Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1976/77:42

Regeringens proposition

1976/77:42

om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m.

beslutad den 4 november 1976.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås en sänkning av den statliga inkomstskatten för 1977 års inkomster. Skatteskalan görs förmånligare så atl låginkomsttagarna och de stora löntagargmpperna lår sänkt skatt. Högsta skattelättnaden är 2 350 kr.

I samband med sänkningen av den statliga inkomstskatten föreslås en höjning av den socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen som tas ut av arbetsgivare och egenföretagare. Denna avgift föreslås höjd med 1,5 pro­centenheter, från 6,8 96 till 8,3 96.

Förslag läggs också fram om sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften i det inre stödområdet. Nedsättningen av avgiften från 4 % till 2 % inom detta område för år 1976 avses gälla också år 1977.

1 Riksdagen 1975/76.  I saml. Nr 42

Prop. 1976/77:42

2

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (11947:576) om statlig inkomstskatt

Härigenom föreskrives all 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statiig in­komstskatt' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse 10 S

1 m o m . 2 Statlig inkom.stskatt utgår för fysiska personer, oskifta döds­bon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp.

Grundbeloppet utgör:

när beskattningsbar inkomst icke överstiger 20 000 kronor: 4 procent av den beskattningsbara inkomisten;

när beskattningsbar inkomst överstiger

20 000 men icke   25 000 kr.

25 000    '

30 GOO

30 000    

35 000

35 000    

      40 000

40 000    -

     45 000

45 000    

     65 000

65 000    

      70 000

70 000    

     80 000

80 000    

    100 000

100 000    

'    150 000

150 000  

kr.

800  

kr

1

300

2

300

3

400

4

800 6 450

14 050 16 200 21000 30800 57 300

f

ö

r

20000

kr.

25 00C

..

30000

..

35 000

..

40 000

:

45 000

..

65 000

..

70 000

..

80 000

..

100 000

:

150 000

..

och 10 % av återstoden

. 

20

%  

:         22

%   

.    28

%   

..    33

%   

:     38

%   

..    43

%   

..    48

%   

.. 

49

%   '

..    53

%   

    57

%

Ändå alt statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100 procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar 57 procent av denna inkomstdel.

Med familjestiftelse avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen.

Föreslagen lydelse

1 mom . Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta döds­bon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp.

'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 'Senaste lydelse 1975:313.

Prop. 1976/77:42

3

Grundbeloppet utgör:

när beskatlningsbar inkomst icke överstiger 15 000 kronor: 2 procent av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger

15 000 

men

icke 

20000  

kr

300  

kr. R

)r 

15 000 

kr. och 

4 % av å

terstoden

20 000    

.. 

25 000  

500  '    '

20 000       

      6 %   

25 000    

..     30 000  

800  '    

25 000   

   10 %  

30 000    

.. 

35000   

"

    1300      

30 000       

    15 %   

35 000    

.. 

40 000   "

: 

2 050 "    

35 000   

    21 %   

40 000    

., 

45 000   

:   UOO  "    

40 000       

   26 %   

, ,,

45 000   

50 000   

: 

4 400      

45 000   

   35 %

. .,

50 000   

     55 000   

:   6150      

50 000    

   36 %

, ,.

55 000    

.. 

60 000   '

: 

7950      

55 000   

   37  

96

60 000    

.. 

65 000   "

    9800      

60 000       

38 %

, ,,

65 000    -

..     70000   

: // 

700      

65 000   

   43 %

70 000    

.. 

80000   

: 13 850     

70 000   

    48 %   

, 

.

80 000    

.. 

100 000  

: 

18 650 '    

80 000   

    49 %

, ..

100 000    

   150000   

: 

28450  

" '

100000   

   53 %   

150 000  

kr.

: 

54 950  

" '

150 000       

    58 %   

. .,

Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100 procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar 58 procent av denna inkomstdel.

Med familjestiftelse avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål alt lillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1977 och liilämpas första gången vid 1978 års taxering.

