Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:101

Regeringens proposition

1978/79:101

med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79;

beslutad den 28 december 1978.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås utgifter m. m. pä tilläggsbudget 

II 

till statsbud­geten för innevarande budgetär.

De anslag som begärs uppgår till ca 1 309 milj. kr., varav ca 319 milj. kr. på driftbudgeten och ca 990 milj. kr. på kapitalbudgeten. De största ansla­gen på driftbudgeten föreslås gå till byggande av statliga vägar och inves­teringsbidrag till Rederi AB Gotland. Det största anslaget på kapital­budgeten avser lånefonden för bostadsbyggande.

1    Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr lOl

Prop. 1978/79:101

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1978-12-28

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven Ro­manos,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel Ro-manus, Tham, Bondestam

Föredragande: statsråden Sven[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bondestam

Proposition med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budget­året 1978/79

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: De anslag som riksmötet har anvisat sedan statsbudgeten för budgetåret 1978/79 fastställdes har uppförts på tilläggs­budget I (prop. 1978/79:25, FiU 1978/79: 16, rskr 1978/79:125).

1 prop. 1978/79: 83 har regeringen föreslagit att 100 milj. kr. anvisas för sysselsättningsskapande åtgärder i Vindelälvsområdet. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller det ändamål som föredragandena har hemställt om.

Regeringen förordar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 1-13.

Prop. 1978/79:101

Biliiiia I

JUSTITIEDEPARTEMENTET

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1978-12-28

Föredragande: statsrådet Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser justitiedepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ANDRA HUVUDTITELN

F. Kriminalvården

[1] F 5. EngångsanskafTning av inventarier m. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande år anvisats ett reservationsanslag av 4,2 milj. kr.

Regeringen har i sysselsättningsskapande syfte genom olika beslut under hösten 1977 och under år 1978 uppdragit åt kriminalvårdsstyrelsen att utföra ny- och ombyggnadsarbeten till en sammanlagd kostnad av 48 milj. kr.

Besluten leder till ett ökat medelsbehov under anslaget av 2 250000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Engångsanskaffnin av inventarier m. ni. på tillläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reserva­tionsanslag av 2 250000 kr.

Prop. 1978/79:101

Bilaga 2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser utrikesdepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

II.    

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[1] 4. Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesre-presentationen. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ett investeringsanslag av 21 milj. kr. Behållningen under anslaget vid budgetårets ingång uppgick till 6858000 milj. kr.

Under rubriken Diverse objekt har medel beräknats för upprustningsar­beten, motionsanläggningar samt för förvärv av bostäder för personal utsänd av utrikesdepartementet och SIDA på orter där bostadsbeståndet inte kan tillgodoses genom förhyrning. Bostadsanskaffning för personal utsänd av SIDA handhas normalt av resp. biståndskontor och finansieras från biståndsanslaget Bilateralt utvecklingssamarbete.

FN-representationen New York, förvärv av chefsbostad. Lämplig bo­stad för chefen för FN-representationen har inte kunnat förhyras. I enlig­het med regeringens bemyndigande den 29 juni 1978 har lämplig chefsbo­stad därför inköpts. De faktiska kostnaderna för förvärvet, 4 milj. kr., ryms endast delvis inom den kostnadsram för Diverse objekt 1977/78 som har uppförts i investeringsplanen.

Dar es Salaam, förvärv av personalbostäder. Med hänsyn till svårighe­terna att förhyra lämpliga personalbostäder för av SIDA utsänd personal i Dar es Salaam, har statsverket under senare år förvärvat ett antal fastighe­ter där. Enligt regleringsbrev den 16 mars 1978 (prop. 1977/78: 101 bil. 2) disponeras för ändamålet 1,5 milj. kr. inom den uppförda kostnadsramen för Diverse objekt. Under budgetåret 1978/79 behöver ytteriigare bostäder förvärvas till en beräknad kostnad av 1,7 milj. kr. Kostnaderna härför kan inte rymmas inom den kostnadsram för Diverse objekt som tidigare har beräknats för 1978/79.

Prop. 1978/79: 101

6

Bojolå. inköp av kanslilokuler. De förhyrda kanslilokalerna har utbju-dits till försäljning. Förvärvet hai- kostnadsberäknats till 875 000 kr. Ett köp har bedömts gynnsamt med hänsyn till lokalernas läge, standard och den allmänna hyreskostnaden på orten. Eftersom köpet innefattar andel i fastighetens gemensamma förvaltning saml markyta - 6,64% av det totala markvärdet - bör finansiering ske från förevarande anslag på kapitalbud-gelen.

Med hänvisning till vad jag redovisat i det föregående förordar jag att följande ändrade kostnadsramar i 1 OOO-tal kr. förs upp i investeringspla­nen.

Byggnadsobjekl

Kostnad;

iram

Medelsf

ö

rb:

rukning

1977-04-01

1978-04-01

Faktisk t.o. m. 1978-06-30

Ber

ä

knad

f

ö

r

1978/79

Diverse objekt 1977/78 Diverse objekt 1978/79

7 000 3 500

8 100 7 300

2 175

5 925 7 300

Samtidigt bör medel motsvarande 1,7 milj. kr. överföras från anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete till budgetutjämningsfonden.

Jag förordar att de utgifter som hänger samman med redovisade förvärv får bestridas med tillgängliga medel under detta investeringsanslag.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om förvärv m.m. inom de kostnadsramar som jag hai förordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående bestri­dande av utgifterna för förvärven.

Prop. 1978/79:101

Bilaga 3

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet De[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJÄRDE HUVUDTITELN

B. Arméförband

[1] B 2. Arméförband: Materielanskaffning. För budgetåret 1978/79 har riksdagen under detta anslag bemyndigat regeringen att medge att beställ­ningar av materiel m. m. för arméförband får läggas ut inom en kostnads­ram av 1 095 milj. kr. och anvisat ett förslagsanslag av 760 milj. kr.

Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande har dåvarande departements­chefen, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], i juni 1973 utfärdat föreskrifter för redovis­ning och omräkning av beställningsbemyndiganden. Av föreskrifterna framgår bl. a. att i anslagsframställning för visst budgetår utöver bemyn-diganden för nya beställningar av materiel m.m. i prisläget i februari kalenderåret före budgetårets början - särskilda prisregleringsbemyndi-ganden skall beräknas för

1.

omräkning av bemyndigandet för nya beställningar det aktuella bud­getåret från prisläget i februari kalenderåret före budgetårets början till prisläget i februari det aktuella budgetåret enligt bedömd prisutveckling,

2.

omräkning av den beräknade bemyndigandeskulden vid det aktuella budgetårets ingång från prisläget i februari före budgetårets början till prisläget i februari under budgetåret enligt bedömd prisutveckling samt

3.

rättelse av eventuellt saido pä prisregleringsbemyndiganden från fö­regående budgetår, dvs. det budgetår som har avslutats när anslagsfram­ställningen ges in.

Chefen för armén har i särskild skrivelse anmält att prisutvecklingen under budgetåret 1977/78 inom anslaget Arméförband: Materielanskaff­ning har varit betydligt kraftigare än vad som förutsågs när anslagsfram-

Prop. 1978/79:101

8

ställningen för detta budgetår gavs in. Detta har medfört ett underskott av prisregleringsbemyndiganden om 470,1 milj. kr. budgetåret 1977/78. Che­fen för armén har därför hemställt att underskottet av prisregleringsbe­myndiganden under nämnda anslag skall ställas till försvarets materiel­verks förfogande redan under budgetåret 1978/79 genom tidigareläggning från budgetåret 1979/80. Som motiv för framställningen har anförts att enligt regleringsbrev för budgetåret 1978/79 skall, om erhållna prisregle­ringsbemyndiganden understiger behovet bemyndiganden för nya beställ­ningar användas för att täcka skillnaden. Vid äskandet av bemyndiganden för budgetåret 1978/79 var denna handlingsregel inte förutsedd. För nämnda budgetår bedöms prisutvecklingen bli sådan, att tilldelade prisreg­leringsbemyndiganden inte kan täcka de ytterligare behov som har upp­stått genom det redovisade negativa saldot. Beställningar kan därför inte läggas ut i planerad omfattning utan ett tillskott av bemyndiganden. En minskning av beställningarna skulle medföra att materielleveranser måste uppskjutas och att förbandsproduktionen inte kan genomföras enligt fast­ställda planer.

Föredraganden

Behovet av beställningsbemyndiganden för ett visst budgetår uttrycks i den prisnivå som antas komma att råda när bemyndigandena utnyttjas. Beställningsbemyndigandena prisregleras därmed på förhand vid budgete­ringen med utgångspunkt i en prognos om prisutvecklingen. De betalnings­medel som anvisas är däremot uttryckta i prisläget vid budgeteringstillfäl-let och prisregleras löpande. Om prisutvecklingen markant kommer att avvika från det antagande som låg bakom beräkningen av bemyndigande-behovet uppkommer en brist av bemyndiganden. Detta har inträffat nu Uksom under budgetåren 1974/75 (prop. 1975: 2 bil. 2 s. 5-8, FöU 1975:2, rskr 1975:24) och 1975/76 (prop. 1975/76:101 bil. 3, FöU 1975/76:16, rskr 1975/76:140).

Chefen för armén har sålunda anmält att prisutvecklingen under budget­året 1977/78 har varit avsevärt kraftigare än vad materielverket antog vid beräkning av prisregleringsbemyndiganden för detta budgetår. Enligt ar­méchefen har därför uppkommit ett så stort underskott av prisreglerings­bemyndiganden under anslaget Arméförband: Materielanskaffning att be­ställningsverksamheten under budgetåret 1978/79 inte kan genomföras en­ligt uppgjorda planer utan ett tillskott av bemyndiganden.

Jag biträder chefens för armén förslag och förordar att prisreglering av de beställningsbemyndiganden som har lämnats för budgetåret 1977/78 och tidigare avseende anslaget Arméförband: Materielanskaffning får ske inom en kostnadsram av avrundat 470 milj. kr. genom tidigareläggning från budgetåret 1979/80. Verksamheten under budgetåret 1978/79 kan därmed bedrivas planenligt.

Prop, 1978/79:101

9

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att medge prisreglering av beställningsbe­myndiganden som har lämnats för budgetåret 1977/78 och tidigare avseende anslaget Arméförband: Materielanskaffning får ske inom en kostnadsram av ytterligare 470000000 kr.

Prop. 1978/79:101

11

Bilaga 4

SOCIALDEPARTEMENTET

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1978-12-28

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN

E. Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m.

[1] E 7. Statens bakteriologiska laboratorium: Driftbidrag. För statens bakteriologiska laboratoriums verksamhet gäller att full kostnadstäckning i princip skall uppnås för verksamheten i sin helhet även om enskilda sektorer kan uppvisa över- eller underskott. Den största delen av verksam­heten finansieras genom laxesatta tjänster och produkter. Under föreva­rande reservationsanslag har i statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvi­sats ett formellt belopp av 1 000 kr.

Statens bakteriologiska laboratorium (SEL}

SBL föreslår att 9,3 milj. kr. anvisas för att täcka underskott som uppkommit under verksamhetsåret 1977/78.

SBL tillämpar programbudgetering. Drygt 80 % av verksamheten finansi­eras av uppdragsintäkter. Resterande medelsbehov täcks genom särskilda anslag på statsbudgeten. SBL redovisar för verksamhetsåret 1977/78 ett rörelseresultat som innebär ett underskott med 12,1 milj. kr. Intäkterna under budgetåret 1977/78 uppgår till 96 milj. kr. Samtidigt uppgår kostna­derna, inkl. avskrivningar och räntor, till 108,1 milj. kr. Underskottet uppgår till 9,3 milj. kr. när hänsyn tagits till medgivet överskridande för att täcka kassationsförluster under budgetåret 1976/77 och bokslutsdisposi­tioner.

