Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 82 år 1974

Prop. 1974r82

Nr 82

Kungl. Majrts proposition angående skolledningen vid gymnasieskolen­heter med utbildning för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring m.m.; given den 29 mars 1974.

Kungl. Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbUdningsärenden, föreslå riksdagen att bifalla det förslag om vars avlåtande till riksdagen föredraganden hemställt.

CARL GUSTAF

LENA HJELM-WÄLLÉN

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen behandlas frågan om skolledningen vid förutvarande lantbruksskolor, skogsbruksskolor, trädgårdsskolor och lanthushållssko­lor på grundval av ett förslag av skolöverstyrelsen. Nämnda skolor är sedan den 1 juh 1971 skolenheter med gymnasieskola. Landstings­kommunerna är huvudmän.

För att stimulera till sammanläggningar av närbelägna skolenheter med två eller flera utbUdningsvägar för jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring eller konsumtionsutbUdning vid lanthushållsskola föreslås nya regler för skolledarorganisationen. Skolöverstyrelsen föresläs få bemyndigande att besluta om inrättande av studierektorstjänster under vissa förutsätt­ningar.

1 fråga om skolledningen vid skolenheter, som inte berörs av sammanläggning eller annan integration, föreslås ingen ändring i nu gällande bestämmelser om dimensioneringen av skolledningen.

1 Riksdagen 1974. 1 saml Nr 82

Prop 1974r82

Utdrag av protokollet över utbUdningsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet den 29 mars 1974.

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HJELM-WÄLLÉN.

Statsrådet Hjelm-Wallén anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om skolledningen vid gymnasieskolen-heter med utbildning för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring m. m. och anför.

1  Inlednmg

Statsmakterna beslöt år 1968 (prop. 1968rl40, SU 1968rl95, rskr 1968r404) om riktlinjer för det frivUliga skolväsendet och år 1970 (prop. I970r4, SU I970r32, JoU 1970r4, rskr 1970r92, 99) om huvudmannaska­pet för mellanskolan (sedermera benämnd gymnasieskolan).

De nämnda besluten innebär att en ny skolform, gymnasieskolan ersatte dels de tidigare kommunala skolformerna yrkesskola, facksskola och gymnasium, dels de landstingskommunala yrkesskolorna och dels de lantbruks-, trädgårds-, lanthushålls- och skogsbruksskolor som den I juli 1971 drevs av landstingskommunerna. Huvudman för gymnasieskolan kan vara kommun eUer landstingskommun. UtbUdningen i gymnasiesko­lan, för vilken landstingskommun är huvudman, kan bl. a. omfatta tvååriga jordbruks- och skogsbrukslinjer samt ett antal specialkurser på dessa områden.

Genom statsmakternas beslut år 1970 (prop. I970rl59, SU I970r222, 2LU I970r95, rskr 1970r437, 460) fastställdes bl. a. skolledarorganisa­tionen för gymnasieskolan. Genom beslut den 23 aprU 1971 utfärdade Kungl. Majrt ny skolstadga (1971 r235), varvid bestämmelser om skoUeda­re och biträdande skoUedare i gymnasieskolan meddelades i stadgans 13 kap.

Enhgt bestämmelserna i 13 kap. 1 § skolstadgan är för ledningen av skolenheter med gymnasieskola anställda dels rektorer som skolledare, dels studierektorer och biträdande rektorer som biträdande skolledare. 1 fräga om ledningen av sådan skolenhet med gymnasieskola som omfattar endast studievägar avseende utbildning för jordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring har Kungl. Majrt meddelat särskilda bestämmelser. Detsamma gäller enligt övergångsbestämmelserna (p. 25) tUl skolstadgan i fråga om ledningen av sådan skolenhet med landstingskommuns gymna­sieskola   som   omfattar   endast   studievägar   med   i   huvudsak   samma

Prop 1974r82

3

inriktning som tvåårig konsumtionslinje.

De nämnda särskilda bestämmelserna har meddelats genom beslut den 18 juni 1971 angående vissa övergångsbestämmelser om skolledare och lärare vid skolor inom jordbrukets och skogsbrukets område m. m. med anledning av gymnasieskolans genomförande. Enligt bestämmelserna skall i fråga om ledningen av skolenhet med detta slag av utbUdning t. v. längst intill utgången av juni 1973 i tillämpliga delar gälla föreskrifterna i reglementet rörande skolledare och lärare vid skogsbrukets yrkesskolor resp. stadgan för lantbrukets yrkesskolor. Genom beslut den 29 juni 1973 har dessa bestämmelser förlängts att gälla intill utgången av juni månad 1974. 1 fråga om tillsättning av tjänst som rektor gäller bestämmelserna i 17 kap. skolstadgan.

Genom beslut den 29 juni 1973 har Kungl. Majrt uppdragit åt skolöverstyrelsen (SÖ) att avge förslag tUl bestämmelser om ledningen av sådan skolenhet med gymnasieskola som omfattar endast studievägar avseende utbUdning för jordbruk eller skogsbruk.

SÖ har inkommit med förslag i ämnet den 11 december 1973.

SÖrs förslag har remissbehandlats.

Yttranden har efler remiss avgetts av länsskolnämnderna i Stockholms län, Östergötlands län, Jönköpings län. Malmöhus län, Örebro, län, Västmanlands län, Kopparbergs län och Västerbottens län samt av Landstingsförbundet, utbildningsnämnderna hos Södermanlands, Kris­tianstads, Älvsborgs, Värmlands och Norrbottens läns landstingskommu­ner samt av Tjänstemännens centralorganisation (TCO) och Sveriges akademikers centralorganisation (SACO).

2 GäUande bestämmelser

De landstingskommunala skolorna på lantbrukets och skogsbrukets områden (dvs. lantbruksskolor, trädgårdsskolor och lanthushållsskolor resp. skogsbruksskolor) är numera skolenheter av gymnasieskolan. Det är att hänföra till det slag av skolenheter som betecknas särskild skolenhet typ 1. 1 förevarande sammanhang kommer de ifrågavarande studievägarna i gymnasieskolan att av praktiska skäl benämnas lantbruksskola, träd­gårdsskola, lanthushållsskola resp. skogsbruksskola. Som sammanfattande benämning för dessa studieväger användes i fråga om lantbruksskolor, trädgårdsskolor och lanthushållsskolor begreppet lantbrukets yrkesskolor och i fräga om skogsbruksskolorna begreppet skogsbrukets yrkesskolor.

