Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Skr, 1979/80:11

Regeringens skrivelse

1979/80:11

med överlämnande av årsredovisning för Svenska Varv AB;

beslutad den 9 augusti 1979.

Regeringen överlämnar till riksdagen, enligt bifogade utdrag av rege­ringsprotokoll, årsredovisning för år 1978 för Svenska Varv AB.

På regeringens vägnar

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

1 Riksdagen 1979180. I saml Nr 11

Skr. 1979/80:11

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-08-09

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med överlämnande av årsredovisning för Svenska Varv AB

Med anledning av propositionen 1976/77: 139 om vissa varvsfrågor gav riksdagen sin mening till känna beträffande redogörelse till riksdagen för den statliga varvskoncernen innebärande att samma regler bör gälla för sådan redogörelse som för Statsföretag AB (NU 1976/77:53, rskr 1976/ 77: 343). 1 enlighet härmed bör årsredovisningen för Svenska Varv AB varje år överlämnas till riksdagen. Redovisningen för tiden t. o. m. den 31 december 1978 fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

Med hänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringen överlämnar redovisningen för år 1978 för Svenska Varv AB till riksdagen.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr. 1979/80:11

Koncernens verksamhet i sammandrag

Mkr-

1978

1977

1976

1975

1974

Fakturerad försäljning

3871

4660

4 953

3 720

3 302

- varav export

2100

3195

3411

2810

2 388

Rörelseresultat före finansiella poster

-1166

-1267

-115

-293

78

Resultat före ägartillskott, boksluts-

dispositioner och skatt

-2149

-2 242

-287

-123

62

Balansomslutning

16073

13 504

13 276

12 665

9843

- varav kundfordringar

4932

5082

5045

4 454

3 539

- varav produkter i arbete

2378

2465

2579

2463

1625

Investeringar i anläggningar

126

158

405

499

492

Investeringar i skepp

401

368

20

19

56

Orderstock på balansdagen

7 080

6 120

7490

10670

12 830

Antal anställda på balansdagen

21688

23 803

26361

24 904

23 988

' Investeringama är exkl. företagsförvärv. Inklusive företagsförvärv uppgick inves­teringarna till 151 Mkr 1978.

 Svenska Varv AB började sin verksamhet 1977-07-01 som moderbolag för de tre varvsföretagen AB Götaverken, Uddevallavarvet AB och Karlskronavarvet AB. Hela 1977 års verksamhet ingår emellertid i koncernens siffror. Siffrorna för 1976 och lidigare år är tagna ur årsredovisningarna för respektive bolag utan beaktande av koncemredovjsningsaspekter. Calor-Celsius förvärvades 1976-01-01 av AB Göta­verken och ingår från detta datum i koncernens siffror. Staten anvisade till dåvaran­de Götaverkenkoncemen 1 023 Mkr inklusive ränteeffekt för täckande av kostnader vid avveckling av Eriksbergs Mek. Verktads AB. Eftersom förlusttäckningsmedlen i boksluten redovisas som extraordinär intäkt är koncemens resultat före ägartillskott bokslutsdisposjtioneroch skatt opåverkat av Eriksbergs resultat 1974- 1976. Under 1977 och 1978 belastar Eriksberg koncernens resultat med totalt 490 Mkr avseende kundfordringsreserveringar och kursförluster samt med 300 Mkr i reservering för merkostnader vid Eriksberg som ej täcktes av statliga förlusttäckningsmedel.

Några frågor till koncernchefen

Svenska Varv visar för andra året i följd rekordförlust - hur är det möjligt och kan Ni fortsätta på det sättet?

Föriusterna 1977 och 1978 var mycket stora. Man måste dock ha klart för sig att föriusten 1977 till hela sin omfattning och 1978 till stora delar inte var hänförbar till respektive års verksamhet. Av en total förlust för båda åren på drygt 4 miljarder kronor är mer än 3 miljarder hänförliga till "historiska" åtaganden. Totalföriusten blir därför ett mycket dåligt mått på årets verksamhet.

Jag vill härmed inte ha sagt att vi inte genererar stora, på lång sikt påverkbara, förluster i vår verksamhet. Vi måste ta krafttag för att reduce­ra dessa, främst genom att förändra verksamhetens inriktning och omfatt­ning, reducera fartygsberoendet samt effektivisera verksamheten totalt. För 1979 förutser jag avsevärt reducerade förluster.

Är strukturen för koncernen klar nu efter riksdagens beslut i december 1978?

Riksdagen fattade i december inget strukturbeslut utan endast ett tempo­rärt kapacitetsbeslut. Vi kommer att under 1979 utarbeta Svenska Varvs strukturplan för 1980-talet. Denna plan utgör vårt förslag till verksamhe-

Skr. 1979/80:11

4

tens framtida inriktning och omfuttning. Planen avses också komma att vara underlag för en varvsproposilion våren 1980. Vi kommer att an­stränga oss att fä uppslutning runt planen i våra dotterbolag klart medvetna om att detta kan bli mycket svårt. Hur snabbt vi sedan skall genomföra nödvändiga strukturförändringar blir en fråga för politikema att ta ställning till eftersom det på kort sikt kan bli fräga om att väga ökade kostnader mot föriust av sysselsättningstillfällen.

Koncernen är fortfarande starkt beroende av fartygsmarknaden hur ser den ut för närvarande?

Marknaden är foitfarande mycket pressad för flertalet fartygstyper främst till följd av situationen inom sjöfarten och varvens överkapacitet. Vi och flertalet experter tror dock att vi nu har det värsta bakom oss. Nybyggnadspriserna har från en urusel nivå trots allt stigit under den senaste niomånadersperioden. Fortfarande är emellertid priserna mycket låga och täcker långt ifrån svensk självkostnad. Vår tidigare bedömning, att vi inte kan fortsätta att vara så beroende av tank- och bulkmarknaden som vi hittills varit, kvarstår. Därför har vi under 1978 påbörjat en snabb omorientering mot andra fartygstyper och offshoreprodukter. Vi har inom koncernen under året fått order pä bl. a. en självförsörjande flytdocka, två bostadsplattformar, fyra service/underhållsfartyg för offshore-industrin samt sist men inte minst ett preliminärt kontrakt på en stor prefabricerad ammoniak/urea-fabrik. På detta sätt har vi relativt sett minskat våra förlus­ter jämfört med om vi fortsatt med den produktion som tidigare planerats.

Den snabba omorienteringen har dock inte gått problemfritt. Varven har underskattat förändringsproblematiken och i en del fall drabbats av avse­värt ökade kostnader.

Är begreppet "alternativ produktion" bara ett slagord?

Tidigare blev i den allmänna debatten "alternativ produktion" en sym­bol för en verksamhet som inte fanns och inte kunde preciseras och på vilken man ställde orealistiskt höga förväntningar. Jag tror att debattnivån och förväntningarna har blivit mer realistiska idag. Alla parter inser nu att utveckling av nya verksamheter kräver tid och stora resurser i form av kunnande och kapital. Samtidigt bör dessa nya produkter/verksamheter inte osunt konkurrera med redan befintlig svensk industri. Dessa förutsätt­ningar gör - och det harjag sagt många gånger tidigare - att vi aldrig får ha en förväntan att nya verksamheter i volym helt skall kunna ersätta nödvändig minskning av fartygsproduktion.

Men är inte den preliminära ordern på den prefabricerade fabriken ett väldigt framsteg?

Den känns som ett rejält genombrott för en idé vi på kort tid tagit fram, utvecklat och lyckats marknadsföra. Vi har i konkurrens med bl.a. ja­panska, koreanska och europeiska företag sålt denna anläggning till ett pris som väl täcker kostnaderna. Att vi lyckats beror främst på vårt samarbete med Haldor Topsoe, som har ett välkänt processkunnande och ett utomor­dentligt gott rykte i branschen, samt en kombination av befintligt kunnan­de inom koncernen.

Genom ordern samt den efterfrågan på liknande produkter som finns har vi beslutat att koncentrera Utvecklingsbolagets resurser på att enbart syssla med projektering och försäljning av prefabricerade anläggningar. Detta är den enda av våra alternativa produkter som vi  på kort sikt

Skr. 1979/80:11

5

bedömer kunna ge lönsam sysselsättning av belydande omfattning. Om vi lyckas bra i marknadsföringen av denna affärsidé kan den ge en volym motsvarande ungefär produktionskapaciteten hos ett av våra storvarv.

Vårt sökande efter ytterligare nya verksamhetsområden fär givetvis inte avstanna med detta. Jag tror att vi genom vår order på den prefabricerade fabriken fått ökad stimulans att arbeta vidare ute på våra olika dotterbolag. Vi kommer att från moderbolaget ange utvecklingsriktningen och säväl ekonomiskt som på annat sätt stödja verksamheten.

Innebär inte byggandet av fabriken stora ekonomiska risker och stora om­ställningsproblem på varven?

För det första måsle vi komma ihåg att det inte bara är varven som skall bygga fabriken. Det skall ske i samarbete med fiera av koncernens indu­striföretag. När det gäller de ekonomiska riskerna vill jag framhålla att den svårbedömbara delen av tillverkningskalkylen - arbetskostnaden - är relativt liten i förhållande till totala faktureringsvärdet. Materialkostnads­andelen är hög och vi har genom vår partner Haldor Topsee förhållandevis god kunskap om den. Dessutom baseras kostnaden för flertalet komponen­ter i anläggningen på offerter från våra underleverantörer. Det är självklart att vi för att vara långsiktigt framgångsrika i att bygga fabriker internatio­nellt måste vara organiserade som ett effektivt industribyggnadsföretag och inte som ett varv. Denna omställning kommer givetvis att ställa stora krav på såväl administration som produktion. Jämfört med fartygsproduk-tion kommer dessutom behovet av olika yrkeskategorier att vara annoriun­da. Vi kommer därför att i likhet med andra industribyggare få utnyttja olika entreprenadföretag för att erhålla tillräckliga resurser för att genom­föra projekten inom utsatt tid. Det är därför viktigt att vi förändrar vår syn på entreprenader. Vi får ta bort den dåliga klangen i ordet och låta entre­prenaden bli en naturiig resurs.

Uppstår inte med de stora kapitaltillskotten från ägaren en risk att Ni konkurrerar ut andra företag, exempelvis mindre svenska privatägda varv och verkstadsföretag?

En av våra angelägnaste uppgifter är att se till att våra dotterbolag inte illojalt konkurrerar med de pengar vi får från vår ägare. Merparten av pengarna är som de flesta vet avsedda att täcka redan gjorda förluster i storvarven och dessa konkurrerar ju inte med annan svensk industri. Att i en besväriig marknadssituation sälja till låga priser får dock inte betraktas som illojal konkurrens. Även våra konkurrenter redovisar förhållandevis dåliga resultat detta år.

När det gäller konkurrensen med verkstadsföretag villjag framhålla att denna verksamhet inom Svenska Varv-koncernen bedrivs på samma vill­kor som gäller för övrig svensk industri. Våra industriföretag har inte behövt fä förluster täckta av statliga stöd och vi är mycket noga med att deras agerande är sådant att vi inte blir beskyllda för "illojal konkurrens". Ett aktuellt exempel utgör debatten i samband med Götaverken Ångtek-niks köp av Svenska Maskinverkens rörelse. Götaverken Ångteknik har inte erhållit något kapaitaltillskott från moderbolaget utan haft högre lön­samhet än flera av konkurrenterna. Det är ju ingen självklarhet att statliga företag har lägre effektivitet än privatägda, vilket ibland tycks förutsättas i debatten.

Skr. 1979/80:11

6

Skall Svenska Varv ha rena industriföretag? Är det inte en risk att dessa kommer så mycket i skuggan av varvsproblemen att styrningen blir dålig?

Somjag tidigare sagt är målsättningen med våra industribolag att de skall ha lika god lönsamhet som jämförbara företag i sina branscher. De målsätt­ningar vi ställer upp för industriföretagen har naturligtvis inget samband med varvens dåliga lönsamhet utan formuleras utifrån respektive bolags förutsättningar. Vi har som de fiesta andra företag för avsikt att söka expandera de veiksamheter där vi är relativt framgångsrika. Vi tror också att våra industriföretag kan stödja oss i och kanske till och med är en förutsättning för en framgångsrik förändring av Svenska Varvkoncernens struktur.

Vilka är konsekvenserna av den unika anställningsgaranti som riksdagen gav till de anställda vid storvarven?

Anställningsgarantin är inte unik för Svenska Varv utan tillämpas redan inom Svenskt Stål. Den största svårigheten med anställningsgarantin som sådan är att dess innebörd missuppfattas i debatten och kanske också i en del fall av våra anställda. Innebörden är att statsmakterna har valt att inte avskeda folk i en besvärlig arbetsmarknadssituation. I stället har man valt att behålla övertalig personal inom företaget och där ge den utbildning som skall kunna leda till anställning i ett annat företag så snart alternativ finns.

Vi har alltså inte öppnat en med AMS konkurrerande verksamhet. Tvärtom, utbildningen i "poolerna" kommer att ske i mycket nära samar­bete med AMS och andra arbetsmarknadsorgan. Vi förväntar dessutom att vi med anställningsgarantin som "skyddsnät" skall kunna bemanna den kvarvarande organisationen på ett sådant sätt att den blir effektiv och kan ge företaget och de kvarvarande anställda en bra chans att utveckla och förändra företaget för långsiktig överlevnad.

För våra dotterbolag i Göteborg är situationen något mera komplicerad än för övriga företag i koncernen eftersom man i Göteborg för ett par år sedan, i samband med att de tidigare resultatenheterna i AB Götaverken ombildades till aktiebolag, fick ett avtal om gemensam personalturordning. Detta skulle exempelvis kunna innebära att en senare anställd vid Götaver­ken Ångteknik skulle få sluta för att låta en anställd med flera anställnings­år vid exempelvis Götaverken Cityvarvet överta hans arbete, trots att dessa verksamheter inte har med varandra att göra och trots att kraven på befattningarna kan vara mycket olika. För att personalreduktionen skall kunna genomföras så att företagen efter denna för alla inblandade besvärli­ga process trots allt skall ha överievandekraft måste stora avvikelser från gemensam turordning tillåtas.

Hur är det med ordningen i ledet - har det inte funnits starka inslag av bypolitik i debatten?

Massmedia har förstorat den ganska naturiiga interna debatten. I en situation där nedläggningar eller drastiska personalreduktioner diskuteras är det inte onaturligt att de berörda har starka invändningar. Så länge man i en strukturomvandlingsprocess har möjlighet att hjälpa den övertaliga personalen till nya arbetstillfällen kan omvandlingen trots allt bli socialt acceptabel. Ett exempel på detta från Svenska Varv-koncernen utgör nedläggningen av Eriksberg. Från och med 1976 till och med våren 1979 har närmare 5 000 eriksbergsanställda lämnat den tidigare arbetsplatsen. Huvuddelen har övergått till våra övriga verksamheter i Göteborg eller skaffat sig andra arbeten. Jag tror att vi nu efteråt kan konstatera att denna

Skr. 1979/80:11

:.

7

företagsnedläggning har kunnat genomföras på ett acceptabelt sätt även om jag är medveten om att en del anställda har upplevt förändringarna som mycket påfrestande.

Däremot blir protesterna mer högljudda när problem uppkommer vart de drabbade skall ta vägen i en strukturomvandlingsprocess och alternativet är arbetslöshet eller flyttning från orten. Det är naivt att tro att vi som genomför en av Sveriges största företagsomvandlingar skall kunna klara detta utan problem och utan att inblandade människor känner sig "orätt­vist" behandlade.

Denna svåra situation för de anställda har massmedia varit klart mottag­liga för men i flera fall vinklat som motsättningar mellan anställda, dotter-bolagsledningar och koncernledning. Vi i koncernledningen har förståelse för situationen och det agerande den medför även om det kan vara påfres­tande, eftersom den ibland framställs som dålig ordning i ledet.

Riksdagen beslutade att Svenska Varv skulle avveckla sitt fartygsinnehav inom en treårsperiod - hur kommer det att ske?

Det är olyckligt att avvecklingsformerna inte uttrycks på så sätt att ekonomiska mål uppställs. Om man alltför strikt skulle avveckla fartygsen­gagemanget inom en treårsperiod finns stor risk att ett väsentligt sämre ekonomiskt resultat erhålles jämfört med en kontrollerad avveckling med normala ekonomiska hänsyn. Förklaringen till detta är att vi bedömer att fartygspriserna för stora delar av det tonnage vi har intresse i kommer att siga bortom treårsperioden. Vi följer givetvis marknadsutvecklingen noga för att kontrollera våra bedömningar och hoppas fä utrymme för ett affärs­mässigt agerande.

Ni ville lägga ned Götaverken Finnboda hösten 1978 har koncernledningen mindre intrese för företag utanför Göteborg?

En nedläggning av Götaverken Finnboda diskuterades redan 1976. Man beslöt då att ge varvet en kortare respittid och försöka en omorientering mot enbart reparationsverksamhet. Det har dock visat sig att förlustni­våerna vid Götaverken Finnboda fortfarande är oacceptabelt höga och inte kan motivera en fortsatt verksamhet. Den lokala marknaden i Stockholm kan för en oinitierad synas stor nog att motivera ett varv. Tyvärr är det så att efterfrågan tidsmässigt är ojämnt fördelad över året och att kunderna i regionen inte vill betala sådana priser som täcker vår kostnad att driva verksamheten under dessa förhållanden. Vi har stor förståelse för att lokala intressenter ur miljöskydds- och försvarsskäl vill behålla verksam­heten vid Götaverken Finnboda men vi kan dock inte utan ersättning stå för sådan service. Förutom dessa skäl måste man även beakta den förestå­ende omstruktureringen av mindre och medelstora varv i Sverige. Vi anser, vilket även framgick av den utredning som gjordes av Industridepar­tementet våren 1978, att Götaverken Finnboda är ett av de mindre konkur­renskraftiga varven i denna grupp. Riksdagen har nu beslutat tillsätta en ny kommission för att utreda de mindre och medelstora varvens förutsättning­ar och i avvaktan på kommissionens utlåtande fortsätter givetvis driften vid företaget.

Nu skall Kockums in i koncernen hur kommer det att gå?

Kockums varv har tyvärr samma svåra läge som övriga nybyggnadsvarv inom Svenska Varv-koncernen. 1 samband med övertagande av Kockums kommer vi att få ett betydande kapitaltillskott baserat på industrideparte-

Skr. 1979/80:11

8

mentets beräkningar av förluster och förlustrisker. Härutöver kan finnas ytterligare förlustrisker som i så fall kommer att belasta Svenska Varv­koncernen. Liksom för de övriga varven finns behov av bl. a. nedskrivning av anläggningstillgångarna och dessutom osäkerhet om tidpunkten för försäljning av LNG-fartygen.

Vi ser i övrigt positivt på inlemmandet av Kockums i Svenska Varv­koncernen. Eftersom de anställda i Kockumsföretagen är vana att arbeta i en koncern-gemenskap tror vi, och detta har vi redan sett bevis på, att integreringen kommer att gå smidigt. Rätt hanterad kommer dessutom den breda kompetensen hos Kockumspersonalen att utgöra ett värdefullt till­skott till Svenska Varvs totala resurser.

Vilka är koncernens viktigaste uppgifter och beslut under 1979?

Bland de många uppgifter och beslut vi har framför oss 1979 skulle jag vilja framhålla följande

att ta fram och få stöd för en strukturplan som kan visa rätt riktning för framtiden

att lyckligt föra i hamn den första preliminära ordern på ammoniak/ urea-fabriken och att med denna som bas lägga oss i läge för att ta hem flera liknande order

att vidtaga åtgärder som kraftigt minskar våra föriuster, dock beaktande det faktum att vi i flera fall på grund av den svåra personalsituationen genom riksdagsbeslut ar förhindrade att anpassa kapaciteten till efterfrå­gan

att på ett för alla parter vettigt sätt hantera den anställningsgaranti som riksdagen givit oss i upprag att tillämpa så att resultatet blir att vi i berörda dotterbolag får en för framtiden effektiv organisation som ger goda överle­vandemöjligheter och också så att de anställda som överförs till "poo­lerna" får en bra chans till en meningsfull framtid inom andra verksam­hetsområden.

Förvaltningsberättelse Koncernöversikt

Svenska Varvkoncemen bildades den 1 juli 1977 i samband rned att staten övertog Saléninvests aktier i AB Götaverken som tillsammans med de redan tidigare helstatliga varven Karlskronavarvet AB och Uddevalla­varvet AB kom att ingå i den nybildade koncernen. Under 1977 förbered­des en omstrukturering av koncernorganisationen i syfte att ombilda de tidigare resultatenheterna i Götaverkenkoncemen till självständiga aktie­bolag. Fr.o.m. 1 januari 1978 består därför koncernen av fjorton större dotterbolag. Dessa bedriver sin verksamhet självständigt inom de ramar som givits av moderbolagets styrelse och koncernledningen. Styrning av koncernen sker främst genom att mål, långsiktsplaner och budgetar för dotterbolagen fastställ.s och kontrolleras. Som en konsekvens av detta har under året fattats beslut att fr. o. m. 1979 överföra försäljningsansvaret till samtliga varv. Dotterbolagens ansvar för produkt- och affärsutveckling har även förstärkts.

Sjöfartskonjunkturen har under året varit fortsatt svag och någon nykon-traktering av fartyg på den intemationella marknaden har ej varit möjlig att

Skr. 1979/80:11

9

göra utan mycket stora föriuster för varven. Flertalet av de svenska varvens fartygsförsäljningar har därför skett till svenska beställare, vilka utnyttjat det statliga beställarstödet. Härigenom har årets resultat förbätt­rats. Om order tagits till nettopriser - dvs. priser med avdrag för givna avskrivningslån - skulle årets resultat ha försämrats med ca 480 Mkr. Merparten av tidigare beslutade och producerade lagerfartyg har under året försålts och omorienteringen av koncernens fartygsproduktion från serieprodukton av konventionella tank- och bulkfartyg till enstyckspro-duktion av specialtonnage har fortsatt. Genom dessa åtgärder har förlus-tema i fartygsproduktionen kunnat begränsas även om de problem som följt av den snabba förändringen av produktinriktningen i vissa fall under­skattats. Omstruktureringen har medfört stora omställningskostnader och kalkylavvikelser.

Utvecklingsverksamhet

En viktig uppgift för koncernen är att minska beroendet av den framtida fartygsmarknaden. Detta sker såväl genom minskning av produktionsvoly­men på nybyggnadsvarven som genom att varven styrs mot nya produkter och marknader - det som vanligtvis brukar kallas altemativ produktion.

Allt större resurser har avsatts för utvecklingsarbete i syfte att finna produkter med långsiktig lönsamhet som kan ersätta nuvarande förlust­bringande produktion vid varvsenheterna. Denna satsning har hittills lett till att ett antal större order erhållits inom nya verksamhetsområden exem­pelvis

-

tre bostadsplattformar, varav en levererades under 1978

-

en självförsörjande flytdocka med bostäder

-

en prefabricerad petrokemianläggning (preliminär order)

-

ett landbaserat dieselkraftverk.

Den totala ordersumman för dessa objekt uppgår till ca 2600 Mkr.

Av speciell betydelse är den preliminära ordem på den prefabricerade petrokemianläggningen. Denna order innebär tillverkning och leverans av en komplett industrianläggning för produktion av urea. Hela anläggningen byggs driftsklar i Göteborg och bogseras på pråmar till Pakistan, där den vallas in vid strand. Svenska Varv är det första företag i världen som fått order på en stor pråmbaserad prefabricerad petrokemianläggning.

