Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse nr 88 år 1975

Skr 1975: 88

Nr 88

Regeringens skrivelse med överlämnande av årsredovisning för Statsföretag AB;

beslutad den 22 maj 1975.

Regeringen överlämnar till riksdagen, enligt bifogade utdrag av rege­ringsprotokoll, årsredovisning för år 1974 för Slalsförelag AB.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1975.1 saml Nr 88

Skr 1975: 88

Uldrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1975-05-22

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Sigurd­sen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-"Wallén

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med överlämnande av årsredovisning för Statsföretag AB

I beslutet om bildandet av Statsföretag AB (prop. 1969: 121, SU 168, rskr 381) ingick att en redovisning av verksamheten hos bolaget årligen skulle överlämnas lUl riksdagen. Detla bör liksom föregående år (skr. 1974: 126) ske genom att bolagets årsredovisning för det senaste verk­samhetsåret överlämnas tUl riksdagen. Årsredovisningen bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga.

Med hänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att rege­ringen överlämnar årsredovisningen för år 1974 för Statsföretag AB lill riksdagen.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr 1975: 88

Bilaga

Statsföretag 1974 årsredovisning

Verksamheten i sammandrag

Budget

1975

1974

1973

1972

1971

1970

Fakturering i milj. kr.

10 000

8 063

5 606

4 441

3 947

3 592

Resultat före boksluts-

disposilioner och

skatter i milj. kr.

1 000

987

406

263

193

269

 i % av faktureringen

10,0

12,2

7,2

5,9

4,9

7,5

Avkastning på arbetande

kapital

10,3

11,8

6,5

5,0

4,7

6,2

Anlal anställda

42 700

41 299

36 999

35 022

34 285

34 093

Investeringar i milj. kr.

1 900

1 098

856

931

740

512

Löner i milj. kr.

1 616

1 353

1 183

1 074

945

Föreslagen utdelning

i milj. kr.

56

42

Skr 1975: 88

4

Koncernöversikt

Statsföretagsgmppen 197074

1974 är det femte verksamhetsåret för Statsföretag och därmed för förelagsgruppen såsom koncern. Detla kan motivera en kort tillbaka­blick.

Slatsföretagsgruppens utveckling kan summeras i följande tal:

fakturerad försäljning har ökat med ca 125 % till drygt 8 000 milj. kr.

antalet anslällda har ökat med drygt 21 % till ca 41 300

investeringarna har under femårsperioden uppgått tiU över 4 000 milj. kr. och vinsten före dispositioner och skatter nått en markant positiv trend under de sista åren.

Investeringsverksamheten har varit mycket hög under hela perioden. Kombinationen av stora eftersatta investeringsbehov och en förmånlig svensk kapitalmarknad skapade ett gynnsamt utgångsläge för denna ex­pansiva poUtik.

MöjUgheten att utnyttja koncernbidragsinstitutet för vinstöverföringar inom koncernen har också verksamt bidragit till den höga investerings­takten.

Den helt dominerande delen av de gångna fem årens investeringar är lokaliserad till Norrland. Hos såväl LKAB som NJA överstiger investe­ringsutbetalningarna 1 miljard kr. Också ASSI har genomfört en stor satsning i sina norrländska anläggningar i Piteåregionen. Flera av kon­cernens mindre och medelstora företag etablerade också nya produk­tionsenheter i de nortländska stödområdena.

Investeringar 1974

Hos NJA var investeringstakten fortsatt mycket hög. Arets investe­ringar översteg 320 milj. kr. En utredning om Stålverk 80 presenterades i början av året. Efter beslut av NJAs och Statsförelags styrelser över­lämnades 'ärendet till regeringen för erforderUg finansiell medverkan. Denna lämnades efter riksdagsbehandUng och ett praktiskt taget enhäl­ligt stöd från alla poUtiska partier.

Under det gångna året genomfördes en omfattande förprojektering för att klargöra förutsättningama för att bygga ett raffinaderi, lokalise­rat till Brofjorden. Fortsatta studier igångsattes i nära samarbete med industridepartementet.

Vid Uddevallavarvet inleddes en intensiv investeringsverksamhet som syftar tiU att på 34 år radikalt modernisera produktionsapparaten och samtidigt öka kapaciteten.

Också hos Berol Kemi blev 1974 det första året av en period med växande investeringsanspråk.

Skr 1975: 88

5

Statsföretagsgruppens verksamhetsområden

Anlal

Fakturering

Resultat

förelag

(milj.  kr.)

(milj.  kr.)*

1974

1974

1973

1974

1973

Gruvor

2

2 042,2

1 479,9

359,6

219,3

Järnverk

1

994,1

655,3

-23,8

-16,4

Varvs- och mekanisk

verkstadsindustri

6

945,5

672,7

61,9

49,0

Skogs- och träindustri

3

1 718,5

983,5

481,6

106,8

Kemisk-teknisk industri

3

856,7

587,7

132,0

39,9

Konsumenlvaruindustri

1

628,8

494,4

147,3

120,9

Serviceföretag

6

697,9

599,3

12,7

-13,4

Utvecklings- och etableringS'

företag

3

211,4

146,0

-52,7

-24,3

Övriga förelag

4

107,9

61,7

-52,6

-0,7

Summa rörelsedrivande

dotterbolag

29

8 203,0

5 680,5

1 066,0

486,8

Statsföretag AB

1

_ 

_ 

-52,8

-46,0

Inlernleveranser och elimi-

neringsposter i koncern-

bokslutet

140,5

74,9

-26,3

-34,7

Summa

30

8 062,5

5 605,6

986,9

406,1

* före bokslutsdispositioner och skaller.

Ytterligare ett uttryck för gruppens expansiva verksamhet var den rad av förelagsförvärv som genomfördes.

Förutom Statsföretags köp av Pullmaxgrappen för SMTs räkning, ett köp som kommenteras i Statsföretags förvaltningsberättelse, genomför­des bl. a. följande företagsförvärv av dotterbolag inom gruppen.

ASSI slöt avtal med Esselte AB om förvärv av samtliga aktier i Öre­bro Pappersbruk med anläggningar i Örebro och Frövifors. Lokalise­ringen till Bergslagsreglonen var för ASSI speciellt intressant. Den skogsmark som tUlhörde braket såldes till domänverket. Senare under året förvärvade ASSI även Töreboda Limträ som ett led i en integrering mot ökad förädling av ASSIs sågade trävaror.

Efter långvariga diskussioner träffades vid halvårsskiftet avtal mellan Sonab och AGA om köp av AGAs mobilradioenhet med anläggningar i Gävle och ett tillverkande dotterbolag i Finland. Genom denna affär be­döms Sonabs industridivision få tUlräcklig volym för att klara en väx­ande konkurrens. Såväl detta företagsköp som Kalmar Verkstads köp under höslen av Lidhults Mekaniska Verkstad, tillverkare av tunga gaf­feltruckar, genomfördes med finansieU medverkan från Statsföretag.

För Kalmar Verkstad innebär tiUskottet från Lidhult att bolaget tagit ytterUgare ett steg mot en planmässig satsning på lastmaskiner för con­tainerhantering.

Vid årsskiftet 1974/75 slutförde Karlskronavarvet förhandUngar med ägarna till HvUans Mekaniska Verkstad i Kristianstad. Detta företag

Skr 1975: 88

6

tillverkar tyngre traverser och har under senare år uppnått stora fram­gångar inte minst på export. Genom detta förvärv öppnas möjlighetei till en nödvändig kapacitetsökning för Karlskronavarvet. Dessuiom pas­sar förvärvet in i varvets planer på en breddad verksamhet med sikte bl. a. på den växande offshorebranschen.

Vid årsskiftet avslutades också förhandlingar mellan LKAB och de ti­digare ägarna av TuoUuvaara Gruvaktiebolag med verksamhet i Kiruna. Vid sidan av denna mycket naluriiga komplettering tiU LKABs verk­samhet i Kiruna har LKAB dessutom under året medverkat i fortsatta satsningar såväl i Sverige som utomlands genom de båda oljeprospekte-ringsföretagen OPAB och Petroswede där LKAB innehar 25 % av ak­tierna.

Slutiigen förtjänar nämnas Tobaksbolagets köp av 75 % av aktierna i Ekströms LivsmedelsProdukter AB, Örebro, ett naturligt komplement i enUghet med Tobaksbolagels tidigare fastlagda riktlinjer om diversifie­ring i konsumentvaruledet.

Koncernens struktur

Arbetet alt åstadkomma ett fastare strukturellt mönster för bolagen i Statsföretagsgruppen fortsatte.

AB Stalsgruvor överläts av Statsföretag till LKAB med verkan från den 1 januari 1975.

En särskild byggmaterialgrapp bestående av en rad dotterbolag lill Svetab är under bildande. Den första uppgiften för denna nya grupp blir att sanera en starkt förlustbringande verksamhet.

Ett närmare samarbete mellan de båda i Statsföretagsgruppen in­gående varven etablerades och fömtsättningar skapades för en större in­tressegemenskap mellan LKAB och NJA.

Marknadsförutsättningar och resultat

Under första halvåret 1974 rådde en utpräglad högkonjunktur inom så gott som samtUga de branscher, där Statsföretagsgmppen är represen­terad. Inflationstakten, som tidigare varit lägre i Sverige än i flertalet västeuropeiska länder, ökade och kapitalmarknaden åtstramades.

Inom vissa branscher inträdde emeUertid försämrade villkor mot slu­tet av året.

Sågade tr'åvaror, en stor produktgrupp hos ASSI, tUlhörde de allra första som drabbades av de sämre konjunkturerna.

StåUndustrin noterade sänkta världsmarknadspriser under hösten och den oceangående sjöfarten arbetar för närvarande under mycket an­strängda betingelser. Detta påverkar varvsindustrin, där orderingången

Skr 1975:88

7

snarast är negativ genom de annuUeringar som redarna tvingats begära. Gruppens varv har dock ännu icke drabbats av några avbeslällningar.

Konsumenlvarusektorn däremot hade goda villkor under hela året. Delta gynnade såväl Tobaksbolaget som SARA. Även verkstadsindu­strin kunde summera större orderstockar vid årets utgång.

LKAB, som i huvudsak gör sina försäljningsavslut av järnmalm under hösten, kunde för andra årel i följd genomföra stora prishöjningar på större delen av malmsortimenlel. Fortsatt vikande stålkonjunktur kan möjligen betyda en förskjutning framåt i tiden av beställda kvantiteter malm, men prisnivån ligger 1975 cirka 40 % över 1974.

Inflationen ställde förelagen inför nya problem, inte bara av redovis-ningsleknisk natur. Resultatredovisningen visar i tider av stark inflation förrädiskt lUllalande överskott. Trots rekordvinster förblir emellertid kassavalven tomma. Rörelsekapital i form av varulager och kundford­ringar stiger explosionsartat och investeringarna blir väsentligt dyrare än beräknat. Detla inträffade 1974. Risk föreligger att investeringspla­nerna i vissa fall måsle nedjusteras för alt rymmas inom tiUgängUga ra­mar.

Tack vare speciellt gynnsamma marknadsvUlkor i några branscher nådde Statsföretagsgruppen 1974 elt överskott före bokslulsdispositioner och skatter på närmare 1 000 milj. kr. Så gott som hela resultatförbätt­ringen jämfört med 1973 kan hänföras tiU ASSI, LKAB och Berol Kemi. Överskottet innefattar betydande prisvinster på material.

Även om överskottet totalt sett kan anses mycket tillfredsställande, noterades mot slutet av året en tendens mot lägre kapitalavkastning hos flertalet bolag. Antalet företag med s'ämre resultat 1974 än 1973 var större än antalet med bättre. Stora resultatförsämringar rapporterades på senhösten av bl. a. Sonab och Svetab. NJA och Uddcomb nödgades också revidera sina prognoser för årets resullatutfall i negativ riktning. Under det gångna årel uppnåddes dock i flera fall resultat som över­träffade alla förväntningar. ASSIs och Berol Kemis rekordöverskott var följden av en god planering och ett skickligt utnyttjande av gynnsamma yttre vUlkor. SARA och SMT-PuUmax redovisade överskott som årel innan bedömdes omöjUga att uppnå 1974.

Den omständigheten att Uddevallavarvet i bokslutet 1974 kunde beakta samtliga kursförluster även på långfristiga skulder, delvis härrö­rande från tidigare år, måsle anses som elt styrkebevis.

Av koncernens samlade nettoöverskott disponerades 2/3 eller ca 650 milj. kr. för ökad konsolidering i form av extra avskrivningar av ma­skiner, avsättningar till lagerreserver och investeringsfonder. Dessuiom avsattes till arbetsmiljöfonder ca 70 milj. kr. och till särskilda investe. ringsfonder ca 50 milj. kr.

Efler dessa dispositioner återstår fortfarande ett utrymme för ökad

Skr 1975: 88

8

skattefri konsolidering i lagerreserver och genom extra avskrivningar av storleksordningen 900 milj. kr.

Under det gångna året steg antalet anställda i Statsföretagsgmppen med 4 300. Nyförvärvade företag tillförde gruppen 2 500 nya medarbe­tare.

Framåtblick

De erfarenheter som hittills vunnits av de anställdas medverkan i sty­relsearbetet och i andra beslutande organ är genomgående positiva. Ge­nom de riktlinjer för ett utvidgat samråd om företagens ekonomi, som moderbolagets styrelse antagit, kommer de anställda att få förbättrade förutsättningar för en aktiv och för företaget nyttig insats.

Som tidigare n'ämnts registreras vid flera av gruppens företag tecken på försämrade konjunkturer. Något enhetiigt mönster kan emellertid ännu inte skönjas. Uppfattningen om hur djup konjunklurförsämringen blir varierar också starkt. Trots en kraftig resultatförb'ättring hos LKAB är emellertid det sammanlagda, budgeterade överskottet för 1975 unge­fär detsamma som 1974 medan koncernomsättningen väntas stiga med över 20 %. Investeringsvolymen blir fortsatt mycket hög och koncer­nens samlade likvida resurser kommer att minska relativt sett även med en planerad upplåning som budgeterats överstiga 1 000 milj. kr.

Efter samråd med samtiiga bolag inom gruppen har Statsföretags sty­relse antagit riktlinjer för ett utvidgat finansiellt samarbete meUan mo­derbolaget och dotterbolagen. Detta samarbete syftar till alt på bästa sätt utnyttja knappa kapitalresurser. Samarbetet inneb'år dock inte nå­gon centralisering av löpande finansiella transaktioner.

LKAB

Varifrån ska vi få pengar?

För närvarande har väl många industrichefer inte bara i vårt land utan även utomlands känslan, att det skulle gå att sälta igång många na­turliga och lovande projekt, bara det gick att skaffa långsiktigt kapital. Det ansträngda läget på kapitalmarknaden sammanhänger med budget-underbalanseringar i olika länder, överströmning av kapital till oljelän-derna med dåUg återcirkulation, valutasvårigheter och alla de nya ris­ker, som dessa omständigheter för med sig.

Vad LKAB bettäffar har våra förvaltningar alltjämt en glupande ap­tit ifråga om investeringsmedel. Utbetalningarna för investeringar kom­mer alt i år ligga på omkring 400 milj. kr., och ändå gör vi inga slörre extraturer. Summan har blivit så stor bl. a. därför, att investeringskost-

Skr 1975: 88

9

naderna på ett år stigit med någonting mellan 20 och 30 procent. Det är den värsta kostnadschocken sedan Koreaboomen. Den gången för drygt 20 år sedan sjönk en del priser avsevärt efler relativt kort tid, men nu frågar man sig, om inte inflationen kommer att rasa vidare.

Men vid sidan av dessa allmänna bekymmer dyker nya behov upp. Vi skulle vilja gå vidare med malmförädlingen. Miljöinvesteringarna drar väldiga belopp över 200 milj. kr. är beslutade eller genomförda sedan 1969, och fortsättning följer. Vi sysslar med ett apatilfosforsyreprojekl, som ser lovande ut. Vi önskar, om det visar sig tekniskt och ekonomiskt möjligt, få till stånd en brytning i Kaunisvaara. Vi nosar på en koppar­malm, som ligger utanför dörren i Kiruna och som kan visa sig vara ell projekl. Det behövs mer pengar i oljeprospektering både hemma och utomlands. Slutligen finns det diverse projekl, som alltjämt är för ovissa för att nämnas vid namn.

