Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1989/90:90

om forskning

Prop. 1989/90:90

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Föredragande vid regeringssammanträdet har varit statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] samt chefema för justitie-, utrikes-, försvars-, social-, kommunikations-, utbild­nings-, jordbmks-, arbetsmarknads-, bostads-, industri- och civildeparte­menten samt miljö- och energidepartementet; vidare statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN].

Uppsläkningen av propositionen ansluter sig till den ärendefördelning mel­lan departementen som är avsedd att tillämpas under den lid förslagen gäller. Frågor om energiforskning återfinns därför under avsnittet om indu­stridepartementets verksamhetsområde.

Stockholm den 8 febmari 1990

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Regeringens avsikt med de förslag som lämnas i denna proposition för perioden 1990/91 1992/93 är alt öka och förbättra den vetenskapliga produktionen i Sverige. Regeringen vill främja vetenskapliga framsteg och ökat vetenskapligt kunnande på alla områden från teologi till teknologi. Samtidigt behövs klara prioriteringar

Statens stöd lill forskning och utveckling bör i första hand avse gmnd­läggande forskning. Insatser för denna utgör också tyngdpunkten i denna proposition. Regeringen fömtsätter all näringslivet även fortsättningsvis står för de uppgifter förelagen av hävd tagit på sig inom tillämpad forsk­ning och utvecklingsarbete.

Mol denna bakgmnd blir en första prioritering naturligen atl fortsätta

1    Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

insatsema för att förbättra fömtsätlningarna för den grundläggande veten-     Prop. 1989/90:90

skapliga verksamheten vid universitet och högskolor samt utbildningen av

forskare.

Systemet med forskningsråd förstärks och byggs ut. Två nya forsknings­råd inrättas. Samtliga forskningsråd får ökade resurser. Råden uppmanas all i större utsträckning verka interdisciplinärt och genom koncentrerade insatser.

Utmstningssitualionen förbättras dels genom ökade anslag lill tyngre vetenskaplig utmstning, dels genom en förstärkning av medlen lill de vetenskapliga biblioteken inom de humanistiska och leologiska fakulteter­na.

1 propositionen föreslås all ell sektorsforskningsansvar byggs upp inom kulturområdet. Samtidigt föreslås förstärkningar av den humanistiska forskningen.

Fortsatta insatser för forskning om arbetslivets förnyelse och arbets­marknadspolitik föreslås. Forskningkring folkhälsofrågor ökar. Delegatio­nen för social forskning och delegationen för invandrarforskning ersätts av ell socialvetenskapligt forskningsråd. Vidare förs ett antal andra departe-menlsanknulna seklorsforskningsuppgifter över lill närmast berörda myn­digheter.

Ökade insatser föreslås för miljö-, naturresurs- och energirdaterad gmndläggande forskning. Syftet är all svensk FoU skall kunna lämna bidrag till förbättringar av den svenska miljön. Detta inkluderar frågor som aktualiseras av avvecklingen av kärnkraften. Dessutom lägger dessa satsningar en fast gmnd för svenskt agerande på det internationella planet.

Ell leknikvelenskapligl forskningsråd inrättas. Universitets- och högsko-lebaserade konsortier för materialteknisk forskning får särskilda medel. 1 propositionen framhålls att all teknikutveckling, och särskilt den som finansieras med statliga medel, bör ske med hänsyn tagen lill miljön. Detta markeras genom ett särskilt forskningsprogram på miljöteknikområdet som skall knyta samman pågående forskningsverksamhet på en rad områ­den.

Regeringen fortsätter förhandlingama om fullständigt deltagande på ramprogramnivå i EG.s nya ramprogram för forskning och utveckling under åren 1990 1994. Regeringen avser återkomma om anslag för detta ändamål. 1 propositionen föreslås även betydande nytillskott för deltagan­de i EG:s nuvarande forskningsprogram. Medlen för vetenskapligt samar­bete med öststaterna i Europa ökas betydligt.

Lärarna vid de mindre och medelstora högskolorna samt vårdhögskolor­na bör integreras bättre i högskolans forskning. För atl underlätta detta innehåller propositionen förslag om åtgärder som syftar till att öka omfatt­ningen av forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna och värdhögskolorna i Sverige.

Regeringen avser att fatta beslut om ell antal uppdrag tik olika myndig­

heter m.m. som skall ge underlag för det fortsalla forskningspolitiska

arbetet. Stor vikt kommer då all läggas vid vilket utbyte de statligt finansi­

erade insatserna ger såväl rent vetenskapligt som med avseende på sam­

hällsnytta saml effektivitet i organisation och arbete.

2

Regeringens förslag lill riksdagen om ökade statliga satsningar på forsk­ning och utveckling under perioden 1990/91 1992/93 innebär utöver pris- och löneomräkning, ett tillskott av reformmedel under de tre budget­åren motsvarande en bashöjning av 1 miljard kronor.

Prop. 1989/90:90

Denna proposition har utformats och skrivits på ett något annor­lunda sätt än andra propositioner. Syftet med delta är atl vinna erfarenheter för en eventuell övergång lill en ny utformning av regeringens förslag till riksdagen. Den nya utformningen skall bl. a. göra större propositioner med förslag som beretts inom flera depar­tement mer lättöverskådliga och lättlästa.

Propositionen är skriven så alt regeringen i de första tio avsnitten (s. 4101) redovisar svensk forsknings situation i dag och föreslår akmänna riktlinjer för forskningspolitiken under de närmaste åren. Därefter följer i avsnitten 11-23 (s. 103-461) en mer detaljerad redovisning av regeringens förslag. Dessa avsnitt följer den indelning i departementsområden och statsbudgetens huvudtitlar som avses träda i krafl under våren 1990. Detta betyder atl energiforskning­en redovisas i avsnitt 21 (industridepartementets verksamhetsom­råde). Det regeringen vill alt riksdagen skall la ställning lill återfinns alllid under mbriken Årendet tid riksdagen, vilket således motsvarar den tidigare mbriken Hemställan.

PROPOSITION OM FORSKNING

Prop 1989/90:90

Forskningen och samhällsutvecklingen en inledning

Vårt behov av kunskap

Ny kunskap är revolutionerande. Den kastar om mänskliga synsätt och handlingar. Men det är omöjligt all på förhand föreställa sig vari den nya kunskapen beslår eller hur den kan komma all påverka individer och samhällsförhållanden.

Under efterkrigstiden kännetecknades politiken av en medveten strävan alt bygga upp de raserade samhällena genom all utnyttja vetenskapens och teknikens landvinningar. Framför akt växte de klassiska forskningsområ­dena fysik och kemi snabbi och fömyades genom en rad betydelsefulla upptäckter. Många av dessa blev basen för industriell nydaning. Under senare årtionden har de biologiska och medicinska vetenskapema utveck­lats kanske än snabbare. Inte minsl har molekylärbiologin revolutionerat våra kunskaper om livsprocessema med en detaljrikedom som är häpnads­ väckande. Detta område slår nu i centmm också för industriell utveckling och politiskt intresse.

Kunskapsförändringar som vi ännu knappast kan bedöma verkningarna av har skett under 1980-talel. Ell exempel är supraledningen vid högre temperaturer. Genombrottet för informationsteknologins tikämpning i kommunikationer och ADB-system kommer tveklöst alt medföra stora förändringar som vi ännu bara kan ana konsekvensema av. Samtidigt har nya kunskaper skärpt vårt medvetande om växande hot mot vår miljö.

Den vetenskapliga utvecklingen går snabbt vidare. Dagligen ger oss massmedia nyheter om hur kunskapema om väriden omkring oss vidgas, hur dessa las i mänsklighetens tjänst, hur industrin fömyas men också hur förödande konsekvensema kan vara av ell oklokt utnyttjande av de natur­resurser som är människan givna. Det blir alltmer uppenbart att utveck­lingen fömlsäller en fördjupad analys av vad som i ett längre perspektiv kan vara till gagn för miljön, för del samhälle vi bygger och för de människor som skall verka där. Allt tydligare inser vi också all forskningen i allt högre grad kan beröra människors gmndläggande etiska värderingar. Stödet för och inriktningen av forskning och utveckling har därför natur­ligen blivit en central politisk fräga.

Forskningen påverkar i hög grad den enskilda människans livsvillkor. Det är ofrånkomligt alt eliska frågor dyker upp i dessa sammanhang. 1 synnerhet biotekniken har under senare år aktualiserat tidigare olänkbara frågeställningar i anslutning lill utvecklingen av nya metoder. Vi kan vänta atl hell nya frågor dyker upp allteftersom forskningen tillför nya kunskaper och tillämpningar. Eliska frågor fordrar en omfattande diskussion både inom och utanför forskarsamhället. Forskningen måste följa samma eliska och rättsliga regler som gäller för samhällelig verksamhet i övrigl.

Det är i många avseenden berättigat att tala om all det vetenskapliga

4

sökandet efter nya kunskaper är ell samhällsintresse, ja etl samhäksupp- Prop. 1989/90:90 drag. Del anses naturligt och nödvändigt alt förelagen satsar pä atl utveck­la nya produkter och produktionsprocesser. Insatser frän forskare och tekniker är av avgörande betydelse för industrins produktivitet. Lika na­turligt och nödvändigt är det att samhällsproblemen blir föremål för forsk­ning. Ohälsa och miljöförstöring kan, liksom andra samhällsproblem, motverkas genom nya kunskaper.

Uppdraget innefattar i hög grad också den forskning som inte har sin utgångspunkt i konkreta tillämpningar. Del är ett värde i sig atl arbeta med frågor om människans villkor som generationer av människor har släkt. Nya kunskaper kan också ofömtsett ge avgörande bidrag lill hur problem som vi i dag kanske inte ens är medvetna om skall las om hand. Detta är en dd av forskningens villkor och spänning, som kan vara väl så fantasieggande.

Forskarna måste själva stä för arbetet att tolka och bedöma forsknings­resultatens vetenskapliga kvalitet och håkbarhet. Lika nödvändigt är det alt forskama själva har ansvar för hur betydande delar av resursema för vetenskaplig utveckling kommer lill användning. Genom del intematio­nella forskningssamarbetet pågår ständigt en utvärdering av tidigare forsk­ningsinsatser och pågående forskningsarbete.

Det kan synas som en motsägelse att en demokratisk forskningspolitik dels innehåller ell betydande mått av samhällsuppdrag lill forskarna, dels lämnar dessa i hög grad obundna all själva, under inbördes diskussion och konkurrens, öka våra gemensamma kunskaper. Men en sådan arbets- och ansvarsfördelning är möjlig i en genuin demokrati, när medborgama, deras valda företrädare och forskargmppema kan kommunicera med var­andra.

Alt skapa fömtsättningar för förtroendefulla kontakter mellan forskning och allmänhet är en angelägen uppgift för forskningspolitiken. Genom en ökad information om forskningens inriktning och resultat främjas etl erfarenhetsutbyte som gör del möjligt för fler människor all konstmktivt delta i den fortgående forskningsdebatten.

Ett mänskligt samhälle

Den världsbild som forskningen givit dagens människor är en gmndläg­gande del av vad som allmänt kallas kultur. Naturvetenskaperna och samhällsvetenskaperna är omistliga i del moderna samhäkel; de fördjupar vårt perspektiv på tillvaron och hjälper oss all finna förnuftiga lösningar på mänskliga problem. Ändå kan detta aldrig leda till mer än en vidgad gmndläggande kunskap och ell säll för oss all slmklurera den värld vi lever i. Människors värderingar och eliska och religiösa frågor är och förblir den andra dimensionen av del mänskliga livet. Del är kring dessa frågor som den humanistiska och leologiska forskningen kretsar.

1 vår strävan mol ell mänskligt samhälle, som ju också bmkar kallas ett

humanistiskt samhälle, måste därför finnas plats för humanistisk forsk­

ning och konstnärlig utveckling med en vid tolkning av dessa begrepp. Inte

minst är detta viktigt för atl envar skall finna sin identitet och få kunskap

5

om sin egen historia. Kunskaper och insikt om den egna historien bidrar     Prop. 1989/90:90 också till en bättre förståelse för andra människor och deras kulturer. Del är därför också en betydelsefull krafl för all motverka oroande tendenser tik främlingsfienUighel. En starkare identitet får inte förväxlas med chau­vinism och fientlighet visavi andra folkgmpper.

Humanioras och de konstnärliga verksamhelemas kritiska funktion är oundgänglig för ell samhälle som strävar efler alt ge alla människor rätt lill ett värdigt liv. Den humanistiska forskningen ger instmmenten att granska effekterna av den tekniska utvecklingen. Den analyserar hur villkoren för den enskilda människan förändras i ell historiskt perspektiv. Humaniora ger oss vidare redskapen all kommunicera med och förslå omvärlden och kunskaper som är av gmndläggande betydelse både för bedömningen av förhållandena i vårt eget land och för kvaliteten i vår kontakt med andra länder. 1 utvecklingen av den svenska forskningen under 1990-lalel är del angelägel all också de humanistiska vetenskapema stärks.

Forskningens roll i samhällsbyggandet

Den samhällsvetenskapliga forskningen har givit oss mycken ny kunskap om utvecklingen av människan och hennes samhäken i gången lid och bidrar lill en vidgad förståelse av dagens händelser. Del är uppenbart alt den tekniska utvecklingen spelat en avgörande roll för framväxten av del samhälle som vi lever i. En allt effektivare energianvändning, utvecklingen av nya former för kommunikation, möjligheter lill massproduktion av de basvaror som vår vardag kräver, såsom föda, bostad och kläder, har givit oss nya möjligheter all utnyttja vår lid.

Men nu ställs nya frågor som ger samhällsvetenskaperna centrala uppgif­ter i samhällets fortgående förändring. Vad betyder det förändrade poli­tiska klimat som tycks växa fram inlemationdll? Vilka nya klassklyftor riskerar alt växa fram? Vilka blir de framtida skiljelinjema mdlan indu­striländer och utvecklingsländer? Vilka är människornas reaktioner inför och under den pågående utvecklingen? Samhällsbyggandel måste i framti­den i högre grad än tidigare gmndas på analys av människans förändrade situation i dagens och, så långt som möjligt, framtidens samhälle.

Också i många andra avseenden behöver vi en ökad forskning. 1 skarp kontrast till forsknings- och utvecklingssalsningama inom näringslivet slår de myckel blygsamma insatser som görs för all utveckla den offentliga sektom. Detta gäller såväl statens som landslingens och kommunemas verksamhet. Del är de två sistnämnda som svarar för den dominerande delen av det arbete i den gemensamma sektom som direkt berör medbor­garna. Statistiska centralbyrån (SCB) har i en första kartläggning visat alt kommunemas och landslingens forsknings- och utvecklingsinsatser för år 1988 beräknas motsvara 0,1 %av driftskostnaderna. Skolan, vården, ener­giförsörjningen, vallen- och avloppshanleringen saml trafiken är exempel pä verksamheter i samhället som skulle vinna mycket pä ett systematiskt forsknings- och utvecklingsarbete.

I dagens samhälle är tjänstesektom omfattande, både inom enskild

företagsamhet och inom offentlig verksamhet. Utvecklingsarbetet inom

6

tjänstesektom har en mycket liten omfattning i förhållande lill del utveck- Prop. 1989/90:90 lingsarbele näringslivet bedriver för all skapa nya produkter. Det svaga forsknings- oeh utvecklingsarbetet inom såväl den enskilda som den ge­mensamma tjänstesektom kan vara en av orsakema till den relativt låga produktivitetsutvecklingen inom denna sektor. De nuvarande forsknings­insatserna för att förbättra tjänslesektoms funktion måste därför förslär­kas.

Naturresurser och miljö

Resurs- och miljöproblemen framstod fram lill det andra världskriget som lokala till sin natur. De hade ännu inte fått nämnvärd politisk betydelse. Under 1950-talel förändrades miljömedvetandet. Smogkalaslrofen i Lon­don 1952 medförde en för tidig död för flera lusen människor i London-området, några år senare väckte Rachel Carsons bok Tyst vår intematio­nell uppmärksamhet oeh mol slutet av 1960-lalel visade svensken Svante Oden all en långsam försuming av nederbörd, mark och vatten pågick inom ell stort område kring de mest industrialiserade delarna av Europa. Sverige påpekade i sitt bidrag till FN:s miljökonferens i Stockholm år 1972 att luft- och vattenföroreningar sprids över stora avstånd och att därige­nom enskilda länder påverkar varandra. Från svensk sida hävdades redan då all intemationell samverkan var angelägen för atl hejda en ökande försuming av vår omgivning. Perioden från 1950 till 1975 kan karaktärise­ras som en lid av växande insikt om resurs- och miljöproblemens regionall gränsöverskridande karaktär och behovet av intemationell samverkan.

Under 1980-talet har de globala problemen kommit i förgmnden. Under de allra senaste åren har människans påverkan på jordens klimat på allvar aktualiserats som ell grundläggande hot mol den fortsalla förbättringen av människans livsvillkor. Särskilt efter publiceringen våren 1987 av slutrap­porten från FN:s kommission för miljö och utveckling. Vår gemensamma framtid, har den politiska aktiviteten vuxit kraftigt på del intemalioneka planet.

Under 1900-lalels sista decennium och i inledningen av 2000-lalet ställs nu världens länder inför uppgiften alt trygga en ekologiskt hållbar utveck­ling. På vissa håll gäller frågan omedelbar överlevnad. Dessa frågor går långt utöver vad enskilda nationer tidigare konfronterats med. Del fram­står som alkmer uppenbart att en nära samverkan mellan världens länder är nödvändig för all gemensamt och på ell framgångsrikt säll möta denna ulmaning. Miljöinriklad forskning inom alla områden har en nyckelroll att spela i delta sammanhang.

Regeringen anser att dessa centrala framtidsfrågor motiverar väsentligt utbyggda resurser för forskning kring våra naturresurser och människans påverkan på vår miljö. Det är också nödvändigt med en nära samverkan mellan olika forskningsdiscipliner och mellan teori och praktik. Förslagen tik riksdagen är ett uttryck för en sådan prioritering.

Teknisk-industriell forskning och utveckling

Prop. 1989/90:90

Hotel mol miljön har ibland uppfatlats som så allvarligt att en fortsatt utbyggnad av den industriella verksamheten måste hejdas. Det är ytterst angeläget alt i stället finna nya former för industriell tillväxt som säkerstäl­ler en långsiktigt bärkraftig utveckling. Den industriella världens välstånd bygger på tekniskt kunnande baserat på den gmndläggande naturvetenska­pens landvinningar. Så kommer även alt vara fallet i framliden. Men i den framlida utvecklingen kan vi inte, vare sig i industriländer eller i utveck­lingsländer, vänta med alt avsälla resurser för all förbättra miljön liks levnadsstandarden höjts. Arbetet måste vara inställt på all förena tekniska innovationer med kraven på miljöhänsyn.

Den tekniska forskningen och utvecklingen är en spjutspels mol framli­den med utgångspunkt i naturvetenskapens senaste landvinningar och resultat. Det tekniska utvecklingsarbetet syftar lill all omsätta forskning­ens resultat i nya produkter och aktiviteter i samhället. Både för att förbättra vad som i del förgångna varit ofullkomliga produkter och för atl utveckla nya krävs en omfattande forskning och utveckling.

Materialteknik är ett nyckelområde i den tekniska och industriella ut­vecklingen. Kunskap om hur befintliga och nya material på bästa sätt kan användas i kvalificerade produkter och konstmktioner har fält en allt större betydelse för Sveriges industri och övriga samhällsutveckling.

Världen och även Sverige slår inför ulmaningen att utveckla nya indu­striella processer och produktionsformer som hushållar med naturresurser, lar lill vara råvaror effektivt, är energisnåla och inte skadar människan och miljön. Del är angeläget alt så långt som möjligt utveckla slutna kretslopp för materialflödet i samhället. Hanteringen av föroreningar från industriell tillverkning och av avfall från både produktion och hushåll blir en grand­läggande uppgift. Det är väl känt hur de stora urbana konglomeraten i världen i såväl industriländer som utvecklingsländer brottas med växande problem för all ta hand om de avfallsmassor som dagens samhäke produ­cerar.

Informationsteknologins utveckling under de senaste årtiondena inne­bär en omvandling av det tidigare i hög grad produktinriklade samhället mot ell alkmer kunskapsinriktal samhälle. Denna utveckling kommer att bli av central betydelse under 2000-talet och innebär en revolution först för industriländerna, men så småningom även för utvecklingsländerna. Tidigare satsningar i Sverige och den snabba utvecklingen av dalorbaserad verksamhet ger oss i ell inlemalionekl perspektiv en god utgångspunkt för att aktivt delta i denna gradvisa transformation av samhälle och arbetsliv.

Den nuvarande industriella tillväxten bygger på en snabb vetenskaplig och teknisk utveckling. Även om Sverige knappast kan ligga i frontlinjen mer än inom ett fåtal av teknikområdena måste den svenska kunskapsba­sen breddas och en kraftigare teknisk och industriell utveckling efter­strävas inom ett antal utvalda delområden. Denna proposition understry­ker i delta sammanhang främst vikten av all materialteknik och miljötek­nik nu tillförs ökade resurser.

Kontinuitet och förnyelse

Prop. 1989/90:90

Den svenska forskningspolitiken under 1980-lalel kännetecknas av strä­van efter kontinuitet och fömyelse. För en effektiv planering av forsk­nings- och utvecklingsverksamhet är långsiklighet i besluten och kontinui­tet i den politiska inriktningen av gmndläggande betydelse. Samtidigt krävs en fortlöpande förnyelse. Såväl för forskningens kvalitet som för den ekonomiska bärkraften i det industriella utvecklingsarbetet krävs ständig utvärdering och omprövning.

Forskningspolitiken har i Sverige utformats i en kontinuerlig dialog mellan samhälle regering och riksdag och forskare. Denna fmkl-bringande dialog är ell annal kännetecken för svensk forskningspolitik. Den innebär en fortlöpande granskning och prövning som är av stor betydelse för vidareutvecklingen av både forskningen i sig och del forsk­ningspolitiska tänkandet.

Det är nu tio år sedan riksdagen fattade beslut om en ny form av forskningspropositioner som innebär all regeringen vart tredje år ger en samlad redovisning och bedömning av svensk forskning och utveckling, föreslår de övergripande politiska målen och gör de nödvändiga priorite­ringama mellan olika forskningsområden.

Säväl regeringens förslag som riksdagens beslut under tioårsperioden har utgått ifrån all universitet och högskolor, som vi samlat kallar högsko­lan, bör ha huvudansvaret för den forskning som finansieras med allmän­na medel. I 1984 års forskningsproposition gällde huvudfrågoma avväg­ningen mellan gmndforskning, seklorsforskning och näringslivels forsk­nings- och utvecklingsverksamhet, liksom högskoleforskningens kvalitet och forskarnas arbetsvillkor. Dessa frågor är av så gmndläggande karaktär all de också kom alt framstå som centrala i 1987 års forskningsproposi­tion. Förstärkningarna i denna riktades huvudsakligen mol högskolan, med tonvikt på rekryteringen av nya generationer forskare.

Även i årets proposition för regeringen fram förslag som syftar lill all stärka i första hand högskolans insatser för landets långsikliga kunskaps­försörjning.

Sammanfattning av regeringens förslag till resursförstärkningar

De totala statliga medlen för forskning och utveckling, exklusive affärsver­ken, uppskattades år 1988/89 tik ca 12,5 miljarder kronor. Av dessa utgjorde 3,2 miljarder kronor anslag från försvarsdepartementet.

Regeringens förslag till riksdagen innebär omfattande resursförstärk­ningar avseende forskning och utveckling under de närmaste tre budgetåren. De medel som redovisas i del följande är ökade resurser utöver sedvanlig kompensation för höjda löner och priser. Fömtom reformmedlen har vissa omprioriteringar skett dels mellan olika forsknings- och utvecklingsinsatser, dels mellan övrig verksamhet och forskning och utveckling.

Forskningen inom försvarsdepartementets område redovisas endast

kortfattat i denna proposition och resursfrågoma berörs ej. Till dessa

forskningsinsatser återkommer regeringen i samband med den kommande

försvarspolitiska propositionen år 1991.

9

Regeringens förslag sammanfallas i nedanstående tabell. Beloppen avser förändringen i förhållande till närmast föregående år. Som framgår av tabellen föreslås reforminsatsema ske successivt under perioden. De re­formmedel som föreslås för budgetåren 1991/92 och 1992/93 är absoluta belopp och kommer ej att prisomräknas del år insatsema läggs ut. Rege­ringens samlade förslag till ytterligare insatser för forskning och utveckling innebär en bashöjning med 1 miljard kronor vid treårsperiodens slut.

Prop. 1989/90:90

Tabell 1. Reformbelopp 1990/91 -1992/93

Föreslagna förstärkningar (Milj.kr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Bashöjning

vid periodens slut

UNIVERSITET OCH

HÖGSKOLOR

188

130

132

450

Doktorandtjänster

39

32

32

103

Riktade insatser till

fakulteterna

6

43

50

99

Mindre/medelstora

högskolor och vårdhög-

skolor

10

12

15

37

Utrustning

126

31

7

164

Ökade lokalkostnader

7

12

28

47

FORSKNINGSRÅDEN

45

37

24

106

Forskningsrådsnämnden   

5

5

Humanistisk-samhälls-

vetenskapliga forsk-

ningsrådet

16

16

Medicinska forsknings-

rådet

10

10

3

23

Naturvetenskapliga

forskningsrådet

15

13

6

34

Statens delegation för

rymdverksamhet

2

2

Skogs- och jordbrukets

forskningsråd

3

7

5

15

Teknikvetenskapliga

forskningsrådet'

5

5

10

Socialvetenskapliga

forskningsrådet

1

-

-

1

SÄRSKILDA

SATSNINGAR

102

102

102

306

Kultur

7

10

9

26

Välfärd

11

14

11

36

Miljö

34

50

49

133

Materiaheknikm.m.

10

20

23

53

Rymdfärjan Columbus

40

40

Offentlig sektor

-

7

10

17

INTERNATIONELLT

67

32

18

117

EG nuvarande rampro-

gram

57

13

70

Annal internationellt

samarbete

10

19

18

47

ÖVRIGT

15

4

2

21

SUMMA REFORMER

417

305

278

1000

' Genom omfördelningar föreslås det leknikvetenskapliga forskningsrådet tillföras 67 milj. kr. 1990/91, ytterligare 27 milj. kr. 1991/92 och ytterligare 48 milj. kr. 1992/ 93. Detta innebär ett totalanslag om 152 milj. kr. vid periodens slut.  Det socialvetenskapliga forskningsrådet kommer under perioden att tillföras medel dels genom de särskilda välfärdssatsningama dels genom omprioriteringar inom socialdepartementet. Härigenom tillför forskningsrådet 58 milj. kr. 1990/91, 6 milj. kr. 1991/92 och 6 milj. kr. 1992/93. Del innebär ett lotalanslag om 70 milj. kr. vid periodens slut.

10

1 Sverige i forskningsvärlden

Prop. 1989/90:90

1.1   Grundläggande definitioner

Med forskning och utveckling förstår vi del systematiska arbete som krävs för atl frambringa nya kunskaper och kritiskt utvärdera rådande föreställ­ningar om människa, natur och kultur förr, nu och i framtiden. 1 denna proposition används de olika begrepp som är aktuella i detta sammanhang i enlighet med den terminologi som medlemsländerna i OECD enats kring.

Grundforskning är all systematiskt och metodiskt söka efler ny kunskap och nya idéer ulan alt någon bestämd tillämpning är i sikte. Vi talar om såväl ren gmndforskning, där ingen restriktion läggs på forskningens in­riktning, som den riktade gmndforskningen, som kan tänkas lägga gmnden för tillämpning. Den mer direkt tillämpade forskningen innebär ett syste­matiskt och metodiskt sökande efler ny kunskap och nya idéer men med en bestämd tillämpning i sikte. Utvecklingsarbetet, åter, utnyttjar systema­tiskt och metodiskt forskningsresultat och vetenskaplig kunskap för all åstadkomma nya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbättringar av dem som redan existerar. Sektorsforskning omfattar bäde riktad gmndforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete inom en samhällssektor.

Forskningsverksamheten kan givelvis också beskrivas med användande av andra inddningsgmnder. 1 Sverige har begreppen forskning på eget programansvar resp. uppdragsforskning använts. Forskning på egel pro­gramansvar innebär atl forskama ges hela ansvaret för hur problemen ställs och uppgifterna löses och redovisas. Forskning på egel program-ansvar kan avse såväl över högskolebudgeten och forskningsråden finansi­erad forskning som sektorielll och industriellt motiverad forskning vilken syftar lill långsiktig kunskapsuppbyggnad inom ett visst område. Motsatsen härtik är uppdragsforskning. Det enskilda projektets inriktning och ambi­tionsnivå är där en fråga för beställaren.

1.2   Läget inom svensk forskning och utvecklingsverksamhet

Som ell led i förberedelsema inför denna proposition har regeringen uppdragit ål statistiska centralbyrån (SCB) all göra en övergripande redo­visning av svensk forskning och utvecklingsverksamhet, i förhållande till motsvarande insatser i OECD-området. Här följer en översikt av resulta­ten av SCB:s arbete.

1.2.1 Uppgifter om forskning och utveckling i Sverige

De totala utgifterna för forskning och utveckling (FoU) i Sverige uppgick enligt SCB:s senaste forskningsstatistik lik ca 30,5 miljarder kronor år 1987. Ungefär 75000 personer arbetade hell eller delvis inom detta område oeh deras arbetsinsatser motsvarade nära 52000 årsverken.

De redovisade uppgifterna är dock inte heltäckande. SCB har på upp­

drag av regeringen också kartlagt vissa av luckorna år 1987. De sam-

11

hällsvetenskapliga och humanistiska FoU-insatsema utanför universitets-     Prop. 1989/90:90

och högskolesektom beräknades således ha uppgått till mer än 300 milj. kr.

Vidare beräknades den FoU-verksamhet som utförs inom kommunerna ha

uppgått lill ca 300 milj. kr. och motsvarande inom landstingen lill ca 150

milj. kr. Tidigare kartläggningar (1983) har visat att FoU-verksamheten

inom företag som inte omfattas av statistiken uppgick tik inemot 500 milj.

kr. För vissa områden, l.ex.handel, transporter, vissa servicenäringar

m. m. saknas hell informationer. Del är svårt all beräkna omfattningen av

de insatser som inte redovisas i den samlade statistiken, men del kan

sammanlagt kanske röra sig om en eller ell par miljarder kronor. Till detta

kommer all kostnaden i Sverige för finansiering av FoU-verksamhet som

utförs i utlandet år 1987 beräknades till ca 1,5 miljarder kronor, varav

förelagssektorn och staten svarade för ca hälften var.

Den FoU-verksamhet som omfattas av SCB:s statistik utförs i första \ hand inom företagssektom och universitets- och högskolesektom. Företa­gens verksamhet är främst inriktad på utveckling av produkter och proces­ser, ca 87%. Insatsema för forskning, och då i första hand tillämpad forskning, motsvarar således inom företagen endast ca 13%. Inom univer­sitets- och högskolesektom kan rdalionema antas vara ungefär de omvän­da.

FoU-verksamheten är starkt geografiskt koncentrerad. År 1987 utfördes mer än en tredjedel av antalet FoU-årsverken inom Stockholms län. Göte­borgs och Bohus län hade hälften så många årsverken. De tre hämäsl största regionema Uppsala/Västmanlands, Malmöhus och Östergöt­lands län hade vardera ca 10% av antalet årsverken. Dessa regioner svarade alltså sammanlagt för mer än 80% av det totala antalet årsverken.

1.2.2 Sverige i OECD-perspektivet

Sveriges bidrag lill världens samlade forskningsinsatser är inte stort. Del kanske rör sig om 0,51 %. Det är dock svårt alt få en uppskattning av den forskning som bedrivs framför allt utanför OECD-området. Uppgifter för t.ex. Sovjetunionen, Indien, Kina och andra länder i Asien, saml länder i Afrika och Latinamerika är ofullständiga och osäkra. Del bör dock noteras att FoU-verksamheten även utanför OECD på sina håll kan vara omfat­tande och utvecklingen dynamisk. Sydkorea kan nämnas som exempel på det senare. Insatser för forskning och utveckling moisvarar där för närva­rande drygt 1% av bmttonationalprodukten (BNP) men andelen växer snabbt och den forskningspoliliska målsättningen är att den år 2000 skall uppgå till 5 %.

För OECD-området utgjorde de samlade FoU-ulgiftema år 1985, vilket är del senaste år för vilket det finns något så när komplett intemationell statistik, ca 230 miljarder dollar. Sveriges andel var ca 3 miljarder dollar, dvs. ungefar 1,3%.

FoU-utgiflerna är starkt koncentrerade lill de stora industriländerna.

USA svarar för nästan hälften. Japans insatser är näst störst, 17 %, med

Förbundsrepubliken Tyskland på tredje plats, nära 9%, och Frankrike och

Storbritannien på vardera ca 6%. Tillsammans svarar således dessa fem

12

länder för 85 % av FoU-verksamheten i OECD-området. Diagram 1.1 visar relationerna för olika gmpperingar av OECD-länderna. Nordens andel är drygt 2 % om man räknar Danmark lill Norden och inte lill EG.

Prop. 1989/90:90

Diagram 1.1

Fördelning av FoU-utgifter inom OECD-området

Ser man på FoU-insalserna i olika länder i förhållande lik ländernas totala resurser blir rangordningen delvis annorlunda. Det vanligaste är all ange hur stor andel utgifterna utgör av BNP för olika länder. Vid en sådan jämförelse hamnar Sverige, med en andel år 1985 på 2,9%, överst.

Diagram 1.2

Sverige jHIB 

Japan |BH

Procent av BNP

]

JIHHH

1

i

..   ..         1

USA !

Schweiz  H||

Förb.rep. Tyskland PJHH

H

1

in

1

IV

1

hranknke  HHH

H

1

Storbritannien  |HH

1

Nederländerna VH

HHHHI

Betsien VH

~z\

Norge BHI

r"

\

Den svarta delen av staplarna» avser vad som utförs vid   1 universitet och högskolor  |

hinland  BHM

c;anada pHHHl

Österrike  HH

B.............. 

UanmarJc jjB 0

 ,.. 

_

0,5

1

1,5

2                   2,5

3

FoU-utgifter i vissa OECD-länder som andel av BNP

Sju länder i övrigl har en andel överstigande 2 %, de fem stora (USA, Japan,     Prop. 1989/90:90 Förbundsrepubliken Tyskland, Storbritannien, Frankrike) samt Schweiz och Nederländerna. År 1987 beräknades för Sveriges del BNP-andden ha stigit lik 3% (diagram 1.2).

Under första hälften av 1980-lalet har FoU-ulgiftema i de flesta OECD-länderna ökat mer än den allmänna ekonomiska tillväxten, BNP. 1 genom­snitt för hela OECD-blocket har BNP ökat med 2,6% medan FoU-ulgifter-na ökat i genomsnitt med 6%. Detta har medfört all FoU-ulgifternas andel av BNP har ökat, i vissa länder mycket starkt. Av de större ländema är del endast Storbritannien och Canada som har haft en svag utveckling inom forskningsområdet.

Prognosen för år 1989 innebär för Sveriges del en ökning av FoU-utgiflerna som är mindre än ökningen av BNP. Om denna prognos slår in skulle det vara första gången sedan forskningsstatistiken startade som FoU-utgiflerna håller lägre utvecklingstakt än BNP.

Del är vanligt all betrakta FoU-insalserna som en investering och alt jämföra denna investering i kunskap med investeringarna i realkapital, dvs. byggnader och utmstning. År 1985 motsvarade FoU-ulgiftema i genomsnitt för hela OECD-området ca 11 % av realkapilalinvesteringarna. Andelen har ökat för de flesta ländema. Fyra länder hade en särskilt hög andel, 1416%, nämligen Förbundsrepubliken Tyskland, Sverige, USA och Storbritannien. Detta beror dock delvis pä en svag utveckling av investeringarna i realkapital, särskik i USA och Storbritannien. 1 Japan har investeringarna varit höga både i kunskaper och i realkapital, vilket skulle kunna tolkas som att förmågan att omsätta FoU-resullal lill innova­tioner och all nyttiggöra sig tekniska framsteg är större än i andra länder.

FoU-verksamhelen utförs huvudsakligen inom företagssektom. 1 Schweiz, Förbundsrepubliken Tyskland, Belgien och USA har företagssek­torn en än mer dominerande ställning än i Sverige. I Schweiz utfördes hela 3/4 av all FoU inom denna sektor. Sektorn har dock stor betydelse som ulförare av FoU i de flesta OECD-länder (tabell 1.1).

Den offentliga sektorn utanför universitet och högskolor har en vari­erande betydelse som ulförare av FoU. 1 länder med relativt små FoU-insatser bedrivs verksamheten huvudsakligen i statliga forskningsinstitut och laboratorier. 1 länder med mera omfattande FoU-program uppgår insatserna till högst en fjärdedel. Frankrike ligger på denna nivå. FoU-andelen för universitets- och högskolesektorn är en spegelbild av dessa förhållanden. Vissa länder har valt att skapa frislående forskningsinstitut, medan andra föriagl den offentliga sektorns behov av forskning till univer­siteten. Dessa har stor betydelse i de nordiska länderna och vissa mindre länder. Av de stora FoU-nationerna är det endast Japan som har mer än 20% av FoU-verksamhelen förlagd lill universiteten. Universitets- och högskolesektoms speciella betydelse i det svenska FoU-syslemet framgår även av diagram 1.2 som visar sektorns andel av de totala nationella resursema.

14

Tabell 1.1: FoU-verksamheten i OECD-länderna fördelad på utförande sektor     Prop. 1989/90:90

Land

Utförande sektor (procentuell fördelning)

Företags-

Privat

Offentlig

Univer-

sektor

icke-vinstdr

sektor

sitets-sektor

USA

71,1

3,0

12,3

13,6

Japan

66,8

4,0

9,1

20,1

Förb.rep. Tyskland

73,1

0,5

12,9

13,5

Frankrike

58,7

1,0

25,3

15,0

Storbritannien

63,4

3,4

20,1

13,1

Italien

56,9

0,0

23,9

19,2

Canada

53,2

1,1

23,3

22,4

Nederländerna

56,2

2,3

18,3

23,2

Sverige

68.0

0,2

4,4

27.4

Schweiz*

75,0

5,0

6,0

14,0

Australien

32,0

3,0

37,0

28,0

Belgien

71,5

4,3

5,4

18,8

Spanien

58,0

0,0

25,3

16,7

Turkiet

74,2

0,0

14,3

11,5

Österrike

54,8

1,9

8,4

34,9

Norge

62,7

0,7

14,4

22,2

Jugoslavien

54,2

0,0

26,0

19,8

Finland

60,9

0,6

19,5

19,0

Danmark

55,3

0,8

19,5

24,4

Nya Zeeland*

25,0

0,0

60,0

15,0

Portugal

28,0

5,0

39,0

28,0

Irland

51,7

1,2

27,7

19,4

Grekland*

25,0

0,0

53,0

22,0

Island

15,4

6,3

48,3

30,0

OECD

68,0

3,0

14,0

15,0

Källa: OECD, Main Science and Technology Indicators, 1989:1 (* markerar att värdena uppskattas från närliggande ärs uppgifter)

Vad gäller finansieringen svarade företagssektom år 1985 för ca 52% och den offentliga sektorn för ca 43% av FoU-verksamhelen i OECD-blocket. För hela OECD gäller all den privata finansieringen under första hälften av 1980-talel ökade mer än 1,5 gånger så snabbt som den offentliga finansieringen. I Japan och de nordiska ländema var den privata finansi­eringens tillväxt särskilt stark. Tillgängliga dala för senare år pekar emd­lertid på en kraftig dämpning av den takt med vilken de privata resursema för FoU ökade i början av 1980-talel. Del ser till och med ul som om ökningen av de offentliga resurserna skulle bli större.

1.2.3 Verksamhetens resultat

En analys av forskningspoliliska förhållanden får inte stanna vid en analys av de finansiella och organisatoriska fömtsättningama. Man behöver ock­så vela något om resultaten av forskningssatsningarna. Ett sätl alt studera resukalen är alt låta intemationell expertis granska de svenska forskamas insatser i form av regelrätta utvärderingar. Flera forskningsråd använder i dag en sådan teknik regelbundet och i ökad utsträckning. Ett annal sätt, som blivit alkmer använt, är att studera hur forskningsresultat publiceras och citeras. Härigenom kan man i viss mån få en mer övergripande bild av den svenska forskningens utveckling, omfattning och internationella sta­tus.

15

Forskningsresultat kan spridas på många säll - via undervisning, hand- Prop. 1989/90:90 ledning, rådgivning, föreläsningar, seminarier, konferenser, läroböcker, populärvetenskapliga framställningar m. m. Men kanske viktigast av allt är att resultaten presenteras för andra forskare på den intemationella arenan. Det är härigenom forskningen utsätts för den nödvändiga kritiska pröv­ningen av kompetenta kolleger och forskaren kan få erkännande för sina insatser. Den intemationella resullatspridningen sker i hög grad genom publicering i vetenskapliga tidskrifter. Detta är särskilt utmärkande för naturvetenskap och medicin, men har även stor betydelse i vissa sam­hällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Med hjälp av s. k. bibliomel-riska metoder går del all få en översiktlig bild av hur pass väl svensk forskning hävdar sig. Vi återger här statistik som framtagits av Inforsk-gmppen vid universitetet i Umeå.

Om man utgår från de viktigaste vetenskapliga lidskriflema framgår del alt Sveriges andel av världens samlade produktion av forskningsartiklar stadigt ökar. Inom naturvetenskap, medicin och teknik har den svenska andelen ökat från 1,3% år 1975 lill 1,8% år 1988.1 samhälls- och beleen-develenskap ökade andelen från 0,6% lill 1 % under samma period.

Om man ser lill enskilda vetenskapsområden framgår del all andelen svenska artiklar är störst inom klinisk medicin (3 %) och därefter biomedi­cin (2%). Inom teknik, biologi, kemi och fysik ligger världsandelen kring 1 %, vilket är i nivå med andelen inom samhälls- och bdeendevelenskap i dag. Den starka framtoning som klinisk medicin och biomedicin har i den svenska publiceringsprofilen torde till stor del kunna förklaras av att del satsas förhållandevis mycket resurser på dessa forskningsfält.

Forskningsproduktionens regionala fördelning kan också beskrivas med bibliometriska metoder. Räknar man artiklar efter universitetsort svarar Stockholm inte oväntat för den största andelen, 30% av ortemas samlade produktion, Uppsala har 20%,[REDACTED_EFTERNAMN] 19% och Göteborg 17%. Umeå svarar för drygt 7% av artiklama och Linköping drygt 5%. Fördel­ningen av artiklar sammanfaller i hög grad med storleken på universitels-och högskolesektom på de olika ortema. Detta pekar på all forskningspro-dukliviieten inte i nämnvärd grad påverkas av storleksfaklom.

Trenden mot en högre svensk andel av världens artiklar sammanfaller med atl andelen inlemationdll samförfattade artiklar också ökar.

Ytterligare ett mått på den svenska forskningens internationella gång­barhet är de citat som de svenska artiklarna får. Studerar vi citaten från svenska artiklar finner vi all de citeras oftare än världsgenomsniltet och i jämförbar nivå med viktiga konkurrentländer. Cileringsnivån är något lägre inom klinisk medicin jämfört med de andra ämnesområdena. Detta kan bero på all man i hög grad publicerar i nordiska tidskrifter eller på att den omfattande artikdproduklionen inte riktigt når upp i samma genom­snittskvalitet som på andra områden.

I viss mån påverkas ell lands cileringsnivå av cileringsnivån hos de lidskrifter man publicerar i. I en omfattande ungersk studie som lar hänsyn till detta hamnar Sverige på andra plats efter Schweiz räknat över alla ämnesområden.

Sammanfattningsvis visar de bibliometriska studiema alt Sverige har en

16

ökande forskningsproduklion med ett starkt intemationellt genomslag och     Prop. 1989/90:90 ell snabbi växande intemationellt forskningssamarbete. 1 hög grad torde detta bero på att Sverige tillhör de länder som satsat kraftigast på FoU-sektom, men det är också ell tecken på all del svenska FoU-syslemel på del hela tagel fungerar väl i jämförelse med mänga andra länders.

1.3 Det internationella skeendet

Den vetenskapliga utvecklingen sker under ständig granskning och kon­kurrens. Forskare på samma fall världen över samarbetar och konkurrerar samtidigt. Sverige ger ett kvantitativt begränsat men kvalitativt högtståen­de bidrag lill forskningens utveckling, och vi är i hög grad beroende av atl vara välinformerade om vad som händer i andra delar av världen. Vid utformningen av en svensk forskningspolitik måste därför med nödvän­dighet den intemationella utvecklingen följas noggrant. Kvalitet och rele­vans blir centrala kriterier.

En sammanfallande översikt av den intemationella utvecklingen på dd tekniskt-velenskapliga området och i synnerhet de industriella och ekono­miska motiv som ligger bakom denna ges i en rapport från styrelsen för teknisk utveckling (STU), Globala trender inför 90-talel, som är samman­ställd av forskningspoliliska inslilulel vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN].

Regeringen gav vidare hösten 1988 femton forskare i uppdrag alt mer i detalj studera och beskriva lägel för forskningen i Förbundsrepubliken Tyskland, Storbritannien, Frankrike, Spanien, USA, Canada, Sovjetunio­nen och Östasien. Resultaten av deras arbete har redovisats i skriften Forskningens villkor i omvärlden (Ds 1989:43).

Mol bakgmnd av utvecklingen inom de Europeiska gemenskapema (EG) har regeringen bedömt det vara av särskild vikt att uppmärksamma forskningssamarbetet inom Europa. För all skapa ett underlag för beslut om hur vi bäst skall stimulera svensk forsknings samverkan med den europeiska har regeringen givit Vetenskapsakademien i uppdrag all kart­lägga samarbetets nuvarande karaktär och omfattning. Rapporten, Sverige och Europa det vetenskapliga samarbetet, är publicerad som No 48 i akademiens Documenla-serie.

Slutligen har underlag rörande främst teknisk och industriell FoU in­hämtats från de tekniska attachéer som finns knutna lill ell antal svenska ambassader i utlandet.

De nämnda rapporterna har, liksom annat intemationellt material, ut­gjort en värdefull referensram för regeringen i utarbetandet av de förslag om förändringar i den svenska forskningspolitiken som läggs fram i denna proposition. Här följer närmast en kort redovisning av några huvudpunk­ter i den internationella rapporteringen.

STU:s rapport ger en bild av hur teknisk rivalitet är ett ytterst viktigt inslag i den ekonomisk-tekniska utvecklingen i världen i dag. Detta tar sig ullryck på många sätt, inte minst i den växande roll som forskning och utveckling spelar och i än högre grad tros komma all spela i framtiden på det tekniska området.

Den viktigaste komponenten i del internationella ekonomiska och lek-

17

2   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

niska spelet är den dynamiska triangeln USA-Japan-Västeuropa. Efter del     Prop. 1989/90:90

andra världskrigets slut framstod USA som den ledande industrinationen

och dominerade både forskning och teknisk och ekonomisk utveckling

under flera decennier. Europa och Japan var härjade av kriget och en

åtemppbyggnad krävde stora resurser. Det är nu i efterhand uppenbart hur

Japan och Förbundsrepubliken Tyskland i detta arbete på etl förmånligt

säll kunnat utnyttja bl. a. kraven från krigels segrarländer alt inte avsälla

resurser lill militära ändamål och därmed inte heker tik militär FoU,

medan USA, Sovjetunionen, Storbritannien och Frankrike, både absolut

och relativt sett, satsat stora resurser på dessa ändamål.

Medan den industriella medvetenheten om forskningens betydelse för teknisk utveckling växte fram tidigt i USA, har den kommit något senare i Västeuropa och Japan. Först under de senaste ell å två decenniema har sambandet mellan forskningsinsatser och utveckling på allvar uppmärk­sammals inom de mest industrialiserade ulvecklingsländema, de s.k. NIC-ländema (Newly Induslrialized Countries). På gmnd av de i ett inlemalionekl perspektiv låga lönerna är möjligheterna särskilt goda för dessa länder all snabbt nå konkurrenskraft i tillverkningsledel.

I både USA och Västeuropa upplevs rivaliteten från Japan som hotande och en rad ålgärder har börjat genomföras eller planeras för atl inte skillnadema ländema emellan skall växa ytterligare. 1 USA har emellertid del decentraliserade systemet, med en återhållsam allmän federal forsk­ningspolitik, inneburit atl man prioriterat insatser med specifika tillämp­ningar i sikte under ledning av Department of Defense, Department of Heallh and Human Services, Department of Energy, etc. En strävan finns dock till en mer samordnad forskningspolitik för USA.

Utvecklingen av europeiskt FoU-samarbete inom EG, liksom det växan­de antalet projekt inom ramen för EUREKA-inUiativel, har inneburit en klar stimulans för europeisk industriell FoU.

Trots de stora olikheter man finner mellan de länder som nämnts ovan är i förvånansvärt hög grad induslriländemas problem likartade i behoven att stimulera en ökning av FoU-akliviletema. Vägama alt lösa dessa skiljer sig emellertid, inte minst på gmnd av all den historiska utveckling­en varit mycket olika i olika länder.

Rapporterna i skriften Forskningens villkor i omvärlden visar att natur-velenskaplig-teknisk forskning såsom en bas för näringslivels expansion prioriteras högt såväl i ledande industriländer som i de utvecklingsländer där industrialiseringen snabbt skjuter fart. Detta gäller i synnerhet för de länder som relativt sent börjat uppmärksamma forskningens betydelse för ekonomisk-industriell utveckling. Utvecklingen i Storbritannien, Frankri­ke, USA och även Canada har haft en fastare anknytning tik en äldre universitetstradition med starkare inslag av humanistisk och samhällsve­tenskaplig forskning. Även i dessa länder har humaniora och samhällsve­tenskap ändå fåll relativt sett mindre del av de ökande resurser som ställts lill förfogande för FoU. Sällan överstiger satsningarna på dessa forsknings­områden 5% av de totala forskningsanslagen.

Det finns emellertid i dag tecken på ett ökat intresse för humanistiska

och samhällsvetenskapliga aspekter av forskningen. Det gäller i första

18

hand forskning med relativt omedelbar teknisk och industriek tillämpning Prop. 1989/90:90 såsom ekonomi och angränsande vetenskaper, men också exempelvis ling­vistik, informalik och psykologi. Under 1980-lalel har så småningom även gmndläggande samhällsvetenskap och humaniora börjat återta något av den relativt sett starkare ställning som dessa hade för några decennier sedan.

Intressanta utvecklingstendenser finns i Canada, där behovet all slå vakt om den nationella identiteten kan komma alt ge humanvetenskapema en viktig roll i framtiden. Royal Society of Canada har sålunda vall kanaden­sisk litteratur till ell av sina centrala forskningsfält, säkerligen tik en del betingat av behovet av alt göra den kanadensiska kulturen mer "synlig" i en situation där grannen i söder har ett så dominerande inflytande.

Förändringar kan nu också skönjas i USA, där 1980-talel betydde slag­nation inom breda områden av den civila forskningen och i många fall en tillbakagång för humaniora och i synnerhet samhällsvetenskaperna. Enligt rapporterna växer det nu fram en ökad insikt om betydelsen av forskning kring problem om utvecklingsländernas ekonomiska situation, storstäder­nas fattigdom, det globala samhällets kulturkrockar, de socio-ekonomiska konsekvensema av hotande regionala eller globala miljöstömingar, mass­mediernas roll i samhället och skolans tillkortakommanden.

Storbritannien och Frankrike rapporteras i hög grad vara engagerade i hur den gmndläggande organisatoriska stmkturen av högre utbildning och forskning skall kunna förändras för att möta de tekniska och ekonomiska utmaningama från främst Förbundsrepubliken Tyskland och Japan. Hu­manistisk och samhällsvetenskaplig forskning uppmärksammas därför för närvarande inte nämnvärt. I Förbundsrepubliken görs däremot försök alt på olika säll stärka den svaga roll som dessa vetenskaper spelat i utveck­lingen efler andra världskriget, vilken ju i hög grad dominerats av en starkt teknisk-merkantil prioritering. Någon motsvarighet lill dessa tendenser kan däremot knappast spåras i Fjärran Östems länder.

Det är vidare uppenbart att miljöforskningen stärkt sin ställning på många håll i världen. Prioritering av miljöforskningen är ett genomgående drag i olika länders forskningspolitik, även om de skiljer sig när det gäller omfattning och inriktning av nya satsningar. Först på senare år har miljö­frågorna med full krafl kommit i fokus i exempelvis Sovjetunionen och Japan. Många länder i Fjärran Östern liksom utvecklingsländerna upp­fattar däremoi ännu inte dessa frågor som akuta. Den allmänna utveck­lingen av landet anses vara viktigare än åtgärder för atl skydda miljön. En viss förändring i attilydema kan dock märkas, när nu hoten mot den globala miljön, som till största delen är förorsakade av induslriländema, blir allt mer påtagliga och kanske i hög grad kan komma all träffa just ulvecklingsländema. Här finns en uppenbar fara för en motsättning mel­lan utvecklings- och industriländer, vilket understryker behovet av ell ökat inlemalionekl samarbete inom forskningen. Detta framgår inte minsl i förberedelserna för FN:s konferens år 1992 om den globala miljön.

Forskning är en viktig fömtsättning för all de ekonomiskt svaga länder­

na skall kunna övervinna sina utvecklingsproblem. Som bl. a. styrelsen för

u-landsforskning (SAREC) framhåller i sin anslagsframställning har den

19

ekonomiska krisen och den ökade skuldbördan medfört all utvecklingslän- Prop. 1989/90:90 derna alltmer har ansett sig tvingade all prioritera omedelbara ekonomis­ka och sociala behov. Återväxlen av forskare avstannar och kunskapen om intemationell FoU och möjligheter att anpassa denna till de egna förhål­landena försämras. Genom kompetensbristen på forskningens område undergrävs också en gmndläggande fömtsättning för en inhemskt styrd utveckling.

20

2 Svensk forskning och utveckling i internationellt     Prop. 1989/90:90 samarbete

Det är av vital betydelse alt Sverige kan hävda sig i den intemationella konkurrensen. Regeringens politik syftar till alt ge svensk forskning möj­lighet all kraftfullt medverka i del internationella forskningssamarbetet, i syfte all stimulera kvaliteten i våra nationella insatser.

De direkta kontaklema på högskole- och institutionsnivå utgör gmnden för del internationella forskningssamarbetet. Men del omfattar också t. ex. samfinansiering av insatser inom teknologier med kostnadskrävande an­läggningar, såsom kärnforskning och rymdforskning, medverkan i nor­diskt samarbete och insatser i mukinationdla utvecklingsorgan bl.a. på miljöområdet.

Den vetenskapliga utvecklingen, liksom hela samhällsutvecklingen, gyn­nas i högsta grad av ett fullständigt fritt utbyte av informationer om vetenskapliga resultat. Inom t. ex. försvarsforskningen sker dock ofta in­skränkningar i del fria utbytet av vetenskaplig information. Även gmnd­forskning med länkbar industriell tillämpning bedrivs ibland i former som innebär att forskningsresultat av gmndläggande natur binds till ell visst förelag. Del är en avgörande fråga alt så inte sker i någon betydande omfattning. Enligt regeringens mening finns del därför stor anledning för svensk forskning att bejaka en utveckling, där alltmer av det vetenskapliga arbetet sker genom öppen samverkan och granskning över nationsgränser­na.

Utöver allmänna förstärkningar innebär regeringens förslag all

resurserna för svensk medverkan i samarbetet inom Europeiska ge­menskapernas (EG:s) ramprogram för forsknings- och utvecklings­verksamhet ökas betydligt

vikten av dellagande i EG:s nya ramprogram som avser åren 1990-1994 framhålls

   särskilda medel anvisas för samverkan med FoU-verksamhet i länder

utanför den för svensk forskning Iradilioneka samarbelskrelsen

   stödet till doktoranders internationella kontakter och forskning vid

utländsk institution förstärks

2.1 Inriktningen av samarbetet inom Norden och inom Europeiska gemenskapema (EG)

2.1.1 Det nordiska samarbetet

Det nordiska forskningssamarbetet har en lång tradition och del har fortlö­pande utvecklats lill att läcka ett brett fält och etl stort antal aktiviteter.

