Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1986/87: 126

om vissa aktiefrågor för Procordia AB, m.m.

Prop. 1986/87: 126

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den 19 mars 1987.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Thage G[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att staten avstår från sin företrädesrätt att teckna nya aktier till sammanlagt nominellt belopp av 350 milj. kr. i Procordia AB. Vidare föreslås atl regeringen får besluta i vissa akliefrågor vad gäller Procordia AB.

1    Riksdagen 1986/87. 1 saml. Nr 126

T    ,     .   ,

.   .

Prop. 1986/87; 126

Industridepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars 1987

Närvarande; statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sigurd­sen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa aktiefrågor för Procordia AB, m. m.

1 Inledning

Riksdagen beslöt våren 1983 (prop. 1982/83:68, NU 25, rskr. 181) aU rekonstruera Procordiakoncernen (f. d. Staisförelagsgruppen). Beslutet in­nebar bl. a. att staten överlog Procordia AB:s aktier i Luossavaara-Kiiru­navaara AB (LKAB), AB Statens Skogsindustrier (ASSI), SSAB Svenskt Stål AB, Svenska Petroleum AB och Nortbottens Jernverk AB (NJA). Vidare erhöll Procordia AB vissa finansiella tillskoll.

Procordia AB har i skrivelse 17 mars 1987 redovisat uppgifter och bedömningar om koncernen. Bohlins Revisionsbyrå AB och AB Cuslodia, ett bolag inom Carnegiekoncernen, har i skrivelser den 13 resp. 20 februari 1987 redovisat sina vårderingar av aktierna i Procordia.

2 Förslag till nyemission i Procordia AB

Styrelsen i Procordia AB har föreslagil bolagsstämman atl aktiekapitalet i bolaget skall ökas med 350 milj. kr. genom atl 7 miljoner aktier ä nominellt 50 kr. i form av både A- och B-aktier ges ut.

Styrelsen har vidare föreslagit att aktiernas nominella värde ändras frän 1 000 kr. till 50 kr. genom en s. k. split 20; 1 och att bolagsordningen ändras så att B-aklier med elt röstvärde av en tiondels röst tillåts.

Styrelsen har slutligen föreslagit all, om staten beslutar avstå från att teckna nya aktier, nyemissionen genomförs på ett sådanl sätt att bolagets aktier kan inregistreras vid Stockholms fondbörs.

För närvarande finns 1,5 miljoner aktier i Procordia AB, vilka samtliga ägs av staten.Samtliga aktier har vardera ett röstvärde om en röst. Styrel­sen har värderat aktierna till mellan 250-350% av del nominella värdet.

Som framgår av min redovisning ankommer del på bolagsstämman i Procordia AB atl besluta om styrelsens förslag. Jag avser senare atl föreslå alt staten avstår från sin företrädesrätt att teckna nya aktier i Procordia.

Det innebär atl statens ägarandel i Procordia minskar. Denna fråga är av     Prop. 1986/87; 126

sådan principiell betydelse atl riksdagens godkännande bör inhämtas. Som

underlag för regeringens ställningstagande redovisar jag de beskrivningar

och bedömningar som bolagets styrelse har lämnat i sin skrivelse den 17

mars 1987. Skrivelsen redovisar i allt väsentligt de uppgifter som styrelsen

för Stockholms fondbörs anser att emissionsprospekl från börsbolag bör

innehålla.

En redovisning av skrivelsen, i vad den avser koncernens historik och verksamhetsområden, bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 

I.

En förteckning över Procordias dotter- och intressebolag den I januari 1983 och sålda och köpta bolag under perioden 1983-1986 bör fogas lill prolokollet i detta regeringsärende som bilaga 2.

En förteckning över styrelseledamöter, ledande befattningshavare och revisorer i bolaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3.

En detaljerad sammanställning över ekonomiska nyckeltal och balans-och resultaträkningar för Procordiakoncernen under perioden 1983-1986, bör fogas till regeringsprotokollet i delta ärende som bilaga 4.

En sammanställning av Procordiakoncernens redovisningsprinciper bör fogas till regeringsprotokollel i detta ärende som bilaga 5.

3 Bakgrund och motiv för nyemission

Procordiakoncernen har sedan år 1984 inriktat sin verksamhet mot elt långsiktigt industriellt ägande inom fyra lönsamma och växande affärs­områden. Affärsområdenas produkter hör hemma inom konsument-, ser­vice-, kemi/läkemedels- och verkstadsbranscherna. Varje förelag inom resp. område skall visa alt lönsamheten är, eller efter en initialperiod blir, god. Förelagen bör också, inom sina resp. branscher, ha en stark ställning. Affärsområdena är valda så alt olika riskfaktorer balanseras. Detta gäller t. ex. valuta- och konjunklurtisker. Nya produkter med snabb tillväxt av försäljningsvolym och stora krav på nytt riskkapital måste balanseras av mogna produkter med stabil ökning av försäljningsvolymen och årliga överskott av vinstmedel. För att riskerna skall kunna balanseras på detta sätt måste kapital fritt kan flyttas inom koncernen. Detta förutsätter att Procordia AB äger minst 90 % av aktierna i de strategiskt viktiga koncern­bolagen. Det är därför mindre lämpligt atl skaffa riskkapital genom att sälja aktier i sådana dotterbolag som Procordia långsiktigt avser alt behålla.

Den valda inriktningen har medfört att Procordiakoncernen kraftigt har strukturerats om sedan år 1984.

Inom konsumentsektorn finns i huvudsak mogna produkter med stabil tillväxt. Procordias långsiktiga strategi är att denna sektor bör balanseras av unga produkter med störte lönsamhetspotential. Sådana produkter finns bl. a. inom läkemedelsområdet. Inom Procordia finns en läkemedels­sektor med hög kompelens. Denna sektor bör därför tilläias expandera snabbare än vad som kan finansieras med Procordiakoncernens vinstme-dd.

Bolagen inom konsumenlseklorn bör kunna finansiera sin egen utveck-    Prop. 1986/87; 126 ling och därutöver ge etl icke oväsentligt överskoll.

Serviceseklorn bedöms de närmaste åren visa god lönsamhet och kan utvecklas med hjälp av egna vinstmedel.

För att utveckla en mer framgångsrik och växande verkstadssektor fordras enligt Procordias bedömning en koncentration till färre verksam­hetsområden än för närvarande och en ökad internationalisering. En sådan utveckling skulle säkerställa en stabil och god utveckling för sektorns förelag i Sverige.

Läkemedelsindustrin genomgår för närvarande strukturella förändring­ar. Produktbyten och förelagssammanslagningar har blivit allt vanligare.

Procordia bedriver sin nuvarande läkemedelsrörelse inom två bolag -KabiVitrum AB och ACO Läkemedel AB. Procordias mäl är all stärka koncernens positioner inom läkemedelsområdet genom all utnyttja den samlade kompetensen inom gruppen. Det nuvarande produktsortimentet kommer atl utvecklas, och koncernen planerar atl delta i nämnda struktu­rella förändringar.

Den framtida expansionen för såväl affärsområdet kemi/läkemedel som för de övriga affärsområdena kommer atl äga rum både utomlands och i Sverige. Tillväxten kommer att ske dels genom alt de nuvarande förelagen utvecklas, dels genom förvärv.

Trols Procordias goda finansiella ställning och höga självfinansierings­grad beräknas bolagels framtida vinster inle vara tillräckliga för alt finansi­era den önskade utvecklingen. Genom en nyemission på ca I miljard kronor skulle också en bättre balans mellan värdet på moderbolagets innehav av aktier i dotterbolagen och moderbolagets egna kapital uppnås, nägot som är av vikl för moderbolagels möjligheter alt aktivt utveckla koncernen.

Styrelsen för Procordia AB föreslår därför atl en nyemission görs i förelaget som innebär ett kapitaltillskoit på ca 1 miljard kronor. Styrelsen föreslår vidare atl om staten avslår från sin teckningsrätt vid emissionen bör de nyemitterade aktierna ges en så slor spridning all bolaget kan ansöka om inregistrering vid Stockholms fondbörs. Skälen härför är alt en börsnolering skapar ytterligare möjligheter och tillgång lill kapitalmark­nader vid eventuella framtida behov av riskkapital. En börsinlroduktion och etl brett ägande underlättar också affärskontakter och nyrekrytering. Styrelsen anser också atl koncernens framtida tillväxt främjas av alt an­ställda och affärskontakter ges möjlighel lill direkt ägande.

Jag delar för egen del styrelsens bedömning att Procordia har ett långsik­tigt behov av tillskott av eget kapital för all finansiera koncernens expan­sion och investeringar.

4 Framtidsutsikter

Prop. 1986/87; I26

Procordiakoncernen har somjag tidigare nämnt existerat i sin nuvarande form sedan år 1983. Flertalet bolag inom koncernen har dock en längre historia inom koncernen än så. Koncernens resultalmarginal, dvs. rörelse­resultatet i förhållande till omsättningen, har legat relativt stabil kring 9 ä 10 %. Det är uttryck för alt dels flera av koncernens företag är måttligt påverkade av konjunktursvängningar, dels för en medveten politik i upp­byggnaden av koncernen där olika företag utjämnar varandras resultat-svängningar. Kapitalomsätlningshastigheten, dvs. försäljningen i relation till del kapital som binds i form av anläggningar, lager och fordringar, ökar. Koncernens omfattande program för att minska lager och effektivisera kravruliner väntas ge positiva resultat under åren 1987-1988.

Mot bakgrund av vad jag tidigare har redovisat bedömer Procordias styrelse att en fortsatt förbättring av rörelseresultat och räntabilitet kom­mer atl ske. Därtill kommer de förbällringar som betingas av atl olönsam­ma rörelser avyttras eller all olönsamma rörelser genom olika åtgärder på nytt blir lönsamma. Del senare gäller i hög grad KabiVilmm och Liber, vilka båda genomgått omfattande förändringar under de senaste åren och som Procordia nu bedömer ha förutsättningar att visa ett avsevärt bättre resultat.

Koncernens avkastning på arbetande kapital bedöms de närmaste två åren bli uppåt 16%, vilket också överenstämmer med koncernens avkast­ningsmål. Räknat på koncernens soliditetsmål om 33 % innebär detta en avkastning på eget kapital efter schablonskatt på 13-14 %. Med en sådan avkastning förmår koncernen utvecklas under balans mellan tillväxt, likvi­ditet och soliditet.

Under de närmaste åren kommer likviditet och soliditet enligt Procor­dias bedömning atl utvecklas bättre än vad enbart lönsamheten ger vid handen beroende på stora outnyttjade förlustavdrag som minskar skattebe­talningarna och tillåter ökningar av det egna kapitalet. Förlustavdragen uppgår till drygt 2 miljarder kronor efter 1987 års taxering.

4.1 Prognos för år 1987

Faktureringen beräknas öka lill ca 16000 milj. kr., vilket för jämförbara enheter innebär ökning med ca 8%.

