Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1975/76: 25 Regeringens proposition

1975/76: 25

med förslag om tilläggsbudget I till  statsbudgeten för budgetåret 1975/76;

beslutad den 30 oktober 1975.

Regeringen föreslår riksdagen alt antaga de förslag som har upp­tagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposilionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget I till stats­budgeten för innevarande budgetår.

De anslag som begärs uppgår till ca I 530 milj. kr., varav ca 1 119 milj. kr. på driftbudgeten och ca 411 milj. kr. på kapitalbudgeten. De största anslagen på driftbudgeten föreslås gå till sysselsättningsskapande åtgärder, anordnande av förskolor och fritidshem samt vissa energibe­sparande åtgärder. De största anslagen på kapitalbudgelen avser pris­kompensation till statens vattenfallsverk samt delbetalning för en isbry­tare.

1    Riksdagen 1975/76. 1 saml. Nr 25

Prop. 1975/76: 25

2

Utdrag PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lund­kvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén

Proposition med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. m. på fliläggsbudgel I flll statsbudgeten för budgetåret 1975/76. An­förandena redovisas i underprolokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: I prop. 1975/76: 26 har regeringen föreslagit riksdagen att anvisa 316,8 milj. kr. till teckning av ytterligare aktier i Post- och Kredilbanken. I prop. 1975/76: 57 har regeringen föreslagit riksdagen atl anvisa vissa medel i samband med åtgärder för försörjnings­beredskapen på beklädnadsområdel m. m. 1 prop. 1975/76: 23 om kom­munal rösträtt för invandrare har regeringen föreslagit riksdagen att an­visa vissa medel för information i samband med 1976 års val. I prop. 1975/76: 66 föreslår regeringen riksdagen alt anvisa 40 milj. kr. såsom medelstiUskott till Svenska Utvecklingsbolaget AB. De ytterligare me­delsbehov utöver gällande statsbudget som nu kan överblickas bör sam­manfattas i en proposiflon angående utgifter på tilläggsbudget I fill statsbudgeten för budgetåret 1975/76. Skulle anslagsframställningar där­utöver på fliläggsbudgel för innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas riksdagen vid en senare tidpunkt.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 i enlighet med de förslag som före­dragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och be­slutar atl genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen förordnar atl de anföranden som redovisas i underprolo­kollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 113.

Prop. 1975/76: 25

Bilaga 1

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser justitiedepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ANDRA HUVUDTITELN

B. Polisväsendet

|1] B 7. Lokala polisorganisationen: Utrustning. För budgetåret 1975/ 76 har till Lokala polisorganisationen: Utrustning anvisats elt reserva­tionsanslag av 13,2 milj. kr. Reservationen från budgetåret 1974/75 uppgick flU 6 500 936 kr.

I skrivelse den 2 juli 1975 har rikspolisstyrelsen anmält behov av ytteriigare medel för budgetåret 1975/76. De äldre polishus i kvarteret Kronoberg som byggs om bör utrustas med snabbtelefonanläggning som ansluts till befintlig anläggning i nybyggnadsdelen i kvarteret Kronoberg. Vidare behövs en komplettering av TV-övervakningen i kulvertgången till Stockholms flngsrätts lokaler i rådhuset. Kostnadema har beräknats lill 1 309 000 kr. för snabbtelefonanläggningen och 144 000 kr. för TV-anläggningen eller sammanlagt 1453 000 kr., för vilka medel tidigare inle beräknats. Styrelsen föreslår all 165 000 kr. disponeras av medel som tidigare anvisats för utrustning till ombygg­nadsdelen i kvarteret. Härutöver behövs yllertigare 1 288 000 kr. Riks­polisstyrelsen hemställer att detta belopp ställs till styrelsens förfogande under innevarande budgetår.

Föredraganden

Jag har ingenting atl erinra mot rikspolisstyrelsens förslag om ut­rustning till kvarteret Kronoberg.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

all lill Lokala polisorganisationen: Utrustning på tilläggsbudget I lUl statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa etl reserva­tionsanslag av 1 288 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

4

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[2] 1. Polishus m. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för inne­varande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 48 milj. kr. Behåll­ningen under anslaget var vid ingången av budgetåret ca 13,4 milj. kr.

Från anslaget bestrids utgifter för inlösen av polisbus och för nybygg­nad i statlig regi.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bU. 1 s. 55, FiU 1975: 1, rskr 1975:30) den 16 oktober 1975 beslutat om vissa sysselsättningsfrämjande åtgärder budgetåret 1975/76. Beslu­tet innebär bl. a. att från investeringsanslaget Polishus m.m. får bestri­das utgifter med högst 48 milj. kr. utöver vad som tidigare medgivils.

1 beslut den 23 oktober 1975 har regeringen uppdragit ål byggnads­styrelsen att utföra nybyggnad för polishus i Luleå inom en kostnads­ram av 48 milj. kr. i prisläget den 1 aprU 1975,

Föredraganden

1 gällande investeringsplan för polishus m, m. finns uppförd en kost­nadsram för nybyggnad av polishus i Luleå av 26,9 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974 (prop. 1974: 1 bil, 4 s. 119, JuU 1974: 3, rskr 1974: 101).

I beslut den 25 januari 1974 uppdrog Kungl. Maj:f åt byggnadssty­relsen alt projektera nybyggnaden t. o. m. huvudhandlingar. Byggnads­programmet omfattade en programyta av ca 11 800 m- och avsåg lokaler för polis-, exekutions- och åklagarväsendet, den lokala skattemyndig­heten, tingsrätten i Luleå samt häkte.

Avtal med Luleå kommun om förvärv av tomtmark för nybyggnaden lill en kostnad av ca 2,7 milj. kr. godkändes av regeringen den 15 mars 1974.

Byggnadsstyrelsen, som funnit atl den förvärvade tomten tillåter atf nybyggnaden utökas med lokaler även för annan staflig förvaltning, re­dovisade sommaren 1975 ett reviderat byggnadsprogram för nybyggna­den. Programmet omfattar en sammanlagd rumsyta av ca 15 800 m-. Utöver utökningen av den yla som kan disponeras för civil staflig för­valtning har utökningar skett främst av utrymmena för häktet för alt tillfredsställande gemensamhelslokaler och arbetslokaler skall kunna an­ordnas. Kostnaderna för nybyggnaden har mot bakgrund av inhämtade anbud beräknats tUl 48 milj. kr. i prisläget den 1 april 1975. Arbetena beräknas kunna påbörjas i november 1975.

Med hänsyn lill vad jag har anfört i del föregående bör följande reviderade kostnadsram i 1 OOO-tal kr. föras upp i investeringsplanen.

Prop. 1975/76: 25

Byggnadsobjekt

Kostnads-      Beräknad       Byggstart       Färdig-

ram

medelsför-

år-mån

ställande

1975-04-01

brukning 1975/76

är-mån

Polishus i Luleå

48 000

14 000

75-11

77-10

Jag förordar att 48 000 000 kr. utöver tidigare anvisat belopp anvisas på tilläggsbudget I för innevarande budgetår. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att till Polishus m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett investeringsanslag av 48 000 000 kr.

[3] 2. Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. För budgetåret 1975/76 har till Byggnadsarbeten för domstolsväsendet anvisats ett investerings­anslag av 8 milj. kr. Reservationen på anslaget uppgick vid ingången av budgetåret flll 11 865 707 kr.

Schering Rosenhanes palats på Riddarholmen disponeras f.n. av statskontoret. Då statskontoret i början av 1976 flyttar flll nya lokaler är avsikten att palatset skall upplåtas till Svea hovrätt.

Byggnadsstyrelsen har den 23 oktober 1975 erhållit uppdrag att ut­föra projektering fram fill färdigställande av bygghandlingar avseende ombyggnad av Schering Rosenhanes palats för Svea hovrätt. Ombygg­nadsarbetena kan enligt styrelsen påbörjas så snart statskontoret flyttat. Kostnaderna har preliminärt uppskattats till 3,7 milj. kr. i prisläget den 1 april 1975 och medelsförbrukningen innevarande budgetår till 0,5 milj. kr.

Föredraganden

Som redovisats beräknar byggnadsstyrelsen att kunna påbörja om­byggnadsarbetena i Schering Rosenhanes palats under innevarande budgetår. I gällande investeringsplan bör föras upp en preliminärt beräk­nad kostnadsram av 3,7 milj. kr. i prisläget den 1 april 1975 för om­byggnad av palatset.

För innevarande budgetår har jag gjort upp följande förslag till in­vesteringsplan.

Investeringsplan (1 OOO-tal kr.)

Byggnadsobjekt

Kostnads-

Beräknad

Byggstart

Färdig-

ram

medelsför-

är-mån

ställande

1975-04-01

brukning

1975/76

ar-man

Schering Rosenhanes palats. Ombyggnad

3 700

500

76-04

77-02

Prop. 1975/76: 25

6

Medelsförbrukningen för hela anslaget innevarande budgetår med undantag av kostnaden för ombyggnad av Schering Rosenhanes palats beräknas uppgå fill 14 milj. kr. Jag förordar aft de utgifter som hänger samman med ombyggnadsarbetena får bestridas av tillgängliga medel under anslaget.

jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen atl

1.

bemyndiga regeringen atl besluta om vissa byggnadsarbeten för domstolsväsendet inom den kostnadsram som jag har för­ordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgifterna för vissa byggnadsarbeten för domstols­väsendet.

Prop. 1975/76: 25

Bilaga 2

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FJÄRDE HUVUDTITELN

H. Övrig verksanihet

[1] H 9. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk mi­litär styrka i FN-flänst anvisades första gången på tilläggsstat till riks-staten för budgetåret 1956/57 (prop. 1956: 198, SU 1956: 179, rskr 1956: 359). Därefter har årligen ytterligare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet. Medel för de årliga utgifterna inom Sverige för att rekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyr­kan m. m. anvisas sedan budgetåret 1965/66 under förslagsanslaget Beredskapsstyrka för FN-flänst, Medel för FN-styrkornas verksamhet utom Sverige och för viss personal vid Sveriges ständiga representation i FN samt fr. o. m. den 1 juli 1967 för observatörer i FN-tjänst anvisades budgetåren 1965/661971/72 under reservationsanslaget Kostnader för svenska FN-styrkor m. m. Fr, o, m. budgetåret 1972/73 har medel för FN-styrkornas verksamhet utom Sverige anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands. Sammanlagt har för svens­ka FN-styrkors verksamhet hittills anvisats 624 965 000 kr. på tUläggs-stat. Därav har 44 milj. kr. anvisats för atl täcka utgifterna för FN-styrkan på Cypern, för FN-slyrkan i Mellersta Östern och för FN-observatörer under liden januarijuni 1975 saml för vissa oförutsedda utgifter (prop. 1975: 85 bil. 3, FöU 1975: 16, rskr 1975: 173).

Del av ifrågavarande kostnader avses bH ersatta av FN. Intill den 1 september 1975 har från FN influtU 365 546 189 kr. Sveriges fordran hos FN enligt hittUls framlagda krav uppgår f. n. till 62 265 200 kr. Ersättningar som flyter in från FN tillgodoförs statsbudgetens inkomst­titel Övriga diverse inkomster.

Prop. 1975/76: 25

8

Genom beslut den 24 april 1975 har tiden för den svenska FN-in-satsen i Mellersta Östern förlängts t. o. m. den 24 oktober 1975. Utgif­terna för denna beräknas till ca 4 milj. kr. för månad eller för flden julidecember 1975 sammanlagt 24 milj. kr.

Genom beslut den 12 juni 1975 har tiden för den svenska FN-insatsen på Cypern förlängts t, o, m, den 15 december 1975. Utgifterna be­räknas till 4,3 mUj. kr. för månad eller sammanlagt 26 milj. kr.

En allmän medelsreserv av 5,5 milj. kr. bör beräknas med hänsyn till eftersläpande sjukvårdskostnader för tidigare konflngenter samt vissa utgifter som kan bli nödvändiga vid en avveckling av kontingenterna.

Antalet observatörer i FN-tjänst uppgick den 1 september 1975 lill 41, Medelsbehovet för dessa kan beräknas till 370 000 kr. för månad eller för tiden julidecember 1975 sammanlagt ca 2,2 milj. kr.

Vid utgången av juli 1975 förelåg en brist på ca 6 677 000 kr, under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands.

Behov av ytterligare medel för FN-styrkor i Mellersta Östern och på Cypern och för observatörer uppgår alltså till (24 000 000-f-26 000 000-h 5 500 000 + 2 200 000-6 677 000) 64 377 000 kr., avrundat 64 milj. kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen för del mili­tära försvaret.

Med hänsyn lill att många osäkra faktorer ligger i anslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningen förskottsvis bestrida utgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget till oförutsedda utgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands. Frågan om deras täckning bör få tas upp framdeles.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

alt till FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ell reservations­anslag av 64 000 000 kr.

[2] H 10. Overvakningskontingenten i Korea. Efter förslag i prop. 1953: 234 anvisade riksdagen (SU 1953: 196, rskr 1953: 431) på fllläggs-stat I lill riksslalen för budgetåret 1953/54 under fjärde huvudtiteln ell reservationsanslag av 5 mUj. kr. lill svenska övervaknings- och repatrie-ringskonlingenlen i Korea.

Den svenska repatrieringskontingenten upplöstes efter slutfört uppdrag den 1 mars 1954. Övervakningskontingentens uppdrag står alltjämt kvar men personalen har reducerats avsevärt och uppgår nu till sju personer mot omkring 90 personer år 1955.

För övervakningskontingentens fortsalta verksamhet har riksdagen un­der anslaget Svenska overvakningskontingenten i Korea, fr. o. m. bud­getåret 1972/73 benämnt Overvakningskontingenten i Korea, efter för­slag av Kungl. Maj:l anvisat sammanlagt 22,1 milj. kr. (jfr senast prop. 1974: 170 bil. 2, FöU 1974: 31, rskr 1974: 390). Hittills har alltså an-

Prop. 1975/76: 25

9

visats 27,1 mUj. kr. för ifrågavarande ändamål. De medel som anvisa­des senast beräknades läcka utgifterna för kontingentens verksamhet t. o. m. juni 1975.

Det kan inte bedömas hur länge overvakningskontingenten i Korea behöver fortsätta sin verksamhet. Medel för verksamheten bör emeller­fld beräknas för flden t. o. m. utgången av budgetåret 1975/76. Jag anser att kontingentens personalstyrka även i fortsättningen bör hållas så låg som möjligt.

För den fortsatta verksamheten räknar jag med ett medelsbehov av 108 330 kr. för månad. Vid utgången av budgetåret 1974/75 fanns en behåUning på ca 163 000 kr. under anslaget. Anslagsbehovet för budgetåret 1975/76 uppgår därför liU (1300 000-163 000) avrundat 1 140 000 kr. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen för det militära försvaret.

Beräkningen av medelsbehovel för budgetåret 1975/76 måste betrak­tas som ungefärlig med hänsyn till svårigheterna all beräkna vissa ut­giftsposter saml möjligheten av en avveckling av kontingentens verk­samhet. Elt eventuellt behov av ytterligare medel får tillgodoses genom anlitande av anslaget lill oförutsedda utgifter. Frågan om all läcka ut­gifter som bestrids på detta sätt bör få las upp framdeles.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

all flll Övervakningskontingenten i Korea på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservations­anslag av 1 140 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

III. FÖRSVARETS FASTIGHETSFOND

[3] 1. Arméförband: Anskaffning av anläggningar. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investerings­anslag av 116 milj. kr. På anslaget kvarstod den 1 juli 1975 ett out­nyttjat belopp av 4 733 262 kr. För innevarande budgetår har budgete­rats en medelsförbrukning av 116 mifl. kr.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bU. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) den 16 oktober 1975 beslutat om vissa sysselsättningsfrämjande åtgärder budgetåret 1975/76. Beslulel innebär bl. a. all från förevarande investeringsanslag får utöver vad regeringen i annal sammanhang föreskrivit bestridas utgifter med högst 800 000 kr.

Genom beslut den 23 oktober 1975 uppdrog regeringen åt fortifika-lionsförvaltningen all låta ulföra vissa byggnadsarbeten i Kristianstads, Västerbottens och Norrbottens län inom en sammanlagd kostnadsram

Prop. 1975/76: 25

10

av 800 000 kr. För alt slutligt bestrida dessa kostnader förordar jag atl ett belopp av 800 000 kr. anvisas på tilläggsbudget I för innevarande budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

all till Arméförband: Anskaffning av anläggningar på tilläggs­budget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett investeringsanslag av 800 000 kr.

[4] 2. Marinförband: Anskaffning av anläggningar. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats etl investerings­anslag av 75,5 milj. kr. På anslaget kvarstod den 1 juli 1975 etl out­nyttjat belopp av 410 128 kr. För innevarande budgetår har budgete­rats en medelsförbrukning av 75,5 milj. kr.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975:30) den 16 oktober 1975 beslutat om vissa syssdsällningsfrämjande åtgärder budgetåret 1975/76. Beslutet innebär bl. a. att från förevarande investeringsanslag får utöver vad regeringen i annal sammanhang föreskrivit bestridas utgifter med högst 1 490 000 kr.

Genom beslut den 23 oktober 1975 uppdrog regeringen ål forlifika-tionsförvaltningen alt låta utföra nybyggnad av en skjulbana vid Karls­krona kuslartilleriregemente inom en kostnadsram av 1490 000 kr. För att slutligt bestrida dessa kostnader förordar jag alt ett belopp av 1 490 000 kr. anvisas på tilläggsbudget I för innevarande budgetår.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

att till Marinförband: Anskaffning av anläggningar på tilläggs­budget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa elt invesleringsanslag av 1 490 000 kr.

15] 3. Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett in­vesleringsanslag av 71,7 mifl. kr. På anslaget kvarstod den 1 juli 1975 ett outnyttjat belopp av 4 318 392 kr. För innevarande budgetår bar budgeterats en medelsförbrukning av 75 milj. kr., varav 42,8 milj. kr. för anskaffning av kaserner m.m.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) den 16 oktober 1975 beslutat om vissa syssdsällningsfrämjande åtgärder budgetåret 1975/76. Beslutet in­nebär bl. a. att från förevarande investeringsanslag får utöver vad regeringen i annat sammanhang föreskrivit bestridas utgifter med högst 2,3 milj. kr.

Genom beslut den 23 oktober 1975 uppdrog regeringen ål fortifika-tionsförvallningen att låta utföra vissa byggnadsarbeten i Blekinge, Kristianstads och Västerbollens län inom en sammanlagd kostnadsram

Prop. 1975/76: 25

11

av 2,3 milj. kr. För atl slutligt bestrida dessa kostnader förordar jag att etl belopp av 2,3 milj. kr. anvisas på fliläggsbudgel I för innevarande budgetår.

Chefen för flygvapnet har anmält att medelsförbrukningen för den under innevarande budgetår planerade byggnadsverksamheten avseen­de kaserner m.m. beräknas komma att överstiga det för ändamålet budgeterade beloppet med 16,5 milj. kr. Anledningen härtill är att byggkostnaderna och kostnaderna för att flllgodose personalens krav beträffande arbetsmiljö, arbetarskydd m. m. har ökat i högre grad än vad som har kunnat förutses. Detta gäller särskilt anläggningar för hantering av flygdrivmedel. Eftersom det är angeläget atf planerade byggnadsobjekt utförs så snart som möjligl är chefen för flygvapnet be­redd att omfördela medel inom huvudprogrammet Flygvapenförband.

Jag anser i likhet med chefen för flygvapnet att det är angeläget att den för innevarande budgetår planerade byggnadsverksamheten av­seende kaserner m.m. kan genomföras. Jag förordar därför alt ett be­lopp av 16,5 milj. kr. för detta ändamål anvisas på tilläggsbudget I fill statsbudgeten för innevarande budgetår. För att detta inte skall medföra att utgiftsramen för det militära försvaret överskrids bör motsvarande belopp låsas på anslaget D 1. Flygvapenförband: Ledning och förbands­verksamhet. En sådan låsning innebär ingen inskränkning av möjlighe­terna att lösa uppgifterna under detta anslag eftersom minst motsvaran­de besparing beräknas uppkomma på anslaget genom att priset på flyg­drivmedel har sänkts.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

atl till Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar på till­läggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa elt investeringsanslag av 18 800 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

J3

Bilaga 3

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975.10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälani till tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgfttåret 1975/76 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN

D. Sociala serviceåtgärder

[1] D 2. Bidrag till anordnande av förs|iolor och fritidshem. I statsbud­geten för budgetåret 1975/76 har anvisats elt reservationsanslag av IQQ mifl. kr. tiU detta, ändamål.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop, 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) den 16 och 23 oktober 19?5 beslutat om vissa sysselsättningsfrämjande åtgärder under budgetåret 1975/76, Besluten innebär bl. a. att anordningsbidragel höjs från nuvarande 7 500 kr./plats lill 12 000 kr. per plats som börjar byggas under tiden fr, o, m, den 1 november 1975 t, o. m. utgången av år 1976 samt att från reser­vationsanslaget Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem får utöver vad regeringen tidigare föreskrivit bestridas utgifter med högst 200 milj. kr. Förordning orn det så|ynda förhöjda anordnings­bidragel har utfärdats den 23 oktobigr 1975:

Besluten överensstämmer med r?S?nngens överenskommelse med Svenska kommunförbundet angående utbyggnaden under den närmas­te femårsperioden av kommunernas bariioipsprg. De frågor i övrigt som har samband med denna överenskommelse ayser jag att återkomma till vid anmälan av en särskild proposition om barnomsorgens utbyggnad i anslutning till budgetpropositionen i januari 1976.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag lill anordnande av förskgfpr och fritidshem på till­läggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservationsanslag av 200 000 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

14

E. Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m.

[2] E 13. Socialstyrelsens läkemedelsavdelning: Inredning och utrustning.

Enligt beslut av 1970 års riksdag skall socialstyrelsens läkemedelsavdel­ning omlokaliseras flll Uppsala (prop. 1970:74, SU 1970:98, rskr 1970: 223). En nybyggnad för läkemedelsavdelningen uppförs nu i an­slutning till biomedicinskt centrum på Arlillerifältet i Uppsala. Enligt gällande planer skall läkemedelsavdelningen flytta in i de nya lokalerna under sommaren 1976.

Genom beslut av 1975 års riksdag (prop. 1975: 1, bil. 7 s. 8687; SoU 1975: 5, rskr 1975: 80) har för anskaffning av inredning och utrust­ning till läkemedelsavdelningens nya lokaler anvisats 6,5 milj. kr. under reservationsanslaget Socialstyrelsens läkemedelsavdelning: Inredning och utrustning. Regeringen har genom beslut den 15 maj 1975 bemyndigat socialstyrelsen atl, med anlitande av tillgängliga medel under anslaget, beställa inredning m.m. för ifrågavarande lokaler.

Byggnadsstyrelsen beräknar medelsbehovet för anskaffning av in­redning till läkemedelsavdelningens lokaler i Uppsala till 3,9 milj. kr. i prislägel den 1 april 1975.

Jag beräknar medelsbehovel utöver anvisat anslag till 3,5 milj. kr. Med hänsyn till tidsprogrammet för läkemedelsavdelningens färdigställande bör de nödvändiga medlen anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

alt till Socialstyrelsens läkemedelsavdelning: Inredning och ut­rustning pä tilläggsbudget I flll statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservationsanslag av 3 500 000 kr.

K. Visssa åtgärder för handikappade

[3] K 1. Bidrag tiil handikappinstitutet. I statsbudgeten för budget­året 1975/76 bar under denna rubrik anvisats ett anslag av 6 010 000 kr. Beräkningen av handikappinstitutets slatsbidragsbehov har för budget­året 1975/76 gjorts med utgångspunkt i 1974 års löneläge. Jag förordar att medelsanvisningen med hänsyn härtill ökas med 1 735 000 kr. för budgetåret 1975/76.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl flll Bidrag till handikappinstitutet på tilläggsbudget I till stats­budgeten för budgetåret 1975/76 anvisa etl anslag av 1 735 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

15

Bilaga 4

Utdrag KO M M U NIK ATIONSDEP ARTEM EN TET PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

111 3. Sjöfartsverkets fond: Sjöfartsmateriel m. m. Efter förslag i prop, 1975: I (bil. 8, TU 1975: 2, rskr 1975: 54) medgav riksdagen att sjöfarts­verket lämnades beställningsbemyndigande avseende bl. a. en ny stats­isbrytare av lyp som senare fick bestämmas av regeringen. I del av riks­dagen anvisade investeringsanslagel till Sjöfartsmateriel m. m. för bud­getåret 1975/76 av 73,4 milj. kr. beräknades elt belopp av 20 milj. kr. som en första delbetalning för en sådap ny isbrytare.

Regeringen har den 29 maj 1975 bemyndigat sjöfartsverket att be­ställa ett isbrytarfartyg isbrytaren I för en beräknad totalkostnad av 153 milj. kr., inkl. kontroll- och garanlibesiklningskostnader etc. Far­tyget blir ett systerfartyg till den hösten 1974 levererade isbrytaren Alle och den hösten 1975 levererade isbrytaren Frej och avses bli levererad hösten 1977. Av totalkostnaden beräknas 75 milj. kr. bdasta budgetåret 1975/76. Ell ylterligare meddstillskoll av 55 mifl. kr. behövs alltså un­der innevarande budgetår.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

att till Sjöfartsmateriel m. m. på tilläggsbudget I till statsbud­geten för budgetåret 1975/76 anvisa elt investeringsanslag av 55 000 000 kr.

121 4. Fonden för Södertälje kanalverk. Till detta ändamål bar inne­varande budgetår anvisats etl investeringsanslag av 8 milj. kr.

Vid ingången av budgetåret 1975/76 fanns en behållning av 5,6 mifl. kr. på anslaget. Tillsammans uppgår därför de disponibla medlen till 13,6 milj. kr.

Prop. 1975/76: 25

16

I del av riksdagen år 1972 godkända förslaget till utbyggnad av Södertälje kanal beräknades kostnaderna till 23,5 milj. kr. i 1971 års prisnivå. Kostnaderna beräknas nu totalt till 38,7 milj. kr. Den höjda totalkostnaden beror dels på prisökningarna mellan åren 1971 och 1975, dels på kostnader för tillkommande arbeten, bl. a. invallning av mud­dermassor enligt vatlendom och vissa säkerhetsanordningar. För budget­året 1975/76 beräknas medelsförbrukningen till 21,6 milj. kr. Ett ytter­ligare medelstillskott av 8 milj. kr. behövs alltså under innevarande budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Fonden för Södertälje kanalverk på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett investerings­anslag av 8 000 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

17

Bilaga 5

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser finansdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

SJUNDE HUVUDTITELN

B. AUmänna centrala ämbetsverk m.m.

[1] B 4. Statistiska centralbyrån: Utrustning. På statsbudgeten för bud­getåret 1975/76 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av 0,7 milj. kr. (prop. 1975: 1 bil. 9, CU 1975: 14, rskr 1975: 129).

