Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1987/88:167

1

om en femte AP-fondstyrelse

Prop.

1987/88:167

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 24 mars 1988.

På regeringens vägnar

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt K.Å.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

En femte AP-fondstyrelse föreslås inrättad med samma inriktning och uppgifter som den fjärde fondstyrelsen. Den femte fondstyrelsen skall alltså huvudsakligen placera medel i aktier. Den skall ha en egen adminst­ration men i övrigt vara underkastad samma regelsystem som gäller för den fjärde fondstyrelsen.

Fjärde och femte fondstyrelserna föreslås tilldelas högst en procent vardera av det sammanlagda anskaffningsvärdet på de medel som första -tredje fondstyrelserna förvaltar.

Fondstyrelserna föreslås liksom hittills inte få förvärva så många inregi­strerade aktier i ett aktiebolag att de genom dessa får majoriteten i bolaget.

Den femte fondstyrelsen föreslås inrättad den Ijuli 1988.

1    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 167

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden

Härigenom föreskrivs att 1, 2, 26, 28-30, 32, 33, 35, 37, 40-43 §§ samt huvudrubriken närmast före 26§ lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden skall ha följande lydelse.

Prop. 1987/88:167

Nuvarande lyddse

1

De penningmedel, som enligt 4 kap. 3§ lagen (1981:691) om soci­alavgifter, 1§ lagen (1983:219) om tillfällig vinstskatt samt I § lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt skall ingå till allmänna pensions­fonden, skall förvaltas av nio sty­relser, nämligen första fjärde fond­styrelserna samt förstafemte lön­tagarfondstyrelserna.

Bestämmelser om första tredje fondstyrelserna finns i 2-25 §S samt om ijärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelserna i 26-43 §§.

§

Föreslagen lyddse

De penningmedel, som enligt 4 kap. 3§ lagen (1981:691) om soci­alavgifter, 1§ lagen (1983:219) om tillfällig vinstskatt samt 1 § lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt skall föras till allmänna pensions­fonden, skall förvaltas av tio styrel­ser, nämligen förstafemte fond­styrelserna samt första-femte lön­tagarfondstyrelserna. , Bestämmelser om första tredje fondstyrelserna finns i 2-25 §§ samt om fjärde och femte fondsty­relserna och löntagarfondstyrelser­na i 26-43 §§.

2§'

Riksförsäkringsverket skall varje år överföra

l.till första fondstyrelsens förvaltning tilläggspensionsavgifter som er­läggs av staten, kommuner och därmed jämförliga samfälligheter samt av bolag, föreningar och stiftelser, i vilka staten, kommuner eller därmed jämförliga samfälligheter har ett bestämmande inflytande,

2.

till andra fondstyrelsens förvaltning tilläggspensionsavgifter som er­läggs av andra arbetsgivare än som har nämnts under 1, såvitt de avser månad med ett avgiftsunderlag som överstiger 20 gånger det basbelopp som gäller enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

3.

till tredje fondstyrelsens förvaltning övriga tilläggspensionsavgifter samt

4.

till varje fondstyrelses förvaltning en tredjedel av vinstskatten och av vinstdelningsskatten.

Vad som sägs i första stycket 1 -4 gäller med den begränsning som följer av bestämmelserna i 26 och 27 §§ om ffårde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas rätt att rekvirera medel hos riksförsäk­ringsverket.

Vad som sägs i första stycket 1 -4 gäller med den begränsning som följer av bestämmelserna i 26 och 27 §§ om fjärde och femte fondsty­relsernas samt löntagarfondstyrel­sernas rätt att rekvirera medel hos riksförsäkringsverket.

Till varje fondstyrelses förvaltning skall också hänföras avkastningen av de medel som styrelsen förvaltar.

Senaste lydelse 1984:864.

Nuvarande lydelse

III Fjårde fondstyrelsen och lön­tagarfondstyrelserna.

Föreslagen lydelse

III Fjärde och femte fondstyrel­serna samt löntagarfondstyrelser-

Prop. 1987/88:167

26 Riksförsäkringsverket skall till fjärde fondstyrelsens förvaltning överföra de medel, som styrelsen rekvirerar hos verket. Medlen av­räknas på de medel som belöper på första, andra och tredje fondstyrel­serna i förhällande till kapitalbe­hållningarna enligt dessa styrelsers balansräkningar avseende ställning­en vid utgången av närmast föregå­ende år.

Till fondstyrelsens förvaltning skall också, med den begränsning som följer av 28 §, hänföras avkast­ningen av de medel som styrelsen förvaltar.

Riksförsäkringsverket skall till fjärde och femte fondstyrelsernas förvaltning överföra de medel, som styrelserna rekvirerar hos verket. Medlen avräknas på de medel som belöper på första, andra och tredje fondstyrelserna i förhållande till ka­pitalbehållningarna enligt dessa sty­relsers balansräkningar avseende ställningen vid utgången av närmast föregående år.

Till fiärde och femte fondstyrel­sernas förvaltning skall också, med den begränsning som följer av 28 §, hänföras avkastningen av de medel som stvrdserna förvaltar.

De medel som överförs till fond-styrdsens förvaltning får uppgå till högst 2350 miljoner kronor.

De medel som enligt första styc­ket överförs till en fondstyrelses förvaltning får uppgå till högst en procent av det sammanlagda an­skaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som förstatredje fond­styrelserna förvaltar.

28 §

Fjärde fondstyrelsen och lönta­garfondstyrelserna skall varje är före utgången av maj månad till första, andra och tredje fondstyrel­sernas förvaltning överföra en av­kastning för närmast föregående rä­kenskapsår beräknad till tre pro­cent av nuvärdet av förvaltade me­del. Med nuvärdet av förvaltade medel avses summan av de medel som styrelsen intill räkenskapsårets slut rekvirerat hos riksförsäkrings­verket, omräknad efter de föränd­ringar av konsumentprisindex som skett frän det medlen tillställdes styrelsen och fram till räkenskaps­årets slut.

Fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagarfondstyrelserna skall varje är före utgången av maj må­nad till första, andra och tredje fondstyrelsernas förvaltning över­föra en avkastning för närmast före­gående räkenskapsår beräknad till tre procent av nuvärdet av förvalta­de medel. Med nuvärdet av förval­tade medel avses summan av de medel som styrelsen intill räken­skapsårets slut rekvirerat hos riks­försäkringsverket, omräknad efter de förändringar av konsumentpris­index som skett från det medlen till­ställdes styrelsen och fram till rä­kenskapsårets slut.

För medel som en fondstyrelse förvaltat under endast en del av räken­skapsåret skall den enligt första stycket beräknade avkastningen minskas i motsvarande mån.

- Senaste lydelse 1984:1034.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

Prop. 1987/88:167

Avkastningen från fjärde fond-

Avkastningen   från   fjärde   och

styrelsen skall fördelas mellan förs-

femte fondstyrelserna skall fördelas

ta, andra och tredje fondstyrelserna

mellan   första,   andra   och   tredje

i  förhållande  till  de  avräkningar

fondstyrelserna i förhållande till de

som har skett enligt 26 § första styc-

avräkningar som har skett enligt

ket till och med det år som avkast-

26 § första stycket till och med det

ningen  avser.   Avkastningen  från

år som avkastningen avser. Avkast-

löntagarfondstyrelserna skall förde-

ningen från löntagarfondstyrelserna

las lika mellan första, andra och

skall fördelas  lika mellan första,

tredje fondstyrelserna.

andra och tredje fondstyrelserna.

29          §

Envar   av   Qärde  fondstyrelsen

Var och en av fjärde och femte

och   löntagarfondstyrelserna   skall

fondstyrelserna     samt     löntagar-

med    de    medel    som    styrelsen

fondstyrelserna skall med de medel

förvaltar   betala   kostnaderna   för

som styrelsen förvaltar betala kost-

dess verksamhet och för revisionen

naderna för dess verksamhet och

av dess förvaltning.

för revisionen av dess förvaltning.

30          

§

'

Fjärde fondstyrelsen skall bestå

Var och en av fjärde och femte

av fjorton ledamöter som förordnas fondstyrelserna skall bestå av fjor-

av regeringen. Av ledamöterna ut- ton ledamöter som förordnas av re­

ses två efter förslag av sammanslut- geringen. Av ledamöterna utses två

ningar som företräder kommuner- efter förslag av sammanslutningar

na, tre efter förslag av rikssam- som företräder kommunerna, tre

manslutningar av arbetsgivare, fem efter förslag av rikssammanslut-

efter förslag av rikssammanslut- ningar av arbetsgivare, fem efter

ningar av arbetstagare och två efter förslag av rikssammanslutningar av

förslag av rikssammanslutningar arbetstagare och två efter förslag av

inom kooperationen.

rikssammanslutningar inom koope-

rationen.

Om förslag inte avges förordnar regeringen ledamöter ändå.

För varje ledamot utses i samma ordning en suppleant.

Ledamöter och suppleanter skall vara myndiga och här i riket bosatta svenska medborgare.

32 §

Ledamöter och suppleanter i fjär-

Ledamöter och suppleanter i Qär-

defondstyrdsen förordnas för tiden de och femte fondstyrelserna för-

intill dess balansräkning har fast- ordnas för tiden intill dess balans­

ställts under tredje året efter det då räkning har fastställts under tredje

förordnandet meddelades.

året efter det då förordnandet med-

delades.

Ledamöter och suppleanter i löntagarfondstyrelserna förordnas för tiden intill dess balansräkning har fastställts under året efter det då förordnandet meddelades.

