Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1984/85:106

med redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia;

beslutad den 20 december 1984.

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll saml överlämnar en i uidragel angiven redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Na­mibia.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

MATS[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1984/85. 1 samt. Nr 106

Skr. 1984/85:106

Skr. 1984/85:106

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-12-20

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 1. Carls­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peierson, An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia

Lagen (1979:487) om förbud mot invesleringar i Sydafrika och Namibia (Sydafrikalagen) irädde i kraft den I juli 1979. Dess primära syfte är all genom en begränsning av svensk näringsverksamhet i Sydafrika och Nami­bia öka det politiska trycket på den sydafrikanska regimen ocb härigenom medverka till en förändring av Sydafrikas samhällssystem och till etl avskaffande av apartheid.

Lagstiftningen avser att förhindra nyetablering av svenska företag i de båda länderna liksom alt hindra där redan etablerade svenska företag alt utvidga den verksamhel de bedrev vid liden för Sydafrikalagens ikraftträ­dande.

Möjligheterna att utvidga de svenska sanktionerna mol Sydafrika har utretts och etl betänkande (SOU 1984:52) Svensk Sydafrikapolitik avläm­nades ijuni 1984. På grundval av belänkandet har regeringen den 1 novem­ber 1984 lill riksdagen överlämnat en proposition med förslag till ny lag om förbud mol investeringar i Sydafrika och Namibia (prop. 1984/85:56). Uppgifier om bl.a. den ekonomiska utvecklingen i Sydafrika återfinns i propositionen och utelämnas därför här.

Föreliggande skrivelse redogör för svenska förelags verksamhel i Syd­afrika och Namibia under verksamhetsåret 1983 eller motsvarande verk­samhetsår.

Enligt 3 § i gällande Sydafrikalag är svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia skyldig alt åriigen till regeringen eller myndighet som regeringen besläm­mer redovisa hur verksamhelen i dessa länder utvecklas. Redovisningen skall avse produktion, omsättning, antal anställda, förelagna investeringar och andra sådana förhållanden som har betydelse för kontroll av lagens efterlevnad. Närmare föreskrifter om innehållet i årsredovisningarna har getts i förordningen (1979:488) om förbud mot investeringar i Sydafrika

Skr. 1984/85:106

3

och Namibia samt i kommerskollegiels kungörelse (KFS 1979:20). Redo­visningen skall avse del räkenskapsår som tillämpas av den svenska juri­diska personen. Den skall inges till kommerskollegiet senast sex månader efter räkenskapsårets slut. Utöver de uppgifter som nyss nämnts skall i redovisningen även anges rörelsens resultat saml lämnas uppgifl om hur gjorda investeringar har finansierats. Om rörelse har drivits genom ut­ländskt dotterföretag, skall uppgifl lämnas om slorleken av det egna kapi­talet hos dotterföretaget. Slulligen skall uppgift lämnas om innehav av dels aktier eller andelar i sydafrikanskt företag, dels obligationer eller andra skuldförbindelser utfärdade av sådant företag dels ock fordringar på grund av penninglån eller annan kredil eller ställda säkerheter för sydafrikanskt företags skulder.

Skyldigheten alt lämna årsredovisning lill kommerskollegium gäller mo­derföretaget i en svensksiyrd koncern med egen rörelse eller dotterbolag i Sydafrika eller Namibia. Sydafrikalagens koncerndefinition överensstäm­mer i slort med den som återfinns i aktiebolagslagen (1975: 1385). Elt koncernförhållande föreligger om ell förelag, moderföretaget, kan utöva etl bestämmande inflytande över ett annat, dotterföretaget.

Kommerskollegium skall varje år före den 15 oklober till utrikesdeparte­mentet lämna en redogörelse för de redovisningar som har avgetts av berörda förelag under del senaste budgetårel. En sådan redogörelse avse­ende verksamhetsåret 1983 har nu lämnats. Till grund för kollegiets redo­görelse ligger förutom de svenska moderföretagens redovisningar även årsredovisningar avseende de sydafrikanska och namibiska dotterföreta­gen samt upplysningar inhämtade från de svenska moderföretagen.

Inom utrikesdepartementet har, i likhel med vad som skett under de närmast föregående åren, utarbetats en redogörelse för de berörda företa­gens verksamhel i dessa länder. Redogörelsen, som i allt väsentligt bygger på de uppgifter som kommerskollegium har lämnat, bör fogas till protokol­let i detla ärende som bilaga 1.

