Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1976/77:157 Regeringens proposition

1976/77:157

om inriktning och organisation av försvarets hundskolas verksamhet;

beslutad den 18 maj 1977.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upplagits i bifogande utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ERIC[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen föreslås att försvarets hundskola ombildas lill statens hundskola den I juli 1978. Verksamheten vid skolan skall bl.a. inriktas mot en produktion av ca 155 hundar per år. Skolan bör få ell anslag för viss del av de fasta kostnaderna. Övriga kostnader skall läckas genom in­täkter från försäljning av skolans produkter.

1 Riksdagen 1976/77. I saml. Nr 157

Prop. 1976/77:157

Utdrag FÖRSVARSDEPARTEMENTET        PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-05-18

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] Lin­der,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Krönniark

Proposition om inriktning och organisation av försvarets hundsko­las verksamhet

1 Inledning

Riksdagen beslutade år 1970 att dåvarande arméns hundskola skulle or­ganiseras om till försvarets hundskola.

Riksdagsbeslutet innebar bl.a. atl försvarets hundskola den I juli 1971 blev självständig myndighet inom försvaret med en egen styrelse och chef. Skolans verksamhet skulle i huvudsak omfatta avel och dressyr av hundar för militära och civila myndigheter samt vissa övriga intressenter. Dessutom skulle skolan svara för viss kursverksamhet och veierinärvård. Verksam­helen vid skolan skulle i princip vara ekonomiskt självbärande. Skolan har emellertid av flera skäl inte lyckats skapa balans mellan kostnader och in­läkler.

1 prop. 1974:1 (bil.6s. 177) anmälde min företrädareatt det var nödvändigt alt slabilisera hundskolans ekonomi. Riksdagen har därför sedan år 1974 åriigen anvisat driflbidrag lill skolan.

För alt se över skolans verksamhet och för all få ett förbättrat besluts-undertag för dess ekonomi och inriktning tillsattes i november 1975 en särskild arbetsgrupp.

Arbetsgruppen övertämnade i december 1976 rapporten Verksamhelen vid försvarels hundskola.

Efter remiss har yttranden över rapporten avgetls av rikspolisstyrelsen, överbefälhavaren efter hörande av cheferna för armén, marinen och flyg­vapnet, försvarets materielverk, försvarets raiionaliseringsinslilut, försvarels hundskola, civilförsvarsslyrelsen, riksrevisionsverket, lanibruksstyrelsen, styrelsen för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt.

Prop. 1976/77:157

3

generaliullslyrelsen, länsstyrelsen i Västernorriands län, ulredningen om ka-ranlänverksamhelen för djur, Västernorriands läns landsting, Sollefteå kom­mun. Synskadades riksförbund. Stiftelsen Sollefteå Djursjukhus, Lantbru­karnas riksförbund. Landsorganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens centralorganisations siatstjänstemannasektion (TCO-S) och Centralorgani­sationen SACO/SR.

2 Nuvarande organisation m. m. 

2.1 Allmänt

Försvarets hundskola ligger i Övergård nära Västernorriands rege­mente (1 21) i Sollefteå. Hundskolan är en självsländig myndighel inom försvarsdeparlementels verksamhetsområde. Den är direkt underställd re­geringen med egen styrelse och chef. Styrelsen som utses av regeringen har sju ledamöter. Bland ledamöterna ingår chefen för hundskolan saml represenlanter för de största avnämarna och personalen.

Antalet civila och civilmililära arbetstagare vid skolan är f. n. ca 90. Dessa är under skolchefen fördelade på en planerings- och ekonomienhet, en pro­duktionsenhet, en velerinärenhet och en serviceenhei. Veterinärenheten har sedan år 1971 utökats med fem personer på grund av att djursjukvården har ökat. Genom rationalisering har emellertid serviceenhelen kunnat mins­kas med lika många personer, Under senare år har ca 15 personer ställts till skolans förfogande av arbetsmarknadsstyrelsen. Dessutom anlitas en konsult för ekonomiska frågor. Verksamhetens specifika karaktär gör del svårt att rekrytera specialutbildad personal.

Sedan år 1965 har rikspolisstyrelsen förlagt en sektion till skolan för ut­bildning av hundförare. Styrelsen använder i huvudsak egna lärare, medan hundarna tillhandahålls till viss del av skolan. Synskadades riksförbund har placerat en ledarhundskonsuleni som kontaktman m. m. vid skolan.

Hundskolan har lill uppgifl all moi ersällning lillhandahålla dresserade hundar och alt meddela utbildning i hundljänsi. Skolan får meddela ve­terinärvård och tillhandahålla andra med verksamheten förenliga tjänster om del kan ske ulan att övriga arbetsuppgifter eftersälis. Vidare åligger del skolan all efter samråd med dåvarande veierinärhögskolan, nu styrelsen för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt bedriva avel och annan anskaffning av hundar. Dessutom skall skolan föda upp, dressera och sälja hundar sami anordna kurser i användning, vård och dressyr av hundar.

Därutöver biträder skolan chefen för armén i dennes ledning av försvars-maklens hundljänsi. Del åligger därvid chefen för hundskolan bl. a. au föreslå hur försvarsmakiens hundar skall fördelas och bytas ut, all inspektera tjänslehundspersonalens utbildning, dressyren och vården av hundar och den praktiska lillämpningen av hundljänsten samt alt ha överinseende över

Prop. 1976/77:157

4

försvarsmaktens hundgårdar. Ansvaret för anskaffning och ullagning av hundar åligger dock försvarels materielverk.

Verksamhelen vid hundskolan omfatlar tre produktionsgrenar nämligen hundproduklion, kursverksamhet och djursjukvård. Verksamhelen innebär bl. a, all hundar anskaffas och dresseras för försvarsmakiens, polisväsendets, lullverkets, Synskadades riksförbunds m. fl. behov samt all kursverksamhet i hundljänsi och djursjukvård skall bedrivas för personal från försvarsmak-len, tullverket, frivilliga försvarsorganisationer. Synskadades riksförbund m. fi. Djursjukvården skall lillgodose såväl myndigheiers som enskildas be­hov.

De hundar som levereras är dels högkvalificerade ijänsie-hundar, i huvudsak minhundar, ledarhundar för synskadade, skydds­hundar (dvs. kvalificerade spår- och sökulbildade polishundar) saml nar-koiikahundar, dels lågkvalificerade ijänsiehundar, i huvud­sak bevakningshundar och vakthundar. Dressyrtiden är i allmänhet ca fem till sex månader för högkvalificerade hundar och ca två lill tre månader för lågkvalificerade hundar.

Försvarsmakiens ijänsiehundar indelas i slamhundar som ägs av försvaret, reservhundar som tillhörenskilda ägare och som har genom­gått särskild utbildning och därefter koniraklbundiis med försvaret saml uttagna hundar. De senare tillhör också enskilda ägare men las liksom reservhundar i anspråk först vid mobilisering.

2.2 Produktion m. m. av tjänstehundar

Den verksamhet som leder fram lill färdigdresserade hundar t)esiår av anskaffning, test och dressyr av hundar. De raser som främsi används är schäfer och labrador relriever. Hundar anskaffas dels genom egen avel som bedrivs vid skolan, dels genom inköp. Skolans mål är all lillgodose merparten av anskaffningsbehovel genom egen avel.

För aveln används främsi hundar som ingår i arméns minhundorgani-salion. Som minhundar används näsian uteslutande tikar. Minhunden är lämplig atl ulnyllja för avel eftersom den i fredslid inle används som ijäns-lehund ulan finns ulplacerad hos fodervärd. Denne får således räkna med alt lämna ifrån sig hunden dels i samband med krigsförbandsövningar, dels i samband med beläckning och valpning. Ca 90 likar behöver åriigen las ul för avel. Av dessa föder ca 30-35 % inle några valpar. De avelshanar som krävs i avelsverksamhelen är betydligt färre och är antingen uppstallade vid skolan eller finns hos fodervärdar i närheten av skolan.

Den egna aveln ger 420-450 valpar per år. Dessa och inköpta valpar pla­ceras vid ca tio veckors ålder hos fodervärdar. Hundarna siannar sedan hos fodervärden i ca ell och ell halvt år för all valparna skall växa upp i en normal familjemiljö. Del har emellertid ibland visal sig svårt all finna lämpliga fodervärdar. Detia beror enligt skolan bl. a. på den låga ersällning

Prop. 1976/77:157

5

som utgår om hunden blir uttagen som ijänstehund och en rädsla hos fo­dervärden att förlora hunden.

Sedan hundarna kommii tillbaka till skolan testas de för all inplaceras på lämplig dressyrlinje. Ett stort anlal hundar kasseras redan på detta sta­dium, dvs. de anses inte lämpliga för någon dressyriinje. Dessa hundar återlämnas och skänks i regel till fodervärden. Godkända hundar påbörjar dressyren men i enstaka fall måste dressyren avbrytas då hunden trots ell positivt teslresullal inte klarar av den. Ibland förekommer alt hundar placeras om lill annan dressyrgren. Bl. a. på grund av de högst ställda kraven på Ijänsiehundar översiiger del lolala bortfallet av hundar 50'/i].

Skolan försöker få fram så många skyddshundar som möjligt av de hundar som lagils ut till skydds- och bevakningsdressyr. Bevakningsdressyren utgör en grundutbildning för skyddsdressyr. F. n. kan inte efterfrågan på skydds-och ledarhundar läckas medan antalet bevakningshundar översiiger efter­frågan. Della beror på atl endasi en mindre del av de hundar som påbörjar dressyr motsvarar de höga krav som ställs på t. ex. skydds- och ledarhundar.

Av denna anledning har hundskolan och rikspolisstyrelsen kommit över­ens om atl vissa hundar som levereras lill styrelsen inte skall dresseras vid skolan ulan i stället i styrelsens regi. Rikspolisstyrelsens lolala t)ehov av hundra, ca 80, läcks f. n. lill ca 30 % genom leverans från skolan. Res­terande behov täcks genom inköp från privata hunduppfödare. För dessa hundar betalar rikspolisstyrelsen etl lägre pris än vid köp från skolan. Sty­relsen har hillills lagil emol alla de hundar från skolan som uppfyller er­forderiiga krav.

Synskadades riksförbund efterfrågar varje år 25 ledarhundar. Leveransen från skolan har under senare år varil väsentligt lägre. Utbudet av övriga hundtyper läcker nuvarande efterfrågan.

Produktionen av färdigdresserade hundar vid skolan har under de senaste budgetåren varil någol över 200. Budgelårel 1975/76 levererades 108 hög­kvalificerade hundar varav 50 minhundar, 35 skyddshundar, 18 ledarhundar och 5 narkotikahundar. Antalet lågkvalificerade hundar var 103, varav 87 bevakningshundar och 16 vakthundar. Produktionen av färdigdresserade hundar beräknas budgetåren 1976/77 och 1977/78 till 245 resp. 252. För budgetåret 1977/78 har hundskolan bl.a. räknat med en försäljning av 15 minhundar och 50 bevakningshundar lill armén samt 70 bevakningshundar med förarskydd till civilförsvarsslyrelsen. Den av skolan budgeterade pro­duktionen av hundar har som regel överstigit det reella utfallet.

Försäljningspriserna på hundarna faslslälls åriigen. Flertalet hundar le­vereras enligl beställning. Del överskoll av bevakningshundar som uppslår säljs huvudsakligen till försvarets materielverk. Ell mindre antal säljs dess­utom på öppna marknaden och lill ullandel.

Vid hundskolan bedrivs forskning och försök. För etl projekt avseende bl.a. avelsarbeiel, har skolan fåll 90 000 kr. Hundskolan har i juli 1976 anhållit om 750 0(X) kr. under en treårsperiod för etl projekt för avelsbe-

Prop. 1976/77:157

6

främjande arbele.

