Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84: 55

Regeringens proposition

1983/84:55

om immunitet och privilegier samt kostnader för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Euro­pa (Stockholmskonferensen);

beslutad den 3 november 1983.

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

LENNART[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag till lagstiftning om immunitet och privilegier i samband med konferensen om förtroende- och säkerhetsska­pande åtgärder och nedrustning i Europa som frän och med den 17 januari 1984 hålls i Stockholm. I propositionen föresläs bl.a. att främmande staters delegationer, delegationsmedlemmar samt deras familjer som i samband med konferensen anlänt till Sverige skall tillerkännas immunitet och privilegier i viss angiven omfattning. Lagstiftningen överensstämmer härvid i sina huvuddrag med motsvarande bestämmelser i 1961 års Wien­konvention om diplomatiska förbindelser som ratificerats av Sverige (SÖ 1967: 1). Dessulom föreslås vissa förmåner för anställda i konferenssekre­tariatet.

Vidare föreslås att riksdagen anvisar medel för svenska åtaganden till följd av konferensen.

1    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 55

Prop. 1983/84:55

2

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1983-11-03

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer, Bod­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och Rainer

Proposition om immunitet och privilegier samt kostnader för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa (Stockholmskonferensen)

Statsråden[REDACTED_EFTERNAMN] och Rainer anmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprolokollen för respektive departement.

Statsrådet Bodslröm hemställer att regeringen i en proposition föreslår riksdagen

att anta de förslag som han och statsrådet Rainer har lagl fram.

Med hänsyn till tidpunkten för ikraftträdandet av den föreslagna lagen och till den tidpunkt dä Stockholmskonferensen inleds, bör regeringen vidare föreslå riksdagen att fastställa motionstiden till tio dagar.

Regeringen ansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredragan­dena har lagt fram.

Regeringen beslutar vidare föreslå riksdagen att motionstiden förkortas till tio dagar.

Regeringen beslutar att de anföranden och förslag som redovisas i un­derprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 1 och 2.

Prop. 1983/84:55

Bilaga 1

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-1J-03

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till proposition om immunitet och privilegier samt kostnader för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrust­ning i Europa (Stockholmskonferensen).

I    Inledning

Slutakten från konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK) undertecknades i Helsingfors den 1 augusti 1975 av stats- och regerings­chefer från 35 deltagande stater (samtliga europeiska stater utom Albanien samt USA och Canada). De deltagande staterna enades i det sammanhang­et om alt senare hålla s.k. uppföljningsmöten för att dels granska efterlev­naden av Helsingforsdokumentel, dels överväga vilka ytterligare mätt och steg som skulle kunna vidtas i syfte alt främja fördjupad avspänning. Del första uppföljningsmötet hölls i Belgrad under åren 1977-78 och det andra i Madrid under åren 1980-83.

Under Madridmötel, som avslutades den 9 september 1983, framlades ett antal förslag, bl.a. från svenskl håll, om att sammankalla en europeisk nedrustningskonferens. Sverige erbjöd sig på ett tidigt stadium atl stå som värd för en sådan konferens. I slutdokumentet från Madridmötel enades de deltagande staterna om att hålla en konferens om förtroende- och säker­hetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa ("Conference on Confi-dence- and Secui"ity-building Measures and Disarmament in Europé""). Konferensens första fas skall hällas i Stockholm med början den 17 januari 1984. Ett förberedande möte pågår f.n. i Helsingfors.

Sammankallandet av denna konferens - i fortsättningen kallad Stock­holmskonferensen - var ett av de viktigaste besluten i slutdokumentet från Madridmötel. För första gången kommer alla de 35 ESK-staterna att engagera sig i en förhandling av direkt betydelse för deras egen säkerhet. Det är därför med stor tillfredsställelse somjag konstaterar att Stockholm valts lill mötesort.

Värdskapet är emellertid förpliktande och innebär etl betydelsefullt åtagande från svensk sida. Detta kan i korthet beskrivas sä alt åtgärder mäsle vidtas för atl konferensen och dess deltagare bereds arbets- och ti    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr55

Prop. 1983/84:55

4

levnadsvillkor som följer internationell praxis och är jämförbara med de förhållanden som rått under tidigare ESK-möten. Konkret tar sig detta uttryck i det lagförslag om immunitet och privilegier och de förslag om anslag för konferenskosinaderna som beskrivs i det följande.

Som jag nämnt håller ESK-staterna nu ett möte i Helsingfors för alt förbereda Stockholmskonferensen. Detta möte beräknas pågå till mitten av november, och jag måste därför reservera mig för att det under dessa förhandlingar kan uppkomma nya oförutsedda frågor som är av sådan natur alt de bör underställas riksdagen.

2    Allmänt om konferensen

2.1       Konferensens omfattning och förlopp

Stockholmskonferensens förlopp kan inte förutsägas med någon större exakthet, eftersom det är exklusivt förbehållet medlemsstaterna atl besluta om sessionernas längd och frekvens. Vid det nu pågående förmötet i Helsingfors kommer bl.a. dessa frågor att diskuteras. Klart står emellertid atl ESK:s tredje uppföljningsmöte, som enligt planerna påbörjas i Wien i november 1986. skall utvärdera de framsteg som gjorts under Stockholms­konferensen.

Den svenska utgångspunkten i förberedelsearbetet har därför varil att konferensen i praktiken innebär ett åtagande för treårsperioden 1983-86. Kostnadsberäkningarna i det följande baseras pä antaganden om att konfe­rensen sammanträder åtta månader per år under åren 1984 och 1985 och sex månader under år 1986.

