Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1987/88:30

med bedömning av den ekonomiska utveckHngen 1987, 1988 och 1989

Skr. 1987/88: 30

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokollet den 8 oklober 1987 samt över­lämnar en i utdraget angiven promemoria med bedömning av den ekono­miska utvecklingen 1987, 1988 och 1989.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 30

Finansdepartementet

Skr. 1987/88:30

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 oktober 1987

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Feldl,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN], Hulter­ström,[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med bedömning av den ekonomiska utvecklingen 1987, 1988 och 1989

De statliga myndigheterna har lill regeringen överlämnat sina anslagsfram­ställningar för budgetåret 1988/89 och konjunkturinstitutet offenfiiggör i dagarna sin årliga höslrapporl med en beskrivning av samhällsekonomins ulveckling del närmaste året. Mot denna bakgrund har en promemoria utarbetats inom finansdepartemenlel med en bedömning av den inlernatio­nella och svenska ekonomiska utvecklingen 1987, 1988 och 1989. Denna bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Jag delar bedömningen av den ekonomiska utvecklingen som har kom­mit till ullryck i finansdepartementels promemoria.

Jag hemställer atl regeringen överlämnar promemorian till riksdagen och bereder riksdagen tillfälle atl ta del av vad jag nu har anfört.

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemslällan.

Bilaga    Skr. 1987/88:30

Svensk ekonomi

Förord

Den promemoria, som härmed läggs fram, har utarbetats inom finansde­partementet. Den beskriver den internationella och den svenska ekono­mins UtveckHng t.o.m. 1989. I förhållande till den promemoria, som utarbetades för elt år sedan, har prognosperspeklivel förlängts från drygt ell till drygt två år. Avsiklen härmed är att täcka in hela den period, som det kommande förslaget till statsbudget avser. Del huvudsakliga underla­get för beskrivningen av ulvecklingen under 1987 och 1988 är konjunktur­institutets höstrapport. Bedömningarna av utvecklingen under 1989 har gjorts inom finansdepartementet. Kalkylerna avslutades den 8 oktober. Arbetet har letts av statssekreteraren Erik[REDACTED_EFTERNAMN] och departementsrådet Svante[REDACTED_EFTERNAMN].

1 Sammanfattning

Skr. 1987/88:30

Utvecklingen 1987

Både inhemsk efterfrågan och export har utvecklats starkt under senare år. Denna utveckling väntas fortsätta i år, se tabell 1. Den privata konsumtio­nen beräknas öka med ca 4% 1987, vilket är en procentenhet mer än vad som förväntades i den i april i år redovisade reviderade nalionalbudgeien för 1987 (RNB87). Även investeringarna förutses öka starkt, särskill inom industrin. Den offentliga konsumlionen uppvisar däremot en mer dämpad ulveckling.

Den starka efterfrågeulvecklingen åtföljs av en pris- och kostnads­utveckling som är ett par procentenheter snabbare än i omvärlden. Timlö­nerna beräknas i år öka med drygt 6% och konsumenlpriserna föriitses stiga med ca 4% mellan årsgenomsnitten 1986 och 1987. Lönesumman beräknas nu öka närmare 2 procentenheter snabbare än enligt prognoserna i RNB87. Det har bidragit till en betydande ökning av slatens skatteinläk­ter i år och är likaså en faktor bakom upprevideringen av konsumtions­prognosen.

Kapacitetsutnyttjandet är högt i industrin. Andelen företag i industrin som anger fullt kapacitetsutnyttjande steg i konjunkturinstitutets septem­berbarometer till 57%. Särskilt högt är kapacitetsutnyttjandet i skogsindu­strin och bilindustrin. Den förbättrade industrikonjunkturen tar sig också uttryck i att andelen företag som uppger brisl pä yrkesarbetare steg, atl leveranstiderna förlängdes och att fler förelag uppger brisl på produktions­faktorer som främsta hinder för en ökning av produktionen.

Tabell 1 Försörjningsbalans

Miljarder

Procentuell ve

)lymförändring

kr. löpande

priser 1986

1986

1987

Alt. 1

All.2

1988

1989

1988

1989

BNP

934,2

1,2

2,8

2.3

2,7

2,0

1,0

Import

271,5

3,6

4,7

5,5

4,0

6,0

3,3

Tillgång

1205,7

1,7

3,2

3,!

3,0

3,0

1,6

Privat konsumtion

477,8

4.1

4,0

2,5

2,5

3,0

2,0

Offentlig konsumtion

258,4

1,7

0,9

1,3

1,3

1,1

0,9

Stat

70,4

1,7

-0.7

.   0,3

0,3

-0,2

-0,7

Kommuner

188,0

1,7

1,5

1,7

1,7

1,5

1,5

Bruttoinvesteringar

171,3

-0,6

4,2

3,0

4,7

3,0

0,3

Lagerinvesteringar'

-10,3

-0,9

0

0,9

0

0,9

0,2

Export

308,5

2,6

3.5

2,7

4,2

1,7

1,7

Användning

1205,7

1,7

3,2

3,1

3,0

3,0

1,6

Inhemsk efterfrågan

897,2

1,4

3,2

3,2

2,6

3,4

1,6

Nettoexport'

37,0

-0,2

-0.3

-0,9

0,1

-1,4

-0,5

' Förändring i procent av föregående års BNP.

Källor: Statistiska centralbyrån, konjunkturinstitutet och finansdepartementet.

Kapacitelsutnyttjandel i industrin är emellertid inte så högt alt en gene- Skr. 1987/88:30 rell överhettning kan anses råda. Ingen av de variabler som indikerar överhettning är uppe på de nivåer som förekommit i tidigare högkonjunk­turer fram till mitten av 1970-talet. Den relativt långsamma ökningen av industriproduktionen de senaste åren och den kraftiga höjningen av inve­steringsnivån inom industrin är andra faktorer som talar för att kapacitets-brist inle ännu gäller för industrin som helhet.

I byggsektorn är däremot kapacitelsutnyttjandet myckel högt. Arbets­lösheten bland byggnadsarbetare har minskal i nästan hela landet och löneutvecklingen är stark. I storstadsområdena finns klara tendenser till överhettning. De åtgärder som vidtogs i slutet av förra året för alt dämpa överhettningen i storstadsområdena och bereda utrymme för ökal bostads­byggande har varit framgångsrika i så motto alt de har medfört all betydan­de investeringar i främsl Stockholmsområdet har skjulils på framtiden, ombyggnadsverksamhelen minskat och bostadsbyggandet ökat.

Ulvecklingen på arbetsmarknaden har varit god det senaste året. Antalet sysselsatta beräknas i år öka med 29000 personer och arbetslösheten reduceras till 2,0%, vilket är i enlighet med prognoserna i RNB87. Arbets­lösheten har det senaste året minskal i slort sett i hela landet. Det är nu inle bara Stockholmsområdet som uppvisar förhållandevis låga arbetslöshets­tal utan även andra delar av södra Sverige. Förbättringen avser i stort sett alla delar av ekonomin. Bristen på arbetskraft i industrin har exempelvis ökat markant under det senasle året. Även antalet lediga platser vid arbetsförmedlingarna har ökat markant, särskill i den privala tjänstesek­torn och i byggnadsverksamheten, men även i den offentliga sektorn. Den svenska ekonomin har nu nått en situation med myckel högt utnyttjande av arbetskraften i slora delar av landet.

