Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1988/89:24

om ändring i lagen (1984: 351) om

totalisatorskatt

1988/89:24

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i biflogade utdrag ur regeringsprotokollet den 20 oktober 1988.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redovisas huvuddragen i det avtal som ingåtts mellan staten och trav- och galoppsportens centralförbund i flråga om riktlinjer för hästtävlingar med totalisatorverksamhet, m.m. för år 1989. Den nuvaran­de totalisatorskattdagens giltighetstid föreslås förlängd till att omflatta totalisatorvadhållning som sker före utgången av år 1989.

1    Riksdagen 1988189. 1 saml. Nr 24

Förslag till

Prop. 1988/89:24

Lag om ändring i lagen (1984:351) om totalisatorskatt

Härigenom föreskrivs att 4 och 7 §§ lagen (1984: 351) om totalisatorskatt skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4§

Totalisatorskatt tas ut med elva procent av de sammanlagda insatserna upp till

2 600 milj. kr.

år 1984

2 600 milj. kr. år 1984

2600 milj. kr.

år 1985

2 600 milj. kr. år 1985

2

750 milj. kr.

år 1986

2 750 milj. kr. år 1986 3050 milj. kr.

år 1987

3050 milj. kr. år 1987

3

150 milj. kr.

år 1988

3 150 milj. kr. år 1988

3150 milj. kr. år 1989

och med åtta procent på överstigande insatser.

7§

Denna  lag  gäller  för  totalisa-        Denna  lag  gäller  för  totalisa­

torvadhållning enligt 1 § som sker    torvadhållning enligt I § som sker

före utgången av år 1988.

före utgången av år 1989.

Denna lag träder i kraflt den 1 januari 1989.

Finansdepartementet

,

Prop. 1988/89:24

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 20 oktober 1988   .

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjdm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lindijvist, G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i lagen (1984: 351) om totalisatorskatt

1  Inledning

Totalisatorverksamhet i samband med trav- och galopptävlingar har i Sverige förekommit sedan lång tid. År 1973 beslutade riksdagen (prop. 1973:113, JoU 28, rskr. 235) om nya riktlinjer för hästtävlingar med totalisatorverksamhet m.m. Riksdagen bemyndigade Kungl. Maj:t att träflfa avtal med Svenska travsportens centralförbund (STC) och Svenska galoppsportens centralförbund (SGC) om sådana riktlinjer. Den 22 mars 1973 träffades ett avtal om detta mellan staten och de båda förbunden. I anslutning härtill bildades Aktiebolaget Trav och Galopp (ATG).

Eflter riksdagens bemyndigande (prop. 1975/76:150, JoU 45, rskr. 382) träflfades ett nytt avtal mellan staten och trav- och galoppförbunden den 13 april 1976. Avtalet förlängdes att gälla t.o.m. den 30 juni 1984 genom tilläggsavtal den 27 juni 1980. Nytt avtal mellan staten och trav- och galoppförbunden gällande tiden den 1 juli 1984 den 31 december 1988 träffades den 3 april 1984. Avtalet byggde bl.a. på att en ny lag om totalisatorskatt skulle införas. I proposition 1983/84:180 redovisade rege­ringen huvuddragen i avtalet och föreslog riksdagen att anta en lag om totalisatorskatt, m.m. Riksdagen biföll den 24 maj 1984 vad regeringen hemställt i propositionen (SkU 1983/84:41, rskr. 339 samt SkU 1983/84: 55, rskr. 411). Den 7 juni 1984 godkände regeringen avtalet och lämnade ATG tillstånd att anordna vadhållning i samband med hästtäv­lingar. Tillståndet gäller t.o.m. den 31 december 1988. Det har senast ändrats den 14 november 1985.

Jag avser nu att redogöra för gällande förhållanden och för det nya avtal som träffats för år 1989.