Utbildningsverksamheten vid skolan omfallar hundljänsi och djursjukvård och är avsedd främsi för avnämare till skolans hundar. Där­utöver anordnas kurser för bl. a. medlemmar av Svenska Brukshundsklub-ben och Svenska Blå Stjärnan. Utbildning marknadsförs och säljs även lill allmänheten. Skolan biträder också vid kurser som leds av andra arrangörer, såsom Synskadades riksförbunds introduktionskurs för synskadade och riks­polisstyrelsens kurser för polismän. Även dessa kurser är i allmänhel förlagda lill skolans lokaler. Anialel kurser vid skolan har ökat under senare år från 20 budgelårel 1971/72 lill 37 budgelårel 1975/76. Anialel devdagar har under samma period ökal från 1651  lill 2 990.

Försvarets hundskola bedriver en omfallande djursjukvård. Av­siklen är att tillgodose i första hand behovet av sjukvård för de egna djuren saml foder- och hygienuppföljning. I mån av tid och resurser kan tjänster säljas lill myndigheter och enskilda personer. Skolan disponerar elt modernt djursjukhus som togs i bruk våren 1972. Sjukhuset har modem utrustning och består av en avdelning för vård av smådjur och en avdelning för vård av stora djur (hästar, kor etc).

1 samband med alt det nya djursjukhuset projekterades önskade vissa intressenter atl sjukhuset även skulle kunna klara sjukvård av storboskap. För all klara delta krävdes alt djursjukhuset fick en särskild del. Intressenier-na, bl. a. Sollefteå kommun, iravhäslägareoch vissa bolag, gick samman och bildade Stiftelsen Sollefteå Djursjukhus. Stiftelsen samlade bl. a. in 800 000 kr. som användes för alt bygga och inreda en slordjursdel på sjukhuset. Denna del är hopbyggd med övriga lokaler. Stifteisen förklarade sig redan år 1970 beredd alt godta en administrativ boskillnad mellan den militära och civila delen och alt åla sig elt fortlöpande ansvar för driften av den civila delen. Regeringen har år 1975 godkänt etl avtal mellan hundskolan och stiftelsen som bl. a. innebär att skolan övertar den totala driften av stordjursdelen.

För atl kunna utnyttja sjukhusets kapaciiet speciellt för viss specialiserad personal och ulruslning ulnylljas djursjukhusei även för vård av privalägda smådjur. Taxorna för denna verksamhel fastställs efter samråd med riks­revisionsverket.

Sjukhuset har en omfallande jourijänst. Den omfattar främst vård av inneliggande djur både hundskolans hundar och privalägda djur. Jour-tjänslen uppehålls också för alt lillgodose allmänhetens behov av djursjukvård på icke tjänsigöringstid.

Vid djursjukhusei har under de senasie budgelåren det totala anialel po­liklinikbesök i genomsnill varil ca 10 700, anialel slalionärt iniagna djur ca I 350 och antalet behandlingsdagar på stationär klinik ca 11 770. Under verksamheisårel 1975/76 var del lolala anialel poliklinikbesök ca 10 900. Ca 75 % av besöken utgjordes av skolans hundar, ca 24 % av privata smådjur och ca I % privala stordjur. Antalet stationärt intagna djur var för samma

Prop. 1976/77:157

7

tidsperiod närmare 1 400 och av totala antalet behandlingsdagar svarade skolans hundar för ca 24 %, privala smådjur för ca 60 % och privala stordjur för ca 16 "(1. Anialel stationärt iniagna djur uppvisar näsian samma för­delning. Den ökande tendensen kan näsian hell hänföras lill privata smådjur medan skolan har tagit djursjukhusels tjänster i detta avseende i anspråk i allt mindreomfatlning. Delta kan till viss del förklarasavdenökande förebyg­gande vård som skolans hundar får.

Till hundskolans centrala administrativa verksamhel hänförs allt ekonomiadminisiralivt arbete, kursverksamhet saml personal- och lö­nefrågor. Skolans serviceverksamhei omfatlar i huvudsak sköisel av mark och byggnader, vissa förråd, inventarier och annan ulruslning saml irans-porier.

Riksrevisionsverket genomförde verksamhetsåret 1973/74 en förvalt­ningsrevision av skolan. Verket har senare följt upp denna revision. Re­visionen omfattade bl. a. en karlläggning av skolans försäljnings- och in-köpsruiiner. Härvid konslaierades alt de ekonomiadminisiraliva rutinerna borde ses över.

Skolan ulnylljas alltmer av allmänheten för alt få svar på frågor beiräffande hundars dressyr, sköisel och vård m. m. För all illustrera della kan nämnas au hundskolan år 1975 hade över 11 000 sludiebesökare. Hundskolan be­dömer alt dessa ijänsler koslar skolan över 100 000 kr. per år.

2.3 Ekonomi m. m.

Hundskolans kostnader skall i princip täckas genom intäkter av sålda pro­dukter och lämnade ijänsler. Skolans verksamhet redovisas därför formellt på statsbudgeten som etl 1 000-kronors anslag. Inför skolans omorganisation från anslagsfinansierad till självbärande myndighet uttalade dåvarande departe­mentschefen i prop. 1970:96 all i särskilda fall bör kostnadersominteavser pro­duktion, utbildning, veierinärvård o. d. kunna tjestridasgenom särskilt anslag­na medel. Skolan disponerar för att bl. a. utjämna säsongvariationer en rörtig kredit i riksgäldskontorel om högst 1,5 milj. kr.

Målel all uppnå full kosinadsläckning har inle uppnålls. Enligl insiruk-lionen för skolan skall dess taxor fastställas efter samråd med riksrevi­sionsverkei. All fa.siställa priser för färdigdresserade hundar är enligt skolan en för skolans verksamhet så viktig fråga atl taxorna vissa år har underställts regeringen i skolans anslagsframställning. Riksrevisionsverkei har ifrågasall det lämpliga i delta förfaringssätt.

Hundskolan har under perioden 1971/72-1975/76 höjt priset på hundar med i genomsnill 25 % per hund. Neitoprisindex har under samma period ökal med 43 %. Samlidigl har skolans totala kostnader stigil med ca 80 %. Vidare har kostnaderna för administration ökat medan koslnaderna för hundproduklion minskat procentuellt sell.

Försäljningspriserna på de olika hundlyperna har inte någol budgetår läckt

Prop. 1976/77:157

8

produktionskoslnaderna. För all undvika prishöjning har skolan begärt och fått driftbidrag som har täckt underskottet.

Hundskolans totala intäkter har ökal knappt 30 % under perioden 1971/72-1975/76. Intäkterna från hundproduklionen har församma period ökal med ca 10 %. Vidare har driflbidraget m. m. under samma tidsperiod ökal från 222 000 kr. lill 2 857 000 kr. Den lolala omslutningen vid skolan var budgetåret 1975/76 ca 8,7 milj. kr. Skolan har för budgetåret 1976/77 erhållit elt driftbidrag på 3 137 000 kr. Regeringen har föreslagit riksdagen (prop. 1976/77:74 bil. 1 s. 210) all driflbidragel skall vara 4 milj. kr. för budgetåret 1977/78.

3 Arbetsgruppen 3.1 Allmänt

Riksdagen beslöl år 1970 all försvarels hundskola skulle finansieras genom inläkler från uppdragsverksamhel. Av uttalanden i samband med beslulel framgår alt skolan förutsätts tillämpa en sådan prissättning av sina produkter, Ijänsler m. m. alt avnämarna betalar elt pris som hell läcker koslnaderna. Ulgifter och inkomsler i skolans verksamhet redovisas över ell förslagsanslag på 1 000 kr.

Arbetsgruppen pekar på att denna anslagskonstmklion medför all sials-makierna normall inte lar ställning lill verksamheiens omfattning. Myn­digheten får själv ta ansvaret för all anpassa verksamheiens omfattning lill efterfrågan.

Hundskolans intäkter har varil otillräckliga för att helt finansiera verk­samheten. Målet, att vara självbärande, har därför inte uppnålls och det har blivii nödvändigl all skjula till medel över statsbudgeten för alt finansiera verksamheten.

Verksamhelen vid hundskolan omfallar ire produktionsgrenar nämligen hundproduklion, kursverksamhet och djursjukvård. 1 den ekonomiska re­dovisningen är inle alla kostnader fördelade på dessa verksamhetsgrenar. En stor del av den lolala koslnaden ca 34 % redovisas under allmän ad­ministration.

3.2 Prispolitik på hundar

Före år 1971, dvs. under den lid skolan ingick i armén, översteg aldrig priset på levererade hundar 5 000 kr. Priset för de hundar som levererades lill försvarei var högsl I 000 kr. Enligl försvarels hundskolas inslruklion fastställs priset på hundar liksom övriga taxor efter samråd med riks­revisionsverket. De priser som hundskolan tog ut efter beslutet atl verk­samhelen skulle vara självbärande räknades fram genom medverkan av försvarets raiionaliseringsinslilut. Arbetsgruppen framhåller all höjningen

Prop. 1976/77:157

9

av hundpriserna fr. o. m. budgelårel 1971/72 av avnämarna upplevdes som en väl kraftig höjning. Följden blev alt vissa kunder minskade sina inköp av hundar eller hell upphörde med dem. Möjlighelerna lill sådana reaktioner hade berörts i prop. 1970:96 (sid. 62). Där anfördes bl. a. all självfallet måsle de nya högre priserna leda lill all behov omprövas och bedömningar görs beiräffande möjligheterna all läcka behovet av hundar på annal sätl.

Arbetsgruppen menar atl avnämarna före prishöjningen förmodligen inte hade klart för sig vilka koslnader som dressyr av hundar för med sig.

Enligl arbetsgruppen har hundskolan i sin prispolitik inle kompenserat sig i lillräcklig uisiräckning för de kosinadsökningar som har förekommil. Della har bidragit till den allt lägre kostnadstäckningen. Som skäl för alt inte höja priserna i den takt som skulle ha behövts för alt uppnå full kost­nadstäckning har skolan anfört risken för all efterfrågan på hundar då skulle minska ylleriigare.

Enligl vad arbeisgruppen har erfaril har samråd med riksrevisionsverkei tagils endasi vad gäller taxorna för djursju k vård. Priserna för färdigdresserade hundar har tagils upp i vissa av skolans anslagsframställningar. Arbets­gruppen är dock av den meningen all de prisuppgifter på hundar som har förekommil vid budgelbehandlingen lorde ha uppfallais som allmän bak­grundsinformation. Enligl arbeisgruppens uppfallning har skolan haft all självsländigl fastställa priserna efter samråd med riksrevisionsverkei. Ar­betsgruppen framhåller vidare att del undandrar sig dess bedömning om en kraftigare ökning av hundpriserna skulle ha medfört en nedgång i efter­frågan på hundar och hur myckel della skulle ha påverkal del ekonomiska resultatet.

3.3 Efterfrågan på hundar

Budgetåret 1975/76 levererades 211 färdigdresserade ijänsiehundar från hundskolan. Av dessa hundar kom ca 80 % från aveln som bedrivs vid skolan. Hundskolan har hillills inle haft några svårigheter att lå avsättning för de högkvalificerade hundlyperna. Tvärtom har efterfrågan på skydds-och ledarhundar överstigit det antal skolan har kunnat få fram. Arbets­gruppen pekar på alt om en avnämare av någol skäl vill minska eller öka antalet Ijänsiehundar i sin organisation kan della få stora konsekvenser för skolans planering av hundproduklionen.

