Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1989/90:63

med redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen

Skr. 1989/90:63

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag ur regerings­protokollet den 13 december 1989 en redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen undertiden den 1 augusti 1988-den 31 juli 1989.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Maj-Lis[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1989/90. I saml. Nr 63

Arbetsmarknadsdepartementet

Skr. 1989/90:63

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 13 december 1989

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN], Johans­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen

Även om våldsdåd med politisk bakgmnd har förekommit i alla tider är det först under de senaste decenniema som frekvensen och den geografiska spridningen av terroristhandlingar har nått den nivån att terrorismen väriden över betraktas som ett allvariigt och mer eller mindre permanent hot. Ideologiska och etniska faktorer samt religiös fanatism har utgjort drivkrafter för terrorism.

Sedan början av 1970-talet har kännedomen om utländska extrema gmpperingar i Sverige blivit allt bättre även om svårighetema att utreda deras stmktur och verksamhet fortfarande är betydande. Under årens lopp har det kunnat konstateras att personer med hemvist inom sådana gmppe­ringar i flera fall använt våld i sin verksamhet. Vid säkerhetspolisen finns en särskild enhet för antiterrorism. Inom enheten sker en ständig kartlägg­ning av utländska extremistgmpper i Sverige, såväl i deras sammansätt­ning och karaktär som beträffande deras verksamhet. Under de senaste tjugo åren har utländska extremister här i landet förövat ett antal våldsdåd med politisk bakgmnd.

Särskilda bestämmelser i syfte att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning år 1973 genom lagen om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med intemationell bakgmnd (den s.k. terroristlagen). Lagen var tidsbegränsad men giltighetstiden förlängdes successivt. Är 1975 gjordes omfattande ändringar i den dåvarande utlänningslagen (1954:193). I samband därmed fördes huvuddelen av terroristbestämmd-sema in i utlänningslagen, vilket fick till följd att dessa bestämmelser inte längre blev tidsbegränsade. Reglema om telefonavlyssning och vissa andra tvångsåtgärder togs in i en särskild lag, lagen (1975:1360) om tvångsåtgär­der i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen). Denna lag gjordes tidsbegrän­sad.

För att tillgodose den parlamentariska insynen i samband med att terro-ristbestämmdsema permanentades bestämdes att en åriig redovisning till riksdagen skulle ske i form av en skrivelse från regeringen. Skrivelsen

skulle innehålla uppgifter om bl. a. de organisationer eller gmpper på vilka Skr. 1989/90:63 terroristbestämmdsema gjorts tillämpliga samf de åtgärder som vidtagits med stöd av bestämmelsema. En motsvarande redovisningsskyldighet av­seende spaningslagen infördes år 1982. Den senaste redovisningen gjordes i regeringens skrivelse 1988/89:11 (jfr även prop. 1988/89:12). År 1980 ersattes 1954 års utlänningslag av en ny utlänningslag (1980:376). Terro­ristbestämmdsema överfördes med i stort sett oförändrat sakligt innehåll till den nya lagen. Den nuvarande utlänningslagen (1989:529) trädde i kraft den 1 juli 1989.1 samband därmed bröts terroristbestämmdsema ul ur utlänningslagen och fördes i huvudsak oförändrade samman med be­stämmelsema i spaningslagen till en särskild ny lag, lagen (1989:530) om åtgärder för att förebygga våldsdåd med intemationell bakgmnd (terrorist­lagen. Den tidigare begränsningen av giltighetstiden för spaningslagens reg­ler upphörde därmed.

Regeringen tillsatte år 1988 en kommitté för att se över terroristbestäm­mdsema. I direktiven angavs bl. a. att det bör vara en utgångspunkt att särskilda bestämmelser på området fortfarande behövs. Kommittén borde vidare undersöka vad som bör gälla när ett beslut att avlägsna en presum­tiv terrorist inte kan verkställas. I direktiven framhölls att Sverige måste ha effektiva möjligheter att ingripa för att förhindra terrordåd samtidigt som målsättningen måste vara att tillgodose högt ställda krav på rättssä­kerhet för den enskilde. Arbetet i kommittén skall vara slutfört före ut­gången av år 1989.

