Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 67 år 1974

Prop. 1974:67

Nr 67

Kungl. Majrts proposition angående förberedelser för folk- och bostads­räkning 1975; given den 1 mars 1974.

Kungl. Majrt viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagen alt bifalla del förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departementschefen hemställt.

Under konungens frånvaror

BERTIL

G.E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås att en allmän folk- och bostadsräkning bör genomföras år 1975 om statistiska centralbyråns försöksverksamhet rörande nytt insamlingsförfarande och ny produktionsteknik utfaUer tUlfredsstäUande. Till förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 föreslås att riksdagen anvisar 4 650 000 kr. för budgetåret 1974/75.

Prop. I974r67

Utdrag ur protokollet över fiinansärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av Halland, i statsrådet den 1 mars 1974.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministem för ulrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­ ling, geijer, bengtsson, norling, löfberg, carlsson, 

feldt, sigurdsen, gustafsson, zachrisson, hjelm-wal-lÉn.

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådels övriga ledamöter fråga om förbere­delser för folk- och bostadsräkning 1975 och anför.

1. Inledning

Genom beslut den 3 mars 1972 uppdrog Kungl. Majrt åt statistiska centralbyrån (SCB) alt göra en allsidig utvärdering av folk- och bostadsräkningen 1970 och därvid särskUt pröva möjligheterna att erhålla motsvarande information på annat sätt än genom totalräkning. Central­byrån har med särskild skrivelse den 30 oktober 1973 redovisat en utvärdering av folk- och bostadsräkningen 1970 och lagt fram princip­förslag om en ny folk- och bostadsräkning under år 1975. Datainspektio­nen har den 15 februari 1974 yttrat sig över förslaget i vad avser föreslagna provundersökningar. 1 prop. 1974rl (bU. 9 s. 25) anmälde jag att beredningen av detta ärende ännu inte hade slutförts och att jag avsåg att i annat sammanhang återkomma tiU frågan. Jag anhåller nu att få la upp frågan om förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 tUl behandhng.

2. Bakgmnd

Under åren 18601930 hölln folkräkning vart tionde år. Därefter har sådan räkning ägt mm vart femte år, dock med undantag för år 1955 då folkräkningen instäUdes.

Vid 1910 års folkräkning utfärdades föreskrifter rörande avlämnandet av särskUda yrkesuppgifter i samband med mantalsskrivningen. Vid 1920 och 1930 ärs folkräkningar logs mantalsskrivningen i ökad ulslräckning i anspråk vid uppgiftsinsamlingen. Skyldighet att lämna skriftliga mantals­uppgifter utsträcktes. Vid 1940 års folkräkning skedde en omläggning av yrkesstatistiken. 1 samband därmed effektiviserades den lokala gransk­ningen av mantalsuppgifternas yrkesuppgifler. Sålunda tUlkom särskilda kommunala granskningsnämnder med uppgift bl.a. att granska de avgivna

Prop. 1974r67

3

uppgifterna. Motsvarande föreskrifter utfärdades liU 1945 och 1950 års folkräkningar. Till 1960 års folkräkning ålades däremot kommunernas styrelse att svara för granskning och komplettering av folkräknings- och fastighetsuppgifterna. För detta ändamål skulle styrelsen utse en gransk­ningsledare. Grundmaterialet för folkräkningen erhölls från folkräknings-uppgifter som ersatte manlalsuppgiflerna de år folkräkning ägde mm. 1965 års folkräkning var av betydligt mindre omfattning än 1960 års. Folkräkningen år 1970 hade större omfattning och ersatte den kontroU av folkbokföringen som tidigare kunnat ske genom mantalsuppgifterna.

Bostadsräkningar och bostadsundersökningar av ohka typer och omfattning har under 1900-talel företagits vid skilda tillfällen. 1945 års bostadsräkning var den första som omfattade hela landet. Vid bostads­räkningen år 1960 skedde en begränsning av antalet uppgifter. Bostads­räkningarna år 1965 och år 1970 har haft större omfattning. Undersök­ningar av delta slag har betraktats som en viktig gren av den fortlöpande socialslalisliken. Det har även framhållits att undersökningarna är särskUt angelägna med hänsyn tUl statens och kommunernas myckel omfattande åtgärder för att främja bostadsförsörjningen och en planmässig be­byggelse.

Fr.o.m. år 1960 har bostadsräkningen samordnats med folkräkningen såväl från organisatorisk synpunkt som med hänsyn liU behovet av data om dem som bor i lägenheterna. Fördelarna har varit bl.a. att man kunnat gå ut med en gemensam blankett tiU allmänheten. Vidare har granskning, kodning och bearbetning av material kunnat samordnas.

Generella bestämmelser rörande allmän folk- och bostadsräkning återfinns i lagen (1970r74) om allmän folk- och bostadsräkning (prop. 1970r 27, 3 LU 1970r 20, rskr 1970r 100).

3. Statistiska centralbyrån

3.1 Behovet av folk- och bostadsräkningar

Folk- och bostadsräkningar genomförs med varierande intervall i många länder. Ar 1970 var ett internalionellt folk-och bostadsräknings­år. För alt erhålla så jämförbara dala som möjligt mellan de olika länderna utarbetas inom FN rekommendationer om när folk- och bostadsräkningar bör hållas och vad dessa bör innehålla. Genom anslutningen tiU ohka internalionella organ deltar Sverige i utarbetandet av dessa rekommendationer. Av de rekommendationer som antogs av FN framgår all 1970 års räkningar borde innehålla uppgifterom befolkning, UtbUdning, förvärvsarbetande, lägenheter och hushåU.

