Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop 1984/85:101

Regeringens proposition

1984/85:101

med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85;

beslutad den 20 december 1984.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder och del ändamål som framgår av föredragandenas hemslällan.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås utgifter m.m. på tilläggsbudget 

II 

lill statsbud­geten för innevarande budgetår. De anslag som begärs uppgår lill ca 51 milj. kr. De slörsla anslagen föreslås gå lill koslnader för köp av kanslifas-lighel for uirikesrepresentalionen och lill medel för nya löneavtal vid Svenska Riksteatern, Dramatiska teatern och Rikskonserter. Vidare före­slås atl regeringen får vidta vissa arbelsmarknadspoliliska regeländringar som arbetsmarknadslägel i Uddevalla kan komma all kräva. Dessutom föreslås all SJ får bemyndigande alt träffa vissa avtal i samband med överdäckningsarbeten vid Stockholms Cenlral.

I    Riksdagen 1984185. I saml. Nr 101

Prop. 1984/85:101

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1984-12-20

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 1. Carls­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Gö­ransson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budget­året 1984/85

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför:

De anslag som riksdagen har anvisat sedan statsbudgeten för budgetåret 1984/85 faslslälldes har uppförts på filläggsbudget I (FiU 1984/85:12). De ytterligare medelsbehov som nu kan överblickas och andra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensam proposition angående utgifter på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85. Denna proposition bör föreläggas riksdagen nu. Skulle anslags­framställningar därutöver på tilläggsbudget för innevarande budgetår visa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas riksdagen vid en senare tidpunkt.

Statsråden föredrar förslag till riksdagen i frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudgel 11 lill statsbudgeten för budgetåret 1984/85. Anförandena redovisas i underprolokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] avslutar:

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

atl beslula om anslag på tilläggsbudgel 

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1984/85 och vidta övriga åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar atl genom proposifion förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder och det ändamål som föredragandena har hemställt om.

Regeringen beslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och en sammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagorna 1-8.

Prop. 1984/85:101

Bilaga I

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-12-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85

TREDJE HUVUDTITELN

A. Utrikesdepartementet m. m.

A 3. Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesrepre-sentationen. Med riksdagsskrivelse 1983/84:243 den 13 april 1984 bemyndi­gades regeringen att sluta avtal om köp av kanslifastighet, som disponeras av svenska ambassaden i London, på för statsverket förmånligast möjliga villkor. Vidare medgavs att det under sjunde huvudtiteln uppförda reserva-fionsanslaget Inköp av fastigheter m.m. förskottsvis får tas i anspråk för ändamålet och att regeringen i efterhand skulle begära särskilda medel för förvärvet.

Regeringen har nu godkäni ett avtal om förvärv av dispositionsrätten -med en återstående löptid av 95 år - till kanslifasiigheten i London för en kostnad av 1,4 milj. pund.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att till Inköp, uppförande och iståndsättande av fastigheter för utrikesrepresenlationen på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 16000000 kr.

Prop. 1984/85:101

4

Bilaga 2

Uidrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-12-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85

SJÄTTE HUVUDTITELN D. Järnvägar

D.l Statens järnvägar

Överdäckning vid Stockholms Central. I en skrivelse till regeringen den 15 november 1984 har SJ meddelat att verkel, under förulsättning av regering­ens godkännande, träffat fyra överenskommelser i syfte atl genomföra en överdäckning av norra delen av centralslationsområdet i Stockholm med bussterminal och kontorsbebyggelse. Arbetena avses påbörjas våren 1985 och hela projektet beräknas vara klart år 1990. Koslnaden för projektet beräknas lill ca I miljard kronor.

För alt genomföra projeklel har SJ sålunda med Stockholms kommun träffat etl bytesavial som innebär atl kommunerna överlåter lill SJ dels mark inom och i anslutning till centralbangården, dels elt induslriområde i Spånga. Överlåtelsen innebär bl.a. att vissa områden, som SJ redan i dag disponerar med nyttjanderätt, nu övergår till staten med äganderätt. Delta är en förutsättning för den fastighetsbildning som skall möjliggöra en lomlrältupplätelse och därmed genomförandel av överdäckningen. 1 gen­gäld överiåter SJ till kommunen mark i första hand vid Södra station i Stockholm för överdäckning med rätl för SJ alt på det överlåtna området anlägga, bibehålla och nyttja för järnvägsdriften erforderliga anläggningar. SJ skall vidare till kommunen i mellangift erlägga 15 milj. kr. kontant.

Med Stockholms kommun har SJ vidare träffat ell stadsplaneavtal. Detta avtal innebär alt parterna skall verka för en ny stadsplan för huvud­delen av centralstationsområdet och bildande av fastighet för all möjliggö­ra en överdäckning av delta område. SJ har enligt avtalet åtagit sig att utföra vissa arbeten som kommunen skall ersätta med 15 milj. kr. Della

Prop. 1984/85:101

5

belopp motsvarar mellangiften som SJ skall erlägga till kommunen enligt bytesavtalet. Vidare skall kommunen, från det statsbidrag som lämnas för del i fördelningsplanen för byggande av stalskommunvägar m. m. åren 1984-1993 angivna byggnadsobjektet "CT-terminalen inkl. gatuarbeten i anslulning därtill saml Klarastrandsleden, delen Klarastrandsviadukien -400 m väster St. Eriksbron", betala SJ 93 milj. kr. Av della belopp avser SJ alt disponera erforderliga medel för all i samband med arbetena för terminalbygget vidta nödvändiga ombyggnader av spårområdet.