Bytesbalansen försvagas påtagligt i år trots en betydande neddragning av oljelagren. Liksom i RNB87 förutses dock ett mindre överskott i bytes­balansen 1987. Bakom försvagningen av bytesbalansen ligger främsl den starka utvecklingen av inhemsk efterfrågan, vilken beräknas medföra både en kraftig ökning ay importen av bearbetade varor och en försämring av turistnettpt. Någon påtaglig försämring av de svenska företagens konkur­renskraft förefaller inte ha inträffat eftersom marknadsandelarna på ex­portmarknaden väntas b|i oförändrade i år och andelsförlusterna på hem­mamarknaden förutses bli begränsade.

Slalens budgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande förbättras mycket kraftigt i år och mer än vad som förutsågs i RNB87. Budgetunderskottet beräknas bli 8 miljarder kr. kalenderåret 1987 mol tidigare beräknade 32 miljarder kr. Skillnaden beror främsl på all förela­gens inbetalningar av direkt skatt (särskill fyllnadsbetalningarna i våras avseende skatt för 1986) har blivit väsentligt större än tidigare beräknat och atl lönesumman och den privata konsumtionen har ökat mer än tidiga­re förutsatt. Den offentliga sektorn beräknas i år uppnå etl överskoll i det finansiella sparandet på ca 40 miljarder kr., vi|ket som andel av BNP är i nivå med det offenthga sparandet i början av 1970-talel.

Sedan våren 1987 har det internationella ränlelägel tenderat att stiga. De svenska räntorna har däremot legat i stort sett oförändrade på en någol

11    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 30

högre nivå, vilkel har medfört all marginalen gentemot eurodollarräntan     Skr. 1987/88:30 har minskat till ca 1 procentenhet i början av oktober. In- och utflödet av valuta har i slort sett balanserat de senaste månaderna. Kredilexpansionen har fortsatl under första halvåret 1987 och särskilt kraftigt lycks utlåningen till hushåll ha ökat.

De närmaste två åren

Till grund för prognoserna rörande den svenska ekonomin görs bedöm­ningen all BNP-fillväxlen i OECD-området liksom i år uppgår till ca 2 1/2% per år 1988 och 1989. En förskjutning av den ekonomiska politiken i mindre restriktiv riktning i främst Japan och Förbundsrepubliken Tyskland saml fortsatta ansträngningar atl reducera underskottet i den federala budgeten i Förenta staterna talar för en sådan utveckling. Det kan emeller­tid inle uteslutas alt svårigheterna atl rätta till de stora betalningsobalans­erna mellan de dominerande industriländerna leder lill etl mer ogynnsamt konjunklurförlopp där dollarn fortsätter att falla, den amerikanska inflatio­nen och räntenivån stiger och recessionstendenser gör sig gällande i världsekonomin.

Inom ramen för en i slort sett oförändrad tillväxt i OECD-området som helhet förväntas en betydligt svagare ulveckling i de nordiska grannländer­na, särskill i Danmark men även i Norge.

Vidare förutses en tendens lill något högre inflation i OECD-länderna de närmaste åren och en fortsatt hög arbetslöshet. Till grund för prognoserna ligger ett beräkningstekniskt antagande om oförändrade valutakurser. Vi­dare förutsätts i slort sett oförändrat oljepris och oförändrad internationell räntenivå. Osäkerheten i dessa förutsättningar måste understrykas.

När det gäller den svenska ekonomins utveckling de närmaste två åren görs prognoser enligt två alternafiv. I alternativ 1 antas timlönerna stiga med 3 % per år och i alternativ 2 med 6% per år. Lönealternaliven ansluter sig i störa drag till de förutsättningar 1987 års långtidsutredning arbetade med.

Utfallen i de båda alternativen skiljer sig åt främsl med avseende på konkurrenskraftens och inflationens ulveckling. Alternativ 1 beräknas leda till en infialion på 2 1/23% per år de närmaste två åren, medan prisök­ningarna beräknas bli drygt 5 % per år i alternativ 2. När det gäller utveck­lingen i flera andra avseenden hinner skillnaderna inle bli särskilt slora under 1988. I alternativ 2 förutses emellertid en betydligt sämre utveckling under 1989 med en klar tendens till ökande obalanser i den svenska ekonomin.

I båda alternativen förutses en fortsatt relativt god BNP-tillväxt 1988, dock inte fullt så stark som i år, se tabell 1. Tillväxten bärs främst upp av en fortsall ökning av inhemsk efterfrågan. Den privala konsumtionen förutses öka med 2 1/2-3% 1988, den offenfiiga konsumlionen med drygt 1 % och investeringarna med ca 3%. Därtill kommer elt lageromslag, som dock beror på att den neddragning av oljelagren som sker i år inle väntas fortsälla nästa år. Den positiva bilden av produkfionsulvecklingen näsla år får även stöd av den konjunkturbarometer för industrin som konjunktur-

inslilulel nyligen redovisade. Den visade bl.a. en stigande orderingång     Skr. 1987/88:30 från både hemma- och exportmarknaderna och förväntningar om stigande industriproduktion första halvåret 1988.

BNP-lillväxten 1989 skiljer sig ål väsentligt mellan de båda alternativen. Den högre löneökningslaklen i alternativ 2 dämpar främst exportens och investeringarnas ökningstakt. Till följd av den högre inflationen i delta alternativ dämpas emellertid även den privata konsumtionen och sannolikl även de offentliga myndigheternas expansionslakl.

Den gynnsamma ulvecklingen på arbetsmarknaden förväntas fortsätta 1988. Efterfrågan på arbetskraft är stigande och länsarbetsnämndernas bedömningar av utvecklingen de närmaste 18 månaderna myckel oplimisli-ska. Della i kombination med en förväntat relalivi god tillväxt nästa år torde medföra en fortsalt låg arbetslöshet. Svårigheter all få tag i arbets­kraft kan komma atl utgöra en restriktion för fortsatta efterfråge- och produktionsökningar och kan medföra förstärkta tendenser fill löneglid­ning. I alternativ 2 finns risk för en försämring av arbetsmarknaden fr.o.m. 1989.

En fortsatt försvagning av bytesbalansen förutses nästa är. Prognoserna innebär ett underskott i bytesbalansen på 4-6 miljarder kr. 1988. Bakom denna utveckling ligger dels den fortsatt relativt starka ulvecklingen av den inhemska efterfrågan, dels all nettoimporten av råolja och petroleumpro­dukter ökar efter lageravvecklingen i år. I alternativ 1 upphör försvagning­en av bytesbalansen 1989, medan den fortsätter i alternativ 2.

Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas ge ett överskoll även 1988. ÖverskoUel väntas emellertid minska med ca 20 miljarder kr. (alt. 1) eller ca 10 miljarder kr. (alt. 2) främst som en följd av all engångs-skaUen 1987 på livförsäkringsbolagens förmögenheler bortfaller. Engångs­skatten beräknas ge 15,8 miljarder kr. i inkomster till slaten 1987. I båda alternativen fortsätter den offentliga sektorns finansiella sparande att minska något 1989. Skallekvoten, som 1987 beräknas bli ca 55%, förutses ligga kvar på ungefär samma nivå de närmaste två åren.