Om en ledamot eller suppleant entledigas eller avlider eller om hans uppdrag av annat skäl upphör under den tid för vilken han blivit förordnad, skall för den återstående tiden i hans ställe en ny ledamot respektive suppleant förordnas i den ordning som anges i 30 och 31 §§.

' Senaste lydelse 1984:191.

4

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1987/88:167

33 §

Av de utan förslag utsedda leda-        Av de utan förslag utsedda leda­

möterna i fjärde fondstyrelsen för-     möterna i fjärde och femte jondsty-

ordnar regeringen en till ordförande     rdserna förordnar regeringen en till

och en till vice ordförande.

ordförande och en till vice ordfö-

rande / vardera styrelsen. För varje löntagarfondstyrelse förordnar regeringen av ledamöterna en till ordförande och en till vice ordförande.

35 §

F]årde fondstyrelsen får placera

Vfårde och femte fondstyrelserna

de medel som styrelsen förvaltar

får placera de medel som styrelser-

na förvaltar

1.

i aktier i svenska aktiebolag med undantag av aktiebolag som driver bank- eller försäkringsrörelse,

2.

i standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i sådana aktie­bolag som avses i 1,

3.1 sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med op­tionsrätt till nyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i I,

4.

i aktier i utländska aktiebolag samt i sädana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdats av utländska aktiebolag,

5.

som riskkapital i svenska ekonomiska föreningar samt

6.

i andelar i svenska kommanditbolag.

Fondstyrelsen får inte förvärva

Fondstyrelserna får inte förvärva

värdepapper enligt första stycket 4 i

värdepapper enligt första stycket 4 i

sådan omfattning att värdepappe-

sådan omfattning att värdepappe­

rens sammanlagda värde kommer

rens sammanlagda värde kommer

att överstiga en procent av värdet

att överstiga en procent av värdet

av de medel som styrelsen

av de medel som respektive styrelse

förvaltar.

förvaltar.

Allmänna pensionsfonden fär inte vara komplementär i ett kommanditbo­lag.

37

S

¥'iårde fondstyrelsen får inte för-

Fjärde och femte fondstyrelserna

värva mer än tio procent iiv aktier-

får vardera inte förvärva så många

na i ett aktiebolag, om aktierna är

vid Stockholms fondbörs inregistre-

inregistrerade vid Stockholms

rade aktier i ett aktiebolag att des­

fondbörs. Har aktierna olika

sa uppgår lill mer än tio procent av

röstvärde, får fondstyrelsen inte

samtliga aktier i bolaget eller, om

förvärva större antal än att rösteta-

aktierna har olika röstvärde, att

let för aktierna utgör högst tio pro-

röstetalet för aktierna uppgår till

cent av röstetalet för samtliga ak-

mer än tio procent av röstetalet för

tier i bolaget.

samtliga aktier i bolaget.

En löntagarfondstyrelse får inte

En löntagarfondstyrelse får inte

förvärva så många vid fondbörsen

förvärva så många vid fondbörsen

inregistrerade aktier i ett aktiebolag

inregistrerade aktier i ett aktiebolag

att dessa uppgår till åtta procent

att dessa uppgår till sex procentel-

* Senaste lydelse 1987:1326.

5

Nuvarande lyddse

eller mer av samtliga aktier i bola­get eller, om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till åtta procent eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bola­get.

Föreslagen lydelse

ler mer av samtliga aktier i bolaget eller, om aktierna har olika röstvär­de, att röstetalet för aktierna upp­går till sex procent eller mer av rös­tetalet för samtliga aktier i bolaget.

Prop. 1987/88:167

40

För fjärde jöndstyrdsen förord­nar regeringen fyra revisorer att granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses en på förslag av bankinspektionen och två efter samråd med de sammanslutningar som enligt 30 § får föreslå ledamö­ter i jöndstyrdsen.

För vardera av fjärde och femte fondstyrelserna förordnar regering­en fyra revisorer att granska styrel­sens förvaltning. Av revisorerna ut­ses en på förslag av bankinspektio­nen och två efter samråd med de sammanslutningar som enligt 30 § får föreslå ledamöter i fondstyrel­serna . Om ordförande och om rätt att anlita biträde gäller vad som föreskrivs i 21 §.

41 S

För varje löntagarfondstyrelse förordnar regeringen tre revisorer att granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses en på förslag av bankinspektionen. Revisorer får vara gemensamma för fjärde fond­styrelsen och en eller flera löntagar­fondstyrelser.

För varje löntagarfondstyrelse förordnar regeringen tre revisorer att granska styrelsens förvaltning. Av revisorerna utses en på förslag av bankinspektionen. Revisorer får vara gemensamma för fjärde och femte fondstyrelserna saml en eller flera löntagarfondstyrelser.

För varje löntagarfondstyrelse utser regeringen en av de utan förslag utsedda revisorerna att som ordförande leda revisionen.

42 

§

Riksförsäkringsverket och riks­revisionsverket skall årligen avge utlåtande över fjärde fondstyrel­sens och löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel. Utlåtandena skall överlämnas till regeringen före den 1 april året efter räkenskaps­året.

Riksförsäkringsverket och riks­revisionsverket skall årligen avge utlåtande över fjärde och femte fondstyrelserna samt löntagar­fondstyrelsernas förvaltning av me­del. Utlåtandena skall överlämnas till regeringen före den 1 april året efter räkenskapsåret.

43 ¥

Föreskrifterna i 5 § andra styc­ket, 7-10 §§, 14 §, 15 §, 15 a § första stycket, 16 § samt 22-25 §§ gäller också i fråga om fjärde fondstyrel­sen och löntagarfondstyrelserna.

Föreskrifterna i 5 § andra styc­ket, 7-10 §§, 14 §, 15 §, 15 a § första stycket, 16 § samt 22-25 §§ gäller också i fråga om Qärde och femte fondstyrelserna samt löntagar­fondstyrelserna.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1988.

-' Senaste lydelse 1987:1326.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

Prop. 1987/88:167

Om en löntagarfondstyrelse den Ijuli 1988 har fler aktier i ett bolag än vad som medges i 37 § fär löntagarfondstyrelsen även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktierna i bolaget.

Finansdepartementet

Prop. 1987/88:167

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 mars 1988

Närvarande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande:statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om en femte AP-fondstyrelse 1 Inledning

Allmänna pensionsfonden (AP-fonden) bildades i samband med att lagstift­ningen om en allmän tilläggspension (ATP) genomfördes år 1960 (prop. 1959:100, Särsk. Ul, rskr. 269, SFS 1959:293). Bestämmelser om AP-fonden finns i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pen­sionsfonden. AP-fonden har till uppgift att förvalta de avgifter som erläggs för att finansiera försäkringen för tilläggspension. Syftet med fonden är dels att klara tillfälliga påfrestningar i pensionssystemet, dels att möjliggö­ra en ökad kapitalbildning i samhället. Förvaltningen av fondens medel uppdrogs från början åt tre fondstyrelser, benämnda första, andra och tredje fondstyrelsen. En fiärde fondstyrelse inrättades i samband med att AP-fonden fick rätt att placera medel i aktier fr.o.m. år 1974 (prop. 1973:97, NU 58, rskr. 237, SFS 1973:503). Genom ett riksdagsbeslut år 1983 (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr. 122, SFS 1983:1092) inrättades fr. o. m. år 1984 fem nya styrelser inom ramen för AP-fonden. Dessa fond­styrelser, som kallas löntagarfondstyrelser, skall i första hand placera fondmedel på aktiemarknaden.

I propositionen 1987/88:11 om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden, m.m. som behandlade bl.a. riksdagens insyn i fond­förvaltningen och en utvidgning av placeringsreglerna för fondstyrelserna aviserade jag att jag hade för avsikt att återkomma till regeringen med förslag om att inrätta en ny fondstyrelse inom ramen för AP-fonden. Fondstyrelsen skulle i huvudsak få samma inriktning och uppgifter samt vara underkastad samma regler som i dag gäller för fjärde fondstyrelsen.

Riksdagen bereddes tillfälle att ta del av propositionen i denna del (NU1987/88:10, rskr. 111).

Under senare år har en rad åtgärder vidtagits beträffande fondstyrelser­nas placeringsverksamhet. Enligt den nyss nämnda propositionen utvidga­des till exempel placeringsreglerna för första-tredje fondstyrelserna i två hänseenden. Fondstyrelserna fick möjlighet att i viss utsträckning ge di­rektlån till bolag och föreningar utan borgensförbindelse från staten eller

en kommun. Vidare fick fondstyrelserna möjlighet att i placeringssyfte Prop. 1987/88:167 förvärva fast egendom. Även när det gäller de övriga fondstyrelserna utvidgades placeringsreglerna. Den Qärde fondstyrelsen fick möjlighet att placera medel i standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier. Vidare förbättrades styrelsernas möjligheter att på ett effektivt sätt förval­ta likvida medel genom att de fick rätt att placera sådana medel i värdepap­per med lång löptid och en väl fungerande andrahandsmarknad.

Som ännu en åtgärd föresläs nu att ytteriigare AP-fondmedel skall tillfö­ras riskkapitalmarknaden.

Förändringarna kommer sammantaget att medföra att AP-fonden -förutom förbättrade möjligheter att uppfylla de grundläggande kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning - kommer att ges vidgade möjligheter när det gäller att ge stöd till och bidra till utvecklingen av näringslivet och på så sätt trygga tillväxten i den svenska ekonomin pä lång sikt.