SJ har vidare träffat en överenskommelse med Vasaterminalen AB. Efler att en ny stadsplan har fastställts och sedan fastighetsbildningen registrerats skall enligt denna överenskommelse upplåtelse av överdäck­ningen ske med tomträtt till bolaget. Den ärliga avgälden skall för perioden den 1 mars 1990 till den 1 mars 2010 ulgöra 20 milj. kr. Bolaget har förbundit sig att utföra arbeten inom och i anslutning till fasligheten enligt elt totalentreprenadavtal. Detta avtal innefattar bl.a. byggnation av buss­terminal, allmänna trafikutrymmen, parkerings- och angöringsdäck, vissa gatuarbeten och bangårdsarbelen. I ersättning för dessa arbeten skall SJ till bolaget belala 165 milj. kr. Betalningen sker genom atl SJ överiämnar en revers på motsvarande belopp med en lånetid på 20 år. Återbetalningen inleds den 1 mars 1990. Den årliga annuiteten motsvaras därmed av den lomlrättsavgäld som SJ erhåller från bolaget under samma period.

Enligt överenskommelsen med Vasaterminalen AB om toml-rältsupplåtelse har SJ rätt att utan ersättning använda utrymmen för bl.a. bussterminal samt rätt att upplåta terminalutrymmen med nyttjanderätt lill etl av SJ, AB Storstockholms Lokaltrafik (SL) och Stockholms kommun gemensamt ägt aktiebolag - Stockholms Terminal AB. Dessa ägare har träffat etl konsortialavial. Avtalet innebär alt bolaget skall bedriva buss­terminalverksamhet och därmed sammanhängande verksamhet. Aktieka­pitalet skall utgöra 1 milj. kr. varav SJ skall fillskjuta 400000 kr. Av de kostnader som inte täcks av intäkter skall SJ svara för 20 procent medan SL slår för resterande 80 procent. Erforderliga investeringar i bolaget uppskattas lill 15 milj. kr. Detta belopp skall betalas av bolaget genom lån som garanteras av SJ och SL. Dessutom beräknas ett behov av checkräk­ningskredit på ca 5 milj. kr. som också det skall garanteras av SJ och SL.

SJ hemställer i sin skrivelse att regeringen godkänner dels de fyra nämnda överenskommelserna, dels att den i konsortialavtalet nämnda garantin för SJ:s del får ställas på upp till 10 milj. kr., dels att SJ får akfivera 165 milj. kr. som tillgång i balansräkningen med avskrivningar under 20 år motsvarande amorteringsdelen i annuiteterna om 20 milj. kr., dels slufiigen att SJ av de 93 milj. kr. som skall eriäggas av Stockholms kommun enligt stadsplaneavtalet får disponera erforderhg del för att vidta nödvändiga ombyggnader av spårområdet.

ti    Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 101

Prop. 1984/85: lOI

6

Föredraganden

Del har länge stått klart atl terminalsilualionen vid Slockholms Cenlral måsle förbällras. I området kring centralstationen i Stockholm samman­strålar i dag två vikliga spårbundna kollektiva trafiksystem, nämligen dels SJ:s fjärrtågs- och pendellågstrafik, dels SL:s umnelbaneirafik. (mlut-lande busstrafik bedrivs vidare från detla område lill bl.a. Arlanda fiyg-plats och Nynäshamn varifrån Gotlandslrafiken uigär. Dessulom sker från centralslationsområdet en betydande busstrafik i form av charterresor. För kollektivtrafikens ulveckling krävs terminaler som är effektiva och som resenärerna upplever som attraktiva. Del är därlör med tillfredsstäl­lelse jag konstaterar all SJ och berörda parter nu träffat överenskommelser som samordnat löser lerminalfrågoma för såväl den långväga som den kortväga personirafiken under överskådlig lid. Jag ser det vidare som positivt att överenskommelserna och den omratlande ulbyggnaden inle innebär någon ökad belastning på SJ:s ekonomi.

Jag vill i sammanhanget erinra om atl riksdagen i december 1983 godkiin-de en överenskommelse mellan staten, SJ och Slockholms läns landsting som möjliggör en utbyggd lokal tågtrafik och som också löser SJ:s kapaci­tetsproblem för den långväga gods- och personiåglrafiken i Stockholms­området. De nu preliminärt irälTade överenskommelserna om överdäck­ning vid Stockholms Cenlral bör enligt min mening komma all innebära en ytterligare avsevärd standardhöjning för såväl den långväga järnvägsirafi-ken till och från Slockholm som för den lokala och regionala kolleklivirafi-ken i regionen.

Genom all överdäckningen möjliggör en gemensam terminal för resenä­rer med lokaltåg, Qärrlåg, flyg och buss saml indirekt även med furtyg för resande till och från Golland via Nynäshamn underläiias en smidig över­gång mellan olika färdmedel. Enligi min mening är del också angelägel med elt förstärkl samarbeie mellan våra olika färdmedel som gör atl samordnade resor kan främjas. Jag bedömer all en sådan ulveckling är till gagn för hela landets trafikförsörjning. Jag är därför beredd tillstyrka ull SJ ges erforderliga bemyndiganden för atl de preliminärt träffade överens­kommelserna skall kunna genomföras.