Är det någon mening att fullfölja alla dessa uppslag och utredningar, lägga ned förprojektkostnader, preliminärt förhandla i olika riktningar, då man inte säkert vet, hur kostnader, priser, arbetstider, paragraf-32-utredningar, kapitalmarknad och hundra andra s. k. parametrar i lång­tidsplaneringen kommer att påverka ekonomin och investeringsutrym­met? Håller vi på att ta oss vatten över huvudet? Vi vågar knappast leva efter våra gamla konjunkturcykelkurvor, ty den internationella situatio­nen liknar inte någon annan vi upplevat under efterkrigstiden.

Sedan rätt tidigt under 1974 började jag notera, att i utländska in­dustrikretsar en känsla av ovisshet och osäkerhet spred sig, och tonfallen var inle desamma som i "vanliga" lågkonjunkturlägen. Oljeproblemali-ken, betalningsbalanserna, kapitalmarknadens försämrade funktion upp­fattades som nya inslag. Denna atmosfär förmärktes inle vid samma tid i Sverige. Vi levde i vår försenade högkonjunkturs tillfälliga optimism. Men nu har det börjat svänga och även h'är diskuterar man inle så mycket de gamla vanliga konjunkturfenomenen utan ställer långsikli-gare frågor.

Företagschefer är kloka, om de i en lågkonjunktur söker vara mera optimistiska än sina medarbetare och i en högkonjunktur mera pessimis­tiska. Detta innebär att tänka långsiktigt. Chefen är ju betald för att vara förståndigast. Men om ovissheten just gäller en långsiktigare ut­veckling, då kanske inte det gamla receptet duger? Hurtfriska deklara­tioner om att en företagare alltid måste vara optimist hjälper inle så långt, då man på känn måste bUda sig en uppfattning om långsiktiga prioriteringar, som vid en nyansering i den ena eller andra riktningen kan betyda en miljard eller två miljarder större eller mindre resursbe­hov.

LKAB hade ett bättre 1974 än 1973, vi väntar oss en avsevärd resul­tatförbättring 1975, om inte något helt oförutsett inträffar. Trots detla

Skr 1975:88

10

och trots en stark balansräkning upplever vi stämningar av det slag jag skildrat och som jag tyckt mig finna inom många företag kanske i de flesla.

Verkligheten är så rik på möjligheter. Det saknas sannerligen inte idéer i industrin. Men vill människorna ha högre levnadsstandard då får kapitalmarknaden inte förbli tunn. Nöjer vi oss med en långsam tillväxt, då ler sig klimatet tillfredsstäUande.

Arne S[REDACTED_EFTERNAMN]

Norrbottens Järnverk AB

Verksamheten vid Norrbollens Järnverk (NJA) har alltsedan 1970 präglats av snabb expansion. Faktureringen har tredubblats från 338 milj. kr. 1970 lill 990 milj. kr. 1974 och antalet anställda, som vid 1970 års utgång var cirka 3 400, har ökat till cirka 4 800. Detta innebär att faktureringen per anställd fördubblats. Det kan påpekas, att ca 500 av ökningen av antalet ansfäUda beror på genomförda arbetstidsförkort­ningar för flerskiftsarbete. Under 1975 beräknas faktureringen öka med ytterUgare 50 % och antalet anställda med ca 350.

Denna expansion har möjliggjorts av stora investeringar. Den 6 juni 1974 invigdes officiellt Investeringsprogram 70. Detta investeringspro­gram, som har kostat beräknade ca 550 milj. kr. och genomförts inom planerad tidsram, har inneburit en genomgripande nydaning av järnver­kets metallurgiska anläggningar och en väsentUg modernisering och ka­pacitetsökning för valsade och manufaklurerade produkter.

Under 1975 las Koksverk 75 i drift. Koksverket, som får en kapacitet på ca 1 miljon ton koks per år, genomförs också inom beräknad kost­nadsram, 340 milj. kr. Andra anläggningar som tas i drift under 1975 är

Stålverk 75, som omfattar en LD-stålugn på 100 ton och 2 nya slränggjutningsmaskiner

Normalisering 75, som ger järnverket en slor kapacitet för värmebe­handling av höghållfast stål.

Den sammanlagda kostnaden för dessa investeringar är ca 270 milj. kr.

Den 28 maj 1974 fattade riksdagen beslut om uppförande av Stålverk 80. Detta är ett stålverk för framställning av ämnen och uppförs i an­slutning till NJAs nuvarande industriområde. Verket får en kapacitet på 4 mUjoner ton per år och kommer att sysselsätta ca 2 500 man. Produk­terna kommer alt säljas liU andra järnverk som på grund av sitt läge el­ler sin storlek har sämre fömtsättningar för metallurgisk produktion.

Organisationsförändring

1970 hade järnverket en rent funktionell organisation, där verkstäl­lande direktörens närmaste medarbetare var specialiserade på ekonomi.

Skr 1975:88

11

produktion, försäljning etc. Under 1970-talet har lönsamhetsansvariga divisioner successivt skapats. Det senaste steget i denna utveckling tas under 1975. Därefter kommer NJA att bestå av 4 divisioner med själv­ständigt resultatansvar samt en central stab.

Resultat 1974

NJA har under många år redovisat förluster. Vi hade hoppats att tack vare de nya anläggningarna kunna vända denna utveckling under 1974 och redovisa elt positivt resultat. Detta har dock ej lyckats.

Stålindustrins marknadsläge var gynnsamt under 1974. Många stålfö­retag kunde dock endast delvis tillgodogöra sig de mycket stora prishöj­ningar som officiellt noterats, eftersom man haft stora orderstockar. Detta är specieUt utpräglat för NJA, som levererar stora tonnage till varv. Varven kr'äver av leverantören att order på fartygsmalerial teck­nas llU fasta priser flera år i förväg.

Det otillfredsställande resultatet för 1974 förklaras också av att det tagit längre lid än beräknat att uppnå full produktion i de nya metallur­giska anläggningarna. Skälen till detla är flera. Ett skäl är, att det visat sig medföra ovänlat stora problem att använda en hög andel kulsinter i masugnarna. Ett annat är ett flertal olycksfallsliknande missöden som hänt med produktionsutrustningarna. Problemen inom de metallurgiska avdelningarna har kommit att överskugga de positiva insalser som gjorts inom andra delar av produktionen, som tidigare medfört problem för järnverket. Detla gäUer framför alll planering och materialhantering inom valsverken och manufakturavdelningarna.

Av järnverkets fakturering har 41 % gått tUl varvsindustrin, 19 % tUl verkstadsindustrin, 23 % tiU byggnadsindustrin och 17 % varit halvfa­brikat för andra järnverk. Exportandelen var ca 46 %. För fartygsmale­rial redovisas en förlust på 65 milj. kr. under det att övriga produkter sammanlagt givit en vinst på 38 milj. kr. Resultatet för hela leveransvo­lymen blev således 27 milj. kr.

Prognos

Ar 1975 bedöms allmänt att bU ett väsentligt svårare år för stålindust­rin "ån 1974. Försäljningspriserna har tills vidare stabiUserats på en rela­tivt hög nivå inom Sverige och EG-marknaden, men priserna på andra marknader har faUit. Samtidigt som marknadsräget för stål blir s'ämre slår kostnadsslegrmgarna till följd av oljekrisen ut med full kraft under 1975. Sålunda höjs priset på malm från LKAB med ca 50 % och kol-och kokspriserna blir också mycket höga.

För NJA kommer på grund av råvaraprisstegringarna de gamla far­tygskontrakten till fasta priser att utgöra en svår belastning även 1975. A andra sidan har företaget goda möjligheter att förbättra sin produk-

Skr 1975: 88

12

tion och produktivitet och vi hoppas därför alt för 1975 kunna uppnå ett bättre resultat 'än för 1974 trots att de yttre fömtsättningarna bUr långt sämre. För de därpå följande åren förväntas en förbättrad resultat­utveckling. Investeringarna i världens stålindustri har varit otUlräckliga och det finns en underliggande brist på stål, som på sikt bör leda tUl prishöjningar.

John Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Uddevallavarvet AB

Trots utpräglad lågkonjunktur under 1974 har svensk varvsindustri upprätthållit hög produktion och sysselsättning. För att även i framtiden kunna hålla platsen som världens andra skeppsbyggnadsnation måste de svenska varven besitta slora resurser. Kapitalförsörjningen blir en domi­nerande fråga för branschen de närmaste åren.

Då nu pågående stora investeringsprogram är slutfört, torde Uddeval­lavarvet stå väl rustat inför en kommande uppgång i sjöfartskonjunklu-rerna.

Är 1974 har präglats av ogynnsamma sjöfartskonjunkturer. För tank­marknaden kan man rentav tala om depression. De svenska varven har dock upprätthållit oförändrad hög produktion och sysselsättning. Sve­rige håUer alltj'ämt platsen som v'ärldens andra skeppsbyggnadsnation efter Japan. Orderslocken omfatiar i stort sett leveranser t. o. m. 1977, i vissa fall in i 1978. Dess värde vid årsskiftet 1974/75 har beräknats till ca 17 500 milj. kr. varav för export ca 14 000 milj. kr. Värdet av 1974 års levererade fartyg uppgår tUl ca 3 700 milj. kr. varav för export 2 900 milj. kr.

Sjöfarten är som näringslivet i övrigt ständigt underkastad variatio­ner. Erfarenheterna visar även att markanta växlingar i sjöfarlskonjunk-turerna i och för sig är ett normalt tillstånd. Den nuvarande lågkonjunk­turen 'är emellertid ovanligt kraftig med djupgående verkningar. Energi­krisen och förvecklingarna i Mellersta östern har starkast påverkat tankfarten.

94 % av internationella handeln sjöburen

Sjöfartens stora betydelse framstår tydligast, om man betänker att 94 % av världens alla internationeUa transporter mätt i tonkilometer sker med fartyg. Vägarna över haven Ugger alltid öppna, och trans­port med fartyg är i jämförelse med andra altemativ en ekonomisk, mU-jövänlig och energisparande transportform. Den sjöburna världshandeln kommer därför med all sannoUkhet att ständigt öka.

För att möta konjunkturens sv'ängnmgar krävs att varvsföretagen är så rustade ekonomiskt, tekniskt och organisatoriskt att de kan ge-

Skr 1975: 88

13

nomleva perioder med lågkonjunktur. Varvindustrin med sin långa or­derstock har varit och är aUtjämt sysselsättningsstabil. Varven måste dock vara beredda att ständigt utveckla nya fartygstyper alltefter trans­portbehovet. Råolja, petroleumprodukter, järnmalm, kol, spannmål, bauxit och fosfat svarar för 70 % av världens totala sjöburna handel ut­tryckt i ton. En betydande del av varvsproduktionen kommer därför att avse fartyg för sådana laster. Konventionella transporlsätt kommer att påverkas av nya laslhanteringsmetoder baserade på ny teknik. Fartygen blir mer specialiserade och tekniskt komplicerade. För transport av råolja torde säkerligen de största fartygstyperna med sin överlägsna transportekonomi bli alltmer dommerande. Hamnar och terminaler världen över byggs ut för alt taga emot dessa stora fartyg.

Kapitalförsörjningen dominerande fråga

Framtiden kommer att ställa stora krav på varvsföretagens ekono­miska och tekniska resurser. Forskning och utveckling kommer att kräva ökade insatser, och betydande investeringar måste ske i varvsan­läggningarna för att ständigt håUa dem moderna. De större varvsenhe­terna måste ha en volymmässigt förhållandevis stor produktionskapaci­tet för att bli lönsamma och en avsevärd flexibilitet för alt kunna möta marknadens krav beträffande olika fartygstyper. Bl. a. därför blir ka­pitalförsörjningen den dominerande frågan för varven de närmaste åren. Sammantaget måste vårt lands varvsindustri ha ungefär nuvaran­de omfattning för att kunna bära alla kostnader för forskning och ut­veckling, UtbUdning, standardisering, gemensamma organ o. d. En ökad samverkan i gemensamma organ liksom direkt mellan varven under upp­rätthållande av en sund konkurrens är angelägen.

Trots att Sverige är ett högkostnadsland torde vår utvecklade tekno­logi och industrins infrastruktur skapa goda föratsättningar för att vår varvsindustri även i framtiden kan behålla sin stäUning.

Uddevallavarvels år 1973 beslutade stora investeringsprogram är nu inne i sitt mest intensiva skede. Den starka inflationen har tvingat fram vissa modifikationer och inskränkningar, men planen fuUföIjs i princip. Vid den omsvängning i sjöfartskonjunkturerna, som förr eller senare ät alt emotse, kommer Uddevallavarvet alt slå väl rastat. De naturliga för­utsättningarna för ett storvarv i Uddevalla är gynnsamma. Det gäUer att utnyttja dessa och genom ökad rationalisering och kostnadsjakt möta en hårdnande konkurrens och press på fartygspriserna. De personliga insat­serna kommer därvid att ha avgörande betydelse.

TillfredsstäUande årsresultat för Uddevallavarvet

Ar 1974 har för Uddevallavarvet gett elt gott resultal. Ifråga om leve­rerat tonnage var det ett rekordår. Materialsvårigheter och andra stör-

Skr 1975: 88

14

ningar hos underleverantörerna har kunnat bem'ästras. Personalsituatio­nen har präglats av en lugn utveckling. Ökad satsning på utbUdning inom de speciella varvsyrkena är dock nödvändig. Med tUlfredsställelse kan konstateras att månadslönereformen och andra åtg'ärder för ökad samverkan har varit till gagn.

Marknaden är f. n. mycket svår att bedöma. Pågående upprustning av Uddevallavarvet torde dock skapa en god utgångspunkt för atl uppnå tillfredsstäUande arbelsvolym och resultat under perioden fram tiU 1980.

Johan Schreil

ASSI

Året som gick, rekordår

Är 1973 var elt bra år för skogsindustrin. Ar 1974 blev ännu bättre. Exporten steg från 13 miljarder kr., till 18. Ökningen betalade drygt 2/3 av prishöjningen på oljeimporten. ASSI expanderade. Köpte Örebro Pappersbmk och Töreboda Limlrä. Igångsatte byggandet av spånskive-fabrik i Laxå och utökning av sågverket i Valåsen. Båda blir störst i sitt slag i landet.

Dessa fyra projekt engagerar 600 milj. kr. Vår omsättning nära för­dubblades och blev över 1 650 milj. kr., varav Örebro Pappersbruk sva­rade för 215. Gynnsam utveckling inom aUa produktgrupper utom board. Våra anläggningar gick som urverk. Vi anställda låg hårt på. Överskottet i koncernen före dispositioner och skatter fyrfaldigades till 443 milj. kr., varav Örebro Pappersbruk under nio månader bidrog med över 45. Vinsten är större än LKABs! Men den uppsluppna resultalgläd-jen blir kortvarig.

Nu 1975

Under 1975 kommer resultatet att kraftigt försämras. Mot slutet av 1974 kom konjunkturdämpningen. Efterfrågan på byggmaterial föll kraftigt. Bostadsbyggandet i Europa och USA gick ner till en nivå som var 30 % lägre än 1973. Problem med betalningsbalans och aUmän kon­junkturförsvagning medförde i industriländerna minskad efierfrågan också på pappersprodukter. Men ännu är marknaden för den blekta cel­lulosan stark och lagren i v'ärlden små om ock stigande.

Redan i december började vi i ASSI dra ner produktionen av träva­ror, träfiberskivor och också kraftliner. Det blir minskade leveransvoly­mer 1975. Ökade lager av färdiga varor. Nedåtriktat pristryck på pro­dukterna. Förbrukningen av skogsindustrins produkter kan bara i be­gränsad omfattning stimuleras genom priseftergLfter. Vår och andra pro­ducenters filosofi är att anpassa utbudet tiU efterfrågan. Gör man det

Skr 1975: 88

15

kan lågkonjunkturens ekonomiska skadeverkningar på branschen be­gränsas liU glädje för olika intressenter, också kunderna. Men också oförändrade priser innebär en fortlöpande sänkning av marginalerna till följd av automatiska fördyrningar för olika produktionsfaktorer. Kost­nadsstegringen på virkesråvaran 1975 är 40 %. Vi har också ökade kost­nader för löner, kemikalier, energi och kapital. Resultatet 1975 kan komma att pressas tiUbaka till nivån 1973 eUer lägre. Upplåning främst utomlands säkrar likviditeten skjuter problemlösandet till ett senare år med förhoppningsvis en bättre konjunktur som bakgrund.