Chefen för armén har redovisat atl minhundorganisalionen av ekonomiska skäl bör utgå ur krigsorganisationen. Detta innebär alt arméns inköp av minhundar från skolan upphör med ulgången av budgelårel 1976/77. Vid de kontakier som arbeisgruppen har haft med övriga avnämare inom för­svarei har gruppen erfaril all deras behov av Ijänsiehundar kommer att vara oförändrai eller minska något. Arbeisgruppen är av den uppfattningen atl inköpspriset för en hund spelar en underordnad roll för avnämarna vid dimensioneringen av hundorganisalionens sloriek. Av den lolala koslnaden för all upprätta, driva och vidmakthålla en hundorganisalion lorde inköps-

1* Riksdagen 1976/77. I saml. Nr 157

Prop. 1976/77:157

10

kostnaden för hundar utgöra en mindre del.

Enligl vad arbeisgruppen har erfarit kan rikspolisstyrelsen ta emol så många skyddshundar och skyddshundämnen som hundskolan kan leverera. Synskadades riksförbund har de senasie åren pekal på all del finns möj­ligheler till en viss ökad avsälining av ledarhundar. Eventuella förändringar i övriga avnämares behov av hundar påverkar enligl arbeisgruppens uppfall­ning skolans produktion endast marginelll.

För budgetåret 1976/77 har som engångsålgärd koslnader budgelerals för civilförsvarsstyrelsens inköp av dresserade Ijänsiehundar från hundskolan. Dessa är avsedda för civilförsvarets krigsorganisation. Arbeisgruppen har inle lagil med eventuella hundar lill civilförsvarsslyrelsen i beräkningarna av den framtida hundproduklionen vid skolan.

Arbeisgruppen har bedöml behovel av ijänsiehundar för budgelårel 1977/78 och den närmasle lidsperioden därefter lill omkring 180 per år varav ca 115 är högkvalificerade tjänstehundar. Av behovet faller ca 60 på försvaret, ca 80 på rikspolisstyrelsen och ca 30 på Synskadades riksförbund.

Hundskolan har enligl vad arbeisgruppen har erfaril förklarat atl man f. n. inte kan leverera mer än ca 30 skyddshundar per år till polisen på grund av brisler bl. a. på hundar som är lämpliga alt dressera. Skolan har vidare inte kunnat leverera del anial ledarhundar som Synskadades riks­förbund har behövt. Arbeisgruppen framhåller all om produktionen av min­hundar upphör kan förmodligen vissa hundar som annars skulle ha gåll lill minhunddressyr dresseras lill skydds- eller ledarhundar. En produktion vid skolan av mer än ca 30 ledarhundar för Synskadades riksförbund och ca 35 skyddshundar för rikspolisstyrelsen per år bedöms dock inle vara genomförbar under de närmaste budgetåren. Resterande behov på ca 45 skyddshundar måste rikspolisstyrelsen således skaffa genom egen försorg.

Minhundarna har hittills utgjort bas för avelsverksamhelen vid hund­skolan. Om minhundproduktionen försvinner måste enligt arbetsgruppens mening hundskolan tillföras ca 20 likar per år för avelsändamål.

Arbeisgruppen har mol bakgrund av vad som har anförts lidigare kommit till den uppfattningen all verksamhelen vid hundskolan bör dimensioneras för en produktion på omkring 155 hundar per år, varav ca 135 är ijäns­iehundar och ca 20 avelslikar.

Hundskolans nuvarande organisation är dimensionerad för en årlig pro­duktion av ca 255 ijänsiehundar per år. Skolan har emellertid under senare år endasi levererat mellan 200 lill 225. Deila beror enligl arbeisgruppen på brister i avelsmalerialel och sannolikl även avelsarbeieis inrikining.

Arbeisgruppen menar alt inriktningen mol en framlida produktion av ca 155 Ijänsiehundar måste få organisatoriska konsekvenser. En lägre pro­duktion innebär under alla omständigheter ell iniäktsbortfall. Arbeisgruppen anser atl del på sikt inie är en framkomlig väg atl med konstlade åtgärder upprätthålla en högre efterfrågan på hundar än vad som motsvarar del verk­liga behovet.

Prop. 1976/77:157

11

3.4      Test- och dressyrverksamhel

Hundskolan överväger atl se över gränsdragningen mellan test- och dres­syrverksamheten. Enligl arbetsgruppens mening skulle detta kunna få till följd all dressyren kan påbörjas tidigare än f n. Dessuiom bör testen av hundar kunna integreras i dressyrverksamhelen. Arbeisgruppen delar därvid hund­skolans bedömning att della skulle kunna innebära en bättre hushållning av skolans resurser.

Inom hundskolan finns del enligl arbeisgruppen stora variationer i dres-sörernas färdigheter. Arbeisgruppen menar därför alt en aktivare uppföljning av dressyrverksamhelen bör medföra all de erfarenheler som görs kan ut­nyttjas bällre. Enligl arbeisgruppens mening skulle därvid eventuella brisler snabbare kunna rällas lill i de olika dressyrmomenien.

3.5      Fodervärdssystem

Fodervärdar rekryleras genom annonser eller bland personer som kon­taktar hundskolan och visar intresse för att bli fodervärd. Fodervärdskapel är i princip oavlönat. Lämplig fodervärd kan dock få elt bidrag på högst 700 kr. per hund. Flertalet fodervärdar känner dock inte till denna möjlighel.

Arbeisgruppen har haft kontakt med vissa experter som har betonat valp-lidens betydelse för hundens fortsalla utveckling. Dessa har vidare satt i fråga hundskolans fodervärdssystem och har framhållit vikten av atl ha en kunnig kår av fodervärdar, som under en lång tidsperiod förbinder sig atl la emot hundar. F. n. ställer majoriteten av fodervärdarna upp bara en gång. Experterna anser dels atl viss inslmklions- och ulbildningsverksamhel måsle skapas för fodervärdar, dels all fodervärdarna måste erbjudas visst arvode för sill arbele. ArbeLsgruppen anser all en sådan konstruktion bör övervägas. Gruppen har vidare anfört alt man bör undersöka om det är lämpligt atl låla dräktiga likar föda valpar hos fodervärdar.

3.6 Avelsarbete m. m.

Del avelsarbele som hundskolan hillills har bedrivii anses inle ha medfört någon väsenllig förbäuring av aveln. Kassalionen av hundar översiiger allt­jämt 50%.

Arbeisgruppen är en av den uppfattningen atl avelsarbeiel vid skolan måste fortsätta. Enligt arbeisgruppens mening bör utomstående expertis an­litas för alt följa upp avelsresuliatei och därmed på sikt medverka till en sänkning av kassationsprocenlen.

Hundskolan har under tiden för gruppens arbele tagit kontakt med ge­netisk expertis för alt undersöka om det är möjligt alt med velenskaplig hjälp förbättra avdsresultalet. Enligl vad arbeisgruppen har erfaril har därvid fram­kommit all vissa förbättringar kan göras i avelsarbeiel.

Hundskolan har begärt 750 000 kr. lill elt projekt för avelsbefrämjande

Prop. 1976/77:157

12

arbete. Av förslaget framgår bl. a. all del redan inom en treårsperiod torde vara möjligt all uppnå ell väsentligt bällre avelsresulial om de erfarenheler som finns inom husdjursaveln i övrigl uinyiijas.

3.7 Kursverksamhet

Kursverksamheten vid hundskolan omfatlar ell stort anlal kurser av olika lyper och riktar sig till fiera olika kategorier av kursdeltagare. Många av dessa kurser genomförs utan samband med att hundar levereras men det förekommer eU anlal introduktionskurser i samband med all hundar över­lämnas lill avnämarna. Arbeisgruppen anser all den senare lypen av kurser har så nära samband med hundproduklionen alt koslnaderna för dessa inte borde redovisas separat utan som en del i hundproduktionen.

Kursverksamheten vid hundskolan visar enligt den ekonomiska redo­visningen som regel ell vissl överskoll. 1 denna redovisning används anialel elevdagar som grund vid fördelning av kostnader på de enskilda kurserna oavseil anialel ddlagare i kursen. Arbetsgruppen ifrågasätter del lämpliga i atl genomföra kurser med alltför la deltagare. Gruppen är av den upp­fattningen all en mer rättvisande fördelning av koslnaderna skulle visa elt ekonomiskt underskoll för sådana kurser. Ell argumenl för all trots allt genomföra kurser med få deltagare är att kostnaderna för kurserna till största delen är fasta och varje intäkt förbättrar skolans totala ekonomi. I den mån argumentet är riktigt anser arbetsgmppen att delta snarast tyder på atl skolan även på della område har en viss överkapacilel.

3.8 Djursjukhus

Enligl hundskolans årsredovisning för budgelårel 1975/76 var koslnaderna för djursjukvården 1 450 000 kr. Intäkterna av djursjukvård för samma lid var 778 000 kr. Dessa utgjordes näsian uteslutande av intäkter för vård av privala djur.

Taxorna för värd av privata djur skall liksom övriga taxor fastställas av hundskolan efter samråd med riksrevisionsverkei. 1 praktiken lillämpas de taxor som används vid andra djursjukhus i landet. Delta motiveras av skolan med all läxorna är styrda av dels konkurrensförhållanden, dels försäkrings­bolagens bestämmelser. Hundskolan framhåller all arbeiel vid djursjukhu­sels slordjursdel ulförs med full kosinadsläckning.

Riksrevisionsverkei framhöll vid verkels förvallningsrevision av hund­skolan bl.a, all fördelningen av koslnaderna mellan djursjukhusels olika verksamhetsgrenar inle föreföll vara hell rällvisande. På grund av au hy-reskostnaden för djursjukhuset, alla servicekosinader och huvuddelen av sjukhusels del av koslnaderna för skolans centrala administration har fåll belasta den egna djursjukvården, belastar en oproportionertigi stor del av koslnaderna skolans egen djursjukvård. Riksrevisionsverket menade all en

Prop. 1976/77:157

13

rättvisande fördelning av samkostnaderna mellan den interna och den ex­terna vården skulle innebära alt de kostnader som påförs den externa vården skulle bli högre än vad som framgår av årsredovisningarna. Den taxesällning som lillämpas skulle därför i verkligheten innebära ell underskott för den externa djursjukvården.

Arbetsgruppen framhåller alt det är otillfredsställande om förhållandena är sådana atl vissa koslnader för den externa djursjukvården belaslar pro­duktionen av hundar. Arbeisgruppen anser all riksrevisionsverkels förmo­danden om en oproportioneriigt stor kostnadsbelaslning på vården av egna hundar är välgrundade. Della inle minsl mol bakgrunden av all omkring 75 'V) av antalet behandlingsdagar vid stationär klinik tas i anspråk för privala djur, medan kostnaden för exlernvården av hundskolan har beräknals lill bara ca 45 % av djursjukhusets totala koslnader. Samtidigt bör dock upp­märksammas alt poliklinikbesöken hell domineras av hundskolans hundar och all veterinärenhelens arbete lill stor del inriktas på förebyggande vård. Della har enligl arbeisgruppen sannolikl legal lill grund för kostnadsför­delningen.

Arbetsgruppen pekar på atl velerinärinsalserna för skolans egna hundar är intensiva och ifrågasätter om del är nödvändigt med de dagliga ronderna i valpsiall m. m. och den årliga medicinska genomgången vid skolan. Chefen för hundskolan har beiräffande veterinärbehovel framfört att elt absolut minimum för alt klara skolans behov av hundsjukvård är en veterinär och två velerinärbilräden.