Från anslaget bestrids kostnader för anskaffning av utrustningsobjekt vars värde överstiger lOOOO kr. och vars livslängd överstiger tre år.

Som jag redovisade i prop. 1975: 1 (bil. 9 s. 144) uppdrog Kungl. Maj:t den 20 december 1974 åt byggnadsstyrelsen att projektera en ny­byggnad för statistiska centralbyråns produktionsfilial i Örebro. Pro­jekteringsuppdraget avser en första etapp som kommer att rymma 400 arbetsplatser och en dataavdelning med en rumsyta av 450 m''. Arbetet har forcerats med sikte på atl nybyggnaden skall kunna tas i bruk i februari 1976, bl.a. av hänsyn till centralbyråns arbete med 1975 års folk- och bostadsräkning, vilken tidigare har beslutats av riksdagen (prop. 1975: 5, CU 1975: 1, rskr 1975: 13). Regeringen har den 22 maj 1975 uppdragit åt byggnadsstyrelsen att utföra den nämnda nybyggna­den med tillhörande försörjningsåtgärder m.m. inom en kostnadsram av 28,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974.

Statistiska centralbyrån har redovisat beräknade kostnader för bl.a. planering och anskaffning av inredning och utrustning för den första etappen och inledande planering av den andra etappen av nybyggnad inom kvarteret Tullen i Örebro. Centralbyrån föreslår att innevarande budgetår sammanlagt 6 328 000 kr. ställs flll centralbyråns förfogande för detta ändamål utöver redan anvisade medel.

2    Riksdagen 1975/76. 1 saml. Nr 25

Prop. 1975/76: 25

18

Föredraganden

Vad gäller statistiska centralbyråns kostnader för inredning m.m. för nybyggnad inom kvarteret Tullen i Örebro har regeringen i beslut den 23 oktober 1975 medgivit att det under sjunde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Statistiska centralbyrån: Statistik, register och progno­ser budgetåret 1975/76 överskrids med högst 4 500 000 kr. Med hänvisning till de redovisade kostnaderna för utrustning bör enligt min mening härutöver under förevarande reservationsanslag för innevarande budgetår ytterligare 330 000 kr. ställas till centralbyråns förfogande. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Statistiska centralbyrån: Utrustning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reserva­tionsanslag av 330 000 kr.

[2] B 14. Inredning av byggnader för statlig förvaltning. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna rubrik anvisats ell reserva­tionsanslag av 32 mifl. kr. Medelsreservationen vid budgetårets början uppgick fill ca 26,6 milj. kr. Från anslaget bestrids utgifter bl.a. för in­redning och sådan lill lokalerna knuten generell utrustning som behöver nyanskaffas i samband med omlokaliseringen av stathg verksamhet. För planering m.m. av denna inredning och utrustning svarar huvudsakligen resp. byggnadsstyrelsen ocb utrustningsnämnden för universitet och hög­skolor. Formerna för planeringen har redovisats i prop. 1972: 130 (bU. 5s. 21).

Byggnadsstyrelsen bar redovisat förslag om höjningar av ett stort an­tal tidigare fastställda kostnadsramar för anskaffning av inredning. Med hänsyn till atl det gäller objekt för vilka upphandlingen har inletts är del väsenlligl för den fortsatta planeringen att flertalet av förslagen prövas redan i delta sammanhang.

Med hänsyn till prisutvecklingen bör enligt styrelsen de i inrednings­planen uppförda kostnadsramarna för inredning och utrustning av kasern i kv. Garnisonen och ////- och ombyggnad i kv. Primus i Stock­holm (redovisade i prop. 1974: 1 bU. 9 s. 46) samt för inredning av ny­byggnaderna i kv:en Hugin och Munin i Uppsala, Källtorp och Salt­ängen i Norrköping, kv. Göta i Jönköping, kv. Målaren i Sundsvall (samtliga redovisade i prop. 1974: 170 bil. 5) och kv:en Låsman och Vulcanus i Gävle (redovisade i prop. 1975: 85 bil. 6) höjas med tillsam­mans 2 825 000 kr. till sammanlagt 42 250 000 kr. Medelsförbrukningen inom dessa kostnadsramar fram lill utgången av budgetåret 1974/75 uppgick tUl ca 11,8 mUj. kr.

Styrelsen har vidare föreslagit att kostnadsramarna för inredning av nybyggnaderna i Oxelbergen i Norrköping (redovisad i prop.   1975: I

Prop. 1975/76: 25

19

bil. 9 s. 68) och kv. Måsen i Sundsvall (redovisad i prop. 1974: 170 bil. 5) böjs med tillsammans 3,5 milj, kr, till sammanlagt 12 150 000 kr. Därav hade ca 1,7 milj. kr. förbrukats intill utgången av budgetåret 1974/75. Förslagen till ändrade kostnadsramar föranleds i dessa fall förutom av prisutvecklingen även av förslag om ändringar av inredningsprogram­met.

Utrustningsnämnden för universitet och högskolor har föreslagit att de i ulrustningsplanen uppförda delramarna Statens kriminaltekniska laboratorium: Telefonväxel och Statens institut för byggnadsforskning: Telefonväxel till följd av prisutvecklingen höjs med resp. 5 000 kr. och 40 000 kr. till resp. 25 000 kr. och 235 000 kr.

I beslut den 24 april 1975 har regeringen bemyndigat utrustnings-nämnden att beställa en utökning av telefonväxeln för riksförsäkrings­verket och statens personalpensionsverk i Sundsvall med 100 anknyt­ningar, vilket föranleds av att riksförsäkringsverkets tekniska byrå expanderat kraftigt bl.a. genom statsmakternas beslut om ändrad admi­nistration av barnbidragen. Den i ulrustningsplanen uppförda delramen Riksförsäkringsverket/Statens personalpensionsverk: Telefonväxel be­höver därmed höjas med 150 000 kr. till 830 000 kr.

Av hänsyn till i övrigt föreliggande särskilda omständigheter bar re­geringen vidare den 5 juni 1975 medgivit att planeringen av anskaff­ningen inom den i utrustningsplanen uppförda kostnadsramen Statens geotekniska institut: Övrig utrustning till följd av prisutvecklingen sker inom en till 295 000 kr. höjd ram. Utrustningsnämnden föreslår därför att den nuvarande kostnadsramen av 240 000 kr. höjs med 55 000 kr.

Föredraganden

Som jag har redovisat i prop. 1975: 1 (bil. 9 s. 72) gäller all kost­nadsramar för inredning och utrustning inle fortlöpande anpassas till förändringar i prisläget genom uppräkning med index. Myndighetema har i stället hänvisats till att på nytt underställa regeringen de ramar som inför upphandlingen visat sig inte kunna rymma kostnaderna för i huvudsak den inredning eller utrustning som tidigare godtagils. Vid min prövning av de förslag lill ändringar i inredningsplanen för innevarande budgetår som har redovisats av byggnadsstyrelsen har jag funnit det motiverat att styrelsen på grund av inträffade prisförändringar ges möj­lighet att i viss omfattning justera de kostnadsramar som tidigare har fastställts för de inredningsobjekt som har redovisats i det föregående. Jag förordar att sådana justeringar får ske inom ett sammanlagt belopp av 2 200 000 kr. Regeringen bör bemyndigas att efter förslag av bygg­nadsstyrelsen slutligt besluta om de ändringar av enskilda kostnadsramar som föranleds härav. Jag är däremot inte beredd att biträda styrelsens förslag om ändringar av kostnadsramarna i de delar ändringarna avser utökade inredningsprogram.

Prop. 1975/76: 25

20

I utrustningsplanen för innevarande budgetår bör föras upp följande ändrade kostnadsramar i 1 OOO-tal kr.

Objekt

Förordad ändring av tidigare ram

Kostnadsram

Medelsför­brukning t.o.m. 1975-06-30

definitiv     delram ram

Linköping

Statens geotekniska institut:

övrig utrustning

Statens kriminaltekniska

laboratorium: telefonväxel

+  55

+    5

295

25

31

Gävle

Statens institut för bygg­nadsforskning: telefonväxel      4   40

Sundsvall

Riksförsäkringsverket/

statens personalpensions­

verk: telefonväxel

-1-150

235

830

200

Jag förordar att de utgifter som hänger samman med de redovisade inrednings- och utrustningsobjekten får bestridas av tillgängliga medel under förevarande reservationsanslag.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss in­redning och utrustning av byggnader för statlig förvaltning inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående bestridande av utgifterna för viss inredning ocb utrustning av byggnader för statlig förvaltning.

E. Diverse

[3] £ 17. Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. I

prop. 1975: 1 (bil. 2 s. 24) redovisade statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] vilka regler som gäller för att inrätta personliga tjänster för tjänstemän som garanterats fortsall anställning i Stockholm i samband med myndighets omlokalise­ring (tjänstemän med s.k. NOM-garanti). Statsrådet anförde vidare att han avsåg atl föreslå regeringen att begära all få möjlighet atf från täck-ningsanslagef anvisa de medel som behövs när reservationsanslag, obe-lecknade anslag eller affärsverk belastas med större utgifter än som be­räknats i budgetpropositionen på grund av att personliga tjänster inrät­tats för tjänstemän med NOM-garanti.

Anslag till täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. begärdes i prop. 1975: 100 med förslag till slutlig reglering av stats­budgeten för budgetåret 1975/76, m. m. (kompletteringsproposition). I

Prop. 1975/76: 25

21

samband därmed behandlades inte frågan om bemyndigande för rege­ringen att anvisa medel från täckningsanslaget, när ökade utgifter för personliga tjänster för tjänstemän med NOM-garanti belastar reserva­tionsanslag, obelecknade anslag eller affärsverk.

Erfarenheterna under tiden efter det att frågan anmälts i budget­propositionen visar att personliga tjänster för tjänstemän med NOM-garanti i vissa fall har behövt inrättas vid myndigheler med sådana anslag som inte får överskridas. Regeringen bör därför begära riks­dagens bemyndigande att i sådana fall få möjlighet att efler prövning i varje särskilt fall anvisa de medel som behövs från läckningsan-slaget.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl rege­ringen föreslår riksdagen

alt bemyndiga regeringen att från anslaget till täckning av mer­kostnader för löner och pensioner m. m. efter prövning i varje särskUt fall få anvisa de medel som behövs utöver an­visade reservationsanslag eller obetecknade anslag och för de affärsdrivande verken på grund av utgifter för personliga tjäns­ter för flänstemän med NOM-garanti.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[4] 11. Byggnadsarbeten för statlig förvaltrung. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 185 milj. kr. Behållningen under anslaget var vid ingången av bud­getåret ca 11,6 milj. kr.

Från anslaget bestrids utgifter för investeringar i byggnader bl.a. för huvuddelen av de myndigheter som enligt statsmakternas beslut skall omlokaliseras från Stockholmsområdet. Med hänsyn till gällande tid­planer för denna omlokalisering bör följande byggnadsobjekt nu redo­visas för riksdagen.

Jönköping. Nybyggnad i kv. Göta. En första etapp av nybyggnaden har tagils i bruk sommaren 1975. Byggnaden rymmer f.n. lantbruks-styrelsen, skogsstyrelsen, domstolsverket och vissa lokaler för läns­styrelsen. Redogörelse för denna första etapp har lämnats bl.a. i prop. 1973: 1 (bil. 9 s. 105) och prop. 1974: 175 (bif 5).

Enligt gällande tidplaner skall statens jordbruksnämnd omlokaliseras lill Jönköping sommaren 1977. Regeringen uppdrog den 24 april 1975 åt byggnadsstyrelsen att på grundval av redovisade syslemskisser projek­tera lokaler för jordbruksnämnden inom kv. Göta i Jönköping i anslut­ning tiU lokalerna för de tidigare nämnda myndigheterna. Denna andra etapp omfattar en sammanlagd rumsyta av 5 150 m. Därav avses ca

Prop. 1975/76: 25

22

3 100 m för jordbruksnämnden ca 150 arbetsplatser och ca 200 m för byggnadsstyrelsens lokala organisation för fastighetsflänst. Övriga utrymmen avses för gemensamma ändamål, främst för expansionsreserv för de myndigheter som förlagts till nybyggnaden.

Kostnaden för den andra etappen beräknas till 13,5 mifl. kr. i pris­läget den 1 april 1975. I gällande investeringsplan är uppförd en kost­nadsram av 29 milj. kr. i prisläget den 1 april 1974, vilket motsvaras av 31 mifl. kr. i prisläget den 1 april 1975. I investeringsplanen bör därmed föras upp en för etapperna gemensam kostnadsram av (314-13,5 =) 44,5 mifl. kr. i prisläget den 1 april 1975.

Kalmar. Nybyggnad på Östra Malmen. Riksdagen beslöt år 1973 (prop. 1973: 55, InU 1973: 22, rskr 1973: 220) att flll Kalmar skulle omlokaliseras bl.a. det dåvarande byggnadskonloret vid televerkets byggnadsavdelning, vUket beräknades omfatta ca 180 anställda. Sedan televerket anmält att antalet anställda i den nu berörda delen av tele­verkets verksamhet till följd av rationaliseringar skulle komma alt minska till 25 uppdrog Kungl. Maj:t i september 1974 åt televerket all redovisa möjligheterna lill kompletterande omlokalisering av verksam­het inom verket. I överensstämmelse med förslag av televerket har rege­ringen därefter i beslut den 6 februari 1975 föreskrivit att till Kalmar skall lokaliseras även en central kalalogenhel, en ADB-grupp och viss nummerbyråverksamhet. De berörda enheterna inom televerket beräk­nas komma att sysselsätta 106132 heltidsanställda.

Lokaler för dessa verksamheter, exkl. nummerbyråverksamheten, för­utsätts komma att anordnas inom en föreslagen nybyggnad för länsför­valtningen på Östra Malmen i Kalmar. Inom området ligger sedan tidigare dels en förvaltningsbyggnad för televerkets lokala förvaltning, dels det nyligen färdigställda polishuset. Den nu föreslagna nybyggna­den omfattar enligl av byggnadsstyrelsen redovisade syslemhandlingar en sammanlagd rumsyla av 11 300 m-. Därav beräknas för kontorsloka­ler för televerket ca 2 100 m och för länsstyrelsen inkl. lokaler för datamaskinutruslning och reservulrymmen ca 5 800 m. Del samman­lagda antalet arbetsplatser i nybyggnaden beräknas till 380. De gemen­samma utrymmena i nybyggnaden sammanlagt ca 3 400 m har i vissa delar, bl.a. restaurang och parkeringsutrymmen, dimensionerats med hänsyn till det totala antalet anstäUda som kommer att vara verk­samma inom området vid framtida fortsatt utbyggnad. Detta antal be­räknas till ca 1 100. Antalet arbetsplatser inom området efter tillkomsten av den nu föreslagna nybyggnaden beräknas därvid till ca 850.

Kostnaden för nybyggnaden beräknas till 30,9 mifl. kr. i prisläget den 1 april 1975. Regeringen har i beslut den 18 september 1975 före­skrivit att omlokaliseringen av de berörda delarna av televerket skall ske i juni och juli 1978. För att detta skall vara möjligt måste bygg­nadsarbeten påbörjas under våren 1976.

Prop. 1975/76: 25

23

Föredraganden

Jag viU inledningsvis ta upp frågan om försäljning av fastigheter i fall som huvudsakligen gäller en fortlöpande anpassning av fastighetsbe­ståndet till ändrade förutsättningar och inom begränsade värden.

Enligl 1809 års regeringsform (77 §) fordrades riksdagens samtycke för försäljning eUer annan avhänddse av statens fasta egendom. Sedan år 1942 har sådant samtycke lämnats genom generella försäljningsbemyn-diganden. Senasie beslut i ämnet fattades av 1971 års riksdag (prop. 1971: 91, FiU 1971: 20, rskr 1971: 159 och prop. 1971: 175, FiU 1971: 50, rskr 1971: 330). Enligt gällande regeringsform 10 kap. 8 § gäUer att statens medel och dess övriga tillgångar står till regeringens disposition. Grunder för förvaltningen av statens egendom och förfogandet över den fastställs dock enligt 10 kap. 9 § av riksdagen i den omfattning som be­hövs. Enligt övergångsbestämmelserna till den nya regeringsformen har förutsatts alt tidigare givna bemyndiganden skall gälla tills riksdagen bestämmer annorlunda.

Hittills gällande bemyndiganden i fråga om försäljning m.m. av statens fasta egendom innebär bl.a. alt regeringen utan värdemässig begränsning får besluta om försäflning av mark till kommun för sam­hällsbyggnadsändamål. Vid försäljning eller byte i annal fall har be­myndigandet för regeringen begränsats inom beloppsmässiga värde­gränser, vilka skiftar efler vilken myndighet som förvaltar egendomen. Med värde avses här egendomens taxeringsvärde eller, om taxerings­värde inte är åsätt, egendomens saluvärde. De sedan år 1971 gällande värdegränserna är för egendom som förvaltas av domänverket 2 milj. kr., för egendom som förvaltas av postverket, feleverket, statens järnvägar, statens vägverk, luftfartsverket och statens vattenfallsverk 0,7 milj. kr. saml för egendom som förvallas av andra myndigheter 0,4 milj. kr. Vär­degränsen 0,4 mifl. kr. gäller även vid försäljning av egendom som har tillfaUil allmänna arvsfonden. Riksdagen har vidare bemyndigat rege­ringen att delegera sin rätt alt besluta till berörda verk eller andra centra­la förvaltningsmyndigheter inom värdegränser som regeringen fastställer för varje särskild myndighet. Beslutanderätten i frågor som gäller aU­männa arvsfondens egendom får delegeras till länsslyrelserna. Föreskrif­ter härom och om försäljningsförfarandet m. m. finns intagna i cirkulä­ret (1971: 727, ändrat 1971: 1069) om försäljning av staten tillhörig fasl egendom, m.m.

Värdeulvecklingen inom fastighetsområdet har lett fill att riksdagen inte längre på avsett sätt kunnat avlastas försäljningsärenden av rutin­mässig karaktär. Exempel på detta är de försäljningsärenden som har underställts riksdagen genom prop. 1974: 179 och prop. 1975/76: 14. Det förra fallet avsåg en försäljning flll ett belopp av 407 000 kr. och det senare ett markbyte där värdet på den av televerket förvaltade mark som staten lämnade ifrån sig var 750 000 kr. I samband med förvärv

Prop. 1975/76: 25

24

av tomtmark för den av riksdagen beslutade nybyggnaden för läns­styrelsen m.m. i kv. Sälgen i Vänersborg har preliminärt överenskom­mits att staten i mellangifl skall lämna bl.a. en av staten inte längre nyttjad fastighet, Hantverkaren 17, med ett taxeringsvärde av 460 000 kr.

Vid mina överväganden av vilka justeringar av nu gällande värde­gränser som bör vidtas för att åstadkomma en ändamålsenlig fördelning mellan riksdagen och regeringen av frägor som rör avhänddse av fas­tigheter har jag funnit att det saknas anledning att som hittUls låta om­fattningen av riksdagens generella bemyndiganden för regeringen bero av åt vilken myndighet regeringen i sin tur har anförtrott förvaltningen av egendomen. Jag förordar därför att de nu gällande bemyndigandena ändras på så sätt alt frågor om överlåtelse i andra fall än då de sker tUl kommuner för samhällsbyggnadsändamål generellt får avgöras av regeringen i de fall då egendomens taxeringsvärde eller, då sådant saknas, egendomens saluvärde inle överstiger 2 milj. kr. Detta mot­svarar den värdegräns som f. n. gäller i fråga om överlåtelse av fasl egendom som förvältas av domänverket. Liksom hittills bör regeringen kunna delegera sin beslutanderätt inom värdegränser som regeringen fastställer för varje särskild förvaltningsmyndighet.

Jag övergår så till att behandla de av byggnadsstyrelsen föreslagna ändringarna av gällande investeringsplan för byggnader för statlig för­valtning.

För att tidplanerna för omlokaliseringen av statens jordbruksnämnd till Jönköping och av delar av televerket till Kalmar skall kunna hållas bör byggnadsarbetena för de föreslagna nybyggnaderna påbörjas under våren 1976. Med hänvisning lill vad jag har redovisat i det föregående bör därför följande nya och ändrade kostnadsramar i 1 OOO-tal kr. föras upp i investeringsplanen.

Jag förordar att de utgifter som hänger samman med de redovisade byggnadsobjekten får bestridas av tillgängliga medel under förevarande investeringsanslag.

Byggnads-           Kostnadsram           Medelsförbrukning Bygg-       Färdig­

objekt

                          ------------------ start

ställande

74-04-01    75-04-01    Faktisk     Beräk-      år-män.    är-mån.

t.o.m.       nad för

75-06-30   1975/76

Jönköping

Nybyggnad i

kv. Göta

29 000      44 500       19 083       14 000

73-03       77-05

Kalmar

Nybyggnad på Östra Malmen

30 900

2 000        76-05      78-03

Prop. 1975/76: 25

25

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge med ändring i denna del av tidigare lämnade be­myndiganden atf regeringen t. v. utan riksdagens sam­tycke i varje särskilt fall beslutar om försäljning eller byte av staten eller allmänna arvsfonden tillhörig fast egendom, om taxeringsvärdet på egendomen eller, om taxeringsvärde inte är åsätt, egendomens saluvärde uppgår till högst 2 000 000 kr.,

2.

bemyndiga regeringen att besluta om vissa byggnadsarbeten för statlig förvaltning inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående,

3.

godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgiftema för vissa byggnadsarbeten för staflig förvaltning.

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

[5J 5. Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner. Riksda­gen har i successiva beslut åren 19701975 lämnat bemyndiganden för beställningar av datamaskinutruslning till andra civila myndigheler än de affärsdrivande verken om sammanlagt 360 milj. kr. För budgetåret 1975/76 medgav riksdagen etl beställningsbemyndigande på 50 milj. kr. (prop. 1975: 1 bU. 9, FiU 1975: 12, rskr 1975: 64).

Beställningsbemyndigande lämnas för att möjliggöra alt beställningar låggs ut för leverans under senare budgetår än det budgetår för vilket invesleringsmedd anvisas. Behovet av beställningsbemyndiganden för anskaffning av datamaskinutruslning bestäms av upphandlingsproces­sen, vilken normalt är förhållandevis lång. Beslällningsbemyndigande-na liksom de årliga anslagen lill anskaffning av datamaskiner av­ser utrustning för en rad myckel varierande ändamål inom olika delar av statsförvaltningen. I huvudsak gäller del anskaffningsbehov lill vilka riksdagen redan tagit principiell ställning genom exempelvis beslut om uppbyggnad av ett visst ADB-system eller beslut om sådana reformer som är styrande för behovet av datamaskinutrustning.

Statskontoret

Statskontoret har beräknat all ytterligare beställningar utöver tidiga­re planerade nu måste göras under budgetåret 1975/76 för leverans i hu­vudsak under budgetåret 1976/77. Det gäller bl. a. anskaffningar för den allmänna försäkringen, statens vägverk, statistiska centralbyrån, dafamaskincentralen för administrativ dalabehandling, centrala bil- och körkortsregistret, det planerade informationssystemet inom studieslöds-området, universitetens datacentraler och arbetsmarknadsverket. Beho­vet av ytterligare beställningsbemyndigande beräknas lill 25 milj. kr.

Prop. 1975/76: 25

26

Föredraganden

Riksdagen har fldigare bemyndigat regeringen all beställa datamaskin-utrustning för sammanlagt 363 milj. kr. För de ändamål söm statskonto­ret har redovisat behövs elt bemyndigande atl beställa ytterligare data­maskinutruslning tUl ett värde av högst 25 milj. kr. Denna utrustning avses bli levererad huvudsakligen under budgetåret 1976/77. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att medge att datamaskinutrustning beställs utöver tidigare medgivet belopp till en kostnad av högst 25 000 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

27

Bilaga 6

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser frågorna under littera B, E och G på driftbudgeten;

statsrådet Hjelm-Wallén såvitt avser frågorna under lit­tera D och F på driftbudgeten

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ÄTTONDE HUVUDTITELN

B. Kulturändamål

[1] B 12. Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinsti­tutioner. Ur det under denna rubrik i statsbudgeten uppförda förslags­anslaget utgår fr. o. m. budgetåret 1974/75 bl. a. del statliga stödet till vissa yrkesorkeslrar enligl kungörelsen (1974:451) om statsbidrag lill vissa teater-, dans- och musikinstitutioner. Innevarande budgetår har Konsertföreningen i Stockholm erhållit elt grundbidrag av högst 5 195 850 kr. ur förevarande anslag. Sedan Konsertföreningen träffat överenskommelse med Stiftelsen Stockholms Konserthus att de båda in­stitutionernas verksamhet fr. o. m. den 1 juli 1975 skall drivas av en ge­mensam institution, har Konsertföreningen ansökt om en utvidgning av statsbidraget till atl omfatta också den personal som hittills varit an­ställd vid Stiftelsen Stockholms Konserthus, sammanlagt 22 perso­ner förutom köpta tjänster. Vidare har föreningen redovisat behov av ylterligare bidrag för täckning av vissa kvarstående underskott från ti­digare budgetår.

Föredraganden

Elt samgående mellan Konsertföreningen i Stockholm och Stiftelsen Stockholms Konserthus lorde innebära betydande fördelar ur effektivi­tetssynpunkt. Vid kontakter med företrädare för Stockholms kommun

Prop. 1975/76: 25

28

har det framkommit alt det finns skäl att innefatta också den hittUls hös stiftelsen anställda personalen i samhällets bidrag till konsertverksamhe­ten i Stockholm innevarande budgetår. Vidare har man inom kommu­nen förklarat sig beredd till ytterligare bidrag fiir att täcka de kvarståen­de underskollen från tidigare budgetår.

Statsbidragskungörelsens bestämmelser bör av tekniska skäl inte till­lämpas på den nya konsertorganisatiönen i Stockholm förrän fr. o. m. den 1 juli 1976. Det redan innevarande budgetår ökade bidragsbehovet med anledning av omorganisationen bör därfcr läckas med ell särskilt anslag. Efler alt ha samrått med representanter för Stockholms kom­mun räknar jag med etl ytterligare statsbidragsbehov av sammanlagt 1,3 milj. kr. för ändamålet. Medlen bör utgå ur anslaget Bidrag till re­gionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. 1 fortsättningen kommer stödet till den nya konsertorganisatiönen atl kunna regleras helt inom ramen för stalsbidragskungörelsens bestämmelser.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att godkänna vad jag i det föregående har förordat angående medel till Konsertföreningen i Stockholm.

D. Skolväsendet

[2] D 9. Särskilda åtgärder på skolområdet. Ur detta reservationsanslag utgår bidrag enligt förordning av den 17 april 1975 dels lill personell förstärkning vid undervisningen, dels lill förstärkningsanordningar. An­slaget fördelas av skolöverstyrelsen (SÖ) efler ansökan av kommunerna.

