Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:181

Regeringens proposition

1979/80:181

om insatser för att underlätta nya löneavtal

beslutad den 13 maj 1980.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den ålgärd eller del ändamål som framgår av statsministerns hemställan.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

För att säkerställa nya löneavtal och säkra arbetsfreden läggs i proposi­tionen fram förslag till insatser av det slag, som regeringen presenterade i ett ätgärdsprogram den 27 mars. Insatserna omfattar främst en höjning av den särskilda skaltereduktionen för år 1980 i inkomstskiklen mellan 40 000 och ca 76 000 kr. saml skyldighel för företagen atl i vissa fall sätta in medel på räntelösa vinstkonton hos riksbanken. Samtidigt tiUkännages att del är regeringens avsikt att tillskjuta budgetmedel förökade livsmedelssubventio­ner så alt prishöjningar den I juli 1980 till följd av jordbruksprisregleringen i allt väsentligt kan undvikas.

1 Riksdagen 1979/80. 1 saml. Nr 181

Prop.  1979/80:181

2

1 Förslag till

Lag om tillfällig höjning av den särskilda skattereduktionen vid 1981

års taxering

Härigenom föreskrivs följande.

1

8 Vid 1981 års taxering får skaltskyldig som har rätl lill särskild skattereduktion enligt 2 8 5 mom. uppbördslagen (1953:272) en höjning av den särskilda skattereduktionen, om hans lill statUg inkomstskatt beskatt­ningsbara inkomst överstiger 40 000 men inte 76 600 kronor.

2

8 Den särskilda skattereduktionen höjs

om den beskattningsbara inkomsten överstiger 40 000 men inte 45 000 kronor med 10 procent av del belopp varmed inkomsten överstiger 40 000 kronor,

om den beskattningsbara inkomsten överstiger 45 000 men inte 60 000 kronor med 500 kronor,

om den beskattningsbara inkomsten överstiger 60 000 men inte 76 600 kronor med 500 kronor minskal med 3 procent av det belopp varmed inkomsten överstiger 60 000 kronor.

3

8 Avdrag för preliminär A-skatt skall under månaderna september -december 1980 göras på grundval av särskilda tabeller. Vid upprättandet av dessa skall, förutom vad som sägs i uppbördslagen (1953:272), beaktas all avdrag lidigare under året skall ha gjorts utan hänsyn till den tillfälliga höjningen av den särskilda skattereduktionen. Vad nu sagts gäller i tillämpliga delar också i fråga om sjömansskatt.

4

8 Det ankommer på riksskatteverket all upprätta de tabeller som avses i

38.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1980.

Prop. 1979/80:181

2 Förslag till

Lag om insättning på tillfälligt vinstkonto

Härigenom föreskrivs följande.

1 § Svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening och svensk sparbank

skall, om företagets huvudsakliga verksamhei avser jordbruk, skogsbruk

eller rörelse, sätta in medel på elt räntelösl konto i riksbanken (vinstkonto)

enligt bestämmelserna i denna lag.

Regeringen får, om det finns särskilda skäl, medge befrielse hell eller delvis från skyldigheten att sätta in medel på vinstkonlo.

Företag, som avses i första stycket och som sätter in medel på vinstkonto, har rätt till avdrag enligt beslämmelserna i 4 8 för det belopp som i räkenskaperna har avsatts till en särskild fond (vinstfond).

2 6 Insättning på vinstkonlo skall göras med ett belopp som motsvarar 25

procent av företagets justerade årsvinst under det beskattningsår för vilket

taxering i första instans sker år 1981 eller - om företaget på grund av

förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras delta år - år 1982.

Understiger den justerade årsvinsten 1 miljon kronor behöver insättning på

vinstkonto inte göras.

Med justerad årsvinst avses årsvinsten enligt fastställd balansräkning sedan årsvinsten, i den mån den påverkals av nedan angivna poster,

a)

ökats med erlagda eller beräknade allmänna svenska skatter,

b)

ökats med belopp som har avsatts lill allmän investeringsfond enligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond och annan liknande fond,

c)

ökats med belopp som har donerats till allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål,

d) minskals med restituerade allmänna svenska skatter,

e)    minskals med belopp som enligt 6 8 lagen om allmän investeringsfond

har ålerförts från lagerinvesteringskonlo jämte tillägg på sådanl belopp,

f)     justerats med belopp som har föranlett ändring av årsvinsten på grund

av överföring av allmän investeringsfond och annan liknande fond, samt

g)    ökats med belopp som har lagits i anspråk för av- eller nedskrivningar

eller koncernbidrag utöver vad som kan godias vid inkomsttaxeringen.

Omfattar beskattningsåret kortare eller längre tid än tolv månader skall den justerade årsvinsten jämkas med hänsyn till delta. Skall företaget laxeras för två beskattningsår skall årsvinsten för de båda beskattningsåren läggas samman, varefter vinslen jämkas med hänsyn till de båda beskattningsårens sammanlagda längd.

Har företaget vidtagit några åtgärder som kan anlas ha tillkommit i syfle atl hell eller delvis undgå skyldighel atl sälta in medel pä vinstkonto skall vid bestämmande av underlaget för insättningsskyldighelen bortses från sådana åtgärder.

r Riksdagen 1979180. 1 saml. Nr 181

Prop.  1979/80:181

4

3 8 Inbetalning till vinstkonto skall ha kommit etl riksbankskontor till hända senast den dag, då företaget enligt 34 § 1 eller 2 mom. taxeringslagen (1956:623) skall ha avlämnat allmän självdeklaration för beskattningsåret. Inbetalning som har gjorts senare än i försia styckel sägs men senasi den 15 oktober under laxeringsåret skall också godtas. I dessa fall skall förelagel betala en särskild avgift till statsverket. Avgiften är en procent av det för sent inbetalade beloppet för den kalendermånad då beloppet rätteligen senasi skulle ha belalals in och därefter en procent av beloppet för varje påbörjad kalendermånad till dess inbetalning sker.

Den särskilda avgiften skall betalas inom den tid som länsslyrelsen bestämmer. Betalas inte avgiften inom föreskriven tid utgår restavgift enligt 58 8 1 mom. första stycket uppbördslagen (1953:272) på avgiftsbeloppet. Den särskilda avgiften och reslavgiften får drivas in i samma ordning som gäller för indrivning av skatt enligt uppbördslagen.

Avgifterna är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen.

Skall företagel inte taxeras år 1981 är företaget skyldigt att göra en preliminär inbetalning till riksbanken med belopp som motsvarar 25 procent av den justerade årsvinsten eller - i förekommande fall - den jämkade årsvinsten, beräknad enligt 2 §, som hänför sig till del eller de beskattningsår för vilket taxering sker år 1980. Inbetalningen skall ha kommil ett riksbankskontor till hända senast den 30 april 1981. Finner företagel, vid avlämnandet av sin allmänna självdeklaration lill 1982 års taxering, att etl större belopp skall betalas in till vinstkonto än vad som preliminärt har betalats in, skall företaget betala in vad som fattas senasi den dag, då företagel enligt 34 8 1 eller 2 mom. taxeringslagen skall ha avlämnat sin deklaration. Bestämmelserna i andra-fjärde styckena gäller även förelag som avses i delta stycke.

Riksbanken skall lämna bevis till företagel om inbetalning till vinstkon­lo.

Riksbanken skall lill arbetsmarknadsstyrelsen och länsstyrelsen översända uppgifter angående de för beskattningsåret gjorda inbetalningarna till vinstkonlo senasi den 31 maj under laxeringsårel eller, om belopp har belalals in vid senare lidpunkt, snarast därefter.

4 8 Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet eller av rörelse enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomst­skatt har företag, som avses i 1 8, rätl till avdrag för belopp som i räkenskaperna har avsatts till vinstfond. Avdrag medges inte med högre belopp än va'd företagel - i enlighet med bestämmelserna i 2 § - senast den 15 oktober under taxeringsåret har betalat in till vinstkonto. Avdraget får göras vid 1981 års taxering eller - om företagel på grund av förlangning av räkenskapsåret inte skall taxeras detta är - vid 1982 års taxering.

Har ett företag under beskattningsåret hafl nettointäkt av såväl jordbruks­fastighet som rörelse eller har förelaget bedrivit flera jordbruk, skogsbruk

Prop.  1979/80:181

5

eller rörelser, skall avdraget göras i den förvärvskälla vars nettointäkt, sådan den har beräknats vid laxeringen lill statlig inkomstskatt, före avdraget och -i förekommande fall - före avdrag för avsättning enligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond är högst.

5

8 Om elt förelag, som enligt bestämmelserna i denna lag är skyldigt att betala in medel till vinstkonto, inte har gjort detla senast den 15 oktober under laxeringsåret skall som skattepliktig intäkt i den förvärvskälla, som avses i 4 8 andra styckel, las upp ett särskill tillägg som svarar mot det belopp som sålunda inte har betalats in till riksbanken.