Framtiden

I det längre perspektivet är vi och andra bedömare optimistiska. Ef­terfrågan på skogsindustrins produkter beräknas öka snabbare än pro­duktionen. Otillfredsställande lönsamhet tidigare och nu tilltagande rå­varubrist begränsar kapacitetstUlskott och produktion. Stigande kostna­der för nya industrianläggningar överallt och uppbyggnaden av infra­strukturen i områden där det finns råvarureserver ger höga kapitalkost­nader för fömyad och tiUkommande kapacitet. Lönsamheten i svensk skogsindustri har förutsättningar att utvecklas gynnsamt. Förbättring­arna blir starkast i skogsägarledet och följaktiigen för företag med hög andel egen skogsråvara. ASSI äger inga skogar. Domänverket, vår störste virkesleveranlör, är alt gratulera.

Vårt program

Vi arbetar med en omorganisation av företaget ökad delegering och decenlralisermg. Gruppering i divisioner och därmed resultatsam­ling kring produktgrupper.

Vi vill att alla anställda skall arbeta bättre tillsammans och ha större glädje i arbetet. Vårt samverkanssystem är bra men företagsdemo­kratin kunde ändå vara bättre.

Framträdande i den långsiktiga planeringen är utvecklingen i Karls­borg med stora reinvesteringsbehov och i Frövifors, där vi lockas av möjligheten att bygga ut. Råvaraförsörjningen är ett centralt problem. Vi satsar på alt la vara på råvara som tidigare lämnats kvar i skogen och är tillsammans med domänverket v'äl framme på det fältet. Vad som kan göras är också här en ekonomisk fråga. Högre produktpriser ger större handlingsutrymme. Vi beklagar ibland ironiskt nog att vi inle, som andra, har omoderna industrier från vUka vi kan frigöra råvara. Vi kommer att underkasta oss den begränsning av virkesförbrukningen som kan bli resultalel av nu aktuella skogsutredningar. Vi höjer materialut­bytet vid industrierna. ASSI kommer att driva förädlingen av sina pro­dukter vidare. Kommande företagsförvärv torde bidra tiU den ulveck-

Skr 1975: 88

16

lingen. Vi kommer att vara aktiva vid den fortsatta omvandUngen av strukturen i svensk skogsindustri.

Men först skall vi anstränga oss ytterUgare en period att samla ekono­misk styrka med hjälp av främst de resurser vi nu har. Sedan kommer vi att se oss om efter nya projekt. Men vi är inte oss själva "nok" vi samarbetar gärna med andra.

Sigvard Bahrke

Berol Kemi AB

Berol Kemi AB utvecklar, producerar och marknadsför kemiska in­dustriprodukter främst tiUverkade ur petrokemiska råvaror. Omsätt­ningen nådde 476 milj. kr. och en stark resultatförbättring inträdde för alla delar av verksamheten. En genomgående hög efterfrågan, starka prisstegringar och i början av året krisartad brist på flertalet råvaror bi­drog lill att göra 1974 till ett i flera avseenden exceptionellt år.

Förändringarnas år för petrokemin och Berol Kemi

Petrokemisk industri tUlverkar plaster och andra råvaror för stora delar av den moderna industrin med oljeprodukter och naturgas som rå­vara. Sverige är starkt "petrokemi-beroende", då vår per capita-förbruk­ning av petrokemiskt baserade produkter är bland de högsta i världen. Samtidigt är vår energiförsörjning till över 70 % baserad på olja. Oljeembargot kring årsskiftet 73/74 underströk det starka oljeberoendet och gav en blixtbelysning av strukturen hos raffinaderi- och petroke-miindustrin.

Landets petrokemiska industri "är samlad i Stenungsund och fäcker i värde ca 20 % av det totala behovet av petrokemiska produkter. Dess råvaruförsörjning baseras helt på import av nafta från utländska raffi­naderier.

En stor del av vår levnadsstandard och industriella aktivitet är alltså beroende av en störningsfri import av både råolja, raffinerade oljepro­dukter och petrokemiska produkter. Fram t. o. m. 1972 våUade detta inga större problem. Tillgången var god och prisema låga. Läget har snabbt förändrats. Producentländema har övertagit ägandekonttoUen över merparten av världens kända råoljetillgångar och samtidigt etable­rat en helt ny prisnivå.

Under åren 19701972 var Sveriges nettoimportvärde för råolja, raf­finerade oljeprodukter och petrokemiskt baserade råvaror och halvfabri­kat 44,5 miljarder kr. per år. Under 1973 steg värdet tiU 5,5 miljarder och under 1974 tiU nära 13 miljarder. Ökningen på 8 miljarder kr.

Skr 1975: 88

17

märks både i landets betalningsbalans och hushållskassan för envar. På kort sikt måsle vi spara. Vi har fått hjälp av ytterligare en mild vinter. På längre sikt återstår en anpassning till de nya förhållandena på olje­marknaden, där osäkerheten om den fortsatta utvecklingen fortfarande är slor.

På industridepartementets uppdrag har Statsföretag med deltagande av Berol Kemi genomfört en förstudie över ålgärder för att nå en säk­rare försörjning med råolja, raffinerade produkter och petrokemiska produkter. Den petrokemiska industrins råvaruförsörjning är starkt be­roende av kapacitet och struktur inom raffineringsinduslrin. Den inter­nationella ulvecklingen inom oljeområdet och de inhemska besluten kring energipolitiken blir därför avgörande även för den petrokemiska industrins utvecklingsmöjligheter.

Berol Kemi verksamt inom kemisk industri och petrokemi

Berol Kemi har under sitt andra verksamhetsår i Statsföretag mött slora förändringar. I årets början uppstod en krisartad brist på råvaror, och läget normaliserades först flera månader efter oljeembargots av­veckling. Omsättnmgen har i stort sett fördubblats och resultatet kraftigt överträffat tidigare prognoser. Som aUa företag inom branschen står Be­rol Kemi nu inför tvånget av en mer varaktig anpassning tiU elt nytt högre prisläge för alla basråvaror och för energi i olika former samt drastiskt ökade kostnader särskilt för anläggnlngslnvesteringar.

Inom Berol Kemi har sedan flera år förberedda utvecklings- och in­vesteringsprogram efter överlåtelsen till Statsföretag resulterat i beslut om investeringar för mer än 200 milj. kr. Förberedelser pågår därtill för flera större projekt. Arets händelser har påskyndat förberedelserna för att förslärka råvarubasen för den fortsatta verksamheten.

Gemensamt med KemaNord AB och Unifos AB har Berol Kemi bll-dat Stenungsunds Kemiska AB (SKAB), som förbereder en ny krack­ningsanläggning av intemationellt konkurrenskraftig storlek. Koopera­tiva Förbundet har försäkrat sig om möjlighet att ingå som part vid pro­jektels genomförande. KemaNord, Berol Kemi och KF har även bUdat Aromatkemi AB för att etablera förutsättningar för en ny, betydande tillverkning av bl. a. den viktiga plaslråvaran styren.

Dessa initiativ och utredningar har givit Berol Kemi en viktig roU i arbetet på en utvidgad och mer integrerad inhemsk verksamhet inom det petroindustrlella området.

Inom Berol Kemi sker förädling av petrokemiska mellanprodukter tUl mer specialiserade produkter för industrieU anv'ändning. Denna inrikt­ning ställer stora krav på den långsiktiga insatsen för produktutveckling och kräver en successiv utbyggnad av marknadsföringsresurser. Bran­schens och företagets utveckling motiverar en positiv bedömning av de

2    Riksdagen 1975.1 saml Nr 88

Skr 1975: 88

18

långsiktiga förutsättningarna både för den nuvarande verksamheten och det förberedda investeringsprogrammet. För de närmaste åren måste man dock räkna med en internationell konjunkturdämpning, som samti­digt träffar flera av de viktigaste avsättningsområdena. Detta måste leda till en mer dämpad förs'äljningsulveckling och ett betydligt lägre resul­tat.

Gunnar Agfors

AB Kabi

Ett brett svep över läkemedelsindustrins problematik just nu handlar inle om energikris och depressioner, knappast ens om konjunkturbe­dömning. I varje fall inle på kort sikt. Däremot Ugger det nära lill hands att beröra den höga forskningsintensileten och dess krav, registrerings-problematiken samt branschens "internationalisering".

Forskning och produktutveckling

Läkemedelsindustrins forskning är vanligtvis utomordcntiigt kostnads­krävande. Siffror varierande mellan 10 och 60 milj. kr. per originalpre­parat anföres i internationella fackmannakretsar som genomsnittsvär­den. Spridningen i uppskatlningama beror på olikheter i räknesätt, pro­duktområde och ursprungsland.

För de enheter inom Kabigruppen som är inriktade på att utveckla nya läkemedel torde den genomsnittiiga kostnaden för ett nytt original­preparat ligga någonslans i intervallet 1525 milj. kr. Sådana siffror måste emellertid förses med hårt markerade reservationer, främsl därför att begreppet "nytt originalpreparat" är så diffust.

Våra sammanlagda kostnader för forskning och produktutveckling uppgick under 1974 till 33 milj. kr. Av dessa hänför sig ca 60 % till produktutveckling och "produktvård", dvs. framtagning av nya bered­ningsformer, styrkor och förpackningar av kända substanser. För forsk­ningsarbete på helt nya läkemedel satsade vi alltså ca 13 mUj. kr.

Mot bakgrand av dessa grova genomsnittsvärden leds man tiU slutsat­sen att vi inom Kabigruppen bör lansera en ny produkt ungefär vartan­nat år. Lyckas vi med det under den närmaste tioårsperioden har vi an­ledning att vara nöjda.

Det är alltså mycket pengar som investeras i forskning i ett läkeme­delsföretag, forskningsinsatserna görs över långa tidscykler och osäker­hetsfaktorerna är många. Under sådana betingelser är det särskUt ange­läget att forskningsavdelningarna har instrument för en systematisk och kontinuerlig utvärdering av utvecklingen av de enskilda projekten.

Skr 1975: 88

19

Inom Kabi har vår centrala forskningsavdelning under 1974 skaffat sig sådana instrument. Kanske kan de med tiden vässas och göras både mer flexibla och smidiga. Viktigt är att vi på detta sätt fått ett säkrare grepp om forskningsinsatser och att forskarna med förståelse och in­tresse utnyttjar en administrativ teknik.

Registrering av läkemedel ett fält för harmonisering

Under det senasle decenniet har säkerhetskraven beträffande läkeme­del skärpts i sådan utsträckning alt en förenkling och intemationell har­monisering inom detta område nu är en angelägen uppgift.

Den här frågan skall ses mot bakgrund av de höga forskningskostna­derna och de långa forskningscyklerna. De ca två åren hos registrerings-myndigheten adderar sig till de många åren det tagit alt utveckla sub­stansen och alt i farmakologiska och kliniska prov studera dess verkning­ar.

Olika länders registreringsmyndighefer stäUer olika krav på de under­sökningar som skall utföras och därmed på den dokumentation som skall presenteras. Undersökningar som utförts i Sverige och som således fyller socialstyrelsens krav är inte alltid tUlräckliga för registrering i t. ex. USA, USSR, Canada eller AustraUen. Kompletterande undersök­ningar måste utföras, för åtskiUiga länder inom landet ifråga, innan handlingarna kan iordningställas och registreringsansökan göras.

Här finns utrymme för en förenklad handläggning och en internatio­nell harmonisering. Genom sådana insatser, som givetvis inte får redu­cera säkerhetskraven, skulle för sjukvården betydelsefulla resultat upp­nås.

Läkemedelsindustrins struktur

Varje läkemedelsföretag tvingas till en koncentration av sina forsk­ningsresurser till de områden där man genom systematiska ansträng­ningar och strikt selektivitet byggt upp kunnande och erfarenhet. Inom Kabigmppen ägnar vi våra resurser främst åt områdena blodprodukter, intravenös näring, medel mot blodpropp och blödningar, anlivirala medel, peptidföreningar, hypofysära hormoner samt utveckling av nya kliniska reagens.

Denna koncentration av forskningsresurser har två betydelsefulla konsekvenser för läkemedelsindustrins straktur och intemationella ori­entering. I syfte att komplettera den egna forskningen etableras samar­bete med andra läkemedelsföretag för att genom kombinerade forsk­ningsinsatser eller genom licensavtal bredda det egna produktprogram­met. Sålunda har vi inom Kabigruppen etablerat samarbete med ett stort antal betydande läkemedelsindustrier. Detta är ett uttryck för läkeme­delsindustrins internationella karaktär.

Skr 1975: 88

20

De höga forskningskostnaderna har en annan effekt, avgörande för branschens sttuktur. Den svenska marknadens potential är för flertalet preparat för liten för alt med rimliga priser förränta gjorda investe­ringar. Det är därför nödvändigt att med minsta möjliga tidsutdräkt gå ut på bredast möjliga front i internationell marknadsföring av egna ori­ginalpreparat.

Inom Kabigruppen räknar vi med en omfattande utbyggnad av våra internationeUa enagagemang under de n'årmaste åren. Av vår förs'äljning 1974 på 304 milj. kr. svarade exporten för 35 %. Vi räknar med att ex­portandelen inom några år kommer att överstiga 50 %.

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Svenska Tobaks AB

En fortsatt intensiv debatt i tobaksfrågan och snabbt stigande priser på råvaror och förpackningsmaterial, men också de första stegen mot en diversifiering av förelaget präglade Tobaksbolagets verksamhet under 1974. Omsättningen ökade, bl. a. beroende på fortsatta exportfram­gångar och en växande verksamhet utomlands.

Fjolåret blev ett framgångsrikt år för Tobaksbolaget. Samtidigt blev det något av ett förändringens år: 1974 togs de första konkreta stegen mot en diversifiering av företaget inom konsumentvamseklorn. Under året förvärvades Sinjet AB (f. d. Husqvarna Borstfabrik) och Grumme-bolagen. Till Gmmmebolagen knöts imder året tUlverknings- och för­säljningsrätten för Helene Curtis produkter i Sverige. På grand av dessa förvärv steg koncernens omsättning i fjol till 629 milj. kr. (472). På årets näst sista dag förvärvade Tobaksbolaget aktiemajoriteten i Ekströms LivsmedelsProdukter AB.

Tyngdpunkten för koncemens verksamhet låg inom tobaksseklorn, som med 553 milj. kr. svarade för huvuddelen av den totala oms'ätt-ningen.

Tobaksfrågoma i centram

Tobaksfrågorna stod även under 1974 i centmm för den offentliga debatten. Tobaksutredningen framlade som bekant sonunaren 1973 ett omfattande förslag tiU ålgärder för att nedbringa konsumtionen av to­baksvaror. Förslaget innefattade bl. a. en rekommendation om att för­bjuda aU tobaksreklam. Utredningen redovisades for socialstyrelsen, som i början av 1974 överlämnade den tiU socialdepartementet, varifrån den utsändes på remiss tiU bl. a. Tobaksbolaget.

Bolaget redovisade i sitt remissvar erfarenheterna av ett liknande för-

Skr 1975: 88

21

bud som 1962 infördes i IlaUen. Det ledde tiU en nedgång av del ha-lienska monopolets marknadsandelar och en motsvarande uppgång för de utiändska företagens, men påverkade icke den lolala ulvecklingen av cigareltkonsumtionen. Tobaksbolaget framhöll att elt förbud för to­baksreklam i Sverige skulle kunna få samma verkan. Ulredningens mål att nedbringa cigareltkonsumtionen till 1920 års nivå bedömdes av bo­laget som föga realistisk. Tobaksbolaget föreslog därför 1 sitt remissvar att en fortsatt satsning skuUe ske på alt utveckla mindre hälsovådliga cigaretter och att reklamen skulle inriktas på att informera särskilt om dessa produkter. Bolagels produktutveckling och reklamsalsningar har på senare år också varit inriktade åt det hållet. TUlsammans med övriga företag inom branschen har bolaget också tagit initiativ tUl överläggning­ar med KO i syfte alt sanera och begränsa tobaksreklamen.