De nuvarande terroristbestämmdsema ger möjlighet att avvisa eller utvisa utlänningar som tillhör eller verkar för sådana gmpper och organi­sationer vilka genom sin tidigare verksamhet har visat att de utanför sitt hemland systematiskt använder våld för politiska syften och därmed kan befaras göra det också i Sverige. Som ytterligare fömtsättning gäller dock att det med hänsyn till vad som är känt om utlänningens föregående verksamhet eller i övrigt föreligger fara alt han eller hon här i Sverige medverkar till sådana handlingar. Ett avvisnings- eller utvisningsbeslut skall emellertid inte verkställas, om ett politiskt eller därmed jämförligt verställighetshinder föreligger. I stället kan utlänningen då bli föremål för kontroll och övervakning. Fömtsättningama för att använda husrannsa­kan, kroppsvisilation, kroppsbesiktning, brevkontroll och hemlig teleav­lyssning avviker i dessa fall från vad som enligt rättegångsbalken gäller vid misstanke om brott, eftersom rättegångsbalkens regler inte ger niöjlighet att ingripa uteslutande i förebyggande syfte. Ett flertal garantier mot en alltför vidsträckt tillämpning har byggts in i såväl bestämmelsema om förfarandet och beslutsprocessen som i särskilda regler med syfte att ge underlag för en fortlöpande kontroll av hur lagen hanteras.

Den återkommande parlamentariska kontrollen av tillämpningen av terroristbestämmdsema och bestämmelsema om tvångsåtgärder skall även fortsättningsvis ske genom en skrivdse till riksdagen (se prop. 1988/89:86 s. 140).

En redogörelse för tillämpningen av terroristlagsliftningen under tiden den 1 augusti 1988 31 juli 1989 har utarbetats inom arbetsmark-

11   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 63

nadsdepartementet. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i detta    Skr. 1989/90:63 ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen till riksdagen överlämnar den inom arbets­marknadsdepartementet upprättade redogörelsen för tillämpningen av ter­roristlagstiftningen undertiden den 1 augusti 1988-den 31 juli 1989.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen

Skr. 1989/90:63

under tiden den 1 augusti 1988 den 31 juli 1989.

Bilaga

Rikspolisstyrelsen har i en skrivelse den 22 september 1989 redogjort för terroristlagstiftningens tillämpning under tiden efter styrelsens senaste redogörelse i samma ämne. Av skrivelsen framgår bl. a. följande.

Mellan åren 1973 och 1984 utvisades 24 personer med stöd av terrorist­bestämmdsema. Sistnämnda år beslutade dessutom regeringen med stöd av 47 § utlänningslagen (1980:376) att nio turkiska medborgare, medlem­mar av Kurdistans arbetarparti (PKK), skulle utvisas ur Sverige. Eftersom verkställighetshinder ansågs föreligga beslöt regeringen att utvisningsbe­sluten tills vidare inte skulle verkställas. Regeringen föreskrev vidare att sådana inskränkningar som avsågs i 48 § första stycket samma lag skulle gälla för samtliga. Sex av de nio turkiska medborgare som genom nämnda regeringsbeslut erhållit föreskrifter om vistelseort har under den nu aktu­ella perioden överträtt dessa föreskrifter och även dömts till påföljder som varierat mellan fängelse en månad i fem fall och villkorlig dom med dagsböter i ett fall. Rikspolisstyrelsen har vid elva tillfällen medgivit undantag från meddelade föreskrifter. De skäl som åberopats är advokat­besök, besök hos släktingar samt utbildning. En av de nio har bytt vistelse­ort.

Inga terrordåd hänförbara till begreppet internationell terrorism har inträffat i Sverige under redovisningsperioden.

Den svenska utredningen kring attentatet mot fartyget "City of Porös" i den grekiska arkipelagen fortsätter. Säkerhetspolisen samverkar med ett antal andra länder i utredningen kring det misstänkta attentatet mot PAN AM:s flight PA 103 över Skotttand i december 1988.