För inrättande av tjänster som rektor, biträdande rektor eller studierektor vid särskild skolenhet typ 1 gäller de i 13 kap. 1922 §§ skolstadgan angivna poänggränserna. Det krävs sålunda lägst 7,5 poäng för inrättande av heltidstjänst som rektor, lägst 70 poäng för att få ha biträdande rektor och lägst 30 poäng för inrättande av tjänst som studierektor. Dessa bestämmelser gäller dock inte för lantbrukets och skogsbrukets yrkesskolor utan i stället gäller - såsom redan berörts -särskilda bestämmelser, nämligen stadgan den 27 juni 1963 för lantbru-

Prop 1974r82

4

kels yrkesskolor och reglementet den 5 juni 1963 rörande skolledare och lärare vid skogsbrukets yrkesskolor. Enligt bestämmelserna i 28 § stadgan för lantbrukets yrkesskolor skall heltidstjänst som rektor finnas vid de skolenheter av lantbrukets yrkesskolväsende som Kungl. Majrt med stöd av riksdagens beslut bestämt. De skolor som hade heltidstjänst som rektor år 1963 har det fortfarande. Vid de skolor på lantbrukets område, som inte har heltidsanställd rektor skall finnas deltidsanställd rektor. Tjänsternas inrättande har aldrig satts i relation till skolenhetens storlek. För skogsbruksskolorna gäller motsvarande bestämmelser i fråga om inrättande av rektorstjänst. Studierektorstjänster finns inte vid lantbruks­skolor, trädgårdsskolor, skogsbruksskolor eller lanthushållsskolor.

En särskild anordning har dock införts vid vissa lantbruksskolor, som även har avdelningar för annan utbildning än jordbruk. Det har vid dessa skolor uppdragits åt en lärare att biträda med den pedagogiska ledningen vid den andra utbildningen inom skolan. Dessa lärare, som åtnjuter uppdragstillägg enligt bestämmelserna i det allmänna avlöningsavtalet för statliga och vissa andra tjänstemän (ÄST), kan få nedsättning av undervisningsskyldigheten.

1 fråga om poängberäkningen gäller enligt nämnda bestämmelser för lantbrukels och skogsbrukets yrkesskolor bl. a. följande.

Enligt 7 § stadgan för lantbmkets yrkesskolor gäller att för varje påbörjat 17-tal elever ges i kurs som omfattar helt läsår 1,5 poäng, i kurs som omfattar mindre än helt läsår men minst 21 veckor 1 poäng och i kurser omfattande mindre än 21 veckor 1 poäng för varje fullt 20-tal kursveckor samt att för varje påbörjat 500-tal lektioner av deltidskurser erhålles 1 poäng. Elevhem ger därutöver 1 poäng.

För skogsbruksskolorna gäller bestämmelserna om poängberäkning i 1 kap. 7 § skolstadgan.

Poängberäkningen har betydelse för omfattningen av rektors under­visningsskyldighet. Denna fastställs enligt 37 § stadgan för lantbrukets yrkesskolor inom följande gränser.

Rektorsområiiets poängtal enligt 7 §

Antal veckotimmar för heltidsanställd rektor som undervisarvid

lantlruks- och trädgårdsskola

lanthushällsskola

Högst 10,5 11 och däröver 11 - 19,5 20 och däröver

8-14 6-10

12- 20

8- 14 6-10

Enligt 1 5 § reglementet rörande skolledare och lärare vid skogsbrukets yrkesskolor gäller samma normer för undervisningsskyldigheten för heltidsanställd rektor som för sådan rektor vid lanthushållsskola. För deltidsanställd  rektor som innehar lärartjänst med statligt reglerad lön

Prop 1974r82

5

faststäUs undervisningsskyldigheten med hänsyn till skolans storlek enligt det poängtal som svarar mot den beräknade kursverksamheten under läsåret till lägst två tredjedelar av hans undervisningskyldighet som lärare.

Enligt 32 § stadgan för lantbrukets yrkesskolor fordras för behörighet tUl ordinarie tjänst som rektor vid lantbruks- och trädgårdsskolor, agronom-, hortonom- eller civiljägmästarexamen. Vid lanthushåUsskola fordras enligt nämnda stadga examen vid statsunderstött lanthushållssemi­narium eller hushållslärar- eller textillärarexamen vid statligt seminarium för huslig utbildning. Förutom nämnda examina fordras att ha genomgått 15 veckors pedagogisk kurs och att ha fuUgjort minst två års lärartjänst-göring.

1 fråga om skogsbruksskolor fordras enligt 11 § reglementet rörande skoUedare och lärare vid skogsbrukets yrkesskolor för heltidstjänst som rektor att ha avlagt skogsmästarexamen eller civiljägmästarexamen samt att ha genomgått antingen skogsstyrelsens yrkeslärarkurs eller minst 15 veckors pedagogisk kurs samt att ha fullgjort minst två ärs lärartjänsl-göring.

3 Aktuella förhållanden i fråga om skolledningen

Antalet rektorstjänster läsåret 1973/74 vid lantbrukets och skogsbru­kets yrkesskolor är totalt 96. Äv dessa är 89 heltidstjänster och 7 deltidstjänster. Vid lantbruks- och trädgårdsskolorna finns 36 heltids­tjänster som rektor. En tjänst vid en trädgårdsskola är deltidstjänst. Vid skogsbruksskolorna finns 22 heltidstjänster. Sex tjänster är deltidstjäns­ter. Vid lanthushåUsskolorna finns 31 heltidstjänster.

Sammanlagt finns 96 skolenheter för ifrågavarande utbildningar. Äv dessa är 40 skolenheter förlagda till 19 orter enligt följande. På två orter finns lantbruks-, skogsbruks- och lanthushållsskolor, på tre orter lant­bruks- och skogsbruksskolor, på elva orter lantbruk.s- och lanthushålls­skolor och på tre orter skogsbruks- och lanthushållsskolor. Övriga 56 skolenheter är förlagda till andra orter och av dem är 20 lantbruksskolor, 20 skogsbruksskolor och 15 lanthushällsskolor.

Skolenheterna och utbildningens omfattning 1973/74 enligt skolstadgan 1 kap. 7 § framgår av följande tabell

Län/Skolor

Lant-

Skogs-

Lant-

bruks-

bruks-

hushälls-

skola

skola

skola

AB      Berga

7

l'insta

10

Säbyholm

4,5

C        Jälla

12,5

8

D         Stenkvista

12

Ulthäll-Benninge

5

6,5

Ökna

8,5

7,5

t         Storgård

6

V re ta

8,5

Vasterby

8

1* Riksdagen 1974. 1 saml Nr 82

Prop

1974r82

-

6

Län/Skolor

Lant-

Skogs-

Lant-

bruks-

bruks-

liushålls-

skola

skola

skola

F

St Segerstad-Västbo

11

5,5

Vårhaga-Berga

10

8

Östbo

12,5

G

Ingelstad

10,5

Ryssby

7

4,5

H

Helgesbo Ingelstorp Staby Valstad

11 10

7,5

3

I

Hejdes Lövsta

12,5

6,5

K

Bräkne-Hoby-Sjöarp

9

7,5

7

L

Bollerup-Hammenhög

13

3

Osby

9

6

Tollarp

5,5

Önncstad

18,5

Ö[REDACTED_EFTERNAMN]

