Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1979/80:171 Regeringens proposition 1979/80:171

om nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1981 m. m.;

beslutad den 10 april 1980

Regeringen föreslår riksdagen atl anlaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN FÅLLDIN

KARIN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen begärs medel för atl betala Sveriges andel av kostna­derna för den verksamhet, som finansieras över det nordiska ministerrå­dets allmänna budgel för år 1981. Den allmänna budgeten omfattar inte det nordiska kultursamarbetet för vilkel en särskild budgel finns.

I    Rik.sda.een 1979180. I sand. Nr 171

Prop. 1979/80:171

2

Uidrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-04-10

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Burenst;im[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1981 m. m.

1 prop. 1979/80: 100 (bil. 14 s. 33) har regeringen föreslagil riksdagen all. i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgetåret 1980/81 beräkna etl förslagsanslag av 31 775 000 kr. Jag anhåller nu om att få ta upp denna fråga.

1    Inledning

Det nordiska ministerrådet inrättades år 1971 genom en revision av den år 1962 ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan de nordiska län­derna (Helsingfors-avtalet). Den 12 april 1973 ingicks etl avtal mellan de nordiska länderna om upprättande av del nordiska ministerrådets sekreta­riat i Oslo. Upprättandet av ministerrådssekretarialel godkändes för Sveri­ges del av riksdagen den 25 maj 1973 (prop. 1973: 121. UU 1973: 13. rskr 1973: 245). Verksamheten vid sekretariatet inleddes den 1 juli 1973.

I samband med upprättandet av sekretariatet skapades en budget för den del av ministerrådets verksamhel som adminislreras av sekretariatet. Den­na budgel. nordiska ministerrådets allmänna budget, omfattar inte det nordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet i sammansättningen kultur- och undervisningsministrarna fastställer en särskild budget. Den omfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i u-länder som finansieras över de nordiska ländernas biståndsbudgetar och inte heller samarbetet genom Nordiska invesleringsbanken som upptas under den sjunde huvudtiteln.

Fr. o. m. år 1975 omfattar ministerrådets allmänna budget ett kalenderår. Medel för verksamheten under är 1980 anvisades av riksdagen den 18 maj 1979 (prop. 1978/79: 206, UU 1978/79: 32, rskr 1978/79: 349).

Enligt reglemente för nordiska ministerrådels budget (allmänna budgel

Prop. 1979/80: 171

3

och kulturbudget), beslulat av nordiska ministerrådet den 18 februari 1979 (samarbetsministrarna) och den 15 januari 1979 (kuliur- och undervisnings­ministrarna), faslsläller ministerrådet budgeten i mars under förbehåll av de nationella parlamentens godkännande. Reglementet gäller från den 1 januari 1979.

Den 26 mars 1980 fastställde nordiska minislerrådel den allmänna bud­geten för år 1981. Dessförinnan hade överläggningarom budgelens omfatt­ning och om prioriteringar hållils mellan minislerrådel i sammansällningen samarbelsministrarna och Nordiska rådels budgetkommitlé.

Den budgetprocedur ministerrådet har fastställt innebär för svensk del bl.a. all förslag inle kan föreläggas riksdagen inom den lid under vilken propositioner normalt ska lämnas till riksdagen. Motsvarande gäller för budgeien för det nordiska kultursamarbetet.

I del följande redogör jag närmare för ministerrådets förslag till allmän budget för år 1981 och vissa frågor som ansluter lill det.

Chefen för utbildningsdepartementet har tidigare denna dag anmäll frå­gan om det nordiska ministerrådets kulturbudgel för år 1981 (prop. 1979/ 80: 157).

En sammanfattning av det nordiska samarbetet underår 1979 inom mini­sterrådets verksamhelsområde lorde få fogas till prolokollet i detla ärende som bilaga. En mera utförlig redogörelse har lämnals i den berättelse rörande det nordiska samarbetet som ministerrådet har överlämnat till Nordiska rådet.

2    Ministerrådets budget för år 1981 m. m.

Ministerrådet har den 26 mars 1980 enats om en budgel för år 1981 på 111,9 milj. norska kronor vilket är en ökning i förhållande lill år 1980 på ca. 18,5 milj. norska kr. Av utgifterna avses en del täckas genom minislerrå­dets inkomsler under år 1981 av ränlor och avgifier som de anställda vid ministerrådssekretarialel har atl erlägga i stället för norsk inkomstskall. Kosinaderna för nordiska hälsovårdshögskolan i Göteborg förskolteras av ministerrådet och fördelas året efter på medlemsländerna i förhållande till andelen utnyttjade elevplaiser. På liknande sätt belalas kostnadeina för etl projekt rörande njurtransplantation av sjukvårdshuvudmännen i respekti­ve land i förhållande till utnyttjandet. Sammanlagt beräknas dessa intäkter till 9.4 milj. norska kr. Återstoden 102,5 milj. norska kr. avses bli täckt genom bidrag från de nordiska länderna.

Av utgifterna gäller 16.6 milj. norska kr. medel för administration, 54,0 milj. norska kronor medel för institutioner och 41,3 milj. norska kronor medel för projekt.

11    Riksdagen 1979180. I .saml. Nr 171

Prop. 1979/80: 171

4

2.1       Administration

De medel som upptagits för adminislralion avser främst kosinaderna för ministerrådssekrelariatel i Oslo. Dessa kosinader beräknas öka från sam­manlagt 12.3 milj. norska kr. till sammanlagt 13,7 milj. norska kr. Ökning­en beror främsl på beräknade löneökningar för personalen och andra kostnadshöjningar. Dessulom avses personalen uiökas med en konsulent och cn sekrelerare. Sekretarialels personal uppgår därmed till sammanlagi 42 personer.

I ;idminislrationsbudgelen har också beräknals 650 000 norska kr. fören slipcndicordning för nordiskt ijänslemannaulbyle. Härigenom kan elt be­gränsat anlal ijänslemän ges möjlighel all under högsl cll år tjänstgöra i ell annal nordiskt lands förvaltning.

Ell arbele bedrivs med syfte all harmonisera de skildii ekonomiförvall-ningsreglementen som gäller vid sekretariaten. Etl utkast lill reglemente för verksamhel finansierad under såväl den allmänna budgeten som kullur­budgelen har sänls lill de nordiska ställiga revisionsorganen för ullålande.

2.2       Institutioner

Medel för institutioner har tagits upp med sammanlagi 54.0 milj. norska kr. mol ca 45,0 milj. norska kr. år 1980. Innan ministerrådets budgel skapades, finansierades de flesta gemensamma nordiska inslilulionerna direkl genom nationella bidrag i olika former. Elt par institutioner infördes på ministerrådets budget under de första åren. År 1975 uppdrog minislerrå­del ål sekretariatet atl utreda frågan om införande av flera institutioner på ministerrådets allmänna budgel. Härigenom skulle slörre överskådlighel av samarbetet uppnås, liksom ökade möjligheter till samordning, priorite­ring och rationalisering. En sådan ordning har redan genomförls på kuliur­området. Frågan om införande av yllerligare institutioner på budgeien uireds vidare.

Medlen lill institutioner fördelar sig på följande säll ullryckl i lusen norska kr. Jag anger också kostnader för är 1980.

1980

1981

1 185

1220

1015

1287

6070

7 072

5 244

5 661

952

.

886

20 470

21617

2 177

4921

Nordiska statistiska sekretariatet

Nordiska läketnedelsnämnden Nordiska hälsovårdshögskolan Nordiska institutet för odontologisk materialprovning Nordiska nämnden för alkohol-och drogforskning Nordiska nämnden för handikapp­frågor

Nordiska industrifonden

Nordtest

Nordiska kommiitén för

byggbeslämmelscr

420

529

Prop. 1979/80:171

1 295

:\}}

2 162

1276

1 633

:.VM

2457

2 70(1

2 260

NordREFO

Nordiska genbanken för jordbruks­och trädgårdsväxter Samarbetsnämnden lor nordisk skogsforskning Nordiska skogsarbetsstudiers råd Reserv lör institutioner

Summa

45021

53952

Nordiska nämnden för handikappfrågor och NordREFO (Nordiska ar­belsgruppen för regionalpolilisk forskning), vars verksamhel lidigare fi­nansierats över projektbudgelen. har ombildals lill inslilulioner med ver­kan från I januari 1980. NordREFO har placerals i Oslo och Nordiska nämnden för handikappfrågor i Siockholm. Vidaie har beslut lallals om inrättandet av del Nordiska ekonomiska forskningsrådel. som komer all inleda sin verksamhel under höslen 1980. Forskningsrådel kommer all bestå av tre ledamöier från varje nordiskt land. Dess sekreterare placeras vid ministerrådssekretarialel i Oslo. 1 avvakum på all forskningsrådet skall framlägga sitl budgetförslag har medel för denna insiitulions verksamhel lillförts reserven för institutioner. Antalet institutioner på ministerrådets allmänna budgel kommer därmed all uppgå till fjorton.