Följande företag har lämnat redovisning till kommerskollegium.

FÖRETAG

VERKSAMHETSÅR

1.

AlfaLaval AB

1983

2.

Allas Copco AB

1983

3.

AB Bahco

1983

4.

Esselte AB

1982-04-01-1983-03-31

och 1983-04-01-1983-12-31

5.

Fagersla AB

1983

6.

A.[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'/span> 1983

7.

Sandvik AB

1983

8.                                                            SA S

1982-10-01 -1983-09-30

9.                                                            AB SKF

1983

10.                                                           SKEGA AB

1983

11.                                                           Rederi AB Transatlantic

1983

Skr. 1984/85:106

4

Av kollegiets redogörelse framgår atl vissa förändringar i förhållande lill föregående redovisningsperiod skett vad gäller omfattningen och utveck­lingen av svensk näringsverksamhet i Sydafrika och Namibia.

Antalet svenska företag med redovisningsskyldighet för dotterbolag i Sydafrika och Namibia minskade under år 1983 från lolv till elva genom all Alvenius AB sålde sin sydafrikanska rörelse. Likaså minskade anlalel dotterbolag i Sydafrika pä grund av att Esselle AB under sommaren 1982 avvecklade ett av sina rörelsedrivande sydafrikanska dotlerförelag. Vidare har Alfa Laval AB under år 1983 avvecklat etl vilande dotterbolag. Fagers­la AB och Sandvik AB har avyttrat så slora delar av var sill dotterbolag alt dessa inte längre kan anses ingå i koncernerna. Sålunda har en viss be­gränsning skett av svenska företags representaiion på den sydafrikanska marknaden.

De av redovisningsskyldigheten omfattade elva svenska moderföretagen ägde vid uigången av år 1983 tillsammans 32 bolag i Sydafrika och Nami­bia, varav 17 kan betecknas som rörelsedrivande. Övriga bolag är i flertalet fall vilande.

För de svenska företag som har dotterbolag i Sydafrika och Namibia kan följande lotaluppgifier lämnas. Härvid skall dock beaktas atl för de av Alvenius AB och Esselte AB avyttrade dotterbolagen endast begränsade uppgifier kunnat lämnas. Vidare omfattar det svenska verksamhetsåret för ett av Esseltes dotterbolag endast nio månader. Jämförbarheten påverkas dock ej i någon betydande mån härav.

De svenskägda dotterföretagen har, redovisat på koncernnivå. elt aktie­kapital som sammanlagt uppgår till ca 9,5 milj. rand (ca 63 milj.kr.). Detta är en ökning med ca 400000 rand jämfört med föregående redovisningspe­riod och kan tillskrivas kapilalisering av vinstmedel. Bolagens samman­lagda egna kapital ökade obetydligt (ca 300000 rand) under perioden och uppgår i dag till ca 65 milj. rand (ca 429 milj.kr.). Ökningen förklaras av att vinstmedel balanserats.

Omsättningen hos de rörelsedrivande förelagen uppgick år 1983 lill omkring 268 milj. rand (ca I 769 milj.kr.) vilket innebären minskning med ca 7% jämfört med föregående verksamhetsperiod. Om hänsyn tas till inflationen i Sydafrika som under år 1983 låg på 10%, har omsättningen i realiteten minskat med 15%.

Det toiala värdet av bolagens tillgångar minskade under perioden från 184 till ca 164 milj. rand (ca 1 214 milj.kr. resp. I 082 milj.kr.). Anlägg­ningstillgångarnas värde minskade från ca 29 till ca 25 milj. rand (ca 175 resp. 165 milj.kr.).

Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick lill knappt 11 milj. rand (ca 69 milj.kr.).Ett par av företagen redovisade förlust.

Antalet anställda vid de svenska dotterbolagen minskade under perioden från 3 143 lill 2 880.

Skr. 1984/85:106

5

Utvecklingen i de svenska företagen i Sydafrika och Namibia vad avser företagens sammanlagda omsättning, resultat före skatt m.m. under de år redovisningsskyldighet enligt Sydafrikalagen förelegat framgår av följande uppställning.

Svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia åren 1980-1983. Värden i milj. rand*

1980

1981

1982

1983

Aktiek;ipilal

8.7

8.8

9.1

9.5

Sammanlagda egna

kapilal

5}

s.s

6.";

65

V

ä

rdel av toiala

lillg

å

ngar

I.S8

188

184

164

V

ä

rdel av anl

ä

gg-

t.

ningstillg

å

ngar

25

2.S

29

2S

Oms

ä

lining

238

275

287

268

Sammanlagl resul-

tat f

ö

re skatt

23

13

9

II

Investeringar

0.8

2.0

1.5

1.5

Antalet anst

ä

llda

3 3.'.'!

3 369

3 143

2 880

* I rand = 5.86 kr. år 1980 = 5.82 kr. år 1981 = 6.82 kr. år 1982 = 6.60 kr. år 1983

Sydafrikalagen föreskriver förbud för svenska juridiska personer att företa eller bidra lill atl invesleringar görs i Sydafrika och Namibia. Lagen innehåller dock en bestämmelse (4 §) enligt vilken regeringen kan medge undantag från förbudet. Medgivandet får avse viss investering eller inves­teringar i visst företag under elt år. Undantag får endast beviljas sådan juridisk person som vid ikraftträdandet av lagen själv eller genom ut­ländskt dotlerförelag drev rörelse i Sydafrika eller Namibia. Undantaget från investeringsförbudet får inte ge utrymme för en utvidgning av förela­gens verksamhel. Som e.xempel på investeringar för vilka i princip undan­lag borde kunna medges angavs i lagens förarbeten (prop. 1978/79: 196 s. 38 ff) sådana invesleringar som är nödvändiga för atl ersätta försliten utrustning samt sådana som direkt syftar till en förbättring av de sociala villkoren för de svarta, t. ex. investeringar i en hälsocentral.

Undantagsmöjligheten enligt 4 § innebär emellertid inte någon garanle­rad rätt för företagen att fä företa ersättningsinvesteringar. Regeringen har alllid möjlighel all avslå en investeringsansökan efter prövning av alla omständigheter i ärendel.

Regeringen har sedan Sydafrikalagens ikraftträdande avgjort 15 ansök­ningar om undantag från investeringsförbudet, varav tolv bifallits helt eller delvis. Det sammanlagda beloppet för beviljade ansökningar uppgår lill omkring 5 milj. rand (ca 30 milj.kr.). Ärendena anges i följande förteck­ning.

Skr. 1984/85:106

Förelag

Beslutsdatum

Belopp (Rand)

Alfa Laval

1979-12-06

42000

Fagersta

1981-01-29

91000

Fagersla

1981-04-30

110000

Sandvik

1981-01-29

166000

Transatlantic

1981-01-29

Avslag

SKF

1981-04-30

704 300

SKF

1981-04-30

1 268 550

Atlas Copco

1982-03-11

629000

Fagersta

1982-06-30

142000

SKF

1982-09-16

Avslag

Sandvik

1982-09-16

Avslag

SKF

1983-03-10

837 500

Fagersta

1983-09-16

90000

Sandvik

1983-09-16

897 700

Alfa Laval

1983-12-15

14400

Totalt belopp

4992450

Närmare uppgifter om de ärenden avseende undantag från Sydafrikala­gen som regeringen avgjort sedan föregående redovisning till riksdagen anges i bilaga 2, som bör fogas till protokollet i detta ärende.

Av de elva företag som lämnat redovisning anger fyra. Atlas Copco AB. Fagersta AB, Sandvik AB och AB SKF. att anskaffning av anläggningstill­gångar förekommit under verksamhetsåret. För samtliga dessa investe­ringar har regeringen under åren 1981-1983 medgivit undantag från inves­leringsförbudet. Anskaffningarna har avsett ersätlningsinvesteringar och investeringar för atl förbättra arbetsmiljön för de anställda.

Den granskningsverksamhet som bedrivits sedan år 1980 av investering­ar för vilka undanlag från invesleringsförbudet beviljats har visat att de slutliga kostnaderna i flera fall blivit slörre än vad som förutsatts i företa­gens ansökningar. Dessa koslnadsfördyringar har oftasl förklarats med alt lång tid förflutit från tiden för ansökan fram lill dess investeringarna fakliskl genomförts. Inflation och valutakursförändringar m. m. har därför kraftigt påverkal de beräknade koslnaderna. Inflationen i Sydafrika har under de senaste åren legal på 10-14%, vilkel också påverkal den upp­handling som skell lokalt. Vidare har den sydafrikanska randens värde i förhållande till US-dollarn fallit med ca 60% under de senaste fyra åren. Dess köpkraft genlemol flertalet andra industriländers valutor har också kraftigt försämrats. I propositionen med förslag till ny Sydafrikalag före­slås (prop. 1984/85:56 s. 66) att invesleringar, för vilka undantag medgi­vits, skall påbörjas under det akluella verksamhetsåret. Jag förutser att de problem, som jag nu har berört, härigenom skall minska.