Samarbetet är dels formaliserat, främst genom Nordiska ministerrådet och dess organ, dels mer informellt, l.ex. genom forskningsrådens olika samarbetsorganisationer och genom direkta kontakter mellan olika uni­versitet, institutioner och enskilda forskare.

Viktiga mål för del nordiska forskningssamarbetet är alt åstadkomma

alt ländernas insatser samordnas, atl kunskap och utmstning utnyttjas

21

gemensamt, och att de nordiska ländemas möjligheter att delta i ett vidare     Prop. 1989/90:90 intemationellt samarbete stärks.

En stor del av den verksamhet som finansieras över Nordiska minister­rådets budget avser forskningsrdalerade insatser. Av ministerrådets sam­lade utgifter år 1988 gick sålunda 43%, vilket moisvarar 250 milj. danska kr., lill FoU-verksamhet.

I syfte atl stärka del nordiska FoU-samarbetel, särskilt del med industri­ek inriktning, har minislerrådsorganisalionen i de ekonomiska handlings­planer som ministerrådet (finansminislrama) lade fram år 1985 och år 1988 tillförts betydande resurser. 1 den nuvarande handlingsplanen, som avser perioden 19891992, anslås totalt 122 milj. danska kr. för industri­ell utveckling och forskning. Särskilt prioriteras del biotekniska samar­betsområdet och verksamheten vid Nordiska industrifonden.

Nordiska ministerrådets FoU-verksamhet avser dels etl 30-lal institutio­ner eller samarbetsorgan av mer permanent karaktär, dels projektverksam­het av mer begränsad varaktighet. Under senare år har dessutom ett par större samarbelsprogram genomförts. Det gäller handlingsplanen på dala-leknologiområdel som genomfördes under åren 1985 -1989. Del gäller vidare samarbetsprogrammet på bioleknikområdet som påbörjades år 1988.1 den nordiska handlingsplanen för kulturellt samarbete från år 1988 har dämlöver salsats på bl.a. forskamtbildning. Vidare bedrivs forskning på energiområdet, och ell nytt treårigt forskningsprogram avses inledas den 1 januari 1991.

Nordiska industrifonden har stor betydelse för ministerrådels FoU-verksamhet, bl.a. i samband med genomförandel av programmen för teknisk forskning och utveckling, dalaleknologi och bioteknik.

Nordiska forskningspoliliska rådet inrättades år 1982 som etl rådgivan­de organ tik Nordiska ministerrådet. Del forskningspoliliska rådet har till uppgift all främja nordiskt forskningssamarbete saml atl ta initiativ och lämna förslag lill ministerrådet. Ministerrådet har nyligen lämnat ett för­slag lill Nordiska rådet om riktlinjer för forskningspoliliska rådets verksam­het under perioden 19901992. Några konkreta punkter i förslaget går bl.a. ul på all del skall etableras ell nordiskt miljöforskningsprogram, att samarbetet om arktisk forskning skall stärkas saml alt koordinering mellan de nordiska ländema skall ske inför dellagande i resurskrävande intema­tionella projekt.

2.1.2 Samarbetet inom EG

Alt öka effektiviteten i användningen av knappa FoU-resurser är ell generellt motiv för europeiska samarbetsinitialiv. Mol bakgmnd av de resurser som krävs för utveckling av nya teknologier är del för en enskild nations FoU endast punktvis möjligt atl initiera ny forskning som kan resultera i industriell tikämpning. Samtidigt har del inte minsl för svensk del visat sig all förelagen har varit framgångsrika all genom intemationellt samarbete ta hem och vidareutveckla ny teknik av kommersiekt intresse.

All utveckla det europeiska forskningssamarbetet är motiverat även från

andra utgångspunkter. De miljöproblem den europeiska kontinenten ställs

22

inför är gränsöverskridande. De är också av en sådan omfattning alt det     Prop. 1989/90:90 redan av den orsaken är omöjligt att angripa dem enbart på nationell nivå.

För att bl. a. möta utmaningen från den internationella konkurrensen, framför allt från USA och Japan, har nya kraftfulla initiativ lagils inom EG och enskilda länder inom Europa all på nytt stärka Europas position. Samarbetet mellan EG och EFTA-länderna har förstärkts. Sålunda har fastslagits att det ligger i ländernas gemensamma intresse atl bygga upp ell dynamiskt ekonomiskt område i Europa. För all uppnå detta mål är man överens om all forsknings- och utvecklingsresurserna måste samordnas. Delta är bakgmnden till del ramavtal mellan Sverige och EG om veten­skapligt och tekniskt samarbete som undertecknades år 1986 (prop. 1985/86:89). Avlalel avser samarbete "inom områden av gemensamt in­tresse, som är föremål för gemenskapemas och Sveriges forsknings- och utvecklingsprogram".

År 1987 fattade EG beslut om del andra ramprogrammet för sitt FoU-samarbete. Programmet har en omfattning av ca 6 miljarder European Currency Unils (ECU), motsvarande ca 47 miljarder kronor. Tyngdpunk­ten i forskningsinsatsema i EG:s program ligger på del tekniskt-industriel­la området.

I det ramprogram som kommer att gälla för EG:s FoU-samarbete åren 19901994 framhåks bl. a. nödvändigheten av all den europeiska gmnd­forskningen förstärks. Beträffande de framlida forskningsinsatsema före­slås alt miljö och livskvalilelsfrågor i vid bemärkelse får en kraftigare framtoning än hittills. Samtidigt betonas betydelsen av fortsalla insatser för att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft.

Det finns i dag huvudsakligen två former för ett EFTA-land all delta i EG:s FoU-program: programnivå eller projeklnivå. Dellagande på pro­gramnivå innebär all EFTA-landet blir fullvärdig medlem i ell program genom all betala en BNP-andd av den budget som EG beslutat för pro­grammet i fråga. Denna avgift finansieras i allmänhet av staten. För svensk del innebär detta all svenska förelag och forskningsinstitutioner på samma villkor som sina motsvarigheter inom EG kan inkomma med projektförslag och tävla om en plats i programmet med finansiellt stöd ur dess budget. Vid denna samarbelsform sluts särskilt avtal mellan Sverige och EG. Deltagande på projektnivå innebär att EFTA-landet inte köper fullt medlemskap i ell program genom BNP-andd, men all dess förelag och institutioner kan ansöka om atl delta i ett projekt inom programmet utan att erhålla finansiellt stöd från EG. För Sveriges del måste alllsä den svenska projektparten själv svara för hela projektkostnaden, medan inom EG förelag får upp till 50% projektstöd och institutioner upp lill 100%. Det är EG som avgör vilken av de två formerna som slår öppen för Sverige i fråga om ell visst program. Hillills har EG vall atl acceptera program­nivån för sådana program där forskningsinstitutioner utgör en tung del av projeklpartema, medan EG velat begränsa inflytandet från icke-medlems-länder i de industrislrategiska programmen och således öppnat dessa en­dast på projektnivå.

23

2.2 Sveriges fortsatta deltagande i intemationellt FoU-

Prop. 1989/90:90

samarbete

2.2.1 Motiv för att utvidga samarbetet

Innehållet i och motiven för del intemationella samarbetet växlar.

För gmndforskningens del är den kvaliletshöjande aspeklen domineran­de, både vad gäller själva kunskapslikflödet och de ökade möjligheter som ges lill kritisk prövning och debatt. 1 många fall är därtill kontakter över gränserna nödvändiga för all en forskningsinsats över huvud tagel skall kunna genomföras.

För den tillämpade forskningen är det av särskilt intresse all intematio­nell samverkan kan öppna genvägar lill en högre kunskapsnivå och snab­bare idéutveckling och därmed verka resursbesparande och samtidigt ef-feklivildshöjande för svensk dd.

För industriell utveckling är betydelsen av atl komma in på nya markna­der uppenbar. Men även om del industriella utvecklingsarbetet sker i en konkurrenssituation kan intemationell samverkan också i detta fall leda lill direkta besparingar av inhemska resurser genom den kombinerade effekten av att dubbelarbete undviks och alt kunskaper las fram lill ell lägre pris.

Kvalitet och utvecklingskraft i forskningsarbetet har i alla lider fömtsatt oförhindrade kontakter med omvärlden. Historien visar all det vetenskap­liga arbetets kvalitet snabbi urholkas då forskama tvingas underkasta sig t. ex. politiska restriktioner.

Rördsemöjlighelema för kapital, människor och idéer har i den indu­strialiserade världen aldrig varit större än nu. Den intemationalisering av samhäke och ekonomi vi ser idag är både kvantitativt mer omfattande än tidigare och kvalitativt ny. Röriighelens motor är den tekniska och ekono­miska utvecklingen, dvs. industrin och servicenäringama. Samtidigt har det intemationella beroendet fåll nya dimensioner. Fusioner och nätverks­bindningar ger förelagen ett hell annat handlingsutrymme men också en helt annan konkurrenssituation än tidigare.

Vetenskapsakademiens analys av del svenska samarbetet med europeisk forskning visar atl detta är inne i en dynamisk utveckling.

Intemalionaliseringsprocessen har pågått under lång tid och fått aktivt stöd i den svenska forskningspolitiken. Den senaste lidens politiska skeen­de i Europa har tillfört en ny dimension i utvecklingen och dramatiska förändringar av fömlsältningama för forskningssamarbetet. Både vad gäl­ler utvecklingen i Östeuropa och utvecklingen i Västeuropa föreligger nya fömtsättningar i jämförelse med situationen för tre år sedan, när den föregående forskningspropositionen presenterades.

Forskning är ell kraftfullt säll alt åstadkomma internationell samver­

kan. Forskare försöker enas om praktiska lösningar och värderingen av

vad som är god forskning är i allmänhet densamma över hela världen. En

era av politisk avspänning föregås ofta av en större öppenhet för forsk­

ningssamarbete. Del svenska forskningssamarbetet med Sovjetunionen är

ell exempel på delta. Under senare år har en rad kontakter inletts och del

finns nu goda fömtsättningar alt utvidga del praktiska samarbetet.

24

Utvecklingen av forskningssamarbetet med EG är ell annal exempel på Prop. 1989/90:90 samma effekt. Den positiva utvecklingen av del handelspolitiska samarbe­tet mellan EFTA-ländema och EG har föregåtts av ell växande forsknings­samarbete. Forskningssamarbetet har fåll tjänstgöra som vägröjare i kon­taklema på en rad andra områden. Situationen blir för svensk del ännu bättre genom att svensk forskning håller en i ell inlemationdll perspektiv hög kvalitet, vilket gör den intressant i ett intemationellt samarbete.

Dessa fömtsättningar måste vägas in i den långsikliga planeringen och prioriteringen av Sveriges samlade resurser för FoU. De är utgångspunk­ten för de förslag som läggs fram i denna proposition.

2.2.2 Förstärkning av samarbetet med EG

I dd internationella perspektivet i regeringens forskningspolitik för 1990-lalel är en av tyngdpunktema utvecklingen av forskningssamarbetet med EG. Mot bakgmnd av 1986 års ramavtal mellan Sverige och EG bedriver regeringen fortlöpande förhandlingar om förstärkningar av de vetenskapli­ga och tekniska kontaklema inom de områden som ingår i EG:s FoU-program.

I regeringens allmänna strävan atl förstärka gmndforskningen är det av flera skäl angelägel att la lill vara de möjligheter som tillkommer genom anslutning lill EG-samarbdd. Fömtom att EG-projeklen kan ge den svenska forskningen intressanta likfäken atl utveckla sin kompelens, är de värdefulla genom de kontaktmöjligheter som öppnas. Därigenom förhind­ras atl svenska forskare ställs inför onödiga formella och praktiska svårig­heter att samarbeta med europeiska forskargmpper. På så sätt förstärks också del direkta bilaterala samarbetet genom samarbetet inom EG:s ramprogram.

EG-programmen har redan resulterat i nya och varaktiga informations­kanaler mdlan företag och forskningsinstitutioner i medlemsländema. De kunskaper om varandra som deltagama i EG-programmen skaffar sig utgör en gmnd för en rationell stmkturomvandling av såväl industri som forskningssystem inom EG-blockel. En sådan stmkturomvandling ligger i linje med strävandena all realisera en inre marknad 1992. Del är av strategisk betydelse för svensk industri och forskning all kunna delta i denna process.

Gemensamma standarder och gränssnitt är inom många områden en fömtsättning för atl en gemensam marknad skall kunna uppnås. Standar­diseringsfrågor är därför en viktig del av EG:s FoU-program. Europa, dominerat av EG och dess framtida inre marknad, är del mest betydande avsättningsområdet för svensk export. Vår industri har således ell stort intresse av alt i största möjliga utsträckning delta i och påverka den gemensamma teknikutveckling som EG organiserar i sitt ramprogram för FoU.

Vad gäller det kommande ramprogrammet för EG:s FoU-verksamhet

19901994 bör framhållas att detta till sin allmänna inriktning stämmer

väl med de övergripande prioriteringama i den svenska FoU-planeringen.

I EG:s nya program läggs ökad tyngd på miljö och energi saml på yngre

25

forskares rörlighet. Samtidigt bibehålles program inom t. ex. informations-     Prop. 1989/90:90 och materialleknikområdena som är av stort intresse för svensk industri.

Del kan vara lämpligt all här ge en kort orientering om hur del samarbe­te som redan har inletts och nu är under utveckling kommer att organise­ras på svensk sida. Då avtal slutits om samarbete på programnivå inom ell delprogram bör ansvaret ligga samlat under den myndighet som främst berörs och medlen härför anvisas samlat lill denna. Vad gäller samarbete på projektnivå får däremoi karaktären av de enskilda projekten vara avgörande. Inom de enskilda delprogrammen pågår projekt av mer eller mindre tillämpad karaktär. För all undvika osäkerhet om ansvarsfördel­ningen då flera myndigheter har medel för samarbete avseende olika delar av ell visst program är del angeläget alt myndigheterna nära samverkar. Där så är lämpligt bör en av myndighetema åläggas ett samordningsan­svar. Det är angelägel alt de ansvariga myndigheterna så effektivt som möjligt sprider information om de möjligheter till dellagande i EG-pro­grammen som öppnas för svenska förelag och institutioner.

Som anmäldes i 1989 års kompletteringsproposition (prop. 1988/89: 150, bil. 2) förordar regeringen så långtgående dellagande som möjligt i EG:s FoU-program. Vad gäller ramprogrammet 19901994 innebär detta all de förhandlingar som nu inleds med EG bör syfta lill ett fullständigt dellagande på ramprogramnivå. Detta är också det mål som uttalals ge­mensamt av EFTA:s medlemsländer i de pågående samtalen med EG-kommissionen om ell mer stmktureral samarbete mellan EG och EFTA. Ell fullständigt deltagande ger bättre möjligheter all påverka verksamhe­tens innehåll och inriktning än samverkan ad hoc. Regeringen avser åter­komma lill riksdagen med förslag om all läcka de kostnader som kan uppstå vid Sveriges inträde i samarbete inom del kommande rampro­grammet. För medverkan på projekt- och programnivå i nu pågående ramprogram utgår även fortsättningsvis medel från anslag under respekti­ve departement som berörs.

2.2.3 Förstärkning av de direkta bilaterala forskarkontakterna

EG-programmens inriktning är hårt styrd från EG-kommissionen och de medverkande regeringama. Som komplement lill dessa är det därför ange­läget all stärka del forskningssamarbete som styrs av forskama själva. Detta är den andra tyngdpunkten i regeringens förslag.

Del informella eller löst formaliserade vetenskapliga samarbetet bygger

på ömsesidigt vetenskapligt intresse och har låga administrationskostna­

der. Själva innehållet i forskningen är oftast internationellt: "det finns inga

svenska atomer, tyska supraledare, franska DNA-molekyler eller engelskt

ozon", konstaterar naturvetenskapliga forskningsrådet. Men även då

forskningsuppgiflema med avseende på ämnesval kan framstå som speci­

fikt svenska, t. ex. när det gäller etl ämne ur svensk historia eller svensk

sociologi, är anknytningen lill teori- och metodutvecklingen i del intema­

tionella forskarsamhället av betydelse. Genom det vetenskapliga referens­

systemet sker den nödvändiga prövningen av svenska forskningsinsatsers

kvalitet. Som statistiken visar är vissa delar av svensk medicinsk forskning

26

av utomordentligt hög kvalitet och har ett inflytande långt utanför landels     Prop. 1989/90:90 gränser. Så är också den medicinska forskningen det område inom svensk FoU som har den starkaste traditionen av internationell samverkan och samförfatlarskap.

I det föregående har framhållits att del intemationella forskningssamar­betet givetvis också har andra ur inomvelenskaplig synpunkt särskilt in­tressanta motiv. Naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning byg­ger i ökande omfattning på forskningsulmslning som är så dyrbar alt den inte kan införskaffas eller utnyttjas lill fullo av ell enda land och dess forskare. Västeuropa har i delta avseende varit föredömligt. Redan kort tid efler andra världskriget började man planera den gemensamma käm-forskningsanläggningen CERN, som sedan utvecklats lik världens ledande laboratorium i sin art.

Av särskilt intresse är all doktorander och yngre forskare ges tillfälle lill intemationella kontakter och forskning vid utländsk institution. Reger­ingen föreslår all de särskilda medel som anvisas lill Svenska institutet för stöd lill forskningens intemationalisering förstärks med 4 milj. kr. budgd­ård 1991/92 och 2 milj. kr. ård 1992/93.

Vidare kommer de betydande förstärkningar av forskningsresursema som föreslås generellt ge avsevärt utökade möjligheter för atl utveckla svenska forskares dellagande i den intemationella dialogen. Del ger också möjlighet all förbättra villkoren för utländska forskare i Sverige.

Regeringens gmndsyn är att det vetenskapliga samarbetet över gränser­na när det gäller gmndforskning i första hand bör bygga på forskamas egna initiativ. Detta ger den nödvändiga kvalilelsprövningen och gör det där­med möjligt att effektivare utnyttja landels begränsade FoU-resurser. När vi vik utveckla det intemationella samarbetet på forskningens område måste vi samtidigt vara medvetna om alt del på många håll gäller andra villkor för forskamas intemationella kontakter. Statema inom Östeuropa har t. ex. hillills haft hårt reglerade förhållanden för forskamtbytet. Även i andra länder som har en relativt svag FoU-slmklur är forskningsutbytet med utlandet i uppbyggnadsskedet hårt reglerat på regeringsnivå. Delta påverkar fömtsättningama också för svenska forskare att utveckla ett bilateralt samarbete.

Som analysen i del föregående visade kan del även för svensk del finnas klara utrikespolitiska motiv för riktade insatser som stimulerar till ökad FoU-samverkan men som också i hög grad kan vara av intresse ur utrikes-och handelspolitisk synpunkt.

I Östeuropa pågår nu en glädjande utveckling som mycket snabbi synes leda till demokratisering och ökad öppenhet. Härigenom ökar också fömt­sättningama för en vidareutveckling av FoU-samarbelel. Del är etl intres­se både för de östeuropeiska staterna och för omvärlden all vidga del tidigare hårt reglerade samarbetet.

Av de skäl som här har framförts är del lämpligt atl medel ställs lill

förfogande för särskilda insatser för denna typ av bilateral forsknings­

samverkan. Utöver den allmänna förstärkningen av fakulletemas och

forskningsrådens resurser som tidigare har nämnts föreslår regeringen

betydande resursförstärkningar för i första hand samarbete med Östeuro-

27

pa. Insatsema kan emellertid även gälla förstärkning av del vetenskapliga Prop. 1989/90:90 utbytet med Västeuropa, l.ex. stöd till ell direkt forskningsutbyte med mindre EG-medlemsslater. Hämtöver kan även forskningssamarbete med utomeuropeiska länder komma i fråga. Medlen bör kunna nyttjas för bl. a. inventeringar och förhandlingar om lämpliga samarbelsprojekl och finan­siering av den svenska partens kostnader saml i viss mån, exempelvis då så krävs av valutaskäl, stöd lill utländskt deltagande. Stöd bör kunna utgå såväl lill forskare och forskningsprojekt vid universitet och högskolor som till forskningssamarbete av mer tillämpad karaktär. Fr. o. m. budgetåret 1991/92 föreslås etl tillskott av 15 milj. kr. för dessa ändamål och fr. o. m. budgetåret 1992/93 ytterligare 15 milj. kr., dvs. en sammanlagd höjning av 30 milj. kr. De närmare formema för fördelning av medlen beslutas av regeringen.

I enlighet med ell särskilt regeringsuppdrag har Vetenskapsakademien utarbetat förslag till nya former för forsknings- och utvecklingssamarbetet med Sovjetunionen. Förslaget innebär all huvuddelen av de medel som anslås lill forskningssamverkan med Sovjetunionen utnyttjas för atl stödja gemensamma, forskarinitierade projekt. Hämtöver föreslås alt stöd bör ges bl. a. till bilaterala symposier och individuella resor. Efter beredning kommer förslaget att ligga till gmnd för fortsalla förhandlingar om fömy­ade avtal på akademinivå mellan Sverige och Sovjetunionen. För detta samarbete beräknas ell behov av en förstärkning av 10 milj. kr. utöver de resurser som föreslås i denna proposition. Regeringen finner förslaget vär­defullt och avser återkomma lill riksdagen i anslagsfrågan.

28

3 Den grundläggande forskningen

Prop. 1989/90:90

Alla samhällssektorer, såväl offentliga som privata, har höga ambitioner och förväntningar när del gäller forsknings- och utvecklingsinsatser. För atl dessa skall kunna förverkligas måste goda fömtsättningar skapas för att insatserna skall bli framgångsrika. Viktiga fömtsättningar är all del finns tillgång på kvalificerade forskare och att del finns en tillräcklig bas av fritt kunskapssökande inom gmndforskningen, som kan föras vidare inom tillämpad forskning och utvecklingsarbete.

Del är nödvändigt atl den svenska gmndforskningen och forskamtbild­ningen förstärks. Kunskapema måste fördjupas för atl lösa inte bara dagens problem ulan också för att skapa beredskap för morgondagens. Samhället kommer i ökad utsträckning inom alla verksamhetsområden all behöva alltmer kvalificerad arbetskraft. Del innebär ett ökat behov av personer med forskamtbildning. Forskning och kvalificerad utbildning är ett av fundamenlen för en politik inriktad på tikväxt, bättre miljö och fortsatt demokratisering.

Gmndforskning och forskamtbildning har tillförts resursförstärkningar genom samtliga de forskningspropositioner som lagts fram under 1980-talet. De statliga insatsema inom gmndforskning och forskamtbildning har emellertid inte vuxit i samma takt som de resurser som avsatts för forskning och utveckling inom näringslivet.

Regeringen föreslår därför även i denna proposition kraftiga förstärk­ningar för gmndforskning och forskamtbildning. Dessa förslag läggs fram i ell läge när i princip inga andra delar av den statliga verksamheten tillåls växa. Fömyelse måste där ske inom befintliga ekonomiska ramar. Utöver de nu föreslagna förstärkningarna inom gmndforskning och forskamtbildning måste självfallet krav ställas på förnyelse också genom omprioriteringar.

Resurstillskotten koncentreras lill vissa områden:

  sludiefinansiering inom forskamtbildningen

forskningsråden

riktade insatser för forskningsorganisationen i högskolan

forskningsstödjande versamhel vid de mindre och medelstora högsko­lorna

  vetenskaplig utmstning

  förbättringar i högskolans lokalsituation

Som tidigare redovisats får även del intemationella forskningssamarbetet betydande förstärkningar.

3.1 Villkoren för den grundläggande forskningen i Sverige

Som har framgått i det föregående håller svensk grundforskning internatio­nellt sett en hög kvalitativ nivå. Det visar såväl utvärderingar, som gjorts bl.a. i forskningsrådens regi, som kvantitativa studier av hur olika forsk­ningsresultat citeras.

Starkt bidragande till den höga kvaliteten på svensk forskning är alt i

princip alla statliga medel, som anvisas för forskning, skall fördelas och

användas efler vetenskaplig kvalitetsprövning, där alternativa använd­

ningar av medlen ställs mol varandra. Vetenskapligt högt kompetenta

29

organ har ansvaret för detta, såväl inom högskolan som inom forsknings-     Prop. 1989/90:90 rådsorganisationen.

Forskning och forskamtbildning måste också ha en viss bredd. Även om prioritet ges åt de vetenskapligt bästa forskama och forskningsmiljöema måste vårt forskningssystem tillgodose behoven av forskning och forskar­utbildning på inlemalionekl jämförbar nivå inom ell brett spektmm av ämnen och forskningsinriktningar.

Sverige kan inte vara "självförsörjande" när del gäker forskning. Både ekonomiskt och personellt saknas resurser för detta. Som redovisats i del föregående utgör de svenska forskningsinsatsema ungefar 1 % av forsk­ningen i världen. Även med kraftiga förstärkningar kommer andelen inte all öka nämnvärt. Flertalet vetenskapliga landvinningar av betydelse för Sverige kommer således också i fortsättningen alt göras utanför vårt lands gränser.

En gmndprincip i vetenskapssamhället är att forskningens resultat skall vara fritt tillgängliga. Inom OECD har nyligen antagits en rekommenda­tion, som preciserar vad detta bör innebära mer konkret. Del räcker dock inte med alt forskningsresultaten är tillgängliga. De måste också kunna uppfattas och förslås och ligga till gmnd för såväl fortsall forskning som utvecklingsarbete. De måste kunna införlivas i forskamtbildning och, när så är lämpligt, också i annan utbildning. Detta är etl av motiven för att Sverige måste ha en gmndforskningsorganisation som också omfattar om­råden, där svenska forskare kanske inte just för närvarande ligger i front­linjen. Verksamhet måste finnas också här för att skapa en bas för all ta emot nya forskningsrön och för all utbilda nya generationer av forskare också inom dessa ämnen.

Gmndforskning och forskamtbildning bedrivs huvudsakligen inom ca 1 000 institutioner, vilka är organiserade i ett fyrtiotal fakulteter, knutna till elva högskoleenheter på sju orter. Sveriges lantbmksuniversitet har också vissa forskningsenheter utanför dessa sju orter. Inom högskolan finns för närvarande ca 1 600 professurer. De flesta institutioner har således endast en tjänst på denna nivå. Enligt uppgifter från statistiska centralbyrån uppgick antalet årsverken inom forskning och utvecklingsar­bete inom högskolan läsåret 1987/88 lik sammanlagt 10300. Det innebär atl i genomsnitt ca tio årsverken per institution ägnades ål forskning. I denna summa ingår då arbetstiden för all berörd personal, således även laboratorieassistenter, forskningsingenjörer, administrativ personal etc.

All tillgodose kraven inte bara på kvalitet ulan också på bredd i forsk­ning och forskamtbildning har medfört att många forskningsmiljöer inom högskolan är små. Forskningspolitiska studier visar alt del krävs en viss omfattning på verksamheten för alt skapa en kreativ forskningsmiljö. Forskning är också ofta resurskrävande, med avseende på såväl personal som andra resurser.

3.2 Avvägningsfrågor i det svenska systemet

Under senare år har det hävdals atl det råder en obalans mellan seklors­

forskning och annan uppdragsforskning å ena sidan och forskning på egel

30

programansvar eker gmndforskning å den andra. Kritiken kommer fram-     Prop. 1989/90:90 för allt från högskolesystemet och har endast i begränsad utsträckning utgått från de behov av kunskapsutveckling som de enskilda sektorerna har.

Några statistiska uppgifter kan belysa frågan. Enligt SCB;s statsbudget­analys gick både 1977/78 och 1986/87 ca 43% av statsanslagen för forsk­ning och utveckling (FoU) till "främjande av akmän vetenskaplig utveck­ling", dvs. statens anslag till forskning vid universitet och högskolor (in­klusive de statliga ersättningama lill sjukvårdshuvudmännen enligt läkar-ulbildningsavlald). Försvaret har den näst största andelen av de statliga FoU-anslagen. Försvarets andel uppgick både 1977/78 och 1986/87 lik ca 25 %. Försvarels FoU är således omfattande, och är i betydande utsträck­ning lagd utanför universitet och högskolor.

Diskussionen om bristande balans beror självfallet på atl vi Sverige i största möjliga utsträckning undvikit att skapa särskilda statliga forsk­ningsinstitut med seklorsforskningsuppgifter. Ett undantag är just försva­rets forskningsanstalt (FOA). Svensk forskningspolitik har i stället innebu­rit att universitet och högskolor har betraktats som "samhällets samlade forskningsinstitut", där forskning utförs oberoende av statlig finansi­eringsform.

Detta har lett lill alt universitets- och högskolesektorn i Sverige har en stark ställning jämfört med andra länder. Universitets- och högskolesek­toms andel av de totala FoU-ulgiftema är i Sverige drygt 27%, vilket procentuellt är den näst högsta av OECD-ländema. Tidigare har redovisats all när utgiftema för universitets- och högskolesektom sätts i förhållande lill de totala nationella resursema motsvarar andelen i Sverige 0,7% av bml-tonationalproduklen, BNP, vilket är högst i världen.

1 del bredare perspektivet kan vi således konstatera all universitet och högskolor har en stark släkning i vårt lands samlade FoU-ansträngningar. Frågan om eventuella obalanser inom ramen för hela FoU-systemel blir således mindre dramatisk i Sverige än i andra länder.

Samtidigt står det hell klart alt universitet och högskolor därmed ställs inför stora utmaningar att klara de behov av långsiktig kunskapsuppbygg­nad som finns inom i stort sett samtliga samhällsområden. Olika typer av balansproblem uppstår inom universitets- och högskolesektom, eftersom den svenska forskningsmodellen innebär all de som finansierar forskning ej är identiska med dem som utför forskning. Vårt högskolesystem har emellertid inom flera vetenskapsområden visat sig ha en god förmåga all nå en inlemalionekl sett myckel god kvalitet.

Sektorielll finansierad forskning har växt fram bl. a. som ett stöd till de välfardsljänsler som den offentliga sektom tillhandahåller. Men del finns också omfattande sekloriell FoU vars resultat främst kanaliseras till nä­ringslivet. Enligt regeringens uppfattning har det svenska systemet, där enskilda sektorer lar ell eget ansvar för en långsiktig kunskapsuppbyggnad, ell stort värde. Sektoriellt motiverad och finansierad forskning, som i betydande utsträckning kommer lill utförande inom universitet och hög­skolor, är väsentlig för att vidareutveckla viktiga samhällssektorer.

De statliga sektoriella medlens omfattning varierar kraftigt mellan olika

31

fakukdsområden och högskolor. Den sektoriella finansieringen är störst Prop. 1989/90:90 inom del tekniska fakultelsområdet som därtill har en betydande verksam­het finansierad av näringslivet. Även det samhällsvetenskapliga fakultels­området erhåller stora tillskoll från olika sektorsorgan. Inom dessa fakul­teter finns det sedan variationer mellan enheterna. Det går därför inte atl i generella termer tala om den sektoriella finansieringens volym och bety­delse i högskolan. Om man vidare jämför andelen rådsmedel med andelen sektorsmedel inom olika fakukdsområden visar del sig all del tekniska fakultelsområdet har en betydligt mindre andel rådsmedel än övriga fakul­tetsområden. Även det samhällsvetenskapliga området har en låg andel rådsmedel.

I samband med riksdagsbehandlingen av 1987 års forskningsproposition (prop. 1986/87:80) fördes i flera motioner fram krav på all medel för sektorsforskning skulle överföras till högskoleenheter och forskningsråd. Riksdagen beslutade emekertid inte om några sådana överföringar ulan uttalade i stället all regeringen inför den nästföljande planeringsperioden 1990/91 1992/93 borde se över sektorsorganens verksamhet och komma med förslag som innebär atl viss del av anslagen lill seklorsforskningen förs över till högskolans fakulldsanslag m.m. för den långsiktiga kun­skapsuppbyggnaden i högskolan. (UbU 1986/87:26 s.l7, rskr. 1986/87: 282).

Regeringen anser atl utförandet av forskning även fortsättningsvis bör koncentreras lill universitet och högskolor. Så länge vi håller fast vid denna princip kommer finansieringen av forskning atl ske från skilda håll, även vad gäller statens FoU-satsningar.

Del centrala i denna avvägning är att forskarsamhället har lillräckligt med medel för forskning på egel programansvar och därigenom kan trygga den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden i högskolan i en ökande intema­tionell konkurrens.

En överföring av medel från sekloriell forskning tik forskning på egel programansvar bör, enligt regeringens mening, gå till forskningsråden i stället för en allmän basförstärkning av fakultetsanslagen. Forskningsrå­den satsar på de innovativa delarna i forskningsutvecklingen och utvärde­rar och omprövar satsningar. Den konkurrens mellan forskare från olika högskolor och institutioner som rådsmedlen leder till, gynnar forskningen. Rådsorganisalionen har således bättre möjligheter än fakulletsorganisa-lionen atl kvalitetsmässigt väga olika insatser mol varandra.

Förstärkta forskningsrådsanslag bör framför allt komma de forsknings­områden lill del som i dag har alltför begränsade resurser för forskning på egel programansvar. Ca 200 milj. kr. kommer, enligt regeringens förslag, att överföras från sektorsorgan till den långsikliga kunskapsutvecklingen via ett utvidgat forskningsrådssystem. Vi återkommer till detta förslag i anslutning till redovisningen av förstärkningarna av forskningsråden.

Regeringen föreslår samtidigt förstärkningar av resursema för forskamt­bildningen och riktade satsningar till nationella anläggningar, orter och fakulteter via fakultetsanslagen.

32

3.3 Förbättrad forskarutbildning

Prop. 1989/90:90

Den viktigaste resursen i all forskning är forskaren. Ingen utmstning, inga ändamålsenliga lokaler kan ersätta kunnig och engagerad forskningsperso­nal. En fömtsättning för all forskningsresurser skall kunna användas på ell rimligt sätt och för att forskningen skall kunna byggas ul är således att del finns tillgång på goda forskare.

3.3.1 Motiv för ökat antal forskarutbildade

Trots all Sverige inlemationdll sett gör betydande insatser inom forskning och utvecklingsarbete, är antalet forskamtbildade inte påfallande stort sett i relation till hela arbetskraften. En förklaring lill detta är all en stor andel av den svenska forskningen och framför allt utvecklingsarbetet utförs inom det privata näringslivet. Andelen forskamtbildade är här blygsam.

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har i en rapport, som lagts fram inför denna proposition, redovisat beräkningar av förändringama i antalet forskamtbildade i arbetskraften med utgångspunkt i åldersstmklu-ren bland dagens forskamtbildade samt den nuvarande examinationen frän forskamtbildningen. UHÄ visar all antalet forskamtbildade på sikt kan komma att minska inom flera fakultelsområden.

Den syn på den fortsalla utvecklingen av den statliga sektorn som regering och riksdag givit uttryck för innebär atl uppföljning och utvärde­ring av de ofta komplicerade samhälleliga fenomen, med vilka den offent­liga sektom arbetar, i många sammanhang kan kräva mer långsiktiga och gmndläggande forskningsinsatser.

Det privata näringslivet står inför stora ulmaningar. Konkurrentema i andra länder söker ofta i stor utsträckning fömyelse och effektivisering genom forsknings- och utvecklingsinsatser.

Regeringen finner således all flera faktorer talar för all behovet av forskamtbildade kommer atl öka. Önskvärda förändringar och nödvändi­ga anpassningar kan också påskyndas och underlättas om det finns rimlig tillgäng på kvalificerade personer med kompelens att möta och hanlera såväl dagens som morgondagens mer eller mindre problemfyllda situatio­ner.

3.3.2 Förbätttade villkor för de forskarstuderande

Till skillnad från vad som gäller inom den gmndläggande högskoleutbild­ningen beslutar regering och riksdag inte om antalet "utbildningsplatser" inom forskamtbildningen. Det är lokala högskoleorgan som avgör hur många som kan antas som doktorander med hänsyn tik de resurser som bedöms föreligga för forskamtbildningen. Regering och riksdag ansvarar dock för de minimibelopp som skall användas för sludiefinansiering inom forskamtbildningen.

Genomströmningen inom forskamtbildningen är låg om man ser till

bmllostudieliden. Även om det finns många förklaringar till varför fors­

karstudierna inte fullföljs är situationen otillfredsställande inom humanis-

33

3   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 90

lisk och samhällsvetenskaplig fakultet. Situationen är bättre inom naturve- Prop. 1989/90:90 lenskaplig, teknisk och medicinsk fakultet. UHÄ har i sin rapport visat att examinationen inom forskamtbildningen har etl starkt samband med möj­lighetema till studiefinansiering för doktorandema. Studiefinansiering inom forskamtbildning har i dag två former: utbildningsbidrag för dokto­rander och doklorandtjänsl. Flera fördelar, framför allt av social natur, är förknippade med doklorandtjänsl. Många skäl talar för all doktorand­tjänst bör vara den normala studiefinansieringsformen. Samtliga utbild­ningsbidrag bör därför successivt omvandlas lill doklorandtjänsler. Detta är förknippat med stora kostnader. Regeringen föreslår för den kommande treårsperioden att medel anvisas för all omvandla två tredjedelar av ut­bildningsbidragen tik doklorandtjänsler. Sålunda anvisas 39 milj. kr. bud­getåret 1990/91, ytteriigare 32 milj. kr. år 1991/92 och hämtöver 32 milj. kr. år 1992/93, vilket innebär en sammanlagd bashöjning med 103 milj. kr. Inom de tekniska fakulteterna är konkurrensen om de presumtiva forskar­studerandena mycket stor. Regeringen anser därför all samtliga utbild­ningsbidrag inom de tekniska fakulteterna bör omvandlas lik doklorand­tjänsler redan budgetåret 1990/91. Återstående utbildningsbidrag inom övriga fakulteter bör omvandlas till doklorandtjänsler under treårsperio­den 1993/94-1995/96.

Resursema för studiefinansiering för de forskarstuderande kommer vid treårsperiodens slut all uppgå lill sammanlagt mer än 550 milj. kr. Med hänsyn lill de stora belopp som nu satsas på förstärkningar inom sludiefi-nansieringen för de forskarstuderande måste det också krävas av universi­tet och högskolor all de på alla säll verkar för all effektivisera utbildning­en.

Del är viktigt all universiteten och högskoloma utnyttjar de möjligheter som finns för atl göra forskamtbildningen mer professionell. Högskoleför­ordningen har sedan föregående forskningsproposition ändrats så all till forskamtbildning nu endast får antas del antal studerande som kan erbju­das godtagbara villkor i fråga om handledning och studievillkor i övrigl. Beslut om del högsta antal studerande som under ell läsår får finnas antagna lik forskamtbildning fattas av fakultets- eller sektionsnämnd efler förslag av berörd institution. Dd är nödvändigt att antalet anpassas till de nämnda fömtsättningama och all fakulletsnämnder och institutioner tar sill ansvar för att ge de forskarstuderande en fullgod utbildning. Häri måste ingå all de forskarstuderande inlemmas i goda forskarmiljöer. Att vara en del av en forskargmpp är ofta bättre både för kvaliteten på arbetet och för effektiviteten i studierna.

Det är viktigt all de personella resursema för handledning och undervis­ning inom forskamtbildningen utnyttjas på bästa sätt. Lärartjänstorgani-salionen inom högskolan gör del möjligt all utnyttja alla kompetenta lärare för detta ändamål. Kostnadema för forskamtbildning skall normalt belasta högskolans fakulldsanslag. Det kan dock ligga i t. ex. olika sektors­organs intresse all medge all seklorsmedd i viss utsträckning får användas för all täcka kostnader för medverkan i forskamtbildning av sådan perso­nal som primärt är engagerad i sektorsforskningsprojekl. Överenskommd-

34

se om delta skall träffas mellan berörda högskoleorgan och seklorsorgan     Prop. 1989/90:90 eller andra exlema finansiärer.

3.3.3 Vidgad forskarrekrytering

Rekryteringen till forskamtbildningen följer ell mycket tradilionellt möns-ler. Del är ovanligt att försök görs att bryta in på nya områden, t.ex. genom att finna former för att rekrytera fler kvinnor till mansdominerade ämnen eller att söka rekrytera doktorander från de mindre och medelstora högskoloma. Mindre än I % av de studerande från de mindre och medel­stora högskoloma och vårdhögskolorna fortsätter till forskamtbildning inom fem år efler avslutad gmndutbildning, medan det är över 5% vid enheter med fasta forskningsresurser. Detta kan lill viss del förklaras av olikheter i gmndutbildningens stmktur. Andelen kvinnor som påbörjar forskamtbildningen är väsentligt lägre än andelen utexaminerade kvinnor från gmndutbildningen, 31 % jämfört med 60%. En stor del av kvinnoma utexamineras dock från linjer som inte har en traditionell forskamtbild-ningsöverbyggnad. Andelen kvinnliga utexaminerade doktorer är 24%, vilket avspeglar en tidigare lägre antagning av kvinnliga doktorander men också tyder på all kvinnor i större utsträckning än män ej genomför sin forskamtbildning.

Olika försök har prövats för all inkludera nya gmpper av forskarstude­rande i ell samspel mellan institutioner vid enheter med fasla forsknings­resurser och handledare vid mindre och medelstora högskolor eller vid forskningsintensiva delar av näringslivet. Regeringen anser all del är ange­lägel atl inslitulionema aktivt försöker all rekrytera fler forskarstuderande på ett icke-traditionellt sätt. Institutionerna bör också försöka finna nya former för att underlätta för nya gmpper av forskarstuderande att genom­föra sin forskamtbildning i en stimulerande miljö.

3.4 Forskningsrådens roll som kvalitetsbevakare och fömyelseinitierare

Forskningsråd eller motsvarande organ finns i aka med Sverige jämförbara länder. Deras uppgifter kan variera något. En huvuduppgift är dock alltid atl fördela anslagsmedel lill forskarinitierade projekt efter vetenskapliga bedömningar. De beslutsfattande organen domineras av företrädare för vetenskapssamhället. Forskningsråden blir härigenom centrala organ i forskningssystemet. Man kan säga all de fungerar som normgivare. Deras beslut blir ofta avgörande för forskningens inriktning.

Forskningsrådens beslut om projektanslag leder i praktiken till en ar­betsfördelning och profilering mekan olika institutioner och högskoleen­heter, en arbetsfördelning som utgår från var de bästa fömtsättningama för forskning av skilda slag finns. Råden bör också uppmuntra samarbete mellan olika discipliner i de fall sådana forskningsprojekt är vetenskapligt betydelsefulla.

Inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde finns i dag tre

forskningsråd: humanislisk-samhäksvelenskapliga forskningsrådet, medi-

35

cinska forskningsrådet och naturvetenskapliga forskningsrådet. Statens Prop. 1989/90:90 delegation för rymdverksamhet fyller en forskningsrådsfunktion inom sitt område. Inom del tekniska fakultelsområdet finns inget självständigt forskningsråd. En forskningsrådsfunklion finns dock inom styrelsen för teknisk utveckling (STU). Inom de lanlbmksvelenskapliga, skogsvelen-skapliga och veterinärmedicinska fakulletsområdena finns skogs- och jord­bmkets forskningsråd, vilket dock för närvarande inte har en majoritet forskare i sin styrelse.

Forskningsråden kompletteras av forskningsrådsnämnden (FRN), som skall stödja forskning främst inom områden som är angelägna från samhäl­lets synpunkt. Nämnden skall härvid beakta behovet av tvär- och mångve-lenskaplig forskning. FRN har också som en viktig uppgift att stödja främst mol allmänheten riktad forskningsinformation. Det är viktigt all forskningens resultat sprids, inte bara mellan forskare och lill de gmpper som i sin verksamhet behöver snabb tillgång till nya forskningsrön ulan också lill medborgarna i stort. Vårt samhälle blir alltmer forskningsbero­ende. En vital demokrati kräver ökad och mer utbredd förmåga all la lik sig, förslå och även kritiskt ifrågasätta forskningens resultat.

Forskningsrådens verksamhet har en strategisk betydelse i den svenska forskningsorganisationen. Rådsanslagens andel av de totala resursema för forskning på egel programansvar är dock fortfarande för låg. Inom vissa fakultelsområden har medel från forskningsråden varit av mindre omfatt­ning än inom andra. För framför allt del tekniska, men också det sam­hällsvetenskapliga fakultelsområdet är andelen rådsmedel av de totala resursema för forskning på egel programansvar betydligt lägre än för t. ex. del naturvetenskapliga fakultetsområdet.

Vid sidan av de befintliga forskningsråden föreslår regeringen därför atl två nya forskningsråd inrättas: ett leknikvelenskapligl och ett socialveten­skapligt. De kommer, liksom skogs- och jordbmkets forskningsråd, att få en sammansättning där forskare är i majoritet.

Förslagen i denna proposition innebär all de humanislisk-samhäksve-lenskapliga, medicinska och naturvetenskapliga forskningsråden, delega­tionen för rymdforskning, forskningsrådsnämnden samt skogs- och jord­bmkets forskningsråd får utökade resurser med 46 milj. kr. år 1990/91 och ytteriigare 32 milj. kr. år 1991/92 och 19 milj. kr. år 1992/93, vilket innebär en bashöjning av tiksammanhangel 97 milj. kr. under den kom­mande treårsperioden. Även medlen för dyrbar vetenskaplig utmstning i anslutning till framför allt forskningsrådsfinansierade projekt ökar avse­värt. Dessa förstärkningar tillsammans med de två nya gmndforskningsrå-den innebär all forskningsrådsorganisalionen år 1993 kommer alt omfatta ca 1,3 miljarder kronor i dagens penningvärde.

3.4.1 Ett nytt teknikvetenskapligt forskningsråd

Tikämpad forskning och utvecklingsarbete kräver avancerade kunskaper

om de gmndläggande lagar som styr naturen och mänsklig verksamhet.

Gmndforskning är således en nödvändig fömtsättning både för verksam­

heten och för rekryteringen lill tillämpad forskning. Flera bedömare, bl. a.

36

UHÄ och Vetenskapsakademien, anser alt balansen mellan gmndläggande Prop. 1989/90:90 forskning och tillämpad forskning inom del tekniska området har förskju­tits lill grundforskningens nackdel. Denna bedömning gmndar sig på insikten all gmndläggande och långsiktig teknisk forskning är en viktig del av landels teknologibas och behövs för all skapa erforderlig avancerad teknologisk kompetens. Viklen av atl nödvändiga resurser skapas för teknisk spjutspelsforskning framhålls också.

Forskningsrådsfunklionen för teknisk gmndforskning ligger för närva­rande inom styrelsen för teknisk utveckling (STU). De resurser som av­sätts för denna inom STU är ca 30 milj. kr. per år, vilket är väsentligt lägre än de summor som fördelas via de naturvetenskapliga och medicinska forskningsråden. Dämtöver stöder STU teknisk forskning vid universitet och högskolor genom bl. a. långsikliga ramprogram med totalt ca 300 milj. kr. per år.

Forskningsrådsfunklionen inom STU inrättades på försök den 1 decem­ber 1984 inom ramen för STU:s kunskapsulvecklingsprogram. Skälet var alt säkerställa stöd till särskilt framstående teknisk forskning vars relevans kunde avgöras först på sikt. Verksamheten fick en särskild beslutsordning inom STU samt en sammansättning som överensstämmer med övriga forskningsråds. Dess vetenskapliga ledamöter utses av forskarsamhället enligt en särskild valprocedur. Det har också representanter från STU och från industrin. Forskningsrådsfunktionen är ingen självständig myndig­het, ulan underordnad STU.

Denna funktion har nu funnits i fem år. Den har sedan tillkomsten mött ett myckel starkt gensvar hos landels tekniska forskare. Anslagsmedlen har dock varit blygsamma i förhållande lill verksamhetsområdets storlek och kostnadema för teknisk forskning. STU har endast i mycket begränsad omfattning omfördelat medel för all öka slödel tik den tekniska gmnd­forskningen.

Regeringen föreslår all etl fristående leknikvelenskapligl forskningsråd inrättas den 1 juli 1990 under industridepartementet för atl stärka den tekniska gmndforskningen och därmed avsluta den försöksverksamhet som har bedrivits inom STU. Det teknikvetenskapliga forskningsrådet bör utgå från den hillills bedrivna försöksverksamheten och byggas upp under en period fram lill millen av 1990-lalel då rådet planeras få en omfattning som bättre svarar mot behoven. Rådet bör tillföras väsentligt ökade resur­ser, omfördelade från flera sektorsorgan. Genom sådana omfördelningar tillförs det teknikvetenskapliga forskningsrådet 67 milj.kr. budgetåret 1990/91, ytteriigare 27 milj.kr. år 1991/92 och dämlöver ytteriigare 48 milj. kr. år 1992/93. Tillsammans med reformmedel innebär detta ell lotal­anslag om 152 milj.kr. vid periodens slut. Regeringen anser också all det behövs en viss breddning av rådels elektorsförsamling jämfört med vad som gäller för den tidigare forskningsrådsfunklionen.

3.4.2 Ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd

Delegationen för social forskning är ett sektorsorgan, knutet till socialde­

partementet. Delegationen har under de senaste åren utvecklat sill arbets-

37

säll så alt det blivit allt mer likt forskningsrådens. Delegationen för social     Prop. 1989/90:90 forskning kan utan större förändringar uppfyka de formella krav som bör ställas på ett gmndforskningsråd.

Undersökningar har visat att det samhällsvetenskapliga området är då­ligt försett med rådsmedel. Vid sidan av humanistisk-samhäksvelenskapli-ga forskningsrådet är del i huvudsak två forskningsfinansierande organ som samhällsvetenskapliga forskare kan vända sig lill: Riksbankens Jubi­leumsfond och delegationen för social forskning. Ett säll all förbättra situationen är all väsentligt öka resursema för del humanisliskt-sam-häksvdenskapliga forskningsrådet. Regeringen kommer också alt föreslå en sådan ökning. Del humanistisk-samhäksvetenskapliga forskningsrådet skall emellertid tillgodose etl myckel brett fäll av discipliner. En kraftig ökning av dess resurser är därför enligt regeringens mening inte till fyllest för all tillgodose de behov av gmndläggande forskning som finns inom det socialvetenskapliga området.

Som ell led i strategin alt stärka och vidga forskningsrådssyslemd föreslår regeringen alt etl socialvetenskapligt forskningsråd inrättas under socialdepartementet för atl ersätta både delegationen för social forskning och delegationen för invandrarforskning. Samtidigt förordas all del före­slagna rådet får en viss förstärkning. Rådet kommer att tillföras 58 milj. kr. år 1990/91, ytteriigare 6 milj. kr. år 1991 /92 och samma belopp år 1992/93. Del innebär en anslagsnivå av 70 milj. kr. vid periodens slut.

Del är angeläget all del socialvetenskapliga forskningsrådels insatsom­råde avgränsas i förhållande lill de humanistisk-samhäksvetenskapliga och medicinska forskningsråden. Del socialvetenskapliga forskningsrådet bör därför i första hand inrikta sin verksamhet på gmndforskning och tilläm­pad forskning inom de social- och invandrarpolitiska områdena.

3.4.3 Ny sammansättning för skogs- och jordbrukets forskningsråd

Skogs- och jordbmkets forskningsråd arbetar på i stort sett samma säll som gmndforskningsråden. Under del senaste året har delta råd också utvecklat en disciplinär inre organsalion, vilket innebär all rådet i fortsätt­ningen i ökad utsträckning får underlag för atl göra insatser där de ger bäst resultat oavsett inom vilken fakultet eller högskola detta sker. Regeringen anser att skogs- och jordbmkets forskningsråd nu också bör ges en tydliga­re karaktär av gmndforskningsråd. Rådets styrelse bör i fortsättningen därför ha en majoritet av representanter från vetenskapssamhället. Dessa bör vara valda genom elektorsförsamlingar i likhet med vad som gäller för övriga gmndforskningsråd.

3.5 Förnyelse av forskningen inom fakultetema 

3.5.1 Principen om full kostnadstäckning

En gmndprincip i den svenska forskningspolitiken är alt all forskning, så

långt möjligt, skall utföras inom högskolan. Fristående forskningsinstitut

har inrättats endast i undanlagsfall. Fördelama med detta är uppenbara

38

sett ur både högskolans och andra forskningsinlressenlers perspektiv.     Prop. 1989/90:90 Forskare och forskarstuderande kommer i kontakt med forskningsproblem som är motiverade utifrån olika samhälleliga behov. Forskning för olika samhälleliga eller kommersiella beställare kommer att bedrivas med sam­ma vetenskapliga krav som forskningen i övrigt inom högskolan.

Många olika forskningsuppgifter utförs således inom högskolan. Upp­dragen för olika exlema beställare, det må vara förelag eller statliga myn­digheter, har ökat kraftigt. Den exlemt finansierade verksamheten utgör nu en betydande dd av verksamheten inom högskolan, vid vissa institutio­ner den hell dominerande delen.

Högskolans forskningsmiljö är således viktig inte bara för dem som är direkt verksamma där och utifrån gmndforskningens oeh forskamlbild-ningens perspektiv. Den är också en väsentlig fråga för de många myndig­heter och förelag som får vikliga forskningsuppgifter utförda inom högsko­lan.

För seklorsorgan och förelag är redan del faktum atl högskolan slår öppen för deras verksamhet en stor förmån. I praktiken har därtill olika finansiärer kommit all få ytterligare fördelar genom all högskolan också svarat för kostnader av skilda slag som är förknippade med deras verksam­het. Detta är inte rimligt. Det är ell livsvillkor för den gmndforskning och forskamtbildning som högskolan har ansvar för alt den extemfinansierade verksamheten slår för alla de kostnader som den föranleder.

Redan i föregående forskningsproposition angavs all principen om full kostnadstäckning skall tillämpas konsekvent inom högskolan fr. o. m. bud­getåret 1990/91. Det innebär att högskolan avlastas kostnader förknippade med verksamhet som bedrivs på uppdrag av bl.a. seklorsforskningsor-ganen. De förvallningsavgifler högskolorna i dag tar ul avser främst vissa kostnader på central nivå inom högskoleenhetema. Det är naturligt all en del av dessa medel efter beslut av högskoleslyrdsema disponeras av hög­skoleförvaltningarna. Ett system med full kostnadstäckning innebär emel­lertid att kompensation också ges för kostnader på fakultets- och institu­tionsnivå. Den förändrade kostnadsfördelningen bör således medföra all resursema ökar för de institutioner som med framgång tillför verksamhe­ten exlema medel. Som en följd av detta kan fakultelsanslagen disponeras för ändamål för vilka de är avsedda, nämligen gmndforskning och forskar­utbildning, och användas för ålgärder som prioriteras av berörda högsko­leorgan.

Den fulla kostnadstäckningen innebär inte att kostnadema för forsk­

ningen ökar. Del som ändras är fördelningen mellan olika finansiärer

inom och ulom högskolan. Den exakta storleken av de resursförstärkning­

ar för högskolan som härigenom kommer lill stånd är svår all uppskatta.

Universitet och högskolor har dock bedömt att fakultetsanslagen nu i

betydande utsträckning subventionerar den verksamhet som bedrivs ål

seklorsforskningsorganen. Den reella förstärkning som den konsekventa

regdtikämpningen innebär, blir givetvis av motsvarande omfattning.

Denna förstärkning av resursema för gmndforskning och forskamtbild­

ning ger möjligheter för högskoleorganen all på olika sätt förbättra forsk­

ningsmiljöema inom högskolan.

39

3.5.2 En särskild resurs till rissa fakulteter

Prop. 1989/90:90

Starkt bidragande tik den höga kvaliteten på svensk forskning är all i princip alla Statliga medel som anvisas för forskning skall fördelas och användas efler vetenskaplig kvalitetsprövning. Detta gäller och tillämpas otvetydigt inom forskningsrådsorganisalionen. Del måste också gälla för de mångdubbelt större resurser för forskning som direkt disponeras av universitet och högskolor. De beslutande organen inom högskolan tar i varierande utsträckning även andra än rent vetenskapliga hänsyn vid be­slut om fördelning och användning av anvisade medel för forskning och forskamtbildning. 1 många fall är detta del rätta och rimliga. En viss forsknings- och forskamlbildningsorganisalion behöver upprätt­hållas oberoende av tillfälliga variationer i den vetenskapliga verksamhe­ten. 1 andra fall kan dock hänsynen till den befintliga organisationen och de redan anställda forskama drivas för långt på bekostnad av nya idéer.