2 Internationell UtveckHng

Utvecklingen hittills under 1987 tyder på att tillväxten i OECD-området i dess helhet blir något högre än tidigare förväntat, eller drygt 2 1/2%. Delta beror framför allt på utvecklingen i de utomeuropeiska ekonomierna. En viss förbättring har också kunnat skönjas i Italien, Storbritannien och en del mindre OECD-länder, men för Västeuropa som helhet väntas fortfa­rande en lillväxl om endast ca 2% i år. För våra nordiska grannländer ser den samlade tillväxten ut aU bli endasl 1 1/2%. De mycket stora betal­ningsobalanserna mellan framför allt Förenta staterna, Japan och För­bundsrepubliken Tyskland kvarstår som ett grundläggande problem i världsekonomin. Bilden är fortsatt mörk vad gäller sysselsättningen - i synnerhet för Europa - och någon minskning av andelen arbetslösa är inte i sikte. Världshandeln väntas öka med endast drygl 3 % 1987. Denna förhållan-

devis svaga utveckling sammanhänger framför allt med en kraftig damp-     Skr. 1987/88:30

ning av den amerikanska importen, forlsall anpassning i de oljeexporteran-

de länderna och en minskning av oljeimporten i i-länderna. Draghjälpen

från exporten är f. n. liten eller negativ i flertalet OECD-länder utom

Förenta staterna. Även investeringsutvecklingen är genomgående mycket

svag, med undantag för framför allt Storbritannien. I stället är det i flertalet

länder den privata konsumlionen som bär upp efterfrågetillväxten.

Under 1988 väntas expansionen av den inhemska efterfrågan i Förenta staterna dämpas något, samtidigt som den bedöms fortsätta öka i Japan och Västeuropa. Finanspolifiken, som sammanlaget under 1987 är kon­traktiv i industriländerna, väntas bli i stort sett neutral 1988. En förskjut­ning av politiken i expansiv riktning i framför allt Japan och Storbritanni­en, men även i Förbundsrepubliken Tyskland, balanseras av viss åtstram­ning i bl. a. Italien och Canada samt etl flertal av de mindre industriländer­na.

Tendenser lill en något högre inflalion i OECD-länderna har noterats i år. Efter att ha fallit till mycket låga nivåer, har vissa råvarupriser sfigit markant. Omsorgen om prisstabiliteten kan komma att påverka den ekono­miska politikens utformning och leda till en någol stramare penningpolitik i flera OECD-länder.

För åren 1988 och 1989 görs bedömningen att den samlade BNP-tillväx­ten i OECD-området torde uppgå lill ungefär 21/2% båda åren, medan Västeuropa ligger kvar på en årlig tillväxt kring 2 %.

Tabell 2 Internationella förutsättningar

1986

1987

1988

1989

BNP.%perår

Förenta staterna

Japan

Förbundsrepubliken Tyskland

2,9 2,4 2,5

2  3/4

3    1/4

 1 1/4

2  3/4

3    1/2

 2

2   1/2

3    1/2

 2

OECD totalt

2,8

21/2

2 1/2

21/2

Nyckeltal

Konsumentpriser i OECD, % per år' Arbetslöshet i OECD, nivå i % Dollarkurs i kr. Råoljepris, dollar per fat

2,8 8,3 7,13 15

3 1/2 8

6,41 18,7

3 1/2 8

6,38 19

3 1/2 8

6,38 19

' KPI, årsgenomsnitt.

Källor: OECD och finansdepartementet

I Förenta staterna väntas BNP-fillväxlen i år och nästa år uppgå till mellan 2 1/2 och 3% för att 1989 falla fillbaka till ca 2 1/2%. Den gradvisa dämpningen av tillväxten under prognosperioden är bl.a. en konsekvens av atl de positiva effekterna av den tidigare dollardeprecieringen succes­sivt väntas ebba ut. Utsikterna för ulvecklingen i den japanska ekonomin har förbättrats jämfört med bedömningen i den reviderade nalionalbudge­ien. En expansiv inriktning av finanspolitiken väntas leda fill en uppgång i tillväxten, och BNP beräknas öka med inemot 3 1/2% under prognosperio­den. I Förbundsrepubliken Tyskland har förskjutningen från exportledd mot internt genererad efterfrågan hittills gått långsammare och mindre

smärtfritt än vad som fidigare väntats. BNP-tillväxten i genomsnitt för     Skr. 1987/88:30 1987 uppskattas lill endasl 1 1/4%. En viss ökning av BNP-fillväxlen fill ca 2% väntas för återstoden av prognosperioden.

Tillväxten i våra nordiska grannländer sammantagna bromsas upp kraf­tigt under 1987. Givet den förväntat fortsatl restriktiva ekonomiska politi­ken i Danmark och Norge förefaller del sannolikl med ytteriigare dämp­ning av aktiviteten i dessa länder under kommande år. I Finland - där tillväxten sköt fart vid mitten av 1986 - ökar BNP förhållandevis kraftigt 1987. Uppskattningsvis kan de tre länderna sammantagna nå en tillväxt på I % respektive 1 1/4% åren 1988 och 1989.

Råoljepriserna, som hittills under 1987 huvudsakligen rört sig mellan 17 och 19 dollar per fat, anlas under prognosperioden förbli ungefär oföränd­rade på den nivå kring 19 dollar per fat som rådde i september 1987. Den rådande situationen med förhållandevis kraffig överproduktion jämfört med överenskomna produktionskvoter inom OPEC-området styrker en sådan bedömning. Självfallet kan dock ökad oro kring Persiska viken medverka till en press uppåt på oljepriserna.

Dollarkursen har sedan slulet av 1986 och fram lill mitten av september fallit med ca 10% mot såväl D-mark som yen. I denna prognos görs det tekniska antagandet all den nu rådande dollarkursen på omkring 6,40 kronor per dollar förblir gällande under resten av prognosperioden.

Valutamarknaderna karakteriseras emellertid f. n. av osäkerhet och ett fortsatt kortsiktigt fall i dollarkursen kan inte uteslutas. Det förefaller dock sannolikt atl fortsatta och intensifierade ansträngningar i så fall skulle göras för alt undvika en dramatisk ulveckling. Del grundläggande proble­met i världsekonomin, de myckel stora belalningsobalanserna mellan de största ekonomierna, kvarstår emellertid. Hittills vidtagna åtgärder har ännu inle visat sig tillräckliga för alt åstadkomma den erforderliga förskjut­ningen av tillväxten till andra delar av världsekonomin än Förenta stater­na. Därmed kvarstår riskerna för all ell mer dramatiskt förlopp kan utlösas varvid dollarn faller, den amerikanska inflationen stiger och recessionsten­denser gör sig gällande i väridsekonomin.

Vad gäller ränteutvecklingen slutligen är f. n. realräntorna förhållande­vis höga. Utrymmet för en allmän och varaktig sänkning av de nominella räntorna torde likväl vara begränsat, huvudsakligen mot bakgrund av de inflationsimpulser som börjar skönjas. Snarare finns risker för en uppgång i räntelägel utöver vad som redan ägt rum i Förenta staterna.

