader. Mot förslaget talar enligt rikspolisstyrelsens mening även att svensk polis får ett visst utökat delan­svar för säkerheten på en utländsk flygplats. F. n. har svensk polis ansvar endast för de säkerhetsåtgärder som vidtas beträffande flygpassagerare som lämnar svensk flygplats.

Enligt luftfartsverkels mening är det inle lämpligt atl pä angivet sätt utan föregående utredning ändra lagen. En sådan ändring skulle medföra konse­kvenser inle bara för SAS' vidkommande utan även för luftfartsverket och andra intressenter. Det kan sålunda inte uteslutas att krav på byggnadstek­niska åtgärder och andra arrangemang skulle uppkomma på flygplatsen, när det gäller att ta hand om de redan incheckade och kontrollerade passagerarna i förhällande till de passagerare som infinner sig direkt pä flygplatsen. Enligt luftfartsverket är det inte heller nödvändigt att anordna säkerhetskontroll vid svävarterminalen i Malmö för den planerade trafi­ken. Kontrollen kan äga rum på Kastrup av dansk polis innan passagerarna

Prop. 1983/84:173

7

släpps in i transilhallen. Om säkerhetskontroll ändå genomförs redan vid terminalen i Malmö, bör enligt verkels mening förutsättningarna härför regleras i särskild lag och inte las in i lagen om särskild kontroll på flygplats.

Luftfartsverket framhåller vidare alt om möjlighet öppnas till säkerhets­kontroll vid terminalen, kostnader uppkommer för tull-, pass- och säker­hetskontroll, vilka kostnader inte skulle uppkommit om man i stället gjort insatser på Slurups flygplats för att där utveckla trafikservicen.

Eftersom svävartrafiken ostridigt innebär en serviceförbättring för flyg­passagerarna vill luftfartsverket emellertid inte motsätta sig denna. Verket understryker dock atl delta inte får innebära försämring för existerande pendel mellan Sturup och Kastrup och att åtgärder måste vidtas för atl allmänt utveckla trafiken på Sturup, bl. a. med flera direktgående ulrikes-flyglinjer. Verket påpekar vidare att verket med nuvarande regler skulle gå miste om intäkter frän försäljning av skattefria varor, om sådan försäljning skulle anordnas i den nya terminalen.

5   Överväganden

5.1      Allmänt

För egen del vill jag anföra följande.

Stora ansträngningar har gjorts atl förbättra Sydsveriges trafikförsörj­ning genom alt förbättra servicen pä Slurups flygplats. Ytterligare åtgärder i den riktningen kan bli följden bl.a. av det utredningsarbete som f.n. bedrivs under ledning av länsstyrelsen i Malmöhus län. Vissa av SAS' planerade ulrikeslinjer kan också komma att bidra till all förbindelserna mellan Sydsverige och utlandet kommer all förbättras. Den planerade svävartrafiken mellan Malmö hamn och Kastrup, som avses komma i gång redan under sommaren 1984, skulle med omedelbar verkan leda till en avsevärd förbättring i servicen för dem som reser mellan Sydsverige och ullandel. Del får därför enligt min mening anses ligga i linje med det arbete som hittills lagts ned på att förbättra utlandsförbindelserna med Sydsverige all statsmakterna skapar lagliga förutsättningar för de planerade arrange­mangen.

5.2      Säkerhetskontroll

En sådan förutsättning är att säkerhetskontroll av passagerarna och deras handbagage kan ske före svävarens avgång från terminalen i Malmö så atl passagerarna vid ankomslen till Kastrup kan tas in direkt i flygplat­sens Iransitutrymme och där föras samman med redan säkerhetskonlrol­lerade resenärer. En sådan ordning innebär från säkerhetssynpunkt inte någon skillnad mot vad som gäller i fråga om passagerare som anländer till

Prop. 1983/84:173

8

Kastrup med flyg från Sverige och som har säkerhetskonlrollerats vid en svensk flygplats.