Rörelseresultatet förväntas enligt Procordias bedömning översliga I 100 milj. kr. framför allt beroende på kraftiga resultatförbättringar för Liber, Kalmar Industries och KabiVilmm. Dessa bolag hade under år 1986 rörel­sekostnader av engångskaraktär i storieksordningen 100-125 milj. kr.

Räntenettot förväntas försämras någol jämfört med år 1986 och ligga på nivån -100 milj. kr. Härvid har dock effekten av den föreslagna nyemis­sionen inte beaktats.

De extraordinära posterna under år 1987 torde bli starkt positiva beroen­

de på att koncernen i börian av året sålde sitt innehav av aktier i Sweden

Center Japan AB med en realisationsvinst på ca 170 milj. kr. Del nämnda

förelaget äger en fastighet i cenlrala Tokyo.

5

t!    Riksdagen 1986/87. 1 saml. Nr 126

Balansomslutningen för koncernen väntas inte öka nämnvärt jämfört     Prop. 1986/87: 126 medar 1986.

4.2 Utdeiningspolitik

Genom alt aktiekapitalet i Procordia AB sattes ned i samband med den tidigare nämnda rekonstruktionen har Procordia inte lämnat någon utdel­ning för åren 1983-1985. För år 1986 har styrelsen föreslagit att en utdel­ning på 110 milj. kr. lämnas.

Procordias styrelse har förordat en utdelningspolitik som innebär att bolaget följer de principer som gäller för flertalet börsnoterade företag. Jag delar denna synpunkt. Det innebär enligt min mening att utgångspunkten är att utdelningen skall motsvara en tredjedel av resultatet efler schablon-skaU och alt utdelningarna skall öka successivt.

5 Motiv för ägarspridning och börsintroduktion

Jag har i propositionen om näringspolitik inför 1990-talel (prop. 1986/87:74 kap. 12.3) redovisat min principiella syn på kapitalförsörjningen för stats­ägda förelag. För atl offensiva investeringar skall bli möjliga erfordras i vissa fall tillskott av nytt ägarkapital. En viktig uppgift för staten som ägare är atl medverka till att företagen får tillgång till sådant nytt eget kapital. Som jag tidigare har nämnt anser jag att Procordia behöver ca 1 miljard kronor i ökal eget kapital för en fortsatt expansiv utveckling av företaget.

Somjag framhöll i prop. 1986/87; 74 kommer den statliga företagsamhe­ten under överskådlig Ud att finnas i branscher med stark konjunkturkäns-lighel och hög riskexponering för staten som ägare. Målet för staten som ägare måste vara att skapa en bättre balans mellan verksamheter med olika konjunkturkänslighel, marknadsprofil och kapitalintensitet. Delta har skett inom Procordia under den gångna fyraårsperioden och denna inrikt­ning kommer också alt fortsätta genom den expansion som blir möjlig genom det nu föreslagna tillskottet av nytt eget kapital i Procordia.

Procordias behov av nytt riskkapital bör enligt min mening täckas av nya ägare. Skälen härför är flera.

Procordia har genom kraftfulla insatser från ägaren, ledningen och de anställda utvecklats till en koncern som bedöms ha en bra grund för en uthållig lönsamhet. För sin fortsatta utveckling och expansion är företaget i behov av att kunna uppträda på jämbördiga villkor med konkurrenterna vid fortsälla strukturåtgärder och kapitalanskaffning.

Mot denna bakgmnd är det en lämplig avvägning mellan statens mål för sitt ägande och Procordias nuvarande situation och framtida behov att företagel ges möjlighel alt sprida ägandet vid en nyemission och att möjlig­göra handel i dess aktier samtidigt som staten kvarstår som majoritetsäga­re.

Procordia bör kunna vara en god kapitalplacering med förutsättningar atl erbjuda såväl anställda som en bred allmänhet möjligheter lill produk­tivt sparande. Genom samarbetet med finansiella institutionella placerare

medverkarnyemissionen till att tillgängligt kapital kan placeras i industriell     Prop. 1986/87; 126 verksamhet.

Ett breddat ägande kombinerat med en börsintroduktion innebär att Procordia fär möjlighet all belala för förvärv av företag genom riktade nyemissioner. Som framgått av min redogörelse för koncernens framlids­planer erfordras inom vissa affärsområden en expansion genom förvärv av företag för en framgångsrik utveckling.

Vidare innebär det vidgade möjligheter att tillföra kapital till koncernen. Ytteriigare sådana tillskott kan erfordras i framtiden.

Det jag anfört innebär all staten bör avstå frän sin företrädesrätt att teckna nya aktier i Procordia vid en kommande nyemission. Av de skäl som jag nyss har anfört bör regeringen som ägare i Procordia även i fortsättningen vara obunden att medverka till beslut som medför atl sta­tens ägarandel i bolaget minskas. Enligl min mening bör staten långsiktigt inneha en kvalificerad majoritet av röstvärdet av Procordias aktier. Rege­ringen bör därför inte utan riksdagens godkännande kunna medverka till all statens andel blir mindre än två tredjedelar av del totala röstvärdet av Procordias aktier. Vid senare nyemissioner bör enligl min mening främst B-aktier, dvs. aktier med lägre röstvärde emitteras.

Tidpunkt och villkor för en kommande nyemission ankommer det på styrelse och bolagsstämma atl besluta om. Enligt min mening bör den nu aktuella emissionen genomföras så all en B-aktie utges för varie fyrtal A-aktier. Härigenom kommer statens andel av röstvärdet att minska till drygt 84%.

Det föreslagna sättet att fä kapital för koncernens expansion, nämligen att öka moderbolagets egna kapital, medför alt Procordia kan behålla ett hundraprocentigt ägande av de strategiskt viktiga dotterbolagen. Jag ser det som väsentligt atl denna inriktning bibehålls så atl Procordia även i fortsättningen blir moderbolag i en kraftfull industrikoncern och inte ett förvaltningsbolag med många delägda dotterbolag eller intressebolag. Som styrelsen påpekar är ett minst 90-procentigt ägande i dotterbolagen en förutsättning för att kapital fritt skall kunna flyttas mellan dotterbolagen. En ägarspridning i etl bolag som Tobaksbolaget är, enligl min mening, inte heller lämplig av andra skäl.

Jag vill erinra om den utfästelse staten har lämnat i prop. 1986/87:71 s. 19 till vissa försäkringsbolag, pensionsstiftelser och fjärde AP-fonden, att dessa vid en kommande ägarspridning av aktierna i Procordia har rält atl teckna en tredjedel av aktierna, dock lägst för 440 milj. kr. En grundläg­gande princip i försäkringsrörelselagen är att försäkringsbolagen ej får driva annan rörelse än försäkringsrörelse (prop. 1978/79: 165). Bolagens aktieplaceringar skall därför ha karaktär av ren kapitalplacering. Etl mer omfattande engagemang skulle kräva atl elt aktivt ägaransvar utövades och alt principen all försäkringsbolagen inte får driva verksamhet som år främmande för försäkringsrörelse kunde komma att åsidosättas. Jag bedö­mer dock att den utfästelse som har lämnats inle slår i strid med dessa principer.

Enligt de värderingar somjag har låtit Bohlins Revisionsbyrå och Custo-     Pron   1986/87" 126 dia göra bör aktierna kunna säljas till en överkurs om ca 250350 %, vilket innebär att en ökning av det nominella aktiekapitalet med 350 milj. kr. ger Procordia etl kapitaltillskott på 875-1 225 milj. kr.

6 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att

1.  godkänna atl staten avstår från sin företrädesrätt att teckna nya

aktier till ett sammanlagt nominellt belopp av 350000000 kr. i Pro­

cordia AB,

2.  godkänna vad jag har anfört om storleken av statens framtida

andel av röstvärdet i Procordia AB.

7 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandes överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen all anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

Bilaga I     Prop. 1986/87; 126

1 Kort presentation av Procordia AB

1.1    Historik

Procordia AB (f. d. Statsföretag AB) bildades i slutet av år 1969 (prop. 1969; 121, SU 168, rskr. 381). Den 1 januari 1970 övertog bolaget från fonden för statens aktier aktierna i 22 bolag till sammanlagt bokfört värde av drygt 1 700 milj. kr.

De till aktiekapitalets storlek dominerande industrierna var basnäring­arna stål och gruvor, med förelag som LKAB, SSAB och NJA samt skog, där det största företagel var ASSI.

Procordiakoncernen rekonstmerades, som jag tidigare nämnt, struktu­rellt och finansiellt år 1982 efter stora förluster under åren 1977-1981. Rekonstmklionen innebar atl staten förvärvade aktierna i ASSI, LKAB, NJA, SSAB och Svenska Petroleum AB från Procordia för 2 400 milj. kr. Beloppet motsvarade aktiernas bokförda värde minskal med 400 milj. kr. Del bokförda värdet på moderbolagets aktier och andelar i dotterbolag kom därefter att motsvara det egna kapitalet. Då de tunga basindustrierna lämnade gruppen sjönk kapitalbindningen med ca 40%, och konjunktur­känsligheten för gruppen minskade.

Målet för Procordiakoncernen angavs vara att under krav pä lönsamhet öka den statliga företagssektorns effektivitet och konkurrenskraft och därmed dess expansionsförmåga.

Att ur den oorganiskt uppbyggda koncernen Procordia skapa en logisk, affärsmässig struktur med uthållig lönsamhet har krävt omfattande struk­turella förändringar. Under åren 1983-1986 har etl stort antal förelag och verksamhetsgrenar förvärvats, avyttrats eller avvecklats. De förvärvade förelagen har en omsättning av ca 4 miljarder kronor. De sålda företagen har en sammanlagd omsättning om ca 3 miljarder kronor. Förändringarna har medfört att Procordias verksamhet har koncentrerats till sektorerna livsmedel, drycker och tobak, kemi/läkemedel, service och verkstad. Pro­cordia AB har sålunda lämnat såväl textil- och konfektion- som byggmate­rialområdet.

1.2    Konsumentsektorn

Affärsområdet omfattar bolagen Procordia Food, Svenska Tobaks AB, AB Pripps Bryggerier och Bryggeri AB Falken.

Procordia Food bildades vid årsskiftet 1984-1985 som moderbolag lill det tidigare Investment AB Procordias livsmedelsföretag med bl.a. Ek­ströms LivsmedelsProdukter AB (Ekströms). Denna livsmedelsgrupp har expanderat kraftigt med förvärv av bl. a. aktiemajoriteten i Önos Gmppen, Friggs Naturprodukter AB och F. Ahlgrens Tekniska Fabrik. Procordia Food omsätter för närvarande drygt I miljard kronor.

Svenska Tobaks AB är Procordias största dotterbolag, liksom det mest vinstgivande. År 1986 svarade företagel för 20 % av koncernens försälj-

ning och för 60% av rörelseresultatet i dotterbolagen. 1 enlighet med     Prop. 1986/87; 126 bolagels strategi all öka investeringarna och bättre utnyttja kompetensen inom området rökfria tobaksprodukter förvärvades år 1985 det amerikans­ka förelaget The Pinkerton Tobacco Company. Förvärvet innebär att bolaget är världens största producent av rökfria tobaksprodukter.

