Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1975/76:122 Regeringens proposition

1975/76:122

om omorganisation av förenade fabriksverken, m. m.

beslutad den 26 februari 1976.

Regeringen föreslår riksdagen alt antaga de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås rikllinjer för inriktningen av förenade fabriks­verkens verksamhet samt ny organisation för verket. Vidare före­slås alt verksamheien vid Centrala beklädnadsverksladen i Karlskrona och Åkers krutbruk avvecklas. Elt invesleringsanslag på 65 milj. kr. föreslås till investeringar hos verket budgetåret 1976/77.

I    Riksdagen 1975/76. 1 saml. Nr 122

Prop. 1975/76:122

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1976-02-26

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om omorganisation av förenade fabriksverken, m. m.

I prop. 1975/76:100 (bil. 15 s. 260) har regeringen föreslagit riks­dagen atl, i avvaktan på särskUd proposition i ämnet lill Byggnader och utrustning inom fabriksverkens fond för budgetåret 1976/77 beräkna ett invesleringsanslag av 32,2 milj. kr. Jag anhåUer att nu få ta upp dessa frågor.

1    Inledning

Förenade fabriksverken (FFV) är ett affärsdrivande verk, som in­rättades under namnet försvarels fabriksverk genom beslut av 1943 års riksdag (prop. 1943:180, SäU 1943: 2, rskr 1943: 319). Inom verket sammanfördes vissa till försvarsväsendet hörande fabriker och indu­striella anläggningar m. m. Sålunda överfördes ammunitionsfabrikema i Marieberg (Stockholm), Karlsborg och Zakrisdal (Karlstad) samt Åkers kralbruk, Carl Gustafs stads gevärsfaktori (Eskilstuna) och Centrala torpedverksladen (Motala). TUl verket fördes också tre av armén och marinen drivna tvätt- och reparalionsanslaller samt två beklädnadsverk­städer.

Verksamheten vid FFV har sedan verket bildades starkt ökats. Detta har skett såväl genom en utökning av de från början befintliga verksam­heterna som genom alt nya verksamhetsgrenar har tagils upp och nya arbetsuppgifter har tiUförts verket. Vidare har till FFV loiutits några företag, för vilka verket förvallar statens aktier och ägarandelar.

Med stöd av givna bemyndiganden tillkallade jag i aprU 1972 sex sakkunniga med uppdrag att utreda den framtida verksamhetsinrikt­ningen m. m. för FFV. De sakkunniga fick i uppdrag all utreda frågor

» Ledamöter förbundsordföranden Knut[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, förste ombuds­mannen Solve[REDACTED_EFTERNAMN], generaldirektören Eric[REDACTED_EFTERNAMN], direktören Holge[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordföranden Lars[REDACTED_EFTERNAMN] och departementsrådet Nore[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1975/76:122

3

om såväl produktion och produkter som organisation och företagsform för FFV.

De sakkunniga, som antog benämningen 1972 års FFV-utredning, avlänmade i juni 1974 sitt betänkande (SOU 1974: 38) FFV För­enade fabriksverken.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av överbefäl­havaren (ÖB), försvarets materielverk (FMV), statskontoret, riksrevi­sionsverket (RRV), statens avtalsverk, arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), förenade fabriksverken (FFV), affärsverksdelegationen, Försvarets ci­vUa tjänstemannaförbund (FCTF), Landsorganisationen i Sverige (LO), som bifogat yttranden från Beklädnadsarbetamas förbund, Svenska Fabriksarbetareförbundet, Svenska Kommunalarbetareförbundet och Svenska Melallindustriarbetareförbundet, Landstingsförbundet, Stats­anställdas förbund (SF), Statsföretag AB, Svenska arbetsgivareförening­en, Sveriges akademikers centralorganisation (SACO), Sveriges arbets­ledareförbund (SALF), Sveriges industriförbund, Telub AB, som bifo­gat yttrande från de fackliga organisationema vid företaget, och Tjänste­männens centralorganisation (TCO). Dessutom har yttranden kommit in från statens personalnämnd (SPN), riksarkivet, länsstyrelsen i Östergöt­lands län, Eskilstuna kommun, Strängnäs kommun, Kalmar läns lands­ting, Eskilstuna arbetarekommun och EskUsluna fackliga centralorga­nisation.

2    Nuvarande organisation 2.1 Ledning och uppgifter

Enligt gällande instmktion för FFV (1965:840, ändrad senast 1975: 1026) förvaltar FFV under fabriksverkens fond redovisade fabri­ker, verkstäder och Ivälterier saml andra under fonden upptagna stat­liga kapilallUlgångar. Det ankommer på FFV alt bedriva utveckling, tillverkning, försäljning och underhåll av försvarsmateriel. Vidare an­kommer del på FFV alt bedriva utveckling, tillverkning och försälj-nmg av civila verkstadsprodukter samt bedriva tvätlerirörelse och för­säljning av övertalig och kasserad materiel m. m. FFV uppbär och redo­visar verkets inkomster samt bestrider därmed och med medel som i Övrigt står till förfogande verkels utgifter. FFV uppför de anläggningar och byggnader som verket behöver.

FFV leds av en styrelse. Ledamöter i denna är verkels generaldirek­tör och fem andra ledamöter som regeringen utser särskilt. Härtill kom­mer representanter för de anställda. Bland ledamöterna förordnar rege­ringen en ordförande och en vice ordförande. Generaldirektören är chef för FFV. Vid FFV finns en teknisk direktör som är generaldirek­törens ställföreträdare.

Huvudkontoret är sedan år 1965 förlagt till EskUsluna. Enligt fast­ställd organisation är huvudkontoret indelat i avdelningar. F. n. till-

Prop. 1975/76:122

4

lämpas på försök en organisation där huvudkontoret är indelat i ett antal koncemstaber. I Eskilstuna finns också elt Ivätteriernas central­kontor, som är en särskild driflsledning för FFV:s Ivälteriverksamhet. FFV skall följa de direktiv som ÖB meddelar för krigsplanläggningen i fråga om de verkstäder regeringen bestämmer.

2.2 Lokala enheter

De lokala enhetema beslår, av fabriker, i fortsättningen benämnda' tillverkande enheter, av underhållsverksläder, Ivälterier och överskotts-försäljningen. Enheterna har, i en del fall sammanförda i grupper, in­delats i produktionsenheter och resultatenheter. En produktionsenhet har direkt ansvar för koslnaderna i sin verksamhet, medan ansvaret för intäkterna från verksamheten och därmed förenade funktioner och i regel även produktutveckling åvilar huvudkontoret. En resultatenhet har ansvar för både kostnader och intäkter i sin verksamhet. Del inne-' bär all sådan enhet som regel har funktioner för både marknadsföring och produktuveckling.

2.3      Tillverkning

Ammunitionsgruppen beslår av Zakrisdalsverken i Karlstad, som är huvudförelaget inom gruppen, och av Vingåkersverken, Vingåker, och Gällöverken, Gällö. Vid Zakrisdalsverken tillverkas ammunition för närpansarvapen, minor, raketer, ammunitionshylsor, ländrör, tändhaltar, pyroteknisk materiel m. m. Dessutom förekommer viss legotillverkning. År 1970 förvärvade FFV elt mindre företag, AB Avimal, som tUlver-kade ländrör (prop. 1970:105 bU. 8, SU 1970: 111, rskr 1970: 289). Den inom bolaget bedrivna verksamheien fördes över lill Zakrisdals­verken. Ca 700 personer var anställda vid Zakrisdalsverken under bud­getåret 1974/75.

Vingåkersverken utför sammansättning av ammunition och gjutning av laddningar saml förstöring (störlning) av äldre ammunition. Gällö­verken utför huvudsakligen hylsrevidering. Vingåkersverken hade 87 personer anställda under föregående budgetår och Gällöverken 24.

Ammunilionsgrappen är en produktionsenhet. Faktureringen från gruppen var 93,4 milj. kr. under budgetåret 1974/75.

Vanäsverken, Karlsborg, tillverkar och sätter samman finkalibrig och viss mellankalibrig ammunition samt spårljusammunition. Vanäsverken, som är en produktionsenhet, hade under budgetåret 1974/75 ca 290 per­soner anställda och en fakturering av 40,2 milj. kr.

Gevärsfaktoriet, Eskilstuna, tillverkar finkalibriga vapen såsom ge­vär, automalkarbiner och kulspnitor. Vidare tillverkas granatgevär och pansarvärnspjäser. Bland civUa produkter märks främst jakt- och sport-skyttevapen samt komponenter tUl kylkompressorer. Därutöver före­kommer viss legotillverkning avseende bl. a. styrspindelhus till bUar.

Prop. 1975/76:122

5

Gevärsfaktoriet är en produktionsenhet. Antalet anställda under budget­året 1974/75 var ca 420. Faktureringen uppgick till 55,5 milj. kr.

Torpedverkstaden (CTV), Motala, bedriver utveckling och tillverk­ning av torpeder samt utför även reparationer, översyner och modemi-seringar av torpeder. CTV är en resultatenhet. Antalet anställda var ca 325 under förra budgetåret. Faktureringen uppgick till 50,4 milj. kr.

Åkers krutbruk, Åkers Slyckebruk, tillverkar främst krut och vissa andra kemisk-tekniska produkter. Krutbruket tillverkar även vissa läke­medel och har produktion av försöksdjur. Åkers kralbruk är en produk­tionsenhet. Under förra budgetåret var antalet anställda ca 130. Faktu­reringen uppgick till 21,8 milj. kr.

Beklädnadsverkstaden (CBV), Karlskrona, tillverkar militära och ci­vila uniformer saml vissa persedlar för användning inom sjukvården. CBV är en resultatenhet. Under budgetåret 1974/75 var antalet an­ställda 130 och faktureringen 10,8 milj. kr. I samband med en ökning av orderingången vid CBV övertog FFV i början av år 1970 lokaler, maskiner och personal från etl konfektionsförelag i Ängelholm. Verk­samheten bedrivs där i samverkan med CBV inom ramen för etl av FFV för ändamålet bildal aktiebolag, Trivab konfektions AB.

2.4 Underhåll

Verksamhetsområdet underhåll omfattar teknisk konsultverksamhet och materielunderhåll avseende huvudsakligen försvarsmateriel och då främst flygmateriel. Verksamheien är inriktad på olika materielområden, nämligen flygplan, apparater och instrument i flygplan, robotar och vapen, motorer, marklelemaleriel, basmaleriel och lelemätinslrument.

Underhållsverksläderna finns i Arboga (CVA), med filial i Östersund (CVAÖ) och i Malmslält (CVM), med filial i Visby. CVA överfördes från dåvarande flygförvallningen till FFV den 1 juli 1967 enligt beslut av 1963 års riksdag (prop. 1963: 114, SU 1963: 135, rskr 1963: 319). Ett år senare, den 1 juli 1968, överfördes CVM och den centrala flyg­verkstaden i Västerås (CVV) till FFV enligt beslut av 1968 års riksdag (prop. 1968: 109, SU 1968: 124, rskr 1968: 282). Verkstaden i Västerås har sedermera avvecklats i enlighet med samma riksdagsbeslut..

Underhållsarbetet är fördelat på verkstäderna så all CVA huvud­sakligen utför underhåll av jet- och turboaxelmolorer lill flygplan, helikoptrar och stridsvagnar samt radarutrustningar, apparater för ro­botar, elektroniska mätinstrument m. m.

Vid CVAÖ utförs främst underhåll av markbunden telemateriel, bas­maleriel och specialfordon.

Underhåll och översyn av flygplan och helikoptrar, instrument och apparater lill dessa utförs vid CVM. I denna verkstad sker också viss tUlverkning, bl. a. av kapslar och balkar för flygplansbeväpning, av bränsletankar, flyghjälmar, m. m.

Prop. 1975/76:122

6

Verkstädema har i en organisatorisk försöksverksamhet slagils sam­man tUl en imderhållssektor under gemensam ledning. Sektom har ålagts resultatansvar. Under budgetåret 1974/75 hade sektorn drygt 3 000 per­soner anställda. Faktureringsvärdet uppgick till 308 mUj. kr.

TUl underhållsverksamheten hör också Telub AB, Växjö, som enligt beslut av 1963 års riksdag (prop. 1963:114, SU 1963:135, rskr 1963: 319) bildades samma år under namnet AB TeleunderhåU. Aktiema i bolaget ägs till 51 % av staten. De förvaltas av FFV. Övriga 49 % av aktiema ägs av ett antal företag inom teleindustrin. Bolaget bedriver bl. a. teknisk konsultverksamhet huvudsakligen åt försvarels materiel­verk. Vidare utför bolaget underhåll av marklelemaleriel för försvaret. och har även viss tillverkning av egna produkter. Bolaget har en orga­nisation för regional service för underhåll av datoratruslningar m. m. Bolaget hade ca 700 anställda år 1974 och hade en omsättning av 66 milj. kr.

2.5 Tvätterier

FFV:s Ivälteriverksamhet bedrevs från början i tre Ivätlerier främst för försvarets behov. Det förutsattes från början att tvälterierna till en del skulle kunna utföra tvätt åt vissa sjukvårdsinrättningar. Verksam­heten har efter hand starkt ökat i omfattning. Den bedrivs nu i 15 tvätterier, som finns i Boden, Umeå, Långsele, Östersund, Ockelbo, Karlstad, Hagfors, EskUsluna, Norrköping, Visby, Ödeshög, Alingsås, Karlskrona,[REDACTED_EFTERNAMN] och Malmö. Av dessa tvätterier ägs fyra av olika landsting. Dessa tvätterier artenderas av FFV som svarar för driften.

Verksamheten avser såväl vatlenlvätlning som kemisk tvättning. Vi­dare utförs lagning av behandlade persedlar och även uthyrning av per­sedlar. Vid ett par av tvälterierna utförs skoreparationer m. m. för för­svarets behov. Av verksamheten faller numera ca 85 % på sjukvårds-inrältnmgarna, som sålunda på ett markant sätt har kommit att bli den dominerande kundgruppen.

Den samlade tvätteriverksamheten hålls samman inom en sektor med resultatansvar. Inom denna finns fömtom tvätterierna ett tvälleriernas centralkontor i Eskilstuna med vissa centrala ledningsfunktioner. En samarbetsorganisation med rådgivande funktioner har bildals. Den om­fattar elt centralt tvätteriråd, elt försvarets tvätteriråd och ett antal lokala tvätteriråd. I dessa är FFV, försvaret och landstingen represente­rade.

Under budgetåret 1974/75 var drygt 2 300 personer anstäUda inom tvättseklorn. På grund av att antalet deltidsarbetande är stort, motsva­rar detla ca 1 700 heltidsanställda. Faktureringen under samma budget­år uppgick till 161,1 milj. kr.

Prop. 1975/76:122

7

2.6 Överskottsförsäljning

År 1960 bildades en enhet inom FFV för försäljning av krigsmaklens övertaliga och kasserade tygmateriel. Verksamheien har sedan dess breddats och omfattar nu även överlahg och kasserad materiel från stat­liga myndigheler och andra. Dessutom säljs nytillverkade produkter från skyddade verkstäder och andra s. k. samhällsverksläder.

Enligt kungörelsen (1973: 1210) om försäljning av övertalig eller kas­serad materiel och inventarier skall i princip all försäljning av delta slag för statsverkets räkning ske genom försorg av FFV. Vidare skall i vissa fall enligt lag (1974: 1066) om förfarande med förverkad egen­dom och hiltegods m.m. sådanl gods säljas av FFV.

Överskollsförsäljningen är en resultatenhet. Dess försäljning sker från försäljningsställen i Solna, Göteborg, Kävlinge, Arboga, Sundsvall och Luleå. Försäljningen uppgick under budgetåret 1974/75 till 57,5 milj. kr. Antalet anställda var 126.

2.7 Civila produkter

Till verksamhetsområdet civila produkter hör dels sådan verksamhet som syftar till atl utveckla och föra ul egna produkter på den civila marknaden och dels sädan tillverkning, häri inräknad legotillverkning, som är mer eller mindre integrerad med produktionen för försvaret. Tillverkning av civila produkter, som har bedrivits sedan början av 1960-talet, togs upp främst för alt utnyttja överkapacitet av personal och utrustning men också för att kompensera förutsedda minskande bestäU-ningar från det svenska försvaret.

Det största utvecklingsprojektet avser den s. k. stirlingmotorn. Detta projekt drivs inom ett för ändamålet bildat företag, KB United Stirling (Sweden) AB &font-family:Verdana'>

Prop. 1975/76:122

8

För utveckling, produktion och marknadsföring av jakt- och sport-skyttevapnen har en särskUd resultatenhet bildats inom FFV. I denna in­går Industri AB Gelfa, Gällö, som tillverkar gevärsstockar, och FFV Sport AB (tidigare Kredit AB G. M.[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'>Andra civUa produkter är bl. a liUverkning av läkemedel, kemisk­tekniska produkter, elektroniska mätdon saml uppfödning av försöks­djur.