För att regeringen skall kunna lämna erforderiiga bemyndiganden er­fordras riksdagens samtycke till den avsedda tomlräiisupplålelsen. Vidare erfordras att riksdagen medger att regeringen låter SJ få - i enlighel med vad som avtalats - ersätta Vasaterminalen AB för ulförl arbele genom alt lämna en revers på 165 milj. kr. lill bolaget.

Jag hemställer mot denna bakgrund alt regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge atl statens järnvägar för överdäckning vid Slockholms Central får upplåta fast egendom till Vasaterminalen AB med tomträtt,

2.

godkänna att statens järnvägar lämnar en revers på 165 milj. kr. med en lånelid på 20 år lill Vasalerminalen AB som ersällning för arbeten i samband med överdäckningen av Stockholms Cenlral.

Prop. 1984/85:101

7

Bilaga 3

Utdrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-12-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85

Försäljning av fastigheterna 1,2 och 3 i kvarteret Proserpina i Stockholm (Norra Bancohuset)

Byggnadsstyrelsen som förvaltar norra Bancohuset i Stockholm föreslår att fastigheterna avyttras. Fasfighetema omfattar hela kvarteret Proser­pina och avgränsas av Skeppsbron, Norra Bancogränd, Österlånggatan och Tullgränd.

Norra Bancohuset som är upptaget i förteckningen över byggnads­minnesmärken har sedan flera år varit utrymd. Kvarteret Proserpina är enligt gällande statsplan avsett för allmänna ändamål. För att byggnaden skall kunna användas krävs omfattande och dyra ombyggnadsarbeten. Något behov alt använda Norra Bancohuset för ändamål som ligger inom byggnadsstyrelsens lokalhållningsansvar föreligger inle.

Efter förfrågan till ett antal intressenter har byggnadsstyrelsen beslutat erbjuda Statsföretag AB, BS-konsult AB och Armerad Betong Vägförbält­ringar AB att tillsammans förvärva fastigheten.

Parterna har kommit överens om en köpeskilling om 7700000 kr. Därut­över skall köparen reparera och renovera fasaderna på grannfastigheten. Södra Bancohuset, som ägs av staten. Ersättningen för Norra Bancohuset är bestämd på marknadsmässiga grunder.

Riksantikvarieämbetet har godkänt att fastigheterna säljs. Byggnaden kommer efter försäljningen att förklaras som byggnadsminne. Länsstyrel­sen har godkäni förslag till skyddsföreskrifter som upprättals av Stock­holms stadsmuseum. Köparna har godtagit de bevarandeprinciper som kommit lill uttryck i skyddsföreskrifterna.

Jag har inget att erinra mot byggnadsstyrelsens förslag att Norra Banco­huset säljs i enlighet med de av byggnadsstyrelsen redovisade villkoren. Försäljning av statlig egendom till enskilda, där saluvärdet överstiger 5 milj. kr., kan inle avgöras av regeringen utan måste först underställas riksdagens prövning. Jag förordar alt så sker nu.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att samtycka till försäljningen av Norra Bancohuset i Stockholm.

Prop. 1984/85: lOI

Bilaga 4

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROIOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-12-20

Föredragande: sialsrådel Hjelm-Wallén p. 1; sialsrådel[REDACTED_EFTERNAMN] p. 2-4.

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85

ÅTTONDE HUVUDTITELN

C. Vuxenutbildning

[1] C 6. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. Genom Kungl. Maj:ts beslut den 25 maj 1973 har beslämmelser meddelats om undervis­ning för invandrare i svenska språkel m.m. Bestämmelserna har ändrats av regeringen senasl den 2 februari 1984. Undervisningen, som bedrivs som försöksverksamhet, får innevarande budgetår onitaiui högst 490000 studietimmar.

Undervisningen bedrivs av skolöverstyrelsen i samråd med arbetsmark­nadsstyrelsen och statens invandrarverk och anordnas av studieförbun­den.

Statsbidrag utgår vid undervisningen med belopp som varierar mellan 153 kr. 15 öre och 184 kr. 45 öre per studietimme. Av nämnda bidrag lår eii belopp som varierar mellan 80 kr. 45 öre och 96 kr. 15 öre per siudieiimme användas lill verifierade koslnader för cirkelledare. Ur bidragel får vidare ulgå högst 5 kr. 20 öre per studietimme i lagbunden undervisning och högsl 5 kr. 10 öre per studietimme i övrig undervisning till verifierade lönebikosl­nader.

Föredragandens överväganden

Förhandlingar mellan Folkbildningsförbundel och Svenska facklärarför­bundet om nya löne- och anställningsvillkor för cirkelledare i svenska med samhällsorientering för invandrare pågår f. n. Resultatet av förhandlingar-.la kan komma alt medföra behov av förbättrade statsbidrag lill sludieför-liunden för att täcka kostnaderna för ändrade arvoden till cirkclledare saml lör lönebikoslnader.

Prop. 1984/85: 101

9

Jag finner del angeläget all de höjda statsbidragen till sludieförbunden utgår så fort som möjligt efter det att nyll avtal slutits. Studieförbunden får i annal fall först i efterhand kompensalion för de kostnader del nya avlalel kan komma att medföra. Härigenom får sludieförbunden en hård belast­ning på sin likviditet.

Regeringen bör därt'ör inhiimla riksdagens bemyndigande alt, som en följd av kommande nyll avtal mellan Folkbildningsfurbundel och Svenska facklärarförbundel, få höja statsbidragen till studieförbunden för svensk­undervisning för invandrare. Jag föreslår att regeringen föreslår riksdagen

alt godkänna att regeringen höjer statsbidragen till sludieförbunden för deras verksamhel med svenskundervisning för invandrare i enlighel med vad jag anfört.