Underskottet i verksamheten beror på att intäkterna under budgetåret 1977/78 inte nådde upp till den beräknade nivån. Huvuddelen av intäkts­bortfallet på ca 15,2 milj. kr. kan hänföras till programmet Preparatför-

Prop. 1978/79:101

12

sörjning. Däremot understeg kostnaderna för verksamhetsåret 1977/78 de budgeterade kostnaderna. Anledningen till att intäkterna blev mindre än de budgeterade är att försäljningen av influensa-, polio- och mässlingvaccin inte motsvarade prognoserna. Av influensavaccinet såldes exempelvis bara 80000 doser, medan genomsnittet för de tre föregående budgetårens försäljning var 250000 doser.

Föredraganden

Med hänsyn till att epidemier och förändringar i immunitetsläget medför fluktuationer som inte helt kan förutses förordar jag att 8,8 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Tillsammans med en befintlig reservation under anslaget kommer härmed medel att finnas för att täcka underskottet i SBL:s verksamhet under budgetåret 1977/78.

Jag har tidigare denna dag vid min föredragning av förslagen till medels­anvisning till SBL för budgetåret 1979/80 anmält min avsikt att snarast möjligt låta utföra en allmän översyn av SBL:s verksamhet. Översynen skall bl.a. syfta till att hejda den förlustutveckling som har förekommit under senare år.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Statens bakteriologiska laboratorium: Driftbidrag på tilläggs­budget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 8800000 kr.

Prop. 1978/79:101

13

Bilaga 5

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet Bondestam

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJÄTTE HUVUDTITELN

A.    Kommunikationsdepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m.m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under ifrågavarande anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 6,7 milj. kr. Med beaktande av disponibel reservation på anslaget vid ingången av budgetåret av avrundat I 500800 kr. finns totalt 8200800 kr. att tillgå. Detta belopp bedöms otillräckligt med hänsyn dels till försöks­verksamhet med kollektivtrafik i samarbete med Volvo AB i Halmstads kommun, dels till den interdeparlementala trafikbullergruppen och dels till kostnader för under budgetåret tillsatta utredningar, såsom utredningen om säkerheten på försvarsmaktetis fartyg (K 1978:03), utredningen om det fortsatta genomförandet av reformen med differentierade körkort (K 1978:06), lufttransportutredningen (K 1978:07) och pilotutbildningsutred-ningen (K 1978:08). Belastningen på anslaget för budgetåret 1978/79 beräk­nas således uppgå till 8890200 kr. Ett ytterligare medelsbehov om avmn-dat 700000 kr. föreligger således. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 700000 kr., varav hälften att avräknas mot automobilskattemedlen.

Prop. 1978/79:101

14

B. Väg väsendet

[2] B 3. Byggande av statliga vägar. Under rubriken Byggande av statliga vägar har pä statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett reserva­tionsanslag av sammanlagt 1 138,5 milj. kr., att avräknas mot automobil­skattemedlen.

I beslut den 23 februari 1978 uppdrog regeringen åt statens vägverk att upphandla följande broobjekt med en bärande konstruktion av stål, Lulle-hovsbron i Stockholms län. Strängnäsbron i Södermanlands län. Stall-backabron i Älvsborgs län och Sannsundsbron i Jämtlands län. Upphand­lingen skulle underställas regeringens prövning.

I skrivelse den 6 oktober 1978 har statens vägverk underställt upphand­lingen regeringens prövning.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1977/78: 100 bil. 2, FiU 1977/78:16, rskr 1977/78:227) har regeringen den 26 oktober 1978 beslutat att statens vägverk från reservationsanslaget Byggande av statliga vägar får - utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit - bedriva statlig vägbyggnadsverksamhet för ett belopp av sammanlagt högst 130 milj. kr. för utförande av Stallbackabron.

Regeringens beslut innebar att stålkonstruktionen till Stallbackabron skall utföras inom varvsindustrin. Arbetena i övrigt med bron skall bedri­vas med arbetskraft som rekryteras i samråd med vederbörande arbetsför­medling.

Beträffande de övriga tre broarna kan jag upplysningsvis meddela att vägverket upphandlar dessa inom ramen för ordinarie vägbyggnadsmedel.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Byggande av statliga vägar på tilläggsbudget 

II 

till statsbud­geten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 130000000 kr., att avräknas mot automobilskattemedlen.

[3] B IG. Byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik. För byggande av mellanriksvägen Kiruna-Narvik har under denna rubrik på statsbudgeten för budgetåret 1977/78 förts upp ett reservationsanslag av 303,1 milj. kr. att avräknas mot automobilskattemedlen. Arbetena med vägen beräknas vara avslutade under år 1982.

Regeringen har genom beslut den 24 augusti 1978 föreskrivit att ett av länsstyrelsen i Norrbottens län meddelat tillstånd till takt vid Pessinenjåkk i Kiruna kommun inte får utnyttjas vid byggandet av vägen med hänsyn till att de av länsstyrelsens tillstånd berörda deltaterrasserna vid Pessinenjåkk bör bevaras bl. a. från naturvårdssynpunkt. Regeringens beslut innebär en fördyring av vägprojektet med ca 9 milj. kr.

Prop. 1978/79:101

15

Med stöd av vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Byggande av mellanriksvägen Kiruna-Narvik på tilläggs­budget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 9000000 kr., att avräknas mot automobil­skattemedlen.

E. Institut m. m.

[4] E 8. Bidrag till statens väg- och trafikinstitut. Statens väg- och trafik­institut (VTI) arbetar med forskning och utveckling (FoU) avseende vägar, vägtrafik och vägtrafiksäkerhet. FoU-verksamheten sker delvis på upp­drag mot ersättning som baseras på kravet om full kostnadstäckning. Under anslaget anvisas de medel som erfordras för VTI:s egen FoU-verksamhet samt för myndighetsuppgifter inom institutets verksamhets­område.

Det statliga anslaget till statens väg- och trafikinstitut uppgår för inneva­rande budgetår till 17264000 kr. (prop. 1977/78: 100 bil. 9, TU 1977/78: 

II, 

rskr 1977/78: 183).

Statens väg- och trafikinstitut har i framställning den 30 september 1978 redovisat dels det ekonomiska utfallet för verksamheten under budgetåret 1977/78, dels det beräknade utfallet under budgetåret 1978/79. För budget­året 1977/78 uppgick underskottet till 2485 000 kr. Institutet har beräknat underskottet i verksamheten för innevarande budgetår till 1,1 milj. kr.

Föredraganden

Statens väg- och trafikinstituts verksamhet har setts över av en särskild utredare, som redovisat resultatet av sitt arbete i betänkandet (DsK 1978:11) Statens väg- och trafikinstitut - verksamhet och ekonomi. Betän­kandet har remissbehandlats. Frågan om VTI:s framtida verksamhet kom­mer att behandlas i den trafikpolitiska propositionen i vår.

Enligt utredarens marknadsbedömning, vilken i huvudsak tillstyrks av remissinstanserna, är institutets möjligheter att täcka de redan uppkomna underskotten starkt begränsade. Jag förordar att underskottet för budget­året 1977/78 på 2485000 kr. nu täcks genom ett särskilt tilläggsanslag. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till statens väg- och trafikinstitut på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservations­anslag av 2485000 kr., att avräknas mot automobilskattemedlen.

[5] E 21. Investeringsbidrag till Rederi AB Gotland. I prop.  1978/79: 25 bil. 5, redogjorde jag ingående för utvecklingen i Rederi AB Gotlands

Prop. 1978/79:101

16

färjetrafik på Gotland. Jag konstaterade att trafikvolymen nu nått en sådan nivå att färjekapaciteten måste höjas för att man även i fortsättningen skall kunna tillgodose efterfrågan på ett godtagbart sätt. En tidigareläggning av två färjor ansågs härvid lämplig för att uppfylla kraven. Om beställningar­na sker vid svenskt varv skulle de dessutom verksamt bidra till sysselsätt­ningen där. Jag konstaterade att Gotlandsbolaget härigenom åsamkas vissa merkostnader beräknade till 56 milj. kr. men ansåg det angeläget att beställningen kommer till stånd och att förutsättningar skapas härför. Jag avsåg att återkomma i medelsfrågan. Riksdagen godkände de riktlinjer för ekonomiskt stöd till Rederi AB Gotland som jag förordade (TU 1978/79:8, rskr 1978/79: 100).

Rederi AB Gotland och Svenska Varv AB har nu träffat avtal om leve­rans av tvä färjor för Gotlandstrafiken. För att kompensera Gotlandsbola­get för merkostnaderna bör ett särskilt investeringsbidrag utgå till bolaget. Jag tar för ändamålet upp 56 milj. kr. på tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 under sjätte huvudtiteln. Det ankommer på rege­ringen att närmare besluta om reglerna för utbetalning av bidraget.

Med hänsyn till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Investeringsbidrag till Rederi AB Gotland på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservations­anslag av 56 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

I. 

STATENS AFF

Ä

RSVERKSFONDER

B. Televerket

[6] Höjning av rörlig kredit till televerket. I skrivelse den 23 oktober 1978 har televerket hemställt om höjning av maximibeloppet för verkets rörliga kredit i riksgäldskontoret.

Televerket anför att verkets behov av rörelsemedel är av betydande omfattning, vilket främst beror på att avgifterna för televerkets produkter och tjänster debiteras kunderna i efterskott. De sammanlagda abonnent­krediterna uppgick den 30 juni 1978 till ca 1 300 milj. kr.

Televerket disponerar dels ett fast amorteringsfritt rörelsekapital på 83,4 milj. kr., dels en rörlig kredit i riksgäldskontoret om maximalt 1000 milj. kr.

Televerkets verksamhet expanderar stadigt, vilket leder till ett ökat behov av rörelsekapital. Kundfordringarna har under budgetåret 1977/78

Prop. 1978/79:101

17

ökat med ca 200 milj. kr. Enligt televerkets beräkningar kommer de ute­stående fordringarna att under de närmaste åren öka med ytterligare ca 500 milj. kr. Verket utreder f n. olika möjligheter att minska de utestående fordringarna. Eventuella åtgärder i detta syfte kan emellertid endast i begränsad utsträckning förbättra verkets likviditet.

Televerket hemställer mot denna bakgrund om en höjning av maximibe­loppet för den rörliga krediten från 1 000 milj. kr. till I 500 milj. kr. Jag har inga erinringar mot televerkets hemställan och förordar den föreslagna höjningen. Samtidigt vill jag understryka vikten av att televerket vidtar alla åtgärder för att begränsa ianspråktagandet av den rörliga krediten.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att televerket får disponera en från [REDACTED_PERSONNUMMER] kr. till högst 1 500000000 kr. höjd röriig kredit i riksgäldskontoret.

VI. 

FONDEN FÖR STATENS AKTIER

[7] Ökning av aktiekapitalet i Swedish Telecoms International AB, Swedtel m.m. I skrivelse den 16 juni 1977 har televerket hemställt om ökning av aktiekapitalet i det av televerket helägda dotterbolaget Swedish Telecom-munication Consulting AB, Swedtel. Bolaget har under hösten 1978 ändrat namn till Swedish Telecoms International AB, Swedtel. I skrivelse den 1 november 1978 har televerket hemställt att få teckna borgen för lån åt Swedtel intill ett belopp av högst 30 milj. kr.

