Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts skrivelse nr 126 år 1974

Skr. 1974:126

Nr 126

Kungl. Maj:ts skrivelse med överlämnande av årsredovisning för Stats­företag AB; given den 17 maj 1974.

Kungl. Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokoUet över industriärenden, tUl riksdagen överlämna års­redovisning för år 1973 för Statsföretag AB.

CARL GUSTAF

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1974. 1 saml. Nr 126

Skr. 1974:126

Utdrag av protokollet över industriärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet den 17 maj 1974.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], GEUER,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], CARLS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LEl-JON, HJELM-WALLÉN.

Chefen för industridepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om över­lämnande till riksdagen av årsredovisning för Statsföretag AB och anför.

Den årliga redovisning tUl riksdagen av verksamheten hos Statsföre­tag AB som förutskickades i prop. 1969: 121 bör, liksom föregående år (skr. 1973: 133), ske genom alt bolagets nu föreliggande årsredovisning för det senast förflutna verksamhetsåret överlämnas till riksdagen. Ars-redovisningen torde få fogas tUl statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga.

Jag hemställer sålunda att Kungl. Maj:t till riksdagen överlämnar års­redovisningen för år 1973 för Statsföretag AB.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas skrivelse av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Dagmar Fischier

Skr. 1974:126

Statsföretag AB årsredovisning 1973

Verksamheten i sammandrag

Budget

1974

1973

1972

1971

1970

Fakturering i milj. kr.

6 950

5 606

4 441

3 947

3 592

Resultat före bokslutsdis-

positioner och skatter i

milj. kr.

715

406

263

193

269

i % av faktureringen

10,3

7,2

5,9

4,9

7,5

Antal anstäUda

38 800

36 999

35 022

34 285

34 093

Investeringar i milj. kr.

840

856

931

740

512

Löner i milj. kr.

1353

1 183

1074

945

Föreslagen utdelning i

milj. kr.

42

-

Statsföretagsgruppens verksamhetsområden

Antal

Fakturering

Resultat före

företag

(milj. kr.)

bokslutsdispo­sitioner och skatter (milj.

kr.)

1973

1973

1970»

1973

1970'

Gruvor

2

1 479,9

1 145,7

219,3

251,3

Järnverk

1

655,3

338,6

(16,4)

(33,0)

Varv

2

510,0

309,5

67,0

(20,0)

Mekanisk verkstadsindustri

3

162,7

160,6

(18,0)

(48,4)

Skogsindustri

2

952,8

576,1

112,5

45,3

Tobaksinduslri

1

449,2

404,7

125,4

112,9

Kemisk-teknisk industri-

4

632,9

140,2

35,4

10,8

Hotell- och restaurangnäring

1

375,0

356,5

(11,6)

(3,7)

Övriga serviceföretag

5

88,2

49,9

1,1

(1,9)

Utvecklings- och etablerings-

företag

3

346,0

41,0

(24,3)

(9,2)

Övriga företag

5

228,5

111,2

(3,6)

4,6

Summa rörelsedrivande

dotterbolag

29

5 680,5

3 634,0

486,8

308,7

Statsföretag AB

1

(46.0)

(53.2)

Internleveranser och elimi-

neringsposter j koncernbok-

slutet

(74,9)

(41,8)

(34,7)

13,0

Summa

30

5 605,6

3 592,2

406,1

268,5

' Statsföretagsgruppens första verksamhetsår efter bildandet av Statsföretag AB. ' 1973 tillkom MoDoKemi AB och AB Husqvarna Borstfabrik.

Skr. 1974:126

4

Statsföretagsgruppen

Resultaten i flertalet av företagen inom gmppen påverkades posi­tivt av goda konjunkturer även om förhållandena varierade mellan olika branscher. Den intemationella konjunkturen var i stort sett bättre än den svenska, vilket gynnade de exportinriktade företagen. Efterfrå­gan på konsumentvaror och tjänster utvecklades dock inte så positivt som man hade hoppats vid början av året.

Störningen inom oljehandeln under årets sista månader medförde problem ifråga om energiförsörjning och på sikt kraftigt stegrade priser på oljebaserade produkter. Den befarade konjunktumedgången har äimu inte inträffat och det är tveksamt om den kommer att påverka närings­livet 1974.

Flertalet av koncernens bolag noterade 1973 förbättrade resultat och uppnådde väl budgeterade mål, Företagsgmppens samlade vinst före bokslutsdispositioner och skatter ökade från 263 milj, kr. 1972 tiU 406 milj. kr, eUer med 54 %.

Markanta resultatförbättringar uppnåddes av ASSI, Uddevallavarvet AB och SMT. Antalet förlustföretag minskade ytterligare under 1973, Samtidigt reducerades förlustema i de företag som under senare år haft särsldlt stora problem, bl. a, NJA, Kalmar Verkstads AB och SARA,

Investeringsverksambeten

De samlade investeringarna i anläggningar låg även under 1973 på hög nivå, 856 milj. kr., vilket var 75 mUj. kr. mindre än under föregående år. Totalt under åren 197173 uppgick investeringarna till 2 527 mUj, kr,, varav 1918 milj, kr,, 76 %, inom stödområdet,

LKAB investerade under året 339 milj. kr. Investeringarna omfatta­de fortsatta arbeten på den nya transportnivån på 540 m i Kiruna, Dagbrytning i Konsuln i Kiruna påbörjades och i samband därmed togs den nybyggda krosstationen i bmk. I Malmberget påbörjades uppborr-ningen av blodstensmalmema i Stora Malmlagret och transportnivån på 600 m drevs fram under dessa delar. Arbetena med ny bangård och ny lossningsstation i Narvik fortsatte. I Luleå togs den nya sikt-stationen för kulsinter i drift.

Vid NJA fuUföljes Investeringsprogram 70. Under året togs den nya masugnen i bruk liksom stränggjutningsanläggning m. m. Uppföran­det av koksverket och ombyggnaden av den gamla masugnen påbör­jades.

Uddevallavarvets styrelse beslöt om ett utbyggnadsprogram som bl. a. innefattar en stor nybyggnadsdocka. Likaså fattade ASSLs styrelse beslut om att uppföra en spänplattefabrik i Laxå samt att som ett

Skr. 1974:126

5

led i rationaliseringen av sågverksamhelen i méllansverige bygga ut sågverket i Valåsen.

Vid AB Kabis anläggning i Stockholm har den år 1972 påbörjade utbyggnaden av den farmaceuliska fabriken i det närmaste slutförts och vissa delar kunnat tagas i bmk. Den likaledes under föregående år påbörjade utbyggnadsetappen av Vitmms anläggning avslutades. Kabi förvärvade under året den fastighet i Göteborg, i vilken ACO bedriver produktion.

Strukturfrågor

Under året förvärvade Statsföretag MoDoKemi AB av MoDo-kon-cernen. I förvärvet ingick anläggningarna i Stenungsund och Mölndal, Dämtöver innebar uppgörelsen med MoDo-koncernen att MoDoKemi arrenderar vissa anläggningar i Domsjö.

Arbetet med att konsolidera och strukturera företagsgruppen fort­satte under året. Statsföretag förvärvade Coronaverken AB:s aktier i AB Husqvarna Borstfabrik och Vilhelmina Plast AB. Härigenom blev det möjligt att samordna och effektivisera verksamheten i dessa före­tag. Efter årsskiftet 1973/1974 har dessa aktier överförts till Svenska Tobaks AB. Likaså förvärvade Tobaksbolaget Gmmmebolagen som tillverkar kemisk-tekniska produkter av Kabi. Därigenom kommer Tobaksbolagets verksamhet inom konsumentvamsektorn att breddas.

Statsföretag sålde sina aktier i Staros AB till Coronaverken. Eftersom verksamheten i Staros har nära anknytning tUl andra företag inom Coronaverken, bör möjlighetema tUl utveckUng av Staros härigenom vara goda.

Kabis anläggning i Strängnäs är landets enda för jäsning av bas-penicillin. Viss del av produktionen har bl. a. sålts tUl AB Astra samt på export. Då det visade sig önskvärt för både Kabi och Astta att förbättra förutsättningarna för tUlverkning av penicillinpreparat beslu­tades under våren, att etablera ett gemensamt ägt företag i Strängnäs för framställning av antibiotika i bulk. Detta bolag, AB Fermenta, kommer alt uppföra en beredningsfabrik för att löntillverka Kabis och Astras behov av penicUlinpreparat.

ASSI förvärvade Isacsons WeUembaUage AB och samordnade detta företag med dotterbolaget Förenade Well AB, som därigenom förstärkte sin marknadsandel och blev det dominerande wellpappföretaget i landet.

Uddcomb Sweden AB tecknade under året samarbetsavtal med Kraftwerkunion AG, ägt av Siemens och AEG-Telefunken i Västtysk­land, Avtalet innebär ett förbättrat utnyttjande av produktionsresur-sema.

Statsföretag etablerade under 1973 Nuclear Steam SG AB med upp-

Skr. 1974:126

6

gift att leverera ånggeneratorer till Westinghouse Electric Corporation. Dessa kommer att legotiUverkas hos Uddcomb,

Svetab etablerade samarbete med Dunlop Ltd, England, för tUlverk­ning av bilhjul i Luleå,

Kalmar Verkstad utökade sin verksamhet inom transportsektom ge­nom förvärv av Besima AB, som tUlverkar lastmaskiner för containers.

Utvidgat samarbete i företagen

De anställda är nu representerade i styrelserna för de dotterföretag som faller under "Lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar". Dessutom utnyttjade de an­ställda i sex bolag Statsföretags erbjudande att utvidga denna möjlighet även till företag med färre än 100 anstäUda. Den snabba utvecklingen av de anställdas representation i styrelserna medförde ett ökat behov av konferenser med uppgift att underlätta för dessa styrelseledamöter att bättre möta sin nya uppgift.

Genom utbyggnad av det representativa systemet i dotterföretagen skapades ökade förutsättningar för vidgat medinflytande. I de flesta företagen inom koncernen påbörjades arbete i syfte att samordna det representativa systemet och linjeorganisationen. Genom nyligen fast-stäUda riktiinjer för "Samråd och information om företagets ekonomi i Statsföretagsgmppens företag", som framtogs av en arbetsgrupp med representanter för koncernföretagen och de anställdas organisationer, lades grunden för förbättrad ekonomisk information i första hand tiU de anställdas representanter i styrelse och företagsnämnd, men succes­sivt även till övriga anställda.

Personal

Genom gemensam personalplanering inom företagsgruppen förbätt­rades möjlighetema för personalclearing i samband med väsentligt änd­rat behov av personal i olika företag. Deima personalclearing skedde i samverkan med Trygghetsrådet för statsägda bolag.

Under 1973 var i medeltal 36 999 personer anställda, vilket var en ökning sedan föregående år med 1 977 personer. Det var främst i NJA och Svetab (ca 650 respektive 550 personer) som personalen ökade, medan minskningar i huvudsak skedde i SARA med ca 580 personer. Under året har ca 890 personer tUlkommit i samband med förvärv av MoDoKemi och Husqvarna Borstfabrik,

Skr. 1974:126

7

Utblick mot 1974

Även om det är svårt att ha en bestämd uppfattning om konjunktur-utveckUngen under 1974, bör mah dock kunna räkna med relativt små förändringar under det första halvåret. Därefter kan en avmattning ske inom vissa branscher och framför allt på vissa marknader.

Enligt föreliggande resultatbudgeter väntas koncernens samlade över­skott före dispositioner och skatter om inte dramatiska konjunktur­förändringar inträffar också 1974 stiga med över 50 %.

Den kraftiga resultatförbättringen beror delvis på inflationistiska prisstegringar. Överskotten såväl 1973 som 1974 innehåller prisstegrings-vinster på inneliggande varulager och återspeglar sannolikt inte i till­räcklig utsträckning behovet av ökade avskrivningar tUl följd av pris­stegringen på nya anläggningar.

Vändpimkt på malmmarknaden

Under de glada 1950- och 1960-talen, då den ekonomiska tUlväxten i världen var ofantligt mycket större än under något tidigare årtionde och då även tillväxttakten var rekordartad, inträffade en explosion även på järnmalmsmarknaden. USA såg sina egna rikmalmer sina och kastade sig över Kanada i sådan skala, att även transocean export i stor stU blev möjlig. Olika industrUänder grep in med investeringar i Västafrika. Brasilien hade som järmnahnsexploatör slitit ut barnskorna och tog sats inför 1970-talets produktionssprång i gamla stora fyndig­heter och i nyfunna jältereserver, I Australien släpptes gmvlejonen ut ur den bur, som hette exportförbud på järnmalm.

Nya friska män med framtidsvisioner och utan upplevda besvikelser bakom sig ritade upp miljardprojekt. Men bankmännen var försiktiga, I många fall måste de nya gmvbolagen visa upp långtidskonlrakt på malm från anläggningar, som man ännu inte kunnat börjat bygga, innan bankmännen lättade på pungen. Den förhandlingssitsen var inte angenäm för gmvbolagen och järnverken såg sin chans och gjorde fina kontrakt. Det skrevs tUl och med kontrakt på 20 år till fasta priser och utan valutaklausuler, som om inflation och växelkursäventyr inte fanns. Så kan konkurrens se ut.

Det gick bra till en tid. Visserligen var konjunktursvängnuigarna be­svärliga, men med dem måste man ju leva. Mot slutet av 1960-talet märkte man dock vissa symptom på balansbrist. Många gruvor hade fått så stor försäljning, att det inte lönade sig att pressa ut ytterligare kvanti­teter genom prissänkningar, eftersom hela den redan placerade kvantite­ten kunde bli prismässigt lidande. Malmema visade sig inte vara fullt så enkla från kvalitetssynpunkt, som de schablonmässiga geologiska för­undersökningarna antytt. Masugnsfolket ställde nya och skärpta krav.

Skr. 1974:126

g

Strejker och klimatbesvär, vattufloder eller ökensand, blev streck i räk­ningen. Fartygen anlände "värre än slumpmässigt" och växte i storlek och hamnkapaciteterna måste ökas för surt förvärvade slantar. Expan­sionstempot mattades och 1969 uppstod en lätt malmbrist, inte i den meningen att det förelåg något totalt underskott men så, att det var svårt att få lag på rätt kvalitet i den önskade transportrelationen.

Så kom en ovanligt lång lågkonjunktur. Det har grovt mätt varit fyråriga konjunkturcykler på malmmarknaden efter kriget, men nu kom tre år i följd, 19701972, som var mer eller muidre lågkonjunkturbeto-nade. Efter de magra åren kommer de feta. Under de tre magra åren hade malmproducenteraa tappat litet kondition, ungefär som en löpa­re, som bara tränar men inte tävlar. Då det starka uppsvinget kom 1973 började gruvorna för första gången på mycket länge sniffa en säljarens marknadsvind. Del var en lätt bris men det var ljuvligt.

Samtidigt hade många gruvor under 1972 och 1973 fått så mycket kallt stål de tålde. Den ena valutakrisen avlöste den andra. De som sålt i dollar och det hade nästan alla gjort och som hade en stadig hemmavalula, gjorde jätteförluster. Somliga hade åtagit sig cif-försäljning utan att ha säkrat sitt tonnage och fick uppleva ödesdigra frakthöjningar. Det berättades om en båtlast, som gav lägre fob-pris än Gellivaremalmen betingade 1889. Nåja, en del dollarförluster gott-gjordes frivilligt av köpama och valutor och frakter kan ju röra sig både upp och ner.

Men det var allvarligare än så. Vissa stora nya gruvprojekt tedde sig knappast lönsamma vid rådande prisnivå. Om denna inte höjdes, skulle investeringarna hämmas, så att en kännbar malmbrist måste uppstå i nästa högkonjunktur. Inflationen kräver nämligen då och då justeringar av prisnivåer. Höjningarna måste komma i god tid, om man vill ha fram mera malm, ty gruvorna som investerare påminner mer om elefanter än om geparder. Det tar lång tid att komma från ett för­projekt till produktion vid start i ett nytt område. Köparna visade där­för förståelse för att deras egen framtid måste tryggas genom prismed­givanden.

Så blev då prishöjningarna på malmmarknaden för 1974 de procen-tueUt räknat högsta sedan Koreakrisen. I det läget kommer vissa gruvor att göra stora vinster, välbehövliga för självfinansiering av delar i nya storprojekt. Andra kommer att fylla kassahålen, som uppstått genom inflation och andra belastningar, LKAB ligger aUtjämt långt under 1950-talets priser vid mer än tredubblade löner och en mängd andra kost­nadsökningar. Men vi har åtminstone tiUs vidare slutat åka utför. För ögonblicket längre är det i dag svårt att tänka är sjöfrakterna höga och dollam dyr och det är bra för oss. Men hur går det med konjunkturen? At vilket håll det går 1974 vet vi, men när och hur djupt och hur länge?

Skr. 1974:126

9

Kostnadsläget ute i världen gör, att maliriprisnivån knappast åter­vänder till det gamla bottenläget. Gmvbolagen tycks ha kommit ur sin Slurm- und Drangperiod. SåtUlvida betecknar 1974 en vändpunkt. De på sikt högre oljepriserna ökar våra kostnader men håller sjöfrakterna uppe och gynnar oss sålunda på försäljningssidan i jämförelse med långväga konkurrenter. Mycket mer vet vi inle om framtiden.