Utvecklingsverksamhet bedrivs inom hela Svenska Varvkoncernen. Koncernledningen fastlägger mål och inriktning för verksamheten samt beslutar om prioriteringar och resurstilldelning för olika projekt. Inom moderbolagets organisation finns fr.o.m. 1979 en koncernstab för koncemutveckling, vars uppgift är att identifiera och utveckla nya affärs­idéer samt att planera koncemens framtida struktur. Staben skall även samordna insatsema i större projekt där flera dotterbolag deltar samt fördela utvecklingsbidrag på dotterbolagen.

Dotterbolagen driver ett stort antal projekt inom sina befintliga eller närliggande kompetensområden. Exempel på sådana projekt är

-

sjötransportsystem för arktiska förhållanden

-

offshoreprojekt, exempelvis bostadsplattformar och arbetsplattformar

-

flytdockor

-

reningsverk

-

avsaltningsanläggningar

-

vindkraftverk

-

pråmbaserade massa- och pappersfabriker.

Skr. 1979/80:11

10

Utvecklingsbolaget skall från 1979 koncentrera sina resurser på att ut­veckla, projektera och marknadsföra större prefabricerade anläggningar.

Kostnaderna för utvecklingsverksamheten är betydande och koncernen saknar egna medel för ändamålet. Staten har därför anvisat särskilda medel för verksamheten, 35 Mkr för 1977-78 samt 200 Mkr för 1979-80. Av dessa belopp har koncernledningen hittills fördelat ca 25 Mkr till pågående projekt inom koncernen.

Statlig varvsutredning och riksdagsbeslut

1 slutet av 1977 tillsatte regeringen en utredning för att kartlägga den svenska varvsindustrins situation och framtid. Av olika skäl kom utred­ningen att dra ut på tiden. Eftersom koncemens egna kapital vid utgången av 1977 var förbrukat, måste riksdagen besluta om ett kapitaltillskott under våren 1978 i avvaktan på det strukturbeslut som skulle fattas under hösten. Sålunda tillfördes koncernen totalt 2000 Mkr genom beslut under vårriks­dagen. Härav utgjordes 1050 Mkr av värdegarantier för kundfordrings­risker och lagerproduktion.

En lång period av ovisshet och intensiv pressdebatt i avvaktan på riksdagens beslut angående framtida varvsstruktur och neddragning/ned­läggning av vissa varvsenheter påverkade negativt effektiviteten i berörda dotterbolag.

Genom regeringsombildningen och behandlingen i riksdagen kom det ursprungliga strukturförslag som regeringen presenterade i juni 1978 att förändras samt bli mer kortsiktigt. I december 1978 beslutade sedan riks­dagen att verksamheten vid koncernens storvarv, förutom beslutad ned­läggning av verksamheten vid Eriksberg, skulle minska med ytterligare ca 20% t. o. m. utgången av 1980, utöver av riksdagen tidigare beslutad ned­dragning.

De anställda vid storvarven gavs samtidigt genom riksdagsbeslutet en form av anställningsgaranti, vilken innebar att avskedanden ej skulle ske under neddragningsperioden.

För de mindre och medelstora varven tillsattes en-speciell varvskommis-sion för att utreda framtida struktur inom denna gmpp av såväl statliga som privata varv.

För att täcka prognostiserade förluster t.o.m. 1979 och återställa det egna kapitalet till ursprunglig nivå beslutade riksdagen ge Svenska Varv AB ett tillskott uppgående till 2200 Mkr.

En ny proposition rörande svensk varvsindustris framtida struktur pla­neras till våren 1980.

Resultat och kapitalbehov

Koncernens omsättning 1978 uppgick till 3 871 (4660) Mkr och resultatet före ägartillskoU, bokslutsdispositioner och skatt till -2149 (-2242) Mkr.

Rörelseresultatet efter avskrivningar men före reserveringar uppgår till -494 (-1-242) Mkr.

Den fortsatt svaga fraktmarknaden samt fluktuerande valutakurser har nödvändiggjort stora reserveringar för kund- och valutarisker.

Resultatet har således belastats med 619 (915) Mkr avseende reser­veringar för kundfordringsrisker och borgensåtaganden. Reserveringama

Skr. 1979/80:11

11

har gjorts mot bakgrund av att ett antal kunder p.g.a. fortsatt dålig fraktkonjunktur inte kunnat, och inte heller beräknas kunna, fullfölja sina betalningar av räntor och amorteringar på erhållna krediter. Rådande låga priser på andrahandsmarknaden för fartyg har vidare minskat värdet av erhållna säkerheter i form av skeppsinteckningar.

Liksom under 1977 fluktuerade valutakurserna kraftigt under 1978. Dol­larn försvagades successivt under året och nådde sitt bottenläge i slutet av oktober, varefter en viss återhämtning skedde, bl.a. till följd av omfat­tande centralbanksinterventioner. Schweizerfrancen förstärktes för att nå sin kulmen under september-oktober, varefter den föll något tillbaka. Den totala uppgången under året i schweizerfranc med ca 13%, delvis motver­kad av nedgång i US dollar med ca 8%, har förorsakat valutaförluster uppgående till 219 (846) Mkr.

Schweizerfrancskuldens avveckling fortsatte planenligt under året. På så vis nedbringades koncernens utestående schweizerfrancskuld med ca 450 milj. Sfr till ca 700 milj. Sfr. Dessutom säkerställdes genom terminsköp amorteringar och räntor uppgående till 180 miljoner Sfr som förfaller under 1979.

Lånestocken i US dollar har ökat i takt med inlösning av schweizer­francskulderna. Bl.a. för att möjliggöra den snabba återbetalningen av schweizerfrancslånen upptogs under året ett lån om 200 miljoner dollar på den internationella kapitalmarknaden.

Genom de stora förändringama av lånestocken under året har en stor del av de reserveringar för valutaförluster som gjorts i tidigare års bokslut realiserats. Totalt realiserades under året 490 (96) Mkr.

De kraftiga kapacitetsneddragningar som beslutats av riksdagen och som skall vara genomförda 1980 har inneburit att koncernens varv fått ett oproportionerligt stort anläggningskapital, vilket inte ens i en normal marknadssituation kan förräntas. 1 samband med boksluten 1978, 1979 och 1980 gör därför dessa varv erforderliga nedskrivningar av anläggningskapi­talet.

Årets resultat belastas därför med en extraordinär kostnad för ned­skrivning av anläggningstillgångar om 235 Mkr. Resterande erforderlig nedskrivning av anläggningstillgångarna, 442 Mkr, kommer att göras med lika belopp i boksluten 1979 och 1980.

Årets resultat har vidare belastats med en reservering för framtida kostnader för avvecklingen av Eriksbergs Mek Verkstads AB. Dessa kost­nader är hänförliga till det åtagande dåvarande Götaverkenkoncemen gjorde vid övertagandet av Eriksberg den I juli 1976. I samband härmed gjordes en prognos av framtida förluster i Eriksberg samt av övriga mer­kostnader i Götaverkenkoncemen. Pronostiserade kostnader exkl. eventu­ella förlustrisker avseende kundfordringar och valutor uppgick till 1 323 Mkr. Som ersättning for avvecklingen erhöll Götaverkenkoncemen kon­tanta ersättningar som med hänsyn till ränteeffekten hade ett värde om ca 1 023 Mkr. Utöver framtida kundfordringsrisker och valutarisker översteg därför de bedömda kostnaderna ersättningen med ca 300 Mkr.

Under 1978 har en ny bedömning gjorts av den totala avvecklingskostna­den för Eriksbergsengagemanget. Därvid har framgått att den urspmngliga uppskattningen fortfarande är giltig. Den avsättning som görs i årets bok­slut följer därför den ursprungliga prognosen och avser att täcka samtliga kvarvarande avvecklingskostnader hänförliga till Eriksberg exkl. eventuel­la ytteriigare kundfordrings- och valutarisker.

Som framgår av det ovanstående kan årets resultat till stor del hänföras

Skr. 1979/80:11

12

till händelser som ej relateras till årets verksamhet utan i stället till tidigare åtaganden. Ett grovt försök till uppdelning av resultatet i den del som kan hänföras till årets verksamhet respektive tidigare åtaganden framgår av tabell 

I.

Den extremt dåliga marknaden för fartygsnybyggnad påverkar som sy­nes bokslutet 1977 som förlustreservering för pågående produktion (lager­fartyg) och årets bokslut som försämrat rörelseresultat.

Koncemens ovissa framtidsutsikter samt extremt riskfyllda situationer har givit styrelsen och verkställande direktören anledning att liksom i föregående bokslut använda jämförelsevis försiktiga värderingar. I korthet har följande väsentliga värderingsprinciper tillämpats.

-

Produkter i arbete har förlustreserverats med den bedömda totala slut­liga förlusten för respektive objekt värderat till marknadspris - dock har reserveringen begränsats till upparbetade kostnader. Detta innebär att en stor del av väntade föriuster på order som färdigställs under 1979 tagits i årets bokslut.

-

Eget innehav av skepp respektive andelar i skepp - redovisade som anläggningstillgångar - har värderats till bedömt marknadspris. Detta motiveras av att koncernen mot bakgrund av bedömd framtida kapital­förbrukning kan tvingas realisera de förlustrisker som beaktats vid värderingen av skeppsinnehavet.

-

För samtliga osäkra fordringar har reserveringar gjorts med skillnaden mellan utestående fordran och säkerhetens värde, värderad till mark­nadspris.

-

Fordringar och skulder i främmande valutor har värderats till den lägsta repektive högsta av anskaffningsdagens, och balansdagens kurser, utan någon form av periodisering. Kvittning av kursvinster och kursförluster har skett i den mån amorteringar av fordringar och skulder i samma valuta ligger inom samma kvartal.

Av koncernens resultat före ägartillskott, bokslutsdispositioner och skatt, -2 149 Mkr, svarar de stora nybyggnadsvarven för -893 Mkr enligt tabell 2.

Tabell 1

Mkr

1978

1977

Arets verksamhet

Rörelseresultat före reserveringar

-  494

242

Förlustreservering pågående produktion

-     52

-   594

Ränteneuo

-  266

-    94

Extraordinära poster

36

-    35

Summa

-  776

-  481

Tidigare åtaganden

Reservering för kundfordringsrisker

-  619

-   915

Kursdifferenser

-  219

-   846

Slutreservering för avveckling av

Eriksberg

-  300

-

Nedskrivning av anläggningstillgångar

-  235

Summa

-1373

-1761

Toult

-2149

-2 242

Skr. 1979/80:11

13

Tabell 2

Mkr

Götaverken

Uddevalla-

Götaverken

Arendal

varvet

Öresunds­varvet

Fakturering'

245

545

795

Rörelseresultat före reser-

veringar för kundfordrings-

risker och finansiella poster

-308

90

54

Reservering för kund-

fordringsrisker

-178

-146

-113

Finansiella poster

- 65

-   11

- 41

Nedskrivning av

anJäggningsliJIgångar

- 55

- 90

-  18

Övrigt extraordinärt

-

-   12

-

Resultat före bokslutsdis-

positioner och skatt

-606

-169

-118

' Faktureringen är ett dåligt mätt på verksamhetsvolymen vid varven. Under året upparbetade intäkter uppgår till 645 Mkr vid Götaverken Arendal, 644 Mkr vid Uddevallavarvet och 605 Mkr vid Götaverken Öresundsvarvet.

Resterande del av resultatet före ägartillskott, bokslutsdispositioner och skatt, - 1 256 Mkr fördelar sig enligt tabell 3.

Kommentar till respektive bolag återfinns i den följande redovisningen av dotterbolagen.

Huvuddelen av Svenska Varvs rederiverksamhet har samlats i Rederi AB Zenit. I några fall har det av olika skäl dock befunnits lämpligt att varven behållit vissa fartygsinnehav. Omfattningen av dessa framgår av avsnittet om koncemens övriga rederi- och fartygsengagemang.

Resultatet av koncernens samlade rederiverksamhet under 1978 var - 167 Mkr och fördelas;

Zenit

-119

Uddevallavarvet

- 40

Götaverken Cityvarvet

-    8

-167 Härav utgör 91 (43) Mkr nedskrivning av värdet av det egna skeppsinne­havet till marknadspris. Denna nedskrivning redovisas som extraordinär kostnad.

Resultatet i delägda rederier, som inte ingår i koncembokslutet, uppgår till -136 Mkr. Rederiernas ställning har beaktats vid värderingen av kon­cernens fordringar, andelsinnehav m. m. rörande dessa rederier. De reser­veringar som härvidlag befunnits nödvändiga är inräknade i koncernens rederiresultat i ovanstående tabell.

Investeringar exkl. skepp och företagsförvärv, 126 Mkr, ligger liksom föregående år på en mycket låg nivå och omfattar i stort sett endast oundgängliga ersättningsinvesteringar samt fullföljande av tidigare besluta­de investeringsprojekt.

Skr. 1979/80:11

14

Tabell 3

Mkr

Fakturering        Resultat före

bokslutsdisp. och skatt

148

- 46

63

-     

13

349

- 228

53

' 56

869

- 224

84

' 119

804

'  2

171

8

264

8

41

4

-

-  23

-

' 311

31

1

_

- 300

591

71

2286

-1256

Karlskronavarvet Götaverken Sölvesborg Götaverken Cityvarvet Götaverken Finnboda Eriksberg' Zenit

Calor-Celsius Götaverken Ångteknik Götaverken Motor Götaverken Aluminium Svenska Varv Utveckling Svenska Varv AB Övriga bolag Slutreservering för av­veckling av Eriksberg Elimineringar

Summa

' Statliga förlusttäckningsmedel har förbättrat Eriksbergs resultat med 167 Mkr. ' Moderbolagets resultat består i huvudsak av finansiella kostnader. Dotterbolagens upplåning i moderbolaget sker mot marknadsmässig ränta. Större valutaförluster och effekter av den icke räntebärande fordran på svenska staten genererar moderbo­lagets stora negativa finansnetto.

Personal

Personalfrågorna har under året fortsatt att spela en viktig roll inom koncemen. Nedläggningen av Eriksberg har fortsatt planenligt och vid halvårsskiftet 1979 beräknas denna företagsnedläggning - den största som skett i Sverige - vara avslutad.

Eriksbergs nedläggning har berört omkring 4750 personer, varav ca 3000 överförts till andra enheter inom koncernen. Totalt i Göteborg har under de senare åren antalet anställda inom varvsnäringen minskat med ca 5 000 personer. Mindre minskningar har även skett på övriga varvsorter.

Merparten av denna reduktion har skett genom s. k. naturlig avgång även om vissa varsel fött tillgripas i Göteborg i samband med avvecklingen av Eriksberg. Genom de anställningsstopp som samtliga varv tillämpat de senaste åren har åldersstmkturen förändrats. Ytterligare personalned­dragning genom s. k. naturiig avgång kommer att ge stora negativa effek­ter.

Under 1979 kommer personalproblematiken att koncentreras kring den av riksdagen beslutade anställningsgarantin för storvarven. Som en effekt av denna kommer ett stort antal anställda att sysselsättas med omskolning och vidareutbildning. Vidare måste avsevärda resurser avsättas för att i största möjliga utsträckning finna nya sysselsättningstillfällen för den per­sonal som berörs av beslutade volymneddragningar vid varven.

Sammanlagt har under året antalet anställda inom koncernen minskat med ca 2 100 personer. Endast en mycket måttlig nyrekrytering har skett. På tjänstemannasidan har externrekrytering varit aktuell endast i undan­tagsfall och avsett vissa specialistbefattningar.

Skr. 1979/80:11

15

Genomsnittligt antal årsanställda

Eskilstuna

28

Falun

44

Gävle

194

31

Göteborg

9784

Halmstad

Helsingborg

4

Härnösand

24

Jönköping

Karishamn

35

Karlskoga

22

Karlstad

285

Kariskrona

' 589

Kristianstad

27

Landskrona

3 056
[REDACTED_EFTERNAMN]

43

Lidköping

2

Linköping

29

Luleå

33
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lycksele

22

Lysekil

291

Malmö

119

Motala

18

Nacka

452

Norrköping

44

Nyköping

51

Robertsfors

'25

Skellefteå

24

Skövde

22

Solna

154

Stenungsund

29

Stockholm

335

Sundsvall

39

Söderhamn

43

Sölvesborg

271

Trelleborg

21

Uddevalla

2 886

Umeå

177

Uppsala

66

Vetlanda

118

Virsemm

54

Västerås

89

Växjö

54

Örebro

20

Örnsköldsvik

50

Östersund

38

Arbetsställen med mindre än 20

anställda

165

Summa anställda i Sverige

21 223

Skr. 1979/80:11

16

Brasilien

10

Danmark

360

Finland

128

Kanada

1

Malaysia

21

Norge

25

Västtyskland

31

Totalt antal anställda

21799

Löner och ersättningar

Mkr

Styrelser och

Övriga

verkställande

anställda

direktörer

1,5

6,9

6,5

1332,4

0,1

0,7

0,4

40,0

0,3

7,6

-

0,1

0,2

1,8

0,5

3,6

9,5

1393,1

Moderbolaget

Dotterbolag i Sverige

Brasilien

Danmark

Finland

Malaysia

Norge

Västtyskland

Koncernen totalt

Dessutom har de sociala kostnaderna uppgått till 603,3 Mkr. Övertagande av Kockums

I början av 1979 träffade staten ett avtal med Kockums AB, som förutsatt riksdagens godkännande, bl.a. innebär att Kockumskoncernens varvs-och rederiverksamhet kommer att övertas av Svenska Varvkoncernen i juni 1979. Kockums varvsverksamhet kommer att ingå som ett självstän­digt dotterbolag under Svenska Varv AB, medan rederiverksamheten pla­neras att inordnas i Rederi AB Zenit.

Framtidsutsikter

Koncernen, exklusive övertagna verksamheter från Kockums AB, kom­mer 1979 att redovisa avsevärt minskade förluster. Resultateffekten av tidigare åtaganden har till stor del eliminerats genom förändringar i valuta­politiken samt genom den stabilisering av fraktmarknaden som skett.

Koncernens beroende av fartygsnybyggnation kommer att bestå ett antal år framöver. Kapacitetsöverskottet inom världens varvsindustri är dock fortfarande så stort att kostnadstäckning endast i undantagsfall kan uppnås. Olika typer av statliga stödinsatser kommer därför även de när­maste åren att vara nödvändiga.

Under 1979 förväntas den omorientering av nybyggnadsvarvens verk­samhet som inleddes 1978 ge positiv resultateffekt, vilket kommer att minska dessa varvs förluster.

Skr. 1979/80:11

17

Reparationsverksamhelen päverkas i likhet med nybyggnadsvarven av den svaga men sannolikt något förbättrade sjöfartskonjunkturen. Fortsatta men begränsade förluster förutses i denna verksamhet.

Fraktmarknadsutvecklingen i rederirörelsen är svårt att prognostisera. Nuvarande fraktrater täcker i flera fall fartygens kapitalkostnader, varför en avsevärd resultatförbättring för rederiverksamheten förväntas.

För industribolagen har konjunkturen fortsatt att förbättras och positiva resultat förutses för dessa bolag.

För att fastlägga koncernens framtida struktur startas under våren 1979 en större utredning, vilken avses bilda underlag för den proposition som planeras till våren 1980.

Fartygsmarknaden

Vid årsskiftet omfattade världens handelsflotta totalt 633 milj. dwt. Härav svarade tankfartyg för 52 procent, kombinationsfartyg för 8, bulk­fartyg för 21 samt övriga lastfartyg för 19 procent. Flottan ökade under 1978 med endast 8 milj. dwt., vilket är den minsta ökningen på de senaste femton åren. Under året skrotades fartyg på totalt 18 milj. dwt. För första gången under efterkrigstiden minskade tanktonnaget eftersom skrotning­arna inom denna sektor översteg leveranserna med 5 milj. dwt.

Fartygsleveranserna under året uppgick till sammanlagt 27 milj. dwt., den lägsta noteringen sedan 1968. Orderingången till världens varv har kontinuerligt sjunkit sedan 1973 och var 1978 endast 10 milj. dwt., varav ca fyra milj. dwt. avsåg tank- och bulkfartyg. Rekordåret 1973 var motsvaran­de siffror 130 respektive 121 milj. dwt. Med 1978 års produktionstakt ger varvens nuvarande orderstock omkring ett års sysselsättning - normalt motsvarar inneliggande beställningar ca två års produktion.

Efter shipping-boomen 1973-74 har prisema för såväl nytt som begag­nat tonnage sjunkit kontinuerligt för att nå sin hittills lägsta nivå under sommaren 1978. Polen har under året fört den mest aggressiva prispolitken - polska varv uppges ha tagit kontrakt på 80000 dwt. tankfartyg till 18- 19 milj. dollar. Japanska varv har för motsvarande tonnage indikerat en prisnivå på ca 26 milj. och varv i Sydkorea drygt 20 milj. dollar. En grov uppskattning av produktionskostnaderna i Japan för en 80000 dwt. tanker pekar på 26-30 milj. dollar, vilket är lägre än de svenska produktionskost­naderna.

Det allt kärvare klimatet för världens varvsindustri har sedan 1975 medfört en reduktion av antalet varvsanställda med omkring 10 procent (50000 personer) i de tio främsta varvsländema. Den största procentuella minskningen har skett i Sverige, Danmark och Holland.

Totalt sett låg behovet av transporter under 1978 på i stort sett samma nivå som 1977. På tankmarknaden, som svarar för drygt hälften av väri­dens sjötransporter, täckte fraktraterna under första halvåret knappt driftskostnaderna.

Under slutet av 1977 och första halvåret 1978 skapades dock förutsätt­ningar för en förbättring. Efter sommaren var oljelagren mycket låga i förhållande till konsumtionen. Dessutom fanns det anledning vänta högre oljepriser efter årsskiftet 1978-79. Under hösten steg fraktraterna för större tonnage som mest till WS 66 efter att under våren och sommaren ha legat under WS 20. För t. ex. en tanker på 225 000 dwt. innebar detta att en resa från Arabiska Viken till Europa betalades med ca 11,0 milj. Skr. på

2 Riksdagen 1979180. I saml Nr 

II

Skr. 1979/80:11

18

hösten mot 3,5 milj. på våren, vilket endast räckte till att täcka ca 70 % av driftskostnaderna. Höstens fraktnivåer innebar som bäst att drifts- och kapitalkostnaden mer än täcktes. Förbättringen gjorde också att andra­handsvärdet på tankfartyg steg markant.

Överskottet av tanktonnage sjönk samtidigt från ca 100 till 50 milj. dwt. Från juli till slutet av novmeber minskade det upplagda tanktonnaget med 26 milj, dwt. till 22 milj. dwt. Resterande överskottsreduktion 24 milj. dwt. svarade minskat utnyttjande av reducerad fart för.

Också när det gäller bulktransporter förbättrades marknaden mot slutet av 1978 så att även fartyg under högkostnadsflagg lämnade bidrag till kapitalkostnaderna. Delvis berodde denna förbättring på att tankmarkna­den sysselsatte en del kombinationstonnage, som annars skulle ha sökt sig till bulkmarknaden. Omkring hälften av världens bulkfartygsflotta arbetar med malm- och koltransporter till stålverken - den femprocentiga produk­tionsökningen inom denna sektor bidrog liksom ökade spannmålstrans­porter till den förbättrade marknaden.

För roll on/roll off-tonnaget sjönk fraktraterna under andra halvåret 1978. Detta berodde främst på ökad effektivisering av hamnarna i Mellers­ta Östern, där också tillväxten i transport volymen avtagit. Ett fätal mindre ro/ro-fartyg har lagts upp och priserna för denna fartygstyp har stadigt sjunkit.

På marknaden för gasfartyg har inte noterats några bestående förbätt­ringar. Förväntningarna när det gäller gasimporten till USA förefaller ha varit alltför optimistiska. F. n. är 20 LPG- och LNG-fartyg upplagda.