F. Kulturverksamhet m.m.

(21 F 11. Bidrag till Svenska riksteatern. I slalsbudgelen för innevarande budgetår har under denna anslagsriibrik anvisais ell reservaiionsanslag av 104 976000 kr. Riksleatern har gjort en framställning om ytterligare medel för budgetåren 1983/84 och 1984/85 lill följd av 1984 och 1985 års avtal. Då della anslag anmäldes i prop. 1983/84: 100 (bil. 10 s. 307) anförde jag att jag hade för avsikt atl återkomma i annat sammanhang. Avtal är nu träffade för åren 1984 och 1985. Jag förordar en kompensation som moisvarar löneutvecklingen inom det slatligl reglerade avtalsområdet. Med hänvis­ning härtill förordar jag alt anslagel Bidrag lill Svenska riksleatern höjs med 8 757 000 kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag lill Svenskti rikstealern på tilläggsbudget 11 till stats­budgeten för budgetårel 1984/85 anvisa ett reservaiionsanslag av 8757 000 kr.

[31 F 14. Bidrag lill Dramatiska teatern. 1 statsbudgeten för innevarande budgelår har under denna anslagsrubrik anvisats ell reservaiionsanslag av 70359000 kr. Drnmaliska teatern har anhållit om ylleriigare medel för budgelåren 1983/84 och 1984/85 med hänsyn lill kostnadsökningar med anledning av 1984 och 1985 års löneavtal. Jag förordar en kompensalion som moisvarar löneutvecklingen inom del slatligt reglerade avtalsområdet. Med hänvisning härtill förordar jag all anslagel Bidrag lill Dramatiska teatern höjs med 7 116000 kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att till Bidrag lill Dramatiska teatern på tilläggsbudget 11 till stats­budgeten för budgetåret 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 7 116000 kr.

Prop. 1984/85:101

10

[4] F 15. Rikskonsertverksamhet. För innevarande budgelår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 46538000 kr. Insti­tutet för rikskonserter har nu begärl ytterligare medel för budgetåren 1983/ 84 och 1984/85 med hänsyn till 1984 och 1985 års löneavtal. Jag förordar en kompensation som motsvarar löneutvecklingen inom det statligt reglerade avtalsområdet. Med hänvisning härtill förordar jag att anslaget Rikskon­sertverksamhet höjs med 5000000 kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

att till Rikskonsertverksamhet på tilläggsbudget 

II 

till statsbud­geten för budgetåret 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 5000000 kr.

Prop. 1984/85:101

11

Bilaga 5

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-12-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85

Särskilda arbelsmarknadspoliliska åtgärder i Uddevallaregionen

Uddevallavarvels och Svenska Varvs styrelser beslutade den 11 decem­ber 1984 att förbereda nedläggning av Uddevallavarvet och inleda MBL-förhandlingar om detla. Skälet till besluiei är främsl all marknaden för bulk- och lankfarlyg yllerligare har försämrats. Uddevallavarvei har ca 2 200 anslällda. I 700 av dessa är kollektivanställda och ca en fjärdedel är 55 år eller äldre. Dessulom lillkommer ca 250 anställda vid Uddevallavar­vels dotterbolag Skandiaverken i Lysekil.

Induslrin i mellersta Bohuslän har under senare år drabbats av omfat­tande strukturella förändringar. Under år 1983 har personalstyrkan vid Uddevallavarvet och Skandiaverken minskats med ca 460 personer. Yller­ligare ell antal förelag i regionen har minskal anlalel anslällda eller aviserat sådana neddragningar.

Den här situationen kan komma all innebära belydande sysselsällnings-problem i Uddevallaregionen. Sammantaget är uppemot 3000 arbetstillfäl­len nu i riskzonen.

Regeringen har inlell arbetet med etl brett äigärdsprogram som kan sällas i gång när definiliv klarhet har nåtts om Uddevallavarvets framlid.

Bland de ålgärder som kan bli aktuella är arbetsmarknads-, regional- och industripolifiska insalser.

Vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste kunna sättas in snarast möjligt. Det kan då komma all bli fråga om förstärkningar av personal till arbetsförmedlingen, inrättande av exlra arbelslag vid arbetsmarknadsinsti­tut saml möjlighet atl i slörre ulslräckning ulnytlja inlroduktionsstöd och särskilt lönebidrag för arbetshandikappade. Vidare kan del visa sig ända­målsenligt atl förbättra vissa stöd och vidta vissa regeländringar i bestäm­melserna om arbelsmarknadsulbildning, fiyttningsbidrag och näringshjälp enligi arbelsmarknadskungörelsen (1966: 368, omirycki 1983:569). Dessul­om kan reglerna om bidrag enligt förordningen (1984: 523) om försöksverk-

Prop. 1984/85: lOI

12

samhet med bidrag till arbelslösa som startar egen rörelse behöva justeras. Detla kan innebära att ytterligare medel utöver vad riksdagen anvisat för innevarande budgetår kan komma atl behövas.