De 35 ESK-staterna kan förväntas bli representerade av fem å tio delegater vardera. Härtill kommer ett internationellt sekretariat som an­passas till konferensens krav och sammanträdesfrekvens. I sekretariatet kan komma att ingå 20-60 tjänstemän, vartill kommer 50- 100 tolkar och översättare till de sex konferensspräken (engelska, franska, tyska, ita­lienska, spanska, ryska). Mellan 300 och 500 personer kommer sålunda att vara direkt engagerade i konferensarbetet.

2.2       Värdskapet och förberedelser

Med värdskapet följer dels elt organisatoriskt ansvar för konferensför­beredelserna, dels vissa finansiella åtaganden. Vissa ESK-staler har varit tveksamma till Stockholm som konferensort och uttryckt oro för kraftigt stegrade kostnader i jämförelse med tidigare möten. Målsättningen frän svensk sida måste vara atl bereda konferensen och dess deltagare samt hitresta journalister bästa möjliga arbetsvillkor och service.

En organisation för konferensen måste byggas upp pä kort tid. Värdlan­det förväntas därvid ställa en för konferensändamäl lämpad byggnad (inkl

Prop. 1983/84:55

5

inredning och utrustning) till förfogande mol viss hyra. Kostnaderna för såväl den yttre som den inre säkerheten vilar på värdnationen. Därtill kommer samtliga kostnader för sekretariatet under förberedelseperioden inlill månaden före konferensens början samt vid längre konferensuppe­håll. Dessutom måste Sverige räkna med att vissa hyres- och hotellkost­nader m.m. både för själva konferensen och dess deltagare/personal kan komma att behöva garanteras.

Vidare kan nämnas alt de utländska delegaterna, för vilka jag senare kommer att föreslå bestämmelser om immunitet och privilegier, bör bere­das särskild service i form av en butik för skattefri försäljning av sprit­drycker, vin och tobaksvaror. Avsikten är att Systembolaget AB skall inrätta denna butik och att regeringen med stöd av gällande dispensbe-slämmelser i de olika skalteförfattningarna skall kunna medge befrielse från dryckesskatt, tobaksskatt och mervärdesskatt för de varor som säljs i butiken. Även vid den officiella representation som utövas av de utländska delegationerna inom konferensbyggnaden bör skattefria varor kunna an­vändas.

Förberedelsearbetet i Sverige måste genomföras med betydligt snävare tidsmarginaler än de som gällde för arrangörerna i Madrid. Även om Madridmötet inte formellt avslutades förrän i september 1983, hade givet­vis ett omfattande förarbete påbörjats dessförinnan inom regeringskans­liet, främst inom utrikesdepartementet.

I delta sammanhang bör riksdagen underrättas om atl regeringen genom beslut den 14 juli 1983 dels uppdragit ät byggnadsstyrelsen atl inom en preliminär kostnadsram av högsl 33.5 milj. kr. planera och projektera lokaler för konferensen samt föra eventuella hyresförhandlingar, dels be­myndigat byggnadsstyrelsen atl utföra nödvändiga byggnadsarbeten samt alt anskaffa inredning och utrustning för konferensens behov.

Vidare har regeringen genom beslut den I september 1983 föreslagit en exekutivsekreterare för konferensen. För atl bereda denne möjlighet alt från den 1 september 1983 anställa personal och vidta övriga förberedande åtgärder har utrikesdepartementet bemyndigats att tillhandahålla för­skottskapital med högst 10 milj. kr. För båda regeringsbesluten gäller all kostnaderna förskottsvis belastar sextonde huvudtitelns förslagsanslag Oförutsedda utgifter. Därmed skapades de formella förutsättningarna för elt intensifierat förberedelsearbete i avvaktan på riksdagens beslut med anledning av regeringens kommande förslag.

Ett provisoriskt sekretariat upprättades den I september 1983. Detta svarar för förberedelsearbetet i nära samråd med regeringskansliet. Nomi­neringen av exekutivsekreterare för konferensen har av regeringen for­mellt underställts övriga medlemsstater. Den nominerade tjänstemannen har besökt ett antal ESK-stater som ett led i förberedelsearbetet.

Vad gäller konferenslokaler blev det pä etl tidigt stadium uppenbart att den enda byggnad som skulle kunna komma ifråga var f.d. riksdagshuset

Prop. 1983/84:55

6

vid Sergels Torg. numera benämnt Brunkebergshusel. Omfattande arbeten i huset pågår planenligl och skall vara slutförda i december 1983.

3    Immunitet och privilegier

3.1       Frågeställningen

Enligt den internationella praxis som utvecklats beträffande konferenser inom ramen för ESK åtnjuter de dellagande staternas företrädare de privi­legier och den immunitet som de anses behöva för alt obehindrat kunna fullgöra sina uppgifter. Enligt samma praxis åtnjuter den sekrelariatsper-sonal som anställs för att administrera konferensen anställningsförmåner enligt de principer som tillämpas av Förenta nationernas organ.