Procordia AB förvärvade våren 1986 AB Gambrinus med dotterbolagen AB Pripps Bryggerier (Pripps) och Bryggeri AB Falken (Falken). Procor­dias bryggeri- och läskedrycksrörelse har en marknadsandel i Sverige på drygt 60%. Huvuddelen av aktierna i Pripps dotterbolag Sollebolagen avyttrades under år 1986.

1.3   Kemi/läkemedelssektorn

Affärsområdet kemi/läkemedel omfattar bolagen Berol Kemi AB, Cea AB, KabiVilmm AB och ACO Läkemedd AB.

Berol Kemi AB inriktar sin verksamhet mot prestationskemiska tillämp­ningar inom områdena verkstadsindustri, pappers- och cellulosaindustri, malmanrikning och energiteknik. Berol Kemi erhöll år 1986 en nyemission från Procordia AB om 75 milj. kr. Rörelsen i bulkkemiföretagei Beroxo avyttrades under åren 1985-1986 till del finska företagel Neste Oy.

Cea AB tillverkar medicinsk röntgenfilm och fotosältningspapper.

KabiVitrum AB utvecklar och marknadsför internationellt en grupp lä­kemedelsprodukter av främst bioteknologisk natur samt erbjuder hämt­över ett något bredare sortiment av läkemedel och närbesläktade produk­ter på den svenska marknaden. Intravenös näringstinförsel, produkter framställda ur blodplasma samt tillväxthormon är koncernens huvudsakli­ga produktområden.

Bland viktigare förvärv och samarbelsavtal under de senaste fyra åren kan nämnas att Cutter Vitrum Inc. i Förenta staterna har förvärvats, liksom drygt 40 % av aktierna i Hepar Induslry Inc., Förenta staterna med tillverkning av heparin. Samarbetsavtal har tecknats med Baxter Travenol i Förenta staterna om försäljning av bolagets produkter inom näringstillför­selområdet. Genom utveckling av det genom DNA-teknik, dvs framställ­ning med hjälp av bakterieceller, framställda tillväxthormonet Somato-norm har KabiVitrum befäst sin ledande ställning inom områdei tillväxt­faktorer.

ACO Läkemedel AB är, mätt i antal sålda läkemedelsförpackningar, Sveriges till volym största läkemedelsföretag med produkter för sjukvård, primärvård och egen vård. För att ytterligare sänka ACO;s låga tillverk­ningskostnader har omfattande produktionsrationaliseringar och produkt­byten genomförts.

1.4   Servicesektorn

Servicesektorn omfattar bolagen SARA AB, AB AB Allmänna Bevaknings AB, BSK BS Konsult AB (BSK) AB och Liber AB.

SARA AB har etablerat en högkvalitativ hotellverksamhet i Sverige med

27 hotell. Verksamheten har under senare år inlernationaliserats genom att

10

bl.a. managementavlal har träffats för hotell i Norge, Kina och på den    Prop. 1986/87: 126 nordamerikanska kontinenten. Cateringverksamhelen, dvs. sådana restau­ranger som dnvs på uppdrag av förelag, kommuner och myndigheter, har vidgats med etableringar i Europa.

ABAB AB har utvecklats från ett renodlat bevakningsföretag lill ett modernt säkerhetsbolag med ett breddat utbud av tjänster. Förelaget sam­arbetar med SARA inom området hemservice. Samarbete sker med Svens­ka Lagerhus AB inom områdei lagring och arkivering liksom med BSK beträffande faslighetsservice. ABAB förvärvade år 1986 Östsvenska Städ.

Liber AB koncentrerar sin verksamhet till områdena läromedelstjänster och utbildningsmaterial. Detta har medfört av Liber Tryck AB, Liber Systems och Frilzes Bokhandel har avyttrats.

1.5    Verkstadssektorn

Affärsområdet omfattar bolagen Kalmar Industries AB och Cordinor AB.

Verkstadssektorn har sedan år 1983 kraftigt förändrats genom försälj­ningar och avvecklingar av förlustlyngda verksamheter. Verksamheten inom Kalmar Industries, moderbolag i verkstadsgmppen, har koncentre­rats till områden transportteknik, hanteringsleknik, träbearbetningsleknik och metallbearbetningsteknik. Kalmar Industries har genom förvärv av Kalmar France, Kalmar Irion GmbH och Coventry Climax i Storbritanni­en förstärkt sina marknadspositioner inom området hanteringsteknik.

Aktierna i bl.a. Ulveco AB, Svenska AB Navigatör, Pullmax AB, Thörns Mekaniska Verkstad AB, Vilhelmina Plast AB och SMT har sålts. Det senare företaget överläts till Machine Tool Invesl AB, där Kalmar Industries innehar 44 % av aktiekapitalet. Vidare har Kockums Industris division Skogsbruk avyttrats.

Kalmar Industries AB är moderbolag för huvuddelen av de företag som är verksamma inom verkstadssektorn. Verksamheten inom transporttek­nik bedrivs av dotterbolagen Kalmar Verkstad, Kalmar Lagab, Kalmar Nohab och Kalmar Tellus. Söderhamns Verkstäder och Waco Jonsered är verksamma inom träbearbetningsleknik och inom metallbearbetningstek­nik finns Uddcomb Sweden.

Det kraftigt föriustlyngda Cordinor AB (f. d. Regioninvest i Norr AB) har kraftigt stmkturerats om. Av ursprungligen 28 helägda bolag återstår nu 7 samt 11 delägda.

1.6    Utveckling

Procordias utvecklings- och venture-verksamhet har fr.o.m. år 1986 ut­vecklats och samordnats i ett nybildat bolag, Procordia Nova AB. Svetabs fem regionala dotterbolag ingår i Procordia Nova-gmppen. Den nya grup­pen arbetar med utvecklingsprojekt i nära anslutning till koncernens affärs­områden. För att kunna följa utvecklingen av ny teknik har Procordia Nova investerat i några med amerikanska venture capital-företag.

2 Procordias verksamhet

'""P-

' "'

Procordias resultat efter finansiella kostnader och intäkter förbättrades under år 1986 till 901 milj. kr. Följande sammanställning redovisar några riktiga ekonomiska uppgifter om verksamheten under år 1986. Det bör noteras atl samtliga ekonomiska uppgifter om Procordia-koncernen för år 1986 år preliminära (milj. kr.). Räntabililetsuppgifter anges i förhållande till sysselsatt kapital.

Omsällning

15 299

Rörelseresultat

938

Resultat efter finansnetto

901

Sysselsatt kapital

10 027

Ränlabilitet (%)

14,0

2.1  Konsumensektorn

Konsumenlseklorn omfattar, somjag tidigare har nämnt. Svenska Tobaks AB, livsmedelsgruppen Procordia Food och bryggerierna Pripps och Fal­ken. Under år 1986 svarade dessa bolag för 46% av koncernens försälj­ning, 95% av rörelseresultat och 27% av antalet anställda.

Följande sammanställning redovisar några väsentliga ekonomiska upp­gifter om sektorn (milj. kr.).

1986

Drycker'

Livsmedel

Tobak

Summa

Omsättning

2790

1050

3 132

6972

Rörelseresultat

195

63

644

898

Resultat efter finansnetto

207

38

762

1007

Sysselsatt kapital

1547

581

3 182

5310

Räntabilitet, procent

16,6

11,8

25,8

21,7

' Avser perioden den 1 april-31 december 1986.

Svenska Tobaks AB tillverkar cigaretter, cigarrer, röktobak och snus. Bolaget omsätter drygt 3 miljarder kronor. Cigaretter är det helt domine­rande produktslagel. Tobaksbolagets andel av den svenska tobaksmarkna­den är 85%, Dotterbolaget The Pinkerton Tobacco Company i Förenta staterna, med produktionsanläggning i Owensboro, Kentucky, tillverkar rökfria lobaksprodukter, främst luggtobak. Tobaksbolagets produktions­anläggningar ligger i Arvika, Göteborg, Härnösand och i Malmö. Tobaks­bolagels andra dotterbolag är La Paz som finns i Belgien, Frankrike och Nederländerna. Antalet anställda är ca 3 000, varav ca I 400 i Sverige.

Procordia Food är moderbolag för tiotalet dotterbolag i koncernens livsmedelsgrupp. Procordia Food omsätter I miljard kronor och har drygt 1 000 anställda. De två största bolagen i koncernen är F. Ahlgrens Teknis­ka Fabrik med dotterbolagen Pix AB och Ekströms LivsmedelsProdukter AB. Ahlgrens har säte i Gävle och dotterbolag i Norge, Finland, Danmark och Schweiz. De viktigaste produkterna är halstabletter och konfektyr under märkesnamnen Läkerol och AKO-Kola. Omsättningen uppgår lill ca 300 milj. kr., varav 45% på export.

Ekströms - med produktionsanläggning i Örebro - tillverkar livsme­

delsprodukter som efterrätter och mellanmål. Bolagets omsättning är ca

12

300 milj. kr. Inom de produklsegmenl Ekströms bearbetar har bolaget en    Prop. 1986/87: 126 genomsnittlig marknadsandel pä ca 65 %. Antalet anställda är ca 250.

önos Gruppen AB, elt annal dotterbolag lill Procordia Food, tillverkar saft, sylt, grönsaks- och sillinläggningar i Tollarp och Färjestaden. Antalet anställda är 185 och omsättningen ca 230 milj. kr.

Övriga bolag i Procordia Food-koncernen är AB Boviks Konservfabri­ker, Jede Aulomaler AB, SARA Fisk AB, AB Hugo[REDACTED_EFTERNAMN] och Grill­mästaren.

AB Pripps Bryggerier och Bryggeri AB Falken utgör tillsammans affärs­område drycker inom konsumentsektorn. Bolagen har tillsammans en marknadsandel på 60%. AB Pripps Bryggerier är Sveriges största öl- och läskbryggeri med produklionsanläggningar i Bromma, Göteborg, Malmö och Sundsvall. Pripps omsätter ca 2,5 miljarder kronor och har ca 2 200 anställda. Bryggeri AB Falken är Sveriges näst största bryggeri med sin produktion förlagd till Falkenberg. Bryggeriet omsätter drygt 400 milj. kr. och har ca 200 anställda.

2.1.1 Affärsinriktning

Tobaksrörelsen är en stor och stabil vinstgeneraior. Företagets resultat­mässiga dominans inom koncernen är både en styrka och en riskfaktor. Det mest vinstgivande produktområdet cigaretter har dock fått vidkännas en kraftig vikande totalmarknad. Konsumtionsminskningen kommer san­nolikt atl fortsätta. Konkurtensen från de stora internationella tobaksbola­gen ökar. Dessa genomför myckel omfattande reklaminsatser via interna­tionella media bl.a. i samband med sportevenemang. Denna utveckling understryker betydelsen av tobaksbolagets strategiska beslut att stärka sin internationella ställning inom produktområdena cigarrer och rökfri tobak.