Verksamhet för alt finna nya lämpliga produkter och material bedrivs inom Innovations AB Projection KB. Staten äger genom FFV en sjun­dedel av andelarna i bolaget.

FFV bedriver även viss tillverkning såsom underleverantör lill andra företag. Som exempel härpå kan nämnas tUlverkning av detaljer lill bil­industrin.

3    Utredningen

FFV-utredningen lägger tiU grund för sina förslag vissa principiella överväganden. De gäller dels speciella förutsättningar som kan anföras för vissa verksamheter, dels företagsekonomiska och samhälleliga krav som bör stäUas på verksamheten, dels den inriktning, omfattning och struktur som kan komma i fråga för verksamheten, dels den företags­form som bör tillämpas.

3.1 Speciella förutsättningar för verksamheten

Utredningen konstaterar att tillverkningen av försvarsmateriel vid FFV väsentligen utgör sådan produktion som enligl givna förutsättning­ar för den svenska säkerhets- och försvarspolitiken bör bedrivas inom landet. I fråga om vissa slag av materiel, såsom torpeder, vissa pansar-värnsmateriel och finkalibriga handeldvapen är FFV den enda tillver­karen i landet. Uiredningen anser därför att del är i hög grad angelä­gel atl väsentliga delar av den produktion och produktionskapacitet i fråga om försvarsmateriel som f. n. finns vid FFV kan upprätthållas även i en framtid.

När del gäller underhåll av försvarsmateriel finner utredningen att statsmakterna genom såväl sina allmänna ställningstaganden som sär­skilda föreskrifier och beslut har tagit klar ställning för att det även i framtiden skaU finnas särskilda och i första hand statiiga företag för

Prop. 1975/76:122

9

underhåll av försvarsmateriel. Av betydelse i sammanhanget torde inte minsl vara olika försvarsberedskapsskäl.

Tvätteriverksamheten har en dominerande ställning såväl inom sin bransch som ännu mer när del gäller all tillgodose tvältbehoven inom den offentliga sektorn. Alternativ tvällkapacitel finns inte tillgänglig och kan inte komma lill stånd under avsevärd lid. Uiredningen konsta­terar atl detla i och för sig utgör skäl för alt verksamheten måsle drivas vidare under överskådlig lid. Däratöver anser emellertid uiredningen alt ett sammanhållande av en slor del av tvätteriverksamheten för den offentliga sektorn i en enhet av det slag som nu finns inom FFV med­för betydande fördelar såväl för de olika uppdragsgivarna som i etl vidare samhäUsekonomiskl perspektiv. Uiredningen anser därför att del är angelägel alt så långt som möjligt hålla samman ivälteriverksam­het för den offentliga sektorn i etl förelag med betydande kapacitet och resurser.

Uiredningen framhåller att utvecklingen av FFV har inneburit atl verksamheien har kommil alt få en i allt väsentligt helt företagsekono­misk inriktning. Uiredningen finner atl denna utveckling är naturlig och anser alt verksamheien vid FFV så gott som helt kan hänföras till sådan industriell och affärsmässig verksamhet som inom såväl de en­skUda som statiiga sektorerna av näringslivet drivs enligl vedertagna förelagsekonomiska principer.

Med denna utgångspunkt anser utredningen att den verksamhet som nu bedrivs inom FFV skall tiUgodose sådana krav på avkastning som normall gäller för moisvarande verksamheter inom den svenska in­dustrin i övrigt. Delta är från såväl företagsekonomisk som samhälls­ekonomisk synpunkt en förutsättning för atl verksamheien på lång sikt skall kunna upprätthållas och la lill vara olika möjligheter till expan­sion. Eftersom avkastningskraven inom den svenska industrin normalt varierar mellan olika verksamhetsområden och mellan olika tiUfällen är det inte möjligt alt närmare precisera ell avkastningskrav för verk­samheten inom nuvarande FFV. Del väsentliga i detla sammanhang bör vara alt betingelserna för verksamheten och redovisningen av den är sådana att avkastningskrav kan formuleras enligt företagsekonomiska principer och atl de kan jämföras med vad som gäller för andra industri­företag.

Samhälleliga krav på verksamheten skulle enligt utredningen främst kunna avse sådana som motiveras av försvarspolitiska samt sysselsätt­nings- och lokaliseringspolitiska skäl.

För FFV gäller numera inle några andra krav än för övriga delar av den svenska försvarsmaterielindustrin i fråga om bl. a. krigsproduk-lionsålaganden och vidmakthållande av viss produktionskapacitet. Ut­redningen anser alt det är en riklig princip att den försvarsmaterielin-riktade verksamhet som nu bedrivs vid FFV inle behandlas annorlunda

Prop. 1975/76:122

10

än motsvarande verksamheter vid andra svenska företag. Det innebär att det inte bör utgå någon särskUd ersättning till FFV för olika åtagan­den utöver vad som normalt utgår tUl alla företag vid moisvarande åtaganden eller åligganden. Med hänsyn till de företagsekonomiska krav som bör gäUa för verksamheten innebär det emellertid också att i de fall verksamheten belastas med ålägganden av speciell omfattning eller karaktär bör den kompenseras för kostnadema härför.

De fall där sysselsättnings- och lokaliseringspoliliska skäl direkt och formellt har inverkat på utformning och förläggning av verksamheten inom FFV är få och relativt små tUl sin omfattning. Däratöver har dock FFV fortlöpande tagit betydande hänsyn till ohka sysselsättningsfrågor. I stort sett synes ålägganden oeh åtaganden av sysselsättnings- och lokaUseringspolitisk art för FFV inte ha varit av annan karaktär eller omfattning än vad som gäUer för andra statliga företag.

Utredningen anser atl det är angeläget alt någon ändring av detta förhållande inte sker. De krav på särskilda åtaganden av sysselsätlnings-och lokaliseringspolilisk art som ställs på den verksamhet som nu be­drivs inom FFV bör således även i framliden överensstämma med de som ställs på verksamhet vid andra jämförbara statliga företag.

3.2 Verksamhetens inriktning, omfattning och struktur

Uiredningen framhåller att utvecklingen av FFV har inneburit att en rad verksamhetsområden med olika karaktär, inriktning och omfatt­ning har förts samman inom den organisatoriska ram som utgörs av ett statiigt affärsverk.

Utredningen anger att ell skäl för sammanhållning av skilda verk­samhetsområden inom elt företag kan vara av finansiell art.

Variationer i lönsamheten mellan de olika verksamhetsområdena kan härvid utjämnas. Utredningen anser dock alt elt sammanhållande av de olika verksamhetsområdena inom FFV av finansiella skäl har mindre praktisk betydelse när det gäller FFV som statligt affärsverk och de särskilda finansieringsformer som gäller för detta.

Lämpligheten av att av finansiella skäl hålla samman de nuvarande verksamhetsområdena inom FFV kan enligt utredningen bedömas även med utgångspunkt i FFV:s ställning inom hela den statiiga företags­sektorn. Utredningen anser all de olika verksamheterna inom FFV i fråga om industriell och affärsmässig inriktning är av väsentligen sam­ma karaktär som de verksamheter som hålls samman inom ramen för Statsförelag AB. Utredningen finner det vara naturligt att se verksam­hetsområdena inom nuvarande FFV som mer eller mindre integrerade delar i den statliga företagssektorn under industridepartementet. Det kan då hävdas att principen om uppdelning av verksamheten på skilda

Prop. 1975/76:122

11

områden, där variationer i lönsamhet kan utjämna varandra, bör till­lämpas mera på hela den statliga företagssektorn än på den del därav som nu ryms inom FFV. Affärsverksformen för FFV hindrar dock genomförandet av en del åtgärder av bl. a. finansiell och organisatorisk arl, som kan bli en praktisk följd av en sådan principiell syn på den statliga företagssektorn som en helhet.

Andra skäl för att hålla samman olika verksamhetsområden inom ett företag kan vara strävanden att ta till vara sådana positiva effekter synenergieffekler i fråga om t. ex. förelagsledning, produktut­veckling, produktion, marknadsföring och administration som kan upp­nås genom alt olika verksamheter har vissa gemensamma föratsättningar eller på något sätt kompletterar varandra. Samband av detta slag före­ligger enligt uiredningen endast i begränsad utsträckning mellan de olika verksamhetsområdena inom FFV. De positiva effekter som kan las till vara härur är därför små.

I vissa fall anser utredningen alt någon form av avveckling av ett verksamhetsområde kan vara riktig. Ett väsentligt skäl för avveckling av ett verksamhetsområde är att det inte bedöms kunna ge elt tUlfreds­ställande ekonomiskt resultat inom överskådlig lid. Andra skäl kan vara alt verksamhetsområdet inle har några påtagliga samband med övriga verksamhetsområden eller har större samband med verksamhe­ten inom andra företag.

En avveckling av ett verksamhetsområde kan ges olika form och innebörd. I vissa fall kan det enda möjliga alternativet vara en ned­läggning av verksamheien. I andra fall kan avvecklingen innebära alt en verksamhet med i princip oförändrad inriktning och omfattning förs över i annan form.

Inom FFV har fortlöpande fram liU början av 1970-talet skett en utvidgning av verksamhetsområden. I huvudsak har det skett genom alt olika verksamheter med i princip oförändrad inriktning har fått ökad omfattning.

En särskUd karaktär har de strävanden inom FFV som har gått ul på alt la upp en civilt inriktad verksamhet i mer eller mindre direkt anslutning lUl tillverkning och underhåll av försvarsmateriel. Syftet har varit att motverka förekommande variationer i beläggningen av be­fintliga resiu-ser för den försvarsmaterielinriktade verksamheten. Det har emellertid inle gått att uppnå någon mera betydande omfattning på en kompletterande civilt inriktad verksamhet av detta slag eller att göra den företagsekonomiskt lönsam.

Utvecklingen inom FFV bekräftar erfarenheter från andra försvars-materielproducerande förelag i Sverige och andra länder. De innebär att en mera omfattande civilt inriktad verksamhet vid sådana företag inle kan byggas upp och drivas med framgång om den inte hänförs till

Prop. 1975/76:122

12

en organisation, som är i stort sett helt skild från den försvarsmateriel­inriktade verksamheten.

Uiredningen anser alt en effektiv användning av resurser och etl tiU­fredsställande ekonomiskt resultat i den verksamhet som nu bedrivs inom FFV i första hand bör kunna uppnås inom de befintliga verksam­hetsområdena. När del gäller en civUt inriktad verksanihet för utjäm­ning av variationer i beläggningen av produktionsresurser och i del eko­nomiska UtfaUet av verksamheten bör denna enligt utredningen i första hand ske inom ramen för en särskUd organisation vid sidan av försvars-malerielproduktionen. Uiredningen anser vidare atl det är tveksamt om en civUl inriktad verksamhet bör knytas tUl försvarsmaterielproduktio-nen inom ramen för en förelagskonstraklion av det slag som del nuva­rande FFV utgör. Utredningen ulgår härvid från uppfattningen att de olika verksamhetsområdena inom FFV bör ses som mer eUer mindre integrerade delar i den statliga företagssektom under induslrideparte­menlel. Möjligheter all uppnå eftersträvade.utjämningar bör då sökas inom hela denna företagssektor.

När det gäller verksamhetens framtida struktur och organisation an­ser utredningen sammanfattningsvis att det kan vara naturligt att över­väga inte endast ett sammanhållande av nuvarande verksamheter vid FFV inom ett förelag ulan även en uppdelning av verksamheterna på flera företag.

Utredningen anser alt följande riktlinjer bör gäUa för den framlida ulformningen av de verksamheter som nu bedrivs inom FFV.

De båda inom nuvarande FFV dominerande verksamheterna avse­ende tillverkning av försvarsmateriel och underhåll av försvarsmateriel bör drivas vidare med i huvudsak nuvarande inriktning och syfle alt främst tUlgodose behov hos del svenska försvaret.

Tvätteriverksamheten bör även drivas vidare med i huvudsak nu­varande inriktning och med syfle atl i första hand tillgodose tvältbehov hos del svenska försvaret och hos statiiga, landstingskommunala och primärkommunala vårdinstitutioner.

Övriga verksamheter bör drivas vidare, avvecklas eller utvidgas efler bedömningar och ställningstaganden, som för varje verksamhet be­aktar bl. a. angelägenheten av de behov som verksamheten tillgodoser, verksamhetens förutsällningar från förelagsekonomisk synpunkt och dess möjligheter alt komplettera de försvarsmaterielinriktade verksam­helema genom att bl. a. utjämna förekommande variationer i belägg­ningen av därför erforderliga resurser.

De olika verksamhelema bör tillgodose sådana krav på avkastning som normalt gäller för motsvarande verksamheter inom den svenska industrin i övrigt.

De försvarsmaterielinriktade verksamheterna bör inle behandlas an-

Prop. 1975/76:122

13

norlunda än motsvarande verksamheter vid andra företag inom den svenska försvarsmaterielindustrin i fråga om beredskapsåtgärder och ersättning för härav betingade kostnader.

Verksamheterna bör- inte åläggas sysselsättnings- och lokaliserings-politiskt betingade hänsynstaganden och insatser av annat slag och i annan form än jämförbara statliga verksamheter.

Verksamheterna bör bedrivas inom en företagskonslruklion som, med beaktande av de samband som finns mellan olika verksamheter såväl inom som utom nuvarande FFV, ger möjligheter all dels skapa effek­tiva företagsenheter, dels la lill vara de fördelar som kan uppnås genom olika slag av samordning av skUda verksamheter. Härvid bör särskUt eftersträvas alt åstadkomma en samordning med de verksam­heter som bedrivs inom övriga delar av den statiiga företagssektorn under industridepartemenlet.

Utredningen redovisar därefter sina bedömningar av förutsättningar­na för framtida verksamhet inom de olika verksamhetsområdena vid nuvarande FFV. Utrednmgen föreslår vidare olika åtgärder som bör vidtagas inom ramen för dessa verksamhetsområden.

Tillverkningen av försvarsmateriel vid FFV repre­senterar enligl utredningen elt stort och specialiserat kunnande, som delvis är unikt inom Sverige. I tekniska och kvalitativa avseenden upp­fyller de framställda produkterna högt ställda krav.

Del ekonomiska resultatet av försvarsmalerieltillverkningen som hel­het innebär emellertid f. n. betydande årliga underskott. Dessa avser inte hela tillverkningen utan hänför sig till vissa produkter och tiU-verkningsenheter.

Utredningen anger en väsentlig orsak härtill vara att FFV under flera år av olika skäl har hafl en betydande överkapacitet i fråga om såväl personal som anläggningar och utrustning för tUlverkning av vissa slag av försvarsmateriel. Vidare har priserna för lill försvaret levererad ma­teriel inte helt kunnat anpassas tiU kostnadsutvecklingen. Lönekostna­derna för FFV har varit högre än för konkurrerande företag, vilket har bidragit till att FFV inte har kunnat hävda sig i konkurrensen om vissa beställningar från försvaret.

Inom FFV har företagits en omfattande utredning den s. k. FMS-ulredningen avseende målsättning för tillverkningen av försvarsma­teriel och utformning av en ändamålsenlig organisation för denna verk­samhet. En särskild utredning har ulförts även i fråga om den framtida verksamheten vid Åkers kratbrak.

Utredningen ansluter sig i stort till den i FMS-ulredningen framförda uppfattningen alt en tUlverkning av försvarsmateriel av det slag som nu bedrivs vid FFV under vissa förutsättningar bör kunna effektivise­ras så att den uppnår rimlig lönsamhet inom en femårsperiod. Det

Prop. 1975/76:122

14

krävs emellertid betydande insatser för att åstadkomma elt bättre kapa­citetsutnyttjande genom samtidig ökning av produktionsvolymerna och minskning av resurserna.

En viktig förutsättning för ökning av produktionsvolymerna i försvars­malerieltillverkningen anför utredningen är alt en ökad export kan komma till slånd. Detta kräver enligt utredningen intensifierade mark­nadsföringsinsatser på olika exportmarknader.

Utredningen anser i övrigt att alla möjligheter att sänka kostnadema i tiUverkningen av försvarsmateriel måsle tas till vara. Med anslutning till de förslag som har förts fram i FMS-ulredningen förordar utred­ningen alt produktionen av försvarsmateriel koncentreras tUl ett färre antal enheter. Vidare bör utvecklingsarbete och tUlverkning samordnas organisatoriskt och lokalmässigt i högre grad än vad som nu är faUet. Möjlighetema att genomföra rationaliseringar i olika led av produk­tionen måsle givetvis fortiöpande tas till vara. På längre sikt blir det även nödvändigt alt skapa nya konkurrenskraftiga produkter. Det krä­ver betydande utvecklingsinsatser.

