Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 84 år 1971

Prop. 1971; 84

Nr 84

Kungl. Maj:ts proposition angående ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt; given Stockholms slott den 2 april 1971.

Kungl. Maj:l vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av Slalsrådsprolokollet över finansärenden, föreslå riksdagen all bifalla de förslag ora vars avlålande till riksdagen föredragande departeraentsche­fen hemställt.

Under Hans Maj:ts

Min allernådigsle Konungs och Herres frånvaro:

enligt Dess nådiga beslut:

BERTIL

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ändrade regler för utbetalning av koraraunal-skatl. Ändringen medför ökade förskottsutbetalningar lUl kommuner med befolkningsökning. En ökad utbetalning på ca 160 milj. kr. beräk­nas ske år 1972 lill i huvudsak inflyltningskorarauner.

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 84

Prop. 1971: 84

1    Förslag till

Lag om ändring i kommunallagen (1953: 753)

Härigenora förordnas alt 72 § koraraunallagen (1953: 753) skall ha nedan angivna lydelse.

(Nuvarande lydelse)

(Föreslagen lyddse)

72 

§

Koraraun äger av statsverket uppbära allraän koraraunalskatl raed t)e-lopp, motsvarande vad som skulle utgå på grundval av det antal skatte­kronor och skalteören, som vid taxering för visst år påföras de till kom­raunen skallskyldiga, efler del belopp för skattekrona och skalteöre, sora bestärats lill utdebitering för nästföregående år. Har järalikt 13 § ferale stycket annan utdebileringsgrund slutiigen fastställts än sora be­slutats vid saramanlräde raed kommunfullraäklige i oktober raånad, skall till grund för utbetalningen läggas den utdebitering, sora bestärats i saraband raed utgifts- och inkomststalens fastställande. Har dödsbo enligt 75 § koramunalskattelagen raedgivils befrielse från all erlägga all­raän koraraunalskatl, skall belopp, sora koraraunen eljest ägde uppbära av statsverket, nedsättas i raotsvarande raån.

Koraraunen äger av statsverket såsora förskott uppbära det belopp, sora på grundval av laxerings-nämnds beslut visst år rörande taxering lUl koraraunal inkorasl­skatt beslutats lill utdebitering för näslkoraraande år. Vad sålunda beslutats till utdebitering ingår i kommunens fordran hos statsver­ket vid ingången av året näst efler det, då beslutet fattades. Förskot­tet avräknas mol den allraänna koraraunalskatl, sora koraraunen äger uppbära av statsverket på grundval av taxeringen under året efler det, då förskottet enligt be­stämraelserna i nästföljande stycke ulanordnas.

Koraraunen äger av statsverket såsora förskoll uppbära del belopp, sora på grundval av laxerings­närands beslut visst år (taxerings­året) rörande taxering lill kora­raunal inkoraslskatt beslutats lill utdebitering för näslkoraraande år. Vad sålunda beslutats lill utdebite­ring ingår i kommunens fordran hos statsverket vid ingången av årel näst efter det, då beslutet fat-lades. Förskottet avräknas mot den allmänna komraunalskalt, sora koraraunen äger uppbära av stats­verket på grundval av taxeringen under årel efter det, då förskottet enligt bestäramelserna i fjärde stycket ulanordnas.

Är antalet hos länsstyrelsen re­gistrerade kyrkobokförda invånare i kommunen vid mitten av augusti månad taxeringsåret större än del var vid mitten av augusti månad två år tidigare skall förskott, be­räknat enligt andra stycket, ökas i förhållande lill ökningen i kom­munens invånarantal mellan angiv­na tidpunkter. Sådant ökat förskott

Lagen omtryckt 1969: 765.

Prop. 1971: 84

(Nuvarande lydelse)

Belopp, sora vid ingången av ell år utgör koraraunens fordran hos statsverket enligt första och andra styckena, skall länsstyrelsen under sararaa år ulanordna lUl korarau­nen med en sjättedel å åttonde da­gen i var och en av månaderna januari, mars, raaj, juli, septeraber och noveraber. Är koraraunens fordran icke uträknad vid ulbe-lalningslillfällel i januari raånad, skall vid delta tillfälle utbetalas sararaa belopp sora utbetalas i no­veraber raånad nästföregående år; dock raå länsstyrelsen, då särskilda skäl föranleda därliU, förordna all utbetalning skall ske med annat belopp. Därest det i januari raånad utbetalade beloppet icke raotsva­rar en sjättedel av koraraunens fordran, skall härav betingad järakning ske av del belopp, sora utbetalas i raars månad.

(Föreslagen lydelse)

ingår i kommunens fordran hos statsverket och avräknas enligt andra stycket. Länsstyrelsen skall senast den 10 september lämna kommunen uppgift om del invå­narantal och det däremot svaran­de uppräknade skatteunderlag, som skall ligga till grund för beräk­ningen.

Belopp, sora vid ingången av ell år utgör koraraunens fordran hos statsverket enligt första, andra och tredje styckena, skall länsstyrelsen under sararaa år ulanordna till koraraunen med en sjättedel å åt­tonde dagen i var och en av raå­nadema januari, raars, raaj, juli, september och november. Är kom­munens fordran icke uträknad vid utbetalningslillfället i januari raå­nad, skall vid delta tUlfälle utbeta­las sararaa belopp sora utbetalas i noveraber raånad nästföregående år; dock raå länsstyrelsen, då sär­skilda skäl föranleda därtill, för­ordna alt utbetalning skall ske raed annat belopp. Därest det i januari raånad utbetalade beloppet icke raotsvarar en sjättedel av korarau­nens fordran, skall härav betingad järakning ske av det belopp, sora utbetalas i raars raånad.

Denna lag träder i krafl den 1 januari 1972.

Vad i 72 § Iredje stycket föreskrives ora ökat förskoll gäller endasl ora och till den del befolkningsökningen i kommunen raellan i lagrura­rael angivna tidpunkter överstiger, vad avser förskott för

åren 1972 och 1973 fyra procent,

åren 1974 och 1975 två procent, samt

åren 1976 och 1977 en procent.

Prop. 1971: 84

2    Förslag till

Lag om ändring i kommunallagen (1957: 50) för Stockholm

Härigenora förordnas alt 76 § koramunallagen (1957: 50) för Stock­holm skall ha nedan angivna lydelse.