Beträffande de passagerare som f. n. genomgår pass-, tull- och säker­hetskontroll på Kastrup men som nu i stället kommer att genomgå den kontrollen vid svävarterminalen i Malmö innebär en ordning med säker­hetskontroll i Malmö, som rikspolisstyrelsen har påpekat, att svensk polis får ett i förhållande till vad som f. n. gäller ökat ansvar för flygsäkerheten vid Kastrup. Detta innebär dock inte som jag ser det något avgörande principiellt hinder mot att denna ordning genomförs. Den innebär emeller­tid ökade kostnader för den svenska staten och det är enligt min mening skäligt att SAS bidrar till atl täcka dessa kostnader. Jag övergår nu till den frågan.

5.3 Kostnader

Inrättandet av flygplatsterminal i Malmö medför ökade kostnader för tull-, pass- och säkerhetskontroll.

Enligt polisstyrelsen i Malmö polisdistrikt måste all avgående trafik säkerhetskontrolleras. Vidare måste den ankommande trafiken passkon­trolleras som vid nordisk yttergräns. För alt täcka den planerade turlistan fordras del enligt polisstyrelsens bedömning fyra arbetslag med sex befatt­ningshavare i varje lag för kontrollverksamheten. Det går inte att samord­na kontrollverksamheten vid Slurups flygplats med verksamheten vid svä­varterminalen. För att uppnå effektivitets- och rationaliseringsvinster bör kontrollen vid svävarterminalen enligt polisstyrelsens mening organisato­riskt integreras med den passkontroll som redan nu finns i Malmö hamnar. Under förutsättning att övrig personal som i dag finns för reguljär och stickprovsvis anordnad passkontroll inle minskas kan utökningen då be­gränsas till nyinrättade tjänster för tio polismän och nio pass- och säker-hetskontrollanter. En lösning av personalfrågan pä nu angivet sätt förutsät­ter att samtliga kontrollanter i Malmös hamnar utbildas och åläggs att arbeta både som pass- och säkerhelskontrollanter.

Åven enligt rikspolisstyrelsens beräkningar uppgår personalbehovet till tio polismän saml nio pass- och säkerhelskontrollanter vilket medför en lönekostnad på drygt 2,4 milj. kr. per är. Kostnaden för inköp av teknisk utrustning har av rikspolisstyrelsen beräknats till 340000 kr. samt kostna­den för förhyrning av lokaler till 81000 kr. per år.

Generaltullslyrelsen har beräknat att det för tullkontrollen åtgår fyra vaktlag med tvä tjänstemän i varje lag. Åven om bemanningen på termina­len kommer alt bestå av tvä tullljänstemän kräver terminalens öppethål­lande fyra vaktlag för att läcka in den skiftgång som blir nödvändig. Det ytterligare personalbehovet beräknas således uppgå till minst åtta tulltjäns­temän. Kostnaden härför beräknas till ca 1 milj. kr. per är. Expediering

Prop. 1983/84:173

9

och tullkontroll av den tilltänkta trafiken kan inte samordnas med tullver­kets verksamhet vid befintliga färjelägen.

Kostnaden för den säkerhets- och passkontroll som förekommer vid svenska flygplatser betalas av staten. Staten svarar även för en stor del av kostnaden för tullkontrollen vid flygplatserna. Vissa bestämmelser om skyldighet för transportföretag att ställa lokaler till tullverkets förfogande och om avgift för förrättning finns i tullstadgan (1973:671). En utredning pågår f. n. inom statskontoret om en utvidgning av avgiftsuttaget (se prop. 1983/84:100 bil. 9 s. 92).

Ett statligt kostnadsansvar är naturiigt i första hand när det gäller den kontroll som utövas pä de flygplatser som ingår i det statliga flygplatssyste­met. Vid planeringen av trafiken på sädana flygplatser har denna kostnad beaktats. Statens kostnadsansvar faller sig enligt min uppfattning inle lika naturligt när det gäller de kontroller som behövs vid den nu aktuella terminalen som avses bli utnyttjad i huvudsak för atl tillgodose ett luft­fartsförelags intresse av atl utveckla sin trafikservice gentemot flygrese­närerna.