För alt kartlägga det svenska behovet av sådana statistiska uppgifter vände sig SCB vid planeringen av folk- och bostadsräkningen 1970 i flera omgångar tiU en stor och differentierad grupp konsumenter av den statistik som bmkar framställas i en folk- och bostadsräkning. Är 1966 tillställdes bortemot   150  konsumenter  av  statistik  en  skrivelse  med

Prop. 1974 r 67

4

begäran om synpunkter på innehållet i folk- och bostadsräkningen. Konsumenterna ombads att dels yttra sig över om en folk- och bostadsräkning över huvud lagei ansågs nödvändig år 1970, dels diskutera och föreslå för dem angelägna variabler, dels försöka åstadkomma en prioritering av önskade variabler. Därutöver skulle konsumenterna ange behovet av regional redovisning. Resultatet från konsumenlenkäten visade att behovet av data från folk- och bostadsräkningar var stort både hos statliga, kommunala och andra konsumenter av statistik.

Ett stort antal stathga och kommunala myndigheler utnyttjar således folk- och bostadsräkningsdala. Dessa har bl.a. använts i länsplanerings-program, bostadsbyggnadsprogram och i många statliga utredningar, ofta för att belysa utvecklingen under viss tidsperiod. Företag inom ohka verksamhetsgrenar har behov av denna typ av data för t.ex. produktions-och försäljningsplanering. Vidare utgör folk- och bostadsräkningarna en vUclig källa för samhäUsforskniing, speciellt för forskningen inom befolk­nings-, bebyggelse- och näringsgeografi.

Vid planeringen av folk- och bostadsräkningen 1970 spelade även räkningens funktion som kontroU av folkbokföringen en viktig roU. Vid avskaffandet av manlalsuppgiflerna är 1967 fömtsattes att kontrollen i stället skuUe ske bl.a. genom regelbundet återkommande folk- och bostadsräkningar.

En ny enkät om behovet av dala från en folk- och bostadsräkning genomfördes under första halvåret 1973. Denna sändes ut liU ell 160-tal statistikkonsumenter utanför SCB. Samstämmigheten om nödvändig­heten av en ny folk- och bostadsräkning är mycket stor. 1 särskild skrivelse tUl SCB framhåUer Sveriges Industriförbund bl.a. att ett starkt behov föreligger i synnerhet med avseende på analyser av samvariationer av variablerna. Jämförbarheten med tidigare folk- och bostadsräkningar är vidare enligt förbundet av stor betydelse. Statens institut för byggnadsforskning framhåller att samtliga föreslagna variabler represente­rar ett mycket angelägel behov. Länsstyrelsen i Södermanlands län motiverar främst behovet av en folk- och bostadsräkning också år 1975, med att motsvarande statistik inte finns att tiUgå på annat sätt. Svenska kommunförbundet anser att data om lägenheter, hushåU, sysselsättning och pendhng är av myckel stor betydelse för den kommunala plane­ringen. F.n. kan dessa uppgifter erhållas endast från folk- och bostads­räkningarna. Det är därför enligt förbundet av stor vikt all en ny folk-och bostadsräkning kommer till stånd och all den genomförs år 1975. Ell längre inlervaU skulle enligl kommunförbundets uppfattning ur jämförelse- och aklualiletssynpunkl vara oacceptabelt.

Av enkäten framgår att avnämarna främst avser att använda statistiken för planering, prognoser, analyser och utredningar inom olika områden såsom trafik, bostadsbyggnad, barntillsyn, åldringsvård, vuxenutbUdning m.m. Del är vidare ett starkt konsumenlönskemäl all redovisningen sker på låg regional nivå.

1 enkäten och vid andra kontakter med konsumenterna av folk- och bosladsräkningsdata har frän många statliga, kommunala och andra organ

Prop. 1974r67

5

starkt understrukits behovet av att få redovisning för såväl kommuner som delar av kommuner (församlingar, tätorter, särskilda planeringsområ­den inom kommunen). Med hänvisning till detta dokumenterade behov av regional och annan särredovisning finner SCB det mycket angeläget att en ny folk- och bostadsräkning genomföres år 1975.

3.2 Totalräkning eller urvalsundersökning

Folk- och bostadsräkningen 1970 genomfördes liksom närmast före­gående räkningar som en totalundersökning. Vissa variabler har vid en del räkningar - dock ej vid folk- och bostadsräkningen 1970 bearbetats på urvalsbasis trots all urval på insamlingsstadiet inte har förekommit.

En folk- och bostadsräkning är i första hand till för den regionala planeringen. Detta släUer krav på redovisning inle bara för hela riket utan för län, arbetsmarknadsregioner, storstadsområden, kommunblock, kom­muner, församhngar, tätorter och för ohka delområden av större kommuner. Som exempel kan nämnas att redovisningen av bosläder och hushåU för Stor-Stockholm vid folk- och bostadsräkningen 1970 omfat­tar 700 delområden, för Göteborgs kommun ca 770 delområden och för Uppsala kommun ca 185. De behov av regional redovisning som framfördes från konsumenterna av folk- och bostadsräkningsdala vid planeringen av folk- och bostadsräkningen 1970 liksom vid folk- och bostadsräkningarna 1960 och 1965 medförde att någon urvalsinsam­ling av uppgifter lUl folk- och bostadsräkningen 1970 inte bedömdes vara möjlig.

För genomförande av urvalsundersökningar krävs tiUgång tiU lämpliga urvalsramar att göra dessa urval från. TiUfredsställande sådana saknas f.n. på t.ex. hushållssidan, viUcet försvårar insamling av data på urvalsbasis vid folk- och bostadsräkningar.

Med hänsyn främst liU kraven på regional redovisning finner SCB det nödvändigt att en ny folk- och bostadsräkning 1975 görs som en totalundersökning. Den nedskärning gentemot folk- och bostadsräk­ningen 1970 som enligl SCBrs uppfattning av olika skäl är nödvändig gör emellertid att vissa av variablerna i folk- och bostadsräkningen 1970 bör utgå ur en ny tolalräkning och behandlas i särskilda urvalsundersök­ningar.

3.3 Användning av register och annan statistik

Det är givet att uppbyggnaden av olUca slag av register i samhället på elt avgörande sätt kan påverka folk- och bostadsräkningens utformning och kanske till och med behovet av folk- och bostadsräkning i tradilioneU menmg genom all en direkt datainsamling från hushåU och individer inle skuUe vara nödvändig.