Vi är stolta över alt vi har klarat de svåra åren som ligger bakom oss så hyggligt, att både Svenska Dagbladet och Dagens Nyheter i le­dande artiklar har skrivit, att LKAB måste misskötas för att gå dåligt,

Arne S.[REDACTED_EFTERNAMN]

Norrbottens Järnverk i snabb expansion

Norrbollens Järnverks verksamhet har under 1970-talet präglats av snabb expansion. Järnverkets försäljning har ökat från 338 milj. kr. 1970 tUl 655 milj. kr, 1973 och beräknas bli ca 1 000 milj, kr. 1974. Ökningen 1973 var 41 %. Antalet anstäUda har ökat från 3 540 år 1972 tiU 4 196 år 1973.

Expansionen är en följd av betydande investeringar. Investeringspro­gram 70 har tUl en kostnad av 550 mUj. kr. givit en förnyelse av järn­verkets metallurgiska avdelningar, ökad kapacitet i valsverken och vä­sentligt utbyggd manufakturering. Kapaciteten för råjärn tredubblas lill 1,6 miljoner ton och kapaciteten för råstål fördubblas till 1,2 miljoner ton per år. Investeringsprogram 70 avslutas under första halvåret 1974. Det har kunnat genomföras planenligt. Även resultatutvecklingen under de gångna åren har väl följt de prognoser som gjordes 1970.

Nästa stora projekt är Koksverk 75, som skall förse jämverket med en av dess viktigaste råvaror och göra företaget oberoende av den be­gränsade internationella koksmarknaden. I koksverket genererad gas er­sätter större delen av nuvarande behov av olja. Genom utnyttjande av en ny teknik, förvärmning av kol, kommer Koksverk 75 att inom ramen för den ursprungligen beräknade kostnaden 340 mUj. kr. få väsentligt större kapacitet och lägre krav på köpta kol. Verket skall tas i drift un­der våren 1975. Personalen, cirka 170 man, kommer att anställas för ut­bUdning under 1974.

Under 1973 har beslut fattats om ytterligare investeringar för 250 mUj. kr. Dessa avser dels en vidareförädling av ca 600 000 ton råjärn per år tUl stålämnen genom installation av en andra LD-ugn på 100 lons chargevikt och två stränggjutningsanläggningar, dels uppförande av en ny normaliseringsanläggning för värmebehandling av höghållfasta stål, som levereras tUl varv och verkstäder. Stålverksinvesteringen, vilken skall vara genomförd i november 1975, kommer att bidra till att täcka

Skr. 1974:126

10

den europeiska stålindustrins snabbt ökande behov av köpta stålämnen och medför att NJA bUr Sveriges tonnagemässigt största stålverk. Be­hovet av en ny normaliseringsanläggning Ulustrerar den snabba för­skjutningen av järnverkets försäljning mot högre kvaliteter.

Parallellt med denna omfattande utbyggnad av dagens NJA pågår enligt uppdrag från industridepartementet en utredning om uppförande av ett nytt järnverk, STÅLVERK 80, i anslutning till NJA. Detta skall med utnyttjande av tekniska stordriftsfördelar producera ämnen för järnverk inom äldre ståldistrikt, vars metallurgiska avdelningar på grund av ändrade förhåUanden förlorat sin konkurrensförmåga. Järnverkets läge vid en malmhamn på rimligt avstånd från de europeiska kunderna skapar förutsättningar för låga råvaru- och transportkostnader. Till­gången på arbetskraft och mark är god. Den planerade kapaciteten, 4 miljoner ton ämnen per år, kan te sig stor efter svenska förhållanden, men utgör mindre än 2 % av stålkonsumtionens beräknade tUlväxt un­der 1970-talet, Investeringskostnaden är beräknad till 2 700 nulj. kr. räknat i 1973 års penningvärde och antalet anstäUda beräknas till 2 300.

Parallellt med investeringsverksamheten pågår också en administrativ utveckling för alt anpassa företagets organisation och arbetsformer till den utökade verksamheten. Detta kräver betydande insatser.

God marknad 1973

1973 var ett bra år för världens stålindustri. Konsumtionen av stål ökade väsentligt och produktionskapaciteten var ej tiUräcklig. Därför uppstod brist på stål och priserna har snabbt ökat. Till skillnad mot tidigare högkonjunkturer har lagren snarare minskat än ökat, vilket in­nebär minskade risker för prisfaU under nästa konjunkturdämpning.

Högkonjunkturen har emeUertid endast i mindre grad påverkat Norr­bottens Järnverks resultat. Detta beror på att halva försäljningen utgörs av fartygsprofiler, som säljs på fleråriga kontrakt till fasta priser. Dessa drabbas hårt av de kostnadsstegringar som åtföljt högkonjunktur och bränslekris. Igångkörningen av de nya anläggningarna har dragit stora kostnader och medfört kapacitetsbortfall och leveransförseningar.

Efterfrågan på järnverkets produkter har varit mycket god. Speciellt glädjande är utvecklingen inom stålbyggnadsdivisionen, som nu upp­nått tiUfredsstäUande lönsamhet.

Svårbedömt 1974 men senare åter marknadsuppsving

I början av 1974 är stålmarknaden fortfarande mycket stark och pri­serna på väg uppåt. Oron för oljeförsörjningen har emeUertid medfört minskad efterfrågan från bl. a. bilindustrin. Detta kan komma att upp­väga den starka efterfrågan från övriga kundgrupper. De produktions-

Skr. 1974:126

11

störningar som många järnverk får på grund av brist på olja eUer kol och på gmnd av oljekrisen störda malmskeppningar kan å andra sidan bidra till att upprätthålla den rådande stora efterfrågan på marknaden. Någon överproduktion av stål torde ej behöva befaras 1974.

På längre sikt torde stålpriserna få en gynnsam utveckling, eftersom stålindustrins kapacitetsökning under 1970-lalet väntas bli muidre än beräknad ökning av stålkonsumtionen i världen.

Norrbottens Järnverk har sålt större delen av 1974 års produktion. Resultatet kommer att belastas av oväntat stora kostnadsökningar för bränsle och malm. Trots delta bedöms det bli möjligt att i enlighel med 1970 års prognos uppnå ett positivt resultat för år 1974.

John Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Rekordår för Uddevallavarvet Stark utveckling förestår

1973 har präglats av stark aktivitet inom den svenska varvsindustrin, som väl hävdat sin position som den främsta näst efter Japan. Värdet av under året levererade fartyg uppgår till ca 3 200 milj. kr., varav för export ca 2 200 mUj. kr. Detla motsvaras av 42 fartyg om sammanlagt 3,3 miljoner dwt.

I årets statsverksproposition har givits en sammanfattande bedöm­ning av den svenska varvsindustrin och dess utveckling. Storvarvens prognoser för femårsperioden t. o. m. 1977 tyder på en fortsatt expan­sion av landets varvsindustri med omfattande investeringar under pe­rioden. Man beräknar att antalet direkt sysselsatta vid varven skall öka med ca 10 %, d. v. s. ca 2 300 personer.

De svenska varven arbetar helt utan statliga subventioner. Från svensk sida har alltid framhållits betydelsen av en nedtrappning av de statliga subventionema till varvsindustrin, som förekommer i de flesta skeppsbyggarländema. Sverige har därför, bl, a. inom OECD (Organization for Economic Cooperation and Development), energiskt arbetat för avveckling av subventionssystemet.

De svenska varven deltager aktivt i samarbetet mellan de västeuro­peiska varven, främst inom AWES (The Association of West European Shipbuilders). Även meUan de svenska varven utvecklas alltmer sam­arbete inom olika områden.

Energisituationen kommer att ha stor betydelse för världshandelsflot­tans framtida sammansättning. Nya fartygstyper utvecklas ständigt i takt med nya transportbehov. Transportvägarna, transportmängden, pla­ceringen av raffinaderier o. dyl. kommer att påverka tankflottans sam­mansättning. Bulktonnage och s. k. kombinerat tonnage kommer att an­passas till nya transportbehov, t. ex. koltransporter. Rekommendationer

Skr. 1974:126

12

från IMCO (FN-organet Inter-governmental Maritlme Consultalive Organization) kommer även att påverka fartygskonslmktionema. Olika prognoser angående framtida tonnagebehov och varvskapacitet visar varierande siffror. Den sjöburna världshandeln utvecklas dock ständigt och kommer att kräva avsevärda tonnagetillskott, dels för att motsvara etl ökat transportbehov, dels för att ersätta otidsenHgt tonnage. Vissa bedömare anser all mot slutet av 1970-talet kan varvens kapacitet vara något större än efterfrågan på tonnage. I ett sådant läge kommer de effektiva och moderna varven att klara sig bäst. Omfattande investe­ringsprogram är därför en av fömtsättningama för den svenska varvs­industrins överlevnad.

Finansierings- och valutafrågorna kommer under de närmaste åren alltjämt att ha stor betydelse för varven. Kostnadsutvecklingen är så­dan att den kräver en allt mer skärpt uppmärksamhet.

Uddevallavarvet har under 1973 beslutat genomföra ett omfattande investeringsprogram tiU en kostnad av över 500 milj. kr. Varvet kom­mer härigenom att kunna följa med i utvecklingen och behålla sin posi­tion bland de största svenska varven. Modernaste tillverkningsmetoder kommer att införas. Den centrala delen av anläggningarna utgöres av en nybyggnadsdocka med dimensionerna 100X400 m medgivande far­tyg upp tUl 600 000 dwt. Dockan kan i en senare etapp förlängas. Var­vet kommer att eftersträva att bibehålla sina möjligheter att differen­tiera produktionsprogrammet innefattande fartyg av olika storlekar. De nu beslutade och påbörjade investeringarna möjliggjorde order på två 485 000 dwt tankfartyg. Dessa är av ny typ, helt konstruerad av Uddevallavarvet. Fartygstypen har rönt stort intresse genom det relativt ringa djupgåendet, som erhållits genom en extrem bredd, samt arrange­mang av maskineriet. Varvets orderstock om 3,74 miljoner dwt beräk­nas giva full sysselsättning in på 1978 och är väl sammansatt med bl. a. seriebyggnad av två tankfartygstyper. Under 1973 sjösatt tonnage om 837 000 dwt och levererat tonnage om 605 000 dwt utgör rekord i var­vets historia.

Uddevallavarvet planerar att successivt öka sin personal med ca 100 personer per år under en femårsperiod. Under året har månadslön in­förts för alla kolleklivanställda.

Energisituationen har kunnat bemästras och icke medfört större stör­ningar i produktionen. Svårigheterna med vissa materialleveranser har dock lidvis varit kännbara.

De svenska varven har hittills kunnat klara konkurrensen från andra länders varvsindustri, som arbetar med statliga subventioner. Detta har möjliggjorts genom rationella och moderna anläggningar, en effektiv organisation samt genom en ständig anpassning till sjöfartens utveck­ling. Varvens forsknings- och utvecklingsverksamhet kommer att få allt­mer ökad betydelse. Om anläggningarna successivt kan förnyas i takt

Skr. 1974:126

13

med utvecklingen, torde svensk varvsindustri ha goda möjligheter att även i fortsättningen väl hävda sig i en hårdnande intemationell kon­kurrens. Uddevallavarvets nu beslutade om- och utbyggnad kommer att giva varvet goda förutsättningar och möjligheter att behåUa sin posi­tion.

Johan Schreil

Frågor inom skogsindustrin

1973 blev ett bra år för skogsindustrin högt kapacitetsutnytt­jande, kraftigt ökad leveransvolym och höjda priser. Skogsindustrins export steg från 9 miljarder kr. 1972 till 13 miljarder kr. 1973. Hur klarade sig ASSI jämfört med branschen i övrigt?

Vid en jämförelse bör man först ta bort resultatbidragen från skog och vattenkraft eftersom ASSI inte äger sådana tUlgångar utan köper råvara och el-energi till marknadspriser och redovisar ett rent in-duslriresultat. Sannolikt finner man då atl den välbehövliga förbättring­en vid industrin blev större för oss än genomsnittligt för andra svenska skogsindustriföretag, främst därigenom att det nya kraftlinerbmket i Lövholmen, som kördes igång under 1972, gav ett väsentligt pro­duktionstillskott i den goda konjunkturen 1973, Vi kunde totalt öka produktionen tonnagemässigt med 15 %. Prisuppgången för våra pro­dukter var överlag kraftig, men medelprisökningen för sågade ttä-varor 1973 blev för vår del moderat jämfört med marknadsprisemas förändring under senare delen av året.

På en omsättning av ca 950 milj. kr. (det under året förvärvade Isacsons Wellemballage AB ej inräknat) blev överskottet före bok­slulsdisposilioner och skatter 110 milj. kr.

Hur blir då 1974?

1974 är ett ännu svårbedömt år. Det kan bli ytterligare ett bra år och det kan rentav bli elt mycket bra år. Osäkerheten härrör från den påverkan energisituationen kan få på exportmarknaderna och konjunk­turförloppen där, DärtUl kommer en speciell ovisshet om hur trävaru­marknaden utvecklar sig under andra halvåret.

Vi kan ännu inte överblicka hur mycket olje-, el- och kemikalie­kostnaderna ökar. Vädret i vinter har vidare försvårat avverkning och transporter, Råvamtillförseln kan bli avgörande för hur mycket vi kommer alt kunna tillverka. Sammanfattningsvis är vi optimistiska inför 1974,

Skr. 1974:126

14

Hur ser marknadsbilden ut i ett längre perspektiv?

Bedömningarna varierar, men uppskattningar gjorda av interna­tionella organ och enskilda stöder tron att efterfrågeutvecklingen blir starkare än kapacitetstillväxten. Före "energikrisen" var en vederta­gen uppfattning att efterfrågan på papper i världen skulle växa med ca 7 % om året mellan 1969 och 1985, De senaste månaderna har man velat bedöma den allmänna ekonomiska tillväxten försiktigare, men skogsindustrin kan också notera en viss återgång tUl träprodukter från på olja baserade substitut. Papperssäckar tar t ex tillbaka marknad från plastsäckar.

Kapacitetstillskotten från nya enheter ligger för närvarande på 2 %-nivån och upptrimningsmöjlighetema hos tidigare anläggningar är starkt begränsade. Det är den tidigare låga lönsamheten som hämmat investeringarna. Men framförallt är det knappheten på råvara hemma och ute i världen som begränsar produktionsökningarna.

Vad kan man göra för att förbättra råvarusituationen?

Olika åtgärder. För det första kan man genom skogsvårdsinsatser öka tillväxten och därmed också avverkningen. Man talar om möjlig­heten att på detta sätt uppnå en tillväxteffekt på 10 %, men åtgärder­na blir förhållandevis dyra. För det andra kan man ta ut mera av trädet ur skogen. 3040 % av virket lämnas nu kvar. ASSI gör här omfattande försök, tUl viss del i samarbete med domänverket. För det tredje kan man förbättra utbytet av råvaran när den väl kommer till industrin. Försök pågår i Karlsborg och vi genomför i Lövholmen en investering som skaU ge 6 % bättre utbyte.

Vidare kan man i ökad omfattning använda returpapper. I Löv­holmen kommer i slutet av 1974 en anläggning att tas i drift varigenom produktionen kan ökas med 25 000 ton/år genom insats av returpapper. Det är också angeläget att ta tUlvara möjligheterna tUl import av rå­vara. Men det är vår uppfattning alt man i längden inte kan räkna på råvara från områden där det firms fömtsättningar för en lokal för­ädlingsindustri. A andra sidan kommer vi att arbeta för att den rå­vara som produceras inom vårt naturliga fångstonurådet, inom t ex Norrbotten, inte förs ut ur området.

Råvarufrågorna är centrala, särskilt i ett läge där man genom en volymökning i befintliga anläggningar vill uppnå skaleffekter som skulle kunna kompensera de automatiska kostnadsstegringarna, bl a på löne­sidan.

I sammanhanget kan framhållas att den av ASSI beslutade nya, stora spånskivefabriken i Laxå är baserad på råvara som tiU huvuddelen idag antingen bränns eller lämnas kvar i skogen. I samband med nedlägg­ningen av vår såg i Laxå kommer Valåsen att byggas ut tUl Sveriges största sågverk. Detta innebär inte att vi ökar sågningen av normal-

Skr. 1974:126

15

timmer men väl, att vi som expansionsinslag börjar såga klentimmer och därigenom tillgodoser ett önskemål från skogsbruket att vi skall kunna ta emot hela del fallande timrnérsortimentet utan sortering i skogen. De nu nämnda investeringarna belöper sig tiU nära 250 milj. kr.

Är det därmed färdiginvesterat i méllansverige?

Vi bedömer att fram till slutet av 1977 investera över 600 milj. kr., huvuddelen sannolikt i méllansverige, där det återstår att klargöra ut­vecklingen i Skirmskatteberg och Horndal. Vi har kommit fram till att det inte finns råvamutrymme i méllansverige för någon ytterligare massaindustri utan söker samarbete med där redan etablerade tillverk­ningsenheter, varvid vi kan tänkas bidra med finansiering, råvara och kanske produkt- och marknadskunnande. I Norrbotten utreder vi möj­ligheten att genom tillvaratagande av hyggesavfall och gallringsvirke skapa underlag för utbyggnad av boardtillverkningen. I Karlsborg konuner i framtiden betydande reinvesteringsbehov. Lönsamheten för dessa skulle bli avsevärt bättre om de kunde göras i samband med en utbyggnad.