Arbeisgruppen framhåller au om gruppens förslag genomförs så kan hund­produktionen komma all minska lill ca 70 % av dagens produktion. Skolans efterfrågan på veierinärinsalser för de egna djuren kommer då all minska. Djursjukhuset skulle därmed bli ytteriigare överdimensionerat för hund­skolans behov. Arbetsgruppen ifrågasätter därför om det inte vore lämpligt att skilja verksamhelen vid djursjukhusei från skolans övriga verksamhel. Arbeisgruppen föreslår all förhandlingar tas upp med exempelvis Sollefteå kommun eller Stiftelsen Sollefteå Djursjukhus om all överta huvudman­naskapet för djursjukhuset. Hundskolan skulle i sådant fall anlita djursjuk­husets Ijänsler vid behov och betala för tjänsterna enligt gällande taxor eller enligl särskill avial. Arbeisgruppen anser all uppkomna underskoll i denna verksamhel under alla förhållanden bör läckas av stiftelsen eller annan huvudman.

3.9 Ekonomi

Arbeisgruppen räknar med en produktion vid hundskolan av 155 hundar, varav 135 är ijänsiehundar. Della innebär en minskad försäljning av ijäns­iehundar fr. o. m. budgelårel 1977/78. Arbeisgruppen har beräknai inläk-terna av hundförsäljningen för denna hundproduklion för budgelårel 1977/78 lill ca 2 330 000 kr. För de ca 20 hundar som hundskolan lar fram

Prop. 1976/77:157

14

för den egna avelsverksamhelen får skolan inga direkla försäljningsinläkier. Övriga intäkter av Oänsler som hänger samman med hundproduklionen beräknas lill ca 550 000 kr. De lolala inläkierna för verksamhelsgrenen hund­produklion blir enligl arbeisgruppens beräkningar ca 2,9 milj. kr.

1 anslagsframslällning för budgetåret 1977/78 har hundskolan beräknat intäkterna för övriga verksamhetsgrenar. Intäkterna för kursverksamheten bedöms uppgå lill 400 000 kr., för djursjukhus till 850 000 kr. och för allmän adminisiralion lill 160 000 kr. De lolala inläkierna för budgetåret 1977/78 för hundskolan blir enligl dessa beräkningar ca 4,3 milj. kr.

Enligl arbeisgruppens uppfallning har skolan fåll en alllför slor orga­nisation i förhållande lill sina avsättningsmöjligheter. Gruppen är medveten om att det kan vara svårt för hundskolan att snabbi anpassa sin organisation lill den minskade efterfrågan. Denna anpassningsprocess är dock nödvändig och lorde enligl gruppens mening behöva ske under ell anlal år. Arbeis­gruppen ulgår dock från all lolalt ansiällningsslopp omedelbart införs. Där­igenom kan personalkosinaderna minskas med 200000 kr. redan under bud­getåret 1977/78. Bland kostnaderna för materiel och tjänster måsle det enligl arbelsgmppens mening finnas posler som i hög grad varierar med hund­produktionens omfattning. Arbetsgmppen uppskattar all dessa kostnader för budgetåret 1977/78 uppgår till 500 000 kr.

Hundskolan har i sin anslagsframställning för budgelårel 1977/78 räknat med koslnader på ca 9,6 milj, kr. Av dessa koslnader svarar hundproduk­tionen för 4 367 000 kr., kursverksamheten för 361 000 kr., djursjukvården för 1 719 000 kr. och allmän administration för 3 022 000 kr.

Hundskolan har begärt 750000 kr. för avelsfrämjande arbele under en treårsperiod. Arbeisgruppen är av den meningen alt viss del av denna verk­samhel bör ses som ell naturiigl led i en uppföljning och utvärdering av den egna produktionen. Enligt arbetsgruppens uppfattning bör för detta än­damål ca 150 000 kr. per år t)elasta skolans budget.

Mol bakgrund av förutvarande resonemang uppskattar arbeisgruppen hundskolans totala koslnader för budgetåret 1977/78 till ca 9,1 milj. kr.

Enligl gruppens beräkningar skulle hundskolans totala underskoll för bud­gelårel 1977/78 bli 4,8 milj, kr. Av della kan en inte ringa del hänföras till djursjukhusets verksamhel. Djursjukhusets totala kostnader har inle be­lastats med någon del av kostnaderna för skolans allmänna administration. Vid en fördelning av dessa på de övriga verksamhetsgrenarna i samma proportioner som övriga koslnader beräknar arbeisgruppen all ca 782 000 kr. faller på djursjukhusei. De lolala koslnaderna för djursjukvården inkl. administration skulle då bli ca 2,5 milj. kr.

Hundskolan har som inläkt av den externa djursjukvården för budgetåret 1977/78 budgeterat 850 000 kr. Med hänsyn lill den beräknade totalkost­naden för djursjukvården h»elyder della enligt arbeisgruppen att djursjuk­vården belaslar skolans övriga verksamhet med ca 1 650 000 kr. Under­skottet vid djursjukhuset utgörs av skillnaden mellan della belopp och värdet

Prop. 1976/77:157

15

av veierinärtjänsler och djursjukvård åt skolans hundar. Del senare värdet är enligl arbeisgruppen troligen väsenlligi lägre än 1 650 000 kr. Volymen av dessa Ijänsler för skolans egna hundar bedöms av arbeisgruppen som onödigt hög. Om djursjukhuset fördes över till annan huvudman skulle det enligl arbetsgruppens mening förmodligen vara lillräckligl all hund­skolan köpte veierinärtjänsler m. m. för sammanlagt ca 500 000 kr. Gruppen finner del rimligt med hänsyn till vad som har framförts lidigare om djur­sjukvård all ca 800000 kr. inle skulle behöva belasta hundskolans ekonomi.

Arbetsgruppen anser alt hundskolans underskoll för budgetåret 1977/78 därvid skulle kunna reduceras till ca 4 milj. kr. Enligl arbeisgruppens upp­fallning bör del under de tre följande budgelåren vidare vara möjligt atl minska underskottet med 1 milj. kr. per år. För all ge hundskolan klara, långsikliga planeringsförulsäilningar föreslår arbeisgruppen all statsmakter­na binder sig för en fyraårig ram beiräffande driftbidrag till skolan. Enligl arbetsgruppen bör vidare driftbidraget räknas upp med neitoprisindex på samma säll som gäller för försvarsramen. Vidare föreslår man all hund­skolans röriiga kredil höjs lill 2 milj. kr. för alt utjämna betalningsför-skjulningar mellan olika budgelår.

Om den föreslagna avlyftningen av 800 000 kr. från djursjukhuset inte kan realiseras anser arbelsgmppen all hundskolan bör öka inläkierna genom prishöjningar inom alla verksamhelsgrenar med genomsnillligl ca 20%. Inom de angivna planeringsföruisällningarna bör hundskolan enligl grup­pens mening själv la ansvarel för sin ekonomi. De alternativ som därvid slår lill hundskolans förfogande är enligl gruppen bl. a. prishöjningar och den lakl med vilken den organisatoriska anpassningen genomförs.

De redovisade beräkningarna är gjorda i pris- och löneläge februari 1976.

3.10 Övrigt

Riksrevisionsverket har riklal viss kritik mol hundskolans redovisnings-syslem bl. a. för all del ger ett dåligt undertag för mer differentierad pris-sälining och för beslui rörande produktionens framtida inrikining. Hund­skolan har för sin del anselt att systemet ger skolan lillräckligl underlag för beslut. Arbetsgruppen har kunnat konstalera all stora svårigheter finns atl ur redovisningssystemet ta fram undertag för analyser m. m. Arbets­gruppen har därför varit hänvisad till all i flera fall basera sina överväganden på bedömningar och inte på uppgifter hämtade ur redovisningen.

Arbeisgruppen förutsätter alt hundskolans ledning - med de diskuterade nya planeringsförutsättningarna bl. a. vad gäller minskad produktion - kom­mer alt vidla nödvändiga åtgärder för all ytterligare effektivisera och ra­tionalisera verksamhelen.

Möjligheterna all förlägga uppfödning av försöksdjur lill hundskolan har undersökts av arbetsgmppen. Det undertag som hittills har kommii fram pekar på alt della är genomförbart och skulle kunna innebära sysselsättning

Prop. 1976/77:157

16

för en mindre del av dem som blir övertaliga vid en minskad produktion. Med hänsyn lill rådande konkurrensläge anser emellertid arbetsgruppen alt del inle är sannolikt atl denna verksamhel kan ge ell överskoll ulan iroligen isiällei skulle försvaga skolans ekonomi.

Arbeisgruppen har erfaril all del råder stort underskott på karanlänplalser för importerade hundar. Atl starta en karaniänverksamhel anses således kunna innebära en poleniiell möjlighel all kunna utnyuja en del av den överkapacitet som den minskade hundproduktionen medför. Frågan om karanlänplalser utreds f. n. av ulredningen rörande karaniänverksamheien för djur.

Arbeisgruppen ifrågasätter nu gällande ordning atl chefen för försvarels hundskola biträder chefen för armén vid inspektion av hundväsendet inom försvaret. Enligt gruppens mening finns en laleni intressekonfiikt eftersom det vid inspektionen avgörs om en hund skall godkännas som tiänslehund. Arbeisgruppen anser all en avveckling av minhundorganisalionen inte på­kallar någon förändring av försvarels materielverks uppgifter.

Enligt arbeisgruppens uppfallning kommer försvarei sannolikl all vara skolans slörsla kund även i fonsältningen. Gruppen föreslår därför inte någon ändrad departemenlslillhörighel.

4 Remissyttranden 4.1 Allmänt

Flertalet remissinstanser biiräder eller lämnar huvudpunkterna i arbeis­gruppens förslag utan erinran. Vissa avvikande meningar och förslag förs dock fram under de olika delavsnitten.

Försvarets rationaliseringsinslilui anser all arbetsgrup­pens förslag inle är så utformat atl skolan får klara och rimliga förutsällningar för driften medan st y re I sen för försvarets hundskola anser atl arbetsgmppens förslag inie ärsakligl motiverade. Förslagen innebär enligl styrelsen att hundskolan inom en inte avlägsen framlid måste läggas ner. Styrelsen hävdar atl del föreligger ell samhällsintresse av alt en slallig in­stitution av del slag hundskolan represenierar finns kvar i landei. Liknande synpunkter förs fram av länsslyrelsen i Väslernorrlands län, Väslernorrlands läns landsling, Sollefleå kommun, TCO-S och SACO/SR. Synskadades riksför­bund ser det som angelägel all man ser över verksamheten vid hundskolan så all ell siörre anlal ledarhundar kan dresseras. Överbefälhavaren anser all försvarets hundskola så snart som möjligt bör ges en rationell organisation anpassad lill produktionens omfallning. Försvarels materielverk anför att hundskolans existens är motiverad även av del skälet all lotalförsvarels ersällningsbehov av hundar i krig då kan iryggas genom en hunddepå.

Prop. 1976/77:157

17

4.2 Prispolitik på hundar

Vissa remissinslanser framför alt skolan måsle höja sina priser avsevärt om principen om full kostnadstäckning skall följas. Detta skulle enligt fö r -svarels maieriel verk, siyrelsen för försvarels hundskola och rikspolisstyrelsen vara olyckligt eftersom del bl. a. skulle verka kraftigt prishöjande på den allmänna marknaden. M a l e -r i e 1 v e r k e t anser att en ytteriigare effekt härav kan bli all den nödvändiga kontrollen av avelsverksamhelen och del enskilda hundmaierialels lämp­lighet för dressyr går förtorad. Vissa remissinslanser pekar på att en ökning av priset på hundar kommer all verka hämmande på efterfrågan. För­svarets rationaliseringsinstitut anser i likhei med arbeis­gruppen all hundskolan bör la ul full kosinadsläckning vid försäljning av hundar. Liknande synpunkler förs fram av länsslyrelsen i Väsler­norrlands   län.