Genom den successiva utbyggnaden av den nordiska hälsovårdshögsko­lan i Göteborg skapas en nordisk insliiulion med en ambilionsnivå motsva­rande den vid exislerande Schools of Public Heallh i länder med längre tradition i specialutbildning av social- och hälsovårdspersonal. I budgeien för 1981 föreslås skolan få en fjärde professur med inrikining på miljömedi­cin saml ivå assisleniljänsler.

Nordiska fonden för teknologi och industriell utveckling (Nordiska in­dustrifonden) har till uppgifl all främja lekniskl forsknings- och utveck­lingsarbete med industriell inrikining av gemensaml inlresse lör två eller flera nordiska länder. Fonden lägger stor vikt vid att slimulera teknologiskt samarbete mellan nordiska industriföretag. Den inriktar sin verksamhel på att siödja dels lekniska utvecklingsprojekt som genomförs i samarbele mellan nordiska industriföretag, dels bransch- eller leknikinriklade projekl som avser atl lösa problem av cenlral belydelse för vissa industriseklorer. Utöver den industriellt inriklade verksamhelen ansvarar fonden för forsk­nings- och utvecklingssamarbete inom de seklorer på energiområdel där nordisk samverkan ej tillvaratas av andra organ. Eflerfrågan på fondens medel är stor. För att förstärka fondens resurser beräknas ökade medel för fonden i 1981 års budget.

Nordlesl är etl samnordiskt organ inom provningsområdei. Dess verk­samhel är av central belydelse för strävandena alt undanröja tekniska handelshinder i Norden och bidrar genom sin verksamhel lill all förverkli­ga tanken pä Norden som en hemmamarknad. Medel lill Nordlesis verk­samhet har hittills utbetalats från den nordiska industrifonden. Nordtesls

Prop. 1979/80:171

6

verksamhet breddas nu från atl ha varil enbart industriellt inrikiad till atl även omfatta bl. a. arbetsmiljö- och konsumentomrädena. Nordlesis verk­samhet kommer därför fr. o. m. år 1981 att hell finansieras direkl från den allmänna budgeten. Ett program för Nordlesis verksamhel i ell längre perspekliv skall sändas på remiss lill berörda ämbetsmannakommitléer. Nordtests verksamhet har prioriterats i 1981 års budget.

2.3 Projekt

Beiräffande projektmedel har ämbetsmannakommittéerna inkommii med ansökningar om sammanlagi ca 48.7 milj. norska kr. Del belopp ministerrådet har enats om, 41,3 milj. norska kr. är 8 milj.kr. högre än är 1980. Den genomsnitlliga prisökningen mellan år 1980 och år 1981 har beräknats till ca 8%.

Medlen är avsedda för såväl fortsättning av pågående projekt som igång­sättning av nya projekl under år 1981. Samtidigt med budgeien fastställer ministerrådet indikativa ramar för de olika områdena. Med ledning av dessa skall ämbetsmannakommittéerna utarbeta ansökningar för de kon­kreta projekten. För huvuddelen av dessa beviljar ministerrådet medel strax före budgetårels början.

Enligt beslut av ministerrådet kan ämbetsmannakommittéerna planera sin verksamhet för belopp motsvarande 90% av de fastställda ramarna. De återstående 10% av ramarna skall möjliggöra omprioriteringar mellan sek­torerna. Ramen för konkreta åtgärder på regionalpolitikens område får dock disponeras till 100%.

En reserv på 2 milj. norska kr. har avsalls för projekt som kan bli aktuella senare under 1981.

För år 1980 och år 1981 har ministerrådet faslslälll följande indikativa ramar uttryckta i lusen norska kr. Jag anger i båda fallen kosinader i 1980 års prisnivå.

1980

1981

Allm

ä

nna utredningar

Socialpolitik

Arbetsmarknad

Arbetsmiljö

Miljövård

Jämställdhet mellan män och kvinnor

Handelspolitik

Induslri- och energipolitik

Säkerhetsforskning inom energipro-

duklionsområdel

-

allmänl

-

miljö Byggsektorn Nordiska Iräskyddsrädet Regionalpolitik generellt Regionalpolilik Nordkalotten Samefrågor

Regionalpolitik - konkreta frågor

-

700

1800

2000

2 600

2 800

2 600

2 700

2 200

2.300

600

750

650

620

850

4 400

4 500

-

2000

2 000

1400

-

320

2 000

2 400

800

1 060

-

250

-

3 500

Prop. 1979/80: 171

-

1 500

2 400

2 600

2 400

2 400

700

900

700

750

:5 850

36 300

2 650

3 000

4 800

2 000

Jordbruksfr

å

gor

Konsumentfr

å

gor

Samlårdsel

Trallks

å

kerhet

Turism

Summa

Pris

ö

kning Allman reserv

Summa                                                                                       33 300          41300

Fr. O. m. år 1981 har jordbruksfrågor lilldelals en indikaliv ram i projekt-budgeten. Mot bakgrund av det regionalpolitiska handlingsprogrammet har regionalpolitiken givils ökade resurser. Det nordiska jämslälldhelsarbelel får en organisatorisk förstärkning genom ökade personella insatser från ministerrådssekrelarialets sida. Induslri- och energisamarbelet omfallar bl.a. en utredning om en gemensam nordisk kolhamn samt en utredning rörande möjligheterna till nordiskt samarbele på Nordkalotten om utnytt­jandet av eventuella olje- och gasförekomster utanför Nordnorges kust. Etl nyll projekt rörande säkerhelsforskning inom energiproduktionområ­det inleds fr.o.m. år 1981. De två sektorerna under detta projekt, den allmänna delen och miljödelen, hör intimt samman. Den slulliga medelsför­delningen mellan dem kommer atl avgöras i samband med ministerrådets behandling av de konkreta disponeringsförslagen.

3    Föredragandens överväganden

De nordiska ländema har länge haft ett nära samarbete, som främjats av en likartad samhällsulveckling. Sammanhållningen har blivil en självklar­het i Norden. Samarbetet sträcker sig över nästan alla samhällslivets områden och slöds av samtliga poliliska partier. De nordiska parlamentari­kernas aktiva deltagande i delta samarbele är av stor vikl. Genom förslag och rekommendationer till regeringarna och minislerrådel ulövar de sill inflytande på samarbetet och dess inrikining. Genom deras engagemang i detta arbete har del nordiska samarbelel en fast bas i alla de nationella parlamenten. Den årliga sessionen och gemensamma regelbundel ålerkom­mande mölen erbjuder regeringsrepresentanler och parlamentariker nyt­tiga tillfällen till samråd.

De nordiska kontakterna genom folkrörelserna och Föreningarna Nor­dens verksamhet har väsentligl bidragit till atl stärka allmänhelens känsla av nordisk samhörighet. Jag anser det viktigt atl allmänheten hålls under­rättad om del nordiska samarbetets syflen och prakliska resultat genom en effektiv informalion. Del är en angelägen gemensam uppgifl för minister­råd och parlamentariker.

Kontakterna med arbelsmarknadens parler är av storl värde. Därigenom får de nordiska regeringarna värdefulla synpunkter och uppslag i olika 

t2    Rik.sdagen 1979/80. I saml. Nr 171

Prop. 1979/80: 171

8

samarbetsfrågor. Möten mellan de ansvariga ministrarna och parterna har hittills varit vanligast inom områdena arbetsmarknad, industripolitik, ar­betsmiljö och socialpolitik.