Rikspolisstyrelsen har anfört atl PKK är fortsalt aktiv i Sverige även om något våldsbrott inte iscensatts här såsom skett i andra europeiska länder.

Spaningslagen har under perioden använts vid sju tillfällen. Det har i samtliga fall rört sig om telefonkontroll.

1 sammanhanget bör nämnas att regeringen genom beslut den 31 augusti 1989 upphävt utvisningarna beträffande två av de utvisade turkiska med­borgarna och mildrat de tidigare inskränkningama beträffande två andra.

Utrikesdepartementet har i en skrivelse den 21 november 1989 redo­gjort för utvecklingen av den internationella terrorismen under tiden efter departementets senaste redogörelse i samma ämne samt redovisat vad som gjorts för att bekämpa den.

Av skrivelsen framgår bl. a. följande.

Amerikas förenta stater

Antalet bekräftade terrorismincidenter, avvärjda incidenter samt registre­rade terrorismrdaterade aktiviteter visar en avtagande tendens, medan antalet misstänkta terrorismincidenter ökat under 1980-lalet. Under det sista halvåret 1988 inträffade fyra bekräftade incidenter samt fem miss­tänkta och en avvärjd incident. För det första kvartalet 1989 har prelimi­närt ett dåd registrerats såsom varande av terroristkaraktär. Det främsta

nytillskottet i gällande antiterroristlagstiftning är ett förbud av import, till- Skr. 1989/90:63 verkning, försäljning och leverans för civil användning av vapen med hu- Bilaga vudsakligen icke-metalliskt innehåll. Flera lagförslag för bekämpande av terrorism är för närvarande framlagda för kongressen. Samtliga förslag rik­tar sig mot stater som stöder intemationell terrorism. Förslagen avser bl. a. ekonomiska sanktioner och förbud mot export av militär utmstning,explo-sivt plastmaterial samt flygplansutmslning lill sådana stater.

Australien

En person har åtalats för misstänkta terroristdåd riktade möt två ambassa­der. Under året har en "Crimes (Hostages) Act 1989" godkänts. Lagen kommer att träda i kraft efter det att Australien tillträtt konventionen om tagande av gisslan.

Belgien

Under den aktuella perioden har tre personer mördats och en person bortförts genom terroristdåd. Belgien har undertecknat ovannämnda kon­vention.

Canada

Landet har under året i stort sett varit, förskonat från intemationella terrordåd. En beredskapsplan för myndighetemas agerande mot terrorism har nyligen utarbetats. Utrikesministeriet har vidare upprättat ett kris-centmm med beredskap att samordna inblandade myndigheters arbete vid större katastrofer.

Danmark

Några ändringar i den danska straffeloven som behandlar terrorism har inte genomförts. Nyligen deponerade Danmark ratifikationsinstmmenten avseende ICAO protokollen som behandlar bekämpning av olovliga vålds­handlingar på intemationella flygplatser.

Finland

Landet har liksom tidigare varit förskonat från intemationell lerrrorism. En totalrevidering av den finska strafflagen skisseras. I denna lag finns bestämmelser om terrorism.

Frankrike

Under det senaste året har det inte inträffat några incidenter av terrorist­karaktär. I juli 1989 antogs en lag om förstärkt säkerhet på flygplatser och vid flygtransporter.

Förbundsrepubliken Tyskland

Skr. 1989/90:63

1 landet existerar ett stort antal extremistorganisationer, både med in- rJaga hemsk och med utländsk anknytning. Under år 1988 tillskrevs 790 vålds­dåd den extrema vänstem medan endast 73 kunde hänföras lill högerexlre-mism. "Författningsskyddet" konstaterar i sin rapport att man även för år 1988 måste dra den slutsatsen all Röda Arméfraktionen (RAF) utgör ett allvarligt hot mot statens säkerhet. Under år 1988 registrerades samman­lagt 103 politiskt motiverade våldsdåd härrörande från utländska gmpper. Genom nya lagar som trädde i kraft i juli 1989 skärptes straffen för kidnappning, tagande av gisslan, stöld ay vapen och sprängmedd samt sabotage. Nya regler om maskeringsförbud vid demonstrationer och kronvittnen har införts.

