Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition nr 61 år 1975

Prop. 1975: 61

Nr 61

Regeringens proposition om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m.

beslutad den 13 mars 1975.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upp­tagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

HANS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen, som är indelad i tre avsnitt, tas först upp frågor om anslag ur kyrkofonden. Sålunda föreslås anslag till en ny stiftsadjunkts-tjänst, avsedd för sjömanskyrkan i Göteborg. Förslag läggs vidare fram om avlöningsbidrag tUl ytterligare en tjänsteman hos svenska kyrkans centralråd för evangelisation och församlingsarbete och om uppräkning av bidragen. Uppräkning föreslås också av bidragen till sjömanspräster, bidraget till kyrkomusikemtbUdningen vid Sköndalsinstitutet och ansla­get till fortbildningskurser för präster m. m. Ett särskilt anslag på 100 000 kr. föreslås för biträdeshjälp åt biskopama,

I ett andra avsnitt föreslås en provisorisk ändring av bestämmelserna om boställsränta.

I det tredje avsnittet föreslås försöksverksamhet med vidgad närvaro­rätt för de anställda vid sammanträden med nämnd hos församling eller kyrklig samfäUighet.

1   Riksdagen 1975.1 saml Nr 61

Prop.1975: 61

1    Förslag till

Lag med provisoriska bestämmelser om beräkning av boställsränta

Härigenom föreskrives följande.

Vid uträkning av sådan boställsränta, som avses i kungörelsen (1950: 413) angående lönetiUgångar vid kyrkomusikertjänst och som gäller från och med 1976 tUl och med det senare år under vilket allmän fas­tighetstaxering första gången därefter verkstäUes, skall det enhetsvärde å åker som enligt 2 § d) kungörelsen åligger länsstyrelse att fastställa: bestämmas till produkten av en koefficient och det enhetsvärde som länsstyrelsen senast har fastställt. Denna koefficient skall, för vart och ett av de för 1975 års allmänna fastighetstaxering använda värderings-områdena för jordbmk, motsvara den genomsruttliga procentuella skill­naden mellan å ena sidan joi-dbmksvärdet vid 1970 års taxering och å andra sidan jordbmksvärdet och byggnadsvärdet vid 1975 års taxering för fastigheter som icke väsentligen har förändrats under tiden mellan taxeringarna. Koefficienten fastställes av riksskatteverket.

Denna lag träder i kraft en vecka efter den dag, då lagen enligt upp­gift på den har utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

2    Förslag till

Lag om närvarorätt vid samimanträde med nämnd hos församling eller kyrklig samfäUighet

Härigenom föreskrives följande.

1

§ Regeringen får på framställning av församling eller kyrklig sam­fäUighet medge att kyrkoråd eller annan nämnd hos församlingen eller samfälUgheten beslutar att företrädare för de anställda hos församlingen eller samfäUigheten får närvara vid nämndens sammanträden och del­taga i överläggningama men ej i besluten.

2

§ Medgivande eiUigt 1 § kan begränsas till att avse rätt att närvara och deltaga i överläggningarna vid handläggning av ärenden av visst slag.

3

§ Beslut av nämnd med stöd av medgivande enligt 1 § får avse endast den som är anställd hos församlingen eUer samfäUigheten och som är utsedd av lokal facklig organisation som är bunden av kollektiv­avtal i förhåUande tiU församlingen eUer samfäUigheten.

Deima lag träder i kraft en vecka efter den dag, då lagen enligt upp­gift på den har utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

' Senaste lydelse av 2 § 1952: 803.

Prop. 1975: 61

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1975-03-13

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]. Hjelm-Wallén

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m.

I.   Vissa anslag ur kyrkofonden

1 Inrättande av en stiftsadjunktstjänst för sjömanskyrkan i Göteborg

Av de 52 stiftsadjunktstjänster som f. n. finns inrättade är fyra av­sedda för den finskspråkiga befolkningen i Sverige. De 48 övriga stifts-adjunktstjänslema har av Kungl, Maj:t för tiden den 1 juli 1972den 30 juni 1975 fördelats så att Uppsala stift erhållit sju, varav två med placering i ärkebiskopens kansli. Lunds stift sex, Luleå stift fem, Göte­borgs och Stockholms stift vartdera fyra, Visby stift en samt vart och ett av Linköpings, Skara, Strängnäs, Västerås, Växjö, Karlstads och Härnösands stift tre.

Kyrkorådet i S:t Johanneskyrkan i Göteborg har anhållit att en stifts­adjunktstjänst inrättas för sjömanskyrkan i Göteborg. S:t Johannes­kyrkan, som är en enskild stiftelse, har sedan 1878 fungerat som sjö­manskyrka i Göteborg. Kyrkorådet framhåller att det i dagens ekono­miska situation är förenat med stora ansträngningar att huvudsakligen genom insamlade medel driva denna verksamhet och att det skulle vara ett väsentligt stöd om den nu befintliga pastorstjänsten vid S:t Jo­hanneskyrkan kunde förändras tUl en speciell sjömansprästtjänst i Gö­teborg.

Domkapitlet i Göteborg framhåller att besöksfrekvensen på sjömans­kyrkans institutioner har stigit kraftigt och att verksamheten successivt har byggts ut. Verksamheten kan enUgt domkapitiet ej längre helt bä­ras av enskUda huvudmän S:t Johanneskyrkan och Sjömansgården utan en del av kostnadema bör övertagas av det allmänna. Domkapitiet

2  Riksdagen 1975.1 saml Nr 61

Prop. 1975: 61

4

tUlstyrker alt Kungl. Maj:t prövar formerna för ett inordnande av sjö­mansprästtjänsten i stiftets kyrkliga verksamhet.