Med anslutning tUl förslag som har lagts fram i utrednmgen om Åkers kratbrak förordar uiredningen alt produktionen av försvars­materiel vid Åkers kralbruk successivt avvecklas. Utredningen anser att den relativt långa awecklingstiden och Åkers för industrilokaUsering lämpliga läge bör ge goda möjligheter att bereda fortsalt sysselsätt­ning för personalen i annan verksamhet på orten.

FMS-ulredningen har föreslagit atl produktionen av försvarsmateriel inom FFV organisatoriskt skall föras samman i en försvarsmateriel-sektor med ställning som resultatenhet.

Utredningen förordar i samma syfle som har kommit till uttryck i FMS-ulredningens förslag att den produktion av försvarsmateriel som nu bedrivs inom FFV hänförs till ett särskilt företag.

Verksamheten i fråga om jakt- och sportskyttevapen har huvudsakligen tUlkommit och upprätthållits för att ge viss komplet­terande beläggning av de resurser som krävs för produktionen av fin­kalibriga militära vapen.

Beräkningar av det ekonomiska resultatet av verksamheten visar en­ligt utredningen att den under en lång följd av år har medfört relativt betydande underskott. På grundval av förutsedda resultat av en ändrad uppläggning och mycket kraftig rationalisering av produktionen samt ett inlett samarbete med ell intemationellt verksamt förelag i jakt- och sportskyltevapenbranschen i fråga om marknadsföringen av. produkter­na har inom FFV tagils fram en prognos för verksamhetens resultat under femårsperioden 1973/741977/78. Enhgt prognosen förutses underskott även under dessa år. De bedöms dock komma alt successivt minska, så all verksamheten eventuellt skulle kunna bära sina egna kosinader fr. o. m. verksamhetsåret 1977/78.

Prop. 1975/76:122

15

Även om det kan vara i hög grad osäkert om den angivna resullat-förbätlringen kan uppnås helt, anser utredningen alt de nu inledda åt­gärdema i fråga om produktion och marknadsföring bör ge goda möj­ligheter till en sådan förbättring att en avveckling ändå framstår som ofördelaktig. Med beaktande även av verksamhetens betydelse för upp­rätthållande av en produktionskapacitet för finkalibriga vapen och för verksamheten vid Industri AB Gelfa förordar uiredningen alt verksam­heten avseende jakt- och sportskyttevapen drivs vidare ytterligare elt par år. Under denna tid bör utveckUngen av verksamhetens resultat noga följas. Därefter bör ställning på nytt tas tUI frågan om avveckling eller fortsalt verksamhet.

Underhållsverksamheten vid FFV har en mycket stark anknytning lill det svenska försvaret. En viss minskning av verksam­heten kan enligt utredningens bedömning bli aktuell som en följd av minskade underhållsbehov för försvarsmateriel. En civilt inriktad un­derhållsverksamhet av någon större omfattning än den hittillsvarande bör däremot kunna uppnås. Utredningen bedömer dock att den under­hållsverksamhet som nu bedrivs vid FFV även i framtiden till huvud­saklig del kommer att avse försvarsmateriel.

De redovisade ekonomiska resultaten av underhållsverksamheten in­nebär att denna ger betydande årliga överskott. TUl slor del hänger delta samman med det system för ersättning av tUlhandahållna underhålls-tjänster som tillämpas i fråga om avsevärda delar av verksamheten och som innebär att ersällning utgår for redovisade självkostnader med visst tillägg.

Utredningen finner det angeläget alt framhålla, alt den relativa sä­kerhet för verksamhetens fortbestånd och positiva ekonomiska resultat, som anknytningen till försvaret och härvid tUlämpade avtal innebär, inle får leda till att kraven på största möjliga effektivitet i verksamhe­ten eftersträvas. Förekommande rationaliseringsslrävanden inom under­hållsverksamheten bör därför intensifieras.

Utredningen anser all det inle nu finns någon anledning alt pröva frågan om ett återförande av verkstädema till försvaret. Utredningen förordar i stället att underhållsverksamheten ges ökade möjligheter till effektivisering och affärsmässigt handlande.

En fråga i detta sammanhang är om underhållsverksamheten bör dri­vas inom ett särskilt bolag eller inordnas i samma bolag som bedriver tillverkning av försvarsmateriel. Uiredningen finner alt de båda verk­samhelema var för sig är av sådan omfattning att de med fördel bör dri­vas som två skilda företag. De samband som föreligger mellan de båda verksamheterna i operativa avseenden är vidare relativt obetydliga. Ut­redningen anser att erforderlig samverkan bör kunna bedrivas mellan två skilda förelag som hålls samman inom något slag av koncemförhål-lande.

Prop. 1975/76:122

16

Utredningen föreslår atl den verksamhet som nu bedrivs inom den s.k. Underhållsseklorn vid FFV hänförs tiU ell särskilt aktiebolag.

Verksamheten vid Telub AB har haft och har fortfarande flera ge­mensamma drag med verksamheien inom Underhållsektorn vid FFV. Den planerade utvecklingen för Telub AB innebär dock alt dessa kom­mer att minska relativt snabbi. Verksamheten vid Telub AB avses vä­sentligen få en civU inriktning. Om utvecklingen kan fullföljas torde verksamheten på längre sikt övergå till att i betydande omfattning avse tillverkning av olika produkter. Del ekonomiska resultatet är och förut­ses även under de närmast kommande åren bli relativt tillfredsställande.

Uiredningen föreslår atl Telub AB bibehåUs som ett särskUt företag. Det pågående samarbetet med den nuvarande Underhållssektorn bör dock fortsätta och så långt som möjligt byggas ul när det gäller det nya underhållsföretagel.

Strävandena atl vid FFV skapa en lämplig kompletterande produk­tion av olika produkter för civil användning har inte varit framgångsrika. Det gäller såväl möjligheterna alt i nämnvärd ut­sträckning uppnå en utjämning av beläggningen av produktionsresurserna som del ekonomiska utfallet. Detia har i flertalet fall inneburit under­skott.

Utredningen förordar alt direkta insatser för atl utveckla civila pro­dukter och bygga upp en produktion av dessa inom de föreslagna huvud­sakligen försvarsmaterielinriktade företagen inle bör ske. Detta bör dock inte utesluta alt verksamheien vid dessa kan omfatta viss utveckling och produktion av sådana produkter eller tjänster för civila använd­ningar som kan erhållas som följdresullal ("spin-off") av den försvars­materielinriktade verksamheten. Det samma bör givetvis gäUa sådana produkter och tjänster i den försvarsmaterielinriktade verksamheten som utan nämnvärd anpassning kan tillhandahållas även av civila användare. Exempel härpå kan vara underhåll av flygmotorer för civila flygföretag och en elektronisk utmstning för civUa myndigheler och enskUda före­lag.

I den mån en mera omfattande vidareutveckling, produktion, mark­nadsföring m.m. kommer i fråga beträffande en produkt, som är spe­ciellt inriktad på civil användning, bör enligt utredningens mening för­läggningen av sådana insalser ske med hänsyn till vad som anses lämp­ligt från fall till fall och med beaktande av bl. a. föratsättningarna inom alla delar av den statliga företagssektorn.

Utredningen framhåller alt en ökad integrering av de föreslagna för­svarsmaterielinriktade företagen i den statliga företagssektom kan un­derlätta för dessa företag all från andra delar av denna sektor erhålla kompletterande verksamhet avseende viss utveckling, produktion m. m. som de kan vara särskilt lämpade för.

När det gäUer det projekt som avser den s. k. stiriingmotom kan ul-

Prop. 1975/76:122

17

redningen konstatera att FFV på uppdrag av KB United Stirling (Swe­den) AB &margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

2    Riksdagen 1975/76.1 saml. Nr 122

Prop. 1975/76:122

18

betydande fördelar för de olika uppdragsgivarna bland statliga myndig­heter, samhällsverksläder m. fl.

Utredningen förordar alt verksamheien avseende försäljning av över­talig och kasserad materiel saml nytillverkade produkter från samhälls­verksläder drivs vidare med i huvudsak oförändrad inriktning.

Tvätteriverksamheten vid FFV tUlgodoser väsentliga be­hov av tvätt inom den offentliga sektorn. De ekonomiska förutsätt­ningarna för tvätteriverksamheten bestäms av den samverkan som sker med berörda landsting och de långsiktiga avtal eller moisvarande som tillämpas för så gott som hela verksamheien. De principer som härvid tillämpas innebär att tvätteriverksamheten skall erhålla full täckning av sina självkostnader.

Inom tvätteriverksamheten har ett omfattande program för utveck­ling och rationalisering börjat genomföras. Det fömtses leda till av­sevärda kostnadsbesparingar och effektiviseringar och avses även med­föra att vissa balanserade "underskott" skall ha undanröjts i slutet av 1970-talet. Strävanden pågår vidare alt söka belägga befintlig över­kapacitet med tvätt från nya uppdragsgivare bland primärkommuner och enskilda industriföretag.

Utredningen anser det vara angeläget att påbörjade utvecklings-och ralionaliseringsinsatser fullföljs. Möjligheterna att i allt väsentiigt uppnå avsedda kostnadssänkningar och effektiviseringar bedömer ut­redningen vara stora. Del är väsentligt att tvätleriverksamhetens kon­kurrensförmåga kan ökas om strävandena alt belägga förekommande överkapacitet med tvätt från nya uppdragsgivare skaU lyckas. Det kan dock enligt utredningens mening vara tveksamt om del blir möjligl att i erforderlig utsträckning finna avsättning för överkapaciteten. Det bör därför även kunna övervägas alt anpassa kapaciteten lill föreliggan­de behov genom avveckling av ett eller etl par Ivälterier.

Tvätteriverksamheten är av sådan omfattning och karaktär, att den med fördel kan utgöra underlag för ett fristående förelag.

I detla sammanhang framhåller uiredningen de samband som före­ligger mellan tvätt av sjukvårdspersedlar och användningen av dessa vid landstingens sjukvårdsinrättningar. Dessa samband och landslingens do­minerande ställning som beställare av tjänster från tvätteriverksamheten har redan lett till en viss samverkan mellan FFV och landslingen i sär­skilda organisatoriska former. Utredningen anser all del nu finns an­ledning alt överväga en utveckling av denna samverkan eller elt över­förande av tvätteriverksamheten till landslingen.

Uiredningen finner det vara angelägel alt så långl som möjligl hålla samman tvätteriverksamheten i en enhet av i princip nuvarande om­fattning. Det innebär atl tvätt av militära persedlar och sjukvårdsper­sedlar även i fortsättningen till slor del bör kunna ske i samma anlägg­ningar. Utredningen anser inte alt verksamhetsform eller huvudmanna­skap bör ha någon avgörande betydelse i dessa avseenden.

Prop. 1975/76:122

19

Uiredningen föreslår att överläggningar tas upp mellan staten och landstingen angående formerna för fortsatt drift av en sammanhållen Ivälteriverksamhet av det slag som nu drivs inom FFV. Syftet bör vara alt få tUl slånd en tvätteriverksamhet som i lämplig form drivs antingen helt av landstingen eller gemensamt av staten och landstingen.

3.3 Företagsform

Valet av företagsform för de verksamheter som nu bedrivs inom FFV anser uiredningen bör slå mellan affärsverksformen och aktiebolags­formen. Den s. k. "tredje formen" för statlig verksamhet finns inte ut­formad för praktisk tillämpning. Den skuUe inle heller enligl utred­ningen kunna erbjuda möjligheter alt tUlgodose olika krav på en lämplig form för verksamheten inom affärsverksformen med däri möjliga mo­difieringar eller aktiebolagsformen.

Utredningen konstaterar att en ulgångspunkt för tidigare övervägan­den om lämplig företagsform för de verksamheter som nu bedrivs inom FFV ända från början ofta har varit möjligheterna alt bedriva verk­samheten på i stort sett samma villkor som konkurrerande förelag. Ut­redningen ansluter sig i princip till uppfattningen att verksamheterna bör bedrivas på samma viUkor som vid konkurrerande företag. De största förutsättningama att uppnå detta föreligger allmänt om de drivs i aktiebolagsform.

Efter genomgång av dels olika skillnader mellan affärsverksformen och aktiebolagsformen, dels olika tillämpade modifieringar av affärs­verksformen, dels förslag som har framlagts av affärsverksulredningen i betänkandet (SOU 1968: 45 och 46) Affärsverken ekonomi, kon­kurrens, effektivitet och affärsverkskommiltén i belänkandet Affärs­verken målsättning och styrformer samt budgetulredningen i be­tänkandet (SOU 1973: 43) Budgetreform anser sig uiredningen kunna konstatera atl affärsverksformen med förekommande modifieringar inle kan erbjuda de möjligheter som krävs för att verksamheterna vid nu­varande FFV i olika väsentiiga avseenden skall kunna jämställas med verksamheien vid konkurrerande förelag.

Etl genomförande av affärsverksulredningens förslag i fråga om verksamheterna vid FFV skulle i avsevärt högre grad kunna erbjuda sådana möjligheter. Vissa grandläggande skillnader skulle dock kvarstå och medföra sämre förulsällningar för verksamheterna vid FFV atl uppnå full förelagsekonomisk effektivitet och konkurrensförmåga. Etl genomförande av förslagen innebär vidare vissa ändringar i det statliga budgetsystemet och torde böra tas upp generellt för samtliga affärs­verk. Det synes för övrigt vara tveksamt om affärsverksulredningens förslag över huvud taget kan komma att genomföras, i varje fall inom överskådlig tid.

Prop. 1975/76:122

20

Utredningen framhåller vidare att ett fullgörande av vissa av de inten­tioner som har angetts i betänkande från budgetutredningen kan minska möjlighetema att bedriva verksamheterna vid FFV efter företagsekono­miska principer.

Utredningen förordar att i försia hand aktiebolagsformen används för de verksamheter som nu bedrivs inom FFV. Inga sådana principiella förhållanden som utpräglad monopolställning, särskilda försvarspoli­tiska, syssselsättningspolitiska och liknande krav, specifika myndighels-funktioner m. m. kan enligt utredningens uppfattning anföras för ett bibehåUande av något slag av affärsverksform. I varje faU har de inte sådan karaktär och omfattning att de inte likaväl kan förenas med aktiebolagsformen. Aktiebolagsformen underlättar vidare en samordning med de delar av den övriga statliga företagsektorn, som verksamheterna vid FFV har vissa samband med och som redan bedrivs i aktiebolags­form.

3.4 Organisation

Utredningen behandlar därefter frågan om lämplig företagskonstruk­tion. Uiredningen anser härvid alt de två föreslagna aktiebolagen för produktion av försvarsmateriel och för underhållsverksamhel bör pla­ceras i den statliga företagsgruppen under Statsföretag AB. Delsamma bör gälla Telub AB. En eftersträvad komplettering av den militärt in­riktade verksamheten med civilt inriktad sådan bör enligt utredningens uppfattning kunna underlättas i avsevärd mån inom en gmpp av före­tag som samverkar och fördelar olika uppgifter mellan sig.

Utredningen framhåller även alt en effektiv samordning mellan de tre företagen, som alla får en verkstadsindustrien inriktning, och mellan dessa och andra verkstadsföretag inom Statsföretaggruppen är en väsent­lig förulsättnmg för att avsedda syften skall kunna tillgodoses. Ut­redningen förutsätter därför alt en särskild verkstadssektor organiseras inom Slalsföretaggmppen, dit berörda förelag hänförs. Samordnings­uppgifterna bör lämpligen handläggas av en särskilt organiserad seklor­ledning inom företagsgruppen.

Det särskilda bolaget för överskollsförsäljning kan enligt utredning­ens mening skUjas från övriga delar av det ombildade FFV och pla­ceras inom Statsföretagskoncernen inom den konsumenlvaruseklor som f. n. är under bUdande och där Svenska Tobaks AB med dotterbolag in­går. Härigenom kan överskottsförsäljningen dra fördel av de samord­ningsfördelar som denna sektor erbjuder.

Vad gäller stirlingprojektet och frågan om en framtida produktion av delar till stirlingmotorer blir aktuell i Sverige konstaterar uiredningen alt del åligger United Stirlings styrelse att fatta beslut i denna fråga. Det är utredningens åsikt att det nuvarande FFV:s möjligheter för-

Prop. 1975/76:122

21

stärks avsevärt i konkurrens om delta lillverkningsobjekt vid övergång till bolagsform och inpassning i Statsföretagskoncernen.

Den företagskonslruklion som utredningen föreslår innebär alt det inte kommer alt finnas utrymme för en organisatorisk enhet av det slag som det nuvarande huvudkontoret utgör. De funktioner inom huvudkontoret som avser de olika verksamhetsområdena bör hänföras tUl de föreslagna nya företagsenheterna eller i förekommande fall av­vecklas. Vissa samordnande funktioner bör vidare övertas av Stats­företag AB och av ledningen av den verkstadssektor som utredningen anser bör komma till stånd.