(Nuvarande lydelse)

(Föreslagen lydelse)

76 §

Komraunen äger av statsverket uppbära allraän koraraunalskatl med belopp, raotsvarande vad sora skulle ulgå på grundval av del antal skattekronor och skalleören, som vid laxering för visst år påföras de till koraraunen skallskyldiga, efler del belopp för skattekrona och skal­leöre, sora bestärats till utdebitering för nästföregående år. Har dödsbo enligt 75 § koraraunalskatlelagen medgivils befrielse från all erlägga allraän koraraunalskatl, skall belopp, sora komraunen eljest ägde upp­bära av statsverket, nedsättas i motsvarande mån.

Koraraunen äger av statsverket såsom förskott uppbära del belopp, sora på grundval av laxerings­närands beslut visst år rörande laxering lill koraraunal inkorasl­skatt beslutats lill utdebitering för näslkoraraande år. Vad sålunda beslutats lill utdebitering ingår i kommunens fordran hos statsver­ket vid ingången av året näst efler del, då beslutet fattades. Förskot­tet avräknas mot den allraänna kommunalskatt, som kommunen äger uppbära av statsverket på grundval av taxeringen under året efter del, då förskottet enligt be­stämmelserna i nästföljande stycke utanordnas.

Komraunen äger av statsverket såsora förskott uppbära del belopp, sora på grundval av laxerings­närands beslut visst år (taxerings­året) rörande laxering till korarau­nal inkoraslskatt beslutals till ut­debitering för näslkoraraande år. Vad sålunda beslutats lill utdebite­ring ingår i kommunens fordran hos statsverket vid ingången av året näst efler del, då beslutet fat­tades. Förskottet avräknas mot den allraänna koraraunalskatl, sora koraraunen äger uppbära av stats­verket på grundval av taxeringen under årel efler del, då förskottet enligt bestäraraelserna i fjärde styc­ket ulanordnas.

Är antalet hos länsstyrelsen re­gistrerade kyrkobokförda invånare i kommunen vid mitten av augusti månad taxeringsåret större än det var vid mitten av augusti månad två år tidigare skall förskott, be­räknat enligt andra stycket, ökas i förhåUande till ökningen i kom­munens invånarantal mellan angiv­na tidpunkter. Sådant ökat förskott ingår i kommunens fordran hos statsverket och avräknas enligt andra stycket. Länsstyrelsen skall senast   den   10   september  lämna

Lagen omtryckt 1969: 766.

Prop. 1971: 84

(Nuvarande lydelse)

Belopp, sora vid ingången av elt år utgör koraraunens fordran hos statsverket enligt första och andra styckena, skall länsstyrelsen under samraa år ulanordna lill korarau­nen med en sjättedel å åttonde da­gen i var och en av månaderna januari, raars, raaj, juli, septeraber och noveraber. Är koraraunens fordran icke uträknad vid ulbelal-ningslUlfällel i januari raånad, skall vid detta tillfälle utbetalas sarama belopp som utbetalas i no­veraber månad nästföregående är; dock må länsstyrelsen, då särskUda skäl föranleda därtill, förordna alt utbetalning skall ske med annat belopp. Därest del i januari raånad utbetalade beloppet icke raotsvarar en sjättedel av koraraunens ford­ran, skall härav betingad järakning ske av del belopp, sora utbetalas i mars månad.

(Föreslagen lydelse)

kommunen uppgift om del invå­narantal och del däremot svaran­de uppräknade skatteunderlag, som skall ligga till grund för be­räkningen.

Belopp, sora vid ingången av etl år utgör koraraunens fordran hos statsverket enligt första, andra och tredje styckena, skall länsstyrelsen under sararaa år ulanordna lUl kommunen med en sjättedel å åt­tonde dagen i var och en av raå­nadema januari, raars, maj, juli, september och noveraber. Är kora­raunens fordran icke uträknad vid utbelalningstillfällel i januari raå­nad, skall vid detla tillfälle utbeta­las sarama belopp sora utbetalas i noveraber månad nästföregående år; dock må länsstyrelsen, då sär­skilda skäl föranleda därtill, för­ordna all utbetalning skall ske raed annat belopp. Därest del i januari månad utbetalade beloppet icke motsvarar en sjättedel av kommu­nens fordran, skall härav betingad jämkning ske av del belopp, som utbetalas i mars raånad.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1972.

Vad i 76 § tredje stycket föreskrives ora ökat förskott gäller endasl ora och till den del befolkningsökningen i koraraunen mellan i lagrura­rael angivna tidpunkter överstiger, vad avser förskott för

åren 1972 och 1973 fyra procent,

åren 1974 och 1975 två procent, saral

åren 1976 och 1977 en procent.

It    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 84

Prop. 1971: 84

3    Förslag till

Lag om ändring i landstingslagen (1954: 319)

Härigenom förordnas all 76 § landslingslagen (1954: 319) skaU ha nedan angivna lydelse.

(Nuvarande lydelse)

(Föreslagen lydelse)

76 §

Landstingskommunen äger av statsverket uppbära landslingsraedel med belopp, motsvarande vad som skulle utgå på grundval av det antal skallekronor och skalleören, som vid laxering för visst år påföras de lill landslingskomraunen skattskyldiga, efter det belopp för skattekrona och skatleöre, som beslämts till utdebitering för nästföregående år. Har dödsbo enligt 75 § kommunalskallelagen medgivits befrielse från alt er­lägga landslingsraedel, skall belopp, sora landstingskoraraunen eljest ägde uppbära av statsverket, nedsättas i raotsvarande raån.

Landstingskoramunen   äger   av

Landstingskoraraunen   äger   av

statsverket såsora förskott uppbära     statsverket såsom förskott uppbära

del belopp, som på grandval av taxeringsnämnds beslut visst år rö­rande taxering till komraunal in­koraslskatt beslutats lUl utdebite­ring för näslkoraraande år. Vad så­lunda beslutats till utdebitering in­går i landstingskommunens ford­ran hos statsverket vid ingången av året näst efter det då beslutet fat­tades. Förskottet avräknas mot de landstingsmedel, som landstings­koraraunen äger uppbära av stats­verket på grundval av laxeringen under årel efler del, då förskottet enligt bestäramelserna i nästföljan­de stycke utanordnas.

del belopp, som på grundval av laxeringsnärands beslut visst år (taxeringsåret) rörande laxering lill komraunal inkoraslskatt beslu­tats lill utdebitering för näslkora­raande år. Vad sålunda beslutals till utdebitering ingår i landslings-koraraunens fordran hos statsver­ket vid ingången av årel näst efter det då beslutet fattades. Förskottet avräknas raot de landstingsmedel, sora landslingskomraunen äger uppbära av statsverket på grund­val av laxeringen under årel efter det, då förskottet enligt bestära­raelserna i fjärde stycket ulanord­nas.

