Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86:64

om godkännande av ändringar i

Helsingforsavtalet och det nordiska avtalet

1985/86:64

om kulturellt samarbete

Regeringen föreslår riksdagen atl anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprolokollet den 7 november 1985.

På regeringens vägnar

OlofPalme

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föresläs atl riksdagen godkänner dels en överenskommelse om ändring av 1962 års nordiska samarbelsöverenskommelse, det s.k. Helsingforsavtalet, dels etl avtal om ändring av 1971 års avtal om nordiskt kulturellt samarbete.

Ändringarna syftar till atl effektivisera arbetsformerna i del nordiska samarbetet. De innebär bl.a. atl Nordiska ministerrådets två budgetar, den allmänna budgeten och kulturbudgeten, läggs samman och alt sekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete i Köpenhamn och Nordiska ministerråds-sekretariatet i Oslo slås ihop lill ett nytt gemensamt minislerrådssekreta-rial med placering i Köpenhamn.

I    Riksdagen 1985186. I saml. Nr 64

Prop. 1985/86:64    Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 november 1985

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Anders­son, Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom, Johans­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om godkännande av ändringar i Helsingforsavtalet och det nordiska avtalet om kulturellt samarbete

1 Inledning

Det nordiska samarbetets organisation och arbetsformer diskuterades in­gående under Nordiska rådets 30:e session är 1982 i Helsingfors. De efterföljande diskussionerna mellan Nordiska rådets presidium och de nordiska ländernas stats- och samarbetsministrar fick till följd att en sär­skild parlamentarisk kommitté, den s. k. Benkowkommillén, tillsattes för att utreda samarbetsformerna. Kommittén lämnade sitt betänkande "Ar-beidsformene i nordisk samarbeid" (NU 1983:9) den 21 oktober 1983. I betänkandet föreslås bl. a. all Nordiska ministerrådets två budgetar, den allmänna budgeten och kulturbudgelen, läggs samman samt atl sekretaria­tet för nordiskt kulturellt samarbete och Nordiska ministerrådets sekreta­riat slås ihop till ett nytt gemensamt ministerrådssekretariat. Ländernas samarbetsministrar har därefter i en egen utredning, "En budget - etl sekretariat", följt upp kommitténs förslag genom att belysa praktiska frågor som uppstår vid nyss angivna förändringar.

Till Nordiska rådels 35:e session i Reykjavik år 1985 förelåg ett minisler-rädsförslag om samarbelsformerna i det nordiska samarbetet, ett medlems­förslag om samarbelsformerna och Nordiska rådels juridiska utskotts be­länkande över förslagen. På grundval av delta material antogs vid ses­sionen tvä rekommendationer nr 16 och 17/1985. I rekommendationerna hemställs alt regeringarna i de nordiska länderna ändrar 1962 års nordiska samarbelsöverenskommelse och 1971 års nordiska kulturavlal i överens­stämmelse med förslagen. I övrigt beslutade rådet vid sessionen om en rad ändringar i rådets arbetsordning syftande lill atl stärka och effektivisera arbetet i rådets utskott.

De nordiska samarbelsminislrarna har utarbetat ett förslag till överens­kommelse om ändringar i samarbelsöverenskommelsen och ett förslag lill avtal om ändring i kulluravtalet, vilka helt överensstämmer med rådets

rekommendationer. Regeringen beslutade den 2 maj i år all Sverige skulle Prop. 1985/86:64 underteckna överenskommelserna. Detta skedde i närvaro av Nordiska rådets presidium vid ett möte i[REDACTED_EFTERNAMN] den 6 maj 1985. Överenskommelserna har upprättats på de fem nordiska språken och texterna har samma giltig­het. De svenska texterna till överenskommelserna bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga I och bilaga 2.

Det har förutsatts all del nya gemensamma sekretariatet skall inleda sin verksamhet omkring den 1 april 1986 och all den första gemensamma budgeten skall avse 1987 års verksamhet. En särskild organisationskom­mitté utarbetar f.n. ett detaljerat organisalionsförslag, inkl. bemannings-plan och befattningsbeskrivningar.

2 Ändringarna i Helsingforsöverenskommelsen

Ändringen i Artikel 52 innebär bl. a. atl presidiet skall bestå av tio medlem­mar. Härigenom fördubblas antalet medlemmar i förhållande lill vad som nu gäller.