4.3 Efterfrågan på hundar

I fråga om produktionsprocessen delar riksrevisionsverkei ar­betsgruppens uppfattning alt bristen på ämnen för dressyr begränsar hund­skolans möjligheler all dressera skyddshundar. Verket anför bl, a, all pro­duktionen av skydds- och bevakningshundar principiellt kan läggas upp enligt två alternativ. Del ena alternalivel ulgår från antalet skyddshundar och det andra från antalet bevakningshundar som mål för produktionen. Om målel för produktionen anges i enlighel med del första allernalivel kan del finnas behov av all köpa dressyrämnen, I det andra alternalivel kan produktionsmålet nås med egen avel, Riksrevisionsverkei förordar det andra alternativet. En viss överproduktion av bevakningshundar anses i vissa lägen bli nödvändig eftersom efterfrågan på bevakningshundar är litet. Bara hundar som med mycket stor sannolikhet kan gå vidare som skydds­hund bör därför köpas in och dressyren i övrigt ulföras med unghundar ur egen avel.

Verkel anser vidare att det antalsmässiga målel för dressyr av skydds­hundar inte bör preciseras. I stället bör inom ramen för avsedd produktion av bevakningshundar största möjliga anlal unghundar efter test dresseras för alt bli skyddshundar.

Enligt försvarets ralionaliseringsinsiiluls mening inne­bär den stora andelen högkvalificerade hundar som förulsälls i skolans fram­lida avsätiningsvolym all man endasi i begränsad omfallning kan minska skolans dressyrverksamhel. Enligl insliiuiets bedömning är del endasi möj­ligt atl minska produklionskapacilelen i övrigl om den egna aveln upphör. En sänkl produktionskapacitet innebär att hundskolan varken kan uppnå arbeisgruppens avsättningsmål eller lillgodose efterfrågan på högkvalifice­rade hundar. Enligl inslitulel bör produklionskapacilelen dimensioneras

Prop. 1976/77:157

18

efter den väntade efterfrågan så atl skolan ges förulsällningar att producera skydds- och ledarhundar.

Inslitulel pekar vidare på att avsättningsmöjligheterna för likar som lagils fram genom egen avel blir mycket små då minhundproduktionen upphör. Till övrig dressyr används i huvudsak hanhundar. För all kunna producera avsäiiningsbara hundar ur egen avel får hundskolan således ell siort över­skott av tikar och hundar lämpade för lågkvalificerad dressyr.

Arbetsgruppen har beräknai försvarsmaktens behov av ijänsiehundar den närmasle liden lill 64 per år. Överbefälhavaren framhåller atl för­svarets behov är högst 55 ijänsiehundar per år. Han anför vidare atl pågående uiredning om behovel av hundar inom vakt- och bevakningstjänsten inom försvarei kan ge lill resultat alt behovet av hundar ylleriigare minskar. Lik­nande synpunkter förs fram av försvarets raiionaliseringsin­slilut. Enligt styrelsens för förs vare Is hundskola uppfattning föreligger ett större behov av olika slag av ijänsiehundar än vad som hittills har dokumenterats. Styrelsen framhåller vidare att genom all minhundarna avvecklas kan aveln inriktas mol all producera ämnen lill skydds- och le­darhundar. Rikspolisstyrelsen har angell eu åriigl behov av 80 hun­dar och Synskadades riksförbund har framfört önskemål om fler än 30 ledarhundar perår. Civilförsvarsslyrelsen anser liksom ar­beisgruppen all produktionen av hundar för civilförsvaret inle skall ulgöra grund för planering av hundskolans fortsalla verksamhel. Rikspolis­styrelsen framhåller atl eftersom hundskolan inte haft möjligheler all tillgodose polisväsendets behov av hundar måsle styrelsen köpa siörre delen av sina hundar i öppna marknaden. Länsstyrelsen i Västernorr­lands län anser all statliga ijänsiehundar i första hand bör levereras från hundskolan. Genom bortfallet av minhundar bör hundskolan enligt länsstyrelsens mening få goda möjligheler atl leverera del anlal hundar som rikspolisstyrelsen behöver. Länsslyrelsen anser därför all den framtida hund­produklionen vid skolan bör vara ca 200 per år, varav fier än 20 bör ulgöra avelslikar. Västernorrlands läns landsting, Sollefleå kommun och TCO-S anför liknande synpunkler. TCO-S anser här­utöver alt staismakterna måsle undersöka om del finns ylleriigare behov av Ijänsiehundar hos avnämarna. Synskadades riksförbund anser au om minhundsproduktionen bortfaller bör de frigjorda resurserna använ­das till en utökad produktion av bl. a. ledarhundar. En utökad produktion av ledarhundar skulle enligl förbundets mening med största säkerhel även öka efterfrågan på dessa.

4.4 Test- och dressyrverksamhet

Försvarets raiionaliseringsinslilut biträder arbetsgrup­pens förslag beiräffande test- och dressyrverksamheten, Synskadades riksförbund underslryker behovel av en bättre utbildning, fortbildning

Prop. 1976/77:157

19

och internationellt utbyte för dressörerna. Lanibruksstyrelsen fin­ner del angelägel alt genomföra projektet för avelsbefrämjande arbele, efter­som hundskolans lesi- och dressyrmeloder länge varil normgivande för svensk brukshundsverksamhet i allmänhet. Styrelsen för jord­brukels högskolor och stålens veterinärmedicinska ans I al t anser alt en förbättrad produktionsekonomi av hundar på sikt endasi kan uppnäs genom elt testsystem som medger ett tidigt urval av hundar.

4.5      Fodervärdssystem

Lanibruksstyrelsen biiräder arbeisgruppens förslag om alt ett fo-dervärdssyslem med permanenta fodervärdar bör prövas. Liknande syn­punkter framförs av Synskadades riksförbund som även fram­håller all fodervärdarna i första hand bör rekryleras bland hundkunniga personer. Fodervärdarna bör dessutom erhålla viss ersällning. S A C O / S R biträder arbetsgruppens förslag all en ökad salsning på inslmklions- och uibildningsverksamheien och en arvodering av fodervärdarna bör prövas. Generaliullslyrelsen delar arbetsgruppens uppfallning om valp­tidens betydelse för hundens fortsatta utveckling. Enligt styrelsens upp­fattning bör man därför om möjligt frångå nuvarande fodervärdssystem vad gäller anskaffning av dressyrämnen till narkolikahundar. Styrelsen för försvarets hundskola anser för sin del all föreslaget fodervärds­system inte är praktiskt genomförbart.

4.6      Avelsarbete m. m.

Styrelsen   för   försvarels   hundskola   och  SACO/SR delar inle arbeisgruppens bedömning vad gäller förbättring av aveslresultaiel. Försvarels rationaliseringsinstitut, generaliullsly­relsen,   lanibruksstyrelsen,   styrelsen   för   jordbru­kels   högskolor  och statens   veterinärmedicinska  an-sialt, TCO-S    och SACO/SR  har inget att erinra mot förslagel till ell förbättrat avelsarbele. Generaliullslyrelsen framhåller all elt veten­skapligt avelsarbete inte enbart är en angelägenhet för hundskolan och dess statliga avnämare utan också bör ses i större sammanhang. Lanibrukssty­relsen pekar på den exiremt höga kassationsprocenlen av hundar vid skolan och anser del hell nödvändigt alt dessa förhållanden ändras. Detta torde endast kunna ske genom all forsknings- och försöksverksamhet leder till ändrade urvals- och avelsmeloder. Styrelsen tillstyrker därför gruppens för­slag. Styrelsen  för försvarels hundskola pekar pä att svå­righeter att nå goda resultat på mentalsidan beror på att inga mätmetoder för menialiesl av hundar i genetiska sammanhang hillills har förelegal. Skolan har därför inlett etl samarbele med andra institutioner för alt ytter-

Prop. 1976/77:157

20

ligare förbättra avelsresuliatei. Styrelsen anser vidare atl 750 000 kr. för avels­befrämjande verksamhet bör tilldelas särskill.

Försvarels ralionaliseringsinstitut framhåller all siats-makterna bör vara beredda på atl finansiera ijänstehundsavel och därmed sammanhängande forskning med särskill anslagna medel om starka skäl föreligger för sådant arbele.

4.7 Kursverksamhet

Överbefälhavaren finner det angeläget ur totalförsvarssynpunkt alt nuvarande utbildning av medlemmar i fnvilliga försvarsorganisationer bibehålls. Enligt st y relse n för försvarets hundskola bidrar kursverksamheten lill att profilera skolans ställning som läroanstalt och det finns därför såväl skäl som möjligheter au fördjupa och utveckla denna verksamhetsgren. Rikspolisstyrelsen förutsätter all vissa tiänsler från hundskolan kan få påräknas även i fonsältningen till utbildningsverk­samheten vid polishundsektionen i Sollefteå. Länsslyrelsen i Väslernorrlands län framhåller all hundskolan i sin kurs- och kon­taktverksamhet verkar som etl serviceorgan för hundhållningen i landei och finner det därför troligt alt behovel av kurser vid hundskolan i framtiden kommer att öka. Sy n sk ad ad es riksförbund anser beiräffande in­troduktionskurserna för blivande ledarhundsinnehavare all del måsle vara ell krav atl kurserna inle omfattar för många deltagare. Generaliull­slyrelsen anför liknande synpunkler beträffande grundkurser för nar-kolikahundförare i tullverket och förutsätter atl denna utbildning bedrivs som hittills.

4.8 Djursjukhus

Arbeisgruppen har ifrågasall om inle velerinärinsalserna på skolans egna hundar är överdrivna. Denna upplänning delas inte av styrelsen för försvarets hundskola, styrelsen för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt, Stiftelsen Sollefteå Djursjukhus och SACO/SR. Man framhåller bl. a. atl velerinärinsalserna lill slor del är av förebyggande ka­raktär och att goda resultat har uppnålls. Enligl hundskolans mening har della letl lill en sänkning av anialel slalionära behandlingsdagar för skolans hundar. Della har gell till resultat atl fler vårdplatser har kunnat friställas för privata djur.