Med de vidgade placeringsmöjligheter som AP-fonden nu föreslås få kan därmed också ett större utrymme ges för insatser av dels näringspolitisk karaktär, bl. a. vad gäller små och medelstora företag, dels regionalpolitisk karaktär, genom att riskvilligt kapital i ökad utsträckning ställs till närings­livets förfogande.

År 1984 inrättades Stiftelsen Småföretagsfonden (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr. 379) med huvuduppgift att delta i finansieringen av invest­ment- och utvecklingsbolag som i sin tur är inriktade på att göra placering­ar av riskkapital i små och medelstora företag. Fonden kan också placera riskkapital direkt i rörelsedrivande företag.

Småföretagsfonden tillfördes 100 milj. kr. av medel från AP-fonden. I propositionen konstaterades härvid att fondens kapital kunde komma att höjas om det visar sig behövligt. Genom riksdagens beslut våren 1987 (prop. 1986/87:74, NU 30, rskr. 271) tillfördes fonden ytteriigare 100 milj. kr. De utökade resurserna innebär att fonden får möjlighet att satsa en större del av sitt kapital i regionalpolitiskt prioriterade regioner.

En stor efterfrågan på Småföretagarfondens medel har noterats. Fråga huruvida ytterligare medel bör tillföras småföretagsfonden får bedömas i ett annat sammanhang.

Inom finansdepartementet har upprättats en promemoria (Ds 1988:12) En femte AP-fondstyrelse. Promemorian innehäller bl. a. en redogörelse för Qärde fondstyrelsens verksamhet. Denna redogörelse bör fogas till protokollet som bilaga 1.

Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissytt­randena bör fogas till protokollet som bilaga 2.

Tanken på ytterligare en fondstyrelse som huvudsakligen placerar tillde­lade medel i aktier är inte ny. I sitt huvudbetänkande (SOU 1978:11) Kapitalmarknaden i svensk ekonomi framhöll kapitalmarknadsutredning­en att man på sikt borde låta AP-fondens aktieförvärv ske genom inrättan­det av en femte fondstyrelse, utrustad med egen administration. En sådan åtgärd var enligt utredningen motiverad för att motverka att Qärde fondsty­relsen på sikt byggde upp ett faktiskt ägaransvar i en mängd företag.

I enlighet med vad jag uttalade i prop. 1987/88:11 tar jag nu upp frågan

9

ti    Riksdagen 1987/88. I .saml. Nr 167

om att inrätta en femte AP-fondstyrelse. Jag har i denna fråga samrått med chefen för socialdepartementet. Samtidigt föreslår jag att medelstilldelning till Qärde och femte fondstyrelserna i fortsättningen bestäms i förhållande till storleken av de medel som första - tredje fondstyrelserna förvaltar.

En femte fondstyrelse skall inte få till följd att fondstyrelsernas totala andel av aktier i ett bolag ökas. Mitt förslag i denna del medför därför att löntagarfondstyrelsernas högsta andel i ett bolag måste minskas något.

Inrättandet av en femte AP-fondstyrelse skall-som jag ovan redogjort för-tillsammans med de ändringar som riksdagen beslutade i höstas ses som ett led i översynen av AP-fondens verksamhet. Översynen har inne­burit att riksdagens insyn i verksamheten utökats samtidigt som ganska genomgripande ändringar genomförts beträffande placeringsverksamhe­ten.

Vid remissbehandlingen av detta ärende har framförts förslag till även andra ändringar i fondreglementet. Mot den bakgrund som jag lämnat här är emellertid nägon ytterligare översyn av AP-fondens verksamhet från min sida inte aktuell.

Jag kan avslutningsvis nämna att pensionsberedningen (S 1984:03) gör en översyn av vissa frågor inom den allmänna pensioneringen. Beredning­en beräknas slutföra sitt arbete vid kommande årsskifte.

Prop. 1987/88:167

2 En femte AP-fondstyrelse inrättas

Mitt förslag: En femte AP-fondstyrelse inrättas med samma inrikt­ning och uppgifter som den Qärde fondstyrelsen.

Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt förslag.

Remissinstanserna: Bankinspektionen, riksförsäkringsverket, fullmäkti­ge i Sveriges riksbank, Qärde löntagarfondstyrelsen, styrelsen för Stock­holms fondbörs, LO, TCO och Landstingsförbundet tillstyrker förslaget medan näringslivets företrädare avstyrker, däribland SAF, Industriförbun­det, Bankföreningen, Köpmannaförbundet, Småföretagarnas Riksorgani­sation, Företagarförbundet, Sveriges Grossistförbund och Stockholms handelskammare. Kooperativa förbundet anser att frågan om ATP-syste­met som kapitalförvaltare först bör utredas innan beslut om en femte fondstyrelse fattas.

Skälen för mitt förslag: ATP-systemet är i grunden ett fördelningssys­tem, som i princip innebär att de pensioner som betalas ut löpande finansi­eras genom inbetalning av avgifter. För att trygga kommande pensionsut­betalningar krävs dock att de medel som fonderats inom ramen för AP-fon­den har en så god avkastning som möjligt. Avgörande för ATP-systemets utveckling är också en fortsatt långsiktig tillväxt i den svenska ekonomin. En sådan tillväxt förutsätter bl.a. att riskvilligt kapital kan ställas till det svenska näringslivets förfogande.

Avgifterna till försäkringen för tilläggspension har under senare år täckt

10

en allt mindre del av pensionsutbetalningarna. År 1984 täckte avgifterna 90 %av dessa utbetalningar. Motsvarande täckningsgrad förär 1986 var82%. Enligt Långtidsutredningens (LU 87) bedömning kommer täckningsgraden för år 1995 att vara så låg som 66% om inga avgiftshöjningar sker (SOU 1987:3 s. 149). För att man i göriigaste mån skall kunna hålla nere den ökning av avgiftsuttaget som blir ofrånkomlig med LU 87:s perspektiv, är det angeläget att man ser till att avkastningsmöjligheterna för AP-fondens medel är goda. En väg att åstadkomma detta är att också fortsättningsvis använda en del av AP-fondmedlen för placering på aktiemarknaden. Trots utvecklingen på denna marknad under hösten 1987 har avkastningen på medel som placerats i aktier i ett längre tidsperspektiv varit hög.

Det är också, som jag nämnde, önskvärt att AP-fondmedel även fortsätt­ningsvis kan ställas till det svenska näringslivets förfogandeoi form av riskvilligt kapital. Att det föreligger ett stort behov av sådant kapital i de svenska företagen framgår av att emissions- och introduktionsvolymerna för börsföretag under år 1987 steg till 5,6 miljarder kr. mot 4,4 miljarder kr. för år 1986. Av detta belopp omfattade nyemissionerna 3,8 miljarder kr. Härtill kommer att aktier för ytterligare 2,8 miljarder kr. emitterades av företag utanför börsen, exklusive riktade emissioner av konverteringslån.

Fjärde fondstyrelsens aktieinnehav motsvarar i dag en andel om ca 2% av marknadsvärdet på de aktier som är inregistrerade vid Stockholms fondbörs. Styrelsens innehav har därmed nått en sådan omfattning att det av marknadsskäl inte bör bli särskilt mycket större. En uppdelning av fondstyrelsen i två mindre enheter skulle i och för sig vara möjlig att genomföra. Emellertid skulle en sådan delning vara förenad med så stora tekniska och praktiska svårigheter att den framstår som en mindre lämplig lösning. I stället bör enligt min mening den lösning som ursprungligen föreslogs i kapitalmarknadsutredningens huvudbetänkande väljas. Denna innebär, som tidigare nämnts, att ytterligare en fondstyrelse inrättas med uppgift att placera AP-fondmedel i aktier. - Den nya fondstyrelsen bör fungera som en självständig enhet, med egen administration. Den bör ha samma möjligheter att placera medel som Qärde fondstyrelsen har i dag. Också i övrigt bör samma regler gälla som nu gäller för Qärde fondstyrel­sen.

Prop. 1987/88:167

3 Tilldelningen av medel till ijärde och femte fondstyrelserna

Mitt förslag: Fjärde och femte fondstyrelsen skall vardera tilldelas medel som motsvarar högst en procent av det sammanlagda anskaff­ningsvärdet på de medel som första - tredje fondstyrelserna förvaltar.

Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Bankinspektionen, riksförsäkringsverket, TCO och

II

Landstingsförbundet tillstyrker förslaget. Fullmäktige för Sveriges riks- Prop. 1987/88:167 bank anför att den föreslagna regeln medför att delfondens placeringskapa­citet och storlek avgörs av den allmänna sparandeutvecklingen och inte av marknadsskäl en anknytning vars innebörd framstår som oklar. Fjärde fondstyrelsen föreslår en konstruktion som bättre anknyter till aktiemark­nadens omfattning och struktur och Qärde fondstyrelsens nuvarande mark­nadsandel. LO anser att gränsen bör bestämmas i förhållande till Qärde fondstyrelsens nuvarande marknadsandel om tre procent av aktiemarkna­den. SAF - som särskilt yttrat sig i denna fråga - anser att medelstilldel­ningen liksom hittills bör underställas riksdagens prövning vid varje enskilt fall.

Bankinspektionen anför att tydliga riktlinjer för medelstilldelningen bör ges. RFV anför också att en mer exakt teknik för medelstilldelningen bör väljas så att onödiga tolkningsdiskussioner undviks i framtiden.