Svensk rätt innehåller inte några bestämmelser om immunitet och privi­legier som ger förmåner av denna karaktär lill konferensen eller till delta­garna i den. Lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall avser främmande stals beskickning och beskickningsmedlemmar, främ­mande stals konsulat och konsulatsmedlemmar, dessa kategoriers familjer och betjäning saml diplomatiska och konsulära kurirer. 1976 års lag inne­håller även bestämmelser om förmåner för vissa internationella organ och personer med anknytning till sådana organ. Dessa bestämmelser avser således inte personer som av sin regering blivit utsända för atl delta i en mellanslatlig konferens som hålls i Sverige. Fråga har därför uppkommit om utformningen av den lagstiftning som bör införas för alt göra det möjligt för Sverige, som värdnation för Slockholmskonferensen, att tillämpa sam­ma regler som andra värdnationer har tillämpat med avseende pä konferen­ser inom ESK:s ram.

3.2       Den folkrättsliga bakgrunden

Wienkonventionen 1961

Sverige är bundet av ett slort antal internationella överenskommelser som innehåller bestämmelser om rättslig immunitet och privilegier av olika slag. Viktigast av dessa är den i Wien den 18 april 1961 antagna konven­tionen om diplomatiska förbindelser.

Wienkonventionen 1961. som väsentligen ulgör en kodifiering av all­mänt erkända folkrätlsliga grundsatser, innehåller utförliga beslämmelser om immunitet och privilegier för främmande stals beskickning, beskick­ningsmedlemmar m.m. (se prop. 1966: 148 med förslag till lag med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier m.m.). Bland konventionens viktigare regler på dessa områden kan följande förtjäna att nämnas.

Wienkonventionens art. 22 fastslår att beskickningslokaler är okränkba-ra och atl företrädare för den mottagande staten inle får bereda sig tillträde dit utan beskickningschefens medgivande. Den mottagande staten åläggs

Prop. 1983/84:55

7

att vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda beskickningslokaler mot varje form av intrång eller skadegörelse och för att hindra all beskickning­ens frid störs eller att dess värdighet kränks.

I art. 27 behandlas en beskicknings rätt lill fria kommunikationer i dess officiella verksamhet. För förbindelser med den sändande statens regering eller med andra beskickningar eller konsulat, som företräder samma stat, får en beskickning bruka alla lämpliga kommunikationsmedel, diplomatis­ka kurirer samt kod- och chiffermeddelanden. Den mottagande statens samtycke fordr"as dock för att en beskickning skall få uppsätta och använda radiosändare. Beskickningens officiella korrespondens skall vara okränk-baroch en diplomatisk kurirförsändelse får varken öppnas eller kvarhällas.

En diplomatisk företrädare åtnjuter enligt art. 29 okränkbarhet till sin person och får inte underkastas någon form av frihetsberövande. Det åligger den mottagande slalen att vidta alla lämpliga åtgärder för atl hindra angrepp mol hans person, frihet och värdighet.

Enligt arl. 30 jämställs en diplomatisk företrädares privatbostad med beskickningslokal i vad avser okränkbarhet och skydd. Hans handlingar och korrespondens samt. med vissa i art. 31 angivna undantag, hans egendom skall åtnjuta okränkbarhet.

En diplomatisk företrädare åtnjuter enligt art. 31 immunitet i fråga om den mottagande statens domsrätl i straffrättsligt hänseende. Med vissa undanlag åtnjuter han också immunitet i tvistemål och administrativa mål. Denna immunitet mot lagföring kan enligl art. 32 hävas av den sändande staten.

En diplomatisk företrädare åtnjuter enligl art. 34 befrielse från alla statliga, regionala eller kommunala skaller och pålagor, vare sig de avser person eller egendom. Från denna regel görs flera undantag. Det praktiskt viktigaste torde vara skyldigheten atl erlägga sådana indirekla skatter som vanligen är inräknade i varornas eller tjänsternas pris.

Art. 36 innehåller bestämmelser om införseltillstånd och om befrielse från tullar och liknande pålagor som inte ulgör ersättning för lämnade tjänster. Införseltillstånd och tullfrihet skall medges beträffande föremål som är avsedda för en beskicknings officiella bruk och för en diplomatisk företrädares eller hans familjemedlemmars personliga bruk.

Art. 36 föreskriver vidare alt en diplomatisk företrädares personliga resgods får visiteras bara om det finns välgrundad anledning lill anlagande, atl del innehåller föremål, som är tullbelagda eller underkastade in- eller utförselförbud eller karantänsbestämmelser.

Arl. 37 anger vilka personkategorier utöver de diplomatiska företrädar­na som åtnjuter immunitet och privilegier.

En diplomatisk företrädares familjemedlemmar skall åtnjuta samtliga i arl. 29-36 upptagna förmåner, under förutsättning att de tillhör hans hushåll och inte är medborgare i den mottagande staten.

En medlem av beskickningens administrativa och tekniska personal

Prop. 1983/84:55

8

samt de av hans familjemedlemmar som tillhör hans hushåll åtnjuter i art. 29-35 upptagna förmåner, om de inle är medborgare eller stadigvarande bosatta i den mottagande staten. Den i art. 31 angivna immuniteten i fråga om domsrätt i tvistemål och administrativa mål omfattar dock för deras vidkommande inte ålgärder utom tjänsten.

Enligt art. 41 är den som åtnjuter immunitet och privilegier skyldig att ställa sig den mottagande statens lagstiftning till efterrättelse, om delta inte inkräktar på vederbörandes immunitet och privilegier.

Wienkonventionen 1961 har tillträtts av 141 stater och dess bestämmel­ser tillämpas av samtliga ESK-stater.