Arbeisgruppen har diskuterat orn del inte vore lämpligl alt skilja djur­sjukhuset från hundskolans övriga verksamhel och föra över sjukhuset lill annan huvudman. Flertalet av remissinstanserna delar inle arbeisgruppens uppfallning i denna fråga. Överbefälhavaren anser alt försvarets hundskola och djursjukhusei ulgör en så integrerad enhet all del inle finns

Prop. 1976/77:157

21

anledning att skilja enheterna ål enbart för alt komma lill rätta med pro­blemet med fördelningen av koslnaderna. Försvarets raiionalise­ringsinslilut bedömer all del vore svårt all hilia en iniresseni som är villig att ta över verksamheten vid djursjukhuset. Enligl institutets be­dömning ger vården av privala djur ett positivt täckningsbidrag och är därför ekonomiskt motiverad. Institutet föreslår därför alt hela djursjukhusei ska slå kvar under skolans huvudmannaskap, Inslitulel anser vidare all om reslrtktioner i fortsäiiningen innebär all särkoslnaderna inle kan läckas bör vården av privata djur bara behållas om föriuslen läcks genom speciella slalliga eller kommunala bidrag,

Siyrelsen för försvarels hundskola delar inie arbeisgrup­pens uppfallning om all djursjukhusei bör skiljas från skolan. Som motiv anförs bl, a, all en gemensam organisation för hundskolan och privat djur­sjukvård har inneburit att en stor enhel har bildats varigenom klinisk er-farenhel har kunnat samlas. Dessutom har ekonomiska möjligheter skapats för samordning på delta område. Genom denna samordning har enligl sty­relsen inläkler erhållits som läcker särkoslnaderna för den privala djur­sjukvården, Siyrelsen framhåller vidare att del föreligger svårigheter atl få fram undertag för prissättning på vården. När det gäller den privata djur­sjukvården har hundskolan följt den prissättning som tillämpas vid övriga djursjukhus. Länsstyrelsen i Västernorrlands län, Väslernorrlands läns landsting och Sollefleå kom­mun anser mol bakgrund dels av den förordade produktionen av ijän­siehundar, dels av förslagel om all föda upp försöksdjur atl djursjukhusei inle är överdimeniioneral för hundskolans behov och alt djursjukhusei även i framliden bör ingå i skolan, Länsslyrelsen pekar vidare på atl riksdagens jordbmksutskotl bl, a, har förordal alt en utredning ska lillsältas med uppgift att studera statens engagemang i sluten djursjukvård, I avvaktan på resultat av denna utredning bör hundskolan enligt länsstyrelsen erhålla särskilda statliga medel för atl läcka eventuella underskott, Lanibruksstyrel­sen anser det nu olämpligt att fatta beslut om djursjukhusets anknytning lill hundskolan med hänsyn lill kommande uiredning om sluten djursjuk­vård. Styrelsen för jordbrukels högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt anför liknande synpunkter men förordar dock att hundskolan kvarstår som huvudman för djursjukvården. Styrelsen förjordbrukets högskolor anser vidare alt man bör förbättra ekonomin dels genom en skälig höjning av taxorna.dels genom alt ut­verka bidrag från kommuner inom djursjukhusets upptagningsområde. Synskadades riksförbund anser all verksamhelen vid djursjukhu­set bör finansieras med samhällsmedel, Förbundel underslryker vidare all del är angeläget all djursjukhuset är knutet lill hundskolan med lanke på den avelsverksamhet som skolan bedriver. St i fie i sen Sollefteå Djur­sjukhus framhåller all den integrerade institutionen hundskolan med djursjukhuset är ett förnämligl veierinärcenlrum, varför stiftelsen finner lan-

Prop. 1976/77:157

22

ken påatt skilja hundskolan ochdjursjukhuset absurd. Stiftelsen menar au dess roll har varil och är alt stödja denna institution. Stiftelsen kan heller inle förslå lankegången atl Sollefteå kommun och den enbart för uppbyggnaden av stor­djursdelen skapade stiftelsen skulle bällre än nuvarande huvudmän kunna svara för djursjukhuset. TCO-S anser alt om djursjukhusets verksamhel skiljdes från hundskolan skulle della resultera i avsevärt högre koslnader än i nuläget, eftersom vissa servicefunktioner då inte kan samutnyujas med sko-lan,S A CO / S R ifrågasätierom det ärrimligl att betrakla djursjukhusei som en fristående verksamhetsgren i den ekonomiska redovisningen. Kostnaderna för all köpa såväl den rena djursjukvården som för förebyggande vård från ell friliggande sjursjukhus skulle enligl förbundel, förmodligen inie vara myckel lägre än vad som idag belaslar djursjukvården i hundskolans budgel. Förbun­det anser vidare att skolan bör beakta möjligheten att av kommuner i djursjuk­husets upptagningsområde begära anslag för all täcka framförallt kostnaderna för jourberedskapen.

Riksrevisionsverket instämmer i arbeisgruppens rekommenda­tion all djursjukhusei bör skiljas från hundskolan. Om della inle kommer till stånd anser verket att kostnadsfördelningen mellan sjukhusets olika verk­samheter och kunder bör göras mer rättvisande. Hundskolans sjukvård för de egna djuren minskar i omfattning då hundproduklionen minskar. Om vården i nuläget är för intensiv kan en ytteriigare minskning komma ifråga. En större del av samkostnaderna bör därför enligt verket belasta den externa djursjukvården. Kan inle täckning erhållas från stiftelsen eller annan måsle därför taxorna enligt verkets uppfallning höjas.

4.9 Ekonomi

Den föreslagna principen om full kostnadstäckning vid försäljning av sko­lans produkter har medfört invändningar från eu antal remissinstanser. Riksrevisionsverkei har dock inte någol all erinra mol art)eisgrup-pens uppläggning och förslag till genomförande. Överbefälhavaren anser all hundskolan fortsättningsvis bör drivas efter affärsmässiga principer med en uttalad strävan att verksamheten skall bli självbärande. Han fram­håller vidare att skolans verksamhel inte bör finansieras inom del militära försvarels ram. Enligl hans mening bör endasi inköp av försvarsmakiens hundar och köp av ijänsler från skolan belasla försvarsanslagen. För­svarets rationaliseringsinstitut anser all driftbidrag inle bör förekomma. Skolans koslnader bör täckas med försäljningsiniäkter. Insti-lulel anser dock all hundskolan bör kunna få anslag för vissa speciella uppgifter. Dessa anslag bör tillskjutas för preciserade ändamål och inle som driftbidrag. Inslitulel påpekar all hundskolan som slallig myndighel har en ogynnsam slällning jämfört med om verksamheten hade bedrivits i bo­lagsform. Merkoslnader som skolan har på grund av sin driftform och lo-

Prop. 1976/77:157

23

kalisering bör enligl inslitulel kunna läckas genom särskilt anslagna medel. Instiluiet anser vidare att bolagsformen bör las upp till ny prövning.

Länsstyrelsen i Västernorrlands län och Väsler­norrlands läns landsling delar med utgångspunkl i riksdags-beslutet om fullständig självfinansiering arbetsgruppens uppfallning all del är nödvändigl all priserna på försålda hundar höjs. Vidare framhålls all om självfinansiering skall gälla måsle avnämargrupperna ges ekonomiska förulsällningar härför,

Arbeisgruppens ekonomiska beräkningar kritiseras av styrelsen för försvarels hundskola som bl, a, anför följande. Vid en 40-proceniig minskning av verksamhelen vid skolan beräknas koslnaderna inom den direkla hundproduklionen minska med 1,4 milj, kr. Besparingar inom djur­sjukvård och allmän adminisiralion uppkommer däremol inle, Arbeisgrup­pen anser all den administrativa organisationen är för slor, Siyrelsen anser all besparingar inom såväl djursjukvård som inom den allmänna admi­nistrationen leoreliskl kan uppnås. Realistiska förulsällningar för all skapa en sådan silualion föreligger dock inle. Siyrelsen beslrider arbeisgruppens uppfallning all privata djursjukvården är en belastning för skolans ekonomi och framhåller all den kan försvaras så snart den lämnar bidrag för alt läcka de gemensamma koslnaderna. Om djursjukhusei uppräilade egen ad­ministration och hundskolan köpte tiänster därifrån bedöms högsl 100 000 kr. kunna sparas in. Av arbetsgruppens besparingsprogram om ca 5,5 milj. kr. under en femårsperiod kan styrelsen därför endasi godla 1,4 milj. kr., varav 900 000 kr. är personalkoslnader.

Styrelsen anser när del gäller skolans finansiering all den inle i sin helhel bör vara självbärande. Styrelsen föreslår all hundskolan i fortsättningen till­delas åriiga anslag som relateras till besiämda koslnader. Anslagel bör läcka koslnaderna för personalen utom dressyrpersonal, hyra m. m. och admi­nistration. Kostnader som är hänföriiga lill själva produktionen bör däremol läckas av intäkter från försäljning av hundar. Vid beräkning av anslags­tilldelningen skall driften av djursjukhusei och kursverksamhelen undanias. Dessa enheler bör med vissa undanlag även i forlsätlningen genom pris­sättningen drivas så att full kostnadsläckning nås. Beträffande djursjukhusei anser styrelsen atl della bör komma i samma slällning som det statliga djursjukhusei i Skara och således få ell anslag som molsvarar två tredjedelar av intäkterna från den privata vården. Även vissa kurser bör få anslag. Styrelsen föreslår atl övergången från bidrag till anslag införs budgetåret 1978/79. Vidare begär styrelsen för budgelårel 1977/78 ett drtftbidrag om 5 524 000 kr, lill skolan,

Generaliullslyrelsen erinrar om all styrelsen i sill yllrande år 1970 över förslaget lill omorganisation av hundskolan anmälde viss tvek­samhet rörande förslagel alt driva skolan i affärsmässiga former. Erfaren­heten under den lid skolan har drivits på detta sätt synes enligl slyrelsens mening bekräfta att den nya driftformen inle haft uiesluiande positiva kon-

Prop. 1976/77:157

24

sekvenser. Försvarets materielverk och LO anser atl den hil­lills uttalade målsättningen att skolans verksamhet skall vara självbärande bör omprövas, Sollefteå kommun, TCO-S och SACO/SR anför liknande synpunkter och ifrågasätter om inte hundskolan bör få anslag istället för bidrag. TCO-S diskulerar möjlighelen alt ge hundskolan etl anslag för lönekostnaderna, Enligl SACO/SR bör hundskolan löpande få medel för all bestrida kostnaderna för administration av det centrala hundväsendel,

4.10 Övrigt

Försvarels rationaliseringsinstitut framhåller den bety­delse hundskolans styrelse och dess sammansättning har haft för verksam­heten. Enligt institutets mening är det rimligt all skolans kunder genom slyrelserepresenialion har insyn i verksamheten. Kunderna bör dock inte ha majoritet i styrelsen. Institutet framhåller även all förelagsekonomisk kompetens bör finnas representerad i siyrelsen,

Riksrevisionsverkei delar arbeisgruppens synpunkler på hund­skolans redovisningssystem. Verkel vill dessuiom belöna viklen av alt re­dovisningen därför ulformas så alt den ger väsenllig information för analyser och kalkyler.

Enligt 1 ä nssty rel sen i Västernorrlands län är del väsent­ligt all hundskolan bereds möjligheler lill fortsall framsyni produktions-uivecklliig och effektiv marknadsföring. Liknande synpunkler framförs av försvarets rationaliseringsinstitut. Stiftelsen Sol­lefleå   Djursjukhus   och TCO-S.

Beträffande uppfödning av jörsöksdjur vid hundskolan anser försvarels rationaliseringsinstitut all denna måste ses som en från skolan fristående verksamhel. Länsstyrelsen i Västernorrlands län. Västernorrlands läns landsting och Sollefteå kommun anser au staten bör ha fullständig insyn och kontroll när del gäller uppfödning och användning av hundar som försöksdjur. Därför utgör hundskolan en myckel lämplig institution eftersom del där finns fiera av de förulsällningar som krävs för en god uppfödning. Denna bedöms ge sysselsällning åt 10-20 personer. För Sollefteåregionen skulle della enligl länsslyrelsen och landstinget innebära ett angeläget tillskoti av arbetstill­fällen. Stiftelsen Sollefleå Djursjukhus, LO och TCO-S framför liknande synpunkter. Sy nsk ad ad es riksförbund avvisar för sin del länken på all förlägga uppfödning av försöksdjur lill hundskolan.