Data tUl folk- och bostadsräkningen 1970 hämtades till huvuddelen från de blanketter som allmänheten och fastighetsägarna inlämnade. Då denna metod för insamlmg bör användas endast när andra möjligheter liU

Prop. 1974r67

6

datainsamling inte föreligger prövades vid planeringen av folk- och bostadsräkningen 1970 först andra vägar. Omläggningen av folkbokföring och skalleredovisning medförde möjligheter att hämta viss information på annat sätt än genom frågor till allmänheten. De härvid användbara registren befanns vid folk- och bostadsräkningen 1970 vara länsstyrelser­nas person- och skatteband, vilka i annat skick använts även vid tidigare räkningar. Uppgifterna i folk- och bostadsräkningen 1970 avseende bl.a. födelsedata, civUstånd, vigselar, medborgarskaps- och födelseland är sålunda hämtade från folkbokföringsbanden på länsstyrelserna. Ur skallebanden hämtades den likaledes offentliga uppgiften om inkomst.

Del finns f.n. inga register med information om de övriga variabler som vanligtvis ingår i folk- och bostadsräkningarna. Detta gäller exempelvis lägenhets-, hushåUs- och sysselsältningsdata på riks- och regional nivå samt uppgifter som belyser sambandet bostad-arbetsplats. SCB konstate­rar att möjligheterna att vid en eventueU räkning år 1975 i större omfattning kunna utnyttja reipsterdata som ersättning för variabler i folk- och bostadsräkningar måsle bedömas som begränsade. För att ett register skall kunna integreras i nu aktuell planering måste det antingen vara i produktion samt ha tiUfredsstäUande produktionssäkerhel och kvahtet eller befinna sig i ett sådant planeringsläge att säkra garantier kan ges för att dessa krav kan uppfyllas år 1 975.

3.4 Distributions- och insamlingsförfarande

Enligl lagen (1970:74) om aUmän folk- och bostadsräkning skall kommunerna bl.a. medverka vid distributionen av blanketterna. Vid folk-och bostadsräkningen 1970 innebar detta att det var varje kommuns skyldighet alt tiUse alt uppgiftslämnama erhöll och/eUer blev informera­de om var de kunde erhålla blanketterna. Detta var samma förfarande som tillämpats vid närmast föregående folk- och bostadsräkningar. Kommunerna fick blanketterna frän länsstyrelsen eller - vUket gäUde för vissa större kommuner direkt från tryckeriet. Totalt distribuerades på detta sätl omkring 9,5 miljoner bostads- och hushållsblanketter och omkring 3 mUjoner fastighetsblanketter tiU kommunerna.

Genom att blankettdislributionen var en kommunal uppgift vid folk-och bostadsräkningen 1970 med enbart aUmänna dhekliv från SCB hur denna skulle tillgå blev tillvägagångssättet mycket varierande med olika god service tiU medborgarna sorn följd.

För all komma liU rätta med problemen vid distributionen synes del rimligt att vid kommande räkningar sträva efler all blanketterna överaUt i landet skaU nå de uppgiftsskyldiga. Central distribution bör därför undersökas och prövas.

Utsändningen av direktadresserade blanketter från olika myndigheter (blanketter för aUmän självdeklaration, inför omläggningen av den aUmänna sjukförsäkringen, för bihegisleruppläggningen) tenderar att öka alltmer. Med hänsyn härlUl och inle minst mot bakgmnd av opinionen kring   foUc-   och   bosladsräkmngen    1970   anser   SCB   alt   en   annan

Prop. 1974 r 67

7

distributionsform än direktutsändning inte kan komma i fråga vid en kommande folk- och bostadsräkning. Ett alternativ till den föreslagna distributionsformen kunde vara gmppkorsband tiU aUa hushåU. De fördelar som ur bl. a. insamhngs- och bearbetningssynpunkt finns genom att använda förtryckta blanketter skuUe emeUertid då bortfalla.

En övergång till centrahserad direktutsändning av förtryckta blanket­ter innebär en kostnadsökning för SCB genom bl.a. portoavgifler. Detta uppvägs emellertid av en snabbare behandling under insamhngs- och bearbetningsdelarna i en folk- och bostadsräkning och innebär enligt SCB totalt sett egentligen inga nya kostnader utan en omfördelning av kostnader från kommuner, fastighetsägare och enskilda medborgare till staten.

Kommunerna är vidare skyldiga all medverka vid insamlingen av blanketterna. Fastighetsägaren var vid folk- och bostadsräkningen 1970 skyldig att samla in blanketterna, sortera dem i enUghet med fastighets-blanketten, kontroUera att samtliga på fastigheten boende fanns på någon blankett och själv upprätta blanketter för obebodda lägenheter.

Hushållen skulle vid folk- och bostadsräkningen 1970 liksom vid närmast föregående räkningar lämna de ifyllda bostads- och hushållsupp­gifterna lUl fastighetsägaren. Detta kunde ske antingen öppet eUer i slutet kuvert med anteckning om vilka personer som upptagits på de inneslutna blanketterna. Kommunerna upprättade ett eller flera insamlingssläUen dit fastighetsägaren lämnade de insamlade och i förekommande fall upprätta­de bostads- och hushållsblankellerna tiUsammans med faslighetsuppgif-len. För de aUra flesta enfamUjshusägarna innebar utformningen av blanketten att de endast behövde lämna en bostads- och hushåUsuppgift, som sändes dhekt tUl kommunens insamhngsslälle.

Sedan de lokala granskningsorganen i kommunen sorterat och avstämt inkomna blanketter utsändes påminnelsebrev tiU de uppgiflslämnare, för vUka blanketter saknades. Om della inle hade effekt, skulle gransknings­ledaren i kommunen skicka en anmaning att lämna uppgifter. Om inte heller detta gav något resultat kunde granskningsledaren hos länsstyrelsen begära vitesföreläggande.