Innebär ASSIs expansionstankar enbart råvarukrävande volym­ökningar?

Ingalunda. Vi söker med utgångspunkt från vårt nuvarande pro­duktprogram driva vidareförädlingen längre och känner oss sålunda uppmuntrade av de goda ekonomiska resultaten vid t. ex. våra dotter­företag Förenade Well med fyra tillverkningsenheter i Sverige och Flexer Säcks i England. Vi har också organiserat Division Trä för en snabb utveckling av vidareförädlingen av sågade trävaror, i en del fall i kombination med board och spånskivor.

Uppenbarligen kommer strukturförändringarna att fortsätta inom svensk skogsindustri. Kommer detta att ske under nya övergripande former eller genom de enskilda företagens åtgärder?

Myndigheterna har ju meddelat att man under ett års tid inte kommer att bevilja tillstånd för utbyggnad av cellulosa- och pappers­industrin i avvaktan på resultatet av en hela landet omfattande skogsut­redning. Man har också tillsatt ett skogsbranschråd.

Det vore naturligt om sågverks- och spånskiveindustrierna behand­lades på samma sätt som massaindustrin, eftersom de är jämförbara med denna som råvarukonsumenter.

Hur strukturförändringarna i framtiden kommer att planeras och genomföras är nu för tidigt att säga. Inom skogsbranschen i Sverige vUl man genom gemensamma ansträngningar framförallt stärka konkur­renskraften gentemot översjöiska producenter. Den nuvarande tillför-

Skr. 1974:126

16

sikten är väl tUl viss del konjunkturbetingad men den är också grundad på vetskapen om ett gott skandinaviskt utgångsläge. Skogsbmk och skogsindustri har goda framtidsutsikter. Och det har ASSI med.

Sigvard Bahrke

Forskning och marknadssatsning ger internationell ex­pansion för Kabi-gruppen

Kabigmppens liksom läkemedelsindustrin i övrigt forskning blir alltmer avancerad och kostnadskrävande. Utvecklingen går därför mot en fortsatt uttalad internationalisering och specialisering. Läke medelskonsumtionen i Sverige ökar med cirka 10 % årligen och den utländska industrin, som har cirka hälften av marknaden, ökar sin andel med någon procent per år. Expansionsmöjligheterna för Kabi­gmppens starkt forskningsinriktade verksamhet blir därför till stor del beroende av förmågan att utveckla unika produkter lämpade för försäljning på världsmarknaden,

Kabigmppens dominerande forskningsinsatser ligger inom det bio­kemiska området och ett produktsortiment med internationell efter­frågan har byggts upp. Med jäsningsteknik framställs penicillin och andra antibiotika ävensom Kabikinas ett medel för upplösning av blodproppar. Fraktionering av blodplasma ger sådana produkter som Albumin blodets dominerande äggvitekomponent, Fibrinogen och AHF medel mot olika former av blödningar, Gammaglobulin skydd mot vissa virusinfektioner, Gammaglobulin anti-D för att förebygga Rh-immuntseringw Utvinning av humant tUlväxthormon representerar en likartad teknik av preparativ natur. Inom Vitrums ar­betsområde, parenteral nutrition, är fettlösningen Intralipid och amino-syrelösningama Aminosol och Vamin ledande produkter.

Trots att vår hemmamarknad ökar väsentUgt långsammare än vår export, förblir den en fast bas för vår verksamhet. I bristsituationer finner vi det därför angeläget att i första hand tillgodose den svenska sjukvårdens behov. Den höga svenska sjukvårdsstandarden och den högt kvalificerade kliniska forskningen innebär också ett starkt stöd för produkterna även vid försäljning på andra marknader.

ACOs stora kunnande inom den galeniska farmacien har stor be-tj'delse inte minst då det gäller att tUlgodose kostnadsm.edvetna kon­sumenters behov av elt brett sortiment av standardläkemedel.

Skr. 1974:126

17

Blodråvaror ett växande problem

Av den totala försäljningen av produkter framställda av blodplasma gick år 1973 omkring 60 % till den svenska marknaden. Vi är be­roende av import av huvuddelen av råvaran.

Ingripanden från Food &margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt;text-indent:9.0pt'> Det vore önskvärt att de myndigheter som har ansvaret för landets försörjning av nödvändiga läkemedel i fredstid och under beredskaps-förhållanden låter sig engageras för att öka råvamförsörjningen inom landet.

Penicflluisamarbete med Astra

Den produktion av råpenicillin och andra antibiotika som Kabi sedan 1952 bedrivit i Strängnäs, har vid årsskiftet 1973/74 överlåtits till ett med AB Astra tiU lika delar samägt bolag, AB Fermenta. I samband härmed har beslutats att den tidigare avtalade gemensamma beredskapsfabriken skall förläggas tiU Strängnäs och drivas i Fermen-tas regi.

Resultatet för 1973

Koncernens omsättning ökade under året med 16 % till 286 milj. kr. (247). Läkemedelsomsättningen ökade i Sverige med 8 % och på ut-landsmarknadema med 34 %. Av läkemedelssektorns totala försäljning av egna produkter gick 33 % på exportmarknaderna. Den kemisk-tek­niska sektom, Gmmmebolagen AB, ökade sin försäljning med 11 %.

Den konsoliderade resultaträkningen för koncernen visar elt rörelse­resultat före extraordinära poster och bokslutsdispositioner av 19,0 niUj. kr. Föregående års rörelseresultat av 19,9 milj. kr. innehöll vissa positiva resultatsposter av engångsnatur, varför driftsresullatet för de båda åren ligger på ungefärligen samma nivå.

Utlandsförsäljningen gav ett ökat tillskott till resultatet, främst på grund av en väsentligt höjd prisnivå på penicillin som bulkvara. En reaUsationsvinst på 15,3 mUj. kr. uppstod vid försäljningen av Kabis Strängnäsanläggning för antibiotikajäsning.

2   Riksdagen 1974.1 saml. Nr 126

Skr. 1974:126

18

Läkemedelsomsättningen påverkas relativt litet av konjunkturfluk­tuationer. För 1973 räknar vi därför med en omsättningsökning i sam­ma takt som tidigare. Kostnadsökningar, sammanhängande både med bristsituationer och inflatoriska prisrörelse för råvaror, i förening med en betydande stelhet i prisbildningen för marknadsförda produkter gör att lönsamhetsutvecklingen för 1974 är svårbedömbar. I budgeten förutses ett i stort sett oförändrat rörelseresultat,

Sigvard Göranson

Tobaksbolaget framgång i Holland, diversifiering i Sverige

Debatten kring rökningen fortsatte i Sverige även under 1973 med oförminskad styrka. En av Socalstyrelsen tUlsatt utredning överlämna­de under sommaren rekommendationer tUl ålgärder för att minska to-bakskonsumlionen. På gmndval av dessa utarbetar Socialstyrelsen under 1974 elt förslag.

Efter förslag från Tobaksbolaget har överläggningar upptagits av KO med branschföreningen i syfte att nå fram till en överens­kommelse om regler avseende såväl reklamens innehåll som reklam­medlen.

1974 års riksdag har stadfäst föregående års riksdagsbeslut att ändra tryckfrihetsförordningen till att inte längre omfatta reklam för tobak och alkohol. Därmed undanröjs det legala hindret för införande av ett re­klamförbud. Huruvida ett generellt förbud mot tobaksreklam blir en realitet är i dagens läge ovisst. Cigarettkonsumtionen kommer dock på sikt att vara beroende av vUka åtgärder statsmakterna vidtar i syfte att dämpa marknadsutvecklingen.

Tobaksbolaget och övriga företrädare för branschen anser att det ur allmän synpunkt skuUe vara olyckligt att genom ett reklamförbud stänga kommunikationen mellan fabrikanter och konsumenter. Ett reklamför­bud lorde inte påverka konsumtionsnivån. Däremot försvårar det infor­mation om nya och förbättrade produkter.

Hamstring försämrade resultatet i Sverige

Ökningen av cigarettförsäljningen under 1972 förbyttes i en kraftig minskning under 1973. Orsaken härtUl är höjningen av cigareltskatten den 1 januari 1973, som utiöste en hamstringsvåg omedelbart före års­skiftet med åtföljande nedgång i försäljningen på det nya året.

Moderbolagels totala omsättning minskade med 8,5 % tUl 397 mUj. kr. Efter korrigering för ovannämnda hamstringseffekt visar omsättningen en ökning med 2,5 %.

Skr. 1974:126

19

Den kvantitativa försäljningen i Sverige av egna och importerade to­baksvaror fördelade sig på de olika varuslagen enligt följande:

Jämfört med

1972

Cigaretter

9 136 milj. st.

-14 %

Cigarrer, cigariller

237 milj. st.

- 2%

Piptobak

1 286 ton

+  1 %

Snus

2 694 ton

+ 2%

Tuggtobak

13 ton

- 4%

' Efter korrigering för hamstring visar försäljningen en ökning med 2 %, vilket huvudsakligen beror på att bolaget under 1973 övertog distributionen av ytter­ligare ett antal utländska cigaretlmärken.

Fortsatt framgång på ntlandsmarknadema

Utvecklingen för det holländska dotterbolaget N. V. Elisabeth Bas Sigarenfabrieken är mycket positiv. Försäljningen ökade under 1973 med 37 % tUl 52 mUj. kr.

TUl USA exporterades från Sverige 1.400 ton piptobak. Försälj­ningen i USA steg med ca 10 %, men på gmnd av nedskärning av de amerikanska lagren blev leveranserna från Sverige under 1973 mindre än under föregående år.

Koncernens totala omsättning efter korrigering för hamstring upp­gick tUl 472 mUj. kr., vUket innebär en ökning från 1972 med 5 %. Ut­landsverksamheten svarade för 22 % av den totala omsättningen, en ök­ning med 3 procentenheter jämfört med föregående år.

Diversifiering

Från och med årsskiftet har verksamhelen utökats tUl alt omfatta även andra områden än tobaksbranschen. Bolaget övertog då från Statsföretag samtliga aktier i AB Husqvarna Borstfabrik, som samtidigt från Statsföretag förvärvade samlliga aktier i VUhelmina Plast AB. Vid Huskvamafabriken tUlverkas hygien-, städ- och polerborstar och vid Vilhelminafabriken främst konsumentvaror av plast.

I mars 1974 övertog bolaget från Kabigmppen samtiiga aktier i Gmm­mebolagen, som tUlverkar kemisk-tekniska produkter för rengöring och kroppsvård.

Bolaget ändrade från 1 januari 1974 sin organisation inför en ökad satsning på diversifiering och utlandsverksamhet. VD kommer tUlsam­mans med några av chefstjänstemäimen i ökad utsträckning att ägna sig åt långsiktiga frågor. En nybUdad ledningsgrupp med vice VD som chef handlägger löpande frågor som berör tobaksverksamheten.

Skr. 1974:126

20

Prognos för 1974

Omsättningen för koncernen exklusive under 1974 förvärvade före­tag beräknas uppgå tUl ca 525 mUj. kr. vUket innebär en ökning med 11 %. Koncernvinsten före bokslutdispositioner och skatter kommer att förbättras och beräknas uppgå tUl ca 140 mUj. kr.

Karl[REDACTED_EFTERNAMN]

Reorganisation och konsolidering inom SARA-gruppen

Hotell- och restaurangbranschen har under en följd av år uppvisat en vikande lönsamhet, som i huvudsak kan hänföras till svag försäljnings­utveckling. Den är i sin tur en följd av konjunkturutvecklingen och den rådande överetableringen, kraftiga kostnadsökningar, lågt kapacitetsut­nyttjande och mycket svag produktivitetsutveckling. Under senare delen av 1973 inträdde en markant förbättring av försäljningsutvecklingen, vilken fortsatt de första månaderna 1974.

Vad hände 1973?

Under året har första fasen av en omfattande reorganisation av kon­cernen genomförts. Antalet regioner ändrades från fem tUl fyra, inom vilka dotterbolagen bedriver rörelse i kommission för moderbolaget.

Koncernens resurser har förstärkts och samordnats vilket ger ett effek­tivare utnyttjande. Sålunda har ett omfattande gemensamt marknads- och utvecklingsprogram utarbetats för koncernen. Försäljningsresurserna har väsentligt utökats beträffande direktförsäljning, bokningsverksamhet och gemensamma marknadsaktiviteter baserade på gemensam profil och riks­lansering. Resurserna förstärks även på driftssidan samt för ökade ut­vecklingsinsatser. En samordning av informations- och styrsystem samt mtiner har skett, varvid även den finansiella planeringen och investe­ringsplaneringen koordinerats samtidigt som den interna kontrollen successivt utbyggts och förstärkts. Även på personalsidan har samord­ning och viss förstärkning skett. Program för utbildning och personal­utveckling liksom organisation av en effektivare företagsnämndsverksam­het har utvecklats under året.

1973 har således varit ett år av reorganisation, konsolidering och upp­byggnad. Som ett led i det pågående omstruktureringsarbetet till på lång sikt lönsamma enheter har 15 mindre rörelser avvecklats, varav tre hotell. Det innebär att antalet hotell och separata restauranger vid års­skiftet 1973/74 är 51 respektive 84 eUer sammanlagt 135 enheter. För­säljningen uppgick för 1973 tiU 375 mUj. kr., en ökning med 13 milj. kr. eller 3,6 %. Försäljningen vid jämförbara enheter ökade med 5 %.

Skr. 1974:126

21

Koncernens totala kostnader har ökat med endast 3 %. Detta har skett trots lönehöjningar och ökningar av de sociala kostnadema på samman­lagt ca 12,5 % samt prishöjningar på råvaror och andra kostnadsför-dyrningar på i genomsnitt ca 7 %, vUket beror på del rationaliserings­program som genomförts under året. Försäljningen per anställd ökade sålunda med 16 %, vUket är mer än en fördubbling jämfört med tidigare år.

Investeringarna har uppgått till 17 milj. kr. och praktiskt taget helt gällt uppmstning och fömyelse av befintliga rörelser. Även under 1974 kommer investeringarna att vara av samma karaktär.

Resultatutvecklingen har varit gynnsammare än vad som budgeterats för året och innebär att rörelseunderskottet efter avskrivningar mins­kat med 40 % tUl 7,4 mUj. kr, och att underskottet 1972 före boksluts­dispositioner och skatter i det närmaste halverats och uppgår till 11,6 milj, kr.

Resultatet belastas i mycket hög grad av den ogynnsamma förränt-ningen av det kapital, som under senare år investerats i ett fåtal större rörelser. Av underskottet efter finansiella posler utgör deras andel drygt 60 %, De är med hög prioritet föremål för åtgärder för rationalisering och ökade försäljningsansträngningar. Vid jämförelse med andra företag kan också konstateras, att koncernens begränsade finansiering med eget kapital leder till onormalt stort negativt räntesaldo.

Framtidsblick

Under 1974 kommer den andra fasen av omorganisationen att ge­nomföras. Den bygger på en funktionell indelning av verksamheten i stäl­let för nuvarande regionindelning. Sålunda kommer två divisioner hotell- respektive restaurangdivision att organiseras. Detta innebär ett optimalt utnyttjande av koncemens resurser och konsekvent tUlvarata-gande av stordrifts- och kedjeföretagsfördelama. Rörelsemas anpass­ning tUl ändrade och mera rationeUa driftformer underlättas härmed väsentiigt,

1974 kommer vidare att präglas av ett fortsatt intensivt stmklure-rings- och utvecklingsarbete.

Flertalet av de under 1973 vidtagna åtgärderna väntas få full effekt under 1974 och ge en fortsatt resultatförbättring. Även detta år kom­mer att innebära kostnader för fortsatt sanering och omorganisation samt driftförluster vid ovaimämnda rörelser.

Den nedåtgående resultattrenden under senare delen av 1960-talet samt början av 1970-talet har nu bmtits. Den stora merparten av kon­cernens rörelser har imder året redovisat ett förbättrat och positivt

Skr. 1974:126

22

rörelseresultat. Det bör kunna fortsätta, såvida inte konsumtionsut­vecklingen och koslnadsinflationen får en särskilt ogynnsam inverkan på verksamheten,

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

ABAB AUmänna Bevaknings AB

Under 1973 startades några viktiga projekt med syfte att rationalisera verksamheten, bl. a. infördes ett nytt residtatrapporteringssystem och ett avsevärt förbättrat resursplaneringssystem. Dessa projekt slutförs under 1974. Lokalvårdsverksamhet i mindre skala startades dessutom under året. I enlighet med företagets utvecklingsplan har fömtsättningar skapats för etablering på nya verksamhetsområden.

ABAB:s fakturering ökade under 1973 med 4,6 milj. kr. till 42,4 milj. kr. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter förbättrades med 67 % och, uppgick tUl 856 tkr (511).