Övriga inlernalionella överenskommelser samt förhållandet till svensk rätt Bland övriga överenskommelser om immunitet och privilegier som är gällande för Sverige bör först nämnas den även i Wien den 24 april 1963 antagna konventionen om konsulära förbindelser som innehåller utförliga bestämmelser om utländska konsulära representanters ställning (se prop. 1973: 172 med förslag till lag om ändring i lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier m.m.) Beslämmelserna om immunitet och privilegier är dock inte fullt lika långtgående och omfat­tande som i 1961 års konvention.

Sverige år dessutom bundet av ett antal stadgor och avtal rör-ande internationella organisationer och organ. Fierlalet av dessa innehåller be­stämmelser om immunitet och privilegier för ifrågavarande organisation liksom för personer med anknytning till organisationen. Dessa bestämmel­ser avser ofta immunitet för organisationen mot rättsligt förtärande, o-kränkbarhet för organisationens lokaler och arkiv samt immunitet för organisationens tjänstemän och experter. Vanligen tillförsäkras de anställda förmåner även av annat slag, såsom skatte- och tullfrihet. Bland dessa avtal och stadgor märks främst konventionen den 13 februari 1946 rörande Förenta nationernas privilegier och immuniteter (prop. 1947: 306 med för­slag lill lag om särskilda förmåner för vissa inlernalionella organisationer m.m.) samt konventionen den 21 november 1947 om privilegier och im­munitet för Förenta nationernas fackorgan (prop. 1951: 160 angående god­kännande av Sveriges anslutning lill en konvention rörande privilegier och immunitet för Förenta nationernas fackorgan).

De bestämmelser om förmåner som finns i de nämnda överenskommel­serna har införlivats med svensk rätt genom lagen (1976:661) om immuni­tet och privilegier i vissa fall. Detta gäller i första hand Wienkonventioner­na 1961 och 1963 rörande diplomatiska resp. konsulära förbindelser. I 2 och 3 §§ i denna lag föreskrivs alt främmande staters beskickningar och beskickningsmedlemmar, konsulat och konsulatsmedlemmar, beskick­nings- och konsulalsmedlemmarnas familjer och betjäning samt diploma­tiska och konsulära kurirer skall åtnjuta immunitet och privilegier i enlig­het med vad som föreskrivs i de båda Wienkonventionerna. I lagens 4 §

Prop. 1983/84:55

9

föreskrivs att de internationella organ och personer med anknytning lill sädana organ, som anges i särskild bilaga till lagen, åtnjuter immunitet och privilegier enligt vad som beslämts i avtal som är i kraft i förhållande till Sverige.

I detta sammanhang bör nämnas att Förenta nationernas gener"alförsam-ling den 8 december 1969 antog resolution 2530 

(XXIV) 

och därmed öppnade för undertecknande en lill resolutionen fogad konvention om tillfälliga diplomatiska kontakter CConvenlion on Special Missions"). Enligl art. I i konventionen förslås med en tillfällig diplomatisk kontakt en mission/delegation som har en representativ och temporär karaktär och som sänds av en stat lill en annan stat med den senares samtycke för atl överlägga om särskilda frågor eller utföra ell särskilt uppdrag. Etl brittiskt förslag att konventionen skulle göras tillämplig även pä delegationer till inlernalionella konferenser som sammankallals av en stat. saml på sådana konferensers sekretariat, kunde inte förverkligas. 1 rapporten från general­församlingens sjätte (juridiska) utskott intogs elt konstaterande, atl frågan om konferensdelegatroners rättsliga ställning, immunitet och privilegier utgjorde ell tomrum i det regelkomplex som hänförde sig till representation i internationella sammanhang.

1969 års konvention ansluter sig nära till Wienkonveniionen om diplo­matiska förbindelser vad gäller immunitet och privilegier som tillerkänts den sändande statens representanter i den tillfälliga diplomatiska missio­nen/delegationen. Sverige hör emellertid - liksom flerlalel ESK-stater -inte till de 20 stater som ratificerat eller anslutit sig lill 1969 års konvention. Denna har för övrigt ännu inte trätt i kraft.

Allmän folkrätt

Det existerar inte någon inlernalionell konvention med avseende pä mellanstatliga konferenser som sammankallals av en eller flera stater. Frågan är då om allmän folkrätt, dvs. den sedvanerällsligt etablerade folkrätten, innehåller några regler i för-evarande hänseende. Sverige är, liksom övriga länder i statssamfundel, bundet av folkrättens allmänt er­kända sedvanerältsliga grundsatser, lät vara alt de i åtskilliga hänseenden saknar den precision som nationell lagstiftning strävar efler.

Det förefaller sannolikt att beslämmelserna om immunitet och privile­gier i Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser, som lill slor del ulgör en kodifiering av allmänt erkända grundsatser, med nödvändiga modifieringar är tillämpliga även med avseende på diplomatiska delegatio­ner och delegalionsmedlemmar vid mellanstatliga konferenser. Någon auktoritativ uttolkning av allmän folkrätt i detta hänseende existerar emel­lertid inte i dagens läge.

Del enda som med säkerhet kan sägas är all vissa grundläggande privile­gier och immunitet tillkommer främmande statsöverhuvuden, regerings­chefer och utrikesministrar som medlemmar av delegationer vid intérnatio-

Prop. 1983/84:55

10

nella konferenser eller vid andra mellanstatliga förhandlingar. Statsöver­huvudets immunitet gäller generellt vid vistelse i annat land. oavsett om vederbörande agerar som statsöverhuvud eller privatman. Hans person är okränkbar och därtill föreligger en skyldighel för den främmande staten atl bereda honom särskill skydd mol angrepp av enskilda. Samma rätt till okränkbarhet och särskilt skydd mol angrepp har medlem av elt statsöver­huvuds familj och av den svit som medföljer honom.