För första halvåret 1974 uppgick anslaget till 15 mUj. kr. (prop. 1973: 165, UbU 1973: 1 y, FiU 1973: 40, rskr 1973: 344) och för 1974/75 till 30 milj. kr. För 1975/76 beräknades i proposiflonen 1975: 1 bil. 10 anslaget till 30 milj. kr. vilket bar anvisats av riksdagen (UbU 1975: 4, rskr 1975: 49). Utskottet uttalade alt då medelsbehovel bättre kunde överblickas borde regeringen om medelsbehovel avsevärt översteg vad som förulsetls lägga fram förslag om att ytterligare medel anvi­sas på tilläggsslat. Med anledning härav uppdrog regeringen ål skol­överstyrelsen den 17 april 1975 att inkomma tiU regeringen med en redovisning av medelsbehovel. I skrivelse den 3 juni 1975 har skolöver­styrelsen redovisat uppdraget.

En utvärdering av verksamheten i fem kommuner och en redovis­ning av SÖ:s enkät till samtliga kommuner som erhöll bidrag 1974/75 kommer att presenteras under hösten 1975.

För budgetåret 1975/76 har, anger SÖ, bidrag sökts av 137 kommu­ner, tre landstingskommuner och en privatskola. Av dessa hade 27 kommuner ej tidigare ansökt om bidrag. Sammanlagt uppgick det redo­visade medelsbehovel enligt kommunernas ansökningar om bidrag till 69,5 milj.  kr.  En viss förändring i önskemålen om statsbidrag hade

Prop. 1975/76: 25

29

emellertid ägt rurn. Sålunda ansökte kommunerna 1974/75 om bidrag på ca 56 milj. kr. till personell förstärkning vid undervisningen och om ca 12 milj. kr. tiU förslärkningsanordningar för elevvård och fritids­verksamhet, Motsvarande belopp utgjorde för 1975/76 52,8 milj. kr. resp. 16,7, Antal kommuner som erhöll bidrag 1974/75 var 93 och 1975/76 62,

Ifråga Qin ytterligare medelsbehov under anslaget förklarar SÖ att om realvärdet av statsbidraget skall kunna bibehållas krävs en uppräk­ning med ca 30 procent.

Föredraganden

I likhet med SÖ anser jag att erfarenheterna av användningen av de särskilda medel som ställts lill förfogande på skolans område har varit övervägande positiva. Inte minst har det varit värdefullt all man lokalt utan bindande regler för resursanvändningen fått möjlighet att upp­märksamma olika elevers eller elevgruppers problem och komma med förslag till åtgärder för alt lösa dessa. Denna behovsinriktade styrning av ytterligare resurser för skolarbetet är värdefull för den fortsatta ut­vecklingen på skolområdet.

En vidare prövning av skolans resursbehov pågår f. n. i UtbUdnings­departementet i samband med beredningen av förslag från uiredningen om skolans inre arbete (SOU 1974: 35). Jag anser dock att vissa ytter­ligare medel nu bör ställas flll förfogande under detta anslag för att kommunerna skall få möjlighet att upprätthålla föregående års am­bitionsnivå. Mot bakgrund härav beräknar jag etl ytterligare anslagsbe­hov av 9 milj. kr. för budgetåret 1975/76. Jag vill här understryka atf medlen i första hand bör användas till temporära och flexibla anord­ningar och inte bindas till generella och permanenta organisationsför­ändringar. Vad gäller medelsbehovet för budgetåret 1976/77 avser jag återkomma till regeringen i budgetpropositionen i januari 1976.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

att till Särskilda åtgärder på skolområdet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ell reservationsan­slag av 9 000 000 kr.

[3] Q 16, Bidrag till driften av gymnasieskolor. Ur delta förslagsanslag utgår bl a bidrag till driften av skogsbruksutbildning vid dels gymnasie­skola, dels ock för en av skogsvårdsstyrelsen bedriven skogsbruksskola. 1971 års riksdag bemyndigade Kungl. Maj:t att besluta om besläm­melserna om statsbidrag lill skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad som förordnats i statsrådsprotokoll (prop. 1971: 1 bil. 10, UbU 1971: 1, rskr 1971: 58). Bestämmelserna om statsbidrag till skogsbrukets yrkesutbildning återfinns i Kungl. Maj:ts beslut den 23 april 1971 angå-

Prop. 1975/76: 25

30

ende provisoriska bestämmelser om statsbidrag till skogsbrukets yrkes­utbildning för budgetåret 1971/72 (ändrade senast den 17 april 1975). Enligt beslutet utgår statsbidrag bl. a. i form av allmänt driflbidrag. Del allmänna driflbidragets slorlek har alltsedan budgetåret 1971/72 beräknats utifrån ett bidrag per planerad kursvecka om 3 560 kr. för maskinteknisk kurs och 2 375 kr. för övriga kurser. Utgångspunkten för del allmänna driftbidraget fasflades vid förhandlingar mellan staten och Svenska Landstingsförbundet och godkändes av Kungl. Maj:t ge­nom beslut den 2 april 1971.

Föredraganden

Efter förhandlingar mellan utbildningsdepartementet och Svenska Landstingsförbundet enades parterna den 9 juni 1975 om att del all­männa driftbidraget till skogsbrukels yrkesutbildning skulle för budget­aret 1975/76 utgöra 10 689 550 kr. Fördelningen av beloppet skulle ske med utgångspunkt i elt bidrag per planerad kursvecka om 4 985 kr. för maskinteknisk kurs och 3 325 kr. för övriga kurser. I prop. 1975: 1 bil. 10 har jag under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor för bud­getåret 1975/76 beräknat 7 635 000 kr. för ändamålet. I skrivelse den 19 mars 1975 har riksdagen anmält sina beslut angående anslag för budget­året 1975/76 tiU gymnasiala skolor m.m. (prop. 1975: 1 bU. 10, UbU 1975:5, rskr 1975:50). Medelsbehovel under förevarande anslag ka-i med anledning härav beräknas lill ca 3 050 000 kr. utöver vad som tidi­gare beräknats för detta ändamål. Enligt min mening bör regeringen in­hämta riksdagens bemyndigande att meddela bestämmelser om statsbi-tlrag till skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad jag har föror-ilat i del föregående.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt bemyndiga regeringen alt meddela bestämmelser om statsbi­drag lill skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad jag har förordat i del föregående.

E. Högre utbildning och forskning

|4| E 66. Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m.

I statsbudgeten för innevarande budgetår är under denna anslagsrubrik uppfört ett reservationsanslag av 81 milj. kr. Av beloppet disponerar enligt regleringsbrev byggnadsstyrelsen 28 milj. kr. enligt en särskild in-redningsplan och utruslningsnämnden för universitet och högskolor 52,4 milj. kr. enligt en särskild ulruslningsplan (prop. 1975: 33, UbU 1975: 15, rskr 1975:164). Anslagsposten Diverse objekl är uppförd med 0,6 milj. kr. Någon meddsreservalion vid budgetårets början fanns inte på byggnadsstyrelsens och ulruslningsnämndens anslagsposter. I sina anslagsframställningar för budgetåret 1976/77 föreslår byggnadsstyrd-

Prop. 1975/76: 25

31

sen och utrustningsnämnden atl ytterligare 7 mifl. kr. resp. 15 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget för budgetåret 1975/76.

Vidare har byggnadsstyrelsen och utruslningsnämnden lagt fram för­slag om nya och ändrade kostnadsramar för vissa inrednings- och ut-ruslningsobjekt.

För de förslag till nya och ändrade ramar som med hänsyn till förelig­gande tidsplaner nu bör behandlas kommer jag i det följande att lämna en kortfattad redogörelse.

Stockholm

Nordiska museet. I inredningsplanen är uppförd en delram av 1 250 000 kr. för inredning av en första etapp av en nybyggnad av museilokaler på Julila gård för Nordiska museet m. m. (prop. 1974: 170 bU. 6 s. 33 och 38). Byggnadsstyrelsen beräknar nu inredningskostnader­na för denna etapp lUI 1,6 milj. kr. Ökningen beror dels på prissteg­ringar, dels på ökade kostnader i samband med omdisponering av det material som skall föras över tUl Julita.

Ombyggnad av Fredrik Bloms hus. Det s. k. Fredrik Bloms hus inom Frescatiområdet byggs om för universitetsförvaltningen i Stockholm. Lokalerna, som kommer att vara inflyttningsklara till sommaren 1976, omfattar drygt 1 000 m rumsyla.

I inredningsplanen är uppförd en delram av 350 000 kr. för ända­målet (prop. 1974: 170 bil. 6 s. 34). Byggnadsstyrelsen föreslår atf ramen höjs till 750 000 kr. och därvid betecknas som definitiv.

Ombyggnad för livrustkammaren. Under våren 1975 påbörjades en ombyggnad av lokaler för livrustkammaren i Stockholms slott. Ombygg-nadskoslnaderna beräknas till 11 milj. kr. I inredningsplanen är upp­förd en delram av 1 mifl. kr. (prop. 1975: 33 s. 15 och 23). Byggnads­styrelsen föreslår att ramen höjs till 2 950 000 kr. Ramen kan enligt styrelsen därvid betecknas som definitiv.

Utrustningsnämnden föreslår all en definitiv ram av 2 130 000 kr. förs upp i ulrustningsplanen för livrustkammaren. Av nämnda belopp avser 275 000 kr. larmanordningar, 340 000 kr. dockor, 82 000 kr. Ide-teknisk utrustning, 75 000 kr. AV-utruslning, 95 000 kr. verkstadsulrust-ning, 173 000 kr. kontorsutrustning m. m. och 1 090 000 kr. flytt­ningskostnader m. m.

Om- och tillbyggnad för statens scenateljéer i Hägernäs. Lokalerna i om- och tillbyggnaden motsvarar en programyta, exkl. kapprum etc, av ca 6 500 m-. Byggnadsarbetena beräknas bli avslutade under våren 1976. En delram av 200 000 kr. är för ändamålet uppförd i inrednings­planen (prop. 1975: 33 s. 16 och 23). Byggnadsstyrelsen föreslår att ra­men höjs lill 0,7 milj. kr. Enligl styrelsen kan ramen därvid betecknas som definitiv.

Prop. 1975/76: 25

32

Utrustningsnämnden föreslår alt en definitiv kostnadsram av 2,8 milj, kr. förs upp i utrustningsplanen för statens scenateljéer i Hägernäs. Av beloppet avser 540 000 kr. utrustning för Dramaten, 425 000 kr. ut­rustning för Operan, 1 684 000 kr. gemensam utrustning och 151 000 kr. flyttningskostnader m. m.

Till skolöverstyrelsens disposition

I utrustningsplanen är för budgetåret 1975/76 uppförd en kostnadsram av 2 milj. kr. till skolöverstyrelsens disposition. Kostnadsramen får an­vändas för behov vid läroanstalterna inom skolöverstyrelsens förvalt­ningsområde med undanlag av konstfackskolan vilka inte tillgodoses genom särskilda kostnadsramar, bl. a. för planmässig ersättningsanskaff­ning av inredning och utrustning.

Skolöverstyrelsen har hemställt om ytterligare 0,9 milj. kr. för inköp av en ny radarsimulator till sjöbefälsskolan i Kalmar.

Föredraganden

För att inredning och utrustning utan försening skall kunna anskaffas till de objekt som jag har redogjort för i det föregående bör de i föl­jande sammanställning angivna kostnadsramarna i 1 OOO-tal kr. föras upp i inrednings- ocb utrustningsplanerna.

Objekt

Förordad ram eller förordad ändring av tidigare ram

Kostnadsram

Definitiv ram

Delram

Inredning

Stockholm

Nordiska museet Ombyggnad av Fredrik Bloms hus

Ombyggnad för livrust­kammaren

Om- och tillbyggnad för statens scenateljéer i Hägernäs

-t-   350 +   250

+ 1 600

+   500

600 2 600

700

1600

Göteborg

Ombyggnad för reaktorfysik

+     65

300

Utrustning

Stockholm

Statens scenateljéer i Hägernäs Livrustkammaren Flyttningskostnader för livrustkammaren

+ 2 600 +   850

+   250

2 600 850

250

Övrigt

Till skolöverstyrelsens disposi­tion (budgetåret 1975/76)

+   900

2 900

Prop. 1975/76: 25

33

Vid min beräkning av kostnadsramen Flyttningskostnader för livrust­kammaren har jag, i avvaktan på anbudsprövning, endast beräknat me­del som erfordras för en första flyllningsetapp.

Jag vill erinra om all kostnadsramar för inredning och utrustning en­ligt den ordning som flllämpas inle fortlöpande anpassas lill föränd­ringar i prisläget genom uppräkning med index (jfr prop. 1967: 104 s. 41). Skälet flll detta är svårigheterna alt konstruera en index som inte samtidigt påverkas av sådana kostnadsändringar som hänför sig till kva­litetsändringar. I stället har myndigheterna hänvisats lill möjligheten att på nytt underställa regeringen de ramar som inför upphandlingen visat sig inte rymma kostnaderna för i huvudsak den inredning eller utrust­ning som tidigare har godtagits. Byggnadsstyrelsen föreslår att de i in­redningsplanen uppförda kostnadsramarna för moderna museet i Stock­holm, icke-laborativa institutioner m. m. i Uppsala, universitetsfilialen i Växjö, ombyggnad av universitetsbiblioteket i[REDACTED_EFTERNAMN], hygien och natur­vetenskaplig mikrobiologi i[REDACTED_EFTERNAMN], nybyggnad för kemi, etapp 

II, 

i Göte­borg och restaurang inom Chalmersområdel höjs med sammanlagt 1 965 000 kr. För juslering av nämnda kostnadsramar beräknar jag sammanlagt 1,2 milj. kr.

Vid beräkningen av kostnadsramarna m. m. för inredning har jag räknat med att inredning som lämnas av omlokaliserade myndigheter i viss omfattning skall kunna tillgodose de inredningsbehov som redo-visals i del föregående och som avser lokaler inom Stockholmsområdet.

Byggnadsstyrelsen och utruslningsnämnden har begärt atl medel an­visas på tilläggsbudget till anslaget. Jag avser atl återkomma lill denna fråga när medelsförbrukningen säkrare kan bedömas. I avvaktan härpå förordar jag alt de ökade utgifter som hänger samman med i det före­gående redovisade objekt får bestridas av tillgängliga medel under detta anslag.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen all

1.

bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av viss in­redning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. inom de  kostnadsramar  som  jag  har  förordat  i  del  föregående,

2.

godkänna vad jag har förordat i del föregående angående be­stridande av utgifterna för viss inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m.

F. Lärarutbildning

[5] F 12. Särskilda lärarutbildningsåtgärder. I statsbudgeten för inneva­rande budgetår har under ifrågavarande anslag anvisats ell reserva­tionsanslag av 1 129 000 kr. (prop. 1975: 1 bil. 10, UbU 1975: 10, rskr 1975: 104). Ur detta anslag bekostas bl. a. kurser för lärare som avser

3    Riksdagen 1975/76. 1 saml. Nr 25

Prop. 1975/76: 25

34

alt tjänstgöra i fritidspedagog- eller förskollärarutbildning. Regeringen har meddelat bestämmelser för sådana kurser i regleringsbrev för bud­getåret 1975/76.

Efter överläggningar mellan regeringen och Svenska kommunförbun­det har överenskommelse träffals om vissa åtgärder för utbyggnaden under den närmaste femårsperioden av kommunernas barnomsorg.

Föredraganden

Om en planerad utbyggnad av daghem och fritidshem skall komma lill stånd krävs en ökad utbildning av barnskötare, fritidspedagoger och förskollärare. Regeringen har den 25 september 1975 därför beslutat uppdra åt skolöverstyrelsen alt planera för en väsentligt utökad utbild­ning av dessa personalkategorier. En förutsättning för atl en kraftigare utbyggnad av daghem och fritidshem skall komma till stånd är att personalutbildningen också kan ökas. Redan under innevarande bud­getår bör därför enligt min mening särskilda insalser göras för att ut­bilda lärare och handledare som har för avsikt att tjänstgöra inom dessa utbildningar.

Jag beräknar atl ylterligare 12 kurser för handledare i fritidspeda­gog- och förskollärarulbildningarna bör komma lill stånd. Därigenom bör ca 140 handledare kunna utbildas under våren 1976. Kostnaden för dessa kurser har beräknats lill ca 92 000 kr. Vidare bör ca 80 fritidspe­dagoger och förskollärare utbildas för tjänstgöring inom de utökade fritidspedagog- och förskollärarulbildningarna som planeras. Kostna­derna för fyra sådana kurser har beräknats till 1,4 milj. kr. Till detta kommer ersättning till deltagarna i form av utbildningsarvode med belopp motsvarande lön i löneklass L 1 på utbildningsorten, vilket med­för en kostnad av ytterligare 1.4 milj. kr. Organisation ocb uppläggning av utbildningen motsvarar i huvudsak nuvarande seminaridärarulbild-ning.

Dessutom bör medel beräknas för att utbilda vissa lärare inom nu­varande klasslärarutbildning, som önskar tjänstgöra i en utvidgad fri­tidspedagog- eller förskollärarutbildning. Kostnaderna för en sådan ut­bildningskomplettering har beräknats till ca 1,1 milj. kr. med 80100 deltagare. Kurserna bör komma till stånd redan under våren 1976.

Inom en utökad barnskölarutbildning kommer att krävas fler lärare, oavsett om denna sker pä den tvååriga vårdlinjen eller genom särskilda kurser för personer med erfarenhet av arbete med barn. En utökad barnavårdslärarulbildning kommer inte all ge något lärartillskotl förrän i slutet av utbyggnadsperioden, varför det är nödvändigt att fortbilda förskollärare för all undervisa inom gymnasieskolans barnskölarutbild­ning. Jag beräknar au två kurser med sammanlagt ca 70 deltagare bör komma flll stånd redan under våren 1976. Kostnaden för dessa kurser, inräknat ersättning till deltagarna, beräknas lill 2,4 mifl. kr.

Prop. 1975/76: 25

35

Som statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anfört tidigare denna dag kommer de frågor som gäller regeringens överenskommelse med Svenska kommunförbun­det angående utbyggnaden av kommunernas barnomsorg all anmälas i anslutning till budgetproposiflonen i januari 1976.

Det är emellertid angeläget att här föreslagna åtgärder för lärarut­bildning vidtas i sådan fld att en planerad utbyggnad av barnomsorgen kan komma till stånd.

Vad gäller utbjldningskapaciteten för barnskölar-, frilidspedagog-och förskollärarutbildning avser jag all i annat sammanhang återkom­ma lill regeringen.

Med hänsyn lill vad jag anfört bör för budgetåret 1975/76 utöver vad som tidigare har beräknats ytterligare 6,2 milj. kr. anvisas under detta anslag.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

atl lill Särskilda lärarutbildningsåigärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservationsan­slag av 6 200 000 kr.

G. Vuxenutbildning

[6] G 6. Bidrag till studiecirkelverksamhet. Riksdagen beslöt vid 1975 års riksmöte att införa etl särskilt statsbidrag för arvode till lecken-språkstolk i studiecirklar (prop. 1975: 23 s. 184 och 232, UbU 1975: 16, rskr 1975: 177). Jag anser all de statsbidragsbestämmelser som bör gälla för bidraget bör förtydligas. Statsbidraget för ledararvode utgår med elt belopp som motsvarar 75 % av de sammanlagda kostnader som etl stu­dieförbunds lokalavdelning eller annal lokall organ av förbundet haft för ledararvode i sina allmänna cirklar under budgetåret, dock högst med det belopp som regeringen bestämmer. Statsbidraget för arvode till teckenspråkstolk bör ulgå med 100 % av de sammanlagda kostnader som ell studieförbunds lokalavdelning eller annat lokalt organ av för­bundet haft för arvode lill teckenspråkstolk. Statsbidraget bör dock ut­gå med högst 133,3 % av det belopp per studietimme som får utgå i statsbidrag till ledararvode i allmänna cirklar. Eflersom regeringen be­slutat att statsbidrag lill ledararvode får utgå med högst 30 kr. och 50 öre bör alltså statsbidrag till arvode till leckenspråkslolk kunna utgå med högst 40 kr. och 70 öre.

Del bidragsbelopp för arvode lill leckenspråkslolk som jag angett bör få gälla för verksamhet från och med budgetåret 1975/76. Det förtydli­gande av statsbidragsbestämmelserna som jag här anmäll har beaktats i de beräkningar som ligger till grund för det anslag för Bidrag till stu­diecirkelverksamhet som riksdagen har beslutat att anvisa för budget­året 1975/76.

Prop. 1975/76: 25

36

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att godkänna vad jag har förordat beträffande bidrag till arvode för leckenspråkslolk.

[7] G 16. Bidrag till Liber Grafiska AB. I prop. 1975: 105 föreslog re­geringen riksdagen all godkänna träffade avtal mellan dels staten och Hermods stiftelse, dels staten, Hermods stiftelse och Liber Grafiska AB avseende verksamheten vid Hermods stiftelse.

Riksdagen biföll regeringens hemställan (UbU 1975:22, rskr 1975: 217).

Regeringen har genom beslut den 26 juni 1975 godkänt avtalen. En­ligt avtalet mellan staten, Hermods stiftelse och Liber Grafiska AB skall staten lill Liber utge ett saneringsbidrag på 6 milj. kr. före ut­gången av december 1975.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag till Liber Grafiska AB på tilläggsbudget I lill stats­budgeten för budgetåret 1975/76 anvisa etl anslag av 6 000 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

37

Bilaga 7

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser jordbruksdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

B. Jordbrukets rationalisering m. m.

[1] B 15. Främjande av rennäringen. På statsbudgeten för innevarande budgetår bar under denna anslagsrubrik anvisats elt reservationsanslag av 730 000 kr.

Lantbruksstyrelsen

Vid 1972 års riksdag (prop. 1972: 16, JoU 1972: 5, rskr 1972: 85) anvisades, i samband med godkännande av konvention mellan Sverige och Norge om renbelning, till Åtgärder i samband med ändrade ren-belesförhållanden på tilläggsslat 

II 

till riksslalen för budgetåret 1971/72 etl reservationsanslag av 2 milj. kr.

Vid budgetårsskiftet 1974/75 återstod av det för budgetåret 1971/72 anvisade reservationsanslaget av 2 mifl. kr. tillhopa 1 113 000 kr. Efter­som anslaget har anvisats för budgetåret 1971/72 och således inle kan disponeras under budgetåret 1975/76 föreslås att för innevarande budget­år anvisas 1113 000 kr. som särskild delpost till åtgärder i samband med ändrade renbefesförhållanden under reservationsanslaget Främjande av rennäringen så att redan gjorda åtaganden skall kunna infrias.

Enligt etl till konventionen (SÖ 1972: 15) mellan Sverige och Norge om renbetning m. m. anslutande stängselprolokoll skall spärrstängsel komma till stånd. Dessa stängsel skall i allmänhet vara uppförda vid olika tidpunkter som infaller under åren 19751979. I propositionen om godkännande av konventionen uttalades atl arbetsmarknadsstyrelsen hade förklarat sig beredd atf utföra stängselarbetena efter vederbörligt hänsynstagande till såväl det lokala som det allmänna sysselsättnings­läget. Skulle det sedermera medföra svårigheter atf utföra arbetena som

Prop. 1975/76: 25

38

beredskapsarbeten måste de utföras i annan ordning. I sådant fall borde frågan på nytt anmälas för riksdagen.

Lantbruksnämnden i Västerbottens län har begärt 737 000 kr. till investeringar som avser konventionssfängsel i Norge, vilka enligt ren-beteskonvenlionens stängselprotokoll skall vara uppförda före den 1 maj 1977. Med hänsyn till den bofasta norska fjällbefolkningen bör arbetena inte utföras som svenskt beredskapsarbete. I stället är det lämpligt att arbetstillfällena i dessa fall erbjuds lokall bunden norsk arbetskraft. För atl de nya slängslen skall kunna färdigställas inom sti­pulerad" tid måsle upphandling och transporter till arbetsplatserna ge­nomföras redan vintern 1975/76 samt byggnadsarbetena påbörjas ome­delbart efler snösmältningen våren 1976.

Föredraganden

Enligl beslut av 1972 års riksdag skall staten bekosta uppförande av de stängsel som Sverige har åtagit sig alt bygga i anslutning till konven­tionen mellan Sverige och Norge om renbetning. Med hänsyn till nu ifrågavarande stängsels belägenhet medför det svårigheter att utföra arbetena som beredskapsarbeten. Stängslen måste därför uppföras i annan ordning. Kostnaderna för stängslen beräknas uppgå lill 737 000 kr. Jag förordar atl medel härför anvisas på statsbudgeten under före­varande anslagsrubrik.

Med hänsyn till atl reservaflonsanslaget Åtgärder i samband med ändrade renbelesförhållanden som anvisades av riksdagen för budget­året 1971/72 numera förfallit, biträder jag lanlbruksstyrelsens förslag atl för innevarande budgetår anvisas 1 113 000 kr. under anslaget Främjande av rennäringen.

Medlen bör tas upp på tilläggsbudget I till statsbudgeten för inne­varande budgetår.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt lUl Främjande av rennäringen på tilläggsbudget I lill stats­budgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ell reservationsanslag av 1 850 000 kr.

[2] B 17. Särskilt bidrag till trädgårdsnäringen. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för innevarande budgetår.

Lantbruksstyrelsen

Riksdagen anvisade på tilläggssfat III lill riksslalen för budgetåret 1974/75 elt reservationsanslag av 5 milj. kr. lill särskilt bidrag till träd­gårdsnäringen (prop. 1975: 85, JoU 1975: 16, rskr 1975: 183).

Från 777 trädgårdsföretag hade den 15 september 1975 ansökningar inkommit om  bidrag med sammanlagt 4,3  milj.  kr.  Enligt företags-

Prop. 1975/76: 25

39

registret upgår antalet förelag som har växthus med uppvärmning till omkring 2 500. Föreliggande uppgifter från lantbruksnämnderna anger atl ytterligare ansökningar kan förväntas från bidragsberättigade före­tag på sammanlagt ca 2,3 milj. kr.

De anvisade medlen torde således inte vara fillräckliga för att samt­liga bidragsberättigade företag eiUigt förordningen (1975: 545) om stat­ligt stöd lill vissa trädgårdsföretag skall kunna erhålla de bidrag riks­dagen beslutat.

På tilläggsbudget bör därför enligt styrelsen anvisas ytterligare 1 milj. kr. för ändamålet.

Föredraganden

Riksdagen anvisade på tilläggsslat III till riksstaten för budgetåret 1974/75 5 milj. kr. för ett särskilt engångsstöd till Irädgårdsföretag. Med hänsyn till vad som kan bedömas beträffande meddsbehovet bör nu anvisas ytterligare 400 000 kr. för detta ändamål. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

all lill Särskilt bidrag till trädgårdsnäringen på tilläggsbudget I lill slatsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa elt reserva­tionsanslag av 400 000 kr.

G. Utbildning och forskning

[3] G 14. Inredning och utrustning av lokaler vid jordbrukets högsko­lor m. m. På slatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats elt reservationsanslag av 30 milj. kr. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen 12 milj. kr. enligt en särskild inrednings-plan och utruslningsnämnden för universitet och högskolor 18 milj. kr. enligl en särskild ulruslningsplan.