Prop. 1976/77:42

4

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (11962:381) om allmän försäkring

Härigenom föreskrives att 19 kap. 4 a S lagen (1962:381) om allmän för­säkring' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse 19 kap.

4aS

Avgift till folkpensioneringen en­ligt 1 eller 3 § skall utgå med sex och åtta tiondels procent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. I fråga om sjöman som avses i 1 S 1 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt beräknas dock av­giften efter den lägre procentsats som regeringen eller, efter regering­ens bemyndigande, myndighet fast­ställer med motsvarande tillämp­ning av 4 S andra stycket. Avgifterna tillföras staten.

Avgift lill folkpensioneringen en­ligt I eller 3 S skall utgå med åtta och tre tiondels procent av det be­lopp, på vilket avgiften skall beräk­nas. 1 fråga om sjöman som avses i 1 § 1 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt beräk­nas dock avgiften efter den lägre pro­centsats som regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, myn­dighet fastställer med motsvarande tillämpning av 4 § andra stycket. Avgiftema tillföras staten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1977. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgift som avser tid före ikraftträdandet.

'Lagen omtryckt 1973:908. 'Senaste lydelse 1976:215.

Prop. 1976/77:42

5

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1975:1145) om tillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet

Härigenom föreskrives att 1 och 2 §ij lagen (1975:1145) om tillfällig ned­sättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Utan hinder av vad som föreskri­ves i 2 i; första stycket första mening­en lagen (1968:419) om allmän ar­betsgivaravgift skall allmän arbets­givaravgift för år 1976 utgå med två procent för lön eller naturaförmån till arbetstagare, vilken under/jä>w«-da år utfört sitt arbete huvudsakli­gen inom det inre stödområdet. Vad nu har sagts gäller dock icke lön eller naturaförmån som har utgivits av staten.

H

Föreslagen lydelse

Utan hinder av vad som föreskri­ves i 2 S första stycket första mening­en lagen (1968:419) om allmän ar­betsgivaravgift skall allmän arbets­givaravgift för år 1976 och 1977 utgå med två procent för lön eller natu­raförmån till arbetstagare, vilken un­der året utfört sitt arbete huvudsak­ligen inom det inre stödområdet. Vad nu har sagts gäller dock icke lön eller naturaförmån som har ut­givits av staten.

Utan hinder av vad som föreskri­ves i 4 i; första stycket andra mening­en lagen (1968:419) om allmän ar­betsgivaravgift skall, såviu gäller inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse som enligt bestämmelserna i kommunalskattelagen (1928:370) om rätt beskattningsort är att hän­föra till kommun inom det inre stöd­området, allmän arbetsgivaravgift, som beräknas med ledning av tax­eringen till statlig inkomstskatt år 1977, utgå med två procent av den avgifispliktiga inkomsten.

2S

Utan hinder av vad som föreskri­ves i 4 S första stycket andra mening­en lagen (1968:419) om allmän ar­betsgivaravgift skall, såvitt gäller inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse som enligt beslämmelsema i kommunalskattelagen (1928:370) om rätl beskattningsort är att hän­föra lill kommun inom det inre stöd­området, allmän arbetsgivaravgift, som beräknas med ledning av tax­eringen till statlig inkomstskatt år 1977 och 1978, utgå med två procent av den avgiftspliktiga inkomsten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1977.

Prop. 1976/77:42

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-11-04

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Frig­gebo

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m.

1 Inledning

Förslag till skatteomläggning beträffande 1977 års inkomster läggs fram i det följande. Förslaget innefattar en lindring av skalan för den statliga inkomstskatten och ger skattesänkning för praktiskt taget alla inkomsttagare.

1        samband med sänkningen av den statliga inkomstskatten föreslås en höj­

ning av arbelsgivamas och egienföretagarnas socialförsäkringsavgift till folk­

pensioneringen. Vidare föreslås att nedsättningen av den allmänna arbets­

givaravgiften för år 1976 friin 4 96 till 2 96 i det inre stödområdet skall

gälla också för år 1977.