Skälen för mitt förslag: De AP-fondmedel som överförs till Qärde fond­styrelsens förvaltning får uppgä till högst 2 350 milj. kr. De successiva tillskotten av medel - från det ursprungliga beloppet 500 milj. kr. - till fondstyrelsens förvaltning har vid varje tillfälle beslutats av riksdagen efter det att fondstyrelsen gjort framställningar härom till regeringen. Enligt min mening bör riksdagen nu i stället ange en övre gräns för hur mycket medel som bör överföras till Qärde resp. femte fondstyrelsernas förvaltning. Gränsen bör sättas i närheten av det belopp som i dag har tilldelats Qärde fondstyrelsen.

Den av LO föreslagna begränsningsregeln kan enligt min mening bli svår att tillämpa till exempel vid stora tillfälliga kurssvängningar. Gränsen för vardera av Qärde och femte fondstyrelsernas tilldelning bör hellre bestäm­mas till en procent av anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregå­ende kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar, för närvarande 290 miljarder kr. I anledning av riksbankens påpekande vill jag åter poängtera att utgångspunkten för att inrätta en femte AP-fondsty­relse hela tiden varit att skapa vidgade placeringsmöjligheter inom ATP-systemet samtidigt som Qärde fondstyrelsen nått en storlek och om­fattning på aktiemarknaden som gör att den av marknadsskäl inte bör bli mycket större. Utgångspunkten för en femte fondstyrelse har varit att denna bör tillföras medel motsvarande de som under årens lopp tillförts den Qärde fondstyrelsen. Det marknadspolitiska perspektivet har sålunda spelat en viktig roll när det gällt att bestämma storleken på Qärde och femte fondstyrelserna även om gränsen till sin tekniska konstruktion knyts till ett anskaffningsvärde.

Det bör dock inte för den femte fondstyrelsens del komma i fråga att

rekvirera hela det tillgängliga beloppet vid ett och samma tillfälle. Den

femte fondstyrelsen bör i stället byggas upp i en takt som svarar mot den

nya organisationens möjlighet att etablera sig på marknaden. Som en

riktpunkt har här nämnts Qärde fondstyrelsens uppbyggnadstakt. Jag för­

utsätter därvid att femte fondstyrelsen och också den Qärde - som får ett

icke oväsentligt tillskott genom den nya regeln - kommer att agera på ett

sådant sätt att de inte rubbar marknadens förtroende för dem som seriösa

placerare.

12

Förslaget innebär inte att riksdagen kommer att förlora den löpande insynen i och kontrollen över fondstyrelsernas medelstilldelning. Genom den tidigare nämnda ändringen i reglementet (SFS 1987:1326), som trätt i kraft den 1 februari 1988, skall regeringen nämligen före utgången av april månad varje år genom en skrivelse till riksdagen överlämna samtliga fond­styrelsers verksamhetsberättelser. Riksdagsledamöterna har därvid rätt att väcka motioner i anslutning till regeringens skrivelse.

Prop. 1987/88:167

4 Begränsningen av AP-fondens totala innehav av inregistrerade aktier i ett bolag skall vara oförändrad

Mitt förslag: Femte fondstyrelsen, liksom den Qärde, får inte förvär­va sä mänga inregistrerade aktier i ett aktiebolag att de uppgår till mer än 10% av samtliga aktier i bolaget, eller om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för de inregistrerade aktierna utgör mer än 10% av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Detta medför i sin tur att varje löntagarfondstyrelses högsta andel måste minskas från mindre än åtta till mindre än sex procent så att AP-fondens högsta totala andel av inregistrerade aktier i ett bolag - liksom hittills -inte kan bli 50% eller högre.

Bestämmelserna i 37 § första stycket reglementet har justerats i förtydligande syfte.

Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt förslag.

Remissinstanserna: Bankinspektionen, TCO och Landstingsförbundet tillstyrker förslaget. Fjärde löntagarfondstyrelsen anser att den femte fondstyrelsen bör jämställas med löntagarfondstyrelserna i detta hänseen­de. Aktiespararna anser att den högsta totala andelen bör sänkas till 20%. Av de som därutöver yttrat sig i denna del avstyrker SAF, Industriförbun­det och Bankföreningen.

Skälen för mitt förslag: Den begränsningsregel som i dag gäller för Qärde fondstyrelsen infördes den Ijanuari 1980 efter förslag av kapitalmarknads­utredningen (prop. 1978/79:165, NU 1979/80:10, rskr. 62, SFS 1979:1056). I propositionen uttalade departementschefen att en naturlig utgångspunkt i frågan om en begränsning av fondstyrelsens aktieinnehav måste vara att man bör slå vakt om AP-fondens karaktär som en i huvudsak kapitalplace-rande institution (prop. 1978/79:165 s. 126f). Denna ställning kunde enligt hans uppfattning knappast förenas med mycket långtgående engagemang i ett visst eller vissa företag. Bestämmande för hur stort aktieinnehav som borde tillåtas i samma bolag måste bli en avvägning mellan intresset av att undvika alltför omfattande engagemang i vissa bolag och vikten av att fondstyrelsens verksamhet för att förse näringslivet med riskvilligt kapital inte försvårades alltför mycket. Departementschefen fann att en gräns på 10% kunde vara lämplig. Syftet med en sådan begränsningsregel borde

13

enligt hans mening vara att bl.a. ge fondstyrelsen ett visst spelutrymme     Prop. 1987/88:167 inom vilket den kunde utöva sin placeringsverksamhet. I de fall där fonden vid begränsningsregelns ikraftträdande hade mer än 10% av aktierna i ett enskilt bolag borde fondstyrelsen emellertid inte tvingas avyttra den över­skjutande delen.

Inför beslutet om att införa löntagarfondstyrelserna hade den s. k. fond­gruppen (en interdepartemental arbetsgrupp) föreslagit att begränsningsre­geln för Qärde fondstyrelsens aktieförvärv skulle upphävas och ersättas med en gemensam begränsningsregel av innebörd att AP-fondens samlade aktieinnehav i ett bolag, vars aktier är inregistrerade vid Stockholms fondbörs, måste vara mindre än 50%. Därmed skulle en gemensam be­gränsningsregel komma att gälla för Qärde fondstyrelsen och löntagar­fondstyrelserna. Departementschefen uttalade för sin del att syftet bakom begränsningsregeln för fjärde fondstyrelsen och den regel som fondgrup­pen hade föreslagit väsentligen var att förhindra att institutioner av den typ som fondstyrelserna representerar får ett aktieinnehav som är så stort att de kan tvingas ta på sig ett företagaransvar (prop. 1983/84:50 s. 79). Departementschefen förklarade att han delade bedömningen att fondsty­relserna inte skulle ta pä sig ett företagaransvar. Med detta borde enligt hans mening i första hand förstås att fondstyrelserna inte skulle ta på sig ett fortlöpande huvudansvar för nägot företags förvaltning. Däremot ansåg han att styrelserna borde ta på sig ett för denna typ av aktieägare normalt delägaransvar, vilket bl. a. innebär att de tillsammans med andra ägare bör ange målsättningen för företagen och verka för att företagen har väl funge­rande ledningsorgan. Departementschefen fann för egen del att övervägan­de skäl talade för att Qärde fondstyrelsen och löntagarfondstyrelserna skulle åläggas begränsningsregler som maximerade innehavet i varje en­skilt börsföretag. För att styrelsernas oberoende och självständighet skulle bevaras fullt ut borde dock begränsningsregeln inte få den gemensamma utformning som fondgruppen hade föreslagit utan i stället anges som en gräns för var och en av fondstyrelserna. Därvidlag ansåg han att begräns­ningen till 10% av röstetalet för Qärde fondstyrelsen borde stå kvar. För var och en av löntagarfondstyrelserna borde gälla att innehavet inte fick motsvara 8% eller mer av röstetalet. Någon motsvarande begränsning borde däremot inte gälla beträffande aktier som inte är börsnoterade.

Effekten av de ovan redovisade begränsningsreglerna är alltså den, att

AP-fonden samlat aldrig kan inneha inregistrerade aktier motsvarande

50% eller mer av röstvärdet för samtliga aktier i ett bolag. Den principen

bör enligt min mening gälla också fortsättningsvis, dvs. även efter det att

en femte fondstyrelse har inrättats. Detta innebär att de nuvarande be­

gränsningsreglerna i reglementet måste ändras. Med hänsyn till samman­

sättningen av de olika fondstyrelsernas aktieinnehav och styrelsernas vari­

erande grad av engagemang i skilda bolag bör den begränsning som i dag

gäller i fråga om Qärde fondstyrelsens innehav kvarstå oförändrad. Det

utrymme inom den givna ramen om 50% som krävs för den femte

fondstyrelsen bör således räknas av från det sammanlagda utrymme som

löntagarfondstyrelserna i dag disponerar. Eftersom avsikten med den nya

fondstyrelsen är att den av skäl som redovisats tidigare skall fungera

14

på samma sätt som den Qärde fondstyrelsen, bör den ha samma uppbygg­nad, funktion och verksamhetsinriktning som denna. Därför bör begräns­ningen också för den femte fondstyrelsen bestämmas till högst 10%. Detta medför i sin tur att varje löntagarfondstyrelses innehav av inregistrerade aktier i ett aktiebolag måste begränsas från mindre än 8% till mindre än 6% av samtliga aktier i samma bolag.

I samband med att riksdagen behandlade ovan nämnda ändringar i reglementet i höstas (prop. 1987/88:11, NU 10, rskr. 111) uttalade närings­utskottet (betänkandet s.20) att det var angeläget att full klarhet skapades om begränsningsregelns innebörd. Som föredragande statsrädet anförde i propositionen om löntagarfonder (prop. 1983/84:50 s. 120) skall begräns­ningen i fråga om fondstyrelsernas rätt att förvärva aktier endast omfatta aktier som är inregistrerade vid fondbörsen. Säväl Qärde fondstyrelsen som löntagarfondstyrelserna får således fritt förvärva andra aktier. För att förtydliga detta föreslår jag vissa redaktionella ändringar i 37 § första stycket reglementet. Därmed bör ytterligare tolkningsproblem kunna und­vikas.