Särskilda åtgärder bör vidtas för att stimulera fakulletsorganen att i ökad utsträckning arbeta efler samma kvalitetskriterier som forskningsrå­den. Regeringen föreslår att särskilda medel anvisas till de humanistiska och malemalisk-nalurvetenskapliga fakultetema. Tillskottet omfattar budgetåret 1991/92 15 milj. kr. och budgetåret 1992/93 35 milj. kr., dvs. en sammanlagd bashöjning av 50 milj. kr. Syftet skall vara att stimulera dessa fakulteter lill insatser som vitaliserar den forskning på eget program­ansvar som bedrivs inom fakultetema och till resursfördelning som i högre utsträckning sker utifrån vetenskapliga kvalitetskriterier.

Medlen skall användas för koncentrerade förstärkningar för en tid av sex år. De som erhåller denna resurs skall kunna skapa kreativa forsknings­miljöer, så atl vetenskapliga resultat av god intemationell klass kan åstad­kommas. Resursen skall vara sammankopplad med en aktiv granskning av vetenskapliga resultat som är en följd av resursförstärkningen.

3.5.3 Ny arbetsform för forskning inom det materialvetenskapliga och materialtekniska området

Högskolans disciplinindelning är inte anpassad till forskningsområden som kännetecknas av en utpräglad tvärvetenskaplighet. Det finns därför behov atl utveckla nya samverkansformer. På samma gång krävs ell starkt projektledarskap i kombination med tydligt vetenskapligt ansvarslagande för den operativa verksamheten.

Materialteknik är ett område som lämpar sig för en tvärvetenskaplig ansats. Inför denna forskningsproposition har ell omfattande arbete ge­nomförts för all utröna de bästa fömtsättningarna för vetenskapligt goda ulvecklingsbelingelser inom detta område.

De behov som framförts i det omfattande utredningsarbetet har lett till

förslag om en ny form för forskning inom det materialtekniska och maleri­

alvetenskapliga området, s. k. tvärvetenskapliga konsortier. Med konsorti­

er avses i detta sammanhang dels ell antal specificerade ämnesområden

för forskning, dels gmpperingar inom olika högskolor som skall ulföra

forskningsarbetet. STU och det naturvetenskapliga forskningsrådet har

40

gemensamt förberett denna arbetsmodell. Regeringen beräknar förstärk-     Prop. 1989/90:90 ningen av den malerialvetenskapliga forskningen till 10 milj. kr. 1990/91, 20 milj. kr. 1991/92 och 20 milj. kr. 1992/93, dvs. en bashöjning med 50 milj. kr. vid periodens slut.

3.5.4 ökat stöd till kvinno- och jämställdhetsforskning

Vi lever i ett samhälle där de formella hindren för jämstäkdhet mellan kvinnor och män är undanröjda. En målmedveten satsning har också under de senaste årtiondena skett på reformer inom olika samhällsområ­den som gynnat en utveckling mot jämställdhet. Fortfarande återstår emdlertid myckel all göra innan vi får ett samhälle där den sneda makl-och arbetsfördelningen mellan könen är upphävd och där könsfördelning­en är betydligt jämnare inom alla samhällsområden.

Forskning om kvinnor och män ur ell kvinno- och jämslälldhelsperspek-liv och forskning om relationer mellan könen är omistlig i arbetet för all nå jämslälldhetsmålen. Den ger kunskap om ojämlikheter mellan könen som fortfarande finns kvar och analyserar orsakema lill de ojämlika villkoren. Därmed kan den också ge underlag för ålgärder som kan undanröja kvar­stående hinder.

I de forskningspropositioner som har lagts fram under 1980-lalel har jämställdhelsforskning hört lill de områden som prioriterats. Vid universi­tetet i Göteborg inrättades år 1982 en professur i kvinnohistoria. Genom 1984 års forskningsproposition tillkom fem forskartjänster i jämsläkdhets-forskning vid humanislisk-samhäksvelenskapliga forskningsrådet. Ytter­ligare en sådan tjänst inrättades senare där. Sedan den 1 juli 1987 finns vidare vid rådd en gästprofessur för en utländsk kvinnlig forskare.

Forskningsområdet har under senare år tilldragit sig ell ökat intresse och antalet avhandlingar med kvinno- och jämställdhelsperspektiv ökat. Rege­ringen anser därför att det nu är lämpligt alt ge denna forskning en fastare bas inom högskolan och föreslår att tre professurer i kvinno- och jämställd­helsforskning inrättas den 1 juli 1991. UHÄ kommer senare all få i uppdrag alt i samråd med berörda forskningsråd föreslå inriktning och placeringsort för tjänslema. I detta sammanhang bör givelvis kvinnoforskningens erfa­renheter tas tillvara. Två av tjänslema bör knytas till samhäksvetenskaplig fakultet och en till medicinsk fakultet.

Vid universitet och högskolor har fommorganisationema ulfört ett vik­tigt arbete och fungerat som en kontaktpunkt för kvinnliga forskare och forskarstuderande. Foras verksamhet har indirekt bidragit lill all förbättra både rekryteringen av kvinnor lill forskarstudier och arbetsvillkoren för kvinnliga forskare och forskarstuderande. Regeringen föreslår ett ökat stöd lill fora för kvinnliga forskare. Medel kommer även alt avsättas lill FRN för ett informationsprogram för jämslälldhelsforskningen.

3.6 Forskning vid de mindre och medelstora högskoloma

En gmndtanke i den sammanhållna högskola som infördes år 1977 är all

all verksamhet skall bygga på vetenskaplig gmnd. Fasla forskningsresurser

41

finns visserligen inte vid alla högskoleenheter, men forskning skall likafullt     Prop. 1989/90:90 bedrivas vid alla universitet och högskolor. Vid de mindre och medelstora högskoloma bedrivs verksamheten i projektform.

Forskningen har ökat dramatiskt i omfattning vid dessa högskolor under del senaste årtiondet. Ökningen hänför sig dock huvudsakligen lill upp­drag som utförs för näringslivet eller statliga myndigheter. Forskning på egel programansvar förekommer fortfarande endast i begränsad omfatt­ning. Genom 1987 års forskningsproposition tillkom särskilda medel för att stödja och utveckla forskningen vid de mindre och medelstora högsko­loma.

Endast en mindre del av lärarna vid de mindre och medelstora högsko­loma har genomgått forskamtbildning. Delta påverkar givetvis möjlighe­tema att utvidga forskningen vid dessa högskolor. Särskilda ålgärder bör därför vidtas för all låta lärare vid dessa högskolor fullfölja studier till doktorsexamen.

Inför denna proposition har en särskild utredning gjorts av frågor som rör forskning vid de mindre och medelstora högskolorna. De yttranden som företrädare för universitet och högskolor avgivit över denna utred­ning, visar att del nu föreligger goda fömtsättningar för forskningssamver­kan mellan högskoleenheter med fakultelsorganisalion och de mindre och medelstora högskoloma. Genom en utökad samverkan kan de samlade forskningsresursema inom högskolan, såväl personella som materiella, utnyttjas på bästa sätt. Inte minsl innebär del all de forskningsresurser som många av lärama vid de mindre och medelstora högskoloma utgör kan utnyttjas bättre än i dag.

En utveckling av detta slag är givelvis av stor betydelse inte bara för högskolan intemt utan också för del omgivande samhället, både lokalt, regionalt och nationellt. Som framhållits är forskningen inom högskolan av den största betydelse för samhällets utveckling i oUka avseenden. Ett bättre resursutnyttjande, vilket fömtsätter en bättre integrering av lärarna vid de mindre och medelstora högskoloma i den samlade högskolans forskningsarbete, är därför i allra högsta grad ell gemensamt intresse.

Förslagen i årets forskningsproposition innebär atl medel ställs till förfo­gande för olika forskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelsto­ra högskoloma. Tillskollen omfattar 10 milj. kr. budgetåret 1990/91, ytter­ligare 12 milj. kr. år 1991/92 och ytteriigare 8 milj. kr. år 1992/93, dvs. en sammanlagd höjning av basen med 30 milj. kr. Medlen skall stimulera lärare vid dessa högskolor att ansöka om forskningsstöd och projektanslag hos forskningsråd och andra forskningsfinansiärer. De kan också använ­das för stöd lik forskamtbildning av lärare vid de mindre och medelstora högskoloma. Den resurs som finns för forskningsstödjande verksamhet vid de mindre och medelstora högskoloma kommer därmed 1992/93 all vara drygt 40 milj. kr. Vidare föreslås all vissa lärare vid vårdhögskolorna får möjlighet all ansöka om medel för forskning ur en rörlig resurs för forskning inom medicinsk fakultet. Denna resurs skall under en övergångs­period även kunna användas till stöd för forskamtbildning av lärare vid vårdhögskolorna.

Vid sidan av de nämnda förslagen föreslås under del särskilda anslaget

42

för forskning inom skolväsendel vissa medel för all stimulera all kompe- Prop. 1989/90:90 lens, miljöer och nätverk byggs upp i anslutning lill läramtbildningama inom högskolan. Eftersom dessa utgör en stor del av utbildningarna vid de mindre och medelstora högskolorna kommer denna satsning även dessa högskolor till del. I propositionen (1989/90:76) om regionalpolitiken före­slår regeringen alt regionalpolitiska medel avsätts för forsknings- och utvecklingsarbete vid de mindre och medelstora högskolor som ligger i anslutning tik de regionalpolitiskt prioriterade regionerna.

Av avsnitt 1 framgår all forsknings- och utvecklingsarbete i Sverige är starkt geografiskt koncentrerat, särskilt lill Stockholmsregionen. Flera upp­gifter pekar på all forskning som fyller höga kvalitetskrav också kan ha en positiv betydelse för den ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen i en berörd region. Vid den försatta utvecklingen av forskningen vid de mindre och medelstora högskoloma och vård högskoloma bör hänsyn las lill detta förhållande. Utgångspunkten måste samtidigt vara all det skall råda en hög och likvärdig kvalitet inom hela den svenska högskolan.

3.7 Vetenskaplig utrustning och lokaler

Såväl forskningsråd som högskoleorgan bekostar inom ramen för sina anslag viss vetenskaplig utmstning. Genom de resursförstärkningar som under den kommande treårsperioden kommer både högskolan och forsk­ningsråden lill dd skapas utrymme för inköp av vetenskaplig utmstning.

Mer kostnadskrävande utmstning finansieras genom särskilda medd som fördelas av forskningsrådsnämnden. Regeringen föreslår nu att med­len för dyrbar vetenskaplig utmstning i anslutning till framför allt forsk­ningsrådsfinansierade projekt ökar med 120 milj. kr. 1990/91, 20 milj. kr. 1991/92 och 7 milj. kr. 1992/93 jämfört med anslaget 1989/90 (103 milj. kr.). De s.k. bankmedlen (200 milj. kr. per år 1987/88-1989/90) upphör nu. De har inneburit en betydande uppbyggnad av utmstningen vid vissa av högskoleinstitutionerna.

Självfallet är det mycket värdefullt all olika givare finner anledning att göra donationer lill universitet och högskolor, bl. a. för ulmstningsända-mål. Denna form av insatser har lång tradition i Sverige.

De vetenskapliga biblioteken är vikliga redskap för forskare i humanis­tiska ämnen. För atl öka inköpen vid biblioteken kommer därför anslagen till de humanistiska och teologiska fakulteterna all förstärkas.

Den ökande verksamheten inom högskolan bl. a. som följd av de många exlernfinansierade uppdragen har medfört lokalbrist och överbeläggning vid flertalet högskoleenheter. Många enheter har dessutom verksamhet förlagd lill äldre lokaler som inte möjliggör en effektiv resursanvändning eller erbjuder en acceptabel arbetsmiljö. Lokalbehoven finns emellertid i inte oväsentlig utsträckning på orter där olika restriktioner nu gäller för nybyggandet.

Regeringen föreslår atl byggnadsprojekt skall starta under den komman­

de planeringsperioden för marina centra i Asko och Krislineberg, för

ekologi vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] samt för matematik och informationstek­

nologi vid universitetet i Umeå.

43

3.8 Forskningsetik

Prop. 1989/90:90

De gmndläggande eliska principema är generella och gäller alla människor och hela samhället. Eliska regler kan i viss utsträckning komma lill uttryck i lagar och annan juridisk reglering. Eliska regler och eliska problem har dock en större räckvidd än vad som kan och bör läckas av formell reglering och föreskrifter.

Etik är inte något entydigt begrepp. Etik kan innebära försök all medvetandegöra och bearbeta de gmndläggande principer, normer och värden som ingår i moralen. Etiken blir moralens teori. Etik i denna betydelse handlar således om vårt förhållningssätt och vilka värderingar som ligger bakom våra ställningstaganden och beslut. Begreppet moral knyter däremot an tik människans praktiska och faktiska handlande. I det allmänna språkbmket använder man inte sällan termerna etik och moral synonymt. Ett etiskt handlande blir i denna betydelse detsamma som dt moraliskt riktigt handlande. Men termen etisk kan också avse motsatsen lill "icke-etisk". Etiska regler hålls med detta synsätt åtskilda regler som finns t. ex. i form av lagar. Frågor om etik inom forskningen kan på motsvarande sätt ha myckel varierande innebörd.

Regeringens gmndinställning är all de rättsliga och andra regler, som gäller för samhällelig verksamhet i övrigt, också skall gälla för forskningen. De eliska bedömningar av skilda slag som måste göras utanför den for­mella regleringen måste här liksom i samhället i övrigl göras av dem som på olika sätt berörs.

Det ligger ell långsiktigt värde i alt de regler som gäller för övrig samhällelig verksamhet också gäller för forskning. Det behövs emdlertid en successiv utveckling av den forskningseliska granskningen och diskus­sionen. Utbildning och information i forskningseliska frågor är ell viktigt led i denna utveckling.

3.8.1 Medidnsk-etiska frågor

Medicinsk forskning använder sig ofta av försökspersoner. De kun­skapsvinster forskningen kan leda till måste vägas mot de risker försöks­personer kan utsättas för. Människor måste få en rättvisande information om vad medverkan i forskningsprojekt innebär. För atl bevaka dessa frågor finns de medicinska forskningseliska kommiltéema vars uppgift är atl granska alla forskningsprojekt som innefattar försök på människa.

Dessa medicinska forskningseliska kommittéer har kontinuerligt fått en ökande arbetsbörda. Kommiltéema möter en rad principiella svårigheter i granskningsarbetet. Inte minsl gäller detta psykiatriska projekt, HlV-stu-dier och omvårdnandsforskning och projekt med samhäksvetenskapliga element.

De medicinska forskningsetiska kommittéerna har en gemensam sam­rådsgmpp i anslutning lill medicinska forskningsrådet.

Även utanför forskarsamhället finns organ som följer utvecklingen inom

området. Statens medicinsk-eliska råd är ett från del löpande regeringsar-

belel fristående organ, som skall följa utvecklingen inom medicinsk be-

44

handhng, teknik och forskning och ta upp medicinsk-eliska frågor ur ell     Prop. 1989/90:90 mer övergripande samhällsperspektiv.

3.8.2 Gen-etiska frågor

Vid sidan av de medicinska forskningsetiska kommiltéema följer hybrid-DNA-ddegalionen eliska frågor i anslutning till det gentekniska området. Om delegationen finner att ell planerat eller pågående projekt som använ­der hydrid-DNA-leknik är etiskt tveksamt skak detta anmälas lill regeringen eller berörd skyddsmyndighet.

Del nordiska utskottet för etik inom bioteknologin (Nordiska etikkom­mittén) inrättades av Nordiska ministerrådet 1988 och är ell referensorgan i eliska frågor inom bioteknologin. Kommittén beslår av två representanter för varje land. Sverige innehar för närvarande ordförandeposten. Kom­mittén har bl. a. sammanfattat debatten i de nordiska ländema om gentek­nik och de eliska frågor som förknippas med tekniken. Nordiska etikkom­mittén har också beslutat att gå igenom möjlig användning av genteknik på olika områden och behandla eliska problem som har samband med an­vändning av tekniken.

Regeringen har redan tidigare fått riksdagens bemyndigande atl medde­la föreskrifter om genteknikens användning på djur och växter. En kartlägg­ning av genteknisk forskning på djur och växter har överlämnats lill reger­ingen. Regeringen kommer senare i vår all lägga fram en proposition som reglerar tillämpningen på människan. Vidare kommer regeringen att besluta om direktiv för en parlamentarisk beredning för frågor som berör gentek­nikens tillämpningar i stort.

3.8.3 Etiska frågor inom andra forskningsområden

Vid övriga fakulteter är del antal forskningsprojekt som kan länkas vara i behov av etisk granskning av detta slag inte lika stort. Situationen är dock mycket olika från forskningsområde lill forskningsområde. Inom särskilt samhällsvetenskaplig och beleendevelenskaplig forskning är det givetvis vanligt atl forskningen utgår från människor och mänskliga förhållanden.

Inom exempelvis samhällsvetenskaplig forskning måste stundom myc­ket stora mängder dala om större eller mindre gmpper av individer samlas in. Sådan forskning är ofta avgörande för möjligheterna att förslå och förklara orsakema lill olika samhällsproblem. De personregister, som mås­te upprättas för forskning av detta slag, måste godkännas av dalainspek­tionen.

Regeringens redovisade inställning att inte särbehandla forskningen in­

nebär att register för forskningsändamål bör prövas på samma sätt som för

andra ändamål. Datalagen bör gälla generellt. Dalalagen kom lill år 1973

och framstår i flera avseenden som bristfällig och föråldrad. Den nyligen

tillsatta utredningen om översyn av datalagen (Ju 1989:02, dir. 1989:26)

avser alt la upp dalalagens förhållande till forskning, statistik och massme­

dier. Utredningen kommer att ha tillgång till forskningskompetens.

45

3.8.4 Djurförsöksetiska frågor

Prop. 1989/90:90

Regeringen har tidigare i proposition (1987/88:93) om djurskyddslag m.m. som behandlades vid föregående riksmöte tagit upp de särskilda etiska problem som är förknippade med djurförsök.

Atl använda djur för vetenskapligt ändamål innebär all två eliska prin­ciper kommer i konflikt med varandra. Å ena sidan finns kravet på ett gott djurskydd och å andra sidan de krav som humanitära och andra vikliga samhällsintressen ställer på kunskapen om oss själva och vår omvärld. Re­geringens inställning är all djurförsöken bara skak avse sådana fall där det är angeläget från allmän synpunkt atl försök utförs, bl. a. mot beaktande av betydelsen av den kunskap som kan vinnas med försöket.

De djurförsöksetiska nämndema som skak pröva användning av djur för vetenskapligt ändamål skak avstyra användningen av djur i djurförsök om del är möjligt alt få likvärdig kunskap genom andra metoder. I den medicinska och biologiska gmndforskningen kan djurexperiment ofta inte ersättas med altemativ tik djurförsök. Del är emellertid viktigt att i största möjliga utsträckning begränsa användningen av djur för vetenskapligt ändamål. En sådan begränsning uppnås dels genom den prövning som utförs av de djurförsöksetiska nämndema i varje enskilt fall, dels genom att utveckla nya altemativa mdoder lill djurförsök. Den centrala för­söksdjursnämnden (CFN) har lill uppgift alt verka för atl användningen av försöksdjur begränsas genom all främja utveckling av altemativa meto­der. Riksdagen har även fortlöpande anslagit resurser lill nämnden för all främja utvecklingen av altemativa och kompletterande metoder till djur­försök. Ytterligare resurser föreslås i denna proposition.

3.8.5 Utveckling av den etiska granskningen

Forskarsamhället har utformat vissa allmänna forskningsetiska principer. Vid ell möte med World Medical Association i Helsingfors år 1964 upp­ställdes ell antal rekommendationer för etiska ställningstaganden i medi­cinsk forskning. Dessa reviderades år 1975. Med utgångspunkt i bl. a. denna reviderade Hdsingforsdeklaration har humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet (HSFR) samt delegationen för social forskning (DSF) ut­format regler efler vilka deras etikkommittéer arbetar.

Under de senaste åren har medvetenheten om de forskningsetiska pro­blemen förstärkts. De förslag som den forskningseliska kommilléen har presenterat har medverkat lill detta. Det finns numera också god erfaren­het av forskningsetisk prövning med lekmannainflytande i granskning­sverksamheten. Inom forskarsamhället finns en stor medvetenhet om forsk­ningseliska problem och om det ansvar dessa för med sig. Del finns också en klar beredskap all fortsätta utvecklingen av granskningsförfarandel.

En utbyggnad av den forskningsetiska granskningen inom forskarsam­

hället är, enligt regeringens mening, viktig för alt ytterligare bygga upp del

nödvändiga förtroendet mellan forskningen och medborgarna. Utform­

ningen av olika typer av rådgivande och beredande kommittéer ankommer

på de beslutande organ som finns. UHÄ i egenskap av tillsynsmyndighet för

46

högskolan, forskningsråden och andra myndigheter har alla ansvar för atl     Prop. 1989/90:90 forskningseliska frågor uppmärksammas och all forskningen på ell rimligt och betryggande säll prövas ur disk synpunkt. DNA-ddegalionen och statens medicinsk-eliska råd har i uppgift all följa utvecklingen inom sina respektive områden saml atl hålla regeringen underrättad om denna.

Möjlighetema all alls bedriva forskning hör intimt samman med att medborgama kontinuerligt informeras om forskningsresultat och forsk­ningsprocesser. Allmänhetens frågor kan också leda lill all forskama får möjlighet att ifrågasätta problem och metoder i forskningsverksamheten. I den forskningsetiska granskningsorganisationen bör fömtsättningar för ett utvidgat samspel mellan forskare och allmänhet finnas.

47

4 Det samhällsstyrda forsknings- och

Prop-1989/90:90

utvecklingsarbetet

I de flesta länder stöds forskning som utifrån ett visst samhällsområde eller en viss sektor är inriktad på all klargöra mål, beskriva samhälleliga missförhållanden i ljuset av dessa, pröva länkbara ålgärder samt utvärdera resultaten av insatsema inom området. Formema för såväl den samhälleli­ga slymingen som finansieringen och utförandel av denna forskning vari­erar dock från land lill land.

I Sverige stöds denna områdesorienlerade forskning, den s. k. seklors­forskningen, av en stor mängd forskningsfinansierande organ och myndig­heter under de olika departementen. Varje samhällssektor har därmed ansvar för all bedöma, formulera, initiera och finansiera sina egna forsk­nings- och utvecklingsbehov. Sveriges forskningspolitik utgår vidare från all all forskning skall utföras inom universitet och högskolor. Därför har med vissa undanlag, inga speciella forskningsinstitut tillskapats, så som skett i vår omvärld. Den svenska modellen innebär således ofta all seklors­forskningen beställs och finansieras från ett organ medan den utförs av etl annal, i många fall universitet och högskolor. Seklorsforskningen och annan extemfinansierad forskning påverkar därmed i hög grad högsko­lans resurs- och arbetssituation.

På den nationella nivån förelägger regeringen riksdagen forskningspro­positioner vart tredje år omfattande ak statligt finansierad forskning. I detta sammanhang finns del oekså möjligheter atl göra förändringar som har betydelse för forskningens relevans för olika samhällsområden. Del är också möjligt att förskjuta forskningen och utvecklingsarbetet i riktning mot mer eller mindre av forskning på egel programansvar eller uppdrags­forskning med omedelbar samhällsrelevans.

Regeringen föreslår, som framgått tidigare i denna proposition, dels atl medel överförs från vissa sektorsorgan för atl tillskapa etl leknikvelen­skapligl forskningsråd, dels all delegationen för social forskning och dele­gationen för invandrarforskning ombildas till ell socialvetenskapligt forsk­ningsråd. Därmed bör den gmndläggande forskningen inom dessa områ­den kunna stärkas högst betydligt. I de departemenlsvisa avsnitten (11 23) föreslås även vissa andra överföringar från seklorsorgan lill fakullds­anslag och råd.

I syfte all kvalitativt stärka den sektoriella forskningen och förbättra samspelet mellan forskningsfinansiärema seklorsorganen och hög­skolan lämnar regeringen vidare förslag om

ökad långsiklighet och bredd i medelstilldelningen

översyn av seklorsorganens besluts- och beredningsprocesser

vissa stmkturförändringar

4.1 Forskningssamordningen i vår omvärld

Det finns stora variationer mellan OECD-länderna när del gäller den

politiska nivån för beslut i forskningsfrågor. I vissa länder finns särskilda

forskningsdepartement. 1 Förbundsrepubliken Tyskland skapades i början

49

4   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

av 1970-lalel Bundesminislerium för Forschung und Technologie, som på     Prop. 1989/90:90 den federala nivån har ansvar för forskning inom aka områden och ett direkt ansvar för vissa forskningsprogram. Frankrike har också i över tio år haft ett särskilt departement för forskning och teknologi.

1 ett par andra länder. Japan och Storbritannien, har avsaknaden av ett särskilt departement och en minister med ansvar för samordning av forsk­nings- och teknologifrågorna inneburit etl ökat ansvar för premiärminis-lem. 1 Japan presiderar premiärministern över vetenskaps- och teknologi-rådet, ett på papperet konsultativt organ men i praktiken bestämmande. 1 Storbritannien har premiärministern med hjälp av den vetenskapliga råd­givaren ökat sill inflytande över forskningspolitiken under senare år.

I USA samordnar presidentens organ för velenskapsfrågor, Office of Science and Technology Policy, forskningsaktivitetema.

I de länder som har särskilda departement för forsknings- och teknolo­gifrågorna finns, fömtom den egna budgeten, även offentliga medel under andra departement. 1 Frankrike för man varje år samman samtliga resur­ser för FoU i ell tillägg till regeringens budget och vid två tillfällen, åren 1982 och 1985, har särskilda forskningspropositioner omfattande all forsk­ningsverksamhet lagts fram. I Förbundsrepubliken Tyskland presenteras vart fjärde år hela den federalt finansierade verksamheten, vilken sedan diskuteras i Förbundsdagen. I varken USA eller Storbritannien diskuteras eller las beslut om en särskild forsknings- och ulvecklingsbudgel. Forsk­nings- och utvecklingsarbetet behandlas här som en del av verksamheten under de respektive departementen och myndigheterna.

Det kan finnas flera anledningar lill alt många länder inte har en särskild forsknings- och ulvecklingsbudgel. En trolig sådan är alt man inte vill skilja på forskning som syftar lill all lösa olika sektorers problem och sektorernas övriga verksamhet. En annan kan vara alt, trots många försäk­ringar om viklen av forskning och teknologiutveckling, denna inte fått del genomslag som man kanske skulle kunnat vänta.

1 Sverige presenteras sedan 1982 den statligt finansierade forskningen och utvecklingen samlat i särskilda forskningspropositioner till riksdagen vart tredje år.

4.2 Sektorsforskningens uppgifter och omfattning

Den svenska modellen, där enskilda sektorer lar ett egel ansvar för långsik­tig kunskapsuppbyggnad, har ell stort värde. Inom snart sagt alla samhälls­sektorer finns problem och olillfredsläkda behov till vilka forsknings- och utvecklingsarbete kan bidra att finna lösningar. Ökad kunskap behövs för atl vi skall kunna fördjupa och stärka vår välfärd, öka vår produktion, förslå den kulturella miljö vi lever i, utnyttja våra naturresurser bättre och samtidigt bevara en god miljö.

Del seklorsfinansierade forsknings- och utvecklingsarbetet utgår i första

hand från problem som är identifierade av och relevanta för den berörda

samhäkssektom. Seklorsforskningen innebär därför inte sällan satsningar

på nya områden av tvärvetenskaplig karaktär, där högskolans indelning i

50

discipliner kan vara ett hinder för att denna forskning av egen krafl skall     Prop. 1989/90:90 kunna etablera sig inom högskolan.

Även om det ligger i den tillämpade forskningens natur atl samhäksre-levansen är ell avgörande kriterium vid val mellan olika projekt får avkall inte göras på kraven på en god vetenskaplig kvalitet. Ingen sektor är betjänt av dålig forskning.

För att seklorsforskningen skak fylla sitt syfte krävs naturligtvis att forskningsresultaten sprids lill beslutsfattare och verksamma i den aktuella sektom. Forskningsinformationen kan förbättras väsentligt på denna punkt.

Som underlag för denna proposition har en inventering och kartläggning av svensk seklorsforskning gjorts (Ds 1989:3). Rapporten har remissbe­handlats och en remissammanställning finns tillgänglig inom statsrådsbe­redningen.

1 kartläggningen, som avser budgetåret 1987/88, ingår såväl de stora forskningsfinansierande sektorsorganen som myndigheter med forsknings­uppgifter, statliga forskningsinstitut och de departementsanknutna forsk­ningsorganen. En särskild redovisning görs av den svenska kokeklivforsk-ningen. I redovisningen ingår såväl forsknings- som utvecklingsverksam­het. Av kartläggningen framgår all den på detta säll definierade seklors­forskningen budgetåret 1987/88 uppgick tik knappt 4,5 miljarder kronor. Av de drygt 100 myndigheter som ingår i undersökningen svarar 10 styc­ken för drygt 3 miljarder kronor eller ca 75% av den totala omfattningen. Detta innebär alt del finns ett stort antal myndigheter som var och en disponerar myckel små resurser. Styrelsen för teknisk utveckling är den största enskilda finansiären.

Av de medel som redovisas i kartläggningen avsattes drygt en femtedel, 890 milj. kr., till universitet och högskolor och av dessa avsåg 86% tradi­tionella projektanslag medan 14% var basstöd och tjänster. Av projektan­slagen avsåg närmare hälften anslag med en lidslängd om mer än två år. Som jämförelse kan nämnas att forskningsråden och Riksbankens Jubile­umsfond samma år gav anslag på 520 milj. kr. tik universitet och högsko­lor.

Såväl slödels omfattning som dess inriktning, där vissa organ ger 100% av sina forskningsmedel till långsiktig kunskapsuppbyggnad i högskolan medan andra uteslutande ägnar sig åt eget utvecklingsarbete, visar på seklorsforskningens stor diversifiering.

4.3 Ökad långsiktighet och bredd i medelstilldelningen

Regeringen har i de senaste forskningsproposilionema betonat behovet av

långsiktigt forskningslöd med sektoriella medd. Kartläggningen av svensk

sektorsforskning visar atl knappt 6% av de totala sektorsforskningsresur-

sema eller 245 milj. kr. utgick som långsiktigt stöd budgetåret 1987/88.

Långsiktigt stöd definieras då som särskilt inrättade tjänster vid universi­

tet och högskolor, olika typer av s. k. basstöd, dvs. medel som mer ospecifi­

cerat tilldelas institutioner eller högskolor och slutligen projektmedel som

vid beslutslillfället ges en varaktighet av mer än tre år.

51

Långsiktigheten varierar stort mellan olika forskningsorgan, men del     Prop. 1989/90:90 finns uppgifter som tyder på att dessa satsningar har ökat över tiden. I syfte all bygga upp stabila forskarmiljöer och stimulera fri och kreativ forskning anser regeringen det mycket angelägel att denna utveckling fortsätter och all de resurser som avsätts till långsiktigt stöd kan öka.

Regeringen anser vidare atl åtminstone de stora seklorsorganen bör stödja vissa större och bredare projekt där stor frihet lämnas ål forskama. Genom delta ökar möjligheten atl fömtse och kanske också ge lösningar ål morgondagens problem.

4.4   Sektorsforskamas knytning till högskoleinstitutionerna

Alla som är verksamma inom högskolan har oavsett hur deras tjänster är finansierade högskolan som arbetsgivare. Den enhetliga tjänsteorga­nisationen inom högskolan innebär att de anställda normall har tjänster där de kan medverka i alla förekommande arbetsuppgifter inom högskolan beroende på sin individueka kompelens.

Detta innebär att skyldigheten atl medverka i högskolans undervisning finns för alla som är anställda på lärar/forskartjänsler inom högskolan oavsett hur tjänsten finansieras. Ingen annan maximering finns än de i avtal inskrivna undervisningslaken och de överenskommelser som görs mellan högskolan och exlema finansiärer.

En gmndtanke inom den svenska högskoleorganisationen är all de loka­la högskoleorganen har ansvaret för hur arbetet läggs upp och utförs. Högskolan är ansvarig för den samlade verksamheten, vilket innebär ell ansvar för att såväl utbildning som uppdragsverksamhet fungerar väl.

Kostnadema för forskamtbildning skall normall belasta högskolans fa-kukelsanslag, medan kostnadema för den gmndläggande högskoleutbild­ningen skall rymmas inom högskolans anslag för detta ändamål. Överens­kommelser kan dock träffas mdlan högskole- och seklorsorgan om alt vissa personella resurser, som finansieras av seklorsorgan, får användas l.ex. inom forskamtbildningen.

Del är av stort värde för alla berörda högskolan, de studerande, lärama själva och exlema intressenter all alla kompetenta lärare kan utnyttjas inom såväl högskolans gmndläggande utbildning som forskamt­bildningen. Även om redan i dag forskare, som finansieras med anslag från sektorsorgan, engageras för högskolans olika göromål bör dessa kvalifice­rade personer kunna användas i betydligt ökad utsträckning framför allt för handledning inom forskamtbildningen. Institutionsledningarna har ell ansvar för att så sker. Detta bör också på sikt leda lill en bredare rekryte­ring av forskarstuderande till de samhällsområden som sektorsforskningen arbetar med.

4.5   Översyn av sektorsorganens besluts- och

beredningsprocesser

Besluts- och beredningsprocessema inom seklorsorganen är helerogena

och kan i vissa fall vara svåra all följa. För all underiätta kontakterna

52

mellan forskarsamhället och berörda sektorer kommer regeringen all inili-     Prop. 1989/90:90

era en översyn av seklorsorganens besluts- och beredningsformer. Syftet är

dels all skapa en större homogenitet och därmed underlätta för de forskare

som söker medel från flera olika organ, dels att stärka den vetenskapliga

kvalitetsgranskningen. För seklorsforskningens framtid är det viktigt all

höga kvalitetskrav ställs på de forskningsprojekt som finansieras med

dessa medel.

4.6 Förslag till organisatorisk fömyelse

Antalet organ som finansierar eller utför sektorsforskning är myckel stort. Vissa av dessa ingår i departementsorganisationen och är inte självständi­ga myndigheter.

Regeringen anser atl de sektoriella intressena i första hand bör tillgodo­ses genom ell samspel mellan forskare och seklorsinlressen ulan regering­ens närmare inblandning. Regeringen eller organ som är knutna till depar­tementen bör därför inte ha lill uppgift all efler ansökan fördela medel lill forskare.

Det är bl. a. mol den bakgmnden som regeringen föreslår all delegatio­nen för social forskning (DSF) samt delegationen för invandrarforskning (DEIFO) slås samman och bildar ett självständigt socialvetenskapligt forskningsråd under socialdepartementet.

Vidare bör delegationen för arbelsmarknadspolilisk forskning (EFA) omvandlas till en expertgmpp för arbetsmarknadspoliliska utvärderings-studier, medan humanistisk-samhäksvdenskapliga forskningsrådet tillde­las medel för arbetsmarknadsforskning.

Visst stöd lik aids-forskning har anvisats under anslag under socialde­partementels huvudlitid. Medel för detta ändamål föreslås fortsättnings­vis beräknas under anslagen till medicinska forskningsrådet respektive socialvetenskapliga forskningsrådet.

Delegationen för jämställdhetsforskning (JÄMFO) har bl.a. tik uppgift all initiera och följa saml bereda ärenden om stöd lill jämslälldhelsforsk­ningen inför regeringens beslut. Delegationen skall också följa frågor som rör rekryteringen av kvinnor till forskningen och de kvinnliga forskarnas villkor. Att sprida resultat från jämslälldhelsforskningen är en annan av JÄMFO:s uppgifter.

Frågor om skillnader mellan kvinnor och män och därmed också jäm-slälldhelsaspekler är inte isolerade lill ett område eller en sektor. Regering­en anser del angelägel all forskning med kvinno- och jämställdhelsper­spektiv uppmärksammas och stöds av samtliga råd och seklorsorgan. Regeringen anser vidare all det naturligen bör ligga på varje högskoleenhet och instkution atl aktivt verka för atl del blir en jämn könsfördelning i forskarrekryteringen.

Som framgår av föregående avsnitt anser regeringen att tre professurer

bör inrättas i kvinno- och jämställdhelsforskning. Samtidigt föreslås en

förstärkning av fora för kvinnliga forskare och särskilda medel till forsk­

ningsrådsnämnden (FRN) för ett informationsprogram för jämsläkdhels-

forskningen. Som en konsekvens av att regeringen eller organ direkt knut-

53

na lik departementen enligt vår mening inte bör fördela medel tik forskare     Prop. 1989/90:90 och med hänsyn lill de föreslagna resursförstärkningarna inom högskolan och FRN föreslår regeringen all JÄMFO upphör med utgången av juni 1991.

Även delegationen för forskning om den offentliga sektom föreslås upp­höra. En beredning kommer all ske för att utröna lämpliga former för en mer omfattande satsning på forskning om den offentliga sektom.

Vad gäller de statliga insatsema i kulturlivet har dessa lång tradition i Sverige inom museiverksamhet, arkivväsende och kulturminnesvård. Det­samma gäller för teater, opera och senare även film.

Dessa insatser har sällan haft stöd i en egeninitierad forskning. 11987 års forskningsproposition skedde emellertid en viss satsning på forskning inom kulturområdet. Regeringen anser all de statliga kullurinsalsema ytterligare kan utvecklas om etl forskningsansvar byggs upp inom denna sektor. I denna proposition lämnas förslag om en förstärkning av den kullurinriklade FoU-verksamhelen.

I delta sammanhang bör del vidare noteras som positivt all vissa sek­lorsorgan, t. ex. arbelsmiljöfonden och byggforskningsrådel också finansi­erar forskning kring historiska utvecklingsförlopp.

54

5 Forskning för kultur

pp- i 

989/90:90

Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet ger ell betydelse­fullt underlag för inriktningen av del kulturpoliliska reformarbetet. De är också ell angeläget inslag i utveckling av kullurverksamhdema som såda­na, alkifrån teknik för bevarande lill initilativ lill fömyelse.

För all förbättra insatsema inom kulturområdet krävs ett brett kun­skapsunderlag från forskning såväl inom humaniora och samhällsveten­skaper som inom naturvetenskaper och teknik. För vitalisering av del konstnärliga skapandet i sig är vidare del konstnärliga utvecklingsarbetet inom högskolan av gmndläggande betydelse.

I delta avsnitt ges en orientering om regeringens förslag lill förstärkning­ar inom den egentliga seklorsforskningen inom kulturområdet. Fem områ­den berörs:

kulturrådels stöd till främst kulturpedagogisk och kultursociologisk forskning

arkivens forskning

forskning för kulturmiljövårdens behov

museemas forskning

den samiska forskningen

5.1 Kulturpolitikens behov

1974 års kulturpolitiska beslut och de reformer som utgått från detta har rönt uppmärksamhet på skilda sätl och långt utanför Sveriges gränser. I årets budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10) har regeringen redo­visat en utvärdering av svensk kulturpolitik som genomförts inom ramen för arbetet i Europarådet. Denna är för den förda politiken ytterst positiv. Det kan noteras all de utländska bedömama anser att vi lyckats utforma en politik som verkar i de kulturpoliliska målens riktning.

Europarådsgmppens positiva iakttagelser kan framstå som överraskan­de för många. Den kulturpoliliska debatten på hemmaplan förs ju av naturliga skäl mot bakgmnd av de svårigheter som upplevs av dem som är verksamma på kulturområdet eller i förhållande till de budgetförslag som lämnais. Gmppens rapport innehåller viktiga påpekanden som bör bli föremål för en bred diskussion inför kommande ställningstaganden på del kulturpoliliska området. Bl. a. framhålls behovet av alt ytterligare priorite­ra insatser för all höja den konstnärliga kvaliteten och bredda publikin-tressel.

Uppföljningen av den redovisade rapporten är ett av flera skäl för en

förstärkning av forskningsinsatsema på det kulturpoliliska området. Ell

annal skäl är den nya roll som har vuxit fram för kulturpolitiken - under

perioden från år 1974 och med särskild styrka under 1980-talel. Medan

gångna liders kulturpoktik ofta har haft vad man kan kalla "mecenatin-

riklning", har dagens politik mera medvetet haft strategisk inriktning.

Mecenaten ger bidrag lill del han älskar och avslår från atl stödja det för

honom likgiltiga eller oönskade. Som norm för en offentlig kulturpolitik

har denna "mecenatsyn" blivit alltmer föråldrad, och i dess ställe har

55

politiken koncentrerats på områden och lill former som setts utvecklings-     Prop. 1989/90:90 bara. Att det som får stöd vinner gillande är bra men inget villkor för all stödet skall ges. Statliga kullurbidrag lämnas i syfte all utvecklings- och förändringsprocesser skall komma i gång snarare än för all täcka uppkom­na underskoll.

En kulturpolitik som har dessa strategiska uppgifter måste för all bli framgångsrik gmndas på gmndliga och i kritisk debatt prövade kunskaper om efTekterna av de insatser som gjorts, vilka resultat som kan vara möjliga all nå och vilka hindren för måluppfyllelsen är. Den kukurpolili-ska forskningen får mot bakgmnd av del sagda en central roll. Denna blir inte mindre av alt den också måste omfatta konstnärliga verksamheter som mer än andra präglas av kreativitet och som mindre än många andra kan förses med enkla mälinslmment eller få tillgång lill entydiga och allmänt accepterade mätvärden.

Sektorsforskningen inom kukurområdet syftar alltså bl. a. till atl skapa underlag för politiken. Del vore dock all inskränka dess syften atl enbart hänvisa lill en relation lill det politiska beslutsfattandet. Lika viktigt är atl forskningen blir ett redskap för kulturverksamheternas utveckling, oavsett om de görs lill föremål för politiska bedömningar.

Vid sidan av konslnärsskapels villkor gmndar sig kukurens ställning i hög grad på efreklivilelen, kunskaperna och insiklsfukhelen hos dem som har det offentliga uppdraget all svara för förmedlingen av medel lill kulturarbete, att företräda kulturaspekterna i samhällsplaneringen vill uppfattad och som har ansvar för hur kulturarvet vårdas. Kunskaps­uppbyggnaden inom dessa verksamheter måste ses som ett betydelsefullt led i strävandena all stärka kullurens ställning.

Regeringen föreslår alt anslagen lill forskning inom kulturområdet ökar med sammanlagt 18,5 milj.kr. underlreårsperioden. Den forskning som nu ler sig mest angelägen all utveckla kan sammanfattas enligt följande.

5.2 Forskning om kulturpolitikens fömtsättningar

Kulturrådet har under treårsperioden disponerat en ram om sammanlagt cirka 700000 kr. för forsknings- och utvecklingsinsatser. Viss del av dessa medel har disponerats för utvecklingsverksamhet vid museema.

Bl.a. inom ramen för dessa resurser har kulturrådet salsal på bevakning och uppföljning av kulturpolitiskt relevant forskning inom universiteten. Kulturrådet har också medverkat i arbetet med all la fram gmndläggande statistik om kullurvanor och kukurmönsler.

Kulturrådet har i sin redovisning formulerat behoven av ökade kunska­per som gmnd för fortsalla kulturpolitiska insatser. Del gäller särskilt betingelserna för människors engagemang i kulturverksamheter och fömt­sättningama för kullumlbudels geografiska spridning. Enligt regeringens uppfattning är det nu angeläget att kukurrådel kan ta ell vidare ansvar för forskning inom dessa områden. Rådet bör därför få ökade resurser för detta.

Den kullurpedagogiska och kullursociologiska forskning som kulturrå­

det bör la ell ansvar för rymmer vikliga moment av utvärdering av den

56

hillills förda kukurpoliliken. Del är också av stor betydelse för bedöm-     Prop. 1989/90:90 ningen av frågor om kvaliteten i kulturverksamheterna och de pedagogiska kraven på den verksamhet som syftar lill att nå nya gmpper.

Inte minst för studieförbundens arbete bör kunskapsuppbyggnaden inom detta område vara av strategisk betydelse. Del är därför naturligt att kulturrådet preciserar projeklinriklning och forskningsgenomförande i en diskussion med förbunden.

För forskning inom detta område beräknas en ökning med 0,4 milj. kr. för budgetåret 1990/91 och 0,5milj. kr. för budgetåret 1991/92.

5.3    Forskning för arkiven

Regeringen avser att inom kort förelägga riksdagen en samlad proposition om arkiv, med bl.a. ell förslag lill arkivlag. I del sammanhanget avses arkivväsendets långsiktiga frågor bli behandlade.

För arkivens uppgifter både när del gäller bevarande och tillgänglighet har forskning en stor betydelse. Del gäller framför allt för all utveckla syslem och metoder som gör alt ny teknik kan las i anspråk för all med höga besländighelskrav klara lagringen av stora informationsmängder på andra medier än papper. Del gäller också för alt utveckla ADB-baserade system för nya typer av söksystem och ingångar i arkiven.

Riksarkivet har också haft resurser för all tillsammans med flera andra myndigheter inom utbildningsdepartementels område driva etl särskilt forskningsprojekt om bevarande av äldre papper med dålig kvalitet. Detta arbete bör fortsätta.

Arkivens verksamhetsforskning bör enligt regeringens mening ges en ökad ram. Inom denna bör också rymmas en viss förstärkning till forsk­ning inom dialekt- och ortnamnsarkiven saml svenskt visarkiv (DOVA).

För forskning inom riksarkivets område beräknas ökningar av anslaget med 1 milj. kr. för budgetåret 1990/91 och med 2 milj. kr. för vardera bud­getåren 1991/92 och 1992/93.FörDOVAberäknas ett anslag på 0,5 milj.kr. för budgetåret 1992/93.

5.4    Forskning för kulturmiljövården

För att hantera vår kullurs historiska arv i den yttre miljön krävs kunska­per inom såväl humaniora som teknik, inom såväl kulturvård som miljövård. Den modema kulturmiljövården måste i ell samlat perspektiv hävda kulturvärdena i markanvändning, bebyggelseutveckling och resurs­hushållning. För detta krävs kunskaper både om vad kulturmiljövärdena representerar och om hur deras intresse kan hävdas mest efTektivl.

Riksanlikvarieämbetd har det samlade ansvaret för kulturmiljövårdens

forskning. Under den innevarande treårsperioden har ämbetet byggt upp

program för bl.a. forskning om luflföroreningamas och försurningens

nedbrytning av kullurminnen och kulturföremål. De insatser som hittills

gjorts har visat goda resultat. För den nu aktuella perioden bör kultur-

miljöforskningen förslärkas kraftigt. Del är särskilt tre områden som kom­

mer i förgmnden för salsningama, nämligen:

57

forskning om luflföroreningamas och försumingens nedbrytning av kul-     Prop. 1989/90:90 turminnen och kulturföremål,

forskning om landskapels kulturvärden samt

forskning om bebyggelsemiljöns förändring.

Del första området innebär en vidareutveckling av det arbete som inleddes budgetåret 1986/87 och som har givit nya insikter om förtoppen bakom luftföroreningamas nedbrytningsmekanismer. Det har också nyan­serat bilden av de komplicerade orsakssammanhangen.

Del andra forskningsområdet är inriktat mol att utveckla metoder och handlingslinjer all identifiera landskapels kulturvärden och visa hur man konkret skall göra för att ta hänsyn lill dem i den snabba omvandling som kulturlandskapet nu genomgår.

Det tredje området innehåker byggnadsvårdens maleriallekniska av­snitt, något som är centralt i all praktisk byggnadsvård. Del rymmer också ell forsknings- och utvecklingsarbete om faktorema bakom bebyggelsens utveckling relaterat till målen för kulturmiljövården. Riksantikvarieämbe­tet har i sin anslagsframställning tagit upp gmndläggande frågor i sam­hällsplaneringen om hur de allmänna och enskilda intressen som knyts till städemas bebyggelse kan ge ekonomiska fömtsättningar för bevarande.

Regeringen vill i detta sammanhang även betona den del av ansvaret för kullurmiljöforskningen som tillkommer bl.a. statens råd för byggnads­forskning.

Inom detta område beräknas anslaget öka med 2 milj.kr. budgetåret 1990/91 och med 4 milj. kr. vardera året 1991/92 och 1992/93.,

5.5   Museemas forskning

Museema är i gmnden inriktade på att bygga upp och förmedla kunskaper och insikter. Museemas forskning bör ha som sin främsta uppgift alt utveckla den informaiion de bedriver genom främst insamling och vård av samlingar, genom dokumentationsarbete, malerialpublikalioner och ut­ställningar.

Landets museiväsende har vikliga frågor all lösa både vad gäller sam­lingamas vård och den utåtriktade verksamheten. I detta arbete har de fem ansvarsmuseema statens konstmuseer, statens historiska museer, natur­historiska riksmuseet. Nordiska museet och folkens museum - etnografi­ska - en ledande uppgift. En särskild resurs bör byggas upp för museivä­sendets forskning under perioden.

Regeringen behandlar forskningen vid naturhistoriska riksmuseet i del följande i avsnitt om gmndläggande miljöforskning.

För forskning inom de övriga museema föreslås en ökning med 0,8 milj.kr. budgetåret 1990/91, ytteriigare 0,5 milj.kr. 1991/92 och 0,5 milj.kr. 1992/93.

5.6   Samisk forskning

Samefondens kulturddegalion disponerar vissa medel för särskilda stipen­

dier lill forskning av intresse för den samiska befolkningen. 1 årets bud-

58

getproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10) har regeringen föreslagit insat-     Prop. 1989/90:90

ser för samisk kultur och utbildning som föranleds av den översyn av den

samiska kulturens bestånd och utveckling som redovisats i rapporten (Ds

1989:38) Saemien kultuvre Same kulluvra Samisk kultur. En viktig

punkt i utredningen är en plädering för all kunskapema om det samiska

språkels ställning måste ökas. Den kunskapen är gmndläggande både för

en värdering av samekulturens möjHgheter till överlevnad och för att ge

gmnd för insatser för all stödja den.

Resursema för kulturdelegationens forskningsverksamhet bör därför ut­ökas. Därigenom ges samefonden möjligheter alt ta del ekonomiska ansva­ret för en särskild forskning om det samiska språket.

Resursema för den samiska forskningen ökar med 0,5 milj.kr. fr.o.m. budgetåret 1990/91.

59

6 Forskning för ökad välfärd

Prop. 1989/90:90

Ett utmärkande drag för del nutida svenska samhället är del sociala trygghetssystem som har byggts upp under 1900-lalet. I många avseenden var lagen om allmän folkpensionering och lagen om arbelsskadeförsäkring genombrott för principer framför allt tanken alt alla medborgare skall vara delaktiga i ett socialförsäkringssystem som därefter kommit all karaktärisera Sverige.

Ytterligare ell kännetecken för Sverige men ingalunda för flertalet andra samhällen är alt arbetslöshet inte accepteras. Principen om den fulla sysselsättningen har fått sill praktiska genombrott i Sverige och är en gmndläggande utgångspunkt för regeringens politik. En sådan politik ger fömtsättningar för en utjämning av inkomster och levnadsbetingelser medborgama emellan. Under en lång följd av år har också inkomstklyftor­na i Sverige minskal.

Utjämningen i ekonomiskt avseende har sammanfogals med en bety­dande utjämning av andra levnadsvillkor, t. ex. hälsa, utbildning och boen­de. Den ofTentligl organiserade hälso- och sjukvården, skolan och den högre utbildningen liksom samhällets stöd till bostadsförsörjningen har här spelat en utomordentligt viktig roll.

Den svenska välfärdspolitiken har också, inte minsl när det gäller ut­byggnaden av den ofTentliga sektom, haft stor betydelse för jämställdheten mekan kvinnor och män.

Svensk välfärdspolitik syftar till all skapa etl öppet samhälle, där vi män­niskor känner trygghet och där våld och annan brottslighet minskar.

Det svenska samhället är i många avseenden ell gott samhälle. Trots detta finns del oroande tendenser. Ohälsa och sjukdomar ökar för vissa gmpper och skillnaderna i hälsa och livslängd ökar. Sjukfrånvaron har ökat de senaste åren liksom antalet arbetsskador. På arbetsplatsema finns det fortfarande många problem och orättvisor. Trots en hög efterfrågan på arbetskraft de senaste åren har vissa gmpper av människor svårigheter atl få arbete.

Invandrama har, delvis av ganska naturliga skäl, svårare än majoritets­befolkningen att få en fast förankring på arbetsmarknaden och i samhälls­livet i övrigl. Bristande språkkunskaper och kulturella olikheter kan för­svåra kontakten mellan invandrare och svenskar. Detta leder till att alltför många invandrare inte blir delaktiga i den svenska samhällsutvecklingen.

Brister i välfärden ger sig lill känna genom påfrestningar på befintliga trygghetssystem och vårdslmkturer. Ofta härrör emellertid hälsoproblem och välfärdsbrisler från förhållanden som styrs av faktorer utanför den sektor där de kommer till uttryck. För all finna goda lösningar behövs då integrerade kunskaper från olika livsområden och samhällssektorer saml ökad kännedom om människors totala livssituation. Sådana kunskaper förutsätter samverkande insatser både av gmndläggande forskning, teore­tiskt gmndat utvecklingsarbete och kontinuerligt informationsarbete.

Regeringen föreslår därför särskilda insatser avseende:

folkhälsovelenskaplig forskning

forskning om äldre

j

forskning om idrott

Prop. 1989/90:90

arbelslivsforskning och arbelsmarknadspolilisk forskning

forskning om brott och brottsförebyggande åtgärder

invandrarforskning

6.1 Satsningar på en god hälsa och vård

Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Av socialstyrelsens folkhälsorapport från år 1987 fram­går att det alltjämt finns stora skillnader i hälsa och i vårdutnyttjande mellan olika gmpper, yrken och geografiska delar av landet. Vissa tecken finns t. o. m. på atl skillnaderna i hälsa mellan arbetare och tjänstemän kommer att öka till följd av arbetarnas, relativt sett, ökande exponering för faktorer som verkar negativt på hälsan. Under senare år har också inom­husmiljöns betydelse för hälsan uppmärksammals.

Sjukdomsmönslret håller på all förändras. Systematiskt förebyggande vård har lett till minskad dödlighet i bl. a. livmoderhalscancer och olycks­fall. Förbättrade behandlingsmetoder har ökat överlevnaden vid högt blodtryck och vissa cancertyper. Därmed framstår psykisk ohälsa och ryggbesvär som allt viktigare folkhälsoproblem att lösa. Allergiska besvär har, som visats av allergiutredningen, blivit allt vanligare.

Antalet äldre över 80 år ökar. Enbart under de närmaste fem åren kommer antalet personer över 80 år alt öka med nära 60000. Allt fler mycket gamla innebär ökande anspråk på hälso- och sjukvård, omsorg och social service saml på ändamålsenliga bosläder.

Med hänsyn till förändringar i befolkningens åldersstmktur, hälsoläge och sjukdomspanorama saml tekniska och vetenskapliga framsteg kan stora och snabba förändringar i vårdstmkturen behöva ske.

6.1.1 Den medicinska forskningen

Inom den medicinska forskningen går utvecklingen snabbi. Genom ny kunskap kan ohälsan diagnosticeras tidigare och med större säkerhet, sjukdomar botas och smärta lindras. Under 1980-talet har flera genom­brott skett exempelvis när del gäller Iransplanlalion av organ och utveck­ling av nya biomaterial.

Vid sidan om stödet till och främjandet av medicinsk gmndforskning föreslår medicinska forskningsrådet i sin anslagsframställning all bl.a. aids- och HIV-forskning, forskning rörande äldres hälso- och sjukvård saml folkhälsovelenskaplig forskning skall prioriteras. Regeringen har sär­skilt beaktat behovet av medel för folkhälsovelenskaplig forskning med medicinsk inriktning och för forskning rörande äldres hälso- och sjukvård. Del senare bör göra del möjligt för rådd att ytterligare stödja forskning om demenssjukdomar.

6.1.2 Den folkhäisovetenskapliga forskningen

Prop. 1989/90:90

Med folkhälsovetenskap avses det forskningsområde som innefattar ar­betslivets, levnadsvanomas, miljöns, samhällsstmkturens och vårdsyste­mels betydelse för befolkningens hälsa samt hälso- och sjukvårdens effekti­vitet.

Den icke-medicinska forskningen om hälsa och välfärd har hittills varit blygsam. Inte heller har forskning kring hälso- och sjukvårdens saml socialtjänstens stmklurer och funktionssätt varit av önskvärd omfattning, trots all folkhälsovetenskap varit ett prioriterat område i tidigare forsk­ningspropositioner. En av anledningama till att den önskade forskningen inte har kommit lill stånd har sagts vara brislen på forskarkompetens. Den kartläggning som gjorts inom ramen för hälso- och sjukvårdsberedningens folkhälsogmpp visar dock all del finns en stor potential forskare som är utbildade eller under utbildning inom detta område. Bristerna är, enligt folkhälsogmppen, snarare finansiella och organisatoriska.