2 GäUande bestämmelser

2.1 Inkomstbeskattningen

Inkomstbeskattningen betalas till staten i form av statlig inkomstskatt och till kommunerna i forrn av allmän kommunalskatt.

Den statliga inkomstskatten är progressiv för fysiska personer, oskiftade dödsbon och familjestiftelser men proportionell för övriga skattskyldiga.

Den allmänna kommunalskatten är i princip proportionell.

Den fortsatta redogörelsen för inkomstbeskattningen avser endast fysiska personer.

Som underiag för inkomstbeskattningen bestäms beskattningsbar inkomst för varje skattskyldig. Denna inkomst utgörs av taxerad inkomst minskad med grundavdrag och i förekommande fall s. k. extra avdrag. Beskattnings-underiaget bestäms för stats-och kommunalbeskattningen var för sig genom

Prop. 1976/77:42

7

ett åriigt laxeringsförfarande. Bestämmelser för inkomstberäkningen finns främst i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SI, och kommunalskat­telagen (1928:370), KL. Reglerna för inkomstberäkningen är till stor del gemensamma för de båda inkomstskatterna.

Skatteplikt föreligger för inkomst av jordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse, tjänst, tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Vid kommunal­taxeringen är också s. k. garantibelopp för fastighet skattepliktigt. Inkomst­beräkningen sker särskilt för varje s. k. förvärvskälla.

Vid beräkningen av inkomst från särskild förvärvskälla får avräknas alla omkostnader under beskattningsåret som fordras för att förvärva och behålla intäkterna. 1 fråga om jordbruks- och rörelseinkomst medges avdrag för bl. a. egenavgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringen, ATP och den allmänna arbetsgivaravgiften. Summan av inkomsterna från olika förvärvs­källor utgör den skattskyldiges sammanräknade inkomst.

Från sammanräknad inkomst lar göras s. k. allmänna avdrag (46 S KL). 1 första hand avräknas underskott som vid inkomstberäkningen har upp­kommit i förvärvskälla. Därefter kvarstår sammanräknad nettoinkomst. Denna reduceras med vissa allmänna avdrag som inte har direkt samband med någon förvärvskälla.

Sammanlagda inkomster från olika förvärvskällor minskat med allmänna avdrag och föriustavdrag samt med tillägg vid kommunaltaxeringen för eventuellt garantibelopp utgör taxerad inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt tiotal kronor.

Från taxerad inkomst avräknas grundavdrag med 4 500 kr. under för­utsättning att den skattskyldige varit bosatt i Sverige under hela beskatt­ningsåret. Har den skattskyldige varit bosatt i Sverige endasl under en del av beskattningsåret jämkas grundavdraget med hänsyn härtill (48 S KL).

Utöver grundavdrag har skattskyldig i vissa fall även rätt till s. k. extra avdrag (50 S 2 mom. KL), nämligen dels när skatteförmågan är väsentligen nedsatt till följd av långvarig sjukdom eller annan s. k. ömmande omstän­dighet, dels när hans inkomst efter skatt på gmnd av nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvållad arbetslöshet, stor försörjningsbörda eller annan sådan omständighet understiger existensminimum.

Sedan taxerad inkomst minskats med eventuellt grundavdrag och extra avdrag erhålles beskattningsbar inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt hundratal kronor.

Makar taxeras var och en för sin inkomsi. Vid inkomstberäkningen gäller dock i vissa hänseenden särskilda regler för makar.

Den statliga inkomstskatten tas ut med viss procent av ett s. k. grund­belopp, som i sin tur motsvarar viss del av den beskattningsbara inkomsten. Under senare år har regelmässigt tagits ut 100 % av grundbeloppet, vilket betyder alt uttagen skatt varit lika stor som grundbeloppet. Skatten bestäms efter en progressiv skiktskala, som har följande utseende (10 S 1 mom. SI).

Prop. 1976/77:42

8

Beskattningsbar inkomsi kr.