Inredning

Byggnadsstyrelsen har redovisat förslag om höjningar av ett antal tidi­gare fastställda kostnadsramar för anskaffande av inredning. På grund av bl. a. gällande tidplaner för omlokaliseringen av veterinär- och skogs­högskolorna bör förslagen prövas redan i detta sammanhang.

Med hänsyn till prisutvecklingen bör enligl styrelsen de i inrednings­planen uppförda kostnadsramarna för inredning av Djurstallar, Kungs­ängen, Restauranger, om- och nybyggnad, Disiriktsförsöksstation, ny­byggnad och Central förvaltning, ombyggnad höjas med tillsammans 235 000 kr. till sammanlagt 3 185 000 kr.

Styrelsen har vidare föreslagit alt kostnadsramarna för inredning av Kliniskt centrum, nybyggnad. Bibliotek, nybyggnad, Stora institutions­byggnaden, ombyggnad saml Ny- och ombyggnader för skogshögskolan

Prop. 1975/76: 25

40

i Garpenberg höjs med tillsammans 3,5 mifl. kr. tUl sammanlagt 19 950 000 kr. Förslagen till ändrade kostnadsramar föranleds i dessa fall förutom av prisutvecklingen även av förslag om ändringar av in­redningsprogrammen.

Föredraganden

Som chefen för finansdepartementet redovisade i prop, 1975: 1 (bil. 9 s. 72) anpassas kostnadsramar för inredning och utrustning inte fort­löpande till förändringar i prisläget genom uppräkning med index. Myn­digheterna får i stället på nytt underställa regeringen de ramar som inför upphandlingen visat sig inte kunna rymma kostnaderna för i huvudsak den inredning som tidigare godtagits. Vid min prövning av de förslag till ändringar i inredningsplanen för innevarande budgetår som har re­dovisats av byggnadsstyrelsen har jag funnit det motiverat att styrelsen på grund av inträffade prisförändringar ges möjlighet att i viss om­fattning justera de kostnadsramar som fldigare har fastställts för de in­redningsobjekt som har redovisats i det föregående. Jag förordar alt så­dana justeringar får ske inom etl sammanlagt belopp av 1 065 000 kr. Regeringen bör bemyndigas all efter förslag av byggnadsstyrelsen slut­ligt besluta om de ändringar av enskilda kostnadsramar som föranleds härav.

Jag förordar vidare att kostnadsramarna för inredning av Kliniskt centrum, nybyggnad, Stora inslitutionsbyggnaden, ombyggnad saml A'y-och ombyggnader för skoghögskolan i Garpenberg i enlighet med bygg­nadsstyrelsens förslag höjs med 0,5 milj. kr., 0,7 milj. kr. resp. 0,2 milj. kr. på grund av utökade inredningsprogram.

Jag förordar alt de ökade utgifter som hänger samman med här be­handlade inredningsobjekt får bestridas av tillgängliga medel.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen atl

1.

bemyndiga regeringen atl besluta om anskaffning av viss in­redning och utrustning av lokaler vid jordbrukets högskolor m. m. inom de kostnadsramar som jag har förordat i del före­gående,

2.

godkänna vad jag har förordat i del föregående angående bestridande av utgifterna för viss inredning och utrustning av lokaler vid jordbrukets högskolor m. m.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[4] 16. Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. På statsbud­geten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats etl invesleringsanslag av 85 milj. kr. Anslaget disponeras i enlighet med

Prop. 1975/76: 25

41

en investeringsplan, som upptar av riksdagen godkända kostnadsramar för de i planen ingående objekten.

Byggnadsstyrelsen hemställer dels att följande nya och ändrade kost­nadsramar tas upp i investeringsplanen, dels att elt belopp av 22 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget.

Lantbrukshögskolan och veterinärhögskolan Ull una

Stora institutionsbyggnaden, ombyggnad. Projektet har tagils upp i investeringsplanen med en kostnadsram av 5,5 milj. kr. i prislägel den 1 april 1974. I skrivelse den 19 augusti 1975 har styrelsen redovisat en ny kostnadsberäkning som visar atl ramen behöver höjas med 2 milj. kr. med anledning av tillkommande kostnader för avdelningen för skoglig marklära samt energibesparande åtgärder. Med hänsyn tagen till bygg-kostnadsstegringen bör därför en kostnadsram av 7,9 milj. kr. i pris­läget den 1 april 1975 föras upp i investeringsplanen.

Central förvaltning, ombyggnad. Projektet har förts upp i gällande investeringsplan med en kostnadsram på 1,6 mUj. kr. i prisläget den 1 april 1974. Vissa kostnadsförskjutningar har uppkommit under def fort­salla projekteringsarbetet. Styrelsen beräknar därför kostnaderna nu till 1,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1975. Objektet bör föras upp i in­vesteringsplanen med detta belopp.

Skogshögskolan U 1 tuna

Ny- och ombyggnader. I gällande investeringsplan är projektet upp­fört med en preliminär kostnadsram på 39 milj. kr. Styrelsen har i skrivelse den 13 maj 1975 föreslagit att kostnadsramen höjs till 45 milj. kr. i prislägel den 1 april 1975, varvid hänsyn tagits till kostnader för programökningar, energibesparande åtgärder m. m.

Föredraganden

Objektet Ny- och ombyggnader för skogshögskolan på Ultunaområdet har förts upp i gällande investeringsplan med en preliminär kostnads­ram på 39 milj. kr. (prop. 1974: 170, JoU 1974: 49, rskr 1974: 340). Genom beslut den 13 december 1974 uppdrog Kungl. Maj:l ål byggnads­styrelsen att företa den upphandling och utföra de förberedande arbeten i fråga om vissa anläggningar inom objektels ram som krävs för alt föreskrivna tidplaner skall kunna hållas. I objektet ingår lokaler för ett ekologiskt miljövårdscentrum och ett genetiskt centrum samt för institutionen för virkeslära och avdelningen för skoglig verlebratekologi vid skogshögskolan. I skrivelse den 13 maj 1975 beräknar byggnads­styrelsen kostnaderna till 42 milj. kr., vilket motsvarar 45 milj. kr. i

Prop. 1975/76: 25

42

prislägel den 1 april 1975. Ökningen förklaras av att vissa program­frågor och speciella krav inte helt kunde överblickas när styrelsen upp­rättade den första kalkylen. Vidare har vissa energibesparande åtgärder orsakat merkostnader för byggnadsarbetena. Regeringen har tidigare denna dag, med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1966: 1 bil. 2 s. 32, SU 1966: 14, rskr 1966: 14), föreskrivit att kostnadsramen för objektet skall ändras fill 44,5 milj. kr. i prisläget den 1 april 1975 samt uppdragit åt byggnadsstyrelsen atl inom denna kostnadsram utföra ny-och ombyggnader för skogshögskolan på Ultunaområdet.

Med hänsyn till gällande lidplaner för omlokaliseringen av veterinär-högskolan och skogshögskolan bör följande kostnadsramar i 1 OOO-tal kr. föras upp i investeringsplanen för innevarande budgetår.

Byggnadsobjekt

Kostnads­ram 1975-04-01

Beräknad medelsför­brukning för 1975/76

Byggstart år-män

Färdig­ställande är-mån

Lantbrukshögskolan och veterinärhögskolan

Ultuna

Stora institutionsbygg­naden, ombyggnad Central förvaltning, ombyggnad

7 900 1 800

2 000 1 200

75-11 75-10

77-01 76-05

Skogshögskolan

Ultuna

Ny- och ombyggnader

44 500

20 000

75-01

77-09

Med hänsyn till den  beräknade anslagsbelastningen  för budgetåret 1975/76 bör 22 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen alt besluta om byggnadsarbeten vid jord­brukets högskolor m. m. inom i investeringsplanen uppförda kostnadsramar i enlighet med vad jag har förordat i det före­gående,

2.

till Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. på till­läggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa etl investeringsanslag av 22 000 000 kr.

VI. 

FONDEN FÖR STATENS AKTIER

[5] 1 a. Förvärv och teckning av aktier i Svensk Avfallskonvertering

AB (SAKAB). Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1975/76. Vid 1975 års riksmöte godkände riksdagen (JoU 1975: 10, rskr 1975:

Prop. 1975/76: 25

43

161) vad jag i proposition 1975: 32 om återvinning och omhänderta­gande av avfall anförde i fråga om inrättande av etl förelag för behand­ling av miljöfarligt avfall. I propositionen uttalade jag all del är nöd­vändigt att samhället tar över del organisatoriska ansvaret för del slut­liga omhändertagandel av miljöfarligt avfall genom atl inrätta ett be­handlingsförelag som skall ges en principiell ensamrätt all behandla och långtidsförvara sådant avfall. Jag anförde vidare att befintliga företag som sysslar med behandling av miflöfarligl avfall bör få tillstånd att t. v. fortsätta verksamheten. I fråga om behandlingsresurser uttalade jag den uppfattningen alt behandlingsförelaget borde byggas upp successivt och anpassas till de behov av omhändertagande som skapas genom kommunalf renhållningsmonopol i fråga om miljöfarligt avfall. Mono­polet förutsattes vara genomfört för hela landet inom fem år.

Om behandlingsföretagel skall kunna fullgöra sin uppgifl måste, som jag angav i propositionen, en behandlingsanläggning inrättas i västra Sverige inom kommande femårsperiod. Jag anförde vidare att del i första hand ankommer på del blivande förelagets styrelse atl ta ställ­ning till i vilken form ocb takt som utbyggnaden av företagets resur­ser bör ske.

Beträffande finansieringen av behandlingsföretagets verksamhet an­förde jag att de avgifter som företagel skall ta ut för sina tjänster skall vara beräknade atl täcka utöver rörliga kostnader även kalkylmässiga avskrivningar och ränta på allt arbetande kapital.

I propositionen framhöll jag vidare alt det för att bilda behandlings­företaget krävdes förhandlingar mellan företrädare för staten, kommu­nerna och näringslivet. Staten borde ha majoritetsinflytande i företaget. Jag anförde därjämte alt det är betydelsefullt atl behandlingsföretaget genom delat ägarskap förankras hos nämnda intressenter men atl detta inte bör vara en nödvändig förutsättning för atl inrätta företaget. Jag uppgav vidare atl Svensk Avfallskonvertering AB (SAKAB) borde bilda stommen i det nya företaget och all en uppgörelse torde behöva träffas mellan staten och delägarna i SAKAB.

Med stöd av riksdagens beslut har regeringen meddelat föreskrifter i förordningen (1975: 346) om miljöfarligt avfall. I 14 § förordningen föreskrivs att miflöfarligf avfall får slutligt omhändertas yrkesmässigt bara av det aktiebolag som regeringen besiämmer eller av den som har erhållit särskilt flllslånd.

Jag har efter regeringens bemyndigande tillkallat fyra sakkunniga med uppdrag atl för statens räkning föra de förhandlingar och ingå de överenskommelser som behövs för att inrätta förevarande behandlings företag.

 Statssekreteraren Ulf[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, departementsrådet Bengt A. W.[REDACTED_EFTERNAMN], hovrättsassessorn Arne Kardell och departementssekreteraren Torsten[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1975/76: 25

44

I skrivelse av den 17 oktober 1975 har de sakkunniga anmält att de slutfört sitt uppdrag. Vid skrivelsen har fogals dels överenskommelser mellan staten, å ena, samt Svenska Ulvecklingsaktiebolagel, Svenska kommunförbundet. Kooperativa förbundet och Alfa-Laval AB, å andra sidan, angående förvärv av aktier i SAKAB m. m,, dels konsortialavlal mellan staten. Svenska kommunförbundet och Sveriges industriförbund angående samverkan för att inrätta och driva behandlingsföretaget. Nämnda överenskommelser och konsorlialavtalet har ingåtts den 17 oktober 1975 och har för statens del träffats med förbehåll för regering­ens godkännande.

SAKAB bildades år 1969 för alt lösa vissa avfallsproblem beträffande i första hand kemiskt industriavfall, oljeavfall och annat kemiskt avfall. Om bolagets uppgifter och verksamheten under inledningsskedet har lämnats uppgifter i 1972 års statsverksproposition (prop. 1972: 1 bil. 11 s. 117). Under senare år har SAKAB:s verksamhet i huvudsak varit inriktad på att genom elt helägt dotterbolag AB Induslridestillation driva en behandlingsanläggning för kemiskt avfall i Lövsla utanför Stockholm. Vid denna anläggning finns tre behandlingslinjer, nämligen återvinning av eldningsolja från avfallsolja, återvinning av rena lösnings­medel genom destillation av förorenade lösningsmedel saml oskadlig­görande av annat kemiskt avfall genom förbränning. Industridestillation har omkring 25 anställda. SAKAB:s aktiekapital utgör 3,6 milj. kr. och är fördelat på 36 000 aktier, varav Svenska Utvecklingsaktiebolaget äger 18 000 saml Kommunförbundet, Kooperativa förbundet och Alfa-Laval äger 6 000 var. SAKAB har efter bildandet mottagit ekonomiskt stöd i olika former från sina aktieägare.

År 1974 uppgick omsättningen i SAKAB-koncernen till drygt 6,3 milj, kr.

Enligt de överenskommelser som nu har träffals överlåter nuvarande aktieägare i SAKAB samtliga sina aktier i SAKAB lUl staten med un­dantag för Kommunförbundet som överlåter enbart 1 000 aktier. Efter dessa överlåtelser har staten 31 000 aktier i bolaget och Kommunför­bundet 5 000 aktier. KöpeskiUingen uppgår sammanlagt flll 6 320 000 kr. Staten åtar sig atl ombesörja att nuvarande aktieägare befrias från det borgensansvar som de har iklätt sig för lån som SAKAB har er­hållit. Av dessa lån återstår att betala 5 725 000 kr. jämte ränta.

Enligt konsorlialavtalet skall samverkan mellan staten. Kommunför­bundet och Industriförbundet för att inrätta och driva ifrågavarande behandlingsföretag ske genom att konsortiemedlemmarna ingår som enda aktieägare i SAKAB, vars bolagsordning skall ändras enligl ett lill avtalet fogat förslag till bolagsordningen. Beträffande bolagets nuva­rande firma förutskickas i avtalet att denna kan komma alt ändras samtidigt med ändringen av bolagsordningen. 1 avtalet föreskrivs att bolagets aktiekapital skall ökas till 7 milj. kr. genom en nyemission av

Prop. 1975/76? 2S5

45

34 000 aktier som var och en skall lyda på 100 kr. Varje ny aktie skall betalas med 20Q jer, kontant. Av de nya aktierna skall staten teckna 29 000 och Industriförbundet 5 000. Resultatet av den överenskomna nyemissionen OCh konsortiemedlemmarnas aktieinnehav efter emissio­nen framgår av följande uppställning, vari belopp anges i milj. kr.

Antal aktier

Teck-

Tillförs

Tillförs

Total

gamla

nya

nings-

aktieka-

reserv-

andel av

belopp

pitalet

fonden

aktieka­pitalet

Staten

31000

29 000

5,8

2,9

2,9

85,7 %

Kommunför

bundet

SOOO

0

7,1 %

Industriform

bundet

0

5 000

1,0

0,5

0,5

7,1 %

Sammanlagt

36 000

34 000

6,8

3,4

3,4

100,0 %

I avtalet förllarar konsortiemedlemmarna all deras strävan är alt genom behandlingsföretagel under hänsynslagande till förelagels behov av konsolidering förse samhället med tjänster på gynnsammast möjliga viUkor. Vinst från bolaget skall inte delas ut, såvida inle samtliga aktie­ägare vid bolagsstämma har röstat för delta.

I frågft om de avgifter som bolaget skall ta för sina tjänster sägs i konsortilavta!?! i överensstämmelse med vad som har anförts i prop. 1975: 32 att avgifterna skall vara beräknade så att de skall täcka utöver rörliga kpstrader äyen kalkylmässiga avskrivningar och ränta på allt arbetande kapital. Oni aktiekapitalet framdeles skall ökas genom ny-emissiori åhgger del konsortiemedlemmarna enligt avtalet atl teckna nya aktier i förhållande till det antal som de förut äger. Kommunför­bundet kan påfordra att befrias från denna skyldighet. Om staten avser alt efter framstäUning från bolagefs styrelse lämna bolaget kapitaltill­skott i arinan form äii genom nyteckning av aktier eller enligt gällande besfämrnelser orn statligt stöd, är Industriförbundet enligt avtalet för­pliktat att tiUskjuta ett så stort kapitalbelopp som i förhållande till det belopp som staten ämnar tillskjuta motsvarar förbundels andel av aktie­kapitalet. Varken staten eller Industriförbundet kan enligt vad som sägs i avtalet kräva att Kommunförbundet skall bidra med kapitaltillskott för att läcka eventuella underskott i bolagets rörelse.

I konsorlialavtalet förutses atl Industriförbundet kommer atl över­låta sina rättigheter och skyldigheter enligt avtalet till en stiftelse som håller på all bildas för detta ändamål, Industriförbundet utfäster sig all verka för att denna stiftelse genom sina intressenter kommer att på bredast möjliga sätt representera den del av svenskt näringsliv som be­rörs av behandlingsföretagets verksamhet.

I den förut nämnda skrivelsen anför de sakkunniga att del med hän­syn till de uppgifter som behandlingsföretagel har får anses naturligt

Prop. 1975/76: 25

46

atl statens ägarintressen i företaget företräds av regeringen genom jord­bruksdepartementet. Med anledning därav förordar de sakkunniga alt statens aktier i SAKAB förs lill fonden för statens aktier och atl rege­ringen bemyndigar chefen för jordbruksdepartementet eller den person han utser till detta alt företräda staten vid bolagsstämma i SAKAB.

För egen del anser jag atl behandlingsföretaget blir ändamålsenligt inrättat, om de uppgörelser som de sakkunniga har träffat genomförs. Staten bör sålunda förvärva 31 000 aktier i SAKAB av nuvarande äga­re för 6 320 000 kr. Därefter bör aktiekapitalet i bolaget ökas till 7 milj. kr. genom en nyemission som riktas lill staten och Industriförbundet. Jag biträder överenskommelsen all staten skall teckna 29 000 nya ak­tier och alt de nya aktierna skall tecknas till en kurs av 200 % i syfle all tillföra reservfonden 3,4 milj. kr. Jag bedömer alt sistnämnda be­lopp, även med beaktande av en från tidigare år balanserad förlust, bör vara tillräckligt för att täcka nu föreliggande kapitalbehov. Om ytterligare kapital framdeles bedöms behöva tillskjutas av ägarna, får det ankomma på bolagets styrelse alt i vederbörlig ordning göra fram­slällning om delta.

Jag förordar således atl på tilläggsbudget i statsbudgeten för budget­året 1975/76 förs upp ett investeringsanslag av (6 320 000 + 5 800 000 =) 12 120 000 kr. benämnt Förvärv och teckning av aktier i Svensk Avfallskonvertering AB (SAKAB). Upplysningsvis vill jag nämna att jag delar de sakkunnigas uppfattning atl det statliga ägar-intresset i SAKAB bör företrädas av regeringen genom jordbruksde­partementet. Till följd därav bör de aktier som staten kommer att för­värva föras till fonden för statens aktier.

För atl överenskommelserna med nuvarande aktieägarna i SAKAB skall kunna genomföras krävs alt staten ikläder sig garanti för lån som bolaget har erhållit enligl vad jag förut har nämnt.

Under åberopande av vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen att

1.

till Förvärv och teckning av aktier i Svensk Avfallskonverte­ring AB (SAKAB) på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett investeringsanslag av 12 120 000 kr.,

2.

bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontoret att ikläda staten ga­ranti för lån till Svensk Avfallskonvertering AB (SAKAB) med 5 725 000 kr. jämte ränta.

Prop. 1975/76: 25

47

Bilaga 8

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser handelsdepartementets verksamhetsområde

KAPITALBUDGETEN

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

Förrådsfonden för ekonomiskt försvar

[11 7. Förrådsanläggningar m.m. Under denna anslagsrubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag om 77,1 milj. kr. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) har i sin anslagsframställning för budgetåret 1976/77 hemställt om medel för uppförande av förråd för fällledningsmalerid. Regeringen bar med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bil. 1 s. 55, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) den 16 oktober 1975 beslutat om vissa syssdsällnings­främjande åtgärder under budgetåret 1975/76. Beslutet innebar bl. a. aft från investeringsanslaget Förrådsanläggningar m. m. får bestridas ut­gifter med högst 150 000 kr. utöver vad som fidigare medgivits.

Regeringen har tidigare denna dag medgivit atl ÖEF belastar investe­ringsanslagel Förrådsanläggningar m. m. med utöver tidigare angivet belopp 150 000 kr. avseende programmet Bränsle, drivmedel för uppförande av förråd för fältledningsmateriel i Norrbottens län.

För uppförande och förbättring av en bombskyddad smörjoflefabrik har tidigare anvisats sammanlagt 12,5 milj. kr. ÖEF har i skrivelse den 10 februari 1975 hemstäUl att ytteriigare 2 225 000 kr. anvisas för iståndsätlningsarbeten av smörjoljefabriken.

Riksrevisionsverkel, statens industriverk och arbetarskyddsstyrelsen bar inget att erinra mol alt åtgärder vidtas för att förbättra och moder­nisera fabriksanläggningen från bl. a. arbetsmiljösynpunkl.

För att utföra en skyddad lagringsanläggning för gasol som ingår i det av 1969 års riksdag (prop. 1969: 136, BeU 1969: 66, 2 LU 1969: 86,

Prop. 1975/76: 25

48

rskr 1969: 398 och 375) fastställda oljelagringsprogrammet 197076 gäller en kostnadsram av 19,3 milj. kr. Sammanlagt har l. o. m. budget­året 1975/76 anvisats 16 milj. kr.

I skrivelse den 3 september 1975 föreslår ÖEF att lagringsutrymmet i den bombskyddade gasolanläggningen utökas. Medelsförbrukningen budgetåret 1975/76 beräknas till 3 600 000 kr. Den kraftiga ökningen under senare år av den inhemska förbrukningen av gasol pekar på ett ökat behov av beredskapslagring i framtiden.

Investeringsplan (1 OOO-tal kr.)

Byggnadsobjekt

Kostnads-

Beräknad

Byggstart

Färdig-

ram

medelsför-

år-mån.

ställande

1974-04-01

brukning för 1975/76

år-män.

Smörjoljefabrik, istånd­

sätlningsarbeten

2100

2 225

Gasolanläggning,

23 200

8 100

därav utökning av

påbörjat objekt

3 900

3 600

Fäldedningsförråd

150

150

76-01 74-04

76-01

76-06 77-03

76-06

I skrivelser den 4 och den 29 september 1975 föreslår ÖEF vidare bl. a., atl medel anvisas på tilläggsbudget tUl statsbudgeten för budget­året 1975/76 med 25 milj. kr. för anskaffning av koks, med 10 milj, kr. för läkemedel och med 20 milj. kr. för petrokemiska varor.

Dessa frågor får övervägas i samband med beredningen av ÖEF an­slagsframställning för budgetåret 1976/77 och försörjningsberedskaps­utredningens betänkande Varuförsörjning i kristid (SOU 1975: 57).

De av ÖEF föreslagna åtgärderna i fråga om förrådet för fältled­ningsmateriel, smörjoljefabriken och gasolanläggningen är angelägna och bör påbörjas snarast.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

all till Förrådsanläggningar m. m. på tilläggsbudget I till stats­budgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett investeringsanslag av 5 975 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

49

Bilaga  9

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

  vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser frågorna under punk­terna 2, 3, 4 och 5; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser frågan under punkten  1

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

ELFTE HUVUDTITELN

B. Arbetsmarknad

[IJ B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning. Våren 1975 beslutade riksdagen (prop. 1975: 45, InU 1975: 14, rskr 1975: 178) om bl. a. ett re­formerat stöd vid arbetsmarknadsutbildning. Det nya stödet som skall gälla från den 1 januari 1976 innebär bl. a. atl ungdomar under 20 år som är berättigade till kontant stöd vid arbetslöshet (KAS) skall kunna erhålla utbildningsbidrag med 45 kr. per dag jämte eventuellt särskilt bi­drag. Bidragsnivån fastställdes med utgångspunkt i det kontanta arbets­marknadsstödets nivå jämte tio kronor som stimulansbidrag.

Jag vill i delta sammanhang nämna att jag har för avsikt att med stöd av riksdagens bemyndigande (InU 1975: 14, rskr 1975: 178) föreslå re­geringen att från den 1 januari 1976 höja det tidigare beslutade utbild­ningsbidraget till nämnda ungdomar från 45 till 55 kr. per dag. En så­dan höjning är emellertid beroende av riksdagens ställningstagande till def aviserade förslaget om en höjning av det kontanta arbetsmarknads­stödet från 35 till 45 kr. per dag som inom kort avses anmälas för riks­dagen.

Vid behandlingen av prop. 1975:45 bemyndigade riksdagen rege­ringen att vid behov under hösten 1975 företa erforderlig juslering av utbi/dningsbidragef. Regeringen har, i sysselsättningsfrämjande syfte och för att överbrygga tröskeleffekter i samband med att det reformerade stödet införs, beslutat höja utbildningsbidraget under fiden den 16 ok­toberden 31 december 1975. Lika stort grundbidrag utgår härigenom

4    Riksdagen 1975/76. 1 suml. Nr 25

Prop. 1975/76: 25

50

till både gift och ogift. För ogift innebär bidragsjusleringen att grund­bidraget höjs med 125 kr. och för gift med 75 kr. per månad. Samtidigt höjs det lägsta belopp som utgår oberoende av makes inkomst från halvt lill helt grundbidrag. Regeringen har vidare beslutat atl arbetslösa ungdomar fram till årsskiftet får tas in på vakanta platser vid AMU-center. Särskilda utbildningsbidrag utgår och utbildningen får omfatta kurser på upp fill tolv månaders längd.

En huvudlinje inom arbetsmarknadspolitiken har under senare år va­rit atl uppkommande problem i första hand skall mötas ute på arbets­platserna. Som elt led i denna strävan beslöt riksdagen all försöksvis fr. o. m. budgetåret 1974/75 införa ett särskilt bidrag till företag som i stället för att avskeda eller permittera personal låter dessa få utbildning.

Sådant bidrag kan utgå till arbetsgivare för utbildning av anställd om påtaglig risk föreligger för permittering eller avskedande beroende på konjunkturutvecklingen eller sådana omstruktureringar av företagets verksamhet, som betingas av att den totala marknaden minskar eller för­svinner för produkter dier tjänster som företaget tillhandahåller. Bidra­get utgår f. n. med sex kr. per timme, vilket belopp enligt riksdagens be­slut kommer att höjas lUl åtta kr. från den 1 januari 1976. Under bud­getåret 1974/75 omfattade verksamheten ca 4 800 anställda vid samman­lagt ett 100-tal företag.