6

§ Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadssty­relsen kan besluta att vinstfond skall eller får tas i anspråk för ändamål som avses i 7 8 första slyckel. Beslut som nu sagts får avse endasl den lid som läget på arbetsmarknaden och andra förhållanden motiverar och skall förses med de villkor som är påkallade härav. Beslut kan gälla samtliga förelag, företag av viss beskaffenhel eller vissl eller vissa företag.

Vinstfond som har avsatts i viss förvärvskälla får tas i anspråk i samma förvärvskälla eller i annan förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfas­tighet och rörelse. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadsstyrelsen får dock, om det finns särskilda skäl, medge atl vinstfond tas i anspråk i inkomstslaget annan fastighet.

Ett företag, som ansöker om all la vinstfond i anspråk, skall ha berett berörda arbetstagarorganisationer tillfälle alt avge yttrande över ansökning­en. Saknas sådana organisationer, skall i stället de anslällda på lämpligt sätt beredas lillfälle att avge yttrande. Yttrandena skall fogas till ansökning­en.

Beslul om att vinstfond fär tas i anspråk skall tillställas företaget, riksbanken och länsstyrelsen.

7 8 Vinslfond får tas i anspråk för följande ändamål, nämligen för

a)

koslnader för reparations- och andra underhållsarbeten på här i riket belägen byggnad, som inte utgör lagerlillgång eller är avsedd att användas som bostad, och för avskrivning av ny-, till- eller ombyggnad av sådan byggnad,

b)

avskrivning av inventarier som, om de inte utgör transportmedel i internationell trafik, är avsedda atl användas i här i riket bedriven verksamhet, saml ombyggnad av fariyg eller luftfartyg och koslnader för reparation av fariyg eller luftfartyg,

c)

kostnader för främjande av skogsbruk eller underhåll av markanlägg­ning här i riket och för avskrivning av sådan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som får dras av genom årliga värdeminskningsavdrag,

d)     kostnader för undersökningsarbete, förberedande arbete eller tillred­

ningsarbete i gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighet här i riket.

Prop. 1979/80:181

6

e)   koslnader för tekniskt och naturvetenskapligt forsknings- och utveck­

lingsarbete samt kostnader för utbildning av arbetstagare hos förelagel,

f)    kostnader för alt främja avsättningen utomlands av varor som tillverkas

här i riket.

Belopp, som har avsatts till vinslfond, får tas i anspråk endast för arbete som utförs, inventarier som levereras och i övrigt kostnader som hänför sig lill tid efter bokslutsdagen.

Ianspråktagande av vinstfond för ändamål som anges i första siycket e) får göras endast av företag som bedriver industriell tillverkning. Ianspråktagan­de enligt första siycket e) och f) fär göras endast efter medgivande av regeringen.

Ianspråktagande av vinslfond får inte avse begagnade inventarier. I fråga om inventarier som företagel har anskaffat från näringsidkare med vilken företagel är förbundet i väsenllig ekonomisk intressegemenskap får fonden tas i anspråk endast om inventarierna har tillverkals under beskattnings­året.

Om vinstfond enligt beslut enligt 6 8 får tas i anspråk för arbete som avses i första siycket a) eller c), får företaget, såvida arbetet hänför sig lill flera beskattningsår och avdrag på grund av arbetet inte redan har skett, underdel sista årel ta fonden i anspråk för avskrivning av tillgångarna eller för täckande av kostnaderna med högst ett belopp som svarar mol uppkomna koslnader under de ifrågavarande åren. Vad nu sagts gäller också i fråga om ny- eller ombyggnad av fartyg eller luftfartyg eller i fråga om tillgångar som avses i punkt 3 tredje siycket och punkt 4 tredje styckel av anvisningarna lill 22 § samt i punkt 7 andra och tredje styckena och punkt 16 tredje och fjärde styckena av anvisningarna till 29 8 kommunalskaltelagen (1928:370).

Med byggnader, inventarier och markanläggningar förstås vid tillämpning av första stycket tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enligt de bestämmelser som gäller för byggnader, maskiner och andra för stadigva­rande bruk avsedda inventarier respektive markanläggningar. Som inventa­rier anses dock inte tillgångar som avses i punkt 5 av anvisningarna till 29 8 kommunalskaltelagen.

8         § Har beslut enligt 6 8 meddelats får förelaget från vinstkoniot la ul medel

som svarar mot den del av vinstfonden som skall eller får tas i anspråk.

Utbetalning får inte göras före utgången av november månad det år då den

mol inbetalningen svarande avsättningen har prövats vid taxeringen i första

instans.

Har utbetalning skett skall elt belopp som svarar mot det utbetalade beloppet tas i anspråk av vinstfonden i enlighet med beslutet.

9         8 Sedan fem år har förflutit från den dag då insättning på vinstkonlo har

gjorts, har förelagel rätt att efter uppsägning hos riksbanken få tillbaka den

kvarstående delen av medlen. Därvid skall en mot återbetalningen svarande

Prop. 1979/80:181

7

del av fonden omedelbart tas upp som skattepliktig intäkt i den förvärvskälla där fondavsättningen har gjorts.

Om det finns synnerliga skäl, får regeringen medge att återbetalningen sker före utgången av den i försia stycket angivna tiden.

10

8 Har en vinslfond eller en del av en sådan fond tagits i anspråk enligt denna lag, utgör det ianspråklagna beloppet inte skattepliktig intäkt. Å andra sidan får sådana utgifter, för vilka fonden har tagits i anspråk, vid taxeringen inte dras av som driftkostnad. Har fonden tagits i anspråk för anskaffning av en anläggningstillgång, skall vid beräkning av avskrivnings­underiag för tillgången räknas endasl den del av utgifterna som inte har täckts av det ianspråklagna beloppet.

11

8 Vinstfond skall återföras till beskattning om

a)

fonden har tagits i anspråk utan lillslånd och det inte är fråga om fall som avses 19 8,

b)

medel har tagits ut från vinstkonlo med stöd av beslut enligt 6 8 ulan alt en mol de utbetalade medlen svarande del av fonden har tagits i anspråk i enlighel med beslutet,

c)

företagel har träffat avlal om överlåtelse eller pantsättning av medel på vinstkonlo,

d)   förelaget vid beskattningsårets uigång inte driver jordbruk, skogsbruk

eller rörelse,

e)   företagel genom fusion enligt 14 kap. 1, 2 eller 8 § aktiebolagslagen

(1975:1385), 96 8 1 mom. lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar eller

78 8 lagen (1955:416) om sparbanker skall anses upplöst och fonden inte

enligt fjärde siycket har överlagils av det övertagande företaget,

f) beslut har fattats atl företaget skall träda i likvidation, eller

g)   beslut har meddelats att företaget skall försättas i konkurs.

Återföringen till beskattning skall göras i den förvärvskälla där avsättning­

en har gjorts.

Regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, arbetsmarknadsstyrel­sen får, om det finns särskilda skäl, medge att en vinstfond, som skall återföras till beskattning enligt första stycket d), får behållas under viss tid. Efler utgången av denna tid skall den kvarstående fonden återföras Ull beskattning i enlighet med vad som nyss sagts.

Vid sådan fusion, som avses i 28 8 3 mom. kommunalskattelagen (1928:370), får moderbolaget eller den övertagande föreningen i beskatt­ningsavseende överta en vinstfond. Har fonden övertagits skall det anses som om moderbolaget eller den överlagande föreningen har gjort inbetalning lill riksbanken den dag då dotterbolaget eller den överlåtande föreningen gjorde inbetalningen. Vad som har sagts nu gäller även i fråga om fusion enligt 78 8 lagen om sparbanker.

1*' Riksdagen 1979/80. 1 saml. Nr 181

Prop. 1979/80:181

8

Vad i första-fjärde styckena sägs om en vinstfond skall i förekommande fall gälla en del av en sådan fond.

12 8 Om en vinstfond skall återföras till beskattning enligt 11 8 första stycket

skall som skattepliktig intäkt i den förvärvskälla, där avsättningen har gjorts,

tas upp ett särskilt tillägg som svarar mot 50 procent av del återförda

beloppet.

Regeringen får, om det finns synneriiga skäl, medge befrielse från tillägget.

13 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, arbetsmarknadssty­

relsen får, om det finns särskilda skäl, medge att ett företags vinslfond hell

eller delvis övertas av ett annal företag. För sådant medgivande krävs

a)

att det ena företagel är moderförelag och det andra företaget dess helägda dotterföretag, eller

b)

att båda företagen är helägda dotterföretag till samma moderföretag, eller

c)

att det ena företagel är etl svenskt aktiebolag vars aktier till mer än 90 procent ägs av moderföretaget Ullsammans med eller genom förmedling av etl eller flera av dess helägda dotterföretag och det andra företagel antingen är etl annat sådant aktiebolag eller också moderföretaget eller dess helägda dotterföretag.

Vid tillämpningen av del föregående stycket avses med moderförelag svenskt akUebolag, svensk ekonomisk förening eller svensk sparbank och med helägt dotterföretag svenskt aktiebolag vars aktier till mer än 90 procent ägs av moderföretaget.