Artikel 54 anger alt det ankommer på presidiesekreleraren, som enligt artikeln utses av presidiet, och de fem delegalionssekrelerarna atl handha uppgifter som sekreterare åt rådet. Sekrelariatsuppgiften åvilar både presi-diesekretarialel och sekrelerarkollegiet. Ändringarna klargör all del an­kommer på ländernas delegationer att utse den som skall ingå i sekreterar-kollegiet.

I artikel 61 sägs bl. a. atl ministerrådet i sin verksamhet bisläs av minis­terrådels sekretariat. Till följd av sekrelariatssammanslagningen måste den pluralform som används i de danska, finska och isländska texterna ändras. En sådan ändring behövs dock inte i den svenska texten.

Artikel 64 anger bl. a. att ministerrådet inför varje session skall lägga fram en verksamhetsberättelse och en särskild redogörelse om planerna för det fortsatta samarbetet i stället för den tidigare ordningen med gemen­sam redogörelse för detta. Verksamhetsberättelsen skall avse det gångna året (Cl). Med redogörelsen för planerna för del fortsatta samarbetet skall följa förslaget lill budget för del nordiska samarbetet (C2). Syftet med ändringen är alt förenkla sakbehandlingen vid sessionen och all göra presentationen av verksamheten och planerna mer överskådlig.

Av tredje styckel i artikeln framgår atl berört organ inom Nordiska rådet skall beredas tillfälle alt yttra sig innan ministerrådet låter utarbeta budget­förslaget för det nordiska samarbetet. Ändringen innebär all en bestäm­melse införs i Helsingforsöverenskommelsen om det nordiska samarbetets finansiering (ministerrådels budget). Motsvarande bestämmelser i kultur-avtalet utgår. Jag berör delta närmare i avsnitt 3 om ändringarna i kullurav­talet.

ti    Riksdagen 1985186. I saml. Nr 64

Prop. 1985/86:64    3 Ändringarna i kulturavtalet

I artikel 9 preciseras all del också efter budgetsammanläggningen kommer att vara kullar- och undervisningsministrarna som är beslutande inom avtalets område.

Artikel 10 anger i gällande lydelse bl. a. att etl särskilt sekretariat upprät­tas som ett led i genomförandet av kulluravtalet. Efter sekrelariatssam­manslagningen bortfaller behovet av en sådan bestämmelse, varför denna bestämmelse upphävs.

Artikel 12 innehåller f. n. bestämmelser om kultursekretariatet och dess direktör. Genom ändringen preciseras atl det är Nordiska ministerrådels sekretariat som bistår ministerrådet och ämbetsmannakommitléerna. Be­slämmelserna om kultursekretariatets direktör upphävs lill följd av sekre­lariatssammanslagningen .

Artiklarna 15 och 1617, som behandlar finansiering och budgetproce­dur, ändras resp. upphävs till följd av budgetsammanläggningen. I stället görs en generell hänvisning till Helsingforsöverenskommelsens artikel 64 andra slyckel. Del har bedömts ändamålsenligt alt i artikel 15 andra stycket bibehålla en generell bestämmelse som erinrar om kulturministrar­nas roll i samband med den nya budgetordningen.

4 Föredragandens överväganden

I det nordiska regeringssamarbetel finns f.n. två ministerrådssekretariat, dels kullursekrelarialel i Köpenhamn, dels minislerrådssekretarialel i Oslo. Del förra utgör i första hand sekretariat för Nordiska ministerrådet i dess sammansättning, av kultur- och undervisningsministrar saml för äm-belsmannakornmittén för nordiskt kulturellt samarbete. Oslosekrelarialel är sekretariat för Nordiska ministerrådet i övriga sammansättningar liksom för övriga ämbetsmannakommilléer. Del nordiska regeringssamarbetet har i dag också tvä budgetar, kulturbudgeten för kultursamarbetet och den allmänna budgeten för samarbetet på övriga områden. De förslag som jag nu lägger fram avser i huvudsak de nödvändiga ändringarna i den nordiska samarbelsöverenskommelsen och i det nordiska kulluravtalet som erford­ras för en sammanslagning av de båda sekretariaten och sammanläggning av budgetarna.

Mitt förslag: Riksdagen bör godkänna två överenskommelser om ändringar i de nordiska samarbetsöverenskommelserna vilka gör det möjligt alt dels slå ihop de två sekretariat som nu finns i del nordiska regeringssamarbetel, dels lägga samman de två budgetar som nu reglerar Nordiska ministerrådels verksamhet.