Vid en konjunkturavmallning kan behovet av utbildningsformen vän­tas öka väsentligt. De försämrade avsättningsmöjligheter för förelagen som ofta följer med en försämrad konjunktursituation kan medföra ökat behov av att bedriva längre utbildningar då möjligheten att snabbt åter­gå till full produktion eller låta arbetstagarna övergå till andra tillverk­ningsenheter inom förelaget minskar. Sådan längre utbildning medför ekonomiska påfrestningar för företagen. För att stärka förelagens möj­ligheter alt bedriva denna form av utbildning under längre tidsperioder föreslår jag alt fr, o. m. den 1 januari 1976 elt förhöjt bidrag om 12 kr. per timme får ulgå för den del av utbildningen som överstiger 160 och understiger 960 timmar. Verksamheten kan beräknas omfatta 6 000 per­soner.

I syfte atl under konjunkturavmallning stimulera personalutbildning i förelag som inte slår inför akuta sysselsättningsproblem föreslår jag alt ett helt nytt stödsystem införs. Ett system som förenar de arbelsmark­nadspolitiska och företagsekonomiska målsättningarna synes vara att ge företagen ekonomiskt stöd för vidareutbildning av redan anställd perso­nal samtidigt som arbetslösa går in som ersättare och får fast anställning. Från företagens synpunkt torde detta vara attraktivt dels genom atl den fast anställda personalen får en förbättrad yrkesutbildning, dels genom att företaget på ett tidigt stadium får möjlighet atl rekrytera den per­sonal som behövs i den kommande högkonjunkturen.

Från arbetsmarknadspolitisk synpunkt innebär det självfallet en vä-

Prop. 1975/76: 25

51

sentlig fördel om företagens personalrekrylering kan tidigareläggas lill en tidpunkt då den allmänna efterfrågan på arbetskraft är begränsad. För alt uppnå administrativ enkelhet bör det här av mig diskuterade stödet helt vara inriktat på den som genomgår utbildning. Som vUlkor för så­dant utbildningsbidrag bör gälla dels att av arbetsförmedlingen anvisade arbetslösa tas in som ersättare i en utsträckning som svarar mot stöd-berättigad utbildning av redan anställda, dels alt utbildningen bedrivs efler utbildningsplan som godkänts av länsarbetsnämnd efler samråd med de fackliga organisationerna. Ersättningspersonalen skall ges fast anställning, dvs. utan lidsbegränsning eller andra förbehåll. Avtalsenliga löner m. m. som godkänts av den fackliga organisationen skall utgå till dem som utbildas och till dem som tas in som ersättare. Verksamheten skall även i övrigt ha godkänts av den fackliga organisationen.

Med dessa utgångspunkter föreslår jag att fr. o. m. den 1 januari 1976 införs ell bidrag flll företag, som låter anställda genomgå utbild­ning och samfldigt ökar antalet anställda i däremot svarande utsträck­ning. Bidraget bör utgå med 15 kronor per utbildningstimme. Bidrags-berättigad utbildning bör avse fortbildning, omfatta minst halvlid och pågå under viss minsta lid inom maximiramen, vilken liksom i övriga fall av förelagsutbildning bör vara sex månader. Som förutsättning för bidrag till utbildning bör gälla atl företagel nyanställer ersättare för den som utbildas. Huvudregeln bör därvid vara, att en ersättare ny­anställs för varje person som företaget erbjuder utbildning.

Om det med hänsyn till förhållandena i företagel är lämpligare att erbjuda kortare utbildningar för flera anställda jämsides eller efter varandra bör emellerfid nyanställningskravel sättas lägre. Om i så­dant fall utbildningen för varje anställd omfattar kortare tid än 720 timmar bör en nyanställning krävas för varje inom företaget påbörjad ufbildningsperiod om 720 timmar. Vid exempelvis en utbildningstid för varje anställd av 160 timmar kan då en utökning av personalstyrkan med två personer ge utrymme för bidragsberättigad utbildning av nio redan anställda.

Den person som genomgår utbUdning bör ha fyllt 25 år, eller ha minsl fem års yrkeserfarenhet. Företräde till utbildningen bör ges åt an­ställda som har kort grundutbildning och/eller saknar yrkesutbildning. Vid val av ersättare bör i första hand prövas möjligheten att anställa ungdom under 25 år.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen atl

1.

godkänna de grunder för stöd till företag som utbildar perso­nal resp. utbildar och anställer ersättare som jag har förordat i det föregående,

2.

bemyndigar regeringen alt fastställa ram för stöd till företag som anordnar utbildning av anställda kombinerat med anställ­ning av ersättare.

Prop. 1975/76: 25

52

[2] B 3. SyssePsättningsskapande åtgärder. Under denna rubrik har på statsbudgeten för innevarande budgetår förts upp elt reservationsanslag av 742,9 milj. kr. Av anslaget avser 693 milj. kr. beredskapsarbeten, var­av 320 milj. kr. för allmänna och 373 milj. kr. för särskilda beredskaps­arbeten. Av det totala beloppet för beredskapsarbeten skall förslagsvis 200 milj. kr. räknas av mot aulomobilskatlemedlen.

AMS har i skrivelse den 3 september 1975 begärt alt ytterligare 300 milj. kr. anvisas för beredskapsarbeten under budgetåret 1975/76. Med hänvisning lill pris- och löneutvecklingen samt det förhållandet att även de sociala kostnaderna inkluderas i dagsverkskoslnaderna hävdar AMS atl del beräknade minimibehovet av syssdsätlningsdagar inle kommer all kunna uppfyllas inom ramen för anvisade medel. Styrelsen bedömer därjämte alt sysselsättningen kommer atl försvagas och atl i anslutning därtill behovet av beredskapsarbeten redan under innevarande höst kom­mer att öka.

Föredraganden

Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) bar regeringen den 23 oktober 1975 beslutat atl AMS från reservationsanslaget Sysselsättningsskapande åtgärder får utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit be­strida utgifter med högst 585 milj. kr. Utgifterna skall användas till följande ändamål.

Beredskapsarbeten 330 milj. kr.

Den avmattning i efterfrågan på arbetskraft som successivt bar för­stärkts under år 1975 medför svårigheter för främst nytillträdande och svårplacerade atl finna arbete. Regeringen söker genom skilda åtgärder bl. a. en vidgad utbildningsverksamhet, förstärkta förmedlingsåtgärder och en utvidgning av antalet praktikplatser inom den offentliga sektorn råda bot på dessa svårigheter. Som elt komplement härtill fordras emel­lertid resurser för att genom beredskapsarbeten kunna erbjuda dem, för vilka andra åtgärder är mindre lämpade, sysselsättning under en över­gångsperiod. Antalet personer i beredskapsarbeten är f. n. 14 000, hu­vuddelen i särskilda beredskapsarbeten. AMS har beräknat alt ca 25 000 personer kan behöva beredas arbete i beredskapsarbeten under vintern. Härför har anvisats 300 milj. kr. Vid AMS fördelning av medlen skall förtur ges för särskilda insalser inom boende-, skol- och lekmiljö samt för byggande av skogsbilvägar. Härutöver har regeringen uppdragit åt AMS att låta ulföra vissa väg- och broprojekl som beredskapsarbeten inom en ram av ca 30 milj. kr. Jag räknar vidare med alt praktikverk-samhel lill viss del kan behöva finansieras från delta anslag. Så har skett även tidigare. I förekommande fall bör regeringen därvid få fast­ställa bidragsprocenten för praktik med hänsyn till verksamhetens ka­raktär.

Prop. 1975/76: 25

53

Höjt statsbidrag till kommunala beredskaps­arbeten 2 0 milj. kr.

Regeringen har bemyndigat AMS att under tiden den 1 november 1975den 30 juni 1976 utge förhöjt statsbidrag med 50 % till särskilt anordnade kommunala beredskapsarbeten vilka ger sysselsättning för i första hand arbetslösa ungdomar under 25 år. Kostnaderna för denna höjning av statsbidraget har beräknats till 20 milj. kr.

Personalutbildning i kombinafion med ersät­tare inom den kommunala sektorn 15 milj. kr. Regeringen har beslutat utvidga verksamheten med arbetsmarknads­utbildning i kombination med beredskapsarbete inom den kommunala sektorn lill atl omfatta inle enbart vårdområdet och barnslugeverksam-heten utan hela det kommunala och landstingskommunala verksamhets­området. Sammantaget väntas inemot 10 000 personer kunna få utbild­ning eller arbete på detta sätt. För sysselsättning i beredskapsarbete som ersättare bör i första hand prövas möjligheten alt antaga ungdomar un­der 25 år. Kostnaderna under delta anslag för utvidgningen av verksam­heten har beräknats till 15 milj. kr.

Ökad    ram    för    projekteringsbidrag    10    milj.    kr. För att öka antalet startfärdiga kommunala byggnadsprojekt har re­geringen vidgat ramen för bidrag till projektering av kommunala anlägg­nings- och husbyggnadsarbeten från 20 milj. kr. till 30 milj. kr.

Tidigareläggning av statliga industribeställ­ningar   2 10   milj.   kr.

Regeringen bar bemyndigat AMS atf i samråd med berörda myndig­heter och verk lägga ut beställningar och handla upp förnödenheter intill ett belopp av högst 210 milj. kr., varav 10 milj. kr. avser industribeställ­ningar inom beklädnadssektorn.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regering­en föreslår riksdagen

alt till Sysselsättningsskapande åtgärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservations­anslag av 585 000 000 kr., varav förslagsvis 70 000 000 kr. att avräknas mot automobilskaftemedlen.

[3] B 4. Stöd tili lageruppbyggnad. Regeringen har med stöd av riks­dagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskr 1975: 30) infört en möjlighet all bevUja statsbidrag till lagerökningar som inträf­far under perioden den I juli 1975den 30 juni 1976. För sågverk kan bidrag i stället ulgå för tiden den 1 januariden 31 december 1975 och enligt regeringens beslut den 16 oktober 1975 dessutom för tiden den I

Prop. 1975/76: 25

54

januariden 30 juni 1976. Villkor för lagerslöd är alt detta i varje en­skilt fall har väsenlligl intresse från sysselsättningssynpunkt och all sys­selsättningen upprätthålls under stödperioden.

Del lagerslöd som nu kan utgå har i huvudsak samma konstruktion som riksdagen godkände år 1971 (prop. 1971: 140, FiU 1971:47, rskr 1971: 293). Bidraget utgår sålunda i allmänhet med 20 % av ökningen av värdet av företagens lager av hel- och halvfabrikat. Till skillnad från vad som gällde enligt 1971 års bestämmelser skall lagerökningen dock räknas i fasta priser.

Lagerstödet betalas enligt gällande bestämmelser i efterskott sedan den faktiska lagerökningen under slödperioden har redovisats. Det har därför inte någon omedelbar effekt på företagens likviditetssituation. Det är i stället utformat så alt det ökar lönsamheten av fortsall pro­duktion. Jag bedömer det som sannolikt atl bidraget i många fall skulle ge väsentligt större effekt om det till en del kunde betalas ut i förskott. Det skulle då också ge ett direkt tillskott av likvida medel för pro­duktionen vid den tidpunkt då avsättningsmöjligheterna är svaga. Jag anser att en sådan förskoltsmöjlighet snarast bör införas.

Beslut om förskoll på lagerstödet måsle grundas på uppskattningar av det sannolika utfallet av lagerökningen i varje enskilt fall. Sådana uppskattningar bör göras av AMS på grundval av företagens uppgifter och vad som är känt om deras produkfion, avsättningsmöjligheter, syssel­sättningsförhållanden och övriga omständigheter av betydelse. Förskot­ten bör begränsas till högst 75 % av det troliga lagerstödsbdoppet i varje enskilt fall. Därigenom bör förskotten i flertalet fall komma att under­stiga det slufliga bidraget, så att återbetalning inte behöver ske, även om uppskattningarna av lagerökningen blir osäkra.

Förskotten bör inte innebära någon ändring av den tidigare bestäm­da subventionsgrad 20 % av lagerökningen som bidraget inne­bär. Förskotten bör därför förenas med krav på ränta. Räntesatsen bör enligl min bedömning vara 3 V4 procentenhet högre än gällande diskonto, dvs. f.n. 9 Va %, vilket i dag motsvarar bästa checkkredit-ränta för företagen. Om det visar sig atl ett företag som fåtl förskott inle uppnår någon lagerökning eller av annal skäl inte kan beviljas la­gerstöd, skall återbetalning ske senast i samband med slutligt beslut om sådant stöd, liksom när bidraget visar sig understiga summan av för­skott och upplupen ränta. För atl ärendenas handläggning skall bli en­kel bör ingen särskild säkerhet krävas annat än en förbindelse att åter­betala vad som överstiger del slutliga bidraget.

Eftersom   förskollen   bör  kunna  betalas  ul  så  tidigt  som   möjligt under stödperioden, har jag tidigare i dag föreslagit regeringen att be­stämmelser utfärdas om detta med omedelbar verkan. Riksdagens god­kännande av de riktlinjer som jag nu har redogjort för bör nu inhämtas. Möjligheten  till  förskott på lagerstödet medför alt en stor dd  av

Prop. 1975/76: 25

55

utgifterna för stödet uppkommer redan under innevarande budgetår. Jag beräknar utgiftema under förevarande anslag till 200 mUj. kr. un­der budgetåret.

Jag anser dessutom all lagerslödel bör kompletteras med en möjlig­het lill statlig garanti för lån som förelagen tar upp utöver förskott på statsbidraget för att finansiera lageruppbyggnad. Eftersom staten till skillnad från bankinsliluten saknar möjlighet alt snabbt göra den kredit-värdighetsprövning som är nödvändig och alt löpande följa utveck­lingen av etl förelag, bör garantin enligt min mening utformas som elt statligt ansvarstagande för de förluster som bankema kan åsamkas. Jag förordar att staten tar ansvaret för två tredjedelar av eventuella för­luster på de aktuella lånen. Statens ansvar bör gälla belopp som enligt låneavtalet förfaller till betalning före den 1 januari 1977, förutsatt att förlusterna styrks före utgången av år 1978.

Garantin innebär att staten tar huvuddelen av ansvaret för banker­nas åtagande. Delta bör underlätta förelagens möjligheter alt erhålla lageruppbyggnadslån. Garantin bör nämligen kunna vara av betydelse vid bankinstitutens bedömning av ett företags kreditvärdighet och där­med bidra till alt lån kan lämnas.

Jag förordar således att AMS får ge förlustgarantier för lån till företag som i preliminärt beslut har beviljats statsbidrag till lagerökning. Ga­rantierna bör kunna avse lån som högst uppgår lill den beräknade lager­ökningen dock efter avdrag med eventuellt förskott. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bör kunna medge eftergift av fordran som uppkommer på grund av garantiåtagande. Eventuella ut­gifter till följd av statsgarantin bör betalas från förevarande anslag.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen atf

1.

godkänna de av mig redovisade grunderna för förskott på statsbidrag till lagerökning,

2.

bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringen be­stämmer atl besluta om statlig garanti för förluster i samband med lån till lageruppbyggnad,

3.        bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringen be­

stämmer att efterge statens rätt på grund av garantiåtagande

för förluster i samband med lån till lageruppbyggnad.

C. Arbetsmiljö

[4] C 5. Arbetsmiljöinsatser inom statliga affärsverk m. m. Med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU 1975: 1, rskt 1975: 30) har regeringen beslutat atl för arbelsmiljöinsalser inom stat­liga affärsverk m. m. får bestridas utgifter med högst 25 milj. kr. AMS skall efter förslag av berörda verk besluta om dispositionen av medlen. För medgivande krävs att personalens företrädare i skyddsfrågor har till-

Prop. 1975/76: 25

56

styrkt ansökan. Insatserna skall ge snabb sysselsättningseffekt. För detta ändamål bör ett nytt anslag, benämnt Arbelsmiljöinsalser inom statliga affärsverk m. m., föras upp.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

alt lill Arbetsmiljöinsatser inom statliga affärsverk m. m. på till­läggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa etl reservationsanslag av 25 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

I. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

C. Statens jämvägar

[5] 2. Elektrifiering av järnvägslinjen BorlängeMora. Frågan om elek­trifiering av bandelen BorlängeMora, har vid flera lillfällen behand­lats av riksdagen.

1972 års riksdag hemställde hos Kungl. Maj:t om en utredning rö­rande möjligheterna lill elektrifiering av bandelen (TU 1972: 16, rskr 1972: 252).

1 prop. 1974: 1 (bil. 8 s. 233234) redovisade chefen för kommuni­kationsdepartementel den förnyade prövning som SJ och AMS gjort av projektet. Enligt verkens utredning talade varken ekonomiska skäl el­ler syssdsätlningsskäl för elt genomförande av projektet. På grundval av utredningen fann chefen för kommunikationsdepartementet efter samråd med mig att varken arbetsmarknadsmässiga eller andra skäl talade för en elektrifiering av järnvägslinjen.

I anslutning härtill hemställdes i motion 1974: 1076 all riksdagen hos Kungl. Maj:t begärde åtgärder för elektrifiering av järnvägslinjen Bor­längeMora och all för ändamålet erforderligt anslag anvisades. Som skäl för hemställan anfördes bl. a. stigande oljepriser, behov av bered­skapsarbeten samt regionalpolitiska motiv.

SJ lämnade i skrivelse den 20 februari 1974 kompletterande redovis­ning rörande projektet. Av skrivelsen framgick all ekonomiska motiv för elektrifieringen saknades, även vid kraftigt stigande oljepriser.

Trafikutskottet fann vid sin behandling av motionen atl en elektrifie­ring av bandelen BorlängeMora var motiverad från samhällsekono­miska utgångspunkter och föreslog åtgärder för en snar elektrifiering av bandden. Riksdagen biföll utskottets hemställan (TU 1974: 23, rskr 1974:316).

I enlighet med riksdagens beslut uppdrog regeringen den 23 januari 1975 ål SJ att snarast utföra projektering för en elektrifiering av järn-

Prop. 1975/76: 25

57

vägsUnjen BorlängeMora. I skrivelse den 22 maj 1975 lämnade SJ den begärda projektredovisningen. Byggnadstiden beräknades lill två år och projektkostnaden till ca 25 milj. kr. Den 3 juli 1975 uppdrog rege­ringen åt SJ att utföra elektrifieringen i huvudsaklig överensstämmelse med den lämnade projektredovisningen. Då medel för finansiering av projektet ej anvisats föreskrevs att arbetena t. v. skulle finansieras inom ramen för tillgängliga medel på investeringsanslagel Järnvägar m. m. I särskild skrivelse till regeringen den 22 augusti 1975 har SJ hemställt att investeringsramen för budgetåret 1975/76 skall höjas med 3,5 milj. kr. för alt elektrifieringen skall kunna påbörjas. Vidare har SJ hemställt om avskrivningsanslag motsvarande ramhöjningsbeloppet.

Föredraganden

Riksdagen har beslutat att elektrifieringen av järnvägslinjen Bor­längeMora skall genomföras av samhäUsekonomiska skäl. Regeringen har uppdragit åt SJ all projektera en elektrifiering. Efter del alt SJ re­dovisat projekteringen, varvid projektet kostnadsberäknats till ca 25 milj. kr. och beräknats utföras på två år, har regeringen uppdragit ål verket att genomföra elektrifieringen i huvudsaklig överensstämmelse med projektredovisningen. Riksdagen har ännu inte anvisat medel för finansiering av projektet.

SJ har inte funnit projektet företagsmässigt motiverat, vilket inne­bär alt SJ:s ordinarie anslag inte bör belastas. AMS har funnit att pro­jektet till sin huvuddel inte är lämpat som beredskapsarbete, varför an­slaget Sysselsättningsskapande åtgärder likaledes inte bör belastas. Den av riksdagen anförda samhällsekonomiska motiveringen synes grundad på en regionalpolitisk värdering av projektet. Efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementet har jag funnit det ändamålsenligt att på tilläggsbudget I till statsbudgeten budgetåret 1975/76 uppförs etl nytt anslag för detta speciella ändamål. På sedvanligt sätt bör en tio-procentig marginal beräknas. Då projektet inte väntas kunna ge för­räntning måste avskrivningsanslag motsvarande hela investeringsbelop­pet successivt ställas till SJ:s förfogande.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt till Elektrifiering av järnvägslinjen BorlängeMora på till­läggsbudget I till slatsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa elt investeringsanslag av 27 500 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

59

Bilaga 10

Utdrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet Hjelm-Wallén

Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser bostadsdepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TOLFTE HUVUDTITELN

B. Bostadsbvggande m. m.

[1] B 10. Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler. Un­der denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats elt reservationsanslag av 4 mifl. kr. Riksdagen fastställer för varje budgetår en ram för beslut om upprustningsbidrag och särskilda efter­gifter av äldre lån. För innevarande budgetår har riksdagen medgivit all beslut om bidrag och särskilda eftergifter får meddelas inom en ram av 5 milj. kr. Efter medgivande av regeringen får ramen överskridas genom beslut om upprustningsbidrag om det behövs av sysselsättnings-skäl.

Bestämmelserna om upprustningsbidrag och särskilda eftergifter finns i kungörelsen (1973: 400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler (ändrad senast 1975: 485).

Bostadsslyrelsen har i skrivelser den 28 augusti och den 11 septem­ber 1975 hemställt om vidgning av ifrågavarande ram dels med 5 milj. kr. avseende sådana projekt som av arbetsmarknadsmyndighe­terna bedöms särskilt angelägna från sysselsättningssynpunkt, dels med ytterligare 5 milj. kr. avseende andra projekt som också medför ökad sysselsättning för bl. a. äldre orlsbunden arbetskraft.

Styrelsens framställningar utvisar atf hos samlingslokaldelegationen inneliggande ansökningar tillsammans med de ytterligare ansökningar som aviserats av riksorganisationerna, och som förväntas inkomma före årsskiftet 1975/76, innefattar anspråk på ca 9 milj. kr. i upprustnings­bidrag. Mot denna bakgrund har samlingslokaldelegationen funnit det uppenbart all den vid lidpunkten  för framställningen outnytflade ra-

Prop. 1975/76: 25

60

men för innevarande budgetår om 3,6 milj. ki. inte kommer all täcka behovet för beslut om bidrag tUl angelägna upprustningar under hela budgetåret. Delegationen har vidare framhållit att beslut om bidrag i nära anslutning till kommunemas och föreningamas planering av upp­rustningarna är nödvändiga för alt projekten skall kunna genomföras med gynnsammast möjliga ekonomiska utfall. En förskjutnmg av på­börjandet medför ofta väsentliga kostnadsökningar som påverkar fi­nansieringsförutsättningarna.

Vid utgången av budgetåret 1974/75 fanns en behållning på anslaget av 5,8 mUj. kr. och för budgetåret 1975/76 har anvisats 4 milj. kr. För utbetalning under innevarande budgetår finns sålunda 9,8 milj. kr. Vid en total ram för beslut om bidrag under 1975/76 på 15 milj. kr., en­ligt styrelsens förslag, kan erfarenhetsmässigt 810 milj. kr. bli ak­lueUa för ulbetalnmg under detta budgetår. Med anledning av beslut meddelade under tidigare budgetår kan ytterligare ca 2 milj. kr. komma att betalas ul. Mot denna bakgrund föreslår styrelsen att på tilläggs­budget för innevarande budgetår anvisas ett anslag av 2 milj. kr.

Föredraganden

Regermgen har med stöd av riksdagens bemyndigande genom beslut den 23 oktober 1975 förordnat att ramen för beslut om upprustnings­bidrag och särskilda eftergifter under innevarande budgetår får över­skridas genom beslut om upprustningsbidrag med sammanlagt högst 10 milj. kr. avseende projekt som medför ökad sysselsättning. Kostna­den för invenlarieanskaffning skall dock räknas av från den ordinarie ramen.

Regeringens beslut innebär att ramen för bidrag och särskUda efter­gifter uppgår till sammanlagt 15 milj. kr. under budgetåret 1975/76. Del häremot svarande ökade medelsbehovet, 2 milj. kr., bör täckas genom anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

alt till Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 an­visa etl reservationsanslag av 2 000 000 kr.

[2] B 11. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.

Riksdagen har (prop. 1975: 30 bU, 2, CU 1975: 28, rskr 1975: 203) för budgetåret 1975/76 under tolfte huvudtiteln till vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m, m, anvisat etl reservationsanslag av 326 milj, kr. Till anslaget har vidare förts vid utgången av budgetåret 1974/75 kvarstående medel på tidigare anvisat anslag till energibespa­rande åtgärder som inte avsåg åtgärder i näringslivels och trädgårdsnä­ringens byggnader.

Prop. 1975/76: 25

61

För dispositionen av anslaget för olika ändamål gäller följande av riksdagen fastställda ramar för beslut om lån och bidrag under budget­året 1975/76.

Ram för beslut

1

Lån och bidrag för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet

300 milj. kr.

2

Bidrag för energibesparande åtgärder i allmänna sam­lingslokaler

5 milj. kr.

3

Bidrag för energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader

15 milj, kr,

4

Bidrag till prototyp- och demonstrationsverksamhet

6 milj. kr.

Bidrag för energibesparande åtgärder i kommunala och landstings­kommunala byggnader får under budgetåret 1975/76 beviljas inom den för åren 1974 och 1975 ursprungligen avsedda ramen om 50 milj. kr.

Bestämmelserna om här berörda lån och bidrag finns i följande författiiingar:

Kungörelsen (1974: 252) om statligt stöd till energibesparande åtgär­der i bostadshus (ändrad senast 1975: 488),

bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, ändrad senast 1975: 624),

kungörelsen (1962: 538) om förbättringslån (ändrad senast 1975: 486),

kungörelsen (1973: 400) om stafligt stöd till allmänna samlingslokaler (ändrad senast 1975: 485) och

förordningen (1975: 550) om statsbidrag till energibesparande åtgär­der i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m.

Särskilda bestämmelser om dispositionen av medel lill bidrag för ener­gibesparande åtgärder i civila statliga byggnader och för prototyp- och demonstrationsverksamhet har utfärdats av regeringen.

Föredraganden

Det statliga stödet till energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet har mötts av etl stort intresse från allmänhetens sida. Tillgängliga upp­gifter tyder på alt efterfrågan på medel under innevarande budgetår kommer alt avsevärt överstiga den ram på 300 milj. kr, som har an­visats för ändamålet. Beiräffande övriga delramar inom anslaget lorde därempt den förväntade efterfrågan inte överstiga tillgången på medel.

Mot derma bakgrund och med hänsyn lill de positiva effekter som ifrågavarande stöd medför för sysselsättning och energihushållning bör enligt inin mening ramar och anslag för lån och bidrag lill energibe­sparande åtgärder inom bostadsbeståndet vidgas under innevarande bud­getår.

De åtgärder som är stödberättigade inom energisparstödels ram främst förbättring av värmeisolering i väggar, bjälklag och fönster, för-

Prop. 1975/76: 25

62

bättring av värme- och ventilationssystem samt anordningar för indi­viduell varmvattenmätning och nattackumulering av varmvatten har betydelse för sysselsättningen inom såväl byggnadsbranschen som byggnadsmaterialindustrin.