Cigareltkonsumtionens tidigare stadiga tiUväxt stagnerade under 1971 och ökade därefter de båda följande åren. 1974 var ett år med goda konjunkturer och ökade realinkomsler, vilket också avspeglade sig i en ökad cigarettförsäljning. Även försäljningen av snus ökade, medan pip­tobak och tuggtobak gick ner och försäljningen av cigariller och cigarrer låg på en oförändrad nivå. Exporten av tobaksprodukter från Sverige ökade med knappat 30 %. Den största delen av denna export utgörs av försäljning av piptobaken Borkum Riff tiU USA. Försäljningen av cigar­rer och cigariUer från bolagets holländska dotterbolag Elisabeth Bas Si-garenfabrieken ökade för andra året i rad med närmare 30 %.

Dotterbolagen

Sinjet uppnådde under fjolåret budgeterat resultat men företaget går alltjämt med förlust. Försäljningen av borstar liksom av plastprodukter för hushåll, kontor och industri ökade kraftigt och väntas fortsätta un­der 1975, då nya produkter med ökad innovationsnivå och högre föräd­lingsgrad skall lanseras på den svenska marknaden och på exportmark­naderna.

Gmmmebolagen, som är marknadsledare på en rad rengörings- och hygienprodukter, kunde notera försäljningsökning ifråga om sin ledande produkt på rengöringssidan, men fick på huvuddelen av sina produkter nöja sig med mycket blygsamma försäljningsökningar. Anledningen var att totalmarknaden för hygienprodukter stagnerade under 1974 på grund av upprepade prishöjningar.

Ekströms, ledande tUlverkare av efterrättssoppor, mjölmbcer etc ökade sin omsättning i fjol och förutser en ytterligare expansion, fram­för allt på storkökssidan. En del av den förväntade omsättningsökningen under 1975 beräknas komma från försäljning av nya produkter.

Utvecklingen under 1975 kommer givetvis vara beroende av den all­männa konjunkturutvecklingen. Försäljningen av tobaksvaror i Sverige

Skr 1975:88

22

väntas ligga kvar på 1974 års nivå. Effekten av skattehöjningen våren 1975 kan dock komma att påverka försäljningen. Exporten tUl USA kan förväntas minska något. Elisabeth Bas' försäljning i och utanför Holland kommer alt öka. Resultatet i såväl Sinjet som Grummebolagen förvän­tas bli bättre under 1975. En fortsatt gynnsam utveckling förutses "även för Ekströms.

Karl[REDACTED_EFTERNAMN]

SARA, Sveriges Allmänna Restaiu-ang AB

Den ekonomiska bilden av SARA är idag ljusare än den varit på många år. En klar förbättring av SARAs resultat redovisades redan 1973. Denna trend markeras ytterligare i 1974 års bokslut, som redovi­sar vinst efler planenliga avskrivningar och finansiella poster.

Omfattande rationaliseringsprogram

Omsättningen steg under 1974 totalt med 15 %, vilket innebär en vo­lymökning på ca 7 %. Som ett led i koncemens omstmktureringsplan avvecklades imder året nio rörelser, medan hotell Scandinavia i Göte­borg och tre personalrestaurangenheter tiUkom. Genom årets investe­ringar, vilka berört ett 40-tal rörelser, rationaliseringar och genom ökade försäljningsinsatser har effekten av årets kostnadsökningar i hög grad kunnat eUmineras.

För andra året i följd ökade omsättningen per anstäUd med 16 % jämfört med tidigare års genomsnittUga 6,5 %. Härigenom förbättrades resultatet under 1974 med ca 20 milj. kr. Det koncernbidrag SARA er­håUit från moderbolaget är en konsolideringsåtgärd för att ytterligare stärka bolagets ställning.

En anledning tUl den positiva resultatutvecklingen är de gynnsamma konjunkturerna för branschen, en annan det pågående rationaliserings-och utvecklingsprogrammet. SARA har emeUertid också haft bättre möjligheter än tidigare att dra nytta av konjunkturen, bl. a. tack vare den under året genomförda omorganisationen. 1 princip innebär denna att den operativa verksamheten har decentraUserats, samtidigt som de gemensamma resurserna har koncentrerats till funktioner såsom mark­nadsföring, ekonomi, utbUdning, administration, inköpssamordning, per­sonal- och produktutveckling.

För enheterna har detta betytt frihet för egna initiativ och för anpass­ning tUl den lokala marknaden. På samma gång har SARAs gemen­samma know-hovsr kunnat utnyttjas effektivare.

Formellt har den sista fasen av koncemens omorganisation genom-

Skr 1975: 88

23

förts genom att beslut fattats om fusion mellan moderbolag och de fem regionala dotterbolagen, samtidigt som koncernens speciella anknytning till utskänkningslagstiftningen upphört.

En traditionsbunden bransch

Restaurang- och hotellnäringen har länge varit mycket traditionsbun­den. I Sverige har få förelag lämnat hantverksstadiet.

I SARA försöker vi nu ändra den bilden genom att anpassa vår pro­duktion till industriella meloder utan att för den skull ge avkall på am­bitionerna att erbjuda service och goda produkter i en trivsam miljö.

Ett intensivt produktutvecklingsarbete inom företaget och i samar­bete med våra leverantörer eliminerar många av de tunga och kost­nadskrävande arbetsmomenten och ger som resultat billigare och bättre utbud. Nya styrsystem och effektivare planering ger ökade möjligheter till marknadsanpassning och förbättrad lönsamhet.

Det första steget mot en samordnad marknadsföring har redan haft god effekt, bl. a. i ökad försäljning i utlandet. Kåsan som samlande sym­bol och del gemensamma namnet SARA har givit företaget en klarare kontur.

Nya verksamhetsformer

SARA betyder inte längre bara ett traditionellt utbud av hotell- och restaurangtjänsler. Nya verksamhetsformer prövas. Personal- och insti-tutionsrestauranger är redan en av SARAs mest expansiva grenar. "Fast Food" rationella och bUliga snabbrestauranger håller på att eta­bleras och nya typer av hotell planeras.

En naturlig vidareutveckling längs dessa linjer är satsningar på närlig­gande områden, där bolagets resurser av personal och kunnande kom­mer till sin rätt. Exempel på en sådan utveckling är sludentreslauranger, institutionella restauranger och personalrestauranger, men här kan också turism och fritidsverksamhet komma in i bilden.

Planerad "skräddarsydd" utbildning

Det "skräddarsydda" utbildningsprogram, som under året har genom­förts med koncernens 125 enhetschefer och personal I centrala stabs­funktioner, underiättar förverkligandet av SARAs målsättning att ut­veckla varje driftsenhet till ett effektivt och modernt företag, som kan utnyttja koncernens stordriftsfördelar.

Ökad personalsamverkan

Under 1974 inleddes arbetet med att integrera företagsnämndsverk­samheten i SARAs ordinarie arbetsorganisation. Under 1975 införes på

Skr 1975:88

24

samtliga enheter samarbetsgrupper, som dels skall verka som traditio­neUa företagsnämnder men dels också aktivera så.många som möjUgt tUl deltagande i företagets utveckling. Vi hoppas att detta ökade medin­flytande skall lägga grunden till ett meningsfullt engagemang av alla medarbetare både på den egna arbetsplatsen och i det gemensamma ar­betet för SARAs utveckling och förnyelse.

Prognos

Insatserna inom hela företaget under de senaste åren har givit resul­tat, men mycket återstår alt göra innan vi kan tala om ett modernt ho­tell-, restaurang- och serviceföretag. I 1975 års budget förutsätts elt i stort sett oförändrat resultat jämfört med 1974. Den väntade avmatl­ningen i konjunkturerna kommer dock att bli kännbar för företagel.

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Karlskronavarvet AB

Karlskronavarvet fortsätter att bredda basen mot en civU Inriktning. Vid årsskiftet träffades överenskommelse med Hvilans Mekaniska Verk­stads AB i Kristianstad som är Sveriges ledande tUlverkare av traver­ser och lyftutrustning om ett samgående.

Företagen har tidigare samarbetat och förutsättningama för en posi­tiv effekt av samgående bedöms som mycket goda.

Stor ökning

Inriktningen på en mer civil produktion markeras också genom en vä­sentlig ökning av tillverkningen av fartygssektioner åt de svenska stor­varven. Under de närmaste åren kommer denna verksamhetsgren att yt­terligare byggas ut.

Inom nybyggnadsseklorn togs kapaciteten i övrigt till stor del i an­språk för byggnationen av ett andra minfartyg och torpedbåtar av Spi-catyp. Under året levererades 3 Spicabålar till Försvarets Materielverk.

Utveckling

Varvet fortsätter också sitt utvecklingsarbete på plastsidan och under året levererades en minsvepare i glasfiberarmerad plast. Minsveparen är tänkt som en prototyp till en kommande serie minjaklfartyg i plast.

På underhållsseklorn har en anpassning av resurserna skett till 1972 års försvarsbeslut som innebar en nedskärning av det marina under­hållet och arbetsvolymen ber'äknas nu bli stabUiserad vid den nivå

Skr 1975: 88

25

som nåtts. Under året tecknades kontrakt på underhåll av isbrytarna "Thule" och "Njord" för perioden 19741976.

Gynnsamt resultat

Resultatutvecklingen är fortsatt gynnsam och resultatet före boksluts-dispositioner och skatter uppgick tiU 23,3 (17,4) milj. kr. Den fakture­rade förs'äljningen för hela företaget uppgick totalt tiU 136,2 (105,1) milj. kr.

Investeringarna präglades i hög grad av utbyggnaden av sektionstill­verkningen men ett principbeslut fattades också om uppförande av en ny centralverkstad för underhållsseklorn.

Uppmärksammat

Under året antogs också ett uppmärksammat företagsdemokratiskt program som inneb'är att företagsdemokratin integreras i varvets linjeor­ganisation, vilket bör bil en tUlgång i det fortsatta omstrukturerings- och utvecklingsarbetet.

SMT-Pullmax AB

SMTs utveckling efler skrällen 1971/72 har varit mycket positiv. På mindre än två år har bolaget genomgått en total förnyelse. Produktpro­grammet har sanerats och utvecklats. Marknadsorganisationen har reor­ganiserats och fått stor slagkraft. Parallellt har mycket betydande be­sparingar uppnåtts.

Förbättrade konjunkturer underlättade aktionen. Vid halvårsskiftet 1973 nåddes break-even och för hela 1973 redovisades ett mindre över­skott.

Den s. k. Pullmaxgrappen förvärvades i april 1974 och företagen sammanfördes med SMT i ett nybildat bolag SMT-PuUmax AB. Fu­sionen har under året ej hunnit påverka resultalel i de ingående förelags­enheterna. Den nya organisationen blev fullt genomförd fr. o. m. den 1 januari 1975.

SMT-Pullmax är Skandinaviens största tillverkare av verktygsmaski­ner. Produktsortimentet omfattar maskiner för skärande bearbetning, företrädesvis numeriskt styrda svarvar, maskiner för plåtbearbelning samt specialverktyg.

Export med internationell konkurrens

Verktygsmaskinbranschen är extremt konjimkturkänsUg och präglas av hård internationeU konkurtens. Den aUt högre teknologiska nivån på produkterna kräver en omfattande export för att bära utvecklingskost-

Skr 1975: 88

26

naderna. SMT-Pullmaxgmppen exporterade under 1974 för 112 milj. kr. (66 %) genom i första hand 7 utländska försäljnmgsbolag. Vid ut­gången av 1974 redovisades för samtliga produktgrapper betydande or­derstockar.

SMT-Pullmax redovisar ett resultat före dispositioner och skatter på 14,7 milj. kr. Resultatförbättringen inom SMT-delen var markant och lönsamheten är därmed på samma nivå i de flesta av företagen. I utdel­ning lill moderbolaget lämnas koncernbidrag med 900 tkr.

Investeringar för fortsatt expansion

Investeringarna under året har varit måttliga. Då man emellertid nu nått kapacitetstaket på flera håll krävs investeringar för en fortsatt ex­pansion. Utvecklingen av verktygsmaskiner kommer att präglas av krav på ökad automatisering, förbättrad produktivitet och större miljövänlig­het. Den framgångsrika satsningen på egna datoriserade numeriska styr­utrustningar (CNC compulerized numerical control) samt nya chuck-svarven, Swedturn 20, 'är ett utslag av dessa krav.

Det är orealistiskt att räkna med att den goda efterfrågan på verk­tygsmaskiner består hela 1975. Företaget står emellertid idag b"ättre rus­tat att möta en kärvare konjunktur. Mänskligt att döma bör därför även 1975 kunna bil ett gott år för gruppen.

Svetab, Svenska Industrietablerings AB

Svetab har under 1974 koncentrerat sina resurser på alt lösa proble­men inom de tolv dotterbolagen. Konsolidering av dotterbolagens verk­samhet har skett i syfte att uppnå trygghet för de anställda och lönsam­het på sikt för ägaren. Efter årsskiftet överläts den grupp bestående av fem förelag som är verksam inom byggmaterialområdet till Statsföretag AB.

Antalet anställda i Svetab med dotterbolag uppgick vid årsskiftet till 1 355. Under året har 140 nya arbetstiUfällen tillkommit medan 45 upp­hört till följd av produktionsrationaliseringar. Faktureringen i Svetab-gruppen uppgick tiU 205 milj. kr. (137).

Några av dotterbolagen är inne i en intensiv expansions- och utbygg­nadsfas. Exempelvis uppför Svenska Bromsbandsfabriken en ny fabrik i Långsele till en kostnad av 25 milj. kr. som beräknas ge arbete åt 100 personer.

Svetabgruppens verksamhet för 1974 visar elt resultat på 48 milj. kr. ( 24) före bokslutsdispositioner och skatter. Härav faller 31 milj. kr. på byggmaterialföretagen, som under året svarat för 2/3 av Svetab­gruppens omsättning. Detla resultat i byggmaterialföretagen har belas-

Skr 1975: 88

27

itals med 13 milj. kr. av extraordinär karaktär. Syftet med denna åtgärd :ar alt erhålla bokförda värden på tillgångar som bättre överensstämmer *ned ändrade marknadsförutsättningar.

Slörre delen av det kvarvarande underskottet för Svetabgruppen hän­för sig lill nedläggningen av projektarbetet på en bilhjulsfabrik i Luleå. Främsta orsaken till att projektet lades ned var den förväntade dämp­ning av bilproduktionen i Europa, som sedermera inträffat.

Propositionen om Svetabs grandande angav att företaget, så snart del 'bedömdes förenligt med dess intressen, borde avyttra sina aktieposter. Svetabs uppgift är alltså i första hand etablering och utveckling, men ej förvaltning av företag. I enlighet härmed har företagen inom byggmate-rialseklorn per 1 januari 1975 överlåtits tUl Statsföretag AB.

En omprövning av principerna för Svetabs verksamhet pågår. Detta arbete resulterar sannoUkt i en strävan att omorientera projektverksam­heten bl. a. mot delägda projekt och i synnerhet sådana som i högre grad kan byggas på ett etablerat kommersiellt och tekniskt kunnande.

Särskilt intresse kommer att ägnas mindre företags växande anpass­ningsproblem tUl den pågående strakturomvandlingen. Svetabs engage­mang i bl. a. AC-Mekan, en form av producentkooperativ uppdragsför­medling, har givit värdefulla erfarenheter som möjliggör en fortsatt ut­veckling av marknadsanpassade metoder för samverkan.

Liber Grafiska AB

Liber Grafiska AB, som bildades i början av 1973, bestod av åtta rö-relsedrlvande bolag och Uka många vilande bolag. Organisationen har successivt ändrats och dotterbolagens rörelser övertagits av moderbola­get. Verksamheten har inom moderbolaget uppdelats på divisioner, vilka arbetar som självständiga resultatenheter.

Ny organisation

Divisionsorganisationen har under hösten 1974 förts ut på markna­den. I samband därmed har de tidigare bolagsnamnen i flertalet faU er­satts av de nya divisionsbenämningarna, LiberFörlag, LlberKartor, Li-berLäromedel, LiberTryck och LiberEkonomi. De gamla bolagsnamnen kommer även i framtiden att leva kvar som namn på publikationsserier eUer liknande.