1 beslut om övertagande av en vinslfond skall anges i vilken förvärvskälla hos det övertagande företaget som fonden skall anses avsatt. Har det övertagande företaget förvärvskälla i inkomstslaget annan faslighet men inte i inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse, skall beslutet innehålla medgivande enligt 118 tredje siycket att fonden får behållas viss lid.

Riksbanken skall på framslällning av del överlåtande företagel överföra medel, som svarar mot den del av vinstfonden som skall övertas med stöd av beslutet, från företagets vinstkonto Ull elt motsvarande konto för det övertagande företaget.

Har en vinstfond övertagits skall det anses som om det överlagande företaget gjort avsättning lill fonden och inbetalning till riksbanken vid den fidpunkt då det överlåtande förelaget gjorde avsättningen och inbelalning-

14 8 Medel, som har satts in på vinstkonlo, får utbetalas endast

a)

i fall som avses i 8 8 första siycket,

b)

i fall som avses 19 8,

Prop. 1979/80:181

c)    om vinstfond i fall som avses i 11 8 försia siycket e) och f) helt eller

delvis har återförts lill beskattning,

d) om beslut har meddelats atl företaget skall försältas i konkurs,

e)    om vinstfond helt eller delvis har överförts till etl annat förelag och

medlen därför skall överföras till det andra företagets vinstkonto eller

f)     om förelagel har inbetalat mer än del belopp som skall sällas in på

kontot.

Tidigare inbetalade medel skall anses ha utbetalats före senare inbetalade medel.

I fall som avses i första stycket c) skall länsstyrelsen på framställning av företaget beslula om utbetalning av medel som svarar mot den del av fonden som har återförts till beskattning i den mån medlen inte Udigare har återgått till företaget.

I fall som avses i första stycket f) skall länsstyrelsen på framslällning av förelaget beslula om utbetalning av det överskjutande beloppet.

Har medel betalats ut från etl vinstkonto skall riksbanken underrälta arbetsmarknadsstyrelsen och länsstyrelsen om detla.

15 § Företag som skall betala in medel till vinstkonto skall vid självdekla­

rationen lämna uppgifter om beräkningen som skall ligga till gmnd för

inbelalningsskyldighelen. Uppgifterna skall lämnas på blankett enligt

formulär som fastställs av riksskatteverket.

Företag som vid beskattningsårets utgång har vinslfond eller som under beskattningsåret har avvecklat sin vinstfond skall vid självdeklaraUonen lämna uppgifter om fondens storlek, användning och avveckling. Uppgifter­na skall lämnas i två exemplar på blankett enligt formulär som fastställs av riksskatteverket. Till deklarationen skall fogas bevis från riksbanken angående insättning på vinstkonto.

Efter anmaning är etl företag, som avses il 8, skyldigt alt lämna uppgifter enligt första stycket. Anmaningen får utfärdas av chef för taxeringsenhet eller revisionsenhet, taxeringsnämnd eller taxeringsintendenl. I anmaningen får vite föreläggas. Bestämmelserna om vite i 123-125 88 taxeringslagen (1956:623) gäller i lillämpliga delar på sådant vite.

16

8 Taxeringsnämnden skall, i fråga om företag som nämnden skall taxera till statlig inkomstskatt, lämna uppgift till länsstyrelsen om vinstfonder som finns vid beskattningsårets utgång och vinstfonder som har avvecklats under beskattningsåret. Har uppgifter enligt 15 8 första stycket inte lämnats av företag, som kan anlas vara skyldiga att göra detta, skall taxeringsnämnden anmäla detta till länsslyrelsen.

17

§ Länsstyrelsen skall snarast möjligt efter det att taxeringsnämndernas arbete beträffande vissl års taxering har avslutals till arbetsmarknadsstyrel­sen översända de i 15 8 försia styckel angivna uppgifterna. Sådana uppgifter

Prop. 1979/80:181

10

behöver inte lämnas belräffande företag som inte har medgivits avdrag för avsättning lill vinstfond. Har beslul om avdrag för avsättning till vinstfond eller ianspråktagande av fonden ändrats, skall länsstyrelsen snarasi meddela arbetsmarknadsstyrelsen detta.

18 8 Vinslfonder skall slå under lillsyn av arbetsmarknadsstyrelsen. Företag

med vinslfond skall på anmaning till styrelsen lämna de uppgifier om fondens

storlek, användning och avveckling som styrelsen behöver.

Hos arbetsmarknadsstyrelsen och länsstyrelsen skall föras register över vinstfonder.

Hos riksbankens huvudkontor i Stockholm skall föras register över samtliga vinstkonton.

19 8 Arbetsmarknadsstyrelsens beslut enhgt denna lag överklagas hos

regeringen genom besvär.

Länsstyrelsens beslut enligt denna lag överklagas hos kammarrätten genom besvär. Mot kammarrättens beslut får talan inte föras.

Denna lag träder i krafl en vecka efter den dag, då lagen enligt uppgifl på den har utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Är den justerade årsvinsten enligt 2 8 hänförlig till ett räkenskapsår, som avslutas före den 1 juli 1980, får avsättningen till vinstfond ske i räkenskaperna för det närmast påföljande räkenskapsåret. Avdraget för avsättningen skall då göras vid taxeringen för detta räkenskapsår. Inbetal­ningen till riksbanken skall dock även i ett sådant fall ske enligt bestämmel­serna i 3 8 försia eller andra styckel.

Prop. 1979/80:181

11

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-05-13

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ÅsHng,[REDACTED_EFTERNAMN], Krön­mark,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsministern och slatsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] Proposition om insatser för att underlätta nya löneavtal

1 Bakgrund och syfte

Statsministern anför:

I början av år 1979 hade den svenska inflationstakten sjunkit till 5 ä 6 % och, som framhållits i den reviderade finansplanen, föreföll möjligheterna att framgent uppnå en låg inflation tämligen ljusa. Utvecklingen bröts av de chockartade prishöjningarna på olja och de följder dessa fick på bl. a. ränleområdet. Från mitten av december 1979 lill mitten av februari 1980 steg den allmänna prisnivån enligt konsumentprisindex med mer än 5 %. I mars var prisslegringstaklen väsenfligt lägre eller ca 0,5 %.

Bakom den snabba uppgången i början av året låg utifrån kommande faktorer som delvis var av tillfällig karaktär (genomslag av oljeprishöjningar i samband med OPEC:s Caracasmöte, höjda guldpriser, internationellt betingad diskonlohöjning m. m.). Del finns mot denna bakgrund anledning att räkna med en uppbromsning i prisstegringstakten under loppet av år 1980.

Prisutvecklingen påverkas också starkt av löneutvecklingen. I syfte att underiätta för arbetsmarknadens parter att träffa avtal beslöt regering och riksdag förra året atl vidta flera åtgärder. Således sänktes marginalskatterna i de inkomstskikt där de stora heUidsarbelande grupperna återfinns. Det lidigare införda inflationsskyddet för den statliga skatteskalan förhindrar samtidigt en av inflationen framdriven skärpning av progressiviteten. Skatleutjämningsbidragen till kommunerna höjdes kraftigt, vilket bidrog till att göra det möjligt för dessa att undvika skallehöjningar.

För atl underlätta pågående avtalsrörelse beslöt regeringen den 27 mars att införa allmänt prisstopp t. o. m. den 9 maj 1980. Regeringen förklarade sig dessulom i samma syfte beredd atl vidta vissa ytterligare åtgärder. Dessa

Prop. 1979/80:181

12

omfattade en förlängning av prisstoppet lill årets slut, hyresstopp till årets slut, en höjning för år 1980 av den särskilda skattereduktionen med högst 500 kr. i inkomstskikten mellan ca 40 000 kr. och ca 80 000 kr., en ökning av livsmedelssubventionerna för all hindra att ersättningen enligt jordbruksav­talet per den 1 juli 1980 slår igenom i ökade konsumentpriser samt skyldighet för företagen att avsätta 25 % av vinsterna över en viss nivå ull särskild investeringsfond. Statliga myndigheter och verk borde därjämte under prisstoppsperioden avstå från alt höja sina taxor. Avgörande för program­mets genomförande måste enligt regeringens uppfattning vara att arbets­marknadens parter träffade avtal på i slort sett oförändrade villkor.

Prisstoppet utsträcktes genom beslut den 8 maj t. o. m. den 16 maj 1980.

Regeringens åtgärdsprogram log framför allt sikte på atl försöka undvika inflationsdrivande löneavtal och lägga en grund för att återvinna balansen i samhällsekonomin. Detta är av vikt icke minsl för de mest utsatta grupperna.