9

M

Hvilan Skurup

8 13

Svalöv

12,5

3

Åkersberg

5,5

N

Plönninge

13

7,5

4,5

0

Dingle

14,5

P

Dalsland

7,5

Nuntorp

8

2,5

Strömma

12,5

5,5

Östad

3,5

R

Bjertorp Sparresäter Sötåsen Uddetorp

13 12

6,5

5

S

Kyrkerud Lillerud Nygård Stöllet S Viken

10

2,5 10,5

4,5 5,5

T

Kvinnersta

18,5

8,5

U

Sala-Bråsta Västsura

11

8

4,5

w

Rankhyttan

6

Rättvik-Vassbo

16

4.5

Snöa

4.5

Älvdalen

7

X

Helsingegärden Kratte Masugn[REDACTED_EFTERNAMN] Nytorp

10,5

7,5 6

6,5

Y

Hussborg Nordvik Skedom    Stöndar

17

6,5

7,5

3 4,5

Z

Halåsen

7,5

Rösfa-Torsta

9

4,5

AC

Burträsk Dalkarlså Levar Skellefteå

4,5

7,5

4,5 4

Prop 1974r82

Län/Skolor

Lant-

Skogs-

Lant-

bruks-

bruk,s-

hushålls-

skola

skola

skola

Umeå

16

Vallnäs

7,5

Vindeln

2,5

BD      Arvidsjaur

7,5
[REDACTED_EFTERNAMN] fors

7,5

Gran

10

4,5

Tornedalen

4,5

Vittjärvsgärden

4,5

4 Skolöverstyrelsens förslag

Som berörts i det föregående uppdrogs åt SÖ att avge förslag tUl bestämmelser om ledningen av skolenhet med gymnasieskola med utbildning för jordbruk och skogsbruk.

Med hänsyn tUl att bestämmelserna i 13 kap. 1 § skolstadgan samt punkten 25 övergångsbestämmelsema tUl skolstadgan hänvisar till särskil­da bestämmelser även i fråga om ledningen av skolenhet omfattande trädgårdsnäring samt studievägar med i huvudsak samma inriktning som tvåårig konsumtionslinje har SÖ funnit det ändamålsenligt att låta även skolenheter med sådan utbUdning ingå i förslaget.

1 fråga om konsumtionsutbildningen vid lanthushåUsskola har SÖ framhållit att utbildningen också förekommer vid skolenlieter som i övrigt har utbildning för jordbruk och i ett fall även trädgårdsnäring.

SÖ har i sitt förslag särskilt behandlat den specieUa utbildningssitua­tionen och dess inverkan på skolledarnas arbetsuppgifter vid ifrågavaran­de skolor.

Planeringen av undervisningen vid skolor inom lantbruk och skogsbruk är beroende av flera omständigheter, som är specifika för yrkesområdena. Dessa omständigheter har i allmänhet direkt samband med naturiiga förutsättningar i form av mark, klimat och landsdel eller, särskilt för jordbrukets studievägar, produktionsinriktning. Härtill kommer att ut­bildningen vid mänga skolor omfattar ett stort antal specialkurser.

Vid läsårsplaneringen måste undervisningens innehåll främst anpassas till årstiderna. För årskurser innebär detta i aUmänhet fyra å sex schemaperioder. Längden av dessa perioder och undervisningens inrikt­ning under var och en av dem måste anpassas till övriga förutsättningar i den landsdel skolan är belägen.

Om undervisningen skaU kunna bedrivas effektivt och därmed ge eleverna sådana kunskaper och färdigheter, som krävs för arbete inom här aktuella näringar, behöver skoUedningen ägna relativt mycket arbete åt planeringen av verksamheten med de resurser skolan vid en given tidpunkt förfogar över. Det behövs emellertid betydande arbetsinsatser även för kontinuerligt förnyande av resurserna i många avseenden. Sålunda är ett ändamålsenligt utnyttjande av skoljordbruket från pedagogiska och ekonomiska synpunkter arbetskrävande. Ansvaret för

Prop 1974Ä2

8

anskaffning av externa övningsobjekt kan också medföra tidsödande besiktningar och förhandlingar. Många av dessa uppgifter bör lösas av skoUedningen, eftersom skolans möjligheter att bedriva en god undervis­ning till väsentlig del bestäms av övningsobjekten samt hur dessa kan och får utnyttjas.

Det är framför aUt förekomsten av skoljordbruk, skolträdgård och övningsskog och vad därmed sammanhänger med avseende på driften som sådan och skolarbetets anpassning härtUl som skiher rektorernas verksam­het från vad som gäUer för deras kolleger vid andra skolenheter med gymnasieskola. SärskUt finns det enligt SÖ anledning att jämföra arbetsuppgifterna med dem som rektorerna har vid övriga särskUda skolenheter typ 1.

Vid dessa övriga särskUda skolenheter typ 1 kan förekomma institutio­ner av verkstadskaraktär med tUlverknings- och reparationsuppdrag för utomstående beställare. Likaledes kan arbete i byggnads- och anläggnings­fack förekomma utanför skolan. Vid de skolenheter, som är föremål för denna utredning, påverkas verksamheten ofta av yttre omständigheter såsom variationer i fråga om lokalklimat, mark, avsättningsläge samt väderlek och i viss män konjunkturer, som helt eller delvis kan kullkasta en uppgjord planering. Rektor måste ofta ha beredskapsåtgärder förbe­redda. Den praktiska utbildningen skiljer sig från den som förekommer vid s. k. inbyggd utbildning, t. ex. vid vårdpraktik, som är förlagd till sjukhus och andra vårdinstitutioner, därigenom all den vid nu ifrågava­rande skolenheter helt bestrids och_administreras av skolornas personal.

Vidare framhålls att samtliga skolenheter för utbildning inom lantbruk, skogsbruk och lanthushåll har internat. Med hänsyn tiU de stora elevområdena och skolornas läge, i regel på relativt stora avstånd från tätorter, lär internaten komma att bestå under överskådlig framtid.

Ohka poängsystem gäller för lantbmkets yrkesskolor resp. för skogs­brukets yrkesskolor. För skogsbrukets yrkesskolor anknöts poängsyste­met till vad som gäUde för kommunala yrkesskolor enligt skolstadgan (1962 r439). Efter den 1 juli 1971 har de bestämmelser om poängberäk­ning som nu finns i skolstadgan (1971r235) tillämpats för skogsbrukets yrkesskolor. Dessa regler kan i vissa fall medföra att färre poäng ges för viss utbUdning i jämförelse med den tidigare gällande skolstadgan. För lantbrukets yrkesskolor har andra poängregler gällt under redovisnings­åren 1971-1974. En övergång tUl poängsystemet enligt den nya skolstadgan skulle för dessa skolor i vissa fall ge påtagligt negativa konsekvenser, särskUt gäller delta för lanthushållsskolorna.

Poängreglerna har hittills haft betydelse endast för beräkningen av undervisningsskyldigheten för rektorerna. Däremot har inrättandet av rektorstjänster inte relaterats till poängtal. Enligt bestämmelserna i skolstadgan krävs 7,5 poäng - och då räknas inte poäng för elevhem -för att ordinarie tjänst som rektor ska kunna inrättas vid särskild skolenhet typ 1. SÖ har bedömt ett poängsystem sådant som det i skolstadgan vara en sämre måttstock med avseende på rektors arbetsupp­gifter vid dessa skolor än vid flertalet övriga skolor med motsvarande

Prop I974r82

9

elev- eller klassantal. Genom att lägga tUl en grundpoäng, som i viss mån beror på elevantal och något mer av antalet utbildningsvägar, kan man enligt SÖ skapa ett lämpligare system.