Swedtel bildades efter beslut av riksdagen i december 1967 (prop. 1967: 168, SU 1967: 197, rskr 1967: 389) och bedriver konsultverksamhet inom telekommunikationsområdet. Verksamheten är främst inriktad på utvecklingsländerna. I prop. 1%7:168 anförde departementschefen att verksamheten i princip skulle avse alla de aktiviteter och problem av organisatorisk, teknisk och ekonomisk art, som sammanhänger med tele­teknisk administration och anläggningsverksamhet. Bolagets fasta personal skulle kunna begränsas till ett fåtal anställda genom en organisation med särskilda projektledare, till vilka knyts expertis från televerket eller den enskilda industrin. Behovet av eget kapital och lånemedel bedömdes också bli förhållandevis ringa. Sålunda borde ett belopp av 300000 kr. tillföras bolaget som aktiekapital och - genom att aktierna tecknades till en kurs av 120% - ett belopp av 60000 kr. tillföras bolagets reservfond. De medel som behövdes för aktieteckningen föreslogs få täckas från det för budget­året 1967/68 anvisade investeringsanslaget Teleanläggningar m. m. För att tillgodose bolagets behov av rörelsemedel hemställdes därjämte om riksda­gens bemyndigande för fullmäktige i riksgäldskontoret att ikläda staten garanti för lån åt aktiebolaget intill ett belopp av högst 500000 kr. Riksda­gen beslöt i enlighet med propositionen.

Swedtels verksamhetsvolym har expanderat kraftigt under de senaste 

2   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 101

Prop. 1978/79:101

18

åren. Omsättningen har under perioden 1972/73- 1977/78 ökat från 6 till 26 milj kr. per år och enligt bolagets prognoser beräknas ökningen fortsätta. Omsättningen under innevarande budgetår beräknas komma att uppgå till storleksordningen 35 milj. kr. Trots expansionen har det hittills varit möjligt för bolaget att finansiera verksamheten utan att ta i anspråk den statliga lånegarantin och utan höjning av aktiekapitalet. Uppdragsgivarna har nämligen genom förskott till stor del täckt bolagets behov av rörelseka­pital. Handels- och checkräkningskrediter har också bidragit till finansi­eringen.

Det egna kapitalets andel av bolagets totala finansiering har härigenom successivt minskat. Andelen eget kapital i relation till främmande kapital (ett mått på företagets soliditet) uppgick sålunda till 32 % år 1972 och endast till 6 % år 1978. Om Swedtel skall kunna fortsätta att expandera erfordras, enligt televerkets mening, en upprustning av företagets finan­siella beredskap genom att aktiekapitalet höjs.

Den ökade verksamheten har vidare medfört att det uppstått ett större behov av anläggningstillgångar än vad som förutsågs när bolaget bildades. Det rör sig främst om olika fordon som används vid mätningsarbeten i fält. Kostnaderna för sådana anläggningstillgångar har hittills finansierats di­rekt ur de olika projekten och därmed av uppdragsgivarna. Dessa drabbas alltså under viss tid av högre kostnader än om anläggningstillgångarna belastade projekten i form av avskrivningar.

Mot bakgrund av den försämrade soliditeten och det ökade behovet av anskaffning av vissa anläggningstillgångar föreslår televerket, efter samråd med Swedtels revisorer, att bolagets aktiekapital utökas från 300000 kr. till 2 milj. kr. Aktierna föreslås tecknas till en kurs av 120 %, varvid överkur­sen skulle tillföras reservfonden. För egen del finner jag ökningen av aktiekapitalet och reservfonden väl motiverad. Den innebär att Swedtel uppnår en långsiktig finansiell stadga och att därmed förutsättningar för en fortsatt expansion av verksamheten skapas. De medel som behövs för aktieteckningen bör, enligt min mening tilldelas televerket genom en höj­ning av verkets investeringsram för budgetåret 1978/79. Medelsbehovet täcks av det tillgängliga utrymmet under investeringsanslaget Teleanlägg­ningar m. m. Ytterligare medelsanvisning från riksdagens sida behövs allt­så inte. Däremot bör riksdagens medgivande att öka aktiekapitalet inhäm­tas.

Som jag har anfört i det föregående har bolagets löpande verksamhet i stor utsträckning hittills finansierats genom förskott från uppdragsgivarna samt genom handels- och checkräkningskrediter. Säkerhet för förskotten har ställts av svenska banker i form av bankgarantier. Bankerna har dessut­om iklätt sig garantier för Swedtels lämnade offerter samt för att Swedtel korrekt kommer att genomföra sina uppdrag. Sammanlagt uppgår de olika garantiåtagandena f. n. till ca 30 milj. kr. Samtliga dessa garantier kan på uppdragsgivarens ensidiga begäran utlösas med omedelbar verkan.

Prop. 1978/79:101

19

Bankerna har, på grund av den formellt dåliga säkerheten för dessa garantier i kombination med gällande kapitaltäckningskrav. debiterat Swedtel maximala garantiprovisioner. Med ett borgensåtagande från tele­verket för garantierna skulle, enligt verket, provisionerna ha kunnat be­gränsas. Från bankernas sida anser man att televerket även formellt bör förbinda sig att svara för bolagets betalningsförpliktelser. Verket hem­ställer mot denna bakgrund om att få teckna borgen för Swedtel intill ett belopp av högst 30 milj. kr.

Enligt min mening talar de redovisade skälen för att televerket bör bemyndigas att göra det begärda borgensåtagandet. Jag vill särskilt fram­hålla att Swedtels finansiella netto genom denna åtgärd bör kunna förbätt­ras genom lägre garantiprovisioner. Riksdagens medgivande bör därför inhämtas till att televerket bemyndigas teckna borgen för Swedtel intill ett belopp av 30 milj. kr. Ett sådant bemyndigande innebär att den lånegaranti för bolaget om högst 500000 kr. som riksdagen bemyndigat fullmäktige i riksgäldskontoret att ikläda sig kan utgå.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att aktiekapitalet i Swedish Telecoms International AB, Swedtel, höjs i enlighet med vad som har angetts i det föregående,

2.

medge att televerket bemyndigas teckna borgen för samma bolag intill ett belopp av 30000000 kr.

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

[8] 3. Sjöfartsverkets fond: Sjöfartsmateriel m. m. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 34,2 milj. kr.

I prop. 1978/79:49 om vissa varvsfrågor har angetts att sysselsättnings­skapande arbeten vid varven bl.a. kan åstadkommas genom tidigarelägg­ning av byggande och modernisering av fem fartyg och båtar för sjöfarts­verkets räkning. Regeringen bör nu få möjlighet att - beroende på syssel­sättningsläget vid svenska varvsföretag - lägga ut vissa beställningar.

Av tidigareläggningen finns det från varvssynpunkt nu skäl att ta upp medel för beställning av ett större arbetsfartyg för i första hand distrikts­tjänst. Fartyget skall därvid ersätta ett av de äldre distriktsfartygen i sjöfartsverket. För ändamålet beräknar jag 28 milj. kr. i investeringskost­nader. Det ankommer på regeringen att besluta om upphandling på sätt och vid tidpunkt som är motiverad av varvspolitiken.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Sjöfartsverkets fond: Sjöfartsmateriel m.m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett investe­ringsanslag av 28000000 kr.

Prop, 1978/79:101

EKONOMIDEPARTEMENTET

21

Bilaga 6

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1978-12-28

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser ekonomidepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJUNDE HUVUDTITELN

A. Ekonomidepartementet m. im.

[I] 

A 3. Kommittéer m.m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisats ett reservationsanslag av 4,5 milj. kr. Den utredningsverksamhet som bekostas från anslaget beräknas under budget­året bli mera omfattande och kostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen hösten 1977. Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov av 800000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 800000 kr.

Prop. 1978/79:101

23

Bilaga 7

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

tili statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

B.    Kulturändamål

[I] 

B 16. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reser­vationsanslag av 10,4 milj. kr. Bidrag från detta anslag fördelas till yrkes­verksamma teatergrupper, amatörteatergrupper, dansgrupper, invandrar­grupper och musikgrupper. Statens kulturråd har i skrivelse den 19 okto­ber 1978 ansökt om tilläggsbidrag om ca 5 milj. kr. för budgetåret 1978/79 för de fria teater-, dans- och musikgrupperna. Innevarande års anslag från staten, kommunerna och landstingen har enligt kulturrådet inneburit att de fria grupperna fått försämrade villkor jämfört med föregående budgetår. Kulturrådet understryker starkt att det nu finns en risk för att arbetstillfäl­lena minskar så kraftigt att resultatet blir en omfattande arbetslöshet.

Föredraganden

Med hänsyn till vad statens kulturråd har anfört i sin framställning vill jag förorda ett tilläggsanslag till fria teater-, dans- och musikgrupper. Jag har därför under detta anslag beräknat en summa av 750000 kr. som bör disponeras av statens kulturråd. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper på tilläggs­budget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 750000 kr.

Prop. 1978/79:101

25

Bilaga 8

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 sävitt avser jordbruksdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TIONDE HUVUDTITELN

A.       Jordbruksdepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m.m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 15 milj. kr., varav 6915 000 kr. beräknats för jordbruksdepartementets kommittéverk­samhet och 8085000 kr. för miljödatanämndens verksamhet. Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget ingen reservation. Under tiden juli oktober 1978 har utbetalats 3,7 milj. kr. från anslagsposten. Återstoden beräknas inte räcka för att täcka kostnaderna för kommittéverksamheten under resten av budgetåret. Detta sammanhänger bl. a. med att flera kom­mittéer tillsatts, som kommer att belasta detta anslag med betydligt större kostnader än som tidigare kunnat förutses. Detta gäller i första hand naturresurs- och miljökommittén, bilavgaskommittén och kommittén för miljörisker vid sjötransporter. Jag räknar därför med ett ytteriigare me­delsbehov av 7 milj. kr. för jordbruksdepartementets kommittéverksamhet under innevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 7 000000 kr.

B.       Jordbrukets rationalisering m. m.

[2] B 6. Täckande »v förluster på grund av statlig kreditgaranti. På statsbud­geten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 1 milj. kr. Riksdagen har vidare för budgetåret medgivit

Prop. 1978/79:101

26

att statlig kreditgaranti får lämnas för lån till yttre rationalisering, lån till inre rationalisering, jordförvärvslån, driftlån, maskinlån, lån till trädgårds­näringens rationalisering m. m., lån till rennäringens rationalisering m. m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt 470 milj. kr., varav till trädgårdsnäringens rationalisering m.m. 19 milj. kr., till rennäringens rationalisering m. m. 2,5 milj. kr. samt till inköp av avels­hästar och ridhästar 500000 kr.

Lanlbruksslyrelsen

Lantbruksnämnderna har till lantbruksstyrelsen lämnat uppgifter om per den 30 september 1978 beviljade lånegarantier till jordbrukets rationalise­ring samt om de behov av ramutrymmen som föreligger för nu inneliggande ansökningar resp. förväntade kommande ansökningar under återstoden av budgetåret 1978/79. Rambehovet har beräknats till 698 milj. kr.

Nuvarande ram täcker inte ens de den 26 oktober 1978 inneliggande ansökningarna. Det stora behovet beror bl.a. på omfattande byggnadsin­vesteringar samt driftlånebehov såväl i samband med förvärv som bygg­nadsinvesteringar. Styrelsen bedömer att ramen för kreditgaranti till jord­brukets rationalisering behöver utökas med minst 152 milj. kr., dvs. till totalt 600 milj. kr. Vid bedömningen har hänsyn inte tagits till den ökade försäljningsverksamhet som följer om statsmakterna ställer särskilda me­del till lantbruksorganisationernas förfogande för inköp av skogsmark från större skogsförelag.

Styrelsen har i sin anslagsframställning för budgetåret 1979/80 framhållit att ett tillgodoseende av lantbrukarnas lånegarantibehov främjar jordbru­kets rationalisering och även indirekt gynnar övrigt näringsliv och syssel­sättningen i samhället. Om behoven inte kan tillgodoses måste ett stort antal ansökningar avslås på grund av bristande ramutrymme, vilket bl.a. skulle få stor negativ effekt för jordbrukets rationalisering.