Efter det att regeringen hade lagt fram sitt åtgärdsprogram inleddes förhandlingar under medverkan av de tillsatta medlingskommissionerna. Trots de ålgärder som vidtagits har det inte gått all undvika att bägge parter utlöst konfliktåtgärder av stor omfattning. De utdragna och konfliktfyllda förhandlingarna är främst ett uttryck för alt det ekonomiska utrymme som stått till förfogande varit mycket begränsat. Utvecklingen under denna lönerörelse visar på de stora svårigheter som är förenade med att åstadkomma en anpassning till de krav det internationella ekonomiska lägel ställer. Denna anpassning ställer nu stora krav på återhållsamhet inom den offentliga sektorn.

Sedan flertalet av arbetsmarknadens huvudorganisationer beslutat rekom­mendera sina respektive avtalsslutande organ att ingå avtal för år 1980 på grundval av de av medUngskommissionerna den 9 maj framlagda slutbuden, är regeringen nu för att underlätta slutliga avtal beredd atl föreslå riksdagen insatser av det slag som skisserades i åtgärdsprogrammet den 27 mars.

De preliminära löneavtalen omfattar lönepåslag av en storlek, som inte gör det möjligt att upprätthålla pris- och hyresstopp. Av samma orsak är det inte heller möjligt att vidmakthåUa oförändrade taxor på det säll, som förutsattes i det av regeringen erbjudna åtgärdsprogrammet. Med hänsyn till att de nu ingångna avtalen möjliggör att arbetsfred åter kan upprättas är regeringen beredd atl låta de aviserade åtgärderna i övrigi gälla. Regeringen är därutöver beredd att med stöd av gällande lagstiftning upprätthålla en aktiv prisövervakning. Regeringen bör också tillskjuta budgetmedel så all de prishöjningar på livsmedel som föranleds av tillämpningen av jordbrukspris­regleringen per den 1 juli 1980 i allt väsentligt kan undvikas, utom för socker och sockerbetor.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] utvecklar nu den närmare utformningen av de insatser på skatteområdet som behövs för alt underlätta nya löneavtal.

Prop.  1979/80:181

13

2 Åtgärder

2.1       Inledning

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför:

De åtgärder som jag avser alt föreslå berör två skilda områden.

Den försia fråga jag skall ta upp rör inkomstskatterna för fysiska personer. Åtgärden syftar lill att åstadkomma en skatteminskning på 1980 års inkomsler för i första hand heltidsarbetande med inkomster under genom­snittet. Skallelättnaderna föreslås ulgå i form av en tillfällig höjning av den särskilda skattereduktionen i ifrågavarande inkomstlägen.

Vidare föreslår jag en skyldighet för företag som bedriver jordbruk, skogsbruk eller rörelse alt belala in 25 % av 1980 års vinsl lill ell räntelösl konto hos riksbanken. Understiger årsvinsten 1 milj. kr. behöver inbetalning dock inte göras. Om företaget gör en molsvarande avsättning till en särskild vinslfond i sina räkenskaper, ger inbetalningen rätt till avdrag vid inkomst­taxeringen. Fonden skall sedan efter särskilt medgivande få tas i anspråk för investeringsändamål. Förslaget ansluter sig - såvitt rör den huvudsakliga utformningen - till 1974 års lagstiftning om arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder.

2.2       Tillfällig höjning av den särskilda skattereduktionen

Den tillfälliga höjningen av den särskilda skattereduktionen är avsedd atl ge en lättnad främst åt heltidsarbetande med inkomsler under genomsnittet. Den maximala höjningen, 500 kr., bör gälla i inkomstlägena 45 000-60 000 kr. Vid inkomster mellan 40 000 kr. och 45 000 kr. bör den särskilda skattereduktionen höjas med 10 % av den del av inkomsten som överstiger 40 000 kr. Om inkomsten överstiger 60 000 kr. bör höjningen avtrappas med

3 % av den överskjutande inkomsten, vilket innebär alt avtrappningen är

avslutad vid en inkomst om 76 700 kr. Varje ökning av marginalskatterna är

självfallet mindre tillfredsställande. En myckel låg procentsats för avtrapp­

ningen framstår som nödvändig för att undvika en oacceptabel ökning av de

totala marginaleffekterna.

För alt den föreslagna åtgärden skall kunna fylla sitt syfte är del nödvändigt alt den kan beakias redan vid uttaget av preliminär skall. Av prakfiska skäl måste dock någon lid förflyta innan detla kan bli fallel och någon fullständig exakthet kan inte uppnås. Nya tabeller för preliminär A-skatt bör emellertid kunna lillämpas vid löneutbetalningar fr. o. m. september månad.

Höjningen av den särskilda skattereduktionen leder till etl inkomstbort­fall, som kan beräknas lill ca 900 milj. kr. Med hänsyn till det slatsfinansiella läget måste detta bortfall beaktas vid bestämmande av det framtida skatteuttaget. Det bör i samband med kommande inkomslskattereformer prövas hur den nu föreslagna lättnaden bör behandlas för framliden.

Prop. 1979/80:181

14

Med hänsyn till atl den föreslagna ålgärden är av lillfällig natur bör bestämmelserna om höjningen inte tas in i uppbördslagen (1953:272), UBL, där beslämmelserna om den särskilda skattereduktionen finns, utan i en särskild lag.

Som jag nyss nämnt bör de nya reglerna kunna beaktas i fråga om avdrag för preliminär A-skatt vid löneutbetalningar under senare delen av året. Del ankommer enligt bestämmelser i 4 8 UBL och 67 8 uppbördskungörelsen (1967:626) på riksskatteverket alt utarbeta tabeller för preliminär A-skall. Uttryckliga bestämmelser bör emellertid i delta fall meddelas om att nya tabeller skall utarbetas och användas under månaderna september -december 1980.

Preliminär B-skatt har inte samma omedelbara samband som A-skatten med den faktiska inkomsten under inkomståret och de beskattningsregler som gäller för just detta år. I stället gäller som huvudregel att B-skatt utgår med samma belopp som den slutliga skatten vid närmast föregående taxering. Prehminärskatteuttaget i dessa fall påverkas alltså inte av de ändringar i skatteskala m. m. som kan ha skett därefter. Mot den bakgrunden ler det sig inte heller påkallat att mer allmänt låla den nu aktuella höjningen av den särskilda skattereduktionen påverka den prelimi­nära B-skatten. I vissa fall debileras dock preliminär B-skatt på grundval av preliminär taxering. Vidare kan jämkning av den debiterade skatten ske för att uppnå bättre överensslämmelse mellan den preliminära och den slutliga skatten. Höjningen av den särskilda skattereduktionen kan givetvis påverka bedömningen av om skäl för en sådan jämkning föreligger, något som f. ö. gäller även i fråga om jämkning av preliminär A-skatt.

En annan fråga rör sjömansskatten, som är en definitiv preliminär skatt på inkomsl ombord. Med ledning av tabeller som är fogade vid lagen (1958:295) om sjömansskatt fastställer riksskatteverket de sjömansskattetabeller som behövs för beräkning av skallen. Vid fastställande av tabeller för år 1980 och senare år skall riksskatteverket beakta inträffade förändringar i fråga om uttaget av statUg inkomstskatt och storleken av skattereduktionen. Liksom i fråga om tabeller för preliminär A-skatt bör emellertid enligt min mening uttryckliga bestämmelser i detta fall meddelas om att nya tabeller skall upprättas. Även dessa bör kunna tillämpas fr. o. m. september månad.

Av beslämmelserna i fråga om preliminär A-skatt och sjömansskatt bör också framgå att tabellerna skall utarbetas med beaktande av att skatteav­drag under årets tidigare månader har gjorts utan hänsyn till höjningen av den särskilda skattereduktionen.

2.3 Insättning av medel på vinstkonto

Som jag tidigare har antytt infördes år 1974 regler om obligatorisk skyldighet att sätta av viss del av årsvinsten till arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder.  Reglerna om  dessa  fonder finns  i  lagen

Prop.  1979/80:181

15

(1974:325) om avsättning till arbetsmiljöfond och i lagen (1974:988) om avsättning till särskild investeringsfond. Av.sättnings.skyldigheten omfattade aktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker under förutsättning all förelagel huvudsakligen drev rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Avsättning lill arbetsmiljöfond skulle göras med elt belopp som motsvarade 20 % av årsvinsten för verksamhetsåret 1974, dock högsl med 70 milj. kr. Ett företag, som hade en årsvinst understigande 100 000 kr., var inte skyldigt att göra sådan avsättning men kunde göra det om företaget så önskade. Avsättning till .särskild investeringsfond skulle göras med ett belopp som motsvarade 15 % av årsvinsten för samma verksamhetsår. Understeg årsvinsten 1 milj. kr. behövde dock avsättning inte göras.

Avsättningarna till arbetsmiljöfond och särskild investeringsfond var avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Ett belopp som svarade mol del avsatta beloppet skulle betalas in lill etl räntelösl konto i riksbanken (arbetsmiljö­konto respektive särskilt invesleringskonto). Länsslyrelsen skulle fastställa storleken av det belopp som skulle betalas in. Fullgjordes inte inbetalning skulle länsstyrelsen besluta om indrivning.