3 Utrikeshandel

Marknaden för den svenska exporlen av bearbetade varor beräknas öka med drygt 3,5 % under 1987. Del är en avsevärt lägre ökningstakt än under de närmast föregående åren. Den lägre marknadstillväxten förklaras främsl av atl såväl den norska som den danska importen - ca 20% av Sveriges export går till dessa länder - förutses sjunka med ett par procent i år. Även den viktiga amerikanska marknaden utvecklas svagt, främst som följd av att deprecieringen av den amerikanska dollarn förbättrat konkur-

renskraften för den amerikanska hemmamarknadsindustrin och därmed dragit ned imporlökningen. Förenta staterna är numera den största mark­naden för svensk exportindustri.

Om man beaktar den svaga marknadsutvecklingen under första halvåret 1987, så har den svenska exporlen av bearbetade varor utvecklats oväntat starkt. Enligt preliminära skattningar har den svenska industrins mark­nadsandelar ökat med drygl 2 procent jämfört med andra halvåret 1986. Trots atl den svenska exportindustrins relativpriser fortsätter alt sfiga i år beräknas marknadsandelarna för året som helhet bli oförändrade jämfört med i fjol. Exporlen av bearbetade varor beräknas därmed öka i takt med exportmarknadens tillväxt.

Skr. 1987/88:30

Tabell 3 Export och import av varor

Miljarderkr

.Volymutveckling

Prisutveckling

löpande

priser

1986

1987

1988

1989

1987

1988

1989

Varuexport

Bearbetade varor

218,0

3,7

4,6

5,5

2,6

2

2

Fartyg

5,3

-25

-25

0

4

4

4

Petrolumprodukter         6,8

27

-15

-2

-3

0

0

Övriga råvaror

35,0

1

1

1 

4

4

4

Summa alt. I

265,1

3,7

2,6

4,4

2,2

2,8

2,5

Bearbetade varor.

alt. 2

3,7

3,4

2.1

2,6

3,5

4

Summa, alt. 2

3,7

1,5

1,6

2,2

4

4

Varuimport

Bearbetade varor

175,6

9,5

5,0

5.6

2,8

2

2,5

Fartyg

2,2

0

-25

0

3

3

3

Petroleumprodukter       10.9

-32

30

-2

-7

3

0

Råolja

12,4

- 6

6

-2

12

2

0

Övriga råvaror

21,2

3,5

1

2

-2

3

3

Summa alt. 1

232,2

4,0

5,6

4,0

4,1

1,6

2,8

Bearbetade varor.

alt. 2

9,5

5,5

5,0

2,8

2,7

3,5

Summa, alt. 2

4,0

6,1

3,3

4,1

2,1

3,6

Källor: Konjunkturinstitutet och finansdepartementet.

För såväl 1988 som 1989 förutses en något starkare marknadstillväxt, ca 4,5 % per år. Den något högre marknadstillväxten dessa år förklaras främst av all de nordiska länderna, trots en fortsatt svag lillväxl, inte beräknas ge etl negafivt bidrag lill marknadsutvecklingen för svensk exporlindusti. I alternativ 1 förutses det svenska relativpriset falla med cirka 1/2 procent båda åren. För 1988 beräknas della innebära oförändrade marknadsan­delar, medan kapacitetsutbyggnaden inom industrin i kombination med ett fallande relativpris och förbättrat vinslläge förväntas medföra atl mark­nadsandelarna ökar något 1989.1 alternativ 2 beräknas fortsall försämrade relativpriser medföra marknadsandelsförluster både 1988 och 1989.

Råvaruexporlen beräknas öka med drygt 6% 1987. Ökningen kan främsl hänföras till att neddragningen av beredskapslagren medför atl exporten av

10

petroleumprodukter ökar med drygt 25 procent. För 1988 kommer expor-     Skr. 1987/88:30

ten av petroleumprodukter atl återgå till en mer normal nivå, vilket innebär

en minskning med ca 15 procent mellan 1987 och 1988. Della i kombination

med en fortsalt svag ulveckling för exporten av övriga råvaror medför all

den totala varuexporten ökar relativt långsamt 1988. Även för 1989 kan

råvaruexporlen förväntas utvecklas svagt. Skillnaden mellan alternativen

när del gäller exporten av bearbetade varor innebär en betydligt bättre

ulveckling av den totala varuexporten 1989 i alternativ 1.

Tabell 4 Bytesbalans

Miljarderkr., löpande

priser

1986

1987

AK. 1

Alt. 2

1988

1989

1988

1989

Export av varor

265,1

281,1

296.4

317,1

296,7

313,6

Import av varor

232,2

251,6

269,8

288,5

272,2

291,5

Korrigeringspost

-1.6

-1,7

-1,7

-1,7

-1.7

-1,7

Handelsbalans

31,3

27,8

25,0

26,9

22,8

20,4

Tjänster och trans-

fereringar, netto

-22.7

-25,9

-28,5

-30,7

-28,9

-32,2

Bytesbalans

8,6

1,9

-3,5

-3,8

-6,1

-11,8

Kullor: Statistiska centralbyrån, konjunkturinstitutet, riksbanken och finansdepar­tementet.

Den starka inhemska efterfrågan har inneburit en kraftig ökning av importen av bearbetade varor under första halvåret 1987. Främst är det importen av konsumtionsvaror och investeringsvaror som ökat kraftigt. För helåret 1987 beräknas importen av bearbetade varor öka med 9,5 procent, vilket innebär marknadsandelsförlusler med 1,5 procent för den svenska hemmamarknadsinduslrin. Med hänsyn till den starka efterfråge­ulvecklingen, importens efterfrågeelasticilel och tidigare relativprisökning är andelsförlusten anmärkningsvärt låg. Neddragningen av beredskapslag­ren innebär att importen av råolja och petroleumprodukter förutses minska med nästan 20 procent 1987.

För 1988 vänlas den inhemska efterfrågelillväxen avmattas främst som följd av att den privala varukonsumlionen och maskininvesleringarna inle ökar lika mycket som 1987. Marknadsandelsförlusterna förutses bli av samma storleksordning som i är. Råvaruimporten väntas öka kraftigt 1988 som följd av en uppdragning av oljeimporten efter den tillfälliga neddrag­ningen 1987.

Skillnaden mellan alternativen i importens utveckling 1989 är relativt liten. En svagare efterfrågeutveckling i alternativ 2 dämpar i sig import­tillväxten, men motverkas samtidigt av en försämrad konkurrenskraft och större marknadsandelsförluster också på hemmamarknaden.

Bytesbalansen beräknas ge ett överskott på ca 2 miljarder kr. 1987,

vilket är 6,5 miljarder kr. mindre än under 1986. Såväl handelsbalansen

som tjänste- och transfereringsnettot försämras med drygt 3 miljarder kr.