Föredraganden

Det statliga ekonomiska stödet till jordbrukets rationalisering utgår hu­vudsakligen i form av kreditgarantier. Efterfrågan på sådana garantier har ökat kraftigt de senaste budgetåren. Enligt min mening är det angeläget att ramarna för kreditgarantier för jordbrukets rationalisering höjs.

För budgetåret 1978/79 bör sålunda statlig kreditgaranti beräknas för lån till yttre och inre rationalisering, jordförvärvslån, driftlån samt maskinlån med 508 milj. kr., för lån till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med 19 milj. kr., för lån till rennäringens rationalisering m. m. med 2,5 milj. kr. samt för lån till inköp av avelshästar och ridhästar med 500000 kr. Rege­ringen bör närmare kunna bestämma fördelningen mellan de fem först­nämnda ändamålen.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att under budgetåret 1978/79 statlig kreditgaranti lämnas

Prop. 1978/79:101

27

för lån till yttre rationalisering, lån till inre rationalisering, jord­förvärvslån, driftlån, maskinlån, lån till trädgårdsnäringens ratio­nalisering m.m., lån till rennäringens rationalisering m.m. samt lån till inköp av avelshästar och ridhästar med sammanlagt högst 530000000 kr., varav till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. 19000000 kr., till rennäringens rationalisering 2 500000 kr. samt till inköp av avelshästar och ridhästar 500 000 kr.

D. Skogsbruk

[3] D 3. Bidrag till skogsförbättringar. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 12 milj. kr. Under anslaget har tagils upp en sammanlagd ram av 12,5 milj. kr., varav 5 milj. kr. för omplantering efter snytbaggeskadorm. m. Bidrags­bestämmelserna finns i kungörelsen (1948:239) om statsbidrag till vissa skogsförbättrande åtgärder (omtryckt 1960:324, ändrad senast 1976:413) och i regleringsbrev för budgetåret 1978/79.

Skogsstyrelsen

Under budgetåret 1977/78 har hela det tillgängliga beloppet för bidrag till omplantering efter snytbaggeskador utnyttjats. Beloppet har uppgått till 20 milj. kr. Ca 24000 ha har hjälpplanterats. Bidraget har i genomsnitt varit 50% av godkänd kostnad. Av 1975 och 1976 års planteringar återstår att hjälpplantera sammanlagt ca 40000 ha, varav ca 10000 ha med mycket svåra skador. Motsvarande arealer för 1977 och 1978 års planteringar är sammanlagt ca 42000 ha resp. ca 15000 ha. Trots omfattande markbered­ning och hyggesvila återstår det alltså att hjälpplantera ca 82000 ha.

Styrelsen föreslår mot bakgrund härav att bidrag får utgå till omplante­ring av 1975, 1976, 1977 och 1978 års snytbaggeskadade skogskulturer där åtgärden kan anses ekonomiskt betungande för markägaren. Styrelsen beräknar kostnaderna härför till 40 milj. kr. under innevarande budgetår.

Föredraganden

Sedan år 1975 är det inte tillåtet att skyddsbehandla skogsplantor med DDT. Till följd av de omfattande skador som på grund härav uppkom på 1975 års planteringar beslutade riksdagen i april 1976 att statsbidrag skulle kunna utgå under budgetåren 1975/76 och 1976/77 till omplantering av sådana skogskulturer som hade skadats av snytbagge i större omfattning år 1975. Riksdagen har därefter beslutat att bidrag skulle kunna utgå även under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Det senaste beslutet innebar även att bidrag skulle kunna utgå för skador inträffade under år 1976. För ändamålet har anvisats sammanlagt 36 milj. kr., varav 5 milj. kr. för innevarande budgetår.

Prop. 1978/79:101

28

Skogsstyrelsen föreslår dels att bestämmelserna ändras så att bidrag skall kunna utgå till omplantering av 1975, 1976, 1977 och 1978 års plante­ringar oavsett när skadan har inträffat, dels att ytterligare 35 milj. kr. ställs till förfogande under innevarande budgetår. Enligt styrelsen återstår att hjälpplantera ca 80000 ha av de skogskuliurer som har planterats under nämnda år.

Det är enligt min mening nödvändigt att så snart som möjligt komma till rätta med de skador som snytbaggen orsakar i skogsplanteringarna. Strä­van måste därvid vara att helt komma ifrån sådana kemiska bekämpnings­medel som kan vara skadliga för människor eller i miljön. Forskning pågår i detta syfte. Innan denna är slutförd får andra åtgärder som markbered­ning, omsorgsfull plantering m.m. tillgripas. Avsikten med de bidrag som hittills har utgått för hjälpplanlering av skadade planteringar har varit att underlätta för skogsägarna att bemästra de omedelbara problem som upp­stod i nära anslutning till förbudet mot användning av DDT. Det bör nu vara möjligt att i större utsträckning vidta lämpliga förebyggande åtgärder. Mot bakgrund bl. a. härav är jag inte beredd att föreslå någon ändring av nu gällande bestämmelser. Däremot bör de åtaganden som tidigare har gjorts fullföljas. Jag föreslår därför att ytteriigare 17 milj. kr. ställs till förfogande för bidrag till omplantering av skogskulturer som har skadats av snytbagge under åren 1975 och 1976. Det totala rambeloppet för ifrågavarande anslag bör alltså ökas med 17 milj. kr. till 29,5 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att under budgetåret 1978/79 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 29500000 kr. till skogsodlingsåtgärder på ned­lagdjordbruksmark och med anslaget i övrigt avsedda ändamål.

G. Utbildning och forskning

[4] G 8. Sveriges lantbruksuniversitet: Skogsvetenskapliga fakultetens driftkostnader. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under den­na anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 23929000 kr.

Från anslaget bestrids omkostnader m. m. för institutionernas verksam­het samt lönekostnader för teknisk och administrativ personal vid institu­tionerna.

Regeringen har den 15 september 1977 uppdragit åt statskontoret att i samråd med Sveriges lantbruksuniversitet utreda medelsbehovet för data­behandling i Umeå samt kostnaderna för omläggning av datarutiner m. m. inför omlokaliseringen av en del av den skogsvetenskapliga fakulteten till Umeå. Omlokaliseringen innebär bl. a. att en äldre dator i Stockholm läggs ned och att den skogsvetenskapliga fakulteten i stället hänvisas till att främst utnyttja universitetsdatacentralen i Umeå.

Statskontoret har den 23 oktober 1978 redovisat en beräkning av kostna-

Prop. 1978/79:101

29

derna som omlokaliseringen medför. Statskontoret beräknar medelsbeho-vel för innevarande budgetår till sammanlagt 1 952000 kr., varav 1 429000 kr. för konvertering av rutiner till annan dator samt för utbildning av personal m. m. samt 523 000 kr. för att täcka löpande driftkostnader. Där­vid har statskontoret beaktat de besparingar som uppnås i och med att viss befintlig verksamhet bortfaller.

Föredraganden

Statskontoret har redovisat en beräkning av det ökade medelsbehovet för databehandling som sammanhänger med omlokaliseringen av den skogsvetenskapliga fakulteten till Umeå. För budgetåret 1978/79 uppgår medelsbehovet enligt stalskonlorel till 1 952000 kr. Enligt min mening är det angeläget att verksamheten kan bedrivas med oförändrad ambitions­nivå i Umeå. Mot statskontorets kostnadsberäkning har jag ingen erinran. Anslaget bör tillföras 1,9 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen

att till Sveriges lantbruksuniversitet: Skogsvetenskapliga fakulte­tens driftkostnader på tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för bud­getåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 1 900000 kr.

[5] G 9. Inredning och utrustning av lokaler vid Sveriges lantbruksuniversi­tet m.m. Pä statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 18,5 milj. kr. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen 4,5 milj. kr. enligt en särskild inredningsplan och utrustningsnämnden för universitet och högskolor 14 milj. kr. enligt en särskild utrustningsplan.

Utrustningsnämnden för universitet och högskolor har redovisat förslag till ny kostnadsram för anskaffning av utrustning till statens naturvårds­verk. I beslut vid regeringssammanträde den 5 maj 1977 bemyndigades chefen för jordbruksdepartementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att utreda frågor om luftvårdsproblem på grund av bilavgaser m. m. Kom­mittén har anmält att en genomgång av förutsättningarna för att begränsa föroreningsutsläpp från bl.a. dieseldrivna fordon kräver tillgång till avan­cerad teknisk utrustning.

Utrustningsnämnden har redovisat att det helt saknas utrustning för prov med tunga dieseldrivna fordon och motorer. Nämnden har beräknat utrustningskostnaderna till 1 370000 kr. Vidare har nämnden anmält att befintlig utrustning för avgasuppsamling för lätta bensin- och dieseldrivna fordon är starkt försliten samt att utrustning för oktantalsbestämning av motorbränsle erfordras.

Nämnden föreslår att en delram av 2 715000 kr. förs upp i utrustnings­planen för budgetåret 1978/79.

Prop. 1978/79:101

30

Föredraganden

Vid min prövning av förslaget till ändring av utrustningsplanen för innevarande budgetår, vilken redovisats av utrustningsnämnden för uni­versitet och högskolor, har jag funnit det motiverat att med hänsyn till akuta behov av anskaffning av utrustning för prov med tunga dieselfordon justera utrustningsplanen. Jag har därvid inte funnit det motiverat att föra upp en särskild kostnadsram för ändamålet. Jag förordar i stället att kost­nadsramen Statens naturvårdsverk: Ersättningsanskaffningar m.m. bud­getåret 1978/79 höjs med 1 370000 kr.

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här behand­lat utrustningsobjekt får bestridas av tillgängliga medel.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1. bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss inred­

ning och utrustning av lokaler vid Sveriges lantbruksuniversitet

m. m. inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregå­

ende,

2. godkänna vad jag har förordat i det föregående angående bestri­

dande av utgifterna för viss inredning och utrustning av lokaler

vid Sveriges lantbruksuniversitet m. m.

H. Miljövård

[6] H 5. Ersättningar vid bildande av naturreservat m. m. På statsbudgeten för budgetåret 1978/79 har under ifrågavarande anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 9 milj. kr. Från anslaget bestrids ersättningar enligt naturvårdslagen (1964:822, omtryckt 1974: 1025), 86 eller 122 § byggnads­lagen (1947:385) i dess lydelse intill den 1 januari 1965 samt lagen (1974:434) om bevarande av bokskog. Vidare kan från anslaget utgå stats­bidrag till kommun eller kommunal stiftelse för förvärv av mark för natur­vårdsändamål. Dessutom får anslaget disponeras för förhandlings- och värderingskostnader i samband med säkerställande av mark för natur­vårdsändamål.

Statens naturvårdsverk

Den fysiska riksplaneringen är för naturvårdens del nu inne i ett genom­förandeskede då det ofrånkomligen ställs större krav på statens ekonomis­ka insatser än tidigare. Länsstyrelser, kommuner och naturvårdsverket är ense om att ett stort antal riksobjekt och regionala objekt skall skyddas som naturreservat och att det främst är en statlig angelägenhet att detta genomförs.

För åtskilliga värdefulla naturvårdsobjekt har man i brist på resurser

Prop. 1978/79:101

31

avvaktat med det slutliga säkerställandet. Många viktiga skogliga skydds­objekt har varit kända sedan länge, men skyddsåtgärder har uteblivit så länge skogsbruket inte krävt att få utnyttja dessa områdens virkestillgång­ar. Efter hand kommer nu avverkningskraven. Resurser måste finnas att snabbt ingripa i akuta situationer.

Statens naturvårdsverk hemställer under åberopande av vad som anförts att på tilläggsbudget för innevarande budgetår anvisas dels 7 milj. kr. till Ersättningar vid bildande av naturreservat m.m., dels 5 milj. kr. för Markförvärv för naturvårdsändamål, m.m.