Är antalet hos länsstyrelsen re­gistrerade kyrkobokförda invånare i landstingskommunen vid mitten av augusti månad taxeringsåret större än det var vid mitten av augusti månad två år tidigare skall förskott beräknat enligt andra stycket, ökas i förhållande till ök­ningen i landstingskommunens in­vånarantal mellan angivna tid­punkter. Sådant ökat förskott ingår i landstingskommunens fordran hos statsverket och avräknas en-

Prop. 1971: 84

(Nuvarande lydelse)

Belopp som vid ingången av elt år utgör landslingskoraraunens fordran hos statsverket enligt förs­ta och andra styckena, skall läns­styrelsen under samma år ulanord­na till landstingskommunens för­valtningsutskott med en sjättedel å åttonde dagen i var och en av raånadema januari, mars, raaj, juli, september och november. Är landstingskommunens fordran icke uträknad vid utbelalningstillfällel i januari månad, skall vid della tillfälle utbetalas samraa belopp sora utbetalas i noveraber månad nästföregående år; dock raå läns­styrelsen, då särskilda skäl föran­leda därtill, förordna all utbetal­ning skall ske raed annat belopp. Därest del i januari raånad utbe­talade beloppet icke raotsvarar en sjättedel av landslingskoraraunens fordran, skall härav betingad järakning ske av del belopp, som utbetalas i mars raånad.

(Föreslagen lydebe)

ligt andra stycket. Länsstyreben skall senast den 10 september lämna landstingskommun uppgift om det invånarantal och det där­emot svarande uppräknade skatte­underlag, som skall ligga UU grund för beräkningen.

Belopp sora vid ingången av ell år utgör landslingskoraraunens fordran hos statsverket enligt förs­ta, andra och tredje styckena, skall länsstyrelsen under sararaa år ut-anordna till landstingskommunens förvaltningsutskott med en sjätte­del å åttonde dagen i var och en av månaderna januari, raars, raaj, juli, septeraber och noveraber. Är landslingskoraraunens fordran icke uträknad vid utbelalningstillfällel i januari raånad, skall vid detla tillfälle utbetalas sararaa belopp sora utbetalas i noveraber månad nästföregående år; dock raå läns­styrelsen, då särskUda skäl föran­leda därtill, förordna alt utbetal­ning skall ske raed annat belopp. Därest del i januari raånad utbeta­lade beloppet icke raotsvarar en sjättedel av landslingskoraraunens fordran, skall härav betingad jämk­ning ske av del belopp, som utbe­talas i raars raånad.

Denna lag träder i krafl den 1 januari 1972.

Vad i 76 § Iredje stycket föreskrives om ökat förskoll gäller endast ora och lUl den del befolkningsökningen i landslingskomraunen mellan i lagrurarael angivna lidpunkter överstiger, vad avser förskoll för

åren 1972 och 1973 fyra procent,

åren 1974 och 1975 två procent, saral

åren 1976 och 1977 en procent.

Prop. 1971: 84

4    Förslag till

Förordning om ändring i förordningen (1948: 766) angående taxering och debitering av skatt vid ändring i kommunal eller ecklesiastik indelning, m. m.

Härigenora förordnas atl i förordningen (1948: 766) angående laxe­ring och debitering av skall vid ändring i koraraunal eller ecklesiastik indelning, ra. ra. skall införas en ny paragraf, 8 a §, av nedan angivna lydelse.

8a§ Har koraraun införlivats med annan koraraun eller ingått i nybildad koraraun eller har oraråde av koraraun överförts till annan koraraun, skall vid tillämpning av vad i 72 § Iredje stycket koraraunallagen (1953: 753), 76 § Iredje stycket koraraunaUagen (1957: 50) för Slockholra och 76 § Iredje styckel landslingslagen (1954: 319) stadgas om ökning av förskott å komraunalskalt från och raed del år indelningsändringen trä­der i kraft invånarantalet i den ändrade eller nybildade koraraunen be­räknas sora ora indelningsändringen varit gällande vid den första av de i lagruraraen angivna lidpunkterna.

Denna förordning träder i krafl den 1 januari 1972.

Prop. 1971: 84

Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 2 april 1971.

Närvarande: stalsrainislern[REDACTED_EFTERNAMN], rainistern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LID­BOM,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdeparteraentet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter ge­raensam beredning med statsrådets övriga ledaraöler fråga ora ändrade regler för utbetalning av kommunalskatt och anför.

1. Inledning

Med slöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande den 13 oktober 1967 tiU­kallades sararaa dag sakkunniga med uppdrag all verkställa utredning angående reglerna för utbetalning av koraraunalskalleraedel ra. ra.

De sakkunniga antog naranet 1967 års kommunabkatiekommitté. Koraraittén har avläranat betänkandet (SOU 1970: 62) Utbetalning av koramunalskall.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgelts av statskontoret, riksrevisionsverket, centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden (CFU), länsstyrelserna i Stockholras län, sora bifogat yttranden från kommuner inora länet, Göteborgs och Bohus län, sora bifogat yttran­den från landsting och koraraun inora länet. Malmöhus län och Norr­bollens län, postbanken, fullmäktige i riksbanken, fullmäktige i riks­gäldskontoret, budgelulredningen, Svenska koraraunförbundel. Svenska landstingsförbundet saral Svenska kyrkans försaralings- och pastorat­förbund.

2. Nuvarande ordning

I 51 § koraraunallagen (1953: 753, oralryckl 1969: 765) föreskrivs alt koramuns raedelsbehov skall täckas raed allmän koraraunalskatl i den mån behovet ej fylls på annat sätt.

' Ledamöter: Generaldirektören Malte Oredsson, ordförande, riksdagsledamoten Karl Boo, bankdirektören i riksbanken Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], direktören Harry[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsledamoten Sture[REDACTED_EFTERNAMN], kansliråden Ake Sanell och Bengt Thufvesson.

Prop. 1971: 84

10

Enligt 72 § komraunallagen äger kommun av statsverket uppbära all­män koraraunalskatl raed del belopp som uträknas efler del skatteunder­lag som fastställs för visst år för koraraunen och den koraraunala utdebi­tering sora bestärats för närraast föregående år. Vidare föreskrivs att koramun äger uppbära förskott visst år sora grundas på det skatteunder­lag sora fastställdes årel innan och den utdebitering sora bestärats för förslnäranda år. Förskottet avräknas sedan raot den allraänna korarau­nalskatl, sora komraunen äger uppbära av statsverket på grundval av taxeringen under året efter del, då förskottet ulanordnals. Belopp, sora vid ingången av ell år utgör koraraunens fordran hos statsverket skall av länsstyrelsen under sarama år utanordnas lill koraraunen raed en sjättedel på åttonde dagen i månaderna januari, raars, raaj, juU, septera­ber och noveraber. Motsvarande besläramelser finns i 76 § koraraunalla­gen för Stockholm (1957: 50) och i 76 § landstingslagen (1954: 319).