BS Konsult AB

BS Konsult har under 1973 haft en god tillströmning av utrednings-och projekteringsuppdrag. Inom projektlednings- och byggledningsom­rådet har uppdragsbeläggningen givit möjlighet till en viss expansion.

Betydande utvecklingsinsatser har utförts inom områdena arbetsmiljö och metodik för årskostnadsberäkning. Under framförallt senare delen av året ökade insatserna bettäffande produkt- och marknadsutveckling.

Beläggningen har hela året varia mycket god. Faktureringen uppgick till 11,0 milj. kr. (10,5) och resultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev 242 tkr (154). En mindre ökning av omsättningen förutses för 1974,

Ceaverken AB

Ceaverkens försäljning av röntgenfilm såväl i Sverige som på fler­talet exportmarknader har ökat. Tillverkningen av ID-kort ökade kraf­tigt.

Under året har prispressen på röntgenfilm fortsatt, samtidigt som den under hösten tUltagande råvarubristen medförde stora prisstegringar på flertalet av företagets råvaror. DärtUl kom valutaoroligheter under en stor del av året. Trots detta har resultatet före bokslutsdispositioner och skatter blivit i stort sett oförändrat 0,7 mUj. kr. (0,9). Bolagets totala fakturering blev 39,7 mUj. kr. (33,1). Exportandelen blev i stort sett oförändrad 57 % (58).

Som ett resultat av bolagets utvecklingsarbete under året kan bl. a.

Skr. 1974:126

23

nämnas ett grafiskt papper för fotosättning. Denna produkt beräknas kunna marknadsföras under 1974.

Dotterbolaget Scanfors AB, som förvärvades vid årsskiftet 1972/73, utvecklades gyimsamt. Faktureringen under året uppgick tUl 15,6 milj. kr. och resultatet före bokslutsdispositioner och skatter tUl 0,2 milj. kr. (0,1). Det finska dotterbolaget har däremot haft en förlust på 0,2 milj. kr.

Företagens totala verksamhet medförde en fakturering på 54,8 milj. kr. och ett resultat före bokslutsdispositioner och skatter på 0,7 milj. kr. Utvecklingen under 1974 kommer framföraUt att bli beroende av pris­utvecklingen på röntgenfilm och råvaroma för denna tUlverkning. Pro­duktionskapaciteten medger en fortsatt kraftig ökning av produktions­volymen.

AB Husqvarna Borstfabrik/Vllhelmina Plast AB

I början av år 1973 erhölls samma ägarsituation i de två företagen Husqvarna Borstfabrik och Vilhelmina Plast. Härigenom kunde ett rationaliseringsarbete starta och organisatoriska förbättringar genom­föras. Arbetet med att stärka förelagens situation intensifierades när Statsföretag senare under året övertog Coronaverkens andelar och blev ensamägare.

Fr, o, m, 1974 ägs Husqvarna Borstfabrik av Svenska Tobaks AB, Detta är ett första led i Tobaksbolagets diversifiering. Samtidigt inordna­des Vilhelmina Plast som ett dotterföretag till Husqvarna Borstfabrik.

Det utvecklingsarbete, som bedrivits har bl. a. inneburit investeringar i maskiner och utrustning i de båda företagen till ett sammanlagt värde av 4,2 mUj, kr. En kraftfull satsning på produktutveckling har gjorts för att förnya produktionsprogrammet. En utbyggnad av marknadsor­ganisationen har även skett.

Som fömtsett blev även 1973 elt förlustår för Husqvarna Borstfabrik och Vilhelmina Plast. Omsättningen för Husqvama Borstfabrik, som svarade för försäljningen av hela Vilhelminaföretagets produktion, blev 31,5 mUj. kr. Före bokslutsdispositioner och skatter redovisar de båda bolagen en förlust om 4,5 milj. kr.

För 1974 budgeteras en väsentlig ökning av omsättningen, vilket be­räknas ge en förbättring av resultatet.

Kalmar Verkstads AB

Med hänsyn tiU de svåra sysselsättningsproblem som 1971 års beslut om en nedläggning av Kalmar Verkstad skulle medföra för ett bety­dande antal anställda, uppdrog Statsföretag i början av 1973 åt bolaget att i samråd med moderbolaget än en gång pröva förutsättningarna för

Skr. 1974:126

24

fortsatt drift. Därvid skulle dels marknaden för befintliga produkter ånyo prövas, dels ytterligare produktalternativ utredas. I avvaktan på utfallet av dessa utredningar skulle det 1971 fattade nedläggningsbeslu­tet fullföljas endast i viss begränsad omfattning.

Olika produkt- och handlingsalternativ har undersökts. Därvid har konstaterats, att en fömtsättning för fortsatt verksamhet är att order på ruUande järnvägsmateriel kan påräknas. I slutet av året erhölls order från SJ, som ger god beläggning i verkstäderna under 1974 och 1975, utan att kapaciteten därmed är helt utnyttjad.

Under året övertogs en tillverkning av lastmaskiner för containers, Igångkörningen har vållat en del kostnader. Produktlinjen avses bilda basen för ett produktprogram, som på sikt skall kunna minska beroen­det av rullande järnvägsmateriel.

Faktureringen uppgick tiU 52 milj. kr. (50). Årets resuUat före kon­cernbidrag uppgick till 3 milj. kr. (20).

Verksamhelen under 1974 kommer att bli avsevärt mindre material­intensiv. Detta medför en starkt reducerad fakturering vid relativt oför­ändrad sysselsättningsnivå.

Nödvändiga tillskott till produktprogrammet innebär dock fortsatta förluster men på en relativt låg nivå.

Karlskronavarvet AB

Verksamheten vid Karlskronavarvet präglades 1973 av ett gott kapa­citetsutnyttjande. Inom nybyggnadssektorn fortgick arbetet med byggan­det av ett andra minfartyg och torpedbåtar av SPICA-typ, liksom lUl-verlcningen av fartygsseklioner och roder åt andra varv. Underhållssek­torns huvudsakliga verksamhetsområde var marina fartyg och isbrytare. Som ett särskilt utvecklingsprojekt pågick under året arbetet med en prototyp till en minsvepare i glasfiberarmerad plast.

Företagets totala omsättning blev 105,1 milj. kr. (72,8). Resultat­utvecklingen var under året gynnsam. Resultatet före bokslutsdisposi­tioner och skatter uppgick tiU 17,4 milj. kr. (10,3).

Investeringar avseende varvets nybyggnadssida fortsatte planenligt un­der året. Investeringarna uppgick tiU totalt 4,1 milj. kr.

Samtidigt som en fortiöpande rationalisering av sektionstillverkningen sker, har beslut fattats om en utökning av denna från 12 000 till 20 000 ton/år under de närmaste åren. Nästa led i varvets långsiktiga moderniseringsplan innebär en upprustning av underhållssidans anlägg­ningar och utrustning.

En utveckling av de företagsdemokratiska arbetsformerna genom­fördes under året.

Skr. 1974:126

25

Liber Grafiska AB

Liber Grafiska bUdades i början av 1973 som moderbolag för Stats­företags företagsintressen inom förlagsbranschen samt inom den grafiska industrin.

Den organisatoriska och strukturella uppbyggnaden av Liber Grafiska är ännu ej avslutad. Som ett led i denna uppbyggnad förvärvades under september samtiiga aktier i C. E, Fritzes Kungl, Hovbokhandel samt övertogs AB Nordiska Bokhandelns butik på Drottninggatan, Stock­holm, vilken införlivades med Fritzes Hovbokhandel,

Representanter för de anställda deltar aktivt i det stmkturella arbetet.

Den fakturerade försäljningen från Liber Grafiska med dotterbolag uppgick 1973 till 166,5 milj, kr. Före extraordinära poster redovisas ett överskott på 2,1 milj, kr. Före bokslutsdispositioner och skatter redo­visas dock en förlust på 2,9 milj. kr. beroende på extra inkuransned-skrivning av varulager med 5 milj. kr. Samtliga kostnader under året för bildande och organisation av Liber-koncernen har belastat årets resultat.

Verksamheten inom Liber Grafiska är organiserad i följande divi­sioner:

Tryckeridivisionen svarar för tryck och bindning med inriktning på kartor och reklamtryck, blanketter samt på informationstryck för stat, kommun och skola. I divisionen ingår K L Beckmans Tryckerier AB, Svenska Reproduktions AB samt M, F. Äkerdahl Bokbinderi AB.

Kartdivisionen har såväl egen produktion som förlags- och distribu­tionsverksamhet.

Läromedelsdivisionen omfattar förlagsverksamheten inom AB CWK Gleemp Bokförlag och Svenska utbUdningsförlaget Liber AB, som under året övertagit C. E. Fritzes Bokförlags utgivning.

Förlagsdivisionen består av AB Allmänna Förlaget, som även över­tagit J. Beckmans Bokförlag AB:s utgivning, samt av C. E. Fritzes Kungl. Hovbokhandel.

Ekonomidivisionen svarar förutom för löpande redovisning och medelsförvaltning även för personaladministration och för den samlade distributionen för Liber Grafiska.

Som ett led i strävandena att sänka kostnaderna och öka effektiviteten kommer under 1974 större delen av verksamheten i Liber Grafiska att koncentreras till bolagets fastighet i Vällingby, där tUlbyggnad nu pågår.

Linson Instrument AB

Linson är specialiserat på utveckling av laboratorieulmstning för medicinskt och industriellt bruk. Huvudproduktema är instrument för kemisk analys av blod samt räkning av blodkroppar.

Skr. 1974:126

26

Faktureringen ökade under 1973 i enlighet med budget tUl 6,9 milj. kr. (6,0). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter förbätttades märkbart och uppgick till 0,2 mUj. kr. (0,4).

Utvecklingsarbetet inriktades under året främst på förbättringar av produktsortimentet.

Dotterbolaget Polkrets AB i lämtiand har under sitt andra verksam­hetsår visat sig väl fylla förväntningarna.

MoDoKemi AB

Statsföretag träffade i maj 1973 en överenskommelse med Mo och Domsjö AB att, retroaktivt från den 1 januari 1973, överta MoDo­Kemi. Anläggningarna i Domsjö Kemiska Industrier ingick ej i kö­pet, men kommer under en längre övergångstid att arrenderas av MoDoKemi.

De svenska priserna för såväl råvaror som förädlade produkter öka­de kraftigt under året. EG-avtalet medförde en utjämning av priserna mellan Sverige och det ursprungliga EG-området samtidigt som kemi­konjunkturen i Västeuropa kännetecknades av en stigande efterfrågan, vilken medförde viss kapacitetsbrist.

Bristen på petrokemiska råvaror medförde vissa svårigheter för Mo­DoKemi att nå fullt kapacitetsutnyttjande under årets sista månader, samtidigt som ytterligare kraftiga ökningar av råvarupriserna inträffa­de.

En betydande resultatförbättring har kunnat uppnås under 1973 jämfört med föregående år. Faktureringen uppgick till 246,9 milj, kr, (195,1), Rörelseresultatet efter planenliga avskrivningar men före fi-nansieUa poster och extraordinära kostnader blev 12,5 mUj, kr, (1,3), Resultatet före bokslutsdisposUioner och skatter uppgick till 5,5 mUj, kr. (jämförelse med tidigare år ej möjlig).

Produktutvecklingen har bibehållits på tidigare höga nivå. Mark­nadsintroduktion har skett av nya produkter, bl. a. ett skumsläcknings-medel, fluffmassaaddiliv, klister för vinyl- och vävtapeter samt nya polyoler för styv cellplast. Forsknings- och utvecklingskostnaderna in­klusive viss teknisk kundservice uppgick till ca 9 milj. kr.

Nuclear Steam SG AB

Nuclear Steam SG AB har bildats under 1973 och är baserat på ett licensavtal med det amerikanska bolaget Westinghouse Electric Cor­poration. SGAB fick under maj månad order på tre ånggeneratorer för Ringhals 4. Företaget har ingen egen tillverkning utan köper sådan hu­vudsakligen hos Uddcomb.

Genom SGAB  kommer svensk verkstadsindustri att tillföras kun-

Skr. 1974:126

27

nande om värmeväxlare av mycket extremt slag. Dessa har en stor framtida marknad. Första leverans faktureras först 1977, Företagets firma har under 1973 ändrats från Steam Generator SG AB.

Nyckelhus AB

Den fakturerade försäljningen för Nyckelhus var 30,6 milj. kr. vil­ket innebär en från 1972 fortsatt stegring, ökningen hänför sig till leve­ranserna av s. k. styckehus. Gmpphusproduktionen kan betecknas som oförändrad.

Arets verksamhet har präglats av den oro som prisstegringarna åstad­kommit. Prisstegringarna har haft sin huvudsakliga grund i prisut­vecklingen på sågade trävaror.

Resultatet 1973 innebär att företaget trots ovanstående undvek för­lust.

Orderstocken vid ingången till 1974 var god. Utsikterna för 1974 är dock svårbedömda.

AB Oljetransit

Oljetransists anläggningar vid Trondheimsfjorden utnyttjas för mot­tagning, lagring och transitering till Sverige av drivmedel, som tUlhör svenska miUtära myndigheter. Större delen av cisternvolymen uthyrs emellertid numera till norska företag.

Med hänsyn till ett ökat intresse i Norge för depåanläggningar för raffinerade oljeprodukter bör elt ökat utnyttjande av oljehamnen på sikt kunna uppnås.

Faktureringen uppgick tiU 1,1 mUj. kr. (0,9). Resultatet för den kommersiella delen var före bokslutsdispositioner och skatter 0,4 milj. kr. (0,2).

SMT Machine Company AB

1973 års verksamhet blev för SMT mer framgångsrik än någon vågat hoppas. Efter den smärtsamma rekonstruktionen, som i sina huvud­drag genomfördes redan under 1972, fömtsågs visserligen för 1973 en ytterligare resultförbättring, dock icke full kostnadstäckning. SMTs försäljningsframgångar ledde lill att faktureringen ökade med över 20 %, Detta jämte fortsatta besparingar innebar att man nådde break-even. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till 2,5 milj. kr. jämfört med ett underskott 1972 på 23,0 milj, kr.

Orderingången för bolagets huvudprodukt numeriskt styrda svar­var visade särskilt under andra halvåret en positiv utveckling. Trots energikrisen har ännu i början av 1974 någon kännbar avmattning i orderingången inte kunnat märkas.

Skr. 1974:126

28

Under 1973 fullföljdes tUl aUa delar den rekonstruktionsplan för bolaget som fastlades av Statsföretag våren 1972. Utvecklingen un­der året blev emellertid så positiv, att bolaget redan 1973 uppnådde de resultat, som enligt planen fömtsågs kunna nås först 1975.

Efter hand som orderstocken steg och utieveranserna ökade blev det nödvändigt att också höja tillverkningstakten i bolagets Västerås-anläggning. Viss försiktig personalökning har också ägt rum under senare delen av året.

Vid den stora intemationeUa maskinutstäUningen i Hannover under september månad presenterade SMT en ny och väsentligt förbätttad 10" svarv försedd med ett styrsystem av helt ny konstmktion, som framtagits inom bolagets egen utvecklingsavdelning. Denna nya maskin, benämnd Swedturn 10, har rönt ett mycket gott mottagande hos kund­kretsen.

Under sommaren 1973 inleddes diskussioner med företrädare för den s. k. Pullmaxgrappen, i första hand syftande till att utröna fömt­sättningama för ett samarbete på olika exportmarknader. Efter hand som dessa diskussioner fördes framåt konstaterade bägge parter att mycket betydande vinster skulle stå att göra genom ett närmare sam­arbete.

Diskussionerna ledde fram tUl ett anbud från Statsföretag till ägar­na av PuUmaxgruppen om förvärv av Ursvikens Mekaniska Verkstad, Kumla Mekaniska Verkstad, Bröderna Wikströms Mekaniska Verk­stad och Pullmax AB. Statsföretags avsikt är att, vid ett eventuellt förvärv, sammanföra dessa företag i en ny företagskonsteUation med SMT och dess dotterbolag, AB Thörns Mekaniska Verkstad och Abene AB. En på så sätt sammanslagen gmpp skuUe få en sammanlagd om­sättning av inemot 140 milj. kr. enligt nu föreliggande budgetvärden och en personalstyrka av 850 å 900 man.

AB Sonab

Ar 1973 präglades av en god konjunktur för Sonabs produkter på de flesta marknader. Energikrisen fick viss återhållande effekt på någ­ra utlandsmarknader, men på bolagets största marknad den svenska märktes ingen åtstramning.

Försäljningen av hifiprodukter ökade liksom tidigare i snabb takt. Bolaget lanserade under hösten två nya högtalarmodeller, vilka fick ett mycket positivt mottagande av kunderna. Lövångerfabriken hade svårighet att leverera i takt med efterfrågan, trots att produktionen öka­de kraftigt.

En mycket kraftig faktureringsökning noterades för kommunika­tionsradio och mobiltelefoner. Sonab uppnådde marknadsdominans på mobiltelefoner både i Sverige och Norge, Orderingången översteg be-

Skr. 1974:126

29

tydligt faktureringen. Sonab fick dessutom en uppmärksammad order lill norska polisen,

Sonabs personsökarsyslem "Headhunter" tog betydande marknads­andelar i Sverige, England och Schweiz,

Högkonjunkturen inom elekttonikindustrin medförde kraftigt ökad fakturering för agenturavdelningens elektronikkomponenter.