Många granskningsledare och uppgiflsskyldiga har funnit del tUlämpa­de insamlingsförfarandet olämphgt att använda vid kommande räkningar. Samma resultat har framkommit ur de intervjuundersökningar som SCB genomfört för att utröna allmänhetens inställning tUl folk- och bostads­räkningen 1970. 1 debatten kring folk- och bostadsräkningen- 1970 riktades också kritik mot insamlingsförfarandet. SCB föreslår därför att blanketterna skickas direkt lUl kommunens insamlingsstäUe. Blanketterna skaU således inle lämnas till fastighetsägaren utan sändas direkt tUl granskningsorganen i porlofria svarskuvert. För fastighetsägarens del innebär det föreslagna insamhngsförfarandet en minskad arbetsbelast­ning. Varje fastighetsägare (utom egnahemsägare) måste dock i likhet med tidigare direkt lUl granskningsorganen sända in en fastighetsblankett med bl. a. förteckning över lägenhetsinnehavare. Fastighetsägarens med­verkan   vid   folkbokföringskonlroUen   sker   sedan  helt  genom  direkta

Prop. 1974r67

8

kontakter i samband med utredning av oklara faU.

Till insamlingsförfarandet hör också att sända ut påminnelser och anmaningar till de uppgiflslämnare som inle kommit in med blankett. Detta är ett omfattande arbete. Dels måsle avbockningen ske av inkomna blanketter, dels måsle påminnelser och anmaningar skrivas ut. Då della till mycket stor del är ett rutinmässigt arbete bör det i första hand ske maskinellt. Det förslag om förtryckta blanketter med en avskiljbar talong som föreslås gör della möjligt.

Del förslag till distributions-, insamhngs- och kontrollförfarande som föreslås innebär att några av de mest tids- och kostnadskrävande arbetsuppgifterna för kommunerna överförs tUl central behandhng. Detta gäller framför allt deltagandet i avstämningen mellan kyrkobokföring och blankettmaterial (den s. k. kontroUäsningen) samt infordrande av saknade blanketter genom påminnelser och anmaningar. Del föreslagna förfarings­sättet skuUe innebära all kommunens granskningsorgan - som är en nödvändig instans även i en folk- och bostadsräkning år 1975 i direkt anslutning lUl insamlingslidpunklen och ulan sortering av blanketterna kan genomföra ett av sina allra viktigaste arbetsmoment, nämligen granskning och komplettering av inlämnade blanketter. Della arbete blev mera omfattande och kostnadskrävande än beräknat vid folk- och bostadsräkningen 1970. 

Kommunemas medverkan i övrigt blir enligt förslaget i stort sett densamma som vid folk- och bostadsräkningen 1970.

3.5  Uppgiftsskyldighet, integritet och information

Grunderna för uppgiftsskyldigheten tiU 1970 års folk- och bostads­räkning återfinns i lagen (1970r74) om allmän folk- och bostadsräkning och i kungörelsen (I970r75) om folk- och bostadsräkningen år 1970 m.m. Två blankettyper förekom vid denna folk- och bostadsräkning. Den ena var framför allt avsedd för ägare av fastighet med flera lägenheter och innehöll främst frågor om hus samt en förteckning över lägenhelsinne-havare. Blanketten kallades fastighetsuppgift. Den andra blanketten var en bostads- och hushållsuppgift med frågor om bl.a. lägenheten, hyran, de boendes förvärvsverksamhet och utbildning. I den aUmänna debatten kring folk- och bostadsräkningen 1970 kom kritik all riktas mol vissa frågor.

Jämfört med de uppgifter som krävdes in år 1970 innebär principför­slaget för en folk- och bostadsräkning 1975 en begränsning. TiU de uppgifter som bedömts kunna undvaras hör frågor om hyra, vissa utrustningsdetaljer i lägenheter, utbUdning, vigselar och senaste inflytl-ningsår liU Sverige. Enhgt förslaget skulle från hushållen inhämtas uppgifter om lägenhetens storiek och viss utrustning, upplåtelseform, relation tUl bostadsföreståndare, sysselsättning, yrke, yrkesslällning, arbetsplatsens belägenhet och verksamheten där samt färdsätt till arbete. Genom blanketter till fastighetsägare skulle efterfrågas hustyp och byggnadsår  samt lägenheternas utrustning och utnyttjande.  Direkt ur

Prop. 1974r67

9

register skuUe hämtas uppgifter om kön, ålder, civilstånd, medborgar­skap, födelseland, inkomst, bihnnehav, innehav av fastighet och fastig­hetstyp.

Uppgifter till folk- och bostadsräkning är skyddade enligt 16 § lagen (1937r249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna hand­lingar, sekretesslagen. När det gäller sekretess och tystnadsplikt vid insamling och bearbetning av blankettmaterialel vid folk- och bostadsräk­ningen 1970 konstaterar SCB all inte något faU av missbruk kommit tiU centralbyråns kännedom.

De uppgifter som lämnades på hushållsblankelten och som även ingår i folkbokföringen användes dels för kontroU av alt alla uppgiflsskyldiga hade lämnat blankett, dels för all kontrollera alt personerna var kyrkobokförda på räll fastighet. Denna kontroll utfördes av folkbok­föringsmyndighet. Dessa uppgifter och alla övriga på blanketten lämnade uppgifter var inte tillgängliga för utomstående. Regler om lystnadsplikt gällde för aUa som kom i kontakt med blankettmaterialet. De gällde således inle bara för den personal som på granskningsorganet och på andra håU kom alt arbeta med blankettmaterialel utan även för fastighetsägare, bostadsinnehavare osv.

Del distributions- och insamUngsförfarande som nu föreslås innebär alt folk- och bostadsräkningsblankellerna lämnas eller sändes direkt tiU kommunens granskningsorgan utan att passera fastighetsägaren, vars medverkan vid såväl distribution som insamUngen av folk- och bostadsräk­ningsblankellerna försvinner. Däremot skall fastighetsägaren enligl försla­get hksom hittUls på särskUd blankett lämna bl.a. en förteckning över lägenhetsinnehavare som underlag för granskningsorganets avstämning av inlämnade lägenhelsblankelter och som hjälpmedel vid den kontroll av folkbokföringen som föreslås ske även vid en kommande folk- och bostadsräkning. Den del av blanketten på vilken uppgifter om sysselsätt­ning, lägenhet och hushåU har lämnats kommer i insamlingsskedet endast att behandlas av de kommunala granskningsorganen och senare av SCB.