De ekonomiska problemen i världen och den allt hårdare konkurrensen på världsmarknaden har ytterligare understrukit behovel av samråd och samverkan de nordiska länderna emellan. De ekonomiska frågorna i vid­sträckt bemärkelse har den senaste liden dominerat även den nordiska debatten.

I diskussionerna om det nordiska samarbetets fortsatla uiveckling har från såväl regerings- som parlamenlarikerhåll betonats vikten av all fördju­pa samarbetet på de ekonomiska, energipoliliska och industriella områ­dena.

I samband med Nordiska rådels session i mars 1980 i Reykjavik diskute­rade de nordiska ländernas statsministrar de globala energiproblemen och effekterna på de nordiska länderna. De nordiska ländernas energiministrar fick i uppdrag att studera möjligheterna till elt utvidgat samarbete pä delta område.

De nordiska ländernas finansministrar överlämnade lill Nordiska rådet i december 1979 en rapport om nordiskt ekonomiskt-politiskt samarbele. Finansministrarna pekade bl.a. på de nordiska ländernas internationella beroende och det intresse länderna har av en god internationell ekonomisk tillväxt. Frågan har därmed aktualiserats om ytterligare ansträngningar kan göras för att föra ut de nordiska ländernas synpunkier i olika fora för internationellt samarbete. Finansministrarna beslutade även inräita etl nordiskt ekonomiskl forskningsråd med syfte bl. a. all analysera de ekono­miska problem som kommer att möta våra länder under 198()-lalet. Sådana undersökningar bör förbättra underlaget för politiska beslut om en vidare utveckling av det ekonomiska samarbetet.

Rapporten understryker den vikl den nordiska hemmamarknaden har haft för den industriella ulvecklingen. Del är angelägel all med denna hemmamarknad som bas underlätta en fortsatt ulbyggnad av del industriel­la samarbetet. Nordtest och Nordiska kommittén för byggbeslämmelscr utför tillsammans med de nordiska standariseringsorganen etl värdefulll arbete med alt undanröja tekniska handelshinder. Ministerrådet kommer att låla utreda möjligheterna att eliminera de hinder som kan finnas i de nordiska ländernas lagstiftning för industriellt samarbete. Ministerrådet kommer också alt fortsätta sina anslrängningar att åstadkomma en har­monisering av den rättsliga miljö, i vilken företagen verkar. En vidgad nordisk samhandel och etl ökat nordiskt industriellt samarbete kommer atl vara till fördel för vart och etl av de nordiska länderna som i internationella sammanhang alla är små stater.

Till 1980 års session med Nordiska rådet förelåg också rapporlen "Valu­lapolitisk samarbeid i Norden". I denna rapport fastsläs alt del nordiska valutapolitiska samarbetet kan vidgas och fördjupas inom de nu existeran­de kanalerna.

Prop. 1979/80: 171                                                                     9

Automatiseringen inom industrin och den snabba utvecklingen av indu­strirobotar kommer att f

å

 betydande konsekvenser f

ö

r n

ä

ringslivel och syssels

ä

ttningen. De teknologiska f

ö

r

ä

ndringarna st

ä

ller slora krav p

å 

omsl

ä

llning och f

ö

rnyelse men skapar samiidigi nya utvecklingsm

ö

jlighe­ter. De nordiska l

ä

nderna kan ha mycket atl vinna p

å

 elt samarbele om dessa problem.

Statsministrarnas beslut att i forts

ä

ttningen m

ö

tas oftare 

ä

n hittills f

å

r ses som en markering av det nordiska samarbetets belydelse och av intresset f

ö

r en samverkan kring de framlidsfr

å

gor jag har ber

ö

rt i det f

ö

reg

å

ende.

Jag 

ö

verg

å

r nu till alt behandla budgeien f

ö

r

å

r 1981.

Omfattningen av ministerr

å

dets allm

ä

nna budgel har vuxil snabbi fr

å

n 6 milj. norska kr. 

å

r 1974 till 93 milj. norska kr. 

å

r 1980. Budgeten som har fastst

ä

llts f

ö

r

å

r 1981 uppg

å

r lill 111.9 milj. norska kr. vilkel inneb

ä

ren 

ö

kning med ca 20% j

ä

mf

ö

rt med budgeien f

ö

r 

å

r 1980.

Den svenska regeringen l

ä

gger slor vikl vid den nordiska budgeien som ett instrument f

ö

r att i gemenskap ulf

ö

ra f

ö

r de nordiska l

ä

nderna angel

ä

g­na uppgifler.

Medlen f

ö

r adminislralion har i budgeten upptagils lill ca 16,6 milj. norska kr. mot 15.1 milj. f

ö

r

å

r 1980. 

Ö

kningen beror fr

ä

mst p

å

 personal­f

ö

rsl

ä

rkning vid ministerr

å

dssekretarialel i Oslo saml v

ä

ntade l

ö

ne- och kostnads

ö

kningar.

H

ä

rut

ö

ver avs

ä

its 650000 norska kr. f

ö

r etl stipendiesystem f

ö

r nordiskt Ij

ä

nslemannaulbyle som inleddes under 

å

r 1979. Verksamheten, som har m

ö

tts av stort intresse, b

ö

r kunna 

ö

ka kunskapen om andra nordiska l

ä

nder och det nordiska samarbetets betydelse f

ö

rutom att ge v

ä

rdefulla erfarenheter p

å

 resp. tj

ä

nstemans eget arbetsomr

å

de.

Inslitulionsbudgeten 

ö

kar fr

å

n 45,0 milj. norska kr. lill 54,0 milj. norska kr. och ulg

ö

r den st

ö

rsta poslen i ministerr

å

dets allm

ä

nna budget. Innan ministerr

å

dets budget skapades, finansierades de flesta gemensamma nor­diska institutioner direkt genom nationella bidrag i olika former. Genom all f

ö

ra in s

å

dana institutioner p

å

 den allm

ä

nna budgeien skapas en st

ö

rre 

ö

versk

å

dlighet och b

ä

ttre redovisning av det nordiska samarbetet. Det ger ocks

å

 b

ä

lire f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r en prioritering och samordning av de olika samarbetsomr

å

dena saml f

ö

r rationalisering. En s

å

dan 

ö

verf

ö

ring sker ocks

å

i enlighel med 

ö

nskem

å

l fr

å

n Nordiska r

å

det. Motsvarande 

å

tg

ä

rder har redan genomf

ö

rts inom kulturomr

å

det.

Under 

å

r 1979 har tv

å

nya institutioner skapats, n

ä

mligen NordREFO och Nordiska n

ä

mnden f

ö

r handikappfr

å

gor, vilkas verksamhel tidigare finansierades 

ö

ver projektbudgeten. Anledningen h

ä

rtill 

ä

r att dessa organ numera f

å

tt en tillr

ä

ckligt sj

ä

lvst

ä

ndig st

ä

llning och en verksamhet av mera permanent karakt

ä

r f

ö

r alt uppfylla kriterierna f

ö

r att bli en nordisk institu­tion. Medel har avsatts f

ö

r all inr

ä

ita ell Nordiskt ekonomiskt forsknings­r

å

d.

Prop. 1979/80: 171

10

Medel har prioriterats till fortsall utbyggnad av Nordiska hälsovårds­högskolan. Det industripolitiska samarbetet förstärks genom uiökad me­delstillförsel till Nordiska industrifonden och Nordlesl.

För projeklverksamhelen under budgetåret har ministerrådet efler över­läggningar med Nordiska rådets budgetkommilté beslutat om en totalram om 41,3 milj. norska kr. Del bör påpekas atl det under inslitulionsbudgeten finns medel avsatta för projekt uppgående till ca 10 milj. norska kr. Minis­lerrådel har för projeklverksamhelen angivii en reserv på 2 milj. norska kr., vilken är avsedd för nya projekl som aktualiseras under året.

Vidare har medel avsatts för atl finansiera vissa gemensamma projekt inom jordbruksområdet över den allmänna budgeien.

På industri- och energiområdena har medel i projektbudgelen avsatts till uiredningar om bl. a. en gemensam nordisk kolhamn och om möjligheterna till Nordiskl samarbele på Nordkalotten rörande utnylljandel av evenluel­la olje- och gasförekomster utanför Nordnorges kust. De konkreta regi­onalpoliliska insalsema är av stor betydelse. Detla samarbele har därför prioriterats i 1981 års budget.