Stora investeringar

Investeringsverksamheten har varit livUg under 1974. TUlbyggnaden av tre konlorsvåningar på LiberHuset, vUken påbörjades sommaren

Skr 1975: 88

28

1973, stod färdig i augusti 1974 efter en investering på totalt ca 5,7 milj. kr. Det slora behovet av lagerutrymmen, särskilt för den omfattande förlagsverksamheten, löstes genom att en lagerbyggnad i närheten av Li­berHuset förvärvades för 1 milj. kr. Ett långsiktigt investeringsprogram för tryckeridivisionens del har beslutats och för 1974 inneburit investe­ringar på 4,8 milj. kr. Bland större objekt m'ärks ytterligare en fotos'ätt-ningsmaskin av typ Linotron 505 TC, ny reproutrastning samt rulloff-selpressar för format A4 och S5. Bokbinderisidan har investerat i en nyöppnad avdelning i nya riksdagshuset. Vidare har en aktiepost om 10 % förvärvals i bokhandels distributionsförelaget AB Seelig &margin-right:3.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:3.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Inflyttningen i tillbyggnaden av LiberHuset ägde rum under augusti september 1974. Därmed finns närmare två tredjedelar av Libers perso­nal samlad på elt släUe. Antalet kvarvarande verksamhelsställen i Slock­holm är trots detta betydande.

Oförändrat resultat

Den fakturerade förs'äljningen uppgick under 1974 tiU 195,6 milj. kr. (166,5). Ökningen uppgår tiU ca 17 %. Den helt övervägande delen av omsättningen avspeglar emellertid endast den allmänna höjningen av prisnivån, förstärkt av den speciella prishöjningen på papper. Resultatet av årets verksamhet blev före bokslutsdispositioner och skatter 1,7 milj. kr., vUket är betydligt bättre än budgeterat. Resultatet bör jämföras med föregående års resultat före extraordinära poster, -t-2,1 milj. kr. Samt­liga organisations- och flyttningskostnader under 1974 belastar resulta­tet.

ABAB, Alhnänna Bevaknings AB

Under 1974 har ABAB trots vissa rekryteringssvårigheter fortsatt sin expansion inom bevakningsområdet.

Ett antal projekt med syfte att utveckla personalrelationerna och marknadsföringen har genomförts.

Lokalvårdsverksamheten, som 1974 drivits av dotterbolaget ABAB Lokalvård AB, har utvecklats planenligt. Under hösten förvärvades Skyddsbevakning i Södertälje AB.

Faktureringen för ABAB med dotterbolag uppgick till 57,6 mUj. kr. (42,4). Resultatet före bokslulsdispositioner och skatter blev 89 tkr (856).

Skr 1975: 88

29

BS Konsult AB

God liUströmning av uppdrag och hög beläggning har medfört atl an­talet konsulter ökal hos förelaget efter elt par år med i stort setl oför­ändrat antal.

Uppdragsvolymen har ökat såväl inom områdena utredning-projekte­ring som projektledning-byggledning. Utvecklingsarbete har under året bedrivits särskilt inom områdena arbelsmiljöplanering, årskostnadskal-kylerlng och projekteringsmetodik.

Uppbyggnad av både organisation och marknadsföring har fortsatt. Elt mindre avdelningskontor har under året etablerats i Luleå.

Faktureringen uppgick tUl 17,3 milj. kr. (11,0). Resultatet före bok­slulsdispositioner och skatter blev 201 tkr (242). För 1975 förutses en fortsatt ökning av omsättningen.

Ceaverken AB

Moderbolagets fakturering uppgick till 52,0 milj. kr. (39,7). Exportan­delen ökade tUl 66 % (57). USA svarade för 30 % (22) av total fakture­ring. Tillverkningsavlalet med AB ID-kort upphörde per 1 oktober 1974 och ersattes med ett samarbetsavlal, som i första hand gäller t. o. m. ut­gången av 1976. Den personal, som på Ceaverken varit sysselsatt med produktion av id-kort, är sedan den 1 januari 1975 anställd av AB ID-kort.

Trots en ökning av försäljningen redovisade Ceaverken 1974 ett resul­tat före dispositioner och skatter på 6,2 milj. kr. (-f0,7). Denna för­lust förorsakades framför allt av kraftigt ökade råvarukostnader, som inte kunde kompenseras genom ökade försäljningspriser. Företagets rå­varukostnader skulle ha varit ca 9 milj. kr. lägre än de verkliga om 1973 års genomsnittliga inköpspriser hade gäUt även under 1974. Dollarkur­sens fall medförde en inkomstminskning på ca 1,3 milj. kr.

Dotterbolagen Scanfors AB och Suomen CEA Oy utvecklades posi­tivt.

Den samlade faktureringen för Ceaverken med dotterbolag uppgick till 75,9 milj. kr. (54,8) och resultatet före bokslulsdispositioner och skatter till -5,8 milj. kr. (-f 0,7).

En bedömning för 1975 visar att balans i bolagets ekonomi torde kunna uppnås under förutsättning av gynnsammare relationer på valuta­marknaden.

Kalmar Verkstads AB

Under året har utredningar om bolagets framtid slutförts. Dessa visar dels att rullande järnvägsmateriel bör vara basen för den fortsatta verk-

Skr 1975: 88

30

samheten, dels att lastmaskiner för i första hand enhetslaster kan vara en 1'ämplig komplementprodukt.

Efterfrågan på rullande järnvägsmateriel och lastmaskiner bedöms kunna ge företaget en tillfredsställande beläggning i ett längre perspek­tiv. Mot denna bakgrund har styrelsen för Statsföretag beslutat dels att upphäva det tidigare nedläggningsbeslutet, dels att företaget skall kon­centrera verksamheten tiU rullande järnvägsmateriel samt att vidareut­veckla affärsidén "lastmaskiner för enhetslaster".

Som ett led i den sistnämnda vidareutvecklingen förvärvades under hösten Lidhults Mekaniska Verkstad AB (LMV), som tiUverkar tunga gaffeltruckar, för bl. a. enhetslaster, med en lyflkapacitet på upp till 40 ton.

Faktureringen för Kalmar Verkstad uppgick tiU 25,1 milj. kr. (51,5). Denna minskning beror på en förändring av tiUverkningen, som blivit avsevärt mindre materialinlensiv. Faktureringen avsåg huvudsakUgen ombyggnad av bl. a. liggvagnar för SJ. Resultatet före bokslutsdisposi­tioner och skatter blev 0,4 milj. kr. (2,4). LMVs fakturering upp­gick tiU 41,0 milj. kr. (32,0), och resultatet blev 0,9 milj. kr. (0,7).

Linson Instrument AB

Llnsons produkter vänder sig till sjukhusens kUnlsk-kemiska laborato­rier, läkarstationer, veterinärmedicinska stationer och privatiäkare. Ko-lorimetriska instmment för kemisk analys av blod och elektroniska blodkroppsräknare säljs i ett 30-tal länder. Ca 85 % av totala försälj­ningen går på export.

Under 1974 påbörjades en förändring av företagets struktur, som kommer att fullföljas under 1975. Linson har tidigare huvudsakligen varit inriktat på produktutveckling men driver sedan slutet av 1974 även marknadsföring och produktion i egen regi.

Denna utökning av företagets verksamhet har bl. a. inneburit överta­gande av lager, nedskrivningar och andra kostnader av engångskarakfär. Faktureringen uppgick tiU 4,8 mUj. kr. (6,9) och resultatet före boksluts­dispositioner och skatter blev 4,7 milj. kr. (-1-0,2).

Under 1974 ägnades huvuddelen av utveckUngsresurserna åt en helt ny version av Linsons automatiska blodanalysator. Linson Analyzer 240.

Nuclear Steam S G AB

Företaget, som är licenstagare för ånggeneratorer från Westinghouse Electric Corp., låter tiUverka sina produkter hos Uddcomb. Företagets hittills enda order på tre ånggeneratorer för Ringhals 4 kommer att leve-

Skr 1975:88

31

reras och faktureras först 1977. Reservation har gjorts i årets bokslut för den förlust denna beställning väntas medföra.

Nyckelhus AB

1974 innebar en fortsatt ökning av omsättningen och en god resultat­förbättring. Faktureringen uppgick tiU 45,8 milj. kr. (30,6). Budgeterat resultat har kunnat överträffas och uppgår liU 1,1 mUj. kr. (0) före bok­slulsdispositioner och skatter.

Det förbättrade resultatet beror på prishöjningar samt på en ökning av leveranserna av styckehus. Försäljningsökningen har uppnåtts med i stort sett samma antal anställda.

Svårigheterna att få byggnadskreditiv väntas beslå under åtminstone första halvåret 1975. Efterfrågan på Nyckelhus produkter är god och orderstocken tillfredsställande.

AB Oljetransit

Oljelransits anläggningar vid Trondheimsfjorden utnyttjas för mottag­ning, lagring och transitering till Sverige av drivmedel, som tillhör svenska mUitära myndigheter. Större delen av cisternvolymen uthyrs emellertid numera tUl norska företag. Elt ökat utnyttjande av oljeham­nen bör på sikt kunna uppnås.

Faktureringen uppgick tiU 1,0 milj. kr. (1,1). Resultatet för den kom­mersiella delen var före bokslulsdispositioner och skatter 0,3 milj. kr. (0,4).

AB Sonab

Utvecklingen av två nya produktlinjer, mobilradio och personsökare, som beslutades 1970, har visat sig bli avsevärt mer kostnads- och tids­krävande än beräknat. För att lösa mobilradiosidans lönsamhetsproblem förvärvades den 1 juli 1974 AGA Mobilradio AB samt AGAs eleklro-nikfabrik i Gävle. Sonab tillfördes därigenom ett kompletterande pro­duktsortiment, en utvidgad försäljnings- och serviceorganisation, saml ökad produktionskapacitet.

De senaste årens stora volymtillväxt har skapat allvarliga administra­tiva problem, vilka tUlsammans med en ökad skuldsättning, den ambi­tiösa utvecklingssatsningen och kostnader för fusionen resulterat i en mycket kännbar förlust 1974.

En ny organisation har införts, präglad av decentralisering av resultat­ansvar. Ett rekonstruktionsprogram utarbetas i samråd med represen-

Skr 1975: 88

32

tanter för de anställda och har presenterats för Statsföretag. Försälj­ningen av audioprodukter ökade väsentligt. Den vikande konjunkturen påverkade förs'äljningen negativt på flera europeiska marknader. I Sve­rige däremot överträffades försäljningsplanerna.

Efter AGA-förvärvet är Sonab nu en av Nordens ledande mobilradio­leverantörer. Orderstocken vid årsskiftet var onormalt hög, delvis be­roende på försenade leveranser från fabrikerna.

Under hösten lanserades ett nytt tvåvägs personsökarsystem, vilket mottagits positivt av marknaden.

Mobilradioverksamheten i Finland, som förvärvades från AGA, orga­niserades i ett nybildat dotterbolag. Audiobolagen i Belgien och Norge har avvecklats och ersatts med agenter.

Sonabgruppens fakturering ökade under året tUl 82,0 milj. kr. (40,5). Av ökningen från 1973 svarade AGA-rörelsen för ungefär hälften. Re­sultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev 53,0 milj. kr. ( 2,6), varav 29,3 milj. kr. utgör extraordinära kostnader för rekon­struktionen. Dessa består främst av kostnader för nedskrivning av la­ger och förråd samt reserveringar för förluster i orderslocken. För­lusten läcks så gott som helt av koncernbidrag från Statsföretag på 50 milj. kr.

Stigtex AB

Orderingången under andra halvåret var mycket otillfredsstäUande beroende på en vikande efterfrågan på garner för hemtextilier och luf­tade mattor. Sänkta materialkostnader slog under året snabbt igenom i sänkta försäljningspriser och medförde vissa lagerförluster.

Leveransen av de nya kardverken försenades, vUket medförde nära två månaders produktionsbortfall i spinneriet. Spinneriet har dock nu efter dessa investeringar en modern och effektiv produktionsutrustning vilket bör kunna medföra en ökad produktivitet och konkurrenskraft.

Faktureringen under 1974 var 25,4 milj. kr. (20,6). Ökningen beror på en större materialandel i leveranserna från färgtrycksavdelningen. Re­sultatet före bokslutsdispositioner och skatter var 325 tkr (846).

SID Swedish Industrial Development Corporation

SID, som är helägt av Statsföretag AB, är även kontaktkontor i USA för Svenska Utvecklings AB (SU) och Förenade Fabriksverken (FF'V). Beslut har fattats om att i början av 1975 flytta SIDs kontor från cen­trala Manhattan, New York, till Greenv/ich, Connecticut.

SIDs viktigaste uppgift har, nu Uksom tidigare, varit att följa utveck­Ungen i USA inom utvalda behovs- och produktområden och att infor-

Skr 1975: 88

33

mera uppdragsgivarna om nya metoder, system eller produkter. En mar­kerad strävan har härvid varit att fördjupa SIDs kunnande inom dessa områden och till företaget har därför knutits elt ökat antal branschspe-cialisler. SID har under året haft ca 10 anställda.

AB Svensk Torvförädling

Beslut har under året fattals om åtgärder för att förbättra produk­tionsutrustningen i kronmuUafabriken. Dessa investeringar uppgår tUl sammanlagt 3,0 milj. kr. I syfte att uppnå en ökad leveranssäkerhet även vid ogynnsamma väderleksförhållanden kommer den aktiva mossarealen att utvidgas under 1975.

Faktureringen uppgick lill 8,1 mUj. kr. (7,6), och resultatet före bok­slutsdispositioner och skatter blev 1,5 mUj. kr. (1,9). Investeringama upp­gick till 0,3 milj. kr. (0,3).

Svenska Lagerhus AB

Lagerhusbolaget äger och förvaltar lagerhus, lagrar spannmål, frö och fodermedel etc. Bolaget åtar sig särskUda uppgifler som t. ex. bered­skapslagring av brödsäd och kraftfoder.

Faktureringen 1974 blev 3,6 mUj. kr. (2,9) och resultatet före bok­slutsdispositioner och skatter 49 tkr (29).

Resultatet för 1975 beräknas bU oförändrat jämfört med 1974.

Svenska Skifferolje AB

Under 1974 har avvecklingen av bolagets och dess dotterbolags verk­samhet fortsatt.

Kostnaderna för awecklingsarbetet uppgick tiU 0,1 milj. kr. (1,1). Bo­laget uppvisade ett resultat före bokslutsdispositioner och skatter på 0,8 milj. kr. (1,1).

Uddcomb Sweden AB

Den internationella kärnkraftindustrin har fått en annan straktur än vad som förutsågs vid Uddcombs bildande 1969. Utbyggnaden av käm­kraften även i Sverige kommer att ske i en långsammare takt än som då planerades.

Därför har Uddcombs affärsidé och produktinriktning omprövats och

3    Riksdagen 1975.1 saml Nr 88

Skr 1975: 88

34

förändrats. En stark koncentration lill reaktortankar och ånggeneratorer pågår. Detta är ett tidsödande och kostsamt arbete. Företagets resultat­förbättring har härigenom blivit fördröjd.

Långa genomloppstider, 34 år, och en viss eftersläpning i produktio­nen har lett till att inga nukleära kärl levererats under 1974. Fakture­ringen blev därför endast 5,2 milj. kr. (36,2), men kommer 1975 att öka till ca 100 mil), kr. Resultatet före bokslulsdispositioner och skatter blev sämre än förutsett 21,7 mUj. kr. (18,1).

För Uddcomb kvarstår goda utsikter att utvecklas som leverantör av nukleära produkter trots tveksamhet inför kärnkraftens utbyggnad såväl i Sverige som i andra länder. Orderstocken har fortsatt att öka och var vid årets slut 261,7 milj. kr. (181,4).

Skr 1975:88

35

Statsföretag AB förvaltningsberättelse

Statsföretag medverkade under 1974 tiU beslut om en rad betydande expansionsinvesteringar i dotterbolagen. Inom ramen för dotterbolagens långsiktiga planer förvärvades dessutom aktiemajoriteten i elt flertal företag.

Beslutet all i Stålverk 80 salsa ca 5 000 milj. kr. kommer att ta en slor del av koncernens samlade finansiella resurser i anspråk under flera år i slutet av 70-talet. Bland övriga dotterbolag som under 1974 fattade be­slut om stora kapacitetsökande anläggningsinvesteringar kan nämnas Berol Kemi, ASSI, LKAB och Karlskronavarvet.