I 84 § lagen ora försaralingsslyrelse (1961: 436) föreskrivs alt försara-lingsskalt skall utgå såsom allraän kommunalskatt utom i de fall, då annorlunda föreskrivits i lag eller författning. Församlingen äger av statsverket uppbära församlingsskatt på sararaa sätt som borgerlig kom­raun.

Staten svarar för uppbörden av preliminär skalt som även inne­fattar skatt tUl kommunerna. Dessa erhåller för varje kalenderår förskott grundat på senast kända laxering och den utdebitering sora be­stärats för kalenderåret. När taxeringsresultatel föreligger sker slut­avräkning, varvid saldot raellan slutligt debiterade belopp och uppburna förskoll tillgodoräloias koraraunerna eller statsverket allt eftersom för­skotten understiger eller överstiger de slutligt debiterade beloppen. Ef­tersom taxeringsresultatel föreligger först under senare hälften av året efter inkoraslåret blir följden atl förändringar i skatteunderlaget på­verkar koraraunernas skatleinkoraster först raed två års fördröjning. Detla har, frärast på grund av skatlekraflsökningen, raedfört alt en s. k. eftersläpning uppkorarait i utbetalningen av koramunalskalleraedel.

3. Utredningen

Koramunalskaltekoramittén har enligt sina direktiv hafl all utreda frå­gan ora ändrade regler för utbetalning av koraraunalskalleraedel. Den har särskilt undersökt de expanderande koraraunernas finansierings-problera.

Sora bakgrund till sina ställningstaganden läranar koraraittén en sara­raanfaltande redogörelse för koraraunernas ekonomi. Koraraittén frara­håller att den befolkningsoraflyltning sora ägt rura under de senaste decennierna medfört speciella påfrestningar på den kommunala eko­nomin. Detla har gällt såväl inflyttningskoramuner sora avfolknings-

Prop. 1971:84

11

korarauner. För inflyllningskoraraunerna har befolkningsökningen krävt inveslerragar i bostadsbyggande, gator, skolor, barnstugor, fritidsanlägg­ningar ra. m. Investeringarna raåste lill stor del vara genoraförda innan inflyttning sker. Den nyinflyttade befolkningens behov av service i fråga om skolor, vård m. ra. raåste tUlgodoses oraedelbart efler inflyttningen. Med nuvarande uppbörds- och avräkningssystem för skatt kan korarau­nen däreraot inle tillgodogöra sig skatteintäkterna från de nya invånar­na förrän tvåtre år efter inflyttningen.

Koraraittén har närraare undersökt den s. k. eftersläpning sora upp­stått vid utbetalning av koraraunalskalleraedel. För de borgerliga priraär-koraraunerna uppgick denna vid slutet av år 1968 till ca 2 800 railj. kr. eller 28 "/o av den slutiigt debiterade skallen år 1968. Eftersläpningen definieras då sora skillnaden raellan slutligt debiterad skall och utbetalat förskoll. Ora slulavräkningslikviderna läggs lUl förskollen, utbetalades emellerlid under såväl år 1967 sora år 1968 totalt lUl koraraunerna något mer än den slutiigt debiterade skallen dessa år. För landstingen beräknas eftersläpningen vid slutet av år 1968 lill ca 1 200 milj. kr.

Koraraittén visar alt under nio av de 16 åren mellan 1953 och 1968 har lill samtiiga kommuner årligen skett utbetalningar, dvs. förskott och slutavräkning, som ungefärligen raolsvaral den slutligt debiterade skal­len i koraraunerna. Under fera av de sju år då utbetalningarna under­steg vad sora slutligt tillkora koraraunerna uppgick de utbetalda belop­pen till ca 95 o/o av den slutligt debiterade skatten och under de övriga två åren lill något under 90 »/o av den definitiva skallen.

Utredningen erinrar ora all skatterna inflyter lill statsverket med en viss eftersläpning. Del gäUer bl. a. fyllnadsbetalningarna som ökat kraf­tigt under senare år. Under innevarande budgetår beräknas dessa uppgå till ca 2 railjarder kr. Den del av fyllnadsbetalningarna sora tiUkoraraer koraraunerna, ca 45 "/o, utbetalas av staten raed endasl drygt elt års eftersläpning. Utredningen påpekar vidare atl staten ensara svarar för restförd skatt och för skalteförlusler på restantier. Statsverket bestrider vidare de raed uppbörden förenade administrativa kostnaderna. Kom­mittén beräknar all staten f. n. får räkna med reslanlieförluster på ca 100 railj. kr. per år. Koraraunalskaltens andel härav beräknas lill ca 45 o/o.

Utredningen har analyserat konjunktureffeklerna av nuvarande sy­stem. Dessa har hittiUs varit övervägande gynnsamraa. Genora den kon­junkturfasning sora i huvudsak kännetecknat de senaste decennierna med tvåårsperioder av oraväxlande stark och svag inkorasllillväxl inora sarahällsekonorain har gällande syslera raedförl all kommunernas inkomster stigit förhållandevis starkt under perioder raed relativt svag inkorasltiUväxl inom ekonomin. Under dessa perioder har utbetalats belopp som antingen motsvarat eller i flera fall överstigit den slutUgt debiterade skatten, dvs. vad koraraunerna erhållit ora de själva ord-

Prop. 1971: 84

12

nat en oraedelbar och effektiv uppbörd av koraraunalskalterna. Un­der perioder raed förhållandevis stark inkorasltillväxt har däreraot ut­betalningarna lUl koraraunerna varit relativt sett raindre. Koraraittén finner del raot denna bakgrund riraligt atl anta, alt systerael för kom-raunalskalleutbelalningar i påtaglig grad bidragit lill all ge korarauner­nas utgiftsdispositioner och utdebiteringsbeslul en konjunkluratjäranan-de inverkan.