Ett 4-årigl kärnsäkerhelsprogram har t.o.m. är 1980 flnansierats över den allmänna budgeten. I budgeten för år 1981 har avsatts medel för påbörjande av etl nyll 4-ärsprogram rörande de säkerhets- och miljömäs­siga konsekvenserna av olika energiproduktionsformer.

Det har varit viktigt att i budgetbehandlingen prioritera och välja ut de mesl angelägna områdena för alt få elt så effektivt utnyttjande av resur­serna som möjligt.

Tolall uppgår kostnaden för ministerrådets allmänna budgel under år 1981 till 111.9 milj. norska kr. Från detla belopp skall avdrag göras för ministerrådels beräknade inkomsler under samma år vilka uppskattas till sammanlagt 9,4 milj. norska kr. Återstoden, som skall läckas med natio­nella bidrag, omfattar sålunda 102,5 milj. norska kr.

Däruiöver har Nordiska industrifonden fåll bemyndigande av minisler­rådel all uiöver beviljade medel för 1981 göra fleråriga ålaganden om högsl 11 milj. svenska kr. för år 1982 och 6,6 milj. svenska kr. för år 1983.

Ländernas bidrag lill minislerrådets budgetar belalas enligi en fördel­ningsnyckel grundad på förhållandel mellan ländernas bruttonationalpro­dukter. I december 1978 fastställde ministerrådet följande fördelning för åren 1980-1982. nämligen Danmark 23,7%, Finland 16.0%. Island 0,9%, Norge 18,0% och Sverige 41,4%. Sveriges andel av de nationella bidragen utgör 42 435 000 norska kr., vilkel för år 1981 motsvarar ungefär 36900000 svenska kr.

Härtill kommer den svenska andelen av kostnaderna för nordiska hälso­vårdshögskolan i Göteborg under år 1980 som har förskotterals av minis­terrådet. Andelen beräknas efter uinylljade elevplaiser och är ännu inte känd. Jag beräknar därför samma andel som den svenska andelen av ministerrådets budget, dvs. 41.4% av kostnaden som är 5845000 norska kr. Detta motsvarar ungefär 2 1(10000 svenska kr.

Prop. 1979/80: 171

II

Den svenska andelen av budgeten för år 1981 föreslås således beräknad till 39000000 svenska kr., dvs. en ökning med 7225000 svenska kr. i förhållande till år 1980

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetårel 1980/81. Då nordiska ministerrådets budget avser kalenderåret 1981. kan del svenska bidragel delvis komma atl behöva belalas ul efler det svensk;i budgelåreis utgång.

4   Hemställan

Med hänvisning lill  vad jag nu anfört hemsläller jag all  regeringen föreslår riksdagen alt

1.

till Nordiska ininlstcrrådcls allmänna hiidgei för budgetåret 1980/81 under elfte huvudtiteln anvisa ell förslagsanslag av 39000000 kr.

2.

bemyndiga regeringen all medge atl slöd lämnas av Nordiska fonden för teknidogi och induslridl utveckling, vilket inräknal löpande beslut för Sveriges del innebär ålaganden om högst 3 250000 kr. underår 1982 och högsl 2 375 000 kr. underår 1983.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöie.

5    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1979/80: 171

12

Bilaga

Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1979 inom ministerrådets verksamhetsområde.

I del följande lämnas en sammanfatining av den berättelse rörande del nordiska samarbetet som nordiska ministerrådet i december 1979 överläm­nade till Nordiska rådet.

I    Arbetsmarknad

Många nordiska projekl och rapporter har kunnat utnyttjas såväl nor­diskt och nationellt som inom och utanför arbetsmarknadsområdet. Mini­sterrådets bedömning är därior att samarbelel bör utvecklas vidare.

Del nordiska arbetsmarknadsprogrammels andra etapp antogs i juni 1979.

Ministerrådet igångsatte år 1979 ett omfattande projekl om utvecklings­tendenserna på arbetsmarknaden. Projektets första del belyser vilka om-siällningskrav de nordiska ländernas ekonomi och arbetsmarknad slår inför på mellanlång sikt. Vidare siuderas sysselsättningseffekter av ny teknologi och för det tredje värderas förändringar i arbelsmarknadens struktur och funktionssätt. Projektet skall utmynna i en rapport våren 1980.

År 1979 var del 25 är sedan överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad trädde i kraft år 1954. Under året väcktes från finländsk sida förslag om atl ajourt"öra överenskommelsen utgående från önskemål om alt stärka individens sociala och ekonomiska Irygghel vid flyitning. En särskild arbelsgrupp tillsattes i januari 1980 för alt se över 1954 års över­enskommelse.

En studie om arbetskraftens och kapitalets rörlighet avsluladesunder höslen 1979.

En rapport om åtgärder för jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden i Norden lades fram och behandlades av minislerrådets organ under år 1979.

Ett flertal projekt inom arbelsmarknadsserviceområdel avslutades un­der år 1979.

Under november månad 1979 arrangerades ett konlaktseminarium om nordisk arbetsmarknadsforskning.

En jämförande sludie i arbetskraftskostnaderna i de nordiska länderna saltes i gång under året.

Den offentliga sektorns belydelse för sysselsättningen är etl viktigt diskussionstema i Norden. Ett projekl om detta förbereddes under hösten 1979.

Prop. 1979/80: 171

13

Nordiskl samarbele för alt bekämpa ungdomsarbetslösheten priorileras fortfarande mycket högl och insatser har förekommil på flera delområden.

En rapporl och en rekommendalion om uthyrnings- och enlreprenadfö-retags verksamhel i Norden har behandlats av ministerrådet. Saken har sänls för kännedom, behandling och uppföljning lill en rad berörda samar­betsorgan i Norden. En arbetsgrupp har tillsatts av samarbelsministrarna för alt följa upp rapportens förslag.

På åtskilliga områden har arbetsmarknadsparlerna deltagit i samarbetet underår 1979.

2    Arbetsmiljö

Dokumentation av yrkeshygieniska gränsvärden och den nordiska vida­reutbildningen av specialister inom arbetsmedicin och företagshälsovård ulgör en central del av samarbetet om arbelsmiljö.

Samarbetet mellan arbetarskyddsmyndighelerna har också intensifie­rats, speciellt vid ularbetandel av skyddsföreskrifter.

Etl viktigt led i arbetsmiljösamarbetel är den samnordiska dokumenta­tionscentralen för arbetarskyddsföreskrifter (SDA) som i alll högre grad används vid utarbetandet av föreskrifter.

Utvecklingen i alla nordiska länder pekar pä alt en alll slörre del av de samlade arbetsmiljöresurserna går till sektorn psykosocial arbetsmedicin. Man har inom ministerrådels organ startat en utredning om hur detla kan följas upp på nordiskt plan.

3    Bistånd till utvecklingsländerna

De nordiska ländernas samarbele på biståndsområdet bygger på gemen­samma erfarenheter. Samarbelel har vuxil fram som ett naturligt komple­ment till de enskilda ländernas nationella biståndsprogram.

En nordisk arbetsgrupp har lillsalts för atl undersöka del framlida nor­diska biståndssamarbetet. Slutrapporten har behandlats och ministerrådet har tillställt Nordiska rådel ett meddelande till sessionen 1980.

Gemensamt finansierade biståndsprojekt (jordbruk, kooperation och ut­bildning) pågår i Kenya. Tanzania och Mocambique.

Betydelsen av det nordiska samrådet i multilaterala frågor ökar. Inför de flesta avgöranden och framträdanden i de multilaterala biståndsorganen äger någon form av nordisk samråd rum.

Prop. 1979/80: 171

14

4    Byggsektorn

Del nuvarande handlingsprogrammet för nordiskt samarbele inom bygg­sektorn fastställdes av ministerrådet i maj 1977.

Enligt handlingsprogrammet skall samarbelel för en ökad inlegr;iliun av de nordiska byggmarknaderna fortsätta. Samarbelel har ulvidgals all om­falla de politiska målsättningarna inom bygglagsliftningen. Vidare priori­teras energisamarbelet. stärkt nordisk medverkan i del inlernalionella byggsamarbetel samt utvidgat samarbetet mellan byggföretag i två eller flera länder vid byggexpert ulom Norden.