Försämringen av handelsbalansen kan hell hänföras till atl handeln med

j j

bearbetade varor beräknas ge ca 8 miljarder kr. mindre i överskott, vilket Skr. 1987/88:30 motverkas av all oljenolan förutses förbäliras med ca 5 miljarder kr. Den försämrade tjänstebalansen kan främst hänföras till atl underskottet i re­sevaluta ökar från 9 miljarder kr. 1986 fill beräknade 11 miljarder kr. 1987. Bytesbalansen vänlas visa etl underskoll på 4-6 miljarder kr. 1988. Detta beror främst på den fortsatt relativt starka utvecklingen av den inhemska efterfrågan, vilken beräknas medföra dels alt importen av bear­betade varor särskill i alternativ 2 stiger snabbare än exporten, dels att underskottet i resevaluta fortsätter att öka. Vidare beräknas nettoimporten av oljeprodukter öka med ca 5 miljarder kr. I ahernativ 1 hejdas försvag­ningen av bytesbalansen under 1989 medan den forlsäller i alternativ 2.

4 Arbetsmarknaden

I den bedömning av arbetmarknaden 1987 som gjordes i den reviderade nationalbudgeten i april fanns en viss osäkerhet beträffande den fortsatta utvecklingen under året, bl. a. om huruvida den nedgång av arbetslösheten som kunde noteras i början av året skulle visa sig tillfällig. Utvecklingen hillills i år bekräftar emellertid atl lägel på arbetsmarknaden har förbättrats jämfört med slutet av förra årel och all arbelslösheten har fortsatt att sjunka även under loppet av 1987. Arbelslösheten har del senasle årel minskat i stort sett i hela landet. Inte bara i Stockholmsområdet utan även i andra delar av södra Sverige är arbetslösheten nu förhållandevis låg.

Arbetskraftsundersökningarna tyder på all utbudet av arbetskraft hittills i år ökat långsammare än tidigare beräknal till följd av en oväntat svag utveckling av arbetskraftsdeltagandet, medan sysselsältningstillväxten lig­ger i linje med prognosen i april. För innevarande år som helhet förutses nu utbudet av arbetskraft öka med 18000 personer och antalet sysselsatta med 29000 personer, vilket skulle reducera arbetslösheten till 2,0% 1987. En metodomläggning i arbelskraftsundersökningarna gör emellertid att de registrerade förändringarna i arbetskraft och sysselsättning mellan 1986 och 1987 är förenade med stor osäkerhet. Della gäller i ännu högre grad de sysselsällningsförändringar i olika sektorer, som redovisas i tabell 5.

Efterfrågan på arbetskraft är nu myckel stark. Nyanmälningen av lediga platser var första halvåret 1987 högre än vid samma period förra årel. Ökningen avser såväl industri och byggnadsverksamhet som den privata och offentliga tjänstesektorn. Konjunkturinstitutets nyligen redovisade konjunkturbarometer för industrin visar en ökad brisl på arbetskraft. Länsarbetsnämndernas nyligen avlämnade rapporter är påtagligt optimist­iska om utvecklingen av arbetskraftseflerfrågan nästa år och påtalar ökade svårigheter atl få lag i arbetskraft.

I prognoserna för 1988 och 1989 beräknas näringslivels produktions­

tillväxt i alternativ 1 bli ungefär lika slor som 1987, medan den successivt

avlar i alternativ 2. För näringslivet väntas detta i alternativ I medföra en

ökning av antalet sysselsatta med 18-19000 personer vardera året. Della

är någol mindre än 1987 p.g.a. atl byggsektorns expansion hämmas av

brist på arbetskraft, medan industrisektorn och den privata tjänstesektorn

12

växer i ungefär oförändrad takl. Den långsammare produktionstillväxten i alternativ 2 väntas 1988 i första hand visa sig i en svagare produkfivitetslill-växt, medan en skillnad i utvecklingen av antalet sysselsatta blir markant först 1989.

Kommunernas verksamhetsplaner för 1988 indikerar en sysselsättnings­ökning på 8-10000 personer. Den högre löneökningslakten i alternativ 2 medför en snabbare koslnadsstegring för kommunerna, medan effekten på skatteintäkterna blir märkbar först senare år. Della innebär att kommuner­nas utrymme för en expansion av sysselsättningen är mer begränsat i alternafiv 2 jämfört med i alternativ 1. Denna effekt på den kommunala ekonomin av skillnader i löneökningstakt blir mer påtaglig 1989. Även för den statliga sektorn har den starkare kostnadsutvecklingen i alternativ 2 antagits inverka på sysselsättningen.

Sammantaget beräknas sysselsättningen öka med ca 30000 personer per år i alternativ 1, medan ökningstakten blir betydligt måtfiigare i alternativ 2. Arbetskraftsdeltagandet väntas fortsätta att öka i alternativ I. Progno­sen förutsätter en viss känslighet i arbetskraftsdeltagandet för efterfrågan på arbetskraft, vilket gör atl arbetskraften växer långsammare i alternativ 2. Prognosen för sysselsättning och arbetskraftsulbud medför all arbets­lösheten i alternativ 1 väntas minska något. I alternativ 2 beräknas arbets­lösheten minska svagt 1988, men sedan vända uppåt 1989. Det har därvid antagits atl omfattningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ligger kvar på samma nivå som under 1987.

Skr. 1987/88:30

Tabell 5 Arbetsmarknad

Tusental personer i åldrarna 16-64 år

Nivå 1986

Förändring från föregäende år

1986

1987

Alt. 1

Alt. 2

1988

1989

1988

1989

Sysselsättning: Jord- och skogsbruk Industri

179 1030

-10 11

-7 4

-7

5

-7 5

-5 4

-5 0

Byggnadsverksamhet      258 Privata tjänster              1476 Kommunal verksamhet 1121

1

29

0

8

18

8

3

18 11

2 18 13

3 16 8

0 11

8

Statlig verksamhet

205

-4

-2

-1

-1

-3

-4

Totalt'

4272

29

29

29

30

23

10

Arbetskraften

4 388

21

18

24

25

21

17

Arbetslöshet

98

-7

-11

-5

-5

-2

7

% av arbetskraften

2,2

2,2

2,0

1,8

1,7

1,9

2,1

Sysselsatta i arbets­marknadspolitiska åtgärder

53

-16

-10

0

0

0

0

' Inkl. sysselsatta där uppgift om sektortillhörighet saknas.

 Beredskapsarbete, ungdomslag och rekryteringstöd.

Källor: Statistiska centralbyrån (AKU) och finansdepartementet.

13

5 Priser och löner

Skr. 1987/88:30

Hittills i år har konsumenlpriserna, mätt som förändringen i konsument­prisindex (KPI) mellan december 1986 och augusti 1987, stigil med 3,4%. Inflationstakten, beräknad som förändringen i KPI under de senasle 12 månaderna, dvs. från augusti 1986 lill augusti 1987, var 5,0%. Under återstoden av 1987 väntas inga kraftigare prisökningar äga rum. De bedöm­ningar som nu kan göras tyder på alt KPI under loppel av 1987, (dvs. från december 1986 till december 1987), stiger med 4,9%, se tabell 6.