Utredningen har undersökt oUka raeloder all anpassa skalteutbetal-ningarna lill skatteunderlagets utveckling. Redan raed tanke på de slats­finansiella konsekvenserna har kommittén emellerlid ansett sig böra av­slå från all föreslå sådana omläggningar av utbelalningssystemet sora kan beräknas raedföra en starkt ökad belastning på statsbudgeten. En omläggning av utbetalningarna av denna innebörd skuUe raed all san­nolikhet korama atl åtföljas av en skärpt statlig beskattning eller andra ekonomisk-politiska åtgärder med återhållande verkan för all upprätt­hålla en godtagbar samhällsekonomisk balans. Sådana åtgärder skuUe bli kännbara antingen för koraraunerna själva eller för de koraraunalt skallskyldiga. En omläggning som ställde miljardbelopp i ökade utbe­talningar lill koraraunernas förfogande skulle alltså enligt utredningens bedöraning behöva åtföljas av kompletterande åtgärder, vilka raed stor sannolikhet skulle bli av den innebörden all railjardbelopp genora and­ra kanaler drogs in från koraraunerna eller de koraraunalt skattskyldiga.

Mot denna bakgrund har utredningen sökt utforraa en raer begrän­sad reforra till förraån för sådana korarauner sora frärast kan anses ha hafl olägenhet av gällande regler, näraligen de snabbi expanderande koraraunerna. Av de undersökningar utredningen gjort fraragår atl snabbt expanderande kora.rauner fått vidkännas en eftersläpning i skatte-ulbelalningarna sora är betydligt större än vad sora gäUer för övriga korarauner. Detla beror bl. a. på atl nyinflyttningen vid gäUande syslera påverkar koraraunernas inkomster först raed betydande eftersläpning.

Del är enligt koramitténs raening inte riraligt alt vissa korarauner skall behöva vidkännas en eftersläpning i utbetalningarna sora väsentligt Överstiger den för raajoritelen av rikets kommuner. Koraraittén föreslår därför att vid beräkning av skalleförskolten till koramunerna hänsyn las till den befolkningsökning som sker frara lill raanlalsdagen den 1 novera­ber året före koraraunens budgetår. Etl genoraförande av delta förslag innebär atl raan vid utbetalningen av koraraunalskatl lar hänsyn till alla senast kända fakta, alltså inle bara såsora hittills skatteunderlag och utdebitering så långt dessa kan följas ulan också befolkningsutveck­lingen, för vilken ytterligare uppgifter finns att tillgå. Då det är nödvän­digt för koramunerna att i god tid före fastställande av utgifts- och in-koraslstaler kunna beräkna koramunalskatleförskollet för näslkoraraan­de budgetår har koraraittén funnit det raesl ändaraålsenligl all sora en approxiraalion föreslå atl befolkningsökningen från railten av augusti

Prop. 1971:84

13

raånad tre år före till railten av augusti raånad året före koraraunens budgetår skall ligga lill grund för uppskrivning av förskottet.

Koraraittén föratsätter all de nya ulbetalningsreglerna skall träda i kraft den 1 januari 1972. Det skall åligga länsstyrelsen atl senast den 10 septeraber varje år med början 1971 lUlslälla koramun uppgift ora invånarantalet vid mitten av augusti två år tidigare resp. vid mitten av augusti sarama år. Koraraittén erinrar ora att del även åligger länssty­relsen all per den 10 september lämna koraraun uppgift om skalleul-järaningsbidrag.

Etl konsekvent hänsynslagande lill befolkningsförändringar skulle, påpekas i utredningen, innebära att hänsyn vid beräkning av skalleför­skolten skulle tas även till befolkningsrainskning. Koraraitténs under­sökningar har emellertid visat all nuvarande regler i allraänhel inle lett lill all för stora förskoll utbetalats till avfolkningskommunerna. Kost­naderna för avfolkningskomraunerna sjunker inte oraedelbart i samband med utflyttningen. Tvärtom förhåller det sig så att kostnaderna per kvarvarande invånare ökar. Komraittén föreslår därför atl hänsyn ej skall las lill befolkningsminskning.

Utredningens förslag till ändring av gällande utbetalningsregler för komraunalskalt föreslås orafatla såväl priraärkommunerna som lands­tingskommunerna. De kyrkliga koramunerna har enligt kommittén större möjligheter än de borgerliga koraraunerna atl anpassa de ökade utgifterna så all de i liden överensstäraraer raed ökningen av skallein-korasterna. Med hänvisning härtill finner koraraittén inga skäl atl före­slå någon ändring av gällande regler för utbetalning av skalt lill de kyrkliga kommunerna.

Med utgångspunkt från vissa anlaganden om befolkningsökningen, raedelskatlekraflen saral skattesatsen har kommittén beräknat effekten år 1972 av den föreslagna omläggningen. Härvid har följande forrael an­vänts:

Invånarantalet railten av aug. 1971

--------------------------- 

X 

skatteunderlaget enligt 1971 års

Invånarantalet mitten av aug. 1969         skattesats för år 1972.

På samma sätt har de ökade förskollen för åren därefter beräknats. Den totala ökningen av skalleförskolten skulle raed den angivna beräk-ningsraelodiken uppgå till 536 milj. kr. år 1972 och 577 railj. kr. år 1973.

I syfte atl åstadkomma en utjämning av de ökade utbetalningarna har kommittén undersökt olika alternativ för en successiv övergång till det föreslagna systerael. Sora en raelod härför föreslås alt hänsyn de första åren tas lill endasl en viss del av befolkningsökningen mellan ovan angivna beräkningstidpunkler. Kommittén förordar att en övergång ut­forraas så alt vid utbetalning av förskott åren 1972 och 1973 hänsyn tas

Prop. 1971: 84

14

till den befolkningsökning sora överstiger 4 »/o. För åren 1974 och 1975 las hänsyn till den del av befolkningsökningen sora överstiger 2 o/o. För åren 1976 och 1977 las slutligen hänsyn tiU den befolkningsökning sora överstiger 1 o/q. Skatleförskotlen skulle därefter beräknas raed hänsyn till hela befolkningsökningen. Denna successiva övergång komraer enligt koramitténs beräkningar atl föranleda årliga raerutbelalningar lill kora­munerna enligt följande sammanstäUning.

Är

1972    1973    1974    1975    1976    1977    1978    1979    1980

merutbetalning

milj.kr.

142      152      189     202      194     210     290     307      112

Koraraittén har vidare hafl atl överväga vissa andra frågor sora har saraband raed utbetalning av koraraunalskalleraedel. Dessa frågor gäl- ler dels sättet för utbetalning av koramunalskall, dels frågan ora staten även i fortsättningen skall svara för skalteförlusler på restantier.

Koraraittén refererar en utredning sora riksrevisionsverket utförde år 1965 och i vilken föreslogs all utbetalning även fortsättningsvis skulle ske över postgiro. Sora skäl anförde riksrevisionsverket bl. a. säkerhets-och revisionsaspekler. Utredningen har funnit atl de i riksrevisionsver­kets utredning framförda synpunkterna i allt väsentligt fortfarande gäl­ler. Därutöver erinrar komraittén atl etl nytt redovisningssystem be­närant systera S successivt håller på atl införas för de statliga rayndighe­terna. Härvid har skell en integrering raellan systera S och postbankens ADB-systera för girobokföring. Redovisningstekniska skäl talar således för en utbetalning över postgiro. Mot bakgrund härav anser sig kom­mittén ej kunna förorda en omläggning av sättet för utbetalning av koramunalskattemedel.