Med ledning av tillgängliga uppgifter om inneliggande ansökningar och förväntad efterfrågan förordar jag atl ramen för beslut om lån och bidrag för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet vidgas med 150 milj, kr. Det häremot svarande ökade medelsbehovet, 150 milj. kr., bör läckas genom anslag på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för innevarande budgetår.

Jag vill också beröra frågan om stöd för pannbyten och byte av olje-brännare och därvid anmäla en av regeringen redan vidtagen åtgärd som syftar lill att säkra tillgången på energisparstöd för nämnda ända­mål under år 1975.

Enligt riksdagens beslut (CU 1975:28, rskr 1975:203) kvarstår stödmöjligheterna för byte av pannor och brännare till utgången av år 1975 under fömtsättning att ansökan om stöd kommit in tUl för-medlingsorganel senast den 30 maj 1975. Med hänsyn till de av riks­dagen antagna riktlinjerna i prop. 1975: 30 (bil. 2 s. 32) om jämn fördelning av lån- och bidragsgivningen under budgetåret och regering­ens föreskrifter i anslutning härtill, har det blivit uppenbart att många ansökningar om stöd för byte av panna och brännare, som kommit in till förmedlingsorganet senast den angivna tidpunkten, inte skulle ha kunnat få stöd på grund av medelsbrist. Det hänger samman med att ef­terfrågan på medel för andra energibesparande åtgärder ökat väsentligt. Med anledning härav vill jag anmäla för riksdagen atl regeringen har beslutat om viss ändrad fördelning i tiden av gällande ram för beslut om lån och bidrag för energibesparande åtgärder inom bostadsbe­ståndet i syfle att tillgodose medelsbehovet under år 1975 för ansök­ningar om stöd för pannbyten och byten av brännare som kommit in till förmedlingsorganen senast den 30 maj 1975.

Jag vill i anslutning härtill också beröra möjligheterna all behandla alla ansökningar om stöd för byte av pannor och byte av brännare före utgången av år 1975. Enligt vad jag har erfarit finns det nämligen hos lånemyndighelerna ell så stort antal obehandlade ansökningar atl det inte är möjligl alt slutbehandla dem under året. Regeringen bör därför utverka riksdagens bemyndigande atl förlänga tiden för stöd för nämn­da ändamål. Förutsättningen bör självfallet fortfarande vara att ansök­ningar har kommit in till förmedlingsorganen senast den 30 maj 1975. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen atl

1.

bemyndiga regeringen alt förlänga liden för stöd för pannbyle och byte av brännare enligt vad jag har förordat,

2.

medge alt beslut om lån och bidrag för energibesparande åt­gärder inom bostadsbeståndet under budgetåret 1975/76 får meddelas inom en ram av 450 000 000 kr..

Prop. 1975/76: 25

63

3. till Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservationsanslag av 150 000 000 kr.

D. Lantmäteri- och kartväsendet

[3] D 6. Lantmäteriverket: Utrustning. Under detta anslag har för fi­nansiering av lantmäteriverkets investeringar i utrustning m. m, i stats­budgeten för budgetåret 1975/76 anvisats ett reservationsanslag av 1,5 milj. kr. (prop. 1975: 1 bU. 14, CU 1975: 5, rskr 1975: 47).

Statens lantmäteriverk har i skrivelse den 30 september 1975 hem­ställt att ylterligare 1,9 milj. kr. anvisas på utmstningsanslaget för in­nevarande budgetår. Verket erinrar om atl departementschefen i 1975 års budgetproposition (prop. 1975: 1 bil. 14 s. 56), mot bakgmnd av att det inom verket pågick en utredning i syfte att bl. a. undersöka vil­ken ytterligare teknisk utrustning som kunde behövas under de förelig­gande nya organisatoriska förutsättningama, beräknat anslaget till 1,5 milj. kr. för budgetåret 1975/76. Den åsyftade utredningen har fär­digställts av en projektgrupp inom lantmäteriverket under våren 1975. Gruppen föreslår att den lokala och regionala organisationen under en femårsperiod förstärks med utmstning i form av ny- och ersättningsan­skaffningar för ca 2,3 milj. kr./år.

Lantmäteriverket konstaterar att den nuvarande tekniska utmstnings-slandarden inom lantmäteriet är låg. Den nya utrustningen avses i hu­vudsak användas inom den avgiftsfinansierade verksamheten och kom­mer därigenom dels att medverka till att ett positivt bidrag till upp­fyllande av kravet på full kostnadstäckning inom program 2 erhålls, dels aft bli föremål för avskrivning och förräntning inom delta program.

Enligt verket behöver inköp av framför allt eleklroopliska längd-mätningsinslmmenl prioriteras.

Föredraganden

Den nya organisationen för det statliga lantmäteri- och karlväsendet har varit verksam sedan den 1 juli 1974 men det är först fr. o. m. innevarande budgetår som lantmäteri- och kartverksamhelen på cen­tral nivå fått gemensamma lokaler i Gävle. Därmed finns förutsätt­ningar alt nå väsentliga rationaliseringseffekter inte minst genom den tekniska verksamhetens integrering inom lantmäteriets olika organ på lokal och regional nivå. En ändamålsenlig och rationell instrument-park utgör enligl min mening en gmndläggande föratsättning för att den nya organisationen på ett förtroendeingivande sätt skall kunna lösa sina väsentliga uppgifter inom samhällsbyggandet.

Jag delar därför lantmäteriverkets bedömning atl  vissa omoderna

Prop. 1975/76: 25

64

och orationella instrument successivt bör ersättas. Härigenom kan be­tydande rationaliseringsvinster göras inom framför allt förrättnings- och uppdragsverksamheten,

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Lantmäteriverket: Utrustning på tilläggsbudget I till stats­budgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservationsanslag av 1 000 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

65

Bilaga

II

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

DRIFTBUDGETEN

TRETTONDE HUVUDTITELN

A. Industridepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m. m. På statsbudgeten för budgetåret 1975/76 har under denna mbrUc anvisats ell reservationsanslag av 7 milj. kr.

Enligt Kungl. Maj:ts bemyndigande den 25 oktober 1974 tillkaUades energisparkommittén (I 1974: 05) med uppgift atl handha energispar-kampanjen 19741975 och även samordna berörda myndigheters in­salser (jfr prop. 1974: 170 s. 65). Mol bakgrund av den redovisning som lämnades i prop. 1975:30 (bil. 1 s. 355, NU 1975:30 s. 37, rskr 1975: 202) har kommitténs uppdrag förlängts och utvidgats genom lill-läggsdirektiv den 18 juni 1975. Kommittén skall således med utgångs­punkt i erfarenheterna av sparkampanjen vintern 19741975 samord­na och stödja myndigheternas informationsinsatser och vid behov pla­nera och genomföra egna informationsåtgärder under i första hand vintern 19751976. Regeringen har vidare den 16 oktober 1975 upp­dragit åt kommittén att senast den 1 december 1975 avge en rapport om hur energikonsumtionen f. n. utvecklas och hur utvecklingen väntas se ut år 1976. I uppdraget till kommittén ingår också att undersöka förut­sättningarna för all införa en mera regelbunden inspektion av eldnings­anläggningar. Likaså skall kommittén undersöka förutsättningarna för atl på vissa områden införa direkta restriktioner eller förbud för vissa slag av energianvändning. Kommittén skall härvid utreda vilka typer av åtgärder som i första hand bör komma i fråga och söka bedöma bl. a. konsekvenserna för olika kategorier av konsumenter samt inverkan på produktion och sysselsättning. En utgångspunkt för kommitténs under-

5    Riksdagen 1975/76. 1 saml Nr 25

Prop. 1975/76: 25

66

sökningar bör härvid vara att besparingseffekterna skall stå i rimlig proportion till insalta resurser. Redovisning för dessa båda delar av uppdraget skall kommittén lämna under våren 1976.

Kostnaderna för verksamheten bör liksom hittills bestridas från tret­tonde huvudtitelns kommittéanslag. För budgetåret 1975/76 har dessa kostnader beräknats till 6 milj. kr. Detta belopp ryms inte inom ramen för vad som tidigare har beräknats för detta anslag. Ett ylterligare me­delsbehov om 6 milj. kr. föreligger alltså.

Förberedelsearbetet med informationsåtgärder under vintern 1975 1976 har redan inletts. Detta innebär alt vissa kostnader kan uppkom­ma redan innan riksdagens beslut i medelsfrågan föreligger. Utgifter med anledning härav bör få bestridas från tillgängliga medel under an­slaget.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tUläggsbudget I lUI statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa etl reservationsanslag av 6 000 000 kr.

C. Mineralförsörjning m.m.

Verksamheten vid Sveriges geologiska undersökning (SGU) bedrivs inom fyra program, nämligen Kartering, Information och dokumenta­tion, Prospektering samt Speciella undersökningar. Medel för verk­samheten anvisas över anslagen Sveriges geologiska undersökning: Geo­logisk kartering saml information och dokumentation, Sveriges geolo­giska undersökning: Prospektering m. m. och Sveriges geologiska un­dersökning: Utrustning. Anslagen är reservationsanslag.

Sveriges geologiska undersökning

SGU har i skrivelse den 22 juli 1975 redovisat förväntade kostnads­ökningar under budgetåret 1975/76 till följd av pris- och löneökningar.

Kostnaderna för höjda löner och traktamenten till SGU:s personal beräknas av SGU uppgå tUl sammanlagt 7 081000 kr., varav dock 3 188 000 kr. avser personal som sysselsätts inom uppdragsverksamhet. SGU hemställer att det återstående beloppet 3 893 000 kr. anvisas lill SGU. Härav bör 2 265 000 kr. ulgå över anslaget Sveriges geologis­ka undersökning: Geologisk karlering samt information och dokumen­tation och 1 628 000 kr. över anslaget Sveriges geologiska undersök­ning: Prosp>ektering m. m.

Kostnadsökningarna på grund av höjda priser på material och loka­ler uppgår tiU 1 890 000 kr., varav 822 000 kr. avser uppdragsverksam­het. Av återstoden 1 068 000 kr. bör 437 000 kr. utgå över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering saml information

Prop. 1975/76: 25

67

och dokumentation och 631 000 kr. över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m.

Genom avtal mellan statens avtalsverk och Svenska gruvindustriarbet­areförbundet den 13 juni 1975 har ersättningen till borrningspersona­len m. fl. höjts. De extra kostnaderna härför uppgick under budgetåret 1974/75 tUl 299 000 kr. inom programmet Prospektering, varav 264 000 kr. för den del av programmet som finansieras över anslaget Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m. SGU har i skrivelse den 15 juli 1975 hemställt att medel för täckning av dessa kostnader anvisas över del nämnda anslaget.

Under sjunde huvudtiteln finns uppfört elt förslagsvis betecknat an­slag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Vissa av de av SGU angivna kostnadsökningarna är av sådant slag att de bör täckas från detta anslag. Regeringen har den 16 oktober 1975 beslutat att över detta anslag anvisa ytterligare totalt 2 863 000 kr. till Sveriges geologiska undersökning för budgetåret 1975/76.

|2] C 1. Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation. För detta ändamål har innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslag av 16 041 000 kr.

Under anslaget  redovisas  kostnader och  intäkter för programmen Karlering och Informaflon och dokumentation.

Föredraganden

Under detta anslag beräknar jag 354 000 kr. för ökade kostnader på grund av höjda löner och traktamenten för SGU:s personal. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservations­anslag av 354 000 kr.

|3|  C 3. Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m.m. För

detta ändamål har för innevarande budgetår anvisats etl reservations­anslag av 12 957 000 kr.

Anslaget avses täcka sådana kostnader för programmen Prospekte­ring och Speciella undersökningar som inte kan finansieras genom upp-dragsin takter.

Föredraganden

Jag beräknar under detta anslag 940 000 kr. för ökade kostnader på grund av höjda löner och traktamenten för SGU:s personal.

Prop. 1975/76: 25

68

Jag hemstäUer att regeringen föreslår riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Prospektering m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 an­visa ett reservationsanslag av 940 000 kr.

D. Energiförsörjning

[4] D S. Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. Under denna rubrik har för innevarande budgetår anvisats elt reservations­anslag av 80 milj. kr.

Riksdagen beslöt våren 1974 (prop. 1974:69, CU 1974:21, rskr 1974: 180) att på tilläggsstat III till rUcsstaten för budgetåret 1973/74 anvisa sammanlagt 248 milj. kr, tUl energibesparande åtgärder i bygg­nader. Av beloppet avsåg 35 milj. kr. näringslivets byggnader och 2 milj. kr. trädgårdsnäringens byggnader.

Våren 1975 beslöt riksdagen (prop. 1975:30, NU 1975:30, rskr 1975: 202) alt fr. o. m, budgetåret 1975/76 vidga näringslivets möjlig­heter till bidrag för energibesparande åtgärder tUl att förutom närings­livets och trädgårdsnäringens byggnader även avse åtgärder i industriel­la processer, framtagandet av vissa prototyper och demonstrationsan­läggningar samt av vissa anläggningar för energiproduktion. Riksdagen anvisade sammanlagt 80 milj. kr. för budgetåret 1975/76 för bidrags­givningen. Av beloppet har 18 mUj, kr. beräknats för stöd tUl åtgärder i näringslivels byggnader, 40 milj. kr. för åtgärder inom industriella processer, 20 milj. kr. för prototyper och demonstrationsanläggningar samt 2 milj. kr. för åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader. Vid me­delsberäkningen togs hänsyn även till kostnader för bl. a, information och administration av bidragsverksamheten. Regeringen har härutöver bemyndigats atl under budgetåret 1975/76 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med bidrag till framtagandet av prototyper och demonstrationsanläggningar för industriell energianvändning och för energiproduktion, som inberäknat löpande beslut innebär åtaganden om högst 10 milj. kr, under budgetåret 1976/77 och högst 5 mUj. kr, under budgetåret 1977/78.

Bidrag till energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggna­der utgår enligt kungörelsen (1974: 250) om statsbidrag till energibe­sparande åtgärder inom trädgårdsföretag (ändrad 1975: 546). Bidrags­ansökningar handhas av lantbmksstyrelsen.

Det statliga stödet avseende energibesparande åtgärder inom närings­livet utgår enligt förordnuigen (1975: 422) om statsbidrag till energi­besparande åtgärder inom näringslivet m. m. Bidrag vad avser bygg­nader och processer utgår till åtgärder som syftar lill bättre hus­hållning med energi. Som exempel på åtgärder i byggnader kan näm-

Prop. 1975/76: 25

69

nas förbättring eller utbyte av värme- och ventilationssystem, anslutning till fjärrvärme och förbättrad isolering. När det gäller processer kan bidrag erhållas för exempelvis återvinning av processvärme för upp­värmning inom processer eller av lokaler, slutning av processer eller eliminering av mellanstationer som omfattar avkylning och uppvärm­ning, förbättrad processreglering samt anskaffande av tilläggsutrustning för att möjliggöra ökad elproduktion i s. k. mottrycksanläggningar. Vidare utgår stöd till åtgärder för att använda annat bränsle än olja, exempelvis avfall (bark, spån, flis) eller kol, vid uppvärmning av bygg­nader eller inom processer.

Bidrag utgår tUl befintliga byggnader och processer med högst 35 % av godkända kostnader. Lägsta kostnad som berättigar till bidrag är 3 000 kr. När det gäller byggnader gäller dessutom att bidrag endast utgår till företag med mindre än 200 anställda och med högst 75 000 kr. per projekt.

Bidrag till prototyper och demonstrationsanläggningar utgår för åt­gärd som avser framtagande av sådana prototyper och anläggningar som är inriktade på effektivare energianvändning inom industrin, transporter och samfärdsel eller på återvinning av energikrävande varor eller av energi ur avfall. Dessutom lämnas bidrag för åtgärder som avser framtagande av sådana anläggningar för energiproduktion som innebär tillämpning av teknik som f. n, inte kan anses lönsam, men som kan antagas komma att bli det. Som exempel kan nämnas anlägg­ningar för virvelbäddsförbränning och för förbränning av bark och skogsavfall, vindkraftverk, hetvattenlagring, små vattenkraftverk och spillvärmeufnyttjande.

Bidrag tUl prototyper och demonstrationsanläggningar m. m. utgår med högst 50 % av godkända kostnader. Lägsta kostnad som berättigar till bidrag utgör 3 000 kr.

Statens industriverk handlägger ansökningar om bidrag till energi­besparande åtgärder inom näringslivet. Fråga om bidrag som avser ål-gärd inom induslriell process och kan antagas komma all översliga 2 milj. kr. eller som avser prototyp eller demonstrationsanläggning m. m. och kan antagas komma att översliga 1 milj. kr. avgörs av re­geringen.

I sin anslagsframställning för budgetåret 1976/77 har industriverket bl. a. mot bakgrund av inkomna ansökningar om bidrag begärt all sammanlagt 110 milj. kr. anvisas för energibesparande åtgärder inom näringslivet. Av beloppet avser 80 milj. kr. åtgärder inom industriella processer och 30 milj. kr, prototyper och demonstrationsanläggningar m. m.

Den 30 september 1975 hade till industriverket kommit in ansök­ningar om bidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet på sammanlagt ca 126 milj, kr. Av beloppet avser 17 milj. kr, industrins

Prop. 1975/76: 25

70

byggnader, 59 milj, kr. industriella processer och 50 milj. kr. proto­typer och demonslralionsanläggningar m. m.

Mot bakgmnd av den stora efterfrågan på bidrag avseende åtgär­der inom industriella processer samt prototyper och demonslralionsan­läggningar m. m. och med hänsyn till den positiva sysselsättningseffekt som en ökad bidragsverksamhet kan väntas ge inom framför allt verkstadsindustrin förordar jag atl ytterligare medel anvisas för bidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet innevarande budgetår.

Jag beräknar det tillkommande medelsbehovet innevarande budgetår till 50 milj, kr. Av detta belopp har jag beräknat 35 milj. kr. för in­dustriella processer och 15 milj. kr. för prototyper och demonslra­lionsanläggningar m. m.

Beträffande stödåtgärderna för prototyper och demonstrationsan­läggningar m. m. blir det ofta nödvändigt att göra åtaganden som sträcker sig över flera år. Mot bakgmnd av vad jag har anfört beträf­fande ytterligare bidragsmedd till bl. a. prototyper och demonstrations-anläggningar m. m. förordar jag atl ramarna för åtaganden avseende budgetåren 1976/77 och 1977/78 utökas. Regeringen bör inhämta riks­dagens bemyndigande alt under budgetåret 1975/76 fatta beslut om bi­drag lUl prototyper och demonslralionsanläggningar m. m. som innebär åtaganden om högst 15 milj. kr. under budgetåret 1976/77 och högst 10 mifl. kr. under budgetåret 1977/78.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att under budgetåret 1975/76, i enlig­het med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomisk för­pliktelse i samband med bidrag lill framtagande av prototyper och demonslralionsanläggningar för induslriell energianvänd­ning och för energiproduktion m. m., som inberäknal löpande beslut innebär åtaganden om högst 15 000 000 kr, under bud­getåret 1976/77 och högst 10 000 000 kr, under budgetåret 1977/78,

2.

till Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa elt reservationsanslag av 50 000 000 kr.

[5] D 8. Åtgiirder för hantering av radioaktivt avfall m. m. Något anslag för delta ändamål finns inte upptaget i slatsbudgeten för budget­året 1975/76.

Utredningen (I 1972:08) om radioaktivt avfall (Aka-utredningen) skall enligt sina direktiv lägga fram förslag om bl. a. riktlinjer för etl naflondlt forsknings- och utvecklingsarbete rörande behandling och förvaring av radioaktivt avfall samt om organisation av en sådan verksamhet och former för dess finansiering. Förutsättningen skall där-

Prop. 1975/76: 25

71

vid vara att samtliga kostnader skall bäras av producenterna av kärn­kraft.

I skrivelse den 26 september 1975 har Aka-utredningen framhållit vikten av att kontinuiteten i det av utredningen inledda forsknings-och utvecklingsarbetet upprätthålls i avvaktan på en mera definitiv lösning av organisationsfrågan och myndighetsansvaret för utvecklings­arbetet inom avfallsområdet. Uiredningen förordar därför all ett an­svarigt programråd eller organ inrättas med uppgift atl inrikta och följa upp pågående och ytterligare erforderligt utvecklingsarbete rö­rande kärnkraftens radioaktiva avfall. Utredningen stryker under att delta organ bör fungera endast som en tillfällig lösning intill dess ställ­ning har tagils till organisationsformen på lång sikt på grundval av bl. a. utredningens kommande förslag.

Del föreslagna organet bör enligt utredningen stå självständigt gentemot kärnkraflindustrin men arbeta i nära kontakt med denna. Kostnaderna för verksamheten bör bäras av kärnkraflförelagen. Del föreslagna organet bör enligl uiredningen få som en ytterligare uppgift att förstärka Sveriges beredskap i fråga om lagring av utbränt kärn­bränsle. Slutligen framhåller utredningen vikten av att del föreslagna organet håller nära kontakt med Aka-ulredningens fortsatta arbete.

I skrivelse den 24 oktober 1975 har Aka-utredningen överlämnat förslag till elt program för hantering av reaktoravfall och utbränt bränsle som underlag för programorganels arbete.

Svensk Kärnbränsleförsörjning AB, som ägs gemensamt av kärn­kraflförelagen, har i skrivelse den 27 oktober 1975 meddelat atl bo­laget har beslutat om en utvecklingsbudgel på upp till 9 milj. kr. för år 1976, alt användas för arbeten i huvudsak enligl de programrikt­linjer som utredningen har redovisat. Bolaget förutser en motsvarande budget på 12 milj. kr. för år 1977.

Föredraganden

Ett betydande arbete för alt lösa problemen i samband med omhän­dertagande av radioaktivt avfall har lagts ner i olika länder och även i Sverige. Konkreta förslag finns nu lill lösningar på slutligt omhänder­tagande av det radioaktiva avfallet från kärnkraffdriften och från den övriga verksamheten med radioaktiva produkter. Ätskilligt detaljarbete återstår dock i fråga om utveckling av praktiskt mest lämpliga metoder för avfallshanteringen.

F. n. svarar kraftproducenterna själva för huvuddelen av det ut­vecklingsarbete som bedrivs inom området för radioaktivt avfall. Ar­betet bedrivs i kontakt med Aka-utredningen, som också har initierat vissa projekt. Uiredningen väntas slutföra sill uppdrag under år 1976. Ett förslag kommer då att föreligga i fråga om organisation av och an­svar för utvecklingsarbetet inom avfallsområdet.

Prop. 1975/76: 25

72

Det är av stor betydelse att del arbete rörande hantering av radio­aktivt avfall som redan har påbörjats här i landet kan fullföljas utan uppehåll för att avvakta Aka-ulredningens förslag och ställningstagan­det till dessa.

Det står klart att ansvaret för inriktningen och ledningen av det ut­vecklingsarbete som utförs på området bör vila på ett gentemot kärn­kraftproducenterna fristående organ, även om dessa bär kostnadema för arbetet. I enlighet med Aka-ulredningens förslag bör därför i av­vaktan på en definitiv lösning av frågan inrättas ett statligt organ med detta ansvar.

Det är väsentligt all planerings- och förberedelsearbetet för det av Aka-utredningen föreslagna programmet rörande hantering av reaktor­avfall och utbränt bränsle kan inledas omgående. Jag kommer därför att föreslå regeringen att upprätta ett programråd för radioaktivt avfall. Rådet, som bör börja sin verksamhet så snart som möjligt, avses inrikta sill arbete huvudsakligen på det utvecklingsarbete som krävs för det nu aktuella kärnkraflprogrammet. Rådet skall emellertid också kunna ini­tiera arbete av mer grundläggande karaktär. Utgångspunkten för rådets arbete är det programförslag som Aka-utredningen har lagt fram. Rådet avses bestå av sju ledamöter. Till rådet knyts erforderliga sekretariats­resurser.

Kostnaderna för rådels verksamhet bör helt finansieras av kärnkraft-producenterna. Dessa har genom Svensk Kärnbränsleförsörjning AB förklarat sig villiga atl under år 1976 och 1977 ta på sig kostnadema för det framlagda programmet med sammanlagt 21 milj. kr. Med hän­syn till statens ansvar för verksamheten bör kostnaderna redovisas över ett särskilt anslag på statsbudgeten. Möjlighet bör föreligga att reservera medel flll kommande budgetår. Ett särskilt reservationsanslag, benämnt Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m. m., bör därför föras upp på statsbudgeten för innevarande budgetår. Eftersom verk­samheten helt skall finansieras av inflytande medel och inte kräva något tillskott av statsmedel, bör dessa medel fUlföras anslaget, som förs upp med ett formellt belopp av 1 000 kr. Anslaget bör inte få be­lastas. För innevarande budgetår beräknar jag en medelsåtgång under anslaget av ca 4 milj. kr.

Rådets förberedelse- och planeringsarbete bör, som jag just har nämnt, inledas omgående. Detta innebär alt vissa utgifter uppkommer, innan riksdagens beslut föreligger. Dessa utgifter bör få bestridas från tillgängliga medel under trettonde huvudtitelns anslag KommU-léer m. m. Vid riksdagens bifall till mitt förslag avses dessa kostnader bli täckta av inflytande medel.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att regeringen före­slår riksdagen

att till Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m. m. på till-

Prop. 1975/76: 25

73

läggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservationsanslag av 1 000 kr.

E. Teknisk utveckling m.m.

[6] E 4. Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning. På statsbudgeten för budgetåret 1975/76 har under denna rubrik anvisats ett reservations­anslag av 7,5 milj. kr.

1 prop. 1975: 30 om energihushållningen m. m. angav jag vid behand­ling av frågan om forskning och utveckling inom energiområdet (bil. 1 s. 459) att det ökade stödet till grundläggande forskning för energiområ­det kommer att medföra ett ökat behov av utrustning. Medel lill den kostnadskrävande utrustningen borde anvisas över anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning, och jag beräknade medelsbehovet för budgetåret 1975/76 till 1,5 milj. kr. Jag angav atl jag beträffande dessa medel avsåg att återkomma till regeringen med förslag i samband med tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning på tilläggs­budget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa elt reservationsanslag av 1 500 000 kr.

[7] E 13. Energiforskning. På statsbudgeten för budgetåret 1975/76 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av 102,8 milj. kr.

Medlen har anvisats inom ramen för huvudprogrammet Energiforsk­ning vilket i sin tur är indelat i program och delprogram. Vid min an­mälan beräknade jag för budgetåret 1975/76 för delprogrammet Orga­niska bränslen som ersättning för olja 9 milj. kr. (prop. 1975: 30 bil 1 s. 451) Jag anförde i sammanhanget bl. a. atl stöd till forskningsprojekt avseende utvinning av energi ur biosystem borde prövas i annan ord­ning.

Riksdagen beslöt atl med bifall till mot. 1975: 2040 och med anled­ning av mol. 1975: 2029 p. 13 som sin mening ge regeringen till känna att medel för forskning rörande energi ur biosystem bör finnas tillgängliga inom energiforskningsprogrammets ram. Utöver den av mig beräknade medelsramen för delprogrammet Organiska bränslen som ersättning för olja borde 2 milj. kr. avsällas för i första hand forskning rörande biosystem (NU 1975: 30 s. 111, rskr 1975: 202).