Man försöker även nå fram lill en gemensam nordisk lolalsyn på beva­rande och förändring av exislerande bebyggelse.

Av nya projekt under år 1979 kan nämnas ett samarbelsprojekt rörande bostadssubventioner och bostadskostnader i Norden saml ett annal bo­stadspolitiskt projekt om socialt bostadsbygge och bosladsdemokrali.

Inom energiområdet eller i nära anslutning till det pågår flera projekl. NKB, Nordiska kommittén för byggbeslämmelscr, har gjort ell nyll pro­gram för energiekonomiskt samarbete. Ell av ministerrådet iniiieral sam­arbetsprojekt som rör informationsutbyte om energibesparing inom befint­lig bebyggelse har utmynnat i två rapporter.

5    Handels- samt finans- och valutapolitiska frågor

Utvecklingen i de nordiska ländernas ekonomier i storl liksom i den nordiska samhandeln har under de senaste åren präglals av den inlernalio­nella ekonomiska situalionen. De vikande konjunkturtendenserna och de strukturomvandlingar som pågått och pågår har i olika grad medfört svårig­heter för samtliga nordiska länder.

Fortsatta täta kontakter mellan de nordiska adminislralionerna på del handels-, finans- och valulapoliliska området spelar en betydelsefull roll för alt diskulera aktuella frågor samt för att samordna gemensamma nor­diska ställningstaganden i internationella sammanhang.

I februari 1979 beslöl de nordiska stats- och finansministrarna att inrätta ett nordiskt ekonomiskl forskningsråd. Verksamhelen beräknas kunna påbörjas underår 1980.

De nordiska länderna har fortsättningsvis hållit nära kontakt pä en rad centrala handelspolitiska områden som under årel aktualiserats i olika internationella organisationer. Ministerrädei lägger vikl vid alt samarbetet om lösningar av prakliska problem på främst handelns område mellan EG och EFTA fortsätter.

Genom NORDIPRO (samarbetsorgan för de nordiska ländernas han-delsprocedurkommittéer) har man specielll inriktat arbetet på att utveckla framtida procedurer som inte fordrar användning av dokument.

Prop. 1979/80: 171

15

6    Industri- och energifrågor

Ministerrådet är av den uppfaltningen atl del energipoliliska samarbelel. inte minst på längre sikt. kan ha en stimulerande inverkan på del induslri­poliliska samarbetet. Mot bakgrund härav behandlas del industripolitiska samarbetet i anknytning till det energipolitiska samarbetet. När det gäller det energipolitiska samarbetet vill man peka på att Nordiska industrifon­den sedan år 1976. efler beslul i ministerrådet, har haft ansvaret för del fortsatla nordiska samarbetet inom de sektorer av energi-FOU (forskning och utveckling) området där nordiskl samarbel inte lillvaratas av andra organ.

Ett fyraårigt kärnsäkerhetsprogram inleddes år 1977 inom Nordiska kontaktorganet för atomenergi. Samarbelel på kärnsäkerhetsområdet om­fattar en rad betydelsefulla projekt inom kvalitetskontroll, kontrollrumsul­formning. avfallsfrågor och radioekologi.

Vidare har ministerrådet tagil initiativ lill en utredning om frågan om gemensam nordisk kolimport, därvid eventuellt en gemensam importhamn för de nordiska länderna. En rapport kommer atl framläggas om detta före utgången av år 1980.

I ministerrådet diskuleras regelbundet akluella induslripoliliska frågor både med anknylning till de nordiska ländema och i förhållande till ulom­nordiska länder. Mol bakgrund härav igångsattes år 1978 etl gemensaml nordiskt forskningsprojekt beträffande små och medelstora förelag och under år 1979 en ulredning om de induslripoliliska aspekterna på Nordsat-projektel.

Arbetet inom Nordiska industrifonden och Nordtest har förts vidare under år 1979. Från och med år 1979 har fonden, efler beslut i ministerrå­det, överförts som institution på ministerrådels allmänna budget. Fonden skall under år 1980 lillföras ell belopp på 20,4 miljoner Nkr till såväl industri- som energisamarbelsprojekt. Nordiska industrifonden är ett vik­tigt inslrumenl av belydelse för nordiskl samarbete om konkreia forsk­nings- och ulvecklingsprojekt inom industri- och energiområdel.

Mot bakgrund av rapporten "Nordisk råvaru- och resursutredning - en precisering av några samarbetsmöjligheter" (NU A 1977: 14) har minisler­rådel lagil initiativ till en ulredning beträffande nordiskt samarbele om projektexport. Denna ulredning har som syfte atl belysa intresset och behovet för nordiskt projektexportsamarbele, informalions- och finansie­ringsproblem i anknytning till projektexporl, samt hur nordiskl projektex­portsamarbele i så fall kan organiseras. Detta utredningsarbete kommer all avslutas under våren 1980.

Nordiska ministerrådet har också beslutat utreda möjligheterna till elt industriellt samarbele på Nordkalotten, baserat på evenluella olje- och gasfyndigheter utanför Nordnorges kusl.

Prop. 1979/80: 171

16

Bilaterala överläggningar har ägl rum mellan Norge och Sverigeom olika former av olje- och industrisamarbete. Norska oljeleveranser till övriga nordiska länder har också diskuterats.

7    Jord- och skogsbruk

Nordiskt samarbele på jordbruksområdet, inklusive skogsbruk och ve­terinärmedicin, sker inom en mängd organ. Tre av dessa är institutioner som finansieras över ministerrådets allmänna budgel: Nordiska genbanken för jordbruks- och trädgårdsväxter som upprättades den 1 januari 1979. Samarbetsnämnden för nordisk skogsforskning (SNS) och Nordiska skogsarbetsstudiers råd (NSR). De två sistnämnda infördes på ministerrå­dels budgel år 1978.

I februari 1979 beslöl ministerrådet upprätta Nordiska ämbelsmanna­kommiltén för jord- och skogsbruksfrägor (NÄJS). Den nya ämbetsmanna­kommittén har i begynnelsefasen arbetat med koordinering av samarbetet mellan de olika organen. Man strävar efter att få en bättre styrning av hela sektorn, inklusive utbildning, forskning och praktiskt arbete.

8    Jämställdhet

På jämställdhetsområdet har del under år 1979 skett en ökning i projekt­verksamheten. En utredning beträffande perioden runt graviditet, födelse och barnels första levnadsår som gäller såväl föräldrar som barn har slutförts under år 1979.

Minislerrådel har gett finansielll bistånd till en TV-film om förhållandel far-barn. Vidare har ett seminarium om jämställdhet i bostads- och sam­hällsplanering arrangerats. En utredning "Äktenskap och försörjning" har följts upp bl. a. med etl seminarium. Jämställdhetsfrågor griper in i många samarbetssektorer och projekt av betydelse för jämställdheten har därior genomförls också inom andra sektorer.

I november 1979 hölls ett möte med representanter för arbetsmarkna­dens parter, nationella jämslälldhelsorganisalioner och Nordiska rådet. Vid mötet framkom en rad idéer och synpunkter som kommer alt vara en viktig bas för det framtida jämställdhetssamarbelet.

9    Konsumentfrågor

De för konsumentpolitiken ansvariga ministrarna sammanträdde förför-sia gången som Nordiskt ministerråd i mars 1979. Ministerrådet dryftade bl. a. produktsäkerhetsfrågor. Ministerrådet fann del angeläget alt del i alla

Prop. 1979/80: 171

17

nordiska länder inrättas system för inrapportering av olycksfall som under­lag för olycksfallsförebyggande arbete.

1 det löpande samarbetet har bl. a. behandlats olika aspekter pii konsu­mentskydd för barn. Barnet i konsumiionss;imhällei var temat vid ell nordiskt seminarium i april 1979.

Under årel beslöts atl utsträcka det konsumentpolitiska samarbetet lill att gälla även konsumenlrättsliga frågor. En av de första arbetsuppgifterna gäller resebyrålagsliftning och sällskapsresor.

Också andra konsumeniproblem på tjänsteområdet har diskuterats främst i samband med service och reparationer. Om service och reparatio­ner finns flera projektförslag för 1980.