Under våren blev Statsföretag ägare till den s. k. Pullmaxgrappen. I omedelbar anslutning till förvärvet överiäls företagen till SMT. Genom att de nyförvärvade akliema av Statsföretag nedskrevs med 18 milj. kr. tillfördes SMT-Pullmax motsvarande reserv i de nya aktieposterna. Hos Statsföretag genomfördes en mot nedskrivningen direkt svarande upp­skrivning av aktierna i SMT-Pullmax, tUl deras nominella värde.

Efter utslag av särskilt tillsatt skiljenämnd fastslogs Statsföretags rätt att ur framtida överskott få ersättning för lämnade koncernbidrag till Uddcomb Sweden AB. Med Uddeholms AB träffades vidare etl avtal om förvärv av Uddeholms minoritetspost i Uddcomb till ett pris av 1,5 milj. kr.

Under året genomfördes av dotterbolagen elt 10-tal företagsförvärv. Bland dessa kan nämnas ASSIs köp av Örebro Pappersbruk och Kalmar Verkstads förvärv av Lidhults Mekaniska Verkstad.

Under det gångna året inleddes en omgrappering av Statsföretags­gruppens företag i syfte att etablera ett mindre antal, slagkraftiga dolter­bolag. Sålunda övertog Tobaksbolaget från Kabi dess dolterbolag Grummebolagen. Statsföretag överlät till LKAB samtiiga aktier i Stats-gruvor med verkan från den 1 januari 1975. Sedan slutet av förra året pågår en omgrappering av flera av Svetabs dotterbolag. En särskild byggmaterialgrupp, tUls vidare direkt sorterande under moderbolaget, etablerades. Två mindre företag i verktygsbranschen, Nordtool och An­derssons Finsliperi, kommer att överföras till SMT-Pullmax. Andra Uk­nande omflyttningar planeras. Samtidigt kommer verksamheten i Sve­tab, med inriktning på nyetablering, att knytas närmare tiU Statsföretag. 45 % av aktierna i[REDACTED_EFTERNAMN] Byggmaterial förvärvades. I början av 1975 övertog Statsföretag en minoriletspost på 9,5 % av aktierna i Götaver­ken från staten.

Under 1974 beslöt Statsföretag om nyemissioner hos en rad dotterbo­lag. Det sammanlagda beloppet översteg 350 milj. kr. Häri inräknas de 175 mUj. kr. avseende Stålverk 80, som tillsköts efter riksdagsbeslut till Statsföretag och omedelbart slussades vidare till NJA.

Skr 1975: 88

36

För att i planerad omfattning kunna medverka i dotterbolagens ex­pansionsplaner kommer Statsföretag under de närmaste åren att behöva låna stora belopp, företrädesvis på utländska kapitalmarknader. I slutet av 1974 träffades sålunda avtal med svenska och utiändska banker om ett par medelfrlstiga lån med 56 års löptid och på ett sammanlagt värde av 20 miljoner US$ eller motvärdet härav i annan konvertibel eu-rovaluta. Under 1975 uppskattas lånebehovet tiU inemot 300 milj. kr.

Under året antog Statsföretags styrelse riktlinjer för "Samråd och in­formation om företagens ekonomi i Statsföretagsgrappens företag". Dessa riktiinjer kommer att innebära kraftigt ökade insatser internt inom företagen, syftande till att ge aUa anställda ökade möjligheter att aktivt ta del i sitt eget företags utveckling. Statsföretags styrelse antog li­kaledes "Mål och riktlinjer för förbättting av de svårsysselsattas situa­tion i Statsföretagsgrappens företag".

I löner och arvoden utbetalades under året till styrelse och verksfäl-lande direktör 548,1 tkr och tiU övriga i medeltal 44 anställda 4 075,7 tkr.

Bolaget har inte någon lånefordran eller ansvarsförbindelse som enligt aktiebolagslagen skaU redovisas i förvaltningsberättelsen.

Till Norrlandsfonden lämnades bidrag med 15 milj. kr.

Efter ordinarie bolagsstämma i maj månad 1974

kvarstod som disponibla medel

19 829 tkr

tillkommer årets resultat

37 153 tkr

till bolagsstämmans förfogande

56 982 tkr

Styrelsen och verkstäUande direktören föreslår

att som utdelning disponeras 56 000 tkr inklusive 20 000 tkr av bidraget

tUl Svetab. Kontant tiU aktieägaren, staten, skall därför erläggas

36 000 tkr. att återstoden, eller 20 982 tkr, balanseras i ny räkning.

Stockhohn i mars 1975

BertU[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik Grafström

Harry Hjalmarson

(st>relsens ordförande)

Ivar[REDACTED_EFTERNAMN]

Sigurd Ljungcrantz

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Åke Ståhlbrandt

Nore[REDACTED_EFTERNAMN]

Per[REDACTED_EFTERNAMN] (verkställande direktör)

Skr 1975:88

37

Revisionsberättelse

I egenskap av revisorer i Statsföretag Aktiebolag får vi avge följande revisionsberättelse för år 1974.

Vi har granskat årsredovisningen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om bolagets ekonomi och förvaltning samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erfor­derUga.

Den löpande granskningen och granskningen av bokslutet har hand­hafts av Bohlins Revisionsbyrå AB, som däröver avlämnat berättelse till revisorerna.

Emot den i förvaltningsberättelsen omnämnda uppskrivningen och nedskrivningen av aktier i dolterbolag har vi inget att erinra.

Aktiebolagslagens föreskrifter om redovisning av aktieinnehav och koncernförhållanden har iakttagits Uksom även föreskriftema om för­teckning över lån och ansvarsförbindelser avseende sådana personer, för vUka inskränkning i rätten tiU lån föreUgger.

Under revisionen har icke framkommit anledning tUl anmärkning be­träffande redovisningshandlingarna, bokföringen, inventeringen av till­gångarna eUer förvaltningen i övrigt.

Styrelsen och verkstäUande direktören föreslår, att vinsten enligt ba­lansräkningen, 56 982 tkr, disponeras sålunda,

att tiU aktieägaren, staten, utdelas

36 000 tkr

samt att i ny räkning balanseras

20 982 tkr

Summa

56 982 tkr

Detta förslag beaktar aktiebolagslagens föreskrifter angående fondav­sättning och strider icke mot god affärssed. Vi tillstyrker, att den i årsredovisningen intagna, av oss påtecknade balansräkningen

faststäUes, att styrelsens ledamöter och verkställande direktören beviljas ansvarsfri­het för den tid årsredovisningen omfattar samt att vinsten disponeras i enUghet med ovannämnda förslag.

Stockholm den 8 april 1975

Sören Mannheimer

Bernt[REDACTED_EFTERNAMN]

Andreas[REDACTED_EFTERNAMN]

Knut Ranby

Birger[REDACTED_EFTERNAMN]

auktoriserad revisor

auktoriserad revisor

Skr 1975: 88

38

Den företagsdemokratiska utvecklingen

Demokrati under fem år

Elt av de mål Statsföretagsgruppen haft, alltsedan gruppen bildades för fem år sedan, har varit atl skapa långsiktig anställningstrygghet och arbetstillfredsställelse för de anställda samt en strävan alt öka de an­stäUdas medinflytande.

Statsföretags policy om företagsdemokrati fastställdes 1971 i anslut­ning lill fyra konferenser med representanter för förelagsledningar och övriga anstäUda samt företagsdemokratidelegationen.

Under åren 197274 påbörjade dotterbolagens förelagsnämnder ul­vecklingen av företagsanpassade handlingsprogram. Detta befrämjades av 20 konferenser som arrangerades i samarbele mellan Statsföretag, SFO (Statsföretagens Förhandlingsorganisation), LO och SIF/SALF/CF. Totalt har ca 400 personer deltagit.

Konferenserna har haft en stimulerande inverkan på de organ för samråd och medinflytande som finns. Verksamheten i företagsnämn­derna har utvecklats, nya utskott och kommittéer har tUlkommit och de anställdas representanter har i högre grad än tidigare kunnat medverka i företagens planerings- och poUcyarbete.

I samband med en översikt som gjordes i moderbolaget 1973 priorite­rades följande utvecklingsområden:

Personalpolitik i samverkan genom

utformning av personalpolitiska program, riktlinjer och rutiner

personalmedverkan vid befattningsutformning, rekrytering och urval

personaUnflylande på ulbildning

Förändrad arbetsorganisation genom

självstyrande arbetsgrupper

projektmedverkan

direktionsmedverkan

Själv korrigerande syslem för arbetarskydd och hälsovård.

Medinflytande i styrsystem för produktion och ekonomi.

I slutet av 1973 fanns det handlingsprogram i 21 av de 22 dotterbolag som har mer än 50 anställda.

Fortsatt utveckling

Två tendenser kan urskiljas. Arbetsorganisation och representativa system utvecklas mot en integrerad organisation, dvs. en linjeorganisa­tion med personalrepresentanter i direktion eller motsvarande och på övriga ledningsnivåer (Ex. Karlskronavarvet, Kalmar Verkstad, Tobaks-

Skr 1975: 88

39

bolaget, Liber Grafiska). Vidare synes företagens parisgemensamma handlingsprogram få form av formeU överenskommelse, ibland tillkom­men inom nämndverksamhelen (Karlskronavarvel), ibland genom över­läggningar på förbundsnivå (Tobaksbolaget).

Frågorna om trygghet, arbetstillfredsställelse och medinflytande ak­tualiseras regelbundet i långsiktsplaneringen inom Statsföretag och i samband med alt moderbolaget fastställer dotterbolagens mål. Man får därigenom en fortgående dialog om utvecklingen.

Riktlinjer för samråd och information om företagels ekonomi har be­slutats av Statsföretags styrelse efter en utredning i en parlssammansalt arbetsgrupp med bred förankring och efter remiss till dotterbolagens förelagsnämnder.

En särskUd parissammansatt referensgrupp arbetar på alt främja till-lämpningen av riktlinjerna i samarbele med två av förelagen (Karlskro­navarvet och Kabi).

Riktlinjer har också beslutats för ålgärder som kan gynna svårsyssel-satt arbetskraft. Förebilder har funnits bl. a. i LICABs och NJAs arbete med frågor av denna typ.

SFO, har påtagit sig större ansvar för att bevaka företagsdemokra-liska frågor i centrala förhandlingar.

Man kan förvänta sig alt utvecklingstakten ökar under 1975. Mer än policyutveckling kommer arbetet nu att gälla praktiska förändringar på arbetsplatsen. I samråds- och utvecklingsorgan har man dessutom börjat diskutera vilka praktiska konsekvenser en ny lagstiftning om förhand­lingsrätt och kolleklivavlal får inom gruppen.

Policydokument Inom Statsföretag av grundläggande betydelse för den företagsdemokratiska utvecklingen:

Statsföretagsgruppen mål, inriktning och ansvar (1972)

Statsföretags   inriktning   inom   det  företagsdemokraliska   området (1971)

Samråd och information om förelagels ekonomi i Statsföretagsgrap­pens företag (1974)

Statsföretags  riktlinjer  om  åtgärder  för  svårsysselsalt  arbetskraft (1974)

UtveckUngsarbetet vägledes i övrigt bl. a. av förelagsdemokralidelega-tionens skrift "Försöksverksamhet med företagsdemokrati vid slalliga bolag" samt av avtal mellan parterna.

Utvecklingsorgan

Företagsdemokratidelegationen, (19681975) för försöksverksamhet inom statliga bolag som förväntas ge vägledning inom n'äringslivcl.

Skr 1975: 88

40

Trygghetsrådet för statsägda bolag, TRS, (1972) främjar trygghetsav­talets tillämpning samt den företagsdemokratiska processen.

Utvecklingsrådet för statsägda bolag, URDEM, (1973) verkar för en påskyndad utveckling inom det företagsdemokratiska området, och sva­rar numera också för kontinuiteten i det arbete som förelagsdemokrati-delegationen påbörjat.

Statsföretags arbetsgrupp beträffande svårsysselsalt arbetskraft (19731974)

Statsföretags referensgrupp för ekonomisk information till de an­ställda, (1974) för tillämpning av riktlinjer.

Statsföretags projektgrupp för utveckUng av personal-planeringssys­tem för gruppen (19741975)

Skr 1975: 88

41

Statsföretagsgruppen balansräkning

milj. kr.

Tillgångar

Omsättningstillgångar Kassa och bankmedel (not 1) Kortfristiga fordringar (not 2) Varulager (not 3)

Investeringskonto hos Sveriges Riksbank

A nlåggningstillgångar Aktier och andelar Långfristiga fordringar (not 4) Fastigheter, maskiner och inventarier (not 5) Goodwill (not 6)

Summa tillgångar

550,8 1 648,1 1 700,6

713,9 2 319,7 2 360,8

3 899,5 25,7

31 december 1974     31 december 1973

5 394,4 84,6

54,8 851,9

4 406,3 16,8

89,7

782,7

5 329,8 9 255,0

5 375,0 45,6

6 293,0 11 772,0

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Bankskulder Leverantörsskulder övriga kortfristiga skulder

300,5

910,9

2 005,6

3 217,0

259,4

596,0

1 528,8

2 384,2

Långfristiga skulder Obligationslån (not 7) Övriga långfristiga skulder (not 8) Avsatt till pensioner

710,0

2 642,9

310,6

3 663,5

597,8

2 040,5

264,5

2 902,8

Särskilda avsättningar

Allmän varulagerreserv (not 9)

Lagerinvesteringskonton

Investeringsfonder (not 10)

Särskilda investeringsfonder

Arbetsmiljöfonder

Ackumulerade avskrivningar utöver

planenliga

Övriga avsättningar

738,5

149,1 51,0 69,2

990,7 4,6

2 003,1

483,8 28,2 74,0

672,7 3,7

1 262,4

Värdereglering för investeringar i dotterbolag

176,5

182,5

Minoritetsintressen i eget kapital (not 11)

94,3

90,6

Eget kapital

Aktiekapital Bundna medel Disponibla medel (not 12) Årets resultat

1 525,0

768,1

249,7

74,8

I 400,0 580,5 314,6 137,4

Summa eget kapital

2 617,6

2 432,5

Summa skulder och eget kapital

Il 772,0

9 255,0

Villkorlig skuld till svenska staten

Ställda panter

Övriga ansvarsförbindelser

64,7

3 250,7

378,9

179,7

2 803,5

322,7

Skr 1975:88

42

Statsföretagsgruppen resultaträkning

milj. kr.

1974

1973

8 062,5

5 605,6

6 403,8

4 707,2

1 658,7

898,4

463,2

416,8

1 195,5

481,6

162,0

28,7

190,7

115,4 15,9

131,3

248,6 94,8

343,4

176,8 23,0

199,8

1 042,8

413,1

-55,9

-7,0

Försäljningsintäkter (not 13) Tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnader

Återstår

Avskrivningar enligt plan (not 14)

Rörelseresultat efter avskrivningar

Finansiella intäkter

Räntor

Övriga (not 15)

Finansiella kostnader

Räntor

Övriga (not 15)

Återstår

Extraordinära intäkter och kostnader (not 16)

Resultat före bokslutsdispositioner och

skatter

986,9

406,1

DisposUioner

Avsättning till allmän varulagerreserv    240,6

73,1

-309,6 -91,0

-58,9 -6,3

-51,0 -69,2

+ 9,2

752,2

-5,5

143,8

234,7

262,3

159,0

123,4

75,7

138,9

-0,9

-1,5

F:.xtra avskrivningar utöver planenliga (not 17)

Avsättning till investeringsfonder Avsättning till särskilda investerings­fonder

Avsättning till arbetsmiljöfonder Övrigt, netto (not 18)

Minoritetsandelar i årets resultat

Årets resultat

74,8

137,4

Resultat före skatter Skatter

Skr 1975: 88

43

Statsföretagspruppen bokslutskommentarer

Koncernens resultat- och balansräkningar med kommentarer, sidorna 4146, samt den inledande översikten över koncernens verksamhet, si­dorna 48 utgör en del av Statsföretags årsredovisning. Koncernbok­slutet bygger på redovisningshandlingar från samtliga de bolag där Stats­företag äger 50 % av aktiema eller mer. Koncernbokslutet har upprät­tats enligt den s. k. förvärvsvärdemetoden (past-equity).