För produkt- och kemikalietankers har fraktraterna stigit väsentligt med bättre resultat än för övriga fartygstyper som följd.

Utveckling av fartygspriserna

Av den totala produktionskostnaden för ett tankfartyg uppgår normalt lönekostnaderna och materialkostnaderna till ca 40 resp. 50 procent.

Under 1%0-talet låg den svenska lönekostnaden väsentligt högre än den japanska. Totalkostnaden för ett fartyg byggt i Sverige eller i Japan var dock ungefär densamma som följd av den högre svenska produktiviteten.

Effektiva rationaliseringsinsatser i samband med kapacitetsexpansion i Japan gjorde dock att produktiviteten där snabbt närmade sig svensk nivå. Rationaliseringsvinsterna omsattes inte i motsvarande högre lönekost­nader, varför ett kostnadsgap kom att uppstå mellan svensk och japansk produktionskostnad. Skillnaden var störst 1973-75 med som mest 30-40 procent. Genom sin kapacitetsexpansion kom den japanska varvsindustrin att uppnå ca 40 procent av världens varvskapacitet.

Förändrade konkurrenssituationer brukar regleras långsiktigt genom förändrade valutakursrelationer. Under 1960- och början av 1970-talet drev emellertid Japan en medveten valutapolitik med syfte att hålla yenen kraftigt undervärderad gentemot dollarn. Den senaste tidens uppgång för yenen och nedgång för dollam är följaktligen en reaktion mot den obalans i den internationella konkurrenssituationen som byggts upp under en längre tid. Kostnadsutvecklingen i Japan jämte yenens uppvärdering beräknas ha halverat skillnaden mellan svenska och japanska byggkostnader till 15-20 procent.

Med nuvarande låga orderingång blir emellertid varven i Sydkorea och Polen prisledande. Kosinadema för ett fartyg producerat i Sydkorea torde i dag ligga på 60-70 procent av svensk självkostnad för samma fartyg.

Skr. 1979/80:11

19

Men Sydkorea har, till skillnad från Japan under 1960-talet, en mycket kraftig inflation. Merparten av materialet importeras dessutom från Japan och Västeuropa. Sydkorea har moderna varvsanläggningar med relativt hög produktivitet, och därigenom litet utrymme för rationaliseringsvinster. Detta i kombination med kostandsutvecklingen tyder på att avståndet mellan svenska och sydkoreanska produktionskostnader kommer att krympa under de närmaste åren.

I början av 1980-talet beräknas Polen och Sydkorea representera 10-15 procent av världens totala varvskapacitet.

Med hänsyn till dagens stora kostnadsskillnader mellan olika varvs­länder finns det skäl att vänta väsentliga prisökningar när - en bit in på 80-talet - en mera normal orderingång till världens varv blir aktuell. Prisupp­gången kan ytterligare accentueras av en gynnsam ekonomisk tillväxt med ökade transportbehov samt begränsade möjligheter att snabbt anpassa varvskapaciteten till efterfrågan.

På lång sikt är fraktratemas utveckling beroende av byggkostnaderna i ledande varvsnationer. Tillfälliga underskott av tonnage höjer fraktraterna över de nivåer som krävs för att motivera nyanskaffning av tonnage.

Värdet på andrahandstonnage är beroende av främst fraktrater och fartygsålder. Andrahandsprisema är följaktligen också beroende av kost­nadsutvecklingen för nytt tonnage.

När det nuvarande överskottet på tonnage absorberats kommer fraktra­terna att motivera nyinvesteringar och utnyttjande av dyrare varvskapaci­tet än den sydkoreanska och polska. Eftersom andrahandsprisema följer fraktratemas utveckling kommer prisförbättringar snabbare på detta områ­de och blir förhållandevis större än för nybyggnadstonnage.

Sjöfarten under de närmaste åren

När man försöker förutse den framtida utvecklingen på främst tank-marknaden bör man beakta att faktorer som lagersituation, politiska för­ändringar, olika förväntingar, etc. på några månader drastiskt kan förändra efterfrågan på tonnage. En förändring i storieksordningen 50 milj. dwt. mätt på årsbasis är inte otänkbar. Med nuvarande trend mot ett minskat tonnageöverskott kan kortsiktiga förbättringar av fraktraterna därför bli allt vanligare.

För tankmarknaden under 1979 och inledningen av 1980 är nuvarande situation med hög oljekonsumtion, låga lagemivåer och Irankrisen betydel­sefulla faktorer vid bedömningen av fraktsats- och prisutvecklingen.

Iran producerade som mest i september 1978 i en takt som motsvarade 300 milj. ton olja per år. I januari 1979 var produktionen nere i 25 milj. ton. Detta innebar problem med den inhemska försörjningen. Minskningen i Iran har till viss del kompenserats av ökad produktion i Saudi-Arabien, där volymen nu återgått till tidigare nivå sedan den iranska produktionen återupptagits.

Förväntningarna om höjda priser utöver de av OPEC tidigare beslutade höjningarna jämte rykten om råoljeknapphet bidrar till ökade tradingaktivi-teter, försämrad transporteffektivitet och stigande efterfrågan på tankfar­tyg-

De nämnda faktorerna medför att fraktraterna liksom andrahandspri­sema pä tanktonnage pressas uppåt. Utöver effekter av förändringar i tillgång och efterfrågan påverkar nuvarande marknadsförväntningar till-

Skr. 1979/80:11

20

gången av tonnage för försäljning. Potentiella säljare tenderar att hålla ut längre, vilket ytterligare bidrar till prishöjningar.

Fortsatt oro på marknaden kan ytterligare driva upp priserna på tankton­nage. Detta innebär att en prisbild byggts upp utan reell grund i tillgångs-och behovssituationen. Konsekvensen är, så som behovet av tankfartyg kan förväntas utvecklas under det närmaste året, att risken för prisfall är uppenbar när förväntningama inte längre kan uppehållas på marknaden och/eller OPEC verkställer väntad prishöjning.

Bedömningar av tankmarknaden under de närmaste åren bör göras mot bakgrund av USAis kraftigt ökade behov av oljetransporter. I Västeuropa har däremot utvecklingen varit negativ, beroende bl.a. på den svaga ekonomiska tillväxten och en högre energiutnyttjandegrad. Oljeproduk­tionen i Nordsjön, Alaska och Mexico har också stigit kraftigt under senare år - dessa tre regioner svarade under 1978 för ca 175 milj. ton. Nordsjö- och Alaska-oljan har dock inte längre så stora negativa konse­kvenser för behovet av oljetransporter. På längre sikt kan emellertid oljan från Mexico komma att spela en negativ roll för tillväxten av transportbe­hovet.

En mera permanent förbättring av tankmarknaden är ytterst beroende av den ekonomiska utvecklingen under de närmaste åren. Prognoserna vid årsskiftet 1978-79 pekar mot en reducerad tillväxttakt i USA medan Västeuropa synes vara på väg mot en uppgång. Västeuropa har fortfarande det största behovet av oljetransporter, varför den ekonomiska utveckling­en här är av största betydelse.

Det är mot denna bakgmnd sannolikt att överskottet på tanktonnage kommer att minska under de närmaste åren. Därmed skulle tankmarkna­den komma att uppvisa en mer permanent förbättrad lönsamhet.

En förbättrad tankmarknad får omedelbart återverkningar på bulkmark­naden, beroende på kombinationsfartygens flexibilitet. Japan svarar för huvuddelen av transportbehovet när det gäller bulkvaror. På grund av de svårigheter Japan har att avsätta industriprodukter såväl i Europa som på den amerikanska marknaden kan något ökat japanskt transportbehov inte förväntas under de närmaste åren. Bulkmarknaden är därför i första hand beroende av spannmålstransporternas utveckling.

För ro/ro- och containertonnaget är utsikterna för de närmaste åren något dystrare. Den tidigare expanderande importen av industrivaror till OPEC-länder och USA väntas stagnera under 1979-80. Detta kan i kombi­nation med senare års beställningar av nya effektiva ro/ro-fartyg leda till en överskottssituation på detta område.

När det gäller gastransporter ser utsiktema relativt gynnsamma ut för LPG-fartyg på 4-5 års sikt. Läget är emellertid sämre inom LNG-områ-det, där någon generell marknadsförbättring knappast kan väntas under de närmaste åren.

De allmänna förutsättningarna för sjöfartsnäringen kan bedömas bli ljusare under de närmaste åren. Detta väntas dock ej medföra någon större ökning av nybeställningar under 1979. Intresset kommer främst att kretsa kring kemikalie- och produkttankfartyg, mindre specialanpassade råolje­tankers samt special- och arbetsfartyg.

Under 1979 kommer nybyggnadspriserna sannolikt att ligga något högre än under föregående år. Obalansen på sjöfarts- och varvsmarknaden är dock så markant att prisema under det närmaste året kommer att ligga under svensk produktionskostnad.

1 och med att tonnageöverskottet väntas fortsätta att minska finns det

Skr. 1979/80:11

21

goda fömtsättningar för tillfälliga förbättringar av fraktraterna under de närmaste åren. Detta för i sin tur med sig en trendmässig ökning av priserna för andrahandstonnage.

Götaverken Arendal

Vid Götaverken Arendal AB har under 1978 avslutats den 32 enheter långa serie tankfartyg i 150000-tonsklassen som varvet byggt under senare år. De fyra bulkfartyg på 44 500 dwt. som försålts och levererats under året producerades ursprungligen för egen räkning. Genom leveransen i april 1979 av ett 130000 dwt. PROBO-fartyg har lagerproduktionen helt avslu­tats.

Företagets modemt utrustade anläggningar ger goda möjligheter till ett mera flexibelt produktprogram med industriell inriktning. Den tidigare stålintensiva standardfartygsproduktionen har därför successivt kunnat ersättas med en varierad tillverkning.

Den aktuella produktionen omfattar såväl roll on/roll off-fartyg, avance­rade kylfartyg och en självförsörjande flytdocka som stora bostads- och underhållsriggar för offshoreindustrin. Vidare kommer den pråmbaserade petrokemianläggningen för Pakistan, som Svenska Varv tecknat prelimi­närkontrakt på, att byggas vid Göta verken Arendal. Marknadsföringen intensifieras nu mot andra områden än de for varvet traditionella.

Leveranser

Under 1978 levererades fyra fartyg på sammanlagt 178000 dwt. .

-

M/S "Meerdrecht" (44500dwt., bulk) till N.B. Maatschappij Zeeschip "Scherpendrecht" (van Ommeren), Rotterdam

-

M/S "Mijdrecht" (44500 dwt., bulk) till N.V. Maatschappij Motorship "Mijdrecht" (van Ommeren), Rotterdam,

-

M/S "Arlberg" (44500 dwt., bulk) till M/S Ariberg Oesterreichischer Lloyd GmbH CO (Krohn), Wien,

-

M/S "Fruition" (44 500 dwt., bulk) till Fortune Sea Transport Corpora­tion S.A., (Ocean Tramping), Panama.

Fortfarande vägrar en utländsk beställare att ta leverans av tre tankfar­tyg i 150000-tonsklassen trots att enligt skiljedomsutslag 1978 vid interna­tionella handelskammaren i Paris köparen omgående skulle ta emot farty­gen. Under tiden belastar fartygen varven med kostnader för uppläggning och räntor.

Order

Under 1978 har Götaverken Arendal fått beställningar för sammanlagt ca 900 Mkr. 1 mars tecknades kontrakt med Sovjetunionen (Sudoimport) på en av världens största självförsörjande flytdockor med en lyftkapacitet på 80000 ton. I juni kontrakterade Consafe Offshore AB, Göteborg, två stora bostads- och underhållsriggar för utnyttjande på oljefälten i Nordsjön. Sistnämda kontrakt har tagits med hjälp av statligt beställarstöd.

I början av 1979 har företaget träffat överenskommelse med Rederi AB Göteborg-Frederikshavn-linjen, Göteborg om tillverkningen av två bil- och passagerarfärjor för leverans 1980-81. Vidare har i januari 1979 kontrakt tecknats med det amerikanska rederiet Getty Marine Corporation om

Skr. 1979/80:11

22

leverans av två tankfartyg på 79900 dwt. Det är två från den ursprungliga beställaren återtagna 154 000-tonnare som mot bakgrund av den större efterfrågan på tankfartyg i 80000 dwt-klassen nu byggs om i nära samarbe­te med Götaverken Cityvarvet.

Årets resultat

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -606 Mkr. Det har belastats med 113 Mkr. avseende reserveringar för förlustrisker i pågående produktion samt 178 Mkr. avseende reservering för kundford­ringsrisker. Extraordinära kostnader för nedskrivning av anläggningar har vidare belastat resultatet med 55 Mkr.

Årets investeringar uppgick till 3 Mkr. och avsåg miljö- och ersättnings­investeringar.

Personal

Antalet anställda vid Götaverken Arendal var 4 120 vid årsskiftet 1978-79. Under året har den beslutade överföringen av personal från Eriksberg i stort slutförts. Totalt har från Eriksberg till Arendal överförts I 044 perso­ner, varav 607 under 1978. Detta tillskott har inneburit en kvalitativ för­stärkning av flera personalkategorier. Av vissa kategorier har det dock medfört överskott utöver behovet för en effektiv verksamhet. Vidare har fullföljandet av Eriksbergs kontrakterade leveranser parallellt med den successiva avvecklingen hårt ansträngt den för Arendal och Eriksberg gemensamma ledningen.

Enligt 1978 års riksdagsbeslut skall antalet anslällda vid Götaverken Arendal och Götaverken Cityvarvet vid utgången av år 1980 uppgå till sammanlagt 5 000. Formema för neddragningen är för närvarande föremål för diskussioner såväl inom företaget som med de fackliga organisationer­na.

Överföringarna i kombination med anställningsstopp sedan 1975 och samtidigt krav på att organisationen har kompetens inom nya produktom­råden och marknader innebär kraftiga påfrestningar på administration och produktion. Överföringar och anställningsstopp har medfört en ogynnsam utveckling av åldersstruktur, utbildningsbakgrund och genomsnittlig löne­nivå.

Framtidsutsikter

Under första halvåret 1979 överförs försäljningsansvaret från Svenska Varv AB till Arendal.

Att uppnå lönsamhet på företagsekonomiska villkor är det primära målet för verksamheten.

Arendal kommer därför att förändras mot en mer marknadsstyrd och flexibel organisation, där marknads-, affärs- och produktulvecklingssidan i första hand förstärks och organisationen anpassas mot enstycksproduk-tion.

Den volym verksamheten på Arendal har idag är inte dimensionerad efter dagens marknadsmöjligheter. En realistisk anpassning vad gäller volym och produktsortiment under de närmaste åren kräver en nedgång i antal anställda med ca 1 400 under 1979-80. Processen att reducera kapa­citet och genomföra omorientering mot nya marknader innebär många

Skr. 1979/80:11

23

påfrestningar på såväl ledning, anställda som fackliga organisationer.

Marknadsutvecklingen och Arendals förmåga att klara omställningen avgör omfattningen på Arendals verksamhet under 1980-talet.

Förlusten år 1979 kommer avsevärt att minska gentemot 1978.

Uddevallavarvet

Uddevallavarvet AB är såväl när det gäller anläggningar som organisato­risk struktur främst orienterat mot fartygsproduktion. Företagets strävan är därför att utveckla sitt kunnande på detta område för att även framöver kunna lägga tyngdpunkten i verksamheten på skeppsbyggeri.

Produklprogrammei omfattar fartyg på upp lill 650000 dwl. För närva­rande inriktar sig varvet huvudsakligen på tank-, OBO- och bulkfartyg samt produkt/kemikalietankfartyg och styckegodsfartyg. Under senare år har Uddevallavarvet utvecklat en ny generation av fartygstyper som genom sin goda transportekonomi och mångsidiga användbarhet rönt intresse på marknaden. Dessa fartyg kännetecknas av litet djupgående och stor bredd i förhållande till sin längd. Produktprogrammet omfattar dessutom stora fartygsmotorer och hjälpmotorer.

Leveranser

Under 1978 omfattade Uddevallavarvets leveranser två fartyg på sam­manlagt 626700 dwt

-       M/T "Polytrader" (127 700 dwt) till K/S[REDACTED_EFTERNAMN] Teamships A/S 

II,

Kristiansand

-        T/T "Nanny" (499000 dwt) till Partrederiet för T/T Nanny, Munkedal

Härutöver levererades strax efter årsskiftet 1978-79 ett systerfartyg till

"Polytrader" - M/T "Polytraveller" - till K/S[REDACTED_EFTERNAMN] Teamships A/S III, Kristiansand.

Uddevallavarvet har en andel på 25 procent i T/T "Nanny". Fartyget är det hittills största som byggts i Skandinavien. Genom sin stora bredd i kombination med mindre djupgående kan "Nanny" till flera hamnar föra större last än vad som är möjligt med andra fartyg. Omedelbart efter leveransen i november 1978 avgick fartyget till Persiska Viken och befrak­tades för sin första resa.

M/T "Polytrader", i vilken varvet har en 40-procentig andel, är en nordsjötanker som befraktats på fem år till norska Statoil på goda villkor. Fartyget skall frakta olja från Statfjordfältet till hamnar runt Nordsjön. Oljan lastas från boj i öppen sjö och speciella krav ställs på manöverför­måga och lastfunktioner. Av miljöskäl och på grund av de korta resorna har fartyget försetts med segregerade ballasttankar.

Årets resultat

Resultatet före boksluisdisposilioner och skall uppgick lill 169 Mkr. Det har belastasts med 22 Mkr avseende reserveringar för förlustrisker i pågående produktion samt 146 Mkr avseende reserveringar för kundford­ringsrisker. Av årets resultat hänförde sig -40 Mkr till varvets rederirö­relse. Extraordinära kostnader för nedskrivning av anläggningar har belas­tat resultatet med 90 Mkr.

Skr. 1979/80:11

24

Det av Uddevallavarvet hälftenägda contractingbolaget PEMCO åsam­kades under året betydande förluster genom ett konsortium som bildats för ett byggnadsprojekt i Mellersta Östern. För att underlätta PEMCO:s av­veckling, som kommer att äga rum under 1979, har Uddevallavarvet över­tagit samtliga aktier. Det aktuella byggnadsprojektet fullföljs av Calor Celsius. Årets resultat har belastats med 29 Mkr avseende PEMCO.

Av de totala investeringarna exkl. skepp under året på 15 Mkr avsåg 10 Mkr det nu helt färdigställda Projekt 73 och 5 Mkr övriga mindre investe­ringar i varvsanläggningarna.

Fartygsorder

Under året tecknade företaget kontrakt på sju fartyg med ett sammanlagt tonnage av ca 560000 dwt. Samtliga beställningar avser tankfartyg av s. k. Aframax-typ på 79999 dwt. Denna fartygstyp har genom sin lämpliga storlek och allmänna användbarhet en god marknadspotential. Tre av årets beställningar har tagits med statligt beställarstöd. Genom den goda order­ingången under året är sysselsättningen säkrad en bit in på 1981.

Personal

Vid årsskiftet 1978-79 var antalet anställda vid Uddevallavarvet 3 154. Personalstyrkan minskade under året genom naturlig avgång med 162 personer. Med undantag för vissa nyckelbefattningar har någon extern rekrytering inte skett. Enligt 1978 års riksdagsbeslut om storvarvens fram­tida kapacitet skall antalet anställda i företaget minskas till sammanlagt 2600 personer fram till utgången av 1980.

Framtidsutsikter

Uddevallavarvet kommer även framöver att lägga tyngdpunkten i verk­samheten på fartygsnybyggnader och arbetet med utveckling av för mark­naden intressanta fartygstyper fortsätter: Samtidigt bedrivs ett intensivt utvecklingsarbete för att få fram lämpliga altemativa produkter för dotter­bolaget Skandiaverken. Avsikten är att där ersätta en del av den varvsin-riktade produktionen med annan tillverkning. Målet är att ur sysselsätt­ningssynpunkt minska Skandiaverkens beroende av varvets nybyggnads­verksamhet. En särskild organisatorisk enhet har bildats för arbetet med dessa frågor.

Ett exempel på nya produkter är det mobila borraggregat, som Svenska Varv Utveckling AB presenterade i början av 1979 och som redan väckt internationellt intresse. Dessa utmstningar kommer att monteras vid Skan­diaverken.

Föriusten för år 1979 kommer att minska.

Götaverken Öresundsvarvet

Götaverken Öresundsvarvet AB avslutade 1978 den långa serie OBO-och bulkfartyg, som varvet byggt under senare år. Produktionen inriktas nu åter mot tekniskt mera avancerade fartygstyper. Bl.a. har tillverkning

Skr. 1979/80:11

25

av kyl- och roll on/roll off-fartyg påbörjats. Öresundsvarvel utför också reparationer och ombyggnader av fartyg. Genom dotterbolaget Bruces Mekaniska Verkstads AB marknadsförs industriella produkter.

Leveranser

1978 års leveranser omfattade sju fartyg på sammanlagt 592 530 dwt.

-       M/S "Britannia Team" (124 380 dwt, OBO) till Team Ship VII Ltd,

Guernsey

-       M/S "Gothia Team" (124 380 dwt, OBO) till Team Ship VII Ltd, Guern­

sey

-       M/S "Maharshi Dayanand" (123 685 dwt, OBO) till The Shipping Cor­

poration of India Ltd, Bombay

-       M/S "Maharshi Kärve" (123 685 dwt, OBO) till The Shipping Corpora­

tion ofindia Ltd, Bombay

-       M/S "Unison" (44 700 dwt, bulk) till United Freighter Corporation,

S. A., (Ocean Tramping), Panama

-       M/S "Devotion" (44 700 dwt, bulk) till Dawn Maritime Corporation,

S. A., (Ocean Tramping), Panama

-       M/S "Britta Oden" (7 000 dwt, ro/ro) till Partrederiet för M/S Britta

Oden, Skärhamn

De båda OBO-fartygen "Britannia Team" och "Gothia Team" hade färdigställts tidigare men på grund av skiljedomsförhandlingar ej kunnat levereras. Trots att skiljedomen i alla avseenden utföll till varvets fördel fullföljde den ursprungliga beställaren inte sina åtaganden. Under året har fartygen därför överförts till ett av koncemen kontrollerat rederi. De två bulkfartygen på 44 700 dwt byggdes ursprungligen för varvets egen räkning och såldes under 1978. Också för det tredje fartyget i denna serie teck­nades under året kontrakt. Leverans sker under 1979.

Årets resultat

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -118 Mkr. Därvid har 71 Mkr erhållits genom upplösning av reserveringar för förlust­risker i pågående produktion. Resultatet har belastats med 113 Mkr avse­ende reservering för kundfordringsrisker samt med extraordinära kostna­der för nedskrivning av anläggningar på 18 Mkr. Investeringarna under 1978 uppgick till 14 Mkr och omfattade bl.a. en flytande anläggning för omhändertagande av oljehaltigt ballastvatten från reparenter.

Fartygsorder

Kontrakt har under året tecknats på två passagerarfärjor till Rederi AB Gotland, Visby. Dessutom har avtal träffats om produktion av fyra försörj­nings- och räddningsfartyg av ny typ för användning inom offshoreindu­strin för Rederi AB Concordia. Kontrakt på dessa fartyg, som skall levere­ras under 1979 och 1980, tecknas i början av 1979. Samtliga nya kontrakt förutsätter statligt beställarstöd.

Dessa beställningar innebär att varvets nybyggnadskapacitet är fullt belagd under 1979 och större delen av 1980.