Nordiska rådels rekommendationer m. m. Förslagel överensstämmer helt med Nordiska rådels rekommendationer 16 och 17/1985 om effekfivare arbetsformer i det nordiska samarbetet. Diskussionen vid Nordiska rådets

35:e session i Reykjavik år 1985 och det efterföljande arbetet har visat atl      Prop. 1985/86:64 del finns en bred enighet om behovet av att stärka Nordiska rådets och Nordiska ministerrådels ställning i del nordiska samarbetet och att genom­föra förslagen.

Skälen för mitt förslag: Nu gällande organisation för det nordiska samarbe­tet härslammar från början av 1970-talet. Sedan dess har det nordiska samarbetet utvecklats och intensifierats. Kultursamarbetet och samarbetet på övriga områden har fält allt fler beröringspunkter. Det har därför ansetts naturiigt att se över arbetsformerna för alt försöka bidra till etl bättre resursutnyttjande genom all effektivisera samarbetet. En samman­läggning av budgetarna och en sammanslagning av sekretariaten bör bidra lill alt förbättra förutsättningarna för samordning och prioritering av de nordiska samabelsinsalserna. Dessutom bör möjligheterna all på andra områden tillvarata kultur-, undervisnings- och forskningspoliliska hänsyn öka. En smidigare behandling av ivärsektoriella frågor liksom en ökad administrativ slagkraft och en mer effektiv sekretarialsservice ål minister­rådet i olika sammansättningar torde också bli följden av förändringarna.

Under beredningen av arbetet har samarbetsministrarna i samråd med kultur- och undervisningsministrarna särskilt övervägt de hänsyn som bör las då del gäller del kulturella samarbetet i Norden. Den lösning som man enats om innebär för kulturministrarnas vidkommande atl dessa även i fortsättningen inom kulturområdet skall utarbeta budgetförslag och besluta om fördelning av medel inom den ram som ingår som en del av den gemensamma nordiska budgeten.

Förslagen bör också ses mol bakgrund av alt ministerrådet beslutat all flytta Nordiska industrifonden frän Stockholm lill Oslo och att successivt bygga ut fondens verksamhet. Även Nordforsks huvudkontor, som nu ligger i Stockholm, avses bli flyttal till Oslo. Dessa förändringar kommer atl utgöra grunden för ett uppbyggande av ett nordiskt centrum för indu­striell forskning och utveckling i Oslo.

De ändringar som nu föreslås är enligt min mening väl motiverade. De kommer att få betydelse när det gäller alt effektivisera det nordiska samar­betet, atl uppnå organisatoriska besparingar och all få till stånd etl bättre resursulnyliande.

5 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagen alt

1.

godkänna överenskommelsen den 6 maj 1985 om ändring av samarbelsöverenskommelsen den 23 mars 1962 mellan Dan­mark, Finland, Island, Norge och Sverige (Helsingforsavtalet),

2.

godkänna avtalet den 6 maj 1985 om ändring av avtalet den 15 mars 1971 mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om kulturellt samarbete.

Prop. 1985/86:64     6 Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden lagt fram.

Bilaga 1     Prop. 1985/86:64

Överenskommelse

om ändring av samarbelsöverenskommelsen mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige

Danmarks, Finlands, Islands, Norges och Sveriges regeringar, som genom överenskommelser av den 13 februari 1971, den 11 mars

1974 och den 15 juni 1983 ändrat samarbelsöverenskommelsen den 23 mars

1962 mellan de nordiska länderna och som önskar effektivisera det nordiska samarbetets arbetsformer,

har kommit överens om följande:

Artiklarna 52 och 54 i samarbelsöverenskommelsen erhåller följande ly­delse:

Artikel 52

"Plenarförsamlingen utser vid ordinarie session ett presidium bestående av en president och nio andra medlemmar. Alla delegationer skall vara företrädda i presidiet med två medlemmar vardera. Såvitt möjligt bör olika politiska meningsriktningar bli representerade i presidiet.

Medlem av presidiet skall vara vald medlem av rådet.

Blir befattning som medlem av presidiet ledig mellan tvä ordinarie ses­sioner, skall för fiden till nästa ordinarie session ny medlem utses av den delegation som den avgångne medlemmen ullhörl.

Presidiet handhar rådets löpande angelägenheter och företräder i övrigt rådet i den utsträckning som framgår av överenskommelsen och rådels arbetsordning."

Artikel 54

"Rådet bistås i sin verksamhet av etl presidiesekrelariat som leds av en presidiesekreterare utsedd av presidiet saml av ett kollegium (sekrelerar­kollegiet) bestående av presidiesekreteraren och sekreteraren hos vaije lands delegation.

Presidiet utser utskottens sekreterare saml den övriga personal som erfordras för fullgörande av rådels gemensamma sekrelarialsuppgifler. Vaije delegation anställer den sekretariatspersonal som skall bistå delega­tionen."