Vid månadsskiftet januari-februari 1987 infördes allmänl prisstopp. Del har sedermera avvecklats i lakl med all överenskommelser har träffats om den framtida prisutvecklingen. Prisstoppet omfallar för närvarande endast ca 5 % av den privala konsumlionen. För de varu- och tjänsteområden som ej längre omfattas av prissloppet gäller de prisöverenskommelser som slutits mellan branschorganisationer, marknadsledande förelag och statens pris- och karlellnämnd. I de allra flesta fall gäller dessa prisöverenskom­melser l. o. m. slulel av januari 1988.

Tabell 6 Konsumentpriser

Årlig procentuell förändring och bidrag därtill

1986

1987

Ah. 1

Alt. 2

1988

1989

1988

1989

KPI dec.-dec.

3,2

4,9

2,9

2,5

5,4

5,2

Därav hänförs till:

Importpriser

-1.0

0,8

0,5

0,5

0.6

0.6

Jordbrukspriser

0,2

0.5

0,2

0,2

0.3   .

0,4

Bostäder

0.7

1.1

.   1,2

0,7

1,6

1.3

Indirekta skatter

0,2

0,7

0.0

0.2

0.0

0.2

Diverse taxor

0,5

0,5

0,2

0,2

0,5

0,4

Övriga inhemska

kostnader och

vinstmarginaler

2.6

1,3

0,8

0,7

2,4

2,3

KPI, årsgenomsnitt

4,2

4,1

4,0

2,7

5,6

5,3

Implicilprisindex

4,7

4.7

3,8

2,2

5,3

4,9

Källor: Statistiska centralbyrån, konjunkturinstitutet och finansdepartementet.

Någon entydig bild av löneutvecklingen i år finns inte ännu. De beräk­ningar som kan göras av lönernas förändringar på olika avlalsområden tyder på alt timlönerna ökar med drygt 6 % 1987. Detta gäller genomsnittet för samtliga löntagare och inkluderar en uppskattad löneglidning. Tillgäng­liga uppgifter om skalleunderlagens utveckling tyder dock på något högre ökningstal. Timlönekostnaden beräknas öka med ytterligare 1/2 procenten­het p. g. a. höjningar av lagstadgade och avtalade sociala avgifter.

För 1988 och 1989 haren beräkning gjorts avseende konsumentprisernas

utveckling med utgångspunkt från de antaganden som ligger till grund för

alternativ 1 och 2. Timlöneökningen antas vara 3% per år i alternativ 1

resp. 6% per år i alternativ 2. I del senare alternativet tillkommer dessut­

om en timlönekostnadsökning på 0,9% 1988 p.g. a. beslutade höjningar av

14

lagstadgade sociala avgifter på 1,3 procentenheter. I båda alternativen     Skr. 1987/88:30 antas vinstandelarna vara oförändrade.

Skillnaderna i löneutveckling mellan alternafiven slår främst igenom i posten övriga inhemska kostnader, se tabell 6. Löneskillnaderna påverkar emellertid även den kostnadsutveckling som ligger till grund för prisut­vecklingen när det gäller jordbrukspriser, bosladspriser och diverse taxor.

Vidare förutsätts en viss glidning nedåt av räntelägel i alternativ 1 och uppåt i alternativ 2. Skillnaden i räntenivå påverkar i första hand KPI via egnahemslån med rörlig ränta. På sikt påverkas också hyror samt via jordbruksförhandlingarna priserna på livsmedel som omfattas av jord­bruksavtalet. I båda alternativen anlas vissa höjningar av indirekta skaller äga rum under 1989. (Motsvarande förändringar har antagits när del gäller t. ex. vissa Iransfereringar lill hushållen, se avsnitt 8).

Även importpriserna anlas vara någol högre i alternativ 2 än i alternativ I, eftersom den högre inhemska prisnivån i alternativ 2 möjliggör för förelag att la ut högre priser på importvaror på den svenska marknaden.

I alternativ 1 beräknas prisökningarna under loppel av 1988 och 1989 uppgå lill 2 1/2-3% per år. I alternativ 2 beräknas prisökningarna bli högre av de skäl som redovisats ovan. Prisökningarna beräknas uppgå till drygt 5 % per år i alternativ 2.

6 Hushållens ekonomi och privat konsumtion

Den privala konsumtionen ökade med 5,2% första halvåret 1987 jämfört med motsvarande period 1986. Särskilt stark ökning redovisas för bilinköp (-F25 %) och övriga varaktiga varor (-1-11 %). Men även andra delar av den privala konsumlionen ökade relativt starkt. Statistik för juli och augusti visar på en fortsatt hög nivå för omsättningen inom detaljhandeln, vilken svarar för ungefär halva den privata konsumtionen. Ökningstakten för hushållens bilinköp har däremot avtagit sedan juni då bilaccisen höjdes.

Mellan andra halvåren 1986 och 1987 beräknas den privata konsumtio­nen öka med ca 3%. Den lägre ökningstakten under andra halvåret 1987 förklaras främst av atl konsumlionsnivån steg kraftigt mellan första och andra halvåren i fjol, vilkel höjer utgångsnivån för jämförelsen och sänker ökningslalet. För helåret 1987 förutses därmed en konsumtionsökning med 4 %, vilkel är en procentenhet mer än vad som beräknades i den revidera­de nalionalbudgeien.

Hushållens reall disponibla inkomster beräknas öka med 2,5 % 1987. Det är något mer än vad som förväntades i den reviderade nationalbudgeten. Därvid har både lörier och övriga inkomster räknats upp med 1 1/2 å 2 procentenheter, medan skatterna räknats upp med närmare 3 procentenhe­ter. Prognosen över inkomster och konsumtion medför att sparkvoten väntas minska med 1,5 procentenheter jämfört med i Qol.

År 1988 beräknas de reall disponibla inkomsterna öka med 1,2% i

alternativ 1 resp. 1,4% i alternativ 2. För 1989 medför den högre inflations­

takten och försvagningen av arbetsmarknaden i alternativ 2 atl den reala

inkomstökningen blir lägre än i alternativ 1. Denna utveckling med sämre

15

realinkomsler vid högre nominell timlöneökning torde bli mer påtaglig åren Skr. 1987/88:30 efter 1989. Prognoserna bygger på de antaganden om löne- och prisutveck­lingen som framgår av tidigare avsnitt. Dessutom har vissa bidragsnivåer 1989 kalkylmässigt anpassats till pris- och löneutvecklingen trots att någon formell indexkoppling inte föreligger. Beslutade förändringar av inkomst­beskattningen beräknas minska skalleinbetalningarna med drygt 4 miljar­der kr. 1988 jämfört med en fillämpning av 1987 års skalleregler. För 1989 har beräkningstekniskt antagils att inkomstbeskattningen minskar med 3 miljarder kr.

Tabell 7 Hushållssektorns disponibla inkomster, konsumtion och sparande

Miljarder

Wr

Procentuell förändring

11.