3.5 Genomförande

Utredningen föreslår alt statsmakterna snarast möjligt fattar ell prin­cipbeslut om att de tre företagen skaU komma till slånd och överta berörda delar av verksamheten vid FFV. Efter principbeslutet bör till­sättas en arbetsgrapp som får karaktären av interimstyrelse för vart och ett av de blivande aktiebolagen. Arbetsgruppen bör ges i uppdrag atl lägga fram preciserade förslag till de åtgärder som erfordras för att företagen skall kunna bildas och träda i verksamhet. Vid fullgörandet av sina uppgifier bör gruppen ha ansvar för alt erforderliga förhand­lingar med berörda personalorganisationer kommer tiU slånd. Bolagen bör kunna träda i verksamhet tidigast den 1 juli 1976. Samtiiga aktier i förelagen bör tecknas av staten.

För de blivande tre aktiebolagen bör vidare ske en reglering av pen­sionskostnaderna. Härvid bör kunna tillämpas samma principer som tidigare vid motsvarande övergång till aktiebolagsform för Karlskrona­varvet AB och för Svenska Reproduktions AB. Principema innebar bl. a. att staten helt svarar för kostnadema för infriande av de pensionsför­pliktelser som gäller anställda som övergåll till anstäUning hos de ny­bildade bolagen och som hänför sig lill liden före övergången lill bo­lagen.

För behandlingen av frågor om förmåner för den personal som övergår till anställning vid de blivande aktiebolagen bör tillämpas så­dana principer som innebär att ingen enskUd person, som är anstäUd vid lillfället för verksamhetens övergång lill aktiebolagsform, skall vid­kännas en försämring av då utgående förmåner. De villkor som skall gäUa för personalen vid övergång lill anställning vid de blivande bo­lagen och som kan avse bibehållande av vissa förmåner eller avlös­ning av dessa genom någon form av engångsersättning bör bestämmas genom förhandlingar och överenskommelser mellan staten och perso­nalens organisationer.

Prop. 1975/76:122

22

Utredningen framhåUer vidare att all den personal som är sysselsatt inom berörda verksamhetsområden, när dessa överförs lill aktiebolags­form, bör erbjudas anställning vid de nya bolagen.

3.6 Reservation

Två av ledamölernai i FFV-utredningen har avgivit reservation mot utredningens förslag i vissa delar. Reservanterna anser att den verk­samhet FFV bedriver även framdeles skall ske inom affärsverksformen. Ställningstagandet grandar sig främst på de konsekvenser valet av före­tagsform får för de anställda. Reservanterna förordar att reglerna och de ekonomiska förutsätlnmgarna för affärsverken regleras i huvudsak enligt affärsverksutredningens och affärsverkskommilténs förslag. En­dast under denna förutsättning kan bibehållen anställningstrygghet och oförändrade anslällningsviUkor garanteras.

Reservanterna anser vidare alt valet av företagskonstruktion bör grun­das på det starka allmänna samhälls- och försvarsinlresset av all ha en sammanhållen statlig verksamhet för produktion, underhåll, service och tjänster för försvarsändamål. Endast genom affärsverksformen med­ges full parlamentarisk insyn i verksamheien.

Med hänvisning till regional- och sysselsältningspoliliska skäl avstyr­ker reservanterna majoritetens förslag vad gäller konfektionsverksam­helen. De av majoriteten åberopade skälen för en eventuell förändring av huvudmannaskapet för tvätteriverksamheten anses inte tillräckligt bä­rande av reservanterna. Reservanterna anser vidare alt en reorganisa-tion är nödvändig av den år 1970 inrättade affärsverksdelegalionen för alt åstadkomma ökad samordning mellan statliga verk och Statsföretag AB.

4    Remissyttranden

4.1 Allmänna synpunkter

ÖB framhåller att 1972 års försvarsbeslut och de därefter givna för­utsättningarna för planeringen har framtvingat långtgående begräns­ningar av verksamheten på de flesta områden inom försvarsmakten. Detla innebär beträffande nyanskaffningen för viss materiel kortare se­rier och längre intervall mellan seriema. Till följd av reduceringen kom­mer underhåll av försvarsmateriel totalt sett att minska i omfattning. FMV räknar med en successiv nedgång i efterfrågan av materiel och tjänster från FFV till följd av 1972 års försvarsbeslut. Även i fråga om materielunderhåll räknar FMV med en viss nedgång. FMV framhåller

' Ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1975/76:122

23

vidare atl de tiUämpade principerna för materielunderhållels upplägg­ning och fördelning och princip- och ramavtalen saml FFV:s domine­rande ställning och delvis unika kunnande inom försvarsmaterielsek-lorn innebär stor säkerhet för att dessa verksamhetsgrenar kommer att bestå under överskådlig tid.

LO framhåller alt elt enstaka samhällsägt företags verksamhetsform, arbetsuppgifter och målsättningar inte bör bedömas isolerat från statens övriga agerande inom det industriella och näringspolitiska området. LO anser således alt de olika statliga affärsföretagen måste hållas samman inom ramen för en genomtänkt politik samt en rationell och effektiv or­ganisation av den statliga industriella verksamheten. LO instämmer i utredningens syn på att verksamheien måsle få sådana former att kon­kurrenskraftiga enheter skapas. TCO framhåller atl verksamhetsinrikt­ningen i stora drag är given av det svenska försvarets materielbehov. Verksamheten måste i stor utsträckning underordnas det allmänna för­svarspolitiska intresset t. ex. av atl viss tillverkning bedrivs eller viss kunskap upprätthålls inom landet. Företagsekonomiska lönsamhetskrav i konventionell bemärkelse kan därför endast i begränsad utsträckning tillämpas i fråga om FFV:s verksamhet. SF och FCTF anför i sitt ge­mensamma yttrande alt genom att bibehålla affärsverksformen tillgodo­ses såväl den parlamentariska insynen vad avser försvarsproduktionen som statsmakternas möjligheter att trygga att en tillfredsställande pro­duktionsberedskap upprätthålls inom landet även om denna ur en snävt företagsekonomisk aspekt innebär en ekonomisk belastning. Det är en­ligt organisationens uppfattning angeläget all statsmakterna av syssel­sättnings- och lokaliseringspoliliska skäl även i framliden kan påverka utformningen och förläggningen av verksamheien inom FFV på samma sätt som skett hittills.

Ett par remissinstanser har anfört synpunkler på utredningens ar­bete. Sålunda ser RRV utredningens förslag som ett kraftfullt försök att komma tUlrätta med problem inom FFV:s verksamhet. De konkreta förslagen ligger i huvudsak väl i linje med de slutsatser RRV tidigare dragit i sin förvallningsrevisionella verksamhet. SPN anser att utred­ningsarbetet inle bedrivits på elt sådant sätt alt ell tillfredsställande be­slutsunderlag framtagits i fråga om personalkostnader och personalav­veckling.

4.2 Speciella förutsättningar för verksamheten

Statskontoret konstaterar atl verksamheien vid FFV i allt väsentligt är affärsmässig och drivs i konkurrens med andra företag. Den företags­ekonomiska inriktningen av verksamheien har under senare år star­kare markerats genom uttalanden och åtgärder från statsmakterna. De

Prop. 1975/76:122

24

speciella krav, t.ex. av försvarspolitisk art som gäller, bör inte be­gränsa möjlighetema till uppnående av på företagsekonomiska grunder uppställda mål för verksamheien. FFV anför liknande synpunkler. RRV anför som sin mening atl de samhälleliga målen för underhållsverksam­heten är av betydligt högre dignitet än de företagekonomiska. SF och FCTF förklarar sig inte dela utredningens uppfattning att den över­gripande målsättningen skall vara all FFV skall kunna redovisa en så­dan vinst och avkastning som gäller inom moisvarande delar av den privata industrin. Den väsentliga målsättningen för FFV måste vara att nå ell så effektivt utnyttjande som möjligt av i företaget befintiiga resurser.

4.3 Verksamhetsinriktning

I fråga om FFV:s tillverkning av försvarsmateriel tUlstyrker ÖB förslagel atl den skall drivas vidare med i huvudsak nuvarande in­riktning. Produktionen måsle i första hand inriktas på all tiUgodose behovet hos det svenska försvaret. Möjligheter atl förbättra lönsamhe­ten genom ökad export bör få tillvaratas i syfle atl för del svenska för­svaret åstadkomma lägre priser, större valmöjligheter och bättre för­utsättningar att bibehåUa kapacitet för krigsproduktion. Liknande syn­punkter anförs av FFV som framhåUer all betydande resurser skapats inom FFV för utveckling, tillverkning och underhåll av kvalificerad försvarsmateriel. RRV pekar på atl verksamheien lill stor del sker i konkurrens med övriga försvarsmaterielproducerande företag såväl inom som utom landet. Genom tUlgången på ahernativ bedömer RRV att del samhälleliga behovel av en säker försörjning av försvarsmateriel inte är låst till FFV och därmed försvagas behovel av konlroll och infly­tande över verksamheten.

Såväl ÖB som FMV tar upp frågan om finkalibrig ammunition och framhåller att det av beredskapsskäl behövs kapacitet för inhemsk pro­duktion av sådan ammunition. Båda anser att ett samgående mellan FFV och AB Norma projeklilfabrlk skulle från samhällelig synpunkl vara en fördelaktig lösning.

I fråga om underhållsverksamhelens framtida inrikt­ning, organisation och struktur biträder ÖB och FMV utredningens för­slag. RRV pekar på att underhåll av försvarsmateriel i dag bedrivs inom ell flertal organisatoriskt skilda enheter. De militära förbandens primära underhåll tillgodoses av de förbandsbundna verkstäderna vars verksam­het leds och samordnas av en verkstadsledning inom FMV. Del kvalifi­cerade flygmaterielunderhållet handhas huvudsakligen av FFV:s under­hållsverkstäder. Vidare noterar RRV alt utredningen inle närmare prö­vat möjligheten atl bedriva underhåUsverksamhelen inom ramen för etl under försvaret samordnat underhåll. RRV förordar alt alternativet med

Prop. 1975/76:122

25

elt återförande av FFV:s underhållsverksamhet till en under försvaret lydande organisation utreds innan slutlig ställning las till den framtida organisationen för FFV:s nuvarande underhållsverksamhet.

FFV delar inle utredningens uppfattning att samband mellan tillverk­ning och underhåll av försvarsmateriel endast föreligger i begränsad omfattning. FFV anser tvärtom alt delta väsentligt kan utvidgas. Un­derhåUsverksamhelen representerar en bred kontaktyta med olika tek­niska områden, utvecklingsmöjligheter, personer och företag inom del Verkstadstekniska fältet. Denna kontaktyta kan i kombination med den erfarenhet av produktion och utveckling av verksladsprodukter som finns inom försvarsmaterielområdet ge goda föratsättningar för ut­veckling av civila produkter. SF och FCTF framför liknande synpunkter. SACO framhåller att underhållssidans engagemang med försvaret i nu­läget är inriktat och även i framtiden i huvudsak inriktas på flygun­derhåll och viss telemateriel. Detta engagemang borde kunna utökas till att avse även annan försvarsmateriel.

Vad gäUer Telub AB anser såväl ÖB, FMV som RRV alt för­utsättningama bör utredas all på sikt överföra det mUitära underhållel som bedrivs av Telub lill underhållsförelaget. FMV:s kontakter skulle härigenom begränsas lill ell enda statligt underhållsföretag. SACO fram­för liknande synpunkler.

Telub AB framhåller all bolaget har behov av atl under en längre tid framåt ha en militär basproduklion på grund av svårigheterna alt snabbt bygga upp en civU produktion. Telub anser vidare atl FFV-utredningens material dokumenterar uppfattningen atl en sammanslagning av Telub med det föreslagna underhållsbolagel skulle försämra Telubs möjlig­heter att bygga upp en effektiv verksamhet och inle heller medföra några nämnvärda fördelar. Däremot anser Telub atl det finns ett natur­ligt samarbetsbehov mellan bolagel och FFV:s underhållsseklor. Till Telubs yttrande har fogals etl uttalande från fackklubbarna vid Telub som anser atl verksamheten vid bolaget bör inom överskådlig framtid baseras på försvarsproduktion kombinerad med civilproduktion och att Telub bör behåUas som elt särskUt bolag.

Utredningens förslag att lägga ned Åkers krutbruk anser sig ÖB nödsakad godta mot bakgrund av alt fortsalt tillverkning vid krut­bruket skulle medföra behov av betydande investeringar. Liknande syn­punkter förs fram av FMV. Även SACO anser alt de motiv som anförts för nedläggningen kan accepteras. SF och FCTF anser däremot att för­slaget inte skall genomföras på gmnd av sysselsältningspoliliska skäl. Strängnäs kommun framhåller vikten av att annan verksamhet lokaliseras lill Åker för att upprätthålla sysselsättningen vid nuvarande nivå.

ÖB, FMV, RRV, FFV och SACO har inga invändningar mot utred­ningens förslag om nedläggning av Centrala beklädnads­verkstaden    (CBV)   och   försäljning   av    Trivab    kon fe k-

Prop. 1975/76:122

26

tions AB. SF och FCTF anser alt om utredningens förslag genom­förs skuUe det medföra en oacceptabel sysselsättningspolitisk situation i Karlskrona. Organisationerna föreslår i stället alt en särskUd resultat­enhet bildas inom affärsverket FFV genom alt Trivab upphör som bo­lag och verksamheien samordnas med CBV. En ökad samordning av de olika affärsverkens uniformsupphandlingar skulle vidare medföra ökade möjligheter för CBV att genom längre orderserier ytterligare för­bättra sin ekonomiska situation påpekar organisationerna. SALF före­slår alt CBV och Trivab ombildas lill elt gemensamt statligt bolag.

I fråga om civila produkter- delar RRV utredningens upp­fattning om de svårigheler som föreligger alt samordna militär och civil produktion och tillstyrker därför avveckling av den civila verk­samheten. FFV delar den av uiredningen framförda uppfattningen att försvarsmaterielinriktad verksamhet och civUt inriktad verksamhet bör organiseras i skilda resultatenheter. FFV framhåller vidare att en på längre sikt osäker efterfrågan på tillverkning och underhåll av försvars­materiel nödvändiggör att FFV expanderar på civila produktområden. FFV finner del angeläget med komplettering med nya förelag inriktade på civil produktion och noga anpassade lUl koncernens framtida struk­tur, målinriktning och karaktär av verkstadsindustri. Vid valet av kom­pletterande verksamhet bör främst beaktas möjligheterna till lönsam­hets- och sysselsältningstillskotl samt expansionsförmåga. SACO anser att utredningen inle i tiUräcklig utsträckning beaktat de sysselsättnings-politiska skälen för möjligheten till en ökad satsning på civil verksam­het. SACO nämner i detta sammanhang atl en ökad civil satsning bör ske genom såväl egen utveckling som genom förvärv av licenser eUer hela företag. Den civila verksamhet inom FFV som SACO anser måste komma lill stånd bör enligt organisationens uppfattning sammanhållas inom en separat civU sektor inom FFV. Telub AB bekräftar utredning­ens uppfattning om svårigheler att bygga upp en civil verksamhet i en från början för försvarsändamål inriktad industri, men pekar på att med nuvarande utveckling av marknaden för sådana produkter är nöd­vändiga med en civil komplementärverksamhet för alt möta nedgången i sysselsättning och lönsamhet. Länsstyrelsen i Östergötlands län fram­håller att det är synnerligen angelägel all näringslivet omstruktureras så alt försvarsberoendet minskar. En sådan förändring torde bl. a. kun­na ske genom alt civU produktion i större omfattning än nu bedrivs inom FFV:s anläggningar.

ÖB, FMV, FFV och SACO tillstyrker utredningens förslag atl bilda elt separat bolag av den nuvarande överskottsförsäljning-e n. RRV bedömer de marknadsmässiga föruisäiiningarna för en be­tydande expansion av överskollsförsäljningen som goda. Under förut­sättning alt affärsverket FFV i övrigt avvecklas tUlstyrker RRV att överskollsförsäljningen överförs till ell aktiebolag under Statsförelag

Prop. 1975/76:122

27

AB. SF och FCTF anser det väsentiigt att den ekonomiskt kontinuer­ligt förbättrade verksamheien vid överskollsförsäljningen bibehålles inom affärsverkels ram.

Tvätt- och textilreparationsverksamheten bör enligt ÖB och FMV drivas vidare med i huvudsak nuvarande inrikt­ning. De framhåller alt det ur försvarsmaktens synvinkel är mmdre lämpligt alt denna organisation drivs helt av landstingen. Statskontoret, FFV och SALF anser däremot alt en närmare anknytning av tvätteri­verksamheten till landstingen bör ske. Sålunda framhåUer FFV att landstingen bör vara huvudmän för en sammanhållen tvätteriverksam­het för alt dessa därigenom skulle kunna påverka och oplimera försörj­ningen av persedlar till sjukvården. Om någon form av samverkan i stället blir aktuell mellan staten- och landstingen vad gäUer driften av tvätteriverksamheten bör denna ske helt avskUt från FFV.