I ett principbeslut om polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. har riksdagen ställt sig bakom tanken atl polisen i större utsträckning än tidigare bör ta ut ekonomisk ersättning för övervaknings- och bevak­ningsuppgifter (prop. 1980/81:13 s.42, JuU 24, rskr 210). En förutsättning för att avgift skall få tas ut bör enligt vad som anfördes i propositionen vara alt det är fråga om uppgifter som i praktiken har en utpräglad karaktär av service åt enskilda personer eller företag och som förekommer i en viss ganska regelbunden omfattning.

Enligt min mening kan likartade synpunkter läggas pä polisens och tullens kostnader för kontrollen vid SAS' flygpassagerarterminal i Malmö. Jag anser det mot denna bakgrund skäligt alt förelaget genom avgifter bidrar till all täcka dessa kostnader.

Det bör ankomma på regeringen att efter bemyndigande av riksdagen enligt 8 kap. 9§ andra stycket regeringsformen besluta om de avgifter som bör utgå för ändamålet.

5.4 Exportbutik

Bestämmelsen i 27 § lullagen avser endast inrättande av exportbutik pä flygplats och den medger inle regeringen alt lämna tillstånd till sådan bufik på terminalen. Enligt min mening bör möjlighet härtill skapas i samband med den övriga lagstiftning som behövs för terminaldriften.

Frägan om tillstånd fär senare prövas av regeringen.

Prop. 1983/84:173

10

5.5 Lagteknisk lösning m. m.

Erforderiiga bestämmelser om säkerhetskontroll och om bemyndigande för regeringen aft ge tillstånd till inrättande av exportbulik saml alt ta ut avgifter för tull-, pass- och säkerhetskontrollen bör tas in i en särskild lag.

Frågan är enligt min mening av så enkel beskaffenhet atl lagrådels hörande skulle sakna betydelse.

Den passkontroll som kommer alt behövas vid terminalen kan ske inom ramen för gällande lagstiftning, och inte heller den nordiska passkontroll­överenskommelsen (SÖ 1958:24) kan anses utgöra något hinder mot en sådan kontroll.

6    Ikraftträdande

Enligt SAS beräknas den planerade svävartrafiken kunna öppnas den 15 juni 1984. Jag föreslår därför alt den nya lagen träder i kraft den 1 juni 1984.

7   Upprättat lagförslag

I enlighet med det anförda har inom kommunikationsdepartementet upprättats förslag till lag med vissa bestämmelser för Scandinavian Air­lines Systems flygpassagerarterminal i Malmö. Lagförslaget har upprättats i samråd med cheferna för justitie- och finansdepartementen. Samråd har ocksä ägt rum med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

8    Hemställan

Under hänvisning till del anförda hemställer jag alt regeringen föreslär riksdagen

atl anta förslaget till lag med vissa bestämmelser för Scandinavian Air­lines Systems flygpassagerarterminal i Malmö.

9    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen att anta del förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1983/84:173

11

Bilaga

Sammanställning av remissyttranden över SAS' fram­ställning beträffande säkerhetskontroll på flyg­passagerarterminal i Malmö

Rikspolisstyrelsen: Av handlingarna framgår aU SAS fr. o. m. 1984-06-15 planerar alt från särskild terminal vid Skeppsbron i Malmö transportera flygpassagerare med svävare till och från Kastrups flygplats i Köpenhamn. I Kastrup skall svävaren anslutas direkt till flygplatsens Iransitutrymme. Tillträde dit medges endast den som genomgått bl. a. säkerhetskontroll.

Vid svävarterminalen i Malmö planeras passagerarna bli expedierade enligt de rufiner som gäller på en svensk flygplats, dvs. vid avresa till utrikes ort

-

incheckning (bagage och biljett)

-

säkerhetskontroll (lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats)

-

passkontroll (endast efter särskilt beslut) samt vid ankomst frän utrikes ort

-

tull- och passkontroll.

