Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 27 år 1971

Prop. 1971: 27

Nr 27

Kungl. Majrts proposition angående stöd till dagspressen; given Stockholms slott den 19 februari 1971.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå riksdagen alt bifalla de förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departements­chefen hemställt.

GUSTAF ADOLF

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ett statligt stöd till dagspressen i form av elt produktionsbidrag tiU sådana tidningsförelag som ger ul andratidningar. Med andralidning förslås i detta sammanhang dagstidning som på sin ulgivningsort har mindre upplaga än annan tidning.

För dagstidning som utkommer 27 dagar i veckan beräknas bidra­get på grundval av pappersförbrukningen minskad med den del som går åt för annonsutrymme och utgör 3 000 kr. per ton. Bidraget får dock uppgå till högst 3,5 milj. kr. för storstadstidning och 1 milj. kr. för annan tidning. För dagstidning som utkommer en gång i veckan utgår bidraget med ett fast belopp, nämligen 200 000 kr. Detta belopp utgör också minimibidrag för tidning som utkommer mer än en dag i veckan.

Handläggningen av bidragsärendena avses uppdras ål styrelsen för pressens lånefond.

Utgifterna för ändamålet beräknas för budgetåret 1971/72 uppgå lill ca 33 milj. kr.

Vidare läggs fram förslag till medelsanvisning för budgetåret 1971/72 till Samdistributionsrabatt för dagstidningar och lill Pressens lånefond.

1    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 27

Prop. 1971: 27

Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 19 februari 1971.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN], LUND­KVIST,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter ge­mensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om stöd till dagspressen och anför.

I prop. 1971: 1 (bU. 9 s. 96 och 106) har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budget­året 1971/72 beräkna liU Slöd lill dagspressen elt förslagsanslag av 30 mUj. kr., lill Samdistributionsrabatt för dagstidningar ell förslagsanslag av 10 milj. kr. och lill Pressens lånefond ett investeringsanslag av 25 milj. kr. Jag anhåller all nu få ta upp dessa frågor.

Inledning

Den svenska dagspressens strukturulveckling och ekonomiska situa­tion har analyserats av två utredningar under 1960-lalet. Mol bak­grund av resultaten har vissa presstödjande åtgärder vidtagits från statsmakternas sida.

Är 1963 tillkallades pressutredningen, som i belänkandet (SOU 1965: 22) Dagstidningarnas ekonomiska villkor föreslog ett direkt statligt tid­ningsstöd. Utredningsförslaget förverkligades emellertid inte. I stället fat­tades vid 1965 års riksdag beslut om statsbidrag lill partiernas opinions­bildande verksamhet (prop. 1965: 174, KU 1965: 44 och SU 1965: 192, rskr 1965; 452 och 453). Sedan riksdagen (KU 1966: 26, rskr 1966: 128) anhållit om en ny utredning av möjligheterna att förbättra dagstidningar­nas ekonomiska villkor, lillsaltes 1967 års pressutredning. Utredningens förslag, som presenterades i betänkandet (SOU 1968: 48) Dagspressens situation, lades lill grund för statsmakternas beslut vid 1969 års riksdag om inrättandet av pressens lånefond och införandet av samdistributions­rabatt för dagstidningar (prop. 1969: 48, SU 1969: 107, rskr 1969: 251).

Prop. 1971: 27

3

Dagspressens strukturutveckling åren 19451970 Antalet tidningar

Sedan början av 1950-lalet har ungefär 40 o/o av dagstidningarna lagts ned. Som dagstidningar räknas då publikationer som utkommer med minst tre nummer per vecka och som inle delar huvudredaktion med någon annan tidning. Utvecklingen under efterkrigstiden i vad avser antalet tidningar framgår av tabell 1.

Tabell 1. Antalet självständiga tidningar med minst tre nummer i vec­kan den 1 januari resp. år

År

1945

1950

1955

1960

1965

1970

Antal

177

177

159

132

113

108

Koncentralionsprocessen startade i början av 1950-talel. Detta har ansetts främst vara en följd av den friare papperslilldelningen och Korea-inflationen. Tidningarna sökte möta kostnadsstegringama genom höjning av såväl prenumerations- som annonspriserna. Enligt 1967 års pressutredning visade sig della vara tillräckligt för de expansiva före­lagen, medan övriga företag hade stora svårigheter atl läcka de växan­de kostnaderna.

Av de nedlagda tidningarna under 1950- och 1960-talen var den helt övervägande delen andratidningar, dvs. tidningar som hade en upplage­mässigt större konkurrent på sin ulgivningsort. Denna inriktning av koncentralionsprocessen har lett lill all allt färre orter rymmer fler än en tidning. Utvecklingen under åren 19501970 sammanfallas i ta­bdl 2.

Tabell 2.  Utgivningsorter efter tidningsanlal

Antal tidningar på utgivnings­orten

Antalet orter den 1

januari

1950

1960

1970

5 eller flera

4

3

2

1

2 3

15 31

42

]

2

6

23

56

1

1

1

17

62

Totala antalet utgivningsorter

93

88

82

Upplageutvecklingen

Totalt ökade  dagslidningsupplagorna  (för  tidningar  med  tre  eller flera utgivningsdagar per vecka) från 2 840 100 exemplar år 1945 till

It    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 27

Prop. 1971: 27

4

4 234 800 exemplar år 1967. Är 1970 uppgick de samlade dagslid­ningsupplagorna till 4 503 500 exemplar. Ökningen av dagslidningskö-pandel från 1950-lalels början har nästan helt tillfallit storstädernas eflermiddagslidningar (lösnummerlidningarna). Utvecklingen i fråga om upplagorna har med få undanlag gynnat förslatidningarna på andralidningarnas bekostnad. I tabell 3 anges upplageandelen för abon-nentlidningar, fördelade på förstalidningar med och utan lokal kon­kurrent samt andratidningar efter deras konkurrensläge år 1945. Upp­gifterna är hämtade från betänkandet Dagspressens situation.

Tabell 3. Upplageandel för abonnenttidningar efter konkurrensläge

Är

Upplageandel (procent, vardagar)

Förstalidningar

Andra-

Samtliga

tidn.

abon.

utan lokal

med lokal

1945

tidn.

konkurrent

konkurrent

1945

1945

1945

12,1

47,3

40,6

100,0

1950

12,1

47,9

40,0

100,0

1955

12,6

50,7

36,7

100,0

1960

12,6

56,6

30,8

100,0

1965

12,1

61,4

26,5

100,0

1967

12,8

64,5

22,7

100,0

Parallellt med nedläggningen av andratidningar har således skett en kraftig reduktion av dessa tidningars upplageandel.

Tidningsdödens orsaker

Både 1963 års och 1967 års pressulredningar analyserade utveck­lingen inom dagspressen i syfte all klarlägga orsakerna till tidnings-döden. Utredningarnas resultat kan översiktligt sammanfattas enligt följande.

Nedläggningen av tidningar som utkommit ensamma på sin ort har haft väsentligen andra orsaker än nedläggningen av andratidningar. Tidningarna utan lokal konkurrent har regelmässigt haft små upp­lagor. De har varit utpräglade lokaltidningar, som i större utsträck­ning än andra har varit beroende av annonsinkomster för atl läcka sina kostnader. Efterkrigstidens allmänna strukturomvandling med åt­följande koncentration av del kommersiella livet liU större handdsorler och större, regionala eller riksomfattande, affärsförelag har för de små lokaltidningarna ofta betytt all annonsunderlaget har minskal. Dessa nedläggningar är alltså huvudsakligen en effekt av samhällsut­vecklingen.