I syfte att stärka den folkhäisovetenskapliga forskningen organisatoriskt föreslår regeringen att det föreslagna socialvetenskapliga forskningsrådet ges ansvar för en långsiktig satsning på området. 1 detta ansvar bör bl. a. ligga atl ge programslöd lill vitala forskningsmiljöer. Regeringen har vid beräkningen av medel till del socialvetenskapliga forskningsrådet beaktat behovet av ökade resurser för den icke-medicinska folkhäisovetenskapliga forskningen. Under 1990/91 föreslås en förstärkning av 0,5 milj. kr. för detta ändamål, under 1991/92 ytteriigare 2,5 milj. kr. och 1992/93 ytterii­gare 3 milj. kr. dvs. en bashöjning med 6 milj. kr. vid periodens slut.

HlV-smilta och sjukdomen aids utgör etl hot mol folkhälsan. För alt bl.a. kartlägga och förhindra smittspridning behöver den medicinska forskningen kompletteras med samhällsvetenskaplig forskning om exem­pelvis sociala beteenden och sexualitet. Medel för denna forskning har beräknats under del socialvetenskapliga forskningsrådets anslag.

Forskningspotentialen inom smittskyddområdet behöver stärkas ytterli­gare och resursema vidareutvecklas vid statens bakteriologiska laborato­rium, som är del nationella expertorganet för smittskydd.

6.1.3 Forskning om äldre

Forskningsrådsnämnden och delegationen för social forskning har på rege­ringens uppdrag kartlagt den nuvarande forskningen om äldre och lämnat förslag till fortsatta insatser. Kartläggningen visar all forskning inom detta område är en tvär- och mångvetenskaplig verksamhet som berör flera kunskapsområden. Med undantag av långvårdsmedicin och gerialrik finns dock ingen fast förankring inom högskolan.

Regeringen föreslår därför kraftigt ökade resurser för forskning om äldre

under den kommande treårsperioden. Genom inrättande av professurer i

psykologi, sociologi och socialt arbete, samtliga tre med inriktning på

äldreproblem, kommer forskningen att få en fast förankring i högskolan.

Regeringens förslag innebär all professurerna skall utlysas och tillsällas

under den kommande treårsperioden. Skulle det visa sig att del ej finns

63

sökande med erforderlig kompelens bör de föreslagna medlen användas Prop. 1989/90:90 för alt bygga upp en sådan och därmed på sikt få fram kvalificerade sökande lill de föreslagna professurerna. Vidare föreslås särskilda medel för att stärka viss landstingsbaserad forsknings anknytning lill universite­ten och bygga upp ell intemationellt kontaktnät. Inom ramen för det socialvetenskapliga forskningsrådels ansvarsområde föreslås atl tre pro­gramområden ges särskild prioritet, nämligen forskning om omsorgen om äldre och omvårdnadsforskning, ulvärderingsforskning samt de äldre och ekonomin.

Regeringen föreslår, inklusive satsningarna inom högskolan, en förstärk­ning med 3,5 milj. kr. 1990/91, ytteriigare 3,6 milj. kr. 1991/92 och slutligen en förstärkning med 3,1 milj. kr. 1992/93 dvs. en bashöjning med 10,2 milj. kr. vid periodens slut. Regeringen föreslår också all del socialve­tenskapliga forskningsrådet får ett samordnande ansvar för forskningen om äldre med uppgift all löpande följa och bearbeta forskningsområdet.

6.1.4 Handikappforskning

I 1987 års forskningsproposition (prop. 1986/87:80 bil. 6.) föreslogs att forskningsrådsnämnden skulle få ansvar för planering, samordning och kanalisering av resursema till handikappforskning. Vissa andra myndighe­ter ålades samtidigt ett medansvar för forskningens finansiering. Riksda­gen godkände regeringens förslag.

Forskningsrådsnämnden har under den gångna treårsperioden initierat och stött flera betydelsefulla projekt inom handikappforskningen. Del hittillsvarande arbetet har också inneburit att forskningsområden har kun­nat identifieras och värdefulla kontaktnät byggas upp.

Handikappforskning ansluter väl till de övriga uppgifter som kommer att höra lill del nya socialvetenskapliga forskningsrådet. Regeringen före­slår därför att del socialvetenskapliga forskningsrådet lar över forsknings­rådsnämndens ansvar för handikappforskningen.

Genom att samordningen av handikappforskningen bör ske utifrån sam­ma utgångspunkter som tidigare kommer forskningsrådsnämndens hittills­varande verksamhet all utgöra en viktig gmnd för del socialvetenskapliga forskningsrådels arbete. Liksom tidigare bör övriga finansiärer av handi­kappforskning, på det sätt som angavs i 1987 års forskningsproposition, medverka i finansieringen av denna forskning.

6.1.5 Forskning om inomhusmiljön

Den materiella standarden i våra byggnader har höjts väsentligt under

1900-talel. Många tidigare problem som kyla, drag och bristfälliga sanitära

förhållanden m. m. har eliminerats. Sambandet mellan hälsotillståndet hos

befolkningen och dessa faktorer analyserades och dokumenterades tidigt

inom hälso- och sjukvårdssektorn. Dessa kunskaper har sedan legal lill

gmnd för utformningen av byggnader i vårt land under efterkrigstiden.

Man har antagit att hälsoriskerna därmed lill största delen har byggts

64

bort. Problemen med de s.k.sjuka husen har dock visat all kunskapsbe-     Prop. 1989/90:90 hoven fortfarande är myckel stora.

Allergiutredningen har i sitt betänkande (SOU 1989:76) konstaterat alt vi saknar kunskaper om uppkomsten av allergier/överkänslighet. Detta gäller inte minst de samband dessa problem har med inomhusmiljön.

Regeringen vill betona del ansvar som bl. a. byggforskningsrådel har för FoU om inomhusmiljön och att forskningsinsatserna inom detta område bör öka under perioden.

6.1.6 Forskning om idrott

Idrott i olika former utgör en livaktig dd av vårt samhälle. Detta manifes­teras inte minsl i det stora antal människor, omkring 4 miljoner, som aktivt ägnar sig ål någon form av sport eller motion. Idrotten och dess stora genomslag i massmedierna utgör också en betydelsefull faktor i samhället som påverkar normer, värderingar och livsstil.

Sverige har en god tradition inom idrollsforskningen, framför akt inom den fysiologiska forskningen. Det tillgängliga antalet forskar- och doklo­randtjänsler i idrollsrelaterade ämnen har hillills varit begränsat, vilket påverkat möjlighetema att få bidrag från forskningsråden. Idrollsforsk­ningen har därigenom i särskilt hög grad varit beroende av del personliga intresset och engagemanget hos enskilda forskare.

Efter förslag i 1988 års budgetproposition har ell särskilt centmm för idrottsforskning inrättats i Stockholm. Syftet är att få lill stånd en samord­ning av idrottsforskningen i Sverige och all anordna frislående kurser. Nya professurer har inrättats. Del innebär alt del den 1 juli 1991 kommer all finnas sammanlagt nio professorsljänsler i olika idrottsrdaterade discipli­ner i landet. Genom riksdagens beslut all en särskild idrottshögskola skall inrättas i Stockholm år 1992 väntas fömtsättningarna öka för en ytterliga­re förstärkning av forsknings- och utvecklingsinsatserna på idrottens om­råde.

Från såväl rent idrottslig synpunkt som folkhälsosynpunkl är det angelä­gel att stärka forsknings- och utvecklingsarbetet inom denna sektor. Som ett komplement till de medel för idrottsforskning som kan sökas hos respektive forskningsråd föreslår regeringen all statens bidrag till Idrottens forskningsråd ökas med ytterligare 1 milj. kr. 1990/91.

6.2 Förbättrade arbetsförhållanden

Arbetsmarknaden förändras successivt. 1 dag sysselsätter industrisektorn endast drygt 20% av arbetskraften. Samtidigt har tjänstesektorn ökat i betydelse och sysselsätter en allt större andel av befolkningen.

Dessa förändringar på arbetsmarknaden har inte inneburit att antalet

arbetsskador minskat men väl bytt karaktär. Framförakt är det belast­

ningsskadorna som ökat bl.a. som en följd av att många arbeten är mono­

tona och utförs i låsta arbetsställningar. Belastningsskador uppslår såväl

inom industrin som i tjänste- och vårdsektorn, inte minst bland kvinnor.

65

5   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

Varannan arbetssjukdom och vart fjärde arbetsolycksfak är relaterade till     Prop. 1989/90:90 belastningsproblem.

Många arbeten riskerar också att bli psykiskt påfrestande antingen på gmnd av alt de lar en alltför liten del av människans resurser i anspråk eker ställer krav som är dåligt anpassade lill människors förmåga.

Sjuktalet, som anger antalet för ett år ersatta dagar per sjukpenningför-säkrad, har enligt riksförsäkringsverkels statistik stigit från 18,4 år 1984 till 25,3 år 1988. Likaså har antalet anmälda arbetsskador ökat drastiskt under 1980-talet. Även antalet förtidspensionärer har ökat oavbmtel och var år 1988 nästan dubbek så stort som år 1970.

Vissa tecken finns på att sjukfrånvaron varierar med konjukturerna. En förklaring till detta kan vara all människor inte vågar riskera sitt arbete i lågkonjunkturer genom all vara frånvarande. En annan är all människor med sämre fysiska och psykiska fömtsättningar mobiliseras i en högkon­junktur. En tredje förklaring är att arbetstempot i högkonjunkturer är så högt att det sliter hårt på människor.

Kvinnors arbetskraftsdeltagande och antal arbetade limmar har oavbm­tel stigit sedan tidigt 1970-lal och deras dellagande i arbetslivet är nu nästan i nivå med männens. Kvinnoma utgjorde 48 % av arbetskraften år 1989. De är dock kraftigt överrepresenterade i förhållande till sin andel i arbetskraften vad gäller arbetsskador, förtidspensioneringar och sjuk­frånvaro.

Enligt statistiken ökar ohälsan i ställd för atl minska. Regeringen anser detta djupt olikfredssläkande i en tid av avancerad teknik, stor medveten­het om arbetsmiljöns risker och stora resurser avsatta för alt skydda arbetstagamas liv och hälsa.

Fömtom de humanitära och sociala konsekvenser som sjukdom och frånvaro från arbetsmarknaden har, medför den på detta sätl manifestera­de ohälsan stora påfrestningar på samhällsekonomin.

6.2.1 Arbetsiivsforskningen

Arbetslivsforskningen kan visa nya vägar och finna nya infallsvinklar. Vad kännetecknar det goda arbetet? Varför tillämpas inte den kunskap som finns om arbetskadornas uppkomst? Varför förändras inte arbetsorganisa­tionen så atl människor själva kan påverka sill arbete i större utsträck­ning?

Det har forskals om sjukfrånvaron men många frågor är fortfarande obesvarade. Vi behöver kunskap om sjukfrånvarons variationer över li­den, mekan regioner, mellan könen, mdlan yrken och arbetsplatser. Dess­utom bör sambanden mellan kortlidsfrånvaro och långtidsfrånvaro bely­sas.

Inom arbetslivsforskningen finns flera finansieringsorgan. Arbetsmiljö­fonden är det ojämförligt största. Av fondens medel användes under budgetåret 1988/89 drygt 230 milj. kr. till forskning. Arbelsmiljöfonden bekostar bl. a. en stor del av verksamheten vid arbelsmiljöinstilulel.

Den forskning som produceras vid arbetsmiljöinslilulel är av god kvali­

tet. För närvarande handleds ca 60 doktorander hek eller delvis vid

66

institutet. I övrigt är resurser och tillgång på intresserade forskare och goda Prop. 1989/90:90 forskningsprojekt inte i balans med varandra. Arbelsmiljöfonden finansi­erar därför ett arbelsvdenskapligl kollegium i Göteborg för atl vitalisera forskningen och stimulera forskarrekryteringen. Det arbelsvetenskapliga kollegiet ger också möjlighet lill ökade kontakter mellan forskningen och arbetsmarknadens parter.

Regionala nätverk håller på alt byggas upp för samarbete mellan fackliga företrädare och forskare med hjälp av de medel som arbelsmiljöfonden delar ul lill lönlagarorganisationema och de medel för regional facklig forskning som regeringen ställt lill löntagamas förfogande. Avsikten är all utnyttja den praktiska erfarenhet som finns hos de fackliga företrädama och bygga samman den med den kunskap som finns inom universitet och högskolor. Genom forskningscirklar, där fackliga medlemmar och forskare möts, stimuleras forskning utifrån verkliga problem ur vardagen. Del är också ell sätl för forskama all föra ut sina resultat och vidga förståelsen för forskning och utveckling. Regeringen anser att det är betydelsefullt all ge fortsall stöd lill denna verksamhet under den kommande treårsperioden. Verksamheten skall utvärderas i slutet av perioden.

I november 1989 beslöt regeringen att tillsätta en särskild utredare av arbdslivsforskningens organisation. Utredaren skall föreslå hur arbetslivs-forskningen skall bedrivas och organiseras. Särskild uppmärksamhet skall ägnas arbetslivscentmm. Utredaren skall lämna altemativa organisations-förslag med inriktning på efTektivitel och hög forskningskvalitet.

I avvaktan på utredningen föreslås arbetsmiljöinslilulel få resursför­stärkningar under budgetåret 1990/91. Institutet bör under detta budgetår prioritera tre nya forskningsområden, nämligen sjukvårdens arbetsmiljö, arbetsmiljön för ungdomar och arbetsmiljön för äldre.

6.2.2 Arbetsmarknadspolitisk forskning

Arbetsmarknadspolitiken är ett av de viktigaste medlen för all nå målet arbete åt alla. Sveriges förmåga att kombinera en låg och sjunkande arbets­löshet med en hög och stigande sysselsättning har gett Sverige en intema­tionell särställning. Den forskning som bedrivs inom relevanta ämnesom­råden främst vid de samhällsvetenskapliga fakultetema är inte till­räcklig för den viktiga rok arbetsmarknadspolitiken har i Sverige.

Regeringen anser att ökade resurser bör satsas på forskning som rör arbetsmarknadspolitikens roll, inriktning och effekter. Kunskaper som kan uppnås genom gmndläggande forskning är vikliga för att arbetsmarknads­politiken skall kunna behålla och utveckla sin ställning som etl effektivt medel i takt med de stora förändringar som sker på arbetsmarknaden.

För all stimulera forskning av betydelse för arbetsmarknadspolitiken

föreslås humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet tilldelas 2

milj. kr. budgetåret 1990/91. Anslaget föreslås därefter utökas med 3,5

milj. kr. budgetåret 1991/92 och med 1 milj. kr. budgetåret 1992/93. Mot

bakgmnd av den förstärkning som sker av den arbetsmarknadspoliliska

forskningen inom ramen för humanistisk-samhäksvdenskapliga forsk­

ningsrådels verksamhet kommer delegationen för arbelsmarknadspolilisk

67

forskning (EFA) att ombildas lill en expertgrupp för arbetsmarknadspol i-     Prop. 1989/90:90 tiska utvärderingsstudier.

6.3 Forskning om brott och brottsförebyggande åtgärder

Brottslighet är ett samhällsproblem som växer i hela västvärlden trots utbyggnaden av välfärdssamhället. Rädslan för brott gör all många männi­skor känner sig osäkra.

1 Sverige registreras över en miljon brott varje år och hundratusentals människor drabbas. Brottsligheten varierar stort mellan olika regioner, mellan olika städer och mellan olika stadsdelar. Risken att råka utför brott beror också på socialgrupp och livsstil.

De åtgärder som vidtas mot brottslighet bör bygga på kunskap. Den kriminologiska forskningen bör enligt regeringens mening förslärkas för att förse såväl regering, riksdag och myndigheter som den enskilde med denna kunskap.

Ökad kunskap kommer att krävas såväl om gämingsmannen och deras kriminella karriärer som om utsattheten och rädslan för brott. Ell annat angeläget forskningsområde är invandrare och brottslighet. Vi vet i dag att andelen utländska medborgare som registreras för brott i Sverige är opro­portionerligt stor. Utländska medborgare är också oftare utsatta för brott än svenskar. Några närmare studier om brottslighet bland första och andra generationens invandrare finns däremoi inte. Uppenbart är dock att brottsligheten bland vissa invandrargmpper är förhållandevis hög. Mot denna bakgmnd är det viktigt med en intensifierad forskning om omfatt­ningen av brottslighet bland olika invandrargmpper och om vilka faktorer i del svenska samhället som negativt påverkar dessa gmppers anpassnings­möjligheter saml hur man kan komma till rätta med dessa problem. Del är också av vikt all olika typer av brottsförebyggande ålgärder utvärderas.

Andra angelägna forskningsuppgifter är all närmare kartlägga de sam­band som finns mellan brottslighet och olika fysiska och sociala miljöer. Det är vidare betydelsefullt all denna forskning också sätts in i relevanta komparativa och historiska perspektiv.

Brottsförebyggande rådet har en central ställning när del gäller forskning kring brott och brottslighet i Sverige. Regeringen föreslår att rådets anslag förstärks med 1,8 milj.kr. 1990/91 föratt möjliggöra ökad forskning, också inom högskolan, och information.

6.4 Ett öppet samhälle för alla

Sverige har under 1980-lalet blivit ell alltmer mångkulturellt samhälle bl.a. lill följd av de många flyktingar och andra invandrare som har kommit lill vårt land. Genom invandringen har vi kommit i kontakt med för oss främmande kulturer, religioner och sedvänjor. Detta har varit positivt och berikande för vårt samhälle.

1 och med atl flyktingmotlagandet år 1985 överfördes till kommunema

vidgades frågan om flyktingarna och deras integrering i det svenska sam­

hället till all beröra så gott som alla i vårt land. Möten mellan olika

68

kulturer sker inte alllid friktionsfritt. Man tvingas all ompröva värdering-     Prop. 1989/90:90 ar och attityder. Främlingsfientlighet kan bara mötas med kunskap.

För invandrama kan också anpassningen lill den svenska kulluren vara svår. Invandrama kan ha stora svårigheter att etablera sig på arbetsmark­naden och nå delaktighet i samhällslivet. De tendenser lill utanförskap som finns måste mötes med lämpliga åtgärder.

Det fortsatta arbelet med all reformera invandrarpolitiken behöver ett fortsall och utökat stöd från forskningen. Invandrarforskningen berör inte bara flyktingar och andra invandrare. Den berör även attityder, värdering­ar och reaktioner hos samhället i övrigl, liksom relationer mellan invand­rade gmpper inbördes saml mellan dessa och den infödda majoriteten.

De resurser som hittills ställts till förfogande via delegationen för in­vandrarforskning (DEIFO) har varit begränsade. Regeringen föreslår all ansvaret för all planera, samordna och kanalisera medel lill invandrar­forskning förs från delegationen för invandrarforskning, som därmed kan läggas ned, lill det socialvetenskapliga forskningsrådet. Fömtom medel som förs över från arbetsmarknadsdepartementet avseende DEIFO före­slås resursförstärkningar om 1 milj. kr. 1990/91, 1 milj. kr. 1991/92 och I milj. kr. 1992/93, dvs. en bashöjning med 3 milj. kr.

69

7 Forskning för en miljöanpassad utveckling

Pop. 1989/90:90

Kraven på en miljöanpassad och håkbar utveckling innebär en ulmaning för naturvetenskaplig, teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. Miljöproblemen kan på lång sikt endast lösas genom förebyggande ålgär­der. Aktiv miljöpolitik har avgörande betydelse för välfärd, ekonomi och sysselsättning. Miljöpolitiken måste gmndas på bred överblick och tilläm­pas över seklorsgränsema. 1 alla dessa avseenden spelar forskning och utveckling en betydande rok. Kunskaper inom en mångfald av forsknings­områden måste mobiliseras.

Miljöproblemen berör vidare allt större geografiska områden. Detta ställer ökade krav på samhällets förmåga alt identifiera problem, alt finna goda lösningar och atl genomföra dessa. En aktiv och kvalificerad forsk­ning och god kontakt mellan forskningen och samhället i övrigt är av stor betydelse.

Alltfler människor hävdar att långtgående förändringar av samhället måste ske för atl samhällsutvecklingen på lång sikt skall bli bärkraftig. Det finns också en påtaglig oro för hur de förändringar som behövs kan komma att påverka den välfärd som har byggts upp under generationer, hur tillräcklig energi skall finnas att tillgå, hur industrin skall kunna utvecklas vidare, hur tillgången på arbete kommer att påverkas, kort sagt hur vi skall kunna behålla vår nuvarande levnadsstandard.

Regeringens ökade satsningar på miljöforskning är ell led i en strävan all skapa underiag för en fortsatt bärkraftig utveckling i vårt land. Det finns en mängd problem där just de vetenskapliga framstegen kan bidra lill en miljöanpassad samhällsutveckling. Del är en förhoppning all särskilt de yngre generationema av forskare, inom alla discipliner och verksamhets­fall, skall känna detta som något av ell samhällsuppdrag och som en personlig ulmaning. Regeringens förslag lill ökade resurser för forskning och utveckling innebär ett stöd för såväl gmndläggande som tillämpade miljö-, resurs- och energirdaterade forsknings- och utvecklingsinsatser.

Regeringens prioriteringar blir tydligast om man ser miljöproblemen, i lur och ordning, från ett lokall, regionalt och globalt perspektiv.

Den lokala yttre miljön har förbättrats avsevärt i Sverige under de senaste årtiondena genom atl kraven all minska utsläppen genom skor­stenar och avlopp successivt har skärpts. Svensk forskning har på ett betydelsefullt säll bidragit till denna utveckling, såväl genom gmndforsk­ning med stöd från fakulldsanslag och forskningsråd som genom mer tillämpad forskning med stöd från ell flertal sektorsforskningsorgan, i första hand naturvårdsverkets forskningsnämnd.

De regionala miljöproblemen, såsom försuming av marken och skador på omgivande hav, har länge krävt stora forskningsinsatser. Våra kunska­per om de regionala problemen har vidgats mycket under 1970- och 1980-talen, men ytterligare forskning är nödvändig framför allt för atl lösa miljöproblem kring trafik och avfall.

Avfallsproblemet växer, inte minsl på gmnd av all nya material och

syntetiska, ofta giftiga ämnen, ingår i produktema. Industrins produkter

måste förändras så atl påverkan på miljön minskar och en åleranvändning

 j

av restprodukter måste främjas. Avfall som ändå uppslår, t. ex. miljöfarligt     Prop. 1989/90:90 avfall, måste slulförvaras på ett säkert sätt. Avsevärt större satsningar på forskning och utveckling är därför angelägna.

Under 1980-talel har de globala miljöproblemen kommit i centmm. Ozonskiktets uttunning och de nu ökande farhågoma för en framlida klimatförändring kräver intemationell samverkan. Nya ännu icke befara­de globala förändringar av miljön kan inte heller uteslutas. Vi behöver därför bättre kunskaper om vilka konsekvensema kan bli för människan och miljön och söka lösningar för att på bästa säll mildra och helst hejda sådana förändringar. Forskningen kring de globala miljöproblemen ökar nu snabbi i världen. Regeringen anser all Sverige bör delta i detta arbete för all ge egna bidrag och få tillgång lill ny kunskap och för alt öka den svenska beredskapen.

Mot bakgmnd av denna utveckling föreslår regeringen

all miljöfrågorna bör inta en central roll i all forskning och all miljökon-sekvensema skall analyseras och redovisas

att stödet lill den gmndläggande miljöforskningen, såväl den naturve­tenskapliga som den samhällsvetenskapliga, förstärks

all miljöforskningen inriktas mot att underlätta en omstäkning lill ett miljövänligt jord- och skogsbmk och ell avfallssnåll samhälle samt mol atl finna miljövänliga transport- och energilösningar.

7.1 Miljöforskningens omfattning och organisation

Miljöforskning är inget entydigt begrepp. Ändå är det av intresse att försöka ge en bild av miljöforskningens totala omfattning. Enligt en sam­manställning som initierats av statens naturvårdsverk uppgick de sam­manlagda riktade statliga salsningama på miljöforskning i Sverige budget­året 1987/88 till ca 400 milj. kr. Till detta kommer forskning finansierad genom fakulletemas egna medel saml FoU som finansieras av näringslivet.

Det finns klara olikheter mekan olika universitet och högskolor i tilldel­ningen av medel för miljöforskning från forskningsråd och seklorsorgan. Sveriges lantbmksuniversitet erhåller 23% av de totala medlen, universite­tet i[REDACTED_EFTERNAMN] 22 % och universitetet i Stockholm 12 %.

Det är påfallande hur problembeskrivning och analys av miljöföränd­ringar och framtida risker dominerar forskningsinsatsema. Huvuddelen av den miljöforskning som bedrivs med fakullelsmedd, främst vid male­malisk-nalurvetenskapliga fakulteter, har denna inriktning. Delsamma gäller forskning motsvarande ca 80 milj. kr. av de ca 140 milj. kr. som seklorsorganen avsätter för miljö-FoU. Ca 60 milj. kr. avser stöd inom områden som gäller energi, avfall, industriproduktion, byggnadsverksam­het med vatten och avloppsteknik och samfärdsel.

Mol bakgmnd av dessa förhållanden anser regeringen att det är viktigt att stärka den forskning som krävs för alt utveckla miljövänlig teknik och för alt kunna initiera väl underbyggda ålgärdsprogram.

Konsekvenser för miljön av samhällets aktiviteter måste beaktas inom

alla samhällssektorer och vara ell ansvar för alla de organ som stöder

forskning inom sektorer som energi, transport, industri, jord- och skogs-

72

bmk osv. Forskning av betydelse för utveckling av åtgärder med länkbara Prop. 1989/90:90 miljökonsekvenser finansieras genom respektive sektorsforskningsmyn-dighel såsom byggforskningsrådel, statens energiverk, styrelsen för teknisk utveckling, transportforskningsberedningen och skogs- och jordbmkets forskningsråd. Ett viktigt inslag i miljöforskningen är vidare del interna­tionella forskningssamarbetet. Ell exempel är Sveriges deltagande i EG:s miljöprogram STEP (Science and Technology for Environmental Protec­tion), lik vilket medd anvisades år 1989 (prop. 1988/89:150 bil. 13).

Del är enligt regeringen viktigt att miljöproblemens komplexa karaktär återspeglas i forskningens organisation. 1 debatten om ett ökat stöd för miljöforskningen har tanken förts fram om att inrätta etl särskik forsk­ningsråd för miljöområdet. Regeringen bedömer del inte vara vetenskap­ligt ändamålsenligt eller praktiskt genomförbart all sammanföra detta vida spektmm av forskningsaktiviteter under ell enda forskningsråds ansvar. Endast genom all ge ansvar till berörda myndigheter, dvs. forskningsråd och sektorsmyndigheter, är del möjligt all säkerställa målen all miljöforsk­ningen också blir en viktig del av såväl gmndforskningen som den tilläm­pade forskningen i allmänhet. Miljöns betydelse måste också i ökande grad uppmärksammas inom samhällsforskningen. Givetvis krävs samverkan mellan olika råd och myndigheter, men denna bör utformas med utgångs­punkt i specifika problem och projekt.

Regeringen anser sålunda all nuvarande organisation för miljöforsk­ningen bör behållas. Den bör dock kompletteras på vissa punkter. Alla myndigheter som har ell ansvar för forskning och utveckling skak vidare beakta och prioritera miljöfrågorna i sina forskningsprogram.

7.2 Forsknings- och utvecklingsbehov inom miljöområdet

Statens naturvårdsverk har tillsammans med sju andra sektorsforsknings­organ utarbetat rapporten Forskning och utveckling för en bättre miljö. Denna är ett försök till en samlad redovisning av FoU-behovel inom miljöområdet. Fömtom detta planeringsarbete har några organ, exempel­vis transportforskningsberedningen och styrelsen för teknisk utveckling, gjort speciella genomgångar av behoven inom detta område. För energiom­rådet har en särskild utredning presenterats (EFU 90). Miljöfrågoma intar också där en central roll.

Miljöforskningen under de senaste två-tre decenniema har givit oss en god inblick i hur komplex miljön är. Ökade insatser krävs dock för atl denna kunskap ytterligare skall fördjupas och för atl samspelen skall förslås på olika nivåer, från den lokala lill den globala nivån. För atl åstadkomma en miljöanpassad och bärkraftig utveckling av samhället krävs omfattande stmkturförändringar. För detta krävs bl. a. forskning för all försöka definiera de ramar för samhällets utveckling som hänsyn lill miljön kommer att kräva.

Naturvårdsverket har genom sin forskningsnämnd ell centralt ansvar

för den målinriktade miljöforskningen. Den hek övervägande delen av

denna utförs vid universitet och högskolor. Verksamheten omfattar stöd

inom åtta prioriterade områden, nämligen toxikologi och hälsoeffekter,

73

landmiljö, luftvård, buller, gmnd vatten och mark, sjöar och vattendrag,     Prop. 1989/90:90 marin miljö samt samhällsvetenskaplig forskning. Strategin för natur­vårdsverkets forskningsnämnd har varit alt kombinera breda och sökande aktiviteter för att fånga upp eller fömtse nya problem med riktade sats­ningar för all finna lösningar på redan identifierade problem.

Naturvårdsverket har en viktig uppgift som kunskapsförmedlare mellan forskare och praktiker. Som central myndighet på miljöområdet skall verket svara för att kunskap inom skilda områden samlas in, bedöms, bearbetas och görs tillgänglig som underlag för politiska och administrati­va beslut.

Regeringen anser all statens naturvårdsverk även i fortsättningen bör ha det övergripande samordningsansvaret för miljöforskningen och att den tillämpade miljöforskningen, som stöds av forskningsnämnden vid na­turvårdsverket, bör förslärkas med 9 milj. kr. 1990/91,12 milj. kr. 1991/92 och ytterligare 15 milj.kr. 1992/93, d.v.s. under treårsperioden 1990/91 -1992/93 en sammanlagd höjning med 36 milj. kr..

Teknisk FoU har bidragit med nya metoder och teknisk utmstning för all minska miljöförstöringen orsakad av olika produktionsprocesser. Vi vik påminna om alt målet enligt direktiven för utredningen om ny miljölagstiftning - är all utsläppen skall ned tik nivåer under dem som kan anses skadliga för miljön. Nya produkter och produktionsmetoder introduceras dock fortlöpande ulan all de långsikliga konsekvensema för miljön överhuvudtagel analyseras. För närvarande satsas relativt begrän­sade medel på forskning och utveckling för att finna former för ett avfalls­snåll samhälle. Regeringen anser all kraftfulla förstärkningar på detta område är nödvändiga.

Regeringen anser vidare all del borde vara en självklarhet i allt utveck­lingsarbete atl göra miljökonsekvensanalyser och i anslutning härtill ha god framförhållning i nödvändig kompetensuppbyggnad. Detta synsätt bör vara vägledande vid tilldelning av projektanslag inom STU:s, Iran-sportforskningsberedningens, energiverkets och byggforskningsrådets an­svarsområden.

7.3 Förslag inom sex viktiga områden 

7.3.1 Grundläggande miljöforskning

Del finns ett omfattande behov inom miljöområdet av såväl naturveten­skaplig som samhällsvetenskaplig gmndforskning. En sådan forskning kan upptäcka nya miljöproblem och ställa nya frågor om hur samhället kan ställas om mot en mer bärkraftig utveckling. Den miljörelaterade naturve­tenskapliga gmndforskningen utgör också basen för all definiera nivåer för samhälleliga krav och normer och för alt utveckla ny mät- och kontrolltek­nik.

Naturvetenskapliga forskningsrådet har sedan länge finansierat miljöre-

lalerad forskning, exempelvis forskning om skog och miljö, toxikologisk

gmndforskning, marin miljöforskning och ett stort antal ekologiska och

hydrologiska projekt. I regeringens förslag ingår resursförstärkningar för

74

naturvetenskapliga forskningsrådet, som under treårsperioden för detta     Prop. 1989/90:90 ändamål förslås få en sammanlagd höjning av 4 milj. kr.

Övergripande analyser av samspelet mellan människan, samhället och den tekniska utvecklingen med hänsynstagande lill naturen och dess be­gränsningar är alltjämt otillräckliga. De är i synnerhet viktiga i strävan att lösa de regionala och globala miljöproblemen. Av betydelse i samman­hanget är också all finna vägar till en trygg energiförsörjning ulan all miljön äventyras.

Mol bakgmnd av forskningsrådsnämndens tidigare engagemang i frågor om naturresurser, systemanalys och tvärvetenskaplig forskning anser rege­ringen del väl motiverat all nämnden ges ell ansvar för sådan övergripan­de forskning. Ökade medel bör ställas lill forskningsrådsnämndens förfo­gande för detta motsvarande t.o.m. budgetåret 1992/93 en sammanlagd bashöjning med 9 milj. kr..

Anslagsframstäkningama från universitet och högskolor visar genomgå­ende en strävan alt stärka samverkan över ämnesgränserna för all utveckla en bättre miljövetenskaplig forskning. Centmm för miljövetenskaplig forskning aren samarbetsorganisation mdlan universitetet i Umeå, Sveri­ges lantbmksuniversitet och försvarets forskningsanstalt. Regeringen före­slår en förstärkning av centrets resurser med 1 milj.kr. budgetåret 1991/92.

Regeringen föreslår också vissa ökade resurser för miljöforskning vid universitetet i Göteborg och Chalmers tekniska högskola. Ett nytt ekologi­hus föreslås byggas i[REDACTED_EFTERNAMN].

Polarforskningen blev genom 1987 års forskningsproposition ett priori­terat område. Under den gångna perioden har en rad framgångsrika forsk­ningsinsatser genomförts, särskilt i Antarktis med prioritering av den miljöinriktade forskningen. Genom all Sverige numera också är medlem av Anlarktisfördragel ökar möjligheterna all agera för ell bättre skydd för dessa sårbara områden. Under de närmaste åren är det aktuellt att bygga upp en mer samlad forskning även inom del arktiska området. Regeringen föreslår en höjning av anslaget för polarforskning med 4 milj. kr. fr. o. m. budgetåret 1990/91.

Naturhistoriska riksmuseet har uppgifter som är av värde även för miljöforskningen. Museets samlingar bildar ett av världens största natur­historiska arkiv som är en viktig tillgång och som utgör en systematisk gmnd för bl. a. biologisk forskning och vetenskaplig naturvård. Den roll riksmuseet spelar för miljöforskningen motiverar all dess forskningsverk­samhet förstärks. Museels resurser bör ökas med I milj. kr. budgetåret 1990/91,2 milj. kr. är 1991/92 och ytteriigare 1 milj. kr. år 1992/93, d v s. en sammanlagd höjning med 4 milj. kr. Förstärkningen avser såväl vården av samlingama som insatsema inom miljöforskningen.

Regeringen vill också betona de botaniska trädgårdarnas betydelse för forskning och utbildning på miljöområdet. Medel bör ställas lill förfogan­de för förstärkning av Irädgårdamas verksamhet inom miljöområdet, bl. a. för forskningsinformation.

Miljöförändringar, särskilt utsläpp i luft och vatten, kan påverka männi­

skors hälsa. Detta innebär ett ökat behov av miljömedicinsk forskning.

Det är önskvärt atl naturvårdsverkets forskningsnämnd,  medicinska

75

forskningsrådet och Karolinska institutet, lill vilket institutet för miljöme-     Prop. 1989/90:90 dicin är knutet, gör en bedömning av nuvarande forskning på området och uppnådda forskningsresultat. Myndigheterna bör vidare belysa och preci­sera del fortsalla forskningsbehovet.

Regeringen anser vidare alt naturvårdsverket även i fortsättningen bör avsälla medel för den långsiktiga och gmndläggande kompetensuppbygg­naden vid universiteten genom extra forskartjänster.

7.3.2 Hushållning med naturresurser

Hushållning med luft, vallen och mark kräver tillgång lill en gedigen kunskapsbas. Arbetet med olika aktionsplaner på miljöområdet har visat på forskningens betydelse.

Regeringen anser att del behövs ytterligare studier av långväga transpor­ter av luftföroreningar såsom svaveldioxid, kvävedioxider och ozon. Kli­matfrågans ökande aktualitet kräver ökad forskning om de s. k. växthusga­serna (koldioxid, CFC, metan, m. m.) och framför allt om efTekterna av eventuella förändringar i klimatet. Eftersom klimatfrågan är global, är del särskilt viktigt med intemationell samordning av forskningsarbetet. Detta bör vara en prioriterad verksamhet för naturvårdsverkets forsknings­nämnd. Regeringen avser att uppdra ål naturvetenskapliga forskningsrå­det all i samråd med naturvårdsverket analysera fömtsättningama för ett fullständigt svenskt deltagande i EG:s klimalprogram EPOCH.

Inom forskningen om vattenföroreningar ökar medvetenheten om bety­delsen av samspelet mellan atmosfärskemi och markanvändning. Försur­ningen av yl- och gmndvatten leder exempelvis lill en ökad utlösning av metaller, vilka påverkar dricksvatlenkvalilelen och därigenom männi­skors hälsa. Naturvårdsverkets forskningsnämnd har ansvar all utveckla forskningsprogram för dessa områden.

Miljömedicinsk forskning bör utvärderas för att kunna ge underlag för en precisering av det fortsalla forskningsbehovet. Behovet av samverkan mellan naturvårdsverkets forskningsnämnd och medicinska forskningsrå­det bör därvid också belysas.

Kraftigt ökade insatser för den marina forskningen har beslutats efler förslag i föregående års budgetproposition och i propositionen (prop. 1988/89:10) om särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd. Tre marina centra för gmndläggande forskning och miljöövervak­ning, knutna till universiteten i Stockholm, Göteborg och Umeå, har därigenom inrättats. Regeringen föreslår betydande insatser för den mari­na naturvetenskapliga forskningen och ökat stöd lill studier av storskaliga processer i de öppna havsområdena i Västerhavet och Östersjön. Försla­gen innebär höjningar med 6 milj. kr. år 1990/91, ytteriigare 6 milj. kr. år 1991/92 och 4 milj.kr. år 1992/93 samt medel för nya byggnader vid Asko och Krislineberg.

Frågan om samordning av den marina forskningens fartygsbehov har

varit föremål för en rad utredningar under senare år. Den nu inledda

förstärkningen av den marina forskningen har ytterligare accentuerat be­

hovet av atl samordna och förslärka fartygsulnylljandet. Kustbevakningen

76

förfogar över ell stort antal fartyg av skilda storlekar med goda fömtsatt-     Prop. 1989/90:90

ningar att medverka i provtagning lill havs. Samtliga marina centra har i

sina anslagsframställningar redovisat sina kontakter med kustbevakningen

och understmkit värdet av ell samarbete. Kustbevakningen har å sin sida

redovisat sitt intresse av ett samarbete. Formema för och omfattningen av

ett sådant samarbete bör emellertid klarläggas mer i detalj innan ett slutligt

beslut fattas. Regeringen avser att ge UHÄ i uppdrag alt i samråd med

berörda parter utarbeta ett förslag om hur behovet av fartyg för de marina

centra bäst skall tillgodoses.

7.3.3   Ett miljövänligt jord- och skogsbruk

Att bevara mark för framlida jord- och skogsbmk är utomordentligt ange­läget. Den markförstöring som pågår bl. a. i form av försuming, erosion och ökenutbredning måste stoppas. Regeringen anser del ytterst viktigt all ökade resurser kan disponeras för att stärka forskningen inom detta områ­de genom studier av såväl Sveriges som utvecklingsländernas problem.

En utveckling av jord- och skogsbmket mol en mer miljövänlig inrikt­ning kräver såväl teknikutveckling som studier och analyser av stmkturella förändringar och deras långsikliga konsekvenser för miljön. Del finns ett stort behov av bedömningar av jord- och skogsbmkets miljökonsekvenser och därför måste skogs- och jordbmksforskningen i större utsträckning än hillills få en sådan inriktning.

7.3.4   Ett miljövänligt ttansportsystem

För atl åstadkomma en utveckling mot ett miljövänligare transportsystem krävs förändrade transport- och resemönsler och ny transportteknik. Här­för behövs forskning som innefattar såväl teknikutveckling, t.ex. utveck­ling av "rena fordon", som samhällsvetenskaplig forskning om styrmedel och stmklurfrågor. Det krävs syslem- och framtidsstudier för all öka kunskapen om de grundläggande samband som styr transportulvecklingen och valet av transportsystem. Bl. a. bör studeras trafikmiljön i storstäder­na, samband mdlan bebyggelse, markomvandling och transportsystem saml ekonomiska och administrativa styrmedel. Vidare krävs utveckling av miljövänlig och energieffektiv kollektivtrafik.

Transportforskningsberedningen bör i samverkan med styrelsen för tek­nisk utveckling och byggforskningsrådet ha ansvaret för intensifierade forskningsinsatser med detta syfte och ytteriigare medel bör tikföras Irans­portforskningsberedningen, liksom statens väg- och trafikinstitut. De sammanlagda höjningarna föreslås utgöra 1 milj. kr. budgetåret 1990/91, 3 milj. kr. år 1991/92 och ytteriigare 2 milj. kr. år 1992/93.

För kolleklivlrafikforskningen behövs insatser inom både teknisk och

samhällsvetenskaplig forskning. Fömtsättningarna är goda för ett samar­

bete mellan olika discipliner vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Regeringen föreslår

atl den tekniska fakulteten vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] förstärks med 2 milj. kr.

fr.o. m. budgetåret 1991/92 för alt möjliggöra uppbyggnaden av en stabil

forskningsmiljö inom kollektivlrafikområdet.

77

7.3.5 Ett avfallssnåll samhälle

Prop. 1989/90:90

Sedan miljöskyddslagen lillkommil 1969 har stor uppmärksamhet ägnats koncessionspliktig verksamhet som industriell produktion, energiproduk­tion, avlopps- och reningsanläggningar etc. Lagstiftningen har visat sig vara ell verksamt medel för all driva på den tekniska utvecklingen av olika industriella processer mot successivt allt mindre utsläpp. Slutna och i allt väsentligt rena processer är ingen omöjlighet, ulan kan tvärtom sägas vara målet i all industriell versamhel. För närvarande görs en översyn av lagstiftningen inom miljöskyddsområdet.

I takt med all den industriella produktionens miljöstömingar minskar, ökar uppmärsamheten inför de miljöstömingar som användningen av olika produkter och varor för med sig, såväl i produktions- och konsumlionsle-den som i efterföljande led. Avfaksproblemen växer snabbt, både i indu­striländer och i andra länder.

Det är svårt all finna acceptabla lokaliseringsaltemativ för behandling­sanläggningar för avfall, vare sig del handlar om processtekniska anlägg­ningar för kvalificerat omhändertagande av miljöfarligt avfall, om förbrän­ningsanläggningar eller om upplag. Olika förelags försök all köpa upplags­platser för miljöfarligt avfall i falliga länder är en extrem illustration till etl växande industriellt problem. En ökad forskning behövs för all åstad­komma en miljöanpassad produktutveckling, en återvinning av restpro­dukter och etl fullgott slutligt omhändertagande av det skadliga avfallet. Regeringen föreslår en förstärkning av forskningsanslagen för delta område och inrättande av ett programråd för avfaUsrelaterad miljöforskning. Re­surshöjningen utgör 9 milj. kr. bugelård 1990/91, 19 milj. kr. år 1991/92 och 22 milj. kr. år 1992/93, dvs. vid periodens slut en sammanlagd bashöjning av 50 milj. kr.

Syftet med denna forskning är dels att identifiera de risker som en olämplig och ofullständig avfallshantering innebär för en god miljö, dels all precisera de krav som behöver ställas på produkter, hushåll och förelag samt på metoder för avfallshantering. Detta innebär all det behövs såväl tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete för atl utveckla ny teknik som samhälls- och beleendevelenskaplig forskning för all förändra beteenden m.m.

Det är alltså viktigt all inte begränsa forskningen lik all bli snävt teknikorienlerad. 1 stället måste ell tvärvetenskapligt angreppssätt utveck­las. Detta är skälet för all under ett inledningsskede inrätta ett programråd med bred sammansättning och under industri- och miljödepartementens gemensamma ansvar.

7.3.6 Ett miljövänligt energisystem

Utvecklingen på energiområdet är av avgörande betydelse för all del skall

bli möjligt att uppnå en bärkraftig och hållbar utveckling i ell såväl

nationellt som globall perspektiv. Den omställning av energisystemet som

pågår har detta syfte. Riksdagen har beslutat att kämkraflen skall vara

avvecklad senast år 2010 och alt de två första kärnkraflsaggregalen skall las

78

ur drift åren 1995 och 1996. De älvar som har undantagits från utbyggnad     Prop. 1989/90:90 skall bevaras. Riksdagens miljöpolitiska beslut anger också ramar för ener­gipolitiken. Del gäller bl. a. besluten att koldioxidutsläppen inte får öka utöver dagens nivå saml alt betydande nedtrappningar skall ske av svavel-och kväveoxidutsläppen.

En målmedvetet bedriven energiforskning är en fömtsättning för den pågående omställningen av energisystemet. Energiforskningsutredningens (EFU 90) förslag berör i första hand utvecklingen efter år 2000. EFU 90 föreslår fortsall stöd lill högskolan för utveckling av baskompdens inom strategiska områden. Syftet är alt vidareutveckla kända tekniska områden för att uppnå kraven på ett kostnads- och energiefTeklivt energisystem som kan svara mot mycket högt ställda miljökrav. Vidare är det viktigt att bedriva teknikbevakning och forskning kring teknik som kan vara möjlig atl utnyttja på längre sikt. För atl kunna genomföra omställningen av energisystemet är det angelägel atl de systemstudier som stöds inom ra­men för energiforskningsprogrammel kan bidra lill denna.

Del stöd som lämnas inom ramen för energiforskningsprogrammel bör ses samlat med del arbete kraflförelagen, kommunema och andra aktörer bedriver för all utveckla och introducera ny energiteknik. Det är också viktigt att det stöd lill utveckling och demonstration av ny energiteknik som handläggs av statens energiverk samordnas med forskningsprogram­met och övriga aktörers insatser. Inom ramen för programmet bör därför statens energiverk fylla en sådan samordningsroll. I fömydsearbelel ingår vidare all myndighetema lar på sig ett mer övergripande ansvar för atl följa utveckling och introduktion av ny teknik. Regeringen återkommer i del föjande lik vilka ålgärder som behövs för att ytterligare effektivisera orga­nisationen på energiforskningsområdet. Del vidgade ansvar för systemstu­dier vad gäller miljö- och resursfrågor som regeringen vill ge forskningsråds­nämnden bör även omfatta sambandet med samhällets energibehov.

Det är vidare angelägel all ytterligare fördjupa samarbetet med EG på energiforskningsområdet. Härigenom kan vi få ta del av forskningsresultat och ny teknik samtidigt som vi genom forskningen kan påverka utveck­lingen i Europa. Samtidigt är det viktigt alt Sverige slår fast vid sina inter­nationella åtaganden bilateralt och stannar kvar inom organisationer som exempelvis Intemational Energy Agency (lEA).

79

8 Forsknings- och utvecklingsarbete i

Prop. 1989/90:90

industrisektorn

Sveriges stora utlandsberoende gör att svensk samhällsekonomi i myckel hög grad påverkas av utvecklingen på världsmarknaden. För alt kunna behålla och helst stärka Sveriges position inom OECD-området måste näringslivet utvecklas med hänsyn till den intemationella, särskilt europe­iska, marknaden.

Genom införandel av en gemensam marknad inom Europeiska gemen­skapema (EG), med avveckling av alla hinder för handel mellan medlems­ländema, väntas kostnadema sjunka för företagen inom EG-marknaden. Detta främst lill följd av en ökad konkurrens men också lack vare slor­driflsfördelar och specialisering.

Även i andra delar av världen sker snabba förändringar. Flera s. k. NIC-länder (Newly Induslrilized Countries) satsar nu på atl utveckla etl höglek-nologiskt näringsliv. Den senaste lidens utveckling i Östeuropa kan med­föra såväl nya konkurrenter som nya marknader där konsumtionsbehoven är omfattande.

Del just inledda decenniet, med förväntad ökad konkurrens på såväl export- som hemmamarknaden, kommer att ställa stora krav på del svens­ka samhället inklusive näringslivet. För att skapa goda betingelser för en fortsall exportledd ekonomisk tikväxt kommer del att krävas en välutbil­dad och flexibel arbetskraft, tillgång till riskkapital och fortsalt stora satsningar på forskning och utveckling. Regeringen kommer all presentera ytterligare förslag i en särskild proposition om vissa näringspolitiska frå­gor.

I föreliggande proposition redovisar regeringen sin syn på forsknings-och utvecklingsinsatser för och inom industrisektorn. Regeringen föreslår bl.a. att de statliga insatsema i större utsträckning än tidigare skall kon­centreras mol forskning av gmndläggande karaktär genom atl medel om­fördelas lill ett leknikvelenskapligl forskningsråd. Regeringen anser vidare alt miljöhänsyn skall las i ak statligt finansierad teknisk forskning.

Regeringen föreslår särskilda insatser avseende

materialteknik

miljöteknik

svenskt deltagande i rymdprojektet Columbus

8.1 Rollfördelningen mellan staten och näringslivet

De dominerande drivkrafterna i världen för ökande satsningar på forsk­

ning och utveckling är utan tvekan möjlighetema atl utveckla nya produk­

ter och atl förbättra människors levnadsvillkor. Men stegel från del all en

ny uppläckt eller insikt har vunnits genom gmndläggande forskning tills

denna kunskap utnyttjas i samhället kan vara långt. Många försök har

gjorts för atl denna process skall gå snabbare och för att få behoven av nya

kunskaper inom olika teknik- och samhällsområden att styra forskningen.

1 USA, där de militära beställningarna spelar en mycket stor roll, har ett

omfattande anbudsförfarande utvecklats för all vidmakthålla konkurrens

81

6   Riksdagen 1989/90. I saml Nr 90

och därmed kvalitet. Man har oekså byggt upp ell antal forskningsinstitut     Prop. 1989/90:90 med inriktning mol såväl gmnd- som målinriktad forskning. I Japan, där inriktningen är nästan hek icke-militär, finns en nära samverkan mellan staten och näringslivet.

Rollfördelningen mellan staten och näringslivet i Förbundsrepubliken Tyskland, liksom i Sverige, är ett mellanting mellan dessa två alternativ. Universitet och tekniska högskolor spelar en central roll för den tekniska forskningen och utvecklingsarbetet som ett oberoende näringsliv kan repli­era mol. 1 Förbundsrepubliken finns dessutom olika former för universi­tets- eller högskoleanknulna koncentrationer av närmast instilulskaraktär. De långvariga satsningar som bl. a. styrelsen för teknisk utveckling (STU) har gjort i olika former har i vissa stycken en liknande karaktär. Delsamma kan sägas om delar av den s. k. kolleklivforskningen.

I både Förbundsrepubliken Tyskland och Sverige har statliga insatser gjorts för nationella teknikutvecklande program. Det svenska informa­tionsteknologi- (1T-) programmet är ell exempel på detta. För Förbundsre­publiken tillkommer naturligtvis också dellagande i EG:s forskningspro­gram på ramprogramnivå. Som framgått av avsnitt 2 deltar även Sverige och svenska förelag i vissa av EG:s forskningsprogram. Vad gäller EG:s nya ramprogram för åren 19901994 är målsättningen ett svenskt della­gande på ram program nivå.

För Sverige spelar vidare försvarssektoms FoU en betydande industriell roll. För svenskt vidkommande gäller också all teknisk FoU i relativt stor omfattning har riktals mot de samhälleliga konsekvenserna av den teknis­ka och ekonomiska utvecklingen. Delta gäller bl. a. byggforskningen.

Regeringen anser all den ansvarsfördelning mellan staten och näringsli­vet som har valts i Sverige är ändamålsenlig och om möjligt bör stärkas. Detta innebär att staten har ansvar för forskamtbildning och gmndläggan­de forskning, medan näringslivet skak svara för den tillämpade forskning­en och utvecklingsarbetet i nära kontakt med de kommersiella bedömning­arna inom respektive område.

Också inom del tekniska området innebär därför förslagen i denna proposition en prioritering av den gmndläggande forskningen. Helt klart är också all denna forskning även i fortsättningen i huvudsak skak förläg­gas lill universitet och högskolor. I del föregående har redovisats förslag om ett leknikvelenskapligl forskningsråd. Detta skall tjäna som ell natio­nellt organ för fördelningen av forskningsmedel med denna inriktning.

8.2 Teknisk och naturvetenskaplig forskning och utveckling inom företagssektom

Förelagssekloms löpande kostnader för FoU-verksamhet uppgick enligt

statistiska centralbyråns uppgifter år 1987 lill 18,4 miljarder kronor. Dess­

utom investerades 2 miljarder kronor i byggnader, maskiner och annan

utmstning för forskning och utveckling. Kostnaderna för upphandlad

FoU, i form av uppdrag och kontant understöd, uppgick lill 2,2 miljarder

kronor. Alla länder inom OECD med myckel forskning och utveckling har

mer än hälften av denna förlagd till företagssektom. I Sverige utförs ca två

82

tredjedelar av ak forskning och utveckling inom denna sektor, vilket är en Prop. 1989/90:90 stor andel sett ur ell OECD-perspekliv. Det är också inom företagssektom som de stora ökningarna av FoU-verksamheten under 1980-lalet har skett. Vissa uppgifter tyder på all tillväxten i förelagens satsningar har bromsals upp och kanske lill och med stagnerat under åttiotalets sista år, vilket regeringen finner oroande med hänsyn lill den intemationella utveckling­en.

FoU-verksamhelen bedrivs lill största delen av företag med mer än 1 000 anställda. Inom tillverkningsindustrin svarar exempelvis de 10 största företagen för närmare hälften av FoU-verksamhelen.

Syftet med FoU-verksamheten inom företagssektorn är naturligtvis till största delen all främja den industriella. Drygt 80% av FoU-kostnadema används för produktutveckling.

Stora skillnader föreligger mellan branschema när del gäller rena forsk­ningsinsatser. För läkemedelsindustrin används mer än hälften av forsk­ningsmedlen till gmndforskning och tillämpad forskning, medan stora branscher, som elektroindustri och transportmedelsindustri, i huvudsak satsar på utvecklingsarbete. Totalt för företagssektom utgör forskningens andel 13 % av den totala insatsen av årsverken för forskning och utveck­ling.

8.3 Forskning och utveckling ett krav för fortsatt tillväxt

Många anser atl del, för att på sikt nå en acceptabel tillväxt i ekonomin, är nödvändigt att industrin lämnar enklare produktion lill förmån för mer avancerad, som tillverkning av läkemedel och elektronikprodukter. Enligt dessa är det i denna typ av branscher som Sverige med sin avancerade teknik och välutbildade arbetskraft bäst kan göra sig gällande. För all nå en position på världsmarknaden i dessa branscher krävs dock stora insat­ser under lång tid i form av satsningar på forskning och utveckling för att få fram konkurrenskraftiga produkter.

Statens industriverk (SIND) har för 1990 års långtidsutredning under­sökt trenderna inom svenskt näringsliv och belyst vilka effekter långsiktiga FoU-satsningar har haft när del gäller tillväxt, produktivitet, lönsamhet och exportutveckling. Det empiriska materialet är hämtat från finanssta-tisliken för företag åren 1978 -1986 och undersökningen avser drygt 1 150 förelag.

Skillnaderna i lönsamhet visade sig vara små mellan företag som satsar i

stor resp. liten utsträckning på FoU-insatser och inga klara samband kunde

fastställas mellan FoU-inlensitelen och lönsamheten på den aggregerade

nivån. Däremot fann SIND ett klart positivt samband mellan FoU-inves-

teringar och volymtillväxt. Företag som saknade FoU-verksamhet har

under perioden inte haft någon nämnvärd tillväxt i produktionsvolymen

medan den FoU-inlensivasle gmppen har haft en kraftig volymökning.

Även om vissa branschavvikelser förekommer måste slutsatsen bli att en

allt större del av produktionen i de medelstora och större förelagen på sikt

kommer alt ske i företag som bedriver FoU-verksamhet och framför allt i

de mest FoU-intensiva förelagen.

83

Endast de mest FoU-intensiva förelagen har enligt SIND:s studie lyckats Prop. 1989/90:90 bibehålla sin sysselsättningsnivå under perioden. Efter en nedgång de första åren har sysselsättningen ökat under senare delen av undersöknings­perioden. Det finns en stark trend mol att en allt större andel av de industrisysselsatta i framliden kommer atl återfinnas i högleknologiska branscher.