Elt genomförande av förslaget till lagändring i den riktning SAS anger i sin skrivelse till justitiedepartementet kommer med stor sannolikhet atl medföra inte oväsentliga merkostnader för polisväsendet i form av kostna­der för personal och teknisk utrustning samt för lokaler. Det är heller inle osannolikt att polisen på sikt kommer att mötas av krav på att anordna kontroller även vid andra terminaler än den nu aktuella, t. ex. från en bussterminal. Ett sådant arrangemang kommer alt medföra dubblering av kontrollfunktionerna för en och samma flygplats.

Säkerhetsfrågorna i dessa sammanhang är ocksä framträdande. Under den lid svävarfarkosterna inte är i trafik bör de slå under ständig bevakning för alt hindra obehöriga att ta sig ombord. Sker inte detta måste polisen varje dag göra en s.k. säkerhetsskyddsundersökning för att upptäcka vapen eller annat fariigt föremål som kan ha gömts ombord. Detta drar stora kostnader.

Härutöver kan tilläggas att svensk polis fär ett visst utökat delansvar för säkerheten pä en utländsk flygplats. F. n. har svensk polis ansvar endast för de säkerhetsåtgärder som vidtas beträffande flygpassagerare som läm­nar svensk flygplats.

Ett genomförande av lagändringen och elt medgivande av rikspolissty­relsen att anordna kontroll på Skeppsbron i Malmö enligt SAS skrivelse beräknas medföra följande merkostnader för polisväsendet.

Prop. 1983/84:173

12

Lönekostnader (nyinrättade tjänster)

10 pohsmän å 135000:-/år

I 350000:-/år

9 pass-/säkerhetskontrollanter ä

117 000:-/år

1053 000:-/år

2 403 000:-/år

Teknisk utrustning (nyinköp)

1 röntgenanläggning

ca 250000

Metalldetektorer

ca   40000

1 dalaterminal

ca   50000

340000:-

Lokalkostnader (förhyrning)

Cirka 90 m ä 900: -/år

81 000: - /år

81 000:-/år

Med beaktande av de principiella betänkligheter som kan resas mot lagändringen och med hänsyn till de ekonomiska konsekvenser ändrings­förslaget bedöms komma atl medföra avstyrker rikspolisstyrelsen bifall till framställningen frän SAS.

Luftfartsverket: Av SAS skrivelse framgår att SAS avser att transporte­ra flygpassagerare från Malmö till Köpenhamn-Kastrup lufthamn och vice versa med svävare. I flygbätsterminalen kommer passagerarna alt behandlas på exakt samma sätt som i dag sker på de svenska flygplatserna, vilket bl. a. innebär utförande av särskild kontroll av passagerare och handbagage enligt lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats. Den­na lag måste i sä fall ändras så atl kontroll även får ske på annan plats än flygplats.

Sverige är genom sin anslutning till 1944 års Chicagokonvenlion om civil luftfart bundet av dess Annex 17 "Securily", som behandlar säkerheten pä flygplatserna för passagerare och flygplan. Eftersom kontrollen vid flyg­bätsterminalen inte avser skydd för flygplan utan svävare anser sig luft­fartsverket inte böra uttala sig i säkerhetsfrågan. Däremot berör ärendet i hög grad även luftfartsverket. Enligt handlingarna skulle en ändring för atl lillmölesgä SAS intressen kunna ske på del sättet atl i en ny 7§ i lagen anges all i fall som rikspolisstyrelsen bestämmer kontrollen får anordnas i anslutning fill terminal för transport till och från en flygplats. Luftfartsver­ket anser i denna del del inte vara lämpligt att pä angivet sätt utan föregående utredning ändra lagen. En sådan ändring skulle nämligen med­föra konsekvenser inte bara för SAS vidkommande utan även för luftfarts­verket och andra intressenter. Del kan sålunda inte uteslutas all krav på byggnadstekniska åtgärder och andra arrangemang skulle uppkomma pä flygplatsen, när det gäller atl ta hand om de redan incheckade och kontrol­lerade passagerarna i förhållande till de passagerare, som infinner sig direkt pä flygplatsen.