Beiräffande karantän for imponerade hundar vid hundskolan ifrågasätter försvarels rationaliseringsinstitut om denna skulle ge några möjligheter till merutnyttjande av skolans resurser. Lantbruksstyrel­sen framhåller att frågan om karantänverksamhet vid skolan lorde bli före­mål för synpunkter från den pågående utredningen om djurkarantäner. Länsslyrelsen   i   Väslernorrlands   län,   Väsiernorr-

Prop. 1976/77:157

25

lands läns landsling, Synskadades riksförbund, Sliflelsen Sollefleå Djursjukhus, LO ochTCO-S är posi­tiva till tanken på att upprätla karanlänsplatser vid skolan. Delta bör närmare undersökas. TCO-S framhåller även sysselsättningsaspekten. Utred­ningen om karaniänverksamhel för djur konslalerar all en föriäggning av en karantän lill områdel omkring hundskolan skulle innebära fiera fördelarsåsom t. ex. närhet lill veterinärer m. m. och stora markområden, dären karantän skulle kunna placeras. Vidare pekar ulredningen på vissa nack­delar som t. ex. all del inle finns någon byggnad som omedelbart kan ulnyujas för karaniänverksamhel. Behov av karantän i norra Sverige är mindre än i övri­ga landet. Utredningen kan f. n. inte taslällning lill en eventuell föriäggning av en karantänansiali till områdel omkring hundskolan i Sollefleå. 1 sina förslag kommer dock utredningen alt överväga della.

Länsslyrelsen i Väslernorrlands län, Väslernorr­lands läns landsling och Sollefleå kommun framhåller bl, a, all del frän regionalpoliiiska utgångspunkter är vikligl alt verksamhelen vid hundskolan i Sollefteå inle skärs ner ulan ges möjligheler lill fortsall positiv ulveckling. En nedskärning av verksamheten vid skolan och därvid också av personalstyrkan skulle hårt drabba en region som redan tidigare har stora sysselsällningssvårigheler, Sliflelsen Sollefteå Djur­sjukhus,  TCO-S   och LO   framför liknande synpunkler.

Överbefälhavaren, försvarels rationaliseringsin­stitut, styrelsen för försvarets hundskola, riksre­visionsverkei, Sliflelsen Sollefleå Djursjukhus och LO anser atl en ändrad departementstillhörighet, 1, ex, jordbruksdeparle-menlel, för försvarels hundskola bör övervägas. Som skäl anförs bl, a, min-hundorganisalionens avveckling, den förändrade avnämarstrukluren och att djursjukhusei i slor omfattning lämnar stöd ål civila myndigheter och all­mänheten. Styrelsen för försvarels hundskola anser all skolans namn bör ändras lill statens hundskola för alt bättre återspegla skolans roll i samhället. Länsslyrelsen i Västernorrlands län bedömer mot bak­grund av bl. a. avvecklingen av minhundar och sill förslag om utökad pro­duktion av främst försöksdjur alt andra avnämare än f n. kommer att bli de största iniressenlerna. Delta motiverar enligl länsstyrelsens mening alt hundskolan förs över lill jordbruksdepartementet. TCO-S anser dock att försvarsdepartementet fortfarande skall vara huvudman för försvarets hund­skola.

Enligt förs varels rationaliseringsinstitut innebär en av­veckling av minhundorganisalionen all försvarels materielverks organisation och uppgifter inom hundväsendel bör ses över. Institutet framhåller vidare med hänsyn till den förändrade efterfrågebitden inom försvarei all man bör överväga alt föra över ledningen av hundljänslen och inspektionsverk­samheten från chefen för armén lill chefen för ftygvapnet.

Prop. 1976/77:157

26

5 Föredraganden

Riksdagen beslutade år 1970 all dåvarande arméns hundskola skulle om­organiseras till försvarets hundskola (prop. 1970:96, SU 1970:202, rskr 1970:419).

Beslulel innebar bl, a, all försvarets hundskola blev en självsländig myn­dighel inom försvaret och all verksamhelen vid skolan i princip skulle vara ekonomiskt självbärande. Skolan har emellertid av fiera skäl inte lyckats skapa balans mellan kostnader och inläkler,

1 prop, 1974;1 (bil. 6 s. 177) anmälde min förelrädare all del var nödvändigl all stabilisera hundskolans ekonomi. Riksdagen har därför sedan år 1974 årligen anvisat etl driftbidrag till skolan,

I november 1975 lillsalles en särskild arbetsgrupp för all se över skolans verksamhel och för att få elt förbättrat underlag för beslut om skolans eko­nomi och inrikining, Arbeisgruppen överlämnade i december 1976 rapporten Verksamhelen vid försvarets hundskola. Rapporten har remissbehandlats.

Försvarets hundskola är direki underställd regeringen med egen styrelse och chef Vid skolan finns f n, ca 90 arbetstagare. Skolan är indelad i en planerings- och ekonomienhet, en produklionsenhel, en veterinärenhei och en serviceenhei.

Hundskolans uppgift är au mol ersättning tillhandahålla dresserade hun­dar och all meddela utbildning i hundtiänsl. Skolan får meddela veieri­närvård och tillhandahålla andra tiänster som är förenliga med verksamhelen om del kan ske ulan all övriga arbetsuppgifter eftersatts. Vidare åligger del skolan bl, a, all biträda chefen för armén i dennes ledning av försvars­maktens hundtiänsl.

Skolan skall alltså bl. a, leverera dresserade hundar för försvarsmakiens, po­lisväsendets, tull verkets,Synskadades riksförbunds m. n. intressenters behov. De hundar som levereras är dels högkvalificerade tiänstehunder (min-, ledar-, skydds- och narkotikahundar) dels lågkvalificerade tiänstehundar (bevak­nings- och vakthundar). Den verksamhel som leder fram lill färdigdresserade hundar beslår av anskaffning, tesi och dressyr av hundar. Hundar anskaffas dels genom avel som bedrivs vid hundskolan dels genom inköp. För aveln an­vänds främsi hundar som ingår i arméns minhundorganisalion. Skolan kan f. n. inle läcka efterfrågan på skydds- och ledarhundar, medan antalet bevak­ningshundar översiiger efterfrågan. Delta beror på all endasi en mindre del av de hundar som påbörjar dressyr motsvarar de höga krav som ställs på skydds-och ledarhundar. Produktionen av övriga hundlyper läcker nuvarande efter­frågan.

Skolan har under de senasie budgetåren levererat någol över 200 fär­digdresserade tiänstehundar per år. Budgelårel 1975/76 levererades 50 min­hundar, 36 skyddshundar, 18 ledarhundar och 5 narkolikahundar, 87 be­vakningshundar och 16 vakthundar.

Kursverksamhelen vid skolan omfallar hundtiänsl och djursjukvård. Den

Prop. 1976/77:157

27

är avsedd främst för avnämare lill skolans hundar, Däruiöver anordnas kurser för bl, a, medlemmar från frivilliga försvarsorganisationer. Antalet kurser vid skolan har ökat under senare år. Budgetåret 1975/76 uppgick antalet till 37,

Försvarels hundskola bedriver en omfatlande djursjukvård, Verksamhe­len är avsedd alt lillgodose i första hand behovel av sjukvård för de egna djuren, I mån av lid och resurser kan tiänsier säljas lill myndigheter och enskilda personer. Skolan disponerar etl modernt djursjukhus som logs i bruk våren 1972, Sjukhusel beslår av två avdelningar, en för vård av smådjur och en för värd av stora djur. Den senare avdelningen disponeras genom ell av regeringen godkänl särskill avial med Sliflelsen Sollefteå Djursjukhus, Allmänhelen har lagil djursjukhusets tiänsier i anspråk i alll siörre utsträck­ning.

Hundskolans koslnader skall i princip täckas av intäkter av sålda produkter och tiänster. Skolans verksamhel redovisas därför formellt på slaisbudgeien som ell 1 000-kronors anslag. Skolan disponerar en röriig kredil i riksgäldskon­torel om högsl 1,5 milj, kr.

Som jag lidigare har nämnt har full kostnadstäckning inte uppnålls. Enligt instruktionen för skolan skall taxorna fastställas efter samråd med riks­revisionsverket. Hundskolan har under perioden 1971/72-1975/76 höjt pri­set på hundar med i genomsnill 25 96 per hund, Neitoprisindex har under samma period ökal med 43 96, Samtidigt har skolans totala kostnader stigil med ca 80 % medan de lolala inläkierna har ökal med ca 30 96. Vidare har driflbidragel m. m. under samma lidsperiod ökal från 222 000 kr. lill

2

857 000 kr. Den lolala omsluiningen vid skolan var budgelårel 1975/76 ca 8,7 milj. kr. Skolan har för budgelårel 1976/77 fåll ell driftbidrag på

3

137 000 kr. För budgelårel 1977/78 har regeringen föreslagil etl driftbidrag med 4 milj, kr.

Produktionen av skydds- och bevakningshundar kan enligt riksrevisions­verkels remissyllrande principielll ske enligl två alternativ. Det ena aller­nalivel ulgår från antalet skyddshundar och det andra från antalet bevak­ningshundar som mål för produktion. Verkel förordar det andra alternativet eftersom della alternativ sannolikt gör del möjligt att bättre anpassa pro­duktionen till efterfrågan på olika hundtyper. Jag ämnar i annal sammanhang föreslå regeringen atl besluta atl hundskolan med utnyujande av genetisk expertis undersöker om riksrevisionsverkels förslag innebär all hundpro­duklionen kan bli effeklivare.

Arbetsgruppen har bedömt all det åriiga behovet av tiänstehundar den närmaste liden är ca 180, varav ca 115 högkvalificerade hundar. Hundskolan har hittills inle kunnat leverera det anlal skydds- och ledarhundar som har efterfrågats på grund av brist bl, a, på hundar som är lämpliga au dressera. Om produktionen av minhundar upphör kan enligl arbetsgruppen förmod­ligen vissa hundar, som annars skulle ha gåll lill minhunddressyr, dresseras till skydds- och ledarhundar. Rikspolisstyrelsen har behov av 80 skydds-

Prop. 1976/77:157

28

hundar per år. Arbetsgruppen bedömer alt skolan inte kan leverera mer än 35 per år. Resterande hundar måsle rikspolisstyrelsen skaffa på annal säu. Mot denna bakgrund har arbetsgruppen föreslagit alt verksamhelen vid hundskolan dimensioneras för en produktion på omkring 155 hundar per år, varav 20 avelslikar. Överbefälhavaren framhåller all försvarets behov av Ijänsiehundar är mindre än vad arbeisgruppen har räknat med och att delta behov av hundar kan komma all minska ylleriigare. Vissa remiss­inslanser anser all slalliga tiänslehundar i första hand bör levereras från hundskolan, varför skolan bör leverera ca 200 hundar per år. För egen del anser jag att verksamhelen bör inriktas mol en årsproduktion av ca 155 hundar. Jag har därvid räknat med en någol minskad leverans av hundar lill försvarei och en någol ökad lill rikspolisstyrelsen. Om produktionsförul-säitningaroch efterfrågan påhundarförändras i framtiden kandeiiapåverka in­riktningen av den framtida verksamheten vid skolan, I likhet med mina före­lrädare anserjag all organisationen vid skolan skall bygga på leverans av så många hundar som beställs i fleråriga överenskommelser mellan skolan och dess avnämare, J ag anser sådana överenskommelser nödvändiga för all ge sko­lan klara långsikliga planeringsförutsättningar,

Arbeisgruppen framhåller atl en översyn av gränsdragningen mellan lest-och dressyrverksamheten vid hundskolan skulle kunna få lill resullai all dressyren påbörjas lidigare än f, n, Dessuiom bör leslen av hundar kunna integreras i dressyrverksamhelen. Arbeisgruppen föreslår vidare en aktivare uppföljning av erfarenheler från dressyren. De remissinslanser som har yttrat sig delar i stort arbeisgruppens uppfallning. Jag anser i likhei med arb)eis-gruppen all förslagel om test- och dressyrverksamhelen närmare bör ses över. Jag ämnar senare föreslå regeringen att beslula all denna översyn skall genomföras i samband med arbelel au förbättra aveln,

Arbeisgruppen har betonat valpiidens betydelse för hundens fortsatta ut­veckling och mot den bakgrunden sau ifråga hundskolans fodervärdssystem. Gruppen har framhållil viklen av all ha en kunnig kår av fodervärdar och föreslagit ett syslem med permanenta fodervärdar, I likhet med flera re­missinslanser anser jag atl del av arbeisgruppen föreslagna systemet bör prövas,

Beiräffande förslagel lill ell förbäiiral avelsarbele har remissinstanserna ingei alt erinra, Generaliullslyrelsen framhåller au ell velenskapligl avels­arbete inte bara är en angelägenhet för hundskolan utan bör ses i etl siörre sammanhang. Hundskolan anser all 750 000 kr, under en treårsperiod bör tilldelas särskilt för avelsbefrämjande verksamhet. Jag är positiv lill del föreslagna avelsarbeiel, men jag anser i likhei med arbetsgruppen att viss del av denna verksamhel bör ses som ett naturiigl led i en uppföljning och utvärdering av den egna verksamhelen. 1 del bidrag lill skolan för bud­getåret 1977/78, som jag har föreslagil i prop, 1976/77:74, har jag beräknai vissa medel för delta ändamål. Jag räknar även med atl bidrag skall ulgå de därpå följande två budgelåren.