Försäljningen av produkter inom området rökfri tobak, som t. ex. snus och tuggtobak, expanderar och volymen ökar med 3-6% per år. Tobaks­bolaget blev med förvärvet av The Pinkerton Tobacco Company i Förenta staterna världens största producent av rökfria lobaksprodukter. En över­gång frän röktobak till rökfri tobak innebär att hälsoriskerna minskar.

På längre sikt bedömer Procordia alt det kan bli nödvändigt alt struktu­rera om den skandinaviska cigarellmarknaden för att möta den hårdnande konkurrensen. I ett längre perspektiv kan en sådan utveckling kräva stora investeringar, men under de närmaste åren bör Tobaksbolaget kunna fort­sätta alt generera stora positiva kassaflöden.

Bryggeri- och läskedrycksrörelsen - Pripps och Falken - förväntas presentera en tämligen hög och stabil vinstnivå. Marknaden för öl, sporl-och läskedrycker i Sverige ökar. Kontinuerliga ersätlningsinvesteringar uppgår dock lill ansenliga belopp, varför någon kapilalfrigörelse av bely­delse knappast kan påräknas.

Livsmedelsrörelsen (Procordia Food) innefattar företag och produktom­råden med väsentligt större exportförulsättningar än vad som i allmänhet gäller för svensk livsmedelsindustri.

13

Hit kan räknas Ahlgrens med Läkerolsortimeniet, Ekströms dessert-och soppsortimenl samt Jede-Automalers aulomatprogram för varma drycker, vilket redan rönt framgångar internationellt.

t 2    Riksdagen 1986/87. 1 suml. Nr 126

I samtliga fall rör det sig om unika produkter inom områden som är jämförelsevis fria från de handelshinder som i övrigl är kännetecknande för livsmedelsbranschen.

För all åstadkoma en exportandel av belydelse i dessa bolag, krävs för det första atl positionen pä hemmamarknaden stärks genom dels elt breda­re sortiment, dels atl hemmamarknaden vidgas geografiskt lill alt omfatta hela Skandinavien.

För det andra är det väsentligt att på varie enskild exportmarknad kunna marknadsföra dessa exportprodukter inom ramen för etl kompletterande och på resp. marknad redan existerande och väl inarbetat sortiment.

För alt stärka positionen på hemmamarknaden liksom för atl få tillgång till ett redan existerande sortiment på resp. exportmarknad krävs investe­ringar i form av företagsförvärv.

De nödvändiga förvärven kan förväntas bli av den storleksordningen att de faller utanför ramen för vad Procordia Foods nuvarande kapitalbas mäktar med. För att genomföra av denna internationella och exportfräm­jande strategi förutsätts således tillskoll av riskvilligt kapital.

Sammanfattningsvis konstaterar Procordias styrelse atl bolagen inom konsumenlseklorn bör kunna finansiera sin egen utveckling och därutöver ge etl icke oväsentligt överskott.

Prop. 1986/87:126

2.2 Servicesektorn

Servicesektorn omfattar somjag tidigare nämnt förelagen ABAB, SARA AB, Liber AB och BSK AB. Dessa bolag svarade år 1986 för 23% av koncernens försäljning, 4% av rörelseresultatet och 45 % av antalet an­ställda.

Följande sammanställning redovisar några väsentliga ekonomiska upp­gifter om sektorn (milj. kr.).

1986

ABAB

BSK

SARA

Liber

Summa

Omsällning

463

67

2 293

680

3 503

Rörelseresultat

12

2

74

-46

42

Resulial efler finansnetlo

16

2

76

-59

35

Sysselsall kapital

128

8

661

190

987

Räntabilitet, procent

19,9

21,7

16,2

negativ

9,2

ABAB är etl tjänsteföretag inom områdei bevaknings- och säkerhetsser­vice. Bolaget omsätter ca 460 milj. kr. Huvuddelen av verksamheten utgörs av personell bevakning och ABAB har inom detta område en marknadsandel om ca 30%. Antalet anställda uppgår till ca 2 700.

SARA AB driver hotell-, restaurang- och cateringsservice. SARA-kon-cernen omsätter ca 2,3 miljarder kronor och har ca 7 300 anställda. SARA:s hotellverksamhel omfattar 27 hotell i Sverige och 2 i Norge. Managementavtal och förvärv av managementbolag har skett för 2 hotell i Danmark, Golden Flower Hotel i Xian i Kina samt en kedja om 6 svilholell i Förenta staterna samt 1 hotell på Manhallen i New York. Del senare beräknas slå klart hösten 1988.

14

Liber AB är landels näst största läromedelsutgivare. Bolaget är mark- Prop. 1986/87; 126 nadsledande inom en rad ämnesområden i grundskola, gymnasieskola och inom vuxenutbildning. Utbildningsförlaget erbjuder utbildningsmyndighe-lerna förlagsservice. Allmänna Förlaget erbjuder iryckupphandling och föriagsdistribulion. Skrivab marknadsför kontors- och skolmaterial. Pro-duktionsanläggningarna är belägna i Slockholm, Malmö och Växjö. Kon­cernen omsätter 680 milj. kr. och har drygt 600 anställda. Liber har under de senaste åren koncentrerat och stmklureral om sin verksamhet. De kostnader och det stora arbete som krävts härför har påverkat affärsverk­samheten negativt. De enheter som nu finns kvar har dock visat goda resultat under en lång period.

BSK AB är etl konsultföretag inom arkitektur och inredning saml bygg-nadskonslruktion. Omsättningen uppgår till ca 65 milj. kr. och antalet anställda är ca 175.

2.2.1 Affärsinriktning

De två dominerande bolagen inom Procordia på serviceområdet är ABAB och SARA. ABAB:s expansionsmöjligheter ligger i första hand i att öka marknadsandelarna på den svenska marknaden och att erbjuda bevak­ningstjänster i kombination med tekniska systemlösningar. För att ta till vara dessa möjligheter har ABAB under senare lid förvärvat företag inom traditionell bevakningstjänst som Grangärde Säkerhetskonsult, Bevak­nings AB och Länsbevakning i Skaraborgs län. Inom områdei komplette­rande säkerhetslösningar har ABAB förvärvat Helsingborgs Låsjour och aktiemajoriteten i TO-BE Hundbevakning. ABAB har vidare bildal ABAB Dalasäkerhet AB för transporter och förvaring av dalamedia. Tricon Fas­tighetsteknik har ABAB startat tillsammans med syslerbolaget BSK AB. Svenska Lagerhus AB, som säljer arkiverings- och lagringstjänster, har överförts till ABAB som helägt dotterbolag.

Den traditionella serviceformen med hög personalinlensilel och begrän­sat teknikinnehåll, som hittills har dominerat ABAB:s verksamhet, är föga kapitalintensiv. Åven med ökat teknikinnehåll kommer expansionen att kunna ske utan kapitaltillskott. ABAB;s strategi bör mot denna bakgrund kunna finansieras med egna vinstmedel.

SARA:s verksamhet omfattar hotellrörelse, restaurangverksamhet och cateringservice. En expansiv strategi är inte bara önskvärd utan också nödvändig för att nå långsiktiga konkurrensfördelar och därmed uthållig lönsamhet.

SARA Hotels är verksamt inom elt område där internationell marknads­föring och samarbete ökar i belydelse. Den svenska hotellverksamheien inriktas mer och mer mol affärsresenärer och utländska köpstarka turister. SARA;s huvudkonkurtenter om dessa hotellgäsler är främst internalionelll verksamma hotellkedjor. För atl nå nämnda målgrupper måste SARA Hotels etablera sig som en internationell hotellkedja på marknader som är intressanta ur svensk affärs- och turislsynvinkel. Etl vikligt inslag i en sådan marknadsföring är att vara ansluten till något eller några av de stora internationella bokningssystemen.

SARA;s internationalisering sker främst genom s. k. management avtal     Prop. 1986/87: 126 som innebär alt SARA ansvarar för driften av hotellrörelsen. SARA;s expansion utomlands kan därför betraktas som ren tjänsteexport. SARA har utvecklat en unik kompetens alt operera högklassiga hotell med lågt personalbehov per gäst jämfört med internationell standard.

En sådan strategi kräver att verksamheten har en större omfattning än den nuvarande. Vidare krävs investeringar i systemutveckling saml förny­else och höjd servicenivå inom hotell- och restaurangrörelserna. Slutligen behövs även en inlernalionell framtoning.

Strategin medför ett stort investeringsbehov dels för alt öka verksamhe­tens omfattning, dels för att upprätthålla och utveckla den nuvarande verksamheten. Genom leasingkonlrakt på hotellfasiigheter och franschi-sing för vissa verksamheter kommer SARA självt atl i huvudsak kunna finansiera sin verksamhet.

Vid sidan om ABAB;s och SARA;s olika basverksamheter finns utveck­lingsbara affärsidéer inom näraliggande områden. Elt konkret exempel pä detta är en stor efterfrågan på städtjänster från såväl ABAB:s uppdragsgi­vare som från SARA;s kunder. Bakgrunden är alt alll fler organisationer och företag dels avvecklar städning i egen regi, dels söker extern seriös samarbetspartner som kan erbjuda paketlösningar av tjänster som bevak­ning, mathållning och städning. Därtill kommer ökade krav på s. k. säker-hetsstädning vid sekretesskänsliga arbetsplatser.

ABAB och SARA har tagit första steget i riktning mot denna affärsidé genom förvärv av ett städbolag. Ett fullföljande av affärsidén förutsätter ytterligare förvärv och investeringar.

Därutöver bör koncernens kompetens inom serviceektorn kunna utnytt­jas för att bygga upp servicekoncept inom t.ex. vårdsektorn för att kom­plettera och bygga på den service som samhället tillhandahåller.

Procordia bedömer atl Serviceseklorn kan utvecklas ytterligare. Ut­vecklingstakten bestäms av lönsamhet och tillgång på riskkapital.

2.3 Verkstadssektorn

Verkstadssektorn omfattar Kalmar Industries och Cordinor AB. Dessa bolag svarade år 1986 för 11 % av koncernens försäljning och 10 % av antalet anställda. Rörelseresultatet var negativt.

Följande sammanställning redovisar väsentliga ekonomiska uppgifter om sektorn, (milj. kr.)

1986

Cordinor

Kalmar

Summa

Omsättning

240

1507

1747

Rörelseresultat

-30

23

-7

Resultat efter finansnetlo

-27

11

-16

Sysselsatt kapital

145

985

1 130

Räntabilitet %

negativt

7,4

4,5

Kalmar Industries är moderbolag i en koncern verksam inom områdena

hanteringsteknik (Kalmar LMV, Kalmar Irion, Coventry Climax), trans­

portteknik (Kalmar Verkstad AB, Kalmar Lagab, Kalmar Tellus, Kalmar

16

Nohab), träbearbetningsleknik (Söderhamns Verksläder, Waco Jonsered)     Prop. 1986/87; 126 och verkstadsteknik (Uddcomb).