Riksdagens beslut i fråga om medel för anslaget Energiforskning in­nebar att riksdagen anvisade av regeringen föreslaget belopp. I den mån riksdagens bifall lill motionsyrkanden medförde krav på ytterli­gare medel under budgetåret 1975/76 borde det enligt uttalande av nä­ringsutskottet (NU 1975: 30 s. 71) fä ankomma på regeringen att före­slå att dessa anvisas på tilläggsbudget.

Prop. 1975/76: 25

74

Föredraganden

Med anledning av riksdagens beslut att särskilda medel inom energi­forskningsprogrammet bör ställas till förfogande för i första hand forsk­ning rörande energi ur biosystem bör såväl anslaget Energiforskning för budgetåret 1975/76 som den treåriga medelsramen för Huvudpro­gram Energiforskning och därmed sammanhängande insatser räknas upp. Anslaget Energiforskning bör höjas med 2 milj. kr. till 104,8 milj, kr. Ramen för treårsperioden 1975/761977/78 bör som följd härav beräknas flll 366 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Energiforskning på tUläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett reservationsanslag av 2 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

I. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

£. Fiirenade fabriksverken

[8] 1. Byggnader och utrustning. För detta ändamål har för innevaran­de budgetår anvisats ett investeringsanslag av 32,2 milj. kr.

Förenade fabriksverken

Förenade fabriksverken (FFV) har i skrivelse den 29 augusti 1975 jämte i därefter insänt kompletterande material anfört i huvudsak föl­jande.

För att ge arbetstrygghet, möjliggöra en rationell verksamhet och genomföra gjorda åtaganden på elt lönsamt sätt måste FFV ges möj­lighet till vissa omedelbara investeringar.

I fråga om grovkaliber- och pansarvärnsammunition har marknads-förutsätlningama utvecklats mer postivt än vad FFV tidigare kunnat förvänta samtidigt som prognoserna om orderingång för resten av 1970-talet indikerar en fortsatt hög nivå. Den ökade orderingången och efterfrågan hänför sig i huvudsak till exportmarknaderna. Produkterna är så attraktiva att tillfredsställande bruttovinstmarginaler kan erhållas. Orderstocken växer så snabbt att FFV har stora svårigheter atl erbjuda accepabla leveranstider.

Förutsättningarna för återstående del av 1970-talet är sålunda gynn­samma om FFV kan klara av erforderliga leveranskrav. Viss nödvändig kapacitet härför skall erhållas genom en starkt ökad utläggning på underleverantörer såväl inom som utom FFV. Det krävs dock en ök­ning av de maskinella resurserna vid FFV. FFV måste göra extra snabba

Prop. 1975/76: 25

75

insatser för att kunna utnyttja den nuvarande gynnsamma marknaden och de möjligheter den medför till förbättrad lönsamhet och en på sikt förbättrad konkurrenssituation. Om FFV i brist på resurser inte skulle kunna erbjuda tillräckligt attraktiva leveranstider blir kunderna tvingade att välja andra produkt/leverantörsaltemativ med motsvaran­de minskning av orderingången. FFV skulle därvid få svårigheter att hålla sig kvar på den inarbetade marknaden.

Resultatet för ammunitionsgruppen beräknas starkt förbättras genom den planerade verksamheten.

Under kommande tre år kommer behovet av maskinella resurser för nämnda ändamål att uppgå till minst 20 milj. kr. utöver vad som kan disponeras av reinvesteringsmedel. För innevarande budgetår behövs 8 mUj. kr.

I fråga om reparation av jetmotordetaljer framhåller FFV att del inom underhållssektorn f.n. pågår en kraftig satsning för att öka resur­serna för sådana reparationer. Bl.a. byggs en verkstad för 11,4 milj. kr. Viss utrustning ingår i detta belopp. I anslutning till byggandet av verk­staden har bedömningar skett av nödvändig utmstning. Del ekono­miska kravet på kort genomloppstid medför att underleverantörer endast i undantagsfall kan utnyttjas. FFV framhåller att nya material ställer höga och speciella krav på de reparationsmetoder som måsle användas. Vissa utrustningar härför måste anskaffas. Lönsamheten av en ökad reparationsverksamhet är stor med avsevärda kostnadsbesparingar för försvarets materielverk. En optimal reparationsvolym ger enligt en av materielverket och FFV gjord utredning årliga besparingar på tiotals milj. kr.

FFV:s målsättning är att ha ifrågavarande utrustningar i drift år 1978. Leveranstiderna för dessa har starkt ökats. Med hänsyn till den tid del tar atl få utrustningarna i produktion måste FFV lägga ut be­ställningarna senast vid årsskiftet 19751976 för att inte besvärande förseningar skall uppslå. Kostnaderna är bedömda till 6 mifl. kr.

FFV tar också upp utrustningar för kompletterande produkter. FFV framhåller att situationen vid de försvarsmaterieltillverkande enheterna kännetecknas bl.a. av att orderingången fördelar sig ojämt på olika produkter och enheter samt att enheterna genom sin specialisering på olika typer av försvarsmateriel har en på motsvarande sätt specialiserad utmstning. Den gynnsamma orderingången vid vissa enheter kan därför inte utnyttjas för att trygga beläggningen vid de enheter där orderin­gång och kapacitetsutnyttjande är lågt. Det är därför nödvändigt att FFV ges möjligheter att fullfölja det redan påbörjade arbetet med kompletterande produktion. Vissa produkter står inför produktions­start och de kräver komplettering av den befintliga maskinparken. Detta gäller framför allt en produkt, kallad ETP-bussningen, som an­vänds för att fästa maskinelement på axlar. Försäljningsresultaten för

Prop. 1975/76: 25

76

denna är sådana att agenten för Skandinavien begär utökade leveranser och prognostiserar en snabb ökning av orderingången. För denna pro­dukt behövs anskaffning av maskiner för 6 milj. kr., varav 1,4 milj. kr. behövs under innevarande budgetår. För andra projekt behövs 3,6 milj. kr.

Inom underhållssektorn genomförs en serie åtgärder för att FFV skall kunna utnyttja resurser och kunnande för civila ändamål. Lovande resultat har erhållits bl.a. beträffande underhäll av civila helikoptrar. Det krävs en viss komplettering av befintliga resurser. För att verk­samheten skall kunna genomföras i önskvärd, takt och ge beräknad lönsamhet är det nödvändigt med investeringar i utrustningar under innevarande budgetår med 2 milj. kr.

FFV:s sammanlagda yrkanden om ytterligare invesleringsanslag un­der innevarande budgetår uppgår sålunda till 21 milj. kr.

Föredraganden

I fråga om investeringsanslagen till FFV för byggnader och utrust­ningar har statsmaktema under de senaste budgetåren iakttagit stor återhållsamhet i avvaktan på ställningstagandet till FFV:s framtida verksamhetsinriktning och organisation. FFV anser nu att beslut om den långsiktiga inriktningen av verksamheten inle kan avvaktas för vissa mycket angelägna anskaffningar av utrustningar. Enligt FFV:s mening behövs dessa snarast möjligt.

Jag anser del i nuvarande marknadsläge vara viktigt, från såväl syssel­sättnings- som lönsamhetssynpunkt, alt vissa försäljningsmöjligheter för FFV:s produkter och tjänster snabbt tas till vara. De investeringar som jag förordar i det följande är angelägna och bör enligt min mening få utföras, trots alt statsmakterna inte har tagit ställning till FFV:s fram­tida verksamhetsinriktning.

Som FFV anfört har efterfrågan på viss ammunition, främst pansar­värnsammunition, ökat kraftigt. Orderstocken vid Zakrisdalsverken i Karlstad har således ökat mycket starkt. Den stora orderingången hän­för sig i huvudsak till exportmarknaderna. Efterfrågan väntas enligt FFV ligga på en hög nivå framöver och en starkt ökad utläggning av tillverkningsdetaljer förutses. För att denna efterfrågan skall kunna mö­tas, behöver 8 milj, kr. anvisas senast vid ingången av år 1976.

Med hänsyn till både den sysselsättningsökning och den förbättrade lönsamhet som investeringen för med sig bör den få göras. Jag beräknar alltså 8 milj. kr. för detta ändamål under innevarande budgetår. Hum­vida medel bör anvisas under kommande år får övervägas senare.

För att åstadkomma en rationell reparationsverksamhet avseende flyg­motorer har FFV för budgetåren 1974/75 och 1975/76 erhållit sam­manlagt 11,4 milj. kr. för att uppföra en ny rep>arationsverkstad och anskaffa viss utmstning. FFV framhåller nu att det behövs ytterligare

Prop. 1975/76: 25

77

utrustning för 6 milj. kr. för att FFV skall kunna tillmötesgå de myc­ket höga kraven på de reparationsmeloder som måste användas. Om det­ta slag av reparationsverksamhet bedrivs i optimal omfattning kommer det att medföra besparingar för försvarets materielverk med tiotals milj. kr. per år enligt en av FFV och materielverket gjord utredning. Med hänsyn härtill beräknar jag 6 milj. kr. för ändamålet på tilläggsbud­get innevarande budgetår.

FFV framför önskemål även om medel för utmstningar för fillverk­ning av vissa civila produkter som utvecklas inom FFV, Detta gäller framför allt en produkt, kallad ETP-bussningen, Den har redan börjat säljas och en snabb ökning av efterfrågan förutses. Vidare begär FFV att få anskaffa utrustning för att utöka sina möjligheter att kunna repa­rera civila helikoptrar. För att kunna genomföra dessa investeringar begär FFV 7 milj. kr.

Jag anser det viktigt att FFV får möjlighet att snabbt komma i gång med tillverkning av ETP-bussningen. Denna tillverkning kan komma att bli en viktig komplettering vid en av de försvarsmaterieltillverkande enheterna. De investeringar som behövs under innevarande budgetår uppgår till 1,4 milj, kr. Jag tar nu upp detta belopp, Humvida ylterligare investeringsmedel bör anvisas under kommande år får övervägas sena­re. För maskininvesleringar för övriga nämnda ändamål är jag inle be­redd alt nu beräkna några medel.

Sammanlagt beräknar jag alltså under delta anslag på tilläggsbudget I för innevarande budgetår etl medelsbehov av (8-1-6-1-1,4 =) 15,4 milj. kr.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

atl till Byggnader och utrustning på tilläggsbudget I till stats­budgeten för budgetåret 1975/76 anvisa etl investeringsanslag av 15 400 000 kr.

[9] 2. Finansiering av stirlingprojektet. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1975/76.

I prop. 1972: 85 (s. 47), 1972: 130 (s. 59), 1973: 170 (s. 49) och 1974: 170 (s. 71) har redogörelser lämnats för förenade fabriksverkens (FFV) medverkan i utvecklingen av stirlingmotorn.

HittUls har FFV för budgetåren 1971/721974/75 beviljats invesle­ringsanslag med sammanlagt 16,8 mifl. kr. för finansiering av stirling­projektet. FFV har samtidigt för nämnda ändamål medgivils rätt alt solidariskt med Kockums Mekaniska Verkstads AB (Kockum) teckna borgen för sammanlagt 44,3 milj. kr. (prop. 1972:85 bil. 10, NU 1972: 35, rskr 1972: 198, prop. 1972: 130 bil. 10, NU 1972:67, rskr 1972: 320, prop. 1973: 170 bil. 11, NU 1973: 71, rskr 1973: 384 och prop. 1974: 170 bil. Il, NU 1974: 56, rskr 1974: 396).

Prop. 1975/76: 25

78

Förenade fabriksverken

FFV har i skrivelse den 25 september 1975 hemställt om anslag för att bestrida statens andel av KB United Stirlings (Sweden) AB &margin-right:2.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Vidare hemställer FFV om rätt att tillsammans med Kockum teckna solidarisk borgen för ytterligare upplåning av United Stirling i Sveriges Investeringsbank AB under budgetåret 1975/76.

Av FFV:s skrivelse framgår i huvudsak följande.

Utvecklingsarbetet har fortsalt planenligt.

United Stirling har, efter omfattande marknadsundersökningar, valt att utveckla motorer i storleksklassen 70170 kW för medeltunga och tunga fordon. Inom denna storleksklass avser företaget att i första hand utveckla dels en motor på 75 kW (P-75-motorn), dels en motor på 150 kW (P-150-motorn). Systemspecifikationeraa som ligger till grund för utvecklingsarbetet har utformats med syfte att dessa två motorvarianter skall vara konkurrenskraftiga i förhållande till den modifierade dieselmotom. Denna motor bedöms vara stirlingmotoms huvudkonkurrent.

Sedan år 1974 har utprovning och modifiering av P-75-motom fortsall planenligt. Stirlingspecifika komponenter som varmare, brännkammare och luftförvärmare har uppnått en teknisk nivå som i allt väsentligt bedöms svara mot fastställda delmål för dessa komponenter. Totalt indikerar de erhållna utvecklingsresultaten att det för år 1977 uppställda delmålet för stirlingmotorn kan uppnås.

I skrivelsen redogörs närmare för det senaste årets utveckling beträf­fande konkurrenter, alternativa bränslen, möjligheterna att stirling­motorn blir en allmän motor samt de temporära återverkningarna av oflekrisen på motorindustrin samt miflölagstiftningen.

Den internationella utvecklingen av konkurrerande motorer bevakas intensivt i nära samarbete med Ford Motor Co i Förenta staterna (Ford). Konkurrenssituationen bedöms i huvudsak vara oförändrad. Dieselmotom är alltså fortfarande stirlingmotoms huvudkonkurrent.

Utvecklingen av alternativa bränslen, t.ex. metanol, har inte väsent­ligt förbättrat stirlingmotoms konkurrenssituation. Den ökande be­tydelsen av motorer med flerbränsleegenskaper framhålls dock.

Möjligheterna att stirlingmotorn på längre sikt blir en allmän motor har ökat den senaste tiden. FFV pekar på föflande skäl till denna be­dömning.

Ford har en positiv inställning till stirlingmotoms framtid och har offentliggjort en handlingsplan som väntas resultera i att personbilar med stirlingmotorer kommer att serieproduceras i mitten av 1980-talet. I en bilaga till skrivelsen redogörs för handlingsplanen.

Utvecklingen  av stirlingmotorn  har  i  Förenta  staterna  blivit en

Prop. 1975/76: 25

79

fråga av nationellt intresse. Stirlingmotorn tillhör de projekt som ERDA (United States Energy Research and Development Admini­stration) nämner bland projekt av betydelse för Förenta staternas energiförsörjning. Stirlingmotorn anses numera som en av de mera sannolika framtida alternativen till dagens motorer.

I Japan har planerna på en bred statlig satsning på stirlingmotorn konkretiserats, MITI (Ministry of Intemational Trade and Industry) väntas nästa år begära medel för ett femårigt utvecklingsprogram,

Sannolikheten för att keramiska material skall komma till använd­ning i vissa komponenter till stirlingmotorn bedöms f. n. som relativt hög. Dessa komponenter fömtses ge väsentligt minskad bränsleför­brukning och tillverkningskostnad jämfört med moisvarande metal­liska komponenter. Beroendet av tillgång till vissa strategiska mate­rial minskar dessutom.

På kortare sikt har utvecklingen i industriländerna på gmnd av oljekrisen ändrat en del av förutsättningarna för verksamheten vid United Stirling framgår det av skrivelsen. Motorindustrin har t. ex. un­der det gångna året tvekat att engagera sig i större utvecklingsprojekt, däribland stirlingprojektet.

I prop. 1974: 170 framhölls att omfatlande marknadsundersökningar har visat att bästa sättet att exploatera utvecklingsresultaten består i samarbete med etablerade motortillverkare. Genom utveckling av P-75- och P-150-motorerna tillsammans med motortillverkarna tUlgodo­ses deras krav och förutsättningama att sälja licenser ökar. Vidare fram­hölls att United Stirling borde eftersträva att till Fords och N. V. Philips Gloeilampenfabriekens (Philips) licenstagare samt till United Stirlings egna licenstagare tillverka och leverera stirlingjkomponenter.

FFV konstaterar, med utgångspunkt från pågående diskussioner med flera motortillverkare avseende licensförsäljning och utvecklingsupp­drag, att det förutsedda samarbetet inom stirlingsområdet med motor-industrin temporärt förskjutils framåt i tiden. Orsaken är den tidigare berörda tveksamheten hos motorindustrin inför större utvecklingspro­jekt. Denna fördröjning är visseriigen ofördelaktig på kort sikt, men bedöms medföra postiva effekter för verksamheten på lång sikt bl.a. i form av förbättrade licensintäkler efter hand som stirlingmotorn ut­vecklas ytterligare.

Det befinfliga samarbetsavtalet med Philips har utökats till att om­fatta även rätt till licensiering av mindre motorer.

FFV berör i sin skrivelse också målen i stort för United Stirlings verksamhet mot bakgrund av del senaste årets utveckling. Verket fram­håller att det f.n. inte finns skäl att ändra United Stirlings affärsidé eller mål. Kommande förändringar i omvärlden och en ändrad kon­kurrenssituation kan dock påverka den fortsatta verksamheten. En in-

Prop. 1975/76: 25

80

tensiv bevakning av utvecklingen från United Stirlings sida är därför nödvändig.

Utvecklingsmålet för P-75-motom och P-150-motorn prövas också fortlöpande med hänsyn till den förväntade konkurrenssituationen. Hittills finns dock ej skäl att modifiera utvecklingsmålen. Eventuella förändringar bedöms bli aktuella först efter nästa beslutstidpimkt.

Finansieringen av verksamheten vid United Stirling förutsätter verket ske enligt samma principer som f.n., dvs. hälften av erforderligt kapital­behov täcks genom långfristiga lån i Investeringsbanken för vilka Kockum och FFV solidariskt tecknar borgen samt hälften täcks genom lika stora bidrag från de båda delägarna.

För de planerade aktiviteterna fr.o.m. den 1 juli 1975 fram till besluts­tidpunkten i början av år 1977 beräknar FFV att United Stirling behö­ver elt kapitaltillskott av sammanlagt 36 milj. kr,

1 prop. 1974: 170 beräknades kapitalbehovet för perioden den 1 juli 1974den 1 januari 1977 till 5055 milj. kr. FFV:s nya bedömning innebär att totalkostnaden för samma period beräknas bli ca 57 milj. kr. Orsakerna till denna kostnadsstegring är enligt FFV att löner och andra kostnader ökat mer än vad som tidigare beräknats.

För budgetåret 1975/76 hemställer FFV att regeringen föreslår riks­dagen att

anvisa ett anslag på 6 milj. kr. för att bestrida FFV:s direkta ut­vecklingskostnader för stirlingprojektet genom sin andel i United Stirling samt

medge FFV rätt att tillsammans med Kockum teckna solidarisk bor­gen för ytterligare lån på 12 milj. kr. inkl. ränta intill ett belopp av totalt 56,3 milj. kr. Upplåningen avses ske i Investeringsbanken.

Föredraganden

I prop. 1974: 170 (s. 74) redovisades de överväganden om tidspla­ner, konkurrensförhållanden, samarbete med övriga företag, mål saml kostnads- och intäktsberäkningar som vid denna beslutstidpunkt i stirlingprojektet ledde till beslutet att driva projektet vidare. Nästa be­slutstidpunkt angavs i propositionen till början av år 1977.

Utvecklingsarbetet på stiriingmotom fortsätter planenligt. Detta är av speciell vikt då kravet på en tidig marknadsintroduktion vid sidan av uppfyllandet av vissa tekniska krav torde vara en viktig förutsättning för projektets framgång. Det förefaller därför önskvärt att United Stir­ling så tidigt som möjligt får till stånd ett samarbete med motortill­verkare med internationell anknytning.

De bedömningar som gjordes vid föregående beslutstillfälle avseende den förväntade framtida bränslesituationen, utvecklingen av miljölag­stiftningen och den framtida motormarknaden synes i allt väsentligt kvarstå oförändrade.

Prop. 1975/76: 25

81

Enligt FFV:s bedömning har de allmänna utvecklingsmöjlighetema för stirlingmotorn snarast förbättrats genom de ökade satsningar som planeras i bl.a. Förenta staterna och Japan.

Någon anledning atl under nuvarande förhållanden ompröva projek­tet innan den i prop. 1974: 170 angivna beslutstidpunkten i början av år 1977 finns inte. Jag förordar således att FFV bereds möjligheter att gå vidare med utvecklingsarbetet.

United Stirlings utvecklingsarbete har hittills finansierats dels med lån i Sveriges Investeringsbank AB, dels med bidrag från FFV och Kockum. FFV har för lånefinansieringen erhållit medgivande alt till­sammans med Kockum teckna solidarisk borgen intill ett belopp av 44,3 milj. kr. erhållit investeringsanslag under budgetåren 1971/72- 1974/75 om sammanlagt 16,8 milj. kr.

För tiden fr. o. m. den 1 juli 1974 till nästa beslutstidpunkt i början av år 1977 har United Stirlings finansieringsbehov tidigare beräknats till 5055 milj. kr. Enligt FFV:s nya bedömning kan finansieringsbehovet beräknas till ca 57 milj. kr. Intäkter bör dock i viss utsträckning kunna läcka finansieringsbehovet.

Finansieringsbehovet för budgetåret 1975/76 bör täckas efter samma principer som hittills tillämpats, dvs. flll hälften genom långfristiga lån för vilka Kockum och FFV solidariskt tecknar borgen samt till hälften genom lika stora bidrag från de båda delägarna.

För att täcka United Stirlings finansieringsbehov under budgetåret 1975/76 behöver FFV ett investeringsanslag om 6 milj. kr. Vidare ford­ras att FFV medges rätt att tillsammans med Kocikum teckna solidarisk borgen med ytterligare 12 milj. kr. intill ett belopp av 56,3 mifl. kr. In­vesteringsanslagel bör anvisas t. v. ulan krav på avskrivning.

Med hänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.         bemyndiga regeringen att medge föi enade fabriksverken alt

solidariskt med Kockums Mekaniska Verkstads AB teckna bor­

gen för lån till KB United Stiriing (Sweden) AB & font-family:Verdana'>12 000 000 kr. jämte ränta,

2.         till Finansiering av stirlingprojektet på tilläggsbudget I till

statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa etl investerings­

anslag av 6 000 000 kr.

F. Statens vattenfallsverk

[10] 1. Kraftstationer m.m. I statsbudgeten för budgetåret 1975/76 har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 1 747,5 milj. kr. Statens vattenfallsverk får inte utan regeringens medgivande belasta anslaget med högre belopp än 1 734,5 milj. kr. (prop. 1975: 30 bil. 1 s. 520, NU 1975: 30, rskr 1975: 202).

6    Riksdagen 1975/76. 1 saml. Nr 25

Prop. 1975/76: 25

82

Riksdagen har bemyndigat regeringen att medge vattenfallsverket atf teckna borgen för lån till bolag, i vilka verket förvaltar statens aktier, intill sammanlagt 2 568 milj. kr., varav högst 70 milj. kr. för lån lill distributionsbolag (prop. 1975: 85 s. 51, NU 1975: 22, rskr 1975: 150).

Enligt riksdagens beslut disponerar vattenfallsverket en rörlig kredit i riksgäldskontoret om 420 milj. kr. (prop. 1975: 30 bil. 1 s. 526, NU 1975: 30, rskr 1975: 202).

I anslagsframställningen för budgetåret 1976/77 har vattenfallsverket hemställt bl. a. dels om medel på tUläggsbudget till statsbudgeten för in­nevarande budgetår, dels om medgivande att bygga om Näs kraftstation, dels om medgivande att teckna borgen för lån till distributionsbolag intUl 90 mUj. kr., dels att få disponera en rörlig ikredit om 450 milj. kr. fr.o.m. innevarande budgetår.

I skrivelse den 18 juni 1975 har vattenfallsverket hemställt bl.a. om godkännande av etl till skrivelsen fogat konsortialavlal mellan verket och Stora Kopparbergs Bergslags AB om bildande av ett aktiebolag för gemensamt tillgodogörande av vattenkraften i Söderforsen i Dal­älven.

Statens vattenfallsverk

Världen bar under senare år upplevt en mycket kraftig inflation. Konsumentpriserna inom OECD-området har stigit med i genomsnitt 14,2 % i Sverige med 10,5 % under år 1974 och väntas i år stiga obetydligt långsammare. Priserna på råvaror har varit en starkt infla­tionsdrivande faktor. Efter april 1974 har råvarupriserna dock upphört att stiga, vilket så småningom torde få en lugnande inverkan på prisut­vecklingen.

Av vissa svenska indexserier, som i stort återspeglar kostnadsföränd­ringarna i vattenfallsverkefs anläggningsverksamhet, kan utläsas följan­de beträffande prisutvecklingen under perioden januari 1970januari 1975 och senare.

Mellanprodukter av järn (SCB J 23) Arbetskostnadsindex (SCB H 41) Cement (SBEF) Sprängmedel (SBEF)

Ärlig ge-

Ökning

Senast kända

nomsnittlig

1974

förändring

ökning jan.

1975

1970-jan.

1975

%

%

%

12,3

26,5

-5,3 (jan.maj)

12,4

16,2

11,7

33,7

18,5 (jan.-juli)

18,3

29,4

Arbetslöner utgör ca en tredjedel av kostnaderna i vattenfallsverkets byggnadsverksamhet. Återstoden är kostnader för material, transporter.

Prop. 1975/76: 25

83

maskiner m.m. Av tabellen framgår att samtliga kostnader stigit kraf­tigt sedan år 1970 och att ökningstakten blev än mer markerad under år 1974. Indexsänkningen för mellanprodukter av jäm under första delen av år 1975 bedömer verket vara av tillfällig natur. Pris- och löne­höjningarna återverkar också direkt på kostnaderna för utrustning och komponenter till verkets anläggningar.

Vattenfallsverket har tagit fram elt vägt korttidsindex för byggnads­arbeten vid värmekraftanläggningar. I viss utsträckning ger denna in­dexserie även information om kostnadsutvecklingen för byggnadsarbeten vid anläggningsdelar för vattenkraft ovan jord. Denna särskilda index­serie har utvecklats enligt följande.

ÄrUg genomsnitflig ökning jan. 1970

Ökning

Senast kända

jan. 1975

1974

förändring 1975

%____________________________ %______ %________ 

11,7

16,9

8,6 (jan.-juli)

Kostnaderna för vissa större distribulionsanläggningar har mellan åren 1974 och 1975 stigit med 15 å 20 %. Prisökningar mellan 20 och 30 % har kunnat konstateras för enskilda komponenter inom det regio­nala distributionssystemet liksom för komponenter och material till detaljdistribulionsanläggningar.

Även natururan, anrikningstjänster och tillverkning av bränsldemenl har blivit avsevärt dyrare. Leverantörerna av uran har begärt nya för­handlingar om redan ingångna avtal i syfle att höja priserna. Priserna på kontrakterade anrikningstjänster väntas öka med ca 50 % och bränsleelementen har genom indextillägg blivit ca 20 % dyrare jämfört med föregående år.