Jag har för avsikt atl senare återkomma till riksdagen med en mer detaljerad redovisning av insatserna i Uddevallaregionen och i det sam­manhanget återkomma om eventuella yllerligare medel. I avvaktan härpå bör emellertid regeringen inhämta riksdagens bemyndigande att om arbets­marknadsläget så kräver kunna göra vissa förändringar i bestämmelserna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som jag lidigare har nämnt.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

atl godkänna alt regeringen får ändra reglerna för de arbelsmark­nadspoliliska ålgärder som jag har nämnt och som arbetsmark­nadsläget i Uddevallaregionen kan komma all kräva.

Prop. 1984/85:101

13

Bilaga 6

Uidrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-12-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85

ELFTE HUVUDTITELN

B. Bostadsförsörjning m. m.

[I] 

B 1. Bostadsstyrelsen. Under denna rubrik har i slalsbudgelen för budgetåret 1984/85 anvisats ell förslagsanslag av 52 102000 kr. Av delta belopp avser 3 milj. kr. medel till bosladsslyrelsens projekl rörande utvid­gat datorstöd - UDS - till verksamheten vid bostadsstyrelsen och läns­bostadsnämnderna. Medlen är avsedda för fortsatt utredningsarbete och för genomförandet. Bosladsstyrelsen har hemställt om ytterligare 4402000 kr. för detla ändamål för innevarande budgelår.

Föregen del beräknar jag medelsbehovel lill 1 milj. kr.

Regeringen har i beslut den 30 augusti 1984 uppdragit ål bo­sladsstyrelsen all utarbeta ändrade rutiner för utbetalning av räniebidrag. 1 beslutet angavs atl regeringen avsåg att hos riksdagen begära att särskilda medel anvisas för atl göra det möjligl för bosladsstyrelsen all ändra i det nuvarande datasystemet så att de nya utbetalningsrutinerna kan genomfö­ras. Styrelsen har beräknat kostnaderna för ändringarna lill 2 415 000 kr. för innevarande budgetår och hemställt om all denna summa slälls lill förfogande för ändamålet. Jag beräknar i likhel med bosladsstyrelsen medelsbehovel till 2415000 kr.

Riksdagen har i enlighet med regeringens förslag i prop. 1983/84:90 beslutat (BoU 28, rskr 303) alt del bildas elt särskilt av slaten helägt kreditaktiebolag med uppgift atl på den prioriterade kreditmarknaden låna upp de medel som krävs för den statliga bostadslångivningen.

Med anledning av riksdagens beslut har bosladsstyrelsen hos regeringen hemställt om att 2 705000 kr. slälls fill slyrelsens förfogande för ändringar av del nuvarande datasystemet så atl ulbelalning enligt den nya ordningen kan ske fr.o. m. den 1 juli 1985.

Prop. 1984/85:101

14

För egen del beräknar jag kostnaderna för ändamälel lill 1,5 milj. kr. Jag förordar att regeringen föreslår riksdagen alt på lilläggsbudgel 11 lill statsbudgeten för budgetåret 1984/85 anvisa ytterligare 4915 000 kr. för de ändamål som jag här har redogjort för. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen.

atl till Bostadsstyrelsen på tilläggsbudgel 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85 anvisa ett förslagsanslag av sammanlagl 4915 000 kr.

Prop. 1984/85:101

15

Bilaga 7

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-12-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser p. 1-2 och 4-5; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvitt avser p. 3

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85

TOLFTE HUVUDTITELN

B. Industri m.m.

[I] 

B 20. Bidrag för omlokaliseringskostnader m. m. Ull Stiftelsen Institutet för Företagsutveckling. Något anslag för detla ändamål finns inle upptaget i statsbudgeten för budgelåret 1984/85.

Stiftelsen Institutet för Företagsutveckling (SIFU) bedriver fortbildning för bl. a. småföretag inom främsl lekniska och ekonomiska ämnen. SIFU:s administration - förutom elektronikavdelningen - och viss kursverksam­het är förlagd till Borås i enlighet med statsmakternas omlokaliseringsbe-slut (prop. 1973:55, InU 22, rskr 220). En betydande del av själva kurs­verksamheten bedrivs dock i Stockholm.

Av olika skäl kom utfiyttningen till Borås atl äga rum försl under sommaren 1982. Flyttningen har inneburit såväl merkostnader som mins­kade intäkter för SIFU. Under budgetåret 1983/84 har, som en följd av utflyttningen till Borås, vissa omlokaliseringar skett även inom de grenar av SIFU:s verksamhet som är kvar i Stockholm. Också dessa omflyttning­ar har medfört ekonomiska påfrestningar.

SIFU erhöll t.o.m. budgetåret 1982/83 vissa statsbidrag för atl täcka omlokaliseringskostnader. Därefter har stiftelsen temporärt fått finansiera sådana kostnader med egna medel. 1 skrivelse den 10 maj 1983 redogjorde stiftelsen för sina beräknade omlokaliseringskostnader och andra omställ-ningskostnader t.o.m. budgelåret 1983/84 och anhöll om statsbidrag för ändamålet. 1 samband med sin anslagsframställning för budgetåret 1985/86 har SIFU preciserat sina anspråk på bidrag för omlokaliseringskostnader fill 3,7 milj. kr.

För egen del vill jag anföra följande.

Prop. 1984/85:101

16

SIFU är affärsdrivande. De negativa ekonomiska verkningarna av omlo­kaliseringen har under en övergångsperiod varit belydande. Del gäller även inläklssidan. Det ordinarie slalsbidragel lill SIFU har minskal från 22 milj. kr. för budgetårel 1982/83 till 18 milj. kr. för innevarande budgelår. SIFU har därför inte kunnal kompensera sig för de ekonomiska påfrest­ningar som omlokaliseringen har medfört. Det har fåll lill följd atl stiftelsen under de två senasle verksamhetsåren redovisal förluster på totalt ca 3,4 milj. kr. F. n. har stiftelsen etl negativt eget kapilal.