Kalmar Industries omsätter drygt I 500 milj. kr. och har en exportandel om ca 55 %. Dotterbolaget Kalmar LMV med tillverkning i[REDACTED_EFTERNAMN] och Lidhult sysselsätter ca 650 personer och omsätter ca 470 milj. kr. Bolaget är den största tillverkaren i våriden av tunga truckar och har en marknads­andel om ca 35%. 1 Europa är Kalmar LMV den största tillverkaren av mellantunga truckar. För tillverkning av små och mellanstora truckar har Kalmar Industries förvärvat Irion i Västtyskland och Coventry Climax i England.

Kalmar Verkstad AB tillverkar rälsfordon som lokdragna personvagnar och dieselfordon samt lok. Produktionen sker i Kalmar. Omsättningen uppgår till drygt 215 milj. kr. och antalet anställda ca 420.

Cordinor AB är moderbolag för en grupp förelag verksamma företrädes­vis i Norrbotten och omsätter ca 240 milj. kr. Produktionen beslår bl. a. av lung transport- och hanteringsutmslning i dotterbolagen Kiruna Tmck AB, klimatanläggningar i Kryolherm, inredningar för marint bruk i Isola-min-Ecomax, plålbearbetning för olika applikationer i Pajala Mekaniska AB. Produktionsorter är Överkalix. Kiruna, Piteå, Luleå, Haparanda och Pajala. Gruppen sysselsätter ca 320 personer.

2.3.1 Affärsinriktning

Procordias verkstadssektor består i dag av flera affärssegment med sins­emellan varierande produktions- och marknadsförutsättningar. För atl ut­veckla en mer framgångsrik och växande verkstadsindustri kommer en koncentration till etl eller två verksamhetsområden alt ske. Expansion sker inom detta/dessa för att uppnå en större omsättning som i sin tur är nödvändig för alt uppnå skalfördelar i produktionen och en tillräcklig bas för framgångsrik exportförsäljning.

Hanteringsteknikområdet svarar i dag för ca 40% av Procordias verk­stadsförsäljning och är därmed det enskilt största segmentet och ett områ­de där Procordias produkter åtnjuter högt anseende och bred marknads­spridning. Den goda marknadsposition som Kalmar LMV och övriga han­teringsteknikföretag i gmppen har är en god bas för fortsaU utveckling. I huvudsak måste expansionen ske på utlandsmarknaderna. Internationali­seringen av verksamheten kommer att säkerställa en tryggare utveckling för de svenska enheterna.

En omstmkturering efter sådana linjer har redan inletts genom förvärv av bl. a. Kalmar Irion i Tyskland och Coventry Climax i Storbritannien med tillverkning av mindre imckar. Denna utveckling bör fullföljas med ytteriigare förvärv. Nettobehovet av kapital för alt strukturera om sektorn bedöfris uppgå till storieksordningen 350-450 milj. kr.

17

2.4 Kemi/läkemedelssektorerna

Prop. 1986/87; 126

Affärsområdet beslår av bolagen ACO Läkemedel, KabiVitrum, Berol Kemi och Cea. Dessa bolag svarade år 1986 för 20 % av koncernens försäljning, 10 % av rörelseresultatet och 16 % av antalet anställda. Föl­jande sammanställning redovisar nägra vikliga ekonomiska uppgifter om affärsområdet (milj. kr.).

1986

ACO

Kabi

Cea

Berol

Summa

Omsättning

348

1524

206

995

3 073

Rörelseresultat

40

18

- 4

43

97

Resultat efter

finansnello

29

-15

-13

36

37

Sysselsatt kapital

217

1245

173

518

2 154

Ränlabilitet %

19.5

2,7

negaliv

10,3

5,8

Affärsområdet skiljer sig från övriga affärsområden dels genom den forsknings- och utvecklingsbaserade kunskapens centrala belydelse för verksamheten, dels genom företagens stora beroende av utlandsmarkna­derna. Inom affärsområdet har Procordia valt att prioritera läkemedelssek­torn.

Kemisektorn består av Berol Kemi AB och Cea AB. Berol Kemi AB i Stenungsund producerar etylen och etanolaminer, cellulosaderivat och etoxylat. För alt minska beroendet av standardkemikalier har bolaget målmedvetet utvecklat prestationskemikalier för verkstadsindustrin, pap­pers- och cellulosaindustrin. Under 1985/86 investerade Berol ca 70 milj. kr. inom dessa områden. Bland övriga utvecklingsprojekt kan nämnas ett projekt för atl ta fram vattenbaserade kallvalsningsvätskor för aluminium, elt nytt kemisystem för att svärta av returpapper som har introducerats hos Munksjö samt att Berol i samverkan med flera universitet och högsko­lor driver ett forskningsprojekt i syfte att kartlägga samband mellan använ-daregenskaper, molekylstmkturer och processparametrar. Sammanfatt­ningsvis borde de investeringar som gjorts i icke kommersialiserade FoU-projekt representera ett icke oväsentligt värde. Berol Kemi omsätter ca 1000 milj. kr. och har drygt 800 anställda. Företagel har produktionsan­läggningar i Stenungssund, Domsjö och en mindre anläggning i Förenta Staterna.

Cea AB tillverkar röntgenfilm och fotosältningspapper i sina anläggning­ar i Strängnäs. Omsättningen är ca 230 milj. kr., varav ca 180 hänför sig till utländska dotterbolag. Antalet anställda är ca 250.

KabiVitrum är ett högteknologiskt läkemedelsföretag, som arbetar inom några få avgränsade områden, där företaget har nått en ledande ställning. Av omsättningen om ca 1 500 milj. kr. svarar utlandsförsäljningen för ca 1200 milj. kr. Produkterna säljs i ca 60 länder, genom bl.a. 15 egna dotterbolag. Antalet anställda är ca 2 100, varav ca 600 i utlandet. Produk­tionen sker i Stockholm, Frankrike och Förenta staterna. Forsknings- och utvecklingskostnaderna uppgår till ca 235 milj. kr. och inom dessa områ­den sysselsätts mellan 400-500 personer huvudsakligen i Sverige, men också i Förenta staterna. KabiVilmms största produktområde, klinisk

näringstillförsel, omsätter ca 700 milj. kr. Företagels fettemulsion Inlrali-     Prop. 1986/87: 126 pid har ca 60 % av världsmarknaden.

Del näst största området utgörs av tillväxtfaktorer där tillväxthormonet Somalonorm har en marknadsandel (exkl. Förenta staterna där produktion av patenlskäl inle kan registreras) av drygt 50 %. Produkten var del andra läkemedlet i väriden som producerades med hjälp av rekombinant DNA-teknik, 18 månader efter lansering av Somalonorm säljs produkten nu i mer än 50 länder. Somalonorm ersatte på flera vikliga marknader det humana tillväxthormonet Crescormon, vilket Kabi drog tillbaka år 1985.

KabiVitrum besitter ett stort kunnande inom blodområdel. Förelaget tillverkar dels en rad plasmaproteiner vilka framställs genom fraklionering av svensk blodplasma, dels ett anlal produkter inom områdena koagulation och irombosbehandling.

KabiViirums pharmaenhet, med produktion av bl.a. medel mot urin-inkonlinens, arbetar främst inom den nordiska marknaden med elt anlal egna och inlicensierade produkter. De sistnämnda produkterna är andra företags produkter, vilka KabiVitrum har rält att sälja på vissa marknader.

ACO Läkemedel AB omsätter 350 milj. kr. och har ca 450 anställda i anläggningar i Solna, Slockholm och Matfors.

ACO arbetar huvudsakligen på den svenska marknaden inom i huvudsak fyra områden; sjukhusprodukter, primärvård/basläkemedel, egenvård/ förebyggande vård och hudvård.

ACO har under senare år lagl allt störte del av sina utvecklingsresurser på all ta fram basläkemedel för den svenska marknaden. Intresset för s. k. genetiska produkter ökar kraftigt från många läkemedelsföretag och ACO:s utvecklingsarbete inriktas på alt baserat på kända substanser ta fram produkter med bättre egenskaper och användarfördelar lill konkur­renskraftiga priser.

KabiVitrum och ACO har tillsammans ca 13-14% av den svenska läkemedelsmarknaden vilket innebär att Procordiakoncernen omsätlnings-mässigl ligger på andra plats efter ASTRA-koncernen som har en andel på 17-18%.

2.4.1 Affärsinriktning

Genom läkemedelsföretagen KabiVitrum och ACO har Procordiakoncer­nen långvarig erfarenhet av och kunskap om läkemedelsindustrins teknolo­gi och marknader. För att ta lill vara denna kompetens och utnyttja företagens utvecklingsmöjligheter prioriteras läkemedelssektorn i koncer­nens utvecklingsarbete.

Läkemedelsindustrin utvecklas fortfarande snabbi med årliga omsätl-ningsökningar på 20-25%. Lönsamheten är också god. Såväl ACO som l.ex. Astra och Pharmacia har en avkastning på sysselsatt kapital i stor­leksordningen 20%. Att KabiVitrum just nu har en otillfredsställande räntabilitet beror dels på tillfälliga motgångar för den långsiktigt lönsamma produkten tillväxthormon, dels på svagheter i Kabis tidigare marknads-och produktstrategi.

Efler flera år med god försäljningsökning och resullatförbättring drabba-

19

des KabiVitrum under år 1985 av en rad händelser som ledde till att Prop. 1986/87: 126 försäljningen minskade och att resultatet sjönk dramatiskt. Denna utveck­ling belyser de risker som finns i läkemedelsbolag. KabiVitrum blev bl. a. tvunget att stoppa distributionen av del humana tillväxthormonet Crescor­mon samt de blodplasmaprodukler som kunde tänkas vara bärare av AIDS-virus.

1 december 1985 inleddes mot bakgrund av bl. a. dessa två händelser en grundlig analys av verksamheten. Denna genomgripande översyn av Kabi­Vitrum är nu avslutad. Strategierna för verksamheten är fastlagda. Analy­sen resulterade också i etl program för att förbättra resultatet. Mot slutet av år 1986 bökade detta program ge resultat samtidigt som leveranserna av Somalonorm tog fart. KabiViirums rörelseresultat för det sista lertialet år 1986 blev -f 61 milj. kr.

Läkemedelsområdet balanserar från finansiell synpunkt konsumentsek­torn. Konsumenlseklorn är en stabil vinst- och penninggenerator, medan läkemedelsområdet har en sä hög expansionstakt att den trots en god lönsamhet behöver tillskott av riskkapital utöver intjänade vinstmedel.

Sjukvårdskostnaderna har i de flesta länder stigit kraftigt och läkeme­delsindustrin får alll svårare alt genomföra prisökningar. Industrin slår således inför kravet atl öka koslnadseffekiiviteten i verksamheten för atl behålla en god lönsamhet. Detta kommer att kräva såväl sammanhållna väl genomtänkta affärskoncept och omstruktureringar som rationell produk­tion och försäljning. Utvecklingen av KabiVitrum från marknadsstrategisk synpunkl kommer att inriktas på att ytterligare stärka förelagets ställning på hemmamarknaden, dvs. de nordiska länderna. Detta kommer att ske bl. a. genom atl produktprogrammet breddas både genom ökad inlicensie-ring som eget utvecklingsarbete. Åven KabiVitrum kommer inom valda indikationsområden att öka sin aktivitet inom basläkemedelsomrädet.