%

- 20 000

4

20 000- 25 000

10

25 000- 30 000

20

30 000- 35 000

22

35 000- 40 000

28

40 000- 45 000

33

45 000- 65 000

38

65 000- 70 000

43

70 000- 80 000

48

80 000-100 000

49

100 000-150 000

53

150 000-

57

1 vissa fall medges särskilda avdrag från den uträknade skatten i form av s. k. skattereduktion resp. särskild skallereduktion. Beslämmelser härom finns i 2 S 4 och 5 mom. uppbördslagen (1953:272).

Rält lill skattereduktion med 1 800 kr. har ensamslående skatlskyldig med hemmavarande barn under 18 år och gift skattskyldig vars make saknar statligt laxerad inkomsi. Gift skallskyldig vars make har laxerad inkomst understigande 4 500 kr. lår skattereduktion med 40 96 av skillnaden mellan 4 500 kr. och makens taxerade inkomsi. Skattereduktion avräknas mot fler­talet skatter och avgifter, dock inte mol bl. a. statlig förmögenhetsskatt, ATP-avgift eller andra socialförsäkringsavgifter.

Den kommunala inkomstskatten är som tidigare nämnts proportionell i förhållande till den beskattningsbara inkomsten och tas ut med en i särskild ordning bestämd andel av denna inkomst. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen beräknas till ca 27 kr. per 100 kr. beskattningsbar inkomst för år 1977, dvs. skattesatsen blir i genomsnitt ca 27 96.

2.2 Sociairörsäkringsavgifter m. m.

Socialförsäkringarna finansieras genom åriiga arbetsgivaravgifter och av­gifter från försäkrade egenföretagare (egenavgifter) samt genom statsbidrag. Avgifter tas också ut för finansiering av vissa andra ändamål. Avgifterna och de procentsatser som tillämpas vid uttag för år 1976 framgår av följande uppställning. 1 den mån annan uttagsprocent beslutats för år 1977 anges även denna.

Prop. 1976/77:42

Procentsals

Arbetsgivaravgift

Egenavgift

Ändamål

1976             1977

1976

1977

Sjukförsäkringen

8,0

8,0

Folkpensioneringen

6,2               6,8

6,2

6,8

ATP

11,0             11,75

11,0

11,75

Delpensionsförsäkringen

0,125           0,25

Yrkesskadeförsäkringen

0,25

Barnomsorg

1,0

Byggnadsforskningen

0,7

Lönegarantin

0,02

Arbetarskyddet

0,13

Arbetslöshetsförsäkringen

m. m.

0,4

Arbelsmarknadsulbildningen

0,4

Vuxenutbildningen

0,15

Sjöfölks pensionering

0,8

Allmän arbetsgivaravgift

4,0/2,0

4,0/2,0

Socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen har efter förslag i prop. 1975/76:100 bil. 7 höjts till 6,8 96 för år 1977.

Enligt redan fattade beslut kommer ATP-avgiften och avgiften till yr­kesskadeförsäkringen att tas ut efter 11,75 96 resp. 0,25 96 under åren 1977-1979. Avgiften till delpensionsförsäkringen utgör enligt fattat beslut 0,25 96 fr. o. m. år 1977. I arbetarskyddsavgiften ingår för åren 1976 och 1977 en tilläggsavgift på 0,03 96.

Arbetsgivare skall fr. o. m. år 1977 eriägga socialavgift för utbyggnad av barnomsorgen. Avgiftsuttaget har för år 1977 fastställts till 1 96. Egenfö­retagare skall inte erlägga sådan avgift.

Allmän arbetsgivaravgift på lön förarbete inom det s. k. inre stödområdet tas år 1976 ut efter 2 96 mot 4 96 för övriga landel.