SF, FCTF och Kommunalarbetareförbundet delar inte utredningens uppfattning av tvätteriverksamheten skall överföras till annan huvud­man. Även SACO ställer sig tveksam lill förslaget om ändrat huvud­mannaskap. Landstingsförbundet framhåller atl man ser utredningens förslag som bestående av två delar, dds övergång tUl bolagsform för tvätteriverksamheten, dels överförande av verksamheten under lands­tingskommunalt huvudmannaskap. Vid eventuella förhandlingar bör båda förslagen prövas förutsättningslöst med hänsyn lill varje tvälteris lokala förhållanden. TUls vidare bör dock affärsverket FFV behåUas för tvätteriverksamheten. Avslutningsvis framhåller förbundet atl man är beredd att uppta förhandlingar om tvätleriverksamhetens framtida utformning. Kalmar läns landsting ställer sig mycket tveksam till de eventuella fördelar som ett bibehållande av en sammanhållen tvätteri­verksamhet skulle kunna medföra för de enskilda landstingen, oavsett huvudmannaskapets fördelning på olika intressenter.

I fråga om verksamheten vid huvudkontoret i Eskilstuna understryker FFV alt det vid kontoret finns resurser inom bl. a. om­rådena företagsledning, produktutveckling, produktion, marknadsföring och adminislration. FFV bedömer att den blivande koncernledningen, koncerngemensamma servicefunktioner, ledningen för försvarsmateriel-sektorn och delar av dess operativa verksamhet med fördel fortfarande kan lokaliseras till Eskilstuna. SACO framför en liknande uppfattning och betonar vikten av att organisatoriska omplaceringar kan göras ulan alt omlokalisering av personal behöver vidtagas. SF och FCTF delar utredningens uppfattning att en decentralisering bör ske av de delar som handlägger direkt operativa uppgifier som kan hänföras lill någon av sektorerna inom verket. Vid en omorganisation måste mycket stor hänsyn las tUl de problem som härigenom kan uppstå för den berörda personalen.

Prop. 1975/76:122

28

4.4 Företagsform

Frågan om ändrad företagsform behandlas ingående i flertalet av remissyttrandena. I praktiskt taget samtiiga myndigheters yttranden till­styrks eller lämnas utan erinran FFV:s omvandling helt eller delvis tiU aktiebolag.

ÖB har ingenting att erinra mot av uiredningen föreslagen förelags­form under förutsättning att ÖB kan erhåUa tillräcklig insyn i före­lagen. FMV anser alt de ekonomiska utgångspunkterna för FFV:s en­heter skall likställas med dem som gäller för enskUda företag och fin­ner därför den föreslagna aktiebolagsformen lämplig. Statskontoret delar utredningens uppfattning att affärsverksformen i nuvarande ut­formning och med förekommande slag av modifieringar som skett för vissa affärsverk inle kan erbjuda de möjligheter som krävs för att verk­samheten vid FFV skall kunna jämställas med verksamheten vid kon­kurrerande förelag och kunna drivas efter företagsekonomiska princi­per. Statskontoret anser starka skäl föreligga för en ombUdning av FFV till aktiebolag.

RRV anser att förelagsformen endast i mindre utsträckning påverkar förutsättningarna för en effektiv drift av FFV:s verksamhet. Andra faktorer än förelagsformen kommer att avgöra det ekonomiska utbytet. Val av företagsform bör enligt RRV:s uppfattning i första hand grun­das på överväganden angående verksamhetens art och det därmed sam­manhängande behovet för slatsmaktema all ha ett större eller mindre direklinflytande över verksamheten. I de fall de samhälleliga målen är av primär betydelse för en verksamhet ökar kraven på insyn, styming och kontroll från slatsmaktemas sida. Del önskvärda direktinflylandet från statsmakternas sida tUlgodoses enligt RRV:s uppfattning i regel bäst om verksamheien i dessa fall bedrivs inom den egentliga statsförvalt­ningen. Affärsverksdelegatiotien och Statsföretag ansluter sig till upp­fattningen alt verksamheten kan bedrivas i former som möjliggör kon­kurrens på samma vUlkor som gäller för övrigt näringsliv.

FFV konstaterar alt såväl utredningens majoritet som reservanterna är överens om atl den nuvarande affärsverksformen inle är lämplig för vare sig den verksamhet som f. n. bedrivs eller som avses att bedrivas av den nya FFV-koncernen. FFV ansluter sig därför till utredningens förslag i denna fråga. Ombildningen lill aktiebolag utgör enligt FFV:s uppfattning en grundförutsättning för att det nya företaget skaU kunna tillvarata möjligheterna till expansion och därigenom utvecklas till ett lönsamt företag. En av ledamöterna i FFV:s styrelse reserverade sig mot yttrandet med uttalandet alt FFV även i fortsättningen skall be­drivas i verksform, men i modifierad sådan. Även Sveriges industriför­bund. Svenska arbetsgivareföreningen och SALF tillstyrker utredning­ens förslag om FFV:s övergång från affärsverk lill bolag. Beklädnads-,

Prop. 1975/76:122

29

fabriks- och metallindustriarbetareförbundet har inle något att invända mol förslaget.

De yttranden, i vilka aktiebolagsformen avstyrks, kommer praktiskt taget alla från de anställdas organisationer. Sålunda anför SF och FCTF alt det från såväl samhällsekonomiska som statliga företagsekonomiska synpunkler bör vara riktigt atl åstadkomma en organisationsform för de statliga företagen som möjliggör för dem att kunna uppnå och bibe­hålla en från produktionsekonomisk synpunkt lönsam verksamhet. Från organisationernas sida har således tillstyrkts förslag som skulle innebära omorganisationer, rationaliseringar eller strukturförändringar av den statliga företagsamheten. Organisationerna anser att ett genomförande av affärsverksutredningens och affärsverkskommilténs förslag i slor utsträckning skulle innebära att förulsällningar skapas för affärsverken atl driva sin verksamhet efter med privatinduslrin likartade normer. Organisationerna anser att ell genomförande av dessa förslag innebär stora möjligheter och god lönsam verksamhet. En för organisationema väsentlig och framträdande grund är atl en övergång lUl bolag skulle innebära all anställningstryggheten och anställningsvillkoren för de nu anställda och de som kommer alt anställas försämrades.

LO framhåller att valet av företagsform för affärsverken givelvis inle får ses som helt eller ens huvudsakligen en fråga om anställnings­villkor för personalen. Det väsentligaste är att finna sådana verksam­hetsformer att företagen kan utvecklas så all konkurrenskraft och sys­selsättning vidmakthålles. LO instämmer därför i den föreliggande ut­redningens syn på att verksamheien måsle få sådana former atl kon­kurrenskraftiga enheter skapas. Men det är angeläget alt detta sker i samordning med och under beaktande av all övrig statlig verksamhet i såväl bolag som affärsverk. LO vidhåUer sin tidigare uppfattning alt enstaka ingrepp i systemet inle löser några problem. Del finns enligt LO:s uppfattning ingenting som säger att inte samma fördelar som aktiebolagsformen ger skulle kunna vinnas genom modifierad affärs­verksform. Reservanterna framhåller i detta sammanhang atl sådana möjligheter skulle finnas om affärsverksutredningens och affärsverks­kommilténs förslag genomförs helt eller delvis. LO anser alt det gäller att finna en verksamhetsform för förelagen inom samhällssektorn som svarar mot framtidens krav och problem.

SACO anför all bolagsformen enligt SACO:s principiella uppfatt­ning utgör den lämpligaste formen för den fortsatta verksamheten. Den fortsatta nära anknytningen tUl försvaret kan dock motivera ett bibe­hållande av affärsverksformen. SACO föreslår därför att FFV skall arbeta efter den modifierade affärsverksform som affärsverksutred­ningen och affärsverkskommiltén skisserat.

TCO framhåller att det visserligen kan hävdas att affärsverksformen i vissa avseenden är osmidigare än bolagsformen men att åtskilliga av

Prop. 1975/76:122

30

dessa nackdelar kan elimineras genom en reformering av affärsverks-systemet. En väsentlig fördel med affärsverksformen just när det gäller FFV med dess betydelse i försvarspolitiken är alt den medger en helt annan parlamentarisk insyn än vad som är möjligt i fråga om aktie­bolag.

Eskilstuna arbetarekommun stöder ulredningsreservanternas synpunk­ler. Även SPN anser reservanternas invändningar så allvarliga alt de bör föranleda ylterligare utredning om konsekvensema för personalens del vid ombildning lUl bolag.

Det är framför allt de fackliga organisationerna som lämnat utför­liga synpunkter på uppkommande personalfrågor i samband med änd­ring av företagsform. SF och FCTF finner det angeläget framhålla att utredningens uppfattning om personalkostnadernas roll som avgörande faktor vid konkurrensjämförelser inle är riklig. Den avgörande faktorn är i stället den grad av rationalitet och effektivitet som förelaget har. Organisationerna ansluter sig också till reservanternas uppfattning att en ombildning av FFV lill aktiebolag skulle innebära ett underkännan­de av den statliga löne- och personalpolitiken, då den besparingsvinst man i delta avseende anser sig uppnå helt faUer inom den lägre avlö­nade personalens område. Även TCO och SALF finner alt de gjorda personalkostnadsjämförelserna delvis är missvisande. TCO påpekar att en övergång till bolagsform dock innebär försämrade anställningsvUl-kor. TCO kan inte medverka till en sådan förändring. LO finner det oacceptabelt att söka lösa enstaka affärsverks konkurrensproblem på ett sådant sätt att det får till konsekvens en likriktning nedåt av an­ställningsvUlkoren.

Bland de myndigheler som yttrat sig om personalfrågorna framhåller statskontoret atl det är svårl att på utredningens underlag bedöma per­sonalkostnadernas inverkan på FFV:s möjligheter att uppnå tillfreds­ställande ekonomiskt resultat. FFV anser all det finns en allvarlig risk för alt personalkoslnadsfrågan, som motiv och problem vid val av före­lagsform, får alltför slor vikt i den framtida behandlingen av FFV-ut­redningen. Personalkoslnadsfrågan måste därför värderas så, att den ej ensam får vara avgörande för valet av företagsform. RRV betonar all lönenivån endast är en av många faktorer som påverkar ett förelags konkurrensförmåga. En viss skillnad i enbart lönenivå bör ej tillmätas någon avgörande betydelse vid val av företagsform.

4.5 Organisation

I fråga om företagskonslruklion tillstyrker affärsverksdelegationen och Statsföretag alt de föreslagna bolagen förs över till Statsföretag. FMV har den uppfattningen att det inte är ändamålsenligt alt under­hållsbolaget inordnas i en verkstadssektor, men har i övrigt ingen erin-

Prop. 1975/76:122

31

ran mot en anknytning lill slalsföretaggmppen. FFV föreslår en mer sammanhållen företagskonslruklion än vad uiredningen antytt. FFV förordar därför alt tUlverkning och underhåll av försvarsmateriel sam­manhålls i elt bolag, direkl inordnat under Statsföretag. I likhet med utredningen anser FFV att Telub bör ingå som dotterbolag i den nya FFV-koncernen. SALF anför liknande synpunkter. Telub ifrågasätter starkt lämpligheten och möjligheten av att bilda en verkstadssektor på av utredningen föreslaget sätt.

SF och FCTF, som vill bibehåUa affärsverksformen, anser sig inte kunna lillslyrka den föreslagna uppsplittringen av FFV. Organisatio­nerna delar helt reservanternas uppfattning alt valet av företagskon­slruklion måste grundas på det starka allmänna samhälls- och försvars­intresset av atl ha en sammanhållen statlig verksamhet för produktion, underhåll och tjänster för försvarsändamål. En fortsall sektorisering av verksamheten inom FFV bör ske. De båda organisationerna anser vi­dare att affärsverksdelegationen bör reorganiseras så all den får reeUa möjligheter alt aktivt samordna den statliga företagsamheten. Olika förelagsformer utgör därvid inle något hinder för en sådan förbättrad samordning. Även SACO förordar en sammanhållen organisation, in­delad i sektorer och med en långtgående delegering av ansvar och be­fogenheter.

5    Förslag till ny organisation m. m.

FFV har i skrivelse den 17 februari 1976 tagit upp vissa frågor rö­rande verksamhetsinriktning, organisation, ekonomiska befogenheter och kapitalbehov för FFV:s framtida verksamhet. FFV anför i huvud­sak följande.

Frågan om FFV:s framtida verksamhetsinriktning, organisation och befogenheter har varit föremål för ingående utredningar inom FFV alltsedan FFV-utredningen avlämnade sitt belänkande.

FFV anser att dess verksamhet huvudsakligen bör vara inriktad på tillverkning och underhåll av försvarsmateriel för såväl det svenska för­svaret som för export. Verksamheten bör vidare omfatta utveckling, produktion och försäljning av civila produkter och tjänster. Målet för denna verksamhet är i försia hand alt utnyttja den överkapacitet som finns och som beräknas öka inom försvarsmaterielområdet. FFV be­dömer att verkets tillverkningsresurser och den såväl breda som djupa tekniska kompetensen tillsammans med personalens yrkeskunnande ut­gör en betydande tUlgång som är granden för en utveckling av FFV.

Verksamheien vid FFV bör organiseras i sektorer med resultatansvar. Varje sektor bör ha elt internstyre, i vilket bl. a. bör ingå representan­ter för personalen. De ökande företagsekonomiska kraven på FFV:s verksamhet medför behov av alt såväl lönsamhet som kapitalbildning

Prop. 1975/76:122

32

bättre kan följas inom de olika verksamhetsgrenarna. Det är därför naturligt att FFV nu genomför en fullständig sektorisering av hela verksamheten.

Verksamheten bör i första hand omfatta de nuvarande verksamhels-grenarna för tillverkning och underhåll av försvarsmateriel samt för­säljning av överskottsmateriel. Därutöver bör finnas kompletterande verksamhet med civil inriktning som i försia hand tar tUlvara över­kapaciteten i den försvarsmaterielinriktade verksamheien. FFV anser att överskottsförsäljningen bör bibehållas som en sektor inom FFV huvudsakligen av del skälet all lämpligare alternativplacering inle före­ligger f. n.

FFV bör även fortsättningsvis förvalta statens aktier och andelar i Industriaktiebolaget Gelfa, AB Avimal, FFV Sport AB, Telub AB, United Stirling (Sweden) AB, Innovations AB Projection och Swe-develop Hospital Equipment AB.

Tvättverksamhelen bör skUjas från FFV för alt drivas i' annan form i huvudsak med anknytning till landstingen. Konfektionsverksamheten bör avskiljas från FFV i samband med atl den nya organisationen trä­der i kraft. FFV framhåller vidare alt för Åkers krutbruk är en fort­satt lönsam drift möjlig till omkring år 1980. Därefier bör krutbraket nedläggas och annan verksamhet etableras.

Den organisation som FFV föreslår för verket bör beslå av en kon­cernledning och t. v. fyra sektorer.

Koncernledningen bör indelas i sex staber och en grupp för konsult-och servicetjänster. Koncernstaberna kommer i framtiden endast alt ha hand om koncernövergripande frågor. Följande koncernstaber föreslås ingå i koncemledningen: administration med uppgifter inom budgete­ring, redovisning, finansiering och organisation; juridik; personal med uppgifier rörande personalpolitik, förhandlingar saml formerna för sam­verkan och medinflytande; information med uppgifl alt handha såväl den externa som interna informationen; revision; koncernplanering med uppgift alt utarbeta riktlinjer och hålla samman sektorernas lång­sikliga planering främst i investeringsfrågor. För att erhålla en bättre planering och kontroll över gemensamma serviceorgan grupperas denna typ av tjänster, t. ex. databehandling i en gemensam enhet betecknad konsult- och servicetjänster.

1. Försvarsmateridsektorn med seklorledning och fyra resultaten­heter benämnda grovkaliber, finkaliber, torpeder samt t. v. Åkers krat­brak. 2. Underhållssektorn med seklorledning och sex resultatenheter benämnda flygplan, elektronik, motor, liUverkning, basmaleriel samt materiellaboratorium. 3. Sektor för civila produkter. 4. Sektor för över­skottsmateriel. FFV framhåller atl det för de angivna sektorerna finns planer utarbetade som belyser resp. sektors mål, policy, organisation och förväntade lönsamhetsutveckling.

Prop. 1975/76:122

33

FFV framhåller atl verket har gjort en kapitalbehovsprognos och ell finansieringsförslag för verksamheten under perioden 1976/77 till 1980/ 81. Dessa uppgifter är en del av den femårsplan FFV utarbetat för den aktuella perioden. Planeringsmalerialet bygger på ingående studier av inneliggande orderslockar och prognoser över marknadsförutsättning­arna för perioden. Vidare har tillverkningskostnader och marginaler för nuvarande och kommande produktsortiment noggrant analyserats. FFV framhåller atl de i planen upptagna investeringarna är nödvän­diga för att säkerstäUa FFV:s konkurrensförmåga.