Kammarkollegiet erinrar om att det i Lunds stift finns två stifts­adjunkter och i Stockholms stift en stiftsadjunkt med främsta uppgift att tjänstgöra som sjömanspräster. Någon sådan stiftsadjunkt finns däremot inte anställd i Göteborgs stift trots att landets största hamnstad finns i stiftet. Detta förhållande beror på att sjömansvården i Göteborg på ett förtjänstfullt sätt ordnats av de två stiftelserna Göteborgs kyrkliga sjö­mansvård-Sjömansgården och S:t Johanneskyrkan. Kollegiet är av den bestämda uppfattningen att stiftelserna inte i längden, ulan stöd av det allmänna, förmår finansiera sm verksamhet. Kollegiet anser därför star­ka skäl tala för inrättande i Göteborgs stift av ytterligare en stiftsad­junktstjänst, vars innehavare väsentiigen bör ägna sig åt sjömansvården i Göteborg.

Föredraganden

Sjömanskyrkan i Göleboi-g fullgör ett både betydelsefullt och upp­skattat arbete. De två stiftelser som har bekostat verksamheten vid sjö­manskyrkan har under flera år haft större utgifter än inkomster. Ulan stöd av det allmänna kan de inte längre svara för denna verksamhet. Med hänsyn till dessa omständigheter och till alt det bör finnas en sjö­manspräst i Göteborg tUlstyrker jag att tjänsten som sjömanspräst nu inordnas i stiftets kyrkliga verksamhet och att en ny stiftsadjunktstjänst inrättas för arbete bland sjöfolk i Göteborgs stift.

2 Bidrag tUl svenska kyrkans centralråd för evangelisation och försam­lingsarbete

Svenska kyrkans centralråd för evangelisation och församlingsarbete (före år 1966 benämnt svenska kyrkans diakonistyrelse) har sedan år 1962 erhållit bidrag ur kyricofonden för avlönande av sex tjänstemän hos centralrådet. Bidraget utgår med belopp som för varje tjänsteman är beräknat till hälften av stiftsadjunkts lön i näst högsta löneklassen (f. n. F 12) i ortsgmpp 5, vartill iommer viss reseersättning (f. n. 1450 kr.). Som villkor för bidrag gäller i princip att innehavaren av den tjänst, för vilken bidrag lämnas, är präät i svenska kyrkan. Om särskilda skäl före­ligger kan dock regeringen medge att bidrag får utgå även om vederbö­rande tjänstinnehavare inte är präst.

Centralrådet anhåller dels att bidrag skall få utgå för avlönande av tio tjänstemän, dels att bidrag skall få utgå även tiU bestridande av sociala kostnader för de tjänster lill vilka lönebidrag utgår.

Kammarkollegiet framhåller att centralrådet är i stort behov av eko­nomiskt stöd samt tUlstyrker att löne- och resebidrag får utgå för av­lönande av ytterligare två tjänstemän hos rådet. Kollegiet avstyrker däremot bidrag för de sociala avgiftema.

Prop. 1975: 61

5

Föredraganden

En motivering för bidragen till centralrådet har varit att de tjänste­män, för vilkas avlönande bidrag utgått, under hälften av sin arbetstid ansetts fullgöra arbetsuppgifter likartade med dem som ankommer på församlingspräster samt stifts- och kontraktsadjunkter (prop, 1962: 42 s. 14). Lönebidragen har därför utgått med belopp motsvarande hälften av stiftsadjunkts lön i näst högsta löneklassen. Vid beräkningen av löne­bidragen har hänsyn inte tagits till de sociala avgifterna, vilka var rela­tivt obetydliga när bidraget urspmngligen infördes år 1937. Under se­nare år har de sociala utgiftema blivit alltmer betungande för central­rådet. Det är enligt min mening rimligt att bidrag får utgå även för dessa kostnader. Jag föreslår att varje lönebidrag fr. o. m. nästa budgetår ökas med ett belopp beräknat på samma sätt som lönekostnadspålägg på lön som utges av statlig myndighet.

Vidare föreslår jag att löne- och resebidrag får ulgå för ytterligare en tjänst hos centralrådet. Det nya bidraget bör utgå efler samma gmn­der som gäller för övriga tjänster för vilka bidrag utgår.

Merkostnaden för kyrkofonden lill följd av vad jag nu har föreslagit uppskattar jag till i rant tal 90 000 kr. per år.

3 Avlöningsbidrag till sjömanspräster

Ur kyrkofonden utgår f. n. till svenska kyrkans sjömansvårdsstyrelse 20 bidrag om vartdera 37 900 kr. årligen för avlönande av präster som är anställda i styrelsens tjänst i utlandet.

Sjömansvårdsstyrelsen anhåller att varje lönebidrag räknas upp med

1

930 kr. med hänsyn till 1974 års lönehöjningar och med ytterligare

2

000 kr. på grund av ökade sociala avgifter. Vidare anhåller styrelsen om retroaktivt tUlägg för tiden den 1 januari 1974den 30 juni 1975 med sammanlagt 56 935 kr. Styrelsen anhåller också om ett särskilt bidrag med 15 000 kr. för rese- och besöksverksamhet avseende sjö­manskyrkliga utposter i och utom Europa.