Prop. 1987/88:167

5 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

Mitt förslag: Reglerna om den femte fondstyrelsen skall träda i kraft den Ijuli 1988.

Om en löntagarfondstyrelse då innehar fler aktier i ett bolag än vad som medges i den nya begränsningsregeln får styrelsen även i fortsättningen övergångsvis inneha högst samma andel av aktierna i bolaget.

Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt förslag.

Remissinstanserna: SAF anser att den föreslagna övergångsbestämmel­sen är oacceptabel då den innebär att fondstyrelserna kan komma att få mer än 50% av aktierna i vissa bolag.

Skälen för mitt förslag: I samband med att Qärde fondstyrelsens begräns­ningsregel infördes den Ijanuari 1980 (se avsnitt 4) tilläts fondstyrelsen även fortsättningsvis inneha den högre andel aktier som fondstyrelsen innehade i något eller några aktiebolag vid ikraftträdandet. Samma regel bör införas för löntagarfondstyrelserna.

Syftet med fondstyrelsernas aktieförvärv har - som jag har redogjort för aldrig varit att styrelserna skulle fä ett aktieinnehav som är så stort att de kan tvingas att ta på sig ett företagaransvar. Jag förutsätter därför att styrelserna inte agerar så, att de tillsammans förvärvar så mänga börsre­gistrerade aktier i ett bolag att denna situation uppstår. Det ligger därför i sakens natur att fondstyrelserna eftersträvar att deras aktieinnehav kom­mer att rymmas inom de gränser som nu föreslås. Jag har dock inte velat sätta en sista tidpunkt inom vilken detta skall ha skett, då en sådan begränsning lätt kan få oönskade effekter för aktiemarknaden.

15

6  Upprättat lagförslag

Prop. 1987/88:167

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom finansdepartementet upprät­tats förslag till

lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden. Förslaget har upprättats efter samråd med chefen för socialdepartemen­tet.

7 Hemställan

Med hänvisning till vad jag ovan anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att anta lagförslaget.

8 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredragan­den har lagt fram.

Utdrag ur (Ds 1988:12) En femte AP-fondstyrelse       Prop. 1987/88:167

Bilaga 1 

4. Fjärde fondstyrelsen i dag

Fjärde fondstyrelsens verksamhet regleras numera i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR), (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr. 122). Styrelsen består av Qorton ledamöter (prop. 1983/84:84, NU 24, rskr. 241, SFS 1984:191). Av dessa utses två efter förslag av samman­slutningar som företräder kommunerna, tre efter förslag av rikssamman­slutningar av arbetsgivare, fem efter förslag av rikssammanslutningar av arbetstagare och två efter förslag av rikssammanslutningar inom koopera­tionen.

Riksdagen beslutar om tilldelning av medel till fondstyrelsen. För närva­rande får de medel som överförs till styrelsens förvaltning uppgä till högst 2350 milj. kr. Vid årsskiftet 1987/88 hade fondstyrelsen rekvirerat hela detta belopp. Fondstyrelsen rekvirerar sina medel hos riksförsäkringsver­ket. Medlen avräknas sedan på de medel som belöper på första, andra och tredje fondstyrelserna i förhällande till dessa styrelsers kapitalbehållning enligt balansräkningen vid utgången av närmast föregående år. Fondstyrel­sen skall varje år till första-tredje fondstyrelserna överföra en avkastning för närmast föregående år beräknad till 3% av mervärdet av förvaltade medel. Om avkastningen ett visst år varit högre skall överskottet läggas till de övriga medel som styrelsen förvaltar.

Enligt reglementet skall styrelsen, inom ramen för vad som är till nytta

för försäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna

ekonomiska politiken samt med beaktande av kreditmarknadens funk­

tionssätt, förvalta anförtrodda medel genom placeringar pä riskkapital­

marknaden. Styrelsen får placera sina medel i aktier i svenska aktiebolag

med undantag av bankaktiebolag och försäkringsbolag, i standardiserade

köp- och säljoptioner avseende aktier i svenska aktiebolag, i konvertibla

skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, som

har utfärdats av svenska aktiebolag, i aktier i utländska aktiebolag, i

andelar i svenska kommanditbolag samt som riskkapital i svenska ekono­

miska föreningar. Sistnämnda möjlighet tillkom år 1984 efter en ändring i

reglementet (prop. 1983/84:84, NU 24, rskr. 241, SFS 1984:191). Utvidg­

ningen skedde i samband med att det i lagen om ekonomiska föreningar

gjordes vissa ändringar som syftade till att göra det möjligt för föreningar

att ta till sig riskvilligt kapital även frän andra än medlemmarna genom

särskilda kapitalinsatser (s. k. föriagsinsatser). Värdet av aktier i och skul­

debrev av utländska bolag får inte överstiga 1 % av värdet av de medel som

fondstyrelsen förvaltar. Styrelsen får inte förvärva mer än 10% av aktierna

i ett aktiebolag, om aktierna är inregistrerade vid Stockholms fondbörs.

Om aktierna har olika röstvärde får styrelsen inte förvärva större antal än

att röstetalet för aktierna utgör högst 10% av röstetalet för samtliga aktier i

bolaget. Om det behövs för en tillfredsställande betalningsberedskap eller

för att tillgodose kravet på ändamålsenlig förvaltning får fondstyrelsen

placera medel hos riksbanken, annan bank eller postgirot. I samma syfte

får fondmedel placeras i statsskuldväxlar, skattkammarväxlar, bankcertifi­

kat, företagscertifikat eller andra värdepapper med hög likviditet, avsedda

17

för den allmänna marknaden.

Fjärde fondstyrelsen låter de lokala fackliga organisationerna i ett aktie-     Prop. 1987/88:167 bolag där styrelsen innehar aktier företräda 50% av styrelsens aktieinne-     Bilaga 1 hav vid bolagsstämmor. I detta hänseende finns det emellertid inte några tvingande bestämmelser för fondstyrelsen.

Styrelsen skall före den 15 februari varje år redovisa för sin förvaltning underdel närmast föregående räkenskapsåret. Detta sker genom att styrel­sen lämnar en förvaltningsberättelse med resultaträkning samt balansräk­ning avseende ställningen vid årets utgång. Årsredovisningen ingår sedan i en sammanställning, som första - tredje fondstyrelserna gör beträffande samtliga fondstyrelsers verksamhetsberättelser. Sammanställningen skall lämnas till regeringen före den 1 april året efter räkenskapsåret.

Regeringen förordnar fyra revisorer med uppgift att granska styrelsens förvaltning. Sedan revisionsberättelsen har kommit in till fondstyrelsen skall styrelsen omgående överlämna förvaltningsberättelsen och revisions­berättelsen till regeringen, som före den 1 maj samma år skall avgöra frågan om fastställelse av balansräkningen. Dessutom skall riksförsäk­ringsverket och riksrevisionsverket årligen avge utlåtanden över styrel­sens förvaltning av tilldelade medel. Utlåtandena skall överlämnas till regeringen före den 1 april året efter räkenskapsåret.

Sedan år 1975 överlämnar regeringen Qärde fondstyrelsens årsredovis­ning till riksdagen. Fr.o.m. år 1977 sker detta genom en skrivelse till riksdagen. Riksdagsledamöterna har rätt att väcka motioner i anslutning till skrivelsen.

Marknadsvärdet på fondstyrelsens värdepappersportfölj var vid årsskif­tet 1987/88 I0,4miljarder kr. Marknadsvärdet var ca 5 miljarder kr. högre än anskaffningsvärdet. De likvida medlen, som var placerade som bankin­låning och i företagscertifikat och statsskuldväxlar, uppgick vid samma tidpunkt till 1 220 milj. kr. Nuvärdet av fondens grundkapital var vid års­skiftet 4588 milj. kr. Vid årsskiftet innehade styrelsen aktier motsvarande 8% eller mer av röstvärdet i fyra börsnoterade bolag. I ett bolag motsvara­de röstvärdet 9,7% av det sammanlagda röstvärdet i bolaget.

Sammanställning av remissyttrandena över

Prop. 1987/88:167

promemorian (Ds 1988:12) En femte

'' 

AP-fondstyrelse

Efter remiss har yttranden avgetts av bankinspektionen, riksförsäkrings­verket, fullmäktige i Sveriges riksbank, Qärde fondstyrelsen, Qärde lönta­garfondstyrelsen, Aktiefrämjandet, Sveriges Aktiesparares riksförbund, landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens Centralorganisation (TCO), Svenska Arbetsgivareföreningen SAF, Landstingsförbundet och Kooperativa förbundet.

Dessutom har yttranden inkommit från Industriförbundet, Bankföre­ningen, TCO:are för fondomröstning och medlemsdemokrati. Svenska Köpmanmnaförbundet, Småföretagarnas riksorganisation, Företagarför­bundet och Sveriges Grossistförbund.

Riksrevisionverket, första - tredje fondstyrelserna. Centralorganisa­tionen SACO/SR och Svenska Kommunförbundet har förklarat att man avstår från att yttra sig.

Allmänna synpunkter på promemorian

Bankinspektionen, riksförsäkringsverket, fullmäktige i Sveriges riksbank, Qärde löntagarfondstyrelsen, styrelsen för Stoclholms fondbörs, LO, TCO, och Landstingsförbundet tillstyrker förslagen eller lämnar dem utan erinran.