Som fömtsättningar för beräkningarna har gällt att de har ulförts i det penningvärde som gällt under hösten 1975 samt att tvätt- och kon-fektionssektorema har undantagits. Underskott och eventuella avveck­lings- och eller omstmklureringskostnader för dessa sektorer är därför inte tagna med i beräkningarna. Investeringama under perioden har med dessa förutsällningar beräknats till 420 milj. kr. Investeringarna fördelar sig på sektorer enligt följande:

(milj. kr.)

Försvarsmateriel

195

Underhåll

145

Överskollsförsäljningen

10

CivUa produkter

65

Huvudkontoret

5

420 Investeringarna har fördelats på kategorier enligt följande:

(milj. kr.)

Eftersläpande investeringar

50

Miljöbetingade investeringar

50

Kapacitelsbevarande investeringar

135

Kapacitetshöjande investeringar

80

Nya produkter (försvarsmateriel och

civila produkter)

105

420

FFV:s ackumulerade kapitalbehov med hänsynslagande lUl själv­finansiering och inleverans av ränta på statskapitalet uppgår för perio­den till 357 milj. kr. Efter avdrag av beräknade likvida medel vid pla­neringsperiodens ingång, ca 100 mUj. kr., återstår etl nettokapitalbehov på 257 milj. kr.

FFV påpekar alt med hänsyn tUl den osäkerhet som är förknippad med denna lyp av beräkningar har en reserv på 30 milj. kr. inkalkyle-rals för den senare delen av femårsperioden. FFV påpekar vidare att beräkningarna förutsätter att avskrivningsmedel fr. o. m. budgetåret 1976/77 behålles i FFV:s rörelse och får användas för investeringar. Dessutom har förutsatts att de rörelsemedel som f. n. ianspråktages av FFV:s tvätlseklor är disponibla för FFV:s övriga verksamhet.

3    Riksdagen 1975/76.1 saml. Nr 122

Prop. 1975/76:122

34

FFV föreslår alt kapitalbehovet täcks enligt följande:

(milj. kr.)

Investeringsanslag för eftersläpande och

mUjöbetingade investeringar

100

Investeringsanslag 1976/77 enligt av FFV

avlämnad petita

82

Investeringsanslag för rörelsemedel

50

Utökning av rörlig kredit hos riksgäldskonloret

från 170 milj. kr. till 225 milj. kr.

55

287

FFV anser att verket alltmer fåtl karaktären av en industrikoncern, som inom flertalet områden arbetar i en allt hårdare konkurrenssitua­tion och med förelagsekonomiska avkastningskrav. Delta innebär alt FFV i avseende på ekonomiska befogenheter, finansiering och redovis­ningsprinciper måsle erhålla en högre grad av självständighet och jäm­ställas med övrig konkurrerande industri.

Verket föreslår därför att verksamheien bör bedrivas inom övergri­pande finansierings- och andra ramar. Del skall ankomma på FFV alt upprätta en rullande femårsplan som årligen skall fastställas av rege­ringen. Verket bör befrias från skyldigheten att avge förslag till drift-stat.

FFV anser sig böra erhålla följande ekonomiska befogenheter, näm­ligen atl

1.

göra för verksamheten erforderliga investeringar inom etablerade områden,

2.

förvärva och försälja fasl egendom lill ett värde av högst 1 milj. kr. om syftet med förvärvet slår i överensstämmelse med verkets upp­gifter,

3.

lämna koncernbidrag och lån till dotterbolag,

4.

teckna borgen lUl dotterbolag inlUl 20 milj. kr.,

5.

placera likviditetsöverskoll på räntebärande bankkonto,

6.

teckna sådana försäkringar som är lämpliga eller nödvändiga föi FFV:s verksamhet,

7.

lämna lån lUl anställda för bostadsanskaffning.

Vidare föreslår FFV atl regeringen i varje särskilt fall skall kunna medge verket alt

1.

förvärva och försälja fast egendom till värde överstigande 1 milj. kr. om syftet slår i överensstämmelse med verkets uppgifter,

2.

etablera nya verksamhetsområden,

3.

för statens räkning bilda aktiebolag för särskilt ändamål eller för­värva aktier i redan befintliga bolag samt försälja aktier, som förvallas av verket.

FFV har successivt anpassat såväl värderings- som redovisningsprin-

Prop. 1975/76:122

35

ciper i stort tUl vad som kan sägas vara praxis inom svensk industri. Nu gällande regler för FFV ger inte tillräckligt preciserade anvisningar i t. ex. värderingsfrågor. Del är därför angeläget atl mera definitiva regler skapas och att anpassning sker till vad som gäller industrieU verksamhet bedriven i aktiebolagsform. FFV föreslår därför alt aktie­bolagslagens regler beiräffande värdering av samtliga lillgångar och skulder skall vara normgivande men med möjligheter att lillämpa kom­munalskaltelagens nedskrivnings- och avskrivningsregler.

Inom personalområdel har FFV rätt alt inrätta extra ordinarie tjäns­ter t. o. m. lönegrad F 18 och extra tjänster t. o. m. lönegrad F 20. FFV har rält all tillsätta tjänster i lönegrader under lönegrad F 23/24.

FFV har liksom de flesta andra företag ekonomiska ramar i form av 1. ex. budget och långlidsplaner för de olika delarna av verksamheten. Delta gäller även inom personalområdel, där personalbudgets faststäUs en gång per år. Det åvUar resp. ansvarig chef atl inom budgetens ram anstäUa och omplacera personal. De nämnda begränsningarna i rätlen alt inrätta och lUlsätta tjänster anser verket vara ett stort hinder i det praktiska arbetet.

FFV anser starka skäl föreligga all ge verket större befogenheter inom personalområdet. Dessa bör innebära, atl FFV får inrätta tjänster t. o. m. högst lönegrad F 27 och tillsälta dessa utan kungörelseförfa­rande.

FFV har i likhet med andra verk ingen beslutanderätt i fråga om kontraktsanställning. Proceduren med föredragning inför kontrakts-delegationen och beslut av regeringen är enligt verkets uppfattning tungrodd och tidsödande och kan som yttersta konsekvens innebära, alt personer som FFV vill knyta lill sig, föredrar all välja andra arbets­givare, då besked inte kan ges tillräckligt snabbt. Detta begränsar vä­sentiigt FFV:s möjligheter alt kunna konkurrera med andra svenska industriförelag om kvalificerad personal.

Befogenheterna för FFV bör därför utökas lill rält för verket att teckna kontrakt. I konsekvens med det sagda, bör FFV få rätt all själva föra de förhandlingar som föranleds av FFV:s omorganisation och som ryms inom ovan föreslagna ramar.

SACO/SR klubben vid FFV har i skrivelse den 19 januari 1976 an­fört liknande synpunkter.

6    Anslagsframställning för budgetåret 1976/77.

FFV redovisar i sin anslagsframställning för budgetåret 1976/77 det ekonomiska resultatet av verksamheten under de senaste budgetåren en­ligt följande (milj. kr.).

Prop. 1975/76:122

36

1972/73

1973/74

1974/75

Rörelseintäkter

698,0

745,7

831,2

Rörelseresultat efter avskrivningar

1,3

20,9

44,3

Resultat efter extraordinära intäkter

och kostnader men före boksluts-

dispositioner och kommunalskatt

-14,4

31,3

34,4

Avsättning till lagerreserv

-9,2

Kommunalskatt

- 0,7

-0,8

-0,8

Nettoresultat

-15,1

30,5

24,4

Rörelseresultatet efler avskrivningar blev för budgetåret 1974/75 en förbättring gentemot föregående budgetår med ca 20 milj. kr. Nettore­sultatet motsvarar en förräntning av statskapitalet på 7,25 %, vUket överensstämmer med den för ifrågavarande budgetår gällande normal­räntan för lån från statens utlåningsfonder. 23,6 milj. kr. av netloöver-skottet har disponerats för täckning av från tidigare år kvarstående för­lust. Till statsverket har inlevererats dels det överskjutande överskottet av 800 000 kr. och dels 22,1 milj. kr. i avskrivningsmedel. Kapitalbehåll­ningen i fabriksverkens fond uppgick den 30 juni 1975 tUl 348,6 mUj. kr.

Den totala faktureringen vid FFV uppgick under budgetåret 1974/75 till 809 milj. kr. vilket innebär en ökning med 74,9 milj. kr. i förhål­lande lill föregående år. Av faktureringen hänförde sig 252,9 mUj. kr. till försvarsmaterielseklom, 308,1 mUj. kr. till underhållssektorn, 161,1 milj. kr. till tvättseklorn, 57,5 milj. kr. till överskollsförsäljningen och 29,9 milj. kr. till övrig verksamhet. Faktureringsvärdet av material och tjänster till försvaret, exkl. Ivälleriverksamheten och överskoltsförsälj-ningens verksamhet, uppgick under budgetåret 1974/75 lill 446,3 mUj. kr. Faktureringen på exportmarknader uppgick till 116,3 milj. kr., var­av 2,2 milj. kr. för civila produkter.

Den totala orderingången för FFV uppgick under budgetåret 1974/ 75 lill 913 milj. kr., vilket innebär en ökning med 71,7 milj. kr. i för­hållande tUl föregående år. Beställningarna från det svenska försvaret, exkl. tvätt, minskade härvid med 30,9 mUj. kr. till 487,3 milj. kr. sam­tidigt som exportbestäUningarna ökade med 75,8 milj. kr. till 163,3 milj. kr. Beställningarna av civila produkter ökade med 6,8 milj. kr. tUl 51,9 milj. kr. Vid utgången av budgetåret 1974/75 uppgick orderstocken vid försvarsmaterielseklom lill ca 690 mUj. kr. och vid underhållssek-tom tUl ca 290 mUj. kr.

Vid ingången av budgetåret 1974/75 var den ingående behållningen av anslagsmedel lUl investeringar 21,8 milj. kr. Investeringsanslagel för samma budgetår uppgick tUl 14,9 milj. kr. Den faktiska medelsförbmk-ningen uppgick tUl 28,9 mUj. kr., varför den utgående behåUningen vid slutet av nämnda budgetår uppgick tUl 7,8 mUj. kr.

Prop. 1975/76:122

37

För budgetåret 1975/76 har investeringsramen fastställts till 49,4 milj. kr. Del outnyttjade beloppet på anslaget uppgick som nämnts vid ut­gången av budgetåret 1974/75 till 7,8 milj. kr., varav 1,5 milj. kr. re­serverats för rationalisering av tvättransporter. Eftersom anslaget för budgetåret 1975/76 utgör 47,6 milj. kr., varav 15,4 milj. kr. på tilläggs­budget, står tillsammans 55,4 milj. kr. till förfogande under innevaran­de budgetår. FFV räknar med atl investeringsramen liksom de medel som reserverats för rationalisering av Ivättransporler kommer att ut­nyttjas helt. En behållning av 4,5 milj. kr. (55,450,9) kan alltså för­utses vid budgetårets utgång den 30 juni 1976.

FFV framhåller i sin anslagsframsläUning för budgetåret 1976/77 alt verksamheten under budgetåret 1974/75 har kännetecknats dels av en ökad orderingång för främst försvarsmateriel vilket medfört ökade krav på FFV:s produktionsresurser dels atl det fortfarande ställs stora krav på underhållsverksamheten. För dessa sektorer räknar FFV med en fort­satt god orderingång även under resten av 1970-talet. För vissa enheter föreligger dock behov av kompletterande civila produkter för att er­hålla ett bättre kapacitetsutnyttjande.

Investeringarna under budgetåret 1974/75 har inom FFV i stor om­fattning varit knutna lill ersättningar, rationaliseringar och miljöförbätt­ringar. Större kapacitetsförändrade Investeringar har hållits tillbaka inom ammunitions- och mekaniska verkstäder i avvaktan på princip­beslut om FFV:s framtida inriktning. För budgetåret 1976/77 räknar FFV med alt behöva medel för investeringar tUl etl belopp av 90,4 milj. kr.

I följande sammanställning lämnas uppgifter om faktisk och beräknad meddsanvändning budgetåren 1974/751976/77 (i 1 OOO-tal kr).

Faktisk 1974,/75

Beräknad

utgift

1975/761

1976/77

Tillverkade enheter Underhällsverkstäder Tvätterier

Överskottsförsäljning Reinvesteringar i utrustn.

1500 9 500 1 500 1000 15 400

28 900

14      700

 10 100

1    500

2    100

15  000

49 400

39 000

18 400

5 000

28 000 90 400

15,4 milj. kr. anvisade pä tilläggbudget I.

Av de föreslagna investeringarna utgör 6,6 milj. kr. följdinvesteringar. Dessa framgår av följande sammanställning.

4   Riksdagen 1975/76. I saml. Nr 122

Prop. 1975/76:122

38

Objekt

.Beräknad

Tidigare

Beräknad

kostnad

anvisade

utgift

medel

1976/77

1. Marketenteri (MZ)

1900

1700

200

2. Komplettering av spräng-

ämnesgjuteri (MÅ)

10 000'

3 200

4 000

3. Omläggning av värmekulvert-

ledning (CVA)

900

500

400

4. Rationalisering av

tvättransporter

10 000

8 000

2 000

1 Den tidigare beslutade ombyggnaden har kompletterats med en nybyggnad. Redovisning av dessa objekt har lämnats i föregående års budgetproposition (prop. 1975:1 bil. 15 sid. 179).

För nya investeringar har FFV beräknat 54,8 milj. kr. enligt följande sammanställning.

Objekt

Beräknad kostnad

Beräknad

utgift

1976/77

1.

Kontor (MZ)

2.

Godsterminal (MZ)

3.

Vaktlokal m. m. (MZ)

4.

Sammansättningsbyggnad (MÅ)

5.

Komplettering av störtningsanläggning (MÅ)

6.

Förråd (MÄ)

7.

Teknikbyggnad (CVA)

8.

Teknikbyggnad (CVM)

9.

Byggnad för elektronikavd. (CVA)

10.

Verkstad för telekomponenter (CVA)

11.

Byggnad för vakttjänst och hälsovård (CVA)

12.

Sorteringsanläggning Tvätteriet Alingsås

13.

Pjäshylsutrustning (MZ)

14.

Kapacitetshöjande maskininvesteringar (MZ)

15.

Kompletterande utrustning (GF och CTV)

16.

Utrustning för kallsprutsmide (MV)

6 500

4 500

12 000

5 000

1 800

1800

3 200

1000

2 400

2 400

1 100

600

9 000

4 500

8 000

4 500

13 000

6 000

2 500

1500

2 000

1 500

3 000

3 000

4 000

4 000

6 000

6 000

7 000

7 000

2 000

2 000

I fråga om nyinvesteringarna anför FFV i huvudsak följande.

Zakrisdalsverken har starkt behov av nya lokaler och skyddsrum (1).

Godshanteringen vid Zakrisdalsverken bör koncentreras från nuva­rande 14 förråd lill en godsterminal med lager (2).

Nytt uirymme för vakt, ny telefonväxel och molionsutrymme för personalen behövs vid Zakrisdalsverken (3).

Med hänsyn till behövlig ökning av sammansättningskapacilel för ammunhion fordras ny byggnad för delta ändamål (4).

Störlning (förstöring) av ammunition ökar i omfattning och anlägg­ningen behöver bl. a. av säkerhetsskäl förnyas (5).

Rationalisering av förrådshanleringen kräver nya förråd (6).

Kontorslokalerna  för  den  tekniska konsultverksamheten  vid  CVA

Prop. 1975/76:122

39

och CVM behöver ersättas, så nuvarande miljömässigt icke godtagbara provisorier kan elimineras (7, 8).

Eleklronikavdelningen vid CVA sysselsätter 320 personer av vUka 190 personer arbetar i en mer än 30 år gammal hangarbyggnad vilken är mycket hårt nedsliten och brandfarlig (9).

Telekomponentverksladen bör koncentreras till en byggnad för all medge rationell produktion (10).

Nuvarande lokaler för vakt och läkarmottagning är hårt nedsliten och behöver fömyas (11).

En betydande ökning av tvätlgods medför elt behov av utbyggnad av sorteringsanläggningen för smutsgods (12).

Ny utmstning för tillverkning av pjäshylsor, för att ersätta en för­åldrad och myckel underhållskrävande maskinpark (13).

För att kunna öka resurserna i fråga om tillverkning av grovkalibrig ammunition behövs utrustning vid Zakrisdalsverken (14).

För att komplettera nuvarande maskinutrustning vid GF och CTV för bl. a. tillverkning av civila produkter krävs ytterligare maskiner (15).

Resurserna för kallsprutsmide behöver ökas på grund av ökad efter­frågan (16).