En annan möjhghet är att behålla skolstadgans nuvarande poängbe­stämmelser men sänka det poängmässiga minimikravet för inrättande av ordinarie tjänst. SÖ har stannat för det senare förfaringssättet och föreslår dels att stadgans regler om poängberäkning tillämpas på samthga ifrågavarande skolor, dels att ordinarie tjänst som rektor får inrättas, om rektors arbetsområde enligt I kap. 7 § skolstadgan är minst 5,5 poäng, inkl. poäng för elevhem. Vid lägre poängtal skaU deltidstjänst som rektor finnas. Om SÖrs förslag genomförs, skulle två rektorstjänster vid lantbruksskolor övergå tiU deltidstjänster och 20 tjänster som heltidsan­ställd rektor vid lanthushåUsskola tUl deltidstjänster. F. n. finns deltids­tjänster endast vid en trädgårdsskola och sex skogsbruksskolor. Fyra av de sistnämnda tjänsterna skulle bli heltidstjänster.

Konsekvenserna av ett genomförande av förslaget framgår av följande tabell som åskådliggör poänggrupperingen av skolenheterna enligt organi­sationen 1973/74. "Nu" betecknar hittUls gäUande bestämmelser och Ss är förkortning av skolstadgan.

Poäng

Antal skolenheter och rektorstjänstei

jordbruk trädgård Nu                         Ss heltid deltid          heltid deltid
[REDACTED_EFTERNAMN] Nu oc heltid

hSs deltid

Lanthushåll

Nu

Ss

heltid

2,5

3

3,5

4

4,5

5

1                              1        1

1

1 1

2 4

2 4

1

12

1

7

1                            2       1

I

1

1 1

2

2

1

2

6

1 8 3 3

20 5 2 2 I

7,5

8

2 1

1

3

2

1

4 12

2

5

1

21 2 3

30

1

3

1

5

1

18

6

26

31

>8,5

33

31

4

5

S:a

36

1

36

1

22

6

31

31

Frågan om en större integration har aktualiserats genom framställ­ningar till SÖ om sammanläggning av skolenheter, som är belägna i närheten av varandra. SÖ har i en bilaga tUl förslaget angett 19 sådana grupper av "samförlagda" skolenheter. Bortser man frän frågan om  lokaler,  nuvarande  personalbestånd   och  liknande omständigheter

Prop 1974r82

10

finns det enligt SÖrs uppfattning med avseende på föriäggningsort möjlighet att bUda 19 administrativa enheter av ny typ genom att antingen lägga samman två, i något fall tre nuvarande skolenheter till en ny eller genom att medge att två eller flera skolenheter får en gemensam rektor. Vilkendera möjligheten man väher beror på vad man inlägger i begreppet "näraliggande" i definitionen av skolenhet i skolstadgan. Om aUa "samförlagda" skolenheter omorganiserades, skulle antalet skolenhe­ter minskas från 96 tUl 75.

SÖ finner det angeläget att de nya bestämmelserna om skolledarorga­nisationen utformas så att de ökar möjligheterna att sammanföra skolenheterna. Antalet tjänster som rektor minskas vid sammanläggning, men ofta bör en av de två nuvarande rektorstjänsterna ersättas av en tjänst som studierektor. Enligt bestämmelserna i skolstadgan erfordras 30 poäng för att arvodesanställd studierektor skall få finnas vid särskild skolenhet typ I. SÖ anser inte, att någon uppmjukning erfordras i detta faU, om nuvarande skolenheter bibehålls.

Vid en sammanläggning av tvä skolenheter inträder emellertid enligt SÖrs uppfattning ett annat förhållande. Om exempelvis två medelstora skolenheter för jordbruks- resp. skogsbruksutbildning läggs samman har vardera enheten för sig hittills ansetts kräva en heltidsanställd rektor. Vissa delar av det gemensamma arbetet torde bli något mindre än tidigare men för den administrativt-pedagogiska och den rent pedagogiska ledningen torde vinsten bli obetydlig. SÖ anser att det vid den i exemplet angivna nybildade skolenheten vid sidan av rektor bör finnas en studierektor. Endast om en av de i skolenheten ingående utbUdningsvä-garna har mycket liten omfattning och har mindre än 4,5 poäng, anses skolenheten kunna undvara en sådan tjänst. SÖ anser också att, om två skolenheter får gemensam rektor i stället för att sammanläggas, en biträdande skolledare i regel bör finnas vid den skolenhet där rektor inte fuUgör sin undervisningsskyldighet. Detsamma bör gälla även när två utbUdningar förs samman i en skolenhet men har skilda, ej näraliggande förläggningar. De angivna riktlinjerna avser sammanläggning av skolen­heter med utbildning inom jordbruk och skogsbruk. SÖ föreslår att tjänster som studierektor skall inrättas vid övriga ifrågavarande skolen­heter, när SÖ finner särskUda skäl föreligga. SÖ föreslår att SÖ får bemyndigande att besluta om inrättande av studierektorstjänster enligt de angivna riktlinjerna.

Med avseende på studierektorernas åligganden har SÖ ansett att olika möjligheter bör hållas öppna. För en studierektor vid särskild skolenhet typ I är arbetsuppgifterna knutna till en bestämd sektor eller vissa ämnen och omfattningen av hans arbetsområde kan härigenom uttryckas i poäng. För studierektorer vid allmänna skolenheter och särskilda skolenheter typ 2 kan däremot arbetsuppgifterna enklast beskrivas så att studierektor biträder rektor över hela Skolenheten genom att ansvara för vissa ärendegrupper.

Om en stor skolenhet med jordbruksutbildning läggs samman med en annan   enhet  med  skogsbruksutbildning, som är avsevärt mindre, och

Prop 1974 r82

11

rektor företräder den förstnämnda utbildningen, skulle arbetsuppgifterna som skolledare bli jämförelsevis ojämnt fördelade, om studierektors arbetsområde begränsades till den mindre delen. Balansen blir bättre, om studierektor biträder även med t. ex. vissa för båda delarna gemensamma ärenden. Enligt SÖrs förslag bör båda dessa modeller för arbetsfördelning mellan rektor och studierektor kunna användas.

Hittills har olika regler gällt i fråga om behörighet tUl tjänst som rektor vid lantbrukets resp. vid skogsbrukets yrkesskolor. SÖ anser inte att det för de ordinarie tjänsterna som rektor bör uppställas andra villkor för behörighet än de som gäller för övriga tjänster som rektor vid skolenhet med gymnasieskola. SÖ påpekar dock att bestämmelserna om rektors undervisningsskyldighet samt olika ämnens förekomst och deras vecko­timtal kan medföra stora inskränkningar i möjligheten för en lärare, som inte har sådan utbUdning i de för skolenheten i fråga karakteristiska ämnena, att vara rektor vid skolan. De speciella skolledaruppgifterna i fråga om förvaltning av skoljordbruk, övningsskog eller skolträdgård ställer dessutom krav på särskUda fackkunskaper.

1 fråga om behörighet tUl arvodestjänst som studierektor föreslår SÖ att det ska vara möjligt men inte nödvändigt att uppstäUa vissa särskUda behörighetskrav. Som skäl för förslaget framhåller SÖ att studierektors­tjänster främst torde komma att finnas vid "samförlagda" skolenheter med UtbUdning för både jordbruk och skogsbruk eUer när en eller två skolenheter med samma rektor har skilda skolanläggningar, varav den ena med endast en studieväg. 1 regel har rektorn utbildning för att undervisa på en av studievägarna. Det får då i allmänhet anses mindre lämpligt att studierektor har sin lärarutbildning inom samma område.