Den direktdistribution med hjälp av förtryckta blanketter som föreslås bli prövad innebär all den möjlighet tiU årlig kontroll av individuppgifter i olika register, som datalagen (I973r 289) ger varje medborgare rätt tUl, utvidgas tUl att utan ansökan för aUa medborgare gäUa vissa uppgifter i folkbokföringen. Beträffande utnyttjandet av register för förtryckning av adresser kommer enligt SCB samråd att ske med datainspektionen. Så kommer också att ske när del gäUer registemtnyttjande i övrigt vid kommande folk- och bostadsräkningar.

Informationen om folk- och bostadsräknmgen 1970 genomfördes på flera sätt. Bl.a. infördes i samtliga dagstidningar annonser vid två tUlfäUen. Dämtöver distribuerades affischer lUl arbetsplatser, kommuner och större bostadsföretag. Informationen spreds också via radio och TV. SärskUd uppmärksamhet ägnades informationen tUl invandrare genom ell specialnummer av Invandrartidningen. Delvis sammanföU dock informa­tionen om folk- och bostadsräkningen i liden med den pågående valrörelsen. SCB konstaterar alt de informationsvägar och det informa-

Prop. 1974r67

10

tionsmaterial som användes visade sig vara otillräckliga. Inför en kommande folk- och bostadsräkning bör enligt centralbyrån en starkare satsning göras på information. Bl.a. bör kartläggas vUka ytterligare informationsvägar som kan utnyttjas. Därefter får en bedömning av informalionseffekten och kostnaderna göras genom bl.a. förleslning. Vilka vägar som kan användas i praktiken får sedan bedömas med hänsyn till tUlgängliga resurser, men del är väsentligt med direktinformation via t.ex. gruppkorsband tiU alla hushåll. Utformning av annonser och annat informationsmaterial får utredas i del fortsatta planeringsarbetet, hksom hur informationsverksamheten bör organiseras såväl inom som utanför SCB. Informationen måste inriktas på att klargöra varför en ny folk- och bostadsräkning är nödvändig år 1975, vilken sekretess som gäUer för behandhngen av insamlat material och hur resultaten från folk- och bostadsräkningen skall användas.

3.6 Produktion och publicering ijv resultat

Innan de uppgifter som insamlats på folk- och bostadsräkningsblan­ketten kan bearbetas för definitiva resultat har de genomgått en omfattande manueU och maskinell behandhng hos SCB. Såväl kodnings-som felsökningsarbetet var vid folk- och bostadsräkningen 1970 mer omfattande än vid tidigare räkrdngar. 1 del fortsatta arbetet bör enligt SCBrs mening undersökas hur ändrad resursfördelning över tiden kan påverka kvahteten, pubhceringslidpunkter eUer sänka kostnaderna, var de trånga sektorerna finns i behandlingsprocessen osv.

Den tekniska utveckhngen på datorområdet ger successivt nya möjlig­heter lUl ändrad dalabehandling. På del område som alllid utgjort en mycket stor del av bearbetningen av det insamlade materialet gransknings- och kodningsarbetet har möjhgheterna att använda dheklaccess i stället för magnetband medfört att bUdskärmar kan kopplas direkt på datorn. För kodnings- och upprältningsarbetet bör denna teknik enhgt förslaget prövas inför en kommande folk- och bosladsräknuig.

Resultaten från folk- och bostadsräkningen 1970 togs fram dels som preliminärslalislik, dels som slutlig statistik. De definitiva resultaten erhölls dels i form av s.k. råtabeller (maskinlistor) i det ordinarie labellprogrammel, dels i form av tryckta pubhkationer och dels i ett specialprogram för kommuner. Det ordinarie programmet var anslags-finansierat medan specialprogrammet uppdragsfinansieras genom ersätt­ning från de kommuner som bestäUer delta program.

Prehminärslalistiken utvidgades påtagligt vid folk- och bostadsräk­ningen 1970 jämfört med föregående räkning. Preliminära resultat avseende hushåU och lägenheter kunde även pubhceras betydligt tidigare än vid tidigare folk- och bostadsräkningar. Även prehminära resultat avseende sysselsättning kunde för flertalet län pubhceras tidigare. Däremot pubhcerades de slutliga resultaten från blankettbearbetningen genomgående tidigare vid folk- och bostadsräkningen 1965 än vid folk-

Prop. 1974r67

11

och bostadsräkningen 1970. Detta var framför allt betingat av de problem som uppstod då SCB skuUe utföra merparten av bearbetningarna på en annan maskintyp än den från början planerade. SkiUnaderna mellan preliminär och slutlig stalistUc vid folk- och bostadsräkningen 1970 var mycket få. Därför föreslår SCB att det fortsatta utredningsarbetet inriktas på alt finna sådana bearbetnings- och lestmtiner att behovet av prehminärstatistik minskar. Även behovet av och formerna för en snabbslalislik bör närmare utredas. Vidare föreslår SCB att en översyn av labeUprogrammets omfattning och form görs saml alt vid pubhceringen av resultat i görligaste män även något om kvaliteten i dessa redovisas. Utöver del anslagsfinansierade tabellprogrammel torde bl.a. ett uppdrags-finansierat specialprogram för kommuner behöva utarbetas vid en folk-och bostadsräkning 1975 i likhet med vad som skett vid tidigare räkningar.

3.7 Kostnader

Med utgångspunkt i en reviderad plan för folk- och bostadsräkningen 1970 beräknade statsmakterna år 1968 SCBrs kostnader för räkningen liU 35 milj.kr. De pris- och koslnadsstegrmgar som hittUls förekommit har medfört en högre totalkostnad. Totalutgiften har av SCB beräknats tUl ca 41 milj.kr., viUcel motsvarar ca 52 milj.kr. i 1973 års kostnadsläge. Kostnaden är fördelad på åtta budgetår.