Skillnaden i produktivitet var dessutom myckel stor mellan förelag med hög respektive låg FoU-verksamhet. Under perioden har dessutom förelag utan FoU-verksamhet tappat alltmer gentemot de övriga företagen samti­digt som resurser har förts över från lågprodukliva förelag, de som saknar FoU, lill mer högprodukliva, dvs. de FoU-intensiva. Slutligen studerade SIND också sambandet mellan FoU-inlensitel och exportandel. Under­sökningsmaterialet visar klart all exportandelen samvarierar positivt med stigande FoU-intensild.

Som framgår av SIND:s studie är satsningar på FoU en fömtsättning för att upprätthålla och stärka konkurrenskraften och därmed bidra till en positiv utveckling av den svenska ekonomin. Internationella studier pekar dessutom på att detta kommer att bli allt viktigare då framlidens konkur­renskraft fömtses ligga i all etl företag behärskar flera teknologier eller kombinerade teknologier, som mekanik och elektronik eller optik och elektronik.

8.4 Prioriteringar inför framtiden

Det är av stor vikt all den höga andelen forskning och utveckling inom svenskt näringsliv kan upprätthållas och förstärkas under 1990-lalel. Detta är av avgörande betydelse för atl bevara svensk industris konkurrenskraft och därmed trygga en fortsatt exportledd tillväxt och en full sysselsättning.

Med hänsyn till att svensk industri har sin tonvikt på råvambaserad basindustri och gmndläggande verkstadsindustri saml till den pågående internationaliseringen och omstruktureringen inom många branscher kommer del alt krävas all både inhemska och utländska förelag etablerar ny tillverkning i Sverige. Under 1980-talet har svenska förelag vuxit kraf­tigt i ullandel medan induslrisysselsällningen i Sverige har minskal. År 1986 fanns det ca 100000 färre industriarbetare än år 1978. Utlandsägda förelags andel av industrin i Sverige växer, men i stort sett endast genom uppköp av redan existerande förelag, och några utlandsägda nyetablering­ar av FoU och produktion har inte ägt mm inom den tillverkande indu­strin under denna period.

Det höga tempot i den tekniska förnyelsen har satt press på förelagen, i första hand de stora och intemationellt verksamma. Deras produkter är ofta system, innehållande många olika teknologier. För all klara fömyel-sekraven krävs all forskare och annan personal med olika bakgmnd och kompelens samarbetar. Många marknader fordrar dessutom specialan­passningar av produkterna, vilket kräver utvecklingsarbete, varför det finns en tendens att lokalisera detta nära de mest betydelsefulla markna­derna.

En del av behovet av teknisk förnyelse förs vidare till de stora förelagens

84

underleverantörer. Tik den hårdnande konkurrensen bidrar den omslmk-     Prop. 1989/90:90

lurering som marknadsinlegralionen i Västeuropa driver fram. Ur under-

leveranlöremas synvinkel kan framliden vara hotfull. Köparna blir färre

och färre och kräver av sina leverantörer ett allt större tekniskt utveck-

lingsålagande. Utvecklingen har gått från all underleverantören inte bara

skall svara för utveckling och produktion av enskilda detaljer i en funktion

ulan för hela funktionen. Många mindre och medelstora företag besitter i

dag inte denna kompelens. Skall en omfattande utslagning undvikas måste

landets FoU-resurser mobiliseras och effektiva kanaler etableras för en

efterfrågestyrd förmedling av teknik.

För all Sverige skall kunna behålla och attrahera förelagens forsknings-och utvecklingsavdelningar vilket också har stor betydelse för var produktionen kommer all ulföras krävs all vi kan erbjuda en minst lika god FoU-miljö som våra konkurrentländer. En hög kvalitet på den teknis­ka gmndutbildningen och på den tekniskt inriktade forskningen måste förbli Sveriges viktigaste konkurrensmedel.

Avgörande för fömyelsen av industriell FoU är god tillgång på välutbil­dade forskare. Del råder i dag en utpräglad knapphet på forskamtbildade tekniker. Del är därför synnerligen angelägel all stärka forskamtbildning­en vid de tekniska fakulteterna. Regeringen föreslår därför, som tidigare framhållits, all de tekniska fakultetema skall prioriteras vid övergången från utbildningsbidrag lill doklorandtjänsler. Denna övergång föreslås vad gäller de tekniska fakultetema slutföras redan under budgetåret 1990/91.

Kvalitetsfrågoma har fått en allt större betydelse inom industrin och kvaliteten kan vara en avgörande konkurrensfaktor. Kvalitetskravens upp­fyllande, som tradilionelll har baserats på kontroll och inspektion, över­förs aktmer tik en aktiv styming av hela förloppet i etl förelag för all direkt nå felfria produkter, processer, prestationer och tjänster. Behovet av forsk­ning inom kvalilelsstymingsområdel har uppmärksammats såväl i Sverige som intemationellt.

8.4.1 Särskilda forskningsområden

Materialteknik identifieras alltmer som ett nyckelområde i den tekniska och industriella utvecklingen. Kunskap om framställning och bearbetning av olika material saml hur dessa på bästa säll kan användas i kvalificerade produkter och konstmktioner har också fåll en allt större betydelse för Sveriges industri och samhällsutveckling.

Inom byggsektom är bättre och billigare byggnadsmaterial en av de viktigaste faktorerna för all påverka investerings- och driftskostnaderna. Energiseklom står inför vikliga omställningar i Sverige. Energi kan t.ex. sparas genom lättare konstmktioner i bilar, flygplan och rörliga maskin­delar saml bättre isoleringsmalerial i byggnader. Av del totala förädlings­värdet för Sveriges industri svarar verkstadsindustrin för ungefär hälften. En nära samverkan mellan malerialframslällning och verkstadsindustrins vidareförädling får allt större betydelse.

Ett för flera myndigheter gemensamt utredningsarbete har visat att det

behövs en förstärkt malerialvdenskaplig gmndforskning som bas för en

85

fortsatt tillämpad forskning. Regeringen har funnit förslagen om forskning Prop. 1989/90:90 utförda av tvärvetenskapliga konsortier särskik intressanta. Med konsorti­er avses i delta sammanhang dels etl antal specificerade ämnesområden för forskning, dels gmpperingar inom högskolor som skall utföra forsk­ningsarbetet. Medel för dessa konsortier föreslås allokeras via STU och det naturvetenskapliga forskningsrådet. För ökade satsningar på materiallek­nisk forskning föreslår regeringen sammanlagt 10 milj. kr. 1990/91, 20 milj. kr. 1991/92 och 20 milj. kr. 1992/93 dvs. en bashöjning med 50 milj. kr. vid slutet av treårsperioden.

Den svenska Iräråvambaserade industrin, dvs. såväl massa- som pap­persindustri är av betydande vikt för landets ekonomi. Regeringen finner det därför angelägel alt nu genomföra en särskild studie av forskningsbe­hoven inom denna sektor i syfte all trygga denna industris framlid på lång sikt. I utredningen bör även ingå en noggrann kartläggning av del nuvaran­de FoU-systemels omfattning inom den Iräråvambaserade sektom. Del bör ankomma på regeringen alt utfärda de närmare direktiven för utred­ningens genomförande. Utredningen bör vara slutförd senast den 1 sep­tember 1991 så atl dess förslag kan behandlas i den påföljande budget­propositionen.

En säker energitillförsel lill rimliga priser är av stor betydelse för svensk industris konkurrenskraft. Regeringen föreslår i denna proposition fortsatt stora satsningar på energiforskning.

I många länder sker i dag betydande satsningar på rymdverksamhet. Detta speglar en tro på rymdteknikens långsikliga och viktiga roll för kommunikationer, inventering av jordresurser, miljökontroll, forskning m.m.

Det är av vitalt intresse för Sverige att vidmakthålla och utveckla den svenska kompetensen på rymdområdel. Inom del europeiska rymdorganel (ESA) har beslut fallals om ett utvidgat basprogram vari ingår en ny uppsändningsraket Ariane 5, ett rymdflygplan Hermes och en rymdsla-lionsmodul Columbus. Regeringen har tidigare fatlat beslut om svenskt dellagande i Ariane 5 och Hermes. De förstärkta insatsema på rymdområ­del, 40 milj. kr. för 1990/91, avser dellagande i Columbusprojeklet. Ut­över de industri- och Europapolitiska skäl som ligger bakom förslaget om ökade resurser för forskning och utveckling på rymdområdet vill regering­en betona rymdverksamhetens betydelse för kartläggning och övervakning av miljön i ell globalt perspektiv.

Regeringen anser, som framhållits tidigare, alt det är myckel viktigt all resurserna för miljöteknisk forskning ökar. Målen för miljöleknisk forsk­ning och utveckling är all förbättra kunskapen om hur miljöskador upp­kommer och hur de kan begränsas till ell minimum i industriella processer och produkter.

Regeringen anser vidare all miljöhänsyn skall genomsyra all statligt finansierad teknisk forskning. Det är också angelägel all nytt tekniskt kunnande snabbt kommer lill användning i produkter och tjänster i sam­hället i syfte atl minska påfrestningama på miljön.

För all stimulera och underlätta ell systematiskt arbete med kvalitets-

86

utveckling föreslår regeringen att ett kollektivforskningsinstitut för kvali-    Prop. 1989/90:90 lelsulveckling inrättas.

8.4.2 Spridning av forskningsresultat

Sverige kan, trots stora satsningar, bara bedriva kvalificerad forskning och utveckling inom ett begränsat antal områden. Den tekniska forskningen är internationell och många av de banbrytande upptäckterna sker långt från vårt land. Den svenska industrins tekniska utveckling är således lill stor del beroende av all vi kan la hem nytt kunnande från utlandet och omsätta detta i nya produkter och tekniker.

De stora internationella företagen har av naturliga skäl lättare all la till sip denna kunskap, liksom förelag i nära kontakt med högskolan, än ma.iga små och medelstora förelag och kommuner utanför högskoleorter­na. Detta gäller också inhämtande av forskningsresultat från det svenska FoU-syslemet.

Regeringen anser det mycket betydelsefullt att forskningsresultat även sprids lill den mindre och medelstora industrin och tik förelag som inte finns på högskoleortema. Delsamma gäker de kommunala förvaltningama mnt om i landet. Regeringen föreslår därför att SIND och STU ges i uppdrag all stimulera framväxten av ell nätverk av teknikkonsulter som kan förmedla kontakter mellan förelag i behov av ny teknik och högskolor, kollekliva forskningsinstitut och andra företag. Regeringen avser återkom­ma i denna fråga i den tidigare nämnda propositionen om vissa närings­politiska frågor.

87

9 Forsknings- och utvecklingsarbete i

Prop-1989/90:90

tjänstesektorn

Tjänstesektorn spelar en allt viktigare roll för produktion och sysselsätt­ning. Offentliga och privata tjänster svarar för ca 2/3 av bmttonationalpro-dukten. Ca 2/3 av de yrkesverksamma (2,7 milj.) arbetar inom tjänstesek­tom och nästan hela den nuvarande sysselsättningsökningen sker där. Aktuella bedömningar av utvecklingen på längre sikt pekar på atl tjänste­sektom kommer att fortsätta att öka i betydelse.

Till drivkraftema bakom utvecklingen av tjänstesamhället hör omstruk­tureringen i arbetslivet mol en kunskapsinlensiv produktion, en ökande informationshantering och datorisering, överföring av verksamheter från likverkningsindustrin och förändrade konsumtionsmönster. Den kanske viktigaste enskilda förändringsfaklom inom både näringsliv och ofTentlig sektor är datoriseringen.

Både ofTenlliga och privata tjänster är en central del av välfärden i vårt samhälle som vi inte vill avstå från. I dag kan man säkert hävda att det för de flesta människor är väl så viktigt all la i anspråk tjänster som att förbmka varor.

Trots tjänsteföretagens och den ofTenlliga tjänsteverksamhetens växan­de betydelse i samhället är forskning med anknytning lill denna sektor i början av sin utveckling. Den vamproducerande industrin kan stödja sig på breda kunskaper inom naturvetenskap och seklers tekniska utveckling och erfarenheter. Del finns också stora investeringar gjorda i forskning om del vamproducerande samhällets ekonomiska, politiska och sociala funk­tioner.

Tjänslesektoms forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) måste baseras på en jämförelsevis ung, icke-kvanlilativ beteende- och samhällsveten­skap. Ett gmndläggande arbete behövs för alt sektorn skall kunna frigöra sig från den vamproducerande sekloms och del tidigare industrisamhäl­lets synsätt, begrepp och språk och utveckla en egen begreppsapparat, teoribildning och metodik. Det kräver forskningsinsatser som rör tjänste­sektom i dess helhet.

Sekloms väldiga bredd rymmer stora skillnader mellan verksamheten i den privata sektorn och i den offentliga, liksom inom var och en av dem. Del gör del nödvändigt att vid sidan om del gemensamma arbetet utveckla en forskning med olika inriktning inom den privata och ofTentliga sektorn.

Regeringen har mol denna bakgmnd ansett del viktigt atl lyfta fram tjänstesektom som etl område där forsknings- och utvecklingsinsatserna måste ökas. Det är särskilt angeläget all kommuner, landsting och företag tar ansvar för en kraftig förstärkning av del forskningsanknulna utveck­lingsarbetet inom sektom.

Regeringen föreslår särskilda medel för

ett programarbete 1990/91 angående behovet av forskning om den ofTentliga sektom

stöd till en ökad konsumenlforskning

S9

9.1 Det nuvarande forsknings- och utvecklingsarbetet

prop. 1989/90:90

9.1.1 Den offentliga sektorn

Regeringen konstaterar alt FoU för atl utveckla den ofTentliga sektom fortfarande är myckel begränsad, bortsett från försvaret och det medicins­ka området, trots all forskning om den offentliga sektorn har varit ell prioriterat område i forskningsproposilionema under hela 1980-lalel. Det gäller särskilt FoU för all utveckla den kommunala sektorn. Insatserna är dessutom utspridda över olika discipliner, seklorsorgan och myndigheter. Resurserna är ojämnt fördelade.

Enligt en utredning av statskontoret (FoU en resurs för utveckling av ofTentliga tjänster? 1989:39) används ca 3/4 av FoU-medlen som gäller den ofTentliga sektorn för all utveckla den stadiga verksamheten. Sedan 1970-lalel pågår ell omfattande utvecklingsarbete för den statliga förvaltningens decentralisering och förnyelse. Initiativ har också tagils lill en ökad forskning genom delegationen för forskning om den ofTentliga sektom. Resursema för projektanslag har dock varit små.

Del statliga utvecklingsarbetet sker vidare inom myndigheter på sam­hällsområden där staten själv driver verksamheten eller har tillsynsansvar, t.ex. socialstyrelsen och kriminalvårdsstyrelsen. Statliga bidrag lill utveck­lingsarbete i kommunerna, t.ex. på det sociala området, har också ofta medverkat lill ett mera varaktigt utvecklingsarbete på den lokala nivån enligt statskontorets utredning.

Även den forskning om den ofTentliga verksamhetens utveckling som utförs på initiativ av statliga myndigheter eller kommuner bör nämnas. En inriktning på den statliga förvaltningen dominerar. Man kan emellertid också erinra om den omfattande forskningen om medborgarinflytande och demokratifrågor som gäller både stal och kommun, bl.a. undersökningar­na om väljare och valda och den kommunala självstyrelsen.

Sektorsforskningen rör till mycket stor del utvecklingen av de ofTentliga verksamheterna som social omsorg, hälso- och sjukvård, skola, trafik, miljövård och riktar sig särskilt till den kommunala sektorn.

Statskontoret har i sin utredning om den offentliga verksamheten sär­skilt studerat bamomsorg och kriminalvård och funnit atl sektorsforsk­ningen alltför sällan omsätts i lokall utvecklingsarbete. Del är på den lokala nivån som intresset för all förbättra verksamheten finns. Utveck­lingsarbetet behöver därför ett starkare stöd än det har nu. Det är också regeringens mening att både seklorsorgan och kommuner/landsting bör la ell ansvar för att genom ökat samarbete överbrygga klyftan mellan forsk­ning och utvecklingsarbete.

Två tredjedelar av den ofTenlliga verksamheten sker i kommunal regi. Kommuner och landsting avdelar dock små resurser för utveckla den egna verksamheten om man ser lill verksamhetens omfattning. Det visar den kartläggning statistiska centralbyrån (SCB) har utfört. Dess uppgifter, som bygger på en enkät lill ett urval av kommunerna, är dock i många avseenden osäkra och underskallar sannolikt kommunernas insatser. Vidare omfattas inte den medicinska forskningen i materialet, ej heller sådant ulvecklings-

90

arbete som sker hos l.ex. kommun- och landstingsförbunden och sjuk-     Prop. 1989/90:90 vårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (SPRI).

Kartläggningen, som gäller FoU-verksamheten 1988, visar att ca 60% av kommunerna redovisade någon form av forsknings- och utvecklingsarbete. FoU-verksamhelen för kommunala ändamål beräknades uppgå lill 300 milj. kr. Kostnaderna för FoU som utfördes i den egna kommunen upp­gick lill ca 250 milj. kr. En mindre del motsvarande ca 50 milj. kr. har utförts utanför resp. kommun t.ex. vid universitet och högskolor. Den totala FoU-verksamhelen motsvarade 0,1 % av driftkostnaderna. Det är en låg andel om man jämför med den varuproducerande industrin. Staten svarade för 21 % av kostnadema för kommunemas FoU-insatser.

De verksamhetsområden som redovisade mest forsknings- och utveck­lingsarbete var administration och ledning, energi, vatten och avfall samt social omsorg.

De största kommunerna svarade för merparten av FoU-insalseraa. De nio största kommunema med mer än 100000 invånare stod för 65 % av de beräknade utgifterna för egen FoU. De 138 minsta kommunema (under 15000 invånare) satsade 4%. Av dessa vara det emellertid 2/3 som inte redovisade någon FoU över huvud laget.

De redovisade beloppen bekräftar att FoU än så länge motsvarar en relativt liten del av den kommunala verksamheten. Kontaklema med många kommuner lyder dock enligt SCB på att man först på senare år börjat göra mera systematiska FoU-insatser och all dessa växer.

När del gäller landstingens forsknings- och utvecklingsarbete fann SCB att samtliga landsting avsätter resurser för FoU. De totala insatsema för 1988 uppskattades till ca 150 milj. kr., varav 100 för egen FoU. Större delen av FoU-verksamheten är koncentrerad till etl fåtal landsting. Sam­manlagt är de insatta resursema relativt små, i genomsnitt 0,1 % av lands­lingens totala driftkostnader. FoU är mest omfattande i kronor räknat inom områdena läns- och regionsjukvård och primärvård saml i relation till driftskostnadema inom området kommunikationer och kokeklivlrafik. Av landslingens FoU-verksamhet finansieras 9% över statliga medel. Kartläggningen omfattade inte den FoU som bedrivs vid undervisnings­sjukhusen enligt läkamtbildningsavlalen (LUA).

Statistiken över FoU som utförs för att utveckla den ofTenlliga tjänste­sektom är som nämnts ännu ofullständig och del uppbyggnadsarbete som påbörjats behöver fortsättas. Del gäller särskilt kommunseklom.

Den kommunala verksamheten är både omfattande och betydelsefull. Det är därför angeläget atl kommuner och landsting med olika FoU-insatser utvecklar den egna verksamheten inom ramen för de totala resur­ser sektom har all förfoga över.

9.1.2 Den privata sektorn

Som redovisats i del föregående har forskning och utveckling varit en

viktig faktor i stmkturomvandlingen av den industriella produktionen

sedan mitten av 1970-lalel. Inom tillverkningsindustrin är FoU-verksam­

heten dock koncentrerad lill myckel stora företag med mer än 1000

91

anställda. De svarade 1987 för ca 80% av industrins totala FoU. FoU-     Prop. 1989/90:90 intensiteten, mätt som FoU-ulgiftemas andel av förädlingsvärdet beräkna­des samtidigt till drygt 10%.

Den privata tjänstesektorns egna FoU-insatser är i förhållande till den vamproducerande industrins mycket små. En uppskattning av FoU-inten-silelen som gjorts av statskontoret på liknande sätt som för industrin ger lill resultat en genomsnittlig andel av ca 0,7% för 1987. En av orsakerna kan vara all tjänstesektom domineras av små företag. I genomsnitt har de 8 årsanställda per förelag i jämförelse med 19 i den tillverkande industrin.

De privata tjänsteföretagens egel FoU-arbete sker lill betydande del inom bank- och försäkringsväsendet. Till största delen är del fråga om utvecklingsarbete. Inom försäkringsbolagens verksamhet sker dock viss gmndforskning, framför allt inom områden som trafiksäkerhet och medi­cin (l.ex. om krocksäkerhel hos bilar, alkohols inverkan på människan, skador på människokroppen orsakade av trafikolyckor). Förelagen har egna FoU-avddningar men samarbetar också i särskilda bolag med andra försäkringsbolag saml med tekniska och medicinska fakulteter. Även ban­kema har visst egel utvecklingsarbete inom ramen för de samhällsekono­miska enheterna, som bl. a. utvecklar modeller för konjunkturbedömning och ränte- och valulaprognoser.

Utöver tjänsteföretagens egel FoU-arbete förekommer vad man kan kalla uppdragsforskning, där andra organisationer, främst konsulter, utför FoU åt företagen. Exempel finns inom områden som datakommunikation, systemutveckling, beleendevetenskap och konsumentbeteende/marknads­föring.

Tjänsteföretagen utanför bank- och försäkringssektorn är ofta små med begränsade resurser för egen forskning och utveckling.

9.2 Tjänstesektoms forsknings- och utvecklingsbehov

Tjänstesektom är myckel heterogen lill sin stmktur och utveckling. Be­greppet tjänstesektor används ofta som en samlingsmbrik för alla verk­samheter som kan betecknas som "icke-vamproduklion". I och med sek­loms växande omfattning har denna definition blivit alltmer ohanterlig. Det saknas vidare i stor utsträckning statistik och annan information som på ell enhetligt sätt beskriver sektom. Definitioner, begrepp och principer för lämpliga indelningar av verksamheten för olika ändamål behöver utvecklas vidare.

Tjänsteverksamhet ställer speciella krav på personalledning och perso­nalutveckling. Frågor som behöver uppmärksammas mer är utbildning och fortbildning. Utbildningsinsatser är viktiga hjälpmedel för fömyelse och omstmkturering av tjänsteverksamheter.

Inom den privata tjänstesektom sker ell kontinuerligt utvecklingsarbete genom intemutbildning, exlema kurser, systemutveckling etc. Denna verksamhet är i hög grad förelagsspecifik. Personalen är tjänsteföretagens viktigaste tillgång. Dess kunskaper behöver utvecklas som etl led i förela­gels strävan all bibehålla och stärka sin konkurrenskraft.

Inom den offentliga sektom är utbildning en viktig faktor i decentralise-

92

ringen av förvaltningen som ger de anställda större verksamhels- och     Prop. 1989/90:90 ekonomiansvar. Samtidigt är del naturligtvis medborgarnas behov av samhällsservice som måste vara utgångspunkten för den offentliga förvalt­ningens utveckling.

Inom såväl ofTentlig som privat sektor är FoU om utbildning och utveck­ling av personalen och dess efTekter för verksamheten ännu myckel begrän­sad och behöver förslärkas.

Regeringen anser all tjänstesektorns växande omfattning gör dess effek­tivitet och resursanvändning till en central fråga både inom samhällseko­nomin och välfardsulvecklingen. Inom tillverkningsindustrin görs del se­dan länge beräkningar av produktivitetsutvecklingen (resursanvändning i relation till produktionsresultatet). Liknande studier tillämpade på tjäns­tesektom tyder på att samtidigt som den vuxit snabbast under senare år är produktivitetsutvecklingen långsam. Enligt regeringens mening är detta oroväckande.

Tillgänglig information bör dock tolkas med försiktighet. Kunskaperna om hur effektivitet och produktivitet skall mätas inom tjänstesektorn är otillräckliga. Tjänstemas innehåll är heterogent. Kvalitetsutvecklingen har central betydelse i all tjänsteverksamhet, men metodiken för atl analysera och värdera den är ännu bristfällig. Tjänster är vidare en särskilt komplex och svårbedömd verksamhet inom den ofTenlliga sektom som arbetar med mångdimensiondla mål och ofta med inriktning på hela system snarare än enskilda tjänster.

Inte desto mindre är behovet stort atl analysera vilka brister som finns och hur efTektivitel, produktivitet och inflytande för konsumenterna inom tjänstesektorn kan förbättras. Ytterst beror verksamheten av om tjänster­na uppskattas av konsumenterna medborgarna. Forskningen har därför en viktig uppgift all utveckla nya metoder för resultatanalys och utvärde­ring som är anpassade lill uppgiftema i tjänstesektom, både den ofTentliga och den privata.

9.3 Forskningspolitik för tjänstesektorn

Generekt innebär den nuvarande forskningspolitiken atl staten lar ell ansvar för forskning vid universitet och högskolor, medan produktionen, så som hillills skett inom industrin, svarar för del FoU-arbete som behövs för alt utveckla den praktiska verksamheten. För tjänslesektoms del inne­bär det att förelagen, kommunerna och landstingen bör la ansvar för och också finansiera det FoU-arbete som behövs för all utveckla den egna verksamheten.

När det gäller den fortsatta FoU-verksamheten bör det framhållas att utvecklingen är en fråga både om resursanvändning och om de krav på innehåll och kvalitet som medborgarna. Kvalitet ses av många som en avgörande fråga för den ofTenlliga sektorn och ges också högsta prioritet inom den privata.

Regeringen anser att de ansvariga för produktionen inom tjänstesektorn

 privata och kooperativa förelag, statliga myndigheter, kommuner och

93

landsting - måste kraftigt öka sina insatser för forskning och utvecklings-     Prop. 1989/90:90 arbete.

Inom den ofTentliga sektom har kommunsektorn länge betraktat FoU-verksamheten som en statlig uppgift. Efter den decentralisering av uppgif­ter och planeringsansvar till den kommunala sektom som skett under senare år är del synsättet inte längre hållbart. Det vidgade ansvarsområdet och den större handlingsfriheten i förening med behov av all effektivt utnyttja resursema för verksamheten ställer stora krav på ökade FoU-insatser. Dessa måste initieras och drivas av dem som har ansvar för och utför verksamheten. Del är också de som skall kunna utnyttja resultaten. Den kommunala sektorn bör därför svara för sill eget FoU-arbete.

Inom Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet pågår ett beredningsarbete i syfte atl påbörja en mer systematisk och omfattande FoU-verksamhet, inriktad på kommunemas och landslingens behov av kunskaper för all utveckla och förnya den egna verksamheten. Betoningen kommer all ligga på tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Avsikten är all denna FoU-verksamhet skall finansieras av kommunema och lands­lingen själva. Enligt vad regeringen har erfarit har Svenska kommunför­bundet beslutat all kraftigt öka sina anslag lill kommunalt inriktad FoU under åren 1990-1992.

Regeringen vill med hänvisning lik den diskussion om behovet av ell ökat FoU-arbete i kommunseklom som pågått under hela 1980-talel beto­na betydelsen av all ett sådant FoU-arbete nu kommer i gång. En större satsning på en egen FoU-verksamhet är angelägen om den kommunala sektom skall kunna leda fömyelsen av de omfattande och belydelsfulla verksamheter som den nu har ansvar för. I ett ökat FoU-arbete ligger också effektivitetsvinster genom atl mycket utvecklingsarbete kan utnyttjas av flera kommuner resp. landsting.

En ökad FoU-verksamhet inom kommunseklom bör baseras på gmnd­läggande forskning och forskamtbildning i relevanta discipliner inom hög­skolan. Regeringen kommer all initiera ell programarbete under budget­året 1990/91 för all beskriva och avgränsa forskningsområdet. Syftet skall vara all utreda vilka resurser som krävs vid universitet, högskolor och forskningsråd. Regeringen avser all därefter återkomma lill riksdagen i denna fråga.

Programarbetet bör i huvudsak inriktas mol mer gmndläggande forsk­ning och forskamtbildning som är av relevans för den ofTenlliga sektom. I programarbetet bör även undersökas om den statliga seklorsforskningen kan ge större uppmärksamhet ål den ofTenlliga sektorns allmänna förnyel­se.

Också för all utveckla den kooperativa verksamheten, inte minsl inom den ofTentliga sektorn, är forskning av stor betydelse. Del är därför gläd­jande alt det inom universitets- och högskolesystemet finns fömtsättningar för atl öka forskningen inom området.

Regeringen vill dock framhålla betydelsen av att den kooperativa ut­

vecklingen också stöds genom ell aktivt utvecklingsarbete och försöks­

verksamhet både inom de stora kooperativa organisationema och företa­

gen - bosladskooperationen, konsumentkooperationen, lanlbmkskoope-

94

rationen och inom kommuner och landsting. Även arbetsmiljöfonden,     Prop. 1989/90:90 byggforskningsrådel och det föreslagna socialvetenskapliga forskningsrå­det bör kunna uppmärksamma kooperativa idéer och verksamheter som FoU-projekt.

Ett långsiktigt och systematiskt arbete för att förbättra kvaliteten på varor och tjänster är av avgörande betydelse för att skapa utrymme för en bibehållen och höjd välfärd.

Del finns i dag ell stort behov av konsumentforskning och bmkarorien-lerad forskning som handlar om den enskildes vardag, exempelvis att en produkt fungerar för sill ändamål, atl den inte är farlig och all vamdistri-bulionen är tillfredsställande. En annan viktig uppgift för konsument-forskningen är att sälta in konsumentbeteenden i en helhet. Den samhälls­vetenskapligt inriktade konsumentforskningen kan ge värdefulla bidrag lill den livsstilsförändring som l.ex. en mer resursknapp och miljöanpassad utveckling kan kräva.

Regeringen anser därför atl konsumenlforskningen bör ges ell stöd för atl kunna etablera sig långsiktigt. Konsumentverket och konsumentleknis-ka nämnden bör få förstärkta resurser för att på olika sätt stödja forskning, initiera förprojekt, sprida information om forskning saml medverka lik att forskargmpper bildas.

95

10 uppföljning och utvärdering

Prop. 1989/90:90

Regeringens strävan är all föra en politik som gör alt den andel av svenskt produktionsliv som avser forsknings- och utvecklingsarbete kan öka. Detta innebär emellertid inte alt denna verksamhet skall växa okritiskt. Ju större belopp som anslås för forskning och utveckling, desto viktigare blir upp­följning och utvärdering av gjorda insatser. Desto viktigare blir också en ständig omprioritering och förnyelse av forskningsverksamheten så atl den inte stelnar i en otidsenlig inriktning och stmktur. En utvärdering och eventuell omprioritering av hur samhällets resurser skall användas på bästa sätl pågår ständigt och satsningar på forsknings- och utvecklings­verksamhet kan inte undantas från ett sådant ifrågasättande.

10.1 Behovet av uppföljning och utvärdering

I växande utsträckning krävs en återkommande omprövning av offentlig verksamhet på alla områden. Delta ligger lill gmnd för de riktlinjer för utvecklingen av del statliga budgetsystemet som regering och riksdag lagt fast (prop. 1987/88:150 bil. 1, FiU 30, rskr. 394). Planering skall gmndas på uppföljning och utvärdering. Syftet skak vara att tillgängliga resurser används efTektivare som en följd av systematisk omprövning och förnyel­se.

Uppföljning och utvärdering är således ett instmment för alt förbättra forsknings- och utvecklingsarbetet. Som sådant är del ingalunda nytt. Forskning karaktäriseras av ett inbyggt system av kvalitetsgranskning och kvalitetskontroll. Uppföljning och utvärdering sett i ell mer stmkturdlt perspektiv har emellertid inte större förankring inom forsknings- och utvecklingsarbete än inom annan statlig verksamhet.

Myckel stora och, genom förslagen i denna proposition, ökade resurser förvaltas av dem som ansvarar för gmndforskning och sektorsforskning. Användningen av dessa har strategisk betydelse för i stort sett aka delar av vårt samhälle. Del ligger därför i allas intresse att forskningsresurserna används på rätt sätt. De olika forskningsorganen skall ta fram ett eget un­derlag för en ändamålsenlig och effektiv resursanvändning.

Regeringen fäster stort avseende vid att en eflFektiv uppföljning och utvärdering sker. Riksdag och regering har för sin del inte behov av alltför detaljerade analyser och resullalsredogördser utan ett kvalitativt underlag som kan ligga till gmnd för avvägningar och prioriteringar mellan olika verksamheter. Del är regeringens sak all besluta om Tormerna för uppfölj­nings- och planeringsprocessen och ge de uppdrag åt myndigheterna som kan ge relevant underlag för riksdagens och regeringens beslutsfattande.

Det är angeläget all också mer övergripande utvärderingar görs av hela forskningsfall och sektorer, från grundforskning lill utvecklingsarbete. I ell sådant arbete bör alla berörda organ involveras. Regeringen avser alt redovisa sådana utvärderingar inför nästkommande planeringsperiod.

97 

7   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

10.2 Resultatredovisningen i den nya budgetprocessen

Prop. 1989/90:90

Riksdagen har beslutat om en omläggning av den statliga budgetprocessen och en övergång lill en mera långsiktig styrning av den statliga verksamhe­ten. Budgetprocessen innebär att regering och riksdag vart tredje år gör en fördjupad prövning av omfattningen och inriktningen av myndigheternas verksamhet.

Ett viktigt instmment i denna budgetprocess är en systematiserad resul­tatredovisning och resultatanalys. Syftet är all riksdagen och regeringen skall kunna bedöma resultaten av myndigheternas verksamhet mot bak­gmnd av de beslut man har fatlat.

Föregående riksmöte ställde sig bakom den proposition om formema för högskolepoliliken som regeringen lade fram hösten 1988 (prop. 1988/89: 65, UbU 9, rskr. 148). Propositionen innebar bl. a. en konkretisering av det nya budgetlänkandet inom högskolan, med avseende på såväl den gmnd­läggande högskoleutbildningen som forskning och forskamtbildning.

1 propositionen framhölls bl. a. alt det nya budgetlänkandet innebär en övergång lill fördjupad verksamhetsprövning vart tredje år och införande av en ny typ av anslag, s. k. ramanslag, som medger en friare disposition av anslagsmedlen över mer än ett budgetår. För högskolans del skall över­gången till del nya budgetsystemet ske budgetåret 1993/94 för all möjliggö­ra en samtidig riksdagsbehandling av dels den gmndläggande högskoleut­bildningen, dels forskning och forskamtbildning. Efter att ha inhämtat underiag från de lokala enheterna skall UHÄ avge en fördjupad anslags­framställning för sitt ansvarsområde första gången den 1 september 1992.

Regeringens avsikt är all de arbetsformer som angavs i den nämnda propositionen i huvudsak också skall gälla för Sveriges lantbmksuniversi­tel och forskningsråden liksom för övriga myndigheters FoU-arbete.

Ansvaret för resultat och kvalitet i verksamheten åvilar varje myndig­het. Denna skall se lill all forskningen och, när del gäller högskolan, forskamtbildningen planeras och bedrivs på ell effektivl sätt och på en även inlemationdll sett god nivå.

Ett nödvändigt underlag för regeringens och riksdagens beslut är en redovisning av hur befintliga resurser används. Uppgifterna måste kom­pletteras med informaiion om verksamhetens resultat. Denna kan få for­men av såväl kvantitativa uppgifter som kvalitativa bedömningar från de verksamhetsansvariga.

Riksdagens och regeringens beslut om verksamhetens omfattning och inriktning kommer huvudsakligen till uttryck genom anslagsbeloppens storlek för olika fakultetsområden, forskningsråd och myndigheter. Det nya budgeteringssystemet med dess uppföljnings- och ulvärderingsinslm-ment bör ha fömtsättningar att ge etl tydligt underlag för riksdagens och regeringens beslut om de stora resurser som avsätts för forskamtbildning­en och forskningen.

Ell kännetecknande drag i den svenska forskningsorganisationen är det

myckel stora antalet organ som fördelar medel för forskning. Detta har

stor betydelse för förnyelsen av forskningen. Kombinationen av ett stort

antal fakultetsnämnder, högskolestyrelser, forskningsråd och ell betydan-

9g

de antal sektorsorgan som fördelar medel kan dock bli ell hinder för både Prop. 1989/90:90 kraftsamlingar och interdisciplinära framsteg. Denna splittring kan också föra med sig all de utvärderingar som görs inom ramen för budgetproces­sen kan var för sig bli alltför begränsade. Därför är del viktigt all övergri­pande utvärderingar initieras som svarar mot de huvudlinjer i forsknings­planeringen som anges av regering och riksdag.

10.3 Några betydelsefulla områden för utvärdering 

10.3.1 Forskning på eget programansvar rörliga eller fasta resurser

Huvuddelen av anslagen lik gmndforskning går i dag direkt lill högskolan. Fakultelsanslagen (motsv.) uppgår innevarande budgetår lill sammanlagt ca 3 miljarder kr. Samtidigt anvisas ca 900 milj. kr. till forskningsråden.

En viktig avvägningsfråga gäller balansen mellan de medel som, huvud­sakligen i form av projektstöd, fördelas av forskningsråden och de medel som högskolan kan använda lill all bygga upp en fast forskningsorganisa­tion. Inte minst har denna avvägning betydelse för möjlighetema atl bygga upp en stabil forskamlbildningsorganisalion. Även om forskare inom rådsfinansierad och annan exlemt finansierad verksamhet kan medverka i forskamtbkdning är denna dock beroende av mer långsiktigt garanterade resurser, såväl personella som materiella.

Många faktorer måste vägas in när beslut fattas om anslag till forsk­ningsråden respektive till högskolan. Del är nödvändigt all del underlag som myndighetema skall lämna lik regeringen på olika sätt belyser hur den nuvarande resursfördelningen fungerar saml för- och nackdelar med olika alternativa fördelningar. Detta kommer att särskilt framhållas i regering­ens kommande direktiv lill myndighetema.

I Förbundsrepubliken Tyskland används en del av forskningsrådsmed­len för samarbete inom gemensamma vetenskapligt angelägna teman, där en koordinering kan innebära vetenskapliga vinster. En annan en del av dessa rådsmedel används för långfristiga satsningar (12 15 år) för att föra samman specialister inom olika ämnen i en region i etl mångvetenskapligt samarbete. Dessa metoder att befordra mångvetenskaplig forskning före-faker vara intressanta lösningar och tillhör dem som bör övervägas för att öka möjlighetema till inlerdisciplinär forskning, profilering av olika hög­skoleenheter och kraftsamling.

10.3.2 Forskarutbildningen

Forskningspersonalens nyckelställning har poängterats i del föregående.

Utan en tillräcklig tillgång på goda forskare är stora satsningar i övrigl

meningslösa. Viklen av att åstadkomma en förbättrad forskamtbildning

och en vidgad forskarrekrytering, inte minst från de mindre och medelsto­

ra högskolorna, framhålls i denna proposition. Antalet utbildningsplatser

inom forskamtbildningen bestäms inte av regering och riksdag utan av de

lokala högskoleorganen mol bakgmnd av tillgängliga resurser. Däremoi

kan regering och riksdag genom förbättring av möjlighetema till sludiefi-

99

nansiering för doktorander påverka utbildningsvolymen och skapa bättre     Prop. 1989/90:90 förutsättningar för de forskarstuderande att fullfölja sin utbildning. I pro­positionen föreslås all på sikt alla utbildningsbidrag skall omvandlas till doktorandtjänster.

Del är en viktig uppgift för högskolemyndigheterna alt följa upp dels hur forskarrekryteringen och forskamtbildningen över huvud tagel utvecklas, dels hur de särskilda insatser som föreslås i denna proposition bidrar lill all förbättra förhållandena i dessa hänseenden.

10.3.3 Geografisk fördelning av resurser för forskning och utveckling

Ytterligare en fråga som bör undersökas närmare är hur forskningsresur­sernas fördelning i landet påverkar de resultat riksdag och regering förväntar sig skak uppnås när det gäller FoU och spridning av FoU i samhäkel och dess olika sektorer.

Det ligger i sakens natur all beslut om omfattning och inriktning av den statligt finansierade forskningen inom och ulom högskolan också innebär beslut om verksamhetens geografiska lokalisering. Samma kriterier bör gälla här som för andra beslut inom forskningsområdet, nämligen att verksamheten skall ulföras där de vetenskapliga kvalitetskraven bäst kan uppfyllas. Såväl de redovisningar, som i framtiden skall göras av genom­förd verksamhet och uppnådda resultat, som förslag om utbyggnad av verksamheten måste därför belysa olika lokaliseringsakernativ ur detta perspektiv. Lokaliseringen av all verksamhet bör i princip kunna ifrågasät­tas.

En särskild fråga är forskningsverksamheten vid de mindre och medel­stora högskolorna och vårdhögskolorna. En forskning som fyller höga kvalitetskrav kan också ha en positiv betydelse för den ekonomiska, soci­ala och kulturella utvecklingen för berörda regioner. Regeringen föreslår i denna proposition vissa forskningsstödjande åtgärder vid dessa högskolor. Dessa ålgärder bör leda till att lärama vid de mindre och medelstora högskoloma engageras i forskning i samma utsträckning som sina kolleger vid universiteten.

Universitets- och högskoleämbetet skall göra en utvärdering av de gjor­da insatsema för alt belysa dels hur anvisade medel använts, dels och framför allt - vilka efTekter åtgärderna haft på forskningens omfattning i stort vid de berörda högskoloma. Regeringen föreslår vidare vissa andra åtgärder i den regionalpolitiska propositionen lill innevarande riksmöte med betydelse för de mindre och medelstora högskolorna i vissa delar av landet.

Fakulletsorganen har ansvar för forskningen inte bara vid den egna enheten ulan också vid mindre och medelstora högskolor. I ökad utsträck­ning måste de medel som anvisas under fakultelsanslagen användas vid dessa högskolor. Det är en uppgift för de lokala högskoleorganen all finna former för hur detta skall kunna förverkligas med bibehållande av högt ställda vetenskapliga kvalitetskrav och en effektiv resursanvändning.

Del forsalla beredningsarbetet, med utgångspunkt i bl. a. successiva re­

sultat från ovan nämnda utvärderingar, får avgöra i vilka former forsk-

100

ningen vid de mindre och medelstora högskolorna och vårdhögskoloma kan Prop. 1989/90:90 utvecklas under 1990-talel. Bedömningen skall innefatta det behov av forsk­ning som kan föreligga i regionalpolitiskt prioriterade regioner. Utgångs­punkten måste vara all det skall råda en hög och likvärdig kvalitet inom hela den svenska högskolan. Beredningsarbetet i detta hänseende måste också samordnas med vad som nämnts om avvägning och koncentration mellan forskningsråd och fakultelsorganisalion.

10.3.4 Sektorsforskningens kvalitet och samhällsrelevans

Kriterierna för en väl fungerande seklorsforskning är av två olika slag. För del första måste verksamheten inriktas mot frågor som är relevanta för de berörda sektorerna. För det andra måste forskningen uppfylla krav på god vetenskaplig kvalitet.

Sektorsforskningens vetenskapliga kvalitet bör utvärderas på liknande sätt som forskning på egel programansvar. Också forskningens samhällsre­levans skall bedömas. En utvärdering av samhällsrelevansen bör innefatta en analys av dels forskningsresultatens användbarhet, dels i vilken omfatt­ning forskningsresultaten faktiskt har använts.

Del är naturligtvis en uppgift för varje seklorsorgan atl svara för uppfölj­ning och utvärdering av sin egen FoU-verksamhet. Seklorsorganens egel ansvar bör emdlertid i vissa avseenden kompletteras för all få fram ett bättre underlag för forskningspoliliska beslut. Del krävs all samhällsre­levansen utvärderas också inom större problemområden än vad ell ensta­ka seklorsorgan svarar för. Del ankommer på regeringen all se till all sådana övergripande utvärderingar kommer lill stånd.

Ett område som kommer all behandlas är kollektivforskningen, dvs. när staten och näringslivet genom gemensam finansiering skapar särskilda organisationer och program för tillämpad forskning. Statens satsningar inom basprogrammen uppgår här 1989/90 lik knappt 200 milj. kr.

Ell annal område för en övergripande utvärdering är miljöforskningen, där utvärderingar utförda av de enskilda organ som finansierar miljöforsk­ningen ej kan anses tik fyllest. Utvärderingsarbetet bör, fömtom de tidiga­re nämnda kvalitets- och rdevansaspeklema, också belysa inriktningen på forskningen när del gäller avvägningen mellan gmndläggande forskning och tillämpad forskning samt del utvecklingsarbete med anknytning lill miljöfrågoma som sker inom industrin. Det ankommer på regeringen att avgöra formema för denna övergripande utvärdering.

10.4 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår all

riksdagen godkänner de akmänna riktlinjer för forskningspolitiken under perioden 1990/91 -1992/93 som framgår av avsnitten 2-10.

101

11 Justitiedepartementets verksamhetsområde

Inom justitiedepartementets ansvarsområde bedrivs forskning, utredning och information bl.a. om brottslighet och brottsförebyggande insatser. Under andra huvudtitelns ulredningsanslag beräknas vidare vissa medel för uppföljning och utvärdering av de forskningspoliliska besluten.

1 nedanstående tabell sammanfattas resursema för forskning och utveck­lingsarbete om brott och brottsförebyggande arbete saml de resurser som finns under justitiedepartementets ulredningsanslag för uppföljning och ut­värdering av de forskningspoliliska besluten. I tabellen redovisas endast reformer. Till dessa förändringar kommer för budgetåret 1990/91 kompen­sation för pris- och löneförändringar. Anslagen kommer på motsvarande sätt all prisomräknas de kommande åren.

Reformer (milj. kr.)

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 11 Justitiedep.

Anvisat 1989/90

Förslag 1990/91

Beräknat 1991/92

Beräknat 1992/93

Brottsförebyggande rådet

12.5

-1-1,8

Uppföljning och utärdering

3,0

+1,0

11.1 Brottsförebyggande rådet 

11.1.1 Brottsförebyggande rådets verksamhet

Brottsförebyggande rådet (BRÅ) har till uppgift atl främja brottsförebyg­gande insatser inom olika områden av samhället och alt verka för all samhällets och enskildas insatser mot brott samordnas.

BRÅ fick under hösten 1988 en ny instmktion (SFS 1988:1223) som gäller fr.o.m. den 1 januari 1989 oeh som ställer nya krav på verksamhe­ten. Bl.a. ges BRÅ ell större ansvar för samordningen av samhäkels brottsförebyggande verksamhet liksom för information inom det egna verk­samhetsområdet.

När det gäller FoU-arbetel framhålls i förordningsmotiven (1988:6) alt det är angelägel all verksamheten utvecklas vidare så all BRÅ:s kunskaper i större utsträckning än vad som hittills har varit fallet kan användas som underiag för prioriteringar i del brottsförebyggande arbetet liksom för tillämpning och utvärdering av brottsförebyggande ålgärder. Vidare sägs att BRÅ i ökad omfattning bör ägna sig ål utvärdering av reformer inom det kriminalpoliliska fältet. BRÅ skall även kunna ge underlag för framti­da kriminalpoliliska reformer genom att pröva och utvärdera olika åtgär­der.

Det påpekas också att BRÅ även i fortsättningen bör lämna bidrag lill enskilda forskare.

BRÅ leds av en överdirektör. Vid rådet finns också en styrelse. Under överdirektören finns byråchefer som ansvarar för forskning, utredning och information på del brottsförebyggande området. Till rådd är knutna tre rådgivande organ: en samverkansddegalion, en vetenskaplig delegation och en informalionsddegalion.

103

Rådd upprättar löpande treåriga verksamhetsplaner. I samband med     Prop. 1989/90:90

anslagsframställningen för budgetåret 1990/91 har rådet lämnat en sådan     Avsnitt 11

plan för verksamheten under budgetåren 1990/91 1992/93.

Justitiedep.

11.1.2 Bedömning av resultaten hittills

Tyngdpunkten i arbelet inom BRÅ har hillills främst varit insamling och analys av brollsdala saml utformning av brottsförebyggande strategier. Endast en mindre del av verksamheten har ägnats praktisk tillämpning och utvärdering av sådana strategier liksom åt utvärdering av reformer inom del kriminalpolitiska fallet.

Ell fömyelsearbete inom rådet har påbörjats sedan den nya instmktio­nen trädde i kraft. Det kommer till ullryck bl.a. i verksamhetsplanen för budgetåren 1990/91 1992/93. Planen ligger väl i linje med den nya in­stmktionen samt de uttalanden som gjorts i anslutning lill denna i förord-ningsmoliven och av riksdagen. Rådet har inte gjort någon inbördes prio­ritering mellan de olika projekten i verksamhetsplanen.

11.1.3 Regeringens syn på BRÅ:s framtida arbete

Ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete fömlsäller all kunskaper och erfarenheter på området kan utvecklas och spridas. BRÅ har en central roll i det sammanhanget. Genom den nya instmktionen markeras BRÅ:s ställ­ning som centralt organ för bl. a. samordning, forskning, utvärdering och information på det brottsförebyggande området. Regeringen anser att del är angelägel all BRÅ:s verksamhet tillförs utökade resurser.

Regeringen delar i huvudsak BRÅ:s bedömning av behovet av forsk­ning, utredning och information på de områden som anges i verksam­hetsplanen. Ett större utrymme bör således ges åt bl.a. utvärdering av brottspreventiva åtgärder och kriminalpoliliska reformer.

I fråga om prioriteringen vill vi särskilt fasta uppmärksamheten på följande områden.

Åtgärder mot brott i storstad

Den förhållandevis största delen av brottsligheten finns i våra tre största städer.

Tre av projekten i BRÅ:s verksamhetsplan rör lokala ålgärder mol brott

i storstad. Mest omfattande är det s.k. Slockholmsprojeklel. Del har

påbörjats under innevarande budgetår och bedrivs i samarbete med uni­

versitetet i Stockholm, Stockholms kommun, rikspolisstyrelsen och polis­

myndigheten i Stockholm. 1 projektet las dala till vara från två tidigare

BRÅ-projekt, nämligen "Brott i stadsmiljö" och "Tillgreppsprojektet".

Det andra projektet, vars kartläggningsfas avslutades under år 1988 och

som bedrivs i samarbete med lokala myndigheter, är inriktat på brottsföre­

byggande insatser i en förort lill en storstad. Det tredje, som skall påbörjas

under innevarande budgetår, är inriktat på ålgärder för all minska vålds-

104

brott. Projektet, som bygger på tidigare forskning inom området, skall också bedrivas i samarbete med lokala myndigheter, organisationer etc.

Regeringen anser atl del är angeläget all BRÅ:s kunskaper kan användas som underlag för lokala åtgärder mot brott i storstadsområdena och utvär­deringen av sådana. Det är därför av stor betydelse all de nämnda projek­ten kan fullföljas i enlighet med BRÅ:s planering.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 11 Justitiedep.

Brottslighet bland invandrare

Del saknas tillräcklig kunskap om och i vilken utsträckning brottslighet har samband med den invandring som skett lill Sverige. Denna brist har under senare lid uppmärksammals i flera olika sammanhang. Bl.a. har en arbetsgmpp inom justitiedepartementet i en rapport som avlämnades tkl justitieministern i december 1989 framhåkit behovet av alt närmare bely­sa utländska gärningsmäns betydelse för våldtäktsbrottsligheten.

I etl av delprojekten i det s. k. Slockholmsprojeklel kommer man all studera brottsligheten hos personer med utländsk bakgmnd och med sär­skild inriktning på ungdomsbrottsligheten i invandrartäta områden. BRÅ planerar vidare all genomföra ytterligare etl forskningsprojekt om invand­rares brottslighet tillsammans med Centmm för invandrarforskning vid Stockholms universitet. 1 det projektet ingår bl.a. en kartläggning av den polisanmälda brottsligheten bland personer som är födda i ullandel, dvs. dels utländska medborgare, dels naluraliserade svenskar. Regeringen bedö­mer det som nödvändigt att forsknings- och utvecklingsarbetet inom områ­det intensifieras under den kommande treårsperioden. Del behövs mer kun­skaper om invandrares brottslighet, om vilka faktorer i del svenska samhäl­let som negativt påverkar olika invandrargmppers anpassningsmöjligheter samt om hur man kan komma lill rätta med dessa problem.

Privata initiativ inom rättsväsendet

På senare tid har bl. a. inom Europarådet uppmärksammats frågan om s. k. privatisering inom rättsväsendet.

BRÅ planerar atl genomföra en undersökning bl. a. om formema för och omfattningen av bevakningsförelagens s.k. sidouppgifler, t.ex. uppdrag som ligger nära kriminalpolisens verksamhet. Även försäkringsbolagens brottsutredande verksamhet skall undersökas.

Regeringen ser positivt på all de problem som kan vara förknippade med privata initiativ inom rättsväsendet uppmärksammas av BRÅ och delar aktså rådets bedömning att det behövs forskning inom området.

Drogpåverkan och trafiksäkerhet

Frågan om droger och trafik står i fokus, inte minst i samband med de ändringar i trafiknykterhetslagstiftningen som är aktuella.

BRÅ planerar atl belysa problemen kring drogpåverkan och trafiksäker­heten. Syftet är bl. a. atl ge underlag till förebyggande åtgärder. Regeringen anser, i likhet med rådet, att delta är ell angeläget forskningsområde.

105

Ekonomisk brottslighet

Ekonomisk brottslighet tillhör de områden som prioriteras i kampen mol brottsligheten.

BRÅ har sedan år 1985 på regeringens uppdrag genomfört forsknings-och utvärderingsprojekt om ekonomisk brottslighet. Del senaste uppdra­get avser formema för och omfattningen av ekonomisk brottslighet i vissa branscher. Som ett resultat av de olika forskningsuppdragen har BRÅ bl. a. givit ut ett antal rapporter. Avsikten är all branschsludien skall avslutas hösten 1990.

Riksdagen tillkännagav våren 1988 med anledning av en motion all en särskild undersökning av den ekonomiska brottsligheten inom hyres- och fastighetsbranschen borde genomföras (JuU 1987/88:39 s. 8 f, rskr. 319). BRÅ planerar all genomföra en sådan undersökning när den nu pågående branschstudien är avslutad. Regeringen kan således konstatera att den av riksdagen efterfrågade undersökningen inom kort kommer alt genomföras på rådels initiativ.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 11 Justitiedep.

Narkotika och våldsbrott

Även narkotika och våldsbrott tillhör de prioriterade områdena. Inom BRÅ bedrivs bl. a. forskning om sambandet mellan olika former av miss­bmk och kriminalitet. Stöd och hjälp lill brottsoffer är en annan av de aktuella kriminalpoliliska uppgiftema.

När del gäller frågor som sammanhänger med narkotika, våld och stöd lill brottsoffer pågår för närvarande en rad aktiviteter, såväl inom rege­ringskansliet som inom kommittéer och arbetsgmpper. Del är önskvärt all BRÅ inom ordinarie ramar har en viss beredskap för alt vidta det forsk­nings- och utvecklingsarbete som kan visa sig nödvändigt med anledning av dessa aktiviteter.

11.1.4 Anslagsfrågor

I prop. 1989/90:100 (bil. 4 s. 110) har regeringen föreslagit riksdagen alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1990/91 under angivna anslagsmbriker beräkna följande belopp.

G 1. Brottsförebyggande rådet:

Förvaltningskostnader

G 2. Brottsförebyggande rådet:

Utvecklingskostnader

Regeringen tar nu upp dessa frågor.

7 896000 kr. 4647000 kr.

106

Andra huvudtiteln

G. Övriga myndigheter

G 1. Brottsförebyggande rådet: Förvahningskostnader

1988/89 Utgift

7903 531

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 11 Justitiedep.

1989/90 Anslag

7896000

1990/91 Förslag

11272000

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Personal

19

-

Anslag

Förvaltningskostnader

(därav lönekostnader) Lokalkostnader

6546000

(4877000)

1350000

+ 3301000

( + 2952000)

75000

7896000

+ 3376000

Brottsförebyggande rådet

Rådet begär att anslaget för budgetåret 1990/91 ökar enligt följande:

1. Pris- och löneomräkning m. m. 124000 kr.

2.

För  informationsverksamheten  yrkas   1,5  tjänst  som  handläggare ( + 440000 kr.).

3.

Ytterligare medel begärs för personalinlroduklion och för en egen le-lefonväxd(+170000 kr.).