1 den folkrätlsliga litteraturen antas allmänt att elt lands utrikesminister, då han i tjänsteärende reser utrikes, intar samma ställning som hos en stat ackrediterade ambassadörer. Som motivering för detta anförs ofta att utrikesministern som utrikesförvaltningens och beskickningsväsendels chef inle bör ha lägre immunitet än en honom underställd ambassadör. Även en regeringschef på ijänsieuppdrag i utlandet torde numera kunna förvänta sig en molsvarande privilegierad ställning. Det finns emellertid inget stöd i folkrätten för en privilegierad ställning för medlem av rege­ringschefs eller utrikesministers familj. (Jfr Prop. 1975:71 med förslag lill godkännande av konventionen den 14 december 1973 om förebyggande och bestraffning av brott mol diplomater och andra internationellt skyd­dade personer s. 12 f.)

3.3 Behovet av en ad hoc-lagstiftning

Som framgått av det föregående existerar det inte någon internationell konvention som reglerar frågan om immunitet och privilegier vid mellan­statliga konferenser och inle heller innehåller svensk rått några beslämmel­ser i della hänseende. Däremot finns del en viss internationell praxis på området, som i stort ansluter sig lill immunitets- och privilegiebestämmel­serna i FN-konventionen 1947 om fackorganens immunitet och privilegier. Wienkonventionen 1961 om diplomatiska förbindelser och 1969 års kon­vention om tillfälliga diplomatiska kontakter. Del är viktigt atl komma ihåg. alt de privilegier och immuniteter som del här är fräga om inte tillkommit för att gynna privata och individuella intressen utan för all säkra ett fullgörande av de diplomatiska uppgifter som ankommer på en förhand­lingsdelegation och dess medlemmar.

När Sverige nu skall slå som vård för den första fasen av konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa, förväntas del av oss all vi ansluter oss lill den pr'axis för värdnalioner som utbildats i ESK-sammanhang. Det är därför viktigt bl.a. att Sverige kan erbjuda konferensen den immunitet och de privilegier som bland flertalet av de deltagande staterna anses böra tillkomma en konferens av delta slag. För atl sådana förmåner skall kunna ges, krävs nya lagregler. Fråga upp­kommer då om det bör införas generella regler som för framtiden kan tillämpas på internationella konferenser av motsvarande slag eller om den

Prop. 1983/84:55

11

nya lagstiftningen bör begränsas till alt avse den nu ifrågavarande konfe­rensen.

Jag vill för egen del förorda en speciallagstiftning för Slockholmskonfe­rensen. Den omfattning av förmånerna sorti bör gälla för denna skall enligt min mening komma ifråga bara för ett fätal konferenser av särskild interna­tionell betydelse. Det är utomordentligt svårl att i en generell lagstifining göra en tillfredsställande avgränsning av det slag av internationella konfe­renser som bestämmelserna skulle tillämpas på. Risken är påtaglig atl en sådan generell lagstifining skulle bli både oprecis och svår all tillämpa.

3.4 Utformningen av den tillfälliga lagstiftningen

När del gäller den nu förestående konferensen torde de behov av im­munitet och privilegier som rimligen kan göras gällande i alll väsentligt tillgodoses orrr man på konferensen tillämpar bestämmelser som svarar mol immunitet- och privilegiebeslänimelserna i 1961 års Wienkonvenlion om diplomatiska förbindelser. Denna konvention har vunnit mycket bred anslutning. Den har sålunda 141 parter. Till stora delar utgör den en kodifiering av allmänt erkända folkrätlsliga grundsatser. Den har tillträtts av Sverige och införiivades med svensk rätt genom lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier, vilken sedermera har ersatts av lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Den särskilda lagstiftningen om immunitet och privilegier för Stockholmskon­ferensen kan därför i huvudsak ges den utformningen att Wienkonventio­nens bestämmelser skall tillämpas pä konferensen. Därlill krävs vissa kompletterande bestämmelser.

4    Kostnader

4.1 Gemensamma kostnader

1 beslutet från Madrid om Slockholmskonferensen sägs det bl.a. alt de procedurregler, arbetsmetoder och den bidragsskala för utgifter som gäller för ESK kommer, mutatis mutandis. att tillämpas på konferensen och alt ett tekniskt sekretariats tjänster kommer att tillhandahällas av värdlandet.

Konferensens driftskostnader fördelas kvartalsvis mellan de 35 della­gande staterna enligt en fastställd fördelningsnyckel, Sveriges andel är 3,48%.

I de gemensamma driftskostnaderna ingår framför allt kostnader för sekretariatet och dess personal (inkl tolkar m.fl.), hyra för konferenslo­kaler samt kontorsutrustning och adminislration av konferensen.

Prop. 1983/84:55

12

4.2 Totalkostnader för perioden 198386 inkl. fördelning värdland kon­ferens

I dagsläget är det svårt alt överblicka kostnaderna för hela perioden. De beräkningar som redovisas i det följande bör dock ge en god bild av storleksordningen både totalt och vad beträffar de svenska åtagandena genom den preliminära fördelningen mellan konferens och värdland (siff­ror i 1983 års priser).

Tabellöversikt konferenskostnader perioden 198386 (milj. kr.)