10    Kultur

Det är flera centrala områden inom kulturavtalet som varil aktuella under är 1979. Störst intresse tilldrog sig slutomgången av arbelel med utredningen om nordisk radio och television via satellit. Fyra omfattande expertrapporter och ett par forskarrapporter har färdigställts under årel. Huvudrapporten överlämnades lill minislerrådel i oktober och sändes i november på remiss till inemot 400 myndigheter och organisationer i Norden.

Språkels centrala roll i del nordiska samarbetet har belysts i ett flertal olika projekl. Ministerrådet har fatlat beslut om atl från mitten av nästa år inrätta ett nordiskt språk- och informationscentrum i Helsingfors.

En annan central del av utbildningssamarbetet är frågan om utbildning och arbetslöshet.

Sedan de nordiska statsministrarna i slulel av år 1978 ulialade sig forell utbyggt nordiskt forskningssamarbele har inlressel för della på olika salt ökat. En speciell ämbetsmannagrupp har tillsammans med de båda mini-sterrädssekrelariaten arbelal med de tankar och önskemål som låg i slats-minisleruttalandet. Ämbetsmannagruppens rapporl ingär som bilaga lill ministerrådels berättelse.

Under årel har ett ministerrådsbeslul om forskarstipendier och forskar­symposier genomförts och det har visat sig att intresset för dessa båda nyii samarbetsformer är myckel slort. De första nordisku forskarslipendiatern;i fick redan hösten 1979 möjlighet att fördjupa sin forskning vid en forsk­ningsinstitution i ett annat nordiskt land.

I berättelsen till Nordiska rådets 27:e session redovisade ministerrådet det beslut, som fatlats bl.a. mol bakgrund av önskemål från kulturutskot­tets sida. om en värdering av kultursamarbetet 1972-1978 (jfr yttrande nr 5/1979). Arbetet genomfördes under år 1979.

Utredningsrapporten överlämnades till ministerrådet i november 1979 och ingår i ministerrådets berättelse som särskild bilaga.

Prop. 1979/80: 171

18

En sammanfattande värdering hos många bedömare är alt verksamheten väl motsvarar kulturavtalets syften och att organisalionen har en bered­skap atl fånga upp iniliativ och atl snabbi sälla igång och genomföra utredningar.

11    Lagstiftning

Nordiskt lagstiflningssamarbele har bedriviis under lång (id och är ell vikligl led i den vidare samverkan mellan de nordiska länderna.

Betydelsen av det nordiska lagstiflningssamarbetet har ökal i lakl med den allt större rörligheten över gränserna i Norden. En annan omständig­het som har gjort del nordiska samarbetet alll viktigare är del omfattande arbetet i lagstiftningsfrågor i olika internationella organ.

Under den senasle tiden har man försökl att i viss mån förnya formerna för samarbetet. De övergripande diskussionerna äger liksom tidigare rum vid återkommande mölen med nordiska ämbetsmannakommittén för lag­stiftningsfrågor. I dessa mölen deltar chefstjänstemän från de olika justitie­departementen. Härutöver sker emellertid sedan någon lid en närmare genomgång av de olika ländernas lagstiftningsprogram vid sammankoms­ter mellan rättscheferna i departementen. Antalet löpande kontakter i skilda lagsliftningsprojekl har också ökat. Frågor rörande det nordiska lagstiftningsprogrammet och samarbetets framtida inriktning diskuteras fortlöpande mellan de nordiska justitieministrarna och juridiska utskottet.

12    Miljövård

Miljövårdssamarbetel omfattar frågor som rör skydd och vård av den yttre miljön.

Ministerrådet antog i april 1978 ett handlingsprogram för nordiskl samar­bele på miljövårdsområdet för femårsperioden 1978-1982.

Under årets lopp har projektverksamhet bedriviis pä delområdena luft­förorening, vatten- och havsförorening, trafikbuller, indusiribuller, avfall och äteranvändning, produktkontroll, naturvård och friluftsliv, naturre­sursräkenskap, ekologisk planering, miljövårdsforskning och miljödata. 1980 kommer verksamheten att fortsätta på samma delområden.

Pä delområdena kan följande projekt särskilt nämnas.

Elt projekl som syftar till att samordna undersökningarna av förore­ningssituationen i Skagerack och Kattegatt kommer atl avslutas år 1980.

År 1979 igångsattes projekverksamhet på etl nytt delområde, vatten- och avloppssektorn (VA-sektorn).

Ett projekl som gäller övervakningsystem för luftföroreningar fortsatie under år 1979. Syftet är alt genom en samnordisk insals bidra till det

Prop. 1979/80:171

19

europeiska programmet för övervakning av långväga transport av luftför­oreningar, särskilt problemen med "sur nederbörd".

På basis av Nordiska rådets rekommendalioner nr 8/1978 och 9/1979 har en nordisk kontaktgrupp för forskning om skydd av ozonlagret tillsatts.

Nordiskt samarbete på bullerområdel har aklualiserals bl.a. av Nordis­ka rådels rekommendalion nr 11/1974 om begränsning av trafikbuller. År 1980 avslulas en sludie om effekler av bullerreducerande åtgärder.

Arbelel med ell nordiskl program för ålervinning av avfall beräknas bli avslutat underår 1980.

På produkikontrollområdet har under årels lopp tvä slutrapporter publi­cerats: "Normer för produkttillverkning" (NU B 1979: 2) och "Produktre-laterad informalion hos myndigheterna (sekretess)" (NU B 1979: 9).

Rapporten från projekl "Hotade djur och växter i Norden" (NU A 1978:9) godkändes år 1979. På grundlag av rapporten har åtta rekommen­dationer antagits som pålägger ministerrådet och de nationella miljövårds­myndigheterna atl genomföra en rad ålgärder för all skydda hotade djur och plantor.

Man håller också på atl kartlägga representativa naturtyper och hotade biotoper i Norden och skall komma fram till förslag om naturskyddsområ­den under försia hälflen av år 1980.

Nordforsk har under året utarbetat en utredning med översikt över och analys av de nordiska ländernas forskningsplaner på miljövårdsområdet. Ulredningen identifierar framlida nordiska forskningsbehov och projekl av speciellt intresse för miljövårdsmyndigheterna.

Vidare påbörjades elt samarbele kring frågan om miljökvaliletsöver-vakning i Norden, där de nordiska länderna skall samarbeia om planering av nationella miljöövervakningsprogram (för vatten, luft, mark, organis­mer) saml all företa en systematisk genomgång av nordiska samarbetsmöj­ligheler i ell operaiivt miljöövervakningsprogram. Projekiel beräknas bli avslutat under år 1980.

13    Multinationella företag

Ministerrådet fastställde i december 1975 mandatet fören nordisk utred­ning om de multinationella företagens roll i de nordiska ländernas ekono­mi. Utredningen har koncenirerat sitl arbele lill all karllägga och beskriva juridiska förhållanden samt omfattningen och ulbredningen av de multina­lionella företagen i de nordiska länderna. Denna avgränsning får delvis även ses mot bakgrund av alt annal ulredningsarbele pågår inom Norden. Det finns enligt ministerrådet skäl att avvakta de metodiska erfarenheterna från dessa utredningar, innan några vidare nordiska sludier planeras just på dessa områden.

Prop. 1979/80: 171

20

Vidare har elt samarbete etablerats pä nordisk basis vid förhandlingar i inlernationella fora - främst OECD - angående deklarationer och rikt­linjer för multinationella företag och internationella invesiering;u-.

Utredningen ingår som bilaga till ministerrådels meddelande.

14    Nordiska investeringsbanken

Från bankens start i augusli 1976 fram till den 31 augusti 1979 har sammanlagt 36 lån på totalt 255,7 milj. SDR (Special Drawing Rights) beviljats. Av bankens totala utlåning fördelade sig tvä tredjedelar på sekto­rerna utbyggnad av råvaruresurser och traditionell basindustri samt energi. I fråga om antal lån dominerade investeringar i strukturanpassning och expansion.

Under årets första månader introducerade banken sig på nya kapital­marknader med två lån i SDR och med obligationslån i svenska kronor samt finska mark. Bankens lotala långfristiga upplåning under perioden ökade med ett belopp motsvarande 59 milj. SDR.