Jag har i ärendet samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

2 Gällande förhållanden

Prop. 1988/89:24

Utvecklingen inom hästsporten har sedan bildandet av ATG varit flram-gångsrik. Den samordning som skett av sporten har ökat intresset dels för själva hästsporten, dels för dess olika spelformer.

Huvudorganisationen STC omflattar 45 travsällskap (ideella föreningar), varav 30 genomför tävlingar med totalisator. Sällskapen är spridda över hela landet och har till huvudsyfte att anordna travtävlingar. I flertalet faU äger sällskapen sina banor. Huvudorganisationen SGC omflattar tre orga­nisationer med tävlingsverksamhet. Medlemmar i förbundet är förutom de tävlingsanordnande organisationema även andra intresseorganisatio­ner, t. ex. Jockeyklubben, Galopphästägarnas riksförbund och Svenska Fullblodsavdsföreningen.

I regeringstillståndet anges vinstutdelningen i de olika spdflormerna i procent i förhållande till gjorda insatser enligt följande

Spelform

Vinstutdelning i

insatserna

V 65

65

V 5, G 5

65

Trio och Dubbeltrio

70

Kombination

80

Vinnare

80

Plats

80

Dagens dubbel

80

V 65 och G 5 har endast förekommit som riksspel genom förmedling till ATG medan övriga spelformer i huvudsak drivits som banspel med en mindre andel förtidsvad som förmedlats direkt till tävlingsbanan.

Under år 1987 införde ATG successivt datoriserat förtidsvad, s. k. toto-mater. Totomater är kassaterminaler med direkt anslutning till ATG:s datorcentral och förekommer f n. hos ca 500 ombud. I början av år 1988 har också 74 postkontor som tar emot förtidsvad försetts med totomater. Införandet av dessa innebär att förtidsvad även kan ske på de spel som tidigare enbart var banspel. Således kan totomatspel förekomma förutom på V 65 på alla nu förekommande banspel.

Som fömtsattes i det år 1984 träflfade avtalet beslutade riksdagen att totalisatorskatten under avtalsperioden den 1 juli 1984 den 31 december 1988 skulle tas ut med elva procent på trav- och galoppspelets sammanlag­da insatser upp till

2 600 miljoner kronor år 1984 2 600 miljoner kronor år 1985

2

750 miljoner kronor år 1986

3

050 miljoner kronor år 1987 3 150 miljoner kronor år 1988

och med åtta procent på överstigande insatser.

Omsättningen har under perioden varit

Prop. 1988/89:24

3 274 miljoner kronor år 1984

3

759 miljoner kronor år 1985

4

137 miljoner kronor år 1986

4

526 miljoner kronor år 1987

5

470 miljoner kronor år 1988 (prel.)

Totalisatorskatten har uppgått till

324 miljoner kronor eller 9,9 % år 1984 379 miljoner kronor eller 10,1 % år 1985 414 miljoner kronor dier 10,0 % år 1986 454 miljoner kronor dier 10,0 % år 1987 532 miljoner kronor eller   9,7 %år 1988 (prd.)

Av det föregående flramgår att totalisatorskatten i stort uppgått till ca 10 procent av den totala omsättningen på trav- och galoppspelen. År 1984 utgick totalisatorskatt endast under det andra halvåret. Under det första halvåret utgick i stället den tidigare totalisatoravgiflten om 10% på omsätt­ningen. De angivna siffrorna för detta år avser både avgiflt och skatt.

1 avtalet med staten år 1984 överenskoms att ATG och STC under vissa fömtsättningar övertog det ekonomiska ansvaret för hingstuppfödnings-anstalten Wångens flortbestånd flr.o.m. den I juH 1985. Statens bidrag upphörde eflter budgetåret 1984/85. Staten gjorde heller inga andra åtagan­den gentemot anstalten.

Förutom tidigare lämnad garanti för lån på 30 milj. kr. lämnade staten i enlighet med avtalet en ytterligare garanti till ATG på 16 milj. kr.