Prop. 1976/77:157

29

Arbeisgruppen anser all koslnaderna för de iniroduklionskurser som hålls i samband med att hundar överiämnas till avnämarna bör redovisas som en del av koslnaderna för hundproduklionen, Arbeisgruppen har vidare satt i fråga det lämpliga i att genomföra kurser med få deltagare. Vissa remissinslanser anser dock all del måsle vara ell krav alt introduktions­kurserna inte omfatlar alllför många deltagare. Jag delar arbeisgruppens uppfallning alt koslnaderna för iniroduklionskurser bör hänföras lill hund­produklionen, Beiräffande anialel deliagare vid introduktionskurser instäm­mer jag i remissinslansernas synpunkler. Jag anser vidare att skolan i fort­säiiningen endast bör anordna kurser som ger full kostnadsläckning för skolan,

Arbeisgruppen har salt i fråga om inle velerinärinsalserna på skolans egna hundar är väl omfallande. Flera remissinslanser delar inle denna uppfattning ulan framhåller bl, a, att velerinärinsalserna lill stor del är av förebyggande karaktär och alt goda resultat har uppnåtts. För egen del anserjag att detta närmare bör undersökas vid den översyn av avelsverksamhelen som jag tidigare har uttalat mig för.

Arbetsgruppens förslag atl skilja djursjukhusei från skolans övriga verk­samhet och föra över sjukhuset lill annan huvudman har möli invändningar från många håll. Del har därvid bl, a, hävdals all försvarels hundskola och djursjukhusei ulgör en så integrerad enhet all det inte finns anledning atl skilja enheterna ål bara för atl komma lill rälla med problemet om hur koslnaderna skall fördelas mellan skolans djursjukvård och privai djursjuk­vård. Vissa remissinslanser har framförl synpunkler på prissättning och fi­nansiering av den privala djursjukvården.

Sedan arbeisgruppen avlämnade sin rapport har en särskild utredare (Jo 1977:02) tillkallats med uppdrag atl se över finansiering av djursjukhusen m, m. Han skall bl, a, studera lämpliga former för finansieringen av den slutna djursjukvården. Flera remissinslanser påpekar alt utredarens förslag kan komma alt beröra försvarels hundskola och djursjukhusets anknylning lill denna. Även om den sluina djursjukvården i princip inle är en statlig angelägenhet anser jag i likhei med remissinstanserna att djursjukhuset i avvaktan på ulredningsresullalel bör ingå i hundskolans verksamhel. Jag anser all de synpunkler som remissinstanserna har fört fram om prissättning och finansiering av djursjukhusels tiänster bör beaklas. Mot bakgrund av vad jag lidigare har anfört om hundproduklionen blir behovel av sjukvård för hundskolans egna djur mindre än i dag.

Verksamheten vid hundskolan skall enligl beslut av riksdagen i princip vara ekonomiskt självbärande. Skolan har emellertid av flera skäl inle lyckats skapa balans mellan kostnader och intäkter, Enligl arbetsgruppen är en av orsakerna lill del successivt försämrade ekonomiska resultatet au hund­skolan har avslåii från au höja priserna och la ul full kompensation för löneökningar och andra höjda kostnader, Ell vissl ekonomiskt underskott i vården av privata djur vid djursjukhusei anses även vara en bidragande

Prop. 1976/77:157

30

orsak. Den minskade efterfrågan på minhundar m, m, måste enligl arbeis­gruppen leda lill att organisationen vid skolan minskar. Arbetsgruppen anser all verksamhelen under en övergångslid bör anpassas lill en lägre nivå. För att ge hundskolan klara planeringsförutsättningar föreslår arbeisgruppen all statsmakterna binder sig för en fyraårig ram för det ekonomiska bidraget lill driften vid hundskolan. Enligl arbeisgruppen bör den organisatoriska anpassningen forisatla lills balans har uppnåtts i hundskolans ekonomi.

Principen om full kostnadstäckning vid försäljning av skolans produkter har mött invändningar från fiera remissinslanser. Försvarets hundskola anser all skolans verksamhet inle i sin helhet bör vara självbärande.

Enligl skolans mening bör i fortsättningen årliga anslag tilldelas för alt i princip täcka de fasta koslnaderna. Koslnader som hänför sig lill själva produktionen bör däremol läckas av inläkler från försäljning av hundar. Vid beräkning av anslaget skall driften av djursjukhuset och kursverksam­helen dock undantas. Djursjukhusei bör erhålla anslag på samma säll som del slalliga djursjukhuset i Skara. Även vissa kurser bör finansieras genom anslag.

Jag anser för egen del au de kostnader som inie direki avser hundpro­duklion, ulbildning, veierinärvård o. d. delvis bör bestridas genom särskilt anslag (grundbidrag). Hundskolans koslnader bör minskas jämfört med i dag med hänsyn bl. a. till den minskade produktionen av hundar. Bl. a. på grund av den pågående ulredningen om finansiering av djursjukhusen m. m. är jag, som jag tidigare har nämnt, f. n. inte beredd att la ställning lill djursjukhusels finansiering m. m. Jag delar inle hundskolans uppfallning all koslnaderna för viss kursverksamhet skall täckas genom anslag. I fråga om övriga kostnader skall dessa läckas genom moisvarande intäkter. Detta kan innebära att högre priser än i dag måsle tas ul på skolans produkter.

För all anpassningen av organisationen till en lägre verksamhelsnivä skall klaras bör skolan under en övergångsperiod få ell driftbidrag uiöver grundbidragel. I prop. 1976/77:74 (s. 210) har jag förordal atl ell anslag, inkl, såväl grund- som driftbidrag, om sammanlagt 4 milj, kr, skall utgå lill försvarels hundskola för budgelårel 1977/78, Driflbidraget bör successivt minska. Jag är f. n. inte beredd all ta slällning lill i vilken lakl minskningen skall ske. Skolans verksamhel bör dock planeras i syfte all möjliggöra en minskning av driftbidragel med 1 milj. kr. per år. Jag fömtsäller all nöd­vändiga åtgärder vidtas för all ytterligare effektivisera och rationalisera verk­samhelen. Jag förutsätter vidare all priserna anpassas med hänsyn lill skolans kosinads- och försäljningsutveckling.

Min bedömning av bl. a. hundproduktionens framlida omfattning innebär au en reducering av personal kan bli nödvändig inom samtliga enheter vid hundskolan. Del är f. n. inle möjligl alt precisera omfattningen av denna redu­cering. Antalet anställda bestäms bl. a. av efterfrågan på och avsättningen för skolans produkter. Efterfrågan återspeglas bl. a. i de långsikliga överenskom­melser mellan skolan och dess avnämare som jag lidigarehar berört. Enligt min

Prop. 1976/77:157

31

mening bör samtliga tiänster vid skolan i fortsättningen besättas med civila ar­betstagare. Skolans funktioner för planering och administration bör förslärkas. En ny hellidstiänst fördessa ändamål bör inrättas, varvid nuvarande koslnader för en ekonomisk konsull kan ulgå.

Beiräffande hundskolans redovisningssystem instämmer jag i arbetsgrup­pens och riksrevisionsverkels synpunkter atl redovisningen bör utformas så all den ger väsenllig information för analyser och kalkyler av skolans verksamhet. Flera remissinstanser anser all hundskolan i fori.sätlningen bör bedriva en framsyni produktutveckling och en effektiv marknadsföring. Även jag anser atl en framsyni produktutveckling och en aktivare marknadsföring är nödvändig.

Arbetsgruppen pekar på möjlighelerna all förtägga uppfödning av för­söksdjur och karantänplatser för importerade hundar till hundskolan. Enligl arbeisgruppen skulle delta kunna ge sysselsällning för en mindre del av dem som blir övertaliga vid en minskad produktion. Frågan om uppfödning av försöksdjur bereds f n. inom jordbruksdepartementet och frågan om ka­raniänverksamhel för djur ulreds. Flerlalel remissinslanser är positiva till all förtägga dessa verksamhelsgrenar lill hundskolan och anser alt detta skulle bl. a. ge ett angelägel lillskoil av arbeisiillfällen. Om uppfödning av försöksdjur kommer lill slånd anser jag efter samråd med chefen för jord­bruksdepartementet att denna verksamhel bör förtäggas till hundskolan. Därigenom kan en del av de arbetstagare som blir övertaliga när produk­tionen av minhundar upphör beredas sysselsällning.

Mol bakgrund av bl. a. atl minhundorganisalionen avvecklas, all avnä-marslrukiuren förändras samt atl djursjukhusei i alll siörre omfallning läm­nar slöd ät civila myndigheter och allmänhelen föreslår jag all skolans be­nämning ändras lill sialens hundskola den 1 juli 1978. Flera remissinslanser anser all en ändrad departementstillhörighet bör övervägas. Del ankommer på regeringen att avgöra denna fråga. För egen del anser jag atl starka skäl lalar härför men alt detta bör övervägas slutligt i samband med att frågorna om försöksdjursuppfödning och karaniänverksamhel för importerade hundar behandlas.

Försvarets rationaliseringsinstitut föreslår atl man bör överväga att föra över ledningen av hundtiänsien inom försvarei från chefen för armén till chefen för flygvapnet. Jag anser inte atl det finns skäl att göra denna för­ändring.

De av mig förordade organisationsförändringarna m. m. bör genomföras under en övergångsperiod. Organisationsförändringarna kan i vissa fall kom­ma all medföra problem för personalen vid skolan. Jag förutsätter au dessa problem såvitt möjligt begränsas bl. a. genom au förändringarna genomförs i nära samarbele med stålens och försvarels personalnämnder samt med berörda personalorganisationer på såväl lokal som central nivå. Personal­minskningarna bör genomföras främsi i samband med naturiiga avgångar och i förening med en effektiv omplaceringsverksamhel. Del bör ankomma

Prop. 1976/77:157

32

på regeringen all beslula om och vidta de övergångsätgärder och åtgärder i övrigl som behövs för all genomföra förslagen. Jag avser föreslå regeringen au uppdra åt siyrelsen för försvarets hundskola all genomföra de av mig förordade ålgärderna.

6 Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen alt

1.

godkänna de riktlinjer för verksamheten m. m. vid försvarets hundskola som jag har förordat,

2.

bemyndiga regeringen alt vidta de övergångsätgärder och ål-gärder i övrigl som behövs för all genomföra vad jag har för­ordat.

7 Beslut

Regeringen ansluler sig lill föredragandens överväganden och beslular all genom proposition föreslå riksdagen atl antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Gotab, Stockholm  1977 54.621