Skr. 1979/80:11

26

Personal

Antalet anställda var vid 1978 års ingång 3 251 och har under året minskat till 3 122, varav 79 i dotterbolag. Personalreduktionen vid varvet har skett genom naturlig avgång. Extern rekrytering har, utöver lärlingar till verkstadsskolan, under 1978 endast skett av medarbetare till vissa nyckelbefattningar.

Riksdagens beslut 1978 om ytterligare reduktion av antalet varvsan­ställda innebär för Öresundsvarvet att personalstyrkan i slutet av 1980 skall ha minskat till 2 500 personer. Huvuddelen av reduktionen förväntas kunna ske genom naturlig avgång.

Framtidsutsikter

Fartygsproduktionen tog under 1978 i anspråk 90 procent av Öresunds­varvets totala produktionskapacitet.

Omorienteringen mot teknologiskt mer avancerade fartyg kräver betyd­ligt större utvecklings- och konstruklionsinsatser än den tidigare seriepro­duktionen. Samtidigt är det nödvändigt att arbeta med utveckling av indu­striella produkter, som på sikt kan komplettera och delvis ersätta fartygs­produktionen. Omställningen kommer att ställa höga krav på alla medarbe­tare och omfattande utbildningsinsatser blir nödvändiga liksom förändring­ar i företagets organisation.

Under året har en speciell industriavdelning inrättats med uppgift att marknadsföra induslriella produkter. Också när del gäller reparation och ombyggnad av fartyg sker en förstärkning av marknadssidan. Vidare har under 1979 försäljningsansvaret för fartygsproduktionen överförts till var­vet, varför egen marknadsfunktion byggs upp.

Ansträngningarna att utveckla alternativa produkter har ytterligare in­tensifierats och ett stort antal uppslag har utvärderats. Projekt som kan komma att marknadsföras under de närmaste åren är flytande anläggningar för utvinning av metaller ur sot och slagg från oljeeldade kraftverk, prefab­ricerade cementfabriker och betsockerbruk samt flytande anläggningar för omhändertagande av oljeförorenat ballastvatten. Också andra produkter inom miljövård och transportteknik är aktuella.

Förlusten för år 1979 kommer att öka, huvudsakligen till följd av den rådande låga prisnivån på fartygsnybyggnader.

Karlskronavarvet

Karlskronavarvel AB är det äldsta företagel inom Svenska Varv. Det grundades redan 1679 och var från början helt inriktat på att täcka den svenska flottans behov när det gällde nybyggnad och reparation av örlogs­fartyg. Efter omfattande investeringar under framfor allt 1970-talet kan Karlskronavarvet i dag betecknas som landets modemaste medelstora varv med kapacitet att bygga fartyg på upp till 10000 dwt. På senare år har företaget kommit in på exportmarknaden för marina fartyg liksom på den civila, svenska fartygsmarknaden.

På varvets produktprogram står såväl örlogsfartyg (t.ex. patmllbåtar, ubåtar och minfartyg) som civila fartyg i stål, aluminium och glasfiberar-merad plast. Vidare utförs ombyggnads-, reparations- och moderniserings­arbeten på i första hand marinens fartyg. Tillverkning av stålkonstruk-

Skr. 1979/80:11

27

tioner samt viss entreprenadverksamhet och maskinbearbetning ingårock-så i verksamheten.

Huvuddelen av 1978 års produktion, bl.a. en serie på fyra patrullbåtar för Malaysia, levereras först 1979. Årets fakturerade försäljning på 148 Mkr utgör sålunda inte ett mått på verksamhetsvolymen. Jämfört med 1977 är verksamhetsvolymen oförändrad. FYoduktionens tillverkningsvärde uppgick under året till 333 Mkr.

Årets resultat

Koncernens resultat före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -46 Mkr inklusive förlust vid avveckling av Hvilans Mek. Verkstad med 14 Mkr. Resultatförsämringen jämfört med 1977 beror till största del på otillfredsställande kostnadstäckning på pågående produktion. Resultatet har sålunda belastats med reservering för förluster i pågående produktion med 26 Mkr.

Invesleringarna totalt uppgående till 11 Mkr har främst avsett ombygg­nad av Oscarsdockan, som färdigställts under året. Denna ombyggnad innebär, att de största svenska isbrytarna nu kan dockas vid varvet.

Verksamheten

Under året har exportansträngningarna intensifierats och varvet lycka­des i internationell konkurrens teckna kontrakt på två patrullbåtar till Trinidad. Marknadsföringen av roll on/roll off-fartyg resulterade i kontrakt på ytterligare tre fartyg av denna typ. Därmed har varvet med hjälp av statligt beställarstöd i order och under produktion fem ro/ro-faryg, samtli­ga för svenska beställare. Generaltullstyrelsen beställde sommaren 1978 ett fiskeövervakningsfartyg i plast. Det kommer att tillverkas enligt den s.k. sandwichmetoden, som utvecklats av Karlskronavarvet. Samarbetet med kustbevakningen innebär, att företaget nu kan erbjuda ett komplett kustbevakningssystem.

Underhållet av marina fartyg har i stort haft samma omfattning som föregående år. Någon svensk marin nybyggnadsbeställning har varvet ej fått under 1978. Produktion pågår av det tredje minfartyget med leverans under 1981.

Den nuvarande orderstocken innebär full beläggning under 1979.

Produktutveckling

Ansträngningarna att tillföra varvet nya verksamhetsgrenar och pro­dukter har fortsatt med koncentration till områden med hög teknologisk nivå. Inom energiområdet driver Karlskronavarvet i samarbete med andra företag projekt avseende flytande gaskraftverk och vindkraftanläggningar. Karlskronavarvet är ett av de fem företag, som till Nämnden för Energi­produktionsforskning offererat en prototyp till ett vindkraftaggregat.

Framtidsutsikter

Beställningarna från den svenska marinen kommer med stor sannolikhet att ligga på en fortsatt låg nivå. Detta gäller såväl nybyggnad som underhåll av fartyg. Karlskronavarvet måste således med kraft gå vidare i sitt ut­vecklingsarbete både när det gäller fartyg och altemativa produkter. De

Skr. 1979/80:11

28

senaste årens hårda satsning på exportmarknaden kommer att ytterligare intensifieras.

För 1979 förutses en fortsatt otillfredsställande kostnadstäckning för fartygsnybyggen. Resultatet kommer dock jämfört med 1978 att avsevärt förbättras.

Götaverken Sölvesborg

Götaverken Sölvesborg AB, som är koncemens minsta nybyggnadsvarv, har på sitt produktprogram såväl specialfartyg som konventionella han­delsfartyg i storlekar upp till ca 8000 dwl. Varvet har också kapacilet för reparationer, ombyggnader och klassningar av fartyg upp till 10000 dwt. Företagets industriella verksamhet kommer successivt att utökas.

Leveranser

Under året levererades ytteriigare två enheter i den serie pä fem torrlast­fartyg, som varvet bygger för svenska beställare

-

M/S "Red Sea" (6450 dwt) till Partrederiet för M/S "Red Sea", Kal­mar

-

M/S "Black Sea" (6450 dwt) till Partrederiet för M/S "Black Sea", Kalmar

Ett större ombyggnadsarbete utfördes under året på lotsfartyget "Vega".

Årets resultat

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -13 Mkr. Resultatet har belastats med reservering för förluster i pågående produk­tion och reservering för kundfordringsrisker uppgående till 10 Mkr resp. 3 Mkr. Extraordinära nedskrivningar har vidare gjorts på anläggningstill­gångarna med 7 Mkr.

Endast smärre ersättningsinvesteringar gjordes under året.

Verksamhetsinriktning

När det gäller varvets traditionella produkter har marknaden under 1978 präglats av fortsatt överkapacitet i förhållande till efterfrågan. Företagets styrelse har därför beslutat om en förändring av varvets verksamhetsin­riktning och -volym. Beroendet av fartygsproduktion kommer successivt att minskas till förmån för annan industriell verksamhet. Det under 1978 inledda arbetet med att utveckla nya produkter kommer att intensifieras. Speciellt intresse ägnas åt produkter inom vattenvårdsområdet, t.ex. re­ningsverk.

Från och med den 1 januari 1979 har Götaverken Sölvesborg AB inord­nats som dotterbolag till Karlskronavarvet AB. Därmed sker en samord­ning av koncernens varvsresurser i Blekinge med möjlighet till ett effektivt utnyttjande av de båda anläggningarnas kapacitet såväl när det gäller fartygsbyggen som annan verksamhet.

Skr. 1979/80:11

29

Personal

Företagets personalstyrka har under året minskat från 317 personer till 279. Personalminskningen är en konsekvens av under 1978 fattat beslut om framtida produktionsvolym och inriktning.

Götaverken Cityvarvet

Götaverken Cityvarvet AB är ett av Europas största och modemaste reparationsvarv. I företagets anläggningar ingår fyra flytdockor och en torrdocka jämte välutrustade verkstäder. Fartyg på upp till 200000 dwt kan dockas vid varvet.

Varvets dominerande verksamhet har varit fartygsreparationer och klassningar jämte servicearbeten i fartyg till sjöss eller i hamn. Under 1978 har Götaverken City varvet utfört arbeten på sammanlagt ca 300 fartyg från 30 länder.

Under 1978 har dock betydande om- och nybyggnadsprojekt genomförts motsvarande ca 30% av produktionsvolymen. Sålunda levererade Göta­verken Cityvarvet bostadsplattformen SSV "Safe Astoria" till Consafe Offshore AB i Göteborg. En omfattande ombyggnad av M/T "Oswego Står" har även slutförts under året. Fartyget har konverterats till kemika­lietanker.

Årets resultat

1978 års resultat före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -228 Mkr. Resultatet har belastats med reservering för kundfordringsrisker uppgående till 62 Mkr. Extraordinära nedskrivningar har vidare gjorts på anläggningstillgångarna med 47 Mkr. Prisnivån på den under hela året svaga reparationsmarknaden gjorde det inte möjligt att täcka varvets själv­kostnad. Ca 30% av förlusten hänför sig till de under året färdigställda större projekten "Safe Astoria" och "Oswego Står".

Investeringarna har under 1978 uppgått till 17 Mkr, främst avseende ett pråmsystem för hantering av slop och ballastvatten för att kunna möta IMCO-kraven. Vidare har mindre ersältningsinvesteringar gjorts.

Verksamheten

Trots goda anläggningsresurser har Götaverken Cityvarvet inte kunnat uppnå priser över genomsnittet. För stor kapacitet jämfört med nuvarande efterfrågan har förorsakat betydande svårigheter att skaffa kontinuerlig beläggning vilket ytterligare accenturerats genom fullföljandet av tidigare beslutade överföringar av personal från Eriksberg. Personalstyrkan har genom dessa överföringar ökat till 2 778.

Delägarskapet i fartygsservicen EGGS har under 1978 avvecklats. I stället har Götaverken City varvet startat service- och reparationsverksam­het på fartyg under resa eller under deras uppehåll i olika hamnar.

Skr. 1979/80:11

30

Marknad

Den långvariga obalansen på fraktmarknaden har haft ogynnsamma effekter på de flesta rederiers ekonomi. Detta gör i sin tur att redarna anser sig tvingade att i görligaste mån vänta med fartygsreparationer. I stället försöker de underhålla fartygen i egen regi och genom andra åtgärder hålla reparationskostnaderna nere. När fraktmarknaden kommer i balans finns det sannolikt ett stort uppdämt reparationsbehov samtidigt som redarna finner det mindre lönsamt att reparera själva. Reparationsvarvens situa­tion kommer då alt förbättras i snabbare takt än nybyggnadsvarvens.

Liksom under 1977 kännetecknades reparationsmarknaden 1978 av svag efterfrågan och låg anbudsnivå. Den neddragning av reparationskapacite­ten som skett i Europa har ännu inte gett några påtagliga effekter. Valuta­förändringar har dock successivt medfört en något ökad konkurrenskraft.

Trots riksdagsbeslutet om möjlighet lill beställarslöd för ombyggnader av fartyg har svenska redares intresse för sådana projekt varit lågt. Det har därför varit naturligt för Götaverken Cityvarvet att styra sina resurser mot andra uppgifter. Så har företaget till exempel åtagit sig väsentliga uppdrag för Götaverken Arendal AB.

Framtidsutsikter

Under 1979 kommer Götaverken City varvet att koncentrera sig på far­tygsreparationer, klassningar och servicearbeten. Någon balans på frakt­marknaden kommer sannolikl ej att inträffa under 1979 varför endast en svag marknadsuppgång förväntas. Även 1979 kommer att medföra bety­dande förluster, dock ej i samma utsträckning som 1978, eftersom prisni­vån inte heller under 1979 förmår täcka varvets självkostnad. Beslut har därför tagits om väsentlig kapacitetsnedskäming.

Götaverken

Finnboda

Götaverken Finnboda AB i Stockholm är främst inriktat på reparation och ombyggnad av fartyg. I varvets anläggningar ingår fem flytdockor och tre tortdockor. Fartyg på upp till 35 000 dwt kan dockas. Produktprogram­met omfattar även tillverkning av stålpontoner, mindre flytetyg och tunga stålkonstruktioner samt viss allmän verkstadsproduktion.

Leveranser

Under 1978 levererades bl.a.

-

stålpontonerna "Global Team" och "Global Trader" på vardera 5 000 dwt till norsk beställare.

-

M/S "Vindöga" och M/S "Solöga", isgående skärgårdsbåtar med plats för 250 passagerare, till Waxholms Ångfartygs AB.

Bland reparationsuppdragen under året kan nämnas det omfattande arbe­tet på det sovjetiska tankfartyget "Tsesis", som grundstött i Stockholms skärgård, och reparationen av det brasilianska lastfartyget "Itapui".

Skr. 1979/80:11

31

Årets resultat

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -56 Mkr. Det belastas med reservering för förluster i pågående produktion med 22 Mkr.

1978 års reparationsmarknad har ytterligare försämrats i jämförelse med 1977. Detta innebar att produktionsvolymen inte kunde beläggas i erfor­derlig utsträckning. Under andra halvåret kunde dock bortfallet till största delen kompenseras genom tidigare tagna order på tre akterskepp.

Tre stålpontoner har kontrakterats under året. En av dessa levererades 1978 och de två övriga färdigställs under första halvåret 1979.

Med undantag för pontontillverkning förmådde prisnivån inte täcka var­vets självkoslnad.

Personal

Personalomsättningen har varit mycket låg under 1978 och i stort sett endast bestått av pensionsavgångar. Företagets personalstyrka har under året minskat från 554 anställda till 498.

Produktutveckling

I samarbete med andra svenska företag har arbetet med att utveckla en marin miljövårdsanläggning fortsatt. Medel har bl. a. erhållits från STU för tillverkning av en s.k. skimmer för uppsamling av olja från förorenat vatten.

Nedläggning av verksamheten

De senaste årens resultatutveckling har varit mycket ogynnsam. Den lokala reparationsmarknaden är volymmässsigt begränsad och ojämnt för­delad över året.

Möjligheterna att balansera ofrånkomliga beläggningsvariationer med allmän verkstadsproduktion har hittills varit små på gmnd av konjunktur­läget på den inhemska marknaden.

När det gäller nybyggnadsverksamheten kan konstateras att produk­tionen av tre - efter företagets kapacitet - stora produkttankers samt i mindre omfattning ett antal mindre fartyg starkt bidragit till företagets stora förluster under perioden 1974-78.

Mot denna bakgrund har enligt direktiv från koncernledningen under hösten 1978 MBL-förhandlingar inletts med sikte på en total nedläggning av verksamheten vid Finnboda.

Kommission för mindre och medelstora varv

I samband med behandlingen av varvpropositionen i december 1978 beslöt rikdsdagen att en särskild kommission skulle tillsättas för att utarbe­ta ett förslag rörande de mindre och medelstora varvens strukturutveck­ling. Det fastslogs då också att verksamheten vid Götaverken Finnboda AB liksom vid övriga mindre och medelstora varv bör fortsätta tills statsmak­terna har fattat beslut om denna varvsgrupps framtida struktur.

För 1979 förutses en fortsatt otillfredsställande kostnadstäckning. För­lusten kommer dock avsevärt att minska gentemot 1978.

Skr. 1979/80:11

32

Eriksberg

Den av riksdagen 1976 beslutade successiva avvecklingen av nybygg­nadsverksamheten vid Eriksberg slutfördes till stora delar under 1978. De två under året levererade 409000-tonnarna var de sista enheterna i order­boken samtidigt som de var de största nybyggena i varvets historia. Vid årsskiftet återstod dock att färdigställa en produkttanker på ca 31 000 dwt, byggd för egen räkning. Detta fartyg sjösattes i februari 1979 och är leveransklart under våren. Därmed avslutas en drygt 105-årig skeppsbygg-nadsepok vid Eriksberg. Den inleddes 1873 med bogserbåten "Akliv" och kom att omfatta över 600 fartyg om totalt ca 13 miljoner dwt.

Leveranser

1978 års leveranser omfattade fyra fartyg om sammanlagt 986800 dwt.

-

M/S "Columbialand" (31 900 dwt isförstärkt bulkfartyg) till Broströms Rederi AB, Göteborg.

-

M/T "Houston Getty" (136 100 dwt) till Getty Marine Corporation, Monrovia.

-

T/T "Nai Genova" (409400 dwt) till Navigazione Alla Italia S.p.A., Genua.

-

T/T "Nai Superba" (409400 dwt) till Navigazione Älta Italia S.p.A., Genua.

Tankfartyget "Houston Getty" (varvets nyb.nr 678) hade färdigställts redan 1975. Det kunde emellertid då inte levereras på grund av beställarens insolvens. Sedan det ursprungliga kontraktet hävts levererades fartyget under våren 1978 till ny beställare.

Årets resultat

Resultatet före boksluisdisposilioner och skatt uppgick till 224 Mkr. Därvid har förlusttäckningsmedel från svenska staten påverkat positivt med 167 Mkr och en positiv effekt om 39 Mkr erhållits genom upplösning av reserveringar för förlustrisker i pågående produktion. Resultatet har belastats med 179 Mkr avseende reservering för kundfordringsrisker samt med 46 Mkr för valutaförluster. Investeringarna på 38 Mkr avser i huvud­sak Projekt Lindholmen AB.

Avveckling

Under året överfördes från Eriksberg till koncernens övriga bolag i Göteborg 1 387 personer. Vid årsskiftet 1978-79 var omkring 500 personer fortfarande verksamma vid företaget. För samtliga är den nya placeringen fastställd och överflyttning sker successivt under första halvåret 1979. En mindre personalstyrka kommer dock även fortsättningsvis att vara kvar i bolaget för att handlägga frågor rörande Eriksbergs affärsverksamhet samt för förvaltning och underhåll av anläggningarna.

Den successiva avvecklingen av Eriksberg utgör den största företags­nedläggning som hittills förekommit i svenskt näringsliv. I enlighet med riksdagsbeslut har denna nu i stort slutförts och all nybyggnadsverksamhet i Göteborg koncentrerats till Götaverken Arendal.

Totalt har omkring 4 750 personer berörts av den omställningsprocess som pågått under de senaste tre åren. Av dessa har 2 927 personer över­förts till andra bolag i Svenska Varv-koncemen t. o. m. mars 1979.

Skr. 1979/80:11

33

Genom naturlig avgång har 1 448 personer lämnat Eriksberg, 212 perso­ner har förtidspensionerats och 34 har sagts upp. Ytterligare 240 personer har sagts upp på övriga Svenska Varvenheter i Göteborg.

Överförda från Eriksberg (per 1979-03-31)

Mottagande bolag

Antal

Götaverken Arendal

1 235

Götaverken Cityvarvet

885

Götaverken Motor

344

Götaverken Ångteknik

80

Calor-Celsius

44

Götaverken Modul'

281

Övriga koncernbolag

__ 58

2927

' Dotterbolag till Eriksberg.

Under 1979 överföres ytterligare 86 personer, varefter i Eriksbergs förvalt­ningsorganisation kvarstår 60 personer.

Dotterbolag

Efterhand som nybyggnadsverksamheten minskat har Eriksberg utnytt­

jat ledig kapacitet, främst inom träverkstad och utmstningsplåtslageri, för

produktion till beställare såväl inom som utom koncemen. Bl. a. har verk­

samheten omfattat ett stort antal moduluppbyggda transportabla föriägg-

ningsenheter för i första hand offshore-industrin. För att fortsätta och

vidareutveckla denna verksamhet med lämpliga produkter har bildats ett

dotterbolag. Götaverken Modul AB. Detta bolag startade sin verksamhet

den 1 januari 1979 med ca 275 anställda.

i?

Zenit

Rederi AB Zenit, som bildades 1932 som dotterbolag till AB Götaverken, handhar från 1977 huvuddelen av Svenska Varvs rederi verksamhet.

Sedan 1970 har Zenit ägt aktier i Team-Ship Holding Co Ltd, som nu äger åtta OBO-fartyg, levererade från Götaverken Arendal AB och Göta­verken Öresundsvarvet AB. Dotterbolaget Rederi AB Ejdern är delägare i fem produkttanktfartyg, levererade från Eriksbergs Mek. Verkstads AB.

Senare års fartygsengagemang har huvudsakligen sin grund i den svaga fraktmarknaden, vilken medfört att beställare hävt kontrakt eller inte förmått infria kreditåtaganden.

Årets resultat

Årets resultat före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -119 Mkr. Resultatet speglar den dåliga fraktmarknad som rådde under större delen av året.

Verksamheten

Zenits verksamhet består i att ekonomiskt och tekniskt kontrollera drift och befraktning av de fartyg och fartygsandelar som bolaget har intressen

3 Riksdagen 1979180. I saml Nr 

II

Skr. 1979/80:11

34

i. Det är också bolagets uppgift atl kontinueriigt följa utveckligen på fraktmarknaden och andrahandsmarknaden för fartyg för att kunna avyttra ägarintressen vid rätt tidpunkt och på fördelaktigaste sätt.

Fartygen sköts och bemannas i de flesta fall genom respektive huvudre­darens försorg. För fartygens operation, befraktning och marknadsföring har Zenit aktivt verkat för att samtliga de OBO-fartyg som bolaget äger del i sammanförts i en samseglingspool, kallad Sea Team ÖBOS. Samseglingen omfattar för närvarande 21 fartyg, varav Zenit har ägarintressen i 13. Fartygen sysselsätts såväl på torrlast- som på tankmarknaden, varför ballastresorna kan minskas avsevärt. Samseglingen administreras av A/S Sea Team, Oslo. Detta företag är sedan starten helt specialiserat på mark­nadsföring av OBO-fartyg och har därför en särställning för detta speciella tonnage. Zenit har varit delägare i A/S Sea Team sedan bolaget bildades 1970 och idag är Zenits ägarandel 42,5 procent. För Zenits engagemang i produkttankfartyg har på motsvarande sätt bildats en samsegling med åtta fartyg, av vilka Zenit har intressen i sex. Samseglingen administreras av Ole[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:2.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Beroende på ursprungliga ägarintressen i de fartyg som hittills tillförts Zenit har det varit naturligt för bolaget att huvudsakligen samarbeta med norska rederier. Ett utökat samarbete med svenska rederier eftersträvas.

Efter årsskiftet har Zenit tagit leverans av ett PROBO-fartyg på ca 130000 dwt från Götaverken Arendal AB. Fartyget, M/S "Norrland", bemannas och drivs av Broströms Rederi AB. Zenit och Broströms Rederi AB har vidare i april 1979 träffat preliminärt avtal att gemensamt från Eriksberg Mek. Verkstads AB förvärva en produkttanker om 31 000 dwt med nybyggnadsnummer 708. Nybygget väntas bli levererat under juni och skall segla under svensk flagg. I avtalet ingår vidare att Zenit förvärvar en andel i det Broströmsägda OBO-fartyget M/S "Silveriand" om 102 OOOdwt.