3 1988 års avtal

I proposition 1983/84:180 lämnades, som tidigare nämnts, en redogörelse för huvuddragen i det hittills gällande avtalet.

Det nu träflfade avtalet är i väsentliga delar oförändrat jämfört med 1984 års avtal. Det nya avtalet innebär i princip endast en förlängning på ett år av det tidigare avtalet och på oförändrade villkor jämfört med vad som gällt under år 1988.

Bakgrunden till att man nu valt en kortare tids förlängning av tidigare avtal är i korthet följande.

Som flramgått av det föregående har totalisatoromsättningen utvecklats positivt under de senaste åren. Den omsättningsökning som beräknats för år 1988 är till övervägande del hänförlig till spelformen Dagens dubbel, vilken introducerades som riksspel med förtidsvad år 1987.

Trots den siflfermässigt goda omsättningsutvecklingen på totalisatorspe-let har ATG på senare tid redovisat vissa underskott i verksamheten. För verksamhetsåret 1987 var underskottet 52,4 milj. kr. Även för år 1988 förutses ett underskott. En orsak till detta är de stora investeringar som gjorts i det nya totomatsystemet samt förändringar i ersättningarna till

ombuden. En annan är att de spelformer, som ökat mest, är sådana där     Prop. 1988/89: 24

vinstutdelningen till vinnarna är störst. Dessa spelformer ger därmed

endast en mindre del av omsättningen tillbaka till sporten. En ytterligare

orsak är en  åtminstone under senare delen av år 1988 allmänt

vikande tendens vad gäller utvecklingen på spelmarknaden i stort. Denna

vikande tendens kan spåras även på de områden av spelmarknaden där AB

Tipstjänst och Svenska Penninglotteriet AB är verksamma.

Avsikten med en kortare tids förlängning av avtalet mellan staten och trav- och galoppsportens centralförbund är att ge förbunden och ATG en möjlighet att analysera den senaste tidens utveckling och bl. a. utröna om det nu är flråga om en tillfällig svacka eller en mera långsiktig avmattning.

I det nu träflfade avtalet har det fömtsatts att förbunden under år 1989 medverkar till att konkreta åtgärder vidtas för att stärka ATG:s och sportens ekonomiska ställning. De skaU därvid särskilt beakta ATG:s behov av en god soliditet. Vidare bör i sammanhanget också uppmärksam­mas att såväl ATG som sporten i dess helhet under senare år haft en snabb kostnadsökning.

Mot den angivna bakgrunden är det rimligt att genom en ettårig avtals­förlängning på oförändrade villkor skapa ett rådmmför trav- och galopp­sporten att i ett läge då framtidsutsikterna är synnerligen svårbedömda utarbeta en långsiktig strategi för den framtida verksamheten. De analyser och slutsatser som fömtsatts bli resultatet av arbetet får sedan tjäna som underlag för de överläggningar som med den valda avtalskon-stmktionen måste inledas under det kommande året.

Bl.a. i syflte att förbättra ATG:s ekonomi torde det bli aktueUt att öka' det s.k. vinstavdraget på Dagens dubbel flrån 20 till 25%, vilket flår tiU följd att en större andel av insatserna på denna spelform kan återföras till sporten. I avtalet har det antecknats att en höjning av vinstavdraget avses bli genomförd fr.o.m. den 1 januari 1989. Det ankommer på regeringen att besluta i sådana frågor.

Genom den tilltänkta förändringen av vinstavdraget uppnås också en större konkurrensneutralitet gentemot de statliga spelbolagen, främst AB Tipstjänst och där spelformen Oddset.

Som en fömtsättning för att det nu ingångna avtalet skaU bli gällande har angetts dels att regeringen godkänner avtalet, dels ätt riksdagen beslu­tar om en totalisatorskatt för år 1989 som i enlighet med vad jag kommer att föreslå i det följande (avsnitt 5) blir densamma som gällt för år 1988.