Efter ansökan kan företaget få tillstånd all ta de inbetalade medlen i anspråk för olika ändamål. Regeringen har bemyndigat arbetsmarknadssty­relsen att pröva sådana ansökningar. Arbetsmiljöfonder får tas i anspråk för arbelsmiljöförbältrande åtgärder i förelagel. För medgivande krävs att ansökningen har tillstyrkts av flertalet av arbetstagarsidans ledamöter i förelagets skyddskommitté eller förelagsnämnd e. d. Den särskilda investe­ringsfonden får tas i anspräk i huvudsak för investeringar i byggnader, anläggningar, maskiner och lager. För medgivande atl utnyttja denna fond krävs inte alt ansökan har tillstyrkts av arbetstagarna. Det räcker med all arbetstagarna har yttrat sig över ansökningen. Företag som inte utnyttjal fonderna för tillåtet ändamål - och därmed inte heller fått ut medlen frän riksbanken - har under alla omständigheter rätt alt återfå medlen sedan fem år har förflutit från inbetalningsdagen.

Förslaget till lag om insättning på Ullfälligt vinstkonto innebår i likhet med vad som gäller enligt lagen om avsättning till arbetsmiljöfond och lagen om avsättning till särskild investeringsfond en skyldighet för vissa juridiska personer att belala in elt belopp motsvarande viss del av företagets vinsl till etl spärrat, räntelösl konto i riksbanken. Även i övrigi överensstämmer förslaget i väsentliga hänseenden med vad som gäller för arbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder. Ell belopp som motsvarar det inbetalade beloppet skall således med avdragsrält vid taxeringen få avsättas till en vinstfond. Fonden skall få användas för investeringar i förelaget. De anställdas uppfattning skall ha betydelse vid tillståndsgivningen. 1 lagtekniskt hänseende finns dock vikliga principiella skillnader. Del föreligger således enligt förslaget inte någon skyldighet atl i räkenskaperna göra en avsättning till vinstfond. Skyldigheten avser endasl inbetalningen av medel Ull riksbanken.   En   förutsättning  för   avdragsrätl  är  dock   att   ett   belopp

Prop.  1979/80:181

16

motsvarande inbetalningen avsatts till vinstfond. En annan principiell skillnad mellan förslaget och 1974 års lagstiftning är att prövningen av inbelalningsskyldighelen i princip ligger hos taxeringsnämnden. Delta har särskild betydelse då ett företag underlåtit atl belala in föreskrivet belopp. Enligt mitt förslag skall det felande beloppet inte drivas in. Vid laxeringen skall i stället som skattepliktig intäkt tas upp ett särskilt tillägg som är lika stort som den uteblivna inbetalningen.

Som jag tidigare har nämnt skall det belopp, som skall betalas in lill riksbanken, beräknas på grundval av företagets årsvinst under del beskatt­ningsår för vilket taxering i första instans sker år 1981 eller-om företaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras detta år- år 1982. För förelag vars räkenskapsår sammanfaller med kalenderåret kommer alltså inbetalningsskyldigheten att grundas på 1980 års vinst. Har förelaget brutet räkenskapsår, exempelvis den 1 maj-den 30 april, beräknas inbetal-ningsbeloppel med anledning av årsvinsten under liden den 1 maj 1979-den 30 april 1980. 1 de fall då förlängning av räkenskapsåret leder till alt laxeringen år 1982 blir avgörande kommer årsvinsten delvis atl hänföra sig Ull år 1981.

Av det anförda framgår alt skyldigheten alt betala in medel till vinstkonlo kan helt eller delvis grundas på vinster som uppkommit innan lagstiftningen kommer atl träda i krafl. Del skulle därför kunna göras gällande all den föreslagna inbetalningsskyldigheten strider mot förbudel i 2 kap. 10 8 regeringsformen mot retroaktiv skalle- eller avgiflslagsliflning. Alt märka är emellertid alt del belopp som skall betalas in på vinstkonlo inte utgör skall eller avgift. Medlen tillhör fortfarande företagel. Enligt min mening ulgör förbudel mot retroaktiv lagstiftning inte något hinder mol mitt förslag om inbetalningsskyldighel.

Av naturliga skäl måste en försummad inbetalningsskyldighel leda tiil någon form av påföljd för företaget. Denna påföljd kan la olika former. En möjlighet är atl driva in medlen. Denna ordning gällde enligt 1974 års lagstiftning. Jag anser emellertid all en sådan lösning är mindre lämplig. Som tidigare framhållits bör sanktionen i stället ta formen av ell särskill tillägg vid taxeringen. Tillägget kan i sin lur bestämmas på olika sätl. Av bl. a. praktiska skäl har jag funnit all tillägget bör kopplas lill den årsvinst som grundar inbelalningsskyldighelen, dvs. i normalfallet till vinslen under år 1980. Jag vill dock erinra om atl själva inbetalningen inte behöver göras förrän tidigast i februari 1981. Enligi min mening strider inte heller bestämmelserna om del särskilda liUägget mol förbudet mol retroaktiv skattelagstiftning.

Jag övergår nu till alt kommentera lagförslaget.

Tillämpningsområdet (18)

1 första siycket anges den krets av förelag som skall sälla in medel på vinstkonto i riksbanken. Insättningsskyldighelen omfattar aktiebolag, eko­nomiska föreningar och sparbanker, dvs. samma krets av skattskyldiga som

Prop.  1979/80:181

17

var skyldiga atl göra avsättning till arbetsmiljöfond och särskild investerings­fond. Det krävs vidare att företagels huvudsakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbruk eller rörelse. Elt företag vars verksamhet lill väsentlig del avser förvaltning av fastigheler eller värdepapper är alltså inte skyldigt -och får inte heller - sätta in medel på vinstkonlo. Den huvudsakliga verksamheten bör i regel bestämmas med hänsyn till omsättningen inom de olika verksamhetsgrenarna.

I andra stycket finns en dispensregel. Enligi denna kan regeringen, om del finns särskilda skäl, medge befrielse hell eller delvis från skyldighet att sätta in medel på vinstkonlo.

Vad gäller tillämpningen av dispensregeln förhåller det sig givelvis på det sättet att elt företag, som normalt inte gör investeringar i byggnader och maskiner, endast i begränsad omfallning kan utnyttja en avsättning lill vinstfond. Vid tillämpningen av 1974 års lagsliftning lämnades också omfattande dispenser till banker, sparbanker och försäkringsbolag och liknande förelag. Dispens bör också kunna ges i de fall då insättningsskyl­dighelen avsevärl begränsar förelagets möjligheter att fullgöra lagstadgade eller andra från samhällets synpunkt angelägna uppgifter. Andra tänkbara fall av dispens är då etl företag har drabbats av ekonomiska svårigheter eller då etl företag nyligen har genomfört etl stort investeringsprogram och därför har ell starkt behov av att få behålla sina likvida medel. Regeringen bör som förulsättning för dispens i nu angivna fall kunna ställa vissa villkor. Dessa kan gälla t. ex. sysselsättningen inom förelagel eller företagets uldelningspoli-fik.

Dispens bör vidare kunna ges för att förhindra dubbelavsättningseffekt. En sådan effekt kan ofta uppkomma då ell företag uppbär utdelning från dotterbolag i mer betydande omfallning. 1 de fall del gäller utdelning från utländska dotterbolag är det i och för sig inte fräga om dubbelavsättning men även i det fallet bör dispensmöjligheter föreligga. Däremol bör den omständigheten all skattefria realisationsvinster eller andra extraordinära intäkter ingår i årsvinsten i allmänhet inte föranleda dispens.

De länkbara fall av dispens som jag nyss har nämnt torde i allmänhet komma atl avse företag som har ansökt om befrielse från inbelalningsskyl­dighelen innan denna skall ha fullgjorts. En ansökan som görs efter denna tidpunkt bör dock också kunna prövas. En sådan ansökan bör i princip bedömas på samma sätt som en ansökan som gjorts lidigare. I en särskild situation bör dock en senare ansökan kunna behandlas förmånligare än en ansökan som gjorts innan inbetalningsperioden gått till ända. Jag syftar på det fallel att förelaget förbisett all del varit inbetalningsskyldigt. Framstår della förbiseende som ursäktligt synes dispens kunna medges.

Vid dispensprövningen bör särskild hänsyn tas till de anställdas synpunk­ter.

Av bestämmelsen i tredje styckel framgår alt avdragsrälten inte är förbehållen förelag som med hänsyn till årsvinstens storlek är skyldigt att

Prop. 1979/80:181

18

göra insättning på vinstkonto. Även företag med årsvinster som understiger 1 milj. kr. kan således utnyttja syslemet. För avdragsrätt krävs dock atl företaget är etl aktiebolag, en ekonomisk förening eller en sparbank och att förelagets huvudsakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbruk eller rörelse. Dessulom krävs att insättning har gjorts på vinstkonlo.