Regeringens överväganden

Informationsverksamheten vid BRÅ har genom den nya instmktionen getts vidare uppgifter än tidigare och en självständigare ställning inom BRÅ. Regeringen har därför beräknat medel för den av BRÅ yrkade förstärkningen av informationsverksamheten.

Medel har även beräknats under detta anslag för den av BRÅ yrkade informalionsdalabasen samt för intemutbildning i ulvärderingsmelodik.

Regeringen har för nämnda ändamål beräknat sammanlagt 750000 kr.

Vidare föreslår vi all ell belopp på 2 130000 kr. förs över från anslaget G2. Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader lill förevarande an­slag. Beloppet används av BRÅ lik löner och bör i fortsättningen beräknas under förvaltningsanslaget.

I sammanhanget bör understrykas all en akt för stor dd av BRÅ:s budget har tecknats in av fasla kostnader. Regeringen vill därför framhåka alt BRÅ måste sträva efler all nedbringa de fasla kostnadema så alt rådets resurser kan användas flexibelt.

Ett annal sätt all öka resursema är, som framhålls i förordningsmotiven lill instmktionen, all personal från andra myndigheter tjänstgör i projekt inom BRÅ. Kostnaderna bör i dessa fall belasta respektive myndighets anslag.

BRÅ bör även liksom hittills kunna komma överens med andra statliga

107

och kommunala instanser om delfinansiering av projekt som är av gemen-     Prop. 1989/90:90 samt intresse och som genomförs under medverkan av sådana organ. Del     Avsnitt 11 gäller naturligtvis också inte minst forskningsråden, i första hand del före-    Justitiedep. slagna socialvetenskapliga forskningsrådet.

Ekonomiskt stöd bör också kunna lämnas från organisationer inom t. ex. bankväsendel, försäkringsbranschen, bilbranschen eller fastighetsägare

0.       s. v., dock under två fömtsättningar. Bidrag bör i första hand las emot från

sam- eller branschorganisationer. Vidare är det endast BRÅ som skall be­

sluta om ell projekts mål, genomförande och resultat.

Del kan således konstateras att det på sikt borde vara möjligt för BRÅ atl öka utrymmet för nya forsknings- och utvecklingsprojekt, främst genom en bättre planering av den egna verksamheten, men också genom att rådet utnyttjar de möjligheter lill delfinansiering från andra intressenter som finns. Del ankommer på regeringen att utforma den ekonomiska slymingen av BRÅ så all sådana lösningar underlättas.

Regeringen anser emellertid atl det är motiverat all BRÅ tillförs ytterli­gare resurser för nya forsknings- och utvecklingsprojekt. Medel för detta har beräknats under anslaget Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskost­nader.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

alt riksdagen lill Brottsförebyggande rådet: Förvahningskostnader för budgetåret 1990/91 anvisar ett förslagsanslag på 11 272 000 kr.

G 2. Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader

1988/89 Utgift

3424988

Reservation

770399

1989/90 Anslag

4647000

1990/91  Förslag

3 851000

Från anslaget betalas kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete samt för informaiion.

Brottsförebyggande rådet

Rådet begär att anslaget för budgetåret 1990/91 ökar enligt följande:

1. Pris- och löneomräkning m. m. 500000 kr.

2.

Ytterligare   medel   yrkas   för   utrednings-   och   utvecklingsprojekt (+1373000 kr.).

3.

Medel beräknas för personalutbildning och en informationsdatabas ( + 380000 kr.).

Regeringens överväganden

Anslaget har, som nyss nämnts, minskals med de 2 130000 kr. som för

innevarande budgetår av BRÅ används lill löner. Dessa medel bör i

fortsättningen beräknas under anslaget Brottsförebyggande rådet: Förvah­

ningskostnader.

108

För FoU-verksamheten beräknas en förstärkning av anslaget med 1 milj.     Prop. 1989/90:90

kr.

Avsnitt 11

BRÅ utvärderar lagen om försöksverksamhet med samhällstjänst som     Justitiedep. trädde i krafl den 1 januari i år. Försöket, som bedrivs på fem orter i landet, skall pågå i tre år. BRÅ har under innevarande budgetår likförts särskilda medel av regeringen för utvärderingen. Fr.o.m. nästa budgetår bör BRÅ genomföra utvärderingen inom ramen för tillgängliga medel.

Forskn ingsbidrag

BRÅ har sedan starten år 1974 lämnat bidrag till enskilda forskare. Forsk­ningsbidragen uppgår numera lill ca 800000 kr. per år. Regeringen anser alt rådet nu bör pröva nya former för bidragsgivningen. Hälften av forskningsbidragen bör i fortsättningen avdelas som bidrag lill avhandlingsarbeten som utförsavdoktorander i kriminologi. BRÅ bör välja former för bidragsgivningen som kan stimulera den långsiktiga kunskap­suppbyggnaden inom den kriminologiska forskningen. Enligt regeringens bedömning är fömtsättningarna all åstadkomma detta större om man und­viker all rikta bidragen lill särskilda forskningsområden utan låter ansök­ningarnas kvalitet och inte ämnesvalet styra bidragsgivningen.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen lill Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 3 851000 kr.

11.2 Uppföljning och utvärdering av de forskningspolitiska besluten

11.2.1 Verksamheten hittills

Forsknings- och utvecklingsverksamheten i Sverige motsvarar, som fram­gått av de inledande kapitlen, knappt 3 % av BNP varav de statligt finansi­erade insatsema utgör ca en tredjedel. I forskningspropositionerna anges de övergripande målen och den huvudsakliga inriktningen av verksamhe­ten för den kommande treårsperioden. Regeringen ges ansvar atl genomföra besluten och atl uppdra ål myndighetema all driva verksamheten inom de ekonomiska ramar riksdagen beslutat om.

För att öka regeringens möjlighet atl följa upp och analysera verksamhe­

ten har under den senaste treårsperioden vissa medel avsatts under andra

huvudtitelns anslag A 3 Utredningar m.m. Dessa medel har bl.a. möj­

liggjort den kartläggning av sektorsforskningen som publicerats i departe­

mentsserien. Svensk sektorsforskning (Ds 1989:3). Regeringen har vidare

haft möjlighet att ge vissa uppdrag tik statistiska centralbyrån bl.a. angå­

ende statistik om forskning och utveckling i den kommunala sektorn. Som

en förberedelse inför 1990 års forskningsproposition har svenska forskare

109

på regeringens uppdrag studerat forskningens villkor i åtta andra industri-     Prop. 1989/90:90

länder (Ds 1989:43). Dessa uppdrag har breddat underlaget för 1990 års     Avsnitt 11

forskningsproposition.

Justitiedep.

11.2.2            Regeringens överväganden

Som framgått tidigare i denna proposition anser regeringen alt forskning och utveckling av hög kvalitet utgör en värdefull grund för en positiv social och ekonomisk utveckling. Regeringen föreslår också betydande resurs­förstärkningar under den kommande treårsperioden.

Forskning och utveckling måste liksom all annan verksamhet följas upp och utvärderas. Detta gäller inte bara forskningens vetenskapliga kvalitet utan också, och då framför allt vad gäller seklorsforskningen, dess sam­hällsrelevans.

Inför kommande forskningspolitiska beslut kommer, som framgår av avsnitt 10, systematiska uppföljningar och utvärderingar av pågående verksamheter att behöva göras. Regeringen har i budgetpropositionen (1989/90:100 bil. 4) under reservationsanslaget A 3 Utredningar m.m. beräknat 3 milj. kr. för uppföljningar och utvärderingar av FoU. Regering­en anser all ytterligare medel bör anvisas för detta ändamål.

11.2.3            Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen under reservationsanslaget Utredningar m. m. under andra huvudtiteln för budgetåret 1990/91 anvisar 1000000 kr. ut­över vad som föreslagils i prop. 1989/90:100 bil. 4.

110

12. Utrikesdepartementets verksamhetsområde

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12

Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning saml u-landsforskning är central     Utrikesdeo från utrikespolitisk synpunkt. Även den forskning som är av betydelse för våra ekonomiska relationer med omvärlden spelar här en stor roll. Också EG:s forskningsprogram är i delta sammanhang av stort intresse.

I nedanstående tabell sammanfattas forskningsresurserna inom utrikesde­partementets verksamhetsområde. I tabellen redovisas endast reformer. Till dessa förändringar kommer för budgetåret 1990/91 kompensation för pris- och löneförändringar. Även för de kommande budgetåren kommer anslagen atl omräknas för pris- och löneförändringar. De belopp som anges som reformer skall dock ses som absoluta belopp och kommer ej all prisomräknas del år reformen läggs ul. I fotnot redovisas förändringar med anledning av budgetpropositionen 1989/90:100, bil. 5.

Reformer (milj. kr.)

anvisat

förslag

beräknat

beräknat

1989/90

1990/91

1991/92

1992/93

Nedrustning, freds- och konflikt-

forskning

38,9'

-

Intemationell politik

3,3

+   0,6

Folkrätt

1,7

+   0,4

_

_

Bidrag till ett institut för Japanstudier

-

+   3,0

-

U-landsforskning

315,0

_3

-

-

Styrelsen för u-landsforskning

(SAREC)

11,1

4

-

-

' I beloppet ingår en engångsanvisning om 7,5.

 1 budgetprop. 1989/90:100 bil. 5 begärs ytterligare +0,7.

 1 budgetprop. 1989/90:100 bil. 5 begärs +45,0.

" I budgetprop. 1989/90:100 bil. 5 begärs + 4,3.

12.1  Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning 

12.1.1 Forskningens omfattning och organisation

Neutralitetspoliliken ställer krav på en självständig värdering av för vårt land vikliga förhållanden och utvecklingstendenser i omvärlden. Sverige har mol denna bakgrund i hög grad intresse av forskning kring frågor av betydelse för vår utrikespolitik.

Detta gäller forskning inom del centrala säkerhetspolitiska området men även inom folkrätt och andra discipliner. Man bör härvid beakta alt del på det utrikespolitiska området finns behov dels av tillämpad forskning med relativt kort lidshorisont, dels av forskning av mera långsiktig karaktär.

Inom det säkerhetspolitiska området disponerar utrikesdepartementet 1 103000 kr. under anslaget Utredningar inom det nedrustnings- och säker­hetspolitiska området för forskningsändamål. Dessa medel används främst för att söka stimulera forskning av särskild relevans för utrikesdeparte­mentet, bl.a. öststalsforskning. De utnyttjas även för all mera långsiktigt bygga upp en allmän kompetens bl. a. genom att möjliggöra igångsättande

111

av projekt tidigare an planerat i avvaktan på fortsatt finansiering via traditionella anslagskanaler.

Långsiktig säkerhetspolitisk forskning stöds genom anslagen Bidrag till Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (SIPRI) och Utrikespoli­tiska Institutet.

Från anslaget Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och ned­mstning bekostas den del av försvarets forskningsanstalts (FOA:s) forsk­ning, utredningsarbete och expertstöd som har betydelse för utrikesdepar­tementets verksamhet på nedmslningsområdet.

1 proposition om tilläggsbudget lill statsbudgeten för budgetåret 1989/90 föreslog regeringen (prop. 1989/90:25 bil. 2) ett engångsbelopp - via anslaget Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning och nedrustning för FOA:s forskning avseende en internationell datacentral (IDC) för övervakning av ell provstoppsavtal. Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (UU13, rskr. 78).

Vidare lämnas stöd lill forskning om polarfrågor och inom folkrätt från anslaget Utredningar m. m. Även från anslaget Övriga internationella orga­nisationer m. m. lämnas bidrag tik folkrättslig forskning såsom till Raoul Wallenberg-inslilulel i[REDACTED_EFTERNAMN] saml lill intemationella organisationer som bedriver forskning.

Under budgetåret 1990/91 kommer en särskild tjänst för historisk forsk­ning all inrättas i utrikesdepartementet. Dokumenten i UD:s arkiv kom­mer att bli en självklar utgångspunki för denna forskning. Forskningen ifråga utgör ett stöd till gmndläggande forskning inom historia, statsveten­skap och andra samhällsvetenskapliga ämnen, samtidigt som den tillför utrikesdepartementet kompelens som kan vara av relevans i den operativa verksamheten.

I de båda senaste forskningsproposilionema har öslslalsforskningens betydelse särskilt betonats. Utrikesdepartementet har lämnat etl icke obe­tydligt stöd lill forskning med denna inriktning. Bl.a. har finansiella bidrag lämnats till institutionen för öststalsstudier vid universitetet i Upp­sala och östslatsprojekl vid Utrikespolitiska Inslilulel (Ul). Del kan dess­utom noteras, alt inom del ekonomiska området Öst Ekonomiska Byrån ombildals till Stiftelsen Östekonomiska Institutet och att en knyl­ning därvid skett lill Handelshögskolan i Stockholm.

Ell studiearbete har genomförts för all undersöka om vetenskaplig forskning om nedmstning och mstningsbegränsning kan ges en ny dimen­sion genom alt ett centmm för teknisk nedmstningsforskning inrättas vid universitetet i Linköping. Ärendet bereds för närvarande inom regerings­kansliet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep.

12.1.2 Inventering av forskningen - resultat och bedömning

Utrikesutskottet uttalade i sitt betänkande 1986/87 UU16 (s. 5) att rege­ringen bl.a. borde göra en inventering av den för svensk utrikes- och säkerhetspolitik relevanta forskning som utförs av institutioner i Sverige, såväl på det akademiska fältet som inom den ofTenlliga förvakningen. Detta tillkännagavs regeringen genom rskr. 1986/87:285.

112

Den begärda inventeringen har utförts och, genom skrivelse den 26 ok­tober 1989 frän utrikesministern, delgivits riksdagens utrikesutskott.

Inventeringen visar i flera fall atl en minskning av verksamheten skett under en följd av år. Denna utveckling äger rum under det att Sverige kontinuerligt konfronteras med komplicerade säkerhetspolitiska frågor knutna lill ofta svåröverskådliga och snabba förändringar i den omedelba­ra omvärlden samtidigt som underlag för politiska bedömningar från statsmakternas sida efterfrågats i ökande grad.

Till denna bild skall läggas atl den seklorsfinansierade högskoleforsk­ningen inom det utrikes- och säkerhetspolitiska området alllid varit av liten omfattning.

Regeringen anser att man bör skilja mellan å ena sidan gmndforskning­en inom för säkerhetspolitiken relevanta ämnesområden och å andra sidan den mera behovsinriktade forskning och långsikliga utredningskapacitet som utgör ett direkt stöd för utrikespolitiska bedömningar. Båda behövs, och de kan inte ersätta varandra.

Regeringen framhöll redan i föregående forskningsproposition alt olika vägar bör prövas att fördjupa den internationellt inriktade utbildningen och säkerhetspolitiska forskningen, främst med anknytning till ämnet statsvetenskap. Denna bedömning stöds av att den företagna inventering­en visar på ett behov av ytterligare insatser på detta område. Del är därför angeläget atl denna ambition nu förs vidare. Inte minst mot bakgmnd av traditionen i svensk utrikespolitik är det också angeläget att den folkrättsli­ga forskningen i Sverige får ökat stöd.

Regeringens ställningstagande med anledning av de olika förslagen framgår av det följande.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep.

12.1.3 Arktisk konflikt- och säkerhetsforskning

Enligt regeringens uppfattning finns det ett utökat behov av all studera frågor med anknytning till Sveriges närområden. Som framgår av nämnda inventering har del bland forskarna under senare år uppstått ell förnyat intresse för det nordiska området. Ett initiativ med denna geografiska inriktning är den av universitetet i Umeå föreslagna satsningen på arktisk konflikt- och säkerhetsforskning inom området internationell politik. In­riktningen på Arktis och Nordeuropa saml del föreslagna statsvetenskapli­ga och folkrättsliga perspektivet är av betydande intresse och ligger väl i linje med svenska, långsikliga, utrikespolitiska ambitioner. Regeringen avser all till budgetåret 1991/92 föreslå att 250000 kr. beräknas för inrät­tande av en doktorandtjänst vid universitetet i Umeå för forskarstuderan­de inom ämnet statsvetenskap med inriktning på internationell politik. Regeringen återkommer lill frågan under avsnitt 17.

12.1.4 Forskartjänster med inriktning på internationell politik

Även annan forskning i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor inom ämnet statsvetenskap bör förstärkas. En satsning på tjänster under professorsnivå

113

8   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 90

Rättelse: s. 119 rad 25 står: förslagsanslaget Rättat till: reservationsanslaget

för disputerade forskare är, enligt regeringens uppfattning, då en lämplig åtgärd.

Sådana tjänster tryggar återväxlen och förhindrar forskarflykt. Detta befordrar en långsiktig kunskapsuppbyggnad på en kvalitativt hög nivå.

Vid statsvetenskapliga institutionen vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] finns goda förutsättningar för en långsiktig kunskapsuppbyggnad med inriktning mot internationell politik. Regeringen anser det därför motiverat all till budget­året 1991/92 beräkna 750000 kr. till universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] i detta syfte. Vi återkommer till frågan under avsnitt 17.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep.

12.1.5 Ökad satsning på öststatsforskning

Som nämnts ovan lämnas särskilda medel för stöd till forskning med öststatsinriktning. Den snabba politiska utvecklingen i Östeuropa, med implikationer för Sveriges närområde, motiverar all stödet utökas. Delta bör ske genom all anslaget Utredningar inom del nedrustnings- och säker­hetspolitiskaområdet förstärks med 600000 kr budgetåret 1990/91.

12.1.6 ökat samarbete på folkrättens område

Som nämnts tidigare är den folkrättsliga forskningen en fråga som rege­ringen prioriterar. Mellan utrikesdepartementet och universitetens juridis­ka fakulteter är ell fördjupat samarbete på väg att etableras. Regeringen anser att ytterligare 400000 kr. bör anvisas budgetåret 1990/91 så att ambitionen kan höjas och den långsikliga kunskapsuppbyggnaden inom högskolan stärkas.

12.2 Biståndsmotiverad forskning

12.2.1 U-landsforskningens organisation och omfattning

Forskningsfrågorna fick år 1976 en mer framskjuten plats inom biståndet än tidigare genom inrättandet av beredningen för u-landsforskning, seder­mera styrelsen för u-landsforskning (SAREC).

SAREC är i första hand en bislåndsmyndighet med uppgift att främja forskning som kan underlätta för u-länderna all utvecklas mol ökat själv­bestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. Tyngdpunkten i verksamheten är inriktad på alt bygga upp forskningskapacitet i u-länder­na. Detta sker bl.a. i form av samarbete mellan forskare vid u-landsinstilutioner och svenska vetenskapliga institutioner, s. k. institutions-samarbete. SAREC har också som en uppgift att främja och bidra till finan­siering av u-landsforskning i Sverige. I detta stöd till svensk u-landsforskning ställs höga krav på relevans för belysning av något specifikt utvecklingsproblem eller för mer generella utvecklingsteoreliska frågor.

SAREC ger stöd till svensk u-landsforskning främst genom bidrag till konkreta forskningsprojekt och visst miljö- eller institutionsstöd. Budget­året 1989/90 har regeringen avsatt ca 26 milj.kr. till svensk u-landsforsk-

114

ning, varav 1,8 milj. kr. ges som långsiktigt stöd till sex u-landsinriklade forskningsmiljöer.

Vad gäller sektorsfördelning går merparten av SAREC:s samlade stöd till jordbmks-, skogsbruks- och miljöforskning. Närmare en tredjedel av stödet går till hälsoforskning. Samhällsvetenskaplig, naturvetenskaplig och teknisk forskning finansieras. Under budgetåret 1988/89 gick 58% av det bilaterala och regionala stödet lill Afrika söder om Sahara, 29% till Latin­amerika och 13 % lill Asien.

Även andra organ under utrikesdepartementet än SAREC har uppgifter som berör forskning.

Nordiska afrikainstitulel (NAI) tillkom år 1962 på initiativ av Nordiska rådet. NAI har lill uppgift atl inom Norden bl. a. främja och driva veten­skaplig forskning om Afrika. Institutet skall även verka för samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare. NAI utgör därtill dt dokumenlalionscenlrum för forskning och studier om Afrika.

Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) stöder forskning eller forskningsrdalerad verksamhet i anslutning till projekt och program i utvecklingssamarbetet. SIDA finansierar omfattande försöksverksamhet inom olika fackområden. SlDA:s stöd till u-landsforskning ges främst som ell komplement lill de bilaterala programmen. Under anslagsposten Sär­skildaprogram finns flera projekt med inslag av både utvecklingsarbete och forskning, ofta i nära samarbete med SAREC.

1 det tekniska samarbetet som beredningen för intemationellt tek­niskt-ekonomiskt samarbete (BITS) svarar för kan stöd till specifika pro­jekt inom tillämpad forskning ingå. Universitetsinstitutioner är i flera fall engagerade i genomförandet av kurser för u-landsddlagande.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep.

12.2.2 Framställningar från berörda organ

Regeringen har i 1990 års budgetproposition behandlat anslagsfrågoma för u-landsforskning.

SAREC har anmält sin avsikt att för forskning i Sverige inrätta doklo­randtjänsler på vissa underförsörjda områden. Vidare ämnar SAREC fort­sätta atl bereda tillsättningen av de högre forskartjänster som inrättats i enlighet med 1987 års forskningspoliliska beslut. En översyn av instilu-lionssamarbeld som metod i forskningsbiståndet genomförs under året.

NAI har föreslagit utökat samarbete med forskare i Afrika. Bl. a. föreslår institutet atl ell gästforskarprogram med speciell inriktning på södra Afri­ka inrättas.

I sin biståndsverksamhet använder sig SIDA av universitet och högsko­lor genom atl lägga ut olika uppdrag med anknytning till de utvecklingslän­der man samarbetar med samt lill SlDA-finansierade projekt. Uppdragen är direkt relaterade till den utbildning och forskning som pågår vid de aktuella universitelsinstitulionerna. SIDA har bl.a. slutit avtal med vissa institutioner om ekonomisk bevakning av samarbetsländer.

SIDA anser atl den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskning­en om främst Öst- och Sydostasien saml Latinamerika bör förslärkas. 1 sådan forskning behövs såväl grundlig förankring i den egna disciplinen

115

som förtrogenhet med områdenas språk och kulturer. Humanistisk-sam-hällsvelenskapliga forskningsrådels (HSFR) rekommendationer från janu­ari 1984 bör kunna utgöra en av gmnderna för Öst- och Sydostasienforsk-ningen, menar SIDA. I fråga om Latinamerika är bilden för närvarande något oklar. En översyn av situationen i Sverige vad gäller den samhällsve­tenskapliga och humanistiska forskningen om Latinamerika saml dess institutionella förankring är enligt SIDA angelägen.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep.

12.2.3 Regeringens överväganden

För budgetåret 1990/91 föreslår regeringen i budgetpropositionen (prop. 1989/90:100 bil. 5) all 360 milj. kr. anvisas för forskningsstöd ge-nom SAREC under anslaget Andra biståndsprogram.

Forskning utgör en av fömtsäitningama för all ländema skall kunna övervinna sina utvecklingsproblem. Behovet av forskning för att finna vägar all lösa olika utvecklingsproblem är stort. Forskningsstöd för all stärka u-ländemas egen kapacitet för forskning och för alt söka stödja specifika u-landsrdalerade frågor är SAREC:s främsta uppgift. Biståndet är också beroende av att del i Sverige finns god kompelens och övriga resurser för de allmänna biståndspoliliska diskussionerna, för planering och genomförande av bistånd liksom för uppföljning. Del är också viktigt alt Sverige har fömtsättningar atl följa, delta i och påverka den intematio­nella u-landsforskningen inom olika områden saml medverka i slymingen av de många intemationella forskningsprogram som erhåller svenskt stöd. Inom vissa områden som av tradUion efterfrågas starkt i biståndet (l.ex. markvård och hälsa) har kompelens byggts upp inom universiteten. En arbetsmarknad har funnits för dem som utbildats i biståndsverksamheten. På andra områden, främst inom samhällsvetenskaperna, är bristande ka­pacitet bekymmersam för biståndet.

Som en särskild insats för svensk u-landsforskning har regeringen i enlighet med 1987 års forskningspolitiska beslut (prop. 1986/87:80 bil.2, UU16, rskr. 285) utsett innehavare lill de första av sex professurer inom områdena ulvecklingsekonomi, statsvetenskap och miljö. Vid beredning­en av dessa tiksältningsärenden har SAREC funnit all ytterligare förstärk­ning behövs inom vissa ämnesområden. I budgetpropositionen föreslås därför all SAREC tillförs medel för atl inrätta doklorandtjänsler föriagda lill miljöer och områden där del finns särskilda behov av att långsiktigt stärka forskningskompetensen.

Del faktum att visst stöd tik u-landsforskning i Sverige ingår i SAREC:s uppgifter får inte undanskymma alt SAREC i första hand är en bistånds-myndighet med uppgift atl främja forskning som kan underlätta u-länder­nas utveckling mol ökat självbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. Det allmänna utbildningsväsendet och universiteten har huvud­ansvaret för att sörja för kunnande och forskning på olika områden, inklu­sive utvecklingssamarbetet.

Den biståndsfinansierade forskningen syftar i första hand till att förstär­ka basen för utvecklingssamarbetet men genom stödet utvecklas också kompetensen för internationellt samarbete i stort.

116

De institut med geografisk inriktning som är av särskild relevans för utvecklingssamarbetet är NAI i Uppsala, Latinamerikainslitulet i Stock­holm och Nordiska institutet för Asienstudier i Köpenhamn.

Vid NAI har ett aktivt program- och planeringsarbete genomförts under de senaste åren. Arbelet vid NAI har resulterat i ökad aktivitet och rele­vans för utvecklingssamarbetet med Afrika. Bidragen från övriga nordiska länder ökar fr. o. m. innevarande budgetår.

Regeringen anser i likhet med SIDA att en översyn bör göras av inrikt­ning och institutionell förankring av forskningen om Latinamerika. Frå­gan kommer all beredas vidare.

Inom ramen för bl.a. SAREC:s, NAI:s, SIDA:s, BITS och Svenska institutets verksamhetsområden äger ell omfattande person- och forskar­utbyte med u-länder mm bl.a. i form av slipendiering. Formema för personulbytel är avhängiga de uppgifter som åligger och intresserar de olika inblandade partema.

SIDA och SAREC har under en följd av år givit stöd lill "Intemational Science Programs" i Uppsala (tidigare de s. k. fysik- och kemiseminarier­na). Här har en form för effektiv medverkan av universiteten i biståndet inom basvetenskaper utformats. På andra områden har biståndsmyndig-helema bidragit till personulbyle främst inom ramen för olika projekt.

Regeringen anser all personutbyte med u-länder inom högre utbildning och forskning är ell viktigt inslag i verksamhet som syftar till atl stärka forskningskapacitet i u-länder. Personutbyte kan även vara ett instmment för atl främja demokrati och stärka ömsesidig förståelse. Regeringen anser atl del är bislåndsmyndighelemas uppgift atl utifrån ett sådant gmndläg­gande positivt synsätt arbeta vidare med personulbyle inom ramen för myndighetemas respektive program.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep.

12.3 Forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt

12.3.1 Europeiskt forskningssamarbete

Under de senaste åren har samarbetet mellan Sverige och EG utvecklats starkt. Partema har funnit det vara av ömsesidigt intresse att gemensamt angripa problem inom en rad olika områden. Samarbetet har vidgats också lik områden utanför frihandelsavtalets ram.

Ell stort intresse för svensk medverkan i forskningssamarbetet har vi­sats. Som tidigare har nämnts är stora delar av EG:s ramprogram nu också öppna för svenskt dellagande på projekt- eller programnivå.

Medverkan i EG:s FoU-program innebär fördelar för svensk industri också genom all närvaron på den europeiska marknaden förstärks. Pro­gram som syftar till ökat personutbyte och förstärkta nätverk mellan forskningsinstitutioner, högskolor och näringsliv har särskilt uppmärk­sammals i del svenska dekagandel.

EFTA-EG-samarbelel inom FoU fungerar väl och är etl komplement till de bilaterala ramavtal som EFTA-ländema har med EG. Forskningsområ­det är sannolikt del område utanför frihandelsavtalet där Sverige har kommit längst i det konkreta samarbetet med EG.

117

1 ett skede där Europa går från fragmentering mot integration även på området FoU är det viktigt att Sverige behåller och förstärker sin europeis­ka identitet. Sverige bör således med krafl eftersträva ytterligare och förstärkt medverkan i det europeiska FoU-samarbelet. Sveriges liksom övriga EFTA-länders målsättning är ell fullt deltagande i EG:s rampro­gram. Detta har också tydligt klargjorts för EG-kommissionen.

Det ramprogram som nu finns för EG:s FoU-insatser l.o.m. år 1994 ligger i sin huvudinriktning väl i linje med den svenska FoU-politiken. Regeringen avser därför fortsätta förhandlingarna om svenskt dellagande i detta program på en nivå som innebären så starkt inflytande som möjligt i den fortsatta planeringen av samarbetet. Syftet är ett fullständigt svenskt dellagande i EG:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling under åren 1990-1994.

Enligt senaste uppgifter beräknas kostnaderna för EG:s nya ramprogram för åren 19901992 till 2,5 miljarder ECU (European Currency Unils) motsvarande ca 18,5 miljarder kronor och för åren 19931994 till 3,2 miljarder ECU motsvarande ca 23,7 miljarder kronor. För fullständigt deltagande i programmet kan kostnaden för svensk dd beräknas motsvara Sveriges BNP-andd, dvs. 3,5%, av den totala budgeten för EG:s FoU-program. Det är inte möjligt att nu mer exakt ange del medelsbehov som kan uppkomma. Regeringen återkommer till riksdagen i anslagsfrågan när tillräckligt underlag för riksdagens ställningslagande föreligger.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep.

12.3.2 Bidrag till ett institut för Japanstudier

Förbinddsema mellan Japan och Östasien å ena sidan och Sverige och Europa å andra sidan blir allt mer intensiva. För all tillvarata och utnyttja denna utveckling krävs bredare och djupare kontakter mellan de geografis­ka områdena. Ett närmare samarbete underlättas om man förstår skälen till och konsekvensema av den snabba ekonomiska utvecklingen i Japan och i andra östasiatiska ekonomier. Att vara väl förtrogen med Östasiens olika ekonomiska system är en fömtsättning för ett förbättrat utbyte med regionen.

Institutets utformning

Forskningen i Sverige om Östasien står i dag inte i relation lill områdets ekonomiska och politiska betydelse. Både näringsliv och statsförvaltning frågar efter ökad kvalificerad akademisk kompelens om Östasien.

Inom Handelshögskolan i Stockholm finns framskridna planer all eta­blera ett forskningsinstitut med huvudsaklig inriktning på Japans ekono­mi. Högskolan har ambitionen alt del planerade institutet skak bli det första institutet i Europa för avancerade studier av ekonomiema i Östasi­en.

Institutet avses bli utformat i likhet med Stiftelsen Öslekonomiska Insti­tutet. Det skall sålunda vara en självständig organisation, men samtidigt vara knutet lill Handelshögskolan så alt inslilulel kan la del av skolans etablerade forskning på del ekonomiska området. Del planerade institutet

118

avses finansieras dels genom medel från svenska staten och näringslivet, dels av intressenter i Japan. För all institutet skall nå framgång är del nödvändigt med en stabil ekonomisk bas, lämpligen i form av en fond vars storlek angivits till ca 100 milj. kr. Härigenom kan en verksamhet av tillräcklig omfattning finansieras. Institutet avses kunna inleda sin verk­samhet under följande två fömtsättningar

1. atl från svensk sida 50 milj. kr. kan samlas in och

2.    att staten och övriga bidragsgivare anser sig kunna göra den bedöm­

ningen alt de japanska bidrag som en fondering om 100 milj. kr. fömt­

sätter kan komma lill stånd.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 12 Utrikesdep.

Regeringens överväganden

Mol bakgmnd av Japans alltmer framträdande ställning i världsekonomin liksom på en mängd andra områden har del föreslagna projektet bedömts som utomordentligt angeläget för att bygga upp erforderlig kompelens och för alt hävda svenska intressen i världens mest expansiva region.

Staten bör få utse en representant i institutels styrelse. Institutet bör nära samverka med Centmm för stikahavsasiensludier.

Regeringen anser all statligt bidrag lill det planerade institutet bör lämnas i enlighet med vad som här har sagts, under fömtsättning alt övriga behövliga medel ställs lill förfogande från annat håll.

Statens bidragtill det planerade inslilulel lämnas med ell belopp på 3 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93.

12.4 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   all riksdagen under reservationsanslaget Utredningar inom det

nedrustnings- och säkerhetspolitiska området under tredje huvudti­

teln förbudgetård 1990/91 anvisar 600000 kr. utöver vad som före­

slagits i prop. 1989/90:100 bil. 5,

2.

atl riksdagen under reservationsanslaget Utredningar m. m. under tredje huvudtiteln för budgetåret 1990/91 anvisar 400000 kr. utöver vad som föreslagks i prop. 1989/90:100 bil. 5,

3.

att riksdagen till Bidrag tid ett institut för Japanstudier under tredje huvudtiteln för budgetåret 1990/91 anvisar etl reserva­tionsanslag på 3 000 000 kr.,

4.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar avseende institutet för Japansludier för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angivils.

119

13 Försvarsdepartementets verksamhetsområde

13.1  Forskningens omfattning och organisation inom totalförsvaret

Den svenska säkerhetspolitiken alliansfrihet i fred syftande till neutrali­tet i krig stöds av etl starkt och allsidigt totalförsvar. Detta skapar i fred förtroende och respekt i omvärlden för det svenska folkels vilja och förmå­ga all försvara sig. Denna säkerhetspolitiska inriktning förutsätter att Sverige har egen kompetens och egna resurser atl successivt utveckla och förändra totalförsvaret så all det kan anpassas till ändrade förhållanden i omvärlden. Ett viktigt instrument fördetta aren kompetent försvarsforsk­ning, innefattande såväl den militära som den civila delen av totalförsva­ret.

Försvarets forskningsanstalt (FOA) har ansvarel för den gemensamma forskning som skall tillgodose totalförsvarets behov. FOA genomför också huvuddelen av denna forskning som uppgår till 403 milj. kr. Försvarets materielverk (FMV) disponerar ett anslag på 115 milj. kr. avsett främst för forskning och utveckling inom områden som är gemensamma för armén, marinen och flygvapnet (anslaget E 4. Operativ ledning m. m.: Forskning och utveckling.) Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) har för totalför­svarets civila del ell samordningsansvar för frågor om gemensam försvars­forskning och avsätter dessutom ca 1 milj. kr. för forskningsinsatser.

Härutöver bedrivs omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet inom materielområdet vid svensk industri, främst för det militära försva­ret. Denna verksamhet finansieras med de medel som är anvisade för försvarsmaktens materidanskaflfning och omfattar ca 4 miljarder kr.

Försvarsforskningens omfattning och långsiktiga inriktning övervägs tillsammans med övriga totalförsvarsfrågor inför riksdagens återkomman­de, fleråriga försvarsbeslut. För närvarande förbereds ell nytt' försvarsbe­slut lill våren 1991. Med hänvisning till denna beslutsordning redogörs här endast för vissa gmndläggande principer för lotalförsvarsforskningen och dess omfattning i stort. Vidare berörs samverkan mellan denna forskning och samhällets forskning i övrigt.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 13 Försvarsdep.

13.2 Forskningens inriktning

Forskningen inom totalförsvaret skall bidra till alt tidigt upptäcka och värdera förändringar i omvärlden och i den tekniska och vetenskapliga utvecklingen i syfte att identifiera behov av och lämna underlag för erfor­derlig anpassning av verksamheten inom totalförsvaret. Den kan också bidra till att identifiera problem som uppstår när beslut om totalförsvarels utveckling skall genomföras. Det är särskilt angeläget att söka upprätthålla en svensk försvarsprofil och att uppmärksamma sådana områden där utvecklingen är snabb och kan få väsentliga konsekvenser för Sveriges försvarspolitik och för utformningen av totalförsvaret.

Den forskning som skall tillgodose gemensamma behov inom total­försvaret bedrivs inom programmet Gemensam försvarsforskning. Verk­samheten inom programmet har främst följande uppgifter:

121

all följa och analysera den tekniska och vetenskapliga utvecklingen inom

områden som är eller kan bli betydelsefulla för totalförsvaret, all stödja utvecklingen av försvarsmateriel genom att la fram och värdera

idéer samt medverka vid tekniska systemutredningar, all underbygga statsmakternas planering för att möta hotet från icke kon­ventionella stridsmedel, alt analysera olika hot saml medverka i utformningen av säkerhetspoli­tiskt underlag och av prognoser, all utveckla metoder för och medverka i totalförsvarets studier och plane­ring, all kartlägga påfrestningar på olika samhällsfunktioner under kriser och

krig, alt lämna underlag om olika vapensystems efTekter på människan, att bedöma människans prestationer i relation till de krav som ställs under kriser och i krig samt i speciella situationer i fred. FOA täcker, som programansvarig myndighet och huvudsaklig produ­cent av denna forskning, ett stort antal forskningsområden. FOA samver­kar också med universitet och högskolor samt industrier och har goda intemationella kontakter. Förutom vid FOA bedrivs försvarsforskning vid bl. a. fortifikalionsförvaltningen, flygtekniska försöksanstalten och vid uni­versitet och högskolor.

FOA har medgivits rätt all bedriva inläklsfinansierad forsknings- och utredningsverksamhet m. m. ål sektorer utanför totalförsvaret om den kan förväntas medföra positiva efTekter för den försvarsinriklade forskningen. Denna verksamhet omfattar ca 70 milj. kr.

Regeringen har gett FOA i uppdrag att studera totalförsvarsforskningens inriktning i olika framlida ekonomiska nivåer. FOA har redovisat sin syn på dessa frågor i en s. k. perspektivstudie. Gemensam försvarsforskning på 90-talel. Även överbefälhavaren (ÖB) och ÖCB har i sina perspektivstudi­er berört forskningsfrågor. Dessa studier är avsedda att utgöra ett underlag för det ovan nämnda fösvarsbeslutet.

ÖCB har i sin anslagsframställning för budgetåret 1990/91 och i en skrivelse lill regeringen i september 1989 anmält alt det finns behov av etl s. k. ramforskningsprogram om sårbarhet och beredskapshänsyn i sam­hällsutvecklingen och atl ÖCB har utarbetat förslag lill ett sådant program. Programmet har utarbetats tillsammans med företrädare för universitet och högskolor samt olika myndigheter och organisationer inom totalförsva­rets civila del. Även FOA har medverkat i arbetet. Ramprogrammets olika delar har i huvudsak inriktats mot

den internationella integrationens betydelse för samhällets villkor,

den teknologiska utvecklingen och dess konsekvenser för samhällets sår­barhet,

sårbarhels- och beredskapsmässiga aspekter på bl.a. förändringar i sociala och kulturella mönster,

förutsättningar för beredskapshänsyn i samhällsutvecklingen.

ÖCB anför att samråd har skett för budgetåret 1990/91 om programmets finansiering med televerket och styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) med

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 13 Försvarsdep.

122

innebörden att televerket avsätter 500000 kr, SPF 100000 kr och OCB 400000 kr.

13.3 Försvarsforskningens anknytning till annan forskning i samhället

Totalförsvaret och försvarsforskningen är i vid mening beroende av de forsknings- och utbildningssatsningar som görs vid universitet och högsko­lor. Del gäller både inriktning av och resultat från grundläggande och mål­inriktad forskning av försvarsinlresse liksom möjligheterna alt från univer­sitet och högskolor rekrytera goda försvarsforskare.

Utvecklingen av totalförsvarets samlade forsknings- och utvecklingsverk­samhet är i sin tur av både industri- och forskningspolitiskt intresse, eftersom den påverkar den industriella kompetensutvecklingen och efter­frågan på forskare.

De strukturförändringar av försvarsindustrin som pågått under de se­naste åren kan förutses fortsätta även under nästa försvarsbeslutsperiod. Det är väsentligt att i denna process dels söka bevara och utveckla den nödvändiga kompetensen inom den svenska försvarsindustrin, dels stödja en teknikspridning mellan försvarsindustri och annan industri.

I syfte att skapa ett underlag för regeringens ställningstaganden i vissa större teknikfrågor har ÖB under 80-talel redovisat dels del militära för­svarets långsiktiga behov av forskning inom det havstekniska, informa­tionstekniska och materialtekniska området, dels sådan forskning och utveckling som är av intresse för samverkan med civila intressenter. Enligt ÖB:s uppfattning föreligger etl behov av både nationella satsningar inom dessa områden och ett vidgat teknikslrategiskt länkande inom försvarspla­neringen.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 13 Försvarsdep.

13.4 Särskilda åtgärder inom vissa områden

13.4.1 Sårbarhet och beredskapshänsyn

Samhällets sårbarhet måste minskas på olika viktiga områden. Datasäker­heten är ett sådant område som är av central betydelse inte bara för totalförsvaret utan för samhället i stort. En bra dalasäkerhet möjliggör integritet och intrångsskydd i datasystem avseende produktion och admi­nistration samt skyddar våra privatliv. Datasäkerheten är i hög grad knu­ten till utvecklingen av informationsteknologin. Forsknings- och utveck­lingsinsatser kring datasäkerheten dess villkor och problem berör många viktiga områden, t.ex. hälso- och sjukvårdsområdet, produktion och distribution av energi, kommunikation och livsmedelsförsörjning. För vårt totalförsvar gäller det att skapa säkra syslem för såväl signalsamband som databehandling saml all ge industrier av betydelse för den svenska försörjningsberedskapen råd om utformning av dalasäkra produkiions-och driflssystem.

Yttre hot mol sårbara delar i samhället kan mötas med en kombination av särskilda beredskapsålgärder och genom atl man tar beredskapshänsyn

123

i samhällsutvecklingen. Inom den civila delen av totalförsvaret sker nu en stegvis övergång från särskilda beredskapsåtgärder lill mer generella bered­skapshänsyn på flera områden. De civila sårbarhelsproblemen kan nämli­gen endast i begränsad omfattning hanleras med hjälp av direkta åtgärder. ÖCB:s förslag tik ramforskningsprogram om sårbarhet och beredskaps­hänsyn i samhällsutvecklingen skak bl. a. ses mol denna bakgmnd.

En gmndläggande forskningsverksamhet i syfte all skapa kunskap om samhällets sårbarhet bör försöksvis påbörjas. Regeringen har mot denna bakgmnd inte haft några erinringar i budgetpropositionen för budgetåret 1990/91 när del gäller all av den ekonomiska planeringsramen avsälla sammanlagt 500000 kr. för ändamålet. Av medlen belastar 400000 kr. anslaget H 1. Överstyrelsen för civil beredskap: Förvaltningskostnader och 100000 kr. anslaget J 1. Styrelsen för psykologiskt försvar. Televerket avser hämtöver atl bidra med 500000 kr. lill ramprogrammets finansi­ering. En fortsall forskningsverksamhet efler 1990/91 får övervägas i an­slutning till 1991 års totalförsvarsbeslul.

Regeringen utgår från att den kompelens som finns inom FOA, ÖCB och universitet och högskolor i samverkan bidrar till överföring av.kun­skap mellan den militära och civila lotalförsvarsforskningen;

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 13 Försvarsdep.

13.4.2 Miljövetenskaplig forskning

Den satsning som i 1987 års forskningsbeslut gjordes på en centmmbild-ning för miljövelenskaplig forskning (CMF) vid universitetet i Umeå har utfallit väl. CMF-samarbetel har medverkat lill en kompetensuppbyggnad inom olika forskningsinstitutioner i Umeå, däribland FOA.

13.4.3 Materialforskning

ÖB fick i november 1987 i uppdrag att redovisa försvarels behov av nya material saml ange områden för samverkan med andra intressenter. ÖB redovisade sin rapport i oktober 1989. Regeringen kommer senare i denna proposition att föreslå atl medel avsätts för atl stödja s. k. tvärvetenskapli­ga konsortier, vars syfte är att skapa en utvecklande samverkan inom det maleriallekniska området.

124

14 Socialdepartementets verksamhetsområde

Forskning bedrivs och initieras inom socialdepartementels polilikområ­den socialförsäkring, familjepolilik, socialtjänst samt hälso- och sjuk­vård.

Från femte huvudtitelns anslag Forsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet stöds forsknings- och utvecklingsarbete inom samtliga ovannämnda polilikområden, dock med undantag för den medicinska forskningen.

Hämtöver bedrivs forskning som en integrerad del av verksamheten vid statens bakteriologiska laboratorium, statens institut för psykosocial miljömedicin och socialstyrelsens läkemedelsavdelning.

År 1987 inrättades en beredning för utvärdering av medicinsk metodik (SBU).

I följande sammanställning redovisas FoU-basen inom socialdeparte­mentels verksamhetsområde samt förslag för treårsperioden 1990/91 1992/93 (milj. kr.).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep.

Anvisat

Förslag

Beräknat

Beräknat

1989/90

1990/91

1Q91/92

1992/93

Socialvetenskapliga

forskningsrådet

Forskningsmedel

40,1

+ 12,3'

+ 5,6

+ 5,6

Administration

3.4

+  2,7

_

_

Statens beredning för

utvärdering av medicinsk

metodik

5,0

+   1,0

-

_

Statens bakteriologiska

laboratorium

Forskningsmedel

25,8"

-

-

Socialstyrelsens läkemedels-

avdelning

Forskningsmedel

6,0"

-

-

-

Statens institut för

psykosocial miljömedicin

Forskningsmedel

5,3"

-

-

-

' Varav 6,9 milj. kr. utgör överföringar från åttonde och tionde huvudtitlarna

 Delegationen för social forskning

' Medel för informationsinsatser

" Intern- och extemfinansierad forskning.

14.1 Stöd till forskning från femte huvudtitelns FoU-anslag

Anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet tillkom efter beslut av riksdagen år 1974. Sedan dess finns också delegatio­nen för social forskning som beredningsorgan för utdelning av medel från anslaget. Delegationen skak även la initiativ lill och stimulera forskning av betydelse för socialdepartementets verksamhet.

1 överensstämmelse med riksdagens två senaste forskningspoliliska be­slut har anslaget utnyttjats för dels prioriterade områden, dels långsiktig kunskapsuppbyggnad vid universiteten.

Under perioden 1986/87-1989/90 har hittills ca 139 milj. kr. betalats ul från anslaget.

125

14.2 Forskning vid vissa myndigheter

Prop. 1989/90:90

Avsnitt 14 

Statens bakteriologiska laboratorium är del nationella expertorganet för     Socialdeo

skyddet mot smittsamma sjukdomar. Detta ställer krav på hög vetenskaplig

kompetens hos personalen.

Laboratoriet har inget särskilt FoU-anslag. Det har i sin årsredovisning för budgetåret 1988/89 beräknat de totala kostnaderna för FoU till totalt ca 25,8 milj. kr., varav c:a 8 milj. kr. kommit från externa finansiärer.

Statens institut för psykosocial miljömedicin har till uppgift atl utveck­la, värdera och förmedla kunskaper om psykosociala risksiluationer, risk-gmpper och riskreaklioner och deras samband med hälsa och välbefinnan­de. Verksamheten innefattar forskning, utbildning, dokumentation och information. Institutet har en relativt omfattande extemfinansierad forsk­ning.

Socialstyrelsens läkemedelsavdelning skall bedriva forsknings- och ut­vecklingsarbete främst för metodutveckling inom läkemedelskontrollen. Del fömtsätts att arbetet bedrivs med stöd av myndighetens anslag. Viss extemfinansierad forskning förekommer också.

Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik skall verka för en samordnad värdering av dels sådana metoder som är i bruk inom sjukvården och där det finns skäl för omprövning av deras värde, dels ännu inte etablerade metoder. Värderingen, som skall baseras på vetenskap­ligt underlag, lar hänsyn lill de granskade metodernas värde från medi­cinska, psykosociala, eliska och ekonomiska utgångspunkter. Arbetet inom beredningen fömlsäller ett nära samarbete med forskarsamhället och sjuk­vårdens huvudmän.

Beredningen redovisar sina ställningstaganden i rapporter över kun­skapsläget inom de granskade områdena. Rapportema liksom beredning­ens konferenser vänder sig till bestämda målgmpper inom hälso- och sjukvården.

14.3 Forskningens inriktning och effekter

14.3.1 Delegationen för social forskning

Anslaget har använts dels lill långsiktig kunskaps- och kompetensuppbygg­nad vid universiteten, dels som stöd till forskningsprojekt inom priorite­rade områden.

En konsekvens av del långsikliga stödet till universiteten är alt del nu finns forskargmpper som är intresserade av all med stöd av egna forsk­ningsresultat ge sig in i en kritisk granskning av och diskussionen om den svenska välfärdspolitiken.

Delegationens kvartalsskrift social forskning är ett fomm där forskare för politiker och tjänstemän hos kommuner och landsting saml myndigheter kan presentera resultatet av sin forskning. Delta leder ofta till fördjupade kontakter av värde för den omprövning och nydaning som efterfrågas inom offentlig verksamhet.

Forskare från universiteten medverkar också i de seminarier och konfe-

126

renser som delegationen anordnar för olika gmpper, utöver de ovan nämn­da även för joumalisler och författare.

Forskningen inom området socialpolitik och arbetsliv har i stor utsträck­ning omfattat generella välfärdsstudier med tonvikt på det ekonomiska bidragssystemet och dess roll i samsfjelet med andra samhällssektorer. Eko­nomisk forskning med inriktning på Iransfereringssystemens träffsäkerhet och effektivitet är under uppbyggnad. Rätlssociologiska studier av social­försäkringens tillämpning, som belyser sambandet mellan arbetsmarkna­dens funktionssätt och utvecklingen inom socialförsäkringen får stöd lik­som forskning om klientens och patientens rätt inom socialtjänst och sjuk­vård.

Det teoretiska underlaget för arbetet inom socialtjänsten har varit svagt och därmed också gmnden för utbildningen av blivande socialarbetare. Därför har bl. a. resultaten av den forskning som inriktats på rdalionema mellan socialarbetare och klienter saml på utveckling och värdering av insatser och metoder inom socialtjänsten fått stor betydelse för ompröv­ning och fömyelse av del sociala arbetet.

Även stödet till forskning om konsekvenserna av 1982 års socialtjänstlag har givit praktiskt likämpbara resultat.

Forskningen om bam, ungdom och familj har gäkt bl. a. utvecklingspsy­kologi, socialisationsfrågor saml bams och vuxnas sociala nätverk. Här finns vidare forskning kring förskolans pedagogik, arbetssätt och organisa­tion liksom invandrarbams språkutveckling och tvåspråkighdens pro­blem.

Ett forskningsprogram för forskning om bamomsorgen ur ell samhälls­ekonomiskt perspektiv har utarbetats som en följd av riksdagens senaste forskningspoliliska beslut. Som etl resukat av detta pågår projekt vid uni­versiteten i Göteborg och Stockholm. I dessa studeras samhällsekonomiska aspekter på bamomsorg i vid mening. Dessutom studeras rdalionema mel­lan central styming och praktisk verksamhet i kommunema, bl. a. vad gäller resursförbmkning och pedagogisk inriktning. Även föräldrarnas val av om­sorgsform studeras.

Forskningen inom missbruksområdet har inriktats bl.a. mot missbm­kets orsaker och förlopp, dess omfattning och skadeverkningar samt inne­håll i och effekter av behandling och rehabililering. En viktig del gäller eflFektema av olika kontrokpoliliska ålgärder saml betydelsen av opinions­bildning genom informaiion och upplysning lill olika gmpper.

Praktiskt betydelsefulla resultat har nåtts då del gäller att förhindra ska­dor hos bam till kvinnor med olika former av missbmk.

Forskning om missbmkets påverkan på familjen samt om familjens rok i behandlings- och rehabiliteringsarbetet har under perioden ägnats sär­skild uppmärksamhet.

Ett förslag till forskning om tvångsvård av vuxna missbmkare har nyli­gen lagts fram på regeringens uppdrag.

Forskningen inom handikappområdet är inriktad mol all belysa sådana sociala och miljömässiga faktorer och processer som gör att funktionsned­sättningar blir lill handikapp.

Forskning bedrivs också om begreppsutveckling och språklig kommuni-

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep.

127

kalion hos personer med olika funktionsnedsättningar som hörsel- eller synskada eller förståndshandikapp.

Behandling och rehabilitering är ett annat område med inslag av beteen­devetenskaplig, medicinsk och teknisk forskning.

Samordning, ytterligare långsiktiga satsningar och programarbete krävs för att behålla den kompetens som håller på att byggas upp.

Inom hälso- och sjukvårdsjörskningen ligger tonvikten på sådan forsk­ning som belyser behovet av och förutsättningarna för en hälso- och sjukvård som överensstämmer med de allmänna välfardspolitiska målen och på forskning om effekterna av den förda hälso- och sjukvårdspolitiken.

Bland projekt med folkhälsovelenskaplig inriktning finns studier av sociala orsaksfaktorer lill ohälsa, möjligheten att utnyttja informaiion om sjukfrånvaro för förebyggande åtgärder, folkligt deltagande i hälsoarbetet saml om betydelsen av sociala nätverk och socialt stöd för en god hälsa. En fortsättning av denna forskning är angelägen som underiag för beslut inrik­tade mot alt målet om jämlikhet i hälsan skall uppnås.

Stöd har också lämnais lill forskning om resursanvändning och kostnads­fördelning inom sjukvården bl.a. i förhållande till alternativa vårdformer och förebyggande insatser. Forskning pågår också som utvärderar hälso- och sjukvårdssystemet ur ett patientperspektiv.

Den forskning inom äldreområdel som stöds från anslaget rör åldrandet och äldres levnadsförhållanden saml äldres behov av service och vård. Resultat av denna forskning har utgjort en grund för förslag till förnyelse av äldreomsorgen. Synpunkter på äldreforskningens framtida utveckling har redovisats i avsnitt 6. Framställningen baseras på förslag till regeringen från en för delegationen och forskningsrådsnämnden gemensam initiativ­grupp.

Under de två senaste treårsperioderna har slödel från anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet till den långsik­tiga kunskapsuppbyggnaden vid universiteten ökat kraftigt. Andelen av de medel som utbetalats till detta ändamål för innevarande budgetår utgör drygt 40 %. Stödet avser såväl doktorand- och s. k. post doctortjänster som fleråriga programslöd och förstärkning av handledarresurser.

Dessa satsningar har bidragit till all kvaliteten på forskningen avsevärt förbättrats genom atl handledarna blivit fler. Den rådgivande verksamhet som delegationens prioriteringskommittéer indirekt utövar har också bi­dragit.

Vid riksdagsbehandlingen av prop. 1986/87:80 uppmärksammade socialutskottet i sill belänkande (SoU 1986/87:28) bl.a. alkoholforskning, forskning om barns villkor, fritidsfrågor, problem med klassbunden ohälsa, m. m. saml handikappforskning.

Som framgått av redovisningen har dessa påpekanden beaktats, men trots detta har forskningen kring hälsa och välfärd en blygsam omfattning. Detsamma gäller forskning om hälso- och sjukvårdens saml socialtjänstens organisation och funktionssätt.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep.

128

14.3.2 Statens bakteriologiska laboratorium

Forskningsverksamheten vid statens bakteriologiska laboratorium har för­bättrat smittskyddet för den svenska befolkningen.

Forskningen kring HIV-infektion ligger i den internationella forsknings­fronten. Ett av de viktigaste projekten avser utveckling av ett vaccin mot HIV med användning av HIV-2-infeklion hos makapor som experimentell modell. Ell av de första HIV-2-virusisolalen i världen påvisades och ka­raktäriserades vid laboratoriet. HIV-2-vimset har också utnyttjats för all utveckla diagnostiska antikroppslesler.

Anslutande forskning har givit resukat som tyder på atl vaccination mol HIV-infektion resp. aids är möjlig. Tekniker har utvecklats som medfört förbättrad diagnostik.

Ett virus som orsakar allvarlig påverkan på njurarna har isolerats och karaktäriserats av en forskargmpp vid laboratoriet. Sjukdomens epidemio­logi och spridningsmekanismer har kartlagts. Metoder för diagnostik har utarbetats. Forskargruppen som är internationelll ledande inriktar nu sitt arbete mot alt finna ell eflFektivl vaccin.

Då det gäller kikhostevaccin finns ett globalt stort intresse att ersätta nuvarande vaccin som dels ger biverkningar, dels har ojämn effekt. I en stor svensk klinisk studie har visats att nya s. k. acekulära vacciner ger fullgott skydd mol kikhosta. De svenska resultaten har accepterats som utgångspunkt för egna prövningar i England.