Vad gäller SKF framgår atl flera av investeringarna blivit betydligt dyrare än vad som angivils i ansökningarna om undanlag från investerings­förbudet. Detla har föranlelt först kommerskollegium och därefter utrikes­departementet all inhämta kompletterande uppgifier från företagel. Av uppgifterna framgåratt flertalet kostnadsöverskridanden orsakats av pris­höjningar och valutakursförändringar. I något fall har förelaget, vid inves-

Skr. 1984/85: 106

7

teringar avsedda atl förbällra arbetsmiljön för de anställda, valt en högre standard än vad som var avsett vid tiden för ansökan.

1 några fall kan konstateras att SKF i sina ansökningar om undantag från invesleringsförbudet inle uppgivit de lotala anskaffningskostnaderna för investeringarna i fråga utan endast inköpskostnaderna för maskinerna m. m. Detta har bidragit till att en inte helt rättvisande bild av de planerade investeringarnas omfattning lagls som underlag för kommerskollegiets och regeringens ställningstagande i ärendet. SKF har uppgivit att de sydafri­kanska dotterbolagen i sina investeringsplaner, när det gäller mindre inves­teringar, i regel anger endast inköpskostnader för maskiner, verktyg o.d. För större projekt bifogas däremot detaljerade beräkningar som inkluderar även kostnader för nödvändiga installationer, montagearbeten m. m. SKF har vidare pekal på svårigheterna att göra exakta kostnadsberäkningar.

1 etl fall har SKF:s dollerbolag också anskaffat en videokamera och videobandspelare till ell sammanlagt värde av ca 4 000 rand. För denna anskaffning har inte undantag från investeringsförbudet medgivits. Enligt lämnade uppgifter har anskaffningen tillkommit till följd av en rundskrivel­se från SKF till samlliga dotterbolag runt om i väriden att anskaffa sådan utrustning för utbildningsändamål.

1 ell annat fall har SKF genomfört ombyggnads- och förbättringsarbeten istället för att anskaffa den utrustning som angivits i dispensansökan och regeringsbeslut. Tillståndet avsåg anskaffning av viss utrustning för att minska förekomsten av oljedimma och vattenånga i arbetslokalerna. Efter­som det avsedda resultatet inte kunde uppnås genom den planerade utrust­ningen företog dotterbolaget i stället ombyggnads- och förbätlringsarbelen av lokalerna.

De ökningar av kostnaderna för gjorda investeringar som skett och övriga avvikelser från regeringens lillslåndsbeslul. för vilka jag nyss har redogjort, är otillfredsställande. Den kompletterande ulredning som gjorts har dock visat atl merparten av kosinadsöverskridandena i huvudsak orsakats av omsländigheter som SKF inte kunnat råda över. Vidare har det främst gällt investeringar som bidragit lill all förbällra arbetsvillkoren för de anställda. Med hänsyn härtill finns det inte fog för atl misstänka all de påtalade investeringarna skett under förhållanden .som skulle kunna föranleda straffansvar. Vid sådant förhållande saknas grund för vidare åtgärder.

Jag vill i detta sammanhang tillägga att den mycket noggranna gransk­ning som har kunnal göras av kommerskollegium och i regeringskansliet till följd av de uppgifter som lämnats och de utredningar som har gjorts på ett påtagligt och åskådligt sätt visal alt kontrollen över svenska förelags investeringsverksamhet i Sydafrika fungerar väl.

Av kommerskollegiels redogörelse framgår vidare följande.

Elt av Esselte AB:s sydafrikanska dotterbolag har lämnat ett långfristigt lån till elt utomstående sydafrikanskt företag. Detta uppges ha skett ulan del svenska moderföretagels kännedom eller godkännande.

Skr. 1984/85:106

8

Det inträffade ulgör en överträdelse av Sydafrikalagen. Av inhämtade uppgifier framgår emellertid att dotterbolaget ålagts av Esselte att vidta erforderiiga åtgärder för alt bringa förhållandel lill upphörande. Jag har inte funnit anledning att ifrågasätta Esseltes uppgifter härvidlag. Med hänsyn härtill samt till atl lånet uppgått endast till ett mindre belopp har jag stannat för att inle gå vidare i detta ärende.