För banken uppgick räntenettot under perioden till 6,3 milj. SDR i jämförelse med 4,4 milj. SDR under motsvarande period 1978.

I procenl av nettoöverskottet utgjorde förvaltningskostnaderna ca 14% såväl i år som förra året.

Nettoöverskottet var 5.7 milj. SDR jämfört med 3.5 milj. SDR för motsvarande period året innan.

15    Regionalpolitik

Ett nytt regionalpolitiskt handlingsprogram fastställdes år 1979 av Nor­diska ministerrådet.

Programmet syftar lill att öka ambitionsnivån på detta område och främja konkreta samarbelsprojekt. Bl.a. föreslås särskilda ålgärder för gränstrakter och de mest utsatta regionerna i Norden.

Ett nytt element i samarbetet som i fortsättningen också kan få slor belydelse för olika länder är en procedur för all nordiskt behandla nya nationella regionalpolitiska förslag som kan ha effekter på den regionala Utvecklingen i grannländerna.

Vidare har ministerrådet beslutat atl Nordiska investeringsbanken kan ge lån till regionalpolitiska projekt.

Forskningssamarbetet har inom ramen för arbelsgruppen för regionalpo­litisk forskning (NordREFO) i år utmynnat bl. a. i en sammanfallningsrap-port om den regionala utvecklingen i Norden.

Fr. o. m. den I januari 1980 blir NordREFO nordisk institution.

Prop. 1979/80: 171

21

16  Socialpolitik

De senasle årens slrävanden alt inslilulionalisera etablerad nordisk sam­verkan på det socialpolitiska områdel har under åren 1978/79 nått längre än tidigare. År 1979 bildades genom sammanslagning nämnden för alkohol-och drogforskning. Ministerrådet har även beslutat all Nordiska läkeme­delsnämnden och Nordiska nämnden för handikappfrågor fr. o. m. den I januari 1980 blir nordiska institutioner.

Det nordiska socialpolitiska samarbetet är nu inne i en fas där etl flertal större utredningar, som startats de senasle fyra åren. aniingen håller på atl avslutas eller omsätlas i praktisk verksamhel. I slutskedet befinner sig exempelvis översynen av den nordiska konventionen om social trygghet och utredningen om gemensam arbetsmarknad för viss personal inom hälso- och sjukvården m. m. Båda dessa utredningar skall remissbehandlas underår 1980.

Ministerrådet har vidare beslulal verka för att det före den I januari 1983 införs ell nordiskt system för märkning av trafikfarliga läkemedel. Nordis­ka läkemedelsnämnden skall samordna detta arbete.

Nordiska nämnden för handikappfrågor har fått i uppdrag att utarbeta ett förslag till nordiskt system för klassificering och regisirering av tekniska hjälpmedel för handikappade.

Av de rådsrekommendalioner som blivil föremål för ingåendebehandling under år 1979 kan nämnas dels den som angår jordbruksbefolkningens arbetsmiljö, hälsovård m. m. och dels den om möjligheterna att förebygga uppkomsten av handikapp. 1 båda dessa fall har rapporter med rekommen­dationer och förslag överlämnats till ministerrådet. Rapporterna behandlas i de beslulande organen under första hälflen av år 1980.

Ulvecklingen på del nordiska socialpolitiska områdel under åren 1978-79 har inneburil atl det nordiska samarbetsprogrammet på social-och hälsovårdsområdet, som fastställdes i augusti 1977, i många avseenden förverkligats och en översyn blir nödvändig under de närmaste åren. En sådan översyn, och evenluell revision, förutsätts i samarbelsprogrammet.

17  Transport, kommunikation och trafiksäkerhet

Samarbelel inom tranpsort- och kommunikationsområdet regleras av det nordiska transportavtalet av den 6 november 1972.

Vägforskning är etl samarbetsområde där lönsamma effekter kan upp­nås.

Elt planeringsutskoll, i vilket ingår represenlanler för Nordiska Väglek­niska Förbundet (NVF) samt vägadministralionerna och vägforskningsin-slituten i respektive land har upprättats.

Projektet för nordisk kollektivtrafik (NORDKOLT). som nu har avslu-

Prop. 1979/80: 171

22

lats, redogör för och bedömer utvecklingsmöjligheterna för persontran-sporlsyslem, särskilt kolleklivirafik i mindre och medelstora tätorter med sikte på år 2000.

Vären 1979 undertecknades tre avtal rörande inrättandet av en flygför­bindelse på sträckningen Tromsö-Kiruna-Uleåborg fr.o.m. den 1 juni 1979.

Färöarnas Landssiyre har inte varit i stånd att avge elt uttalande i frågan om färjeförbindelse mellan Island. Färöarna och del övriga Norden. För närvarande anses det därtör inle möjligt alt gå vidare med saken.

De betänkanden om Öresundsförbindelscrna. som i juni 1978 överläm­nades lill Irafikminislrarna i Danmark och Sverige (Belänkning 833 resp SOU 1978: 18), har remissbehandlats i de båda länderna. Den danska lufihamnsutredningens rapport om Köpenhamns lufthamn har också varit på remiss i Danmark. Utredningsmaterialet studeras för närvarande i Dan­mark och Sverige.

En rapport från den arbetsgrupp som tillsatis för atl uireda behovet av en harmonisering av reglerna för transportstöd i Finland. Norge och Sveri­ge vänlas föreligga under år 1979.

Nordisk kommitté för iransporlekonomisk forskning (NKTF) har under verksamhetsåret 1978/79 arrangerat två konferenser, en om godstermi­naler/samhällsplanering och en annan om Nordkoliprojektet.

Vid utgången av år 1979 kommer NKTF alt publicera en översikt över gods- och persontransporlarbelels utveckling fram till 1978 med prognoser för åren 1990 och 2000.

Samarbetet i trafiksäkerhetsfrågor sker genom Nordiska Trafiksäker­hetsrådet (NTR) och påverkar de nordiska ländernas nationella vägtrafik­lagstiftning och forskningsstrategi för irafiksäkerhel.

Utgående från Nordiska rådels rekommendalion 11/1977 och från NKT:s karlläggning på områdel hölls en konferens om barns säkerhel i trafiken i juni 1979. NTR har igångsatt forskningsprojekt kring barns trafiksäkerhet.

Under år 1980 kommer NTR all börja sludera eftereffekler av alkohol på förares beteende i kritiska trafiksituationer, saml karllägga åldringars bele­ende i kritiska trafiksituationer.

18    Turism

Ministerrådets program för nordiskt samarbele på turislområdel anlogs i juni 1978 och i enlighet med det upprättades etl turistutskott.

Två projekt avslutades under år 1979. Del ena gäller ledarutbildning i holell- och restaurangfacket (rekommendation nr 13/1974) och det andra spridning av semestrar och kapacitetsutnyttjande vid turistanläggningar i Norden. Institutet för förelagsledning i Sverige har åtagit sig atl genomföra

Prop. 1979/80:171

23

kurser rörande chefsutbildning i samråd med övriga nordiska länder.

Ett projekt om turismens effekter på ekonomi uch sysselsiittning och ett projekt om gemensam nordisk booking-organisalion vänlas bli ;ivslulade under år 1980. Det förra projektet fördjupar vissa aspekler i den nordiska modellen för konsekvensanalyser som behandlats vid ell seminarium på Gotland år 1978. Ell projekl med anknytning lill denn;i modell kommeralt sältas i gång år 1980. Man skall undersöka vilka tolerans- och kapacitets-gränser naturen saml den sociala och strukturella miljön har när del gäller ett ökat reseliv. Projektet rörande booking-organisalioncn syftar till atl göra det lättare för turister att skaffa sig nödvändig informalion om olika alternativ för semesterresor och rekreation.

Under de närmasle åren efter 1980 planerar lurisluiskollcl atl revidera handboken "Reseliv i Norden". Vidare kommer bl.a. frågan om billigare internordiska flygpriser och mer liberala charlerregler atl las upp.

19    Finansiering av det nordiska samarbetet

De nationella bidragen till nordiskl samarbete under minislerrådel går genom fyra finansieringskanaler. Nettobidragen framgår av nedansiående tabell (alla tal i löpande priser):

R

ä

kenskap

Budget

Budget

1978

1979

1980

Ministerr

å

dets

allm

ä

nna budget

46684000 Nkr.

71 600000 Nkr.