KabiVitmms mål är att utvecklas till etl europeiskt läkemedelsföretag med marknadsföringsresurser för alt i egen regi kunna bearbeta i första hand sjukhusmarknaden. Resurserna, i första hand inom huvudmarkna­derna Förbundsrepubliken Tyskland, Frankrike och Storbritannien, måste därför byggas ut. För att uppnå målet krävs också att produktprogrammet utökas, t. ex. inom näringstillförselområdel så atl KabiVitrum har möjlig­het att inom valda områden uppträda med kompletta sortiment.

För att kunna genomföra denna strategi på ett framgångsrikt sätt krävs att KabiVitrum förvärvar ett antal företag.

Inom de stora marknaderna Förenta staterna och Japan har KabiVitrum ambitionen att för sina teknologiskt mest avancerade produkterna samar­beta med för varie produktområde lämpligaste partner. Som ett exempel härpå kan nämnas samarbetet med Baxter-Travenol inom näringstillför­selområdet i Förenta staterna. Denna strategi kräver att KabiVitrum - för alt bli en intressant samarbetspartner - kan behålla sin ställning inom de områden där bolaget nu är ledande.

KabiVitrum besitter etl myckel slort kunnande inom emulsions- och

bioteknik liksom inom ett antal intressanta indikationsomräden. Detta har

medfört att KabiVitrum i dag bearbetar elt antal myckel intressanta ut­

vecklingsprojekt inom emulsions- och bioteknologiområdena. Ökade re-

20

surser medför atl KabiVitrum ytterligare skulle kunna utnyllja sina myckel    Prop. 1986/87; 126 goda produktutvecklingsmöjligheler.

Även inom ACO pågår ett intensivt utvecklingsarbete, främst genom produktutveckling baserad pä redan kända substanser.

Genom nya beredningsformer, bl.a. med långsammare utsöndring av aktiva substanser (s. k. slow release) kan ökade fördelar vinnas för såväl patienten som från vårdkoslnadssynpunkt.

Den avancerade delen av sjukvärden utgör endasi en liten del av den totala sjuk- och hälsovården. Det är därför intressant atl bredda verksam­heten mol i första hand egenvård och förebyggande vård. ACO, som sedan flera år arbetat inom detta område, har möjligheter lill ytterligare ökade insatser.

Sammanfattningsvis skall alliså affärsområdet utvecklas genom atl;

-

bredda utbudet av produkter och serviceerbjudanden för öppenvård och förebyggande vård inom Norden.

-

kraftigt bygga ut marknadsorganisalionerna för sjukhusprodukler i För­bundsrepubliken Tyskland och Frankrike,

-

internationellt lansera nya högteknologiska produkter inom hjärl/kärl-och tillväxthormonområdena,

-

företagens forskningsverksamheter byggs ul bl. a. inom molekylårbiolo-gi och emulsionsteknik,

- affärsverksamheten byggs ut inom diagnostikaomrädet.

Läkemedelsindustrin befinner sig för närvarande i en period av struktu­

rella förändringar. Produktbyten och förelagssammanslagningar har blivit

allt vanligare. Del är Procordias ambition atl stärka de egna bolagens

positioner både genom atl utveckla det nuvarande produktsortimentet och

genom alt delta i de nämnda strukturella förändringarna och därigenom

möjliggöra atl affärsområdet uppnår en avkastning som väl är i nivå med de

bästa läkemedelsföretagens.

2.5 Utveckling

Procordiakoncernens forskning och utveckling sker i stor utsträckning inom de enskilda produklbolagen med direkt inriklning på de olika bola­gens verksamhet.

Elt särskilt utvecklingsbolag, Procordia Nova, har bildats för atl utveck­la nya affärsidéer och företag inom områden som anknyter till Procordias affärsområden, men som inle naturligt ligger inom resp. dotterbolag. Pro­cordia Nova liksom det på bioteknologi specialinriktade minoritelsbolaget KabiGen utgör redskap för koncernen all inplanlera nya tekniska lösningar och avancerade forskningsprodukter i koncernens förelag. Speciellt när det gäller verksamheter som ligger mellan koncernens affärsområden har Procordia Nova en väsentlig roll.

För att fungera väl måste såväl Procordia Nova som KabiGen ha en

omfattning av verksamheten som tillåter enheterna atl behålla och entusi­

asmera en kreativ personal. De måste ha en någoriunda långsiktig ekono­

misk bas som ger handlingsfrihet och förhållandevis god uthållighet.

21

Statsföretags dotterbolag per 1983-01-01

ABAB, Allmänna Bevaknings AB

Berol Kemi AB

Beroxo AB

BSK BS Konsult AB

Ceaverken AB

AB Eiser

Investment AB Procordia KabiVitrum AB Kalmar Kockum AB Kockumalion AB

Kockums Industri AB Laxå Bruks AB Liber Grafiska AB Nyckelhus AB Pullmax AB

Regioninvest i Norr AB

Rockwool AB

SARA AB

Serva Promotion AB

SMT Machine Company AB

Statsföretag International AB

AB Statsföretagens Samköp

Swedish Industriai Development Corporation (SID)

Svenska Lagerhus AB

Svenska Risk Management Service AB

Svenska Utvecklings AB Svetab, Svenska Industrietablerings AB Toolboxgruppen i Stockholm AB Uddcomb Sweden AB

Intressebolag
[REDACTED_EFTERNAMN] Byggmaterial AB Bilfragmenlering AB AB ID-Kort AB Sajo Maskin Sweden Center Japan AB

BUaga 2     Prop. 1986/87; 126

22

Sammanställning avyttrade/förvärvade bolag inom Procordia-koncernen sedan 1 januari 1983

Avynradeise prop. 1982/83:65 s. 13, 15)

Prop. 1986/87: 126

Förelag

Omsällning     Anlal

milj. kr,

anst

Anmärkning

Beroxo AB

543
[REDACTED_EFTERNAMN] Bygg AB

1 059

(BSK AB)

Innovenl AB

2,!

(Berol Kemi)

AB Syntes

108

Eiser-koncemen

300

Oscar Jacobson AB

Eiserlex AB

Trivab Konfektions AB

Craftgruppen AB

Tiger Rang AB

Cewilko AB

Eiser Inlernational AB

Eiser Trikå AB

AB Jersey Modeller

AB Malmö Strumpfabrik

AB Eiser Strumpfabriken (KabiVitrum AB)

Swedrug AB

ACOs Gbgs-fabrik

KabiVitrum SARL, Italien (Kalmar Industries AB)

Ulveco-koncernen

Kockums Ind, Australien

SMT Machine Company AB

Kockums Industri AB)

Division Skogsbruk Laxå Bruks AB (Liber AB)

C E Frilzes Kungl Bokhandel

Unicom Handelshus A/S

Liber Systems

Liber Tryck AB Nyckelhus AB Pullmax AB (Cordinor AB)

Mekinor AB

Labslalus AB

Miljöförbätlring AB

Oclopus Energi AB

Mekinor Metall AB

Elenorr AB

Remarko AB

Källdata Ekonomisystem AB

Aifatherm AB

Norrbil AB (AB Pripps Bryggerier)

Sollebolagen AB Rockwool-koncernen

Isenla AB (SARA AB)

Canteen AB

Denco AB AB Sajo Maskin

300 1497

80 1450

5

15

-

130

3

3

240

500

85

70

219

405

44% kvar i del ny­bildade bolaget MTl (moderbol till SMT)

350

400

Prop. 78/79: 124 s. 6,

35

91

32

45

27

24

7

35

92

185

127

300

181

1

398 10

3

1

2-3

6

2% kvar

15

20

6-7

20

50% kvar

7

17

25 % kvar

3

6

20% kvar

3

6

25 % kvar

32

44

25 % kvar i mb till Aifatherm Kiruna Grus &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:12.0pt'p class=MsoNormal style='margin-left:8.0pt'> 8

6

50% kvar

1000

247

27% kvar

940

2 000

4,5

11

13,8

31

122

233

23

Förelag

Omsättning    Anlal

milj. kr,

ansl

Anmärkning

Prop. 1986/87; 126

Saxylle-Kilsund AB

40

ca 100

Svenska AB Navigatör

420

768

AB Momenio

AB Pumpex

Sinjel Syslem AB

FIAB Syslem AB

JH Tidbeck AB

Bix Skruv &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.4pt'p class=MsoNormal>

Millronic AB

Plast AB Rune[REDACTED_EFTERNAMN]

Johnssons Söner AB

AB Kabo Plast

Swedese Möbler AB

Osby Sjukvårdsprodukter AB

Navigatör Fastighets AB

Thörns Mek. Verkstad AB

23

93

Vilhelmina Plast AB

13

67

Nedlagda förelag

Serva Promolion AB

46

43

Stiglex AB

22

147

Inom ramen för PROCORDIA NOVAs verksamhet (SU, Svetab) har ett antal företag avyttrats.

Förvärv av dotterbolag och inlressebolag

Företag

Omsättning,

Anlal

Anmärkning

milj. kr.

anst

(ABAB)

Larmassistans i Malmö AB

Larmassistans i Gbg AB

14

80

Tivedens Vakt AB

1

5

Grangärde Säkerhetskonsult

och Bevaknings AB

2

10

TO-BE Hundbevakning

3

5

60%

Länsbevakning i R-län

1

5

Helsingborg Låsjour

1

5

Östsvenska Städ AB

15

140

(Berol Kemi AB)

Filo Chemical Inc.