Med hänsyn till all koraraittén ej funnit anledning föreslå någon mera genoragripande oraläggning av nuvarande ulbelalningsregler för koraraunalskatl anser komraittén all staten även i fortsättningen bör ensara svara för skalleförlusten på restantier.

4. Remissyttrandena

Med något undanlag är saratliga reraissinstanser positiva till eller läm­nar ulan erinran koraraitténs förslag om en begränsad omlägg­ning av nuvarande utbelalningssystem till för­raån för koramuner raed befolkningsökning.

Endasl siats/iontoret avstyrker alt någon förändring nu sker i gällande utbetalningssystera. Verket frarahåller all den forskning sora f. n. be­drivs kan belysa effekterna av hittillsvarande statlig styrning av kora­raunernas utgifter. Enligt statskontoret bör bedömningen av det av koramiltén framlagda förslagel anslå liUs de forskningsresultat förelig-

Prop. 1971: 84

15

ger som har betydelse för bl. a. värderingen av nuvarande utbetalnings-systems roll sora inslruraenl i den statliga konjunklurpoliliken.

Riksrevisionsverket kan inle finna alt koraraitténs förslag har några icke avsedda biverkningar.

I likhet med koraraittén finner länsstyrelsen i Stockholms län all över­vägande skäl lalar för atl ändrade regler för utbetalning av koraraunal­skalleraedel bör begränsas lill all orafalta en reforra lill förmån för de expanderande koraraunerna. Mol bakgrand av de inora länet kraftigt höjda skattesatserna ifrågasätter länsstyrelsen om det inte vore lämpligt med en kortare övergångslid än den av koraraittén föreslagna.

Med hänsyn lUl fördelen raed enhetliga bestäraraelser ifrågasätter vi­dare länsstyrelsen ora inle ändringarna av utbetalning av koraraunal­skatl också bör orafatla försaralingsskalten. Sararaa ståndpunkt intar Svenska kyrkans församlings- och pasloratförbund, som inte kan godla koraraitténs arguraentalion i denna fråga.

De kommuner i Stockholms län sora yttrat sig konstaterar överlag all förslagel för de expanderande koraraunerna raedför värdefulla för­bättringar i förhållande lill del utbetalningssystera sora nu gäUer. Med hänsyn härtill tillstyrker koraraunerna genomgående komrailléns förslag. Stockholms kommun påpekar dock alt korarauner raed vikande befolk­ning och samtidigt stigande skalleunderlag inle får något ökat förskott raed del av koraraittén föreslagna systerael. Frågan skulle övergångs­vis kunna lösas genora alt korarauner med stora avräkningsbelopp ges möjlighet alt efler särskild prövning erhålla extra förskoll.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län betonar atl eftersläpningen av statens utbetalning av skalteraedel lUl landstingen och koraraunerna bör avarbetas inom ramen för vad som är statsfinansieUt möjUgt. Hän-,syn bör därvid kunna lagas lill folkraängdsökning. Länsstyrelsen inslära­raer vidare i den synpunkt sora framförls av Göteborgs och Bohus läns landsting och Göteborgs kommun all den årliga utbetalningen av avräk­ningsbeloppet skall ske vid ell tillfälle så snart beloppet har faslslällls. Länsstyrelsen i Malmöhus län framför också denna åsikt.

Länsstyrelsen i Norrbottens län, fullmäktige i riksbanken samt full­mäktige i riksgäldskontoret tillstyrker koraraitténs förslag raed i hu­vudsak de motiveringar sora komraittén lämnat.

Styreben för Svenska kommunförbundet frarahåller alt styrelsen är raedvelen ora svårigheten från stalsfinansiella synpunkter all inora en kort lidsperiod genoraföra en fullständig omläggning av gällande ut­betalningssystera, syftande till alt inhämta och förebygga all eftersläp­ning. Med hänsyn härlUl anser sig styrelsen nu kunna godtaga kom­mitténs förslag ora en begränsad oraläggning av nuvarande utbetal­ningssystera. Det är eraeUertid angeläget atl frågan ora en generell in-häralning av hela eftersläpningen blir föreraål för vidare utredning. Styrelsen betonar alt koraraunalskatlekorarailléns förslag ora uppräk-

Prop. 1971:84

16

ning av förskollen lill kommuner med ökande invånarantal koraraer atl ge de expanderande kommunerna väsentligt ökade resurser under utbyggnadsskedel. Till denna kategori hör exempelvis korarauner, lUl vUka större industrier lokaliseras. Förslagel är således inte enbart av intresse för koramunerna inora storstadsregionerna. Styrelsen vUl inte raolsälla sig förslagel ora en successiv övergång raen anser all del bör övervägas, ora inte övergångstiden kan förkortas.

Styrelsen för Svenska landstingsförbundet ansluter sig lill koraraitténs förslag om viss uppskrivning av förskottsutbetalningen, som baseras på befolkningsökningen. Styrelsen konstaterar emellerlid all kommitténs förslag i högre grad gynnar den primärkoraraunala sektorn. Mol bak­grund härav föreslår styrelsen atl raan åren 1972 och 1973 lar hän­syn till befolkningsökning på raer än 1 o/o per år och fr. o. ra. år 1974 lill hela befolkningsökningen.

Budgelutredningen anför alt elt genoraförande av koramitténs för­slag sannolikt inle koraraer alt försvåra de överväganden som bud­gelulredningen kan koraraa alt göra.

Några reraissinstanser har yttrat sig över koraraitténs förslag angå­ende sättet för utbetalning av koraraunalskatl. Av dessa instanser insläraraer flertalet i koramitténs förslag ora fortsatt ut­betalning via postgiro.

Postbanken påpekar all kommunerna kan begära automatisk överfö­ring av skalteraedel till kapitalkonto. På delta sätt kan koraraunerna erhålla ränlegoltgörelse fr. o. ra. bokföringsdagen.

Riksrevisionsverket, länsstyrelsen i Norrbollens län, fuUmäktige i riksbanken och fuUmäktige i riksgäldskontoret har inget all invända raot koramitténs förslag.

Länsstyrelsen i Stockholms län finner det av både praktiska skäl och ur kontroll- och revisionssynpunkt angelägel alt utbetalningen av kora­raunalskalleraedel även fortsättningsvis sker över postgiro.