Andratidningarna har som regel inle varit underrepresenterade på

Prop. 1971: 27

5

annonsmarknaden om man jämför med förstalidningar med lika stor upplaga. Upprepade mätningar har nämligen visat, all en tidnings an­nonsinnehåll i stort är proportionellt mol upplagan. Däremot har andra-lidningen haft färre annonser än den förstalidning som den har kon­kurrerat med. Eftersom vissa slag av annonser har högt läsvärde har della ofta blivit ell utslagsgivande moment i kampen om upplagorna. Underlägel i fråga om annonsinnehållel har andratidningarna försökt kompensera med ell så allraklivl redaktionellt innehåll som möjligt. Följden har för många av dessa tidningar blivit en från ekonomisk synpunkt ofördelaktigt hög andel redaktionell text. Dessa företag har vanligen hållit större lexlvolym än upplagemässigl lika stora första­lidningar. Detta har krävt större redaktionell personal, med större exem­plarkostnad genom hela produktionsprocessen som följd. När andratid­ningarna tvingats vidta koslnadsnedskärningar har della ofta gått ut över tidningens kvalitet. Detta har i allmänhet lett tiU ett upplagebortfall som i sin tur medfört lägre annonsintäkter. Nya koslnadssänkande åtgärder har blivit nödvändiga med ytterligare upplage- och annonsbortfall som följd.

Dessa omständigheter utgjorde enligt utredningarnas mening den hu­vudsakliga bakgrunden lill den nedläggning av andratidningar som skett och de svårigheter som de kvarvarande andratidningarna i allmänhet har.

Dagstidningarnas ekonomiska situation

1963 års pressutredning liksom senare 1967 års utredning gjorde vissa undersökningar för atl klarlägga dagstidningarnas ekonomiska situation. Undersökningarna avser år 1963 resp. år 1967.

Totalintäktcr och bruftoresultat

Mellan undersökningsåren 1963 och 1967 steg dagspressens totala intäkter med omkring 50 "/o- Båda undersökningsåren svarade de största förelagen (med över 100 000 exemplar i upplaga) för mera än 50 »/o av de samlade intäkterna. Trots atl annonsutrymmets andel av innehållet ökat påtagligt frän år 1963 till år 1967, hade annonsintäkternas andel av de totala intäkterna inte ökat. Medianvärdet var ca 64 0/0 år 1963 och drygt 62 "/o år 1967. En viktig orsak till della torde ha varit all prenu­merations- och lösnummerpriserna höjdes betydligt under den mellanlig­gande perioden.

Branschens driflresullal hade förbättrats. Den genomsnittiiga brulto­vinsten var 5,5 "/o år 1967 mot 3,3 »/o år 1963. Förbättringen var genom­gående i alla upplageslorlekar.

Prop. 1971: 27

6

Andratidningarna

Vid en jämförelse av kostnads- och inläklslägel år 1963 resp. år 1967 framkom enligt 1967 års utredning atl de undersökta andratid­ningarna båda åren gått med förlusl.

Inläktsökningen hade under perioden varit betydligt snabbare för förslatidningarna än för andratidningarna. Andralidningarnas relativt sett försämrade intäktsläge ansågs till stor del ha berott på annonsutrym­mets minskade andel av lolalutrymmel. Medan förslatidningarna kun­de redovisa en ökning av annonsandelen minskade denna för andra­tidningarna.

En analys av tidningsföretagens årsredovisningar, som avsåg läget vid slutet av åren 1963 och 1967, visade bl. a. all soliditeten, det egna kapitalets andel av tillgångarna, för andratidningarna endasl var hälf­ten av förslalidningarnas. Relationen förblev oförändrad mellan åren 1963 och 1967. Likviditeten, dvs. förhållandet mellan likvida tillgångar och kortfristiga skulder, försämrades över lag under perioden utom för förslatidningarna i storstäderna, som visade en betydande likviditetsför-bätlring. För andratidningarna, vars likvidiletsställning var otillfredsstäl­lande redan år 1963, var likviditeten helt otillräcklig.

Utredningens analys visade vidare alt andratidningarna inle kunnat företa tillräckliga avskrivningar, all de i myckel liten utsträckning kunnat avsätta medel tUl pensionsstiftelser och atl de endasl i undan­lagsfall kunnat avsälla medel lill investeringsfonder.

1967 års utredning konstaterade sammanfattningsvis alt de ekonomis­ka svårigheterna inle gällde dagslidningsbranschen i dess helhet ulan, i likhet med förhållandel år 1963, var koncentrerade tUl andratidning­arna.

Nuvarande statsstöd till dagspressen

Pressens lånefond

Statsmakternas inledningsvis nämnda beslut om inrättandet av pres­sens lånefond innebär atl under en femårig försöksperiod, med början budgetåret 1969/70, möjlighet öppnats för utlåning lUl tidningsförelag inom en sammanlagd låneram av 125 milj. kr.

Bestämmelser för verksamheten har meddelats i kungörelsen (1969: 503) om pressens lånefond.

Pressens lånefond har lill ändamål atl genom långivning medverka vid finansiering av dagstidningsförelag här i landet i syfte atl främja en allsidig press och ett mångsidigt urval av dagstidningar för allmänheten. Frågor om lån prövas av styrelsen för pressens lånefond, som består av ordförande och två andra ledamöter, alla med personliga suppleanter.

Prop. 1971: 27

7

Ledamöterna och suppleanterna utses av Kungl. Maj:t. Fonden förval­tas av statskontoret.

Lån får beviljas tidningsförelag såväl för investering som för annan åtgärd som bedöms vara nödvändig för atl stärka företagels konkurrens­förmåga på längre sikt. Lån beviljas dock inle för projekt som kan fi­nansieras på den allmänna kredUmarknaden till normala marknadsmäs­siga viUkor och på ell från företagets synpunkt betryggande sätt. Projekt som syftar tiU kostnadsbesparingar genom samverkan mellan tidnings­företag ges företräde lill lån.

Lånen lämnas för beslämd tid som inte ulan särskilda skäl får över­stiga tjugo år. Under de första fem åren är lånen amorteringsfria. Rän­tor på lån utgår inle under de tre första åren. Om särskUda skäl före­ligger, kan styrelsen medge ytterligare räntefrihet för en tid av högst två år. Ränta utgår enligt normalräntan för lån från statens utlånings-fonder.

För lån ur fonden skall ställas den säkerhet som styrelsen bestämmer. I fall där låneliden överstiger tio år, skall del lånesökande företaget om möjligt ställa säkerhet för lånet i form av inteckning i fast egendom eller tomträtt.

Styrelsens beslut i låneärende får inte överklagas.

Anslag till långivningen från pressens lånefond har anvisats med 25 milj. kr. för eU vart av budgetåren 1969/70 och 1970/71. I 1971 års slatsverksproposition har, som nämnts, i avvaktan på särskild proposi­tion i ämnet, beräknats elt investeringsanslag av 25 milj. kr.

Under budgetåret 1969/70 inkom till styrelsen för pressens lånefond 15 ansökningar om lån från tidningsföretag. Sammanlagt avsåg ansök­ningarna 18 tidningsföretag med ell samlat lånebelopp av 41,4 milj. kr. I del närmaste samtiiga tidningar som utges av de lånesökande förela­gen är andratidningar.

Styrelsen för pressens lånefond biföll helt eller delvis 13 av de ansök­ningar som inkom under budgetåret. Den sammanlagda beviljade låne­summan utgjorde 24,4 milj. kr. Av detta belopp utbetalades under bud­getåret 14,5 milj. kr. Samtidigt hade styrelsen bordlagt ärenden om s. k. saneringslån på sammanlagt 8,9 milj. kr.

Av de beviljade lånen avsåg 21,2 milj. kr. maskininvesteringar och 3,2 milj. kr. saneringslån. Lånetiden för flertalet lån har bestämls till femton år.

Samdistributionsrabatt för dagstidningar

Systemet med samdistributionsrabatt för dagstidningar infördes den

1 januari 1970. Bestämmelser har meddelats i kungörelsen (1969: 581)

om samdistributionsrabatt för dagstidningar. Rabatten avser abonnerad

dagstidning och utgår för varje årgångsexemplar som distribueras av

2  Riksdagen 1971.1 saml. Nr 27

Prop. 1971: 27

8

postverket i särskild lidningsutdelningstur eller av dislributionsföretag, under förutsättning all minst två rabatlberälligade tidningsföretag deltar i samdislribulionen. Samdislribulionsrabalten administreras av statskon­toret. För atl få tUl slånd elt smidigt samrådsförfarande mellan statskon­toret och tidningsbranschen i frågor av principiell betydelse har stats­kontoret tillsatt en rådgivande nämnd med representanter för branschen.

För all få samdislribulionsraball skall tidningsföretaget förbinda sig att avstå från egen distribution på alla orter där rabatterad samdistribu­tion förekommer.