SÖ har föreslagit alt undervisningsskyldigheten för en ordinarie rektor skall fastställas av länsskolnämnden för varje läsår inom de gränser som anges i följande tabell.

Poängtal enligt 1 kap. 7 § skolstadgan

Antal veckotimmar

för rektors arbetsområde

8 -

- 14

6-

- 10

2 -

-20

8-

- 14

6-

- 10

1.

Vid skolenhet med jordbruks-, träd­gärds- eller skogsbruksutbildning högst 10,5 lägst 11

2.

Vid skolenhet med konsumtions­utbildning högst 10,5 11 - 19,5 lägst 20

Vid fastställande av undei-visningsskyldigheten skall beaktas om tjänst som studierektor finns. För deltidsanställd rektor skall bestämmelserna i skogstadgan gälla.

Det förutsätts alt den tidigare nämnda förvaltningsskyldigheten för rektor inryms i de i skolstadgan 13 kap. 7-9 §§ meddelade bestämmel­serna om rektors åligganden.

I fråga om undervisningsskyldigheten för studierektor föreslås bestäm-

Prop 1974 r82

12

melserna i 13 kap. 29 §, alternativt 35 § skolstadgan få motsvarande tUlämpning.

SÖ har i förslagel också berört vissa övergångsfrågor. Om SÖrs förslag genomförs, kommer ett antal ordinarie rektorstjänsler att bli deltidstjäns­ter. Så länge tjänsteinnehavarens förordnande gäller, sker ingen föränd­ring. Om förordnandet utlöper före den 30 juni 1976 föreslår SÖ att det får förlängas till nämnda datum. Om skäl för ytterligare förlängning anses föreligga, bör ärendet underställas Kungl. Majrts prövning.

Vid sammanläggning av skolenheter vid vilka finns innehavare av ordinarie rektorstjänster eller om flera skolenheter får gemensam rektor föreslås SÖ få bemyndigande att - med motsvarande tillämpning av övergångsbestämmelserna till Kungl. Majrts beslut den 14 januari 1971 angående provisoriska bestämmelser för gymnasieskolan tillämpa det system med tillsiittning av skolledartjänsterna efter anmälan vilket använts vid gymnasieskolans införande.

SÖ har avgett förslag tUl de bestämmelser som erfordras om SÖrs förslag genomförs. SÖ föreslår få bemyndigande att utfärda anvisningar för tillämpningen av bestämmelserna.

5 Remissyttranden

SÖrs förslag har i huvudsak tillstyrkts av samtliga remissinstanser.

I fråga om sammanläggning av nuvarande skol­enheter till färre enheter med flera utbildningsvägar har förslaget emeUertid mött vissa invändningar. Kristianstads läns landstings utbild­ningsnämnd anser det vara olyckligt med sammanläggningar och vill behålla en rektorstjänst vid varje skolenhet samt kompensera detta med en högre undervisningsskyldighet. 1 fall av samföiiäggning vill nämnden ha en studierektor för den utbildning som rektor ej företräder, oavsett avstånd till "rektorsskolan". Länsskolnämnden i Malmöhus län föredrar däremot samförläggning till ny skolenhet i stället för att flera enheter har gemensam rektor samt att studierektorstjänst inrättas vid den enhet som ligger på längre avstånd från huvudenheten. Målsättningen för samman­läggning av skolenheter skall enligt länsskolnämnden i Östergötlands län vara rationellare enheter ur elev- och administrationssynpunkt. Begreppet "näraliggande" bör närmare bestämmas. Det är bättre med en deltidsan­ställd rektor än en studierektor underställd annan enhets rektor anser nämnden i likhet med länsskolnämnden i Stockholms län. Norrbottens läns landstings utbildningsnämnd kan inte se någon ekonomisk eller annan vinst med sammanläggningar. TCO anser att fördelarna med en samförläggning inte är så stora att de får göra intrång pä kravet på välanpassade övningsobjekt. TCO framhåller även kravet på att lokala hänsynstaganden och samråd mellan berörda parter skall ske i varje enskilt fall. SACO och Södermanlands läns landstings utbildnings- och kulturnämnd anser att en förutsättning för sammanläggning av skolenhe­ter måste vara att del skapas inte endast en ur administrativ synvinkel rationeU  skolenhet  utan  också  en skolenhet som  uppfyller elevernas

PropI974r82

13

rättmätiga krav på god skolmUjö och rationell undervisning. Studievägar­na jordbruk, trädgårdsnäring, skogsbruk och konsumtionsutbildning måste vid en sammanläggning värderas hka och ges samma förutsättningar tUl initiativ och utveckling.

Flera remissinstanser har uttalat sig i fråga om inrättande av tjänster som studierektor vid skolenheter med flera utbUdningsvägar. Kopparbergs läns landstings utbildningsnämnd finner det angeläget att arvodestjänst som studierektor får inrättas även vid andra utbUdningskombinationer än jord och skog. Länsskolnämnden i Örebro län anser att inrättande av studierektorstjänst skall bedömas av länsskolnämnden. TCO anser att möjlighet bör finnas att vid samförlagd skolenhet, där enligt bestämmelserna endast en rektorstjänst fär inrättas, tUlskapa en arvoderad tjänst som huvudlärare vid den enhet som saknar skolledning, men att man i första hand bör utforma bestämmelserna så att en studierektorstjänst aUtid skall inrättas vid en sammanläggning av skolenheter med skilda studievägar. SACO förutsätter att studiereklors-tjänster får inrättas vid skolenheter, där konsumtionsutbUdning ingår som en av två studievägar. Vid skolenhet med studievägarna lantbruk, skogsbmk och konsumtionsutbildning bör som följd härav mer än en studierektorstjänst kunna inrättas. SjälvfaUet bör också möjligheter finnas att inrätta sådan tjänst för trädgårdsavdelning. Landstingsför­bundet anser att bestämmelsema dessutom bör ge utrymme för att även i andra fall, om särskilda skäl föreligger, arvodestjänst som studierektor eller motsvarande får inrättas. Södermanlands läns landstings utbildnings-och kulturnämnd anser i likhet med Älvsborgs läns landstings utbildnings­nämnd att studierektorstjänst också skaU få inrättas vid konsumtions­utbildning vid lanthushållsskola som med sin speciella inriktning, ofta produktionsinriktad, kräver särskUd skolledare. Kristianstads läns lands­tings utbildningsnämnd anser att vid sammanförande av så skilda UtbUdningar som lanthushåll och jordbruk eller skogsbruk måste studie­rektor alltid finnas för den utbildning som rektor ej företräder genom sin egen utbildning, oavsett skolenheternas storlek och avstånd från varandra.