Beräkning av in.sällningsskyldigheien (2 8)

I försia styckel första meningen anges att insättning på vinstkonlo skall göras med ett belopp som motsvarar 25 % av förelagels justerade årsvinst underdel beskattningsår för vilket taxering i försia instans sker ar 1981 elier­om företaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras detla år - år 1982. Enligt andra meningen behöver insättning på vinstkonlo inte göras om den justerade årsvinsten understiger 1 milj. kr. Som framgår av ordalydelsen finns det emellertid inte något som hindrar att ett företag, vars årsvinst understiger nämnda belopp, frivilligt sätter in medel på vinstkonlo. En sådan insättning fär samma konsekvenser som en obligatorisk insätt­ning.

Som underlag för beräkning av del belopp som skall inbetalas till riksbanken används årsvinsten efter vissa justeringar (justerad årsvinst). Med justerad årsvinst förstås årsvinsten efler bokslulsdispositioner utom avsättning till investeringsfond enligt lagen (1979:609) om allmän investe­ringsfond (och liknande fonder) men/öre skall och vinsldispositioner. Det föreligger således inte någon koppling mellan skattepliktig vinst och beräkningsunderlag. Della är motiveral av praktiska skäl. Med uttrycket liknande fonder avses vinstfond enligt lagförslagel, återanskaffningsfond för fastighet, fartygsfond, särskild nyanskaffningsfond och särskilda investe­ringsfonder för förlorade inventarier och lagerlillgångar men inte t. ex. resultaluljämningsfond och belopp som har avsatts för alt täcka framtida garantiulgifler. Avsättning lill reservfond och disposilionsfond saknar i detta sammanhang betydelse efiersom de inte påverkar årsvinstens storlek. Vid beräkning av den justerade årsvinsten skall den fastställda årsvinsten minskas med resliluerad inkomstskatt och belopp som har återförts från lagerinvesteringskonlo. Årsvinsten skall å andra sidan ökas med belopp som donerats till allmännyttigt ändamål e. d. Årsvinsten skall vidare justeras med belopp som har föranlett ändring av årsvinsten på grund av överföring av allmän investeringsfond och annan liknande fond.

De justeringar som nu angivils överensstämmer med de justeringar som skall göras vid beräkning av underlaget för avsättning lill allmän investe­ringsfond. Avsältningsunderlagen är alltså i princip identiska och inget hindrar alt ett förelag sätter av maximalt belopp till allmän investeringsfond samtidigt som avsättningen lill vinstfond görs. Med hänsyn till all skyldig­heten att sätta in medel på vinstkonto är obligatorisk är det dock nödvändigt att ytterligare en justering görs av den fastställda årsvinsten. Della hänger samman med att förelag civilrättsligt sett har möjlighet atl göra av- och

Prop. 1979/80:181

1*

nedskrivningar med siörre belopp än som kan godtas vid laxeringen. Detla gäller såväl nedskrivning av lager, kontrakt eller fordringar som avskrivning på fastigheter, aktier, inventarier och andra anläggningstillgångar. Även koncernbidrag kan lämnas med större belopp än som kan godtas vid laxeringen. Med hänsyn lill detta.föreskrivs i andra siycket g) att den fastställda årsvinsten skall ökas med belopp som har tagits i anspråk för av-eller nedskrivningar eller koncernbidrag utöver vad som kan godtas vid inkomsttaxeringen.

Insättningsskyldighelen skall beräknas på en årsvinst som hänför sig till en lolvmånadersperiod. Omfallar beskattningsåret kortare eller längre lid än 12 månader skall den justerade årsvinsten därför jämkas. En bestämmelse om detla finns i Iredje styckel. Om den justerade årsvinsten uppgår till 1 milj. kr. för elt räkenskapsår som omfattar 4 månader skall således den årsvinst som skall ligga till grund för beräkning av insättningsskyldighelen jämkas till (12/4 

X 

1 =) 3 milj. kr. Om den justerade årsvinsten uppgår lill 3 milj. kr. för ell räkenskapsår som omfattar 18 månader, blir den jämkade årsvinsten (12/18 x 3 =) 2 milj. kr. Om ett förelag undantagsvis skall taxeras för två beskattningsår, skall årsvinsten för de båda beskattningsåren läggas sam­man, varefter årsvinsten jämkas med hänsyn lill de båda beskattningsårens sammanlagda längd. Som exempel kan nämnas etl förelag som vid 1981 års taxering skall taxeras för dels ett beskattningsår som omfattar 14 månader med en årsvinst på 4 milj. kr., dels ett beskattningsår som omfattar 4 månader med en årsvinst på 2 milj. kr. Den jämkade årsvinsten blir då (12/18 x 6 =) 4 milj. kr.

I fjärde stycket finns en bestämmelse som lar sikte på kringgåendefall. Enligt denna skall vid bestämmande av underlaget för insättningsskyldighe­len bortses från åtgärder som tillkommit i syfle atl hell eller delvis undgå denna skyldighet. Bestämmelsen överensstämmer i sak med vad som föreskrivits i 15 8 lagen om avsättning till arbetsmiljöfond och 14 8 lagen om avsättning till särskild investeringsfond.

Jag vill betona att beslämmelsen i fjärde styckel bör lillämpas endast i kringgåendefall. Den omständigheten att ett företag lill fullo har utnyttjat sina skattemässiga av- och nedskrivningsmöjligheler bör - även om företagel tidigare inte har utnyttjat dessa möjligheter - inte utlösa tillämpning av regeln. Däremot bör bestämmelsen kunna tillämpas exempelvis vid vinst­överföringar genom oriklig prissättning från ett svenskt företag lill elt inlressentföretag i utiandel. En annan ålgärd som man vid beräkningen av underlaget bör kunna bortse från är då en bokföringsmässig realisationsför­lust uppkommer vid transaktioner mellan närslående företag eller om elt företag gör en företagsekonomiskt sett helt omotiverad avsättning för alt möta framtida utgifter e. d. Ytterligare elt exempel då bestämmelsen kan lillämpas är då ett företag har lämnat elt i och för sig avdragsgillt koncernbidrag till etl förelag som huvudsakligen bedriver fastighetsförvalt­ning. Del fastighetsförvaltande förelaget är nämligen inte skyldigt all sälla in medel på vinstkonlo.

Prop.  1979/80:181

20

Inhcialning lill riksbanken (3 8)

Som huvudregel gäller att det belopp, som skall betalas in till vinstkonlo. skall vara riksbanken till hända senast den dag då förelaget senasi skall avlämna sin allmänna självdeklaration för beskattningsåret. En beslämmelse om detla finns i första stycket. Motsvarande bestämmelse finns t. ex. i lagen om allmän investeringsfond.

1 andra siycket finns ett undantag från huvudregeln. En inbetalning som har gjorts vid senare tidpunkt skall således kunna godtas. Detta har bl. a. belydelse om taxeringsnämnden vid granskning av förelagels deklaration finner alt förelagel är skyldigt att göra insättning på vinstkonlo. För att undvika det tillägg som enligt 5 § skall ulgå då insättningsskyldighelen har försummats bör företagel ha lillfälle alt under taxeringsperioden göra inbetalningen till riksbanken. Av praktiska skäl bör dock sista dag för inbetalning sättas till den 15 oktober under taxeringsåret, dvs. omkring två veckor innan laxeringsperiodens utgång.

För att undvika att företagen avsiktiigl senarelägger sina inbetalningar lill riksbanken bör företaget få belala en särskild avgift till statsverket om betalning görs efter den i försia stycket angivna tiden. Avgiften bör bestämmas lill 1 % av det för sent inbetalade beloppet för den kalendermå­nad då beloppet rätteligen senast skulle ha betalats in och därefter 1 % av beloppet för varje påbörjad kalendermånad till dess betalning sker. Skulle beloppet t. ex. ha betalats senast den 20 april men inbetalningen görs först den 15 maj beräknas avgiften till 2 % av beloppet. Avgiften bör inte vara avdragsgill vid inkomsttaxeringen.

Det är lämpligt att ett företag, som betalar in medlen till riksbanken senare än den dag då medlen enligt bestämmelsen i första stycket senast skall ha kommit riksbanken lill banda, samtidigt betalar in den särskilda avgiften lill länsstyrelsen. Har avgiften inte eriagts, skall länsstyrelsen förelägga företa­gel alt inom viss tid inbetala det belopp som fallas. Efterkommer företaget inte föreläggandet skall avgiften drivas in enligt bestämmelserna i uppbörds­lagen (1953:272). Restavgift utgår då på beloppet.