Dislributionsföretag skall tillämpa en sådan prissättning för distribu­tionen atl storleken på den enskilda tidningens abonnerade upplaga inom distributionsområdet inle påverkar dislribulionsavgifien för distribuerat exemplar. I den mån väsenlliga kostnadsskillnader föreligger på grund av tidningarnas olika exemplarvikl skall dock prissättningen anpassas härtill. Djslribulionsförelagel skall vidare hålla samdislribulionen öppen för samtliga dagstidningar som vid liden för distributionens början finns tillgängliga på orten.

Samdislribulionsrabalten utgår med en krona för årgångsexemplar av dagstidning som utkommer en gång i veckan, endagstidning, två kronor för årgångsexemplar av 3-, 4- eller 5-dagarstidning saml fem kronor för årgångsexemplar av 6- eller 7-dagarslidning.

Utgifterna för samdislribulionsraballen bestrids från anslaget Sam­dislribulionsraball för dagstidningar under sjunde huvudtiteln. Budget­året 1969/70 anslogs 5 milj. kr. för ändamålet och för innevarande bud­getår har anslaget förts upp med 10 milj. kr. I 1971 års stalsverkspro­posilion har, som inledningsvis angetts, i avvaktan på särskUd proposi­lion i ämnet, beräknats elt förslagsanslag av 10 milj. kr.

F. n. kan 176 dagstidningar omfattas av systemet med samdistribu­tionsrabatt. Den 31 december 1970 hade 103 dagstidningar ansökt om sådan rabatt. Samtliga ansökningar har beviljats. Fördelningen efter ut­givningsfrekvens av de tidningar som erhåller rabatt framgår av tabell 4.

TabeU 4. Dagstidningar med samdistributionsrabatt 31.12.1970 efter utgivningsfrekvens

Utgivningsfrekvens

Antal

7-dagarstidning

5

6-dagarslidning

74

5-dagarstidning

5

4-dagarstidning

6

3-dagarstidning

12

2-dagarstidning

1

1-dagstidning

O

Totalt

103

Prop. 1971: 27

9

För liden den 1 januariden 30 juni 1970 uppgick utgifterna för samdistributionsrabatt för dagstidningar lill drygt 1,4 milj. kr. För tiden den 1 juliden 22 december 1970 uppgick motsvarande utgifter till ca 1,7 milj. kr. Della senare belopp avser i huvudsak rabatt för samdislri-bulion under tiden julioktober 1970.

Postverkets tidningsrörelse

Distribution av dagstidningar sker i stor utsträckning genom postver­kets vanliga uldelningsformer. Antalet sålunda distribuerade dagslid-ningsexemplar uppgår till ca 285 miljoner per år, vilket med beak­tande av utgivningsperiodiciteten motsvarar drygt 1,2 miljoner års-abonnemang. Som post kan tidningar försändas på de villkor som gäller för trycksaker, framför allt Irycksakskorsband. Sedan länge har del emel­lertid funnits särskilda förmånligare villkor för lidningsförsändning från utgivare av tidning. Kungl. Maj:l faststäUer årligen dessa viUkor i den s. k. poslala tidningskungörelsen.

Avgifterna och villkoren i poslala tidningskungörelsen (1968: 489, föriängd 1970: 546) tillämpas vid postbefordran av periodisk skrift, som trycks och utges inom landet och som har karaktär av tidning saml upp­fyller vissa andra särskilt angivna villkor. Kungörelsen avser alltså även andra tidningar än dagstidningar.

Postverkels tidningsrörelse är en av verkels mera betydande rörelse­grenar. Den omfattar f.n. befordran av drygt 650 milj. tidningsexem­plar per år eller ca en tredjedel av hela antalet postbefordrade brev- och tidningsförsändelser. För budgetåret 1968/69 utgjorde intäkterna från lidningsrörelsen 96 milj. kr. eller ca 12 "/o av intäkterna från samtliga brev- och tidningsförsändelser, medan kostnaderna beräknats uppgå lill 160 milj. kr. Enligt postverkets beräkningar utgjorde sålunda den bristande särkostnadstäckningen för tidningsrörelsen under budgetåret 1968/69 drygt 60 milj. kr. Brislen i kostnadstäckningen beräknades lill oförändrat belopp för budgetåret 1969/70. Äv underskottet kan nästan hälften uppskattas hänföra sig till dagspressen.

I proposition tiU 1970 års riksdag (prop. 1970: 112) redovisades på grundval av förslag av lidningstaxeulredningen riktlinjer för bestämman­det av avgifterna i postverkets lidningsrörelse. Föredragande departe­mentschefen uttalade därvid att en successiv anpassning av taxorna till de faktiska distributionskostnaderna borde eftersträvas. Anpassningen skulle ske på någon sikt för att inte skapa problem för pressen. Tidnings-taxeulredningens förslag lill ändrad utformning av laxesyslemet, som av departementschefen ansågs kunna läggas lill gmnd vid utformningen av de framtida tidningsavgiflerna, syntes tillgodose tidigare framförda öns­kemål från riksdagen om en på en gång differentierad och kostnadsfölj-

Prop. 1971: 27

10

sam konstruktion av taxorna i lidningsrörelsen. Även i fråga om om­läggningen liU mera kostnadsföljsamma taxor skuUe en successiv an­passning eftersträvas.

Från riksdagens sida (SU 1970: 130, rskr 1970: 294) uttalades atl det var angeläget att den förordade avtrappningen av underskottet skedde i en långsammare takt än vad som synes ha förutsatts av lidningslaxe-utredningen.

Statsbidrag till politiska partier

Som tidigare nämnts fattades vid 1965 års riksdag beslut om stats­bidrag till partiernas opinionsbildande verksamhet. Partistöd utgår till parti som är representerat i riksdagen med 70 000 kr. per mandal och kalenderår. Bidragen uppgår för år 1971 liU sammanlagt 24,5 milj. kr.

Bidragen lUl de politiska partierna är inle ändamålsbestämda. Del slår alltså partierna fritt atl använda medlen, t. ex. i presstödjande syfte.

Statsbidrag till dagstidningar i Norge

Ar 1969 infördes i Norge statsbidrag till dagstidningar i form av ett bidrag för tidningspapper.

Som dagstidning räknas tidning som utkommer minst två gånger i veckan och är medlem i Norske Avisers Landsforbund eller eljest upp­fyller vissa angivna villkor. Endagstidning kan få bidrag om den före­träder en ideologisk eller politisk grundsyn ("har el idemessig eller poli­tisk grunnlag").

Bidrag utgår till dels dagstidning med en medelnelloupplaga upp till 10 000 exemplar, dels dagstidning med en medelnelloupplaga meUan 10 000 och 27 500 exemplar, såvida den inle utkommer ensam på sin ulgivningsort eller har den största upplagan på orten. I särskilda fall kan halvt bidrag utgå lill tidning med en upplaga mellan 10 000 och 25 000 exemplar, även om tidningen utkommer ensam på sin utgivnings­ort. Föratsättningen är atl tidningen är utsatt för hård konkurrens från tidning som utkommer på näriiggande ort.

Bidraget utgår i regel med 500 norska kronor per lon tidningspapper, dock högst för 400 lon per kalenderår. För tidning, vars pappersförbrak­ning understiger 25 ton per år, utgör bidraget 750 norska kronor per lon. Om pappersförbrukningen ligger mellan 25 och 37,5 lon per år, uppgår bidraget till 18 750 norska kronor.

Bidragsärendena handläggs av löne- och prisdeparlementet. Yttrande skall inhämtas från "Stötleulvalget for dagsavisene". Detta, som har fem ledamöter, utses av regeringen. Tre ledamöter utses efter förslag från Norske Avisers Landsforbund.

Prop. 1971:27

H

Departementschefen Allmänna synpunkter

Sedan början av 1950-talet har antalet dagstidningar sjunkit succes­sivt och uppgick år 1970 tUl 108. Som dagstidningar räknas då endasl tidningar som utkommer minst tre gånger i veckan och som inte delar huvudredaktion med någon annan tidning. Nedläggningarna har i sär­skilt hög grad drabbat andratidningarna, dvs. de tidningar som har en upplagemässigt större konkurrent på sin ulgivningsort. Denna utveck­ling har lett lill atl antalet orter där mer än en tidning utkommer har minskat kraftigt. Antalet flertidningsorler har mellan åren 1950 och 1970 minskal från 51 till 20. Totala antalet ulgivningsorter har däremot under samma tidsperiod endast sjunkit från 93 till 82.