Länsskolnämnden i Örebro län anser att poänggränsen för inrättande av tjänst som. studierektor vid skolenhet med en utbildningsväg skall sänkas från nuvarande 30 poäng till 23 poäng. Därigenom får de största samföHagda skolenheterna med studievägar utöver jordbruk och skogsbruk en studierektor. Alvsborgs läns landstings utbildningsnämnd förordar en sänkning av poängtalet för rektors arbetsområde från 30 till 19,5 för inrättande 'av tjänst som studierektor. TCO och Kopparbergs läns kindstings utbildningsnämnd förordar också en justering nedåt av 30-poängsgränsen. SACO anser alt poänggränsen för inrättande av studierektorstjänst vid skolor med endast en utbUdningsväg bör sättas tUl 20. Södermanlands läns landstings utbildnings- och kulturnämnd anser att poänggränsen bör ändras till 27, eller om man ser på sänkningen i förhållande till poänggränsen för inrättande av rektorstjänsf, till 20.

Prop 1974r82

14

Kopparbergs läns landstings utbildningsnämnd finner det anmärk­ningsvärt att konsumtionsutbildningen vid lanthushälls-skolorna inte fått en fullvärdig beskrivning i SÖrs förslag. SACO har gett uttryck för samma uppfattning i fräga om nämnda utbildning.

Flertalet remissinstanser har inte funnit anledning till kritik mot SÖrs förslag till beslämmelser om behörighet lUl tjänster som skolledare vid skolenheter med ifrågavarande utbUdningsvägar.

1 fråga om rektors förvaltningsskyldighet har vidare vissa särskilda uppfattningar redovisats. Sålunda anser Kopparbergs läns landstings utbildningsnämnd att bestämmelserna i 13 kap. 7-9 §§ skolstadgan bör kompletteras med bestämmelser om rektors förvaltnings­skyldighet för anläggningar o. d., dels för skoljordbruk i anslut­ning till skolan, dels för annan anläggning och mark i anslutning till övningsobjekt inom skogsbruket. SACO anser att genom skoljordbrukens storlek förvaltarskapet bör ge poäng för skolenheten.

1 fråga om undervisningsskyldigheten för rektor eUer studierektor har redovisats en rad skUda uppfattningar. Älvsborgs läns landstings utbildningsnämnd finner att undervisningsskyldigheten för skolledare vid jordbrukets yrkesskolor bör reduceras i förhållande tiU nuvarande bestämmelser på grund av merarbetet med förvaltarskapet. Vikarierande rektors undervisningsskyldighet bör inte fastställas till högre antal timmar än vad som gäller för ordinarie innehavare av tjänsten. TCO anser att den undervisningsskyldighet som nu föreligger för en rektor vid en mindre skolenhet bör sättas i relation tUl undervisningsskyldigheten för studierektorn vid en framtida samförlagd skolenhet, då studierektorn enligt förslaget kan få högre undervisningsskyldighet och i stort sett samma arbetsuppgifter som tidigare. Ligger sedan enheterna långt ifrån varandra kan man enligt TCO ifrågasätta om dimensioneringen av skolledarresurserna är adekvat. SACO delar SÖrs uppfattning att skolorna bör beredas möjlighet att organisera studierektors åligganden med hänsyn till skolenhetens utformning. Huruvida särskUda bestämmelser för ned­sättning av undervisningsskyldigheten kan visa sig erforderliga, får bli föremål för prövning i samband med inrättandet av tjänsterna, Söderman-kiids läns landstings utbildningsnämnd anser att det finns skäl för att rektorerna vid skolenheter med lanthushållsskola får samma undervis­ningsskyldighet som övriga rektorer. Undervisningsskyldigheten för be­rörda studierektorer bör fastställas så att arbetsförhållandena blir rimliga.

1 fråga om poängberäkningen för omfattningen av elevhem har olika uppfattningar framförts. Enligt länsskol­nämnden i Västmanlands län bör hänsyn tas till antalet elever i elevhem. Utbildningsnämnderna hos Alvsborgs läns landsting och Kopparbergs läns landsting samt S.4C0 föreslår följande poängberäkning för elevhemsverk-samhetenr

Antal platser

Poäng

- 76

1 p

77-149

2p

150-                                             3 p

Prop 1974 r82

15

Utbildningsnämnden hos Norrbottens läns landsting framför ett förslag från Grans lantbruksskola i Öjebyn med poäng för internat baserat på antalet elever enligt följander

Antal platser

Poäng

- 75

1 p

76-125

2p

126-

3p

Södermanlands läns landstings utbildnings- och kulturnämnd anser att ett poäng bör räknas för varje elevhem som tillhör viss skolenhet, eftersom elevhem som ligger på helt skUda platser kräver lika mycket tillsyn som f. n. Någon vinst ur arbelssynpunkl uppslår inte om de två elevhemmen kommer att tiUhöra samma skolenhet. Enligt TCO står poängberäkningen för inlernat/elevhem på intet sätt i rimlig relation till det arbets-, ansvars- och engagemangskrav som ett internat av här aktuell typ och storlek ställer. De skolor som är föremål för förslaget har i det närmaste 100-procentiga internat. Dessa ligger ofta avskilda från gängse samhällsservice och kräver därmed markant ökade fritidsaktiviteter, vilket i sin tur ställer stora krav på skolornas egen service och på skolledning och personal i övrigt. En uppräkning av poängen för elevhem skulle därvid kunna medföra en större följsamhet till skolstadgan beträffande 7,5-poänggränsen.

Länsskolnämnderna i Östergötlands län och Stockholms län anser att särskilda bestämmelser kan undvikas om berörda skolenheter får en poängsättning som är en bättre måttstock på rektors arbetsupp­gifter än nu gällande bestämmelser i skolstadgan.

1 fråga om övergångsbestämmelser förordar Landstings­förbundet och länsskolnämnden i Kopparbergs län en generöst tilltagen övergångsperiod. SACO och Södermanlands läns landstings utbildnings-och kulturnämnd berör i sitt yttrande frågan om s. k. bottentjänst för vissa rektorer, som har sådan tjänst i den statliga administrationen och utgår från att någon ändring inte vidtas i detta avseende. Länsskolnämn­den i Örebro län ifrågasätter om inte en omorganisation av skolenheter av det genomgripande slag som här föreslås borde motivera att samtliga skolledartjänster för vilka förordnandeperioden utlöper den 30 juni 1974 ledigkungjordes.

6 Föredraganden

Statsmakternas beslut år 1968 (prop. 1968rl40, SU 1968:195, rskr 1968:404) om riktlinjer för det frivUliga skolväsendet och år 1970 (prop. 1970:4, SU 1970:32, JoU 1970:4, rskr 1970:92, 99) om huvudmannaska­pet för mellanskolan (sedermera benämnd gymnasieskolan) innebar bl. a. att den landstingskommunala yrkesulbUdningen på lantbrukets och skogsbrukets områden fördes samman med övrig utbUdning i gymnasie­skolan. Gymnasieskolan infördes den I juli 1971.