Enligt principavtalet av den 30 mars 1977 mellan staten, Saléninvesl AB och AB Götaverken har Salénrederierna AB tillsammans med Zenit tecknat order på sex kylfartyg. Fartygen levereras från Götaverken Arendal AB och Götaverken Öresundsvarvet AB under 1979-1980. De kommer att drivas av Salénrederierna AB och ägas av Salénrederierna till 51 procent och av Zenit till 49 procent. Option föreligger för båda parter att fem år från respektive fartygs leveranstidpunkt överföra Zenits andelar i fartygen till Salénrederierna. För att särskilja kylfartygsengagemanget från övriga fartygsengagemang har bildats ett särskilt dotterbolag - Zenit Kylfmans AB - som kommer att äga andelarna i kylfartygen. Fyra av fartygen har levererats efter årsskiftet, M/S "Winter Moon" och M/S "Winter Siar" från Götaverken Arendal AB och M/S "Winter Waler" och M/S "Winter Wave" från Götaverken Öresundsvarvet AB.

Under förutsättning att riksdagen beslutar enligt regeringens proposition 1978/79: 124 kommer Kockums rederi verksamhet i juni 1979 alt samordnas med verksamheten i Zenit.

De delägda bolagen Team-Ship Holding Co Ltd, A/S Havprins, partre­deriet Varvara och partrederiel Viscaya ingår inle i koncernredovisningen (se tabell). Den ekonomiska ställningen i dessa bolag är dock sådan att ett väsentligt beroende föreligger i förhållande till Zenit. Finansiella förutsätt­ningar för verksamhelen under 1978 har skapats genom atl bolagel lämnal likviditetstillskott. Reserveringar för dessa tillskott har gjorts i Zenits bokslut. Övriga delägare har inte gjort motsvarande tillskott varför Zenit svarat för totala erforderliga likviditelslillskolt, varav en slor del återförts

Skr. 1979/80:11

35

till Svenska Varvkoncernen i form av räntor till varven. Bolagens omsätt­ning, resultat och ackumulerade förluster framgår av tabell.

Zenitkoncernens fartygsengugernung via hel- och delägdu bolag

Fartygstyp

Storiek

Antal

Andel

Byggnads-

Anm.

dwt ca

ca

år

OBO-fartyg

105 000

6

48%

1972-1974

(I)(9)

OBO-fartyg

124000

2

48%

1976

(1)

OBO-fartyg

103 000

2

40%

1973

(2) (9)

OBO-fartyg

124000

1

40%

1975

(3) (9)

OBO-fartyg

124000

1

100%

1975

(4)

PROBO-fartyg

130000

1

100%

1979

(5)

ProdukHankfartyg

34000

4

35%

1974- 1975

(6)

Produkttankfartyg

32000

1

61%

1977

(6)

Produkttankfartyg

32000

2

100%

1977

(7)

Kylfartyg

15000

4

49%

1979

(8)

(1)

Ägs av dotterbolag till Team-Ship Holding Co Ltd, Guemsey, i vilka Rederi AB Zenit äger ca 48%. De två 1240(X) tons-fartygen har levererats under 1978 från Götaverken Öresundsvarvet AB.

(2)

Ägs av de norska kommanditbolagen K/S A/S Varvara-Viscaya &font-family:Verdana'>II, 

Oslo. Rederi AB Zenit äger sammanlagt ca 40% i dessa bolag.

(3)

Ägs av A/S Havprins, Oslo, vari Rederi AB Zenit äger 40%.

(4)

Ägs av Nordic Sky Shipping Ltd, London, som är helägt av Rederi AB Zenit.

(5)

Fartyget har levererats från Götaverken Arendal AB den 6 april 1979 till ett dotterbolag till Rederi AB Zenit, Zenit O.B.O. AB. (PROBO-kombinationsfartygför råolja eller oljeprodukter och bulklaster inklusive malm.)

(6)

Andelama i dessa fartyg ägs av Rederi AB Ejdem, Göteborg. Resterande 65% respektive 39% ägs av Ole Schröder-bolagen, Oslo, respektive Broströms Rederi AB, Göteborg. Aktierna i Rederi AB Ejdern har förvärvats från Eriksbergs Mek. Verkstads AB per 1 januari 1978.

(7)

Ägs av Nordic Aurora Shipping Ltd, London respektive Nordic Breeze Shipping Ltd, London. Båda bolagen är helägda av Rederi AB Zenit.

(8)

Ägs av Zenit Kylfmans AB, Göteborg tillsammans med Salénrederierna AB, Stockholm. Zenit Kylfmans AB är helägt av Rederi AB Zenit. Fartygen har levere­rats efter årsskiftet från Götaverken Arendal AB och Götaverken Öresundsvarvet AB. Ytteriigare två fartyg kommeratt levereras under 1979-1980.

(9)

Ägarbolagen till dessa fartyg ingår inte i koncernredovisningen. De två OBO-fartygen (1) ägs av Team-Ship VII Ltd och detta bolag ingår i koncernredovisningen beroende på mellanvarande avtal.

Tkr

Omsättning    Resultat efler Eget kapital räntor och avskrivningar

Team-Ship Holding Co Ltd A/S Havprins Partrederiet Varvara Partrederiet Viscaya

60179

-55015

-128363

9034

-22884

- 51656

10047

- 5 979

-    9400

10125

- 5 277

-  11729

Marknaden

Inledningen av 1978 innebar mycket låga fraktrater för OBO-tonnaget -marknaden för såväl bulk- som tanklonnage var mycket svag. Med början i april förbättrades bulkmarknaden väsentligt och i augusti sågs de första tecknen till den uppgång i tankmarknaden som skulle bli utmärkande för hösten 1978.

Skr. 1979/80:11

36

Andrahandsmarknaden för fartyg påverkades av fraktmarknaden och av bedömningar om framtiden. Under sommaren 1978 nåddes sannolikt bot­ten på andrahandsmarknaden för bulk- och tankfartyg. Den markanta uppgång på tankmarknaden som skedde under hösten påverkade positivt värdena för såväl OBO- som produttanktonnaget.

Framtidsutsikter

Frakterna för bolagets OBO-lonnage beräknas under 1979 ligga på en högre nivå än genomsnittet för 1978. En successiv förbättring under de närmaste tre åren är sannolik. För produkttankfartygen finns det anledning att anta fraktnivåer under 1979 som ger full täckning for fartygens kapital­kostnader.

För första kvartalet 1979 har resultatet för OBO-fartygen täckt drifts­kostnader och räntor medan resultatet för produkttankfartygen täckt såväl driftskostnader, räntor som avskrivningar.

Förväntningarna på en successivt förbättrad fraktmarknad grundar sig på bedömningar om framtida balans mellan utbud och efterfrågan på denna marknad - för närvarande karaktäriseras den allmänt av ett tonnageöver­skott. För produkttankfartyg bedöms dock marknadsbalans vara tämligen nära föreslående. För OBO-tonnage torde balanstidpunkten ligga längre bort men balans inom de närmaste tre åren är fullt möjlig. Avyttringen av ägarintressena kommer att ske med hänsyn bland annat till hur marknaden utvecklas.

Resultatet för 1979 avseende produkttank- och OBO-fartyg bedöms bli avsevärt bättre än 1978.

Koncernens övriga rederi- och fartygsengagemang

Utöver Rederi AB Zenit har också Uddevallavarvet AB och Götaverken Cityvarvet AB rederi- och fartygsengagemang. Uddevallavarvet har ande­lar i 10 tank-och 1 bulkfartyg. Götaverken Cityvarvet äger ett dykservice-fartyg som under året återtagits för att skydda en i samband med ombygg­nad av fartyget uppkommen fordran.

Fartygstyp

Storiek dwt ca

Antal   Andel

Byggnads­år

Anm.

Turbintankfartyg

499000

1            25%

1978

(1)

Turbintankfartyg

233000

I          100%

1974

(2)

Turbintankfartyg

232000

1            13%

1976

(3)

Motortankfartyg

128000

5           40%

1975-1977

(4)

Motortankfartyg

128000

1            40%

1978

(5)

Motortankfartyg

128000

1            35%

1979

(5)

Bulklastfartyg

119000

1            25%

1977

(5)

Dykservicefartyg

13000

1          100%

1976

(6)

(1)

Ägs av Partrederiet för T/T Nanny.

(2)

Fartyget avyttrat under 1979.

(3)

Ägs av l/S Norse Moutain.

(4)

Ägs av Jörgen P.[REDACTED_EFTERNAMN] Rederi A/S Arendal. Ett av fartygen övertogs 1979. Dessutom äger rederiet 5 % i ett lika stort motortankfartyg.

(5)

Ägs av K/S[REDACTED_EFTERNAMN] Teamships A/S, Kristiansand.

(6)

Fartyget under försäljning.

Skr. 1979/80:11

37

Calor-Celsius

Calor-Celsius är ett av Europas största installationsföretag med dotter­bolag i Norge, Danmark, Finland och Västtyskland. Produktprogrammet omfattar rör- och elinstallationer av alla slag i såväl bostäder och sjukhus som industrianläggningar.

Förelaget har under året ytterligare stärkt sin ställning som landets ledande industrirörinstallatör med stora uppdrag för såväl cellulosaindu­strin som den petrokemiska sektorn. Också när det gäller sprinklersystem för brandskydd har Calor-Celsius med de finska och danska dotterbolagen en ledande posilion.

Dotterbolaget Celsius Veni AB marknadsför och installerar avgasutsug-ningssystem för bil- och svetsavgaser. Företaget har under året haft bety­dande säljframgängar i Västtyskland.

Genom dotterbolaget AB Centralsug säljs och installeras automatiska sopsugsystem och dammsugningsanläggningar över hela väriden.

Av koncernens totala omsättning på 804 Mkr svarade rörinstallationer i Sverige för 74%, elinstallationer för 10, utländska dotterbolag för 14 och svenska dotterbolag för 2 procent. Utlandsfaktureringen inkl. exporten från Sverige uppgick totalt till 158 Mkr, dvs 20%.

Bland under året pågående installationsarbeten kan nämnas:

-

Petrokemisk anläggning för Beroxo AB i Stenungsund (rör)

-

Bostadsområde i Västerås - 170 villor för AB Skånska Cementgjuteriet (rör)

-

Bostadsområde i Kista, Stockholm - 2465 lägenheter för Platzer Bygg AB (rör)

-

Centrallasarettet i Karlskrona (rör)

-

Hotellbygge i Leningrad för AB Skånska Cementgjuteriet (rör)

-

Pappersmaskin för Hylte Bmk (el)

-

Oljepiattform för Störd Verft A/S, Norge (el)

-

Karlstad Centrallasarett (sopsugsystem, rör)

-

Olympiabyn i Moskva (dammsugsystem)

-

Kärnkraftverk för Asea-Atom, Olkiluoto, Finland (rör)

-

Bryggeri i Fredericia för De Forenede Bryggerier A/S, Danmark (rör)

-

Petrokemisk anläggning för[REDACTED_EFTERNAMN] AG i Rönningen, Norge (rör).

Årets resultat

Koncernens resultat före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -2 Mkr. Resultatet försämrades jämfört med föregående år på grund av bety­dande koslnader i samband med omstrukturering av moderbolagets elverk-samhet. Såväl den svenska rörverksamheten som moderbolagets utlands­verksamhet gav tillfredsställande resultat. Resultatutvecklingen för några av dotterbolagen var dock under 1978 otillfredsställande.

Det låga bostadsbyggandet i Sverige jämte industrins vikande investe­ringsvilja innebar att produktionsvolymen i Sverige minskade med 8 pro­cent. Denna nedgång kompenserades till stor del av ökad produktion i utlandet bl.a. genom förvärv av Danmarks största rörentreprenadföretag Ludvigsen & font-family:Verdana'>Koncernens orderingång exkl. servicearbeten uppgick till ett värde av 609 Mkr jämfört med 491 Mkr 1977. Av den totala ökningen på 118 Mkr svarade dotterbolagen för 50 procent.

Skr. 1979/80:11

38

Investeringarna på totalt 29 Mkr, vilka till övervägande del skett genom företagsförvärv fördelades på investeringar i aktier och andelar 8 Mkr, fastigheter 16 Mkr samt i maskiner och verktyg 5 Mkr.

Verksamheten

Elinstallationsverksamheten inom Calor-Celsius har historiskt bidragit med avsevärda förluster. Under året har emellertid en koncentration till större filialenheter genomförts och ett stort antal mindre filialer främst i södra Sverige har avvecklats.

Antalet anställda inom eldivisionen har därigenom minskat med 190. På rörsidan har samtidigt antalet anställda ökat med 450, främst genom för­värv av företag. Totalt har antalet anställda ökat med 276 till 3 260.

Genom förvärv av nya företag har möjlighet givits till etablering på nya marknader främst utomlands men även i Sverige. Bearbetningen av ut­landsmarknaden har dessutom intensifierats under året för att kompensera produktionsbortfallet i Sverige. Tyngdpunkten ligger på marknaderna i Mellanöstern och Öst-Europa.

Centralsug-gruppen, som haft en otillfredsställande utveckling, har del­vis omorganiserats och anpassats till en lägre verksamhelsvolym.

Under året har samtidigt ett nytt företag bildats, AB Värme &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Framtidsutsikter

Under 1979 förutses i Sverige en uppgång inom vvs-området medan endast en svag förbättring är trolig inom industrisektorn. För Calor-Cel-siuskoncernen förutses en ökning av produktionsvolymen med mer än 10%, beroende dels på några större svenska industriorder och dels på ökad volym i de utländska dotterbolagen.

Koncernens resultat 1979 förväntas genom den ökade produktionsvoly­men och den genomförda omstruktureringen av elverksamheten bli klart bättre än 1978.

Götaverken Ångteknik

Götaverken Ångteknik AB med verkstadsanläggningar i Göteborg och Gävle tillverkar och monterar återvinningsanläggningar för cellulosaindu­strin, kraftverkspannor, industriångpannor och marinpannor. Produktpro­grammet omfattar också tillverkning och montage av komponenter jämte revisionsarbeten inom energi- och petrokemiområdena.

Företaget har ökat sin inriktning mot export och leveranser av nyckel­färdiga anläggningar. En ytterligare breddning av produktprogrammet ef­tersträvas för att minska beroendet av den skandinaviska cellulosaindu­strins investeringar.

Bland leveranserna under 1978 kan nämnas

-

ett sodahuspaket till MoDoCell AB, Husumfabriken.

-

ombyggnad av en sodapanna till barkpanna för Stora Kopparbergs Bergslags AB, Skutskärsverken.

-

ombyggnad av en sodapanna för Oulu Osakeyhtiö, Finland.

Skr. 1979/80:11

39

Årets resultat

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt, 8 Mkr, påverkades av en låg fakturering jämte ett lågt kapacitetsutnyttjande.

Detta har delvis kunnat kompenseras av genomförda besparingsåt­gärder.

Årets investeringar uppgick till 6 Mkr och fördelades pä aktier 4 Mkr samt ersättningar eller kompletteringar av den maskinella utrustningen 2 Mkr.

Marknad

Investeringarna inom cellulosaindustrin i Skandinavien begränsas av bristen på råvara. Huvuddelen av investeringarna kommer att avse om­byggnad och kompletteringar av befintliga anläggningar. Den begynnade konjunkturuppgången bedöms dock kunna positivt påverka investerings­benägenheten.

Huvuddelen av projekten inom cellulosaindustrin kan förväntas komma på exportmarknaderna, där ett flertal aktuella projekt finns. Konkurrensen om dessa projekt kommer främst frän kanadensiska och finländska leve­rantörer.

Osäkerheten om den framtida energipolitiken i Sverige har medfört en låg investeringsnivå inom energisektorn. För Götaverken Ångteknik är investeringar i utbyggd kraft värme och kärnkraft av stort intresse.

Under året har framtagits projekt avseende dels plattformsbaserade kemiska massafabriker och dels plattformsbaserade termomekaniska pap­persfabriker.

Sådana anläggningar bedöms ha goda marknadsförutsättningar och un­der 1979 sker en intensifierad marknadsföring av dessa projekt.

För att intensifiera försäljningsansträngningarna i Nordamerika bildades under 1978 ett försäljningsbolag i Kanada.

Order

Orderingången uppgick under 1978 till ett värde av 364 Mkr, en ökning med 231 Mkr jämfört med 1977. Ökningen har uppnåtts genom företagets exportansträngningar och breddning av verksamheten mot större paketåta­ganden. Order har bl.a. erhållits på en sodapanna till Natron Magiaj i Jugoslavien, en sodapanna och en barkpanna till Alto Parana i Argentina samt sodahuspaket till Karlsborgs Bruk och Eds Cellulosafabrik. En kom­plett nyckelfärdig anläggning för destruktion av kemiskt avfall finns i beställning från Svensk Avfallskonvertering AB. I början av 1979 har order erhållits på ett kraftvärmeverk till Sundsvalls kommun.

Brasilien-verksamheten

Under 1978 flyttades företagets verksamhet i Brasilien över till det nybil­dade delägda tillverkningsbolaget Götaverken Industria e Comercio Ltda. Det helägda dotterbolaget Götaverken Ångteknik do Brasil fungerar i fort­sättningen som ett holdingbolag.

Investeringen i den nya fabriksanläggningen i Resende på totalt 40 Mkr har i huvudsak färdigställts under 1978. I början av 1979 var ca 90 perso-

Skr. 1979/80:11

40

ner, varav 10 svenskar sysselsatta i den brasilianska verksamheten. Före­taget har främst resurser att sälja och tillverka återvinningsanläggningar för cellulosaindustrin samt olika typer av ångpannor. Konstruktionsarbe­tet kommer delvis att ske i Sverige. Försäljningsansträngningarna har intensifierats och ett flertal projekt är aktuella för upphandling.

Avtal med AB Svenska Maskinverken

Götaverken Ängteknik har i början av 1979 träffat avtal om förvärv av Svenska Maskinverkens rörelse. Avsikten är att härigenom få ett komplett produktprogram för skog och energi med möjligheter till effektivare mark­nadsföring, produktutveckling och produktion. Detta ger företaget bättre möjligheter att hävda sig på den internationella marknaden.

Framtidsutsikter

Orderingången under 1978 ger en basbeläggning under 1979. Den förvän­tade orderingången medför en ökad beläggning i verkstäderna, varför en ökning av antalet anställda fömtses.

Faktureringen under 1979 blir låg då resultatavräkning för de flesta projekt sker först under 1980 eller 1981. Detta i kombination med en svag prisnivå på grund av överkapacitet i branschen begränsar den positiva effekten av ett högre kapacitetsutnyttjande.

1979 års resultat väntas komma att ligga under årets nivå.

Förvärvet av Svenska Maskinverkens rörelse kommer efter genomförd samordning att positivt påverka resultatet. Första året kommer att belastas av erforderliga struktureringskostnader.

Götaverken Motor

Götaverken Motor AB:s verksamhet har hittills främst varit inriktad på tillverkning av huvudmotorer för fartyg byggda vid Götaverken Arendal och Götaverken Öresundsvarvet. Därtill kommer försäljning av reservde­lar och teknisk service för fartygsmotorer.

I samband med den successiva avvecklingen av nybyggnadsverksamhe­ten vid Eriksbergs Mek. Verkstads AB övertog Götaverken Motor under 1977 ansvaret för maskinverkstaden där. Under 1977-78 överfördes större delen av personalen vid Eriksbergs maskinverkstad till Götaverken Motor, liksom delar av maskinparken.

Under 1978 minskade behovet av huvudmotorer vid koncernens ny­byggnadsvarv snabbare än vad som förutsågs 1977. Som följd härav hade företaget under året betydande sysselsättningsproblem, vilka endast delvis kunde kompenseras med hjälp av andra verksamheter såsom legoarbeten och tillverkning av nya produkter, vilka svarade för ca 20% av årets beläggning.

10 huvudmotorer med en sammanlagd effekt av 119000 kW (160000 hästkrafter) levererades under året till nybyggnadsvarven.

Årets resultat

Under året minskade verksamhetsvolymen när det gäller marina diesel­motorer med drygt 30%. Efterfrågan blev också lägre än beräknat på

Skr. 1979/80:11

41

reservdelar och teknisk service. På marknaden för underleveranser var prisläget pressat.

Resultatet före bokslutsdispositioner öch skatt uppgick till -8 Mkr. Resultatet har belastats med en extraordinär nedskrivning av anläggningar med 12 Mkr.

Årets investeringar uppgick till 9 Mkr och avsåg främst maskinutrust­ning från Eriksberg.

Verksamhet och utveckling

Till följd av de stora investeringar som genomfördes under perioden 1973-76 är företagets maskinpark av hög standard och verkstäderna har stor lyftkapacitet. Därtill kommer att Götaverken Motors personal har god utbildning och slor erfarenhet av såväl lätt som tung bearbetning liksom av komplicerat montage. Inom svetsområdet har under 1978 såväl kompetens som kapacitet förstärkts.

För att anpassa företaget till en framtida lägre volym har under året en ny organisation genomförts. Marknadsföringsfunktionen har förstärkts för att möta kraven i samband med strävandena att bredda verksamheten.

Det tidigare inom koncernen delägda EGGS Singapore Pte Ltd. i Singa­pore har förvärvats, varigenom en stabilare bas skapats för företagets marknadsföring av reservdelar och teknisk service i Fjärran Östem.

Ansträngningarna att utveckla nya produkter fortgår. Som ett resultat av denna verksamhet har offert på en prototyp för ett vindkraftverk inlämnats till Nämnden för Energiproduktionsforskning. Ett annat större projekt avser utveckling av en unik rörkoppling, som avses lanseras under 1979.

I samband med koncemens satsning på prefabricerade fabriksanlägg­ningar har kunnande utvecklats när det gäller värmeväxlare och andra processkomponenter, som nu ingår i Motors produktprogram. Vidare finns på produktprogrammet expansionsbultsystem och andra hydraulikpro-dukter liksom licenstillverkade verktygsmaskiner.

Order

Beställning har under 1978 erhållits på fem fartygsmotorer om totalt 67350 kW (91 600 hästkrafter). Vidare har Götaverken Motor i intematio­nell konkurrens tecknat en order på motorer till ett dieselkraftverk i Liberia. Anläggningen får en effekt på 27,5 MW. Denna beställning bedöms viktig som referensobjekt vid den fortsatta bearbetningen av marknaden för dieselkraftverk, vilken är under tillväxt. Den aktuella beställningen kommer under 1979 att belägga företagets kapacitet till ca 15%.

Av stor principiell betydelse är även de serviceavtal som under året tecknats med Broströms Rederi AB. De avser underhållsarbeten och re­servdelsförsörjning under fem år för huvudmotorema i sex av rederiets nya fartyg.

Framtidsutsikter

De närmaste åren förutses en fortsatt minskning av produktionsvoly­men, vilket får en negativ inverkan på resultatet. Den inledda omorienter­ingen mot nya produkter och marknader kommer alt minska beroendet av

Skr. 1979/80:11

42

koncernens fartygstillverkning. Ekonomiskt stöd för produktutveckling kommer dock att erfordras under en övergångsperiod.

Götaverken Aluminium

Götaverken Aluminium AB (GÖTAL) bearbetar aluminium från göt till färdiga produkter. Företaget är organiserat i två divisioner Profil Alumi­nium, som pressar, anodiserar och bearbetar aluminiumprofiler samt Bygg Aluminium, som tillverkar fönster, dörrar och fasader. Företaget har fabri­ker i Virserum och Robertsfors.

Årets resultat

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgick till -4 Mkr. Under första kvartalet var kapacitetsutnytljandet lågt. På årsbasis beräk­nas 80% av tillgänglig kapacitet ha utnyttjats. Resultatet påverkades nega­tivt framför allt av den dåliga beläggningen i början av året samt av kostnader för intrimning av produktionen på Profil Aluminium. Resultatet för Bygg Aluminium var positivt. Orderstocken var vid årets utgång god.