8milj.US$

6

Etenförsörjning AB

-

1

20%

AB Carbogel

6

22

25 % (ulvecklingsprojekl)

Svensk Etanolkemi AB

35

35

50%

(BSK AB)

Sjukhuskonsult BSK/AN AB

0,5

2

Bryggeri AB Falken

450

200

91%

(Kabivitrum AB)

CutterVitram, USA

35 milj. US$

140

Kabi Fides S.A., Spanien

32,5

33

Ökning med 40% 111190%

Hepar Industries, USA

2 700 milj. US$

40

44%

(Kalmar Industries AB)

Kalmar France

55

20

Köpl51%, ägernu 100%

Kalmar Irion GmbH

125

100

Jonab AB

35

19

db lill Waco Jonsereds

Gubisch, Väsuyskland

7 milj. DM

77

26%

Tico AB

84

98

36%, db lill Söder­hamns Verksläder

Kalmar Tellus AB

32

35

Coventry Climax, England

250

500

24

Förelag

Omsättning

Anlal

Anmärkning

milj, kr.

anst

AB Pripps Bryggerier

2000

2 700

(Procordia Food AB)

Boviks Konservfabriker

16.8

36

Friggs Naturprodukter

40,4

43

db till Ekslröms

Önos Gruppen AB

189

200

81,5%

Griilmästaren AB

4,4

6

db till Hugo[REDACTED_EFTERNAMN]

F Ahlgrens Tekn Fabrik

335

460

Oy Alex F.[REDACTED_EFTERNAMN] AB

17

16

db lill Ahlgrens

(Cordinor AB)

Imac AB

250

15

50%, db lill Isolamin

De-Icing Syslem KB

0

2

60%

(SARA AB)

Koslförsörining AB

52

241

Reslauranl AB Norma

19,8

276

Arenakök AB

2,7

9

BKR, Vasllyskland

65

275

db till nybildade

Park Suile Hotels, USA

SARA Culinar GmbH Managementförelag, 51 % -)- oplion på ålerslående 49%

Prop. 1986/87:126

(Svenska Tobaks AB) Pinkerton Tobacco Co

(Procordia Nova AB) idé-Dala AB

850 3,3

700 8       20%

25

Bilaga 3     Prop. 1986/87; 126

Ledamöter och suppleanter i Procordia AB:s styrelse 

Utsedda av bolagsstämman

Ordinarie

Direktör Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], ordf, vice ordf i Fläkl AB

Bankdirektör Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], vice ordf., VD i Pkbanken

Professor Hans G[REDACTED_EFTERNAMN], VD för Ingenjörsveienskapsakademien

Direktör Sören Gyll, VD och koncernchef i Procordia AB

Direktör Sven-Åke[REDACTED_EFTERNAMN], VD i ABV

General Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], chef för H. M. Konungens stab

Kommunalråd Sören Mannheimer, kommunalråd i Göteborg

Direktör Björn Sprängare, VD i Trygg-Hansa

Departementsråd Per[REDACTED_EFTERNAMN], chef för industridepartementels enhet för

statliga företag

Direktör Sven Tidala, VD för Slakteriförbundel

Suppleant

Departementsråd Carl[REDACTED_EFTERNAMN], industridepartementet

Utsedda av de anställda

Ordinarie

Förhandlingschef Stig[REDACTED_EFTERNAMN], PTK, förhandlingschef i SIF

Rune[REDACTED_EFTERNAMN], andre ordf. i LO

Suppleanter

Förbundsordförande Hans[REDACTED_EFTERNAMN], LO, förbundsordf. i HRF Ombudsman Karl Erik Jarhamn, PTK, ombudsman i HTF

Procordia AB:s revisorer 

Utsedda av bolagsstämman

Ordinarie

Aukt. revisor Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Bohlins Revisionsbyrå Aukt. revisor Göran Tidström, Öhriings Revisionsbyrå

Suppleanter

Aukt. revisor Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Bohlins Revisionsbyrå Aukt. revisor Pål Wingren, Öhriings Revisionsbyrå

Utsedda av riksgäldsfullmäktige

Ordinarie

Riksdagsledamot Kjell[REDACTED_EFTERNAMN] (s)

Riksdagsledamot Kari-Anders[REDACTED_EFTERNAMN] (c)

26

Suppleanter

Prop. 1986/87; 126

Riksdagsledamot Anita[REDACTED_EFTERNAMN] (s) Riksdagsledamot Per[REDACTED_EFTERNAMN] (m)

Procordia AB:s koncernledning

Sören Gyll,

VD och koncernchef

Göran Linden,

vVD, stf koncernchef,

sektor; Konsument och Service

Olle Enstam,

vVD,

sektor; Kemi/Läkemedel & font-family:Verdana'>27

Bilaga 4    Prop. 1986/87: 126

Flerårsöversikt för koncernen (milj. kr.)

Resultatposter

1983

1984

1985

1986

Försäljning

II 

454

11 950

12444

15 299

Röreiseöverskott

1051

991

983

1436

Avskrivningar enl plan

-312

-338

-367

-498

Rörelseresultat

739

653

616

938

Konsument

467

488

448

898

Service

78

4

60

42

Kemi/Läkemedel

340

340

125

97

Verkstad

- 69

- 44

56

-    7

Avvecklade affärsområden

- 22

- 47

-  14

-    7

Gemensamt

- 55

- 88

- 59

- 85

Finansiella inläkler

431

493

519

415

Finansiella kostnader

-592

-506

-49!

-460

Valuiakursdifferenser m m

- 49

-107

89

8

Resultat före eo posler

529

533

733

901

Extraordinära posler

289

95

-198

47

Resultat före disp &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:11.5pt'p class=MsoNormal style='margin-left:22.0pt'> 818

628

535

948

Balansräkningar

Kassii, bank &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.6pt'p class=MsoNormal style='margin-left:17.0pt'> 3 675

3 389

2911

3 379

Övr oms lillgångar

5619

5416

5666

5 522

Anläggningstillgångar

3 198

3316

4211

4 657

Summa tillgångar

12 492

12121

12788

13 558

Rörelseskulder

3 551

3 176

3427

3561

Räntebärande skulder

4871

4492

4 660

4 301

Övriga skulder

393

371

303

717

Obeskattade reserver

1544

1950

1920

1801

Egel kap inkl besk res

2133

2132

2478

3178

Summa skulder och eget kapital

12492

12121

12788

13558

Relationstal

1983

1984

1985

1986

% 

ggr

ggr

25.6 2,26

1,45

12,8

8,7

23,3 1,98

1,68

12,9

17,1

26.9 2.31

1.36

12.4

11,5

30,1 2,94

1,05

14,0

19,1

Solidilet

Ränieieckningsgrad Räntebärande skulder/jusle-

ral egel kapital Ränlabilitet på genomsnilt-

ligl bundet kapital* Ränlabilitet på genomsnilt-

ligt eget kapital (efler

%

(eo posler och efter

full skall)** Vinsl per aklie (efler e o

poster och efler full

skall)

kr

307

174

251

478

Do efter split 20; 1

kr

15:35

8:70

12:55

23:90

Investeringar {mWy kr.)

1 anläggningar

458

574

647

820

I värdepapper &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:11.75pt'p class=MsoNormal>

92

204

417

134

Personal

Medeltal anställda

25719

24 392

24 349

23 490

Löner inkl soc kosln

3453

3 537

3 732

4 320

* enligt Näringslivets Börskommitlés definitioner men utan avdrag för latenta skal-ter i obeskattade reserver ** efler utnylljade förlustavdrag är skatlesalsen 1983:43,3%

-  " -

1984: 58,3%

-  ' -

1985:29,7%

-  ' -

1986: 25,1%

28

Justerat eget kapital (milj. kr.)                                                                          Prop. 1986/87: 126

Redovisat egel kapital per 1986-12-31

3 140

Redovisade obeskattade reserver efter av­

drag för 50% latent skatt per 1986-12-31

901

Utdelning pä 1986 års resultat

./. 110

Justerat eget kapital 1986-12-31

3 931

Data per aktie (efler split 20; 1 och före nyemission)

Vinst per aktie

23:90 kr

Justerat eget kapital per aktie

131 kr

Nominellt värde

50 kr

Antal aktier                                                                                30000000 st

Koncernens resultaträkningar 19831986

milj. kr.

1986

1985

1984

1983

Rörelsens intäkter

Fakturerad försäljning

Övriga intäkter Rörelsekostnader

15031 268

15 299 -13 863

12214 230

12444 -11461

11815

135

11950 -10959

11336 118

11454 -10403

Rörelseresultat före avskrivningar Avskrivningar enligt plan Rörelseresultat efter avskrivningar

1436

-498

938

983

-367

616

991

-338 653

1051

-312

739

Finansiella intäkter och kostnader Utdelning på aktier Ränteinläkler Räntekostnader Valuiakursdifferenser Övriga finansiella intäkter och kostnader

10

405

-460

8

-37 901

6

513

-491

94

-5

117

733

5

488

-506

-92

-15

-120 533

4

427

-592

-44

-5

-210

Resultat efter finansiella intäkter och kostnader

529

Extraordinära inläkler och

kostnader Tillskoll frän staten Rekonstmktions/Avvecklings-kostnader

Upplösning av/avsätlning till rekonstruktionsreserv Övriga exlraordinära posler

45 -135

130

-1-7

47 948

20

-91

-119 -8

-198

535

116

-141

35 85

95 628

121

-87

270 -15

289

Resulial före bokslulsdisposi-tioner och skatt

818

Bokslutsdispositioner

Förändring av lagerreserver

147

113                      -40

-343

Förändring av resuhalul-

jämningsfonder

-53

-20                      -19

-40

Förändring av avskrivningar

utöver plan

20

-131                     -230

37

Förändring av investeringsfonder

13

146                     -114

-41

Förändring av vinslfonder

-

-                        -1

1

Övriga bokslutsdispositioner

__ 

        1

__________ 

128        -11    _____ 25            :;:3      -407     2      -384

Resultat före skaller

1076

560

221                         434

Skaller

-294

-172

-162

-162

Minoritetsandel i årets resultat

-1

       I

~1

-3

Årets resultat

781

389

58

269

29

Prop. 1986/87; 126

Koncernens balansräkningar 19831986

milj. kr.

1986

1985

1984

1983

Tillgångar

Omsättningstillgångar

Likvida medel

3 379

2911

3 389

3675

Kundfordringar

2222

2107

1907

1935

övriga fordringar

613

576

635

826

Varulager

2689

8901

2983

8 577

2 874

8805

2 858

9294

Spärrkonto hos Riksbanken

265

145

65

43

Anläggningstillgångar

Aktier och andelar

227

211

180

130

Fordringar och andra placeringar

368

548

421

455

Immateriella anläggnings-

tillgångar

366

489

162

56

Pågående nyanläggningar

105

184

81

66

Maskiner och inventarier

1956

1564

1468

1398

Fastigheter

1370

4 392

1070

4066

939

3251

1050

3 155

Summa tillgångar

13 558

12 788

12121

12492

Koncernbalansräkningar 19831986

milj. kr.

1986

1985

1984

1983

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Leveraniörskulder

944

900

977

952

Skaueskulder

156

96

156

127

Bank- och reverslän

972

555

943

1038

övriga skulder

2430

4 502

2212

3 763

1919

3995

2 377

4494

Förskott från staten

40

100

135

226

Långfristiga skulder

Långfristig upplåning

2441

3 384

2910

3 122

Avsatt till pensioner

888

721

639

696

Övriga skulder

677

4006

203

4308

236

3785

78

3 896

Rekonstruktionsreserv

31

219

124

95

Obeskattade reserver

Lagerreserver

735

876

990

950

Resultalutjämningsfonder

185

133

113

94

Ackumulerade överavskrivningar

673

685

557

327

Investeringsfonder

114

127

275

161

Fömyeisefonder

68

72

-

-

övriga obeskattade reserver

26

1801

27

1920

15

1950

12

1544

Beskattade reserver

20

118

146

319

Minoritetsandel

18

14

5

3

Eget kapital

Bundet eget kapital

Aktiekapital

1500

1500

1500

1500

Bundna fonder

811

826

802

793

Fritt eget kapital/ansamlad

föriust

Balanserad vinst/förlust

48

-350

-379

-647

Arets resultat

781

3 140

389

2 346

58

1981

269

1915

Summa skulder och eget kapital

13 558

12788

12 121

12492

30

Prop. 1986/87: 126

Koncernens finansieringsanalyser 19831986

milj, kr.