Propl974r82

16

Är 1970 (prop. 1970rl59, SU 1970r222, 2LU 1970r95, rskr 1970r437, 460) fattade statsmakterna beslut om bl. a. dimensioneringen av skoUedningen vid gymnasieskolan. Enligt beslutet förstärktes skolled­ningen vid de allmänna skolenheterna, dvs. de skolenheter som omfattar dels treårig eller fyrårig linje, dels minst en av följande linjer nämligen tvåårig ekonomisk linje, tvåårig social linje och tvåårig teknisk linje, dels ock två eller flera studievägar i gymnasieskolan av annat slag än de tidigare nämnda. Vid övriga gymnasiala skolenheter, särskUd skolenhet typ 1 och typ 2, behöUs samma skolledarorganisation som före gymnasieskolreformen. För ledningen av särskUd skolenhet typ 1, som kan sägas svara mot de tidigare kommunala yrkesskolorna, gäller i huvudsak samma regler som de som faststäUdes genom statsmakternas beslut 1963 om statlig lönereglering för skolledare och lärare vid yrkesskolor (prop. 1963rl70,SU I963rl47, rskr 1963r336).

Är 1963 fattades också beslut om lönereglering för skolledare och lärare vid jordbrukets och skogsbrukels yrkesskolor (prop. 1963rl67, SU 1963rl49, rskr 1963r337). Genom beslut den 4 juni 1963 faslsläUde Kungl. Maj rl reglemente rörande skolledare och lärare vid skogsbrukets yrkesskolor. Bestämmelser om skolledningen vid lantbruksskolor, träd­gårdsskolor och lanthushållsskolor meddelades i stadgan den 28 juni 1963 för lantbrukets yrkesskolor. Bestämmelserna om skolledningen i reglementet och stadgan förordnades genom beslut den 18 juni 1971 skola gäUa även sedan skolorna inordnats i gymnasieskolan, dock längst tiU den 30 juni 1973. Genom Kungl. Majrts beslut den 29 juni 1973 förlängdes giltigheten till utgången av juni 1974. För tUlsättning av tjänst som skolledare liksom för utbUdningen vid ifrågavarande skolenheter gäller bestämmelserna i skolstadgan (1971 r235). Landstingskommunerna är iiuvudmän för utbildningen.

Frågan om dimensioneringen av skolledningen vid skolenheter med utbildning för jordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring har aktualiserats genom ansökningar från huvudmän hos skolöverstyrelsen (SÖ) om sammanläggning av närbelägna skolenheter. Med hänsyn tUl hittills gällande bestämmelser har SÖ, som beslutar om skolenhet i vilken gymnasieskola skall ingå, dock inte ansett det möjligt att tillmötesgå dessa önskemål. Beslut om sammanläggningar har nämligen bedömts medföra behov av tjänster som biträdande skolledare.

Sedan Kungl. Majrt genom beslut den 29 juni 1973 uppdragit åt SÖ att avge förslag till bestämmelser om ledningen av skolenhet med gymnasieskola med utbildning för jordbruk eller skogsbruk, har SÖ inkommit med förslag i ärendet. 1 förslaget har SÖ även inbegripit skolor för utbildning inom trädgårdsnäring och konsumtionsutbildning vid lanthushåUsskola. Förslaget har remissbehandlats.

SÖ föreslår att reglerna i skolstadgan om poängberäkning skall tillämpas vid ifrågavarande skolenheter också i fråga om skolledningen, att ordinarie tjänst som rektor skall få inrättas om arbetsområdet för rektor omfattar minst 5,5 poäng samt att arvodestjänster som studierek­tor i vissa fall skall få inrättas efter medgivande av SÖ. Vid sammanlägg-

Prop 1974r82

17

ning av två eller flera skolenheter med utbildningsvägar för jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring eller konsumtionsutbUdning vid lanthushålls­skola innebär förslaget en utökning av skolledarorganisationen med arvodestjänst som studierektor. Förslaget avser också att möjliggöra en gemensam skolledning för flera skolenheter, i fall när sammanläggning inte sker.

Möjligheterna att lägga samman närbelägna skolenheter bör enligt min mening tas tUl vara när en sammanläggning är lämplig och rationell från UtbUdningssynpunkl. Även ekonomiska skäl talar för att möjligheterna till integration tillvaratas. Jag anser således att regler bör ges som gör det möjligt att tillmötesgå önskemålen från huvudmännen. Jag delar SÖrs uppfattning att skolledarorganisationen bör utökas vid en samman­läggning av skolenheter och kan också i övrigt i huvudsak ansluta mig till SÖrs förslag i vad det avser skolledningen vid sammanlägg­ning av skolenheter. De nya reglerna för skolledningen bör enligt min mening utformas så att de stimulerar till en integration. Om två eller flera skolenheter inte är så närbelägna att de kan sammanläggas, kan det i vissa fall finnas anledning att ha gemensam rektor. 1 fråga om skolenheter som läggs samman eller får gemensam rektor föreslår jag att bestämmelserna om poängberäkning i 1 kap. 7 § skolstadgan skall gälla för skolledningen liksom för utbUdningen i övrigt.

1 fråga om skoUedningen vid skolenheter, som läggs samman eUer får gemensam rektor, vUl jag här ytterligare anföra följande. Tjänster som rektor vid de skolenheter, som kan komma i fråga för sammanläggning eller sammanförande under gemensam skolledning, finns redan. Kungl. Majrt har beslutat om inrättandet av sådana tjänster. Någon ändring härvidlag finner jag inte anledning förorda. En förändring av de pedagogiskt-administrativa arbetsuppgifterna för rektor sker vid en sammanläggning eller en utökning av rektors arbetsområde. Med hänsyn tiU dessa förändringar i arbetsuppgifterna anser jag att det finns skäl att meddela särskilda bestämmelser om undervisningsskyldig­heten för de rektorer som har fler än en av ifrågavarande studievägar inom arbetsområdet. SÖ har inte föreslagit särskilda regler i detta hänseende. Det bör ankomma på Kungl. Majrt att närmare bestämma storleken av denna undervisningsskyldighet. Jag avser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Majrt att undervisningsskyldigheten för rektor vid en efter sammanläggning nybUdad skolenhet med två eller flera av ifrågavarande utbUdningsvägar och för rektor med två eller flera skolenheter inom arbetsområdet skall fastställas inom de gränser som anges i följande sammanställning.

Poängtal enligt 1 kap. 7 § skolstadgan

Veckotimmar

för rektors arbetsområde

högst 10,5

8-14

11 och däröver

610

Prop 1974r82

18

Jag utgår i likhet med SÖ från att de speciella skolledaruppgifter som avser förvaltning av skoljordbruk, övningsskog eller skolträdgård ingår i de åligganden som anges för rektor vid skolenhet med gymnasieskola i 13 kap. 7-9 §§ skolstadgan.

1 fråga om tillsättningsförfarandet vid sammanläggning av skolenheter med innehavare av tjänst som ordinarie rektor eller då flera skolenheter får gemensam rektor ansluter jag mig till det av SÖ framförda förslaget att skolledartjänsterna skall tillsättas av SÖ med tillämpning i förekom­mande fall av ett förenklat tillsättningsförfarande av det slag som tillämpades vid gymnasieskolreformen 1971. Det bör ankomma på Kungl. Majrt att besluta om erforderliga övergångsbestämmelser.