Föredraganden

Av naturvårdsverkets redovisning framgår att ett stort antal ärenden avseende ersättningar vid bildande av naturreservat och markförvärv för naturvårdsändamål aktualiseras under innevarande budgetår. Behovet av medel överstiger enligt verkets beräkningar de anslag som har anvisats för detta ändamål. När det gäller de ärenden som nu är aktuella har förhand­lingar om förvärv i allmänhet pågått under lång tid. De områden som berörs är av stort värde från naturvårdssynpunkt. Det är därför enligt min uppfattning nödvändigt att medel ställs till förfogande så att de från riks­synpunkt mest angelägna områdena slutligt kan skyddas. Jag vill samtidigt framhålla nödvändigheten av att den fortsatta planeringen av arbetet med att säkerställa naturreservat m. m. sker inom de ramar som tillgängliga anslag medger. Med hänsyn till vadjag har anfört föreslår jag att ytterligare sammanlagt 8 milj. kr. anvisas för detta ändamål för innevarande budgetår, varav under förevarande anslag 5 milj. kr. och under anslaget Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. 3 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Ersättningar vid bildande av naturreservat m. m. på tilläggs­budget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 5(X)0000 kr.

[7] H 18. Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp. Något anslag för detta ändamål har inte tagits upp på statsbudgeten för budgetåret 1978/79. Regeringen förbjöd genom beslut den 13 oktober 1977 fortsatt verksam­het vid BT Kemi KVK Aktiebolags anläggning för tillverkning av bekämp­ningsmedel i Teckomatorp i Svalövs kommun. Malmöhus län. Bolaget har sedermera försatts i konkurs. Inom fabriksområdet har betydande mängder miljöfarligt avfall påträffats nedgrävt. För att motverka fortsatta miljöskador har regeringen genom beslut den 6 oktober 1977 och den 29 juni 1978 från förslagsanslaget Oförutsedda utgifter ställt sammanlagt 11,8

Prop. 1978/79:101

32

milj. kr. till förfogande för länsstyrelsen i Malmöhus län för vissa omedel­bara undersökningar och åtgärder inom området. De anvisade medlen har använts för att täcka kostnader för bl.a. behandling av avloppsvatten, kontroll av grund- och ytvatten samt luft, skyddsåtgärder inom fabriksom­rådet, sanering av fabrikslokaler samt vissa specialundersökningar, infor­mation och administration. Regeringen har i anslutning till att ifrågavaran­de medel anvisats uppdragit åt justitiekanslern att vidta de åtgärder som kan behövas för att säkerställa statens fordringar i anledning av vidtagna eller planerade åtgärder m. m.

Länsstyrelsen i Malmöhus län

I skrivelse den 10 oktober 1978 har länsstyrelsen hemställt att ytterligare medel ställs till länsstyrelsens förfogande för att täcka kostnaderna för den slutliga saneringen av området. Länsstyrelsen konstaterar att det i mark och vatten inom området finns en mängd hälso- och miljöfarliga sub­stanser, som utgör en potentiell förorenings- och skaderisk. Från human­medicinska, veterinärmedicinska och växtfysiologiska synpunkter samt inte minst av omgivningshygieniska skäl finner länsstyrelsen det angeläget att långtgående saneringsåtgärder vidtas, som för all framtid eliminerar risken för olägenheter. Länsstyrelsen redovisar därför ett förslag till pro­gram för den slutliga saneringen av fabriksområdet i Teckomatorp. Total­kostnaden för programmet beräknas till 11,5 milj. kr. utöver de 11,8 milj. kr. som hittills anvisats. Förslaget innefattar bl.a. åtgärder för sanering och rivning av fabrikslokaler, sanering av deponeringsplatser, fortsatt rening av förorenat avloppsvatten, behandling av avfall samt kontrollpro­gram. Arbetena beräknas behöva pågå under en tid av fem till sex år. Länsstyrelsen finner det mest ändamålsenligt att det fortsatta saneringsar­betet utförs i etapper utan att kravet på kontinuitet därmed äventyras. Den första saneringsperioden har kostnadsberäknats till 5,5 milj. kr.

Föredraganden

Det är nödvändigt att saneringsarbetet inom BT Kemis område i Tecko­matorp kan fortsätta och avslutas på ett från hälso- och miljöskyddssyn­punkt godtagbart sätt. Länsstyrelsens förslag, som har utarbetats i samråd med en rådgivande styrgrupp med företrädare för berörda myndigheter, lokala representanter och expertis inom olika områden, bör därvid enligt min uppfattning kunna ligga till grund för det fortsatta arbetet. Arbetet bör sålunda planeras inom den av länsstyrelsen angivna kostnadsramen om totalt 11,5 milj. kr. För ändamålet bör ett nytt anslag föras upp på statsbud­geten. På tilläggsbudget 

II 

för innevarande budgetår bör anvisas ett belopp av 5,5 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp på tilläggsbud­get 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reserva­tionsanslag av 5 500000 kr.

Prop. 1978/79:101

33

KAPITALBUDGETEN

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

[8] S. Jordfonden. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 1 000 kr. Fonden uppgår f n. till 317 milj. kr. Därutöver disponerar lantbruksstyrelsen en rödig kredit på 25 milj. kr. i riksgäldskontoret t.o.m. den 30 juni 1979. Fondens medel och den rörliga krediten skall användas för att bestrida lantbruksnämndernas kostnader för fastighetsförvärv i samband med åt­gärder för yttre rationalisering på jordbrukets område.

Lanlbruksslyrelsen

Regeringen har den 8 juni 1978 uppdragit åt lantbruksstyrelsen att inom en ram av 200 milj. kr. ta upp överiäggningar om förvärv av mark som av olika skogsföretag bjuds ut till försäljning. Den förvärvade marken skall användas för att på lämpligt sätt förbättra strukturen inom jord- och skogsbruket.

Styrelsen har i sex fall erbjudits att förvärva sådan mark som avses i uppdraget. Ytterligare ett erbjudande väntas. För att förvärva dessa objekt erfordras en medelsram av 325 milj. kr. Styrelsen bedömer att ytterligare förvärvsmöjligheter kan uppkomma, men kan f. n. inte uppskatta vilken omfattning de kan få. Det ytteriigare behov av medel som härigenom kan uppkomma kommer att anmälas senare.

Medlen bör ställas till förfogande som en rörlig kredit i riksgäldskon­toret. Med hänsyn till den stora omfattningen av förvärven och att den slutliga dispositionen av marken i vissa fall bör föregås av byten, bör den rörliga krediten få disponeras intill utgången av år 1983. I övrigt bör gälla samma bestämmelser som vid inköp och försäljning över jordfonden. Detta innebär bl. a. att eventuella vinster och förluster inkl. räntekostnader bör slutligt regleras över anslaget Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. utan att påverka ramen för bidrag till yttre rationalisering.

Föredraganden

Av olika anledningar utbjuds f. n. avsevärda arealer mark, främst skogs­mark, till försäljning. Det är angeläget att ta till vara de möjligheter som härigenom erbjuds att förbättra ägostrukturen i skogsbruket och förstärka kombinerade jord- och skogsbruksföretag med skogsmark.

För nämnda ändamål bör 200 milj. kr. ställas till styrelsens förfogande som en rörlig kredit i riksgäldskontoret utöver den rörliga kredit på 25 milj. kr. som f. n, disponeras. Krediten bör få disponeras intill utgången av år 1981. För riksdagens information vill jag nämna att den förvärvade marken i första hand bör tillföras bestående lantbruk, eller användas för byte med andra skogsägare. 

3   Riksdagen 1978179. I saml. Nr 101

Prop. 1978/79:101

34

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att lantbruksstyrelsen får disponera en rörlig kredit på 200000000 kr. i riksgäldskontoret intill den 31 december 1981.

[9] 6. Naturvårdsfonden: Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. På

statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 4 milj. kr. Anslaget disponeras av statens naturvårdsverk för bestridande av kostnader för förvärv för statens räk­ning av värdefulla naturområden.

Föredraganden

Med hänvisning till vad jag har anfört under punkten H 5 hemställer jag att regeringen föreslår rikdagen

att till Naturvårdsfonden: Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/ 79 anvisa ett investeringsanslag av 3000000 kr.

Prop. 1978/79:101

35

Bilaga 9

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

tili statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser handelsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ELFTE HUVUDTITELN

F. Ekonomiskt försvar

[1] F 1. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av 234.2 milj. kr. Medel har bl. a. beräknats för programmet Beklädnad m. m. Under anslaget får överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) under innevarande budgetår på driftbudgeten disponera högst 50,6 milj. kr. Yt­teriigare medel har på kapitalbudgeten anvisats under bl.a. investerings­anslagen Lagring för beredskapsändamål och Förrådsanläggningar m. m.

Med anledning av att den offentliga upphandlingen hos textilindustrin har minskat kraftigt under senare tid har ÖEF i promemorior daterade den 24 och den 28 november 1978 lämnat förslag till stödbeställningar hos bomullsindustrin. Enligt förslaget skall ÖEF upphandla sjukhustextilier till en sammanlagd kostnad av 11,1 milj. kr. Härtill kommer för denna upp­handling en kostnad av 1,4 milj. kr. för en förrådsbyggnad samt transport-och hanteringskostnader på I milj. kr. Enligt ÖEF:s förslag skall lagerök­ningen i fråga om sjukhustextilier motsvaras av en lagerminskning av andra varor, främst kommissväv som avses försäljas utomlands. ÖEF beräknar att omsättningskostnaderna i samband med denna försäljning uppgår till 1 milj. kr.

För att upphandling hos bomullsindustrin skall kunna ske inom den närmaste framtiden behöver av det redovisade medelsbehovet 12,5 milj. kr. förskottsvis ställas till ÖEF:s förfogande.

Det är enligt min mening angeläget att en omstrukturering av ÖEF:s beredskapslager sker på det sätt som ÖEF har föreslagit. Genom en sådan

Prop. 1978/79:101

36

omstrukturering blir lagret bättre anpassat till det bedömda behovet av tekovaror i en krissituation. Samtidigt förbättras bomullsindustrins order­läge. Jag tillstyrker därför ÖEF:s förslag. De medel som ÖEF erhåller vid försäljning av nämnda varor får upp till ett belopp av 14,5 milj. kr. inte utnyttjas av ÖEF. Huvuddelen av lagerförsäljningen bedöms kunna ske 

 under budgetåren 1978/79 och 1979/80. Jag föreslår att ÖEF ges i uppdrag att åriigen senast den 1 juni redovisa storieken av det belopp som erhållits vid försäljning av varorna. Beloppet bör avräknas i regleringsbrev mot budgeterade belopp för budgetåren 1979/80 och 1980/81.

Med hänvisning till vad jag här har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna de åtgärder som jag här har förordat.

G. Tullverket

[2] G 2. Tullverket: Anskaffning av viss materiel. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslag av 25,9 milj. kr.

I prop. 1978/79:49 om vissa varvsfrågor föreslås vissa arbetsmarknads­politiska insatser bl. a. i form av tidigareläggning av statliga beställningar. Regeringen bör nu få möjlighet att - beroende på sysselsättningsläget vid svenska varvsföretag lägga ut vissa beställningar.

Jag tar här upp de tidigareläggningar som berör handelsdepartementets verksamhetsområde. Det ankommer på regeringen att besluta om upp­handling på sätt och vid tidpunkt som är motiverad av varvspolitiken. Jag beräknar ett anslagsbehov av 30 milj. kr. för ett utsjöbevakningsfartyg och 3,6 milj. kr. för ersättningsanskaffning av en tulljakt.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Tullverket: Anskaffning av viss materiel på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservations­anslag av 33 600 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

VIII. FONDEN FÖR BEREDSKAPSLAGRING

Överstyrelsens för ekonomiskt försvar delfond

[3] 3. Lagring för beredskapsändamål. Under denna rubrik har för inneva­rande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 38,5 milj. kr. Härav avser 5 milj. kr. programmet Beklädnad m.m. Med hänvisning till vad jag

Prop. 1978/79:101

37

har anfört i det föregående hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att till Lagring för beredskapsändamål på tilläggsbudget II till stats­budgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett investeringsanslag av Il 100000 kr.