För reinvesteringar i maskiner och utrustningar begärs 28 mUj. kr.

För budgetåret 1976/77 räknar FFV med en medelsförbmkning av 90,4 milj. kr. för investeringar. Sedan delta belopp ökats med 10 % för konjunkturreserv och därefter avdrag gjorts med 4,5 milj. kr. mot­svarande den vid budgetårets ingång beräknade behållningen saml re­servering gjorts med 660 000 kr. för projektering av Ivätleri i Norrland uppgår anslagsbehovet för budgetåret 1975/76 till 95,5 milj. kr. Detta innebär en ökning av anslaget med 47,9 milj. kr. jämfört med inneva­rande budgetår.

7    Föredraganden 7.1 Inledning

Förenade fabriksverken (FFV) inrättades genom slatsmaktemas be­slut år 1943 (prop. 1943: 180, SäU 1943:2, rskr 1943:319) såsom etl statligt affärsverk med namnet försvarels fabriksverk. Verket överfördes den 1 januari 1970 från försvarsdepartementet till induslridepartemenlel. Verkets namn ändrades i samband därmed till förenade fabriksverken.

Till FFV fördes från början vissa statliga fabriker för tillverkning och underhåll av försvarsmateriel. Dessa fabriker hade tidigare sorterat direkt under de olika försvarsgrensförvaltningarna. Till FFV fördes ock­så tvätterier och beklädnadsverksläder inom försvaret. År 1960 började FFV med försäljning av överskottsmateriel från främst försvaret. Genom beslut av 1963 och 1968 års riksdagar (prop. 1963: 114, SU 1963:-135,

Prop. 1975/76:122

40

rskr 1963:319 resp. prop. 1968:109, SU 1968:124, rskr 1968:282) fördes de centrala flygverksläderna i Arboga, Malmslält och Västerås över tiU FFV.

Verksamheten har dels genom expansion inom de urspmngliga verk­samhetsområdena och dels genom tUlkomsten av nya verksamhetsområ­den expanderat starkt. FFV sysselsatte under verksamhetsåret 1974/75 ca 8 000 personer och hade en omsättning på 809 milj. kr. Exklusive tvätteriverksamheten uppgick antalet anställda till ca 5 700 personer och omsättningen till 648 milj. kr. Större delen av verksamheien vid FFV av­ser att tillgodose behov hos del svenska försvaret genom produktion av försvarsmateriel och tjänster. Verksamhetsåret 1974/75 uppgick den sam­lade faktureringen gentemot det svenska försvaret lUl ca 450 milj. kr. Detta motsvarade 70 % av verkets omsättning, exklusive tvätteriverk­samheten.

SärskUda sakkunniga tillkallades år 1972 för att utreda den framlida verksamhetsinriktningen m. m. för FFV. Uppdraget omfattade frågor om såväl produktion och produkter som organisation och företagsform för FFV.

De sakkunniga, som antog benämningen 1972 års FFV-utredning, av­lämnade i juni 1974 sitt belänkande (SOU 1974: 38) FFV Förenade fabriksverken. Betänkandet har remissbehandlats.

7.2 Verksamhetsinriktning

FFV bedriver dels utveckling, liUverkning, försäljning och underhåll av försvarsmateriel, dels utveckling, liUverkning och försäljning av civila verksladsprodukter och dels tvätlerirörelse. Därutöver bedriver FFV även försäljning av övertalig och kasserad materiel m. m. (överskotts­materiel) för statens och andras räkning. För FFV gäller i princip alt verksamheten i sin helhet skall lämna ett överskott som täcker statens ränteutgifter för de i verkels anläggningar m. m. investerade medlen. F. n. gäller alt hela det uppkomna överskottet skall inlevereras till sta­ten.

FFV-utredningen framhåller alt FFV:s utveckling har inneburit alt verksamheten har kommil all få en i allt väsentiigt förelagsekonomisk inriktning. Utredningen finner alt denna utveckling är naturlig och an­ser atl verksamheten bör drivas enligt vedertagna företagsekonomiska principer. Jag delar utredningens uppfattning på denna punkt.

En central uppgift för FFV är atl bidra till atl läcka den svenska försvarssekloms behov av försvarsmateriel och underhåU. I likhet med FFV-utredningen anser jag alt andra krav inte bör ställas på FFV än på övriga företag inom den svenska försvarsmaterielindustrin i fråga om bl. a. krigsproduktionsåtaganden och vidmakthållande av viss produk­tionskapacitet.

FFV-utredningen konstaterar att ålägganden och åtaganden av regio-

Prop. 1975/76:122

41

nalpolitisk art för FFV har varit få och inte av större omfattning än vad som gäller för andra statliga förelag. Utredningen anser det väsent­ligt atl någon ändring av detta förhållande inte sker. Jag anser alt FFV, liksom övrig statlig eller statsägd verksamhet, bör kunna medverka i de regionalpolitiska insatsema. I sådana fall bör dock, såvida de före­tagsekonomiska målen för enhetema inte kan uppnås frågan avgöras av regeringen.

I prop. 1972: 75 angående försvarets fortsatta inriktning m. m. slås fasl atl det är väsentligt för försvaret alt det inom landet finns tiUgång till sådan produktionskapacitet som FFV representerar. Utredningen finner också att statsmakterna genom tidigare beslut har tagit ställning för att del även i framtiden skall finnas särskilda och i första hand stat­liga företag för underhåll av försvarsmateriel. De remissinstanser som har yttrat sig i frågan framhåller vikten av att FFV:s produktionskapa­citet inom områdena tillverkning och underhåll av försvarsmateriel upp­rätthålls främst av beredskapsskäl.

Jag anser i likhet med utredningen och flera remissinstanser att pro­duktionskapaciteten inom FFV bör upprätthållas på en sådan nivå att FFV kan tillgodose försvarets efterfrågan på tillverkning och underhåll av försvarsmateriel som FFV har på sitt tillverkningsprogram.

Enligt vad som framgår av överbefälhavarens (ÖB) och försvarets materielverks (FMV) remissyttranden är i fredstid efterfrågan på längre sikt på tillverkning och underhåll av försvarsmateriel till del svenska försvaret minskande. Detta förhållande bör beaktas vid dimensione­ringen av verksamheten. Vidare bör den tillgängliga kapaciteten i än högre grad användas för andra kunder än det svenska försvaret. I de nämnda yttrandena framhålls som önskvärt alt FFV kan exportera sina produkter för att därigenom kunna öka serielängden och därmed minska inköpskostnaderna for det svenska försvaret. FFV har nått viss framgång på exportmarknadema för sina egentillverkade produkter, bl. a. ett granatgevärssyslem. Exportmarknaderna är emellertid svårbe­arbetade eftersom inköp av försvarsmateriel i många länder ofla görs på andra grunder än efler en rent objektiv bedömning av varornas kvalitet och pris. För FFV liksom för andra försvarsmalerielexporteran-de företag gäller vidare atl exporten är underkastad licenstvång.

FFV disponerar inom försvarsmaterielseklom viss nödvändig' pro­duktionskapacitet som inte helt kan utnyttjas för den försvarsmateriel­inriktade verksamheien. Möjligheterna främst på kort sikt atl genom avveckling av personal, utmstning och anläggningar minska den out­nyttjade kapaciteten är av tekniska skäl begränsade. FFV anser atl del för alt undanröja den belastning på verksamhetens ekonomiska re­sultat som den outnyttjade kapaciteten utgör är nödvändigt att få till stånd en lönsam, kompletterande produktion som utnyttjar den tillgäng­liga kapaciteten. FFV har sedan början av 1960-talet försökt atl skapa

Prop. 1975/76:122

42

en kompletterande, civilt inriktad produktion. Ansträngningama har hil­tUls i stor utsträckning inriktats på legoarbeten för främst andra verk­stadsförelag. Möjligheterna alt genom sådana arbeten läcka behovet av kompletterande produktion lorde med hänsyn till FFV:s kostnadssitua­tion och förutsällningar i övrigt vara mindre goda. FFV har vidare ge­nom egel utvecklingsarbete inom vissa områden tagit fram prototyper av vissa civUa produkter. Om pågående utvärdering utfaller positivt skall dessa enligt verket kunna ge beläggning hos FFV från verksam­hetsåret 1977/78.

Jag anser i likhet med FFV att verket bör kunna utnyttja den över­kapacitet som av säkerhetspolitiska skäl inte kan minskas för att i viss utsträckning producera civila produkter. För en viss begränsad civil produktion talar också möjlighetema att härigenom utjämna belägg­ningen från den mihtära sidan. Detla bör enligt min mening kunna leda till ökad sysselsätlningstrygghet vid verket och till atl verkets lönsam­het på sikt kan stärkas.

Mol bakgmnd av del anförda anser jag atl verksamheten vid FFV huvudsakligen bör vara inriktad på tillverkning och underhåll av för­svarsmateriel för såväl det svenska försvaret som för export. Dimen­sioneringen av de två verksamhetsgrenarna bör ske med hänsyn främst till säkerhetspolitiska krav, men bör också bestämmas av kraven på att en lönsam och rationell drift skall kunna upprätthållas. Verksamheien vid FFV bör kunna omfatta även viss kompletterande, lönsam civU produktion av varor och tjänster, som är väl lämpad för de slag av resurser och den kompetens som används i den försvarsmaterielinriktade verksamheten och som i övrigt passar väl in i FFV:s struktur. Affärs­idéer, som grandas på unik kompetens inom FFV, bör sålunda kunna förverkligas om detta kan bidra tUl atl tillfredsställande lönsamhet upp­nås i den samlade verksamheten.

De verksamheter vid FFV som inte ryms inom den angivna verk-samhelsramen bör enligt min åsikt avskiljas från FFV. Om sådan verk­samhet bedöms inle kunna drivas bätlre av annan huvudman, bör dock en fortsatt anknytning lill FFV kunna övervägas.

Om något civilt projekt, som utvecklas inom FFV, kommer alt leda lill en verksamhet av större omfattning lorde denna sällan med framgång kunna bedrivas som supplement till FFV:s övriga verksamhet. I sådana fall bör förutsältningslöst prövas var projektet bäst passar inom den statliga förelagssektorn. Del kan på förhand inte uteslutas all projek­tet lämpligen bör bedrivas inom etl bolag med anknytning till FFV. Sådana bolag torde dock normalt komma att falla utanför FFV:s naturiiga verksamhet.

FFV-utredningen föreslår i sill betänkande att förhandlingar inleds med de landstingskommuner som är kunder lill FFV:s tvätterier om bl. a. del framlida huvudmannaskapet för dessa. En arbetsgrupp med

Prop. 1975/76:122

43

företrädare för bl. a. industridepartementet, FFV och landstingen har på mitt uppdrag utrett frågan om vilka alternativ som är lämpliga för den fortsatta verksamheten vid Ivätterierna. Efter det att utredningen färdigställts har landstingsförbundets styrelse förklarat att landstings­kommunerna är intresserade att ta upp förhandlingar med staten röran­de ett förändrat huvudmannaskap. Jag anser att sådana förhandlingar bör inledas med företrädare för landstingskommunerna i syfte att klar­lägga villkoren för en sådan förändring. Jag räknar med att dessa för­handlingar skall kunna avslutas under innevarande år. I avvaktan härpå bör tvätteriverksamheten drivas som hittills. Om förhandlingama resul­terar i fömtsättningar för ändrat huvudmannaskap avser jag att åter­komma i denna fråga.

Konfektionsverksamheten inom FFV har under de senaste åren fått vidkännas betydande förluster. Verksamheten vid Centrala beklädnads­verkstaden (CBV) i Karlskrona har främst varit inriktad på beställ­ningar från statliga myndigheter. Detta har medfört all CBV inte har någon egen modeinriktad profil i sitt produktsortiment utan tillverkar standardprodukter, vilka är känsliga för såväl svensk som utländsk konkurrens. För att kunna upprätthålla sysselsättningen vid CBV har FFV tvingats alt i vissa fall la order till priser som har legat i nivå med de priser som gäller vid import från lågprisländer. I likhet med FFV-utredningen anser jag att det saknas ekonomiska förutsättningar för att långsiktigt kunna upprätthålla produktionen vid CBV. Jag anser därför att verksamheien vid CBV bör avvecklas. Driften vid CBV bör dock upprätthållas tiU den 30 juni 1977. Självfallet skall alla ansträngningar göras för att bereda de anställda annan sysselsättning.

Trivab konfektions AB, som tillverkar sjukhus- och skyddskläder, har under senare år uppvisat en mera gynnsam utveckling. Eftersom FFV:s konfektionsverksamhet bör avvecklas, bör i konsekvens härmed Trivab avskiljas från FFV och försäljas. Jag utgår från att vid en för­säljning av Trivab möjligheten atl sammanföra bolagel med annan statlig konfektionsindustri kommer att beaktas. Trivabs aktiekapital uppgår f. n. till 5 000 kr. Med hänsyn till att den nya aktiebolagslagen (1975: 1385) föreskriver ett aktiekapital av minst 50 000 kr. bör Trivabs aktiekapital nu höjas till detta belopp. Jag förordar atl medel för ända­målet får tas från FFV:s investeringsanslag.

Uppfödning av försöksdjur bedrivs f. n. vid Åkers krutbruk. 1972 års försöksdjursutredning har i sitt betänkande (Ds I 1975: 4) Framtida försörjning med försöksdjur m.m. föreslagit ny huvudman för denna uppfödning. Frågan bereds f. n. inom jordbmksdepartementet. Jag räk­nar med att uppfödningen skall avskiljas från FFV och beslut i frågan kunna fattas under budgetåret 1976/77.

Överskottsförsäljningen bildades och inlemmades med FFV vid en tidpunkt då dess uppgifter främst var alt sälja militär överskottsmate­riel. Den försäljning som nu sker är emellertid endast till mindre del

Prop. 1975/76:122

44

på uppdrag från militära myndigheter. Försäljningen av materiel från övriga statliga myndigheter här alltsedan mitten av 1960-lalet ökal. Andelen produkter från de s. k. samhällsverksläderna har också ökal, främst under senare år. Denna verksamhet faller utanför den verksam­hetsinriktning jag har angivit för FFV. Det lorde dock f. n. inte bland övriga statliga myndigheter finnas annan lämplig huvudman. Med hän­syn härtill förordar jag att överskottsförsäljningen t. v. behålls inom FFV.

Del finns också inom FFV verksamheter som visserligen inle är art-främmande men som av andra skäl bör avvecklas från FFV.

FFV-utredningen förordar alt produktionen vid Åkers krutbruk av­vecklas under budgetåret 1980/81. Förslagel godtas av ÖB. Jag delar utredningens mening. En drifl på lång sikt skulle enligl min mening göra del nödvändigt med betydande investeringar som bedöms inte bli lön­samma. Tidpunkten för avvecklingen bör dock anpassas till möjlighe­terna att bereda berörd personal annan sysselsättning. Alla ansträng­ningar skall självfallet göras för att åstadkomma andra sysselsättnings­tillfällen. En särskild arbetsgrupp bör bildas för detta ändamål.

FFV har beslutat att inom de närmaste åren lägga ned den egna till­verkningen av jakt- och sportskyttevapen. Etl samarbelsavlal har slu­tits med etl tyskt företag som i fortsättningen kommer all producera sådana vapen. FFV kommer att tillverka viss del av vapnen och kom­mer dessutom alt under eget namn sälja vapen på den nordiska mark­naden.

Industri AB Gelfa tillverkar f. n. gevärsstockar till jakt- och sport-skyttevapen i Gällö i Jämtiand. I och med att FFV upphör med till­verkningen av vapnen uppkommer behov av ny produktion vid Gelfa. Med tanke på sysselsättningsläget i östra Jämtiand ser jag del som an­geläget alt sysselsättningen vid detta förelag i framliden kan upprätt­hållas vid nuvarande nivå. Företaget bör överlåtas lill annan huvudman om detta kan medföra att sysselsättningen vid företaget garanteras.

Den fraintida inriktningen av verksamheten vid FFV innebär enligl min mening att vissa andra bolag i vilket FFV förvallar statens aktier och andelar bör avvecklas från FFV. Detta kan ske genom att resp. bolag upphör eller säljs. De företag som berörs är Avimat AB, FFV Sport AB och Swedevdop Hospital Equipment AB.

Med hänsyn till vad jag tidigare har framhållit om FFV:s verksam­hetsinriktning anser jag det lämpligt atl FFV t. v. förvaltar statens ak­tier och andelar i Telub AB och Innovations AB Projection. Vad gäller pågående arbete inom KB United Stirling (Sweden) AB &font-family:Verdana'>

Prop. 1975/76:122

45

Inom ramen för vad jag anfört bör regeringen bemyndigas att för­sälja statens aktier och andelar i bolag, som förvaltas av FFV.