Kammarkollegiet föreslår att varje lönebidrag räknas upp med 1 900 kr. tiU 39 800 kr. och att retroaktivt tUlägg får utgå med sammanlagt 56 050 kr. Förslaget om ett särskilt bidrag för rese- och besöksverksam­het anser sig kollegiet av principiella skäl inte kunna tillstyrka.

Föredraganden

Med hänsyn tiU de ökade kostnaderna för löner och socialförsäkrings­avgifter bör varje bidrag den 1 juli 1975 räknas upp med 4 200 kr. till 42 100 kr. Vidare förordar jag att retroaktivt tillägg för tiden den 1 ja­nuari 1974den 30 juni 1975 får utgå med ett sammanlagt belopp av

Prop. 1975: 61

6

96 000 kr. Förslaget om ett särskilt bidrag för rese- och besöksverksam­het kan jag inte tUlstyrka.

4 Bidrag till kyrkomusikeruitbildningen vid Sköndalsinstitutet

För innevarande budgetår har anvisats ett anslag av högst 163 000 kr. ur kyrkofonden som bidrag till bestridande av kostnaderna för den kyrkomusikaliska linjen vid Sköndalsinstitutet.

Direktionen för Svenska diakonsällskapet anhåller för budgetåret 1975/76 dels om ett anslag på 308 575 kr., dels om ett enligt principen för statsbidrag till den sociala utbildningen vid Sköndalsinstitutet be­räknat tilläggsanslag när de löne- och arvodeskostnader som föranleds av ändrade avtal kan framräknas. Av det begärda beloppet utgör 275 575 kr. beräknade kostnader för avlöningar åt lärare efter avdrag av elevavgifter. Älerslående 33 000 kr. avser renovering av tre flyglar och utbyte av fem utslitna pianon.

Kammarkollegiet, som a\' principiella skäl inte anser sig kunna till­styrka anslag ur kyrkofonden tUl renovering och nyanskaffning av musLkinstmmenl, föreslår titt diakonsällskapet erhåller ett bidrag av 190 000 kr. till lönekostnaderna för kyrkomusikemtbUdningen vid Skön­dalsinstitutet.

Föredraganden

De ökade lönekostnaderna motiverar en höjning av bidraget med 15 000 kr. till 178 000 kr. Jag föreslår att diakonsällskapet dessutom får en engångsanvisning av 25 000 kr, som bidrag till renovering resp, utbyte av pianon. Något tUläggsanslag är jag däremot inte beredd att till­styrka. Bidrag till kyrkomusikemtbUdningen vid Sköndalsinstitutet bör alltså för nästa budgelår utgii med sammanlagt 203 000 kr.

5 Biträdeshjälp åt biskoparna

1970 års kyrkomöte har anhållit om åtgärder för inrättande i varje stift av ett biskopens kansli med en kvalificerad sekreterare (assistent) och en kontorist (mot. 1970: 69,1 TU 13, kskr 36).

Ärkebiskopen har tUlstyrkt de åtgärder som kyrkomötet anhållit om.

Kammarkollegiet anser sig inte kunna tillstyrka framställningen i vad den avser inrättande av en tjänst som assistent åt biskopen i varje stift. Beträffande frågan om inrättande av kontoristtjänster erinrar kollegiet om att det ur den i staten för domkapitlen och stiftsnämnderna upp­tagna anslagsposten till tiUfiUlig personal hos domkapitlen m. m, enligt regeringens bestämmande bestrids kostnader för skrivhjälp åt bisko­parna. Kollegiet föreslår att denna anslagspost höjs.

Statskontoret förklarar att underlag saknas för bedömande av det väckta förslaget, eftersom de planeringsuppgifler som skulle åvila de

Prop. 1975: 61

7

tilltänkta kanslierna inte närmare preciserats och elt anlal betydande frågor rörande svenska kyrkans struktur redan är under utredning. Med hänsyn härtill och då jämväl de avsevärda kostnaderna för kanslierna påkallar att frågan övervägs ytterligare avstyrker statskontoret bifall lill framställningen.

Föredraganden

Jag är inte beredd alt tUlstyrka att del vid sidan av nuvarande stifts­kanslier inrättas särskUda kanslier åt biskoparna. Däremot anser jag i likhet med kammarkollegiet att biskoparna bör få ökade resurser för skrivhjälp. Jag föreslår alt, utöver de medel som anvisas ur statsan­slaget till förvaltningskostnader för domkapitlen och sliftsnämnderna, ur kyrkofonden budgetåret 1975/76 får utgå högst 100 000 kr. för bi­trädeshjälp åt biskopama.

6 Anslag till anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ären­

den

Med stöd av 12 § 3 lagen (1970: 940) om kyrkliga kostnader utgår ur kyrkofonden anslag för anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande departement. För innevarande budgetår är anslaget uppfört med 80 000 kr. För nästa budgelår räknar jag med ett lika stort medelsbehov och förordar därför att ett oförändrat anslag av 80 000 kr. anvisas för ändamålet.

7 Anslag för anordnande av teologiska fortbildningskurser för präster

m. m.

Sedan budgetåret 1953/54 utgår ett årligt anslag ur kyrkofonden för studiebidrag åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och för anordnande av vissa teologiska fortbUdningskurser för präster. Anslaget, som har kommit att användas huvudsakligen till teologiska seminarier och kurser för prästerna ute i stiften, utgår fr. o. m. den 1 juli 1974 med högst 65 000 kr. för budgetår.