Styrelsen för Svenska kommunförbundet anför all under förutsättning att integrationen mellan systera S och postbankens ADB-system för girobokföring utgör ett vägande skäl för utbetalning över postgiro, så kan styrelsen acceptera delta. Enligt styrelsens mening bör dock kom­munerna ges möjlighet atl få skattemedlen girerade direkt till av kom­munen anvisad banks postgirokonto för insättning ä bankräkning.

5. Departementschefen

Den komraunala beskattningsrätten, som baseras på grundlagstad­gande, är närmare reglerad bl. a. i koraraunallagarna. Enligt dessa la­gar äger koramun av statsverket uppbära allraän kommunalskatt med del belopp som uträknas efter del skatteunderlag sora fastställts för

Prop. 1971: 84

17

visst år för koraraunen och den koraraunala utdebitering sora bestärats för närraast föregående år. Det föreskrivs vidare atl koraraun äger upp­bära förskoll sora för visst år grundas på det skatteunderlag sora fast­ställdes årel innan och den utdebitering sora bestärats för det försl­näranda årel.

Reglerna för utbetalning av koraraunalskatl innebär alltså att utbe­talningarna av förskoll lill koraraunerna elt visst år grundar sig på del senast fastställda skalleunderlaget vilket avser de skallepliktiga in­komsterna tvä år tidigare och den beslutade utdebiteringen för del först­nämnda årel. Förskoltsutbetalningarna för ell visst år baseras således på ell två år gamraall skatteunderlag. Avvikelser raellan förskott och slut­lig skall regleras genora slutavräkning. När skatteunderlaget ökar raed­för della syslera att berälcningen av förskott utgår från elt lägre skatte­underlag än del sora används vid uträkning av den slutliga skallen. Ef­lersora skatteunderlaget flertalet år under efterkrigstiden ökat har del tillämpade systemet alltså raedfört etl ulfall sora avviker från vad sora skulle registrerats vid en perfekt anpassning. Denna avvikelse har be­tecknats sora en eftersläpning och har då setts i relation till en tänkt norra, innebärande oraedelbar anpassning.

Kommunalskatlekomraillén har närraare analyserat effekterna av del nuvarande utbelalningssysteraet. Av denna analys fraragår alt korarau­nerna tillsaramans under flera år under 1950- och 1960-lalen erhålUt utbetalningar, dvs. förskott och avräkningsbelopp, som varit lägre än den senare konstaterade slutiiga skatten. Det framgår emellertid också all kommunema under flertalet år erhållit utbetalningar sora varit stör­re än eller ungefär lika stora som den slutliga skatten för resp. år. Den s. k. eftersläpningen har likväl Irendraässigl ökat sedan början av 1950-lalet även om den under vissa perioder minskat relativt kraftigt. Efter­släpningens storlek kan också sältas i relation lill den totala utbetalning­en av kommunalskall varje år. En sådan jämförelse visar all den s. k. eftersläpningen utgör en allt mindre del härav.

Kommittén har även undersökt de stabUiseringspolitiska verkningar­na av nuvarande utbetalningssystera. Den konstaterar all under perioder raed relativt svag ekonomisk tillväxt de saramanlagda utbetalningarna av koraraunalskatl har varit större än den slutligt fastställda skatten för resp. år. Det är därför enligt koraraittén riraligt atl anta att syste­rael under dessa år hafl en stiraulerande inverkan på ekonomin. På mot­svarande sätt har systemet hafl en återhållande inverkan under år raed relativt stark tillväxt i ekonomin. Systemet har således verkat som ell led i StabUiseringspolitiken och haft en konjunklurutjäranande effekt.

Utredningen har övervägt olika raöjligheter atl förändra del nuva­rande utbelalningssysteraet. Den konstaterar all omläggningar sora ra­dikalt minskar den s. k. eftersläpningen skulle innebära att railjardbe-

Prop. 1971: 84

18

lopp i ökade utbetalningar sora engångsåtgärd ställdes till kommuner­nas förfogande. En sådan förändring skulle enligt utredningen komraa alt åtföljas av balanserande åtgärder, vilka raed stor sannolikhet skulle betyda all raotsvarande belopp genora andra kanaler drogs in från kora­munerna eller de koraraunalt skattskyldiga. Koraraittén har mot denna bakgrand funnit sig böra avslå från atl föreslå omläggningar av denna innebörd. Den har i stället inriktat sig på all söka utforma raer begrän­sade förändringar lill förraån för sådana korarauner sora frärast kan anses ha hafl olägenhet av det nuvarande systemet.

Gällande regler har enligt komraittén medfört all en särskilt stor s. k. eftersläpning har uppstått för kommuner med ökande befolkning. Anledningen härtill är bl. a. atl dessa korarauner inte kan tUlgodogöra sig skatteintäkterna från de nya invånarna förrän tvåtre år efter in­flyttningen. De snabbt expanderande koraraunerna har därför fått en förhållandevis hög utdebitering. Koraraittén påpekar all staten genom olika låneformer markförvärvslån och tomlrättslån har sökt un­derlätta dessa komrauners finansieringsproblera.

För atl åstadkoraraa elt syslera där befolkningsökningen snabbare påverkar förskoltsutbetalningarna föreslår utredningen alt hänsyn bör las lill den konstaterade befolkningsökningen under de senaste två åren, då skalleförskolten till koraraunerna beräknas. För all koraraunen i god tid före fastställande av utgifts- och inkoraslstal skall kunna beräkna förskottet av koraraunalskatl för näslkoraraande budgetår har korarait­tén funnit det ändaraålsenligl alt befolkningsökningen inom koraraunen från mitten av augusti månad tre år före till railten av augusti raånad året före koraraunens budgetår läggs lill grund för en uppskrivning av förskottet. I syfte alt åstadkomma en utjämning av utbelalning-arna av ökat förskott föreslår koramiltén en successiv övergång till del nya utbelalningssysteraet. Hänsyn skuUe i inledningsskedet endasl las till en befolkningsökning mellan angivna tidpunkter sora överstiger 4 o/o. Detla procenttal skall sedan successivt vartannat år sänkas lill 2 resp. 1 o/o. Härefter skall hänsyn las till hela befolkningsökningen.

Koraraittén förordar atl oraläggningen skall avse endast borgerliga korarauner och således inte kyrkliga koramuner.

Koraraittén utgår ifrån all den föreslagna förändringen i systerael för utbetalning av koraraunalskatl skall träda i krafl den 1 januari 1972 och beräknar all denna koraraer alt innebära ökade utbetalningar år 1972 med 142 railj. kr.