Alfa Lavals dotterföretag i Sydafrika, Alfa Laval South Africa (Pty)[REDACTED_EFTERNAMN], har under verksamhelsårel eftergivit en mindre skuld som dess dotterbolag Alcape Milking Machines (Pty) Ltd hafl till moderföretaget. Alcape Milk-ing Machines (Ply)[REDACTED_EFTERNAMN] är ell vilande bolag.

1 och för sig synes det i detla fall röra sig om en transaktion som inle är tillåten enligt I § Sydafrikalagen som föreskriver förbud atl ge tillskott av pengar eller annan egendom lill ell sydafrikanskt eller namibiskl förelag. Av lagtexten framgår emellertid också atl tillskottet skall vara avsell alt användas i vederbörande företags verksamhet. Eflersom Alcape Milking Machines (Pty) Ltd inte bedriver någon verksamhet kan inte transaktionen anses stå i slrid mol Sydafrikalagen.

Av redovisningen för Fagersta AB framgår att en större långfristig skuld till moderföretaget uppkommit i dess sydafrikanska dotterföretag under verksamhetsåret 1983. Denna skuld avser huvudsakligen utdelning till moderbolaget men även betalning för import av varor från moderföretaget. Dotterbolagets skuld kan - med hånsyn lill gällande sydafrikanska be­stämmelser - regleras endasl i delposter vilket medför att skulden blir att beteckna som långfristig. Jag finner inle alt detla förhållande slår i strid mot Sydafrikalagen.

AB Bahcos företag i Sydafrika, Record Tools (Ply) Ltd, som varil dotterbolag till det engelska bolaget Record Ridgway överläts under år 1982 till det senare förelagets dollerbolag, det engelska företagel Bahco Record Tools Ltd.

Sandvik AB driver verksamhet i Sydafrika genom del helägda dotterbo­laget Sandvik (Pty) Ltd och The Spooner Machinery Co (Ply) Ltd. 1 januari 1983 överiäls en del av verksamheten vid The Spooner Machinery till Sandvik (Pty) Ltd. Tillverkningen vid The Spooner Machinery lades i samband härmed ned och maskiner m. m. såldes lill utomstående.

I dessa båda sistnämnda fall gäller det transaktioner mellan olika dotter­företag inom kojicernerna. Sydafrikalagen syftar till all begränsa svensk näringsverksamhet genom att förhindra nyetablering av svenskdominerade företag och hindra de företag, som fanns etablerade vid lagens ikraftträ­dande, att utvidga sin verksamhet. De nämnda överlåtelserna inom Bahco och Sandvik påverkar inte verksamheten vid de aktuella dotterbolagen i Sydafrika. Överiätelserna utgör enligt min mening inte någon överträdelse av Sydafrikalagen.

Fagersla AB har i skrivelse till regeringen den 14 augusti 1984 informerat om en planerad överföring av aktier i det helägda sydafrikanska dolterbo-

Skr. 1984/85:106

9

laget Fagersla Sleels (Pty) Ltd till Fagersla AB:s helägda dotterbolag Secoroc AB samt hemställt om regeringens uttalande om transaktionens förenlighet med Sydafrikalagen. Fagersta har uppgivit att Secoroc AB i realiteten uppträtt som moderbolag i förhållande till del sydafrikanska dotterbolaget trots atl Fagersta AB formellt ägt aktierna i detsamma. Jag har funnit det lämpligt att också ta upp denna fråga i förevarande skrivelse eflersom den i princip rymmer samma frågeställning som redovisats i de avsnitt som avser AB Bahco och Sandvik AB.

Del rör sig även här om en ren koncerninlern transaktion som inte påverkar omfattningen av verksamheten vid det sydafrikanska dotterbola­get. I likhet med vad jag nyss anfört kan jag inle finna atl den planerade överföringen av aktierna lill Secoroc AB skulle stå i strid mot Sydafrikala­gen.