Aktrefrämjandet, Sveriges Aktiesparares riksförbund, SAF, Industriför­bundet, Bankföreningen, TCO:are för fondomröstning och medlemsde­mokrati. Köpmannaförbundet, Småföretagarnas riksorganisation, Företa­garförbundet, Sveriges Grossistförbund och Stockholms Handelskammare avstyrker förslaget i dess helhet. De anför alt ett ökat statligt ägande inte gagnar det svenska näringslivet, att det inte råder någon brist på riskvilligt kapital för näringslivet samt att den ökade avkastning som kan förväntas på placeringar i aktier är marginell i detta sammanhang.

Kooperativa förbundet anser att en allmän översyn av förvaltningen av AP-fondens medel bör genomföras innan en femte fondstyrelsen inrättas.

En femte AP-fondstyrelse

Bankinspektionen

Bankinspektionen anser att man genom att inrätta en ny femte fondstyrelse

i stället för att bygga ut den Qärde fondstyrelsen dels uppnår förutsättning­

ar för en ytterligare decentralisering av beslutsfunktionerna dels reellt

ökade möjligheter att sprida placeringarna. Risken för att det ytterligare

kapital som tillförs aktiemarknaden driver upp aktiekurserna enbart på

grund av de tilltänkta placeringarnas storlek skulle därmed ocksä kunna

minskas.

19

Riksförsäkringsverket

Prop. 1987/88:167

Riksförsäkringsverket har inget att erinra mot förslaget att inrätta en femte ts"agä z AP-fond. Verkets ställningstagande grundas på konstaterandet att värde­tillväxten för medel som placerats på aktiemarknaden, sett i ett längre tidsperspekt, har varit hög. Även om tillväxttakten i framtiden blir lägre än under den historiskt sett gynnsamma utvecklingen under 1980-talet, så kommer sannolikt aktieplaceringar på lång sikt att ge minst lika hög av­kastning som andra finansiella placeringsformer. Ur allmänna pensions­systemets synpunkt finns sålunda, enligt verkets åsikt, inget att invända mot att ytteriigare en del av det kapital som förvaltas av de olika pensions­fonderna placeras på aktiemarknaden.

Fjärde löntagarfondslyrelsen

För aktiemarknadens gilla funktion är det en fördel att flera stora, av varandra oberoende aktörer finns. Att skapa en ny AP-fondstyrelse i stället för att tillföra Qärde AP-fondstyrelsen mer medel är därför ändamål-enligt.

LO

En femte AP-fond är en balanserande faktor mot stora ägargrupper och bidrar till en jämnare fördelning av företagens vinster, de tillfaller alla som är med i AP-systemet.

TCO

De erfarenheter som TCO har av Qärde AP-fondstyrelsens arbete är i huvudsak positiva. För TCOs medlemmar är det viktigt att det kapital som AP-fonden förvaltar får en god avkastning. Ocksä med hänsyn taget till de risker som investeringar i aktier med nödvändighet för med sig anser TCO det rimligt att AP-fondens möjligheter att göra investeringar i aktier ökas. Ett inrättande av en femte AP-fondstyrelse skulle möjliggöra detta samti­digt som den nuvarande Qärde AP-fondstyrelsens andel av aktiemarkna­den bör bibehållas på i stort sett nuvarande nivå.

Mot denna bakgrund tillstyrker TCO inrättandet av en femte AP-fond­styrelse.

Aktiefrämjandet

Stiftelsen Aktiefrämjandet anser inte att förslaget skall genomföras förrän alla motiv och strategier för ökat statligt styrt aktieägande är redovisade.

Förslaget följer på den uppslitande löntagarfondsdebatten. Oppositionen

mot löntagarfonderna har bibringats uppfattningen att systemet inte skall

tillföras ytterligare medel efter 1990. Det nu föreslagna kapitaltillskottet,

drygt 3,5mdrkr, motsvarar i ett slag tre Qärdedelar av löntagarfondernas

åriiga tillskoU.

20

LO-ledningen har därtill föreslagit att hela 10%, ca 30 mdr kr av AP-fon-     Prop. 1987/88:167 dernas förmögenhet, skall kunna disponeras för aktieplaaceringar. Rege-     Bilaga 2 ringen har inte avvisat förslaget.

Å andra sidan övervägs förslag om att begränsa andra former av aktie­ägande, t ex hos stiftelser.

Vid normal finansförvaltning kommer en femte AP-fond endast att ge en försumbar förbättring av den totala fondförmögenheten. Med en avkast­ningsskillnad på 5% mellan aktie- och nuvarande fondförvaltning blir förbättringen, bortsett från riskerna, 0,05 % per år

Den stora strid som planerna pä ökat statligt styrt aktieägande ger upphov till kommer troligen att skada aktiemarknaden mer än den gagnas av kapitaltillförseln - inte minst gentemot utlandet.

Sveriges Aktiesparares riksförbund (SARF)

SARF, som är ett oberoende och partipolitiskt obundet riksförbund, ver­kar för ett aktivt enskilt hushällssparande i aktier. Finansdepartementets förslag att inrätta en 5:e AP-fond innebär i sak en utvidgning av det statliga ägandet av svenskt näringsliv. Förbundet avstyrker därför bestämt depar­tementets förslag.

Det är SARF:s uppfattning att det är olämpligt att genomföra åtgärder som bidrar till att utöka det statliga ägandet. I stället bör det genomföras åtgärder som stimulerar det privata, enskilda aktieägandet.

Ett ökat statligt och institutionellt ägande påverkar också aktiemarkna­dens funktionssätt. Endast på en aktiemarknad med många enskilda aktö­rer kan företagen garanteras emissioner och likviditet på ett tillfredsstäl­lande sätt. Många enskilda aktörer är en förutsättning för en effektivt fungerande aktiemarknad.

SAF

Femte AP-fondstyrelsen och avgiftsuttaget

Att i görligaste mån hålla nere ökningen av avgiftsuttaget för ATP är en i

för sig lovvärd ambition. Det bidrag härtill, som en femte AP-fondstyrelse

enligt promemorians förslag kan lämna, är emellertid försumbart. Försla­

get innebär, att de medel som överförs till den Qärde och till den femte

fondstyrelsens förvaltning får uppgä till högst en procent av det samman­

lagda anskaffningsvärdet av de medel som första till tredje fondstyrelsen

förvaltar. Det betyder, att AP-fondens totala avkastning kommer att öka

med blott en hundradels procentenhet för varje procentenhet som avkast­

ningen på av en femte AP-fond förvaltade medel överstiger den genom­

snittliga avkastningen. Även om sålunda en femte AP-fond skulle uppnå en

avkastning som ligger 10 procentenheter över den genomsnittliga fondav­

kastningen vilket är utomordentligt osannolikt-skulle AP-fondens totala

avkastning därmed öka med blott 0,1 procentenhet. Tillkomsten av en

21

femte AP-fondstyrelse lämnar sålunda inget reellt bidrat till strävan att     Prop. 1987/88:167

hålla avgiftsuttaget till ATP nere.

Bilaga 2

AP-fonden och riskkapitalförsörjningen

Att AP-fondmedel skulle erfordras för att trygga näringslivets försörjning med riskvilligt kapital, är heller inte riktigt. Detta har Svenska Arbetsgiva­reföreningen tidigare i en rad sammanhang framhållit. Lönsamma investe­ringsprojekt finner alltid sin finansiering pä en fungerande kapital- och aktiemarknad. Tillskott av riskkapital i form av AP-fondmedel leder å andra sidan inte till ökade investeringar i en situation med otillräcklig lönsamhet.

Möjligen är tanken, att AP-fonden skulle ställa riskvilligt kapital till näringslivets förfogande med lägre krav på räntabilitet, än vad som gäller för aktiemarknaden i övrigt. I promemorian antyds en sådan tankegång. Det anförs, att utvecklingen på aktiemarknaden under slutet av 1987 på "goda grunder"" kan antas leda till, att aktiemarknadens attraktionskraft för riskviligt kapital kommer att minska i förhållande till vad som tidigare gällt. Att AP-medel skulle placeras på aktiemarknaden med lägre räntabili­tetskrav står emellertid i bjärt kontrast till det ovan diskuterade målet att ge AP-fondens medel så goda avkastningsmöjligheter som möjligt för att hålla nere behovet av ett ökat uttag av ATP-avgifter.

Kooperativa förbundet Sammanfattningsvis anser KF

1.     att viss del av AP-fondens placeringar även fortsättningsvis skall kanali­

seras till riskkapitalmarknaden.

2.

att de argument för en femte fondstyrelse som anförts i finansdeparte­mentets promemoria inte är av den art att ett omedelbart beslut är absolut nödvändigt.

3.

att en allmän översyn av förvaltningen av AP-fondens medel genomförs med avsikt att ge fondstyrelserna möjlighet att som de stora försäk­ringsbolag arbeta över hela marknaden.

4.

att man skall avvakta med inrättandet av en femte fondstyrelse till dess att en allmän översyn genomförts.

Industriförbundet

Industriförbimdet har i tidigare remissvar pä förslag rörande AP-fondens

placeringsmöjligheter framhällit att det avgörande för ATP-systemets

framtid inte är AP-fondens avkastning utan det totala ekonorniska utveck­

lingen i samhället (senast i remissyttrande över skrivelse den 1 april 1987

från Allmänna pensionsfonden, första-tredje fondstyrelserna, om ändring­

ar i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden). I

grunden är ATP-systemet ett fördelningssystem. De framtjda pensionsut­

betalningarna inom detta system beror främst på den ekonomiska tillväx-

22

ten och de avgiftsuttag till ATP-systemet som denna tillväxt möjliggör. Det     Prop. 1987/88:167 är alltså i första hand det totala sparandet i samhället och avkastningen pä     Bilaga 2 de investeringar som detta skapar utrymme för som avgör det framtida realvärdet av utbetalad ATP.