1986

1987

Alt. 1

Alt. 2

1986

1988

1989

1988

1989

Löpande priser

Lönesumma                    400,0

9,4

8,5

3,8

4,0

6,8

6,6

Inkomstöverföringar från

offentlig sektor             181,6

10,4

9,9

9,5

4,5

10,0

7,5

Övriga inkomster, netto  100,7

8,7

8,1

3,3

0,2

4,4

2,7

Direkta skatter, avgifter

m.m.                            203,7

11,6

12,4

5,7

3,7

8,5

7,2

Disponibel inkomst           478,6

8,7

7,3

5,1

3,5

6,8

5,9

1980 års priser

Disponibel inkomst         289,8

3.8

2,5

1,2

1,3

1,4

1,0

Privat konsumtion           289,4

4,1

4,0

2,5

2,5

3,0

2,0

Sparkvot, nivå i %

0,2

-1,3

-2,6

-3,9

-2,9

-4,0

Källor: Konjunkturinstitutet, statistiska centralbyrån och finansdepartementet.

Den privala konsumtionen väntas fortsätta all öka relativt kraftigt 1988. En ökning med 2,5 resp. 3% förutses i de båda alternativen. De realt disponibla inkomsterna stiger i båda alternativen i lägre takt. Hushållens höga likviditet kombinerad med lättheten att låna pengar talar för en fortsalt nedgång i sparkvoten under prognosperioden. Del gör även hus­hållens positiva förväntningar om den egna ekonomins framtida ulveckling och de värdeslegringsvinsler som har gjorts under senare år på både fastigheter och aktier. Åven 1989 förutses den privala konsumlionen öka snabbtire än de realt disponibla inkomsterna.

I ett längre perspektiv finns dock skäl atl förvänta en ökning av hushålls­

sparandel: De nuvarande omfattande inköpen av kapitalvaror kan komma

att minska i takt med all behoven all ersätta förslilna kapitalvaror har

tillgodosetls; del reala sparandel i egna hem har under senare år sjunkit till

en låg nivå, men är nu på väg att öka; liberaliseringen av kredilmarknaden i

slutet av 1985 vänlas under en övergångsperiod leda till en höjning av

hushållens skuldsättning, men på längre sikl innebär upplåningen både

ökade amorteringar och ränteulgifter, vilkel dämpar konsumtionen: slufii­

gen kan nämnas all en forlsall hög realränta efter skatt på hushållens

upplåning på sikl bör få genomslag i hushållens lånebeleende.

'"

7 Investeringar    

Skr. 1987/88:30

Utvecklingen för näringslivets investeringar 1987 ser ut att bli starkare än vad som förvänlades i den reviderade nationalbudgeten. Detta kan fillskri-vas återhämtningen i näringslivets maskinivesleringar sedan svackan 1986 samt de fortsalt ökande byggnadsinvesteringarna.

År 1988 förväntas präglas av liknande drag, dock med mindre dramati­ska svängningar för sektorerna. Expansionen i näringslivets och myndig­heternas maskininvesleringar saml spridningen av byggboomen från stor­stadsområdena lill övriga landet vänlas fortsätta. Investeringsökningen inom industrin bedöms bli nästan lika kraffig som i år, medan expansions-taklen hos de statliga affärsverken vänlas fortsätta avta, se tabell 8.

Tabell 8 Bruttoinvesteringar efter näringsgren

Miljarder kr.

Åriig procentuell förändring.

löpande

1980 års priser

1986

1986

1987

1988

1989

Alt. 1

Alt. 2

Näringsliv

114,1

1,2

4,8

4,5

6,2

-0,1

Industri

29,9

-2,1

12,0

10,0

13,5

-4,5

Statliga affärsverk

15,0

16,7

7,5

4,7

3,6

2,1

övrigt näringsliv

69,2

-0,2

1,2

1,8

3,2

1,6

Offentliga i

myndigheter

21,6

-4,2

-6,8

-2,6

0,5

0,6

Permanenta bostäder

35,6

-3,8

9,3

1,7

2,5

1,7

Totalt inkl.

diskrepans

171,3

-0,6

4,2

3,0

4,7

0,3

Källor: Konjunkturinstitutet, statistiska centralbyrån och finansdepartementet.

För atl minska överhettningslendenserna och bereda utrymme för ett ökat bostadsbyggande i storstadsområdena undantogs genom beslul i slu­lel av 1986 dessa områden från investeringsfondsfrisläppet för byggnader. Rambegränsningar infördes på byggandet utanför bostadssektorn respekfi­ve på statliga bostadslån lill ombyggnad och hyresrabatter infördes som en produktionsslimulans. Minskningen i myndigheternas byggnadsinveste­ringar, även utanför storstadsområdena, frigjorde också resurser för de övriga sektorerna. Dessa åtgärder har medfört en omfattande senarelägg­ning av byggande, särskilt i Stockholmsområdet, och en minskning av antalet beslut om lån fill ombyggnad av bostäder. De har sannolikt också spelat en roll för ökningen i nybyggandet av bostäder, vilken ligger bakom den prognoslicerade ökningen för bosladsinvesteringar totalt. Fr.o.m. april 1988 utvidgas frisläppsstoppel lill övriga landet utanför stödområdet, vilket beräknas hålla nere byggandet även utanför storstadsområdena. Medan de statliga myndigheternas byggnadsinvesteringar väntas dras ned ännu kraftigare än i år, bedöms minskningstakten för kommunerna avta som följd av att en del fidigare uppskjutna ombyggnadsprojekl genomförs.

De olika lönekostnadsalternativen vänlas inle ge några nämnvärda ut­

slag i skillnader i investeringsnivå 1988. Däremot torde ett andra års

förmånlig nominell löne- och räntekostnadsutveckling (all. 1) ha en mycket

17

positiv innebörd för kapacitetsutnyttjande och lönsamhet och medföra en Skr. 1987/88:30 fortsatt stark investeringsökning i näringslivel 1989. Likaså medför realin-komstökningar och fler arbetslillfällen ytterligare ökningar i bostadsefler­frägan. Detta minskar också riskerna för att nyproducerade lägenheter inle kan hyras ul, vilket talar för ett fortsalt högt bostadsbyggande. Medan fortsatta ökningar i myndigheternas maskininvesleringar väntas, torde ett undvikande av överhellningslendenser inom byggnadssektorn nödvändig­göra fortsatl återhållsamhet i myndigheternas byggnadsplaner respektive ombyggnaden av bosläder. I alternativ 2 förutses däremot en dämpning i både näringslivets invesleringar och byggandet av nya bostäder 1989.

Lagren förutses minska med ca 5,5 miljarder kr. (1980 års priser) 1987 eller med lika mycket som 1986. Så gott som hela lagerneddragningen 1987 kan hänföras lill belydande neddragningar av beredskapslagren av råolja och bränslen. För såväl 1988 som 1989 förutses lagerstockarna förbli ungefär oförändrade. För 1988 innebär detta ett positivt lageromslag på nära 1 procent av BNP.

8 Offentlig sektor

Den offentliga sektorns finansiella sparande blir 1987 positivt för första gången på tio år. Mellan 1986 och 1987 beräknas en kraftig förbättring på ca 44 miljarder kr. äga rum. Det finansiella sparandel för hela den offentli­ga sektorn beräknas 1987 uppgå lill ca 40 miljarder kr., vilkel motsvarar ca 4 % av BNP. Detta är en nivå som gällde under första delen av 1970-lalet. Det är framför allt staten som har svarat för den kraftiga förbättringen. Statens finansiella sparande har vänts från ett underskoll på drygl 20 miljarder kr. 1986 till ett beräknat överskott 1987 av nästan samma storlek. Åven om engångsskatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter (vilken beräknas ge 15,8 miljarder kr.) frånräknas, blir slalens finansiella sparande positivt 1987.