Under hösten startades ett försäljningsbolag i Österrike och beslut fattades om att 1974 starta försäljning även i USA.

Sonabgruppens fakturering ökade under året till 40,5 mUj. kr. jäm­fört med 26,7 milj. kr. 1972. dvs, 52 %. Resultatet före bokslulsdispo­silioner och skatter blev 2,5 mUj. kr. ( 2,4).

AB Statsgruvor

Faktureringen för Slalsgmvor ökade under 1973 till 12,9 milj, kr. (6,7), trots att nästan hela årsproduktionen i Yxsjöberg (scheelitslig och flusspatslig) lades på lager. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter var 2,3 mUj kr. ( 9,1).

Försäljningen 1973 avsåg därför, liksom var fallet 1972, endast bly-, zink- och järnsligerna i Stollberg, vars produktionsvolym var i stort sett oförändrad under 1973, Bly- och zinkpriserna har stigit avsevärt under 1973, vilket tillsammans med leveransförskjutningar från 1972 till 1973 förklarar ökningen i faktureringen. En liknande kraftig för­skjutning påverkar faklureringsvärdet för 1974.

Rörelsen i Stollberg har givit överskott. I Yxsjöberg har resultatet förbättrats jämfört med startåret 1972 men lönsamhet har ännu ej uppnåtts. Företagets rörelseresultat efter avskrivningar uppgick till 1,1 milj. kr. (6,8),

Stigtex AB

Faktureringen för Stigtex under 1973 förbättrades med 5,3 milj, kr, till 20,6 milj. kr. Detta beror på en ökad produktion vid space-dyeing-avdelningen, under andra halvåret ökad med 100 %. Orderstocken var vid årets slut tillfredsställande såväl för spinneriet som space-dyeing-avdelningen.

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter var 846 tkr (106). Investeringarna har under året uppgått till 1,1 milj. kr.

De kraftiga prisstegringarna på råmaterial under senare delen av året har kunnat kompenseras av ökade försäljningspriser. Den brist som f. n. råder på syntetfibrer synes kvarstå under första halvåret 1974, vilket i viss mån kan störa den omsättningsökning som beräknats. Löper råvamtillförseln normalt, kan ytterligare rörelseförbättring förut-

Skr. 1974:126

30

SID Swedish Industrial Development Corporation

SID, som är helägt ac Statsföretag, är även USA-bas för Svenska Utvecklings AB (SU) och förenade fabriksverken.

Huvuddelen av uppdragen avsåg teknisk- eller marknadsinformation från USA, men utvecklingen pekar mot elt ökat intresse att satsa på aktiv försäljning i Nordamerika.

SID medverkade under året vid bildandet av ytterligare ett nytt dot­terbolag, ägt av SU, vilket lokaliseras till SIDs New York-kontor.

"Planned Invention" en ny amerikansk metod för planerad pro­duktutveckling introducerades i Sverige.

AB Svensk Torvförädling

Faktureringen för Svensk Torvförädling uppgick tUl 7,6 mUj. kr. (7,2). Ökningen blev mindre än föregående år på grund av minskad löniillverkning vid andra mossar samt otiUfredsstäUande tillgång på frästorv under våren, förorsakad av dåligt torkväder 1972.

Tack vare lönsamhetsförbättrande åtgärder ökade dock lönsamheten ytterligare och uppgick till 23 %, räknat på totalt arbetande kapital och till 14,5 % på justerat eget kapital.

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter blev 1868 tkr (1 393). Investeringarna uppgick till 315 tkr.

Utvecklingsarbetet i försöksväxthuset har intensifierats, liksom sam­arbetet med kunder och utomstående experter.

I samarbete med överstyrelsen för ekonomiskt försvar och värme­verksföreningen pågår ett omfattande arbete för att utreda förutsätt­ningarna för torveldade värmecentraler. Kommer dessa till stånd, med­för det en radikal utökning av bolagets verksamhet.

§> enska Lagerhus AB

Lagerhusbolaget äger och förvaltar lagerhus, lagrar spannmål, frö och fodermedel etc. Bolaget åtar sig särskilda uppgifter som t. ex. be­redskapslagring av brödsäd och kraftfoder.

Under året har två nya lagerhus tagits i bruk. Bolaget har också på gmnd av efterfrågan fått lagra i hyrda lokaler. Faktureringen 1973 var 2.9 milj. kr. (2,9). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter var 29 tkr (50).

Resultatet för 1974 beräknas bli oförändrat jämfört med 1973.

Skr. 1974:126

31

Svenska Skifferolje AB

Under 1973 har avvecklingen av bolagels och dess dotterbolags verksamhet fortsatt.

Kostnaderna för awecklingsarbetet uppgick tUl 1,1 milj. kr. Dessa kostnader har finansierats med intäkter från aktieförsäljning och från aktieinnehav i främmande bolag. Bolaget visar en nettovinst på 0,8 milj, kr.

SVETAB Svenska Industrietablerings AB

I enlighet med Svetabs målsättning, att under krav på lönsamhet skapa nya arbetstillfällen inom stödområden, har antalet anställda inom Svetab-gmppen ökat från ca 900 lill ca 1 250 under året. Faktureringen uppgick till 137,6 milj. kr. (68,6). För att Svetab skall kunna förverk­liga sina sysselsättningsmål har riksdagen under 1973 godkänt, att kra­vet på utdelning från Statsföretag under åren 19731975 minskas med ca 20 mUj. kr. per år.

Före bokslutsdispositioner och skatter redovisade Svetab ett resul­tat på 24,4 mUj. kr. (13,7), som i sin helhet täcktes genom tillskott från Statsföretag. Resultatförsämringen är främst hänförlig tUl bygg­materialgruppen och beror på en fortsatt svag byggkonjunktur, vissa konsekvenser av prisregleringen samt planmässiga igångkörningskost-nader för Nylands Mattfabrik AB. Omfattande åtgärder har vidtagits för att vända resultatutvecklingen. Således har inom byggmaterialgrup-pen bl. a. den centrala organisationen avvecklats och varje enhetschef gjorts rörelseansvarig inför moderbolagets verkställande direktör.

Under året har uppgörelse träffats med Dunlop Ltd, England, om etablering av en fabrik för tillverkning av bilhjul i Luleå. För detta ändamål har ett särskUt bolag, Movomec AB, bildats tillsammans med Dunlop, som till en början tecknat 9,9 % av aktiekapitalet. Inför en förestående expansion av Svenska Bromsbandsfabriken AB har upp­görelse träffats med Cape Asbestos, England, om delägarskap (49 %). Mot årets slut övertog Svetab ytterligare aktier i Joos Hema AB samt i Kryotherm AB. Därmed innehar Svetab 100 % av aktiekapitalet i Joos Hema och 92,5 % i Kryotherm.

Uddcomb Sweden AB

Kärnkraftens utbyggnad fortsatte 1973 runt om i världen. En åter­hållande faktor har dock säkerhets- och miljödebatten varit. Trots detta har kärnkraften stärkt sin ställning i industrisamhället inte minst genom bristen på alternativa energikällor.

Uddcomb är fortfarande under uppbyggnad. 1973 levererade företaget i rätt tid sin andra reaktortank, denna gång till Barsebäck.

Skr. 1974:126

32

Omsättningen var låg, 36,2 milj. kr. (30,8), och blir det även 1974 som en följd av de långa genomloppstiderna, 34 år, för nukleära kärl. Or­derstocken har utvecklats kraftigt och var vid årets slut 181,4 milj. kr. (111,7). De första exportordema på reaktorkärl har tecknats under 1973, dels tiU Finland genom AB Asea-Atom och dels till Västtyskland genom Kraftwerk Union AG.

Resultatet för Uddcomb blev 18,3 milj, kr. (25,0), men ttenden har brutits och företaget går mot en successiv resultatförbättring de närmaste åren.

Som en följd av en ökad volym har en utvidgning av verkstadshaUar-na med ca 5 000 m" beslutats och påbörjats. Likaså har tung utmst­ning bestäUts,

Mot slutet av 1973 kom världens energiförsörjning i ett dramatiskt läge. En temporär minskning av oljetUlgången visade hur känsligt det industrieUa kultursamhäUet är för stömingar på energisidan. Det finns skäl att anta, att kämkraftutbyggnaden de närmaste årtiondena kommer att prioriteras i de flesta industrinationer. Den långa tid kärnkraften nu haft att tekniskt utvecklas tiU en riskfri, mUjövänlig och driftsäker energikälla bör betyda goda utsikter för Uddcomb som leverantör av nukleära komponenter.

Statsföretag AB förvaltningsberättelse

Förbättrade resultat hos flertalet dotterbolag och ökade finansiella resurser hos Statsföretag skapade förutsättningar för en mer expansiv inriktaing inom hela koncernen.

Under våren förvärvades MoDoKemi AB, Detta företagsförvärv tog 35 milj, kr. i anspråk av tillgängliga resurser.

1 början av året förvärvade Statsföretag från Coronaverken AB 50 % av aktiema i AB Husqvarna Borstfabrik. Därmed skapades fömtsättning­ar för ett närmare samgående mellan detta företag och det tidigare med Coronaverken hälftenägda VUhelmina Plast AB.

I samband med omdispositioner genomförda senare under året inom Coronaverken upptogs förhandlingar om det fortsatta samarbetet i plast-företagen och Staros AB, likaledes hälftenägt med Coronaverken. Resul­tatet blev att parterna enades om att skiljas åt. Coronaverken förvärvade därvid från Statsföretag dess andel av Staros, medan Statsföretag över­tog Coronaverkens andelar av Husqvarna Borstfabrik/VUhelmina Plast vilka två företag efter årsskiftet 1973/1974 överlåtits till Tobaksbola­get.

SMT genomförde tidigare beslutad rekonstruktion och redovisade redan 1973 ett överskott, vUket var två år tidigare än man vågat förut­se. I syfte att ytterligare konsolidera bolagets ställning inleddes förhand-

Skr. 1974:126

33

lingar om ett förvärv av den s. k. PuUmaxgruppen. Dessa förhandlingar pågår och väntas leda tUl positivt resultat under våren 1974.

Investeringsverksamheten förblev också 1973 hög inom Statsförelags-gruppen. Statsföretag bidrog till finansieringen av NJAs investeringar dels genom att uppta ett obligationslån i Schweiz på 40 miljoner Sfr, dels genom att teckna borgen för lån som NJA upptog i eget namn. Sådana borgensåtaganden uppgick under 1973 till 232 milj, kr. I februari 1974 fattade Statsföretags styrelse beslut om att tillstyrka NJAs planer på ett stort ämnesstålverk. Beslutet fömtsätter statens medverkan i finansieringen.

Betydande kapitalbelopp ställdes under året till Svetabs förfogande delvis för finansiering av olika investeringsprojekt. Genom särskilt riks­dagsbeslut hösten 1973 har Svetabs behov av kapitaltUlskott för en fortsatt etableringsverksamhet tryggats för den närmaste treårsperioden. Detta har skett genom att staten disponerar 20 milj. kr. av den årliga utdelningen från Statsföretag.

Också andra, företrädesvis mindre, bolag inom koncernen erhöll Statsföretags finansiella stöd i olika investeringsprojekt.

Under året presenterade Uddevallavarvet AB omfattande planer på en utbyggnad. Statsförelag sanktionerade dessa planer och kommer att få delta i finansieringen, bl. a. genom en nyteckning av aktiekapital.

Kapitalökningar hos dotterbolag genomfördes under året hos Liber Grafiska AB (1,5 mUj. kr.) och AB Sonab (6,0 milj. kr.).

MeningsskUjaktigheter med övriga delägare i Uddcomb Sweden AB rörande vUlkoren för Statsföretags ensidigt lämnade tillskott 1972, ledde tUl att tvisten hänsköts tiU skiljenänmd. I avvaktan på nämndens utslag länmades den 31 december 1973 inget nytt bidrag.

I löner och arvoden utbetalades under året till styrelse och verkstäl­lande direktör 458,4 tkr och tUl övriga i medeltal 37 anställda 3 272,6 tkr.

Bolaget har inte någon lånefodran eller ansvarsförbindelse som enligt aktiebolagslagen skall redovisas i förvaltningsberättelsen.

Till Norrlandsfonden lämnades bidrag med 15 milj. kr.

Efter ordinarie bolagstämma i maj månad 1973

kvarstod som disponibla medel

18 902 tkr

tUlkommer årets resultat

22 927 tkr

till bolagsstämmans förfogande

41 829 tkr

3   Riksdagen 1974.1 saml Nr 126

Skr. 1974:126

34

Styrelsen och verkställande direktören föreslår

att som utdelning disponeras 3 % av aktiekapitalet eller 42 000 tkr, inräknat ovan omnämnda 20 000 tkr tUl Svetab. Kontant till aktie­ägaren, staten, skall därför erläggas 22 000 tkr.

att återstoden eller 19 829 tkr balanseras i ny räkning,

Stockholm i mars 1974

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Styrelsens ordförande

Arne[REDACTED_EFTERNAMN] Erik Grafström

Harry Hjalmarson

Ivar[REDACTED_EFTERNAMN] Sigurd Ljungcrantz

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Nore[REDACTED_EFTERNAMN]

Per[REDACTED_EFTERNAMN] verkställande direktör

Åke Ståhlbrandt

Skr. 1974:126

35

Revisionsberättelse

I egenskap av revisorer i Statsföretag Aktiebolag får vi avge följande revisionsberättelse för år 1973,

Vi har granskat årsredovisningen, tagit del av räkenskaper, protokoU och andra handlingar, som lämnar upplysning om bolagets ekonomi och förvaltning samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Den löpande granskningen och granskningen av bokslutet har handhafts av Bohlins Revisionsbyrå AB, som däröver avlämnat berät­telse IHI revisorerna.

Aktiebolagslagens föreskrifter om redovisning av aktieinnehav och koncemförhållanden har iakttagits liksom även föreskriftema om för­teckning över lån och ansvarsförbindelser avseende sådana personer, för vilka inskränkning i rätten till lån föreligger.

Under revisionen har icke framkommit anledning till anmärkning belräffande redovisningshandlingarna, bokföringen, inventeringen av till­gångarna eller förvaltningen i övrigt.

Styrelsen och verkställande direktören föreslår, alt vinsten enligt balansräkningen, 41 829 tkr, disponeras sålunda,

att till aktieägaren, staten, utdelas

22 000 tkr

samt att i ny räkning balanseras

19 829 tkr

Summa

41 829 tkr

Detta förslag beaktar aktiebolagslagens föreskrifter angående fond­avsättning och strider icke mot god affärssed.

Vi tillstyrker,

att den i årsredovisningen intagna, av oss påtecknade balansräkningen faslställes,

alt styrelsens ledamöter och verkställande direktören bevUjas ansvars­frihet för den tid årsredovisningen omfattar samt

att vinsten disponeras i enlighet med ovannämnda förslag.

Stockholm den 4 aprU 1974

Sören Mannheimer

Andreas[REDACTED_EFTERNAMN]

Bernt[REDACTED_EFTERNAMN]

Birger[REDACTED_EFTERNAMN]

aukt, revisor

Knut Ranby aukt. revisor

Skr. 1974:126

36

Statsföretagsgruppen balansräkning

Milj. kr.

Tillgångar

31 december 1973

31 december 1972

Omsättningstillgångar

Kassa och bankmedel (not 1)

550,8

647,8

Kortfristiga fordringar

1 648,1

1 711,8

Varulager (not 2)

1 700,6

3 899,5

1 457,3

3 816,9

Investeringskonto hos Sveriges Riksbank

25,7

15,6

Anläggningstillgångar

Aktier och andelar

54,8

43,0

Långfristiga fordringar (not 3)

851,9

820,1

Fastigheter, maskiner och inventarier

(not 4)

4 406,3

3 961,8

GoodwiU (not 5)

16,8

5 329,8

11,8

4 836,7

Summa tillgångar

9 255,0

8 669,2

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder Bankskulder Leverantörsskulder Övriga kortfristiga skulder

Långfristiga skulder Obligationslån (not 6) Övriga långfristiga lån Avsatt till pensioner

Särskilda avsättningar Allmän varulagerreserv (not 7) Lagerinvesteringskonton Investeringsfonder (not 8) Nyanskaffningsfonder Ackumulerade avskrivningar utöver planenliga (not 9)

Värdereglering för investeringar i

dotterbolag

Minoritetsintressen i eget kapital (not 10)

Eget kapital Aktiekapital Bundna reserver Koncernreserv Disponibla medel (not 11) Årets resultat

Summa eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Villkorlig skuld till svenska staten

Ställda panter

Övriga ansvarsförbindelser

259,4

179.5

596,0

475,9

1 551,1

2 406,5

1 685,4 361,7

2 340,8

597,8

2 018,2

2 062,9

264,5

2 880,5

252,4

2 677,0

483,8

400,3

28,2

30,1

74,0

66,0

3,7

3,8

672,7

1 262,4

602,8

1 103,0

178,8

169.3

90,6

84,7

1 400,0

1400,0

580,5

575,1

3,7

1,5

314,6

227,3

137,4

90,5

2 436,2

2 294,4

9 255,0

8 669,2

179,7

179,7

2 803,5

2 606,7

322,7

207,3

Skr. 1974:126

37

Statsföretagsgruppen resultaträkning

Milj. kr.