Kostnadsslag

Tota

Ikoslnad

Fördel

ning pä

Konfe

ens

Väldiand

1. Personal

65

58

7

2. Lokaler

147

87

60

3. Säkerhet

45

-

4?

4.  Konlorsutruslning

8

7

1

5, ,'\dministralion

6

6

-

6. Övrigt

14

4

10

Summa:

285

162

123

4.3 Personal

De i konferensen deltagande staterna slår gemensami för huvudparten av personalkostnaderna. Eftersom ESK saknar egen permanent organisa­tion och fast sekretariat, rekryteras den administrativa personalen företrä­desvis bland svenska statstjänstemän medan språkpersonalen till helt övervägande del måste rekryteras internationellt.

Det internationella sekretariatet är fristående från värdlandets nationella administration. ESK tillämpar de regler för lönesättning och beskattning som gäller inom FN-systemet. Personalen skall därför vara befriad från skattskyldighet till stat och kommun för inkomst av anställning vid sekre­tariatet i enlighel med 7 S i lagförslaget.

Riksdagen bör i detta sammanhang underråttas om att regeringen genom beslut den 1 september 1983 föreskrivit att för de svenska statsanställda som ingår i sekretariatet skall göras ett löneavdrag med 10% utgörande ersättning för de sociala förmåner (försäkringskassa, pensioner, statlig grupplivförsäkring och statens personskadeförsäkringar) som de i egen­skap av svenska statstjänstemän åtnjuter även under sin anställning hos konferensen. Regeringen har vidare föreskrivit att under de perioder då lönekostnaden för det internationella sekretariatet åvilar den svenska sta­ten skall lönen för den som är bosatt i Sverige minskas med 30%'.

Prop. 1983/84:55

4.4 Lokaler

Ombyggnadsprogrammet av Brunkebergshusel för del nya ändamålet har begränsats så långt som möjligt. Åtgärderna avser ombyggnad lill två större kommittérum och fem grupprum samt insalser i huvudentrén för att förbättra inpasseringskontrollen. Säkerhetsinstallationerna totalt måste förstärkas. Dessutom placeras en lokal polisstation i fastigheten. 20 st. delegalionskontor inrättas för uthyrning jämte ett kommunikations-centrum för massmedia. Det kan inle uteslutas att ytterligare behov av kommiltérum - och därmed extra anslag - kan aktualiseras.

I huvudsak all lös inredning mäsle nyanskaffas, liksom viss teleteknisk utrustning avseende i första hand tolkanläggningar och interntelevisions-anläggning för bevakning. För fastighetens utnyttjande behövs ytterligare kompletteringar i utrustningen. Därtill kommer driftskostnader.

Den största delen av lokalerna inkl inredning och utrustning kommer atl förhyras av konferensen. En mindre del kommer att uthyras direki som delegationskontor och ytterligare en mindre del upplåtas lill rikspolissty­relsen för den tidigare nämnda polisstationen.

Det är uppenbart att kostnaderna för konferensen inte alltför drastiskt kan avvika från vad som gällt vid tidigare ESK-möten. Liksom i Madrid måste hela ombyggnads- och utrustningskostnaderna falla på värdlandet. Dessutom kommer den verkliga hyres- och driftskostnaden för Brunke­bergshusel - bl.a. på grund av all fastigheten inle ursprungligen är anpas­sad för konferensändamål - atl ligga väsentligt över den kraftigt subven­tionerade hyresnivån i Madrid. Enligt min bedömning är det därför inte rimligt alt av konferensen ta ut mer än 2,5 milj. kr. i månadshyra eller ca 87 milj. kr. för hela perioden (35 månader).

4.5 Säkerheten

Såsom värdnation är Sverige ansvarigt för konferensens säkerhet. Ål-gärderna från svensk sida blir relativt omfattande för att hälla en betryg­gande säkerhets- och beredskapsnivå. Utanför konferensbyggnaden vilar ansvaret på den svenska polisen. För den inre säkerheten svarar en sär­skild vaktslyrka under exekutivsekreterarens ledning. För atl inom bygg­naden motsvara de krav på säkerhet som ställts bl.a. av delegationer med arbetslokaler i fastigheten, fordras särskilda arrangemang och utrustning. Totalkostnaden beräknas till 45 milj. kr., varav den inre säkerheten drar merparten eller 33 milj. kr. Huvuddelen av kostnaderna för den yttre säkerheten kommer alt belasta befintliga anslag under andra huvudtiteln.

Prop. 1983/84:55

4.6 Kontorsutrustning och Administration

Kostnader för administration och kontorsutrustning faller nästan helt och hållet pä konferensen och avser bl.a. telefon/telex. bank. post och transporter samt inköp och förhyrning av kontorsmaskiner.

4.7 Övrigt

Genom blockbokningar av ett stort antal hotellrum står slalen som garant gentemot hotellen för eventuellt outnyttjade rum. Värdnationen har även etl visst ansvar för atl tillhandahålla och vara behjälplig med anskaf­fande av bostäder.

Dessutom bör Sverige i likhei med tidigare värdnalioner såväl vid öpp­nings- och slutsessioner som löpande under konferensen ulöva viss gästfri­het gentemot besökare på hög nivå, konferensdeltagare och utländska representanter för massmedia.

Den planeringsperiod som står till förfogande fram lill konferensens inledning är synnerligen kort. Många faktorer som kan komma alt påverka kostnadsbilden är ännu högst osäkra. Till följd av detta kan alla kostnader idag inle förutses och medel bör därför reserver-as för oförutsedda ända­mål.