Arbetsgivaravgifterna beräknas på kontantlöner och naturaförmåner i form av kost eller bostad som under året har utgått till arbetstagare. Vid av­giftsberäkningen tas inte hänsyn till arbetstagare vars lön under året har understigit 500 kr. Vidare bortses från arbetstagare som inte är obligatoriskt försäkrad enligl lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring. Det sistnämnda undantaget gäller dock inte för ATP-avgiften. ATP-avgiften intar en sär­ställning även så till vida att man vid avgiftsberäkningen bortser från bl. a. arbetstagare som har fyllt 65 år vid årets början och tillämpar s. k. bas­beloppsavdrag och belopptsiak. Avdraget motsvarar det vid årets början gällande basbeloppet (9 700 kr. år 1976) multiplicerat med det genomsnittliga antalet arbetstagare hos arbetsgivaren under året. Beloppstaket innebär att hänsyn inte tas till den del av en årslön som överstiger 7,5 gånger basbeloppet vid årets början, dvs. 72 750 kr. år 1976. Avgift eriäggs inte för lön vid sjukdom o. d. som motsvarar ersättning från försäkringskassa till arbets­givare med s. k. arbetsgivarinträde. Avgift utgår ej heller för lön lill barn som inte är avdragsgill vid inkomsttaxeringen. I princip skall varje enskild

Prop. 1976/77:42

10

arbetsgivare eriägga alla de i uppställningen uppräknade avgifterna utom byggnadsforskningsavgiften och avgiften för sjöfolks pensionering. Dessa påförs endast arbetsgivare inom byggnadsindustrin resp. arbetsgivare som sysselsätter sjömansskattepliktiga sjömän.

Egenavgifterna beräknas på den försäkrades inkomst av annat förvärvs­arbete än anställning. Det gäller här främsl inkomsi av rörelse eller jordbruk. Till grund för beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete läggs i princip den avgiftsskyldiges taxering till statlig inkomstskatt. Sjukförsäkringsavgift skall eriäggas av försäkrad som under det aktuella året inte har fyllt 65 år och inte heller har uppburit ålderspension eller förtidspension för december månad. Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen påförs försäkrad som vid årets början inte har fyllt 65 år och inte heller har uppburit ålderspension eller förtidspension för december månad. ATP-avgift utgår i den mån pen­sionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete än anställning har fast­ställts för den försäkrade för året. Vid beräkning av avgifterna till sjuk­försäkringen och folkpensioneringen tas i princip inle hänsyn till årsin­komster som understiger 5(X) kr. ATP-gmndande inkomst beräknas med tillämpning av såväl basbeloppsavdrag som beloppstak. Allmän arbetsgi­varavgift skall eriäggas av fysisk person för inkomsi av rörelse och jordbruk som överstiger 18 000 kr. Sistnämnda belopp har i prop. 1976/77:41 fö­reslagits bli höjt till 30 000 kr.

1 socialförsäkringslagstiftningen finns vidare särskilda regler om avgift på ersättning för arbete som försäkrad har utfört för annans räkning utan att vara anställd i dennes tjänst (s. k. uppdragsinkomster). Reglerna innebär i princip att avgifterna obligatoriskt eriäggs av uppdragsgivaren i samtliga fall då uppdragstagaren inte teskattas som egen företagare.

3 Föredraganden 3.1 Inledning

Den vid regeringens tillträde avgivna regeringsförklaringen präglas av in­sikten att en stark ekonomi är en grundläggande förutsättning för att för­verkliga en målmedveten reformpolitik och för att trygga sysselsättning och framsteg.

Den svenska ekonomin står emellertid inför svåra problem. Samhälls­ekonomin och utrikeshandeln påverkas således alltjämt ofördelaktigt av ut­vecklingen i vår omvärld. Del svenska näringslivets internationella kon­kurrenskraft har dessutom successivt försvagats under senare år. Kostna­derna har hos oss ökat snabbare än i jämförbara länder och infiationen ligger kvar på en oacceptabelt hög nivå. Handels- och bytesbalanssituationen har inte förbättrats på det sätt som tidigare hade förutsetts.