Årets investeringar på 2 Mkr avser vissa maskininvesteringar i pressver­ket och en tillverkningsline för isolerade aluminiumfönster, en ny produkt.

Marknad

Den svaga orderingången under slutet av 1977 och början av 1978 har successivt förbätlrats. Den svenska profilmarknaden som 1977 uppskatta­des till ca 26000 ton beräknas 1978 ha stagnerat på denna nivå. Profil Aluminium uppnådde under sitt andra verksamhetsår en marknadsandel i Sverige på 6 procent och I 600 ton aluminiumprofiler levererades. Dessut­om exporterades 200 ton profiler. Prisnivån var under året pressad främst från utländska tillverkare, som har en marknadsandel av ca 30%.

Bygg Aluminiums konkurrenssituation har under året förbättrats. Detta har sin grund i den reducering av den svenska tillverkningskapaciteten som skett. Ansträngningarna att öka exportandelen har som nämnts intensifie­rats och flera intressanta projekt är aktuella.

Bland större leveranser kan nämnas ett under 1978 färdigställt fasadar-bete på ca 5 Mkr till ett hotellbygge i Leningrad i Skånska Cementgjute-riets regi.

Framtidsutsikter

Aluminiumförbrukningens utveckling framöver kan relateras till materi­alets användning inom bil-, förpacknings-, el-, och byggindustrin. En ökad användning av aluminiumprofiler kan förutses både i Sverige och utom­lands. Materialets egenskaper, framför allt dess lätthet och underhållsfri­het, gör att aluminiumprofiler på ett ekonomiskt sätt kan ersätta andra material.

Inom byggnadsindustrin kommer aluminium att spela en allt större roll genom de ökade kraven på underhållsfrihet. Götaverken Aluminiums pro­duktutveckling är främst inriktad på denna marknad. Därför läggs stora ansträngningar och kostnader ned på att fullfölja den under 1977 inledda

Skr. 1979/80:11

43

utvecklingen av isolerade byggprodukter, bland vilka ingär det nya VEN-TAL-fönstret. Vidare lanserar företaget ett nytt isolerat väggsystem för industrihallar.

För 1979 förväntas ett bättre resultat än 1978, till följd av bättre kapaci­tetsutnyttjande och lägre produktionskostnader vid Profil Aluminium. Om­sättningen beräknas öka väsentligt.

Svenska Varv Utveckling

Svenska Varv Utveckling AB, som bildades 1977, koncentrerar nu sin verksamhet mot projektering och marknadsföring av prefabricerade processanläggningar. Inom detta område har bolaget sedan starten bedrivit ett intensivt utvecklingsarbete. Under 1979 kommer övriga projekt att successivt överföras till koncemens producerande bolag. I samband med denna renodling av verksamhetsinriktningen kommer en ny koncernstab. Koncernutveckling, att byggas upp inom Svenska Varv AB. Staben skall på koncernnivå svara för affärsutvecklings- och strukturutvecklingsfrågor.

Under 1978 har Utvecklingsbolaget arbetat mot de mål, som tidigare fastställts av koncernens styrelse och ledning. Dessa innebar att

-

utveckla tekniskt och ekonomiskt bärkraftiga produktgrupper inom nya branscher och marknader och därmed bidraga till en omstrukturering av den del av Svenska Varvs verksamhet som är beroende av fartygsmark­naden

-

genom teknisk och kommersiell kraftsamling identifiera och utveckla nya marknader samt genomföra stora nya projekt

-   stödja övriga koncernbolags strävanden att diversifiera sin verksamhet.

Under 1978 ansvarade Svenska Varv Utveckling ABts styrelse för me­

delsfördelning för alternativ produktion till övriga bolag inom Svenska

Varvkoncernen. Detta skedde inom en av Svenska Varv AB:s styrelse

fastställd anslagsram som omfattade 49 Mkr.

Antalet anställda har under året ökat från 25 till drygt 40 personer. Personalen består huvudsakligen av tekniker, ekonomer och marknadsför­are som till största delen rekryterats inom koncemen och därför har erfarenheter och kunnande om Svenska Varvs producerande bolag och resurser.

Utvecklingsbolagets verksamhet under 1978 har finansierats av moder­bolaget. De totala kostnaderna under 1978 uppgick till ca 25 Mkr, varav drygt 15 Mkr använts för utveckling och marknadsföring av prefabricerade petrokemiska industrianläggningar.

Under våren 1978 förvärvade Svenska Varv Utveckling AB den rörelse som tidigare bedrivits av Salén & font-family:Verdana'>Petrokemi

Huvuddelen av resurserna har under året ägnats åt vidareutveckling och marknadsföring av prefabricerade petrokemiska processanläggningar i samarbete med det danska ingenjörsförelaget Haldor Topsee A/S. 1 mitten av november tecknades avtal med Pakistan Ajman Fertilizer Corp., om leverans av en ammoniak/urea-anläggning till Pakistan för en total order-

Skr. 1979/80:11

44

summa om ca 1,5 miljarder svenska kronor. Anläggningen kommer att produceras vid Göta verken Arendal AB.

Utöver ammoniak/urea-anläggningar pägår också utvecklingsarbete för metanolfabriker, gasfraktioneringsanläggningar, LPG-anläggningar m.m. Sådana anläggningar bedöms liksom ammoniak/urea ha en växande mark­nadspotential.

Energi

På energiområdet pågår utveckling av pråmbaserade dieselkraftverk i samarbete med Götaverken Motor, pråmbaserade avsaltningsanläggningar i kombination med kraftverk tillsammans med Götaverken Öresundsvar­vet, containerbaserade mindre avsaltningsanläggningar i samarbete med Götaverken Motor samt ett projekt inom kolhanteringsområde i samarbete med Götaverken Öresundsvarvet. Dessutom drivs ett antal mindre projekt med externa samarbetspartners inom solenergiområdet.

Livsmedel

Inom livsmedelssektorn marknadsför Utvecklingsbolaget spannmålssi­los på licens av Ingenjörsfirman Nils[REDACTED_EFTERNAMN] i Hässleholm. Ett projekt för tillverkning och marknadsföring av kompletta sockerfabriker har startats under 1978 med extema samarbetspartners - och drivs för närvarande av Götaverken Öresundsvarvet.

Avfallshantering

Inom avfallshanteringsområdet driver Götaverken Sölvesborg i samar­bete med Utvecklingsbolaget ett projekt för kompletta kommunala av­loppsreningsverk. Utvecklingsbolaget är också engagerat i projekt för tillvaratagande av avloppsslam.

Ulöver nämnda projekt har under 1978 elt stort anlal förslag och idéer värderats och bearbetats. Vissa produktidéer har omgående vidarebefor­drats till andra bolag inom koncemen medan andra projekt drivs med vissa insatser från Utvecklingsbolaget i samarbete med övriga koncernbolag.

Omfattande samarbete

Svenska Varv Utveckling AB har för närvarande samarbete med ett 25-tal externa företag för utveckling och exploatering av nya produkter och affärsidéer. Intresset utifrån för samarbete med företaget på affärsmässig basis är mycket stort.

Under året har varvs- och industriföretagen i koncernen successivt etablerat speciella resurser för utveckling av altemativa produkter. Detta har avsevärt förstärkt kontaktema och samarbetet mellan Utvecklingsbo­laget och de producerande företagen.

Verksamhetsinriktning 1979

Under 1979 förstärks bolagets resurser inom området prefabricerade processanläggningar, där avsikten är att bygga upp en renodlad contract-ingverksamhet.   Marknadsföringsansträngningama  kommer att  intensi-

Skr. 1979/80:11

45

fleras och internationaliseringen av verksamheten förstärks genom att regionkontor för bolaget etableras i London, Houston, Singapore och Dubai. En förstärkning av offertorganisationen kommer också att göras i syfte att kunna tillfredsställa kundernas krav på snabba och kvalitativt väl genomarbetade offerter.

Under 1979 kommer nya projekt enbart att avse området prefabricerade anläggningar. Samtidigt kommer vissa av de projekt som nu drivs i bola­gets regi att föras över till engagerade koncernbolag. Den verksamhet inom offshoreområdet som Utvecklingsbolaget drev under 1978 överfördes i november till Götaverken Arendal AB, som bildat en speciell grupp med uppgift att vidareutveckla och marknadsföra produkter inom offshoreom­rådet.

Det statliga stödet till svensk varvsindustri

Under senare år har det i Sverige liksom i de flesta andra varvsnationer varit nödvändigt med ett betydande statligt stöd till varvsindustrin. Detta har i vårt land haft formen av direkt stöd till varven, indirekt stöd till andra intressenter och kreditgarantier vilket är en form av lånestöd.

Förutom kontanta medel till varven kan till det direkta stödet också räknas garantier för föriustrisker samt stöd lill forskning och utveckling, utveckling av alternativa produkter samt andra speciella ändamål.

Det indirekta stödet avser kontanta medel eller motsvarande som beta­las ut till andra intressenter än varven. Som en väsentlig del i denna stödform ingår avskrivningslån till svenska fartygsbeställare för nybyggen vid de svenska varven. Åtgärder för atl befrämja export lill utvecklings­länder är en annan del av det indirekta stödet, i vilken även ingår statens aktieförvärv i varvsföretagen och de regionalpolitiska åtgärderna på varvs-ortema.

Kreditvillkoren är ett av konkurrensmedlen på den internationella far­tygsmarknaden. Därför krävs det att varven har stor lånepotential. För att möjliggöra den nödvändiga upplåningen utställer staten kreditgarantier för lån såväl inom som utom landet. Kreditgarantier lämnas även till svenska beställare då avskrivningslån beviljats.

Dessa garantier innebär visserligen en potentiell föriustrisk för staten men konstmktionen av de direkta stödformerna begränsar denna risk.

För att en förlustrisk skall uppstå för staten krävs att den bakomliggande fartygssäkerhetens värde är lägre än lånet, att beställaren inte förmår infria sina förpliktelser och att varvet, som står borgen, inte har möjlighet att täcka förlusten. Värdet av fartygssäkerheten är beroende av marknadslä­get. I marknadsmekanismerna finns inbyggt ett lägsta värde, som väsent­ligt överstiger skrotvärdet för nyare fartyg. Den teoretiska förlustrisken uppgår följaktligen aldrig till hela garantibeloppet.

En försämrad fartygsmarknad fSr oftast en negativ effekt på många rederiers ekonomiska ställning. Innan Riksgäldskontoret beviljar kredit­garantier kontrollerar man beställarens sol vens. Denna kontroll jämte kun­demas fördelning på olika marknader innebär att statens förlustrisker begränsas.

Varvsföretagen har idag inga möjligheter att på egen hand bära förluster. I de direkta stöden till varven har emellertid avsatts ca 1 600 Mkr för detta ändamål, varför större delen av de uppenbara förlustriskerna täcks. Någon förlust har hittills aldrig behövt realiseras utöver vad som täcks av dessa medel.

Skr. 1979/80:11

46

Historisk utveckling

De första statliga bidragen till svensk varvsindustri daterar sig till 1960. Då inleddes omvandligen av Marinverkstädema i Karlskrona till ett civilt varvsföretag. Karlskronavarvet AB.

Ekonomiska problem vid Uddevallavarvet AB ledde 1963 till alt staten förvärvade aktierna i bolaget från Gustav B Thordéns stiftelse samtidigt som ytteriigare medel tillsköts. Också 1965 och 1967 fick företaget kapital­tillskott från staten. De aktier (50%) som Eriksbergs Mek. Verkstads AB tecknade vid rekonstruktionen av Uddevallavarvet 1963 återköptes av staten 1971, då även ytteriigare medel tillsköts.

Vid Salénrederierna AB.s rekonstruktion av AB Götaverken 1971 bidrog staten med viss räntefrihet på lånat kapital. De fördjupade problemen vid Götaverken fick till följd att lånet ombildades till aktiekapital 1975 och 1976. Salénrederiernas aktieinnehav i Götaverken förvärvades av staten

1976   och 1977.

Fram till 1974 hade visseriigen de flesta större varvsföretagen i landet brottats med problem men det var först detta år som man kunde se förelöpare till den nuvarande krisen. Den 1 juli 1975 övertog staten Eriks­berg. Detta övertagande följdes 1976 av riksdagsbeslutet om samman­läggning av Eriksberg med Götaverken och en successiv avveckling av varvets nybyggnadsverksamhet. Större delen av kostnaderna härför täcktes av staten genom engångsbelopp 1975 och 1977.

Mot bakgrund av den allt svårare krissituationen för varven bildades

1977   Svenska Varvkoncemen. 1 samband med bildandet fick koncemen

kapitaltillskott, garantier för täckande av förluster vid fartygsproduktion

samt bidrag för alternativ produktion och andra ändamål. Under 1978 har

Svenska Varv beviljats ytteriigare medel och förlustgarantier samt bidrag

till alternativ produktion

I regeringens proposition 1978/79: 124, som behandlas av riksdagen i maj 1979, föreslås förvärv av Kockums AB:s rörelse - med undantag av aktierna i Kockums Fastighets AB. Varvs- och rederiverksamheten tillförs enligt förslaget Svenska Varv medan övrig industri tillförs Statsföretag. Det 1978 beviljade lånet efterskänks och ytterligare kontanta medel tillförs liksom värdegarantier.

Riksdagen har vidare under 1970 och 1976 beslutat om stöd till skepps­teknisk forskning och utveckling.

Stödets omfattning

Det direkta stödet till varvsindustrin framgår av tabell 1.

1977 infördes det statliga beslällarslödet, vilket utökades 1978, för alt ge varven större möjligheler att få beställningar från svenska rederier. Detla statliga stöd till fartygsbeställare består i regel dels av avskrivningslån och dels av kreditgarantier. Staten förbehåller sig del av vinsten vid värde­stegring på fartyget.

I det indirekta stödet ingår också medel till varvsorterna för åtgärder i samband med de kapacitetsminskningar som beslutats av riksdagen i de­cember 1978. Det indirekta stödet till varven har fördelats enligt tabell 2.

Skr. 1979/80:11

47

Kreditgarantier

Del första statliga fartygskreditgarantierna daterar sig till 1958. Det var Uddevallavarvet som då fick sådana garantier. 1962 fick såväl Eriksberg som Uddevallavarvet garantier och samma år beviljades sådana för fördel­ning till samtliga svenska varv. Denna generella form av kreditgarantier har successivt utökats genom åren. Kreditgarantierna är belagda med en särskild administrationsavgift på 0,25% per år för fartyg beställda efter utgången av juni 1976. För garantier som utnyttjats för fartygsproduktion i varvens egen regi är motsvarande avgift 1 %.

TabeUl

Mkr

Kapital-

Ej utbetalda

Bidrag för

Summa

Beslul

tillskott

medelslillskoll

speciella

eller mot-

och förlust-

ändamål

svarande

garantier

1960

25

25

1962

20

20

1963

12

12

1965

40

40

1967

65

65

1970

50

50

1971

105 20 70

195

1974

100

100

1976

420

25

445

1977

775 859

60

183

617

2494

1978

340 378

572 1050

2200

200

4740

1979

2255

2255

Summa

3 412

6694

335

10441

T«beU2

Mkr

Köp

Avskrivningslån

Stöd till

Summa

Beslut

av aktier*)

till svenska be-

varvs-

i varvsforetag

ställare och stöd fbr export till

ortema

utvecklingsländer

1963

8

8

1976

136

136

1977

45

1300

1345

1978

850

125**)

650

1625

1979

20 209

650

20

Summa

2275

3134

*) Statens köp av aktier i Uddevallavarvet och Karlskronavarvet från Statsföretag AB for totalt 160 Mkr ingår inte i tabellen. *) Stöd för export till utvecklingsländer.

Skr. 1979/80:11

48

Värderingsprinciper m. m.

Material

Generellt värderas materialet till det lägsta av anskaffnings- och netto­försäljningsvärdet. Olika metoder för värdering av material förekommer inom koncernen beroende på typ av verksamhet, olika redovisningssystem m. m.

Produkter i arbete

Produkter i arbete värderas generellt till det lägsta av anskaffnings- och nettoförsäljningsvärdet. Tillverkningsorder som inte beräknas ge full kost­nadstäckning värderas till marknadsvärde varvid reservering sker för total förlustrisk maximerad till på balansdagen nedlagda kostnader.

Fordringar

Fordringarna värderas individuellt varvid erforderliga reserveringar görs. Vid bedömningen av fordringar jämte borgensåtaganden avseende levererade fartyg har berörda rederiers finansiella situation analyserats. Vidare har nuvarande marknadsvärde för levererade fartyg, deras befrakt-ningssituation samt fraktmarknaden i stort bedömts.

Anläggningar

Vid beräkning av de planenliga avskrivningarna indelas anläggningstill­gångarna i grupper med olika procentsatser anpassade till den livslängd som anläggningarna beräknas ha. Avskrivningen beräknas på anskaff­ningsvärdena på samtliga anläggningstillgångar som inte är helt avskrivna. I samband med boksluten 1978. 1979 och 1980 nedskrives anläggningarna i koncemens varvsföretag och Götaverken Motor AB till en nivå, vilken bedöms kunna förräntas i en normal marknadssituation. I konsekvens med detta har avskrivningsplanema ändrats.

Egna skepp och andelar i skepp samt rederiverksamhet

Eget skeppsinnehav respektive andelar i skepp värderas till bedömt marknadspris eftersom dessa ej anskaffats för stadigvarande bruk och då framtida kapitalbehov med stor sannolikhet kan medföra att exislerande förlustrisker måste realiseras under de närmaste åren. Skillnaden mellan bedömt och planenligt restvärde återfinnes som reserv på passivsidan. Förlustrisker för minoritetsägda rederibolag är beaktade på balansdagen.

Fordringar och skulder i utländska valutor

Fordringar och skulder i utländska valutor värderas till den lägsta re­spektive högsta av anskaffningsdagens och balansdagens kurser. Därvid kvittas kursvinster och kursförluster i den mån amorteringar av fordringar och skulder i samma valuta ligger inom samma kvartal.

Skr. 1979/80:11

49

Räntemellanskillnad

Diskonterade värdet av de ränteföriusler, som under åren 1979-1988 kan uppkomma på grund av lämnade redarkrediter, är ej beaktade i bokslu­tet. Förlusterna belastar resultatet det år de förfaller till betalning.

Koncernredovisning

  omfattning

Koncernredovisningen omfattar bolag som Svenska Varv AB äger direkt eller indirekt till mer än 50%. Beträffande bolag där ägarandelen är mindre än 50%, men där likväl ett väsentligt ekonomiskt beroende föreligger i förhållande till de i koncemredovisningen ingående bolagen, lämnas sär­skild redogörelse i koncemöversiklen. Bolag ingående i koncernredovis­ningen framgår av not 19.

  metoder

Vid upprättande av koncembalansräkningen har förvärvsmetoden till-lämpats. Utländska dotterbolags resultat- och balansräkningar omräknas enligt monetary/nonmonetary metoden.

Koncernens

resultaträkning

Mkr

1978

1977

Fakturerad försäljning Övriga rörelseintäkter Rörelsens kostnader

Not 1 Not 2

+ 3870,7

+ 17,1

-4156,7

+ 4660,4

+ 7,7

-4206,0

Rörelseresultat före planenliga avskrivningar

Planenliga avskrivningar

Not 3

-268,9 -225,6

+ 462,1 -220,0

Rörelseresultat före reserveringar

Förlustreservering pågående produktion Reservering för kundfordringsrisker

Not 4

Not 5

-494,5

-51,6

-619,4

+ 242,1 -593,8 -915,1

Rörelseresultat före finansiella intäkter och kostnader

-1165,5

-1 266,8

Finansiella intäkter och kostnader

Ränteintäkter Räntekostnader Kursdifferenser, netto

Not 5

+615,7 -881,9 -218,5

+ 638,4 -732,7 -845,9

Resultat efler finansiella intäkter och

kostnader

-1650,2   - 2 207,0

Extraordinära intäkter och kostnader

Intäkter Koslnader

Not 6 Not 6

+ 166,6 -665,7

+ 43,0 -78,4

Resultat före ägartillskott, bokslutsdispositioner och skatt

Ägartillskott Statlig värdegaranti Bokslutsdispositioner

Not 7 Not 7 Not 8

-2149,3

+ 3150,0

+ 1450,0

+ 0,6

-2242,4

+ 400,0 -7,0

Resultat före skatt

Skatt

+ 2451,3 -5,6

-1 849,4 -3,9

Resultat efter skatt

Minoritetsandel

+ 2445,7 -0,3

-1853.3

Årets resultat

+ 2445,4

-1853,3

4 Riksdagen 1979180. I saml Nr 

II

Skr. 1979/80:11

50

Koncernens balansräkning

Mkr

1978-12-311977-12-31

Tillgångar

Omsättningstillgångar

Not 9

975,8

1571,1

Not 10

7,2

7,1

Not 5, 12

848,3

580,5

Not 5

414,2

485,0

Not 7

2772,0

409,0

1666,9

400,0

Not 5

90,2

169,6

Not 5

162,1

322,4

65,8

112,1

253,8

295,5

Not 11

2378,2

2464,6

9634,5

6816,9

0,9

0,5

Kassa och bank

Egna obligationer

Växelfordringar

Kundfordringar

Fordran på svenska staten

-

Ägartillskott

-

Värdegarantier

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

Övriga fordringar Förskott till leverantörer Material Produkter i arbete

Summa omsättningstillgångar

Spärrkonto hos Riksbanken

Anläggningstillgångar

Långfristiga fordringar samt aktier och

andelar

Not 5, 12

3669,9

4017,1

Not 5

80,3

51,6

5,7

7,8

Not 19

15,5

3,4

1.4

5,3

1,9

0,8

Växelfordringar

Övriga fordringar

Förskott till leverantörer

Aktier och andelar

Goodwill

Patent och utvecklingskostnader

Summa långfristiga fordringar, aktier och

andelar

3774,7      4 086,0

Anläggningar

Not 3

Ofullbordade anläggningar

55,0

28,2

Maskiner och inventarier

735,8

928,2

Skepp och andelar i skepp

794,2

435,3

Byggnader

819,6

933,1

Tomter och markanläggningar

258,0

275,9

Summa anläggningar

2662,6      2600,7

Summa anläggningstillgångar

6437,3      6686,7

Summa tillgångar

16072,7     13 504.1

Skr. 1979/80:11

Skulder och eget kapital

1978-12-311977-12-31

Kortfristiga skulder

Växelskulder

Not 5

88,6

94,2

Förlusttäckningsreserv

Not 2

475,6

478,2

Leverantörskulder

Not 5

451,3

477,5

Reverslån

Not 5, 13

2545,0

2046,3

Skatteskuld

2,8

8,3

Upplupna kostnader och förutbetalda

intäkter

674,2

544,1

Övriga kortfristiga skulder

Not 5

343,7

518,0

Förskott från kunder

Not 14

939,7

1 150,3

Summa kortfristiga skulder

5 520,9

5316,9

Avsatt för förlustrisker och

borgensåtaganden

Värdereglering skepp

202,1

91,2

Reserv för borgensåtaganden

289,5

154,3

Summa

Långfristiga skulder

Växelskulder

Reverslån

Obligationslån

Övriga långfristiga skulder

Förskott från kunder

Avsatt till pensioner, PRI-pension

Avsatt till pensioner, övriga pensioner

Summa långfristiga skulder

Obeskattade reserver

Ackumulerade avskrivningar utöver plan Investeringsfonder

Summa obeskattade reserver Beskattat värderegleringskonto Minoritetsintresse

Eget kapital

Bundet eget kapital

Aktiekapital 6000000 st aktier ä nom 100

Reservfond

Koncemreserv

Övriga bundna fonder

Fritt eget kapital

För särskilda ändamål avsedda medel

Balanserad förlust

Årets resultat

Summa eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Ansvarsförbindelser

Ställda panter

245,5

491,6

Not 5 Not 5, 13 Not 5 Not 5

Not 15

94,4

6472,7 458,3 335,7 46,8 362,7 147,6

11,5

6934,9

686,8

170,6

313,9 127,8

7918,2

8245,5

3,9 0,4

4,9

4,3

4,9

21,2

21.2

1,3

0,3

Not 16

600,0

300,3

188,3

4,2

600,0 300,0 188,1

60,0 -1483,0

2445,4

435,0 -1853,3

2115,2

-330,2

16072,7

13504,1

Not 17

1171,6

1314,2

Not 18

10234,4

10175,8

Skr. 1979/80:11

52

Koncernens flnansieringsanalys

Mkr

1978

1977

Kapitaltillskott från svenska staten

Kontanttillskott från svenska staten    +378,0

+835,0

Utbetalda värdegarantier

+183,1

Tillskott för förlusttäckning

Eriksberg

+409,0

+970,1

+450,0+1285,0

Efterleveransfinansiering externförsäljning

-514,0

-688,8 -63,2 -102,3 + 5%,5 + 104,0

-153,8

+ 191,6

-368,4

+ 233,3

-128,3 -830,8 -175,6

+ 13,5

-135,1

-40,0

-6,3

+ 1,7-

-1 125,8

-614,2

-191,5

+ 78,3

-113,2

+ 854,8

-106,4

+ 12,4 + 229,8

+ 135,8

Växelfordringar - fartyg

-242,3

Växelfordringar - övrigt

+10,9

Kundfordringar

-50,5

Refinansieringslån - fartyg

-156,5

Refinansieringslån - övrigt

75,6

Efterleveransfinansiering egna fartyg och andelar

Fartyg till eget rederi

400,6

Refinansiering egna fartyg

+592,2

Finansiering av pågående produktion

Produkter i arbete, lager samt

förskott till leverantörer

+133,9

Förskott från beställare - fartyg

-52,5

Förskott från beställare - övrigt

+39,2

Lån för finansiering av

fartygsproduktion

-232,1

Lån för finansiering av övrig

produktion

+20,3

Leverantörskulder

+51,2

Investeringsfinansiering

Investeringar

-151,0

Investeringslån

463,2

Övrig externfinansiering

Övriga lån

+422,0

Spärrad övrig upplåning

+162,8

Övriga fordringar och skulder

+270,0

Summa

+848,3

-107,1

Internfinansiering

Justerat resultat

-379,0')

+330,9

Räntenetto

-266,2

-94,3

Realiserade kursdifferenser

-489,6

-1134,8

-96,0   +140,6

Förändring i likvida medel

286,5

+33,5

Likvida medel vid periodens böoan

794,1'')

760,6

Likvida medel vid periodens slut

507,6*)

794,1

') Rörelseresultat före planenliga avskrivningar

-268,9

Ej likvidilelspåverkande poster i rörelsens kostnader

-98,2

Likvidilelspåverkande extraordinära intäkter och kostnader

-6,1

Skalt

-5,5

Minoriletsandel

        -0,3

Justerat resultat

-379,0

') Exklusive spärrade likvida medel som uppgår till 784,1 Mkr vid periodens bönan och 475,4 Mkr vid periodens slut.