SIFU:s verksamhel är av slor betydelse för främst spridningen av tek­niska och ekonomiska kunskaper bland småföretagen. På grund av de senaste årens omställningsproblem har stiftelsen saknat resurser atl i till­räcklig omfattning både utveckla och genomföra kurser. Del är enligt min mening inte godtagbart all den omlokalisering som riksdagen beslulade om får sådana konsekvenser. Jag förordar därför all ell slalligl bidrag på 3,7 milj. kr. lämnas till stiftelsen, som en engängsinsats, för atl slutligt läcka omlokaliseringskostnader m. m. Eventuellt kvarstående koslnader för om­lokaliseringen får bäras av stiftelsen inom ramen för del reguljära statsbi­drag som riksdagen anvisar. Engångsinsalsen om 3,7 milj. kr. bör anvisas i form av ett särskilt reservationsanslag.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslär riksdagen

atl lill Bidrag för omlokaliseringskostnader m.m. till Stiftelsen In­stitutet för Företagsutveckling på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudge­ten för budgetåret 1984/85 anvisa elt reservationsanslag av 3 700000 kr.

D. Mineralförsörjning m.m.

[2] D 1. Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering m.m. Un­der denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret 1984/85 anvisats elt reservaiionsanslag av 66303000 kr.

Verksamheten vid Sveriges geologiska undersökning (SGU) är till slörs­la delen lokaliserad till Uppsala med filialkontor i[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg. Filialkontoret i[REDACTED_EFTERNAMN] har under många år varit spritt på flera olika lokaler. Under våren 1984 samlades verksamhelen i en lokal. Byggnadsslyrelsen har svarat för nödvändig ombyggnad av denna. Kostnaden för ombyggna­den uppgick till 725 000 kr. Denna kostnad samt den ökade hyreskostnaden under innevarande budgetår, 306000 kr., har inte tagits med vid beräkning­en av SGU:s anslag. Medel för atl täcka dessa koslnader, sammanlagt 1 031 000 kr. bör ställas lill SGU:s förfogande under innevarande budgelår.

Jag hemställer atl regeringen föreslär riksdagen

att till Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kariering m. m. på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret 1984/85 anvi­sa elt reservaiionsanslag av I 031 000 kr.

Prop. 1984/85:101

17

E. Energi

[3j E 21. Verksamheten i Ranstad. Anläggningarna i Rimslad uppfördes under tiden 1960- 1965 av AB Atomenergi (numera Studsvik Energiteknik AB) för utvinning av uran ur alunskifferlagrets uranrika zon. Anläggningen kördes i provdrift under budgelåret 1965/66 och därefter i produktion t.o.m. budgetåret 1968/69. Från budgetåret 1969/70 har anläggningen an­vänts för processuiveckling avseende uranutvinning saml avancerade pro­cesser som syftar lill utvinning av flera produkter ur skifferråvaran.

Sedan år 1978 ägs Ransiadsverket av Ransiad Skifferakiiebolag (RSA) med Aktiebolaget Svensk Alunskifferulveckling (ASA), Luossavaara-Ki-runavaara AB (LKAB) och Studsvik Energiteknik AB (Studsvik) som ägare. ASA ägs i sin tur av Boliden AB och LKAB. Sedan budgetåret 1978/ 79 har verksamheten i Ranstad finansierats med ett statligt villkorslån om totalt 128 milj. kr. till ASA.

Verksamhelen i Ranstad har sedan år 1969 när Ransiadsverket syssel­satte ca 200 personer successivt trappats ned. Ijanuari 1984 varslades de 20 kvarvarande anställda och de flesta har i dag hittat andra anställningar.

Den verksamhel som återstår på det slora industriområdet är i princip fastighetsförvaltning och drift av vatten- och reningsanläggningar. Della sker inom ramen för RSA.

Den forskning som bedrivits i RSA med slaggande förgasning på upp­drag av ASA är i dag avslutad. En viss forskningsverksamhet bedrivs dock på renl kommersiella grunder av del nystartade Ranstad Mineral AB. De uppdrag som hittills erhållits ligger inom del hydrometallurgiska områdel och uiförs i Ranstadsbolagets lokaler.

De intressenter (Boliden, LKAB och Studsvik) som har deltagit i ut­vecklingen av förgasningsprocessen. har inget intresse av atl driva arbelel vidare utan särskilda medelsiillskolt.

När det i slutet av 1960-talet stod klart alt planerna på uranutvinning i Ransiad inte skulle fullföljas påbörjades de forsla arbetena med atl åter­ställa områdel. Betydande insalser har skett för alt återställa delar av såväl lakrestområdet som dagbrottsområdet. Det har ocksä bedrivits viss för­söksverksamhel med rekuliivering av vissa markytor.

Bland de arbeten som återstår kan nämnas l.ex. dagbrottets väslra del och dilhörande transporttunnlar. Vidare återstår kanterna på lakrestområ­det. På sikt måsle slällning las lill om dagbrottet och underjordsanlägg­ningarna kan vattenfyllas. Vidare måsle ålgärder vidtas för slutlig återställ­ning av lakresiområde och dilhörande vaiienreningssyslem.