SÖ har för skolenheter, som läggs samman eller får gemensam rektor, föreslagit att tjänster som arvodesanställd studierektor skall kunna inrättas. Enligt förslaget skall det ankomma på SÖ att besluta om inrättande av sådana tjänster enligt följande riktlinjer. Tjänst som studierektor skall kunna inrättas dels då den "mindre" utbildningen av dem som förs samman har minst 4,5 poäng, dels då skolanläggningarna är belägna så långt från varandra att rektor inte kan utöva omedelbar tiUsyn över dem. De av SÖ angivna riktlinjerna avser sammanläggning av skolenheter med utbUdning inom jordbruk och skogsbruk. Vid samman­läggning av övriga här ifrågavarande skolenheter föreslår SÖ att tjänster som studierektor skall inrättas, när SÖ finner särskilda skäl föreligga. Jag biträder förslaget om inrättande av arvodestjänster som studierektor och förordar att SÖ får besluta om inrättande av dessa tjänster. De av SÖ angivna riktlinjerna i fråga om inrättande av studierektorstjänst vid skolenheter med utbildning inom jordbruk och skogsbruk bör dock gälla för samtliga ifrågavarande skolenheter, dvs. också i fråga om skolenheter med utbildning för trädgårdsnäring och konsumlionsutbildning vid lanthushållsskola. Beträffande frågan om studierektors åligganden biträ­der jag SÖrs förslag att arbetsuppgifterna antingen bör vara knutna till en bestämd sektor eller kunna utgöras av vissa speciella ärendegrupper inom skolenheten eller rektors arbetsområde.

1 fråga om studierektorernas undervisnings­skyldighet ansluter jag mig till SÖ:s förslag att de nu gällande bestämmelserna i 13 kap. skolstadgan om undervisningsskyldighet för studierektor vid skolenhet typ 1, alternativt typ 2 skall äga motsvarande tillämpning. Jag avser att föreslå Kungl. Majrt att SÖ vid beslut om inrättande av studierektorstjänst skall bestämma vilket alternativ som skall gälla for tjänsten. Vid bestämmandet av undervisningsskyldighetens omfattning får härvid beaktas, i fråga om alternativet typ 1, att poängtalet för studierektors arbetsområde kan vara lägre än 9 oeh i fråga om alternativet typ 2, att rektors undervisningsskyldighet bestäms inom de gränser som jag angett i det föregående.

För de rektorer, spm i enlighet med de tidigare berörda övergångs­bestämmelserna vid en sammanläggning förordnas pä studierektorstjänst, bör den för rektor tidigare fastställda undervisningsskyldigheten över­gångsvis gälla, om denna är lägre.

Propl974r82

19

1 fråga om skolledningen vid skolenheter, som inte läggs samman eller får gemensam rektor, får jag anföra följande. De nya regler för inrättande av tjänster som rektor, som SÖ föreslagit, avser samtliga ifrågavarande skolenheter, dvs. också sådana som inte berörts i det föregående. Med hänsyn tiU den speciella utbildningssituationen är jag inte beredd att förorda SÖrs förslag i fråga om viUkor för inrättande av rektorstjänster vid här ifrågavarande skolenheter. Jag anser således att någon ändring av nu gällande bestämmelser om skolledarorganisationen inte bör ske. Det bör sålunda alltjämt ankomma på Kungl. Majrt att besluta om inrättande av tjänster som rektor också vid dessa skolenheter. Vidare bör de nuvarande bestämmelserna om undervisningsskyldighet, arbetsuppgifter och poäng­beräkning äga fortsatt giltighet för här ifrågavarande skolenheter. Jag utgår härvid i likhet med vad jag i det föregående anfört från att i arbetsuppgifterna för rektor ingår de speciella skolledaruppgifter som avser förvaltning av skoljordbruk, övningsskog eller skolträdgård.

Beträffande behörighetsvillkor för samtiiga här ifråga­varande skolledare får jag anföra följande. Sö har uttalat att samma krav på utbildning och tjänstgöring bör gälla för tjänster som rektor eller studierektor vid ifrågavarande skolenheter som för skolledartjänsterna vid gymnasieskolan i övrigt. 1 fråga om speciella behörighetsvUlkor för tjänst som studierektor föreslås SÖ i undantagsfall kunna besluta. Jag ansluter mig tUl förslaget och förordar att de i skolstadgan angivna behörighets-vUlkoren för skoUedare vid gymnasieskolan skall gälla också skolledarna vid samtliga här ifrågavarande skolenheter. För arvodestjänsterna som studierektor bör dock SÖ undantagsvis kunna föreskriva vissa villkor i fråga om utbildning eller tjänstgöring.

1 likhet med vad som hitrills gällt bör de rektorer vid förutvarande lantbruksskolor, som samtidigt innehar men inte utövar andra statliga tjänster än tjänster som lärare, även i fortsättningen erhålla medgivande till sådan tjänsteförening.

En speciell anordning finns vid vissa förutvarande lantbruksskolor med avdelningar för annan utbUdning än jordbruk. Det har vid dessa skolor uppdragits åt en lärare att biträda med den pedagogiska ledningen vid den andra utbUdningen inom skolan. Denna anordning bör finnas kvar. Om arvodestjänst som studierektor inrättas bör dock detta speciella arrange­mang avvecklas.

Med hänsyn till de erinringar som framförts i vissa remissyttranden får jag anföra följande i fråga om utbildningen vid de förutvarande lanthushållsskolorna.

Utbildningen vid dessa skolor omfattar f. n. specialkurser på ett år eller en termin i konsumtionsutbildning, hemtekniska kurser på fyra veckor samt grundutbildning av ekonomibiträden på åtta veckor och yrkeskurser för hemvårdare om ett år resp. en termin. Frånsett utbildningen av hemvårdare och ekonomipersonal är lanthushållssko­lornas kurser inte yrkesinriktade. Riksdagen beslöt år 1971 att statsbi­drag   skall   utgå   till   konsumtionsutbildning   vid   landstingskommunal

Prop 1974r82

20

gymnasieskola eller lanthushåhsskolor i den utsträckning som efterfrågan på utbildningen kräver (mot. 1971r850, UbU 1971r27, rskr 1971:275). Det finns alltjämt ett stort intresse för denna utbildning. Jag utgår därför från att denna utbildning kommer att finnas kvar och har beaktat detta i de förslag jag redovisat i det föregående.

7 Hemställan

Under   åberopande   av det anförda hemställer jag att Kungl. Majrt föreslår riksdagen

att godkänna de riktlinjer i fråga om skolledning vid skolenheter med gymnasieskola med utbildning för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring samt med konsumtionsutbildning av den art som anordnas vid lanthushållsskola vilka jag här förordat.

Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordar Hans Majrt Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposi­tion av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollelr Agneta Heide

Prop. 1974r82

21

Innehåll

Sida 

SkoUedningen vid gymnasieskolenheter med utbUdning för jordbruk,

skogsbruk och trädgårdsnäring m. m............................. 

.... 

1

1

Inledning   ..................................................................... 

.... 

2

2

Gällande bestämmelser   ............................ ,................ 

3

3

Aktuella förhållanden i fråga om skoUedningen   .......... 

.... 

5

4

Skolöverstyrelsens förslag   .......................................... 

.... 

7

5

Remissyttranden   ......................................................... 

.. 

12

6

Föredraganden    .......................................................... 

.. 

15

7

Hemställan   .................................................................. 

.. 

20