Balansräkningen

1. Kassa och bankmedel

Kassa och bankmedel ökade med 163 milj. kr. Största ökningen redo­visade Tobaksbolaget främst beroende på att 226 milj. kr. i tobaksskatt var obetald vid årsskiftet.

2. Kortfristiga fordringar

Lån och placeringar ökade med 275 milj. kr. varav hos Statsföretag 130 milj. kr. samt hos UddevaUavarvet 89 milj. kr. Fordringar på kun­der ökade med 368 milj. kr.

3. Varulager milj. kr.

Varulagret redovisas till det lägsta av anskaffnings- resp återanskaff-ningsvärdet, som efter avdrag för inkurans ej heller översteg varornas försäljningsvärde efter avdrag för försäljningskostnader.

1974

1973

Bruttolager

2 481,7

1790,3

Inkuransreserv

120,9

89,7

Balansräkningens värde

2 360,8

I 700,6

Av varulagerökningen hänförde sig 101 milj. kr. till bolag som förvär­vats under året. Större lagerökningar redovisades hos ASSI med 178 milj. kr., NJA 123 milj. kr. samt hos Tobaksbolaget med 83 milj. kr.

4. Långfristiga fordringar

Över 500 milj. kr. redovisades av Uddevallavarvet och avsåg krediter för levererade fartyg. Dessa minskade under året med 125 milj. kr.

5. Anläggningar milj. kr.

Ackumulerade avskrivningar utöver plan redovisas på balansräkning­ens passivsida. Dessa uppgick till 990,7 milj. kr. (672,7). I bokfört netto­värde, övrigt, ingår pågående nyanläggningar med 764,8 milj. kr.

Skr 1975:88

44

Fastig­heter

Maskiner Inventarier Övrigt

Totalt

3 228,8

4 559,6

1 177,3

8 965,7

1 416,3

2 015,5

158,9

3 590,7

1 812,5

2 544,1

1 018,4

5 375,0

164,9

825,3

0,5

990,7

Anskaffningsvärde Ackumulerade avskrivningar enligt plan

Värde enligt balansräkningens tillgångssida

Ackumulerade avskrivningar utöver plan

Bokfört nettovärde

1647,6       1718,8       1017,9       4 384,3

Brandförsäkringsvärdena var vid årsskiftet för byggnader ca 3 250 milj. kr. och för maskiner och inventarier ca 5 400 milj. kr. Taxerings­värdena för byggnader och tomter uppgick till ca 3 350 milj. kr. På de övervärden i dotterbolagsaktier, som i koncernens balansräkning tUlförts fastigheter ocb maskiner, har avskrivning skett med 10 % enligt tidigare tillämpad praxis.

6. Goodwill

Balansräkningens värde för goodwill består av förvärvade goodwill­värden i dotterbolag till ASSI.

7. Obligationslån

ökningen av obligationslånen med 112 milj. kr. avsåg främst nya lån till Berol Kemi (35 mUj. kr.) samt Uddevallavarvet (75 milj. kr.).

8. Övriga långfristiga skulder

Reverslån hos NJA ökade från 1973 med 323 milj. kr. Ökningen av­såg bl. a. lokaliseringslån med 156 milj. kr. samt lån hos försäkringsbo­lag pch banker med ca 90 mUj. kr. I övrigt redovisade Uddevallavarvet en ökning med 89 mUj. kr. och ASSI med 194 mUj. kr., varav 163 milj. kr. utgjorde latent skatteskuld i samband med förvärvet av Örebro Pap­persbmk.

9. Allmän varulagerreserv milj. kr.

Enligt balansräkningen 1974-01-01

483,8

övertagna i samband med förvärv av dotterbolag

2,6

Årets avsättningar, netto

240,6

Aterföring av reservering i koncernbokslutet

11,5

Enligt balansräkningen 1974-12-31

738,5

Minoritetens andel av varalagerreserven uppgick tUl 6,7 milj. kr. Det outnyttjade utrymmet för ytterligare skattefri nedskrivning av varalager var ca 560 milj. kr.

Skr 1975: 88

45

10. Investeringsfonder milj. kr.

Enligt balansräkningen 1974-01-01

74,0

Övertagna i samband med förvärv av dotterbolag

0,4

Under året ianspråktagna

 16,3

Årets avsättningar

91,0

Enligt balansräkningen 1974-12-31

149,1

11. Minoritetsintressen i eget kapUal milj. kr.

1974

1973

LKAB                                                                            61,1

60,8

SARA                                                                            23,0

18,4

Uddcomb                                                                    3,3

6,7

Övriga dotterbolag                                                         1,8

1,8

Minoritetsintressen Ingående i dotterdollerbolag      5,1

2,9

Enligl balansräkningen

94,3

90,6

Minoritetsintresset i SARA har liksom tidigare år delvis tagits i an­språk för att täcka ej bokförda pensionsåtaganden. Motivet för dessa ombokningar ges av bolagsordningen för SARA.

12. Disponibla medel milj. kr.

Enligt balansräkningen 1974-01-01

452,0

Avsättning till bundna medel

37,5

Fondemission i Tobaksbolaget

150,0

-varav avgår förvärvade vinstmedel

+ 51,0

Uddevallavarvets tidigare villkorliga skuld

till staten, nu ovillkorlig

50,0

Utdelning till utomstående

25,2

211,7

Övrigt, netto

+9,4

Enligl balansräkningen 1974-12-31

249,7

Resultaträkningen

13. Interna leveranser milj. kr.

Försäljningsvärdet har framkommit efler eliminering av interna leve­ranser uppgående till:

1974

1973

87,1

30,0

28,8

16,1

6,7

6,0

17,9

22,8

LKAB till NJA

NJA till Uddevallavarvet

ASSI till Svetab

Övriga interna leveranser

Summa

140,5

74,9

14. Avskrivningar

Avskrivningarna enligt plan är beräknade med ledning av anläggning­arnas ekonomiska livslängder. De uppgick för maskiner och inventarier liU 324,4 milj. kr., för fasligheter tiU 129,1 milj. kr. och för övriga an-

Skr 1975:88

46

läggningar till 9,7 milj. kr. Byggnader avskrivs sålunda i allmänhet med 34 % medan huvuddelen av maskinerna avskrivs med 712 %. I bägge fallen räknat på ursprungligt anskaffningsvärde och utan hänsyn till eventuell direktnedskrivning mol investeringsfond.

15. Finansiella intäkter och kostnader

Vid sidan av räntor redovisades bland intäkterna utdelningar från ut­omstående bolag med 3,5 milj. kr. samt kursvinster med 22,8 milj. kr. och bland kostnaderna kursförluster på främmande valutor med 94,8 milj. kr. UddevaUavarvet redovisade 73,2 milj. kr., varav 71,0 milj. kr. utgjorde uppskrivning av långfristiga lån.

16. Extraordinära intäkter och kostnader milj. kr.

Intäkter

Realisationsvinster vid försäljning av

anläggnings-

tillgångar

Kostnader

Nedskrivning av övervärden mm

37,2

Extraordinära saneringskostnader

34,6

Bidrag till Norrlandsfonden

15,0

Övrigt, netto

26,0

56,9

-112,8

Netto

- 55,9

17. Extra avskrivningar utöver planenliga

Avskrivningarna fördelar sig med 297,0 milj. kr. (55,3) på maskiner och inventarier samt med 12,6 mUj. kr. (3.6) på fastigheter och övriga anläggningar.

18. Övrigt netto milj. kr.

Upplösning av lagerinvesteringskonto

28,3

Gollgörelse frän pensionskassor. Tobaksbolaget       7,7

36,0

Avgår:

Avsättning för täckande av pensionsskuld

i ASSI och SARA

13,5

Avsättning till reserv för aktier

12,3

Övrigt, netto

1,0                   -26,8

Netto

9,2

Skr 1975:88

47

Statsföretagsgruppen finansieringsanalys

milj. kr.

1974

1973

1972

Tillförda medel

Internt tillförda medel

Nettovinst

75

137

91

Avskrivningar

773

476

365

Avsättningar och dispositioner m m

328

95

34

Avgår statsbidrag som påverkat resultatet

 86

Avgår utdelning

 22

Summa

1 154

708

404

761 175

209

605 86

936

209

691

2 090

917

1095

Externt tillförda medel Långfristig upplåning Statsbidrag Nyemission

Summa

Summa tillförda medel

Använda medel

Investeringar

Aktier, andelar, fordringar mm

3

49

Fastigheter, maskiner och inventarier 

delvis genom företagsförvärv

1425

851

960

Summa använda medel

1428

900

965

Förändring av rörelsekapital

662

17

130

Summa

2 090

917

1095

Specifikation av förändring i rörelsekapital

Ökning av varulager Förändring av kortfristiga fordingar Ökning av kortfristiga skulder Förändring av kassa och bankmedel

660

672

833

163

243 -63 -66 -97

178

317

603

238

Summa

662

17

130

Skr 1975:88

48

Inflationens effekter några synpunkter

Det gångna året har kärmetecknats av stora prisökningar på många av gruppens produkter men också på förbrakade råvaror och halvfabrikat. Prisökningen har även varit mycket kännbar på investeringssidan. I av­vaktan på mer generella rekommendationer för en fullständig omräk­ning av årsbokslutet med hänsyn till inflationseffekterna ges här kom­mentarer till några viktiga förhåUanden.

Avskrivningar på återanskaffningsvärden

Koncernens resultaträkning har belastats med avskrivningar enligt plan uppgående tiU 463 milj. kr. ber'äknade på det sätt som angivits i tillhörande kommentarer. Avskrivningsbeloppet baserat på återanskaff­ningsvärden uppgår till ca 720 milj. kr.

Lagervinster

I resultaträkningen har s. k. lagervinster inkluderats i resultatet före bokslutsdispositioner och skatter. Lagervinster i bokstavlig mening, be­roende på att utgående lager omvärderats från under året gällande stan.-dardpriser till bokslulsvärden, förekommer i förhållandevis obetydlig omfattning och beräknas för koncernen inalles uppgå tiU ca 20 milj. kr. Däremot påverkas resultatet före bokslulsdispositioner och skatter indi­rekt i större utsträckning av att årets lagerförbrukning i betydande om­fattning redovisas till v'ärden som bygger på kostnadsläget 1973 eller ti­digare. Om materialförbrukningen under 1974 genomgående hade bok­förts till aktuella återanskaffningsvärden skulle resultatet ha försämrats med ca 220 milj. kr.

"Inflationsrensad" lönsamhet

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter rensat från de infla­tionseffekter som ovan nämnts uppgår tiU ca 490 milj. kr. Om detta ef­ter tillägg av kostnadsräntor sätts i relation till uppindexerade tUlgångs-värden erhålls en lönsamhet på arbetande kapital uppgående tiU ca 6 %. I kapitalbasen, som avser årsgenomsnitt, har anläggningstiUgångarna värderats till braksvärden, dvs. aktuella återanskaffningsvärden med av­drag för ackumulerade kalkylmässiga avskrivningar. Lagret har också i möjligaste mån värderats till aktuella återanskaffningsvärden. Kassa, bank och postgirotUlgodohavanden samt fordringar har värderats till bokförda värden.

Skr 1975:88

49

Inflationseffekter på rörelsekapitalets storlek

Ar 1974 innebar en kraftig ansvällning av koncernens rörelsekapital och ökningen uppgick lUl 662 mUj. kr. Den helt dominerande förkla­ringen härtill är en lagerökning på 660 milj. kr. (föregående år 243 milj. kr.). Av årets lagerökning hänför sig ca 100 milj. kr. till förvärvade bo­lag och ca 360 milj. kr. tUl prisökningar.

Kundfordringarna ökade med 53 milj. kr. mer än leverantörsskul­derna medan kassa- och bankmedel steg med 163 milj. kr. Dessa föränd­ringar uppvägs dock av att övriga korfristiga skulder ökat med 214 milj. kr. mer än övriga kortfristiga fordringar.

Orderstock i fasta priser

Vid utgången av 1974 hade en del av företagen inom gruppen en or­derslock inkluderande bestäUningar i fasta priser avsedda att levereras under 1975 eller senare. Sådana orderstockar finns hos de båda varven men bl. a. också hos NJA och SMT-Pullmax. Den del av orderstocken som tagils i fasta priser beräknas för gruppen totalt uppgå till ca 4 000 milj. kr. Material för dessa leveranser har till stor del upphandlats i fasta priser. Hänsyn till normala lönekostnadsökningar har tagits då dessa order tecknades. Däremot har hänsyn inte tagits till de stora ök­ningar som inträffade under 1974 och som delvis kan förväntas under 1975.

"Inflationsrensat" resultat

I beräkningen har bl. a. bortsetts från inflationsvinst på den monetära nettoskulden.

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

enligt resultaträkning

987 milj. kr.

Avgår: Skillnad mellan kalkylmässiga och planenliga

avskrivningar

ca 257 milj. kr.

Lagervinster

ca 240 milj. kr.

"Inflationsrensat" resultat före bokslutsdispositioner

och skatter

ca 490 milj. kr.

4    Riksdagen 1975. I saml. Nr 88

Skr 1975: 88

50

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

Resultaträkningar i sammandrag

ABAB

ASSI

Berol

BS

milj. kr.

Kemi

Konsult

Fakturerad försäljning

57,5

1 664,6

475,9

17,3

Tillverknings-, försäljnings- och

administrationskostnader

57,0

1 061,8

352,1

17,0

Avskrivningar

0,6

75,9

9,9

0,2

Rörelseresultat

(0,1)

526,9

113,9

0,1

Finansiellt netto

0,1

(47,9)

(3,8)

0,1

Extraordinära poster

0,1

.

Resultat före bokslutsdispositioner

och skatter

0,1

479,0

110,1

0,2

Dispositioner

(432,3)

(92,2)

Skatter

15,6

17,0

0,1

Årets resultat

0,1

31,1

0,9

0,1

Balansräkningar i sammandrag

milj. kr.

Likvida tillgångar

1,7

144,6

30,2

2,2

Fordringar

11,0

302,7

90,9

4,8

Varulager

1,5

428,4

87,7

Summa omsättningstillgångar

14,2

875,7

208,8

7,0

Anläggningstillgångar

5,7

1 408,4

53,5

0,2

Balansomslutning

19,9

2 284,1

262,3

7,2

Korta skulder

13,2

517,1

85,8

6,6

Långa skulder

3,5

795,3

48,3

Summa skulder

16,7

1 312,4

134,1

6,6

Särskilda avsättningar

0,4

607,7

91,0

Eget kapital

2,8

364,0

37,2

0,6

varav aktiekapital ingående i eget

kapital

2,0

300,0

30,0

0,3

() =

minussiflfror

Skr 1975: 88

51

Cea-

Kabi

Kalmar Karls-

Liber

Linson

LKAB

NJA

Nuc-

Nyc-

verken

Verk-

krona-

Gra-

Instru-

lear

kel-

stad

varvet

fiska

ment

Steam hus

75,9

304,9

66,7

136,2

195,6

4,8

2 013,3

994,1

45,8

77,7

263,7

64,1

117,6

189,1

7,8

1 435,0

922,1

2,4

44,3

2,1

13,3

1,8

4,4

3,7

0,1

219,5

49,0

0,2

(3.9)

27,9

0,8

14,2

2,8

(3,1)

358,8

23,0

(2,4)

1.3

(1,9)

(3,1)

(0,4)

8,9

(1,1)

(0,4)

14,2

(46,8)

0,1

(0,2)

2.9

0,2

(1,2)

(10,3)

(5,8)

27,7

0,4

23,3

1.7

(4,7)

362,7

(23,8)

(2,3)

1,1

5,9

(22,5)

11,6

(17,4)

(1,5)

4,7

(270,5)

20,0

2,3

(1,0)

0,1

2,5

3,4

0,1

69,6

3,2

__ 

2,7

12,0

2,5

0,1

22,6

(7,0)

0,1

9,7 21,0 13,0

11,8

72,5

103,4

2,0

32,7 20,3

38,0 84,0 93,2

2,7 31,6 54,1

0,2 0,8

4,2

246,0 396,8 268,6

47,8 305,1 424,6

10,7

1,7 9,7 3,8

43,7 23,6

187,7 142,0

55,0 19,7

215,2 64,9

88,4 30,1

5,2 0.5

911.4 1 840,7

777,5 1 038,9

10,7

15,2 2,9

67,3

329,7

74,7

280,1

118,5

5,7

2 752,1

1 816,4

10,7

18,1

38,8 14,0

66,9 87,1

39,1 14,4

148,4 13,3

61,5 16,1

2,3 3,0

437,9 130,9

311,5 1 027,4

10,6

12,1 4,8

52,8

154,0

53,5

161,7

77.6

5,3

568,8

1 338,9

10,6

16,9

5,5 9,0

103,0

72,7

3,1 18,1

76,3 42,1

18,5

22,4

0,1 0,3

771,9 1411,4

477.5

0,1

1,0 0,2

8,0

50,0

5.0

32,0

15,0

0,3

500,0

400,0

0,1

0,1

Skr 1975: 88

52

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

Resultaträkningar i sammandrag milj. kr.