Parallellt med den betydande nedläggningen av andratidningar har del skett en kraftig reduktion av dessa tidningars upplageandel. Är 1950 hade andratidningarna 40 »/o av de abonnerade upplagorna på varda­gar, år 1967 knappt 23 »/o-

De analyser som gjorts av dagstidningarnas ekonomiska situation, senast av 1967 års pressutredning, har visat alt de ekonomiska svårig­heter som finns inom dagslidningsbranschen är koncentrerade till andra­tidningarna och alt dessa svårigheter accentuerats under 1960-talet.

Förklaringen till denna utveckling enligt de båda pressulredningarna har översiktligt redovisats i det föregående. Nedläggningarna av tid­ningar utan lokal konkurrent tillskrivs i huvudsak den allmänna sam­hällsutvecklingen. När del gäller andratidningarna bygger förklaring­arna på teorin om den s. k. upplagespiralen. Innebörden av denna kan kort uttryckt sägas vara all upplagestegringar ger annonstillskott, de ökade annonsinkomsterna ger möjlighet lill upplagehöjande åtgärder, upplagestegringen på grund av dessa åtgärder ger ytterligare annons-tillskott osv. Omvänt innebär den atl upplageminskning medför annons­bortfall, som i sin lur till följd av minskat läsvärde dels direkt genom avsaknaden av en hel del informativa annonser, dels indirekt genom att inkomstbortfallet tvingar fram besparingsaklioner som går ut över tid­ningens kvalitet leder lill upplageminskningar etc.

Nu skulle det kunna hävdas alt resultatet av den beskrivna marknads­mekanismen är en strakturrationalisering, som innebär att de "bästa" tidningarna överlever, medan de "sämsta" försvinner allt i enlighet med konsumenternas värderingar. Detta resonemang är emellertid inle riktigt. Det finns en rad fall, då en tidnings marknadsvärde bland läsarna dokumenterats genom elt absolut sett storl antal försålda exemplar men dess ekonomiska situation blir ohåUbar därför all den har en konkur­rent, som har ännu större upplaga och därmed dominerar annonsmark­naden. Del är alltså inte främst läsarnas val som ligger bakom struktur-

Prop. 1971: 27

12

utvecklingen inom dagspressen utan annonsörernas. Jag skall inte gå närmare in på detta. Det räcker med alt konstatera förhåUandet.

Statsmakterna har tidigare vidtagit vissa åtgärder i syfte atl skapa existensbetingelser för en allsidig press och vidmakthålla en fri opinions­bildning.

Vid 1969 års riksdag beslöts all tillskapa särskUda lånemöjligheter för dagstidningsföretag genom inrättandet av pressens lånefond. Man tog bl. a. fasta på de möjligheter till differentiering som kan finnas för en del andratidningar när del gäller alt skapa en marknad vid sidan av förstalidningens. Differentieringen kan la sikte på t. ex. spridningsom­rådet, innehållet, utgivningstiden eller det typografiska utförandet. En sålunda differentierad tidning skulle också i vissa fall kunna skapa sig en egen annonsmarknad. Eftersom en sådan differentieringsprocess ofta kräver både lid och kapital var det med hänsyn lill andralidningarnas finansiella situation nödvändigt att åstadkomma särskUda lånemöjlighe­ter. Della var också angeläget mol bakgrund av den utveckling som är alt vänla inom lidningslekniken. Om andratidningarna inte ges finan­siella möjligheter att anpassa sig till denna utveckling kommer deras situation all försämras påtagligt.

Samtidigt med beslutet om inrättandet av pressens lånefond beslöt statsmakterna om införandet av samdistributionsrabatt för dagstidning­ar. Syftet med detta slöd var att stimulera tidningarna lill ökad sam-dislribution och samtidigt rätta tUl den betydande ojämnhet i konkur­rensförutsättningarna som de existerande samdislribulionsarrangemang-en innebar. Delta skulle innebära en inle oväsentlig sänkning av distri­butionskostnaderna, som framför allt skulle komma andratidningarna lill del. Del uppstäUda syftet med samdislribulionsrabalten har emeller­tid inle helt uppnåtts. Jag återkommer till detta i det följande.

När del gäller de nyss antydda differentieringsmöjligheterna för andratidningarna står det klart all åtgärderna är tidskrävande och re­sultaten får betraktas som ovissa. I många fall lorde det över huvud inle vara möjligt alt beträda den vägen.

Det råder i dag allmän enighet om atl den tidigare beskrivna koncen­trationsprocessen innebär risker för all nyhetsförmedling och åsiktsbild­ning monopoliseras och all den därmed hotar demokratins funktions­duglighet. Mot bakgrund av de utredningar som gjorts är del inle heller möjligt all bestrida atl denna koncentralionsprocess är en följd av mark­nadskrafternas spel, där förslalidningarnas överlag på annonsmarkna­den är helt utslagsgivande. I detta läge anser jag det erforderligt med ett ingripande för alt om möjligt förhindra ytterligare nedläggningar av dagstidningar. Detta ingripande måste för atl få avsedd effekt ges for­men av ell selektivt slöd, som kanaliseras direkt lill de tidningar som typiskt sett behöver del för all fortleva, dvs. andratidningarna. Stödet bör utformas som ett direkt bidrag lill tidningsföretagens löpande pro-

Prop. 1971: 27

13

duktion. Hur länge della slöd behöver ulgå får bedömas fortlöpande med beaktande av resultaten av andra stödformer och utvecklingen inom andra massmedier.

Det i Norge för ell par år sedan införda bidraget tUl tidningspapper utgår förutom till andratidningarna till de små dagstidningarna, dvs. tidningar med en medelnelloupplaga som inle överstiger 10 000 exemplar, oavsett konkurrensposition. När del gäller svenska förhål­landen anser jag inle della motiverat. SärskUd hänsyn lill de mindre tid­ningarna har i stället tagits i del förslag tiU annonsskalt, som jag kom­mer atl anmäla senare i dag.

Utformningen av dagspresstödet

Som jag nyss framhållit bör ett statligt ekonomiskt slöd till dagspres­sen införas i form av produklionsbidrag för dagstidningar. En första fråga som inställer sig är huruvida stödet formellt sett bör omfatta alla tidningar av dagspresskaraklär eller om det bör begränsas, t. ex. lill tid­ningar med viss utgivningsfrekvens. I vetenskapliga sammanhang till-lämpas ett ganska snävt dagstidningsbegrepp, som leder lUl alt endasl tidningar som utkommer 37 dagar i veckan kan betecknas som dags­tidningar. Del är denna definition som använts i det föregående vid redovisningen av dagspressens slrukturutveckling m. m. Med hänsyn lill syftet med det nu förordade stödet, nämligen att så långt möjligt bibe­håUa en allsidig nyhetsförmedling och opinionsbUdning inle minst på det lokala planet, bör detta ges en vidare omfattning. Del är därvid naturligt all knyta an till den definition som används vid samdistribu-lionsraballen och som i sin tur går tUlbaka på förordningen (1968: 430) om mervärdeskatt. Della innebär atl med dagstidning avses allmän ny­hetstidning av dagspresskaraklär, som normalt utkommer med minst ell nummer varje vecka.

En annan fråga gäller huruvida slöd skall kunna ulgå särskilt för dagstidning som inle kan anses som självständig med hänsyn lill alt den till stor del har sarama redaktionella innehåll som en eller flera andra tidningar. En vanlig typ av sådan icke självständig tidning är s. k. avläggare. En avläggare kan karakteriseras som en specialupplaga som utkommer under eget namn. Typiskt för avläggaren är all den har ett eget lokall material men alt innehållet i övrigt är delsamma som i "huvudtidningen". Även i andra fall kan del förekomma all flera tid­ningar har i huvudsak samma innehåll utan atl avläggarförhållande kan anses föreligga, 1. ex. i fråga om vissa tidningar inom samma koncern. En annan situation, som är av intresse i förevarande sammanhang, är den då en tidning utkommer med olika editioner på olika orter fast under samma namn. Formellt sett är varje tidning som utkommer under eget namn, även om den har huvudsakligen samma innehåll som annan

Prop. 1971: 27

14

tidning, alt anse som en särskild tidning, eftersom för varje sådan tid­ning skaU finnas särskilt utgivningsbevis. I ell bidragssystem som lar sikte på de löpande produktionskostnaderna finns del emellertid inle skäl alt göra skiUnad meUan de nyss angivna faUen. Dagstidningar med övervägande samma redaktionella innehåll bör därför i bidragshänse­ende betraktas som en tidning.