Prop. 1983/84:173

13

Luftfartsverket vill i säkerhetsfrågan också erinra om alt det inle är nödvändigt atl anordna säkerhetskontroll vid svävarterminalen i Malmö för här ifrågavarande typ av trafik. Kontrollen kan äga rum på Kastrup av dansk polis, innan passagerarna släpps in i transilhallen. Om emellertid statsmakterna eller annan ställer krav pä atl säkerhetskontroll genomförs redan vid terminalen i Malmö, bör enligt verkels mening förutsättningarna härför regleras i särskild lag och inle las in i 1970 års lag om kontrollen på flygplats.

Vid de överläggningar som förts med SAS i samband med planeringar inför den tilltänkta nya svävartrafiken har luftfartsverket påpekat all kost­nader för tull-, pass- och säkerhetskontroll skulle uppkomma, kostnader vilka inte skulle uppkommit om insatser i stället gjorts på Slurups flygplats för att där utveckla trafikservicen. SAS har emellertid gjort den bedöm­ningen att det nya irafikupplägget bättre skulle gagna resenärerna. Efter­som svävartrafiken ostridigt innebär en serviceförbättring för flygpassa­gerarna har luftfartsverket inte velat motsätta sig denna. Verket har emel­lertid understrukit att detta inle får innebära försämring för existerande pendel mellan Sturup och Kastrup och atl åtgärder måste vidtagas för att allmänt utveckla trafiken pä Sturup, bl. a. med flera direktgående utrikes-flyglinjer. SAS har förklarat sig berett att medverka härtill.

Härutöver kan följande synpunkter anföras. SAS fick ensamrätt till försäljning av skattefria lobaksvaror och rusdrycker på vissa flygplatser första gängen år 1961 (prop. 1961:11). Även om de författningar, som reglerar den s. k. taxfree-försäljningen, ändrats ett flertal gånger har SAS alltjämt kvar sin ensamrätt. Luftfartsverket hyr ut försäljningslokaler på sju flygplatser till SAS. Som ersättning för upplåtelserna betalar SAS ett belopp som motsvarar 50% av SAS bruttointäkt frän försäljningen. Den årliga ersättningen till verket ligger kring 60 mkr. Vid en eventuell försälj­ning i SAS flygbåtsterminal skulle verket med nuvarande regler gå miste om intäkter från denna försäljning samtidigt som omsättningen på Sturup torde sjunka. I detta sammanhang bör erinras om all samtliga luftfartsver­kets intäkter kommer hela den civila luftfarten tillgodo. Vid uteblivna intäkter på ett område måste åtgärder vidtas på andra områden för all möta detta problem.

Ett sätt att lösa detta är att luftfartsverket och därmed hela luftfartssek­torn i särskild ordning tillförs motsvarande andel av intäkterna från tax­free-försäljningen i svävarterminalen.

Generaltullstyrelsen: Generaltullstyrelsen har inte något att erinra mot att ifrågavarande lag ändras sä att säkerhetskontroll av passagerare fär anordnas även i anslutning till terminal för transport till eller frän flygplats. Frågan om tullverkets kontroll av utresande och behövliga utrymmen och anordningar härför måste dock beaktas i sådana fall. Rikspolisstyrelsen bör därför samräda med generaltullstyrelsen innan beslut om anordnande av sådan säkerhetskontroll fattas.

Prop, 1983/84:173

14

Statens invandrarverk: Statens invandrarverk har ingen erinran mot att ändring görs i lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats för att därmed möjliggöra säkerhetskontroll vid sådan terminal som SAS avser la i bruk.

Ändring kan ske på sätt som anges i remissen.

Länsstyrelsen i Malmöhus län: Av skäl som SAS anfört i sin skrivelse, och mot bakgrund av vad som framhålls i bifogade promemoria, upprättad inom regionalekonomiska enheten vid länsstyrelsen i Malmöhus län, anser länsstyrelsen atl en sådan lagändring bör genomföras, all säkerhetskon­troll kan ske även vid en terminal. Att en sådan möjlighet tillskapas är nödvändigt för alt den svävartrafik, som avses i skrivelsen, skall kunna komma till stånd. Öppnandet av denna svävartrafik är av stor näringspoli­tisk betydelse för stora delar av Sydsverige. Genom svävartrafiken Malmö-Kastrup kommer snabba, turläta och komfortabla förbindelser att skapas mellan Sydsverige och Skandinaviens största flygplats för utrikes­trafik. I nuvarande läge, då stora ansträngningar görs för att utöka syd­svenska förelags export och gynnsamma förutsättningar synes föreligga, är del utomordentligt angeläget, att affärsresorna till och frän övriga Europa och andra kontinenter så längt möjligt underlättas.