Olje-

SARA      Skövde     SMT-       Sonab

transit

Gas-

Pullmax

betong

0,5

396.7

0,3

16,2

0,2

10,0

(0,2)

(8,9)

9,6

10,7

(9,9)

0,8

Fakturerad försäljning

1,0        422,9

Tillverknings-, försäljnings-och administrations­kostnader Avskrivningar Rörelseresultat Finansiellt netto Extraordinära poster Resultat före boksluts­dispositioner och skatter Dispositioner Skatter

Årets resultat

Balansräkningar i samman­drag milj. kr.

13,1 79,5 10,8

103,4

225,2

328,6

81,2 200,7

281,9

6,9 39,8

5,0

Likvida tillgångar

1,0

Fordringar

0,2

Varulager

Summa omsättningstillgångar     1,2

AnläggningstiUgångar

19,4

Balansomslutning

20,6

Korta skulder

0,1

Långa skulder

19,5

Summa skulder

19,6

Särskilda avsättningar

Eget kapital

1,0

varav aktiekapital ingående

i eget kapital

1,0

13,1 13,1

4,0 4,0

9,1 10,0

171,7

148,3

4,6

18,8

(5,9)

1,8

14,7

(13,5)

0,9

0,3

4,3 54,6 68,6

127,5

40,8

168,3

64,7 67,1

131,8

19,7 16,8

18,0

82,0

95,1

2,3

(15,4)

(6,7)

(30,9)

(53,0)

50,0

0,1

(3,1)

1,6 33,4 57,7

92,7

18,3

111,0

73,4 37,0

110,4

0,6 6,5

( ) = minussiffror

Skr 1975: 88

53

Stats-   Stig-    SID    SvenskSvenskaSkiffer- Tobaks- Svetab Udd-

Udde­

gruvor tex                 Torv- Lager- olje-      bolaget                comb

valla-

för-     hus       bolaget

varvet

ädling

28,9      25,4   1,1

3,6

0,4

628,8     205,5

5,2      565,7

26,5

24,5   1,1

6,6

2,7

0,3

494,1

226,1

12,7

467,7

4,8

0,6     -

0,5

0,8

23,0

7,2

5,6

11,1

(2,4)

0,3     -

1,0

0,1

0,1

111,7

(27,8)

(13,1)

86,9

(0,9)

(0,6)   -

0,3

(0,1)

0,6

37,6

(9,7)

(8,5)

(48,2)

0,2

-   0,2

0,2

0,1

(2,0)

(10,7)

8,7

(3,1)

(0,3) 0,2

1,5

_

0,8

147,3

(48,2)

(21,6)

47,4

3,2

0,3     -

(1.1)

(124,8)

48,8

40,0

(46,8)

0,1

0,1

-

0,1

8,4

0,5

0,2

0,5

-   0,2

0,3

0,7

14,1

0,1

18,2

0,1

0,8

14,0

8,6

0,2 4,0 3,8

0,4 0,1

5,7 1,2 1,4

0,2 0,7

2,9

272,9 155,0 338,6

6,7 87,6 53,0

0,9

25,9

107,2

397,2 473,6 266,2

23,4

8,0

0,5

8,3

0.9

2,9

766,5

147,3

134,0

1 137,0

33,3

9,0

0,2

3,4

7,8

19,6

600,8

61,0

97,9

715,3

56,7

17,0

0,7

11,7

8,7

22,5

1 367,3

208,3

231,9

1 852,3

6,6 20,8

3,9 9,7

0,3

1,1 0,2

2,2 1,4

1,0

640,2 66,3

107,7 86,0

114,9 103,5

700,6 893,8

27,4

13,6

0,3

1,3

3,6

1.0

706,5

193,7

218,4

1 594,4

10,6 18,7

3,4

0,4

4,1 6,3

5,1

21.5

245,2 415,6

3,5 11,1

13,5

46,8 211,1

10,0

2,4

0,8

5,0

5,0

23.0

300,0

10,0

40,0

200,0

Skr 1975: 88

54

Statsföretag AB balansräkning

milj. kr.

Tillgångar

31 december 1974

31 december 1973

Omsättningstillgångar Kassa, bank och postgiro Placeringslån Fordringar, dotterbolag Andra fordringar

Anläggningstillgångar

Fordringar, dotterbolag

Fordringar, övriga

Inventarier

Aktier i dotterbolag (not 5 och 8)

Aktier i andra bolag (not 6 och 9)

106,7

150,0

201,7

11,2

208,6

63,1

0,2

2 210,9

15,0

469,6 2 497,8

242,8

20,0

162,1

0,6

215,3

13,5

0,3

1 879,9

1,5

425,5 2 110,5

Summa tillgångar

2 967,4

2 536,0

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

Skatteskuld

Övriga kortfristiga skulder

Långfristiga skulder Reverslän, dotterbolag Reverslån, övriga Obligationslån

Eget kapital Aktiekapital Reservfond Disponibla medel Årets resultat

Summa eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Borgensförbindelser (not 7)

456,4 38,2 27,9

522,5

180,5 16,3 29,8

226,6

210,6

89,6

179,2

479,4

270,1 89,6

174,4

534,1

1 525,0

383,5

19,8

37,2

1 400,0

333,5 18,9 22,9

1 965,5

1 775,3

2 967,4

2 536,0

1 111,4

989,1

Skr 1975: 88

55

Statsföretag AB resultaträkning

milj. kr.

1974

1973

Erhållna koncernbidrag (not 1) Erhållna utdelningar (not 2) Räntor, netto (not 4)

Förvaltningskostnader (varav avskriv­ningar 0,2 för 1974 och 0,1 för 1973) Utvecklingsprojekt

Lämnade koncernbidrag och aktieägar­tillskott (not 1 och 3)

Extraordinära kostnader: Nedskrivning av aktier Stämpelkostnader Bidrag till Norrlandsfonden

Resultat före bokslutsdispositioner

och skatter

Avsättning till reserv för aktier

Resultat före skatter

Skatter

Årets resultat

174,5

36,6

-19,4

97,0

30,2

-10,9

191,7

116,3

11,0 0,8

10,3 5,9

83,0

-94,8 96,9

43,8

-60,0

56,3

4,5

2,1

15,0

-21,6

75,3

2,5

1,4

15,0

-18,9

37,4 5,0

75,3

32,4

38,1

9,5

37,2

22,9

Originalen till resultat- och balansräkningarna är undertecknade av styrelsen och verkställande direktören samt påtecknade av revisorerna.

Skr 1975:88

56

Statsföretag AB bokslutskommentarer

Resultaträkningen

1. Koncernbidrag (milj. kr.)

Erhållna

LKAB

144,0'

Tobaksbolaget

95,0

ASSI

40,0=

Berol Kemi

20,0

Kabi

6,0

Karlskronavarvel

] ,9

SMT-Pullmax

0,9

Summa

307,8

' varav direkt till Statsföretags dotterbolag 93,3 milj. kr.  direkt till Svetab.

Lämnade

Svetab

50,6'

Sonab

50,0

Uddcomb

40,0»

NJA

20,0'

Kalmar Verkstad

16,0*

SARA

12,0

Statsgruvor

9,0'

Ceaverken

6,0*

Sinjet

5,1

Linson Instrument

4,7

Nuclear Steam

2,3*

Summa

215,7

' varav direkt från ASSI 40,0 milj. kr. * direkt frän LKAB.

2. Utdelning (milj. kr.)

Följande utdelningar erhålles från dotterbolag.

1974

1973

LKAB

16,8

11,8

ASSI

15,0

13,0

Kabi

2,4

3,5

Karlskronavarvet

1.9

1,9

Svensk Torvförädling

0,3

ABAB m fl

0,2

Summa

36,6

30,2

3. Aktieägartillskott

Aktieägartillskott lämnades till Svetab med 0,6 milj. kr. (5,3).

Skr 1975: 88

57

4. Räntor (milj. kr.)

Frän koncernbolag Från övriga

26,5 23,9

Summa

50,4

Till koncernbolag Till övriga

49,9 19,9

Summa

69,8

Netto

26,5 23,9

50,4

-69,8 -19,4

Balansräkningen

5. Aktier i dotterbolag milj. kr.

Det bokförda värdet på aktier i dotterbolag steg under 1974 med 331,0 milj. kr. enligt följande fördelning:

Förvärv av aktier

Pullmax och Kalinvest (100 %)

27,5

Skövde Gasbetong Försäljnings AB

(100 7o)

10,0

Uddcomb (25 %)

1,5

Diverse småposter

0,5

Nyteckning av aktiekapital

ASSI

40,0

N.TA (100 milj. kr. till kurs 175)

175,0

Uddevallavarvet

100,0

39,5

315,0

Avgår

Försäljning av Pullmax och

Kalinvest till SMT

-9,5

Försäljning av Sinjet och Vilhelmina

Plast till Tobaksbolaget

-6,5

Nedskrivning:

Pullmax och Kalinvest

18,0

Linson Instrument

6,0"

Uddcomb

1,5

-25,5

Uppskrivning SMT

-1-18,0

-23,5

Netto

331,0

' Samtidigt nedskrevs skuld till förenade fabriksverken med 3,0 milj. kr. Nettokostnaden blev sålunda 3,0 milj. kr.

6. Aktier i andra bolag

Ökning har skett genom förvärv av 45 % av aktierna i[REDACTED_EFTERNAMN] Bygg­material AB för 13,5 milj. kr.

7. Borgensförbindelser milj. kr.

För förskott till koncernbolag

203,9

För pensionsgarantier, koncernbolag

101,1

För lån (varav koncernbolag 679,9 milj. kr.)

688,2

Övriga

118,2

Summa 1974-12-31

I 111,4

Totala borgensförbindelser 1973-12-31

989,1

Skr 1975:88

58

8. Specifikation över aktier i dotterbolag Bolag

ABAB

ASSI

Berol Kemi AB

BS Konsult AB

Ceaverken AB

AB Kabi

Kalmar Verkstads AB

Karlskronavarvet AB

Liber Grafiska AB

Linson Instrument AB

LKAB

Norrbottens Järnverk AB

Nuclear Steam S G AB

Nyckelhus AB

AB Oljetransit

SARA

Skövde Gasbetong Försäljnings AB

SMT-Pullmax AB

AB Sonab

AB Stalsgruvor

Stigtex AB

SID-Swedish Industrial Development Corp

AB Svensk Torvförädling

Svenska Lagerhus AB

Svenska Skifferolje AB

Svenska Tobaks AB stam

Svenska Tobaks AB pref

Svetab

Uddcomb Sweden AB

Uddevallavarvet AB

Diverse vilande namnbolag

Avgår:

reserv för aktier

Stats-

NomineHl

Bokf

ö

rt

f

ö

retags

v

ä

rde tkr

v

ä

rde tkr

andel i 

°/

0

100

2 000

2 400

100

300 000

170 000

100

30 000

34 560

100

250

_

100

8 000

8 700

100

50 000

99 200

100

4 998

_

100

32 000

15 000

100

15 000

24 413

100

250

______ 

95,7

478 336

1 230 000

100

400 000

275 000

100

50

______ 

JOO

100

100

1000

_

100

5 000

4 900

100

10 000

10 000

100

18 000

18 000

100

6 500

6 000

100

10 000

15 000

66,7

1 600

1 900

100

789

---------- 

100

5 000

5 000

100

5 000

100

23 000

100

299 000

200 000

35

350

350

100

10 000

75

30 000

_

100

200 000

120 000

100

560

460

1 946 783

2 240 883 -30 000

1 946 783

2 210 883

9. Aktier i andra bolag
[REDACTED_EFTERNAMN] Byggmaterial AB

Bilfragmentering AB

Sweden Center Japan AB

AB Svensk Petrokemisk Utveckling

45

5 738

13 500

25

126

126

41,7

1250

1250

20

100

120

7 214

14 996

Skr 1975: 88

59

Antal anställda

Medeltal 1974

Bolag

Tjänste-

Kollektiv-

Totalt

Totalt

män

anställda

1974

1973

ABAB

936

47

983

785

ASSI

1 320

4 602

5 922

4 482

Berol Kemi AB*

421

274

695

659

BS Konsuh AB

118

118

100

Ceaverken AB

170

176

346

331

AB Kabi

1237

412

1 649

1 764

Kalmar Verkstads AB

106

396

502

338

Karlskronavarvet AB

400

1218

1618

1 595

Liber Grafiska AB

524

342

866

860

Linson Instrument AB

38

4

42

29

LKAB

1 636

6 547

8 183

7 545

Norrbottens Järnverk AB

978

3 792

4 770

4211

Nuclear Steam S G AB

_

_

_

Nyckelhus AB

77

77

74

AB Oljetransit

4

2

6

6

SARA

1348

4 065

5 413

5 469

Skövde Gasbetong

Försäljnings AB**

SMT-Pullmax AB

335

568

903

467

AB Sonab

354

442

796

389

Statsföretag AB

45

45

38

AB Statsgruvor

36

178

214

214

Stigtex AB

15

165

180

173

SID-Swedish Industrial

Development Corp

7

7

8

AB Svensk Torvförädling

15

58

73

71

Svenska Lagerhus AB

10

16

26

26

Svenska Skifferolje AB

1

1

1

Svenska Tobaks AB

665

2 062

2 727

2 461

Svetab

353

921

1274

1 164

Uddcomb Sweden AB

190

341

531

477

Uddevallavarvet AB

781

2 551

3 332

3 262

12 120

29179

41299

36 999

* F d MoDo Kemi AB. ** Förvärvat under 1974.

Skr 1975:88

60

Innehållsförteckning

Sid. Statsföretagsgruppen

Verksamheten i sammandrag................................... 

..... 

3

Koncernöversikt   ................................................ 

4

Den företagsdemokratiska utvecklingen  ..... i........... 

38

Dotterbolagen

ABAB   .............................................................. 

28

ASSI.................................................................. 

... 

14

Berol Kemi AB  .................................................... 

... 

16

BS Konsult AB   ................................................... 

29

Ceaverken   AB    ................................................ 

... 

29

AB Kabi  ............................................................ 

18

Kalmar Verkstads  AB   ......................................... 

... 

29

Karlskronavarvet AB ............................................. 

... 

24

Liber   Grafiska   AB   ........................................... 

27

Linson Instrument AB   ......................................... 

30

LKAB   ............................................................... 

8

Norrbottens Järnverk AB  ...................................... 

10

Nuclear Steam S G AB........................................... 

.. 

30

Nyckelhus   AB    ................................................. 

.. 

31

AB Oljetransit...................................................... 

.. 

31

SARA    ............................................................. 

.. 

22

SMT-Pullmax AB   ................................................ 

.. 

25

AB   Sonab   ....................................................... 

31

Stigtex  AB   ....................................................... 

32

SID    ................................................................ 

32

AB Svensk Torvförädling ....................................... 

33

Svenska Lagerhus AB............................................ 

.. 

33

Svenska Skifferolje AB  ......................................... 

.. 

33

Svenska Tobaks AB   ........................................... 

.. 

20

Svetab   ............................................................ 

.. 

26

Uddcomb Sweden AB   ......................................... 

33

Uddevallavarvet AB   ........................................... 

.. 

12

Statsföretag AB

Förvaltningsberättelse........................................... 

.. 

35

Revisionsberättelse   ............................................ 

.. 

37

Resultat- och balansräkningar m. m.

Statsföretagsgruppen   ........................................ 

.. 

41

Dotterbolagen  .................................................... 

.. 

50

Statsföretag AB   ................................................ 

.. 

54

KUNGL.BOKTR. STOCKHOLM 1>75    750248