Ett annal intressant forskningsprojekt gäller interleukiner. Dessa är signalsubstanser som produceras i blodet som svar på infektioner. Deras efTekter förändrar och förstärker ofta kroppens immunförsvar. Den forsk­ning som bedrivs vid laboratoriet har bl.a. på molekylär nivå visat på kopplingar mellan immunsystem och nervsystem.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep.

14.3.3 Statens institut för psykosocial miljömedicin

Forskningen vid statens institut för psykosocial miljömedicin har tre hu­vudinriktningar, nämligen hälsofrågor inom vårdmiljöer, övriga arbets­miljöer samt s. k. sociala nätverk. Forskningen bedrivs i nära samverkan med karolinska instilutets institution för slressforskning.

Arbetsmiljön för distriktssköterskor, läkare och tandläkare samt krimi­nalvårdspersonal har studerats. Stor uppmärksamhet har ägnats natt- och skiftarbete inom industrin. Även lantbmkares hälsoproblem har studerats.

Frågor om s. k. sociala nätverks betydelse behandlas i ett flertal nationel­la och internationella forskningsprojekt och har delvis koncentrerats på hjärt- och kärlsjukdomar.

Resultaten av institutets forskning har ofta fåll en direkt tillämpning och bl.a. utnyttjats i arbelsmiljökommissionens arbete.

9   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

129

14.3.4 Socialstyrelsens läkemedelsavdelning

FoU-arbetet vid socialstyrelsens läkemedelsavdelning har koncentrerats på tre områden. Främst har man vidareutvecklat sina insatser inom läkeme-ddsepidemiologin med syftet att få ett bättre grepp om läkemedelsbiverk­ningarna.

Avdelningen har också utvecklat s. k. in vilromeloder för styrkebestäm-ning av biologiska substanser. Detta har medfört atl man kunnat minska användningen av försöksdjur. De nya metoderna har också medfört en eflFektivisering av prövningsverksamheten.

Ell tredje område avser kliniska prövningar av s. k. orphan dmgs, dvs. läkemedel för vilka paienlrälligheterna gått ul eller läkemedelsindustrin av andra skäl inte har något intresse. Ell sådant exempel avser lågdosbe-handlingar med acetylsalicylsyra för all förebygga vissa kärlsjukdomar.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep.

14.3.5 Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik

Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik har under den korta lid den verkat tagit initiativ till ett stort antal utredningar och publicerat ell antal kunskapsöversikter inom centrala områden. Genom sitt arbete har beredningen initierat en viktig självprövningsprocess av sjukvårdens arbetsmetoder och tekniker. En kunskapsöversikt om s.k. preoperativa rutiner (undersökningar och riskbedömningar före kirurgiska ingrepp) börjar nu utnyttjas inom landslingen. Bland kunskapsöversikter under produktion kan nämnas en om det stora samhällsproblemet "ont i ryggen", andra om bl.a. kärikimrgi vid åderförkalkning i benen och om stöt vågsbehandling vid stensjukdomar.

14.4 Ett nytt socialvetenskapligt forskningsråd

Anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet tillkom genom riksdagens beslut år 1974. Syftet var bl. a. all för den sociala sektorn stimulera utveckling av kunskapsunderlag för verksamheten. Här­igenom skulle förutsättningar skapas för en rationell verksamhet och en förståelse hos personalen för dess innehåll liksom för värdering av verk­samheten som gmnd för förändring och förnyelse. Satsningarna på FoU inom sektorn har bidragit lik utveckling av metoder för sådant arbete.

Delegationen för social forskning har under de två senaste treårsperio­derna aktivt verkat för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för sek­torns behov. Detta har skett i nära samverkan med universitet och högsko­lor. Regeringen anser det angeläget att fullfölja denna utveckling och föreslår därför all delegationen för social forskning tillsammans med dele­gationen för invandrarforskning ombildas till ett socialvetenskapligt forsk­ningsråd. Det nya rådet bör liksom forskningsråden under utbildningsde­partementet ha en majoritet av forskare.

Företrädare i rådet för forskarsamhället bör väljas av särskilda elektors­församlingar medan övriga ledamöter förordnas av regeringen. Som redan nämnts i avsnitt 6 kommer en omfördelning av ansvar att ske mellan vissa

130

forskningsfinansiärer. Förslagen innebär också sammantaget en utökning av verksamheten genom atl det nya rådet ges ett samordningsansvar för såväl äldreforskning som invandrarforskning, handikappforskning samt icke- medicinsk hälso- och sjukvårdsforskning inriktad mot bl. a. folkhälsa, hälsoekonomi och vårdorganisation.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep.

14.5 Anslagsfrågor 

Femte huvudtiteln

A. Socialdepartementet m. m.

A 2. Utredningar m.m.

Regeringen har i prop. 1989/90:100 bil. 7 föreslagit riksdagen att till Utredningar m. m. för budgetåret 1990/91 anvisa ell reservationsanslag på 32 340000 kr.

Från detta anslag bekostas bl. a. verksamheten vid statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik. Dess verksamhet fömtsätter nära sam­verkan med forskningsinstitutioner. Resultatet av verksamheten behöver för att ge avsedda efTekter föras vidare till och förankras hos dem som kan omsätta rönen i praktisk handling. Regeringen föreslår därför att anslaget räknas upp så all beredningen kan tillföras I milj. kr. för all utveckla sin informationsverksamhet.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

atl riksdagen under reservationsanslaget Utredningar m. m. för budgetåret 1990/91 anvisar 1000000 kr. utöver vad som föreslagits i prop. 1989/90: IOO bil. 7.

A 3. Socialvetenskapliga forskningsrådet

1988/89 Utgift

35948852'

Reservation

14467129

1989/90 Anslag

40112000

1990/91 Förslag       58 526000'

' Anslaget Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet m. m.

Under innevarande budgetår finns uppfört etl reservationsanslag med benämningen Forsknings- och utvecklingsarbete saml försöksverksamhet. Anslaget är uppfört med 40 112000 kr. I prop 1989/90:100 bil. 7 har rege­ringen föreslagit att anslaget skall föras upp med oförändrat belopp i avvak­tan på forskningspropositionen. Vi lar nu upp denna fråga.

I enlighet med vad som anförts föreslår regeringen all del beredande organet, delegationen för social forskning, omvandlas lill ell socialveten­skapligt forskningsråd under socialdepartementet. Den utökning som före­slås för rådels verksamhet fömlsäller en resursförstärkning.

Som en följd av socialdepartementets stöd lill den långsiktiga kunskaps-

131

uppbyggnaden finns vid universiteten forskargmpper av stor betydelse för den fortsalla utvecklingen. Såväl delegationen som berörda högskoleenhe­ter har bedömt det angeläget att vissa tjänster infogas i det reguljära högskolesystemet. Regeringen föreslår därför all under perioden 11,8 milj. kr. i stället anvisas över åttonde huvudtiteln i stället för under delta anslag.

Regeringen föreslår vidare all anslaget under treårsperioden 1990/91 1992/93 totalt tillförs 6 milj. kr. för en successiv utbyggnad av den folkhäi­sovetenskapliga forskningen. Behovet av insatser för HlV/aids-rdaterad forskning har redovisats i avsnitt 6. Anslaget föreslås få ett tillskott av 1 milj. kr. genom överföring från aids-anslagel.

Regeringen utgår från all del nya rådet skall fullfölja programarbetet från delegationen för social forskning.

En fråga som därvid bör lyftas fram gäller utvärderingar bl. a. med hän­syn till krav på att nya och förändrade insatser måste kunna mötas genom omprioriteringar. Ett annal sådant område gäller den enskilda människans ställning inom socialtjänst och hälso- och sjukvård.

Det nya rådet bör även ges ansvar för finansiering och samordning av handikappforskningen.

Delegationen för social forskning och forskningsrådsnämnden har i en rapport lill regeringen föreslagit betydande satsningar på äldreforskningen i Sverige. Regeringen föreslår all dels det socialvetenskapliga forskningsrå­det ges samordningsansvaret för äldreforskningen, dels alt 4,6 milj. kr. an­visas för detta område.

Regeringen föreslår slutligen att även invandrarforskningen inordnas under det nya rådet saml föreslår en resursförstärkning på 3 milj. kr. för treårsperioden.

Regeringen kommer senare all besluta om organisation och instmktion för rådd.

Med hänvisning lill vad som anförts anser regeringen atl anslaget bör höjas med 18,4 milj. kr. 1990/91, 5,6 milj. kr. 1991/92 och 5,6 milj. kr. 1992/93, dvs. en bashöjning med 29,6 milj. kr. vid periodens slut.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

atl riksdagen godkänner all delegationen för social forskning saml delegationen för invandrarforskning ombildas lik ell socialve­tenskapligt forskningsråd,

2.

att riksdagen lill Socialvetenskapliga forskningsrådet för bud­getåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 58 526000 kr,

3.

atl riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

132

E. Hälso- och sjukvård

E 10. Statens bakteriologiska laboratorium: Centrallaborato­rieuppgifter

Regeringen har i prop. 1989/90:100 bil. 7 föreslagit riksdagen att till Statens bakteriologiska laboratorium: Centrallaboratorieuppgifter för budgetåret 1990/91 anvisa ett förslagsanslag på 47447000 kr.

Vid statens bakteriologiska laboratorium leds var och en av de bakterio­logiska, virologiska, immunologiska och kemiska avdelningarna saml pro­duktionsavdelningen av en tjänsteman i professors ställning. Den epide­miologiska avdelningen förestås av en statsepidemiolog i professors ställ­ning. Den parasitologiska sektionen leds av en laborator. Tjänst som professor och laborator tillsätts av regeringen efler förslag av laboratoriet. Tjänsterna tillsätts efter ett sakkunnigförfarande som överenstämmer med del som gäller vid utnämning av professurer vid högskoleenheterna.

Som nämnts i avsnitt 6 är del angelägel att stärka forskningen kring in­fektionssjukdomar och smittskydd.

Statens bakteriologiska laboratorium är det nationella expertorganet för smittskyddet, och del är viktigt all vidareutveckla laboratoriets kompelens inom smillskyddsområdel. Detta fömtsätter en samordning med annan kvalificerad forskning och då främst med den som bedrivs vid karolinska institutet.

Regeringen föreslår därför alt del istället för de nyss nämnda tjänsterna på sikt skall inrättas professurer vid karolinska institutet. 1 ell första steg, som tas den 1 juli 1990, skall detta gälla tjänsterna som professor i virologi och immunologi samt som laborator för den parasilologiska versamheten. Vid karolinska institutet inrättas del proflFessurer i smittskydd, särskilt klinisk immunologi i smittskydd, särskild klinisk virologi och smittskydd, särskilt klinisk parasitologi. Innehavarna av tjänsterna skall tillika vara avdelnings-föreståndare vid laboratoriet.

Det ankommer på regeringen all utfärda erforderliga föreskrifter om bl. a. hur berörda avdelningar och institutioner bör samarbeta.

Kostnaderna för de tre tjänsterna som inrättas vid karolinska inslilulel beräknas lill 4,5 milj. kr. och medel böranvisas under åttonde huvudtitelns reservationsanslag Medicinska fakultetema.

Mol den bakgmnden bör förevarande anslag minskas med 4 500000 kr. i förhållande lill vad som beräknas i prop. 1989/90:100 bil. 7.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 14 Socialdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen förestår

all riksdagen under förslagsanslaget Statens bakteriologiska labor-lorium: Centrallaboratorieuppgifter för budgetåret 1990/91 anvisar 4 500 000 kr. mindre än vad som föreslagils i prop. 1989/90:100 bil. 7.

133

15 Kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

Inom kommunikationsdepartementets verksamhetsområde bedrivs eller initieras forskning och utveckling (FoU) med inriktning på transporter, meteorologi, hydrologi och oceanografi, geoteknik saml post- och telekom­munikationer.

I nedanstående tabell sammanfallas forskningsresursema vad avser kom­munikationsdepartementet. I tabellen redovisas endast reformer. Till dessa förändringar kommer för budgetåret 1990/91 kompensation för pris- och löneförändringar. Även för de kommande budgetåren kommer anslagen all omräknas för pris- och löneförändringar. De belopp som anges som refor­mer skall dock ses som absoluta belopp och kommer ej all prisomräknas del år reformen läggs ul.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

Reformer (milj. kr.)

I.     Transportforskning

I 1.  Statens väg- och trafikinstitut

1 2.  Bidrag till statens väg-och trafikinstitut

I 3.  Statens väg- och

trafikinstitut: Återan­skaffning av bas-utruslning

14.  Transportforsknings­beredningen

Anslag 1989/90

Förslag 1990/91

Beräknat 1991/92

Beräknat 1992/93

1 41,9

+ 1,0

+ 3,0

+ 2,0

5,0

39,2

+ 2,0

+ 1,0

+ 1,0

15.1 Forskningens organisation och omfattning

Transportforskning omfattar forskning om transporter av personer och gods, transportmedel, transportleder, iransportanläggningar och trafikan­ter. Forskningen omfattar också trafikens eflFekter på samhället, regional­politiskt och trafiksäkerhets- och miljömässigt, liksom forskning om meto­der för trafik- och iransportplanering. Transportforskningsområdel är så­ledes mycket omfattande.

Många olika organ är delaktiga i den svenska transportforskningen. Transportforskningsberedningen (TFB) är den statliga myndighet som är seklorsansvarig för FoU inom transportsektorn. Även andra myndigheter initierar forskning på detta område, bl.a. styrelsen för teknisk utveckling (STU) och statens råd för byggnadsforskning (BFR). Förvaltningsmyndig­heter och aflTärsverk med ansvar för viss del av transportsektorn, l.ex. vägverket, trafiksäkerhelsverkel, transportrådet, statens järnvägar, banverket, sjöfartsverket och luftfartsverket, utför antingen egen FoU eller lägger ul forskningsuppdrag lill olika forskningsbedrivande organ, såsom universitet och högskolor, statens väg- och trafikinstitut (VTI), flygteknis­ka försöksanstalten och SSPA Maritime Consulting.

Trots dessa insatser utgör den statligt finansierade Iransportforskningen

135

inom kommunikationsdepartementels verksamhetsområde (ca 250 milj. kr. per år) endast en liten del av de totala FoU-resurserna på området. Inom bil- och..flygindustrin men också inom de större transportföretagen avsätts årligen mycket stora resurser till FoU om transporter. En del av dessa medel går till sektorsorgan (t. ex. VTI) och högskolor. Näringslivet har också möjlighet att genom samarbetsorgan som transportforsknings-kommissionen och västsvenska transportsekretariatet initiera och stödja sådan FoU på området som man bedömer som värdefull.

Utöver transportforskningen bedrivs forskning och utveckling inom områdena meteorologi, hydrologi och oceanografi genom Sveriges meteo­rologiska och hydrologiska institut (SMHl), och inom området geoteknik genom statens geotekniska institut (SGI). Vidare bedriver televerket, som sektorsansvarig för FoU inom sitt verksamhetsfält, forskning och utveck­ling inom tele- och informalionsteknologiområdena. Postverkets FoU-insatser inriktas bl.a. på området logislik, utveckling av syslem för för­medling av betalningar och användande av informationsteknologin (IT).

Resultat från informationsleknisk FoU (IT) har redan en stor betydelse för utvecklingen på transportområdet vad gäller såväl framkomlighet som ekonomi, säkerhet och miljö. Den industriella delen av IT-programmet som antogs av riksdagen år 1987 består bl.a. av utvecklingsprojekt som administreras av IT-ddegalionen. Verksamheten har pågått sedan millen av år 1987 och de tillgängliga medlen har nu i huvudsak fördelals på projekt. Staten satsar totalt 495 milj. kr., bl.a. via televerket (255 milj. kr.). Industrin satsar minst 50% av projektkostnaden i de projekt som man deltar i. Totalt omfattar alkså programmet ca 1 miljard kronor. Här kan också nämnas televerkets stöd till vissa demonstrationsprojekt som rör användningen av ny teleteknik. Stödet uppgår till 45 milj. kr. under en treårsperiod. Informalionsteknologiforskningen stöds dels direkt av staten (t. ex. via TFB) dels gemensamt av industri och stat (t. ex. via IT-delegatio­nen) och dels endast av industrin (t. ex. vissa PROMETHEUS-projekl).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

15.2 Regeringens syn på behovet av forskning inom transport- och kommunikationsområdena

15.2.1 Transport- och kommunikationssystem i samhällsutvecklingen

Väl fungerande trafik/transportsystem och kommunikationssystem är en gmndläggande fömtsättning för att samhället skall fungera. Transportsys­temet ställs inför stora krav från både hushåll och företag. Vi är alla beroende av bra kommunikationer både när det gäller arbete och frilid. Väl fungerande kommunikationer har vidare stor betydelse för svenskt näringsliv och dess förmåga alt öka sin konkurrenskraft gentemot utlan­det. Transportsystemet blir alltmer komplext och tekniskt avancerat. Just därför kan forskning på området bidra med resultat som gör det möjligt att nå de trafikpolitiska målen.

Samtidigt som transporter och kommunikationer är så gmndläggande för samhällets positiva utveckling påverkar de också samhället starkt i andra avseenden. Tydligast märks detta i form av vissa negativa effekter

136

på miljön, bl. a. luftföroreningar, buller och olyckor. För atl kunna begrän­sa de negativa eflFekterna behövs forskning som ger kunskaper om funktio­nen hos trafik- och transportsystemen, hur olika faktorer påverkar den och vilka eflFekter som kan nås av olika åtgärder, saml hur olika eflFekter kan nås genom olika former av styrning av transporterna.

Även påverkan i motsatt riktning sker, dvs. samhällets utveckling påver­kar i hög grad behovet av transporter och kommunikationer. Forskning för att ge förbättrad kunskap är här etl nödvändigt hjälpmedel för all kunna fatta långsiktiga beslut om exempelvis investeringar för bättre infrastruk­tur. Informationssamhällets allt starkare framväxt påverkar behovet av fysiska transporter - "lelefonmötel" kan väntas ersätta "sammanträdet" i ökad utsträckning genom det vidgade kontaktnät som ökningen av infor­mationsutbudet ger upphov till. Samtidigt kan den nya teknologin också leda lill fler resor. Användning av modern informationsteknik har vidare fått betydelse för eflFeklivare transporter.

Forskning inom området transporter och kommunikationer skall möj­liggöra atl väl underbyggda beslut kan fallas i dag om morgondagens infrastmktur. Samtidigt är det viktigt att betona forskningens inslag av kunskapsbyggande moment. Del behövs för att ge underlag och handlings­beredskap för de frågor och beslut som vi slår inför senare och som rör landets transporter och kommunikationer in i nästa sekel.

Allmänt gäller atl forskning och utveckling inom transportområdet är av stor betydelse för alt underbygga och följa upp trafikpolitiska beslut. Det finns behov av forskningsinsatser kring samtliga mål för den trafikpolitik som riksdagen nyligen beslutat om. Del är emellertid nu speciellt viktigt att öka FoU-insatserna inom områdena infrastruktur, miljö, energi samt trafiksäkerhet med särskild betoning på järnvägens och den övriga kollek-livtrafikens möjligheter och fömtsättningar all bidra lill ett fullgott trans­portsystem.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

15.2.2 Transportleder och kollektivtrafiken

Infrastmkturen är fundamental för alla transporter och är därmed ett ange­läget forskningsfält. Många av de investeringsbeslut som fattas i dag skall svara mot en efterfrågan från transportsektorn på 10 20 års sikt ofta ännu längre in i framtiden. Enligt TFB sker ca 90 % av persontransportar­betet och ungefar hälften av det inrikes godslransportarbdet på galor och vägar. Transportforskningsberedningen pekar på forskningsbehov på natio­nell och interregional nivå kring överordnade nätfrågor. Dämlöver behövs systemövergripande studier på kommunal och regional nivå. Som exempel kan här nämnas forskning kring den framtida stadstrafikens utformning.

Inte minst bör behovet av en modern och attraktiv infrastruktur för kol­lektivtrafiken uppmärksammas.

I detta sammanhang kan också nämnas forskningen kring den framlida kollektivtrafiken. Transportforskningsberedningen har från och med bud­getåret 1988/89 ett särskilt engångsanslag på 100 milj. kr. för all utveckla kollektivtrafiken. Ell särskilt program har utformats för all peka ul områden som bör bli föremål för insatser. Ell separat program finns för utveckling av

137

hela kollektivtrafiksystemet. Detta inkluderar många delar av såväl teknisk som icke teknisk karaktär. Forell väl fungerande och allraklivl persontrans-portsysiem behövs allt från engagerad personal till bekväma fordon och terminaler. Som närmare framgår av avsnitt 17 föreslår regeringen nu en förstärkning av den gmndläggande forskningen inom kollektivtrafikområ­det.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

15.2.3 Miljö-och energiforskning

Trafikens påverkan på miljön har uppmärksammals allt mer under de sen­aste åren. Trafiken bidrar till luftföroreningar och försurning såväl lokall i större städer som regionalt och globall. Trafiken är ett av de områden som kräver omfattande miljöförbättrande åtgärder de närmaste åren om de lång­siktiga miljömålen skall kunna uppnås. Kraven på en bättre miljö ges nu också en ökad tyngd i trafikpolitiken och behoven av ökade FoU-insatser inom detta område framstår således akt tydligare. Hos flera myndigheter och aflTärsverk inom departementels ansvarsområde bedrivs i dag miljö­forskning. TFB har tagit fram ett speciellt program för forskning på området "trafik och miljö". Miljöforskningen hänger starkt samman med forskning kring olika energifrågor. Del övergripande och långsikliga målet för energi­politiken på transportområdet är att minska transportsektorns känslighet för störningar i energitillförseln genom all göra transportsystemet mer ro­bust och flexibelt. Inriktningen är att minska energiförbmkningen, oljebe­roendet och att övergå till alternativa drivmedel och drivsystem, som på längre sikt kan baseras på inhemska förnyelsebara råvaror. Transportforsk­ningens roll i den energirdaterade Iransportforskningen kommer att stär­kas. Denna fråga behandlas närmare under anslaget lik TFB, liksom under avsnitt 23 om energiforskningen.

Den miljöforskning som statens väg- och trafikinstitut bedriver bidrar till ökade kunskaper om trafikens roll beträflFande luftföroreningar och buker. Ett viktigt inslag i forskningsarbetet avser analys av olika länkbara ålgärder för alt begränsa trafikens miljöpåverkan.

1 det följande ges en redovisning av den miljöforskning som bedrivs inom kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

Vägverket:

Vägverket satsar i dag ca 70 milj. kr. per år på forsknings- och utvecklings-demonstrationsprojekt. I det Forsknings-, Utvecklings- och Demonslra-tionsprogram som nu är under utarbetande kommer en ny inriktning alt vara bl. a. just miljöforskning.

Banverket:

Inom banverket pågår för närvarande arbetet med all la fram en flerårs-plan för FoU. Planen beräknas vara klar under år 1990. Mol bakgmnd av

138

innehållet i de trafikpolitiska målen finner banverket ett antal angelägna områden som FoU-insalserna bör inriktas mol. Ell av dessa områden är miljöområdet. Följande forskning inom miljöområdet sker i dag:

banverket deltar i en arbetsgmpp inom den internationella järnvägs­unionen vad gäller ogräsbekämpning i järnvägsspår. Vidare följer ver­ket utvecklingen inom mekanisk och termisk bekämpningsteknik samt kemisk appliceringsleknik i syfte all kunna tillämpa bästa bekämp­ningsförfarande och tekniska utmstning.

ell utvecklingsarbete pågår i samråd med bl. a. naturvårdsverket i fråga om åtgärder för att minska bullerstörningar nattetid från tågtrafiken.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

Statens järnvägar:

SJ har nyligen utarbetat ett åtgärdsprogram för sill arbete med miljöfrå­gorna. För all lösa jämvägens miljöproblem måste forsknings- och utveck­lingsarbetet intensifieras. Som exempel kan nämnas arbetet kring alt mins­ka bullerproblemen hos fordon och kring bangårdar.

För all begränsa luftföroreningar från de dieseldrivna rälsfordonen kan vidare nämnas atl utvecklingsarbete pågår för all införa alternativa bräns­len och hybriddrifl saml för atl förbättra dieselmotorerna och dess re-ningsmöjlighder.

SJ bedriver också utvecklingsarbete inom kombitrafikområdel. Kombi­trafik kan i flera fall vara framtidens miljövänliga alternativ lill dagens långtradare. Kombitrafik lämpar sig även väl för försök med alternativ till dagens diesekastbilar. Eftersom godset färdas på räls nattetid kan dislribu-tionsfordonen utan kapitalförluster slå och tanka gas eller el under hela den tiden, Aklionsradien för kombidislributionsfordonen är heller inte så stor, vilket öppnar väg för andra bränslen än diesel. SJ arbetar därför med all testa nya miljövänliga fordon för all utveckla och renodla kombitrafi-kens positiva miljöegenskaper.

Sjöfartsverket:

Verket bedriver för närvarande FoU-verksamhet med en nivå på ca 2,5 milj. kr./år under budgetåret 1990, och beräknas troligen ligga kvar på den nivån fram till år 1993. Det största enskilda forskningsprojektet handlar om emissioner från fartyg. Projektet bedrivs ihop med TFB och omfattar 3,5 milj. kr. totalt.

Luftfartsverket:

Verket bedriver FoU-anknulen verksamhet dels inom trafikavdelningen, dels inom tekniska avdelningen och dels inom luflfartsinspeklionen. Den totala nivån uppgår till ca 6,5 milj. kr./år för närvarande och kan beräknas ligga där fram till år 1993.

Som "miljöprojekt" kan nämnas utveckling vid Arlanda av reningsan­läggning för glykolspill, reningsanläggning för ureaföroreningar (Visby) samt utveckling av etl "miljöövervakningssystem" för flygplatser.

139

Statens väg- och irafikinstitut:

VTl:s miljöforskning skall bidra till ökade kunskaper om trafikens roll beträflFande luftföroreningar och buller. Ett viktigt inslag i forskningsarbe­tet avser analys av olika länkbara åtgärder för alt begränsa miljöpåverkan. Hastighetsbegränsningar och trafiksignaler är två exempel på aktuella studier vid VTI.

För övrigt kan nämnas att VTI i april 1989 anordnade "trafikmiljö­dagar". Målen med seminariet var all uppdatera kunskapen om trafikens efTekter på ekosystemen samt all bredda synen på trafikmiljöproblemen. Ell par föredrag under seminariet anknöt till trafikmiljöproblemens esteti­ska, sociala och kulturella konsekvenser.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

Transporlforskningsberedningen:

TFB har tillsammans med statens naturvårdsverk, vägverket, STU, VTI och statens byggnadsforskning tagit fram ett program för hela området trafik och miljö. Del innehåller en kunskapsöversikt och forskningsbehov för hela området, alltså även för delar som ej primärt ligger inom TFB:s ansvarsområde. TFB har också låtit analysera stadskärnornas speciella problem.

TFB:s ansvar inom området hänför sig främst lill trafiksystemets ut­formning och styrning.

TFB satsar på miljöfrågor dels genom det ordinarie anslaget, dels genom engångsanslaget. Del senare gäller främst utveckling av miljövänligare kokektivtrafikfordon. TFB:s insatser kan delas in i:

övergripande frågor. TFB har startat en studie rörande miljöanpassal transportsystem. Syftet är all beräkna troliga utsläpp vid olika antagan­den om samhälls- och teknikutvecklingen fram mot år 2015.

efiekler, spridning. TFB kommer att fortsätta att satsa på värdering av främst luftföroreningar. TFB deltar som medfinansiär i Tätortsprojek­tet, som främst syftar till att bestämma avgasernas cancerogena eflFekter.

utsläpp från olika transportmedel. Konsekvenserna av atl välja olika transportmedel belyses i etl projekt där kombitransporter ingår som en väsentlig del. Nyligen har startats etl projekt om sjöfartens avgasutsläpp och ett annat är beslutat om flygtrafikens avgas- och bulleremissioner. Jämvägens bulleremissioner studeras i ell pågående projekt.

åtgärder på fordon. Inom detta område har TFB endast verksamheter inom ramen för engångsanslaget. Del gäller främst utveckling och de-monslralionsverksamhel kring miljövänliga kokektivtrafikfordon.

Statens geotekniska institut:

Miljöfrågorna har blivit allt viktigare under senare år. Bl. a. kommer frågor rörande avfallshantering, förorenad jord, föroreningsspridning och försur­ning all kräva stora insatser vid institutet. Statens geotekniska institut avser att under den kommande perioden vidareutveckla modeller och laboratoriemetoder för bl.a. prognosticering av föroreningars koncentra­tion och spridning i mark och vatten.

140

15.2.4 Trafiksäkerhet

Transportsystemet måste i ökad utsträckning utformas så att det motsva­rar högt ställda ambitioner i fråga om trafiksäkerhet. Sedan år 1982 har antalet dödade och skadade i trafiken ökat kontinuerligt med undantag av år 1987. Enligt TFB:s bedömning bör ökade forskningsinsatser inriktas på kartläggning av de bakomliggande orsakema lill trafikolyckorna. TFB har utarbetat särskilda FoU-program för bl. a. forskning kring oskyddade trafi­kanters irafiksäkerhdsproblem samt efterievnaden av hastighetsgränser­na.

VTl:s Irafiksäkerhetsforskning har stor bredd. Forskningen är huvud­sakligen av väg-, fordons- och trafikleknisk saml beleendevelenskaplig karaktär. VTI:s arbete är instmktionsmässigl av mer tillämpad och ål-gärdsinriktad karaktär än vid högskolorna. VTI förfogar över avancerad teknisk utmstning. Exempel härpå är körsimulator och krockbana. Under det senaste året har institutet också behandlat säkerhetsfrågan inom jäm­vägsområdet t. ex. plankorsningsolyckor och lokförares arbetsmiljö och informationsinhämtning. VTI utarbetar med jämna mellanmm s. k. ram­program för olika FoU-områden, bl. a. för trafiksäkerhet.

Trafiksäkerhelsverkel har ett övergripande ansvar för trafiksäkerhetsar-betel och svarar bl. a. för samordningen av detta saml utbildning, sakinfor­mation, fordonskontroll, registerhållning och trafikreglering. Verket har särskilda medel avsatta för forskning. Dessa medel uppgår budgetåret 1989/90 till ca 5 milj. kr. Trafiksäkerhets verket utarbetar för närvarande ell långsiktigt program som beskriver verkets samlade forskningsbehov.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

15.2.5 Internationella samarbetsprojekt

En fortsatt internationalisering inom produktion, handd och transporter leder till behov av nya forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsalser i fråga om transportsystemens framtida roll och utveckling. Även eflFekter­na av transportsektorn är intemationella till sin karaktär som exempel kan nämnas luftföroreningar som påverkar flera länders miljö samtidigt.

Del hittillsvarande svenska engagemanget har utvecklats på bred front under de senaste åren. Svensk bilindustri samt svenska företag inom informalionsléknologibranschen dekar i del inom Eureka initierade pro­jektet PROMETHEUS för utvecklandet av s.k. "inldligent" biltrafik. Statliga aktörer, bl. a. styrelsen för teknisk utveckling, televerket, VTI och vägverket, deltar i PROMETHEUS men också i det av EG initierade samarbetsprogrammet DRIVE. Syftet med DRIVE är all genom introduk­tion av avancerad informationsteknologi och telekommunikation öka tra­fiksäkerheten, förbättra kapaciteten och eflFektivitelen i vägtrafiksystemet samt all minska de negativa miljöeflFekterna av vägtrafiken i Europa. Även Iransportforskningsberedningen har som ansvarigt sektorsforskningsorgan hittills engagerats framför allt som statlig garant för svenska forskares deltagande i DRlVE-projektet. De totala svenska statliga insatserna på området under åren 1988 -1990 uppgår till ca 90 milj. kr., varav ca 40 milj. kr. avser DRIVE-programmel.

141

Det är viktigt med fortsall satsning på internationell forskning. Del svenska deltagandel är redan betydande. Regeringen gav därför i augusti 1989 ett uppdrag lill TFB att samordna de svenska statliga insatserna inom ramen för de europeiska FoU-samarbelsprojekten på vägtrafikområdet. Uppdraget innefattar dels utformningen av en långsiktig strategi för svenskt statligt deltagande i de berörda projekten, dels fastställandet av former för all skapa ell svenskt försöksområde för demonstration och ulprovning av ny teknik. Statens engagemang i programmen skall bygga på en helhetssyn utgående från de trafikpolitiska målsättningar som stals­maktema lagt fast. Särskild vikt skall fastas vid målsättningarna beträflFan­de vägtrafikens miljöeflFekter.

Det forskningsarbete som sedan år 1989 bedrivits inom DRIVE avslutas under år 1992. Inom EG pågår för närvarande förberedelser för nästa fas, etapp två, i detta forskningssamarbete. Några beslut om omfattning och inriktning har ännu inte fatlats.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

15.3 Regeringens syn på transportforskningens fortsatta inriktning

15.3.1 Att identifiera och bygga upp en kunskapsbas

Det finns två gmndläggande krav som kan ställas när det gäller den fortsatta Iransportforskningen.

Transportforskningen skall för del första la fram underlag för ålgärder som krävs för att uppnå de av riksdagen beslutade trafikpolitiska målen. Särskilt bör målen för infrastrukturen, miljön och trafiksäkerheten upp­märksammas. Transportforskningsberedningen har under hösten 1989 till regeringen redovisat vilka behov av FoU-insatser som beredningen nu ser med anledning av de trafikpolitiska målen. Det är angeläget atl liknande redovisningar kan presenteras även från övriga myndigheter som bedriver forskning inom transportområdet. I TFB:s samordningsroll ingår alt redo­visa hur forskningsinsatserna anpassats till de trafikpolitiska målen och då särskilt de områden som angivits som prioriterade enligt ovan.

Transportforskningen skall även skapa handlingsberedskap inför pro­blem som inte kan fömtses i dag och bygga upp en kunskapsbas inför framliden. Detta är en av transportforskningsberedningens huvuduppgif­ter. Det är här viktigt all peka på det samband som finns mellan tillämpad FoU inom transportsektorn och den långsikliga kunskapsuppbyggande forskningen inom högskolan. Denna senare forskning behövs för att vid­makthålla och utveckla kunskaps- och kompetensbasen inom transport­forskningen. Högskolan kan emellertid också bidra med kompetens i ut­vecklingsarbete och demonstrationsprojekt, exempelvis vad gäller meto­dikfrågor och utvärdering.

1 1987 års forskningsproposition (prop. 1986/87:80 bil. 5) påpekades på behov av etl ökat ansvar från sektorsforskningsorganen för att stärka högskolan. Transportforskningsberedningen bör därför, som sektorsansva­rigt samordningsorgan, även fortsättningsvis medverka till en långsiktig kunskapsuppbyggnad. Redan i dag svarar universitet och högskolor för ca

142

50 % av den forskning som beredningen fördelar medel till. TFB medver­kar också till en ökad samverkan med forskare vid högskolan genom atl stimulera institutionerna alt upprätta fleråriga ramprogram till vilka TFB kan bevilja visst basslöd. Vidare finansierar TFB i dag dt antal tjänster vid olika högskolor. En strävan från beredningens sida är att öka delta antal tjänster samt all bevilja medel till dessa tjänster och vissa projekt för en längre tid än nuvarande tre år.

Samverkan mellan statens väg- och trafikinstitut och högskolan sker på olika nivåer och på olika sätt. VTI har en rad kvalificerade forskare, bl. a. verksamma vid högskolan som adjungerade professorer. Ytterligare andra forskare inom institutet handleder också forskarstuderande med examens­uppgifter med anknytning lill VTI:s verksamhet.

Som tidigare har nämnts föreslås förstärkta resurser för kollektivtrafik-forskning. Detta bidrar givetvis också till att stärka den långsiktiga kun­skapsuppbyggnaden inom detta område vid högskolan.

Regeringen anser alt ytterligare medel skall tilldelas VTI och TFB för den kommande treårsperioden.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

15.3.2 Fortsatt uppbyggnad av järnvägsforskningen

Som en särskild fråga beträflFande inriktningen av den fortsatta transport­forskningen bör uppmärksammas att resursförstärkningen nu medger att VTI kan fortsätta uppbyggnaden av järnvägsforskningen. 1 tre tidigare riksdagsbeslut järnvägspolitiska beslutet år 1985, forskningspolitiska beslutet år 1987 och trafikpolitiska beslutet år 1988 - har del slagils fast alt det järnvägsorienterade forsknings- och utvecklingsarbetet borde få en större andel av de totala FoU-resurserna. Så har också skett - VTI har under de senaste tre budgetåren (1987/88-1989/90) tillddals 1,6 milj. kr. för att bygga upp en baskompetens inom området. VTI har i dag en särskild enhet för järnvägsforskning och planerar att tillsätta ell särskilt programråd med representanter från banverket, SJ och andra intressenter. Programrådets uppgift blir atl prioritera och samordna VTl:s kommande järnvägs-FoU.

För TFB gäller all merparten av engagemanget beträflFande järnvägs­forskningen kommer atl ligga inom ramen för den verksamhet som initi­erats av TFB:s ledningsgmpp för lokal och regional tågtrafik. Den mer långsikliga forskningen kommer dock att finansieras med TFB:s ordinarie medd. Under budgetåren 1988/89-1991/92 planerar TFB att satsa ca 2,5 milj. kr. på järnvägsforskning. Som exempel på nu pågående projekt kan nämnas alternativa bansystem för persontrafik i stadsregioner saml de nya snabbtågen.

En samverkansgrupp för järnvägsforskning bildades år 1987. I gruppen ingår representanter för TFB, VTI, SJ, banverket, styrelsen för teknisk utveckling (STU), industrin och högskolan. Gruppen har under hösten 1989 utarbetat ett järnvägsforskningsprogram.

VTI pekar på att hittillsvarande programarbete med bl.a. TFB, SJ och banverket har visat på många angelägna forskningsområden. Fortfarande finns emellertid vissa oklarheter, exempelvis beträflFande hur stora resurser

143

SJ och banverket kommer att avsälla för långsiktig forskning. Diskussio­ner pågår också beträflFande former, innehåll och resursfördelning vad gäller den forskning som på uppdrag av SJ och banverket bedrivs vid VTI. VTI konstaterar vidare att den kommande järnvägsforskningen vid insti­tutet kommer atl bero myckel på VTl:s möjligheter atl bygga upp en för uppdragsgivarna intressant och kvalitativt hög baskompelens.

Regeringen har fått vela att både SJ och banverket ställer sig positiva till en ytterligare uppbyggnad av den gmndläggande järnvägsforskningen vid VTI. SJ använder redan i dag VTl:s kompelens inom säkerhetsområdet. Hittills handlar det om projekt för ca 700000 kr. SJ har för avsikt att fördjupa samarbetet inom detta område. Etl samarbdsavtal är under utarbetande som huvudsakligen kommer att innehålla kvarliggande av olika samarbetsformer och de forskningsområden som kan bli aktuella alt behandla. Banverket framhåller angelägenheten av alt VTI ges möjlighet all bygga upp egen baskunskap och gmndkompelens inom de järnvägsspe­cifika områdena. Banverkels kostnader för forskning och utveckling upp­gick under år 1989 lik 30-35 milj. kr. varav 10-15 milj. kr. tik FoU-uppdrag vid bl. a. VTI och högskolor. Av dessa gick under år 1989 ca 500 000 kr. till VTI. Även järnvägsinspeklionen använder redan i dag VTI:s kom­pelens i järnvägsforskning.

Regeringen bedömer alt det meddslikskoll som nu föreslås för VTl:s del ger inslilulel en möjlighet att motsvara den ökade efterfrågan på jämvägs-forskning som kan väntas från bl. a. SJ och banverket. Det är samtidigt viktigt med en uppföljning under de närmaste åren av hur efterfrågan beträflFande VTl:s järnvägsforskning utvecklas. De anslagsmässiga konse­kvenserna behandlas under avsnittet om anslagsfrågor för VTI.

Även högskolan har en viktig rok när del gäller den framtida järnvägs­forskningen. SJ har särskik pekat på detta mol bakgmnd av alt gmndläg­gande FoU inom jämvägsområdet berör en lång rad av discipliner del behövs således tvärvetenskapliga satsningar. Både SJ och banverket har också redan i dag etablerat samarbete med högskolan. Transportforsk­ningsberedningen, styrelsen för teknisk utveckling, statens järnvägar, banverket och ABB finansierar tillsammans ett ramavtal med Kungl. Tek­niska Högskolan för järnvägsforskning. Också VTI har goda fömtsättning­ar alt bedriva tvärvetenskapliga FoU inom järnvägsområdet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

15.4 Transportforskningsberedningens organisation och arbetssätt

En nordisk expertgrupp har nyligen presenterat en utvärdering av trans­portforskningsberedningens verksamhet för regeringen. Gmppen har på gmnd av bl. a. intervjuer kommit fram till vissa slutsatser och förslag.

15.4.1 Expertgruppens förslag

När del gäller den svenska Iransportforskningens organisation anser ex­pertgruppen all Iransportforskningsberedningen även fortsättningsvis bör vara ett forskningsfinansierande organ. TFB rekommenderas att skaflFa sig

144

djupare och bättre insikt i del totala behovet av transportforskning och finansiering av densamma. Vidare bör TFB och VTI samordna sina verk­samheter mer än vad nu är fallet.

Vad gäller planeringen av FoU-verksamheten föreslås bl. a. all TFB bör genomföra en ny typ av framlidsstudier för transportsektorn som bygger på bestämda fömtsättningar bl. a. i fråga om miljö- och trafiksäkerhets­mål. TFB bör också se över sina forskningsprogram och utarbeta en strategi för revision av dessa.

Gmppen har ingående behandlat samordningen av FoU inom transport­området och konstaterat all TFB inte har några praktiska möjligheter att klara denna uppgift som den i enlighet med sin instmktion är ålagd. Uppgiften bör således, enligt expertgmppen, las bort eller också bör TFB ges möjlighet atl samordna forskningen i enlighet med instmktionen.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

15.4.2 Regeringens överväganden

TFB:s styrelse har i en skrivelse till regeringen kommenterat vissa frågor i utvärderingsrapporten. Särskilt bör uppmärksammas styrelsens syn på TFB:s samordningsroll och hur den bör utformas i framtiden. Styrelsen anser all TFB:s möjligheter all samordna Iransportforskningen bör för­slärkas.

Regeringen anser, i likhet med TFB:s styrelse, alt samordningen av Iransportforskningen bör vara en uppgift för TFB. En gmpp för samord­ning av transportforskning bör således bildas under ordförandeskap av TFB.. I gmppen bör ingå företrädare för de myndigheter, som bedriver Iransportforskning eker forskning med nära anknytning lill transportsek­torn.

En uppgift för gmppen bör vara alt informera om och översiktligt behandla myndigheternas årliga forsknings- och utvecklingsprogram. Här­igenom kan samordnings- och avgränsningsfrågor för transportforskning­en klaras ul. Gmppens uppgift bör vidare vara att överväga behov av samfinansiering av projekt, tjänster och ramprogram vid högskolorna.

Vad gäller planeringen av FoU-verksamheten är det, såsom framhåks i utvärderingsrapporten, viktigt all Iransportforskningsberedningen genom­för framlidsstudier för prioriterade områden inom transportsektorn, mot bakgmnd av uppställda mål för t. ex. miljön och trafiksäkerheten. Ett bra exempel på en sådan studie är den nyligen publicerade delrapporten från transportforskningsberedningen "Luftföroreningar från trafik. Utveckling och påverkansmöjligheter".

10   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

145

15.5 Anslagsfrågor

Prop. 1989/90:90

Avsnitt 15 

I prop. 1989/90:100 (bil. 8 s. 139) har regeringen föreslagit riksdagen alt, i     Kommu-

nikationsdep.

avvaklan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1990/91 under

angivna anslagsmbriker beräkna följande belopp.

ingav

II. Statens väg-och trafikinstitut

1 2. Bidrag till statens väg- och trafikinstitut

I 3. Statens väg- och trafikinstitut: ÅteranskafTni

viss basutrustning I 4. Transportforskningsberedningen

Regeringen lar nu upp dessa frågor.

I 000 kr. 41960000 kr.

5000000 kr. 39220000 kr.

Sjätte huvudtiteln

I. Transportforskning

I 1. Statens väg- och trafikinstitut

1988/89 Utgift

1989/90 Anslag

1000

1990/91 Förslag

1000

12. Bidrag till statens väg- och trafikinstitut

1988/89 Utgift

41 143 900

1989/90 Anslag        41960000 1990/91  Förslag        44 881000

Statens väg- och trafikinstitut (VTI) har enligt sin instruktion till huvud­uppgift atl bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhet som avser vägar och järnvägar, vägtrafik och järnvägstrafik samt säkerhet i sådan trafik. Institutet skall också bedriva informations- och dokumentationsverksam­het inom sitt verksamhetsområde.

VTI leds av en styrelse. I denna ingår generaldirektören och åtta andra ledamöter som utses av regeringen och två som utses av personalorganisa­tionerna. Antalet hekidsanslällda vid institutet uppgår till ca 200 personer. Inslilulel är administrativt uppdelat på fem avdelningar: en vägavddning, en trafikant- och fordonsavdelning, en trafikavdelning, en järnvägsenhel saml en driflavdelning. Verksamheten är för närvarande indelad i fem olika program, nämligen trafiksystem, väg, trafikant och fordon, järnväg saml myndighetsuppgifter.

VTl:s verksamhet finansieras med 40% bidrag direkt över statsbudge­ten, dels med 60% av uppdragsforskning. Bidraget över statsbudgeten avser all läcka kostnader för programmet Myndighetsuppgifter samt egen FoU-verksamhet vid institutet.

Bidragsmedel används huvudsakligen för att höja kunskapsnivån och förändra kunskapsprofilen så att institutets attraktionskraft som uppdrags-

146

myndighet kan öka saml för att utföra forskning inom områden som av

Prop. 1989/90:90

statsmakterna angivits som viktiga men där uppdragsgivare saknas. Till

Avsnitt 15

grund för VTl:s verksamhet ligger etl av inslilulel utarbetat s. k. rampro-

Kommu-

gram saml en stor del uppdragsforskning.

nikationsdep.

VTI:s anslagsframställning

Institutet föreslår i sin anslagsframställning en ökning av anslaget I 2. (Bidrag till VTI) med 4 % för budgetåret 1990/91.

Institutet redovisar även dt besparingsallernaliv som innebär all del treåriga huvudallemativet inleds med en Ivåprocenlig real nedskäming budgetåret 1990/91. VTI avvisar dock detta altemativ. Behovet av en stark egen FoU beror framför allt på all det enligt alla erfarenheter krävs en väl etablerad och erkänd forskning på hög nivå för atl uppdragsgivare skall anlita inslilulel. Risken för etl negativt rördseresukal för VTI:s del ökar också på gmnd av att 80% av uppdragsgivarna är statliga organ som själva i flera fall har fått sina anslag minskade.

Institutet föreslår i sin anslagsframställning även all 5 milj. kr. per år anslås lill järnvägsforskning för alt tillsammans med SJ och banverket kunna fullfölja och utöka den av regeringen uttalade prioriteringen av järnvägsforskning.

Under fömtsättning all dessa krav uppfylls anser institutet all namnet bör ändras från statens väg- och trafikinstitut lill statens transportforsk-ningsinslilul.

Regeringens överväganden

1 följande sammanställning redovisas den totala verksamheten saml den föreslagna ändringen.

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Personal (årsarbetskrafter)

Kostnader (tkr)

Myndighetsuppgifter Egen FoU FoU-uppdrag Div. försäljning

Totalt

Intäkter

Anslag myndigheten Anslag egen FoU

Summa anslag

FoU på uppdrag Div. försäljning

Totalt

204

10520

+ 480

31440

+ 2441

66300

+ 1200

2900

- 400

11160

+ 3721

10520

+ 480

31440

+ 2441

41960

+ 2921

66300

+ 1200

2900

- 400

+ 3721

111160

Regeringen föreslår en allmän nivåhöjning av VTl:s FoU-medel med

147

1       milj. kr. för budgetåret 1990/91, 3 milj. kr. för budgetåret 1991/92 samt

2 milj. kr. för budgetåret 1992/93, dvs. totalt 6 milj. kr. realt under

treårsperioden. Nytillskollel skall användas uteslutande för utökning av

järnvägsforskningen.

Regeringens bedömning är atl den fortsatta uppbyggnaden av dt järn-vägsinriktal FoU vid VTI i Linköping bör kunna möjliggöras genom dessa medd. De ytterligare medel som krävs för all bygga ul järnvägsforskning­en lill erforderlig omfattning fömtsätter regeringen kan tas fram genom omprioritering inom ramen för befintliga medel. Vi utgår från att utveck­lingen av järnvägsforskningen vid VTI kan främjas genom samarbdsavtal mellan å ena sidan SJ och banverket och å andra sidan institutet i enlighet med riktlinjerna i den trafikpolitiska propositionen.

Sedan länge har VTI ett samarbdsavtal med vägverket om forskning inom vägområdet. Särskilda femåriga program finns för detta ändamål. Vi förutsätter att vägverkets uppdragsforskning hos VTI, som utgör drygt en tredjedel av den totala uppdragsvolymen vid inslilulel, även fortsättnings­vis kan bibehåkas på en hög nivå.

Miljöfrågoma utgör en viktig del av trafikpolitiken. Behovet av kunskap är stort. Det handlar om att få bättre insikt i sambanden mellan utsläpp och eflFekter på människan och miljön, liksom all bättre kunna värdera eflFekterna av utsläppen. Man kan dock inte vänta med alt vidta åtgärder lill dess alt fullständig kunskap erhållits. Då kan del vara för sent. FoU har därför en viktig funktion i regeringens politik för att begränsa trafikens miljöproblem. Miljö- och energiforskningen bör således prioriteras inom den resursram som VTI förfogar över.

Som tidigare har framhållits finns ett stort behov av trafiksäkerhets­forskning. Som också framhölls i det trafikpolitiska beslutet år 1988 skall trafiksäkerhelsarbetet vara oflFensivt, utnyttja modern teknologi och base­ras på vetenskapliga rön. Enligt regeringens mening har bl. a. VTI kompe­lens som bör kunna nyttiggöras för att trafiksäkerhetsmålen skall kunna realiseras. Sedan länge finns ett etablerat samarbete mellan trafiksäker­helsverkel och statens väg- och trafikinstitut. Därmed finns goda fömtsätt­ningar för att det samlade trafiksäkerhelsarbetet kan nyttiggöra sig VTl:s forskningsresultat inom detta område.

Budgetförslaget beträflFande statens löne- och pensionsverk innebär att kostnaderna för pensionsadministration skall läckas av avgifter fr.o.m. budgetåret 1990/91. Regeringen har i sin medelsberäkning tagit hänsyn till dessa avgifter.

Vad gäller samordningen av Iransportforskningen har vi under avsnittet 15.4 Transportforskningsberedningens organisation och arbetssätt redovi­sat hur beredningen skall fullfölja denna uppgift.

Regeringen anser all namnfrågan bör övervägas ytteriigare i samråd med institutet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

148

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   all riksdagen till Statens väg- och trafikinstitut för budgetåret

1990/91 anvisar etl förslagsanslag på 1000 kr.,

2.

atl riksdagen till Bidrag till statens väg- och trafikinstitut för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 44881 000 kr.,

3.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

I 3. Statens väg- och trafikinstitut: Återanskaffning av viss basutrustning

1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

5000000 5000000

VTI:s anslagsframställning

En stor del av institutets nuvarande utrustning finansierades i samband med utlokaliseringen till Linköping. Denna utrustning är nu över 10 år gammal och måste enligt VTI successivt fömyas för all institutet skak bibehålla och vidareutveckla sin kompelens. Institutet saknar möjligheter all fondera medel i den omfattning som behövs för sådana tillfälliga och relativt omfattande återinvesteringar. För detta krävs att extraordinära finansieringsåtgärder prövas. För budgetåret 1990/91 begär inslilulel ell oförändrat anslag om 5 milj. kr. Det totala meddsbehovel uppgår enligt VTI till ca 25 milj. kr. uppdelat på en femårsperiod med början budgetåret 1989/90.

Regeringens överväganden

Regeringen delar VTI:s bedömning av meddsbehovel för budgetåret 1990/91 vad gäller anskaffning av viss basutrustning.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Statens väg- och trafikinstitut: Återanskaffning av viss basulruslning för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservations­anslag på 5000000 kr.

149

14. Transportforskningsberedningen

35 794000 39220000 40133000

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91  Förslag

Reservation

13 769000

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

Transportforskningsberedningen (TFB) har enligt sin instmktion till uppgift all planera, initiera, stödja och samordna forskning, utveckling och demonstrationsprojekt som rör transporter, trafik och trafiksäkerhet.

TFB:s ansvarsområde är stort del omfattar transporter på land, lill sjöss och i luften. Inom detta ansvarsområde avser insatsema hela kedjan från långsiktig kunskapsuppbyggnad, över tillämpad forskning lill utveck­lingsarbete och demonstrationsprojekt. Forskningen är inriktad såväl på transporternas konsekvenser som på deras fömtsättningar och funktion i olika avseenden. Fr.o.m. den 1 juli 1989 har TFB vidare ansvar för all administrera forskning rörande post- och telekommunikationer.

TFB:s samordning av olika forskningsinsatser sker för närvarande främst genom all TFB underlättar informationsutbyte mellan olika organ.

TFB leds av en styrelse på nio personer. Vid beredningen finns ett kansli på 14 personer som leds av överdirektören, samt en rådgivande delegation som företräder olika intressenter på Iransportforskningens område.

Beredningen arbetar enligt ett långsiktigt forskningsprogram och verk­samheten har indelats i följande områden: gemensamma frågor (miljö och energi, järnväg samt infrastmktur), persontransporter, godstransporter och materialadministration, trafiksäkerhet, samhäks- och transportekono­mi, post- och telefrågor samt informaiion och dokumentation.

TFB:s anslagsframställning

TFB föreslår i sin anslagsframställning ett ökat anslag för FoU-verksamhet till 42 milj. kr. vilket skall jämföras med 32,5 milj. kr. för innevarande budgetår. TFB pekar på atl stora forskningsbehov finns inom transportom­rådet. Under de kommande åren fömtser TFB atl flera problem får ökad tyngd inte minst kommer miljöproblemen inom transportområdet atl kräva stora insatser. Ytterligare forskning kommer således atl behövas inom bl. a. kollektivtrafik- och järnvägsområdena. Den resurstilldelning som TFB förordar, 42 milj. kr. per år under den kommande treårsperioden, kommer därutöver att användas lill områdena dokumentations- och informations­försörjning, extern informationsverksamhet, forskning kring den framlida infrastmkturen, energirdaterad Iransportforskning saml forskning kring trafiksäkerhet och persontransporter.

Om inte TFB tilldelas ytteriigare medel till FoU-insatser kommer det enligt beredningen att leda till stora svårigheter atl få igång rimliga forsk­ningsinsatser på de av TFB prioriterade områdena. TFB har också krav på sig att i ökad utsträckning bevaka den internationella Iransportforskning­en. Under budgetåret 1988/89 har TFB också tecknat kontrakt med flera svenska forskare för arbete inom EG-projeklel DRIVE. TFB kommer enligt dessa kontrakt all salsa ca 5 milj. kr. per år under en treårsperiod. Ytteriigare en viktig orsak tik all nya satsningar inte blir möjliga annat än

150

på sikt vid oförändrad anslagsnivå är enligt TFB alt en stor dd av FoU-medlen är uppbundna i långsiktiga projekt. Därtill kommer all den ingåen­de reserv av medel som TFB under de senaste åren förfogat över nu har krympt allteftersom insatsema för atl rekrytera nya forskare lill området burit fmkt och framtagna forskningsprogram börjat genomföras.

Beredningen begär slutligen även att få göra åtaganden under anslaget I 4. för budgetåret 1991/92 om 33,6 milj. kr., för budgetåret 1992/93 om 23,1 milj. kr. saml för budgetåren 1993/94-1994/95 om 5 milj. kr./år.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

Regeringens överväganden

1 följande sammanställning redovisas den totala verksamheten saml den föreslagna förändringen av medelstilldelningen.