Enligt etl konsortialavial mellan Studsvik, LKAB och Boliden har Studsvik åtagit sig atl ensamt svara för de ekonomiska förpliktelserna avseende återslällningsarbelena vid en eventuell nedläggning av verksam­heten vid Ransiadsverket.

Gällande koncession för brytning av alunskiffer utlöper vid utgången av

Prop. 1984/85:101

18

år 1984. Tillräckliga moliv föreligger enligt RSA inle för en begäran om en förlängning av bolagets brylningskoncession.

Studsvik har i skrivelser till regeringen den 30 augusti och den 19 november 1984 hemställt om medel för all i samband med all brytnings­koncessionen upphör la fram underlag för del fortsatta återslällningsarbe-

lel.

Bolaget har definierat fyra skeden i projeklel: programskedel, ulred-ningsskedel, återställningsskedet och uppföljningsskedel. Det första ske­det går att beskriva och kostnadsberäkna med noggrannhel, medan de därefter följande skedena nu endast kan beskrivas översiktligt.

Programskedet syftar enligt Studsvik till att tillsammans med berörda kommuner och myndigheter översiktligt kartlägga problemområden, skis­sera möjliga ålgärder samt belysa framtida användning av de åtgärdade markområdena. Programskedet kommer enligt bolaget all resultera i ett eller fiera förslag till åtgärder. Arbetet i denna första fas beräknas ta ca ett halvt lill etl år i anspråk och kosta 500000 kr. Den efterföljande utrednings­fasen beräknas behöva ta 1 -2 år i anspråk och kosta ca 3,5 milj. kr.

Föredragandens överväganden

Vid riksdagsbehandlingen våren 1984 av regeringens proposition om forskning (prop. 1983/84:107 bil. 9, NU 45, rskr 407) konstaterade närings-utskottet alt frågan om återställningsarbeten i Ranstad bereds inom rege­ringskansliet. Utskottet anförde alt regeringen borde verka för en fortsätt­ning av verksamheten vid Ranstad. Detta skulle ske genom atl befintliga anläggningar och kompetens utnyttjas för fortsatta forsknings- och utveck­lingsinsatser. Utskottet ansåg att en viss forsknings- och utvecklingsverk­samhet inom området förgasning bör drivas vidare under åtminstone den närmaste treårsperioden. Inom området våtkemisk metallutvinning borde enligt utskottet en fortsatt verksamhel kunna bedrivas med klart affärs­mässiga utgångspunkter. Utskottet påpekade också att bolaget hade all förvalta vissa fastigheter.

Vad beträffar finansieringen av forskningsverksamhelen m. m. skulle enligt utskottet prövas möjligheterna alt inom ramen för tidigare beviljade medel lösgöra resurser härför. Utskottet anförde alt så skulle kunna ske genom att bolagets intressenter återbetalar återstående lån i snabbare takt än vad som gäller enligt nuvarande lånevillkor. Regeringen borde, ansåg utskottet, ta upp förhandlingar med intressenterna enligt dessa riktlinjer.

Riksdagen beslutade (rskr 407) i enlighel med ulskollels förslag.

För egen del vill jag anföra följande:

De tekniker och ingenjörer som var verksamma i det numera planenligt avslutade projektet för slaggande förgasning är inte längre kvar i RSA. Nägon förgasningsverksamhet förekommer således inte längre. Del är därför enligt min mening svårt att genomföra det av riksdagen föreslagna fortsaita forsknings- och utvecklingsarbetet vid Ranstad. Elt fortsatt forsk-

Prop. 1984/85:101

19

nings- och ulvecklingsarbete skulle möjligen till mycket höga kostnader kunna återupptas med hjälp av konsuller och inhyrd personal.

F. n. pågår verksamhel med förgasning av fasla bränslen framförallt vid Studsvik men även vid l.ex. Metallurgiska forskningsslaiionen i Luleå (MEFOS). Den verksamhet som bestrids med medel från energiforsk-ningsprogrammel sker inom delprogrammet Bränsleförädling, som admini­streras av slatens energiverk. Del ankommer på statens energiverk atl utifrån de riktlinjer riksdagen lagl fast ta ställning till hur medlen inom delprogrammel Bränsleförädling skall användas. Energiverkei finansierar verksamhet som är inriktad bl.a. på generell förgasningskunskap.

Med de begränsade resurser som slår till buds för forskning inom områ­det förgasning av bränslen är det angeläget alt hålla samman verksamhelen så atl högsta möjliga effekiiviiel uppnås. Elt återupptagande av förgas-ningsverksamhelen i Ransiad skulle försvåra detla.

När del så gäller möjligheten atl omförhandla ålerbetalningsvillkoren för del lämnade statliga lånet, gör jag efler kontakter med låntagaren följande bedömning. Del är i och för sig möjligl all förhandla med låntagaren med syfte att nå en snabbare återbetalning av lånei. En förutsättning för atl etl sådant resultat skall uppnås är dock. all slalen är beredd alt ekonomiskl kompensera låntagaren för de försämrade villkoren. Jag finner det därför inte meningsfullt alt gå vidare med förhandlingar i frågan.