Avslutningsvis vill jag anföra följande. Kommerskollegium har konstate­rat alt eflerievnaden av Sydafrikalagen varit god under den aktuella peri­oden. Som framgått av vad jag anfört har några invesleringar visat sig inle helt stå i överensstämmelse med regeringens beslut. Dessa investeringar har dock varil av social karaktär, och de har inle i någol fall lett till en utvidgning av berörda företags verksamhet i Sydafrika. Även om jag i princip kan dela kommerskollegiets bedömning anser jag att företagen nu haft sä lång erfarenhet av lagens tillämpning all sådana avvikelser bör kunna undvikas i fortsättningen. De förslag som återfinns i propositionen med förslag till ny Sydafrikalag bör också underiätta en sådan ulveckling.

Jag hemställer alt regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle all ta del av vad jag anfört i det föregåen­de,

dels lill riksdagen överlämnar den inom ulrikesdepartementel upprätta­de redogörelsen för de svenska förelagens verksamhel i Sydafrika och Namibia.

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslular i enlighel med hans hemställan.

Skr. 1984/85:106

10

Bilaga I

Redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrika och Namibia

Allmän bakgrund

Kommerskollegium har i enlighet med 7 § förordningen (1979:488) om förbud mol investeringar i Sydafrika och Namibia i skrivelse den 10 okto­ber 1984 till utrikesdepartementet lämnal en redogörelse för de redovis­ningar som svenska företag med verksamhel i Sydafrika och Namibia avgetl lill kollegiel. Redogörelsen avser huvudsakligen perioden den I januari-den 31 december 1983.

Enligt 3 § lagen (1979:487) om förbud mol investeringar i Sydafrika och Namibia skall redovisning lämnas av svensk juridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrika eller Namibia. Redovisning skall enligt 6 § förordningen (1979:488) om förbud mol inves­teringar i Sydafrika och Namibia upprättas med iakttagande av de all­männa redovisningsprinciper som skall lillämpas av den svenska juridiska personen.

Svenska företag i Sydafrika och Namibia

Antalet svenska företag med dollerbolag i Sydafrika och Namibia upp­går lill elva sedan Alvenius AB numera avyttrat sin sydafrikanska rörelse. Förelagen är Alfa Laval AB, Atlas Copco AB, AB Bahco, Esselte AB, Fagersta AB, A.[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:3.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Esselte AB har under sommaren 1982 avyttrat etl av sina rörelsedri­vande sydafrikanska dotterbolag och Alfa Laval har under 1983 sålt etl vilande dotterbolag. Fagersta AB och Sandvik AB har under verksamhets­året avyttrat så stora delar av var sitt dotterbolag att dessa inle längre kan anses ingå i resp. koncern.

De av redovisningsskyldigheten omfattade elva svenska förelagen ägde vid utgången av år 1983 tillsammans 32 bolag i Sydafrika och Namibia. Av dessa kan 17 betecknas som rörelsedrivande.

Redovisningsskyldigheten

Kollegiet har till sin redogörelse fogat redovisningar från Alfa Laval AB, Atlas Copco AB, AB Bahco, Esselte AB. Fagersta AB, A.[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

Skr. 1984/85:106

11

Samtliga redovisningar ulom de för Esselle AB och SAS avser verksam­hetsåret 1983. Esselle AB har avgett redovisning som avser verksamhets­året 1982-04-01-1983-03-31 och perioden 1983-04-01-1983-12-31. SAS re­dovisning avser verksamhetsåret 1982-10-01 -1983-09-30.

Verksamhetens utveckling

Av de redovisningar som företagen lämnat till kommerskollegium fram­går atl de rörelsedrivande dotterbolagen totalt omsatte omkring 268 milj. rand (ca I 769 milj.kr.) under den senaste verksamhetsperioden. Detla innebär en minskning med ca 7% sedan föregående period. Med hänsyn lagen till inflationen på 10% i Sydafrika har omsättningen minskal med ca 15%. Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick till knappt 

II 

milj. rand (ca 69 milj.kr.). Jämfört med året innan innebär detta en viss ökning. Elt par av förelagen redovisade dock förlusl. Redovisal på koncernnivå har de svenskägda dotterbolagen ett aktiekapital på ca 9.5 milj. rand (ca 63 milj.kr.). Bolagens sammanlagda egna kapital ökade obetydligt under pe­rioden och uppgår lill 65 milj. rand (ca 429 milj.kr.). Det totala värdel av bolagens lillgångar minskade under verksamhetsperioden från ca 184 lill ca 164 milj. rand (ca I 214 resp. I 082 milj.kr.). Anläggningstillgångarnas värde minskade från ca 29 lill ca 25 milj. rand (ca 175 resp. 165 milj.kr.). Antalet anställda minskade från 3 143 till 2 880.