1 samband med folk- och bostadsräkningen 1970, hksom vid tidigare räkningar, åvUade en mängd arbetsuppgifter kommunerna. Någon mera ingående beräkning av de kommunala utgifterna har inte varit möjlig men en grov uppskattning ger vid handen alt de torde ligga i storleksordningen 20 mUj.kr. (exkl. de kostnader för specialbearbelningar som kommuner­na anser sig behöva).

Del förslag tUl innehåU och bearbetning av en folk- och bostadsräkning år 1975 som SCB framlägger innebär jämfört med folk- och bostadsräk­ningen 1970 en minskning av SCBrs kostnader om även kostnaderna för 1970 års räkning anges i 1973 års kostnadsläge. En grovt beräknad kostnad för en folk- och bostadsräkning 1975 uppgår i 1973 års kostnadsläge tUl ca 42 mUj.kr. TiU detta kommer emellertid ur SCBrs synpunkt nya kostnader i samband med den direktulsändning och dhektinlämning av blanketterna saml den ökade informationsverksam­heten som centralbyrån finner nödvändiga vid en kommande folk- och bostadsräkning. Detta medför att ca 13 milj.kr. tiUkommer. Kostnaden för dessa ändamål har tidigare åvilat kommuner, fastighetsägare och övriga uppgiflsskyldiga.

Det nya distributions-, insamhngs- och konlroUfö rf ärandet medför stora insamUngs-, bearbetnings- och kvalitetsmässiga fördelar men också minskade kostnader för bl.a. kommunerna. Som en direkt följd av dessa förändringar kan kommunernas kostnader förväntas minska med några miljoner kr. utöver del minskade gransknings- och kompletteringsarbete som bhr följden av minskat variabelinnehåll.

Prop. 1974 r 67

12

3.8 Försöksverksamhet och planering

För all kunna utforma en detaljerad plan för en ny folk- och bostadsräkning behövs ett fortsatt utrednings- och planeringsarbete. Som väsentliga delar i detta ingår en provundersökning beträffande distribu­tions-, insamUngs- och konlroUförfaranden samt behandlingen av materia­let hos de lokala granskningsorganen och SCB.

Provundersökningen måsle genomföras under medverkan från några kommuner. Utöver denna undersökning kan det visa sig behövligt med särskUda mindre blanketlprov. Kostnaden för provundersökningen, som bör genomföras tidigt under år 1974, beräknas till 450 000 kr.

För att kunna utveckla produktionstekniken föreslår SCB alt en ytterligare provundersökning utförs med utnyttjande av bildskärmar för kodnings- och upprältningsarbete. Även della prov måste för all ge nödvändiga erfarenheter för det fortsatta planeringsarbetet genomföras under början av år 1974. Kostnaden har beräknats lUl 450 000 kr. för budgetåret 1973/74.

För erforderhg utrednings- och provverksamhet beräknar SCB sam­manlagt 1,9 mUj.kr. för budgetåret 1973/74 och 4 650 000 kr. för budgetåret 1974/75.

4. Datainspektionen

Datainspektionen, som yttrat sig över SCBrs förslag i vad avser föreslagna provundersökningar, konstaterar all SCBrs intervjuundersök­ningar ger vid handen att allmänhetens inställning inte i och för sig utgör skäl alt avstyrka de föreslagna provundersökningarna. HärtUl kommer att SCB föreslår ett väsenthgt förbättrat integritetsskydd jämfört med folk-och bostadsräkningen 1970. Inspektionen utgår från att de frågor i bostads- och hushållsuppgiften som förekom år 1970 och nu föreslås utgå inte kommer att ingå i provundersökningen. Beträffande de uppgifter som avses inhämtas från tiUgängliga register finner inspektionen inte skäl till anlagande om risk för intrång i enskUds personliga integritet genom dessa samkörningar, men inspektionen erinrar om alt uppgifterna endast bör användas för ändamål som överensstämmer med dem för vUka de ursprungUgen lämnats. Av de uppgifter som enligl SCBrs förslag skaU insamlas direkt från hushåUen finner datainspektionen en fråga om orsaken liU att uppgiftslämnar;n ej varit i förvärvsarbete höra lUl de känsligaste ur integritetssynpunkt. Inspektionen ser det som angeläget att uppgiftsskyldighet och registreringen på denna punkt i görligaste mån begränsas. Detta synes inspektionen närmast vara en fråga om utformning av blankettexten. Beträffande del av SCB föreslagna nya insamlingsför­farandet finner datainspektiorj.en del vara ell oeftergivligt krav alt blanketterna i forisättningen inlämnas direkt tiU myndighet. Beträffande pubhceringen av statistiken fraimhåller inspektionen att lokal statistik inte  får  omfatta  så små grupper av individer  att  möjlighet  ges att

Prop. 1974r67

13

identifiera enskUd person. Dalainspektionen anser vidare att det behövs vissa förtydliganden i lagstiftningen för den händelse en ny folk- och bostadsräkning skulle komma att genomföras samt framhåller vikten av väl utformad information till allmänheten om en ny folk- och bostads­räkning.

De av dalainspektionen framförda synpunkterna rörande integritets-skydd tar i första hand sikte på en ny folk- och bostadsräkning men gäller även de tilltänkta provundersökningarna. De register som kommer att framställas vid provundersökningarna bhr personregister i datalagens (1973r289) mening. Om provundersökningarnas resultat endast bevaras kort tid och bara används av SCB ger provundersökningarna enligt inspektionens mening utrymme för prövning av vissa öppna frågor utan risk för iniegritetsintrång. Någon särskUd lagstiftning behöver självfaUet inte ske för provundersökningarna. Emellertid bör Kungl. Majrt enligt dalainspektionens uppfattning utfärda föreskrifter om ändamålet med registret, vUka uppgifter som får hämtas ur befintliga register och om vUka uppgifter som får ingå i registret. Beträffande uppgiften om orsak till att uppgiftslämnaren ej förvärvsarbetat bör därvid enhgt inspektionen föreskrivas att uppgiften inte får omfatta vissa i 4 § första och andra stycket datalagen (1973r289) angivna förhåUanden rörande samhäUsvård, sjukdom m. m.