4.8 Anslagskonstruktion

I enlighet med ESK:s regler skall värdnationen förskottera medel för konferensens bedrivande. Vidare krävs medel för de kostnader som åvilar Sverige enligt redogörelsen i del föregående.

Jag förordar att regeringen föreslår riksdagen alt på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1983/84 inrätta två nya anslag under tredje huvudtiteln.

Det ena anslaget bör omfatta förvaltningskostnader om 50 milj. kr. och kostnaderna tas upp under ett nylt förslagsanslag benämnt F 7. Slock­holmskonferensen förvaltningskostnader. Av anslagsbeloppet avser ca 20 milj. kr. löpande förvaltningskostnader (personal, hyra. bevakning, drift, m.m.) som åvilar värdlandet. Omkring 30 milj. kr. ulgör förskottsme­del som belastar konferensen. Under delta anslag bör även avskrivnings­kostnaderna för investeringar las upp. Vidare bör intäkter redovisas under detta anslag.

Det andra anslaget bör omfatta investeringskostnader om 50 milj. kr. och kostnaderna tas upp under ett nylt reservationsanslag benämnt F 8. Stockholmskonferensen - investeringskostnader. Därav avser omkring 48 milj. kr. svenska kostnader för investeringar i konferensbyggnaden, i inredning och utrustning av lokaler m.m. samt kontorsutrustning.

Prop. 1983/84:55

15

Senare denna dag kommer chefen för justitiedepartementet att ta upp de kostnader som sammanhänger med den yttre bevakningen.

Frågan om anslag för budgetåret 1984/85 torde få las upp i anslutning lill arbetet med budgetpropositionen.

5   Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom utrikesdepartementet upprättats förslag till lag om immunitet och privilegier angående konferen­sen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa.

Förslaget, som har upprättats i samråd med chefen för finansdeparte­mentet, bör fogas till protokollet som bilaga 1.1.

Med hänsyn till alt den föreslagna lagen är av tillfällig och tidsbegränsad karaktär samt berör en begränsad personkrets, anser jag att remiss lill lagrådet kan underlåtas i förevarande ärende.

6    Specialmotivering

I §

I paragrafens första stycke anges lagens ad-hoc-karaktär. Lagen gäller sålunda endasl konferensen i Stockholm om förtroende- och säkerhetsska­pande åtgärder och nedrustning i Europa. I andra stycket föreskrivs att bestämmelserna i lagen gäller ulan hinder av bestämmelser i andra författ­ningar. Det kan nämligen inle komma i fräga atl på grund av denna lillfälliga lagstiftning gä igenom och ändra alla de bestämmelser i andra författningar som till äventyrs kan stå i strid med förmånerna enligl före­varande lag.

2S

Paragrafen innehåller en bestämmelse om att lokalerna för konferensen och de handlingar och annan egendom som finns i lokalerna skall vara okränkbara under viss lid.

3S

Wienkonventionen innehåller inte några direkta föreskrifter om de för­måner som statsöverhuvuden, regeringschefer och utrikesministrar bör medges som sädana. Här finns bara möjlighel att falla tillbaka pä allmän folkrätt och sedvana. Eftersom personer med nu nämnda ställningar kan komma alt leda sina staters delegationer eller tillfälligtvis ingå i delegatio-

Prop. 1983/84:55

16

nerna, har i förevarande paragraf tagits upp en erinran om vad som skall iakttas beträffande dem. De skall sålunda åtnjuta den immunitet och de privilegier som enligt folkrätt och internationell sedvana tillkommer dem.

4§

I första stycket föreskrivs att främmande staters delegationer, medlem­mar av sådana delegationer samt dessas familjemedlemmar och betjäning åtnjuter samma immunitet och privilegier som tillkommer beskickningar och beskickningsmedlemmar i Sverige enligt Wienkonventionen om diplo­matiska förbindelser. Enligt paragrafens andra stycke skall chefen för utrikesdepartementet meddela de bestämmelser som bedöms vara nödvän­diga för att kunna hänföra delegationsmedlemmar och dessas familjemed­lemmar till konventionens olika kategorier när det gäller immunitet och privilegier.

5 S

I paragrafen föreskrivs atl delegationernas lokaler och egendom, liksom arkiv och handlingar, är okränkbara i likhet med vad som gäller för be­skickningar.

6§

Denna paragraf reglerar delegationernas rått till kommunikation i över­ensstämmelse med vad som gäller för beskickningar enligt Wienkonven­tionen.

7§

I paragrafens första stycke föreskrivs att konferenssekretariatets perso­nal (oavsett medborgarskap), inklusive tolkar och översättare, är befriade från skattskyldighet till stat och kommun för inkomst av sin anställning vid sekretariatet. De i konferensen deltagande staterna slår gemensamt för huvudparten av dessa kostnader och skattefriheten överensstämmer med den internationella praxis som utbildats av Förenta nationerna och anam­mats av ESK. - I fräga om de svenska statsanställda som ingår i sekreta­riatet har regeringen emellertid meddelat särskilda föreskrifter som redovi­sas under avsnitt 4.3.

Det har bedömts rimligt att ifrågavarande personal och deras familje­medlemmar undantas från skyldighel atl ha uppehållstillstånd under den tid anställningen varar. Det ligger vidare i sakens natur att arbetstillstånd inte får krävas för den aktuella verksamheten. Bestämmelser härom finns i paragrafens andra stycke.