Skr. 1979/80:11

53

Noter till koncernens resultat- och balansräkning Mkr

Not 1

Fakturerad försäljning och rörelseresultat fi)re plunenllga avskrivningar per produktgrupp

Rörelseresultat Fakturerad före planenliga försäljning       avskrivningar

2479,9

-160,0

266,8

- 24,0

163,8

+    1.9

170,6

+   14,9

69,3

-    5,8

773,9

+   17,4

104,0

+   14,1

90,6

- 72,3

343.8

- 51.0

-592,0

-    4.1

Fartygsnybyggen

Fartygsreparationer

Fartygsmaskinerier och reservdelar

Värmetekniska produkter

Produkter för byggnadsindustrin

Rör och elentreprenader

Rederiverksamhet

Offshore

Övrigt

3 870,7

-268,9

Koncemelimineringar

I rörelseresultatet före planenliga avskrivningar ingår inte förlustreser­vering för pågående produktion eller reservering för kundfordringsrisker.

Not 2

Staten har enligt proposition 1976/77: 139 beslutat tillföra AB Götaver­ken (Svenska Varv AB) 859 Mkr för förlusttäckning i Eriksberg och mer­kostnader vid sammanläggningen av Eriksberg med Götaverken. Hela beloppet har utbetalats och delvis använts för att täcka Eriksbergs förlus­ter för 1976, 1977 och 1978.

De merkostnader, som uppkommit på grund av sammanläggningen av Eriksberg med bolagen i Göteborg, vilka ingår i Svenska Varvkoncemen, har ökat rörelsens kostnader.

Motsvarande belopp av statens förlusttäckning har tillgodoräknats re­spektive bolag och minskat rörelsens kostnader.

Eriksbergs förluster t.o.m. 1978 har täckts dels av förlusttäcknings­medel från svenska staten och dels av koncernbidrag från moderbolag. Koncernbidragen motsvarar uppkomna valutaförluster och kundriskreser-veringar, vilka avsågs täckas på annat sätt än genom ovan omtalade förlusttäckning från svenska staten.

Förlusttäckningsreserven i koncernen uppgår till:

reserv i moderbolaget

353,9

reserver i dotterföretagen

121,7

475,6

Not 3

I värderingsprinciperna anges hur de planenliga avskrivningarna beräk­nas. Utöver planenlig avskrivning har nedskrivning av anläggningarna företagits i koncernens varvsföretag och Götaverken Motor AB för att anpassa anläggningskapitalet till den verksamhetsomfattning resp företag enligt riksdagsbeslut skall ha vid utgången av år 1980. I konsekvens här­med har även avskrivningsplanen ändrats.

5 Riksdagen 1979180. I saml Nr 

II

Skr. 1979/80:11

54

Anläggningurnus värden jämte plunenllga avskrivningar t.o.m. 1977-12-31

Anläggningar

Anskaffni

ings      Årets ]

plan-

Ackumulerade

Netto-

värde

enliga

avskrivn

. planenliga avskrivn.

värde

Ofullbordade anläggningai

     28,2

_

_

28,2

Maskiner och inventarier

1700,7

107,4

772,5

928,2

Byggnader

1406,1

58,4

473,0

933,1

Tomter och markanläggn.

419.6

21,4

143,7

275,9

Skepp

463,6

19,0

28,3

435,3

4018,2

206,2

1 417,5

2600,7

Avskrivningar av

immateriella tillgångar

13,8 220,0

~

Anläggningarnas värden jämte uvskrivningur t. o. m

1978-12-31

Anläggningar

Anskaff-

Årets

Extra

Ackumu-

Netto-

nings-

plan-

ned-

lerade

värde

värde

enliga avskrivn.

skrivn.

lotala avskrivn.

Ofullbordade

anläggningar

55,0

-

-

-

55,0

Maskiner och

invenlarier

1 692,4

98,1

126,5

956,6

735,8

Byggnader

1 439,6

46,2

108,5

620,0

819,6

Tomter och

markanläggningar

423,0

20,4

-

165,0

258,0

Skepp

882,4

59,9

-

88,2

794,2

4 492,4

224,6

235,0

1 829,8

2662,6

Avskrivningar av im-

materiella tillgångar

1,0 225,6

Koncernens taxeringsvärden uppgår för mark till 362 Mkr och för bygg­nader till 1 188 Mkr.

Investeringarna under året, exkl företagsförvärv, uppgick till 526.6 Mkr varav skepp 400,6 Mkr.

Not 4

I produkter i arbete ingår 533 Mkr avseende 5 färdiga skepp, varav 3 där beställaren vägrat acceptera leverans, 1 där beställaren genom kontrakts-förändring senarelagt leveransen samt 1 som byggts i egen regi.

Nots

Värdering uv fordrlngur uvseende levererade skepp

Vid bedömningen av fordringar avseende levererade skepp har berörda rederiers finansiella situation analyserats. Vidare har nuvarande mark­nadsvärde och erhållna säkerheter för levererade skepp, deras befrakt-ningssituation samt fraktmarknaden i stort bedömts. Därvid framkomna föriustrisker har belastat årets resultat samt dragits från varje berörd

Skr. 1979/80:11

55

balanspost enligt nedan. Av de 619 Mkr avser 496 Mkr reserveringar för kundfordringar och 123 Mkr reserveringar för borgensåtaganden.

Värdering uv fordrlngur och skulder i utländsk valuta

Kvarvarande kursvinster påverkar resultatet först när de realiseras. Av i resultaträkningen redovisade kursdifferenser är -490 Mkr realiserade me­dan resterande +271 utgör upplösning av tidigare lagd kursreserv för orealiserade kursrisker.

Omsätt ningsllllgångar

Växel-       Kund-       Förutbetalda  Övriga

fordr.

fordr.        kostnader       fordr.

och upplupna inläkter

Bruttovärde Förlustreservering för fordringar Kursriskreservering Värde enligt balans­räkning

998,4

141,5 8,6

848,3

602,9 188,7

414,2

130,2 40,0

90.2

166,0

1,9 2,0

162,1

Anläggningstillgångar

Växelfordringar

Övriga fordringar

Bruttovärde

4615,1

Förlustreservering

för fordringar

910,7

Kursriskreservering

34,5

Värde enligt balansiäkning

3 669,9

194,7

100,6 13,8 80,3

Kortfristiga skulder

Växel­skulder

Leveran­tör-skulder

Revers­lån

Övriga skulder

Bmltovärde Kursriskreservering Värde enligl balansräkning

85,3

3.3

88,6

450,9

0,4

451,3

2 298,1

246,9

2 545,0

342,9 0,8

343,7

Långfristiga skulder

Växel-       Revers-

Obliga-      Övriga

skulder      lån

tions

lång-

lån

fristiga

skulder

Bmttovärde

92,5

5 889,7

456,2

334,9

Kursriskreservering

1,9

583,0

2,1

0,8

Värde enligt balansräkning

94,4

6472,7

458,3

335,7

Om samtliga fordringar och skulder värderats till balansdagens kurs, dvs. även icke realiserade kursvinster beaktats, skulle resultatet ha för­bätlrats med 109 Mkr.

Utöver ovan redovisade kursdifferenser påverkas rörelsens intäkter och kostnader löpande under året av skillnader mellan de i redovisningssyste­men använda standardkurserna och betalningskurserna.

Skr. 1979/80:11

56

Not 6

Speci.fikulion uv exlraordinura inläkter ocb kost noder

Intäkter

Upplösning av förlusttäckningsreserv Eriksberg

166,6

Kostnader

Nedskrivning av anläggningstillgångar

-235,0

Avsatt för täckande av framtida föriuster i samband

med avvecklingen av Eriksbergs Mek. Verkstads AB

-300,0

Värdereglering skepp

- 90,6

Reserv för framtida avyttring av Projekt Lindholmen AB

 24,4

Kostnader vid avveckling av elföretag inom Calor-Celsius

-    6,1

Koncemföriust vid avyttring av Hvilans Mekaniska

Verkstads AB

-    7,8

Övrigt

-    1,8

-665,7

Not 7

Ägartillskott enligt riksdagens beslut:

juni 1978

950,0

dec. 1978

2200,0     3 150,0

Utbetalt

-   378,0

Fordran på svenska staten

2 772,0

Värdegarantier:

Bokfört 1977

400,0

Bokfört 1978

1450,0     1850,0

Utbetalt

-   183,1

Fordran på svenska staten

1 666,9

Nots

Specifikation uv boksluisdisposilioner

Skillnad mellan avskrivningar enligt plan och

bokföringsmässiga avskrivningar

+ 1,0

Avsättning till investeringsfond

0,4

+ 0,6

Not 9

Kassa och bank

975,8

Av de likvida medlen var 475,4 Mkr spärrade på balansdagen.

Dessutom fanns på balansdagen beviljade, ej utnyttjade checkräknings-och fakturakrediter på 222,4 Mkr.

Outnyttjade, mot statsgaranti belåningsbara säkerheter uppgick på ba­lansdagen till 555,3 Mkr.

Not 10

Före förfallodagen inlösta egna obligationer för kommande amortering av obligationslån.

Skr. 1979/80:11

57

Not 11

Produkter i arbete

3 172,9

Avgår förlustreservering, (se värderingsprinciper)

-794,7

2 378,2

Not 12

Huvudparten av dessa fordringar utgörs av krediter till rederier. Kredi­terna sträcker sig ofta över 7 år. Långfristig del redovisas som anläggnings­tillgång.

Not 13

Koncernens upplåning hos banker och finansieringsinstilut fördelade sig på balansdagen påföljande sätl (exklusive kursriskreservering) Kortfristiga lån, resterande löptid under 1 år

-

svenska kronor

877.0

-

utländsk valuta

1 421,0

Medelfristiga län, resterande löptid 1-5 år

-

svenska kronor

1041,0

-

utländsk valuta

2 794,0

Långfristiga lån, resterande löptid över 5 år

-

svenska kronor

944,0

-

utländsk valuta

I 567,0

Upplåning med hjälp av statlig kreditgaranti uppgår till 7 111,2 Mkr.

Not 14

Ulöver här redovisade kontanta förskott lämnar beställarna s.k. för­skottsväxlar, som redovisas inom linjen. Växlarna används till övervä­gande del som säkerhet för av svenska staten lämnade kreditgarantier. De på detta sätt ianspråktagna förskottsväxlarna redovisas som ställda panter. Mottagna förskottsväxlar uppgår till 1 708 Mkr.

Efter inskrivning av fartygskontrakten i rätten har beställarna panträtt i produkter i arbete till högst summan av inbetalda förskott.

Notis

Pensionsskuld utöver avsatt till pensioner uppgår till 11,9 Mkr varav 9,5 Mkr täcks av kapital i pensionsstiftelser och 0,8 Mkr av livförsäkringar.

Not 16

Förändring av eget kapital

+ 1088,1

+      0,3

+      0,2

+      4,2

+ 1 092,8

-1418,3

-      4,7

+ 2445,4

+ 1 022,4

2 115,2

Bundet eget kapital 1978-01-01

Avsatt till reservfond

Förändring av underkoncemers kon-

cemreserver

Överfört från frilt eget kapital

Bundet eget kapital 1978-12-31

Fritt eget kapital 1978-01-01

Överfört lill bundet eget kapilal

Redovisai årsresultat

Fritt eget kapital 1978-12-31

Egel kapilal 1978-12-31

Skr. 1979/80:11

58

Not 17

Ansvarsförbindelser

Borgensförbindelser (för vilka primärt lämnals

skepps- eller fastighelsinteckningar med 745,5 Mkr)

Garantiförbindelser (FPG)

Pensioner ulöver avsatt lill pensioner

Övriga ansvarsförbindelser

1 133,0 15,8 11,9 10,9

1 171,6

Notis

Ställda panter

Fastighetsinteckningar

Företagsinleckningar

Inteckningar i skepp

Växlar med skeppsinteckningar som säkerhel

Depositioner och spärrade likvida medel

Fordringar med bankgaranlier som säkerhel

Förskottsväxlar

Kundfordringar

Övriga panter

Oulnylljade belåningsbara säkerheter

I 278,7

342,7

1260,3

5491,5

475,4

406,4

596,5

137,2

245,7

10234,4

555,3

Not 19

Moderbolagets aktier i dotterbolag

Anlal   Nom.   Bokf. värde   värde

Gölaverken Arendal AB å nom 10

Uddevallavarvet AB ä nom 1000

Kariskronavarvel AB ä nom 1 000

Götaverken Cityvarvet AB

a nom 100

Gölaverken Molor AB ä nom 100

Svenska Varv Utveckling AB

ä nom 100

Götaverken Öresundsvarvet AB

ä nom 1 000

Eriksbergs Mek. Verkstads AB

å nom 1 000

Götaverken Sölvesborg AB

ä nom 100

Gölaverken Finnboda AB å nom 100

Rederi AB Zenit ä nom 1 000

Gölaverken Ängteknik AB ä nom 100

Götaverken Aluminium AB å nom 100

Calor-Celsius AB å nom 100

S. V. Data AB å nom 100

Götaverken Förelagshälsovård AB

ä

nom 100

Moderbolagels aktier i ulomslående bolag Göleborg-Säve Flygplats AB ä nom 100 Albatross Golf AB ä nom 100

20000000

220000

32000

200,0)

220,0 \

32,0 j

500,0

lOOOO 10000

1,0 1,0

1,0 1,0

500

0,1

0,1

12000

12,0

12,0

100000

100,0

318,7

3000 21000

2000

10000

30000

250000

2 500

0,3 2,1 2,0 1,0 3,0 25,0 0,2

0,3 2,1 0 1,0 2,8 41,3 0,2

2000

0,2

0.2 880,7

50 560

0,1

0,1 880,8

Koncernägl bolag

Svensk Fartygsmotor AB ä nom 100

375

Skr. 1979/80:11

59

Koncernföretags aktier och undelur i utomstående bolug

Antal

Nom.   Bokf. värde   värde

AB Tekniska Rönlgencentralen

å nom 500

Jörgen P[REDACTED_EFTERNAMN] Rederi AB

ä nom NOK 1 000

Varvsindustrins Datacentral AB

ä nom 1 000

A/S Havtor ä nom NOK 10

AIMS ABänom 100

Lisnave ä nom fE I 000

Shipknow AG å nom CHF 1 000

Varuägamas inlresse AB

ä nom 100

Lips Nordic AB å nom 100

Ingenjörsfirma El-Marin AB

ä nom 100

Gölaverkens Daros Gjuteri AB

i nom 100

Lindholmen Motor AB

ä nom 100

Kunlek do Brasil Isolamentos

Induslrias Ltda å nom BRC i

Isobras Isolamentos Brasilieros

S/A ä nom BRC 1

Näringslivets Ulbildnings AB

ä nom 1 000

Pulkiala Oy Finland ä nom FIM 100

Bella Centret A/S ä nom

DKK 55000

A/S AF 9-2-1951

Andelar i Ejendoms I/S

A/S Havprins ä nom NOK I 000

Team Ship Holding Co Ltd

å nom USD 1

Team Ship Holding Co Ltd

ä nom USD 1

Team Ship Holding Co Ltd

ä nom USD 1

A/S Varvara-Viscaya

å nom NOK 50

K/S Varvara-Viscaya &font-family:Verdana'>K/S Varvara-Viscaya &font-family:Verdana'>A/S Sea-Team å nom NOK 100

Götaverken Industria e Comercio

Ltda ä nom BRC I

Byggcentrum i Jönköping AB

ä nom 500

Calor-Celsius-Skarpenord A/S

AB Slockholms Röoour

ä nom 100

Övrigt

720

0,4

-

4

-

-

40

9130

1000

49313

60

NOK

PTE CHF

0,1

0,1

49,3

0,1

0,1 0,1

1000 600

0,1 0,1

0,1

500

0,1

-

15000

1,5

1,0

10000

1,0

1,0

447328

BRC

0,5

0,1

176000

BRC

0,2

-

170 100

0,2

0,2 0,9

10

44

4

DKK DKK

0,6 8,6

0,3 0,1 6,9

1950000

USD

2,0

-

937500

USD

0,9

-

697500

USD

0,7

-

400

-

-

425

-

-

17207642

BRC

17,2

3,8

1

NOK

0,1

~

525

0,1

0,8 15,4

Moderbolagets förvaltningsberättelse

Svenska Varv AB är sedan den 1 juli  1977 moderbolag i den statliga varvskoncernen vari ingår: Götaverken Arendal AB Götaverken Öresundsvarvet AB

Skr. 1979/80:11

60

Eriksbergs Mek. Verkstads AB

Uddevallavarvet AB

Götaverken Cityvarvet AB

Karlskronavarvet AB

Götaverken Finnboda AB

Götaverken Sölvesborg AB

Rederi AB Zenit

Calor-Celsius AB

Gölaverken Ångteknik AB

Götaverken Molor AB

Götaverken Aluminium AB

Svenska Varv Utveckling AB

S. V. Data AB

Götaverken Företagshälsovård AB

med till dessa bolag hörande dotterbolag.

Aktierna i S. V. Data AB samt Götaverken Företagshälsovård AB har

förvärvats under årel.

Vid bildandet av Svenska Varvkoncernen och omstruktureringen av AB Götaverkens resultatenheter till aktiebolag fördelades AB Götaverkens tillgångar och skulder till de nya bolagen respektive Svenska Varv AB. Skillnaden mellan balansräkningen per 1977-12-31 och 1978-01-01 utgörs av sådana balansposter.

Resultatet är hänförbart till den centrala finansförvaltningen samt till personal- och administrationskostnader.

Personal

1978

1977

Medeltal anslällda i bolaget har varit följande

Göteborgs kommun

67

Löner och ersätlningar har uppgått till (tkr)

Styrelse och verkställande direktör

1532

358

Övriga anställda

6852

Totalt för bolaget

8384

358

Sociala kostnader har uppgått till

4073

93

För uppgifter rörande koncernen hänvisas till koncernavsnittet i förvalt­ningsberättelsen.

Moderbolagets resultaträkning

Tkr

1978

1977

Nol 1

Not 2

+

341

43255   -

1 825

Not 3

_

42914   -36

1825

_

42950   -

    1825

Intäkter

Rörelsens koslnader

Rörelseresultat före planenliga avskrivningar

Planenliga avskrivningar

Rörelseresultat efter planenliga avskrivningar

Finansiella inläkter och kostnader

Not 4

Ränteintäkter

+

386120

+

28969

Räntekostnader

-

413892

-

2 783

Kursdifferenser, nello

-

256690

-

10763

Resultat efter finansiella intäkter och kostnader

-  327412   +   n 54R

Skr. 1979/80:11

61

Tkr

1978

1977

Extraordinära intäkter och koslnader

Intäkter

Kostnader

Resultat fiire ägartillskott m. m.