Under de senasle åren har en allt livligare fortbUdningsverksamhet ägt mm i de olika stiften. Kostnaderna för denna verksamhet är långt störte än anslaget.

Den sakkunnige för utredning av frågan om de praktisk-teologiska Övningsinstitutens framtida ställning m. m., vUken enligt sina direktiv (riksdagsber. 1970: U 50) även haft att överväga frågan om prästemas fortbUdning, har i sitt betänkande (SOU 1971: 89) Praktisk prästutbild­ning lagt fram förslag om en fastare organiserad fortbildning. I awaktan på ett slutUgt ställningstagande tUl detta förslag, som f. n. bereds inom utbildningsdepartementet, föreslår jag att anslaget höjs med 5 000 kr. till högst 70 000 kr. med verkan fr. o. m. nästa budgetår.

Prop. 1975: 61

8

8 Anslag till Kyrkomas världsråds femte generalförsamling

För innevarande budgetår har anvisats ett anslag av högst 100 000 kr. ur kyrkofonden som bidrag till bestridande av kostnaderna för Kyr­kornas världsråds femte generalförsamling i Jakarta och för svenska kyrkans delegater till denna. Kyrkornas världsråds centralkommitté har beslutat att förlägga generalförsamlmgen till Nairobi i stället för till Jakarta. För riksdagens information vill jag anmäla att jag senare kom­mer att föreslå regeringen att det av statsmaktema för innevarande bud­getår beviljade bidraget som följd härav i stället får användas för att bestrida motsvarande kostnader för generalförsamlingen i Nairobi.

9 Hemställan

Under åberopande av vad jag har anfört i detta avsnitt hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 juli 1975 t. v. får utgå medel för avlönande av ytterligare en stiftsadjunkt, avsedd för sjömans­kyrkan i Göteborg,

2.

medge att ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 juli 1975 t. v. efter regeringens prövning får uitgå bidrag tUl avlöning av sju tjänstemän hos svenska kyrkans centralråd för evangelisation och församlingsarbete enligt de gmnder som jag har förordat,

3.

medge att ur kyrkofonden till svenska kyrkans sjömansvårdssty­relse får utgå

dels för tiden den 1 januari 1974den 30 juni 1975 ytterligare av­löningsbidrag med sammanlagt 96 000 kr,,

dels fr. o. m. den 1 juli 1975 t. v. 20 bidrag om vartdera 42 100 kr. för budgetår för avlöning av präster som är anställda i styrelsens tjänst i utiandet,

4.

medge att ur kyrkofonden för budgetåret 1975/76 får utgå bidrag till Svenska diakonsällskapet med högst 203 000 kr. till bestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusiker vid Sköndalsinstitutet,

5.

medge att ur kyrkofonden för budgetåret 1975/76 får utgå medel med högst 100 000 kr. för biträdeshjälp åt biskopama,

6.

medge att ur kyrkofonden för budgetåret 1975/76 får utgå medel med högst 80 000 kr. för imlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande departement,

7.

medge att ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 juli 1975 t. v. får utgå medel med högst 70 000 kr. för budgetår för studiebidrag åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och för anordnande av vissa teologiska fortbildiungskurser för präster.

Prop. 1975: 61

9

II. 

Provisorisk ändring av bestämmelserna om boställsränta Inledning

GäUande bestämmelser om boställskapkal och boställsränta tillkom vid 1938 års klockarboställsreform. Denna reform innebar alt dittills rådande jordavlöningssystem för klockare avskaffades. I fråga om de med det äldre systemet förbundna avlönmgstlllgångama, huvudsakligen lönefastigheter men även en del lönefonder, meddelades bestämmelser om dispositionen av tillgångarna, om ansvarighet för tillgångarnas kapi­talvärde och årliga avkastning och om deras fortsatta användning till be­kostande av kyrkomusikers avlöning. De i detla sammanhang meddelade bestämmelserna om boställskapital, avkastningsprocent och boställsränta representerade en teknisk lösning med syfte att åstadkomma en enhetlig form för framtida värdesäkring av de tUl en klockartjänst hörande löne­tillgångarnas kapitalvärde och avkastning.

Bestämmelserna om boställskapital och boställsränta baserades på kommunalskattelagens (1928: 370) och taxeringslagens (1956: 623) be­stämmelser om fastighetstaxering. På grund av ändringar i kommunal­skattelagen och taxeringslagen kan bestämmelserna om uträkning av bo­ställsränta inte längre tillämpas. Detta aktualiseras av 1975 års aUmänna fastighetstaxering, i anslutning tiU vilken enligt bestämmelser omräkning av boställsränta skall ske.

Som underlag för ett beslut om erforderliga ändringar av gällande bestämmelser om boställsränta krävs viss utredning, I samband därmed bör övervägas om systemet med boställskapital och boställsränta kan förenklas eller avvecklas. I avvaktan härpå krävs en provisorisk lösning, som kan användas vid den omräkning som, enligt vad nyss sagts, skall göras i anslutning till 1975 års allmänna fastighetstaxering.

I en den 17 januari 1975 daterad departementspromemoria (Ds U 1975: 3) om översyn och provisorisk ändring av bestämmelserna om bo­ställsränta redogörs för gällande bestämmelser och behovet av en Över­syn av dessa samt framläggs förslag till provisorisk ordning att tilläm­pas i anslutning till 1975 års aUmänna fastighetstaxering, I anslutning till departementspromemorian har vidare inom Svenska kyrkans för­samlings- och pastoratsförbund upprättats en den 14 januari dagtecknad promemoria i frågan.