84 100000 Nkr.

Nordiska

Industrifonden

lOOOOOOO Skr

-

-

Ministerr

å

dets

kulturbudgel'

66 265 (KK

»

 Dkr

709(MHmODkr

77 625000 Dkr

Nordiska

bist

å

ndsprojekt

95 000000 Skr

IIIOOOOIHI Nkr.

-

Nordiska Industrifonden finansieras fr. o. m. år 1979 över Minislerrådets allmänna budget

Ministerrådet har beslutat atl fördela kosinaderna mellan de nordiska länderns enligt en nyckel baserad på bruttonationalprodukten:

Perioden

Perioden

1977-79

1980-82

Danmark

23.4

23.7

Finland

15.8

16.0

Island

0.9

0.9

Norge

17.0

18.0

Sverige

42.9

41.4

' Exklusive investeringsutgifter för Nordens hus på Färöarna, vilka medel anvisas särskilt (1978 = 2 milj. Dkr. 1979 = 4 milj. Dkr. 1980 = 3 milj Dkr.)

Prop. 1979/80: 171

24

Ministerrådet har fattat beslul om elt revideral budgetrcglemenie för ministerrådets allmänna budget och kulturbudget som gäller fr.o.m. 1 januari 1979.

Utkast till reglemente för ekonomiförvaltningen för verksamhet finansi­erad inom den allmänna budgeten och kulturbudgeten har sänts till de nordiska statliga revisionsorganen för utlåtande.

20    Kontakter med Nordiska rådet

Den 13 juni 1979 hölls elt möle mellan ministerrådet och Nordiska rådets presidium. Vid mötet enades man om atl som en försöksordning uividga frågeinstitutel vid Nordiska rådets session på ett sådant sätt att del ges möjlighet för en vald medlem av rådet atl slälla muntliga frägor lill minis­terrådet under sessionen, senasl 24 limmar innan plenum behandlar del område där frågan hör hemma. Förutsättningen för delta syslem är emel­lertid att del svar en minister avlämnar i regel beiraktas som personligt, d. v. s. inle som avgivet på ministerrådels vägnar. Uiöver detla har Nordis­ka ministerrådet och Nordiska rådets presidium i samråd möjlighet att ge en vald medlem tillfälle att. när särskilda skäl föreligger, ställa skriftliga frågor till ministerrådet även om treveckorsfristen har överskridits. Huvudregeln är emellerlid fortfarande atl skriftliga frågor skall inkomma senast tre veckor före sessionens börjar.

Vid det ovannämnda mötet uttalade minislerrådel atl, såvida del över­huvud laget är möjligt, kommer ministerrådet atl avlämna förslag lill samarbetsprogram senast tre månader före den session vid vilken pro­grammet skall behandlas.

Beträffande ministerrådets årsberättelse lill Nordiska rådel uttalade mi­nisterrådet alt man vill eftersträva atl ge berättelsen en mer framåtrikiad karaktär samt all profilera inledningskapitlet mera.

I mars 1979 hölls elt möte mellan ministerrådet och Nordiska rådels budgetkommitlé, varvid man behandlade ministerrådets allmänna budget för är 1980. Mot bakgrund av de kommentarer och förslag som kom fram vid mötet anlog ministerrådet den slulliga budgeien senare samma dag.

Den 31 oktober behandlade man frågan om fördelningen avprojektmedel inom de i budgeien fastsalla ramarna. Ministerrådet hade även ett möle med Nordiska rådets budgetkommitté den 11 december. Den 3 maj hade ministerrådet möte med Nordiska rådets informationskommitté för att diskutera riktlinjer för den nordiska informationsverksamheten.

Under årets lopp har möten hållits med Nordiska rådels uiskott. Ställ-företrädarkommitién och Nordiska rådets sekreterarkollegium har hållit tre möten under år 1979 och detsamma gäller sekretarialscheferna.

Prop. 1979/80: 171                                                                25

21    Kontakter med arbetsmarknadens parter

Konlaklerna med de nordiska arbetsmarknadsorganisationerna har spe­cielll koncentrerat sig till samarbelel inom omr

å

dena arbetsmarknad, indu­stripolitik, arbetsmilj

ö

 och socialpolitik.

Vid utformningen av elapp Iv

å

 av minislerr

å

dets arbelsmarknadspro-gram lades stor vikt vid synpunkter fr

å

n arbelsmarknadens parter.

I samband med Nordiska r

å

dets session i mars 1979 h

ö

lls ell m

ö

te med arbelsmarknadens parler d

å

 man diskulerade arbetsmilj

ö

samarbetel under ministerr

å

det samt enskilda projekt.

Nordens fackliga samorganisalion fick vid etl m

ö

le i Nordiska h

ä

lso­v

å

rdsh

ö

gskolan i G

ö

teborg information om del socialpolitiska arbetet i ministerr

å

det. Representanter f

ö

r NFS deltog vidare under november i elt s

ä

rskilt kontaklm

ö

te som arrangerades av ministerr

å

det och d

ä

r man dis­kuterade j

ä

msl

ä

lldhetsarbetet och annal av gemensamt inlresse.

Som referensgrupp har arbelsmarknadens parter f

ö

relagts utredningen om de multinationella f

ö

retagens roll i de nordiska l

ä

ndernas ekonomi.

22    Nordiskt tj

ä

nstemannautbyte

Under 

å

r 1979 har ij

ä

nslemannaulbyle genomf

ö

rts i nordisk regi.

Della nordiska ij

ä

nslemannaulbyle g

ä

ller slalliga tj

ä

nstem

ä

n (och mol­svarande), s

å

v

ä

l centralt som lokall ansl

ä

llda i de nordiska l

ä

nderna. Med tj

ä

nstemannaulbyle menas att en Ij

ä

nslem

ä

n fr

ä

n ett nordiskl land i utbild­ningssyfte tj

ä

nstg

ö

r i ell annal nordiskl land. Syftet 

ä

r att ge ij

ä

nslem

ä

n i f

ö

rvaltningen b

ä

ttre k

ä

nnedom om adminislralion. f

ö

rvallning och lagstift­ning i de andra nordiska l

ä

nderna.

F

ö

r budget

å

rel 1979 avsattes Nkr 250000 p

å

 Nordiska ministerr

å

dets budget f

ö

r att t

ä

cka stipendier och resekostnader m.m. Avsiklen var att f

ö

rs

ö

ksvis dela ul 4 stipendier i varie nordiskt land under del f

ö

rsia 

å

rel. Stipendiaten beh

å

ller sin l

ö

n nationellt.

Dessutom utbetalas ett stipendium motsvarande Nkr 3 000 per m

å

nad under utbytesliden. Stipendiet 

ä

r skallefritl och skall l

ä

cka merulgifter f

ö

r boslad och andra extra kostnader.

Utbytestiden f

å

r inte 

ö

verstiga elt 

å

r. N

å

gon nedre gr

ä

ns 

ä

r inte salt.

Ministerr

å

det finner alt tj

ä

nstemannautbytet har fungerat bra under 

å

r 1979. De medel som har avsatts h

ä

rf

ö

r, har till fullo utnylljats.

Systemet administreras och koordineras nordiskt av Nordiska minisler­r

å

dets sekretariat i Oslo. 1 varje land finns elt landskoordinerande organ.

26 23    Informationsverksamheten

Nordiska ministerr

å

det och Nordiska r

å

det har i alll st

ö

rre utstr

ä

ckning koordinerat sin informalionsverksamhel under 

å

r 1979. M

å

lel

ä

r all ge en enhetlig och 

ö

vergripande bild av hela del nordiska offentliga samarbetet. De gemensamma insatserna har framf

ö

r alll g

ä

lll tre omr

å

den, gemensam­ma seminarier, distribution och publikalionsverksamhet.

Ut

ö

ver den gemensamma informationsverksamheten med Nordiska r

å­

del bedrivs naturligtvis en omfattande information kring ministerr

å

dels egen vet;ksamhel.

Samarbete p

å

 informationsomr

å

del bedrivs 

ä

ven med F

ö

reningarna Nordens F

ö

rbund, de nordiska utrikesdepartementens pressavdelningar och informationsansvariga vid departement i de nordiska l

ä

nderna.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1980