Ägartillskott m. m. Ägartillskott från svenska staten Värdegarantier från svenska staten Värdegarantier till dotterföretag Koncernbidrag till dotterföretag Ägartillskott till dotterföretag

Årets resultat

Nol 5,8

+ 485286 -  469228

Not 6 Nol 7, 10 Nol 7 Not 8 Not 9

-      311354

+ 3150000 + 1450000 -1081208 -1715824

-      100295

+   13 598 -775000

+ 1391319   -761402

Moderbolagets balansräkning

Tkr

1978-12-31

1978-01-01

1977-12-31

TUlgängar

Omsättningstillgångar

Kassa, bank och postgiro Not 4

574729

936100

455 187

Fordringar hos

dotterföretag

585983

-

-

Kundfordringar

75

-

-

Fömtbetalda kostnader

och upplupna intäkter

323

32624

27015

Fordran på svenska

staten

Not 10

- Ägartillskott

2772000

409000

-

- Värdegarantier

1666861

-

-

Övriga fordringar

Not 4

661

24045

20043

Summa omsättningstill-

gängar

5600632

1401769

502245

Anläggningstillgångar

Långfristiga fordringar

och aktier

Aklier i dotterföretag

Nol 11

880702

882826

502050

Andra aktier

Not 11

61

-

_

Långfristiga fordringar

hos dotterföretag

2388964

3000588

152338

Övriga fordringar

3558

56

56

Summa långfristiga

fordringar och aktier

3273285

3883470

654444

Anläggningar

Maskiner och inventarierNol 3

158

-

-

Sumina anläggningstill-

gångar

3 273443

3883470

-

Summa tillgängar

8874075

5 285 239

1 156689

6 Riksdagen I979I80. 1 saml Nr 11

Skr. 1979/80:11

62

Tkr

1978-12-31       1978-01-01       1977-12-31

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Skuld till dotterföretag

Leveraniörskulder

Reverslån

Nol 4

Upplupna kostnader och

fömtbetalda intäkter

Övriga kortfristiga

skulder

Not 4

Förlusttäckningsreserv    Not 12

Värdegarantier till

dotterföretag

Not 7

Summa kortfristiga skulder

Långfristiga skulder

Skuld till dotterförelag

Reverslån

Nol 4

Andra långfristiga

skulder

Nol 4

Avsatt till PRI-pensioner

Avsatt lill övriga

pensioner

Summa långfristiga skulder

681188

935

1501053

18 528 1445

18528 38

87130

17 037

1449

35415 353870

3131 377 516

-

1298069

-

-

3957660

417657

20015

5770 2739167

3%3693 314 255

400000 163 100

188871 3881

-

-

13833

16060

-

2951522

4 294 008

563 100

Eget kapital

Bundet eget kapital Aktiekapital 6000000 st aktier å nom 100 kr Reservfond

Frilt egel kapital

Nol 13

För särskilda ändamål avsedda medel Förlust vid årets början Årels resultat

Summa eget kapital

Summa skulder och eget kapital

Ansvarsförbindelser

Nol 15

Ställda panter

Not 14

600000 299975

600000 299975

600000 299975

60000 -386401 1 391319

435 000 -761401

435000 -761401

1964893

573574

573 574

8874075

5285 239

1 156689

885914

297 325

297325

5247198

_

-

Skr. 1979/80:11

63

Moderbolagets finansierinsanalys

Tkr

1978

1977

Tillförda medel

Resultat före ägartillskott m. m. Avskrivningar som belastat detta resullal Nedskrivning av aklier

Från årels verksamhel internt tillförda medel

Försäljning av anläggningstillgångar

Minskning av långfristiga fordringar

Ökning av långfristiga skulder

Nyemission

Kapitaltillskott från svenska staten

Summa tillförda medel

Använda medel

Investeringar i aktier

Investeringar i maskiner och inventarier

Ökning av långfristiga fordringar

Minskning av långfristiga skulder

Ägartillskott, koncernbidrag och värdegaranlier

Summa använda medel

Förändring av rörelsekapitalet

Specifikation av rörelsekapitalforändring Ökning(+)/minskning(-) av kortfristiga fordringar Ökning(-)/minskning(+) av kortfristiga skulder Ökning(+)/minskning(-) av kassa och bank

Summa foriindring

-311354

36

2617

13 598

-308701

13 598

86 608122

4600000

563 100 899925 435000

4899507

1911623

553 280

1342486

2897327

502050 152394 775000

4240646

1429444

+658861

+482 179

+4560234

-3540003

-361370

+ 47058

-20015

+ 455 136

+658861

+482179

Finansieringsanalysen för 1978 är baserad på ingångsbalansräkningen 1978-01-01

Noter till moderbolagets resultat- och balansräkning Tkr

Beträffande värderingsprinciper hänvisas till beskrivning i koncemavsnitlel.

Notl

Intäkter

Intäktema består i huvudsaJc av 1411 doUerforetagen fakturerade omkostnader.

Not 2

Rörelsens kostnader

I rörelsens kostnader ingår utbetalt bidrag till tankrengöringsstalion med 6 Mkr. Där ingår även utvecklingskostnader med 2 Mkr. Fömtom detta har genom koncernbi­drag och ägartillskott med 23 Mkr täckts utvecklingskostnader i Svenska Varv Utveckling AB. Totala utvecklingskostnaden uppgående till 24 Mkr föreslås dispo­nerad genom ianspråkiagande av för särskilda ändamål avsedda medel. Se förslag till vinstdisposition.

Not 3

Anläggningar

Den planenliga avskrivningen baseras på de olika tillgångamas ekonomiska livs­längd.

Skr. 1979/80:11

64

Anläggningar

Anskaffnings­värde

Årets planenliga   Netto­avskrivningar       värde

Maskiner och inventarier

194

36

158

Årets nettoinvesteringar uppgår till 194 tkr och avser bilar och kontorsmaskiner.

Not 4

Finansiella intäkter och kostnader Ränteintäkter från dotterföretag Övriga ränteintäkter

Räntekostnader till dotterföretag Övriga räntekostnader

345 264

40856

386 120

24065 389827 413 892

Vid värdering av fordringar och skulder i ulländska valutor har fordringar upptagits till den lägsla av anskaffningsdagens och bokslutsdagens kurser samt skulderna till den högsta av dessa kurser. Därvid kvittas kursvinster och kursförluster i den mån amorteringar av fordringar och skulder i samma valuta ligger inom samma kvartal. Den beräknade reserven för kursförluster uppgår lotalt till 655 569 tkr och har fördelals på följande balansposter

Bmttovärde

Värde enligt

Kursrisk-

balans-

reservering

räkning

Omsätlningslillgångar Kassa, bank Övriga fordringar

Kortfristiga skulder

Reverslån

Övriga kortfristiga skulder

Långfristiga skulder

Reverslån

Andra långfristiga skulder

579286 1283

4 557 622

574 729 661

1383028 35214

118025 201

1 501 053 35415

2 221257 174617

517910 14254

2739167 188871

655569

Årets resultat har belastats med realiserade kursföriuster jämle förändring av reser­vering för orealiserade kursföriuster med avdrag för realiserade kursvinster enligt följande

Kursförlust och reservering Realiserade kursvinster

347 570 - 90 249

257 321

Varav som rörelsekoslnad

      631

Kursdifferenser netto enligt resultaträkning

256690

I kursriskreservering ingår 13 822 tkr för dotterbolags kurssäkrade kundfordringar.

Not 5

Extraordinära inläkter och koslnader Intäkter

Uppkommen realisalionsvinsl i Götaverken Arendal AB vid försälj­ning av aktierna i Eriksbergs Mek. Verkstads AB till Svenska Varv AB har överförts genom koncernbidrag till Svenska Varv AB

I moderbolaget gjord upplösning av förlusttäckningsreserv vilken genom koncernbidrag överförts lill Eriksbergs Mek. Verkstads AB för täckande av förluster (se not 12)

318675

166611 485286

Skr, 1979/80:11

65

Koslnader

Avsatt för täckande av framtida förluster i samband med avveck­lingen av Eriksbergs Mek. Verkstads AB (se nol 12)

Koncernbidrag till Eriksbergs Mek. Verkstads AB enligt ovan

Nedskrivning av aktier i dotterföretag Rederi AB Zenit Gölaverken Finnboda AB

300000 166611

1217

1400

469228

Not 6

Ägartillskott från svenska slaten

MedeltillskotI enligt beslul av riksdagen i juni 1978

950000

Medellillskoll enligt beslut av riksdagen i december 1978

2200000

Av beloppet har under året utbetalats

-378000

Resterande belopp har bokförts som fordran på svenska slalen

(se nol 10)

2 772000

Not 7

Värdegarantier

1 de 1977 och 1978 av riksdagen antagna s.k. varvspropositionema förbinder sig slalen att täcka viss del av de förluster som uppstår på varvens fartygsproduklion och kundfordringsrisker. Föriusterna täcks genom att staten till Svenska Varv AB utfärdar s. k. värdegarantier, innebärande all staten förbinder sig att täcka i framli­den realiserad förlust motsvarande värdegaranlin. Värdegarantiema kommer därför till stor del ej att infrias under 1979. Värdegarantier har påverkat årets resultat enligl följande

Förlust på fartygs­produktion

Kund­förluster

Totall

Värdegaranlier från svenska slaten

491 358

Utfärdade värdegarantier till dotter­

företag

-122566

Återstår

368792

958642

-958642 O

1450000

-1081208 368792

1 1977 års bokslut intäktsfordes 400 Mkr värdegarantier från svenska staten. Dessa har under 1978 samlats i moderbolaget som utfärdal motsvarande värdegaranti gentemot dotterföretagen.

Under året har dessutom i samband med realiserandet av förluster på fartygspro­duklion och kundförluster hänförbara lill fartyg värdegarantier om 183 139 tkr infri­ats (utbetalats). Moderbolagets avlämnade värdegaranlier uppgår därefter till

Avlämnade hänförliga till 1977 års bokslut Avlämnade 1978 enligt ovan Avgår infriade värdegarantier

Nots

Koncernbidrag Lämnade koncernbidrag till Uddevallavarvet AB Götaverken Arendal AB Gölaverken Öresundsvarvet AB Götaverken Aluminium AB Götaverken Finnboda AB Gölaverken Sölvesborg AB Götaverken Motor AB Svenska Varv Utveckling AB Götaverken City varvet AB Rederi AB Zenit Eriksbergs Mek. Verkstads AB

400000 1081208 -183 139 1298069

111800

1243533

106554

4217

54215

12936

5810

21780

196823

37508

225663

2020839

Skr. 1979/80:11

66

Erhållna koncernbidrag från

Götaverken Öresundsvarvet AB

102627

Rederi AB Zenit

32013

Götaverken Cityvarvel AB

10000

Eriksbergs Mek. Verkstads AB

131 665

Gölaverken Sölvesborg AB

14 209

Götaverken Ångleknik AB

6891

Calor-Celsius AB

7610

305 015

Koncernbidrag netlo

1715 824

Utöver ovanstående har koncernbidrag lämnals till Eriksbergs Mek. Verkstads AB med 166611 tkr saml koncernbidrag erhållils från Götaverken Arendal AB med 318675 1kr.

Dessa koncernbidrag redovisas som extraordinär kostnad resp. intäkt. (Se nol 5)

Not 9

Ägartillskott

Ägartillskott har lämnals till

22 487

6200

2 421

6891

56078

4150

996

1072

Gölaverken Cityvarvel AB

Götaverken Öresundsvarvet AB

Götaverken Motor AB

Götaverken Ångleknik AB

Rederi AB Zenit

Calor-Celsius AB

S.V. Data AB

Svenska Varv Utveckling AB

100295

För ägartillskott, till skillnad från koncernbidrag, yrkas ej avdrag vid taxeringen.

Not 10

950000 2200000 -378000

2 772 000

1850000 -183 139

1666861 4438861

Fordran på svenska staten Ägartillskott enligt beslut i juni 1978 Ägartillskott enligt beslut i dec. 1978 varav utbetalt

Värdegarantier (varav 400 Mkr inläktsfördes av dotter­företag 1977 och har överförts 1978 till Svenska Varv AB) varav infriade

Not 11

Aktier

Specifikation av moderbolagels aklier, se koncemnot nr 19.

Not 12

Förlusttäckningsreserv

Eriksbergs förlust .exklusivejvalutaförlusl och Juindriskreser.veringar har för 1978

liksom 1977 i samband med bokslutet täckts genom upplösning av föriustläcknings-

reserven.

Valutaföriusten liksom kundriskreserveringen, vilka poster ej ingick i statens ersättning för avveckling av Eriksbergs Mek. Verkstads AB, har däremot täckts med koncernbidrag från moderbolaget. 1 följande tabell redovisas hur förlusttäckningsre­serven bokförts hos moderbolaget.

Föriusltäckningsreserv 1978-01-01

+377516

Rörelseföriust i Eriksberg 1978

- 166611

Fördelat till dotterföretagen 1978

- 160848

Avsatt enligt not 5

+ 300 000

Tillgodoräknad ränta

+    3813

Föriusltäckningsreserv 1978-12-31

+353 870

Skr. 1979/80:11

67

Not 13

Fritt egel kapital

Förlust 1977-12-31

-   761401

Tillkommer från för särskilda ändamål avsedda medel

+   375000

Ansamlad föriust vid årets början

-   386401

För särskilda ändamål avsedda medel

60000

Årets vinst

+ 1391319

Utgående fritt egel kapital

1064918

Not 14

Ställda panter

Fastighetsinteckningar

583 884

Företagsinteckningar

130000

Växlar med inteckning i skepp som säkerhet

2692 146

Spärrade likvida medel

363 814

Fordringar med bankgarantier som säkerhet

318966

Inteckningar i olevererade skepp

978400

Förskollsväxlar

138595

Övriga panter

41 393

5 247 198

Samtliga panler utom spärrade likvida medel pä 363 814 tkr ulgörs av från dotter­företag överlämnade och av Svenska Varv AB pantsalla säkerheter. Outnyttjade mol stalsgaranti beläningsbara säkerheter uppgår lill 555,3 Mkr.

Not 15

Ansvarsförbindelser

Borgensförbindelser (för vilka primärt lämnats skepps- eller

fastighelsinteckningar med 2(M862 tkr samt för dotterföretags

räkning 268581 tkr)

519313

Garantiförbindelser (FPG)

25

Garantiförbindelser för dotterföretag (FPG)

355 129

Garantiförbindelser för dotterföretag (STP)

11447

885914

Skr. 1979/80:11

68

Innehåll

Koncernens verksamhet i sammandrag Några frågor till koncernchefen Koncernöversikt Fartypsmarknaden Dotterbolagens verksamhet:

Götaverken Arendal

Uddevallavarvet

Götaverken Öresundsvarvet

Karlskronavarvet

Götaverken Sölvesborg

Götaverken Cityvarvet

Götaverken Finnboda

Eriksberg

Zenit

Koncernens övriga rederi- och

fartygsengagemang

Calor-Celsius

Götaverken Ångteknik

Götaverken Motor

Götaverken Aluminium

Svenska Varv Utveckling Det statliga stödet till svensk varvsindustri Koncernen Värderingsprinciper Resultaträkning Balansräkning Finansieringsanalys Noter till resultat- och balansräkning Moderbolaget Förvaltningsberättelse Resultaträkning Balansräkning Finansieringsanalys Noter till resultat- och balansräkning Förslag till vinstdisposition Revisionsberättelse

Resultat- och balansräkningar i sammandrag Styrelse, revisorer och koncernledning Organisation och verksamhet i sammandrag, adresser

Skr. 1979/80:11

69

Förslag tiU vinstdisposition

Koncemen

Koncemen redovisar for perioden en vinst med 2445428 tkr.

Koncemens fria egna kapital uppgår enligt upprättad koncembalans-räkningtill 1022458 tkr.

Styrelsen och verkställande direktören avser att upplösa koncemreser-ven med 188 285 tkr. Till föreslagen överföring till bundet eget kapital åtgår 7650 tkr. Därefter uppgår det fria egna kapitalel till 1 203093 tkr.

Moderbolaget

Styrelsen  och  verkställande  direktören föreslår att  till  årets  vinst 1391319 tkr, 24451 tkr överföres från för särskilda ändamål avsedda medel och att summan I 415770 tkr överföres i ny räkning. Göteborg i april 1979 Per[REDACTED_EFTERNAMN], ordf

Sven G[REDACTED_EFTERNAMN]

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven Olving

Per Fritzson

Carl-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Nore[REDACTED_EFTERNAMN]

Erland Wessberg, VD

Vår revisionsberättelse beträffande denna årsredovisning och koncern­redovisning har avgivits 1979.04.20.

Lars Elvstad       Göran Tidström Auktoriserade revisorer

Revisionsberättelse

Vi har granskat årsredovisningen, koncemredovisningen, räkenska­perna samt styrelsens och verkslällande direktörens förvaltning för år 1978. Granskningen har utförts enligt god revisionssed.

Moderbolaget

Årsredovisningen är uppgjord enligt aktiebolagslagen. Vi tillstyrker att bolagsstämman fastställer resultaträkningen och balansräkningen disponerar vinsten enligt forslaget i förvaltningsberättelsen samt beviljar styrelsens ledamöter och verkställande direktören ansvarsfrihet för deras förvaltning under räkenskapsåret.

Koncemen

Koncemredovisningen är uppgjord enligt aktiebolagslagen.

Vid värderingen av kundfordringar, egna skepp samt andelar i egna skepp har betydande reserveringar för förlustrisker verkställts varav mer­parten kvarstår från föregående år. Bedömningen av dessa riskers storlek är alltjämt i hög grad beroende av antagen utveckling på fraktmarknaden samt för fartygens marknadsvärden. Även om föreliggande marknadsprog-

Skr. 1979/80:11

70

noser pekar på en successiv återhämtning av fartygsvärdena finner vi koncemens värdering realistisk mot bakgrund av den osäkerhet som är förknippad med marknadsutvecklingen.

Värderingen av koncemens tillgångar och skulder baseras på antagande om fortsatt verksamhet för de i koncernen ingående bolagen. Detta anta­gande förutsätter atl staten utöver de kapitaltillskott som beslutats av riksdagen avseende åren 1978 och 1979 kommer att, direkt eller indirekt genom generella stödåtgärder, kompensera koncemen för de mycket stora förluster som alltjämi förutses för de härefter närmasl följande åren.

Vi tillstyrker alt bolagsstämman fastställer koncemresultalräkningen och koncembalansräkningen. 1979.04.20

Lcirs Elvstad       Göran Tidström Auktoriserade revisorer

Skr. 1979/80:11

71

Skr. 1979/80:11

Resultat- och balansräkningar i sammandrag   Mkr

72

>

00

O

O:

3 Q.

C 

o.

CL

O

?;

o

o

O:

O:

O:

P

fH

n

?

y

s-

"1

TT

n

s

o

3

ii

3

3

c/l

c

rt

CO O:

O

Q.

g"

Resultaträkningar i sammandrag

Fakturerad försäljning Rörelsens kostnader Planenliga avskrivningar Rörelseresultat (ore reserveringar

Förlustreservering pågående produktion

Reservering för kundfordringsrisker

Finansiella poster, netlo

Extraordinära poster, netlo

Resultat  före  ägartillskott,  värdegar.,  boksl.

disp. och skatt

Stalligl ägartillskott

Slallig värdegaranli

Boksluisdisposilioner

Skalt

Årets resultat

-

245

545

795

148

63

349

43

-415

-395

-798

-161

-47

-433

-

- 25

- 38

- 14

- 12

- 2

- 31

43

- 195

112

- 17

- 25

14

-115

_

- 113

- 22

71

- 26

-10

20

-

- 178

-146

-113

- 3

- 62

284

- 65

- 11

- 41

7

- 7

- 24

16

- 55

-102

- 18

- 2

- 7

- 47

311

-606

-169

-118

- 46

-13

-228

3 150

_

_

_

_

_

_

1450

-

-

-

2898

1715 - 2 1107

458

- 3

286

116

45

13

230

1391

- 2

- 1

0

2

Balansräkningar i sammandrag

Kassa och bank

575

O

179

71

8

-

2

Kortfristiga fordringar

587

911

617

315

71

28

102

Material och produkter i arbete

-

1044

410

364

356

31

20

Fordran på svenska staten

4 439

-

-

_

_

_

_

Summa omsättningsliUgångar

5601

1955

1206

750

435

59

124

Långfristiga fordringar

3273

813

1091

1031

-

47

3

Anläggningar exkl skepp

-

329

482

184

107

15

334

Skepp

-

-

245

-

-

-

2

Summa anläggningstiUgångar

3273

1142

1818

1215

107

62

339

Summa tiUgängar

8874

3097

3024

1965

542

121

463

Kortfristiga skulder

3957

1338

593

159

417

50

155

Avsatt för förlustrisker och borgensåtaganden

-

-

270

-

-

-

6

Långfristiga skulder

2952

1515

1941

1790

26

70

287

Reserver

-

44

4

63

14

Minoritetsintresse

-

-

-

_

_

_

_

Aktiekapital

600

200

220

12

32

-

1

Övrigl eget kapital

1365

-

-

-

4

1

-

Summa skulder och eget kapital____ 8874

3097

3024

1965

542

121

463

Skr. 1979/80:11

73

m

O

N

O

0

0

0

CO

O:

tn

m

T.

3.

O;

&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:11.05pt'p class=MsoNormal style='margin-top:0cm;margin-right:4.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:12.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 0 3

0

O:

O: 

U

O:

s

fl 

3

3.

c

i'

0

tft

7

VI

OQ

6

n

n

n

yr

&font-family: Verdana'>0*

BS

3

n

3

S-

SL

rr

:

«

r

Q

3.

OQ

a

rt)

n

n

3

9

3

3

3

D

03

B

OQ

3'

3

c'

3

OQ

n

2 

0

ö

>

C

3

5

c

OQ

0 

(1

3-

0

E

0

vr

5'

n

Q.

3

0

C

K

jr

c

3

2 5'

t/i 

(?

3.

3

"E

-1

869

53

84

804

171

264

41

31

4462

591

3871

-992

-74

- 84

-788

-156

-245

-42

-23

-29

-4 725

+

585

-4140

- 44

- 3

- 35

- 6

- 5

- 6

- 2

-

- 3

- 226

-1-

1

- 225

-167

-24

- 35

10

10

13

- 3

-23

- 1

- 489

-

5

- 494

39

-22

-

-

_

_

_

- 63

+

11

- 52

-179

- 50

-

-

-

- 731

+

112

- 619

- 59

- 3

- 48

- 6

- 2

- 9

- 1

-

- 553

+

68

- 485

142

- 7

14

- 6

-

- 12

-

-

-

- 84

-

415

- 499

-224

-56

-119

- 2

8

- 8

- 4

-23

- 1

-1920

-

-229

-2149

_

_

_

_

_

_

_

_

_

3 150

_

3 150

-

-

-

-

-

-

-

-

-

1450

-

1450

226

54

93

3

-

8

4

23

1

91

-

91

-

- 2

-

-

- 1

- 1

_

_

-

-  9

-t-

3

6

0

- 2

- 26

0

7

0

0

0

0

2 762

-

317

2445

61

_

4

72

2

_

2

_

_

976

976

1077

68

92

190

61

41

11

5

10

4 186

-2 598

1588

65

36

-

40

151

114

18

1

-

2 650

-  18

2632

-

-

-

-

-

-

4439

_

4439

1203

104

%

302

214

155

31

6

10

12251

-2616

9635

1 154

154

323

35

91

3

1

2

-

8021

-4 245

3 776

154

23

-

61

72

81

22

-

5

1869

1

1868

-

-

555

-

-

-

-

-

-

802

8

794

1308

177

878

%

163

84

23

2

5

10692

-4 254

6438

2511

281

974

398

377

239

54

8

15

22943

-6870

16073

893

65

34

169

83

149

20

6

9

8097

-2 576

5 521

56

-

337

-

-

-

-

-

669

- 177

492

1231

214

631

165

279

85

29

2

5

11222

-3 304

7918

175

-

-

29

1

4

4

2

-

-

339

- 313

26

100

2

2

25

1

1

3

_

1

1200

- 600

I 600

56

-

- 30

9

10

-

-

-

-

1415

+ 100

1515

2511

281

974

398

377

239

54

8

15

22943

-6870

16073

Skr. 1979/80:11

74

Styrelse

Ordinarie ledamöter

Per[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande

Sven G[REDACTED_EFTERNAMN], vice ordförande

Per Fritzson, arbetstagarledamot

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], arbetstagarledamot

Cari-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven Olving

Nore[REDACTED_EFTERNAMN]

Erland Wessberg, VD, koncernchef

Suppleanter

Sture[REDACTED_EFTERNAMN], arbetstagarledamot

Holger[REDACTED_EFTERNAMN], arbetstagarledamot

Revisorer

Lars Elvstad, auktoriserad revisor Göran Tidström, auktoriserad revisor

Suppleanter

Harry Ahlman, auktoriserad revisor

Nils Brehmer, auktoriserad revisor

Koncernledning

Erland Wessberg, VD, koncernchef Lars[REDACTED_EFTERNAMN], vVD, vice koncernchef Per[REDACTED_EFTERNAMN] Torsten[REDACTED_EFTERNAMN] Bengt Tengrolh

Notstedts Trvckeri, Stockholm 197S