1973

1972

Försäljningsintäkter (not 12)

5 605,6

4 441,4

Tillverknings-, försäljnings- och

administrationskostnader

5 707,2

3 808,4

Återstår

898,4

633,0

Avskrivningar enligt plan (not 13)

416,8

343,1

Rörelseresultat efter avskrivningar

481,6

289,9

Finansiella intäkter

Räntor

115,4

103,0

Övriga (not 14)

15,9

131,3

5,8

108,8

Finansiella kostnader

Räntor

176,8

142,0

Övriga (not 14)

23,0

199,8

3,4

145,4

Återstår

413,1

253,3

Extraordinära intäkter och kostnader

(not 15)

-   7,0

+ 9,6

Resultat före bokslutsdispositioner och

skatter

406,1

262,9

Avsättning lUl aUmän varulagerreserv      73,1

-f 2,7

Extra avskrivningar utöver planenliga

-58,9

-21,7

- 6,3

-32,0

- 5.5

-143,8

-M0,5

(not 16)

Avsättning till investeringsfonder

Övriga avsättningar, netto (not 17)

-5,5      -143,8     -M0,5       40,5

Resultat före skatter

262,3

222,4

Skatter

123,4

131,3

138,9

91,1

Minoritetsandelar i årets resultat

   1,5

 0,6

Årets resultat

137,4

90,5

Skr. 1974:126

33

Statsföretagsgruppen bokslutskommentarer

Koncernens resultat- och balansräkningar med kommentarer, sidorna 3637, samt den inledande översikten över koncernens verksamhet, sidorna 47, utgör en del av Statsföretags årsredovisning. Koncern­bokslutet bygger på redovisningshandlingar den 31 december 1973 från samtliga dotterbolag, varmed menas de bolag där Statsföretag äger 50 % av aktiema eller mer.

Koncernbokslutet har upprättats enligt den s. k. förvärvsvärdemetoden (past-equity). För flera av koncernbolagen och i första hand för dem där Statsföretags aktievärden nedskrivits, framkommer en differens (undervärde). I överensstämmelse med alhnänt vedertagna försiktighets­principer i balansvärderingen, har detta undervärde tillförts ett särskilt värderegleringskonto.

Balanräkningen

1. Kassa och bankmedel

Kassa och bankmedel minskade med 97 milj. kr. Hos Svenska Tobaks AB sjönk likviditeten med 240 milj. kr. främst beroende på alt 162 inilj. kr. i tobaksskatt kvarstod obetald över årsskiftet 1972/1973, Minskning av likvida medel skedde även hos LKAB med 57 milj, kr. Ökningar skedde hos Statsföretag med 97 milj. kr., hos ASSI med 63 milj. kr. samt hos NJA med 33 milj. kr.

2. Varulager (milj. kr.)

Vamlagret redovisas till det lägsta av anskaffnings- respektive åler-anskaffningsvärdet, som efter avdrag för inkurans ej heller översteg varornas försäljningsvärde efter avdrag för försäljningskostnader.

1973

1972

Bruttolager

1 790,3

1 525,5

Inkuransreserv

89,7

68,2

Balansräkningens värde

1 700,6

1 457,3

Av varulagerökningen hänförde sig 55 milj, kr, till bolag som för­värvats under året. Större lagerökningar redovisades hos NJA med 92 milj, kr. och hos Uddevallavarvet med 55 milj. kr.

3. Långfristiga fordringar

Uddevallavarvet har i årets bokslut fördelat växelfordringar för leve­rerade fartyg på långfristiga (över ett år) och kortfristiga. Tidigare år

Skr. 1974:126

39

redovisades samtliga sådana fordringar såsom kortfristiga. För jämfö­relsens skull har 1972 års värden korrigerats. De långfristiga växelford­ringarna var 639,7 milj. kr. (627,1).

4. Anläggningar (milj. kr.)

Fastig-

Maskiner

Övrigt

Totalt

heter

och inventariet

Anskaffningsvärde

2 955,1

3 822,4

809,5

7 587,0

Ackumulerade avskrivningar

enligt plan

1 321,2

1 749,4

110,1

3 180,7

Värde enligt balansräkningens

tillgångssida

1 633,9

2 073,0

699,4

4 406,3

Ackumulerade avskrivningar

utöver plan

136,2

1 497,7

536,1 1 536,9

0,4 699,0

672,7

Bokfört nettovärde

3 733,6

Ackumulerade avskrivningar ulöver plan redovisas på balansräk­ningens passivsida. Överavskrivningarna uppgick till 672,7 milj. kr. (602,8). I bokfört nettovärde, övrigt, ingår pågående nyanläggningar med 464,0 milj. kr.

Brandförsäkringsvärdena var vid årsskiftet för byggnader ca 2 600 milj. kr. och för maskiner och inventarier ca 4 000 milj. kr. Taxerings­värdena för byggnader och tomter var ca 2 900 milj. kr. På de över­värden i dotterbolagsaktier, som i koncernens balansräkning tillförts fastigheter och maskiner, verkställdes i koncembokslutet avskrivning med 10 % i enlighet med tidigare tillämpad praxis.

5. Goodwill

Balansräkningens värde för goodwill består av förvärvade goodwill­värden i dotterbolag till ASSI.

6. Obligationslån

Ökningen av obligationslånen med 236 milj. kr. avsåg främst nya, svenska lån till Statsföretag och NJA på vardera 75 milj. kr. samt elt Sfr-lån hos Statsföretag på 56,4 milj, kr. (Sfr 40 miljoner).

7. Allmän varulagerreserv (milj. kr.)

Enligt balansräkningen den 1 januari 1973 Övertaget i samband med förvärv av dotterbolag Årets avsättningar

Enligt balansräkningen den 31 december 1973

400,3 10,4

73,1

483,8

Minoritetens del av varulagerreserven var ca 6,5 milj. kr. Det outnyttjade utrymmet för ytterligare skattefri nedskrivning av varulager var ca 530 milj. kr.

Skr. 1974:126

40

8. Investeringsfonder (milj. kr.)

Enligt balansräkningen den 1 januari 1973

66,0

Övertagna i samband med förvärv av dotterbolag

3.3

Under aret ianspråktagna

 i.6

Årets avsättningar

6.3

Enligt balansräkningen den 31 december 1973

74,0

9. Ackumulerade avskrivningar utöver planenliga

Avskrivningar utöver planenliga har i år särredovisats på balansräk­ningens passivsida. De största extraavskrivningama redovisades av LKAB med 437,1 milj. kr. samt ASSI med 133,8 mUj. kr. Avskrivning­arna fördelar sig med 536,1 milj. kr, på maskiner och inventarier samt med 136,6 milj, kr, på fastigheter och övriga anläggningar.

10.     Minoritetsintressen i eget kapital (milj. kr.)

1973

1972

LKAB

60,8

60,0

SARA

18,4

11,9

Uddcomb Sweden AB

6,7

6,7

Övriga dotterbolag

1,8

4,1

Minoritetsintressen ingående i dotterdotferbolag

2,9

2,0

Enligt balansräkningen den 31 december 1973

90,6

84,7

Minoritetsintresset i SARA har liksom tidigare år delvis tagits i an­språk för att täcka ej bokförda pensionsåtaganden. Motivet för dessa ombokningar ges av bolagsordningen för SARA.

11. Disponibla medel (milj. kr.)

Enligt balansräkningen den 1 januari 1973

317,8

Avgår:

Avsättning till bundna medel

5,3

Utdelning till utomstående bolag

2,6

7,9

Tillkommer:

Vid försäljning av Staros AB frigjorda medel

2,4

Övrigt

2,3

4,7

Enligt balansräkningen den 31 december 1973

314,6

Resultaträkningen

12. Interna leveranser (milj. kr.)

Försäljningsvärdet har framkommit efter eliminering av intema leve­ranser uppgående tUl:

Skr. 1974:126

41

1973

1972

LKAB till NJA

30,0

15,3

NJA till Uddevallavarvet

16,1

14,5

SRA till Allmänna Föriaget

_________ 1

14,6

Vilhelmina Plast till Husqvarna Borstfabrik

13,7

-

ASSI till SVETAB

6,0

4,5

Övriga internleveranser

9,1

5,3

Summa

74,9

54,2

'Båda  bolagen är 1973 dotterbolag till Liber Grafiska och eliminering för internleveranser har gjorts hos Liber Grafiska,

13.     Avskrivningar

Avskrivningarna enligt plan är beräknade med ledning av anlägg­ningamas ekonomiska livslängder. De uppgick till, för maskiner och inventarier 286 milj. kr., för fastigheter 121 milj. kr. och för övriga anläggningar 10 milj. kr. Byggnader avskrivs sålunda i allmänhet med 34 % medan huvudparten av maskinerna avskrivs med 712 7c, i bägge fallen räknat på ursprungligt anskaffningsvärde och utan hänsyn tUl eventuell direktnedskrivning mot investeringsfond. Det kalkylmäs­siga avskrivningsbehovet beräknat på återanskaffningsvärden uppgår till ca 500 milj, kr.

14.     Finansiella intäkter och kostnader

Vid sidan av räntor redovisades bland intäktema kursvinster med 8,0 milj. kr. samt vinst vid försäljning av värdepapper med 3,4 mUj. kr. och bland kostnaderna kursförluster på främmande valutor med 20,1 mUj. kr.

15.     Extraordinära intäkter och kostnader (milj. kr.)

Intäkter

Realisationsvinster vid försäljning av anlägg-

ningar

22,3

Kostnader

Nedskrivning av värdepapper

8,4

Bidrag till Norrlandsfonden

15,0

Övrigt, netto

5,9

29,3

Netto

-7,0

1972 erhölls statsbidrag med tillsammans drygt 85 milj. kr., bland annat för aktieteckning i NJA (75 mUj. kr.).

16. Extra avskrivningar utöver planenliga

Avskrivningarna fördelar sig med 55,3 milj. kr. på maskiner och in­ventarier samt med 3,6 milj. kr. på fastigheter.

Skr. 1974: 126

42

17. Övriga avsättningar, netto (milj. kr.)

Avsättningar till reserv för aktier

6,5

Pensionsavsältning, SARA

3,0

Övrigt netto

3,4

12,9

.4 Ygär:

Gottgörelse från pensionskassor. Svenska

Tobaks AB

-7,4

Netto

5,5

I bokslutet 1972 redovisades under denna mbrik 17,7 milj. kr. utgö-lande en pensionsavsättning hos LKAB. Motsvarande kostnadspost har i årets bokslut ansetts som en normal rörelsekostnad. För jämförelsens skull har därför motsvarande ändring verkställts i 1972 års värden.

Skr. 1974:126

43

Statsföretagsgruppen finansieringsanalys

Milj. kr.

Tillförda medel

1973

1972

137

91

476

365

95

34

-

-86

708

404

209

605

-

86

209

691

917

1095

Internt tillförda medel

Nettovinst

Avskrivningar

Avsättningar och dispositioner m m

Avgår statsbidrag som påverkat resultatet

Summa

Externt tillförda medel Långfristig upplåning Statsbidrag

Summa

Summa tillförda medel

Använda medel

Investeringar

49

5

851

960

900

965

17

130

917

1095

243

178

-63

317

-66

-603

-97

238

Aktier, andelar, fordringar m m

Fastigheter, maskiner och inventarier

Summa använda medel

Förändring av rörelsekapital

Summa

Specifikation av förändring i rörelsekapital

Ökning av varulager Förändring av kortfristiga fordringar Ökning av kortfristiga skulder Förändring av kassa och bankmedel

Summa

17

130

Skr. 1974:126

44

Antal anstäUda

Medeltal anställda 1973

Tjänste-

Kollektiv-

Totalt

Totalt

män

anställda

1973

1972

AB.AB

775

10

785

717

BS Konsult AB

100

100

91

Ceaverken AB

187

144

331

234

AB Husqvarna Borstfabrik/

Vilhelmina Plast AB

85

232

317

84

AB Kabi

1258

506

1764

1 789

Kalmar Verkstads AB

71

267

338

423

Kariskronavarvet AB

412

1 183

1595

1653

Liber Grafiska AB

521

339

860

840

Linson Instrument AB

25

4

29

29

LKAB

1 596

5 949

7 545

7 324

MoDoKemi AB'

394

265

659

Norrbottens Järnverk AB

856

3 355

4 211

3 547

Nyckelhus AB

74

74

74

.AB Oljetransit

4

2

6

6

SARA

1 364

4 105

5 469

6 051

SMT Machine Company AB

178

289

467

597

AB Sonab

247

142

389

272

Staros AB»

250

AB Statens Skogsindustrier

1012

3 470

4 482

4 308

Statsföretag AB

38

38

36

AB Statsgruvor

35

179

214

182

Stigtex AB

14

159

173

152

AB Svensk Torvförädling

14

57

71

69

Svenska Lagerhus AB

10

16

26

27

Svenska Skifferolje AB

1

1

1

Svenska Tobaks AB

500

1 644

2 144

2 088

SID - Swedish Industrial Develop-

ment Corporation

8

-

8

8

SVETAB

315

849

1 164

612

Uddcomb Sweden AB

169

308

477

424

Uddevallavarvet AB

746

2 516

3 262

3 134

11009

25 990

36 999

35 022

' Förvärvat 1973

= Försålt 1973

' Inklusive Nuclear Steam SG AB

Skr. 1974:126

45

Statsföretag AB balansräkning

Milj. kr.

Tillgångar

31 december 1973    31 december 1972

Omsättningstillgångar

Kassa och bankmedel

242,8

145,3

46,3

54,3

20,0

15,2

115,8

138,8

0,6

425,5

77,0

215,3

142,1

13,5

0,7

0,3

0,3

1 879,9

1 731,8

1,5

2 110,5

1,5

Placeringslån, dotterbolag

Placeringslån, övriga

Fordringar, dotterbolag

Andra fordringar

0,6        425,5

77,0       430,6

Anläggningstillgångar

Fordringar, dotterbolag

Fordringar, övriga

Inventarier

Aktier i dotterbolag (not 5 och 8)

Aktier i andra bolag (not 9)

1,5     2 110,5

1,5     1876,4

Summa tillgångar

2 536,0

2 307,0

Skulder ocb eget kapital

Kortfristiga skulder

Skulder lill dotterbolag

180,5

82,9

Skatteskuld

16,3

32,0

Övriga kortfristiga skulder

29,8

226,6

29,2

144,1

Långfristiga skulder

0

Reverslån, dotterbolag

270,1

197,1

Reverslån, övriga

89,6

92,1

Obligationslän (not 6)

174,4

46,3

Övriga långfristiga skulder

-

534,1

75,0

410,5

Eget kapital

Aktiekapital

1400,0

1400,0

Reservfond

333,5

333,5

Disponibla medel

18,9

14,0

Årets resultat

22,9

4,9

Summa eget kapital

1 775,3

1 752,4

Summa skulder och eget kapital

2 536,0

2 307,0

Borgensförbindelser (not 7)

989,1

761,1

Skr. 1974:126

46

Statsföretag AB resultaträkning

Milj. kr.

1973

1972

97,0

44,7

30,2

12,4

-10,9

- 5,5

116,3

7,9

7,5

51,6

Erhållna koncernbidrag (not 1) Utdelning på aktier, dotterbolag (not 2) Räntor, netto (not 4)

Förvaltningskostnader (varav

avskrivningar 0,1 milj. kr. respektive år)   10,3

Kostnader för utvecklingsprojekt

5,9

Lämnade koncernbidrag och aktie­

ägartillskott till dotterbolag (not 1

och 3)

43,8

60,0      43,8

59,2

56,3

- 7,6

75,0

0,1

2,5

0,1

1,4

0,5

5,0

-18,9

15,0

+-59,5

37.4

51,9

5,0

25,0

32,4

26,9

9,5

22,0

22,9

4,9

Extraordinära intäkter och kostnader: Statsbidrag för aktieteckning Realisationsvinst vid aktieförsäljning Avgår: nedskrivning av aktier

stämpelkostnader

bidrag till Norrlandsfonden

Resultat före bokslutsdispositioiier och

skatter

Avsättning till reserv för aktier

Resultat före skatter Skatter

Årets resultat

Originalen till resultat- och balansräkningarna är undertecknade av styrelsen och verkställande direktören samt påtecknade av revisorerna.

Skr. 1974:126

47

Statsföretag AB bokslutskonunentarer

Resultaträkningen

1. Koncernbidrag (milj. kr.)

Erhållna

LKAB

n0,0>

Svenska Tobaks AB

65,0

AB Kabi

2,5

AB Svensk Torvförädling

0,3

ABAB Allmänna Bevaknings AB

0,2

Ceaverken AB

0,2

Summa

178,2

(Frän BS Konsult AB har erhållits 50 tkr)

* varav direkt till Statsföretags dotterbolag 81,3 milj. kr.