Med hänvisning till det anförda hemställer länsstyrelsen, att den före­slagna lagändringen genomförs.

Regionalekonomiska enheten vid länsstyrelsen i Malmöhus län: Flygre­senärer i internationell trafik till eller från södra Sverige är hänvisade till Kastrups flygplats eftersom Sturup ännu inte fält direkt utrikestrafik bort­sett frän flygpendeln till Kastrup. För flygresenärerna är det därför av väsentlig betydelse all förbindelserna mellan Skåne och Kastrup är snabba, bekväma, frekventa och har god regularitet. Under del första halvåret 1983 har en särskild arbetsgrupp under landshövdingens ledning arbetat för atl få till stånd bättre förbindelser till och frän Kastrup. I arbetsgruppen har förutom länsstyrelsen ingått representanter för SAS, Skånes Handelskammare, luftfartsverket samt Malmö och Helsingborgs kommuner. Som framgår av länsstyrelsens yttrande den 5 maj 1983 fill statsrådet och chefen för kommunikationsdepartementet över DSO: s an­sökan för brukande av svävare, har arbetsgruppen lämnat följande förslag:

-

Svävartrafik startas mellan Malmö hamn och Kastrup

-

En undersökning genomförs rörande möjligheterna av att starta direkt­trafik frän Sturup till vissa större deslinationer i Europa

-

Flygpendeln Sturup-Kastrup bibehålls tills vidare

-

Kompletterande trafik bedrivs med lätt eller medeltung helikopter mel­lan Skåne och Kastrup

Beträffande svävartrafiken anfördes i ovan nämnda yttrande bl.a.: "Terminalen i Malmö inrättas i den gamla flygbätsterminalen vid Skepps­bron. Incheckning, tull-, pass- och säkerhetskontroll sker i Malmö. Termi­nalen och svävarna får euroclassavdelning. Pä Kastrup möts svävarna av

Prop, 1983/84:173

15

flygplatsens lerminalbussar som transporterar passagerarna till utrikesler-minalen. Målsättningen är att svävarna i framtiden får angöra utrikester-minalen direkt. Biljettpriser pä svävarna blir samma som för flygpendeln mellan Sturup och Kastrup. Flygpassagerarna får också möjlighet att fritt välja mellan flygpendeln och svävarna."

Sedan länsstyrelsen yttrade sig i maj 1983 har SAS beslutat bygga en ny och större terminal vid sidan av den gamla flygbätsterminalen i Malmö. Likaså är i det närmaste klart all svävarna får angöra direkt finger C vid utrikeslerminalen på Kastrups flygplats.

En förutsättning för atl den planerade svävartrafiken skall kunna erbju­da utrikespassagerare frän Sydsverige en snabb förbindelse med fullgod service är att incheckning, pass-, tull- och säkerhetskontroll kan ske vid terminal i Malmö. Del är speciellt väsentligt alt säkerhetskontrollen av passagerarna och deras handbagage genomförs i Malmöterminalen efter­som passagerarna vid ankomslen till Kastrup förs direkt in i flygplatsens iransitutrymme i vilket alla resenärer skall vara säkerhetskonlrollerade. Länsstyrelsen vill även understryka att svävartrafiken är ett komplement till den nuvarande flygförbindelsen Sturup-Kastrup och att någon lokal­trafik till/från Kastrup inte kommer atl bedrivas i nämnvärd omfattning på svävarförbindelsen.

Mot denna bakgrund tillstyrker länsstyrelsen alt regeringen vidtar så­dana åtgärder, att svävarterminalen med hänsyn till lagen om särskild kontroll av flygplats (SFS 1970:926 och 1974:599) jämställs med svensk flygplats eller att lagtexten ändras atl avse såväl flygplats som annan terminal, från vilken passagerarna transporteras direkt till utländsk flyg­plats.