Under de överläggningar som nu ägt nim har partema bl. a. diskuterat de ekonomiska problem som uppkommit inom vissa anläggningar, där verksamheten drivs i stiftdseflorm, nämligen Stifltdsen Ridskolan på Strömsholm, Stiftelsen Wången och Stiftelsen Sveriges Avels och Häst-sportcentmm, Flyinge. Under fömtsättning att överenskommelser senare kan träflfas här centralförbunden förklarat sig beredda att verka för att ATG under avtalsperioden tillskjuter medel för stöd till dessa verksamhe­ter. Det som nu anförts har tagits in i avtalet.

Vidare har under överläggningarna i anslutning tiU frågan om den fram­

tida utvecklingen och finansieringen av de nyss nämnda stiftelsemas verk­

samheter vissa diskussioner förts om eventuell överlåtelse till hästsporten

"

av de av staten ägda fastigheter som för närvarande disponeras dels av Stifltdsen Sveriges Avels och Hästsportcentrum, Flyinge, dels av Täby Galopp AB. I avtalet har antecknats att parterna är överens om att under avtalsperioden föra flortsatta sådana diskussioner.

Prop. 1988/89:24

4 Gällande skattebestämmelser

Lagen (1984:351) om totalisatorskatt trädde i kraflt den I juli 1984. Lagen omflattar totalisatorvadhållning för tiden den 1 juli 1984 den 31 decem­ber 1988 och är utflormad eflter mönster av andra punktskattelagar. Skatt erläggs för insatserna på sådan totalisatorvadhållning vid oflfentliga trav-och galopptävlingar, för vilken tillstånd krävs enligt lotterilagen (1982:1011). ATG är ensam skattskyldig. Skattskyldighet inträder när vinstuträkning sker. Som tidigare redogjorts för tas skatten ut med elva procent av insatserna upp till ett i lagen angivet gmndbelopp för vart och ett av åren 1984 - 1988 och med åtta procent av insatserna dämtöver. Bakgmnden till denna skattekonstmktion var att det vid de överläggningar som ägde rum mellan staten och trav- och galoppförbunden inför den då aktuella avtalsperioden stod klart att några kraftiga skattehöjningar inte var önskvärda. En begränsad höjning äv ståtens andel ansågs dock möjlig. Genom skattekonstmktionen skulle sporten ges den grundtrygghet som ansågs nödvändig för att sporten och spelet även i fortsättningen skulle kunna utvecklas på samma gynnsamma sätt som tidigare. Vidare skulle den vara ett incitament till att ytterligare öka totalisatoromsättningen, vilket ansågs gynnsamt för såväl sporten som staten.

5 Totalisatorskatt för år 1989.

Mitt förslag: Skattesatserna på totalisatoromsättningen skaU för år 1989 vara oförändrade och tas ut med elva procent av de samman­lagda insatserna upp till 3 150 miljoner kronor och med åtta procent på överstigande insatser.

Skälen för mitt förslag: Som jag tidigare flramhållit bör någon ändring av de skattesatser som nu tillämpas inte ske för år 1989. Även gmndbeloppet för år 1988 bör vara oförändrat. Skatt bör således tas ut med elva procent av de sammanlagda insatserna upp till 3 150 miljoner kronor och med åtta procent på överstigande insatser. Giltighetstiden för lagen om totalisator­skatt bör förlängas och gälla totalisatorvadhållning som sker före utgången av år 1989. Lagändringen bör träda i kraflt den I januari 1989.

6  Upprättat lagförslag

Prop. 1988/89:24

I enlighet med vad jag nu anfört har inom finansdepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1984:351) om totalisatorskatt.

7 Lagrådets hörande

De föreslagna ändringarna är enligt min mening av sådan beskaflfenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande från lagrådet behöver därför inte inhämtas över lagförslaget.

8 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslaget.

9 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredragan­den lagt fram.

NorstedtsTryckeri, Stockholm 1988