Lämnade

Norrbottens Järnverk AB

68,2"

SVETAB

24,5

SARA

14,0

AB Statsgruvor

10,0'

Kalmar Verkstads AB

3,P

Summa

119,8

direkt från LKAB

Koncernbidrag utnyttjas enligt särskilda lagbestämmelser för vinst­överföring mellan bolag inom sanuna koncern. Lämnade bidrag är för givaren avdragsgill kostnad och för mottagaren skattepliktig intäkt. Statsföretag AB har dock beslutat avstå från avdragsrätten vid den kommunala taxeringen.

2.

Utdelning för år 1973 erhålles från LKAB med 11,8 milj. kr. (12,4), ASSI med 13,0 milj. kr. (), Kabi med 3,5 milj. kr. () och från Karis­kronavarvet med 1,9 milj. kr. ().

3.

Aktieägartillskott lämnades till SVETAB med 5,3 milj. kr.

4.

Räntor (milj. kr.)

Från koncernbolag Från övriga

Summa

Till koncernbolag Till övriga

Summa

Netto

Skr. 1974:126

48

Balansräkningen

5. Aktier i dotterbolag (milj. kr.)

Det bokförda värdet på aktier i dotterbolag steg under 1973 med 148,1 mUj. kr. enligt följande fördelning:

Förvärv av aktier

Liber Grafiska AB (f d AB CWK Gleerup Bokförlag) (100 %)

8,0

MoDoKemi AB (100 %)

7,2

AB Husqvarna Borstfabrik (100 %)

6,8

Vilhelmina Plast AB (50 %)

1,0

Diverse småposter

0,2

23,2

Nyteckning av aktiekapital

Norrbottens Järnverk AB

100,0

MoDoKemi AB

27,4

AB Sonab

6,0

Liber Grafiska AB (med dotterbolag)

1,5

134,9

Avgår

Försäljning av Staros AB

2,5

Nedskrivning av aktievärden

2,5

Avsättning till reserv för aktier

5,0

10,0

Netto

148,1

6. Obligationslån

Under året upptogs dels ett svenskt partiaUån

på 75 mUj. kr. för

vilket LKAB tecknade borgen, dels ett obligationslån i Schweiz på

Sfr 40 miljoner med s. k, negativ klausul.

7, Borgensförbindelser (milj. kr.)

För förskott tiU koncernbolag

194,5

För pensionsgarantier, koncernbolag

105,4

För lån (varav koncernbolag 542,0 milj, kr,)

550,6

Övriga

138,6

Summa den 31 december 1973

989,1

Totala borgensförbindelser den 31 december 1972

761,1

Skr. 1974:126

49

8. Specifikation över aktier i dotterbolag

Bolag

Stats-

Nominellt

Bokfört

företags

värde tkr

värde

andel

i 

X

tkr

ABAB

'     /O

100

2 000

2 400

BS Konsult AB

100

250

______ 

Ceaverken AB

100

8 000

8 700

AB Husqvarna Borsffabrik

100

4 500

4 500

AB Kabi

100

50 000

99 200

Kalmar Verkstads AB

100

4 998

Kariskronavarvet AB

100

32 000

15 000

Liber Grafiska AB

100

15 000

24 413

Linson Instrument AB

100

250

6 000

LKAB

95,7

478 336

1 230 000

MoDoKemi AB

100

30 000

34 560

Norrbottens Järnverk AB

100

300 000

100 000

Nuclear Steam SG AB

100

50

Nyckelhus AB

100

100

AB Oljetransit

100

1 000

SARA

100

5 000

4 900

SMT Machine Company AB

100

18 000

AB Sonab

100

6 500

6000

AB Statens Skogsindustrier

100

260 000

130 000

AB Statsgruvor

100

10 000

15 000

Stigtex AB

66,7

1 600

1 900

AB Svensk Torvförädling

100

5 000

5 000

Svenska Lagerhus AB

100

5000

_

Svenska Skifferolje AB

100

23 000

Svenska Tobaks AB stam

100

149 000

200 000

Svenska Tobaks AB pref

32,5

325

325

SID Swedish Industrial Development

Corp.

100

781

SVETAB

100

10 000

______ 

Uddcomb Sweden AB

50

20 000

Uddevallavarvet AB

100

100 000

20 000

Vilhelmina Plast AB

100

2000

2 000

Diverse vilande namnbolag

100

60

-

1 542 750

1 909 898

Avgår:

reserv för aktier

-30 000

1 542 750

1 879 898

9. Aktier i andra bolag

Bilfragmentering AB

Sweden Center Japan

AB Svensk Petrokemisk Utveckling

25

126

126

41,7

1 250

1250

20

100

120

1 476

1 496

4    Riksdagen 1974. 1 saml Nr 126

Skr. 1974:126

50

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

Resultaträkningar i sammandrag

ABAB

BS-

Ceaver-

Husqvar-

(milj. kr.)

Konsult

ken

na Borst-fabrik/Vil­helmina Plast

Fakturerad försäljning

42,4

11,1

54,8

31,5

Tillverknings-, försäljnings- och

administrationskostnader

41,0

10,7

50,6

33,0

Avskrivningar

0,6

0,2

2,1

4,0

Rörelseresultat

0,8

0,2

2,1

(5,5)

Finansiellt netto

0,1

0,1

(1,4)

(1,0)

Extraordinära poster

-

-

-

2,0

Resultat före bokslutsdispositioner

och skatter

0,9

0,3

0,7

(4,5)

Dispositioner

(0,6)

(0,1)

(0,5)

(2,4)

Skatter

0,1

0,1

0,1

0,1

Årets resultat

0,2

0,1

0,1

(7,0)

Balansräkningar i sammandrag

(milj. kr.)

Likvida tillgångar

2,0

0,8

1,3

0,9

Fordringar

5,5

3,6

11,2

5,9

Varulager

1,4

7.9

9,0

Summa omsättningstillgångar

8,9

4,4

20,4

15,8

Anläggningstillgångar

4,1

0,8

24,1

22,8

Balansomslutning

13,0

5,2

44,5

38,6

Korta skulder

7,5

4,7

12,9

14,8

Långa skulder

2,4

-

17,1

13,8

Summa skulder

9,9

4,7

30,0

28,6

Obeskattade reserver

0,4

5,5

9,0

Eget kapital

2,7

0,5

9,0

1,0

varav aktiekapital ingående i

eget kapital

2,0

0,3

8,0

6,5

( ) = minussiffror

Skr. 1974:126

51

Kabi

Kal-

Karls-   Liber

Lin-

mar

krona- Gra-

son

Verk-

var\'et   fiska

Instru-

stad

ment

LKAB

MoDo- NJA Kemi

Nu- Nyck-clear kelhus Steam

286,0    51,5      105,1     166,8    6,9      1466,4   246,9       655,3     -      30,7

249,5

49,6

90,7

160,5     6,5

1 060,7

224,9

568,1     -

28,8

13,4

1,5

4,1

3,3    0,1

203,1

9,5

29,1     -

0,1

23,1

0,4

10,3

3,0    0,3

202,6

12,5

58,1     -

1,8

(4,1)

(0,6)

6,9

(0,9) (0,2)

15,1

(7,0)

(24,5)    -

(0,1)

14,7

(2,2)

0,2

(5,0)   0,1

3,5

(50,0)    -

(1,7)

33,7

(2,4)

17,4

(2,9)   0,2

221,2

5,5

(16,4)    -

(25,0)

2,5

(15,7)

2,7   (0,1)

(120,8)

(4,3)

68,2     -

-

1,9

0,1

0,7

0,1      -

65,9

0,8

2,2     -

-

6,8

1,0

(0,3)   0,1

34,5

0,4

49,6     -

11,5

2,1

33,6

9,8

148,1

2,2

33,3

0,1

2,6

70,9

18,7

93,7

28,8

3,9

280,0

64,5

231,5

1,2

11,3

79,0

4,6

87,6

43,0

1,0

224,1

45,5

302,0

-

1,7

161,4

25,4

214,9

81,6

4,9

652,2

112,2

566,8

1,3

15,6

145,2

12,3

58,6

22,0

0,2

1 823,7

43,3

761,6

-

2.0

306,6

37,7

273,5

103,6

5,1

2 475,9

155,5

1 328,4

1,3

17.6

63,3

17,6

159,3

48,8

1.7

307,0

52,1

314,6

1,2

11,7

87,7

13,9

11,7

15,1

3,0

123,2

48,6

704,3

-

5,8

151,0

31,5

171,0

63,9

4,7

430,2

100,7

1 018,9

1.2

17,5

85,4

61,0

17,5

0,1

641,8

18,4

70,2

6,2

41,5

22,2

0,3

1 403,9

36,4

309,5

0,1

0,1

50,0

5,0

32,0

15,0

0,3

500,0

30,0

300,0

0,1

0,1

Skr. 1974:126

52

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

Resultaträkningar i sam-

Olje-

SARA      SMT        Sonab      ASSI

mandrag (milj. kr,)

transit

Fakturerad försäljning

M

375,0

74,9

40,5

945,2

Tillverknings-, försäljnings-

och administrationskost-

nader

0,4

366,0

63,8

39,8

735,2

Avskrivningar

0,3

16,4

3,6

1,3

61,6

Rörelseresultat

0,4

(7,4)

7,5

(0,6)

148,4

Finansiellt netto

-

(11,7)

(4,1)

(2,0)

(37,8)

Extraordinära poster

(0,4)

7,5

(0,9)

Resultat före boksluts-

dispositioner och skatter

-

(11,6)

2,5

(2,6)

110,6

Dispositioner

-

12,8

(2,2)

-

(85,6)

Skatter

-

1,2

0,1

6,8

Årets resultat

-

-

0,2

(2,6)

18,2

Balansräkningar i sam-

mandrag (milj. kr.)

Likvida tillgångar

0,9

21,0

5,6

2,8

86,8

Fordringar

0,1

31,4

27,5

16,1

189,3

Varulager

-

10,0

31,7

26,8

250,3

Summa omsättnings-

tillgångar

1,0

62,4

64,8

45,7

526,4

Anläggningstillgångar

20,4

245,7

27,8

8,5

886,2

Balansomslutning

21,4

308,1

92,6

54,2

1 412,6

Korta skulder

0,2

64,5

37,9

24,1

273,9

Långa skulder

20,2

204,2

32,0

25,2

600,6

Summa skulder

20,4

268,7

69,9

49,3

874,5

Obeskattade reserver

6,6

L2

233,8

Eget kapital

1,0

39,4

16,1

3,7

304,3

varav aktiekapital ingående

i eget kapital

1,0

5,0

18,0

6,5

260,0

( ) = minussiffror

Skr. 1974:126

53

Stats-    Stig-

Svensk Svens-Skiffer-Tobaks- SID

SVE-

Udd-

Udde-

gruvor  tex

Torv-    ka       oljebo- bolaget föräd-   La-     laget ling       gerhus

TAB

comb

valla-varvet

13.5

20,6      7,6      2,9        0,7

449,2     1,5      137,6      36,3       404,9

10.5

19,0      5,5      2,1

0,3

340,4     1,3     149,7      43,4       336,7

3,7

0,5

0,5

0,8

-

15,9

-

5,5

5,3

15,1

(0,8)

1,1

1,6

-

0,4

92,9

0,2

(17,6)

(12,4)

53,1

(1,3)

(0,3)

0,2

-

0,8

32,1

-

(6,8)

(5,7)

(3,4)

0,1

-

0,1

(0,1)

0,4

(0,3)

(2,0)

0,8

1,9

1,1

125,4

(0,1)

(24,4)

(18,1)

49,7

5,7

(0,3)

(1,8)

-

(0,3)

(54,1)

23,8

-

-

0,1

0,1

0,1

-

-

34,8

-

.   0,4

0,2

0,5

3,6

0,4,

-

0,8

36,5

(0,1)

(1,0)

(18,3)

49,2

1,2

2,3

0,3

3,6

50,7

0,3

6,7

0,7

309,1

14,0

3,8

3,6

0,7

-

154,5

0,2

48,2

4,6

221,8

11,5

4,2

1,1

256,0

0,1

44,3

48,2

249,8

26,7

8,0

7,0

1,0

3,6

461,2

0,6

99,2

53,5

780,7

34,6

6,8

3,6

7,5

29,2

578,7

0,2

61,9

79,9

750,2

61,3

14,8

10,6

8,5

32,8

1 039,9

0,8

161,1

133,4

1 530,9

5,5

4,7

1,3

2,0

4,7

387,6

0,6

66,0

75,3

625,2

32,2

6,3

0,3

1,4

9,0

49,0

89,2

62,7

744,7

37.7

11,0

1,6

3,4

13,7

436,6

0,6

155,2

138,0

1 369,9

4,9

0,4

3,1

201,9

1,7

18,7

3,4

5,9

5,1

19,1

401,4

0,2

4,2

(4,6)

161,0

10,0

2,4

5,0

5,0

23,0

150,0

0,8

10,0

40,0

100,0

Skr. 1974:126

54

Styrelseledamöter

den 31 december 1973

Statsföretag AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], BertU, f d generaldirektör (ordf) Hjalmarson, Harry, direktör (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, riksdagsman Grafström, Erik, f d generaldirektör,

Statens Vattenfallsverk Högsttöm, Ivar, riksdagsman Ljungcrantz, Sigurd, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Karl-Erik, direktör.

Tjänstemännens Centralorganisation[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör.

Statsföretag AB (VD) Ståhlbrandt, Ake, direktör,

Trelleborgs Gummifabriks AB[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd.

Industridepartementet

Suppleanter

Hörjel, Nils, landshövding

Sjöborg, Lars, advokat

ABAB-AJlmänna Bevaknings AB

Ordinarie ledamöter Christell, Bengt, direktör (ordf).

Bokbranschens Marknadsinstitut AB Edebo, Ralph, direktör.

Statsföretag AB Finck, Klaus, bevakningsman,

ABAB[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd.

Försvarsdepartementet Lindroth, Kurt, polismästare,

Stockholms Polisdistrikt[REDACTED_EFTERNAMN], Arvid, direktör,

Swedish Telecommunication

Consulting AB Sparrelid, Helge, bevakningsman,

ABAB Öström, Hans, direktör,

ABAB (VD)

Suppleanter

Arnerius, Sven, direktör,

Kalmar Verkstads AB Green, Evert, bevakningsman,

ABAB

Högbom, Kjell, intendent,

ABAB Printz, Lennart, avdelningschef.

Rikspolisstyrelsen Wallroth, Bengt, överstelöjtnant,

Försvarsstabens säkerhetsavdelning

BS Konsult AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, professor (ordf).

Statens Råd för Byggnadsforskning[REDACTED_EFTERNAMN], Ture, disponent,

LKAB, Luleå Bunner, Tor, teknisk direktör.

Byggnadsstyrelsen Bäcklin, Bengt, direktör.

Statsföretag AB Kolte, Lennart, arkitekt,

BS Konsult AB (VD) Lanneng, Karl-Olof, ingenjör,

BS Konsult AB Nilsen, Magnus, ingenjör,

BS Konsult AB[REDACTED_EFTERNAMN], Ake, planeringsdirektör.

Byggnadsstyrelsen

Suppleanter

Sedendahl, Bryngel, civilingenjör,

BS Konsult AB[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, arkitekt,

BS Konsult AB

Ceaverken AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör,

Överstyrelsen för ekonomiskt

försvar (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Karl, direktör,

Svenska Tobaks AB (v ordf) Ekwall, Per, direktör,

Ceaverken AB (VD) Gyllö, Sture A, avdelningschef.

Överstyrelsen för ekonomiskt försvar[REDACTED_EFTERNAMN], Rune, landstingsråd,

Västerås

Skr. 1974:126

55

Killgren, Hans G, ingenjör,

Ceaverken AB[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, herr,

Ceaverken AB[REDACTED_EFTERNAMN], Olle, professor,

Lunds Lasarett

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell-Ake, direktörsassislent,

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Ake, herr,

Ceaverken AB[REDACTED_EFTERNAMN], Decirée, fru,

Ceaverken AB[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt, leg. läk, direktör,

AB Kabi
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, kommunalråd, Kalmar

Kalmeby, Arne, plåtslagare, Kalmar Verkstads AB
[REDACTED_EFTERNAMN], Bert, förbundsordförande, Svenska MetaUindustriarbetare­förbundet

Orrenius, Jan, direktör. Statsföretag AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Harald, förman,

Kalmar Verkstads AB Gardeström, Eric, herr.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Knut, förrådsarbetare,

Kalmar Verkstads AB

AB Kabi

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Carl, rikspolischef (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB (v ordf) Holgerson, Nils, direktör,

Pribo AB[REDACTED_EFTERNAMN], Nils, förrådsmästare,

AB Kabi Du Rietz, Göran, herr,

AB Kabi Wilund, Arnold, farm, dr,.

Apoteket Svanen[REDACTED_EFTERNAMN], Karl, direktör.

Svenska Tobaks AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, ingenjör.

Vitrum AB Linnergren, Erik, departementssekr..

Industridepartementet[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, herr,

AB Kabi, Strängnäs

Kalmar Verkstads AB

Ordinarie ledamöter Södersttöm, Olof, direktör (ordf) Linghag, Nils, direktör (v ordf) Arnerius, Sven, direktör,

Kalmar Verkstads AB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Birger, kontorist,

Kalmar Verkstads AB Bäcklin, Bengt, direktör.