1986

1985

1984

1983

Tillförda likvida medel

Resulial före dispositioner och skatt

Skaller

Återföring nello av resullalposler som

ej inverkat på internt genererade medel

Förändring av spärrkonlon Summa internt genererade medel

Förändring av varulager Förändring av rörelsefordringar Förändring av rörelseskulder Summa medel bundna i rörelsen

Investeringar i maskiner, inventarier

och fastigheter

Investeringar i aktier och andelar

Investeringar i immateriella tillgångar

Försäljning av anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar i förvärvade/sålda

bolag, nello

Summa investeringar, netto

Summa av verksamhelen tillförda likvida medel

Transaktioner med stålen Förändring av fordran pä staten Förändring av förskoll från staten

Summa Iransaktioner med staten

Finansiell in- och utlåning Förändring av finansiell utlåning Förändring av finansiell upplåning Förändring av pensionsskulder Förändring övriga långfristiga skulder Förändring av minoritelsandel Omräkningsdifferens

Summa finansiell in- och utlåning

Summa förändring av likvida medel

948

535

628

818

-294

-172

-162

-162

210

385

152

-39

-120

-80 668

-22

-7

744

596

610

294

-109

-16

-20

-150

-142

52

-174

322 466

156 -95

-324 -288

157 -37

-820

-647

-574

-458

-73

-31

-50

-65

-61

-386

-154

-27

231

115

384

342

-318

79 -1028

_

_

-1041

-394

-208

169

-455

-86

365

_

_

230

2 360

-60

-35

-91

226

-60

-35

139

2 586

180

-127

-29

271

-526

86

-307

-1244

167

82

-57

64

474

-33

54

-19

4

9

_

_

-60

-5 12

-

-

359

-339

-928

468

-478

-286

2023

31

Moderbolagets resultaträkning

Prop. 1986/87; 126

milj. kr.

1986

Finansiella intäkter och kostnader

Utdelningar pä aktier i dollerbolag Erhållna koncernbidrag Lämnade koncembidrag Lämnade aklieägarlillskoll Utdelningar på andra aktier Ränleinläkler Räntekostnader Valutakursdifferenser Övriga finansiella posler. nello Administrations- och utvecklingskostnader Avskrivningar Resultat efter finansiella intakter och kostnader

Extraordinära intäkter och kostnader

Förändring av rekonsiruklionsreserv Övriga exlraordinära inläkler och kost­nader

Resultat före bokslutsdispositioner och skatter

Bokslutsdispositioner

Avsättning lill fömyelsefond Upplösning av förnyelsefond Överförd förnyelsefond

Resultat före skatter

Skatter

Årets resultat

75

900

-220

-27

O

185

-280

11

7

130

76

728

-66 -1

579

206

785

23 -23

785 -75 710

32

Moderbolagets balansräkning

milj. kr.

1986

Tillgångar

Omsättningstillgångar

Kassa och bank

88

Kortfristiga placeringar, obligationer

och andra värdepapper

827

915

Fordringar hos dotterbolag

205

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

42

Övriga fordringar

142

389

Summa omsätlningslillgångar

1304

Spärrkonto hos riksbanken

41

Anläggningstillgångar

Aktier och andelar i dotterbolag

3 699

Andra aktier och andelar

11

Långfristiga placeringar

17

Fordringar hos dotterbolag

198

Övriga fordringar

41

Maskiner, invent, byggn och mark

7

3 973

Summa tillgångar

5318

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Skulder lill dotterbolag

1014

Leverantörskulder

6

Skatteskuld

77

Upplupna kostnader och fömtbetalda intäkter

105

Övriga skulder

3

Banklån och andra reverslån

20

Kortfrist del av långfrist skulder

457

1682

Förskott från staten

-

Långfristiga skulder

Obligationslån

560

Banklån och andra reverslån

296

Andra långfristiga skulder

30

886

Rekonstruktionsreserv

Obeskattad reserv

Fömyelsefond

41

Eget kapital

Bundet eget kapital

Aktiekapital (1 500000 akiter ä nom 1 000 kri

1500

Reservfond

440

Fritt eget kapital

Balanserade vinstmedel

59

Årets resultat

710

2709

Summa skulder och eget kapital

5318

Prop. 1986/87: 126

33

Moderbolagets finansieringsanalys

Prop. 1986/87:126

milj. kr.

1986

Tillförda medel

Internt tillförda medel

Resultat före bokslutsdispositioner och skatt

Avskrivningar

Realisationsvinst på sålda aktier

Realisalionsföriust pä sålda aktier

Förändring av beskattad reserv

Förändring av rekonsiruklionsreserv

Nedskrivning av utländska lån

Överförd fömyelsefond

Uttag från spärrkonton

Skatter Summa av verksamheten tillförda medel

Investeringar, netto

Investeringar i aktier

Investeringar i M/I, byggnader och mark

Försäljning av aktier

Finansiella transaktioner

Minskning av kort- och lång­fristiga fordringar Minskning (-)/ökning(-)-)av kort­fristiga skulder

Minskning av långfristiga skulder Periodens förändring av likvida medel

Ingående balans likvida medel Utgående balans likvida medel Periodens förändring av likvida medel

-915 -4 279

306

-444 -128

785

1

-179

44

-130

-47 -23 -19 -76

356

-640

-266

-550

1465 915

-550

34

Bilaga 5    Prop. 1986/87:126

Redovisningsprinciper

Koncernredovisning

Procordiakoncernens bokslut omfattar moderbolaget, Procordia AB, och alla bolag i vilka Procordia AB per bokslutsdagen innehade mer än 50 % av röstetalet. Samtliga bolag i koncernen har kalenderåret som räkenskaps­period.

I koncernens resultaträkning ingår under året förvärvade bolag med värden avseende tiden från förvärvet. Under året avyttrade bolag utesluts fr. o. m. årets börian.

Bokslutet är baserat på konsolidering av underkoncerner. Vid konsoli­dering används förvärvsmetoden. Därmed elimineras det egna kapital dot­terbolagen innehade vid förvärvstidpunkten inkl. beräknad andel eget ka­pital i obeskattade reserver. Endast del resultat som uppkommit efter förvärvstidpunkten ingår i koncernens egna kapital. Den del av förvärvade obeskattade reserver som utgörs av beräknad latent skatt redovisas under rubriken "Långfristiga skulder".

Marknadsbaserad prissättning tillämpas vid leveranser mellan bolagen inom koncernen.

Minoritetens andel av egel kapital och av resultat efter skatt redovisas i separat post.

Omräkning av utländska koncernbolags balans- och resultaträkningar

Fr. o. m. år 1985 tillämpas vid omräkning av utländska koncernbolags redovisningar lill svenska kronor den s. k. dagskursmetoden som i princip innebär att alla tillgångar och skulder omräknas till balansdagens kurs. Vid dagskursmeloden uppkommer en omräkningsdifferens som är effekten av att tillgångar minus skulder i koncernbolagen omräknas till annan kurs vid årets slut än vid dess börian. Omräkningsdifferenserna förs direkt till eget kapital då de är ett uttryck för orealiserad värdeförändring.

År 1984 och tidigare års jämförelsesiffror är baserade på den tidigare använda monetary - non monetary - metoden.

Fordringar och skulder i utländsk valuta

Fordringar i utländsk valuta omräknas efter bokslutsdagens kurs om denna är lägre än anskaffningskursen. Skulder i utländsk valuta omräknas efter balansdagens kurs om denna är högre än anskaffningskursen.

Orealiserade kursvinster avräknas dock mot orealiserade kursförluster. Överstigande förlust belastar resultatet - överskjutande vinst redovisas inte med mindre kursvinsten avser en skuld som uppskrivits i tidigare bokslut.

Orealiserad kursvinst på långfristig fordran redovisas bara i den mån den

motsvarar tidigare nedskrivning av samma fordran eller motsvaras av

35

kursförlust pä långfristigt lån upptaget i samma valuta för finansiering av    Prop. 1986/87; 126 fordran. Lån upptagna för finansiering av förvärv av utländska dotterbolag i koncernbalansräkningen värderas till dagskurs.  Härvid  uppkommen kursdifferens förs lill eget kapital och kvittas där mot omräkningsdifferen­sen för ifrågavarande dotterbolag.

Terminsäkrade fordringar och skulder omräknas till kontraklerad ter­minskurs.

Valutakursdifferenser

Redovisade orealiserade valutakursdifferenser och realiserade valulkurs-differenser vid finansiella transaktioner redovisas under rubriken "Valuta­kursdifferenser". De påverkar koncernens resultat efter finansiella in­täkter och kostnader. Valutakursdifferenser vid rörelsetransakitoner ingår i rörelseresultatet.

Anläggningstillgångar

Anläggningstillgångar värderas till anskaffningsvärde med avdrag för av­skrivningar enligt plan. För vissa anläggningar har nedskrivning gjorts med hänsyn till marknadsförutsättningar och den ekonomiska utvecklingen i resp. dotterbolag.

Varulager

Varulager i resp. dotterbolag har värderats till det lägsta av verkligt värde eller anskaffningsvärde efter avdrag för inkurans. Lagrets värde överstiger inte varomas försäljningsvärde efter avdragf för försäljningskostnader.

Avskrivningar

Avskrivningar enligt plan beräknas pä ursprungliga anskaffningsvärden och bedömda ekonomiska livslängder.

Byggnader och markanläggningar avskrivs med skattemässigt tillåtna belopp, maskiner med 510% per år, inventerier med 1520%.

Anläggningar anskaffade under året avskrivs normalt som för helår. För större anläggningar räknas dock avskrivningsplanen från den tidpunkt då resp. anläggning tas i bruk för normal produktion.

Skillnaden mellan bokföringsmässiga avskrivningar och avskrivningar enligvt plan kallas förändring av avskrivningar utöver plan. Den redovisas som bokslutsdisposition och förs till ackumulerade överavskrivningar un­der rubriken "Obeskattade reserver" i balansräkningen.

Bokslutsdispositioner och obeskattade reserver

Skattelagstiftningen i Sverige medger att företagen kan kvarhålla en del av

redovisade vinster i rörelsen utan alt de omedelbart beskattas. Koncer­

nens avsättningar till resp. upplösningar av dessa obeskattade reserver

36

redovisasöver resultaträkningen under rubriken "Boksluisdispositioner".     Prop. 1986/87; 126 I balansräkningen redovisas del sammanlagda värdet av sådana avsätt­ningar huvudsakligen som obeskattade reserver.

Tillskott från staten

Allmänna statliga stöd i näringspolitiken redovisas enligt Bokföringsnämn­dens anvisning nr 11 och 23. Bidrag redovisas som en avdragsposl under kostnader i rörelsen.

De tillskotl staten som ägare givit lill Procordiakoncernen redovisas i resp. bolag enligl nedan.

-

tillskott som utgår enligl avtal efler offertförfarande redovisas under "övriga intäkter"

-

tillskott som ges för särskilda ändamål redovisas som "extraordinär intäkt"

-

tillskott för generell förlustläckning eller finansiell rekonstruktion re be­visas under separat rubrik "tillskotl från staten"

Erhållna men ännu ej utnyttjade tillskott balanseras under rubriken "förskott från staten" utan alt föras över resultaträkningen.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1987                                37