Det är nödvändigt att balansen i utrikesbetalningarna återställs. Detta är en förutsättning för atl vi på sikt skall kunna vidmakthålla full sys-

Prop. 1976/77:42

11

selsättning och en forisatt standardstegring. Det råder i vårt land också en hög grad av politisk enighet om att det är nödvändigt att successivt eliminera underskottet i bytesbalansen.

Detta kräver i sin tur att takten i prisökningarna dämpas och att kon­kurrenskraften hos exportindustrin och hos den importkonkurrerande hem-mamarknadsinduslrin förstärks. Målet alt minska prisstegringarna har dess­utom elt betydande egenvärde eftersom infiationen från många synpunkler drabbar de svaga i samhället hårdast och på ett godtyckligt sätt omfördelar inkomster och tillgångar.

Infiationen i vårt land har fiera orsaker, bl. a. spelar utifrån kommande impulser en viktig roll. Inhemska faktorer inverkar emellertid också. Bl. a. medför skattesystemets utformning - med dess utomordentligt starka pro­gressivilet i de inkomstlägen där den helt övervägande majoriteten av de heliidsarbetande löntagarna befinner sig - alt löntagarna måste begära stora nominella löneökningar för att kompensera prisstegringarna. Dessa löne­ökningar tenderar i sin tur att späda på inflationen ytteriigare, osv. Detta är bakgrunden till de på senare lid åriigen återkommande skatteprovisorierna. 1 dessa har man, genom att sänka den direkta statsskatten, sökt skapa för­utsättningar för att lönerörelsens reala resultat skall bli tillfredsställande inom ramen för en nominellt måttlig nivå. Ett ytteriigare provisorium blir nöd­vändigt för år 1977.

I längden är det emellertid otillfredsställande att skatteskalorna är så kon-simerade att de åriigen måsle ses över för att inte lå helt orimliga effekter på avtalsrörelsen. En mer varaktig skattereform måste genomföras. Denna skall innehålla bl. a. sänkta marginalskatter i vanliga inkomstlägen, infla­tionsskydd i skattesystemet samt ålgärder föratl hålla tillbaka de kommunala skattehöjningarna.

3.2 Skatteomläggningen för år 1977

Den skatteomläggning som nu föreslås för år 1977, och som har utarbetats efler överiäggningar med löntagarorganisationerna, betyder alt både lågin­komsttagarna och de stora löntagargmpperna Hr sänkt skatt. Förslagel är för inkomsttagare med årsinkomster upp till 45 000 kr. identiskt med det som lades fram av den föregående regeringen (prop. 1975/76:217). I in­komsllägena mellan 45 000 och 65 000 kr. sänks marginalskatten mer i milt förslag. 1 de allra högsta inkomstlägena innebär mitt förslag en viss skärpning jämfört med den förra propositionen.

1 kronor räknat medför mitt förslag en skattesänkning på maximalt 2 350 kr. Den närmare utformningen av skatteskalan framgår av tabell 1 i avsnitt 3.3. De individuella effekterna framgår av tabell 2 i avsnitt 3.4.

Drygt 2/3 av de heliidsarbetande löntagarna befinner sig i inkomstskiktet 40 000-70 000 kr. Genom att marginal- och totalskatterna sänks något mer i dessa skikt jämfört med den föregående regeringens förslag kan majoriteten

Prop. 1976/77.42

12

av löntagarna uppnå en åsyftad standardförbättring inom ramen för lägre nominella löneökningar. Detta påverkar företagens kostnadsnivå och den internationella konkurrenskraften gynnsamt. Det förtjänar att understrykas att kommunernas utgifter för löneökningar för sina anställda också blir i motsvarande mån lägre.

De föreslagna skattesänkningarna motsvarar mycket betydande brutto­löneökningar. Omläggningens inverkan på företagens och kommunernas kostnader blir därför starkt positiv även om man lar hänsyn till att ar-betsgivaravgifien - som jag närmare utvecklar i det följande - samtidigt föreslås något ökad.