Statsföretag AB

Karlskronavarvet AB

Ordinarie ledamöter

Ljungcrantz, Sigurd, direktör (ordf)

Hallenborg, Nils-Hugo, direktör,

Kockums Mekaniska Verkstads AB,

(v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Thure, f d landshövding Cox, Arne, direktör.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Nils, avsynare.

Karlskronavarvet AB Lifgren, Arne, kontorsföreståndare.

Karlskronavarvet AB[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd,

Industridepartementet Söderman, Johan, direktör.

Karlskronavarvet AB (VD)

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, kommunalråd,

Karlskrona[REDACTED_EFTERNAMN], Göte, förman.

Karlskronavarvet AB[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd,

Försvarsdepartementet[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, tackelarbetare.

Karlskronavarvet AB

Liber Grafiska AB

Ordinarie ledamöter

Hjalmarson, Harry, direktör (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, direktör.

Skr. 1974:126

56

.

Vftonbladet (v ordf) Canskog, Sture, maskinsättare.

Svenska Reproduktions AB Erixon, Ingemar, fil lic.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Erik, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, kansliråd,

industridepartementet[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör,

S.ARA, Sveriges allmänna

restaurangaktiebolag[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, tryckningskonsulent,

AB Allmänna Förlaget Swedérus, Karl-Axel, direktör,

Liber Grafiska AB (VD) 

.

-\berg

, 

Lars-Gunnar, bankdirektör,

Sveriges Kreditbank

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Kurt, bokbindare,

AB CWK Gleerup Bokfödag[REDACTED_EFTERNAMN], Allan, avdelningschef,

AB Svensk Karttjänst Sjögren, Per A, direktör,

.AB Rabén &font-family:Verdana'>
[REDACTED_EFTERNAMN], Bruno, gruvarbetare,

LKAB[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör,

Statsföretag AB Waldenström, Erland, direktör,

Gränges AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsförelag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Thure, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof. disponent,

Norrbottens Järnverk AB Ersman, Sven, direktör

Gränges AB[REDACTED_EFTERNAMN], Nils-Eric, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Holger, ingenjör,

LKAB[REDACTED_EFTERNAMN], Johnny, rörmontör,

LKAB

Linsou Instrument AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generaldirektör.

Förenade Fabriksverken (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Benkt, direktör,

Telub AB[REDACTED_EFTERNAMN], Torgny, civilingenjör.

Statsföretag AB Göranson, Sigvard, direktör,

AB Kabi Janson, Nils-Erik, direktör.

Linson Instrument AB (VD)

LKAB

Ordinarie ledamöter -Åsbrink, Per, f d riksbankschef (ordO Lemne, Mats, landshövding (v ordf) Fjällborg, Gunnar, ingenjör,

LKAB[REDACTED_EFTERNAMN], Torsten, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Arne S, envoyé,

LKAB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, direktör,

IBM Svenska AB

MoDoKemi AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Arne S, envoyé,

LKAB (ordf) Agfors, Gunnar, direktör,

MoDoKemi AB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Siewert, operatör,

MoDoKemi AB Hellered, Hans, laboratorieingenjör,

MoDoKemi AB[REDACTED_EFTERNAMN], Ivar, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör.

Svenska Handelsbanken Petri, Folke, direktör,

Ängpanneföreningen[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör,

Statsföreta" AB

Suppleanter

Edebo, Ralph, direktör.

Statsföretag AB Gräslund, Per, kamrer,

LKAB Holmlund, Sven-Erik, förrådsförvaltare,

MoDoKemi AB[REDACTED_EFTERNAMN], Bent, fabriksarbetare,

MoDoKemi AB

Skr. 1974:126

5

Norrbottens Jämverk AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör,

Statsförelag AB (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Göran, direktör (v ordf) Bahrke, Sigvard, direktör,

AB Statens Skogsindustrier[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, disponent,

Norrbottens Järnverk AB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, avdelningschef,

Norrbottens Järnverk AB[REDACTED_EFTERNAMN], Göte, klubbordförande,

Norrbottens Järnverk AB[REDACTED_EFTERNAMN], Ake, f d förbundsordförande,

Svenska Metallindustriarbetare­förbundet[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, riksdags.man Trogen, Ingvar, direktör.

Uddevallavarvet AB

Suppleanter

Hammarsten, Erik, landstingsråd

Näsvall, Carl, driftsassistent,

Norrbottens Järnverk AB[REDACTED_EFTERNAMN], Alf, ombudsman.

Norrbollens Järnverk AB[REDACTED_EFTERNAMN], Alf, direktör,

AB Götaverken[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd.

Industridepartementet

Orrenius, Jan, direktör.

Statsföretag AB Österlind, Sven, överingenjör.

Förenade Fabriksverken

Suppleanter

Liibeck, Sten, civilingenjör[REDACTED_EFTERNAMN], Ernst, jägmästare. Statsföretag AB

AB Oljetransit

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör.

Överstyrelsen för ekonomiskt

försvar (ordf) Grafström, Erik, f d generaldirektör.

Statens Vattenfallsverk Lasson, Kuut-lnge, direktör.

Svenska Harmiförbundet[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, kommerseråd.

Statens Industriverk Uddgren, Olle, direktör.

Statsföretag AB

Suppleant

Rockström, Håns, direktör, AB Oljetransit (VD)

Nuclear Steam SG AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, direktör (ordf) Byggeth, Nils, direktör,

Uddcomb Sweden AB (VD) Orrenius, Jan, direktör,

Statsföretag AB

Suppleant
[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, direktör, Uddcomb Sweden AB

Nyckelhus AB

Ordinarie ledamöter Linghag, Nils, direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, direktör.

Förenade Fabriksverken (v ordf)

SARA, Sveriges allmänna restan rangaktiebolag

Ordinarie ledamöter Hjalmarson, Harry, direktör (ordf) Allard, Henry, talman (v ordf) Caneman, Hugo, bankdirektör,

Stockholms Sparbank[REDACTED_EFTERNAMN], Thorbjörn, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör,

SARA, Sveriges allmänna restau­rangaktiebolag (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Tage, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lisa, förbundsordförande,

Sveriges Socialdemokratiska

Kvinnoförbund[REDACTED_EFTERNAMN], Sigvard, förbundsordförande.

Hotell- och Restauranganställdas

Förbund

Skr. 1974:126

58

Suppleanter

Book, Folke, källarmästare
[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, kansliråd.

Industridepartementet Orrenius, Jan, direktör.

Statsföretag AB Piehl, Lars, bankdirektör,

Postbanken

Adjungerade ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Harald, förbundsordförande,

Handelstjänstemannaförbundet (HTF) Werngren, Arvid, förbimdskassör.

Hotell- och Restauranganställdas

Förbund

Brandeborg, Carl-Gustav, ingenjör,

AB Sonab Knall, Gösta, överingenjör,

SJ Centralförvaltning Malmin, Jerry, montör,

AB Sonab Asdal, Carl-Gösta, tekn. direktör.

Televerkets Centralförvaltning

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell-Ake, direktörsassistent,

Statsföretag AB Tjäridund, Rolf, ingenjör,

AB Sonab[REDACTED_EFTERNAMN], Bo-Lennart, avsynare,

AB Sonab

SMT Machine Company AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör.

Statsföretag AB (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, maskinmontör,

SMT Machine Company AB[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, bankdirektör,

Sveriges Kreditbank Engellau, John, direktör Gamner, Bengt, direktör,

SMT Machine Company AB (VD) Mankert, Gert, direktör,

Fabriks AB Viktoria[REDACTED_EFTERNAMN], Holger, avtalssekreterare.

Svenska Metallindustriarbetare­förbundet[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Äke, ingenjör,

SMT Machine Company AB Sohlenius, Gunnar, professor,

Linköpings Högskola

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Per, tjänsteman,

SMT Machine Company AB[REDACTED_EFTERNAMN], Karl-Henrik, verktygsarbetare,

SMT Machine Company AB

AB Sonab

Ordinarie ledamöter Hjalmarson, Harry, direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generaldirektör. Förenade Fabriksverken (v ordf)

AB Statens Skogsindustrier

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Henrik, bankdirektör,

Sveriges Kreditbank (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör,

Statsföretag AB (v ordf) Bahrke, Sigvard, direktör,

AB Slatens Skogsindustrier (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, direktör,

Sandvik AB[REDACTED_EFTERNAMN], Manne, avdelningsordförande.

Karlsborgs bruk[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, direktör,

Gränges Stål Rydbo, Folke, generaldirektör.

Domänverket Sjöberg, Arne, direktör,

ASG[REDACTED_EFTERNAMN], Göran, kassör.

Lövholmens bruk

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt, sektionsordförande,

Laxå sågverk[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, sektionsordförande,

Skinnskattebergs bruk[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, överdirektör.

Domänverket[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, direktör,

AB Statens Skogsindustrier[REDACTED_EFTERNAMN], Ernst, jägmästare.

Statsföretag AB

Skr. 1974:126

59

AB Statsgruvor

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Arne S., envoyé, LKAB (ordf.)[REDACTED_EFTERNAMN], Roland, gruvarbetare, AB Stats­gruvor[REDACTED_EFTERNAMN], Cari-Bertd, direktör, LKAB Dagwall, Herbert, ingenjör, AB Statsgruvor[REDACTED_EFTERNAMN], Arne, direktör, LKAB Kjellgren, Ove, direktör, LKAB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, gruvfogde, AB Statsgru­vor Nysten,[REDACTED_EFTERNAMN], gruvarbetare, AB Statsgruvor

AB Svensk Torvförädling

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör, Överstyrel­sen för ekonomiskt försvar (ordf.)

Edebo, Ralph, direktör. Statsföretag .'VE (v. ordf.)

Wahlquist, Nils, civilekonom, AB Svensk Torvförädling (VD)

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Bror, herr, AB Svensk Torvför­ädling
[REDACTED_EFTERNAMN], Ernst, jägmästare, Statsföretag AB
[REDACTED_EFTERNAMN], John, förman, AB Svensk Torvföräd­ling

Stigtex AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör. Överstyrel­sen för ekonomiskt försvar (ordf.) Edebo, Ralph, direktör, Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, direktör, AB Eiser[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, herr, Stigtex AB[REDACTED_EFTERNAMN], Evert, herr, Stigtex AB Kjellman, Ake, disponent, Stigtex AB (VD)

Suppleanter

Axell, Karl, herr, Stigtex AB[REDACTED_EFTERNAMN], Kjell-Äke, direktörsass. Statsfö­retag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, direktör, AB Eiser[REDACTED_EFTERNAMN], Doris, fru, Stigtex AB

Svenska Lagerhus AB

Ordinarie ledamöter

Widén, Ingvar, generaldirektör, Lantbruks­styrelsen (ordf.)
[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, direktör. Kvarn och Ba­geri AB Juvel (v. ordf.)
[REDACTED_EFTERNAMN], Sune, avdelningsdirektör. Statens Jordbruksnämnd

Senning, Claes, kansliråd. Jordbruksdeparte­mentet

Sorte, Per, direktör. Kungsörnen AB

Uddgren, Olle, direktör. Statsföretag AB

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrik, godsägare
[REDACTED_EFTERNAMN], Yngve, inspektör, Svenska Lagerhus

AB[REDACTED_EFTERNAMN], Harald, riksdagsman

SID Swedish Industrial Development Corporation

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör, Statsföretag AB (ordf.) Akselson, Sigfrid, direktör, Förenade Fa­briksverken Carmel, Tord, direktör, SID (VD) Edebo, Ralph, direktör. Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, direktör. Svenska Utvecklings-

AB[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generaldirektör, Förenade Fabriksverken

Svenska Skifferolje AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Gunnar, bankdirektör, Sveriges

Kreditbank (ordf,)[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, direktör, STIM (v, ordf,) Orrenius, Jan, direktör. Statsföretag AB Uddgren,  Olle,  direktör.  Statsföretag  AB

(VD)

Svenska Tobaks AB

Ordinarie ledamöter

Cederwall, Gustav, landshövding (ordf.)

Skr. 1974:126

60

Krislenson, Valter, riksdagsman (v. ordf.)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G., direktör. Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Clas, direktör, AB Findus Hjalmarson, Harry, direktör Holgerson, Nils, direktör, Pribo AB[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, tobaksarbetare. Svenska

Tobaks AB[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, verkmästare. Svenska To­baks AB[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, direktör Tilert, Reidar, generaldirektör. Byggnadssty­relsen

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Henry, docent

Höök, Erik, planeringschef. Finansdeparte­mentet
[REDACTED_EFTERNAMN], Nils, montör. Svenska Tobaks AB

Mossler, Inger, pol mag, Svenska Tobaks AB

Sanizeiius, Lars, advokat
[REDACTED_EFTERNAMN], Karl, direktör, Svenska Tobaks AB (VD)

Hailenborg, Nils-Hugo, direktör, Kockums

Mekaniska Verkstads AB Omberg, Ture, direktör, Uddeholms AB Orrenius, Jan, direktör. Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN],   Leif,   maskinarbetare,   Uddcomb

Sweden AB Segerud, Gunnar, direktör, Uddeholms AB

Suppleanter

Bahrke, Sigvard, direktör, AB Statens Skogs­industrier
[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Olof, direktör, Uddeholms AB

Byggeth, Nils, direktör, Uddcomb Sweden AB (VD)

Bäcklin, Bengt, direktör. Statsförelag AB

Dyke, Theodore A., vice president, Com-bustion Engineering, Inc., USA

Foti, John T., manager, Combuslion En­gineering, Inc., USA

Lindqwister, Olle, ombudsman, Uddeholms AB
[REDACTED_EFTERNAMN], Göte, ingenjör, Uddcomb Sweden AB

SVETAB Svenska Industrietablerings AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil, f. d. generaldirektör (ordf.)

Sjöborg, Lars, advokat (v. ordf.)

Bostedt, Hans, direktör

Mäkinen, Matti, direktör, Norrlandsfonden
[REDACTED_EFTERNAMN], Ake, f. d. förbundsordförande. Svenska   Metallindustriarbetareförbundet

Olofgörs, Gunnar, direktör, SVETAB (VD)

Spendrup, Aksel, avdelningschef. Arbets­marknadsstyrelsen
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, riksdagsman

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN],    Kjell-Ake,    direktörsassistent.

Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Ernst, jägmästare. Statsföretag AB

Uddcomb Sweden AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, direktör (ordf.)

Bencher, Walter S., vice president, Com­buslion Engineering, Inc., USA

Grav, Leon E., director, Combustion En­gineering, Inc., USA

Uddevallavarvet AB

Ordinarie ledamöter

Ljungcrantz, Sigurd, direktör (ordf.)
[REDACTED_EFTERNAMN],  Bertil,  bankdirektör,  Sveriges

Kreditbank (v. ordf.)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G., direktör, Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], Einar, plåtslagare,  Uddevalla-varvet AB Bäcklin, Bengt, direktör. Statsföretag AB Cox, Arne, direktör, Statsföretag AB[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, disponent, Norrbottens

Järnverk AB Kindstrand, Nils, ingenjör. Uddevallavarvet

AB Schreil,   Johan,   direktör.   Uddevallavarvet

AB (VD)[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd. Industri­departementet

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, riksdagsman
[REDACTED_EFTERNAMN], Kurt, svarvare, Uddevallavarvet AB Skandiaverken
[REDACTED_EFTERNAMN], Astor, verkmästare. Uddevalla­varvet AB

Trogen, Ingvar, direktör, Uddevailavarvet AB (vVD)

Skr. 1974:126

61

Innehållsförteckning 

Koncernen

Verksamheten i sammandrag

3

Statsföretagsgruppen

4

Dotterbolagen

Vändpunkt på malmmarknaden (LKAB)

7

Norrbottens Järnverk i snabb expansion

9

Rekordår för Uddevallavarvet stark utveckling förestår

11

Frågor inom skogsindustrin (ASSI)

13

Forskning och marknadssatsning ger internationell expansion för

Kabigruppen

16

Tobaksbolaget framgång i Holland, diversifiering i Sverige

18

Reorganisation och konsolidering inom SARA-gruppen

20

ABAB-Allmänna Bevaknings AB

22

BS Konsult AB

22

Ceaverken AB

22

AB Husqvarna Borstfabrik/Vilhelmina Plast AB

23

Kalmar Verkstads AB

23

Karlskronavarvet AB

24

Liber Grafiska AB

25

Linson Instrument AB

25

MoDoKemi AB

26

Nuclear Steam SG AB

26

Nyckelhus AB

27

AB Oljetransit

27

SMT Machine Company AB

27

AB Sonab

28

AB Statsgruvor

29

Stigtex AB

29

SID-Swedish Industrial Development Corporation

30

AB Svensk Torvförädling

30

Svenska Lagerhus AB

30

Svenska Skifferolje AB

31

SVETAB-Svenska Industrietablerings AB

31

Uddcomb Sweden AB

31

Statsföretag AB

Förvaltningsberättelse

32

Revisionsberättelse

35

Resultat- och balansräkningar m m

Stalsföretagsgruppen

36

Finansieringsanalys

43

Antal anställda

44

Statsföretag AB

45

Dotterbolagen

50

Förteckning över styrelseledamöter

54

MARCUSBOKTR. STOCKHOLM 1974      740168