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

Förrådsfonden för ekonomiskt försvar

[4] 7. Förrådsanläggningar m. m. Under denna rubrik har för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 6,9 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anfört i det föregående herrvställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Förrådsanläggningur m. m. på tilläggsbudget ti till statsbud­geten för budgetåret 1978/79 anvisa ett investeringsanslag av 1400000 kr.

Prop. 1978/79:101

39

Bilaga 10

Utdrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser bostadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TRETTONDE HUVUDTITELN D. Lantmäteri- och kartväsendet

[1] D 7. Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrättningsverksamheten.

Något anslag för detta ändamål har inte tagits upp i statsbudgeten för budgetåret 1978/79.

Kostnaderna för lantmäteriets förrättningsverksamhet skall i princip täckas av avgifter som tas ut av sakägare enligt lantmäteritaxan (1971:1101, omtryckt 1976:491, ändrad senast 1978:834). För verksamhe­ten disponeras ett formellt s. k. 1000-kronorsanslag, anslaget D 2. Lantmä­teriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet. Anslaget får inte uppvisa någon belastning vid utgången av budgetåret.

Förrättningsverksamheten har under senare år, trots stora taxehöjning­ar, gått med förlust. Det balanserade underskottet i verksamheten uppgick vid utgången av budgetåret 1976/77 till nära 20 milj. kr. Riksdagen anvi­sade på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1977/78 (prop. 1977/78:101, CU 1977/78:10, rskr 1977/78:135) eU förslagsanslag av 22 milj. kr. för täckning av detta underskott jämte ränta.

Statens lantmäteriverk (LMV) har i skrivelse den 31 maj 1978 konstate­rat att det ekonomiska utfallet av förrättningsverksamheten även under 1977/78 innebär förlust. LM V uppskattar förlusten per den 31 december 1977 till 8,8 milj. kr. Den taxa som fastställdes att gälla fr. o. m. den 1 juli 1976 var avsedd att ge full kostnadstäckning under taxeperioden fram till kalenderårsskiftet 1977/78. De förutsättningar som 1976 års taxa vilade på har emellertid inte uppfyllts. Bl. a. har produktiviteten blivit lägre än plane­rat.

Den taxehöjning som skedde fr. o. m. den 1 januari 1978 har förutsatts ge

Prop. 1978/79:101

40

full kostnadsläckning i verksamheten under kalenderåret 1978 men har inte beräknats kunna täcka eventuell förlust under första hälften av budgetåret 1977/78. LMV hemställer därför att bidrag ges till föriusten per den 31 december 1977 med 8,8 milj. kr. jämte ränta fram till utbetalningstidpunk­ten.

Föredraganden

Kravet på full kostnadstäckning i lantmäteriets förrättningsverksamhet innebär givetvis att avgifterna enligt lantmäteritaxan skall sättas så att föriust inte uppkommer. Mot bakgrund av de senaste årens stora taxehöj­ningar är det emellertid enligt min mening inte möjligt att täcka den nu aktuella förlusten genom en i motsvarande mån ökad höjning av avgifterna 1979.

Regeringen har på min föredragning beslutat om höjning av lantmäteri­taxan fr. o. m. den 1 januari 1979, sakersättningarna med 7% och tidersätt­ningarna (f.n. ca 10% av förrättningsvolymen) med 13%. Taxan har beräknats ge balans mellan intäkter och kostnader i verksamheten under kalenderåret 1979.

LMV har gjort och gör stora ansträngningar för att åstadkomma full kostnadstäckning i förrättningsverksamheten. Vissa förbättringar i de för­hållanden som påverkar resultatet kan nu skönjas. Jag berör detta närmare i budgetpropositionen 1979 i mitt anförande utjder anslaget D 2. Lantmä­teriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet.

Jag tillstyrker sålunda LMV:s hemställan och förordar ett tilläggsanslag om 10,2 milj. kr. för täckning av förlusten. Anslaget svarar mot den beräknade förlusten i verksamheten under tiden den I juli-den 31 decem­ber 1977, 8,8 milj. kr., jämte räntekostnader för rörlig kredit på beloppet fr. o. m. den 1 januari 1978 fram till den tidpunkt då medel beräknas kunna ställas till förfogande.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Lantmäteriet: Täckning av förluster iförrättningsverksamhe-len på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett anslag av 10200000 kr.

KAPITALBUDGETEN

IV. 

STATENS UTLÅNINGSFONDER

[2] 12. Lånefonden för bostadsbyggande. Under denna rubrik har på stats­budgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 3 705 milj. kr. Bostadsstyrelsen har i sin anslagsframställning avseende budgetåret

Prop. 1978/79:101

41

1978/79 hemställt att under anslaget anvisas 215 milj. kr. på tilläggsbudget för innevarande budgetår.

Föredraganden

Med hänvisning till vad jag tidigare denna dag har anfört vid min anmä­lan i budgetpropositionen av motsvarande anslag för nästa budgetår (prop. 1978/79: 100 bil. 16) hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Lånefonden för bostadsbyggande på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett investeringsan­slag av 935000000 kr.

4   Riksdagen 1978179. I saml. Nr 101

Prop. 1978/79:101

43

Bilaga 11

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet Huss

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten for budgetåret 1978/79 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJORTONDE HUVUDTITELN A. Industridepartementet m. m.

[I] 

A 3. Kommittéer m.m. I statsbudgeten för budgetåret 1978/79 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av 11 milj. kr. Vid budgetårets ingång fanns en reservation på anslaget av 7409775 kr. På tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 (prop. 1978/79: 25 bil. 11, NU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 122) har anvisats ytteriigare 14,4 milj. kr. Till bönan av december 1978 har av anslaget förbrukats 20 192 150 kr.

Utredningsverksamheten inom industridepartementets område har fort­farande en betydande omfattning. Norrbottendelegationen (I 1976:04) kommer sålunda att fortsätta sin verksamhet under år 1979 och den arbets­grupp inom Göteborgsdelegationen (I 1977:03) som arbetar med de frågor som har samband med de omedelbara sysselsättningsproblemen, fullföljer sitt arbete. Vidare har tillkommit ett antal kommittéer, för vilka kostnader inte tidigare har beräknats, bl. a. skogsägarföretagskommittén (I 1978:02), utredningen (1 1978:04) om datateknikens och elektronikens effekter på näringslivets utveckling samt kommittén (I 1978:05) för alternativ produk­tion vid varven. Härtill kommer att från detta anslag betalas olika under­sökningar som föranleds av utvecklingen inom skilda branscher. Som exempel kan nämnas kostnaderna för tekodelegationen och kostnader i samband med förhandlingarna om statens övertagande av Kockums AB. Det bör också nämnas att kostnaderna för den av statsministern tillkallade särskilda näringspolitiska delegationen (Ju 1978:04) bestrids från detta anslag. En genomgång har visat att tillgängliga medel under anslaget inte räcker till för de anspråk som ställs på utredningsverksamheten inom

Prop. 1978/79:101

44

departementets arbetsområde. Efter samråd med statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och Tham beräknar jag det ytteriigare medelsbehovet till 20 milj. kr.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m.m. på tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 20000000 kr.

[2] A 4. Extra utgifter. I statsbudgeten för budgetåret 1978/79 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av 385000 kr.

Tidigare gjorda åtaganden har medfört att belastningen på anslaget re­dan är betydande. Med hänsyn härtill och efter en bedömning av kostnader för väntade utländska besök och möten med de blandade kommissionerna för ekonomiskt, industriellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan Sverige och ett antal länder i Östeuropa bör anslaget innevarande budgetår tillföras ytteriigare 80000 kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Extra utgifter på tilläggsbudget II till statsbudgeten för bud­getåret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 80000 kr.

B. Industri m.m.

[3] B 15. Täckande av förluster i anledning av statligt stöd till hantverks-och industriföretag m. fl. Under denna anslagsrubrik redovisas bl. a. ramen för statlig garanti för lån enligt förordningen (1978: 507) om industrigaranti-lån. Särskilda bestämmelser om statlig garanti för lån till turisthotell är intagna i brev den 30 juni 1965.

För beslut om lånegaranti har för budgetåret 1978/79 beviljats en ram om 300 milj. kr.

Under perioden den 1 juli - den 31 oktober 1978 har statens industriverk och regeringen beviljat kreditgarantier till ett sammanlagt belopp av ca 120 milj. kr. Med hänsyn till inneliggande ansökningar kan beräknas att ca 250 milj. kr. av ramen har tagits i anspråk till den 1 mars 1979. Den höga efterfrågan väntas bestå under hela budgetåret. Jag bedömer det mot denna bakgrund nödvändigt att öka ramen för de statliga kreditgarantierna. Jag förordar därför att ramen utökas med 150 milj. kr. till sammanlagt högst 450 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang nämna att industriverket och regeringen föregående budgetår beviljade statliga kreditgarantier till sammanlagt närmare 400 milj. kr.

Prop. 1978/79:101

45

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att medge att för budgetåret 1978/79 statlig garanti för lån enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån och för lån till turisthotell beviljas med ytterligare 150000000 kr. till sammanlagt högst 450000000 kr.

KAPITALBUDGETEN

I. 

STATENS AFFÄRSVERKSFÖNDER

E. Förenade fabriksverken

[4] 2. Finansiering av stirlingprojektet. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1978/79.

I prop. 1972:85 (s. 47), 1972:130 (s. 59), 1973:170 (s. 49), 1974:170 (s. 71). 1975/76:25 (s. 77), 1976/77:25 (s. 102) och 1977/78:25 (s. 94) har redogörelser lämnats för förenade fabriksverkens (FFV) medverkan i ut­vecklingen av stirlingmotorn.

Hittills har FFV för budgetåren 1971/72-1977/78 beviljats investerings­anslag med sammanlagt 35,9 milj. kr. för finansiering av stirlingprojektet. FFV har mtidigt för nämnda ändamål givits rätt att solidariskt med Kockums AB teckna borgen för lån i Sveriges Investeringsbank AB intill ett belopp av totalt 98,1 milj. kr. (prop. 1972:85 bil. 10, NU 1972:35, rskr 1972:198, prop. 1972:130 bil. 10, NU 1972:67, rskr 1972:320, prop. 1973: 170 bil. 11, NU 1973:71, rskr 1973:384, prop. 1974:170 bil. 11, NU 1974:56, rskr 1974:396, prop. 1975/76:25 bil. 11, NU 1975/76:18, rskr 1975/76:135, prop. 1976/77:25 bil. 10, NU 1976/77:13, rskr 1976/77:55, prop. 1977/78:25 bil. 11, NU 1977/78:32, rskr 1977/78:108).

Förenade fabriksverken

FFV hemställer i skrivelse den 15 september 1978 om medel för finansi­ering av stirlingprojektet. Av FFV:s skrivelse framgår i huvudsak följande.

Utvecklingen av stirlingmotorer sker i det av staten genom FFV och Kockums AB gemensamt ägda företaget KB United Stirling (Sweden) AB &font-family:Verdana'>

Prop. 1978/79:101

46

och utvärderingar av alternativa strategier. Denna reviderade långsikts­plan ligger till grund för United Stirlings fortsatta verksamhet. Utveck­lingsarbetet fortsätter planenligt. Principbeslut om produktion av motorer beräknas bli fattat under år 1979. De motorer som är aktuella för produk­tion i större skala har effekten 75 och 150 kW. De planerade produktver­sionerna utgör resultatet av den omfattande komponentutveckling som har bedrivits vid United Stirling sedan år 1972. En serie provmotorer för olika kunder är under tillverkning.