Reraissinslanserna har med något undanlag släUt sig bakora den av koraraittén föreslagna begränsade förändringen av det nuvarande utbe­lalningssysteraet. Någon remissinstans har framfört önskemål ora en snabbare övergång till det nya systerael än vad koraraittén föreslår. Svenska kyrkans försaralings- och pastoratförbund har anraält avvikan-

Prop. 1971: 84

19

de uppfattning vad gäller förslagel om avgränsning av reforraen till en­bart de borgerliga koraraunerna.

Innan jag övergår till all redovisa raina slällningslaganden lill kora­mitténs förslag viU jag något utveckla rain allraänna syn på del syslera för utbetalning av koraraunalskatl sora f. n. används. Sora jag framhöll i direktiven till koramunalskatlekoramittén ryraraer frågan ora systerael för utbetalning av koraraunalskatl elt orafaltande sarahällsekonomiskl problemkomplex. Diskussionen kring nuvarande syslem har främst gällt de expanderande koraraunernas kreditförsörjningsproblem saral finan­sieringsfrågor i allmänhet. Dessa frågeställningar återspeglar emellertid reala resursfördelningsproblera, sora har alt göra med den totala sara­hällsekonoraiska avvägningen av expansionslaklen inora olika sektorer av ekonorain, frärast stat, koramuner och näringsliv. Den komraunala sektorns expansion kan inte betraktas frislående från utvecklingen inom övriga sektorer i sarahällsekonorain.

Jag har i det föregående belyst de effekter i skilda hänseenden som det nuvarande systemet ger upphov lill. Etl annat syslera innebärande en oraedelbar anpassning av förskoltsutbetalningarna lill den slutiiga skatten skulle ha stäUl miljardbelopp i ökade utbetalningar till kommu­nernas förfogande och hade raåst åtföljas av balanserande åtgärder, varigenom motsvarande köpkraft dragits in från koraraunerna eller and­ra sektorer av ekonomin. Härav följer också alt krav på inhämtning av vad sora betecknas sora eftersläpning i realiteten är ell krav på en snabbare expansion av den koraraunala sektorn raed raotsvarande in­skränkningar inora någon annan sektor av ekonorain. Del är raot den­na bakgrand förslag till förändringar av nuvarande utbetalningssystera måste bedömas. Den avgörande frågan om den totala resursawägning­en mellan stat och komraun hänger bl. a. samman med frågan om upp­giftsfördelningen dem eraellan. Denna fråga övervägs i annat sararaan­hang, varför jag inle här går närraare in på dessa problera.

Koraraittén har koncentrerat sitt arbete på alt söka uppnå en bättre anpassning raellan förskoltsutbetalningarna och den slutliga skatten för de befolkningsraässigt expanderande koraraunerna. Jag delar korarait­téns och flertalet reraissinslansers bedöraning alt del nu är lämpligt all införa etl särskUl slöd lill inflyttningskoramuner via utbelalningssyste­met för koraraunalskallemedel. Det är uppenbart all de kommuner del här gäller i uppbyggnadsskedet ställs inför speciella problera föranledda av den snabba expansionen. Dessa korarauner blir i stor utsträckning hänvisade lill låneraarknaden för alt finansiera de serviceåtgärder sora krävs för del ökade antalet invånare. Detla betyder också all de snabbi expanderande kommunerna i en situation med en stram kredilmarknad kan koraraa i svårigheter.

Prop. 1971: 84

20

Koraraitténs förslag ora en uppskrivning av förskoltsutbetalningarna med utgångspunkt från en konstaterad befolkningsökning kan jag i likhet med flertalet remissinstanser ställa raig bakora. Genora denna raelod erhåller de expansiva koraraunerna ell slöd för de utgifler sora föranleds av den snabba befolkningsökningen.

Några reraissinstanser har fraraförl önskeraål ora en snabbare över­gång lill del nya systemet än vad koraraittén föreslagit. Den av kora­raittén föreslagna övergången finner jag eraeUertid väl avvägd för all inom riralig tid och utan alllför kraftig slalsfinansiell belastning uppnå en väsentlig lättnad för inflyllningskoraraunerna.

I likhet raed koraraittén anser jag de ekonoraiska probleraen vara raesl påtagliga inora de expanderande borgerliga koramunerna. Jag för­ordar således atl en reforraering av ulbetalningssällel begränsas lUl dessa.

Den föreslagna ordningen bör, sora komraittén förordat, träda i krafl den 1 januari 1972. Med hänsyn lill den löneutveckling och den höjning av den koraraunala utdebiteringen sora skett efter del atl kora­mitténs beräkningar färdigställdes beräknar jag all utbetalningarna un­der år 1972 komraer atl bli ca 160 railj. kr. större än med nuvarande utbetalningssystera.

Den av raig förordade ändringen i utbetalning av koraraunalskatl innebär all förskoltsutbetalningarna baseras på etl skatteunderlag, sora räknats upp i förhållande till en konstaterad ökning i koraraunens invå­narantal. Detla aktualiserar frågan ora en uppräkning av skatteunder­laget även i andra sararaanhang. En sådan uppräkning torde frärast påverka beräkningen av skatteutjämningsbidragen till korarauner. Jag förutsätter att den av raig tillkallade utredningen för översyn av skatte­utjämningsbidragen tUl koraraunerna beaktar denna fråga i sill fortsatta arbete.

Koramiltén har slutiigen hafl alt överväga vissa specialfrågor, vilka gällt dels sättet för utbetalning av koraraunalskatl, dels frågan ora sta­ten även i fortsättningen ensara skall svara för skatteförluslen på restan­tier. I den första frågan vill jag ansluta raig lill koraraitténs och flertalet reraissinslansers bedöraning all utbetalning av kommunalskatt även fortsättningsvis skall ske via postgiro. Vidare förordar jag all staten även i fortsättningen skall svara för skalteförlusler på restantier.

Hemställan

Under åberopande av del anförda hemsläller jag alt Kungl. Maj:l föreslår riksdagen all antaga inora finansdeparteraentet upprättade för­slag till

1)

lag om ändring i kommunallagen (1953: 753),

2)

lag om ändring i kommunallagen för Stockholm (1957: 50),

Prop. 1971: 84

21

3)

lag om ändring i landstingslagen (1954: 319),

4)

förordning om ändring i förordningen (1948: 766) angående taxering och debitering av skatt vid ändring i kommunal eller ecklesiastik indelning, m. m.

Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledaraöler herasläUt förordnar Hans Maj:l Konungen all lUl riksdagen skall avlålas propo­silion av den lydelse bilaga lill della protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUS BOKTR. STHLM 1971    710209