I del föregående har jag förordat atl bidrag skall utgå endasl för andratidningar. Med andratidning har därvid förslåtls tidning, som har en upplagemässigl större konkurrent på sin utgivningsort. Flera pro­blem anmäler sig emeUertid när del gäUer atl närmare bestämma vilka tidningar som skall anses som andratidningar och därmed bli berätti­gade till bidrag. Problemen hänför sig dels lill vilket spridningsområde som skall ges relevans vid bestämmandet av en tidnings konkurrens­position, dels lUl frågan om vissa tidningar över huvud kan anses kon­kurrera med hänsyn lill differentieringsgraden, 1. ex. i fråga om innehåll eller ulgivningsperiodicitet.

Vad gäller den första frågan är atl märka all tidningsstatistiken se­dan ell par år tillbaka redovisas dels på blockregioner, som motsvarar arbetsmarknadsstyrelsens kommunblocksanpassade A-regioner, dels på kommuner eller i förekommande fall kommunblock. Av praktiska skäl bör någon av dessa indelningar väljas som mätenhet för spridningen. Del visar sig vid en genomgång av allmänt tillgängliga uppgifter om dagstidningarnas spridning alt man får en i storl sett godtagbar bild av en tidnings konkurrenssituation, om man bedömer denna med utgångs­punkt i spridningsförhållandena inom den kommun som anges som tidningens utgivningsorl. Med hänsyn härlUl synes det lämpligl alt vid bestämmandet av en tidnings konkurrensposition som mätenhet välja den kommun eller, om kommunen ingår i kommunblock, del kommun­block som är all anse som tidningens ulgivningsort. I de nyss angivna uppgifterna används emellertid inle några fasta kriterier vid bestäm­mandet av ulgivningsorten. Av betydelse är tydUgen inte bara var tid­ningen har sin största spridning utan också sådana faktorer som var huvudredaktionen och Iryckningsorlen är belägen. Dessa sistnämnda förhållanden saknar dock i och för sig relevans, när del gäller all be­stämma en tidnings konkurrensposition. Dessutom kan de ändras ulan alt detta i sak påverkar tidningens situation. Som utgivningsorl bör där­för i della sammanhang anses den kommun där tidningen har största delen av sin upplaga. Om kommunen ingår i kommunblock bör i stället kommunblocket anses som ulgivningsort.

Den andra frågeställningen som blir aktuell i anslulning liU andra-lidningsbegreppet gäller om konkurrensförhållande i vissa fall över huvud kan anses föreligga med hänsyn lill tidningarnas differentierings-grad. En grupp tidningar, som är klart differentierade i förhållande lill andra dagstidningar, är storstädernas eflermiddagslidningar. I övrigl ler

Prop. 1971: 27

15

del sig vanskligt att utan närmare undersökningar i varje enskUl faU bedöma huruvida differenlieringsgraden i olika hänseenden är sådan alt konkurrensförhållande kan sägas inle föreligga. Elt av syftena med inrättandet av pressens lånefond var som tidigare berörts alt tiUskapa lånemöjligheter för tidningsföretag som önskade satsa på en differentie­ring av sin produkt. Förutsätlningarna för alt få del av del nu aktuella stödet bör inte ges en sådan utformning all ambitioner i denna riktning skulle motverkas. Jag förordar därför alt frågan om differenlieringsgra­den i princip lämnas därhän vid fastställandet av andratidningsbegrep-pet.

Del anförda leder fram lill att med andralidning bör avses dagstid­ning som på sin utgivningsort har mindre upplaga än annan tidning. Vad som här menas med ulgivningsort har jag angivit tidigare.

Jag berörde nyss storstädernas eflermiddagstidningar. Dessa kan ge­nerellt sett inle sägas vara i behov av slöd och bör därför inle komma i fråga för bidrag. De bör inle heller ha någon relevans vid bestäm­mandet av konkurrenspositionen för andra tidningar. Den i bidrags­systemet använda dagslidningsdefinitionen bör därför kompletteras med en bestämning av innebörd alt upplagan lill övervägande del skall vara abonnerad. Härigenom avskUjs från systemet inte bara de i huvudsak lösnummerförsålda tidningarna ulan också en del s. k. annonsblad, som utdelas gratis.

Förulsällningen för alt produktionsbidrag skall ulgå lill tidningsföre­tag bör således vara all förelaget ger ul en andralidning, definierad på det sätt som tidigare angivits. Som ytterligare förutsättningar bör gälla dels all den abonnerade upplagan uppgår lill minst 2 000 exemplar, dels alt annonsandelen är mindre än 50 "/o. Med annonsandelen försläs andelen betalt annonsutrymme av det totala tidningsutrymmet under elt kalenderår. Den första begränsningen kan behövas för alt förhindra spekulalionsstarter av nya tidningar med hänsyn liU bidragsmöjlighe­terna. Den andra begränsningen har främst till syfte alt utesluta vissa s. k. annonsblad från stöd.

När det gäUer konstruktionen av produktionsbidragel förordar jag alt pappersförbrukningen används som bas. Med pappersförbrukningen avser jag då tidningens upplaga multiplicerad med årsviklen per exem­plar. Arsvikten bör i förekommande fall beräknas för vad jag i del föregående benämnt huvudlidning eller för huvudedilion. Med hänsyn till de i många fall betydande skUlnader som finns mellan olika tid­ningars annonsandel bör emellertid pappersförbrukningen reduceras med den del som går åt för annonsutrymme. Jag förordar sålunda alt som fördelningsnyckel används pappersförbrukningen minskad med annons­andelen. Genom denna fördelningsnyckel fångas på ell enkelt sätt upp tidningens storlek både i fråga om upplaga och antal textsidor och tidningens utgivningsfrekvens. Vidare innebär denna fördelnings-

Frop. 1971: 27

16

nyckel att man gör del möjligt all med elt fixt bidragsbelopp per vikt­enhet automatiskt uppnå en rimlig anpassning av bidraget till den en­skilda tidningens storlek som ekonomiskt förelag.

Vid den av mig gjorda avvägningen har jag kommit fram lUl all bi­draget bör beslämmas till 3 000 kr. per ton, dock högst 3,5 milj. kr. för storstadstidning och 1 milj. kr. för annan tidning samt lägst 200 000 kr., allt räknai för kalenderår. Med storstadstidning menar jag dagstidning som har Stockholm, Göteborg eller Malmö som ulgivningsort. Del sagda bör gälla tidning som utkommer två till sju gånger i veckan. För tidning som utkommer en gång i veckan bör bidraget ulgå med ell fast belopp. Jag förordar alt della bestäms till 200 000 kr.

Skulle del förhållandel inträffa atl det blir ell byte av konkurrens­position mellan två tidningar, kan det vara rimligt alt för den tidigare andralidningen övergångsvis utgår ell reducerat bidrag. Jag föreslår alt övergångstiden bestäms liU två år och all bidraget sätts till hälften av del tidigare uppburna oreducerade bidraget.

Det förordade regelsystemet har getts en generell utformning, där inslaget av diskretionär prövning är ganska ringa. Elt sålunda utfor­mat syslem ger en fast grund för tillämpningen. I ett hänseende bör det emellertid öppnas möjlighet till en något friare bedömning, näm­ligen om enligt reglerna del område, där en tidnings konkurrenssitua­tion skall bedömas, blir för snävt för atl en riklig bild av ett par tid­ningars  inbördes  konkurrensförhållande  skall  erhållas.