Andra viktiga delmål avseende prestanda, emissioner, installerbarhet och operativa egenskaper har därefter planenligt uppnåtts. Tre fordon med stirlingmotorer är under utvärdering. Erhållna resultat visar

-

god körbarhet. låga ljud- och vibrationsnivåer med utmärkt förarkom-fort,

-

ljudnivåer och avgasemissioner långt under normerna i strängast förut­sedda lagstiftning i Förenta staterna,

-

bränsleförbrukning i nivå med dagens icke avgasrenade förbrännings­motorer.

Stirlingmotorn kan drivas med olika bränslen. Övergång mellan olika flytande och gasformiga bränslen kräver endast mindre modifieringar av förbränningssystemet.

Under det senaste året har United Stirlings produktkostnadskalkyl sys­tematiskt följts upp och utvärderats. Även extern expertis har anlitats vid denna utvärdering. Med viss modifiering av konstruktionen och använd­ning av än mer avancerade tillverkningsmetoder kommer tillverknings­kostnaden för motorn att på sikt kunna reduceras till en nivå jämförbar med konventionella dieselmotorers. Av resultatprognosen framgår att pro­jektets utvecklingskostnader bör kunna återvinnas mot slutet av 1980-talet. Liksom tidigare är utvecklingsarbetet inriktat på att tillgodose beho­vet inom vissa specialmarknader (gruvfordon eller andra arbetsmaskiner, totalenergisystem, allmännyttofordon framför allt i stadstrafik), där låg ljudnivå, låg halt av skadliga avgaser och flerbränsleegenskaper är av största betydelse.

Avsikte:; är att introducera stirlingmotorn på specialmarknader och därigenom erhålla basen för en framtida volymmarknad. United Stirling avser att samarbeta med den etablerade motorindustrin för produktion och marknadsföring av stirlingmotorn. United Stirling skall i första hand svara för vidareutvecklingen av stirlingspecifika komponenter. Härigenom läggs grunden för genomförandet av den s.k. komponentstrategin, dvs. att åstadkomma basen för en komponentindustri för stirlingmotorer i Sverige.

Enligt vad FFV framhåller visar ingående undersökningar av konkur­renssituationen för stirlingmotorn inom olika marknader, med undantag för personbilsområdet, att dieselmotorn genomgående är stirlingmotorns huvudkonkurrent.

Omväridens intresse för att använda stirlingmotorer i fordon har ökat

Prop. 1978/79:101

47

kraftigt. Förenta staternas energidepartement har bl. a. som en följd härav beställt två utvecklingsprogram för personbilsmotorer baserade på stirling­motorn. Dessa parallella program genomförs i enlighet med den ameri­kanska kongressens direktiv med National Aeronautics and Space Admini­stration (NASA) som administratör.

United Stirling svarar för en betydande del av verksamheten inom det ena av dessa program genom att ingå i ett konsortium med de amerikanska företagen Mechanical Technology Incorporated och AM General. Verk­samhetsplanen omfattar en sjuårsperiod och omsluter totalt ca 95 milj. dollar, varav ca 30 milj. dollar beräknas tillfalla United Stirling, främst i form av betalda utvecklingsuppdrag. Enligt direktiven bör minst en motor­tillverkare i Förenta staterna licensieras av konsortiet under de närmaste två åren.

United Stiriing har även, som en följd av det ökade intresset för stiriing-motorn, tecknat avtal med en står europeisk motortillverkare om leverans av ett visst antal provmotorer med option på framtida licensavtal.

United Stirling har enligt de avtal som har ingåtts med de amerikanska myndigheterna rätt att fritt utnyttja uppnådda utvecklingsresultat inom resp. program.

Verksamheten vid United Stirling har - med undantag för den inledande perioden - hittills finansierats genom att 50% lånats upp i Sveriges Inves­teringsbank AB mot delägarnas solidariska borgen och 50% tillförts av delägarna med lika fördelning mellan dem. Kockums har därvid lämnat direkta bidrag medan FFV i enlighet med statsmakternas beslut till största delen lämnat lån, t. v. utan krav på amortering. Fram till utgången av år 1978 har delägarna vardera överfört 43,4 milj. kr. till United Stirling. Av FFV:s andel har 4,8 milj. kr. lämnats som bidrag från egen utvecklingsbud­get och 38,6 milj. kr. som lån från FFV, varav 35,9 milj. kr. har erhållits som särskilda investeringsanslag.

Enligt nu föreliggande planer kommer United Stirling under den när­maste femårsperioden att ägna sig åt vidareutveckling, produktionsförbe­redelser samt åt tillverkning i liten skala. Trots de intäkter som beräknas inflyta från externa utvecklingsuppdrag kommer bolaget att under denna period redovisa årliga underskott. Först under senare hälften av 1980-talet beräknas intäkterna bli tillräckliga för att medge återbetalning av stirling-projektets utvecklings- och startkostnader.

Utvecklingen av en stirlingmotor är ett projekt av utpräglat långsiktig karaktär. Sådana projekt kan inte finansieras genom normal upplåning. Varken Investeringsbanken eller någon annan bank har möjlighet att enga­gera riskbärande kapital under en så lång period som här är aktuell. Några andra former för att externfinansiera långsiktiga utvecklingsprojekt existe­rar f n. inte i Sverige. Den enda möjligheten att fullgöra stirlingprojektet är därför att staten övertar huvuddelen av dess finansiering.

Behovet av statlig finansiering gäller också United Stirlings hittillsvaran-

Prop. 1978/79:101

48

de lån i Investenngsbanken. Som nämnts kommer bolagets intäkter under den kommande femårsperioden inte att medge återbetalning av tidigare utvecklingskostnader. Investeringsbanken har inte möjlighet att bevilja anstånd med räntor och amorteringar på hittills beviljade lån, vilka uppgår till 88,4 milj. kr.

I sin revisionsberättelse för verksamhetsåret 1977 har United Stirlings revisorer framhållit att en finansiell rekonstruktion av bolaget måste ge­nomföras. Vid utgången av år 1977 redovisade bolaget ett balanserat underskott av 57,5 milj, kr. Dessutom redovisade bolaget balanserade produktutvecklingskostnader av 41,6 milj. kr.

För att lösa United Stirlings finansiella situation bör de nuvarande lånen från FFV om 38,6 milj. kr. och Investeringsbanken om 88,4 milj. kr. lyftas av. Detta bör ske genom att FFV medges att efterge sin fordran på bolaget och att lånen från Investeringsbanken ersätts med lån från staten med villkorlig återbelalningsskyldighet. Härigenom blir det möjligt att eliminera bolagets balanserade utvecklingskostnader och underskott.

Det framtida medelsbehovet bör lämpligen till hälften täckas med bidrag från delägarna och till hälften med statliga lån med villkorlig återbetal­ningsskyldighet.

United Stirlings kostnader för verksamhetsåret 1979 beräknas till 42 milj. kr. exkl. eventuella kapitalkostnader. Intäkter från pågående uppdrag beräknas uppgå till 20 milj. kr. Av återstående 22 milj. kr. skulle delägarna enligt den föreslagna fördelningen vardera skjuta till 5,5 milj. kr. och 11 milj. kr. täckas av ett statligt lån med villkorlig återbetalningsskyldighet.

FFV hemställer om dels tillstånd att efterge hittills lämnade lån till United Stiriing av 38,6 milj. kr., dels anslag av (88,4-f 11,0=) 99,4 milj. kr. att lämnas till United Stirling som lån med villkorlig återbetalningsskyl­dighet, dels anslag av 5,5 milj. kr. för att täcka sin andel av United Stiriings medelsbehov under år 1979.

Föredraganden

u Utvecklingsarbetet på stirlingmotorn fortsätter planenligt. Den gällande långsiktsplanen för stirlingprojektet innebär att motorn först skall introdu­ceras på specialmarknader, t. ex. marknaderna för gruvfordon eller andra arbetsmaskiner, totalenergisystem, allmännyttofordon för stadstrafik, där låg ljudnivå, låg halt av skadliga avgaser och flerbränsleegenskaper är av största betydelse. En skärpning av lagstiftningen i flera länder beträffande emissionsnivåer för tyngre fordon i stadsmiljö väntas under 1980-taIet. Likaså får man räkna med skärpta krav på arbetsplatsens miljö. Åtgärder av detta slag bör väsentligt öka stirlingmotorns konkurrenskraft.

Enligt vad FFV framhållit har de senaste årens framsteg inom stirling-motortekniken kraftigt ökat omvärldens intresse för att använda stirling­motorn även i fordon. United Stirling deltar i ett amerikanskt konsortium som på uppdrag av NASA utvecklar en stirlingmotor för personbilar.

Prop. 1978/79:101

49

Programmet är upplagt pä sju år och kostar 95 milj. dollar. Detta uppdrag och andra utvecklingsuppdrag som United Stirling har erhållit är enligt min mening ett belägg för att satsningen på att utveckla en stirlingmotor i Sverige är riktig.

Det närmaste utvecklingsarbetet inriktas på att produktionsanpassa och förbereda motorerna för tillverkning. Principbeslut om produktion av en motor avses bli fattat under år 1979. Gjorda utvärderingar av produktions­kostnadskalkyler visar att tidigare kalkyler varit riktiga och att det finns möjligheter att på sikt sänka kostnaden till en nivå jämförbar med den som gäller för produktion av konventionella dieselmotorer. Strategin för United Stiriing innebär att bolaget skall svara för vidareutvecklingen av stirling­specifika komponenter och samarbeta med den etablerade motorindustrin när det gäller produktionen av främst konventionella motorkomponenter och marknadsföring. Avsikten är dock att försöka skapa en komponentin­dustri för stirlingmotorer i Sverige.

Av den gjorda resultatprognosen framgår att projektets utvecklingskost­nader bör kunna återvinnas mot slutet av 1980-talet. Med hänsyn till hittills uppnått resultat av utvecklingsarbetet och till de möjligheter projektet ger för att skapa en teknologiskt avancerad produktion i Sverige anser jag att utvecklingsarbetet bör fortsätta.

United Stirlings verksamhet har hittills finansierats genom att hälften av kostnaderna har lånats upp i Investeringsbanken mot solidarisk borgen av de båda delägarna i bolaget och hälften har tillförts av delägarna med lika fördelning mellan dem. Kockums har därvid lämnat direkta bidrag och FFV i huvudsak lämnat lån t. v. utan krav på amortering och förräntning. Till utgången av år 1978 har delägarna vardera lämnat 43,4 milj. kr. till United Stirling. Av FFV:s andel har 38,6 milj. kr. lämnats som lån. Vid samma tidpunkt uppgår upplåningen hos Investeringsbanken till 88,4 milj. kr.

Nuvarande planer innebär att den närmaste femårsperioden ägnas åt vidareutveckling, produktionsförberedelser samt åt tillverkning i liten ska­la. Trots de intäkter som beräknas flyta in från externa utvecklingsupp­drag, kommer bolaget enligt gjorda kalkyler att under denna period redovi­sa årliga underskott. Först under senare hälften av 1980-talet beräknas intäkterna bli tillräckliga för att medge återbetalning av stirlingprojektets utvecklings- och startkostnader. Räknat från starten har då projektet på­gått i 15 år.

Jag delar FFV:s uppfattning att utvecklingsprojekt av denna omfattning f. n. inte är möjliga att finansiera via den normala lånemarknaden. Såsom framhölls av föredraganden i propositionen om statens stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete (prop. 1977/78:111 s. 128) är stiriingprojektet ett exempel på utvecklingssatsningar där statlig medver­kan har visat sig nödvändig. Frågan om statligt stöd till utvecklingsarbete i större projekt bereds f n. inom regeringskanshet. I avvaktan på att detta

Prop. 1978/79:101

50

arbete slutförs anser jag att någon genomgripande omläggning av finansi­eringen av stirlingprojektet inte bör ske. Jag är inte nu beredd att föreslå att bolagets lån i Investeringsbanken lyfts av eller att omforma FFV:s tillskott till bidrag.