1 nuvarande samhällsekonomiska läge är det inte försvarbart att totalt sett minska skatternas andel av den samlade inkomsten. Det är därför nöd­vändigt atl kompensera inkomstbortfallet genom de reviderade skatteska­lorna med andra inkomstförstärkningar för staten. Mot denna bakgrund föreslår jag efier samråd med socialministern att arbetsgivarnas och egen­företagarnas socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen höjs med 1,5 pro­centenheter till 8,3 96. Dessutom vill jag redan nu anmäla att jag avser att senare föreslå vissa förändringar i energibeskattningen. Syftet med det förslaget är i första hand att stimulera brukarna atl bättre hushålla med knappa naturresurser, men det kommer även atl medföra en ökning av statsinkomsterna. Reformen blir därigenom totalfinansierad så att skatternas andel av inkomsten - skattetrycket - blir oförändrad.

Mitt förslag innebär att arbetsgivaravgiften höjs med 1,5 procentenheter mindre än vad som förordades i prop. 1975/76:217. Det förslag som lades fram av den föregående regeringen skulle ha medfört en överfinansiering av skatteomläggningen och en skärpning av skattetrycket.

Genom den ökade socialföniäkringsavgiften till folkpensioneringen be­räknas 78-80 96 av statens kostnader för folkpensioneringen komma atl täckas av dessa avgifter Återstående kostnader, ca 4 400 milj. kr. år 1977, täcks av allmänna skattemedel.

De förslag jag nu lagt föranleder ändringar också beträffande sjömans-beskattningen. Jag avser att senare ta upp denna fråga.

3.3 Skatteskalans Utformning

Som jag tidigare har anfört bör skattesänkningen åstadkommas genom en justering av skalan för den statliga inkomstskatten. Jag föreslår att skatteskalan fr. o. m. 1977 års inkomst får följande utseende.

Prop. 1976/77:42

Tabell 1

Beskattningsbar inkomst, kr.

Skatt inom

skiktet, %

- 15 000

2

15 000-20 000

4

20 000- 25 000

6

25 000- 30 000

10

30 000-35 000

15

35 000-40 000

21

40 000- 45 000

26

45 000-50000

35

50 000- 55 000

36

55 000- 60 000

37

60 000- 65 000

38

65 000- 70 000

43

70000-80 000

48

80 000-100 000

49

100 000-150000

53

150 000-

58

Förslaget föranleder ändring av 10 i; 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

3.4 Skatteomläggningens individuella verkningar

Skatteomläggningens verkningar för de enskilda inkomsttagarna framgår av följande tabell som avser anställda.

Prop. 1976/77:42

14

Tabell 2. Marginalskatteändring och skatteändring år 1977

Skattskyldiga utan förvärvsavdrag eller skattereduktion (1 800 kr.). Kom­munal utdebitering = 27:00 kr. Beskattningsbar inkomst = årsinkomst -5 000 kr.

Års-

Marginalskatt, 96'

Total inkomstskatt

inkomst, kr.

enligt

ändring

enligt

ändring

enligt mitt

nuvarande

enlig:

nuvarande

förslag

regler

mitl

regler,

förslcig

kr.

kr.