I detta perspektiv är den centrala frägan följande: Kommer fortsatta aktieförvärv av AP-fonden att öka det totala sparandet och höja den totala kapitalavkastningen i samhället? Industriförbundet kan inte finna att detta är fallet. I stället talar mänga skäl för att ett ökat statligt ägande av näringslivet via AP-fonden försämrar kapitalavkastningen i näringslivet och därigenom också medför att ett minskat privat sparande kanaliseras till investeringar i näringslivet. Effekten på ATP-systemets framtid blir följ­aktligen det motsatta till vad finansdepartementet åsyftar med förslaget om en femte AP-fond. Det vore klart mera tillväxtbefrämjande om de medel som anslås istället användes för sänkta skatter pä avkastningen på privat riskkapital.

Bankföreningen

Frågan om AP-fondens avkastningsbehov måste behandlas i samband med den större utredning som enligt bankföreningens uppfatttning behövs om ATP-systemets framtid. 1987 framlades förslag att öka AP-fondens avkast­ning genom placeringar i direktlån och fastigheter, vilket bankförenignen i remissyttrandet framförde invändningar mot. Att nu införa ytterligare en dellösning utan att ta ett samlat grepp på problemen anser bankföreningen inte vara en lämplig väg.

Bankföreningens uppfattning är att lönsamma företag och projekt inte har-eller riskerar att fä-problem att erhålla riskvilligt kapital.

Förutom ovannämnda synpunkter pä de i promemorian anförda motive;n anser bankföreningen det olämpligt att man förstärker det offentliga ägan­det av näringslivet. Redan den Qärde AP-fonden har nu ett aktieinnehav på ca 11 miljarder kronor, vilket gör den till en av de allra största ägarna på aktiemarknaden. Den Qärde och femte AP-fonden skulle tillsammans med de fem löntagarfonderna inom ett par är komma att svara för 8- 10 procent av det totala börsvärdet. Häri ligger en potentionell risk för politisk makt­koncentration och styrning av näringslivet. Detta kan hämma tillväxten av den svenska ekonomin, som är själva grunden för framtidens prnsionsut-betalningar.

Tilldelning av medel till fjärde och femte fondstyrelserna

Bankinspektionen

Bankinspektionen har inte i sak något att erinra mot den föreslagna tekni­

ken för beräkning av gränserna för medelstilldelning. Inspektionen vill

emellertid fästa uppmärksamhet pä att denna teknik inte heller den elimi-

23

nerar behovet av lagtekniska justeringar i beräkningsunderiaget antingen Prop. 1987/88:167 på grund av rent politiska eller samhällsekonomiska överväganden eller Bilaga 2 med hänsyn till den faktiska utvecklingen på penning- och kapitalmarkna­derna inklusive aktiemarknaden. Utvecklingen på dessa marknader kan nämligen innebära att relationen mellan rekvirerade medel och de vid tidpunkten för nyplacering aktuella marknadsvärdena på aktier ändras på ett sådant sätt att den avsedda piceringsvolymen inte kan erhållas.

Enligt det framlagda förslaget bör det inte komma ifråga att den femte fondstyrelsen rekvirerar hela det tillgängliga beloppet vid ett och samma tillfälle. När styrelsen etableras föresläs ett belopp om 500milj. kronor överföras till styrelsens förvaltning, varefter återstående tillgängliga medel får rekvireras i ungefär samma takt som skett i fråga om Qärde fondstyrel­sen.

Bankinspektionen anser att detta är en bra ordning. Ett allför hastigt och stort utflöde av nytt riskkapital på aktiemarknaden skulle kunna få avse­värd inverkan på kursbildning pä aktier. Mot bakgrund av att det primära intresset för fondstyrelserna är att bevara och förkovra fondens tillgångar till pensionstagarnas fromma måste det ligga även i fondstyrelsernas in­tresse att aktiemarknaden utvecklas utan sådana störningar. Inspektionen anser därför att tydliga riktlinjer för ökningstakten i medelstilldelningen bör ges i den proposition som regeringen avser att förelägga riksdagen.

Riksförsäkringsverket

Riksförsäkringsverket vill emellertid peka på att de regler för medelstilldel­ning för en femta AP-fond, som angivits i promemorian, kan komma att medföra onödiga tolkningsdiskussioner i framtiden. I promemorian före­slås att ett belopp om 500 mkr överförs till den föreslagna femte fonden i samband med att styrelsen etableras, "varefter återstående tillgängliga medel får rekvireras i ungefär samma takt som skett ifråga om Qärde fondstyrelsen" (sid 13).

Riksförsäkringsverket anser att man bör välja en annan, mer exakt, teknik för att reglera den föreslagna femte AP-fondens rätt att rekvirera medel. Verket har ingen anledning att invända mot att ett belopp om 500 mkr blir tillgängligt för lyftning i samband med att styrelsen etableras. För de därpå följande åren vill verket förorda en teknik som innebär att fondstyrelsen skall kunna rekvirera en summa om exempelvis högst 250 mkr per år. I det fall fondstyrelsen inte rekvirerar fullt rambelopp under något år bör ej utnytQat belopp kunna lyftas vid en senare lidpunkt, i linje med vad som för närvarande gäller för Qärde AP-fondstyrelsen och löntagarfondstyrelserna. Riksförsäkringsverket har inget att erinra mot den i promemorian föreslagna övre gränsen för den sammantagna medels­tilldelningen till femte fondstyrelsen, dvs 1 % av anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar.

Vid utgången av år 1987 har Qärde AP-fonden, sedan starten år 1974,

sammantaget tillförts 2 350 mkr i grundkapital. Med den av verket förorda-

24

de rekvisitionstekniken och exemplifierat högstbelopp kommer femte AP-     Prop. 1987/88:167

fondens ram att ungefär motsvara denna summa efter ca nio år.

Bilaga 2

Fullmäktige i Sveriges riksbank

Om gränsen för Qärde och femte delfondens medelstilldelning uttrycks som en fast procentandel av de tre första pensionsutbetalande styrelsernas tillgångar, kommer dock den beloppsmässiga nivån att variera på ett från aktiemarknadens synpunkt godtyckligt sätt. Delfondernas placeringskapa­citet och relativa storlek på marknaden skulle härvid primärt avgöras av den allmänna sparandeutvecklingen i pensionssystemet-inte av mark­nadsskäl. Innebörden av en sådan anknytning framstår som oklar, särskilt i lägen där AP-fondens samlade tillgångar skulle öka eller minska i snabb takt. Alternativt kan riksdagen i vaije enskilt fall ta ställning till delfonder­nas framställningar om nya medelstillskott eller i ett sammanhang bestäm­ma medelstillskottens maximala omfatttning.

Fjärde fondstyrelsen

Vi har ingen att erinra mot principen med ett tak för medelstilldelningen. Men det nu framlagda förslaget är varken kopplat till målen för fondens verksamhet eller till den redovisade restriktionen för lämplig fondstorlek. Detta är enligt vår bedömning olyckligt.

Den föreslagna tekniken får effekter som knappast kan motiveras eller vara avsedda. Den kan illustreras med följande exempel. Om riksdagen inte beslutar om en höjning av ATP-avgifterna, kommer värdet av de av första-tredje AP-fondernas förvaltade medlen att minska och därmed taket för medelstilldelning till Qärde fonden att sjunka. En sådan effekt kan i det läget direkt strida mot målet för fondens verksamhet och vara irrelevant vad gäller lämplig fondstorlek.

Vi föreslår en konstruktion av taket som anknyter till den svenska aktiemarknadens omfattning och struktur och Qärde fondens nuvarande marknadsandel.

Vid bedömningen av lämpligt procenttal bör man även väga in behovet av utrymme för onoterade företag för vilka fonden spelar en betydelsfull roll som riskkapitalkälla.

LO

I förslaget ligger en begränsning av de medel fonder får rekvirera för

aktieköp. Denna begränsning är utformad som en procent av de Allmänna

pensionsfondernas totala kapital. Fonden skulle alltså få rekvirera nära

3 mdr kronor. Men om pensionssystemet i framtiden används som buffert

för pensionsutbetalningar minskar samtidigt de medel fonden kan rekvire­

ra. Motivet som anförs för att inrätta en ny fond och inte tillföra Qärde

fonden med medel är att denna är tillräckligt stor. Vi menar att denna

begränsningsregel, högst 3 procent av värdet på aktiemarknaden, är mer

stabil och logisk. Den borde gälla också för andra placerare.

25

SAF

Prop. 1987/88:167

Den föreslagna, nya ordningen för medelstilldelning innebär också, att ""8  riksdagsbeslut inte erfordras för att tillföra den Qärde och den föreslagna femte AP-fondstyrelsen ytteriigare medel. Medelstilldelningen ökar auto­matiskt med AP-fondens tillväxt utan att någon prövning av lämpligheten härav behöver ske. Svenska Arbetsgivareföreningen finner en sådan ord­ning oacceptabel. Vare sig en femte AP-fondstyrelse tillskapas eller inte bör förslag om medelstilldelning bli föramål för riksdagens prövning varje gång beslut härom fattas.