Över departementspromemorian och pastoratsförbundets promemoria har, efler remiss, yttranden avgetts av kammarkollegiet, riksskatteverket, länsstyrelserna i Uppsala samt Göteborgs och Bohus län, sliftsnämn­derna i[REDACTED_EFTERNAMN] och Karlstad samt, såvitt gäller departementspromemorian, Svenska kyrkans församlings- och pastoratsförbund.

Prop. 1975: 61

10

Departementspromemorian

Gällande bestämmelser

De grundläggande bestämmelserna om klockarboslällsränla m. m. är meddelade i lagen (1938: 732) angående särskilda grunder för klockar-och organisllöns bestämmande samt om dispositionen av till klockar-och organisttjänst hörande avlöningstillgångar (klockarboställslagen) och i kungörelsen (1939: 173) med föreskrifter rörande tUlämpningen av lagen.

Genom övergångsbestämmelserna tUl lagen (1947: 275) om kyrko­musiker upphävdes de bådsi fömtnämnda författningarna. Skälet här­tUl var att dessa författningar, vid genomförandet av den kyrkomusiker-reform varom grundläggande beslut fattades år 1947, tUl allra största delen skulle komma att rymma endast dött rättsligt stoff.

I samband med beslutet år 1950 om finansieringen av kostnadema för den nya kyrkomusikerorganisationen befanns emellertid (prop. 1950: 231 s. 41) att klockarboställslagen och tillämpningskungörelsen innehöll stadganden i fråga om ansvarighet för boställskapital, skyldig­het att utgöra boställsränta samt proceduren vid det fortlöpande be­stämmandet av sådan ränta, som fast med vissa jämkningar även efter den nya tjänstereformens fullständiga genomförande måste upp­rätthåUas och tilllämpas. För att tillgodose detta behov utfärdades kun­görelsen (1950:413) angående lönetillgångar vid kyrkomusikertjänst varigenom klockarboställslagen och dess tUlämpningskungörelse i nyss angivna hänseenden åtempplivades.

I det följande lämnas en kortfattad redovisning för huvudinnebörden av de båda klockarboställsförfattningarnas bestämmelser dels i fråga om disposition av och framtida ansvarighet för klockarlönetillgångarna, dels i fråga om fastställelse av boställskapital och avkastningsprocent samt uträkning av boställsränta.

Sliftsnämnden skulle till Kungl. Maj:t lämna förslag om varje fastig­hets lämpligaste disposition, varvid huvudalternativen utgjorde försälj­ning av fastigheten eller dess bibehållande som kyrklig jord. Lönefastig­het som inle såldes skulle antingen disponeras och förvaltas av kyrko­fonden eller övertas av den församling inom vars område fastigheteu var belägen. I det övervägande antalet fall kom fastlghetema att övertas av resp. församlingar. Kyrkofonden resp. församling som övertog en klockarfastighet, en lönefond eller försäljningsmedel härrö­rande från försäljning av klockarfastighet blev därmed ansvarig för det boställskapital som fastställdes för ifrågavarande lönetUlgång. I denna ansvarighet innefattades skyldighet att till avlöning vid den ifrågava­rande klockarljänslen årligen tillskjuta ett belopp motsvarande den på boställskapitalet enligt fastställd avkastningsprocent belöpande boställs-räntan.

Prop. 1975: 61

11

Kyrkomuslkerreformen av år 1947 medförde inga väsentiiga föränd­ringar i nyss angivna hänseenden. Kostnaderna för avlöning och pen­sionering av kyrkomusiker skulle i huvudsak bestridas av pastoralen. De avlöningstillgångar som var förenade med dittUlsvarande klockar- och organislbefatlningar i pastoratet skulle på motsvarande sätt utgöra tUl­gångar för pastoratet for kyrkomusikers avlönande. Som redan har nämnts utfärdades år 1950 kungörelse om lönetiUgångar vid kyrkomusi­kertjänst, varigenom bestämmelserna i klockarboställslagen och dess tiU-lämpningskungörelse om ansvarighet för boställskapital och boställsränta gavs fortsatt giltighet.

En för genomförandet av 1938 års klockarboställsreform i nyss redo­visade avseenden grundläggande åtgärd av engångskaraktär var att göra uppskattningar av varje klockarlönefastighets saluvärde och behållna årsavkastning och med utgångspunkt häri fastställa boställskapital och avkastningsprocent. Denna uppgift ålades stiftsnämnderna.

Med boställskaphal avsågs det av stiftsnämnden en gång för alla i areal åkerjord omräknade och fastställda värdet av de lönefastig­heter och lönefonder som hörde tiU en klockartjänst. Den mol värdet av sagda tillgångar svarande arealen åkerjord skulle bestämmas efter det för orten vid senast verkställda allmänna fastighetstaxering tillämpa­de enhetsvärdel på åker av högsta inom samma ort förekommande god-helsklass vid en medelstor jordbruksfastighet med normalt byggnads­bestånd. Därmed erhöUs en värdebeständig bestämning av avlöningstill­gångarnas kapitalvärde.

Avkastningsprocenten beräknades med utgångspunkt i den uppskat­tade behållna avkastningen av de i boställskapitalet ingående avlönings-tillgångarna och fastställdes även den att gälla allt framgent.