Den här redovisade pris- och löneutvecklingen har medfört atl kost­naderna för vattenfallsverkets investeringsprogram har ökat väsentligt i förhållande till vad som angavs förra året i anslagskrivdsen för bud­getåret 1975/76. Som en följd härav har verket gjort en ny beräkning av medelsbehovet för innevarande budgetår. Medelsbehovet för verkets vattenkraft- och värmekraftanläggningar saml distribulionsanläggningar har således räknats upp med sammanlagt 240 milj. kr. För en oför­ändrad kvantitet kärnbränsle behövs ytterligare 49 milj. kr. Utbyggna­den av två kärnkraftblock' i Forsmark kräver ett ökat kapitaitillskott till Forsmarks Kraftgmpp AB med 27 milj. kr. Utöver denna av pris- och löneökningar betingade förändring av medelsbehovet begär verket drygt 9 milj. kr. för kapitaltillskott tUl Söderfors Kraft AB och 10 milj. kr. för förvärv och finansiering av distributionsföretag.

' Block används som benämning på en enhet av värmekälla (t.ex. reaktor) jämte turbiner och generatorer. En enhet bestående av enbart turbin och generator benämns aggregat.

Prop. 1975/76: 25

84

Sammantaget innebär vattenfallsverkets beräkningar att medelsbeho­vet under budgetåret 1975/76 har ökat med 335 milj. kr. Genom senare­läggning av vissa utbyggnader, förskjutning av likvider, justeringar av kostnadema för pågående arbeten m. m. har emellertid behovet av me­del på tilläggsbudket kunnat nedbringas till 200 milj. kr. Verket hem­ställer således att investeringsramen för budgetåret 1975/76 höjs från 1 734,5 milj. kr. till 1 934,5 milj, kr.

I vattenfallsverkets investeringsprogram för innevarande budgetår ingår bl,a, en ny dammbyggnad vid Näs kraftstation i Dalälven (prop. 1975: 30 bil. 1 s. 513). Stationen togs i drift vid sekelskiftet och är ut­rustad med tretton aggregat. Samtliga aggregat används fortfarande, men de fem äldsta måste snart tas ur drift. Dammen består av två delar. Den ena är försedd med träluckor och den andra med nålar. Båda är i ett sådant skick att de inom kort måste ersättas med en ny damm.

Det har visat sig lämpligt att i samband med ombyggnad av dammen bygga om även kraftstationen. Vattenfallsverket föreslår att en ny station uppförs med plats för två rörturbinaggregat. Det ena skulle därvid installeras omedelbart som ersättning för de fem äldsta aggre­gaten i den befintliga anläggningen och det andra senare, när de åter­stående åtta aggregaten inte längre är driftdugliga.

Efter den nu aktuella ombyggnadsetappen som också omfattar en dämningshöjning får kraftstationen en maximivattenföring av 340 m/s. EffekttUlskoUet blir 10 MW och produktionstillskottet 75 GWh. An­läggningskostnaden inkl. damm beräknas bli 60 milj. kr. De egentliga byggnadsarbetena avses bli påbörjade sommaren 1976 och del nya aggre­gatet planeras bli taget i drift hösten 1979.

Vattenfallsverket får f.n. teckna borgen för lån till distributionsbolag i vilka verket förvaltar statens aktier intill sammanlagt 70 milj. kr. Den 30 juni 1975 var 58 735 000 kr. härav utnyttjade. Under innevarande budgetår beräknas tillkomma borgensåtaganden för 14,2 milj. kr. Det angivna beloppet baserar sig på prognoser över behovet av nytt kapital inom redan etablerade distributionsbolag. Förhandlingar och diskus­sioner om bildande eller förvärv av nya distributionsenheter pågår på skilda håll, vilket kan komma att kräva ytterligare borgensåtaganden. Med hänsyn härtill bör borgensramen inte sättas för snävt. Verket före­slår atl regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande att fr. o. m. bud­getåret 1975/76 medge verket att teckna borgen för lån som distribu­tionsbolagen tar upp på den allmänna kapitalmarknaden intill samman­lagt 90 milj. kr. Verket vill i sammanhanget peka på att upplåning och borgen i något fall kan komma att avse lån i utländsk valuta. Vattenfallsverket anmäler också behov av en ökad rörlig kredit för

> 1 MW (megawatt) = 1 000 kilowatt,

' 1 GWh (gigawattiinme) = 1 milj. kilowattimmar.

Prop. 1975/76: 25

85

finansieringen av rörelselillgångar. Till verkets rörelsetillgångar hör lik­vida medel, kundfordringar, lager av kärnbränsle, olja och övrigt mate­rial samt inventarier inkl. maskiner för drift- och anläggningsverksam­het.

Vattenfallsverket söker finansiera 'kundfordringar och behov av lik­vida medel med kortfristiga skulder och genom balansering av över­skottsmedel. Lager av kärnbränsle som avser en första omgång bränsle till etl kärnkraftblock anskaffas med medel som anvisas från detta in­vesteringsanslag. Ersättningsbränsle finansieras med medel som frigörs vid kraftproduktion. För anskaffning av övriga rörelsetillgångar dispo­nerar verket dels äldre invesleringsanslag av sammanlagt 93,4 milj. kr., dels en rörlig kredit som under budgetåret 1975/76 uppgår till 420 milj. kr. Viss del av lagret finansieras genom lagerreserver.

Kapitalbehovet för och finansieringen av vatten falls verkets rörelse­tillgångar den 30 juni resp. budgetåren 1973/74, 1974/75 och 1975/76 enligt verkets senaste beräkningar framgår av följande sammanställ­ning (i milj. kr.).

1973/74

1974/75

1975/76

Utfall

Utfall

Prognos

Kundfordringar och likvida medel

465

489

535

Lager, olja

200

251

230

Lager, kärnbränsle

301

306

416

Lager, övrigt

60

63

110

Maskiner, inventarier

184

193

250

Summa kapitalbehov

1 210

1302

1541

Kortfristiga skulder

343

280

265

Balanserat överskott

143

217

270

Lagerreserv

91

82

82

Rörlig kredit

250

340

418

Anslag, kärnbränsle

290

290

413

Anslag, inventarier och material

93

93

93

Summa finansiering

1210

1302

1541

Med den rörliga kredit som vattenfallsverket f.n. disponerar finns under budgetåret 1975/76 inte någon tillfredsställande finansierings­marginal för täckning av tillfälligt uppkommande medelsbehov. Lagring av olja under senhöst och vinter kan med nuvarande priser temporärt kräva 30 ä 35 milj. kr. mer än vid budgetårsskiftena. För anskaffning av ersättningsbränsle till kärnkraftverken kan den rörliga krediten till­fäUigt behöva belastas med ca 30 mifl. kr. innan motsvarande medel har frigjorts genom kraftproduktion. Till följd av att de kortfristiga skulderna tidvis är låga kan rörlig kredit också behöva utnyttjas med upptill 50 milj. kr. för finansiering av kundfordringar. Verket anser med hänvisning härtill atl den rörliga krediten bör ökas med 30 milj. kr. till sammanlagt 450 milj. kr.

Prop. 1975/76: 25

86

Stora Kopparbergs Bergslags AB (Stora Kopparberg) har projekterat och fått vattendomstolens tillstånd alt bygga ul Söderfors kraftstation i Dalälven. Enligt vattendomen skall utbyggnaden vara klar före ut­gången av år 1978. Bolaget har erbjudit vattenfallsverket alt delta i utbyggnaden och under viss tid disponera hela kraftproduktionen i sta­tionen. Förhandlingarna med anledning av erbjudandet har lett till en överenskommelse om bildande av ell bolag (Söderforsbolagel) med ver­ket och Stora Kopparberg som delägare för gemensamt tillgodogörande av vattenkraften i Hedesundafjärdens utlopp vid Söderfors. Den när­mare innebörden av överenskommelsen framgår av ett mellan parterna ingånget konsortialavlal och en till avtalet fogad bolagsordning. Avtalet fömtsätter regeringens godkännande före den 1 februari 1976.

Stora Kopparberg förbinder sig enligt avtalet atl till Söderforsbolaget överlåta vattenrätt, utredningar och mark som behövs för utbyggnaden samt att tåla vissa dämningsskador på sina fastigheter. Söderforsbolaget skall som motprestation betala 4,5 mUj. kr. till Stora Kopparberg.

Under de första tjugo åren som Söderfors kraftstation är i drift kom­mer vattenfallsverket att disponera hela kraftproduktionen. Verket svarar därvid ensamt för finansieringen och för driftkostnaderna. Under denna tid skall verket äga 99 % av aktierna och Stora Kopparberg 1 %.

Stora Kopparberg har rält att köpa hälften av årsproduktionen i Söderfors kraftstation från vattenfallsverkel. Denna optionsrätt inträder flo år efter del all stationen enligt planerna har tagits i drifl.

Efler tjugo år äger Stora Kopparberg rätt att förvärva hälften av aktierna i Söderforsbolaget och disponera hälften av kraftproduktionen. Stora Kopparberg blir därvid skyldigt att ta del i finansieringen och kostnaderna för driften i proporflon till sill aktieinnehav. Likviden för aktierna skall svara mol deras verkliga värde. Beräkningen härav är särskilt reglerad i avtalet. Om Stora Kopparberg avstår från förvärvs­rätten är Stora Kopparberg skyldigt alt utan ersättning överlåta sina aktier i Söderforsbolaget till vattenfallsverkel.

Söderforsbolagels aktiekapital skall vara lägst 1 milj. kr. och högst 3 milj. kr. Vid bolagsstämma får aktieägarna rösta för del fulla antalet aktier de företräder. Till skydd för parterna har i bolagsordningen före­skrivits atl aktie som har övergått till någon som inle förut är aktie­ägare skall hembjudas aktieägarna i bolagel. Parterna har dessutom i avtalet förbundit sig all inle bjuda ut eller anta anbud på aktiepost förrän medparten haft tUlfälle atl la ställning lill om han önskar för­värva aktieposten ifråga.

Bolagets styrelse skall bestå av minst tre och högst fyra ledamöter med lika många suppleanter. Två av ledamöterna och två av supplean­terna utses på förslag av vattenfallsverkel. Den ene av de av verket ut­sedda ledamöterna skall vara ordförande och den andre vice ordförande i styrelsen.

Prop. 1975/76: 25

87

Utbyggnaden av Söderfors kraftstation skall ske i huvudsaklig över­ensstämmelse med Stora Kopparbergs tidigare upprättade förslag och innebär i korthet följande.

Vid Hedesundafjärdens utlopp, som är uppdelad på tre älvgrenar, uppförs dammar som är gemensamma för kraftstation och reglering. Dammbroarna över två av älvgrenama Lillfyllningen och Bredfor­sen kommer att utföras med en fri brobredd av sju meter och i övrigt så att de kan utnyttjas för en allmän vägförbindelse mellan Söderfors och vägen HedesundaGävle. Vattenståndet i Hedesunda-fjärden regleras inom gränserna för de naturliga variationerna. Kraft-staflnen placeras i den älvgren vid vilken Söderfors bruk är beläget och skall utnytfla ca fem meter fallhöjd mellan Hedesundafjärden och Unlrafjärden. Stationen ersätter en mindre kraftanläggning som har varit i bruk sedan sekelskiftet. Rensningar och kanalisering behöver göras på en kilomelerlång sträcka i älvgrenen för drivvattnels fram-rinning. Överskollsvallen skall avbördas genom ulskov som placeras i de båda andra älvgrenarna. Utbyggnadsvattenföringen blir ca 480 m/s. Stationen får en effekt av ca 20 MW och den genomsnittliga energipro­duktionen blir ca 100 GWh per år.

Anläggningsarbetena planeras starta i början av år 1976 och skall bedrivas så, att stationen kan tas i drift före utgången av år 1978. Ut­byggnaden skall finansieras dels med aktiekapital, dels med lån från vattenfaltsverket. Det totala anslagsbehovet uppgår till 86,5 milj. kr., varav 9,3 milj. kr. faller på innevarande budgetår.

Föredraganden

I sin anslagsframställning för budgetåret 1976/77 har statens valten-fallsverk också anmält behov av medel på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarande budgetår. Verket hänvisar därvid i första hand till de pris- och löneökningar som har inträffat sedan föregående beräknings­tillfälle. Vattenfallsverket har vidare föreslagit atl verkets investerings­program skall utökas med två nya objekt, nämligen Näs och Söderfors i Dalälven. Vattenfallsverkel har även begärt all ramen för verkels borgensåtaganden för lån till distributionsbolag skall ökas, och alt nu­varande rörliga kredit skall höjas. Slutligen har vattenfallsverket hem­ställt om godkännande av ell konsortialavlal som verket har träffat med Stora Kopparbergs Bergslags AB. Det avser bildande av eft akfiebolag för gemensamt tillgodogörande av vattenkraften i Söderforsen i Dal­älven.

För investeringar i kraftproduktions- och eldistributionsanläggningar m.m. disponerar vattenfallsverket 1 734,5 milj. kr. under innevarande budgetår. Enligt verkets beräkningar har meddsbehovet stigit med 335 milj. kr. Verket har emellertid funnit det möjligt att genom om­disponeringar i arbets- och betalningsplaner skjuta upp vissa utbetal-

Prop. 1975/76: 25

88

ningar till efter den 30 juni 1976. Medelsbehovet under budgetåret 1975/ 76 har därigenom kunnat begränsas till 1 934,5 milj. kr. Detta överstiger den av regeringen medgivna investeringsramen med 200 milj. kr. Av den­na ökning beror ca 181 milj. kr. på fördyringar av det pågående in­vesteringsprogrammet.

För förvärv och finansiering av företag som bedriver eldistributions-verksamhet begär verket ytterligare 10 milj. kr. Vidare har verket räknat med ca 9 milj. kr. som kapitaltillskott till Söderfors Kraft AB.

Jag har inte något atl erinra mot vattenfallsverkets beräkning av kostnaderna för det tidigare beslutade investeringsprogrammet och för­ordar att de medel som behövs för att kompensera kostnadsökningarna 181 milj. kr. ställs till verkets förfogande under budgetåret 1975/76.

I det beslutade investeringsprogrammet ingår bl.a. en ny dammbygg­nad vid Näs kraftstation i Dalälven. Det har enligt verket visat sig lämpligt att i samband med ombyggnad av dammen också msta upp kraftstationen. I den ombyggnadsetapp som nu är aktuell och som även omfattar viss dämningshöjning kommer fem av stationens tretton aggregat att bytas ut mot ett rörturbinaggregat. Stationens maskin­kapacitet ökar härigenom med 10 MWi och årsproduktionen med 75 GWh. Anläggningskostnaden har verket beräknat till 60 milj. kr., var­av knappt 5 milj. kr. faller på budgetåret 1975/76. Del nya aggregatet planeras bli taget i drift hösten 1979.

Jag ansluter mig till vattenfallsverkets förslag och förordar att pro­jektet Näs utvidgas till att omfatta även ombyggnad av maskinslationen.

Jag har vidare räknat med att vattenfallsverkel behöver sammanlagt 9 milj. kr. till teckning av aktier i och utlåning till Söderfors Kraft AB. Jag återkommer strax till detta.

Vattenfallsverkets begäran om medel för förvärv och finansiering av företag som bedriver eldislributionsverksamhel behöver övervägas yt­terligare.

Jag förordar således att vallenfallsverkets investeringram för budget­året 1975/76 räknas upp med sammanlagt (18H-9) 190 milj. 'kr. och att medel härför anvisas från investeringsanslagel Kraftstationer m.m.

Regeringen har bemyndigande att medge vattenfallsverkel att teckna borgen för lån till bolag, i vilka verket förvaltar statens aktier, intill f.n. sammanlagt 2 568 mifl. kr. Högst 70 milj. kr. härav får användas för borgensåtaganden gentemot bolag som bedriver eldislributionsverk­samhel, Den 30 juni 1975 var 58 735 000 kr. av den senare ramen ut­nyttjade. Prognoser över kapitalbehovet inom distributionsbolagen tyder på att denna ram snart kommer att vara otillräcklig. Verket föreslår därför att ramen ökas redan under innevarande budgetår.

' 1 MW (megawatt) = 1 000 kilowatt.

" 1 GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar.

Prop. 1975/76: 25

89

Enligt gällande ordning (prop. 1972: 1 bU. 15 s. 126, NU 1972: 15, rskr 1972:90) skall borgensåtaganden som vattenfallsverket behöver göra för lån som distributionsbolagen tar upp på den allmänna kapital­marknaden räknas av mot en för verkets samtliga distributionsbolag gemensam ram.

Jag förordar att borgensramen för lån till distributionsbolag ökas med 10 milj. kr. till sammanlagt 80 milj. kr. I enUghet med vad jag nu har sagt bör regeringen får bemyndigande atl medge valtenfallsverket att teckna borgen för lån intill sammanlagt 2 578 milj. kr., varav högst 80 milj. kr. för lån till distributionsbolag. Jag vill framhålla atl upplå­ning och borgen i något fall kan komma att avse lån i utländsk valuta.

Vattenfallsverkets rörelsetillgångar likvida medel, kundfordringar, lager, maskiner och inventarier finansieras f.n. med balanserade överskottsmedel, lagerreserver, kortfristiga skulder och vissa anslags­medel tillsammans ca 1 120 mUj. kr. saml med en rörlig kredit om 420 milj. kr. Nuvarande kredit är inte tillräcklig för att verket sfkall kunna täcka även tillfälliga behov av rörelsemedel.

I likhet med vattenfallsverket anser jag all krediten behöver höjas och förordar att verket t. v. får disponera en rörlig kredit i riksgälds­kontoret om 450 milj. kr.

Riksdagen lade våren 1975 fast allmänna riktlinjer för energihushåll­ningen m.m. (prop. 1975: 30, NU 1975: 30, rskr 1975: 202). Vad särskih gäller elförsörjningen bör enligt dessa riktlinjer vattenkraften byggas ut för en årlig produktion av 5 TWh* utöver produktionen i befintliga eller lovgivna anläggningar till sammanlagt ca 66 TWh.

Som framgår av propositionen (bil. 1 s. 401) har hittills tagits i an­språk vattenkrafttillgångar som ger en årsproduktion av 59 TWh. Ytter­ligare ca 2 TWh kommer att erhållas i anläggningar som ännu inte har tagits i drift, men för vilka tillåtlighetsdom har avkunnats.

Söderfors kraftstation i Dalälven hör till de projekt för vilka tillål-lighetsdom har avkunnats. Fallrätten ägs av Stora Kopparbergs Bergslags AB (Stora Kopparberg), som också har projekterat anläggningen. Ut­byggnaden har emellertid av olika skäl inle salts igång. Stationen är planerad för en effekt av 20 MW och skall ge en årsproduktion av 100 GWh.

Stora Kopparberg har nu erbjudit valtenfallsverket att delta i ut­byggnaden. En överenskommelse har träffats mellan verket och Stora Kopparberg om bildande av ett särskilt aktiebolag Söderfors Kraft AB för det gemensamma tillgodogörandet av vattenkraften vid Hede­sundafjärdens utlopp vid Söderfors.

Enligt föreliggande konsortialavlal, som träffats med förbehåll för regeringens godkännande, skall vattenfallsverket disponera hela kraft­produktionen  under  de första  tjugo  åren  som  stationen  är  i  drift.

' 1 TWh (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar.

Prop. 1975/76: 25

90

Verket skall därvid ensamt svara för finansieringen och för driftkost­naderna. Under denna tid äger verket 99 % av aktierna i bolaget ocb Stora Kopparberg 1 %. Stora Kopparberg har därefter rätt att förvärva hälften av aktierna till deras verkliga värde och disponera hälften av kraftproduktionen.

Jag har inte något alt erinra mot det av vattenfallsverket föreslagna samarbetet med Stora Kopparberg, eftersom verket därigenom får del i produktionen i Söderfors kraftstation. Det är vidare angeläget atl ut­byggnaden av kraftstationen snarast kommer igång.

Jag förordar att regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande atl godkänna det mellan parterna villkorligt träffade konsorlialavtalet och att medge verket att träffa överenskommelse om de smärre ändringar i avtalet som kan visa sig nödvändiga i framliden. Vidare förordar jag atl verket får fa medel i anspråk från invesferingsanslagef Kraftstatio­ner m. m. för teckning av aktier i och lån till det tillämnade bolagel. Som jag tidigare har framhållit har jag räknat med atl verket kommer att behöva 9 milj. kr. för dessa ändamål under innevarande budgetår.

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regering­en föreslår riksdagen alt

1.        bemyndiga regeringen att dels godkänna avtalet om bildande

av ett aktiebolag för utbyggnad och drifl av Söderfors kraft­

station, dels medge statens valtenfallsverk att träffa överens­

kommelse om smärre ändringar i avtalet,

2.

medge att medel får fas i anspråk från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. för teckning av aktier i och lån till det under 1 avsedda aktiebolaget, allt i enlighet med åtagandena i avtalet,

3.

bemyndiga regeringen att medge statens valtenfallsverk alt teckna borgen för lån inflll sammanlagt 2 578 000 000 kr., varav högst 80 000 000 kr. för lån lill distribulionsbolag,

4.

medge att statens vattenfallsverk får disponera en från 420 000 000 kr. tUl 450 000 000 kr. ökad röriig kredit i riks­gäldskonloret,

5.

till Kraftstationer m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 anvisa ett investeringsanslag av 190 000 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

91

Bilaga 12

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-10-30

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för budgetåret 1975/76 såvitt avser statens allmänna fastighetsfond

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[1] Reparations- och underhållskostnader m.m. under karolinska sjuk­husets delfond av statens allmänna fastighetsfond. Under posten till re­parations- och underhållskostnader m. m. har för denna delfond i sta­ten för statens allmänna faslighetsfond för budgetåret 1975/76 beräk­nats 8,9 milj. kr.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande (prop. 1975: 1 bU. 1 s. 55, FiU 1975: 1, rskr 1975:30) den 16 oktober 1975 beslutat om vissa sysselsätlningsfrämjande åtgärder budgetåret 1975/76. Beslu­tet innebar bl. a. aft från den i staten för statens allmänna fastighets­fond, karolinska sjukhusefs delfond, uppförda posten flll reparafions-och underhållskostnader m. m. skulle få bestridas utgifter med högst 3 milj. kr. utöver vad som tidigare medgivits.

I beslut den 23 oktober 1975 har regeringen uppdragit åt direktionen för karolinska sjukhuset alt intill högst nämnda belopp ulföra arbeten för yttre underhåll på byggnader som står under direktionens förvall­ning.

Föredraganden

Jag förordar all 3 milj. kr. utöver tidigare fastställt belopp anvisas för reparations- och underhållskostnader m. m. Jag hemställer all rege­ringen föreslår riksdagen

alt i staten för statens allmänna faslighetsfond, karolinska sjuk­husets delfond, under posten Reparations- och underhålls­kostnader m. m. för budgetåret 1975/76 beräkna ell belopp av ytterligare 3 000 000 kr.

Prop. 1975/76: 25

93

Bilaga 13

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop, 1975/76: 25 begärda an­slag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret 1975/76

DRIFTBUPGETEN

A. Egentliga statsutgifter

//, Justitiedepartementet B   7        Lokala polisorganisationen: Utrustning,

reservationsanslag

1 288 000

IV.  

Försvarsdepartementet

H   9        FN.styrkors verksamhet utomlands,

reservationsanslag

64 000 000

H 10       Övervakningskontingenten i Korea,

reservationsanslag

1 140 000

V.  Socialdepartementet

D   2        Bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem,

reservationsanslag

200 000 000

E 13        Socialstyrelsens läkemedelsavdelning:

Inredning och utrustning, reservationsanslag

3 500 000

K   1        Bidrag till handikappinstitutet

1 735 OflO

VII.  Finansdepartementet

B   4        Statistiska centralbyrån: Utrustning,

reservationsanslag

330 000

VIII.               Utbildningsdepartementet

D   9       Särskilda åtgärder på skolområdet,

reservationsanslag

9 000 000

F 12       SärskUda lärarutbildningsåigärder,

reservationsanslag

6 200 000

G 16        Bidrag till Liber Graflska AB

6 000 000

IX.  

Jordbruksdeparternentet

B 15        Främjande av rennäringen, re.servatiansan.slag

1 850 000

B 17        Särskilt bidrag tiU trädgårdsnäringen,

reservationsanslag

400 000

XI. 

A rbetsmarknadsdepartementel B   3        Sysselsättningsskapande åtgärder,

reservationsanslag

585 000 000

Prop. 1975/76: 25

94

C   5        Arbetsmiljöinsatser inom statliga affärs­

verk m, m., reservationsanslag

25 000 000

XII.  Bostadsdepartementet

BIO        Uppmstningsbidrag m. m, till allmänna samlings­

lokaler, reservationsanslag

2 000 000

Bil        Vissa energibesparande åtgärder inom bostads­

beståndet m.m., reservationsanslag

150 000 000

D   6        Lantmäteriverket: Utmstning,

reservationsanslag

1 000 000

XIII.  Industridepartementet

A

3

C

1

C

3

D

5

D

8

E

4

E 13

Kommittéer m. m., reservationsanslag

6 000 000

Sveriges geologiska undersökning:

Geologisk kartering samt information och doku­

mentation, reservationsanslag

354 000

Sveriges geologiska undersökning:

Prospektering m. m., reservationsanslag

940 000

Energibesparande åtgärder inom näringslivet

m.m., reservationsanslag

50 000 000

Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m. m.,

reservationsanslag

1 000

Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning,

reservationsanslag

1 500 000

Energiforskning, reservationsanslag

2 000 000

Summa för driftbudgeten    1119 238 000

KAPITALBUDGETEN

Kapitalinvestering

I. Statens affärsverksfonder

C. Statens järnvägar

2        Elektrifiering av järnvägslinjen BorlängeMora     27 500 000

E. Förenade fabriksverken

1

Byggnader och utrustning

15 400 000

2

Finansiering av stirlingprojektet

6 000 000

F. Statens vattenfallsverk

1        Kraftstationer m, m.

190 000 000

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet

1        Polishus m. m.

48 000 000

Prop. 1975/76: 25

95

Jordbruksdepartementet 16        Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m, m.     22 000 000

III. Försvarets fastighetsfond

Försvarsdepartementet

1

Arméförband:  Anskaffning av anläggningar

800 000

2

Marinförband: Anskaffning av anläggningar

1490 000

3

Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar

18 800 000

VI. 

Fonden för statens aktier

Jordbruksdepartementet 1 a    Förvärv och teckning av aktier i Svensk

Avfallskon ven tering AB (SAKAB)

12 120 000

IX. 

Diverse kapitalfonder

Kommunikalionsdepartementet

3

Sjöfartsverkets fond: Sjöfartsmateriel m. m.

55 000 000

4

Fonden för Södertälje kanal verk

8 000 000

Handelsdepartementet

Förrådsfonden för ekonomiskt försvar:

7        Förrådsanläggningar m.m.

5 975 000

Summa för kapitalbudgelen    411 085 000

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1975   750457