Den svenska näringsverksamhetens omfattning och utveckling i Sydafri­ka och Namibia under åren 1982 och 1983 framgår av bifogade labell.

Efterlevnaden av lagen

Av kommerskollegiets redogörelse framgår att fyra av de elva företag som lämnat redovisning anger atl anskaffningar av anläggningstillgångar förekommit under verksamhetsåret. I samtliga fall är det fråga om investe­ringar som medgivits av regeringen under åren 1981-1983. Undantag från invesleringsförbudet har beviljats för investeringar avsedda atl ersätta förslitna maskiner samt invesleringar i byggnader och utrustning som bedömts kunna förbättra arbetsmiljön för de anställda. I några fall har utgifterna för investeringarna blivit större än vad som angivits i berörda ansökningar om undantag och regeringsbeslut.

Vad gäller AB SKF har flera invesleringar blivit väsentligt dyrare än vad företaget uppgivit i de dispensansökningar som legat till grund för rege­ringsbesluten. I flera fall beror detla på atl installationskostnader tillkom­mit som inte medtagits i ansökningarna. Övriga kostnadsöverskridanden är i allt väsentligt av sådant slag som förelaget inle kunnat råda över. I ett fall konstaterar kollegiel alt SKF utnyttjat etl tillstånd till alt anskaffa annan utrustning än vad som angivits i dispensansökan och i regeringens beslut. Vidare har i ett fall gjorts investeringar för vilkel lillslånd inle meddelals.

Skr. 1984/85:106

12

Av kommerskollegiets redogörelse framgår vidare följande. Ett av Es­selle AB: s sydafrikanska dollerbolag har lämnal ett långfristigt lån lill ett utomstående sydafrikanskt företag.

Alfa Lavals dotterföretag i Sydafrika, Alfa Laval South Africa (Pty) Ltd, har eftergivit en mindre skuld som dess dotterföretag haft lill moderföreta­get.

Hos Fagersta AB har under år 1983 uppkommit en större långfristig fordran ulan bestämd betalningstid gentemot dess sydafrikanska dotterbo­lag. Denna fordran, som avser utdelning från dotterbolaget samt ersättning för produkter som importerats till Sydafrika, kan p.g.a. sydafrikanska bestämmelser regleras endast i delposter och bör därför, enligt kollegiets uppfattning, betecknas som långfristig.

AB Bahcos företag i Sydafrika, Record Tools (Pty) Ltd, som varit dotterföretag till det engelska bolaget Record Ridgway överläts under år 1982 lill del senare företagels dotterbolag, det engelska företaget Bahco Record Tools Ltd.

Sandviks dotterbolag, Sandvik (Ply) Ltd, har under verksamhetsåret förvärvat en del av rörelsen från ett annat av Sandviks sydafrikanska dotterbolag.

Beträffande AB Bahco, Alfa Laval AB och Sandvik AB konstaterar kommerskollegiet att det i samtliga fall rör sig om koncerninterna transak­tioner som inte påverkar verksamheten vid dotterföretagen i Sydafrika.

Sammanfattningsvis konstaterar kollegiet att eflerievnaden av Sydafri­kalagen, som den framgår av ingivna redovisningar, är god. De överträ­delser som trots detta synes ha förekommit under verksamhetsperioden, har varit av liten omfattning och inte ägnad att utöka företagens; verksam­het i Sydafrika och Namibia.

Skr. 1984/85:106

13

60

. :cd      .

å

l

f

«

-t

in

0

r-

m

»

n

rj

vO

00

sD

0

2?

Vi

00'

r4

D

«

('

00'

0

d"

06

"n

Ov

\D

Vi

Vi

»

n

(N

(N

oq

r-

m

in

»

n

»

n

rj

TT

1

1

00

TT

00'

rn

r-T

0"

00'

rn

»

0

m

(N

00"

Ov

>x)

TT

vO

TT

fs

r

a\

00

m

TT

so

r-J

r

0

*n

sO

0

00

tn

.(N

VO

0

0

v\

00

r

*

0

so

>n

T

r-t

rsi

00

0

Vi

0

f*\

rj

Os

r*n

r

vO

0

oo

sO

OG

0

(N

0

r*

Ov

0

r-

Os

2;

*"

r-

-t

r

tN

n

o      o      r-

00      

      r-

SO

'8 

rn        O        O        

 \C        00       -

ffl

fS

jx:

(A

c

u

n

c

1/2

«

o     UT)

w

\0       

       00 TT      00      r

Os       Os       Os       Os

        00

00        Tt

Os        Os

o  >> o

   .o 

D

£

js c/2

SI

c o

U o      rS

K Oj >-

i2  C 

»

   -   :r

Of

a

1

!#

0

K

a

0

5

-J

=1 w

OJ

"

> CL,

a

01 J

            sy

a.h-T3S: =: o. o

f7>     o. St!, 

2'

o

CO 

t     

c o

5r

iroo

i" ?