Jag skall belysa situationen med elt par konkreta exempel, varvid jag stöder mig på allmänt tillgängliga uppgifter om upplagor och spridningsförhållanden. Norrländska Socialdemokratens ulgivningsort blir erUigl den tidigare angivna regeln Luleå. I Luleå är NorrboUens-Kuriren den största tidningen, varför Norrländska Socialdemokraten blir andralidning. Om man gör en samlad bedömning av konkurrens­förhållandet inom Norrländska Socialdemokratens hela spridningsom­råde är del emellertid uppenbart alt den inle har samma svaga kon­kurrensposition som vanligen utmärker en andralidning. Del motsatta förhållandel gäller för Sydöstra Sveriges Dagblad. Utgivningsort blir enligt regeln Karlshamn och där är Sydöstra Sveriges Dagblad första­lidning. Om man tar i betraktande konkurrenssituationen i förhållande till Blekinge Läns Tidning inom hela spridningsområdet framstår del emellertid som helt klart atl Sydöstra Sveriges Dagblad har en andra-lidnings svårigheter. I uppenbara fall av här angiven karaktär bör del organ som skall handlägga bidragsärendena ges möjlighet alt kor­rigera stelheten i regelsystemet genom att vägra resp. bifalla bidrag.

Prop. 1971: 27

17

Bidragsärendenas handläggning m. ni.

Handläggningen av bidragsärendena bör anförtros ål styrelsen för pressens lånefond, som i samband härmed bör få ett ökat antal leda­möter. För varje ledamot bör liksom f. n. utses personlig suppleant. Ledamöter och suppleanter utses av Kungl. Maj:t.

Produklionsbidrag bör ulgå endasl efter ansökan, som görs skrift­ligen hos styrelsen. Till ansökningen bör fogas styrkta uppgifter om upplaga, årsviklen per tidningsexemplar och annonsandelen. Dessa upp­gifter bör avse del kalenderår som föregår bidragsårel, i fråga om upp­lagan bör de gälla medelnelloupplagan för vardagar under första halv­året.

Uppgifter om upplaga och dess spridning redovisas av Tidnings­statistik AB, som är elt samarbelsorgan ägt av Svenska Tidningsulgi-vareföreningen. Svenska Annonsörers Förening och Reklambyråernas Utvecklingsinstitut AB. Med några få undantag är dagspressen redan i dag vad man kallar TS-kontrollerad. Tidningsstatistik AB har förkla­rat sig berett att åtaga sig all även konlroUera och lämna uppgift om årsvikl och annonsandel. Normall bör uppgifter av Tidningsstatistik AB i berörda hänseenden kunna godtas ulan närmare prövning.

Skyldighet bör åläggas tidningsföretag all lämna styrelsen sådana upplysningar som behövs för prövning av bidragsärenden. Skyldig­heten bör gälla alla tidningsföretag, dvs. även sådana som inle söker bidrag, för alt inte t. ex. någon förstalidning genom vägran all läm­na erforderliga uppgifter skall kunna förhindra annan tidning alt få bidrag.

Bl. a. med hänsyn lill den nu angivna skyldigheten bör det finnas möjlighet alt hemlighålla de uppgifter angående tidningsförelags af­färs- och driftsförhållanden som lämnas till styrelsen för pressens låne­fond i bidragsärenden. Della kan åstadkommas med stöd av 21 § lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten all utbekomma allmänna handlingar. Vidare är del lämpligl alt en motsvarande bestämmelse om tystnadsplikt införs. De senast berörda frågorna torde få anmälas i ett annat sammanhang.

I kungörelsen om pressens lånefond fastslås atl vid prövning av låne­ansökan hänsyn ej får las lill det lånesökande tidningsföretagets po­litiska insläUning eller ställningstagande i särskilda frågor. Motsvaran­de bör självfallet gälla vid prövning av ansökan om produklionsbi­drag.

I fråga om pressens lånefond gäller alt lalan ej får föras mol sty­relsens beslut i låneärende. Inte heller styrelsens beslut i bidragsären­de bör få överklagas.

Inom finansdepartementet har upprättats ett utkast tiU kungörelse om produktionsbidrag för dagstidningar. Utkastet torde i informa­tivt syfte få fogas lill statsrådsprolokollel som bilaga 1.

Prop. 1971: 27

18

Ikraftträdande och medeisberäkning

Som jag tidigare har angett bör bidragen beräknas för kalenderår. Jag förordar att bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om produklionsbidrag för kalenderåret 1971.

Inom finansdepartementet har gjorts en översiktlig studie på grund­val av allmänt tiUgängliga uppgifter och delvis med hjälp av uppskatt­ningar av resultatet av det förordade bidragssystemet, dvs. för vilka tidningar och med vilka belopp som produklionsbidrag lorde komma att ulgå. En redovisning härav torde få fogas till statsrådsprolokollel som bilaga 2.

Med hänsyn till resultatet av undersökningen och med beaktande av alt den inte är fullständig kan anslagsbehovet för budgetåret 1971/72 beräknas tUl ca 33 milj. kr. Som inledningsvis nämnts har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagen alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Stöd till dagspressen beräkna ell förslagsanslag av 30 milj. kr. Jag för­ordar alt elt förslagsanslag på 33 milj. kr. förs upp under benämningen Produklionsbidrag för dagstidningar.

Samdistributionsrabatt för dagstidningar och Pressens lånefond

Systemet med samdislribulionsraball har nu varit i tillämpning i drygt ell år. Vid utgången av år 1970 dellog 103 dagstidningar i samdistri-bulion, medan 73 dagstidningar som skulle kunna omfattas av syste­met stod utanför. Samdislribulionsrabalten har lett lill elt ökat sam­arbete på distributionsområdet mellan dagstidningarna, vilket för många tidningar medfört betydande fördelar. Anslutningen till systemet kan dock inle betecknas som helt tillfredsställande. Kritik har också rik­tats mol utformningen av reglerna i olika hänseenden. Jag avser alt senare i år ta upp frågan om en översyn av systemet.

Utgifterna för samdislributionsraballen kan för innevarande budgetår beräknas uppgå lill omkring 6 milj. kr. För nästa budgetår bör an­slaget för ändamålet föras upp med 10 milj. kr.

När det gäller anslagsbehovet för pressens lånefond för budgetåret 1971/72 kan della inle överblickas f. n. Jag förordar emeUertid atl an­slaget för nästa budgetår las upp med samma belopp som för inne­varande och föregående budgetår, dvs. 25 milj. kr.

Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag atl Kungl. Maj:i föreslår riksdagen att

1) godkänna de av mig förordade grunderna för produklionsbi­drag till dagstidningar.

Prop. 1971: 27

19

2)

till Produktionsbidrag för dagstidningar för budgetåret 1971/72 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 33 000 000 kr.,

3)

lill Samdistributionsrabatt för dagstidningar för budgetåret 1971/72 under sjunde huvudtiteln anvisa ell förslagsanslag av 10 000 000 kr.,

4)

till Pressens lånefond för budgetåret 1971/72 under fonden för låneunderstöd  anvisa  elt investeringsanslag  av  25 000 000  kr.

Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instämman­de av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:l Konungen atl till riksdagen skall avlålas pro­posilion av den lydelse bilaga till delta protokoll ulvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1971: 27

20

Bilaga 1

Utkast till

Kungörelse om produktionsbidrag för dagstidningar

1

§ Tidningsföretag här i landet kan enligt denna kungörelse få pro­duklionsbidrag för dagstidning.

2

§   I kungörelsen förstås med

dagstidning allmän nyhetstidning av dagspresskaraklär, som normalt utkommer med minst ell nummer varje vecka och vars upplaga till över­vägande delen är abonnerad,

upplaga dagstidnings medelnelloupplaga för vardagar första halv­året av varje kalenderår,

utgivningsort den kommun i vilken en tidning har största delen av sin upplaga,

andralidning dagstidning som på sin ulgivningsort har mindre upp­laga än annan tidning,

storstadstidning dagstidning som har Stockholm, Göteborg eller Malmö som ulgivningsort,

pappersförbrukning dagstidnings upplaga multiplicerad med årsvik­len per exemplar,

annonsandel andelen betalt annonsutrymme av hela tidningsutiym-met under ell kalenderår.

Om kommun ingår i kommunblock gäller vad som sägs om kommun i stället kommunblocket.