II

Pluralformen av uttrycket "sekretariat" i de danska, finska och isländska texterna i artikel 61 stycke 3 av samarbelsöverenskommelsen ändras till singularform.

Prop. 1985/86:64

III

Artikel 64 i samarbelsöverenskommelsen erhåller följande nya lydelse:

Artikel 64

"Ministerrådet skall före varje ordinarie session med Nordiska rådets plenarförsamling avge en berättelse lill rådet rörande del nordiska samar­betet. Däri skall ministerrådet särskilt redogöra för det gångna årets samar­bete.

Ministerrådet skall till varje ordinarie session med Nordiska rådets plenarförsamling framlägga en särskild redogörelse om planerna för del fortsatta samarbetet. Med redogörelsen skall följa förslagel lill budget för del nordiska samarbetet.

Innan ministerrådet låter utarbeta budgetförslag skall berört organ inom Nordiska rådet beredas tillfälle all yttra sig."

IV

Överenskommelsen träder i kraft trettio dagar efler den dag då samtliga fördragsslutande parter har meddelat Finlands utrikesministerium, att de åtgärder som krävs för överenskommelsens ikraftträdande har vidtagits.

Finlands utrikesministerium meddelar de övriga fördragsslutande par­terna om tidpunkten för mottagandel av dessa meddelanden.

Originalexemplaret till denna överenskommelse deponeras hos Finlands utrikesministerium, som tillställer de övriga fördragsslulande parterna be­styrkta kopior därav.

Till bekräftelse härav har de vederböriigen befullmäkligade ombuden undertecknat denna överenskommelse.

Som skedde i[REDACTED_EFTERNAMN] den 6 maj 1985 i ett exemplar på danska, finska, isländska, norska och svenska språken, vilka samtliga texter äger lika vitsord.

Bilaga 2     Prop. 1985/86:64

AVTAL

om ändring av avtalet mellan Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige om kulturellt samarbete

Danmarks, Finlands, Islands, Norges och Sveriges regeringar, som genom avtal av den 13 juni 1983 ändrat avtalet den 15 mars 1971

mellan de nordiska länderna om kulturellt samarbete, och som önskar effektivisera det nordiska samarbetets arbetsformer,

har kommit överens om följande:

I

Artiklarna 9, 10, 12, 15 i avtalet erhåller följande nya lydelse:

Artikel 9

"Ministerrådet (kultur- och undervisningsministrarna) fattar de beslut som erfordras för att förverkliga avtalets syften."

Artikel 10

"Som ett led i genomförandel av delta avtal upprättas en ämbetsmanna-kommitté för nordiskt kulturellt samarbete.

Ministertådel tillsätter kommittén och arbetsgrupper för särskilda upp­gifter."

Artikel 12

"Nordiska ministerrådets sekretariat bistår ministerrådet och ämbels-mannakommittén. Det kan efter beslut av ministerrådet bistå andra nordis­ka samarbetsorgan."

Artikel 15

"Samarbetet finansieras genom ministerrådets budget, som nämns i artikel 64 i samarbelsöverenskommelsen mellan Danmark, Finland, Is­land, Norge och Sverige jämte senare ändringar.

Ministerrådet låter utarbeta budgetförslag och beslutar om fördelningen av medel för de gemensamma institutionerna, programmen och övriga verksamhetsformer inom den totalram som ingår som en del av den gemen­samma nordiska budgeten."

II

Artiklarna 16-19 i avtalet utgår och nuvarande artiklarna 20-22 blir artiklarna 16-18.

Prop. 1985/86:64

III

Avtalet träder i kraft trettio dagar efter den dag dä samtliga fördragsslu­tande parter har meddelat Finlands utrikesministerium, atl de åtgärder som krävs för avtalels ikraftträdande har vidtagits.

Finlands utrikesministerium meddelar de övriga fördragsslulande par­terna om tidpunkten för mottagandet av dessa meddelanden.

IV

Originalexemplaret till detta avtal deponeras hos Finlands utrikesministe­rium, som tillställer de övriga fördragsslutande parterna bestyrkta kopior därav.

Till bekräftelse härav har de vederbörligen befullmäkligade ombuden undertecknat delta avtal.

Som skedde i[REDACTED_EFTERNAMN] den 6 maj 1985 i ett exemplar på danska, finska, isländska, norska och svenska språken, vilka samtliga texter äger lika vitsord.

10                                                                                                                           Norstedts Tryckeri, Stockholm 1985