Landstingsförbundet

När det gäller tilldelningen av medel till Qärde och femte fondstyrelserna tillstyrker styrelsen förslaget att gränsen för vardera fondstyrelses tilldel­ning bestäms till en procnet av anskaffningsvärdet av de medel som förs­ta-tredje fondstyrelserna förvaltar, för närvarande 290 miljarder kronor, vilket innebär en gräns på 2,9 miljarder kronor. För Qärde fondstyrelsen medför detta en höjning med 550 milj kronor från nuvarande 2,35 miljarder kronor. För den föreslagna femte AP-fonden föreslås till en början ett belopp om 500 milj kronor som sedan successivt får ökas i samma takt som skett i fråga om Qärde fondstyrelsen. Styrelsen förutsätter att frågan om ökning utöver det vid etableringen föreslagna beloppet 500 milj kronor blir föremål för riksdagens prövning med ledning av då vunna erfarenheter av femte fondstyrelsens verksamhet, innan den föreslagna ökningen till det angivna gränsbeloppet 2,9 miljarder kronor fullföljs.

Sveriges Köpmannaförbund och Småföretagarnas riksorganisation

Ett genomförande av förslagen innebär att riksdagen förlorar sin direkta kontroll av tillförseln av medel till de aktieförvaltande AP-fonderna. Orga­nisationerna avstyrker därför att Qärde och en eventuell femte AP-fond tilldelas medel motsvarande en viss procentandel av första-tredje fondens tillgångar.

Begränsningen av aktieinnehavet i ett enskilt bolag

Bankinspektionen

Med utgångspunkt från principen att AP-fonderna sammantaget aldrig

skall inneha aktier motsvarande 50 procent eller mer av röstvärdet i ett

börsföretag och då det framlagda förslaget bygger på att tanken att den

femte fondstyrelsen skall fungera och vara uppbyggd på samma sätt som

den Qärde fondstyrelsen är det enligt bankinspektionens uppfattning natur­

ligt att också begränsningen för femte fondstyrelsens innehav bestäms till

högst tio procent av röstetalet i varje bolag. Detta leder också till att

respektive löntagarfonds aktieinnehav måste begränsas från mindre än åtta

procent till mindre än sex procent av röstvärdet i ett sådant bolag.

26

Fjärde löntagarjöndslyrdsen (Mellansvenska löntagarfonden)

Prop. 1987/88:167

Femte AP-fondstyrelsen kommer aldrig med nu föreslagna regler att nå '  Qärde AP-fondens storlek. Detta beror på att Qärde AP-fondens medel flerfaldigats under den 600%-iga uppgång som skett hittills under 1980-ta-let. Med förslagets regler kan snarare antagas att femte AP-fonden i slutet av 1990-talet kommer att vara av samma storlek som vardera av de nuva­rande fem löntagarfondstyrelserna.

Den föreslagna regien att Qärde och femte AP-fonden skall ha samma begräsning på maximal andel av rösträtten i ett börsbolag förefaller därför inte ändamålsenlig. 1 stället bör femte AP-fonden i detta avseende jämstäl­las med var och en av löntagarfonderna.

I andra sammanhang har förändrade regler föreslagits för försäkringsbo­lagens maximala innehav av aktier i börsbolag. Deras placeringar och ändamål kan i stora stycken jämställas med fondstyrelsernas inom det allmänna pensionssystemet. En samordning av reglerna för rösträttsbe­gränsning för samtliga institutioner som förvaltar pensionskapital bör där­för övervägas.

I ett vidare perspektiv bör också övervägas om inte behovet av ägare, som har incitament utöva ägaransvar och inflytande, innebär att rösträtts­begränsningarna för olika institutioner över lag bör mildras. Åtminstone i mindre börsbolag utgör 6 eller 10% för liten kapitalinsats för att en stor aktieförvaltande instution skall kunna motivera ett aktivt och engagerat ägarinflytnade.

Akliefrämjandel

För att 50%-regeln skall kunna hållas föreslås att löntagarfondernas max­imala ägarandel i ett noterat företag skall minska från 8 till 6%. Dock skall större ägarpositioner som intagits före Ijuli i år få bibehållas.

Vi anser att denna regel, liksom vid förslag till skatteomläggningar mm, bör gälla redan frän förslagets offentliggörande, den 24februari.

Sveriges Aktiesparares Riksförbund

Förslaget innehåller vissa begränsningar av ägandet i börsbolag för AP-fonderna inklusive löntagarfonderna. Dessa begränsningar är i maktkon­centrationshänseende av underordnad betydelse eftersom flertalet börsbo­lag kan domineras med betydligt lägre röstandel än det i förslaget uppställ­da. Genomförs förslaget bör den övre gränsen för röst- och kapitalandelen sänkas från 50% till högst 20%.

LO

I lagstiftningen för de övriga aktieförvaltande pensionsfonderna finns yt­

terligare en begränsningsregel, som säger att de tillsammans inte får äga

mer än upp till 50 procent av aktierna i ett börsbolag. LO vill påpeka att

konsekvenserna av begränsningsregeln leder till ett inte önskat marknads-

27

beteende. Däremot delar vi uppfattningen att det är rimligt att också dä den     Prop. 1987/88:167 femte fondens innehav bör begränsas till 10 procent av röstvärdet i börsfö-     Bilaga 2 retag. Det är en begriplig regel som också visat sig fungera.

SAF

I promemorian föreslås, att också den femte AP-fondstyrelsen skall kunna förvärva aktier upp till 10 procent av röstvärdet. För att löntagarfonderna samt Qärde och femte AP-fondstyrelsen tillsammans också fortsättningsvis inte skall kunna inneha aktier som motsvarar mer än 50procent föreslås, att gränsen för löntagarfonderna sänks från 8 till 6 procent. Som övergångs­bestämmelserna föreslås emellertid, att om någon löntagarfond den Iju­li 1988 innehar mer än 6 procent i något företag den också fortsättningsvis skall få ha kvar samma andel. I realiteten innebär detta, att i alla företag, där någon löntagrfond innehar mer än 6 procent av aktiernas röstvärde, kan löntagarfonderna tillsammans med Qärde och femte AP-fondstyrelsen förvärva aktier motsvarande mer än 50 procent av röstvärdet. Detta är oacceptabelt.

Landstingsförbundet

Styrelsen vill i det sammanhanget peka på att innehav av aktier med t. ex. en tiondels röstvärde kan innebära en betydligt större ägandeandel av det totala aktiekapitalet än vad röstvärdet utvisar. I det föreliggande slut­betänkandet från försäkringsverksamhetskommittén (SOU 1987:58) För­säkringsväsendet i framtiden föreslås utöver röstetalsgränsen en till ande­len av företagets aktiekapital knuten begränsningsregel om 20 procent. I syfte att begränsa riskerna av ett alltför stort aktieinnehav i ett och samma företag anser styrelsen att utöver den föreslagna begränsningen av aktiein­nehav till högst tio procent av röstetalet en viss begreänsning av den tillåtna andelen av det totala aktiekapitalet i ett enskild bolag bör övervä­gas för den femte AP-fondstyrelsen.

Sveriges Industriförbund

1 skrivelsen föreslås att en femte AP-fond i likhet med den Qärde AP-fon­den får en begränsning av aktieinnehavet i varje enskilt börsföretag till 10 procent av röstetalet. Dessutom föreslås varje löntagarfondstyrelses innehav begränsas från mindre än 8 procent till mindre än 6procent av röstvärdet i börsbolag. Effekten skulle bli att AP-fonderna och löntagar­fonderna samlat kan inneha upp till 50 procent av röstvärdet i ett börsföre­tag, vilket överensstämmer med nuläget.

När dessa fonder samlat kan inneha en sä stor andel som 50 procent av

röstvärdet i bolag blir ägaransvaret av central betydelse. De utökade

aktieinnehav som instiftandet av en femte AP-fond syftar till innebär att

staten tillägnar sig ett betydande ägaransvar i näringslivet. I förlängningen

utgör tendensen till ökat statligt inflytande i näringslivet ett oroande väl­

färdshot. Det finns inget som helst stöd för hypotesen att staten skulle axla

28

ägaransvaret bättre än nuvarande aktieägare. Erfarenheten säger tvärt-     Prop. 1987/88:167

emot att statligt företagande generellt varit förknippat med låg kapitalav-     Bilaga 2

kastning och ineffektiv kapitalallokering. Det är ett viktigt skäl varför vi

ser att många tidigare statsägda företag i skilda länder nu säljs ut till privata

intressen. Ett ökat aktieägande av AP-fonden kommer enligt förbundets

mening dessutom att minska intresset bland andra placerare vilket medför

en totalt sett minskad tillförsel av riskkapital till näringslivet.

29

Innehåll

Prop. 1987/88:167

Propositionen  .................................................................. 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll   ............................ 

..... 

1

Propositionens lagförslag  ................................................ 

2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1988-03-24      

8

1

Inledning........................................................................ 

8

2

En femte AP-fondstyrelse inrättas   ............................... 

... 

10

3

Tilldelningen av medel till Qärde och femte fondstyrelserna    

11

4

Begränsningen av AP-fondens totala innehav av inregistrerade ak­tier skall vara oförändrad ....................................................................................... 

... 

13

5

Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ 

15

6

Upprättat lagförslag....................................................... 

... 

16

7

Hemställan   .................................................................. 

... 

16

8

Beslut............................................................................. 

16

Bilagor

Bilagal        Utdrag ur (Ds 1988:12) En femte AP-fondstyrelse   

17

Bilaga 2        Sammanställning av remissyttranden över promemorian

(Ds 1988: 12) En femte AP-fondsstyrelse   ...... 

19

NorstedtsTryckeri, Stockholm 1988

30