Boslällsräntan utgjorde den beräknade avkastnmgen för visst år av elt boställskapital och uträknades genom multiplicering av avkastnings­procenten, det för bostäUskapitalet fastställda antalet arealenheler åker och det för bostäUskapitalet vid ifrågavarande tidpunkt gällande enhets-värdet per arealenhet åker.

Medan det i areal åker uttryckta boställskapitalet Uksom avkastnings­procenten alltsedan de en gång fastställdes har stått oförändrade, har boslällsräntan varit underkastad förändring allteftersom värdet per yt­enhet åker ändrats genom de återkommande fastighetstaxeringarna. Reg­ler för detla förfarande ges i 1939 års kungörelse med föreskrifter rö­rande tillämpningen av klockarboställslagen, I fråga om framtida fast­ställande av enhetsvärde på åker säger kungörelsens 18 § följande:

Det åligger vederbörande länsstyrelse och, beträffande Stockholms stad, överståthåUarämbetet att varje år allmän fastighetstaxering ägt rum omedelbart efter det fastighetsprövningsnämnden avslutat sina arbeten för året med ledning av därvid för varje ort tillämpat en­hetsvärde, som i 9 § 2 mom. klockarboställslagen avses, för en var en­ligt 7 § härfömt ifrågakommande församling fastställa det enhetsvärde

Prop.1975: 61

12

å åker, som skall gälla vid uträkning av boställsränta för fall, varom I 14 § 2 och 3 mom. samt 19 § i denna kungörelse sägs. Sålunda fast­ställt enhetsvärde skall lända tUl efterrättelse vid uträknande av bo­ställsränta, avseende tid efter utgången av det år, varunder den allmän­na fastighetstaxeringen ägt rum, tUl utgången av det år allmän fastig­hetstaxering nästa gång verkställes.

Länsstyrelsen skall sålunda i anslutning tUl varje aUmän fastighets­taxering fastställa nya enhetsvärden för varje ifrågakommande försam-Ung att användas vid uträkning av boställsränta. De nya enhetsvärdena skall fastställas med ledning av för varje ort tUlämpat enhelsvärde som avses i 9 § 2 mom. klockarboställslagen. Klockarboställslagen säger här­om följande:

För bestämmande av boställskapital skall enligt 1 mom. uppskattat värde av lönefastighet och av lönefond omräknas i areal åkerjord. Area­len åkerjord angives därvid i hektar eller motsvarande lägre ytenhet efter det för orten vid senast verkställda allmänna fastighetstaxering tilläm­pade enhetsvärdet å åker av högsta inom samma ort förekommande godhetsklass vid en medelstor jordbruksfastighet med normalt byggnads­bestånd.

På grund av ändringar i kommunalskaltelagen och taxeringslagen har de i det föregående redovisade beslämmelsema om fastställande av enhetsvärde för uträkning av boställsränta blivit inaktuella. Bestäm­melserna anknyter till äldre bestämmelser i kommunalskattelagen och taxeringsförordningen, enligt vilka de vid fastighetstaxering tillämpade enhetsvärdena på åker inkluderade elt byggnadsvärde. Detta är inte längre fallet, I de för 1975 års taxering gällande bestämmelserna skiljer man på åkervärde och byggnadsvärde.

Till angivna förändring kommer förändringar i fråga om praktiska detaljer avseende förfarandet vid taxering, organisation och terminologi. Därigenom har de i kungörelsen med tUlämpningsföreskrifter till klockar­boställslagen meddelade anvisningarna för hur man praktiskt skall gå til! väga vid antagande av enhelsvärde också blivit inaktuella.

Förslag till provisorisk lösning

Av det föregående framgår att en översyn av nuvarande bestämmel­ser om boställsränta behövs för att åsladkomma en anpassning till ändringarna i kommunalskaltelagen och taxeringslagen. Härtill fogar sig frågan, om inte en förenkling av hela systemet med boställskapital och boslällsräntor borde eftersträvas. En förenkling skulle antingen kunna begränsas tUl att söka en enklare form för återkommande jus­tering av boställsräntorna eller gå längre och syfta tiU en avveckling av hela systemet, eventuellt genom någon form av avlösning.

Att företa en översyn tar viss tid. De förslag som sedermera grundas på översynen torde, i vart fall om de skulle gå ut på en avveckling av nuvarande syslem, få understäUas såväl kyrkomöte som riksdagen. En

Prop. 1975: 61

13

översyn och därpå framdeles grundade beslut tillgodoser sålunda inte behovet av att finna en lösning som kan användas vid den revidering av boställsränlorna som skall genomföras innevarande år i anslutning tiU 1975 års allmänna fastighetstaxering. Med anledning härav har fråga uppkommit om en provisorisk lösning, som kan tiUämpas för denna gång men som så snart som möjligt bör ersättas av en på den avsedda över­synen grundad definitiv lösning.

Den enklaste provisoriska lösningen är utan tvivel att låta nuva­rande värden på boställskapital och boslällsräntor förbli oförändrade i avvaktan på översyn och beslut på grundval härav. Ett ytterligare skäl härför är att de fastställda värdena på boställskapital och boslällsräntor, som alltsedan systemets införande uppräknats i anslutning till varje allmän fastighetstaxering, i åtskilliga fall bedöms överstiga värdet av de bakomliggande reella tillgångarna och deras avkastning.

En lagbestämmelse grundad på denna ståndpunkt skulle kunna be­gränsas till en föreskrift om förlängd giltighet av gällande beslut om fastställelse av enhetsvärden att lända till efterrättelse vid uträkningen av boställsränta.