Bestämmelsen i femte styckel avser förelag som på grund av förlängning av räkenskapsår inte skall taxeras år 1981 utan försl år 1982. Ett sådant förelag skall göra en preliminär inbetalning lill riksbanken. Storleken av den preliminära inbetalningen beräknas med hänsyn till den årsvinst som hänför sig lill det beskattningsår för vilket taxering sker år 1980. Medlen skall ha kommit riksbanken till banda senast den 30 april 1981. Finner företagel, vid avlämnandet av sin allmänna självdeklaration lill ledning för 1982 års taxering, att ett siörre belopp skall betalas in lill vinstkonto än vad som preliminärt har inbetalats, skall företaget betala in resterande belopp senasi den dag då förelaget senasi skall avlämna 1982 års deklaration. Senare inbetalning kan dock godtas. Därvid gäller samma regler som för företag som taxeras år 1981. Har företaget betalat in mer än det belopp som skall sältas in på kontot, skall länsslyrelsen på framtslällning av företaget besluta om utbetalning av det överskjutande beloppet (jfr 14 8 fjärde styckel).

Prop. 1979/80:181

21

Avdrag för avsäiming ull vinslfond (4 8)

I första styckel anges alt förelag, som avses i 1 8, vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet eller av rörelse har rätt till avdrag för belopp som i räkenskaperna har avsatts lill vinstfond. Avdragsrälten är inte förbehållen företag som med hänsyn till årsvinstens storlek är skyldigt att göra insättning på vinstkonlo. För avdragsrätt krävs dock atl företaget är ett aktiebolag, en ekonomisk förening eller en sparbank och att företaget huvudsakligen driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Avdragets storlek är vidare begränsad. Avdrag medges sålunda inte med högre belopp än 25 % av den justerade årsvinsten eller - i förekommande fall - den jämkade årsvinsten, beräknad enligt 2 8. Avdrag medges inte heller med högre belopp än vad som har betalats in till vinstkonlo senast den 15 oktober under taxeringsåret. Avdraget får göras vid 1981 års taxering eller-om företaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall laxeras delta år - vid 1982 års taxering.

SärskiU tillägg vid försummad inbetalningsskyldighet (5 8)

Lagförslaget innebär en obligatorisk skyldighet för den berörda kretsen av företag att göra insättning på vinstkonlo. Har etl sådant förelag underiåtit alt betala in föreskrivet belopp lill riksbanken bör, som jag lidigare har nämnt, företaget beskattas för etl särskilt tillägg. Denna sanktion måste givetvis vara så kraftig att det inte skall löna sig för etl förelag, som inte har något behov av vinstfonder, alt låta bli atl belala in föreskrivet belopp. Mot denna bakgrund anser jag atl tillägget bör bestämmas till ett belopp som är lika stort som den uteblivna inbetalningen.

Tillståndsgivning (6 8)

Vinstfonder bör - i likhet med de allmänna investeringsfonderna - utgöra ett styrmedel för konjunkturpoliliken och regionalpolitiken samt ses som ett medel för att stimulera företagens allmänna tillväxt och konsolidering. Första styckel överensstämmer därför i princip med 4 8 försia siycket lagen om allmän investeringsfond.

Vinstfonder bör - inom ramen för den allmänna tillståndsgivningen -kunna användas för investeringar i jord- eller skogsbruk och rörelse. En beslämmelse om delta finns i andra stycket. Om särskilda skäl föreligger bör vinstfonder också kunna tas i anspråk i inkomstslaget annan fastighel. Sådana skäl torde föreligga endast om fastigheten hyrs ut lill ell rörelsedri-vande förelag inom samma koncern.

Jag har nyss nämnt vilka funktioner vinstfonder bör ha i det ekonomiska syslemet. Tillstånd att ta i anspråk vinstfonder skall givetvis ges bara inom ramen för dessa funktioner. 1 likhet med vad som gäller för ianspråktagande av allmän investeringsfond bör vidare ett obligatoriskt samrådsförfarande äga rum i fråga om användningen av etl företags vinstfond. Enligt beslämmelserna i Iredje styckel skall sålunda de anställda beredas tillfälle att

Prop.  1979/80:181

22

yttra sig över ett företags ansökan att ta vinstfonden i anspråk. Bestämmel­serna har sin motsvarighet i 4 8 tredje styckel lagen om allmän investerings­fond. 1 prop. 1978/79:210 om ändrad förelagsbeskattning har jag angivit hur samrådsförfarandet kan äga rum i fråga om användning av allmänna investeringsfonder (s. 115). Vad jag där sagt bör tillämpas också i fråga om användning av vinslfonder. Den tillståndsgivande myndigheten bör givelvis fästa stor vikl vid de anställdas synpunkter. I delta ligger bl.a. att en ansökan normalt inte bör bifallas om arbetstagarorganisationerna vid företaget har avstyrkt ansökningen.

113 8 finns bestämmelser om att ett företags vinstfond helt eller delvis kan övertas av ett annat förelag. För lillslånd till överföringen bör krävas att de anställda i det överlåtande förelaget har tillstyrkt överföringen av fonden.

Vinstfonders ändamål (7 8)

Paragrafen, som innehåller bestämmelser om de ändamål vinstfonder får användas för, har sin motsvarighet i 5 8 lagen om allmän investerings­fond.

Utbetalning Jrån riksbanken efter tillståndsbeslut (8 8)

Har beslut meddelals alt etl företag skall eller får ta sin vinstfond i anspråk får företaget från vinstkoniot i riksbanken la ut medel som svarar mot den del av fonden som skall eller får tas i anspråk. En bestämmelse om detta finns i försia styckel. I likhet med vad som gäller enligt lagen om allmän investeringsfond får utbetalning dock inte göras före ulgången av november månad det år då den mot inbetalningen svarande avsättningen har prövats vid taxering i första instans.

Har utbetalning skett skall enligt andra stycket ett belopp som svarar mol det utbetalade beloppet tas i anspråk av vinstfonden i enlighet med beslutet. Om ianspråktagande av fonden inte sker skall denna återföras lill beskatt­ning (jfr 118 första siycket b). Beslämmelsen överensstämmer med 8 8 andra stycket lagen om allmän investeringsfond.

Utbetalning från riksbanken efter fem år (9 8)

Medel som har insatts på vinstkonlo är spärrade i fem år räknat från den dag då inbetalningen har gjorts. Under den spärrade tiden gäller som princip att utbetalning från vinstkonlo får göras endast om beslut har meddelats atl förelaget skall eller får ta sin vinstfond i anspråk. Efter femårsfristens uigång har företagel rält alt efter uppsägning hos riksbanken återfå kvarstående del av medlen på vinstkoniot. Förelaget skall därvid omedelbart ta upp en mol utbetalningen svarande del av fonden som skattepliktig intäkt i den förvärvskälla där fondavsättningen har gjorts. Vad nu sagts framgår av bestämmelserna i försia styckel.

Jag vill framhålla atl del inte föreligger någon skyldighel för förelaget all la ut medlen efler femårsfristens utgång. Detla har belydelse då företaget

Prop.  1979/80:181

23

önskar ta sin vinstfond i anspråk efler utgången av tidsfristen för någol av de i 7 8 angivna ändamålen. För ianspråktagande krävs del dock även då att beslul har meddelals att fonden skall eller får tas i anspräk.

Som huvudregel gäller således atl utbetalning från vinstkonlo före femårsfristens utgång får göras endasl då beslut har meddelats alt vinstfond skall eller får las i anspråk. Utbetalning får dock också i vissa fall göras då vinstfond har återförts till beskattning enligt 11 8 försia siycket. Enligt 12 8 första slyckel skall förelaget i ett sådant fall också beskattas för elt särskilt tillägg. Under vissa omständigheter bör dock elt företag, som inte kan ta sin vinstfond i anspråk för investeringar, kunna återfå medlen på vinstkoniot ulan all återföringsreglerna i 11 8 behöver tillämpas. I andra slyckel finns därför en dispensregel. Enligt denna får regeringen, om det finns synnerliga skäl, medge alt återbetalning sker före ulgången av femårsperioden. Dispensregeln bör kunna tillämpas t. ex. då ett företag omedelbart behöver tillskoll av likvida medel för atl kunna fortsätta sin existens och då sådana medel inte kan erhållas på annat sätt. För dispens bör också normalt krävas alt arbetstagarorganisationerna hos företaget har tillstyrkt ansökningen.

Skatteeffekten vid fondutnyttjande (10 8)

Elt ianspråktagande av en vinstfond innebär alt den på balansräkningens passivsida redovisade fonden minskas t. ex. genom atl nyanskaffade inventarier skrivs av mot fonden. I lagförslagel har bestämmelserna om den skattemässiga behandlingen av ianspråktagande utformats så att de i princip överensstämmer med molsvarande bestämmelser i bl. a. lagen om allmän investeringsfond och lagen (1979:610) om allmän invesleringsreserv.

Återföring UU beskattning (118)

1 första stycket anges de fall dä vinslfond skall återföras till beskattning. De överensstämmer i huvudsak med beslämmelserna i lagen om allmän investeringsfond.

För all vinslfond skall få tas i anspråk krävs i princip ett beslut enligt 6 8 första Slyckel. Har ett företag tagit ul medel från vinstkonto efter femårsperiodens utgång får dock förelaget upplösa vinslfonden i räkenska­perna mot atl ell molsvarande belopp tas upp som skattepliktig intäkt. Detta gäller också om förelaget har fått dispens enligt 9 8 andra stycket. Påföljden när ianspråktagandet sker i annan ordning är atl fonden återförs till beskattning.