Vid tUlämpningen av denna kungörelse anses dagstidningar med övervägande samma redaktionella innehåll som en tidning.

3

§ Fråga om produklionsbidrag prövas av styrelsen för pressens lå­nefond. Därvid skall vad som är föreskrivet i 5 § kungörelsen (1969: 503) om pressens lånefond angående låneansökan i stället gälla ansö­kan om produklionsbidrag saml i 16 och 17 §§ om låneärende i stället gälla ärende angående produktionsbidrag.

4

§ Produklionsbidrag utgår efter ansökan till tidningsföretag som ger ut andralidning under förutsättning atl tidningens abonnerade upp­laga uppgår till minst 2 000 exemplar och att annonsandelen är mindre än 50 procent.

5

§ För dagstidning som utkommer minst två gånger i veckan be­räknas produktionsbidragel på grundval av pappersförbrukningen under föregående kalenderår minskad med annonsandelen och utgör 3 000 kronor per lon, dock högst 3 500 000 kronor för storstadstidning och 1 000 000 kronor för annan tidning samt lägst 200 000 kronor för kalen­derår.

För dagstidning som utkommer en gång i veckan utgör produktions-bidraget 200 000 kronor.

Prop. 1971: 27

21

6

§ För dagstidning, som ej berättigar till produktionsbidrag enligt 4 § men för vilken fullt produklionsbidrag uppburits under något av de två senaste kalenderåren, utgår bidrag efter ansökan med hälften av vad som sålunda uppburils.

7

§    Styrelsen för pressens lånefond får besluta

dels alt bidrag skall utgå för dagstidning, som ej är andralidning, om del med hänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsom­råde är uppenbart alt den har samraa svårigheter som en andratid­ning,

dels alt bidrag ej skall ulgå för andratidning, om del med hänsyn lill förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart all den ej har samma svårigheter som en andratidning.

8

§ Ansökan om produktionsbidrag göres skriftligen hos styrelsen för pressens lånefond senast vid utgången av del kalenderår för vilket bi­drag sökes. Till ansökningshandlingen skall fogas st5'rkta uppgifter om upplaga, årsviklen per tidningsexemplar och annonsandelen under det kalenderår som föregår bidragsåret.

9

§ Tidningsförelag är skyldigt atl lämna styrelsen för pressens låne­fond sådana upplysningar som behövs för tillämpningen av denna kungörelse.

10 § Produktionsbidrag får ej utbetalas före den 1 juli det år som

bidraget avser.

Denna kungörelse träder i kraft den 1 juli 1971. Bidrag enligt kun­görelsen utgår dock för lid från och med den 1 januari 1971.

Prop. 1971: 27

22

Bilaga 2

Produktionsbidrag för dagstidningar

I följande tabell sammanfallas resultatet av en inom finansdeparte­mentet gjord undersökning av hur det föreslagna bidragssystemet verkar.

Undersökningen omfattar endasl de dagstidningar som redovisas i den av Tidningsstatistik AB utgivna TS-boken 1971. Detta innebär att även andra tidningar kan komma i fråga för bidrag.

I fråga om de medtagna tidningarna redovisas uppgifter om ulgiv­ningsort, upplaga, årsvikl och i förekommande fall beräknat produk­lionsbidrag.

Ulgivningsorten är den i TS-boken angivna. I några fall blir utgiv­ningsorlen enligt de föreslagna reglerna en annan än denna.

Upplagesiffrorna har hämtats från TS-boken och avser medelnello­upplagan för vardagar första halvåret 1970.

Uppgifterna om årsvikl har hämtats från Svenska Tidningsutgivare-föreningens matrikel 1970 och avser förhållandena under kalenderåret 1969. För vissa lidingar saknas dock uppgift om årsvikl.

För atl kunna beräkna produklionsbidragels storlek behövs dessutom uppgift om annonsandelen. I fråga om denna har en uppskattning gjorts. Även i övrigt bör observeras alt olika uppgifter och förhållanden som ligger lUl grund för denna redovisning vid en tUlämpning av systemet kan komma alt ges andra värden och bli föremål för andra bedöm­ningar. Särskilt må framhållas alt det organ som föreslås handlägga ärendena om produklionsbidrag enligt förslaget har rätt alt vägra eller medge bidrag i vissa fall, trots all en tidning är andratidning resp. inte är andratidning. I ett par fall har sådana ställningstaganden förutsatts och i ett fall ifrågasatts. Detta har anmärkts i tabellen.

Prop. 1971: 27

23

Tidning

Utgivningsort

Upplaga Års-

Pro-

Anmärkning

1 OOO-

vikt

duk-

tal ex.

(kg)

tions-bidrag (1 OOO-tal kr.)

1

2

3

4

5

6

Dagen

Stockholm

23,7

16,0

800

Dagens Nyheter

"

436,9

108,1

Svenska Dagbladet

»>

162,4

60,1

3 500

Huddinge Posten

"

3,5

200

Lidingö Tidning

»>

8,3

200

Nacka-Saltsjöbadens Tidning

"

5,5

200

Norrort

"

28,9

200

Sundbybergs och Solna

Tidning

"

15,1

200

Västerort

"

22,0

3,7

200

Länstidningen

Södertälje

19,0

24,5

Nynäshamnsposten

Nynäshamn

4,6

Norrtälje Tidning-Roslagens

Tidning

Norrtälje

16,5

14,8

Enköpings-Posten

Enköping

10,7

11,5

Upsala Nya Tidning

Uppsala

52,2

43,0

Södermanlands Nyheter

Nyköping

18,5

30,5

Katrineholms-Kuriren

Katrineholm

11,4

29,6

Sörmlandsbygden

Flen

5,1

200

Eskilstuna Kuriren m. ST

29,0

37,0

Eskilstuna Kuriren

Eskilstuna

Strengnes Tidning

Strängnäs

Folket

Eskilstuna

30,2

33,5

1 000

Motala T m. VST

11,0

23,0

Motala Tidning

Motala

Vadstena-Skänninge Tidning

Vadstena

Östgöta-Bladet

"

3,5

8,1

200

Östgöta Correspondenten

Linköping

62,8

46,6

Folkbladet Östgöten

Norrköping

19,4

30,0

1000

Norrköpings Tidningar-

Östergötlands Dagblad

Norrköping

51,4

43,5

Hallpressen:

Jönköpings-Posten

Jönköping

29,4

43,0

Smålands-Allehanda

"

4,7

43,0

Värnamo-Tidningen

Värnamo

3,0

43,0

Smålands-Tidningen

Eksjö

9,3

35,1

Smålands Dagblad

Nässjö

11,8

35,1

Vetlanda-Posten

Vetlanda

9,3

35,1

Tranas-Tidning

Tranås

5,1

35,1

Tranas-Posten

"

5,3

8,8

Smålands Folkblad

Jönköping

13,0

30,0

950

Värnamo Nyheter

Värnamo

21,8

22,9

Ljungbytidningen-Älmhults

T-Smälänningen
[REDACTED_EFTERNAMN]

10,1

19,6

Kronobergaren

Växjö

11,3

21,2

530

Smålandsposten

"

38,0

28,5

Västerviks-Tidningen

Västervik

11,8

22,9

Vimmerby Tidning m. KP

10,4

22,9

Vimmerby Tidning

Vimmerby

Kinda-Posten

Kisa

Baroraetern m. OT

49,4

39,9

Barometern

Kalmar

Prop. 1971: 27

24

Tidning

Utgivningsort

Upplaga Ärs-

Pro-

Anmärkning

1 OOO-

vikt

duk-

tal ex.

(kg)

tions-bidrag (1 OOO-tal kr.)