8§

Vissa närmare föreskrifter om verkställigheten och tillämpningen av lagen torde bli nödvändiga, varom erinras i denna paragraf.

Prop. 1983/84:55

17

Lagen bör gälla frän den 1 december 1983, dä konferensens förberedel­seskede beräknas komma att formellt inledas. Säsom nämns under avsnitt 2.2 har viss personal anställts vid det provisoriska sekretariatet från den 1 september 1983, varför bestämmelserna i 7 § första stycket bör göras tillämpliga från och med nämnda dag.

7    Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen att

1.

anta förslaget till lag om immunitet och privilegier för konferen­sen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrust­ning i Europa.

2.

till Stockholmskonferensen förvaltningskostnader på tilläggs­budget till statsbudgeten för budgetåret 1983/84 under tredje huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 50000000 kr.

3.

till Slockholmskonferensen investeringskostnader på tilläggs­budget till statsbudgeten för budgetåret 1983/84 under tredje huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 50000000 kr.

Prop. 1983/84:55

18

Bilaga l.l.

Förslag till

Lag om immunitet och privilegier för konferensen om förtroende-

och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa

1 § Denna lag är tillämplig på konferensen om förtroende- och säker­

hetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa som på svenska regering­

ens inbjudan hälls i Sverige samt pä främmande staters delegationer som

deltar i denna konferens.

Föreskrifterna i denna lag skall gälla utan hinder av bestämmelser i andra författningar.

2

§ Lokalerna för konferensen samt handlingar och annan egendom som finns i dessa lokaler är okränkbara under den tid som konferensen för­bereds, pågår och avvecklas.

3

§ Främmande statsöverhuvuden samt främrnande staters regerings­chefer och utrikesministrar åtnjuter i egenskap av chef för eller medlem av en delegation den immunitet och de privilegier som enligl folkrätten och inlernalionell sedvana tillkommer dem.

4

§ Främmande staters delegationer, medlemmar av sådana delegationer samt dessas familjemedlemmar och betjäning åtnjuter samma immunitet och privilegier som tillkommer beskickningar saml beskickningsmedlem­mar med molsvarande ställning och deras familjemedlemmar och betjäning enligt den i Wien den 18 april 1961 avslutade konventionen om diplomatis­ka förbindelser.

Chefen för utrikesdepartementet bestämmer hur delegalionsmedlem-maina och dessas familjemedlemmar skall hänföras lill konventionens olika kategorier när del gäller immunitet och privilegier.

5

§ Delegationernas lokaler och den egendom som finns där är okränkba­ra. Delegationernas arkiv och handlingar är okränkbara var de än finns.

6

S Delegationerna har samma rätt som diplomatiska beskickningar i Sverige atl sända och ta emot uppgifter och meddelanden samt att därvid använda alla lämpliga medel, inbegripet kurir samt kod- och chiffermedde­landen. En delegation har dock rätt atl använda radiosändare endasl med behöriga myndigheters tillstånd.

7 § Medlemmar av konferenssekretarialet. däri inbegripet översättare

och tolkar, skall vara befriade från skattskyldighet till stat och kommun för

inkomst av sin anställning vid sekretariatet.

Utländska medborgare som är medlemmar av konferenssekretarialet samt dessas familjemedlemmar skall under sådan tid vara undantagna från skyldigheten att ha uppehållstillstånd. Utländska medlemmar av konfe­renssekretarialet skall i fräga om denna verksamhet vidare vara undan­tagna frän skyldigheten alt ha arbetstillstånd.

Prop. 1983/84:55

19

8 §   Närmare föreskrifter om verkställigheten av denna lag meddelas av regeringen.

Denna lag träder i kraft en vecka efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författningssamling, men tillämpas såvitt avser 7 § första stycket på inkomster från anställning vid sekretaria­tet som har uppburits från och med den 1 september 1983 och i övrigt frän och med den 1 december 1983.

Prop. 1983/84:55

20

Bilaga 2

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1983-11-03

Föredragande: statsrådet Rainer

Anmälan till proposition om immunitet och privilegier samt kostnader för konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrust­ning i Europa (Stockholmskonferensen)

ANDRA HUVUDTITELN B. POLISVÄSENDET

B 5. Lokala polisorganisationen: Utrustning.

Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvi­sats elt reservationsanslag av 13626000 kr. (prop. 1982/83: 100, bil. 4, JuU 20, rskr 190). Frän anslaget betalas bl.a. kostnader för anskaffning av viss teknisk utrustning.

Rikspolisstyrelsen har i en skrivelse den 21 september 1983 redovisat beräknade kostnader för polisbevakning m. m. med anledning av konferen­sen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i Europa (Slockholmskonferensen). Kostnaden för utrustning som skall be­lasta polisens anslag härför innevarande budgetär uppskattats till 6497 500 kr. inkl. kostnader för oförutsedda utgifter.

Polisen skall enligt planerna svara för den yttre bevakningen vid konfe­rensen. Jag delar rikspolisstyrelsens uppfattning att viss teknisk utrustning är nödvändig att anskaffa för detta ändamål. Jag förordar att 5 milj. kr. slälls lill styrelsens förfogande för inköp av bl.a. utrustning för inpasse-ringskonlroll och radioutrustning.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Lokala polisorganisationen: Utrustning på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1983/84 anvisa ett reservationsan­slag av 5000000 kr.

Norstedts Tryckeri, Stodctiolm 1983