Datainspektionen har sammanfattningsvis ingen erinran mot provun­dersökningarna under förutsättning att de omgärdas av inlegritetsskydd i överensstämmelse med de föreskrifter inspektionen föreslagit.

5. Departementschefen

Folk- och bostadsräkningar har normall ägt rum vart femte år. 1 regel har de räkningar som utförts vid slutet av varje tioårsperiod haft någol större omfattning än de som genomförts däremellan. FoUc- och bostads­räkningen år 1970, som var ett internationellt folk- och bostadsräknings­år, hade större omfattning än tidigare räkningar. Materialet insamlas dels från fastighetsägare, dels från hushållen. Uppgifterna från hushållen har i flerfamUjshus i regel inlämnats genom fastighetsägaren eller dennes ombud. Enhgt lagen (1970r74) om allmän folk- och bostadsräkning åhgger det kommunerna alt medverka vid distribution och insamling av blanketter saml vid granskning och rättelse av uppgifterna. Uppgifter tiU folk- och bostadsräkning är skyddade enhgt lagen (1937:249) om inskränkningar i rätlen att utbekomma allmänna handlingar, sekretess­lagen.

Materialet från folk- och bostadsräkningarna används för många olika ändamål och har sin särskilda betydelse för planerings- och utrednings­verksamheten på regional och kommunal nivå. Resultaten är av stor betydelse föi flera pågående centrala planeringsprojekt såsom den regionalpolitiska planeringen (länsplaneringen), den regionala trafikplane­ringen och den fysiska riksplaneringen. Materialet har också använts för kontroU av folkbokföringens riktighet.

Prop. 1974r67

14

Statistiska centralbyrån (SCB) har på Kungl. Majrts uppdrag gjort en aUsidig utvärdering av 1970 års folk- och bostadsräkning och därvid särskUl prövat möjligheterna att erhålla motsvarande information på annat sätt än genom totalräkning. SCB framhåller i sin rapport att omfattande kontakter med nyttjarna av statistiken föregick 1970 års räkning. Behovet av stalistUc om hushåU, bosläder, individernas yrke, sysselsättning och utbUdning samt pendling mellan bostad och arbete underslröks därvid starkt, och behovet av en utökad regional redovisning framhöUs särskUt. Förfarandet vid räkningen följde praxis från tidigare räkningar och internationella rekommendationer. Kravet på redovisning på regional och kommunal nivå nödvändiggjorde en totalräkning. En sådan var också nödvändig för att man skuUe kunna kontroUera folkbokföringen. Denna kontroll skedde tidigare genom manlalsuppgif­lerna. Sedan år 1967 lämnas inge; sådana uppgifter.

SCB konstaterar i sin rapporf: att informationen kring 1970 års folk-och bostadsräkning inte nådde fram till medborgarna i önskvärd utsträckning. Servicen vid distributionen av blanketterna varierade över landet och arbetet för de kommunala granskningsorganen blev mera omfattande än beräknat. 1 den allmänna debatten kritiserades starkt sättet för insamhng av blanketterna för flerfamiljshus, hksom även vissa av frågorna i blanketten. Några brott mot gällande tystnadsplikt och sekretess har dock inle kunnat konstateras. De preliminära resultaten från foUc- och bostadsräkningen år 1970 kunde publiceras tidigare än vid föregående räkningar under det att de slutliga resultaten publicerades senare än vid folk- och bostadsräkningen 1965. SCB beräknar totalkost­naden för folk- och bostadsräkningen 1970 liU ca 52 milj.kr. i 1973 års kostnadsläge.

SCB har vidare lagt fram ett principförslag till genomförande av en folk- och bostadsräkning år 197 5. En omfattande enkät liU statistikens nyttjare har föregått förslaget och överläggningar har hålUls med företrädare för såväl statliga och kommunala som andra användare av StalistUc. Starka krav har därvid framkommit på underlag för planeringen fördelat på regionala enheter oeh kommuner samt delar av kommuner. Även viklen av snabbhet i redovisningen har betonats. En särskild undersökning har genomförts för alt belysa möjligheterna att genom en urvalsräkning eUer genom utnyttjande av befinthga register åstadkomma tiUfredsstäUande uppgifter avseende regional och lokal nivå. Enligt centralbyrån är delta inle möjligt och SCB föreslår därför alt en folk- och bostadsräkning genomförs som en tolalräkning år 1975. Denna räkning bör emeUertid omfatta elt mindre antal uppgifter än 1970 års och bl. a. föreslår SCB att frågorna om hyra, viss utmstnmg i lägenheten och UtbUdning skall utgå. Uppgifter bör i viss utsträckning hämtas dhekt ur befintliga register. Vidare föreslår SCB ell nytt system för distribution och insamling av blanketter samt för kontroU av uppgifterna. Enhgt förslaget skall blanketterna skicltas ut direkt liU hushåUen och insändas direkt   av  uppgiftslämnama   i  portofria  svarskuvert.   Del  omfattande

Prop. 1974r67

15

arbetet med kontroUäsning av blanketterna mol folkbokföringen föreslås ersatt med maskinell rutin. Centralbyrån föreslår att särskUda prov­undersökningar för att pröva detta nya system kommer till stånd våren 1974 under medverkan av några kommuner. Centralbyrån har gjort en preliminär kostnadsberäkning för en folk- och bostadsräkning år 1975 och därvid angett kostnaderna för planering, bearbetning och pubhcering tiU ca 42 milj.kr., för distribution och insamhng till ca 11 milj.kr; och för information till ca 2 milj.kr. För erforderlig planerings- och provverksamhet beräknar centralbyrån utöver anvisade medel för inneva­rande budgetår 1,9 milj.kr. och för budgetåret 1974/75 4 650 000 kr.