Grekland

Ett flertal terrorismrdaterade incidenter har ägt mm under perioden bl. a. mot åklagare och domare i högsta domstolen. Några nya lagförslag gällan­de antiterroristlagstiftning har inte initierats.

Irland

Inga intemationella terroristattacker har förekommit. Några förändringar i den gällande lagstiftningen om terrorism har inte initierats.

Israel

Den israelisk-palestinska/arabiska konflikten har haft en avgörande inver­kan på flera yttringar av den intemationella terrorismen, exempelvis sprängningen av PAN AM planet över Lockerbie i Skottland i december 1988. Inga förändringar i den befintliga antiterroristlagstiftningen har vidtagits. Ett lagförslag föreligger om förbud mot bidrag från terroristorga­nisationer.

Italien

Inga terroristdåd har inträffat under den aktuella perioden. Italien saknar särskild terroristlagstiftning och inga lagförslag i denna fråga har lagts fram.

Japan

Åtminstone två incidenter med terroristanknytning har inträffat varav den ena inträffade i samband med förre kejsarens begravning. Inga nya lagar har initierats.

Nederländerna

Skr. 1989/90:63

IRA anses i Nederländema utgöra ell problem. Landet tillämpar en strikt    Bilaga immigrationskontroll mot vissa länder i mellersta Östem. Några nya lagar på området är inte aviserade.

Norge

Någon direkt terroristlagstiftning finns inte. En del bestämmelser i den nya utlänningslagstiftningen som träder i kraft den I januari 1990 kan dock få betydelse i detta avseende. En utredning pågår som arbetar med över­vakningspolisens framtida organisation, uppgifter och prioriteringar.

Portugal

1 landet förekommer inte någon egentlig intemationell terrorism. Någon särskild lagstiftning mot terrorism finns inte. Den allmänna och militära straff- och straffprocesslagstiftningen anses ge tillräckligt skydd mot inter­nationell terrorism.

Schweiz

Fem händelser med direkt eller indirekt anknytning till Schweiz har inträf­fat under perioden. Bl.a. har Aeroflots kontor i Geneve sprängts och belgiska generalkonsulatet i Zurich ullsatts för omfatttande skadegörelse. Ell lagförslag om förhindrande av "tvättning" av inkomster som härrör från brottslig verksamhet har godtagils.

Spanien

Den terrorism som i allt väsentligt bärs upp av den baskiska separatiströ­relsen ETA anses inte längre som ett politiskt utan som ett polisiärt problem, eftersom organisationen synes förlora alltmer av sitt relativa folkliga stöd och därmed hotas av inre upplösning.

Storbritannien

Storbritannien drabbades svårt av intemationell terrorism genom ovan­nämnda flygplanssprängning över Lockerbie i Skottland. De ändringar som gjorts i befintlig lagstiftning mot terrorism har för avsikt att angripa terrorismens finansiering.

Turkiet

PKK har under året fortsatt sina aktiviteter i sydöstra Turkiel. Attacker mot civila mål har minskat medan attacker mot landets säkerhetsstyrkor har ökat. PKK sätts i samband med ett stort antal dödsfall. Dämtöver

finns även vänsterextremisliska organisationer samt islamiskt fundamen-     Skr. 1989/90:63 talistiska rörelser som anses ha utländskt stöd. Inga förändringar i lagstift-     Bilaga ningen mot terrorism har förekommit.

Österrike

En incident med misstänkt anknytning till intemationell terrorism har förekommit. 1 juli 1989 mördades tre kurder. En särskild antiterrorist-gmpp har bildats. Någon särskild lerroristlagstiftning förekommer inte.

Norstsdts Tlvckeri, Stockholin 1989