När del gäller brytningskoncessionen delar jag RSA:s uppfallning all del saknas förutsällningar för en förnyad koncession. I likhel med RSA och Studsvik anser jag därtör att förberedelser för återslällningsarbelena bör inledas. Enligt koncessionsvillkoren skall bolaget bl. a. vidtaga nödvändiga åtgärder for att allteftersom fyndigheten tillgodogörs återställa marken i lämpligl skick och därvid ställa sig till elterrältelse de föreskrifter i natur-vårdande syfte som länsstyrelsen efter hörande av bergmäsiarämbetei kan komma all meddela. Vidare kan regeringen enligt koncessionsvillkoren meddela yllerligare villkor. Genom en förstudie i samråd med bl.a. berör­da myndigheler bör olika alternativ kunna analyseras och värderas. Läns­styrelsen har därefter all meddela föreskrifier för återslällningsarbelena. Studsvik har i form av elt konsortialavial iklätt sig statens ansvar för de ekonomiska förpliktelser som är förenade med återställning av Ransiads-omrädet. Dessa förpliktelser aklualiseras i samband med koncessionens upphörande. Jag föreslår mol denna bakgrund att Studsvik Energiteknik AB erhåller 500000 kr., som krävs för alt genomföra den första fasen (programskedet) i en förstudie med syfte all kunna presentera en ålerställ-ningsplan för området. Därutöver bör medel beräknas för rening av vatten från lakresiområde, länshållning i dagbrott och underjord saml vallenkon­trollprogram. Jag har beräknal koslnaderna för de senare åtgärderna till 1 milj. kr. för budgelåret 1984/85.

Jag hemsläller atl regeringen föreslår riksdagen alt

1. la del av vad jag har anförl om forsknings- och utvecklingsverk­samhet inom området förgasning.

Prop. 1984/85:101

20

2. till Verksamheten i Ranstad på lilläggsbudgel 

II 

till statsbudge­ten för budgetåret 1984/85 anvisa ett reservationsanslag av 1500000 kr.

F. Teknisk utveckling m. m.

[4] F 5. Europeiskt rymdsamarbete m. m. Under denna rubrik har regering­en bemyndigats alt under budgetåret 1984/85 ikläda slaten nya förpliktelser inom rymd- och Qärranalysomrädet om högst 145 milj. kr.

Med anledning av all beslut om vissa internationella samarbelsprojekt förskjutits frän budgelåret 1983/84 lill budgetåret 1984/85 föreligger behov av all utöka bemyndiganderamen för innevarande budgetår med ytterligare 55 milj. kr.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen alt under budgetåret 1984/85 - utöver tidigare lämnade bemyndiganden - ikläda staten förpliktelser inom rymd- och fjärranalysområdet om ytterligare högst 55 000000 kr.

[5] F 21. Aktieägartillskott till aktiebolag inom det marintekniska området.

Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgelår anvisats etl reservaiionsanslag av 8,5 milj. kr. Medlen är avsedda all täcka vissa skuldposter, såsom skuld lill byggnadsstyrelsen, balanserade förluster samt semesterskuld m.m., i marinlekniska institutets balansräkning vid myndighetens upphörande den 30 juni 1984. Fr.o.m. den I juli 1984 bedrivs institutets verksamhet av del nyinrättade bolaget SSPA Maritime Consulting AB.

SSPA Maritime Consulting AB barden 31 augusti 1984 lill industridepar­tementet inkommit med årsbokslut för budgetåret 1983/84 för marintek­niska institutet samt hemställt om ett aktieägartillskolt för att läcka de poster i institutets balansräkning som ursprungligen avsågs.

Föredragandens överväganden

Beräkningarna som låg till grund för medelstilldelningen under detta anslag för budget 1984/85 var preliminära eftersom del slutliga bokslutet för myndighelen inle förelåg. Enligt bl. a. bokslutet för budgetåret 1983/84 för marinlekniska institutet uppgår de i budgetpropositionen 1984 upp­tagna posterna som skulle läckas av staten till 11041000 kr. Jag räknar därför med etl ytteriigare medelsbehov av (11041000-8500000=) 2541 000 kr. för detta ändamål. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Aktieägartillskolt lill aktiebolag inom del marintekniska om­rådet på tilläggsbudgel II till statsbudgeten för budgetåret 1984/85 anvisa elt reservationsanslag av 2541 000 kr.

Prop. 1984/85:101

21

Bilaga 8

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1984/85:101 begärda anslag

på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1984/85

Statsutgifter

///. Utrikesdepartementet

A   3 Inköp, uppförande och islåndsällande av faslig­

heler för ulrikesrepresenlationen. reservations­

anslag

16000000 kr.

VIII. Ulbildningsdeparlemeniel

F 

II 

Bidrag fill Svenska rikslealern. reservationsan­

slag

8757000 kr.

F 14 Bidrag lill Dramatiska leaiern. reservationsan­

slag

7 116000 kr.

F 15   Rikskonserlverksamhel, rr.v

5000000 kr.

XI. 

Bosladsdepartemeniet

B    I   Bosiadsslyrelsen.jörslagsanslag

4915000kr.

XII Industridepartementet

B 20 Bidrag för omlokaliseringskosinader m.m. lill

Stiftelsen Institutet för Företagsutveckling, re­

servationsanslag

3700000 kr.

D    I  Sveriges  geologiska  undersökning:   Geologisk

kontering m.m., reservationsanslag

I 031 000 kr.

E 21   Verksamhelen i Ransiad. reservationsanslag

1500000 kr.

F 21 Aklieägarlillskotl lill aktiebolag inom del marin­

lekniska områdel, reservationsanslag

2541 000 kr.

Summa st al sm gifter

50610000 kr.

Norstedts Tryckeri. Stockholm 1984