Polisstyrelsen i Malmö polisdistrikt: Polisstyrelsen i Malmö polisdistrikt tillstyrker alt den tillämnade svävartrafiken mellan Malmö och Kastrup kommer till stånd under den uttalade förutsättningen att distriktet tilldelas erforderlig personal och materiel m. m. för den utökade verksamheten.

Genomförs en lagändring pä sätt som har föreslagits i remissen innebär det all all avgående trafik måste säkerhetskontrolleras. Den ankommande trafiken måste passkontrolleras som vid nordisk yttergräns. För att läcka den planerade luriistan fordras det fyra arbetslag med sex befattningshava­re i varje lag för kontrollverksamheten. Det går inte att samordna kontroll­verksamheten vid Sturup med verksamheten vid svävarterminalen. För att uppnå effektivitets- och rationaliseringsvinster bör kontrollen vid svävar­terminalen organisatoriskt integreras med den passkontroll som redan nu finns i Malmö hamnar. Under förutsättning att övrig personal som i dag finns för reguljär och stickprovsvis anordnad passkontroll inle minskas kan utökningen dä begränsas till tio polismän och nio pass- och säkerhets­kontrollanter. En lösning av personalfrågan pä nu angivet sätt förutsätter atl samtliga kontrollanter i Malmös hamnar utbildas och åläggs att arbeta både som pass- och säkerhetskontrollanter.

Prop. 1983/84:173

16

Om förslaget till lagändring inte genomförs tyder bl. a. de redan långt komna byggnadsarbetena pä att SAS ändå kommer att utnyttja sin konces­sion och den 15 juni 1984 påbörja svävartrafiken mellan Kastrup och Malmö om än på något annorlunda villkor. Beroende på den kontroll som då sker vid Kastrup måste passagerarna genomgå antingen en reguljär eller en stickprovsvis anordnad kontroll vid inresan till Sverige. Under samma förutsättning som ovan understrukits att den övriga personalen vid Mal­mös hamnar inte minskas uppgår personalbehovet i delta alternativ till älta polismän och fem passkontrollanter för att täcka den planerade turlistan. Beräkningen förutsätter ocksä i delta fall all en integrering av de olika kontrollerna kan ske. Såvida inte ambitionsnivån för den stickprovsvisa passkontrollen generellt minskas i väsentlig omfattning är de lokala förhål­landena sådana alt personalbehovet är detsamma oavsett vilken form av passkontroll det i detta alternativ blir frågan om.

Polisstyrelsen har haft möjlighet att under hand ta del av de förslag till utformning av lokaler som SAS presenterat och som nu är under uppföran­de.

Genomförs lagförslaget måste särskild materiel såsom detektorer, ge-nomlysningsapparal m.m. - i huvudsak samma materiel som i dag finns vid Sturup - installeras i svävarterminalen.

Malmö kommunstyrelse: Kommunstyrelsen får som svar på remissen meddela atl Malmö kommun tillstyrker genomförandel av föreslagen änd­ring i lagen om särskild kontroll pä flygplats, vilken möjliggör kontroll i anslutning till terminal för transport till eller frän en flygplats.

Svensk Pilotförening (SPF): Vid transport av passagerare från svävar-terminal till flygplatsterminal är det lika viktigt att 100%-ig säkerhetskon­troll utförs vid denna terminal som vid flygplalsterminal, om avsikten är atl passagerare skall införas direkt i utländsk Iransithall,

En eventuell ändring av lagen sä att denna även kan tillämpas på svävar­trafiken MalmöKöpenhamn har SPF inget att erinra emot, under förut­sättning att man beaktar övriga säkerhetsfrågor.

Vi motsätter oss dock uttrycket "annan terminal" som är alltför omfat­tande, SPF anser att det är enormt viktigt, att man vidhåller en sträng säkerhetskontroll på alla områden, dä sabotage och kapningar fortfarande ligger på en oförändrad hög nivå.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984