Tabell 9 Offentlig sektor

1987

All. 1

Alt. 2

1986

1988

1989

1988

1989

Miljarder kr., löpande priser

Finansiellt sparande:

Stat                                 -24,3

17,5

-0.6

-5,1

10,4

11,2

Socialförsäkring               23.7

26.1

21,1

18,8

25,7

23,5

Kommuner                      -3,1

-3,5

-2,1

4,0

-5,8

-6,9

Offentlig sektor                -3,7

40,1

18,4

17,7

30,3

27,8

Procentandel av BNP i löpande priser

Skattekvot                        52.8

55.4

55,5

54,5

56,3

55,4

Utgiftsandel                      64,0

62,4

62,9

61,8

62,9

62,4

Finansiellt sparande        -0,4

4.0

1,7

1,6

2,8

2,4

Källor:   Konjunkturinstitutet,

statistiska  centralbyrån,   riksrevisionsverket   och

finansdepartementet.

Statens budgetunderskott beräknas bli ca 8 miljarder kr. 1987. Jämfört Skr. 1987/88:30 med beräkningarna i den reviderade nationalbudgeten har budgetunder­skottet minskat med 24 miljarder kr., varav ökade inkomster svarar för den största delen, 17 miljarder kr. Fyllnadsinbetalningarna av skall har blivit väsentligt större (7,4 miljarder kr. mer) än vad riksrevisionsverkel beräk­nade i underlaget lill den reviderade nationalbudgeten. Vidare leder högre lönesumma och högre privat konsumtion till att skalleunderlaget ökar mer än vad som bedömdes i våras. Minskade utgifter bidrar också lill del förbättrade budgetsaldol. Statens ränteutgifter bedöms nu ligga nästan 2 miljarder kr. lägre än i den reviderade nationalbudgeten. Även de statliga transfereringarna till förelag bedöms nu ligga på en lägre nivå än i våras.

Näsla år beräknas det finansiella sparandel för hela den offentliga sek­torn minska med ca 10 miljarder kr. i alternativ 2 med 6% limlöneökning. I alternativ 1 blir det finansiella sparandet ytterligare ca 10 miljarder kr. lägre. Detta sammanhänger med att löntagarnas inkomstskatler och in­komsterna från arbetsgivaravgifter, vilka direkl bestäms av lönesummans ulveckling, blir högre i alternativet med den högre löneökningen. All del finansiella sparandet blir bättre i det högre lönealternativet är emellertid bara av tillfällig natur. På längre sikt blir förhållandet det omvända. Orsa­ken är atl den högre löneökningslakten urholkar förutsättningarna för lillväxl, vilket medför lägre BNP-tillväxl och på sikl lägre skalleunderlag. År 1989 förutses en fortsalt minskning av del offentliga sparandet i båda alternativen.

Skillnaden mellan alternativen kommer också till uttryck i skattekvotens och ulgiftsandelens storlek. I alternativet med 6 % löneökning ökar skal­lekvolen yllerligare 1988 till 56,3% medan den i del andra alternativet i slort sett ligger kvar på 1987 års nivå. Differensen mellan skattekvoten i de båda alternativen ökar 1989 till 0,9 procentenheter. De offentliga utgifter­nas andel av BNP, som de senasle två åren sjunkil med sammanlagt närmare 3 %, beräknas ligga kvar på i stort sell samma nivå de närmaste två åren. Dock blir ulgiflsandelen 1989 lägre i alternativ 1 än i alternativ 2.

Del finansiella sparandel i socialförsäkringssektorn motsvarar i stort sett uppbyggnaden av Allmänna Pensionsfonden. Efter en lång period av ökat sparande i AP-fonden förutses en minskning de närmaste två åren.

Kommunernas finansiella sparande har de senasle tre åren uppvisat ett underskott på ca 3 miljarder kr., motsvarande drygt 1 % av utgifterna. För 1988 och 1989 innebär alternativet med högre löneökningar ökande sparan­deunderskott, medan i det andra alternativet sparandel förbäliras och blir positivt 1989. Skillnaden mellan alternativen beror på alt kommunernas skatteinkomster baseras på skatteunderlagen två år tidigare, vilkel medför att skillnaden mellan inkomstutvecklingen i de båda alternativen blir rela­tivt liten. Utgifterna ökar däremot väsentligt snabbare i det högre löneal­ternativet nästan 60% av kommunernas utgifter utgörs av löneutgifter. Dessa bedömningar rörande kommunernas framlida ekonomi får betraktas som preliminära i avvaktan på den kommunalekonomiska arbetsgruppens (KEA) beräkningar.

För beräkningarna av den offentliga sektorns inkomster och utgifter de

närmaste två åren har vissa beräkningstekniska antaganden gjorts. Beräk-

19

ningarna ulgår från de beslul statsmakterna har fattat. Därutöver har i Skr. 1987/88:30 alternativ 1 antagils alt redan beslutade höjningar av arbetsgivaravgifterna 1988 neutraliseras genom en sänkning av den allmänna löneavgiften. Detta har dock inte anlagils i alternativ 2. Några ytterligare höjningar av arbets­givaravgifterna 1989 har inle inräknats i någondera alternativet. Däremot har schablonmässigt antagits all den statliga inkomstskatten sänks med 3 miljarder kr. 1989 och all vissa indirekta skatter (sprit, tobak m. m.) höjs med ca 1 miljard kr. 1989. Schablonmässigt har också antagils en ökning av vissa Iransfereringar som inte automatiskt följer prisutvecklingen med ca 1 miljard kr. i alternativ 1 och ca 2 miljarder kr. i alternativ 2 1989. Vidare har de offentliga myndigheternas konsumtionsutgifter räknats upp med en viss volymökning och den allmänna pris- och löneutvecklingen (dock har konsumlionsvolymen antagits utvecklas svagare i alternafiv 2 med högre pris- och löneutveckling) och hänsyn har i viss mån tagits till förväntade men inle beslutade utgifter i tilläggsbudgetar m. m.

20

Innehåll

Skr. 1987/88:30

1

Sammanfattning............................................ 

4

2

Internationell ulveckling     .............................. 

7

3

Utrikeshandel     ........................................... 

9

4

Arbetsmarknad     ......................................... 

12

5

Priser och löner     ........................................ 

14

6

Hushållens ekonomi och privat konsumtion      .... 

15

7

Investeringar     ........................................... 

..... 

17

8

Offentlig sektor     ......................................... 

18

Tabeller

1

Försörjningsbalans     .................................... 

4

2

Internationella förutsättningar     ..................... 

8

3

Export och import av varor    .......................... 

..... 

10

4

Bytesbalans     ............................................. 

11

5

Arbetsmarknad     ......................................... 

13

6

Konsumentpriser     ....................................... 

14

7

Hushållens disponibla inkomster, konsumtion och sparande

16

8

Bruttoinvesteringar efter näringsgren     ............ 

17

9

Offentlig sektor    ......................................... 

..... 

18

Norstedts Tryckeri. Stockholm 1987

21