.

£

   c   c

5 2 iJ

Ui   ifi   

0 0

CQ

CO

u

Ifa-aval tias

03

caoQ

t/)

Lil

       rJ

CQ 

CQ

O.

>

:

T3

c/3

CO

m

C/3

Skr. 1984/85:106

14

C -a

'c

S

u

:C0

i/i

B O

1

rl-t

o

o v-i ly-i lo VO

rsi rs)

r oo r

' so oo

r rs

»

*'rl

00 o  oo

  "* >o

  r-.                00

r-t rs

»

2 =

c :C0

Os o o

r-l Ov

 *... o., 

o o o o

CO 

.:; -o o. c

CO    CO

. '-

tu o

 o

.i! O

o o o o

T3 O C

c/3 

C/3

C/3 

C/3

o

o 

n 

rsi  c

     "U

00 J;

I  o

    c

o    o

it

O -

00

«

c

ra 

T3

c

3 

O O)

E

00 Qs

§

-I-

CQ

u is a  llj-u

-t r- r-l

o-i -*J- v Qs CT\ Qs

oo O o      '

I =

ra 4j

ra .tf 

S t*

2.S

Q.

J= -c -r

1- c/3 -J

.H g-o u

               CO        t~

4i 

C/3   -r   tJOr.

    >

UJ

1 .- 

03 

   U JO

ra 00 

.

   C

r ra CO

c JI

CO

h - t/i

OJ   o

c/3 

00

o  o  c

/span>

u

V.- ra

J

l>    U    L.

C/3

cn

a:-=H

OO C3S o        

;.-          o

jz->i

~ 

0,

U

=    >,w

oQ

cq:.2

ffl

 J3

3

R ra -S

1

S-'C ra

CQ

o C 7

.

«

.

JS

oo

.2

<>eJ

.c

v)

00

_c

'S

o

=>

o

:CQ

o.     CQ

:0

a 

CS

«

CQ

           OI)

S

o

o

d)        00

m

t/1

UD

rf-i   tfi

O    =

rA   C

00    ">

o'c

    (/)

o o

91

r T3

00   u

E

 1/span>

E

ra >-

L- [j

SS  o

Qs   OJ _

 a

b.

=C0

11 r

.ra

(U   u (/]   c

I/l 00 > Qs

CO 

«

ö ra (B c/3 ra

4) c/3  

Si2-

(U 

= u /span>

«

J

J2    S:r 

:;.

£

 I- -o

>   00 c CO   c -

>   c :o  ra  . .w ra (/) cM i~ t.. Cta-

t/i

OJ

oo > I» >  -

o u o o S -o _

Cii :xiQSU.

Skr. 1984/85:106

15 

BUaga2

(/) 00

00 o\

c 

Ee

 ca

ou

t

«

 t-

c

4>   W)

>

    P

c t. o

-       h: > .

rt

ffl!; =

 ra 2-O

OQ

CQ

5,-Éo

o 

\0 m,

gg     2.:=

2g Se

O      O 

 O   -     '   -

§

3 -3

o o

c o

rao

>o

o o

ra -= ji=ra

o -c

1/5    OJ

c c 

o

Ui2

c: ra 00 c c o

El

.S t: 3 5 .c :ra u

J   D.JC Oi   u Xl .D

-  JZ   

o   ?

o .

u. E -  - " E

-13  =

£

ra.o       -5

 00 00 t oo;=     i S

; E

= E    S

°

5 >-i2.= E     Is

wO    .b     -:k:oo*'(//span>(/ip:oti

;" n   :S 

»

? S .E :ra 

ö

»

§

 .E

2(3   c/3

£

'>C

Ä

Xi           S.:

oa-D

a

U.

c/

CQ 

CQ 

09 

oa 

Norstedts Trs/cken, Stockholm 1985