Har etl förelag, som fått Ullstånd atl la sin vinslfond i anspråk och därför lagil ul molsvarande medel från sitl vinstkonto, inte tagit en mot de utbetalade medlen svarande del av fonden i anspråk i enlighet med tillståndet skall ålerföring ske enligt första styckel b).

Enligt försia slyckel c) och d) skall vinslfonden återföras lill beskattning om medel på vinstkonto har överlåtits eller pantsatts och om förelaget vid beskattningsårets uigång inte driver jordbruk, skogsbruk eller rörelse. Om

Prop.  1979/80:181

24

särskilda skäl föreligger kan dock, såvitt gäller fall som avses i försia siycket d), förelaget med stöd av ett tillstånd enligt tredje slyckel få behålla fonden under viss lid. Särskilda skäl får anses föreligga om företaget inom snar framtid åter ämnar driva jordbruk, skogsbruk eller rörelse.

1 första siycket e) behandlas det fallel alt etl förelag genom fusion enligt 14 kap. 1,2 eller8 8 aktiebolagslagen (1975:1385), 96 81 mom. lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar eller 78 8 lagen (1955:416) om sparbanker uppgått i etl annal företag. Vinslfonden skall då återföras till beskattning om den inte har övertagits av det övertagande företaget enligt bestämmelserna i fjärde styckel.

I försia stycket f) behandlas del fallet atl beslut har faltals all företagel skall träda i likvidation. Även i detla fall skall återföring ske.

I första siycket g) föreskrivs atl återföring skall ske då företaget har försatts i konkurs. Beloppet lorde uigöra intäkt för konkursgäldenären vid laxering­en för det beskattningsår under vilket beslut om konkurs har meddelats.

Särskilt Ullägg vid återföring (12 8)

I första stycket anges att företaget skall beskattas för ett särskill tillägg då vinstfonden återförs till beskattning enligt 11 8 första stycket. Mot bakgrund av atl insättning på vinstkonlo är obligatorisk är del motiverat att sanktionen vid återföring är kraftigare än då allmän investeringsfond återförs till beskattning. Jag anser atl tillägget bör beslämmas till 50 % av del återförda beloppet.

Enligt andra stycket har regeringen möjlighel atl medge befrielse från tillägg om det finns synnerliga skäl. Som framgårav kravet på synnerliga skäl bör dispensprövningen vara restriktiv. Elt tänkbart fall av dispens är att del efter ett uttag från vinstkonto inträffar en händelse av force-majeur-karaklär som medför att en planerad investering måsle skjutas upp.

Överföring av fond (13 8)

Genom bestämmelserna i paragrafen öppnas en möjlighet all överföra en vinslfond mellan företag. Bestämmelserna överensstämmer med 13 8 lagen om allmän investeringsfond.

Rätten till överföring bör inte vara ovillkorlig utan får prövas i varje särskilt fall. Överföring bör komma i fråga endast om det förelag, som har gjort avsättningen, har svårigheter att la fonden i anspråk eller för alt undvika att fonden - t. ex. på grund av avveckling av en rörelse eller ett jordbruk - återförs till beskattning. Vid prövningen bör hänsyn också tas lill kommunernas skatteunderlag. För tillstånd lill överföring bör vidare krävas att de anställda i del överlåtande företagel har tillstyrkt överföringen.

Utbetalning från vinstkonto (14 8)

I paragrafen anges de fall då utbetalning från riksbanken får ske.

Av första stycket a) framgår atl utbetalning får ske om beslul bar

Prop.  1979/80:181

25

meddelats att ett företag skall eller får la sin vinstfond i anspråk.

Enligt första slyckel b) får utbetalning ske i fall som avses 19 8, dvs. efter femårsperiodens uigång och då dispens har lämnats att utbetalning får ske före denna periods utgång.

I första stycket c) anges att utbetalning får ske om vinstfond i fall som avses i 11 8 försia styckel e) och f) helt eller delvis har återförts lill beskattning. Det bör observeras att återföring inte alllid medför att medlen på vinstkoniot får utbetalas. Om förelaget t. ex. har överiålil eller pantsatt medlen på vinstkoniot skall vinstfonden återföras till beskattning. Medlen får emeller­tid inte utbetalas före femårsperiodens utgång.

Enligt försia siycket d) får utbetalning ske om beslul har meddelats atl förelaget skall försältas i konkurs. 1 sådant fall skall vinstfonden återföras till beskattning enligt 11 8 försia slyckel g). Ålerföringen ulgör emellertid ingen förulsättning för atl utbetalning skall få göras. För utbetalning krävs endast att ett konkursbeslut har meddelats.

Enligt försia styckel e) och f) får medel på vinstkonlo utbetalas om vinstfond helt eller delvis har överförts lill annal företag och om företaget har inbetalat mer än det belopp som skall sältas in på kontot.

Beslul om utbetalning enligt första slyckel a), b), d) och e) meddelas direkl av riksbanken. 1 övriga fall måste utbetalningen föregås av ett länsslyrelse­beslul. I tredje stycket föreskrivs sålunda att länsstyrelsen i fall som avses i försia stycket c) på framställning av företagel skall besluta om utbetalning av medel som svarar mot den del av fonden som har återförts lill beskattning i den mån medlen inte lidigare har återgått till förelagel. Sådanl beslut bör inte meddelas före ulgången av den taxeringsperiod då taxeringsnämnden har haft att besluta om återföringen. Det bör dock inte krävas att taxeringen har vunnil laga kraft.

Det kan inträffa alt ett förelag betalar in för högt belopp till vinstkonto. Som framgår av fjärde stycket skall länsslyrelsen då på framställning av företaget besluta om utbetalning av det överskjutande beloppet. Sådant beslul bör inte meddelas före utgången av den taxeringsperiod då laxerings-nämnden har hafl atl pröva inbelalningsskyldighelen. Inte heller i della fall bör det dock krävas att laxeringen har vunnit laga kraft. Del bör påpekas att länsslyrelsen i nu avsedda fall måsle pröva om företaget har inbetalat mer än det belopp som skall sättas in på vinstkonto. Denna prövning innebär ett undantag från den princip som annars gäller, dvs. atl prövningen av inbetalningsskyldigheten ligger hos enbari taxeringsnämnden.

Övriga bestämmelser (15-19 88)

I paragrafen anges föreskrifter av i huvudsak administrativ natur. Taxeringsnämndens uppgiftsskyldighel lill länsstyrelsen enligt 16 8 bör kunna fullgöras genom ullagsmarkering på deklarationen.

Prop. 1979/80:181

26

Övergångsbestämmelser

Enligt reglerna i förslaget får ett företag göra avdrag för avsättning till vinstfond vid laxeringen för det beskattningsår som inbetalningen avser. Avser detla beskattningsår ett räkenskapsår som avslutas före den tidpunkt då lagen träder i krafl, kan reglerna medföra all etl förelag måsle göra om sitt bokslut. Detta kan i vissa fall medföra betydande olägenheter. I syfte att undvika sådana ölägenheter öppnar förslaget till övergångsbestämmelser en möjlighel alt göra avsättningen lill vinstfond i räkenskaperna för del närmasl påföljande räkenskapsåret. Förslagel innebär således en valfrihet för företagel. Denna valfrihet skall tillkomma ell företag, vars räkenskapsår avslutas före den 1 juli 1980. Väljer företaget atl göra avsättningen i räkenskaperna för det närmasl påföljande räkenskapsåret skall också avdraget för avsättningen medges vid taxeringen för detla beskattningsår. Av beslämmelserna framgår alt inbetalningen till riksbanken även i etl sådanl fall bör ske senast när 1981 års deklaration avlämnas och under alla omständigheter inte senare än den 15 oktober 1981. De medel som inbetalas skall vidare motsvara 25 % av förelagets justerade årsvinst under del beskattningsår för vilket taxering i första instans sker år 1981.

3 Upprättade lagförslag

1 enlighel med vad jag nu har anföri har inom budgetdepartementel upprättats förslag till

1.   lag om tillfällig höjning av den särskilda skattereduktionen vid 1981 års

taxering,

2.    lag om insättning på tillfälligt vinstkonlo.

På grund av lagstiftningsfrågornas brådskande karaktär bör yttrande av lagrådet över lagförslagen inte inhämtas.

4 Hemställan

Statsministern anför avslutningsvis:

Med hänvisning till vad jag och statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] har anfört hemställer jag att regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle alt la del av vad jag har anföri om insatser för att underiätta nya löneavtal,

dels föreslår riksdagen alt antaga de upprättade lagförslagen.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte. Regeringen bör föreslå riksdagen att beslula all förkorta motionstiden.

Prop.  1979/80:181

27

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till statsministerns och statsrådet Mundebos överväganden och beslutar all genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller det ändamål som statsminis­tern har hemställt om.

GOTAB 65205    Slockholm WSfl