96

1

2

3

4

5

6

10 000

31

-2

1 300

-100

-7,7

15 000

31

-2

2 850

-200

-7,0

20 000

31

-

4 400

-300

-6,8

25 000

37

-4

5 950

-300

-5,0

30 000

47

-10

7 800

-500

-6,4

35 000

542

-7

10 150

-1000

-9,9

40 000

55

-7

12 850

-1 350

-10,5

45 000

60

-7

15 600

-1 700

-10,9

50 000

65

-3

18 600

-2 050

-11,0

55 000

65

-2

21850

-2 200

-10,1

60 000

65

-1

25 100

-2 300

-9,2

65 000

65

-

28 350

-2 350

-8,3

70 000

70

-

31600

-2 350

-7,4

75 000

75

-

35 100

-2 350

-6,7

85 000

76

-

42 600

-2 350

-5,5

105 000

80

_

57 800

-2 350

-4,1

120 000

80

-

69 800

-2 350

-3,4

155 000

84

-1- 1

97 800

-2 350

-2,4

200 000

84

+ 1

135 600

-1900

-1,4

350 000

84

+ 1

261 600

-400

-0,2

500 000

84

-t- 1

387 600

+ 1 100

-1-0,3

' Marginalskatt = Inkomstskatt som belöper på en ökning av inkomsten från ett i kol.  1 angivet belopp till närmast högre belopp i samma kolumn. 2 Härav beror 5 procentenheter på att den särskilda skattereduktionen pä 250 kr. upphör inom detta skikt.

3.5 Folkpensionärernas skattesänkning

För folkpensioniärerna blir skatteuttaget liksom f n. förmånligare än för inkomsttagare i aktiv ålder. Pensionärerna får skattesänkning inte bara på grund av statsskatieskalans ändring utan även genom den automatiska ök­ningen av det extra avdraget lill följd av indexhöjning av folkpensions­beloppet. Om man som ett räkneexempel antar att priserna stiger med knappt 5 96 under år 1977 kan det extra avdraget för ensamstående folkpensionärer

Prop.1976/77:42

15

beräknas öka med 1 100 kr. vid oförändrad inkoinst. Följande tablå visar skattesänkningen år 1977 för ensamstående pensionärer jämfört med en­samstående i aktiv ålder. 1 inkomstlägen under 40 000 kr. blir sänkningen större för pensionärerna. Exempelvis sänks skatten för en pensionär med 25 000 kr. i inkomst med 633 kr. medan motsvarande siffra för en person i aktiv ålder blir 300 kr. Vid inkomster över 40 000 kr. blir sänkningarna lika stora för de två kategorierna. Tablån visar också den totala skattelättnad för pensionärerna som de extra avdragen beräknas medföra år 1977.

Skattesänkning år 1977

Total

för skattskyldiga

skillnad

Årsinkomst,

i aktiv

i skatt

kr.

ålder                           pensionärer

kr.

10 000

100                                   1

1200

15 000

200                             353

2 476

20 000

300                             493

1896

25 000

300                             633

1416

30 000

500                             771

872

35 000

1 000                           1 283

268

40 000

1 350                           1 350

-

' Ingen skatt utgår.

4 Allmän arbetsgivaravgift

Under 1975/76 års riksmöte beslöt riksdagen att tillfälligt nedsätta den allmänna arbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet (prop. 1975/76:16, SkU 1975/76:19, rskr 1975/76:74, SFS 1975:1145). Enligt detta beslut utgår allmän arbetsgivaravgift för år 1976 med 2 96 för lön eller naturaförmån till arbetstagare som har utfört sitt arbete huvudsakligen inom det inre stöd­området. Motsvarande nedsättning gäller i fråga om egenavgift. Det inre stödområdet omfattar enligt kungörelsen (1970:180) om statligt regional­politiskt stöd (omtryckt 1976:379) f n. följande delar av landet:

Norrbottens län utom Piteå, Älvsbyns, Luleå och Bodens kommuner,

Västerbottens län utom Nordmalings, Robertsfors, Skellefteå, Umeå och Vännäs kommuner,

Jämtlands län,

av Västernorriands län Sollefteå och Ange kommuner,

av Gävleborgs län Ljusdals kommun,

av Kopparbergs län Malungs,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Vansbro och Älvdalens kom­muner,

av Värmlands län Torsby kommun.

Behovet av särskilt stöd till företag inom dessa delar av landet kvarstår oförminskat. Jag förordar därför att en nedsättning av den allmänna ar­betsgivaravgiften från 4 96 till 2 96 som gäller för år 1976 utsträcks lill aii omfatta också år 1977.

Prop. 1976/77:42

16

5 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att  aniaga inom finansdepartementet upprättade förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

2.

lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

3.

lag om ändring i lagen (1975:1145) om tillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödom­rådet.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

GOl AB    .25.7    Slockholm 1176