1

2

3

4

5

6

Oskarshamn-Tidningen

Oskarshamn

Kalmar Läns Tidning

Kalmar

3,0

200

Östra Småland m. ON o. VD

19,6

29,1

1000

Östra Småland

"

Oskarshamns Nyheterna

Oskarshamn

Västerviks-Demokraten

Västervik

Ölandsbladet

Borgholm

5,4

7,3

Gotlands Allehanda

Visby

11,5

22,9

Gotlands Tidningar:

Gotlands Folkblad

"

4,9

20,8

275

Gotlänningen

"

4,9

20,8

275

Blekinge-Posten

Karlskrona

3,0

3,2

200

Sydöstra Götalands Tidningar

Blekinge Läns Tidning

Karlskrona

25,2

34,0

Sölvesborgstidningen

Sölvesborg

4,3

34,0

Växjö-Bladet

Växjö

5,9

33,4

Sydöstra Sveriges Dagblad

Karlskrona

16,4

32,8

1 000

Förutsätter tillämpning av 7 §

Karlshamns Allehanda m. RP

5,3

19,5

230

Karlshamns Allehanda

Karlshamn

Ronneby-Posten

Ronneby

Södra Sveriges Tidningar:

Kristianstadsbladet

Kristianstad

28,9

40,1

Mellersta Skåne

Hörby

6,2

30,0

Norra Skåne

Hässleholm

21,8

34,3

___ 

Helsingborgs D m. Annons-

blad

37,1

52,5

Helsingborgs Dagblad

Helsingborg

Annonsbladet

Nordvästra Skånes Tidningar.

Eslövs Tidning

Eslöv

1,5

42,8

Höganäs Tidning

Höganäs

3,6

Landskrona-Posten

Landskrona

12,0

Öresundsposten

Helsingborg

7,6

Engelholms Tidning

Ängelholm

15,9

42,8

Klippans Tidning

Klippan

6,3

42,8

Arbetet

Malmö

102,6

64,9

3 500

Skånska Dagbladet

*'

35,3

40,5

3 350

Sydsvenska Dagbladet

"

114,5

82,1

Trelleborgs Allehanda

Trelleborg

11,2

19,3

Ystads Allehanda

Ystad

24,6

35,2

Hallandsposten

Halmstad

31,7

34,0

Laholms Tidning

Laholm

3,2

14,8

200

Hallands Nyheter

Falkenberg

24,8

31,5

Göteborgs Handels- och

Sjöfarts Tidning

Göteborg

49,0

38,7

3 500

Göteborgs-Posten

"

288,9

88,3

Prop. 1971: 27

25

Tidning

.Ivningsort    Upplaga Års-

Pro-       Anmärkning

1 000-     vikt

duk-

tal ex.     (kg)

tions-

bidrag

(1 OOO-

tal kr.)

3             4

5             6

Elfsborgs Läns Tidning m. AT LTE

Elfsborgs Läns Tidning

Alingsås Tidning

Lerums Tidning

Norra Halland m.[REDACTED_EFTERNAMN].

Norra Halland

Nordhalland

Bohuslänningen m. Dals Dagblad

Lysekilsposten m. Orust-Tjörn

Strömstads Tidning Norra Bohuslän

Västerbygden

Elvsborgs Läns Annonsblad

Trollhättans T m. L EP

Trollhättans Tidning

Lilla Edet Posten

Borås Tidning

Sjuhäradsbygdens Tidning

Ulricehamns Tidning

Västgöta-Demokraten

Nya Läns-Tidningen-Nya Lidköpings-Tidningen

Skaraborgs-Bygden

Skaraborgs Läns Tidning-Skara T-Västerg. Ann.bl.

Falköpings Tidning

Västgöta-Bladet

Hjo Tidning

Skaraborgs Läns Annonsblad Västg. Korresp.-Skövde T

Mariestads-Tidningen Tidn. för Skarab. L m. KT

Mariestads-Tidningen

Karlsborgs-Tidningen

Filipstads T m. Värml. berg

Filipstads Tidning

Värmlandsberg

Nya Kristinehamns-Posten

Frykdals-Bygden

Nya Wermlands-Tidningen

Värmlands-Bygden

Värmlands Folkblad

Bengtsfors-Tidningen Dals­länningen

Provinstidningen Dalsland

Säffie-Tidningen Västra Värmland

Arvika Nyheter

Läns-Posten

Nerikes Allehanda-Nerikes Tidningen

14,3

16,9

Alingsås

Lerum

8,4

5,5

200

Kungsbacka

Uddevalla

35,6

30,0

Lysekil

2,1

5,0

200

Strömstad

4,6

6,3

___ 

Uddevalla

6,2

200

Vänersborg

18,5

13,3

14,1

15,5

Trollhättan

Lilla Edet

Borås

48,6

43,2

"

4,1

200

Ulricehamn

7,6

8,9

Borås

13,0

34,5

1 000

Lidköping

17,1

20,5

___ 

Skara

7,1

200

Skara

19,8

26,4

___ 

Falköping

12,6

14,4

Tidaholm

5,1

5,1

Hjo

2,2

Skövde

12,6

16,5

16,1

20,3

Mariestad

Karlsborg

6,6

9,7

Filipstad

Kristinehamn

8,3

8,8

___ 

Sunne

2,8

200

Karlstad

75,9

44,9

"

6,0

200

"

24,0

29,6

1000
[REDACTED_EFTERNAMN]

6,0

4,9

___ 

Åmål

5,2

7,4

Säffle

6,2

10,6

___ 

Arvika

12,5

10,7

Örebro

5,4

3,2

200

61,9

47,9

Örebro

Prop. 1971: 27

26

Tidning

Utgivningsort

Upplaga 1 OOO-tal ex.

Års-        Pro-vikt         duk-(kg)         fions-bidrag (1 OOO-tal kr.)

Anmärkning

1

2

3

4             5

6

Örebro-Kuriren m. KK

17,1

33,2       1 000

Örebro-Kuriren

Örebro

Karlskoga-Kuriren

Karlskoga

Karlskoga Tidning-Degerfor

>

Tidning-Storfors Tidning

"

10,3

24,7

Bergslagsposten-Bergslagens

Tidning

Lindesberg

16,3

26,3

Vestmanlands Läns Tidning

Västerås

52,4

42,5

Västmanlands Nyheter

'*

5,3

2,5

200

Arboga Tidning

Arboga

4,5

Bärgslagsbladet

Köping

9,4

16,3

Fagersia-Posten

Fagersta

5,2

10,3

Sala Allehanda

Sala

9,5

19,8

Boriänge Tidning

Borlänge

9,0

28,1

Dalabygden m. Gävle-Dala-

bladet

"

7,7

200

Dala-Demokraten

Falun

25,7

34,1       1

000

Falu-Kuriren

"

31,0

38,9

Avesta-Tidning-Avesta-

Posten

Avesta

8,7

11,7

Södra Dalarnes T m. ST

7,0

13,2

Södra Dalarnes Tidning

Hedemora

Säters Tidning

Säter

Ludvika-Tidning

Ludvika

6,3

14,8
[REDACTED_EFTERNAMN] Tidning
[REDACTED_EFTERNAMN]

13,2

14,9

Arbetarbladet

Gävle

31,1

35,2

000

Gefle Dagblad

31,8

38,3

Ev. bidrag med tillämpning

7§

av

Sandvikens Tidning

Sandviken

5,1

4,9

200

Ljusnan

Bollnäs

13,6

23,3

Söderhamns-Hälsinge-

Kuriren

Söderhamn

15,4

26,2

Hudiksvalls T m. Hals T

16,9

26,8

Hudiksvalls Tidning

Hudiksvall

Hälsinglands-Tidning

''

Ljusdals-Posten
[REDACTED_EFTERNAMN]

6,9

10,8

Dagbladet Nya Samhället

Sundsvall

10,6

24,8

620

Sundsvalls Tidning

Sundsvall

31,3

39,3

Västernorrlands Allehanda

Härnösand

19,3

28,8

Nya Norrland

Sollefteå

18,0

27,4

Örnsköldsviks Allehanda

Örnsköldsvik

18,3

27,5

Härjedalen

Sveg

7,6

1,8

Länstidningen

Östersund

11,2

25,4

690

Östersunds-Posten

"

34,0

33,2

Västerbottens Folkblad

Umeå

16,2

31,0

1000

Väslerbottens-Kuriren

"

39,6

38,1

Norra Västerbotten

Skellefteå

27,2

33,4

Piteå-Tidningen

Piteå

11,6

19,5

Norrbottens-Kuriren

Luleå

23,7

34,8

Norrländska Socialdemo-

kraten

Boden

40,5

37,8

Förutsätter tillämpning av

7§

Haparandabladet med

Haaparannanlehti

Haparanda

4,5

8,6

3

2 620

MARCUS BOKTR. STHLM IWI    710134