Datainspektionen, som yttrat sig över SCB r s förslag i vad avser föreslagna provundersökningar, har ingen erinran mot dessa under förutsättning att de omgärdas av integritetsskydd i överensstämmelse med föreskrifter som inspektionen föreslagit. Beträffande insamlingsförfaran­det anser inspektionen det vara elt oeftergivligt krav att blanketterna fortsättningsvis inlämnas direkt liU myndighet.

Såväl inlegritetsproblematiken som de höga kostnaderna motiverar enligl min mening en noggrann prövning av frågan om en ny folk- och bostadsräkning bör genomföras.

Den alltmer omfattande regionala och kommunala planeringsverksam­heten har ell starkt behov av de uppgifter som framkommer ur en folk-och bostadsräkning. Detta gäller bl. a. en kombination av data om sysselsättning, bostäder och befolkning. Dessa uppgifter är f. n. inte möjliga att få fram på annat sätt än genom en totalräkning i folk- och bostadsräkningens form. Det är sannolikt att en utebliven folk- och bostadsräkning skulle tvinga fram separata lokala statistiska undersök­ningar av samma typ men utan inbördes samordning. Sådana lokala undersökningar skuUe sannolikt i många faU ge sämre skydd för uppgiflslämnarnas integritet. Mol denna bakgrund har jag kommit tUl uppfattnmgen att del är angelägel all en folk-: och bostadsräkning genomförs år 1975.

Som fömtsättning för en ny folk- och bostadsräkning bör emellertid gälla att den kan genomföras med tilhäckligl skydd för uppgiflslämnar­nas personliga integritet och med ett minimum av besvär för medborgar­na. Debatten kring folk- och bostadsräkningen 1970 kom att koncentreras kring frågorna om uppgiftsskyldighetens omfattning, sättet för blankettinsamling och sekretesskyddet för uppgiftslämnarira. Sedan denna räkning genomfördes har statsmakterna fallat beslut om en datalag och en datainspektion har inrättats. Datainspektionen, i vars slyrelse mgår representanter för riksdagen, bör självfallet yttra sig över SCBrs sluthga förslag rörande en kommande folk- och bostadsräkning. SCBrs principförslag till ny folk- och bostadsräkning har också föregåtts av kontakter med datainspektionen. 1 SCBr s principförslag har uppgiftsskyl­digheten begränsats jämfört med vad som gällde år 1970. Del föreslagna systemet med direklinsändning av blanketter innebär elt ökat skydd för uppgiftslämnama. En preUminär bedömning tyder på alt centralbyråns förslag, med av datainspektionen redan nu angivna modifikationer, bör

Prop. 1974r67

16

kunna ligga tUl grund för en ny :Folk- och bostadsräkning.

Genomförbarheten av det nya systemet bör enligt centralbyrån undersökas genom att provverksamhet med en ny produktionsteknik och en begränsad provundersökning rörande det nya insamlings- och distribu-lionsförfarandet genomförs under våren 1974. Medel för denna försöks­verksamhet och för fortsatt planeringsarbete rörande en folk- och bostadsräkning år 1975 har inte anvisats av riksdagen. Jag anser att en sådan försöksverksamhet bör föregå ett definitivt ställningstagande tUl genomförandel av en ny folk- och bostadsräkning. De av datainspektio­nen föreslagna föreskrifterna om integritetsskydd bör gäUa för provun­dersökningarna. För ändamålet torde som jag förordat i prop. 1973r 1 (bU. 9 s. 23) - förslagsanslaget Statistiska centralbyrånr Statistik, register och prognoser för innevarande budgetår få merbelastas med erforderhgt belopp. 1 avvaktan på sluthgt ställnmgslagande bör SCBr s förberedelser fortsätta som planerat. Jag föreslår alt ett särskilt anslag för ändamålet tas upp i riksstaten för nästa budgetår.

Det bör uppdras åt SCB att på grundval av resultaten från försöks­verksamheten återkomma tiU Kungl. Majr t med ett definitivt förslag. Jag utgår från all ett sådant förslag utformas så att resultaten kan pubhceras snabbare oeh all kostnaden kan begränsas tiU en rimlig nivå. Om della förslag bedöms kunna ligga liU grund för ell beslut om en ny folk- och bostadsräkning avser jag att senare föreslå Kungl. Majrt all återkomma till riksdagen i frågan. I ett sådant sammanhang torde de närmare detaljerna kring en ny folk- och bostadsräkning få behandlas, hksom även frågan om ändringar och förtydUganden i lagen (1970r74) om aUmän folk- och bostadsräkning. Fortsatt utveckhngsarbete får ge vid handen om för samhällsplaneringen nödvändiga uppgifter i framtiden kommer att kunna tas fram ur befinthga register ulan att allmänheten belastas med det besvär som en folk- och bostadsräkning medför.

6.  Hemställan

Under  åberopande av det anförda hemställer jag att  Kungl. Majrt föreslår rUcsdagen

att tUl Förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 för budgetåret

1974/75   under   sjunde   huvudtiteln   anvisa   ett  förslagsanslag  av

4 650 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regenten att till riksdagen skaU avlålas proposition av den lydelse bUaga till detta protokoU ulvisar.

Ur protokollelr Eva Dybeck

Prop. 1974r67

17

Innehållsförteckning

Sid.

1.

Inledning

1

2.

Bakgrund

1

3.

Statistiska centralbyrån

3

3.1

Behovet av en foUc-och bostadsräkning

3

3.2

Totalräkning eller urvalsundersökning

5

3.3

Användnmg av register och annan statistik

5

3.4

Distributions- och insamhngsförfarande

6

3.5

Uppgiftsskyldighet, integritet och information

8

3.6

Produktion och pubhcering av resultat

10

3.7

Kostnader

11

3.8

Försöksverksamhet och planering

12

4.

Datainspektionen

12

5.

Departementschefen

13

6.

Hemställan

16