Ä andra sidan kan hävdas att en provisorisk lösning inle bör syfta till att modifiera eller ändra det rådande rättsförhåUandet utan alt den bör åstadkomma ett materiellt resultat, som någorlunda väl överenstämmer med det som skulle erhållits vid en fortsatt tillämpning av hittills gällande bestämmelser.

För att få underlag för en provisorisk lösning som tillgodoser detta krav måste resultatet av 1975 års allmänna fastighetstaxering avvaktas. Med ledning av den genomsnittliga procentuella förändringen på varje ort av taxeringsvärdena för jordbmksfastigheter, såvitt gäller deras jord­bruksvärde och byggnadsvärde, kan man fastställa ett procenttal med vilket omräkning skall ske av senast fastställda enhetsvärden till gmnd för uträkningen av boställsränta. Elt härpå gmndat förslag till lag med provisoriska beslämmelser om beräkning av boställsränta har fogats som bilaga lUl departementspromemorian. Lagförslaget bör fogas som bilaga tiU protokollet i detta ärende.

Pastoratsförbundets promemoria

Förbundet anför i den tidigare nämnda promemorian, att behovet av översyn av bestämmelsema om boställsränta då och då har aktualiserats av medlemmar av förbundet. Församlingarna har i vissa fall avyttrat de övertagna klockarboställena. Avkastningen av försäljningsbeloppet eller av klockarbostället motsvarar mte bostäUsräntan. Från försam­lingarnas sida har mot denna bakgrund framförts önskemål om att för­bundet skall verka för en avveckling av systemet med boställsränta eller i vart fall verka för att eliminera bristerna i systemet. Den aktualiserade översynen torde därför allmänt hälsas med tillfredsställelse. Med hän-

Prop. 1975: 61

14

syn till boställskapitalets fiktiva karaktär och de av församlingarna på­talade bristerna borde, i av'aktan på boställsräntornas avveckling, en ändring i 1939 års kungörelse med föreskrifter rörande tUlämpningen av klockarboställslagen möjliggöra ett uppskov för länsstyrelsema med att fastställa nya enhetsvärden att gälla från år 1976.

Remissyttranden

Samtliga remissinstanser tUlstyrker att en översyn görs av bestämmel­serna om klockarboslällsränla. Det är en aUmän uppfattnmg att syftet med översynen bör vara att åstadkomma en avveckling av rådande system. Kammarkollegiet redovisar synpunkter på hur en avveckling lämpligen skulle kunna genomföras. Pastoratsförbundet finner önskvärt att översynen om möjligt bedrivs med sådan skyndsamhet att förslag kan underställas 1975 års kyrkomöte. Även förslaget till provisorisk lös­ning tillstyrks av samtliga remissinstanser, även av pastoratsförbundet för det fall förslag på grundval av en översyn inte hinner framläggas till årets kyrkomöte.

Riksskatteverket stäUer sig positivt till förslaget att den för uppräk­ningen av tidigare fastställda enhetsvärden på åkerjord nödvändiga ko­efficienten fastställs av verket. Förslaget att koefficienten skall fast­ställas för varje värderingsområde för jordbmk finner riksskatteverket väl avvägt. Pastoratsförbundets uppfattning i denna fråga är däremot, att man vid fastställande av koefficienten bör gå ned på kommunnivå. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län, som i övrigt tillstyrker för­slaget, förordar att riksskatteverket övergångsvis får i uppgift att, efter fastställande av omräkningskoefficientema, även framräkna de nya enhetsvärdena. Även det kungörelseförfarande som enligt 1939 års kun­görelse med tUlämpningsföreskrifter till klockarboställslagen åligger länsstyrelserna borde, i den mån det över huvud taget är nödvändigt, i någon form kunna ombesö;rjas av riksskatteverket.

Föredraganden

I det föregående har jag redogjort för de regler som gäller om kloc-karboställskapital och klockarboställsränta. Som jag också har redovi­sat kan dessa regler i vad de avser uträkning av boställsränta numera inle tiUämpas på grund av ändringar i kommunalskattelagen (1928: 370) och taxeringslagen (1956: 623). På grund härav och då systemet med klockarboställskapital och boställsränta är onödigt komplicerat och tungrott i förhållande tiU dess begränsade ekonomiska betydelse, avser jag att i annat sammanhang föreslå regeringen att besluta om en över­syn av systemet. Denna översyn bör i första hand gå ut på att överväga en avveckling.

I avvaktan på översynen krävs sådan provisorisk ändring av bestäm­melserna att gällande enhetiivärden kan räknas om på grundval av

Prop. 1975: 61

15

1975 års allmänna fastighetstaxering. Del förslag till provisoriska be­slämmelser som har lagts fram i den promemoria (Ds U 1975: 3) som har upprättats inom utbildningsdepartementet innebär att en sådan om­räkning skall ske med tUlämpning av en koefficient, som riksskattever­ket fastställer för varje ifrågakommande värderingsområde för jord­bruk på grundval av resultatet av 1975 års aUmänna fastighetstaxering. Delta förslag har tillstyrkts av samtliga remissinstanser. Pasloralsför-bundet har dock förordat att koefficienterna skall beräknas med hänsyn till förhållandena inom varje särskild kommun. Även jag kan ansluta mig till förslaget om en omräkning med tillämpning av en koefficient som fastställs av riksskatteverket. Jag är emellertid med hänsyn till de tekniska svårigheterna att beräkna koefficienterna inte beredd att tillmötesgå pastoratsförbundets önskemål om att koefficienter skall fastställas för varje ifrågakommande kommun. Jag förordar således en provisorisk lösning i enlighet med förslaget i departementspromemorian. Promemorians förslag till lag bör dock justeras i formellt avseende. Det ankommer på regeringen att meddela de föreskrifter som kan er­fordras för tillämpningen av lagen.