FFV har anmält att United Stirlings kostnader under verksamhetsåret 1979, efter avdrag för intäkter från vissa utvecklingsuppdrag, beräknas uppgå till 22 milj. kr. På grund av att lånet i Investeringsbanken inte föreslås bli avlyft ökar bolagets kostnader med räntekostnader på detta lån, vilka för år 1979 har beräknats till 8,6 milj. kr. och amorteringar på 13,6 milj. kr. Totalkostnaderna för verksamhetsåret 1979 uppgår därmed till 44,2 milj. kr.

FFV har hemställt att verket får lämna ett bidrag av 5,5 milj. kr. till bolagets kostnader under verksamhetsåret 1979. Enligt min bedömning bör vardera delägarna bidra med 11050000 kr., vilket medför att delägarna tillsammans tillskjuter hälften av projektets totala kostnader för år 1979. Återstående kostnader, 22,1 milj. kr., bör täckas genom upplåning i Inves­teringsbanken mot av delägarna ställd solidarisk borgen. Jag förordar därför att regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande att medge att borgensramen höjs med 12,4 milj. kr. till sammanlagt 110,5 milj. kr., sä att borgensramen kommer att motsvara upplåningen. Jag avser att vid nästa beslutstillfälle för projektet, vilket infaller under år 1979, utvärdera projek­tet och då pröva bl.a. frågan om en rekonstruktion av United Stirlings finansiering.

Staten har i december 1978 undertecknat avtal, med förbehåll för riksda­gens godkännande, med Kockums AB om övertagande av samtliga tillgång­ar och skulder i Kockums AB, med undantag av Kockums Fastighets AB. Ett godkännande av avtalet kan medföra att en ny delägare i United Stirling inträder i stället för Kockums AB. Denne avses komma att överta samtliga de rättigheter och skyldigheter som nu åvilar Kockums AB i förhållande till United Stirling. Tidigare lämnade medgivanden för FFV att teckna borgen solidariskt med Kockums AB bör upphävas och ersättas med ett medgivande att teckna solidarisk borgen med en ny delägare avseende hela borgensramen.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverken att soli­dariskt med annan delägare teckna borgen för lån till KB United Stiriing (Sweden) AB &text-indent:-11.0pt'> 2.

till Finansiering av stirlingprojektet på tilläggsbudget 

II 

till stats­budgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett investeringsanslag av 11050000 kr.

Prop. 1978/79:101

51

V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD

[5] Eftergift av lån till Stigtex AB. Stigtex AB producerar garner för bekläd­nadsvaror, möbeltyger och gardiner. Verksamheten, som bedrivs i Borås och Stigen, Färgelanda kommun i Dalsland, sysselsätter hösten 1978 om­kring 240 personer, varav ca 150 i Stigen.

Företaget startade sin verksamhet år 1971 och ägdes då till en tredjedel av AB Eiser och till två tredjedelar av Statsföretag AB. 1 samband med att bolaget bildades beviljade riksdagen Stigtex ett lån av 2,7 milj. kr. (prop. 1970: 165, SU 1970: 219, rskr 1970:434). Den 1 november 1975 blev Stigtex ett helägt dotterbolag till Statsföretag. Stigtex övertog den 1 januari 1976 driften vid AB Kamgarn i Borås. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) bemyndigades att i samband med övertagandet lämna ett räntefritt avskrivningslån på 12,5 milj. kr. att utbetalas under en femårsperiod. Lånet lämnades för att spinnerirörelsen i Stigen och Borås av beredskaps­skäl skulle kunna upprätthållas (prop. 1975/76: 206, NU 1975/76: 70, rskr 1975/76:415).

Sedan den 1 januari 1978 är Stiglex ett dotterbolag till Eiser, som i sin tur numera är ett helägt dotterbolag till Statsföretag (prop. 1977/78: 73, NU 1977/78:41, rskr 1977/78:172).

Omsättningen, som uppgick till 11 milj. kr. år 1971, hade år 1977 stigit till 48 milj. kr. Exporten uppgick år 1977 till 27,1 milj. kr. eller 57 % av den totala försäljningen.

Textilindustrins bekymmersamma situation under senare år har starkt påverkat resultatutvecklingen för Stigtex. Förlusterna före extraordinära poster, bokslutsdispositioner och skatter har för åren 19751977 uppgått till 2,3 milj. kr., 5,4 milj. kr. och 9,5 milj. kr. Förlusterna under dessa år har huvudsakligen täckts genom koncernbidrag från Statsföretag. För år 1978 bedöms förlusten uppgå till ca 9 milj. kr. Mot denna bakgrund tillsattes en utredning inom Eiser om Stigtex framtid. På grundval av utredningen har en rekonstruktionsplan utarbetats. I en skrivelse den 13 november 1978 till regeringen redogör EiSer för innehållet i rekonstruktionsplanen, som i sammanfattning innebär följande.

Fabriksanläggningarna i Stigen och Borås säljs till resp. kommun. Av­skrivningslånet från ÖEF utbetalas enligt nu gällande regler för den åter­stående tidsperioden. ÖEF beviljar dessutom ytterligare avskrivningslån om ca 1,5 milj. kr. för nyinvesteringar i maskinerom totalt ca 3 milj. kr. Av arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) år 1971 och år 1974 beviljade lokalise­ringslån om 2,3 milj. kr. resp. 332000 kr. avskrivs liksom det av riksdagen år 1970 beviljade lånet om 2,7 milj. kr. En skrivelse med begäran om avskrivning av lokaliseringslånen ingavs av Eiser den 3 februari 1977 till AMS som överlämnade skrivelsen till regeringen för avgörande. Den 4 februari 1977 lämnade Eiser in en ansökan till regeringen om avskrivning av det av riksdagen beviljade lånet.

Prop. 1978/79:101

52

Eiser framhåller i sin skrivelse att förutsättningen för fortsatt drift i Borås och Stigen är att rekonstruktionen av Stigtex kan ske enligt den uppgjorda planen.

Den av Eiser presenterade rekonstruktionsplanen för att bibehålla verk­samheten i Borås och Stigen utgör enligt min mening en nödvändig förut­sättning för att dels trygga sysselsättningen på resp. ort, dels upprätthålla en av beredskapsskäl viktig produktion. Ett av villkoren för att planen skall kunna genomföras är att det av riksdagen beviljade lånet om 2,7 milj. kr. avskrivs. Jag förordar därför att den begärda avskrivningen sker under förutsättning att fabriksfastigheterna försäljs till resp. kommun, att det tidigare beviljade avskrivningslånet utbetalas enligt ingångna villkor och att ÖEF beviljar Eiser ett nytt avskrivningslån, om detta krävs för att en rekonstruktion skall kunna ske.

Jag förordar vidare att avskrivning av lånet sker med en femtedel varje budgetår räknat från den 1 juli 1979. Villkoret för att lånet skall skrivas av skall vara att Stigtex under den aktuella femårsperioden inte vidtar några friställningar. Vad gäller framställningen om avskrivning av lokaliserings-lånen ankommer det på regeringen att besluta.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att skriva av lån till Stigtex AB enligt vad jag har förordat.

Prop. 1978/79:101

53

Bilaga 12

Utdrag

KOMMUNDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-12-28

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser kommundepartementet verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FEMTONDE HUVUDTITELN

D. Räddningstjänst m. m.

[1] D 5. Anskaffning av miljöskyddsfartyg. I propositionen om vissa varvs­frågor (1978/79:49) föreslås vissa arbetsmarknadspolitiska insatser bl.a. i form av tidigareläggning av statliga beställningar. Regeringen bör nu få möjlighet att - beroende på sysselsättningsläget vid svenska varvsföretag - lägga ut vissa beställningar.

Jag tar här upp de tidigareläggningar som berör kommundepartementets verksamhetsområde. Tullverket har behov av att återanskaffa tre miljö­skyddsfartyg till en kostnad av 25 milj. kr. Det ankommer på regeringen att besluta om upphandling på sätt och vid tidpunkt som är motiverad av varvspolitiken. Jag hemställer att regeringen förelår riksdagen

att till Anskaffning av miljöskyddsfartyg på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret 1978/79 anvisa ett reservationsan­slag av 25 000000 kr.

Prop. 1978/79:101

55

Bilaga 13

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1978/79:101 begärda anslag på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1978/79

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

//. Justitiedepartementet

F 5

E   7

A 2 B 3 B 10

E   8

E21

A 3 B 16

A   3 G   8

H   5 H 18

reser-

Engångsanskaffning av inventarier m. m. vationsanslag

2250000

V.  Socialdepartementet

Statens  bakteriologiska  laboratorium:   Driftbi­

drag, reservafionsansliig

8800000

VI.  

Kommunikationsdepartementet

Kommittéer  m.m.,  reservationsanslag,   varav

hälften att avräknas mot automobilskattemedlen

700000

Byggande av statliga vägar, reservationsanslag,

att avräknas mot automobilskattemedlen

130000000

Byggande av mellanriksvägen Kiruna-Narvik,

reservationsanslag, att avräknas mot automo­

bilskattemedlen

9000000

Bidrag till statens väg- och trafikinstitut, reserva­

tionsanslag, att avräknas mot automobilskatte­

medlen

2485000

Investeringsbidrag till Rederi AB Gotland, reser­

vationsanslag                                                                    56000000

VII. Ekonomidepartementet

Kommittéer m. m., reservationsanslag

800000

IX.  

Utbildningsdepartementet

Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper,

reservationsanslag

750000

X.  

Jordbruksdepartementet

Kommittéer m. m., reservationsanslag

7000000

Sveriges lantbruksuniversitet: Skogsvetenskap­

liga fakultetens driftkostnader, reservations­

anslag

1900000

Ersättningar vid bildande av naturreservat

m.m., reservationsanslag 5 000 000

Sanering av BT Kemis område i Teckomatorp,

reservationsanslag                                                             5 500000

Prop. 1978/79:101

56

XI.

Handelsdepartementet G   2        Tullverket: Anskaffning av viss materiel, reser­vationsanslag

33 600000

D   7

A   3 A   4

D   5

XIII.

Bostadsdepartementet Lantmäteriet: Täckning av förluster i förrätt­ningsverksamheten

XIV.

Industridepartementet Kommittéer m.m., reservationsanslag Extra utgifter, reservationsanslag

XV.  

Kommundepartementet

Anskaffning av miljöskyddsfartyg, reservations­anslag

Summa för driftbudgeten

10200000

20000000 80000

25 000000 319065000

KAPITALBUDGETEN

Kapitalinvestering

I. 

Statens affärsverksfonder

E. Förenade fabriksverken

Industridepartementet 2        Finansiering av stiriingprojektet

11050000

12

IV.

Statens utlåningsfonder

Bostadsdepartementet Lånefonden för bostadsbyggande

935 000000

VIII. Fonden för beredskapslagring

Handelsdepartementet

3

Överstyrelsen för ekonomiskt försvar delfond:

Lagring för beredskapsändamål

IX. 

Diverse kapitalfonder

Kommunikationsdepartementet 3        Sjöfartsverkets fond: Sjöfartsmateriel m. m.

Jordbruksdepartementet

6      Naturvårdsfonden: Markförvärv för naturvårds­

ändamål, m.m.

Handelsdepartem entet

7      Förrådsfonden för ekonomiskt försvar: Förråds­

anläggningar m.m.

Summa för kapitalbudgeten

Il 100000

28000000

3000000

1400000 989550000

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979