7.3 Företagsform

FFV-utredningen har utförligt behandlat frågan om lämplig företags­form för FFV. Betydelsen av konkurrensliksläUighelen har enligl ut­redningen kommil all framhållas allt mer under senare år. Utredningen framhåller atl verksamheien inom FFV bör bedrivas på samma vUlkor som gäller för konkurrerande förelag. Uiredningen anser att inga så­dana förhållanden som monopolställning, särskUda försvarspolitiska, sysselsättningspolitiska och liknande krav, specifika myndighetsfunk­tioner m. m. kan anföras för ell bibehållande av affärsverksformen. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att FFV ombildas till aktie­bolag.

Remissinstansernas inställning till utredningens förslag om ändrad företagsform för FFV är delad. I princip har myndigheterna godtagit eller lämnat utan erinran förslaget om FFV:s övergång tiU bolagsform, medan huvuddelen av de anställdas organisationer vill bibehålla FFV som affärsverk. Huvudskälet lill organisationernas inställning är alt de anser atl en övergång lill aktiebolagsform skulle medföra sämre an­ställningsvillkor än om FFV blev kvar i affärsverksform.

Jag delar i princip utredningens uppfattning atl verksamheten vid FFV utifrån företagsekonomiska bedömningar med fördel skulle kunna bedrivas i aktiebolagsform. Jag vill i detla sammanhang särskUl fram­hålla all FFV inte har myndighetsuppgifter utan är elt företag, som i huvudsak bedriver sin verksamhet i konkurrens med andra inhemska och utländska industriföretag.

Mot detta står det förhåUandet att flertalet av de anställda motsätter sig att FFV ombildas lill bolag. Detta är ett starkt skäl för alt ytterli­gare en tid behålla affärsverksformen för FFV. Jag förordar atl så sker.

E.xempel från andra områden visar att affärsverksformen, räll an­vänd, medger hög effektivitet i verksamheten. Med olika åtgärder som entydigare mål, avskiljande av artfrämmande och förlustbringande verksamheter, ny organisation och väl avvägda investeringar bör det finnas möjligheter alt uppnå en avsevärd effektivisering av FFV:s verk­samhet. Jag anser alt en säkrare bedömning av dessa möjligheter bör föreligga innan beslut fallas om ändring av FFV:s verksamhetsform.

FFV bör ges tUlfälle all som affärsverk en tid verka under dessa nya förutsättningar. FFV bör under denna lid utveckla sin verksamhet och organisation så att största möjliga handlingsfrihet föreligger vid etl eventuellt beslut att förändra FFV:s företagsform om fem år. Etl så­danl beslut föratsätter enligt min mening alt frågan om FFV:s före­tagsform prövas på nytt om ca tre år.

Prop. 1975/76:122

46

De remissinstanser, som förordar atl FFV skall bibehållas som affärs­verk, föreslår modifieringar av affärsverksformen. Med hänsyn tiU den lösning jag har stannat för, är jag inle nu beredd föreslå några änd­ringar i affärsverksformen som sådan för FFV. Eventuella sådana för­ändringar bör anstå lill dess FFV:s företagsform på nytt blir föremål för prövning.

Jag vill här erinra om atl förslag angående målsättning och styrfor­mer för affärsverken har lagts fram av affärsverkskommiltén och af­färsverksulredningen (SOU 1968: 4546). Vidare har budgetutredning­en (SOU 1973: 4346) lagt fram förslag med anknytning till affärsver­kens verksamhet. Som chefen för finansdepartementet anfört i 1976 års finansplan (prop. 1975/76: 100 bil. 1 s. 55) kräver ställningstagande till dessa frågor ett noggrant och komplicerat förberedelsearbete, vilket f. n. pågår inom regeringens kansli. Jag vUl i detta sammanhang understryka nödvändigheten av att de nämnda ulredningsförslagen blir föremål för en samlad bedömning. Etl ställningstagande nu till större förändringar i FFV:s affärsverksform skulle försvåra en sådan bedömning.

Inom ramen för affärsverksformen bör dock vissa modifieringar övervägas. Jag syftar bl. a. på frågan om avkastningskrav och frågan om försäkring av inte statlig egendom som FFV disponerar. Det an­kommer på regeringen att besluta i dessa frågor.

7.4 Organisation

FFV:s organisation fastställdes av riksdagen år 1965 (prop. 1965: 119, SU 1965: 163, rskr 1965:398). Därvid bestämdes aU inom FFV skulle finnas ell huvudkontor, indelat i avdelningar samt ett tvätterier­nas centralkontor, fabriker, verkstäder, tvätterier och en enhet för över­skottsmateriel. Genom atl de förutsättningar som gällde vid denna or­ganisations tillkomst successivt har förändrats har FFV försöksvis för­ändrat organisationen. Förändringarna innebär atl verksamheten inom huvudkontoret har fördelats på koncernstaber och atl flera lokala en­heter har sammanförts i grupper.

I skrivelse den 17 februari 1976 har FFV hemstäUt atl en ny organisa­tion fastställs för verket. Organisationen bör enligl FFV i huvuddrag om­fatta styrelse, koncernledning saml sektorer för försvarsmateriel, under­håll, civila produkter och överskollsförsäljning.

Förslaget till ny organisation har kommit fram efter ett långvarigt internt utredningsarbete i vilket personalen har deltagit med represen­tanter i samtliga utredningsgrupper. Syftet med den föreslagna organi­sationen är bl. a. att skapa bättre fSmlsältningar för planering och upp­följning av lönsamhet och kapitalbehov inom de olika verksamhetsom­rådena. Den föreslagna organisationen skapar vidare enligt FFV för­utsättningar för ett fördjupat lönsamhelsansvar.

Prop. 1975/76:122

47

TUl koncernledningens förfogande ställs enligt förslaget ett antal kon-cernstabsenheler nämligen administration, personal, juridik, information, revision saml koncernplanering. Härtill kommer vissa serviceorgan. Som redan har framgått avses vissa sektorer bli indelade i resultatenheter.

Jag bedömer del väsentligt all FFV ges en organisation som medger en i förhållande lill nuläget ökad delegering av operativa beslut. De föreslagna sektorerna kommer atl få ansvar för såväl utveckling och tillverkning som försäljning inom verksamhetsområdet, vilket enligt min mening medför en bättre fördelning av ansvar och befogenheter än i gällande organisation. Den föreslagna organisationen överensstämmer med vad som är vanligl inom svensk industri. Jag förordar alltså att FFV organiseras i enlighet med del framlagda förslaget.

Enligl vad jag har erfarit innebär den föreslagna organisationen atl anställda vid det nuvarande huvudkontoret i EskUsluna endast i en­staka fall behöver byta stationeringsort. Huvuddelen av de anställda vid det nuvarande huvudkontoret kommer alt i den nya organisationen placeras antingen inom koncemledningen eller inom försvarsmaleriel-sektorns ledningsorgan, vilka båda kommer att lokaliseras till Eskils­tuna.

En plan över den förordade organisationen för FFV bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. För överblickens skull redovisas i denna även indelningen i resultatenheter, fördelningen av produktions­ställen och koncernledningens organisation. I enlighet med var jag tidi­gare har anfört bör utöver de fyra föreslagna sektorerna vid FFV ingå sektorer för Ivälterier och konfektion tills en avveckling från FFV sker.

Organisationen bör emellertid i fortsättningen snabbi kunna anpassas lill utvecklingen. Regeringen bör därför inhämta riksdagens medgivande att besluta om sådana ändringar i organisationen som den framtida ut­vecklingen kan ge anledning lill.

Beträffande avtalsbara anställnings- och arbetsvillkor avser jag att ge statens avtalsverk det förhandlingsuppdrag som behövs.

FFV har i sin skrivelse påtalat behovet av att verket behöver öka sina befogenheter inom personalområdel och framhåller att verket måste kunna konkurrera med andra svenska industriföretag om kvalificerad personal.

I likhet med FFV anser jag det väsentiigt att FFV kan anställa kva­lificerad ledningspersonal. Detta är en väsentlig föaitsättning för atl FFV skall kunna genomföra den effektivisering jag har förordat i det föregående. Erforderliga möjligheter härtUl finns inom ramen för gäl­lande bestämmelser. Jag är därför inle beredd att nu aktualisera några ändringar i verkets befogenheter i detta aVseende.

Prop. 1975/76:122

48

7.5 Anslagsfrågor

FFV har i skrivelse den 17 februari 1976 anmäll sitt investeringsbe­hov för den kommande femårsperioden. Det presenterade investerings­programmet är enligt FFV nödvändigt för att skapa en konkurrenskraf­tig industri. Investeringsbehovet uppgår för femårsperioden till 420 milj. kr. beräknat i det penningvärde som gällde hösten 1975. Av dessa in­vesteringar avser 195 milj. kr. försvarsmaterielseklom, 145 milj. kr. underhållsseklorn, 10 milj .kr. överskollsförsäljningen, 5 milj. kr. huvud­kontoret och 65 milj. kr. civila produkter. Av investeringarna beräknas 100 milj. kr. vara eftersläpande eller miljöbetingade investeringar.

I anslagsframställning den 29 augusti 1975 har FFV begärt 90,4 milj. kr. lill investeringar under det kommande budgetåret. Detta belopp är 41 milj. kr. slörre än vad som anslagits, inkl. på tilläggsbudget, för ver­kets investeringar under innevarande år. Av de begärda medlen avser enligt verket ca 34 milj. kr. eftersläpande och miljöbetingade investe­ringar.

För reinvesteringar i utrustning har FFV begärt 28 milj. kr. av vUka 26 mUj. kr. enligl vad jag erfarit beräknas motsvara de kalkylmässiga avskrivningarna.

För försvarsmaterielseklom begärs sammanlagt 39 milj. kr., varav 4,5 milj. kr. lill ell nytt kontor med skyddsrum vid Zakrisdalsverken, 5 milj. kr. till en ny godsterminal vid Zakrisdalsverken, 10 milj. kr. till maskininvesleringar vid Zakrisdalsverken, 4 milj. kr. lill ny- och till­byggnad av sprängämnesgjuteri vid Vingåkersverken, 7 milj. kr. till ut­rustning för vissa kompletterande produkter och 8,5 milj. kr. till etl an­tal mindre investeringar.

För underhållssektorn begär FFV sammanlagt 18,4 milj. kr. Av des­sa avses 9 milj. kr. till kontorsbyggnader för teknikerpersonal vid cen­trala verkstaden i Arboga (CVA) och centrala verkstaden i Malmslält (CVM), 6 milj. kr. till verkstads- och kontorslokaler för elektronik­avdelningen vid CVA och 3,4 milj. kr. till vissa mindre investeringar.

TUl investeringar inom tvättsektorn begärs sammanlagt 5 milj. kr.

FFV har i senare skrivelse begärt 2 milj. kr. till utrustning för civilt helikopterunderhåll.

Jag beräknar för investeringar inom FFV för nästa budgetår 62,5 milj. kr. Jag har i delta belopp inte inräknat några medel för investeringar i kontorsbyggnader vid Zakrisdalsverken och CVM, inle heller till gods­terminal vid Zakrisdalsverken, lill utrustning för vissa kompletterande produkter eller investeringar i tvätteriverksamheten. Jag har däremot i beloppet räknat in 2 milj. kr. till utmstning för civilt helikoplemnder-håll. Till reinvesteringar bör verket använda så stor del av medlen som motsvarar de kalkylmässiga avskrivningarna under budgetåret.

Anslagsbeloppet för budgetåret 1976/77 bör på sedvanligt sätt beräk-

Prop. 1975/76:122

49

nas med en marginal av 10 % utöver investeringsramen för atl möjlig­göra en av konjunklurmässiga eller andra skäl påkallad ökning av me­delsanvändningen. Av den behållning på 4,5 milj. kr. som förutses fin­nas under anslaget vid utgången av detta budgetår bör reserveras 660 000 kr. för projektering av nytt Ivätleri i Norrland. Sedan övriga 3,8 milj. kr. dragils av förordar jag ett anslag av (62,5-r6,3 3,8 = ) 65 milj. kr.

8    Hemställan

Jag hemstäUer atl regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna vad jag har förordat om förenade fabriksverkens verksamhetsinriktning,

2.

godkänna vad jag har förordat i fråga om förenade fabriks­verkens organisation och medge regeringen rätt att i fortsätt­ningen besluta om ändring i denna,

3.

bemyndiga regeringen att vidtaga de övergångsåtgärder och ål-gärder i övrigt som behövs för förslagets genomförande,

4.

bemyndiga regeringen atl besluta om försäljning av statens aktier och andra andelar i företag, som förvaltas av förenade fabriksverken,

5.

medge att 45 000 kr. får tas i anspråk från anslaget Byggna­der och utrustning under fabriksverkens fond för teckning av aktier i Trivab konfektions AB,

6.

tiU Byggnader och utrustning under fabriksverkens fond för budgetåret 1976/77 anvisa etl investeringsanslag av 65 000 000 kr.

9    Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslu­tar atl genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.

Prop. 1975/76:122

50

BILAGA

.2     "S-S

.:4

3 

O

o

Z

u

>

Z

O 

H

z 

a: n

Q 

2 S.i£

> > o

" 

Ö

 -  o

a

rf *-

.3 ??-

N>0

(

Ä

 > 13 -* 1 

«

 o c

«

 :c :ra   Q. t-

' U

>   C

c

£

Ö

  B

c

ö

3

o-S&font-family:Verdana'>Ö

U

i.S d.5

PS

DP:,H

°

So

2,ca o, 3

«i- S. 2i..E  

[«

j

o

00

c

i

c

c

c

o

(

u

trt

o

hf)

B

JU

u

o

>

ca

lij

%

UhWH

S

CQ

C c 

o o

o

n

i-.

Q-CU

mm

f/1

v\

r.

r

«

o

o

m

«

t

n

>

>

o

o

c

c

c

c

o u

_,T3 

-?« 

O)   5

a c/3 u -'

?   60

BO ."5

.t: "O

 o

'c n

PQ

t

a

.Q,

'3

cp

CQU

Crt   -I-.

O'

mS:r

Ii PO 

»

 c a

«

.3   O

'i « w 

XI 

£

_ .:z  D

pi

UJ

H

Ä

3 0 O

CO

ai

oi

tu

Z O

ai

Ph

H

W

Uh

>

S

o

L

)

}

H 

1

1

1 1

1

c

«

>

Ph

u :0

O

2

o 

 c

IL)

O

60

C

'c

c 

8

C

1

B

Vi

c

i-i

c o

c 

2 2 

(

Ä

'5

g 

o

60

_c *C u

c ca

a

c;

8

c o

'C

3

C O 

1-,

Ph

C 

«

s

Ut

a

c

HH

C O

"/span>

Ht

oi

1~l

"oj

-C

c a>

(U

*>

å

"3 

«

i 

c o

60

5 

c ca

j=

.g

Q

(U

o

'E

t/1

c c

E

ca

Pi

ca

60

C

i

:ca

"c

Prop. 1975/76:122

51

Innehåll

Propositionens huvudsakliga innehåll........................ 

... 

1

1

Inledning   ....................................................... 

2

2

Nuvarande organisation ...................................... 

... 

3

2.1

Ledning och uppgifter.................................... 

... 

3

2.2

Lokala enheter............................................. 

... 

4

2.3

TUlverkning   ............................................... 

... 

4

2.4

Underhåll   .................................................. 

... 

5

2.5

Tvätterier   ................................................. 

... 

6

2.6

Överskottsförsäljning..................................... 

... 

7

2.7

CivUa produkter   ......................................... 

... 

7

3 Uiredningen...................................................... 

... 

8

3.1

Speciella förutsättningar för verksamheten  ...... 

8

3.2

Verksamhetens inriktning, omfattning och struktur     

10

3.3

Företagsform   ............................................ 

.. 

19

3.4

Organisation   ............................................. 

.. 

20

3.5

Genomförande   ........................................... 

.. 

21

3.6

Reservation................................................. 

.. 

22

4 Remissyttranden   ............................................. 

.. 

22

4.1

Allmänna synpunkter  .................................... 

.. 

22

4.2

Speciella förulsällningar för verksamheien  ......... 

23

4.3

Verksamhetsinriktning   ................................. 

.. 

24

4.4

Företagsform   ............................................. 

28

4.5

Organisation    ............................................. 

30

5

Förslag lUl ny organisation m. m........................... 

.. 

31

6

AnslagsframsläUning för budgetåret 1976/77 .......... 

.. 

35

7

Föredraganden.................................................. 

39

7.1

Inledning   .................................................. 

.. 

39

7.2

Verksamhetsinriktning.................................... 

.. 

40

7.3

Företagsform   ............................................ 

.. 

45

7.4

Organisation   ............................................. 

.. 

46

7.5

Anslagsfrågor............................................... 

.. 

48

8

Hemställan....................................................... 

.. 

49

9

Beslut............................................................. 

49

Bilaga................................................................ 

50

NORSTEDTS TRYCKERI    STOCKHOLM 1976 760134