Hemställan

Med hänvisning tUl vad jag har anfört i detta avsnitt hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att aniaga inom utbUdningsdepartementet upprättat förslag till lag med provisoriska beslämmelser om beräkning av bo­ställsränta.

III. Vidgad närvarorätt vid sammanträden med nämnd hos församling eller kyrklig samfäUighet

Enligt lagen (1972: 271) om närvarorätt vid sammanträde med kom­munal eller landstingskommunal nämnd kan regeringen på framställ­ning av kommun eUer landstingskommun medge att viss kommunal eller landstingskommunal nämnd får besluta att företrädare för de an­ställda hos kommunen eller landstingskommunen får närvara vid nämn­dens sammanträden och dellaga i överläggningarna men inte i besluten. Syftet med lagen är att främja försöksverksamhet med fördjupad före­tagsdemokrati på det kommunala området.

Svenska kyrkans församlings, och pastoratsförbund. Svenska kom­munalarbetareförbundet. Svenska prästförbundet, Sveriges kommunal­tjänstemannaförbund, Sveriges lärarförbund (som representerar Kyrko­musikernas riksförbund) och Sveriges socionomers riksförbund har tUl­satt en arbetsgmpp för personalpolitiken i församlingarna. Arbetsgmppen

Prop. 1975: 61

16

har hos regeringen föreslagit att de anställda i kyrkokommunerna i fråga om närvarorätt för personalrepresentanter i nämnder och över­förande av viss beslutanderätt till partssammansatta gmpper får mot­svarande möjligheter som de anställda inom borgerliga konmiuner och landstingskommuner och att utredningen (C 1970: 29) om den kom­munala demokratin får i up])drag att uppmärksamma personalinflytan-defrågor inom det kyrkokommunala området.

Särskilt med hänsyn till att det utredningsuppdrag som har lämnats till utredningen om den kommunala demokratin är mycket omfattande och avser endast kommuner och landstingskommuner är jag inte beredd alt föreslå alt uppdraget utvidgas på det sätt som arbetsgmppen föreslår. Jag delar emellertid arbetsgmppens uppfattning att det vidgade arbetsta-garinflytandet på det kommu:nala och landstingskommunala området bör följas av liknande åtgärder på det kyrkokommunala området. Försök med vidgad närvarorätt bör därför komma till stånd även då det gäller kyrkliga kommuner. Jag räknar med att försöksverksamheten endast skall behöva pågå under en begränsad tid. Arbetsgruppen har förklarat sig beredd all, på samma säll som de centrala råden för det primärkom­munala och det landstingskommunala området, medverka i en sådan försöksverksamhet och vid utvärderingen av verksamheten. Jag föror­dar att regeringen i likhet med vad som gäUer i fråga om kommun och landstingskommun genom en särskUd lag ges befogenhet att medge att kyrkoråd och annan nämnd hos församling och kyrklig sam­fällighel beslutar om närvarorätt m. m. vid nämndens sammanträden för företrädare för de ansliillda. Lagen bör utformas så att bestäm­melserna överensstämmer med vad som i detla avseende gäller för kommuner och landstingskommuner. I enlighet härmed får jag i fråga om den närmare innebörden av de nu föreslagna lagbestämmelsema hänvisa till vad chefen för civUdepartementet anförde i denna del i prop. 1972: 97 med förslag tUl lag om närvarorätt vid sammanträde med kommunal eller landstingskommunal nämnd (s. 8 och 9).

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regering­en föreslår riksdagen

att antaga inom utbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om närvarorätt; vid sammanträde med nämnd hos för­samling eller kyrklig samfäUighet.

Beslut

Regeringen ansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som före­draganden har lagt fram.

Prop. 1975: 61

17

Bilaga Promemorieförslagel

Förslag till

Lag med provisoriska bestämmelser om beräkning av boställsränta

Vid uträkning av boställsränta skall utan hinder av vad som eljest följer av kungörelsen (1950:413) angående lönetillgångar vid kyrkomusikertjänst följande gälla.

Det i 2 § d) nämnda kungörelse angivna enhetsvärdet skall bestäm­mas tiU det tal som erhålles, om det enhetsvärde som faslstäUdes med anledning av 1970 års allmänna fastighetstaxering multipliceras med en koefficient.

Denna koefficient skall motsvara den genomsnittliga procentuella förändring som ägt rum mellan 1970 års och 1975 års allmänna fastig­hetstaxeringar vid en jämförelse inom de för 1975 års använda anvis­ningsområdena av å ena sidan jordbruksvärdet vid 1970 års taxering och å andra sidan jordbruksvärdet och byggnadsvärdet vid 1975 års taxering, såvitt gäller fastigheter som inte undergått väsentlig föränd­ring under mellantiden.

Koefficienten fastställes av riksskatteverket.

Med tillämpning av fastställd koefficient bestämt enhetsvärde skall användas för uträkning av boställsränta avseende tid efter utgången av år 1975 tUl utgången av det år allmän fastighetstaxering nästa gång verkställes.

KUNGL.BOKTR. STOCKHOLM 197S    750099