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Personal

14

1

Kostnader (tkr)

Förvaltningskostnader

(därav lönekostnader) Lokalkostnader Bidrag till forskning, utveckling och

demonstrationsprojekt Uppdragsforskning

6222

(3921)

522

32476 1

+   345

(+   220)

+     94

+ 6474* 0

Totalt

39221

+6913

Inkomster (tkr)

Anslag I 4. Transportforsknings­beredningen Anslag C 6. Energiforskning Ersättning för uppdrag m. m.

39220

1

+  913

+ 6000

0

Totalt

39221

+6913

* Inkl. medel lill energirdaterad transportforskning (6000 tkr.)

Regeringen föreslår en allmän nivåhöjning av TFB:s FoU-medel med 2 milj. kr. för budgdåret 1990/91, 1 milj. kr. för budgetåret 1991/92 saml 1 milj. kr. för budgetåret 1992/93, dvs. totalt 4 milj. kr. realt under treårspe­rioden. Nivåhöjningarna skak möjliggöra ytterligare forskningsinsatser inom de av beredningen prioriterade områdena. Regeringen föreslår vida­re all ökade medel tilldelas TFB för dess roll i den energirdaterade trans­portforskningen härigenom förstärks TFB:s roll på detta område under den kommande treårsperioden. 1 avsnitt 23 redovisas ett nytt treårigt energiforskningsprogram och integrerade forskningsinsatser på energiom­rådet. Vi föreslår att TFB årligen får disponera 6 milj. kr. per år för energiforskningsinsalser under treårsperioden 1990/91 1992/93. En viss del av resurserna bör kunna användas lill kanslifunktioner hos TFB. TFB:s utökade roll på detta område möjliggör alt kunskapen om trafiksy­stemen och deras inleraklion med omgivande syslem kan förbättras. För samtliga iransportslag erfordras fortsalla systemstudier för all belysa eflFek­ter på energianvändning och miljö av altemativa transportlösningar, övriga konsekvenser av sådana förändringar saml behov av styrmedel. Målet är all

151

på lång sikt få fram miljöanpassade trafiksystem lokalt, regionalt och natio­nellt.

Regeringen finner att den inriktning av forskning och utveckling som TFB planerar för den kommande treårsperioden karaktäriseras av en bred täckning samtidigt som den inriktas mot områden som är prioriterade för all forskningen skak kunna vara ett medel alt nå de olika trafikpolitiska mål som riksdagen lagt fast. Här bör särskilt nämnas en ökad satsning på miljö- och energiforskning, Irafiksäkerhetsforskning, forskning kring infra­stmkturens betydelse, persontransporterna, inte minst kollektivtrafik, saml del internationella forskningssamarbetet.

Som tidigare nämnts bör en del av de utökade medel som föreslås tilldelas TFB för dess roll i den energirdaterade Iransportforskningen kunna användas till kanslifunktioner hos TFB. Vidare innebär förslaget i 1990 års budgetproposition beträflFande statens löne- och pensionsverk att kostnaderna för pensionsadministralionen skall läckas av avgifter fr.o. m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen av iransportforskningsbered-ningens förvaltningskostnader har hänsyn tagits lill dessa avgifter.

Regeringen föreslår vidare alt beredningen får disponera de medel den begärt för budgetåren 1991/92-1992/93. Detta ger TFB fortsall möjlighet att även framöver stödja den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden vid uni­versitet och högskolor.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 15 Kommu-nikationsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   alt riksdagen till Transportforskningsberedningen för budgetåret

1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 40133 000 kr.,

2.   att riksdagen bemyndigar regeringen att medge alt transport­

forskningsberedningen får besluta om statligt stöd till forskning,

utvecklingoch demonstrationsprojekt under budgetåren 1991/92 och

1992/93 inom en ram av 33 600000 kr. resp. 23 100000 kr.

152

16 Finansdepartementets verksamhetsområde

16.1 Forskningens inriktning

Inom finansdepartementets verksamhetsområde bedrivs för närvarande viss forskning vid konjunkturinstitutet. Vidare finansieras vissa forsk­nings- och utvecklingsinsatser av ekonomiska rådet, nordiska ekonomiska forskningsrådet, nordiska skattevetenskapliga rådet saml inom ramen för långtidsutredningarna. Byggnadsstyrelsen förvakar de kungliga slotten. För byggnadsvården av slollsfaslighetema erfordras ett utvecklat forsknings-och utvecklingsarbete.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 16 Finansdep.

16.2 Ekonomisk forskning

Konjunkturinstitutet är etl forsknings- och utredningsorgan med uppgift all följa och analysera den ekonomiska utvecklingen inom och ulom landet saml all utarbeta prognoser för den svenska ekonomin och bedriva forskning i anslutning härtill.

Forskningsverksamheten har under senare år utvidgats väsentligt, bl. a. genom arbete i samband med uppbyggnaden av en ekonometrisk konjunk-lurmodell. Forskningen har också fått en bredare inriktning genom alt ansvarel för all utveckla modeller för analys av makroekonomiska fråge­ställningar på medellång och lång sikt har förts över från finansdeparte­mentet lill institutet.

Ett vetenskapligt ekonomiskt råd inrättades av regeringen år 1987 med uppgift att initiera och redovisa forskning samt bistå finansdepartementet och konjunkturinstitutel med råd i vetenskapliga frågor. Ekonomiska rå­det har nära samarbete med konjunkturinstitutet. På initiativ från ekono­miska rådet har inletts projekt för bl. a. lidsserieanalys av konjunkturslör-ningar och forskning om skatter. I samarbete med finansdepartementet pågår utveckling av s. k. numeriska allmänna jämviklsmodeker och forsk­ning om skatter.

Nordiska ekonomiska forskningsrådet har i uppgift att stödja forskning och utredningar om centrala ämnen i den nordiska ekonomiska debatten. Rådd består av tre ledamöter från varje nordiskt land och fullgör sin uppgift genom att ge stöd lill projekt, publicera forskningsrapporter och anordna seminarier. Verksamheten redovisas varje år i en årsbok.

16.3 Forsknings- och utvecklingsarbete inom byggnadsvården

Regeringen har i 1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 9, s. 28) redovisat riktlinjer för byggnadsvården vid de kungliga slotten.

De kungliga slotten är myckel speciella byggnader och en viktig del av vårt gemensamma kulturarv. Enligt regeringens mening är det viktigt att byggnadsvården vid dessa slott skapar fömtsättningar för etl bevarande av byggnadema som uttryck för gångna tiders byggnadskonst, både upplevel­semässigt och maleriallekniskl.

153

Vården av dessa fastigheter innefattar ell speciellt problem som inte     Prop. 1989/90:90 löses enbart genom ökade ekonomiska resurser. Del handlar lika myckel     Avsnitt 16 om ökad kunskap, bättre anpassning av arbetsmetoder och säkrad tillgång     Finansdep. på byggnadsmaterial. Del erfordras speciell kunskap och metod för att skapa möjligheter lill alt underhålla och vidmakthålla byggnaderna på etl sätt som lar hänsyn till deras specifika vårdtekniska och kulturhistoriska fömtsättningar. En kompetent byggnadsvård förutsätter tillgång på rele­vanta material, insikt om äldre tiders byggnadsteknik och byggnaders åldrande samt dessutom en utbildad arbetskraft alltifrån beställare över konsulter till hantverkare. Men det är inte enbart insikten om dessa kvaliteter som medverkar till ett bra resultat. För byggnadsvården är det lika viktigt all en genomtänkt planering föregår ett genomförandeskede och alt dessa båda faser är anpassade till den övergripande målsättningen för byggnadsvården.

Byggnadsstyrelsen har del drift- och byggnadslekniska ansvaret för slottsbyggnaderna, medan slåthållarämbetel handhar den dagliga förvalt­ningen och tiksynen samt vården av slotten tillhörande parker och trädgår­dar. Till slålhållarämbelet är knutet ell sloltsarkilektkonlor. Vid konst­högskolans arkitekturskola bedrivs sedan några år utbildning i restaure­ringskonst. Vid högskolan finns en professur i ämnet. Nuvarande inneha­vare är dessutom slollsarkitekl för Stockholms slott.

I 1990 års budgetproposition har regeringen redovisat hur underhållsåt­gärder lill en total kostnad om 140 milj. kr. vid de kungliga slotten skall kunna planeras och genomföras för all ge god ekonomi på lång sikt. Underhållsåtgärderna beräknas kunna ulföras under en tioårsperiod.

Del måste också skapas stabila arbelsfömtsättningar för dem som ut­vecklar kunskap kring byggnadsvården. I detta sammanhang måste flera forsknings- och utvecklingsinsatser aktualiseras, alltifrån materialteknik, klimatfrågor m. m. till planeringsfrågor.

Inom konsthögskolans arkitekturskola finns kunskap i restaureringsfrå­gor. Tillsammans med de personer inom byggnadsstyrelsen, slåthåkaräm-beiel och slottsarkitektkonloret, som har lokalkännedom om slottsbyggna­derna, kan dessa utgöra en bas för ell utvecklat forsknings- och utveck­lingsarbete till stöd för de planerade underhåksåtgärdema på slotten och Irädgårdama.

Den kunskap som kan utvecklas i detta sammanhang är av betydelse inte bara för underhållet av slottsbyggnaderna. Byggnadsstyrelsen förvaltar etl stort bestånd av äldre byggnader. Dessa är i princip uppförda med samma byggnads- och materialteknik som slotten och uppvisar därför i stort sett likartade underhållsproblem, såväl tekniskt som hanteringsmäs­sigl.

Regeringen anser del därför viktigt att vissa frågor om forskning och utvecklingsarbete inom byggnadsvården behandlas i sammanhang med underhåksinsalserna vid de kungliga slotten. Regeringen kommer atl vidta de åtgärder för delta som behövs.

154

16.4 Utvärdering av skattereformen

Prop. 1989/90:90

Det förslag till reformering av skattesystemet som nyligen lagts fram är     j-..

,

synnerligen genomgripande. Reformen kommer atl förändra förutsätt­ningarna för ekonomins funktionssätt och påverka beteendet hos de eko­nomiska aktörema. 11990 års budgdproposkion (prop. 1989/90:100 bil. 9) har regeringen föreslagit att skattereformen skall utvärderas. I denna utvär­dering ingår vissa forskningsuppdrag och av de 5 milj. kr. som regeringen beräknat för utvärderingen under budgetåret 1990/91 under anslaget Riks­skatteverket kan ca I milj. kr. beräknas avse forskningsuppgifter.

155

17 Utbildningsdepartementets verksamhetsområde

Till utbildningsdepartementels verksamhetsområde hör dels gmndforsk­ning och forskamtbildning (17.1-2), dels forskning för kukur (17.3), forskning inom skolväsendet (17.4) och forskning för högskolan (17.5).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1 Grundforskning och forskarutbildning

17.1.1 Omfattning och inriktning

Universitet och högskolor har tillsammans med forskningsråden huvudan­svaret för gmndforskningen i Sverige. I del följande ges en kortfattad beskrivning av denna forskning. Del är naturligtvis omöjligt att ge en detaljerad och heltäckande bild av denna utomordentligt omfattande och varierande verksamhet. En fullständig verksamhetsvärdering, t. ex. i form av en analys av kvaliteten i svensk forskning är självfallet än svårare att göra. Intemationella utvärderingar, uppgifter om avlagda doktorsexami­na, publicering i vetenskapliga tidskrifter m. m. ger dock ett visst underlag för att göra även sådana bedömningar. En sammanfattande redovisning kommer att ges i det följande.

Högskolemyndigheterna har i sina anslagsframställningar redovisat en rad uppgifter om resursanvändning och resultat. Universitets- och högsko­leämbetet (UHÄ) har i verksamhetsberättelsen för högskolan. Året som gick, UHÄ-rapport 1989:8, på gmndval av uppgifter från högskoleenhe­terna, gett en övergripande redovisning av högskolans verksamhet budget­året 1987/88. Statistiska centralbyrån (SCB) har i samarbete med UHÄ i enlighet med ell regeringsuppdrag redovisat en ämnesuppddad statistik över högskolornas forskningsresurser, vilken kommer att publiceras under våren 1990.

Av de samlade utgifterna för forsknings- och utvecklingsarbete i Sverige år 1987, har 11-miljarder kronor eller 37 procent utnyttjats för verksamhet vid universitet och högskolor.

Medlen för grundforskning anvisas huvudsakligen under anslag för vart och ett av fakulletsområdena inom högskolan från vilka också bestrids kostnader för forskarutbildning och under anslag till forskningsråden. Fördelningen mellan fakulldsanslag, rådsanslag och övriga medel för grundforskning redovisas i diagram 17.1. Inom humaniora och samhällsve­tenskap och angränsande områden utgör fakultets- och rådsanslagen den helt övervägande delen av resurserna. Inom det medicinska området finns härutöver medel för klinisk forskning i form av ersättningar till vissa sjuk­vårdshuvudmän och inom främst naturvetenskaplig forskning finns medel för svensk medverkan i internationella forskningsanläggningar. Dessa me­del redovisas i diagrammet under övrigl. Sveriges lantbmksuniversitet, som hör lill jordbmksdepartementets ansvarsområde ingår inte i del material som redovisas i det följande.

157

Diagram 17.1

milj, kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Övrigl Rådsanslag

Fak(ilietsan.s)ai:

humaniora och

medicin, odontoiogi och      naturvetenskap och

samhällsvetenskap

farmaci

leknik

(Källa: regleringsbrev tor 1989/90)

Stadiga anslag Jor grundläggande forskning 1989/90. Fördelning på fakultetsanslag, forskningsråd och övrigt.

Andelen rådsmedel är minst inom det humanislisk-samhällsvelenskapli-ga området. De omfattande ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen för klinisk forskning läcker vissa kostnader som inte inkluderats i övriga poster, vilket gör all del inte fullständigt går att jämföra beloppen i ovanslående diagram. För teknisk forskning på egel programansvar finns i dag endast myckel begränsade rådsmedel avsatta inom ramen för anslaget till styrelsen för teknisk utveckling.

Högskoleenheternas ekonomiska resurser

Inom högskolan bedrivs gmndläggande högskoleutbildning, forskamtbild­ning och forskning. Resursfördelningen mellan verksamhetsområdena framgår av diagram 17.2. Lokalkostnaderna, som hänför sig både lill gmnd­läggande utbildning och forskning, redovisas särskilt.

Diagram 17.2.

6(

»

0 5000 4000 

.3000 2000 1000 

o

Grundläggande högskoleutbildning

Forskning

   1986/87

(Källa: UHÄ-rapport 1989:8)

Högskoleenheternas totala resurser budgetåret 1987/88.

158

Av diagrammet framgår all forskningen och forskarutbildningen utgör den     Prop. 1989/90:90

dominerande delen av högskolornas verksamhet.

Avsnitt 17

Uppdelningen mellan olika finansieringskällor framgår av diagram 17.3.     Utbildningsdep.

Diagram 17.3.

Ersättning för uppdragsutbildning.

Lokalkostnader m. m.

Anslag till

grundläggande

högskoleutbildning

Icke statliga forskningsmedel

Övriga statliga forskningsmedel

Fakultetsanslag

(Källa: UHÄ-rapport 1989:8)

Högskoleenheternas finansiering budgetåret 1987/88.

Övriga statliga forskningsmedel utgörs av anslag från forskningsråd och myndigheter med ett sektorsforskningsansvar, t.ex. styrelsen för teknisk utveckling (STU).

Icke statliga forskningsmedel utgörs av medel för uppdragsforskning åt förelag, kommuner och andra. Omfattningen av uppdragsulbkdningen är, i jämförelse med uppdragsforskningen, utomordentligt begränsad.

Lokalkostnaderna utgör 16 procent av högskolans kostnader.

Omfattningen av projektmedel och finansieringen av dessa varierar betydligt mellan fakulteterna. Exlernfinansieringens andel av verksamhe­ten framgår av diagram 17.4. Av högskolans resurser för forskning och utveckling svarar högskoleanslagen totalt för mindre än hälften. Teknisk och medicinsk fakultet har de största andelarna externa medel. Inom främst humanistisk men även inom samhäksvetenskaplig fakultet är dock fakul­telsanslagen den dominerande finansieringskällan. Medel från styrelsen för teknisk utveckling och statens råd för byggnadsforskning redovisas i det följande under rubriken rådsmedel.

159

Diagram 17.4.

1 800

1 600 

1 400 

1200 

1 000

800

600

400

200

-    milj. kr.

   Övrigt D  Övriga statliga 0  Rådsanslag    Faku I tetsanslag

1

1

M.

Humaniora

Samhälls-          Medicin vetenskap

Matematik-         Teknik naturvetenskap

1

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Utgifter Jör forskning och forskarutbildning budgetåret 1988/89. Fördelning på fakultetsområden.

Fakulldsanslag anvisas till elva högskoleenheter inom utbildningsde­partementels verksamhetsområde.

Högskoleenhet

fakultetsanslag 1989/90 (milj kr)

antal årsverken för FoU

Universitetet i Stockholm

Tekniska högskolan i Stockholm

Karolinska institutet

Högskolan för lärarutbildning i Stockholm

Universitetet i Uppsala

Universitetet i Linköping

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Universitetet i Göteborg

Chalmers tekniska högskola

Universitetet i Umeå

Högskolan i Luleå

308

733

203

567

249

1188

5

61

454

1222

153

450

492

1597

318

1167

178

664

268

665

86

128

Högskoleenheter med fakultelsorganisalion finns på sju orter i landet. Den regionala fördelningen av fakultelsanslagen framgår av diagram 17.5. Av intresse är hur resurserna är fördelade i relation till antalet invånare i olika delar av landet. Fakultelsanslagen per invånare i de tidigare högsko­leregionerna har lagts in i diagrammet. Anslagsnivån, både absolut och relativt är högst i stockholmsregionen. Resursema i Göteborg och särskilt[REDACTED_EFTERNAMN] är i förhållande till invånarantalet väsentligt lägre trots atl dessa orter har en fullt utbyggd forskningsorganisation med samtliga stora fakulteter. Universitetet i Linköping saknar bl.a. humanistisk och malemalisk-naturvetenskaplig fakultet, vilket gör all siffrorna inte är fullständigt jäm­förbara.

160

Diagram 17.5.

K(XI 

Anklag milj   kr

-r

7U1 6(10 

\

\            /:

\

/

/

\

.''

M/span>

N

\

-

100 

200.

.

KXI-

(1.

u

-(-

-1-

-1-

-h

_

Stockholm  Llppsala   Linköping   [REDACTED_EFTERNAMN]     Goleborg     LImeS

.soo

4.TO 400 350 300 250 200

100 50 O

Anslag per invinare

  Fakultetsanslag

  Anslag för forskning ocli forskarutbildning beräknat per invänarc i regionen

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Högskolans fakultetsanslag budgetåret 1989/90.

Fördelning på orter. Anslagen i relation till antalet invånare i regionen.

Den av SCB framtagna statistiken över högskolans forskning ger värde­full information om resursernas fördelning mellan ämnesområden inom fakultetema och om vilka externa medel som finns inom olika delar av de olika fakulteterna. Tidigare har uppgifter av detta slag saknats. I del följande redovisas en bearbetning av uppgifter från SCB:s material för vart och ett av fakulletsområdena. Teologi redovisas dock tillsammans med humaniora, juridik tillsammans med samhällsvetenskap.

Samtliga universitet och högskolor har lämnat underiag lill SCB.' För överblickens skuk har endast de största enskilda ämnesområdena särre-dovisals i nedanstående diagram. Inom humaniora, samhällsvetenskap och naturvetenskap kan verksamheten redovisas under ell mindre antal ämnesområden som tillsammans läcker huvuddelen av den totala verk­samheten. Inom medicin och leknik är situationen annorlunda genom att verksamheten är uppdelad på ell större antal små ämnesområden, vilka inte på något enkelt sätt kan sammanföras. För dessa fakukeler redovisas endast de största ämnesområdena. Dessa läcker inom medicinsk fakultet 67 procent av den samlade verksamheten och inom teknisk fakultet 63 procent.

Universitetet i Göteborg har endast redovisat material avseende vissa fakulteter

161

11    Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

Diagram 17.6.

Prop.1989/90:90

Avsnitt 17 Utbildningsdep.

D

övrigt

Övriga ställiga

E3

Rädsanslag

Fakulldsanslag

turo-      Historia      Este-       Lingvis-    Arkeo-     Teologi    Filosofi    Ulomeu-    Övrigt

peiska

tiska

tik

logi

ropeiska

sprAk

ämnen

språk

Fprskningsutgifter inom humanistisk och teologisk fakultet budgetåret 1988/89. Ämnesområden och finansieringskällor.

Diagram 17.7.

D

Ovrigl

Övriga statliga

Ea

Rådsan slag

Fak ulie isanslag

Pcda-    Psyko-    Socio-     Före-

Natio-

Stats-

Juridik  Kultur-

Ekono-    ADB     Övrigt

gogik      logi       logi       tags-      tial-

veien-                  geo-

misk

eko-      eko-

skåp                   grafi

histo-

nomi

nomi

ria

Forskningsutgifter  inom   samhällsvetenskaplig  och juridisk fakultet  budgetåret

1988/89.

Ä mnesområden och finansieringskällor.

162

Diagram 17.8.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

D

Övrigt

H

Övriga ställiga

Q

Rådsanslag

I

Fakuliecsanslag

Mole-      Cell-     Mikro-     Sam-      Hjärt-

Neuro-    Fysio-     Nerv-     Endo-    Psykia

kylar-    biologi   biologi     hiills-        och

biologi      logi

systemet   krina

iri

biologi

medicin

kärlsys-

utom

system

m m      temet

neurobi

Forskningsutgifter inom medicinsk fakultet budgetåret 1988/89. De största ämnesområdena och dessas finansieringskällor.

Diagram 17.9.

Celi-    Olga- Ekologi Teor..

Bio-

Geo-

Parti-

Oorga-

Orga-

och      nism-                 fysik.

kemi

logi.

kel-

nisk

nisk.

mole-   bioloai                   och

minera-

fysik

kemi

kemi

kylar-                               analy-

iogi.

biologi                                 tisk

petro-

kemi

logi

matik

och      fysik     serad    rologi

inkl

mole-                materia    m m

tilläm-

kyl-

pad

fysik

Fprskningsutgifter inom matematisk-naturvetenskaplig fakultet budgetåret 1988/89. Å mnesområden och finansieringskällor.

163

Diagram 17.10.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Informa- Konden-   Elektro-     Bygg-    Tillämpad Kemisk   Material-   Kemisk     Fysisk

Energi-   Bioteknik

Tillverk-

lions-       serad    fysik m m nadslek-   mekanik   och me-   fijrädling och me- planläggn

leknik        och

nings-

leknik     materia                       nik                      lallurgisk                 lailurgisk     mm                       livsm.

leknik

proc.utv.

prod.lekn

teknik

Forskningsutgifter inom teknisk fakultet budgetåret 1988/89. De största ämnesområdena och dessas finansieringskällor.

De personella resurserna för gmndforskning och forskarutbildning

Omräknat till hdårsinsalser moisvarar de personella resurserna inom gmndforskningen sammanlagt 12164 personår budgetåret 1987/88. För­delningen på olika vetenskapsområden redovisas i följande diagram.

Diagram 17.11.

Antal årsverken

D   Undervisningssjukhus H   Inom högskolan

Humaniora      Samhälls-    Medicin inkl. Naturveten-       Teknik

Övrigt

inkl. leologi    vetenskap      odontologi

skåp

och

inkl. juridik   och farmaci

konstnäri. ulvecklings-

Antal årsverken för forskning inom högskolan fördelade på vetenskapsområden bud­getåret 1987/88.

164

Myndigheternas prioriteringar

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), forskningsråden och övriga forskningsmyndigheter under utbildningsdepartementet har i anslagsfram­ställningarna redovisat sina övergripande bedömningar för den komman­de treårsperioden.

UHÄ föreslår som högst prioriterade åtgärd en uppräkning av fakulte­ternas basresurser, i första hand för att förstärka forskamtbildningen. Insatserna för forskamtbildningen bör avse alla områden. Särskilt bör forskarutbildningen för högskolans egna behov inom gmndutbildningen beaktas. Förstärkningarna bör framförallt användas lill att förbättra stu­diestödet, bl. a. genom att samtliga utbildningsbidrag omvandlas till dok­lorandtjänsler senast budgetåret 1995/96. En fördubbling av antalet dok­torsexamina vid nittiotalets mitt bör sällas upp som ett mål. UHÄ har i anslagsframställningen tagit upp en rad frågor rörande forskamlbildning-ens dimensionering, prioriterade områden, exlernfinansieringoch högsko­lans intemationalisering m.fl. områden. Detta redovisas i anslutning lill regeringens behandling av dessa frågor.

Forskningsråden och forskningsrådsnämnden har i sina anslagsfram­ställningar utförligt redovisat sin planering för 90-lalel. Särskilt uppmärk­sammas forskningens kvalitet, intemationaliseringsfrågor och forskarrek­ryteringen. Framförallt framhålls behovet av förstärkta resurser för forsk­ningsprojekt, inklusive forskningsutruslning. En utföriigare redovisning av förslagen lämnas under de olika anslagspunkterna.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Uppföljning och utvärdering

Medlen för gmndforskning fördelas av vetenskapligt kompetenta organ efter en ingående granskning av den vetenskapliga kvaliteten i forsknings­projekten. Regeringen har i de särskilda budgetdirektiv som meddelades för anslagsframställningarna för perioden 1990/91 -1992/93 särskilt krävt en analys av verksamheten under femårsperioden 1984/851988/89, både vad gäller resursförbmkning och resultat. Detta material har varit värdefullt för de avvägningar som regeringen nu gör.

UHÄ pekar i verksamhetsberättelsen för högskolan på betydelsen av all kunna bedöma var den svenska forskningen slår intemationellt. Naturve­tenskapliga forskningsrådet (NFR) har varit föregångare när del gäller att utföra utvärderingar med hjälp av utländska expertgmpper. Sådana utvär­deringar har rådet genomfört sedan år 1977. Sammanlagt 56 forskningsom­råden har granskals och man har under år 1989 utvärderat utvärderingarna. Medicinska forskningsrådet (MFR) har gjort kvalitetsbedömningar av svensk medicinsk forskning med hjälp av publikalionsanalyser. Forsknings­rådsnämnden har under senare år genomfört en rad utvärderingar, bl. a. gällande programmet för livsmedelsforskning, kooperationsforskning, de­lar av forskningsprogrammet kring naturresurser och miljö saml verksam­heten vid kollegiet för samhällsforskning. Hämtöver har vissa delområden inom programmet för forskningsinformation utvärderats. Humanislisk-samhäksvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) och UHÄ har gemensamt

165

genomfört två utvärderingar av hela ämnesområden, nämligen i historia och     Prop. 19 89/90:90

i sociologi med hjälp av forskare från övriga nordiska länder. Styrelsen för    Avsnitt 17

teknisk utveckling (STU) har låtit utvärdera forskningen i kemi.

Utbildningsdep.

Utvärderingar har också gjorts av temaforskningen i Linköping och av samspelet mellan högskolan och seklorsforskningen (UHÄ-rapporter 1987:9 och 19). Inom högskolan i övrigl pågår också projekt för uppfölj­ning, utvärdering och produklivilelsmälningar.

Utvärderingarna har utmynnat i rekommendationer både till de ansva­riga myndigheterna och till forskarna.

Här redovisas vissa slutsatser från några av de ovan nämnda undersök­ningarna.

NFR:s utvärderingar visar, enligt rådets bedömning, alt forskningen håller en intemationellt sett hög kvalitet. Rådd framhåller de goda utvär­deringsresultaten för del fasla tikslåndels fysik och kemi, matematisk analys saml molekylärbiologi, där Sverige intar en framstående position i världens forskning. Geologin däremoi är enligt rådet dåligt utvecklad liksom vissa områden av halvledarfysiken och den analytiska kemin. Forskningen inom fasta tikslåndels fysik och partikelfysik har under senare år ytterligare förbättrats i ell inlemalionekl perspektiv.

MFR gör en kontinuerlig utvärdering av verksamheten genom gransk­ningen av de publikationer som redovisas i samband med nya ansökningar om medel. Huvuddelen av forskningen publiceras i välrenommerade in­ternationella tidskrifter med utbyggda refereesyslem, vilket enligt rådet är del bästa kvalitetskriteriet.

Den internationella utvärderingen av sociologiämnet visar att svensk sociologisk forskning är myckel produktiv och på en hög internationell nivå. Utvärderingen av historieämnet framhåller den svenska historie­forskningens stora produktionsvolym, breda orientering och öppenheten förnya strömningar i den intemationella forskningsmiljön, t ex kvinnohis­toria och historisk arbetslivsforskning. Utvärderingen av lemaforskningen i Linköping är positiv och framhåller temas möjligheter att utvecklas lill en nationell resurs.

Vetenskaplig publicering

UHÄ har gjort en särskild studie för att kvantitativt belysa svensk veten­skaplig publicering i internationell jämförelse. Studien har begränsats till de ämnesområden som läcks av Science Citation Index, en av de stora databaser som finns över vetenskapliga tidskrifter. I totalresultatet intar Sverige lätplalsen före Schweiz, Canada och Storbritannien. Sverige har sin styrka framförallt inom området klinisk medicin, men har även inom biologi och biomedicin en god position.

MFR:s analyser av svensk medicinsk forsknings publicering i internatio­

nella tidskrifter och av hur ofta svensk forskning citeras bekräftar den höga

andelen artiklar inom klinisk medicin och biomedicin. Räknat på befolk­

ningsunderlaget är, enligt MFR, del svenska bidraget till världens veten­

skapliga produktion inom det medicinska området, större än något annal

lands.

166

1 del föregående har redovisats motsvarande studier rörande såväl medi­cin som andra ämnesområden, vilka har ulförts av den s.k. Inforsk-gmppen vid universitetet i Umeå. Inforsk har även studerat omfattningen av internationellt samförfattarskap. Mellan åren 1981 och 1986 ökade antalet samförfallade artiklar från 18 lill 22 %, samtidigt som en allt större del av de svenska artiklarna publicerades i internationella tidskrifter.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1.2 Grundforskning och forskarutbildning för politiken

de principiella grunderna

Regeringen lade hösten 1988 fram en proposition (prop. 1988/89:65) om formerna för högskolepolitiken. 1 propositionen slogs fast all tre principer skall ligga lill gmnd för den svenska högskolepolitiken.

En första princip är hög och likvärdig kvalitet inom hela högskolan. Forskningsresurserna inom högskolan skall fördelas så, att den forskning som bedrivs skall kunna möta del intemationella vetenskapssamhällets kvalitetskrav.

Den andra principen är en sammanhållen högskoleorganisation. Till skillnad från vad som är fallet t. ex. på den europeiska kontinenten har Sverige i görligaste mån undvikit alt skapa frislående forskningsinstitut. All forskning bör bedrivas med beaktande av de kvalitetskrav som gäller för verksamheten inom högskolan.

Som en tredje princip gäller att planeringen av forskning och utbildning i huvudsak bör vara mål- och resultatorienlerad. Vissa typer av mål anges i högskolelagen och högskoleförordningen. I samband med högskolerefor­men år 1977 övergavs del tidigare systemet med central reglering av hur tillgängliga medel skulle fördelas på löner och andra typer av kostnader. I stället anger regering och riksdag genom all anvisa högskoleanslag lill ulbildningsseklorer och fakulteter de ändamål, som anslagsmedlen är av­sedda för. Högskolor och universitet får därefter själva avgöra hur verk­samheten skall läggas upp för att kunna genomföras på bästa säll.

Politiken för gmndforskning berör självfallet inte bara högskolan. Fi­nansiering av gmndforskning sker både via högskolans fakulldsanslag och via forskningsråden. Forskningsrådsorganisalionen spelar därför en vä­sentlig roll i detta sammanhang.

Såväl högskolan som forskningsrådsorganisalionen skall fr. o. m. budget­året 1993/94 behandlas enligt det nya budgetsystem som nu successivt införs för all statlig verksamhet. Så långt möjligt bör gmndtankama i delta syslem om långsiktig planering för fömyelse och efrektivild tilläm­pas redan under den treårsperiod som behandlas i denna proposition.

Hög och likvärdig kvalitet

I 1987 års forskningsproposition kunde hänvisas lill en då nyligen genom­förd utvärdering i OECD:s regi av hela den svenska forskningspolitiken. Utvärderingen gav för såväl svensk forskning som svensk forskningspoli­tik myckel positivt resultat. Någon motsvarande generell utvärdering föreligger inte inför 1990 års

167

proposition. Genomgångar av detta slag görs med längre intervaller. De områdesvisa utvärderingar och det bakgmndsmaterial i övrigt, som inför propositionen redovisats av myndigheter och särskilda utredningar, visar dock också atl svensk forskning håller mycket hög kvalitet och inom många områden har en myckel framträdande ställning.

Myndigheterna har redovisat olika typer av mått på verksamhetens resultat och tillstånd. Det nya budgetsystem, som nu successivt införs för all statlig verksamhet, bygger på att uppföljning och utvärdering i ökande utsträckning skall ligga lik grund för planeringen. Samtidigt ligger del i sakens natur att det just inom forskning och forskamtbildning är svårt för organ som regering och riksdag att utifrån t. ex. kvantitativa uppgifter av olika slag värdera verksamhetens kvalitet.

Statsmakternas övergripande ansvar för forskningens och forskamtbild-ningens kvalitet kan inte komma till ullryck genom alt varje åtgärd kvali-letsgranskas centralt. Det regering och riksdag i stället måste svara för är att systemen för utvärdering och kvalitelsprövning fungerar väl. En kärn­punkt är ansvaret för all anslagen lill grundforskning och forskamtbild­ning fördelas och används på avsett sätt. På alla nivåer där beslut om resursfördelning fallas finns ett ansvar för uppföljning och utvärdering. Kvaliteten i en verksamhet kan inte upprätthållas enbart genom uppfölj­ning och granskning i efterhand. Inte minsl när det gäller långsikliga och svårbedömda arbetsuppgifter, lill vilka forskning hör, är det nödvändigt med kvalitativa bedömningar också innan arbetet inleds och i vissa fall också under arbetets gång.

För regering och riksdag är del således viktigt alt utforma en organisa­tion, som garanterar alt beslut om verksamhetens närmare inriktning och om användningen av anvisade medel fallas på rätt nivåer och av organ eller personer, som har den kompetens som är rimlig att kräva.

Ett oavvisligt krav måste vara atl beslut om fördelning av de statliga medlen till forskning och forskamtbildning skall fattas av organ med hög vetenskaplig kompetens. Detta är en bättre garanti för all de statliga medlen används på bästa säll än vad rapportering av antal genomförda projekt, antal framlagda avhandlingar etc. kan ge. Beslutsorganisationen inom högskolan och forskningsråden har utformats med hänsyn till detta krav.

Forskningsråden är myndigheter med hög vetenskaplig kompetens och därmed också auktoritet. Råden består till övervägande del av företrädare för forskarna. Forskningsrådens arbetssätt fyller högt ställda krav på kri­tisk prövning utifrån vetenskapliga kvalitetskriterier. Såväl beredningsfor­merna inom forskningsråden med ytterst noggrann granskning av alla projekt inom högt kvalificerade beredningsgrupper som rådens stränga kriterier för tilldelning av anslagsmedel borgar för all svensk forskning upprätthåller en mycket hög nivå.

Även inom högskolan måste självfallet kraven på vetenskapliga bedöm­ningar vara myckel högt ställda. Universitets- och högskoleorgan svarar för fördelningen av lejonparten av resurserna för gmndforskning och forskarutbildning. Fakultelsanslagen uppgår för innevarande budgetår till

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

168

ca 2 800 milj. kr. medan forskningsrådens anslag sammanlagt är ca 800 milj. kr.

En väl fungerande forskamtbildning är en nödvändig fömtsättning för forskning av god kvalitet. 1 propositionen ges hög prioritet åt att förbättra villkoren för de forskarstuderande för all därigenom förbättra såväl rekry­teringen tik forskamtbildning som eflFektivitelen i utbildningen.

Den i särklass viktigaste forskningsresursen är forskarna själva. En viktig kvalitetsfråga är således utformningen av högskolans lärartjänslor-ganisation och rekryteringen lill högskolans lärartjänster. 1 propositionen redovisas vissa förändringar bland annal med avseende på högskolelekto­rers forskning, tjänster med klinisk anknytning saml formerna för tillsätt­ning av tjänster som professor.

Att forskningsarbetet bedöms inte bara vetenskapligt ulan också utifrån etiska aspekter är även det en kvalitetsfråga. 1 propositionen behandlas bland annat formerna för forskningsetiska bedömningar.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

En sammanhållen högskoleorganisation

Även om Sverige relativt sett avsätter betydande belopp lill forskning är den absoluta storleken av forskningsresurserna likväl sådan att det är nödvändigt att försöka undvika smådriftsnackdelar. Del är bland annal mot den bakgmnden principen om högskolan som ett forskningsinstitut för hela samhället skall ses. Denna innebär fördelar för alla berörda - inte minst genom all den främjar kvaliteten inom forskningen.

Den sammanhållna högskolans princip aktualiseras på olika sätt genom flera av de frågor som behandlas i propositionen. Det gäker bl. a. formerna för forskning vid de mindre och medelstora högskolorna och för samver­kan mellan högskolan och näringslivet samt vissa tjänsteorganisatoriska frågor.

Ingen högskoleenhet och ingen forskarkompetent lärare slår utanför högskolans forskningsorganisation, fakulteterna. Alla forskamtbildade lä­rare vid de mindre och medelstora högskolorna ingår på samma sätl som lärarna vid universiteten i fakultetskollegierna. Fakultelsanslagen "tillhör" inte bara det universitet eller den högskola, dit respektive fakulletsnämnd är knuten, utan är gemensamma för flera högskoleenheter. Det anges i högskoleförordningen vilka universitet och högskolor som hör ihop fakul­tetsvis på detta sätt. Del innebär bl.a. alt lärarna vid de mindre och medelstora högskoloma kan ansöka om lid för egen forskning från de rörliga resurser som fördelas av fakultetsnämndema.

Det är angeläget all forskning på egel programansvar i ökad omfattning bedrivs vid de mindre och medelstora högskolorna. I propositionen läggs fram förslag om vissa forskningsstödjande åtgärder i syfte alt åstadkomma en positiv utveckling i detta avseende.

Högskolans samverkan med näringslivet är ytterligare en aspekt av den sammanhållna högskolan och av frånvaron av frislående forskningsinsti­tut. Denna samverkan kan ske i en rad former. Den exlemt finansierade verksamheten inom högskolan är omfattande. Huvuddelen av denna hän­för sig dock lill olika statliga myndigheter, framför allt olika sektorsforsk-

169

ningsorgan. Mindre än tio procent av den ekonomiska omslutningen inom högskolan avser uppdrag från näringslivet. Skiknadema är dock här stora såväl mellan högskoleenheter och fakultelsområden som mellan olika in­stitutioner.

Även om högskolan i princip är öppen för exlemt finansierad verksam­het är det dock de lokala högskoleorganen som har ansvaret för verksam­heten. Detta ansvar gäller såväl helheten som delarna. Del innebär all exlemt finansierade uppdrag måste avvisas, om dessa bedöms komma all inkräkta på angelägnare verksamhet inom högskolan. Någon generell gräns kan inte anges för omfattningen av den exlemt finansierade verksamhe­ten. Denna kan vara av mycket mångskiftande karaktär och i högst vari­erande grad ansluta lill verksamheten i övrigl inom de berörda inslitulio­nema.

En fömtsättning för att högskoleorganen skall kunna la det fulla ansva­ret för en rimlig balans i verksamheten är givetvis all den bedrivs inom högskoleorganisationen. Under de senaste tio åren har en rad särorganisa-lioner inrättats för olika uppgifter. Flertalet har inte lill syfte atl bedriva verksamhet inom utbildning och forskning utan skall på olika sätt främja forskning och utnyttjande av forskningsresultat. Frågan om högskolans medverkan i stiftelser och andra särorganisationer behandlas i det följan­de.

En särskild fråga i detta sammanhang gäller kostnadstäckningen för den exlemt finansierade verksamheten inom högskolan. Från och med budget­året 1990/91 skall principen om full kostnadstäckning tillämpas konse­kvent inom högskolan.

Ett viktigt led i den sammanhållna högskolan är den enhetliga tjänsteor­ganisation, som infördes genom 1986 års lärartjänstreform. För tydlighe­tens skull bör erinras om att med lärare inom högskolan avses såväl personer som arbetar inom utbildning som de som arbetar inom forskning. Gmndtanken är atl högskolans alla behov av lärarpersonal skall täckas genom ell begränsat antal tjänstekategorier tjänster som professor, högskolelektor, högskoleadjunkt och forskarassistent. Alla tjänster kan inrättas oberoende av finansieringskälla. Alla lärare med forskamtbildning har möjlighet att i mån av tillgång på resurser bedriva forskning i tjänsten.

Den enhetliga tjänsteorganisationen ger goda möjligheter att utnyttja lärarpersonalen på bästa sätl i högskolans arbete. I det följande kommer att redovisas vissa ålgärder, som innebär ett fullföljande av den enhetliga tjänsteorganisationen genom att denna successivt införs också inom den kommunala delen av högskolan och inom de delar av högskolan, som har anknytning lill klinisk medicinsk verksamhet. Förslag läggs också fram i syfte alt öka högskolelektorernas medverkan i forskning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Mål- och resultatorienlerad planering

Regering och riksdag svarar för de övergripande besluten om omfattning och inriktning av forskning och forskamtbildning. Besluten om verksam­hetens uppläggning och genomförande fattas därefter inom högskolan och

170

forskningsrådsorganisalionen. Denna arbetsfördelning följer såväl av prin­cipen om forskningens frihet som av önskemålen om en långt driven decentralisering .

Statsmakternas övergripande prioriteringar avser framför allt resurser till de olika fakultetsområdena samt lill forskningsrådens verksamhetsom­råden.

Planeringen av forskningen och forskamtbildningen bygger på en inter­nationellt vedertagen indelning av ämnen och vetenskapsområden i fakul­teter. Del är en indelning som ter sig rimlig i verksamhetens eget perspek­tiv, samtidigt som den ger en lämplig struktur för riksdagens och regering­ens prioriteringar. Inom utbildningsdepartementets område finns nio fa­kultelsområden: humanistisk fakultet, teologisk fakultet, juridisk fakultet, samhällsvetenskaplig fakultet, medicinsk fakultet, odonlologisk fakultet, farmaceutisk fakultet, matematisk-naturvetenskaplig fakultet och teknisk fakultet. Förslag har framförts om all etablera nya fakulteter inom bl. a. vårdområdet och undervisningsområdet samt för tvärvetenskaplig forsk­ning.

Inom den nuvarande fakukdsorganisationen har en rad nya forsknings­områden utvecklats, såväl i form av ämnesdiscipliner som tvärvetenskap­liga forskningsområden. Ingel lyder på att inte fakulletsnämnder och forskningsråd också i fortsättningen skulle visa öppenhet för nya verksam­hetsområden. Del är viktigt all även nya områden och projekt utsätts för reguljär vetenskaplig granskning. Tvärvetenskap bör i den mån det är vetenskapligt intressant utvecklas inom alla områden inte begränsas till en egen sektor. Vård- och undervisningsforskning är stora verksamhetsom­råden, för vilka flera av dagens fakukeler måste känna ansvar. Det skulle minska de potentiella resurserna och utvecklingsmöjligheterna för forsk­ning inom dessa områden, om den begränsades till en egen organisation, vilket skulle kunna uppfattas som all övriga delar av högskolan befriades från ansvar för sådan forskning.

Till statsmakternas beslut om medelsanvisning lill skilda ändamål kom­mer besluten om inrättande av vissa tjänster som professor.

Inför denna proposition har universitets- och högskoleämbetet föreslagit en försöksverksamhet med lokal beslutanderätt inom teknisk och matema­tisk-naturvetenskaplig fakultet vad gäller omprövning och inrättande av samtliga tjänster som professor.

De fasta tjänsterna som professor har utomordentligt stor betydelse för verksamheten inom högskolan. Inrättande av sådana tjänster innebär både prioriteringar i fråga om forskningens inriktning och långsiktiga åtaganden inom forskning och forskamtbildning. Som framhölls i propositionen om formerna för högskolepolitiken är del av vikt alt bibehålla det inflytande för riksdagen och regeringen på forskningsprofilen inom högskolan och på forskarutbildningens organisation, som inrättandet av tjänster som profes­sor ger.

Besluten om professorstjänster gör del möjligt för regering och riksdag att ansvara för såväl basorganisationen som arbetsfördelningen och profi­leringen mellan universitet och högskolor inom skilda forskningsområden.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

171

Särskilt viktigt är all regering och riksdag härigenom kan ansvara för forskarutbildningsorganisationen.

Regering och riksdag fattar inte, som i fråga om den gmndläggande högskoleutbildningen, beslut om antalet ulbildningstikfäken inom forskar­utbildningen. Besluten om professurer ger den ämnesmässiga stmkturen för forskamtbildningen samtidigt som vissa handledningsresurser garante­ras. Del är nödvändigt atl del finns en forskamlbildningsorganisalion som både garanterar utbildningsmöjligheter i de klassiska kämämnena och inom mer speciella ämnesområden. Hänsyn måste tas inte bara lill forsk­ningens egna behov utan också lill behoven av kvalificerad personal inom andra delar av samhället. Det är nödvändigt att organ med central över­blick ansvarar för detta.

De omprövningar av professurernas ämnesinnehåll som regelmässigt görs inför innehavarnas pensionering eker när tjänslema av andra skäl blir lediga innebär viktiga ställningstaganden i fråga om både bevarandet och förnyelsen av organisationen för forskning och forskamtbildning. Angelä­genheten av att bibehålla tjänster med oförändrad inriktning måste själv­fallet vägas mol önskemålen om nya tjänster.

För forskning och forskamtbildning tillämpas ell syslem med treåriga planeringsperioder. Prövningarna av ledigblivande tjänster som professor bör därför ske samtidigt som ställning tas till anslagsframstäkningama för respektive treårsperiod. För de tjänster, där en snabb omprövning är nödvändig, skall naturligtvis beslut kunna las i annat sammanhang. Det är viktigt att behovet av förnyelse i större utsträckning än hittills beaktas vid omprövningama.

För den kommande treårsperioden har gjorts en samlad prövning av de ärenden av detta slag, som inkommit lill regeringen. Beklagliglvis innebär detta inte en fullständig genomgång av de tjänster som blir lediga under perioden. UHÄ bör inför 1991 års budgetproposition samlat redovisa återstående tjänster, som blir lediga fram l.o.m. den 30 juni 1993. Rege­ringen återkommer därefter med förslag avseende dessa tjänster i den budgetpropositionen.

Förslagen i föreliggande propositionen innebär att nya tjänster som professor tillkommer främst som ett led i åtgärderna att stabilisera den forskning, som framför allt är motiverad utifrån behoven inom olika samhällssektorer. Kostnaderna för dessa tjänster kommer alt bestridas med medel som förs över från berörda sektorsforskningsorgan eller släkts till förfogande för sektoriellt motiverade forskningsinsatser. De förstärkta resurser som motiverats direkt av behoven inom gmndforskning och fors­kamtbildning avser i denna proposition främst andra ändamål än inrät­tande av nya professurer.

De regelmässigt återkommande besluten om anslag och professurer kan kompletteras genom att regering och riksdag anger särskilda, prioriterade områden. I alla de forskningspropositioner, som lagts fram under 1980-talel, har vissa områden särskilt prioriterats. Områdena har varit av något olika karaktär. I 1982 års forskningsproposition angavs ett antal förhållan­devis vida, problem- och/eller vetenskapligt definierade områden som prioriterade. De två följande forskningsproposilionema, 1984 och 1987,

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

172

innebar all prioritet gavs ål bland annat informationsteknologi och biotek­nik.

Enligt regeringens budgetdirektiv inför denna proposition skulle alla myndigheter redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att stödja de forsk­ningsområden som prioriterats av regering och riksdag i forskningspropo­sitionerna. Myndigheterna uppmanades vidare alt lämna synpunkter på formema för de hittills gjorda priorileringsinsalserna och på eventuella nya prioriteringar fr. o. m. budgetåret 1990/91.

Prioriteringama har i hög grad berört högskolan och forskningsrådsorga­nisalionen inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde. UHÄ och forskningsråden redovisar en rad åtgärder som vidtagits för atl stödja de prioriterade forskningsområdena. Genomgående anses prioriteringarna ha varit värdefulla och eflFektiva.

Prioriteringar av detta slag kan vara ett väsentligt stöd till utveckling av forskning inom nya eller hillills underförsörjda områden, där av olika anledningar en tillväxt bör stimuleras. När forskningsområdet blivit eta­blerat bortfaller emellertid behovet av särskilda insatser. Sådana kan då i stället i värsta fall få negativa konsekvenser genom atl i praktiken sätta gränser för en fortsatt gynnsam utveckling av området.

Enligt myndigheternas bedömningar bör satsningar på prioriterade forskningsområden avse en lidsperiod om sex å nio år för atl få fuk verkningsgrad. De forskningsområden som prioriterades i 1982 års forsk­ningsproposition bör således nu ha nått en sådan utveckling atl forskarna här med framgång bör kunna konkurrera på lika villkor med annan angelä­gen forskning om finansieringsmöjlighelema.

Förslagen i denna proposition innebär att bl. a. forskning om miljö och materialteknik prioriteras.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1.3 Forskarutbildningen

Hur forskamtbildningen inriktas, vilken omfattning den har och hur den finansieras är självfakel av stor betydelse. Del gäller inte bara för forsk­ningen på längre sikt utan också för lärartikgången i den gmndläggande högskoleutbildningen och gymnasieskolan liksom för tillgången på kvalifi­cerade utredare och andra befattningshavare inom etl växande antal verk­samhetsområden.

Kvalificerade utbildningar av del slag som forskarutbildningen utgör låter sig organiseras enligt i princip två olika modeller.

Den ena modellen är den som regering och riksdag tillämpar, när del gäller utbildning till sådana yrken som lärare, läkare och civilingenjör. Principen är där lolaldimensionering. Statsmakterna fastställer antalet utbildningsplatser såväl totalt som inom olika specialinriktningar. Avväg­ningarna görs med i huvudsak två synpunkter för ögonen att undvika utbildning för arbetslöshet och att på ett för samhället optimalt sätl la lill vara intresset för kvalificerad yrkesutbildning.

Den andra modellen är den som regering och riksdag har ställt sig bakom, när det gäller forskamtbildningen. Principen är där att utbildning­ens omfattning och inriktning bestäms av tillgängliga resurser. I det be-

173

greppet ligger såväl resurser för handledning, kurser och avhandlingsarbe­te som för sludiefinansiering.

Regeringens och riksdagens beslut ger på olika sätl fömtsättningarna för forskamlbildningsorganisalionen. Genom beslut att inrätta tjänster som professor etableras en ämnesslmktur för forskarutbildningen samtidigt som vissa handledningsresurser garanteras. Regering och riksdag ansvarar också för vissa garanterade resurser för studiefinansiering. Betydande resurser för forskamtbildning ställs dämlöver till förfogande genom den lokala fördelningen av högskolans fakulldsanslag.

Idén om lolaldimensionering skulle, om den tillämpades på forskarut­bildningen, med all säkerhet komma att leda till en svårartad målkonflikt mellan å ena sidan viljan lik en hög och likvärdig kvalitet och å andra sidan en önskan om genomströmning i enlighet med tilldelade utbildnings­platser.

De ökade krav som såväl kvantitativt som kvalitativt kommer att ställas på forskamtbkdningen gör det, enligt regeringens mening, än mer angelä­get att i stället arbeta efter och utveckla den beskrivna andra planerings­modellen. Denna ger möjligheter atl planera för forskamtbildning utifrån samhälleliga behov. Samtidigt får tillgången på kvalificerade handledare och andra nödvändiga resurser för utbildningen i praktiken avgörande betydelse för omfattning, inriktning och uppläggning av utbildningen.

Inom ramen för denna grundsyn uppdrog regeringen efter den föregåen­de forskningspropositionen ål UHÄ atl la fram ett förbättrat underiag för regeringens beslut i forskamlbildningsfrågor. UHÄ har till regeringen överlämnat rapporten Forskarutbildningen (UHÄ-Rapport 1989:7).

Som en bakgrund för regeringens överväganden redovisas här vissa uppgifter, som belyser utvecklingen inom forskarutbildningen.

Diagram 17.12

Antalet nyanlagna forskarstuderande Alla fakulteter 1972/73 - 1986/87

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

2000

man

kvinnor

summa

0-1--------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1

197203    197405    1976/88    197809    1980/81     1982/83    1984/8.S    1985/86    1986/87    1987/88

Källa:SCB

Antalet nyanlagna doktorander har ökat, liksom andelen kvinnor.

174

Fördelningen av doktoranderna mellan fakulteterna framgår av nedan-     Prop. 1989/90:90

Avsnitt 17 Utbildningsdep.

slående tabell.

Nyanlagna forskarstuderande per fakultet vissa år.

Fakultet

1977/78

1987/88

Samtliga

Därav kvinnor

%

Samtliga

Därav kvinnor

%

Humanistisk

318

51

286

47

Teologisk

53

9

43

26

Juridisk

36

28

35

20

Samhällsvet

420

29

379

36

Medicinsk

392

23

560

35

Odonlologisk

29

24

35

46

Farmaceutisk

27

48

20

60

Matemalisk-nat.

337

21

374

29

Teknisk

336

10

551

19

Tema

6

33

27

44

Lanlbruksvel

26

46

49

33

Skogsvetensk.

13

8

34

18

Veterinärmed.

13

38

11

36

Handelshög-

skolan

8

24

33

TOTALT

2014

27

2428

32

Källa: SCB

Sludieaktiviteten bland doktorandema är mycket varierande. Av stati­stiken framgår all 36% studerar på heltid, 16 % på halvtid, 22 % på mindre än halvtid, medan 26 % är nokaktiva (definierat som lägre aktivitdsgrad än 10%avhekid).

Forskarstuderande inom de fem stora fakulteterna fördelade (procent) efter aktivitet: procentuell andel av full arbetstid som ägnas åt studierna, höstterminen 1987.

Antal studerande

Aklivitetsgrad

Hum

Sam

Med

Mat-nat

Tekn

Kvartstid antal

647

819

1066

296

454

procent

23

24

33

12

14

Halvtid antal

414

571

552

390

523

procent

15

17

17

16

16

Heltid antal

793

950

958

1295

1412

procent

28

28

30

53

43

Summa antal

1854

2 340

2 576

1981

2 389

Nollaktiva

938

1056

654

478

901

procent

34

31

31

20

27

TOTALT antal

im

3 396

3230

2459

3290

procent

100

100

100

100

100

Källa: SCB

175

Statistiken över avlagda examina inom forskamtbildningen visar etl ökande antal avlagda examina. Antal avlagda doktors- och licentiatexamina vissa år.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Läsår

Lic.

Doktors-

Summa

Därav

examina

examma

kvinnor

%

1980/81

1

810

811

18

1982/83

91

876

967

19

1985/86

245

916

1 161

22

1987/88

301

1052

1353

23

Källa: SCB

Genomströmningen i forskamtbildningen är låg. Medan antalet nyan­lagna sedan lång lid uppgår lill ca 2400 per år, är antalet avlagda doktors­examina ca I 000 per år.

Del finns dock avsevärda variationer mellan fakulteterna, vilket fram­går av nedanstående diagram.

Diagram 17.13

4,0  3,0 2.0 1.0

0.0

7

»

7

»

I

Il/K

17/M

/ forskarutbildningen använd lid Jor doktorsexamen (netlostudielid an­tal år beräknad efter aktivitetsgrad).

De kortaste studietiderna registrerades inom de medicinska fakulteter­na, 3,4 år, och de längsta inom de humanistiska, 6,4 år. Även inom samhällsvetenskaplig fakultet är studietiden lång, ca 6 år.

Mot bakgmnd av kortfattade beskrivningar av nuvarande förhållanden saml de redovisningar och förslag som UHÄ lagt fram redogör regeringen i del följande för sina överväganden om forskarutbildningen.

Dimensioneringen av forskarutbildningen.

Det finns, som sagt, inte några centralt fastställda anlagningstal för fors­kamtbildningen så som det gör för den gmndläggande högskoleutbildning­en. Dimensioneringen skall fastställas utifrån tillgängliga resurser. Enligt bestämmelserna i 8 kap. 17 § högskoleförordningen (1977:263) får lik forskamtbildning endast antagas det antal studerande som kan erbjudas godtagbara villkor i fråga om handledning och studievillkor i övrigt. De av

176

regering och riksdag inrättade professurerna utgör stommen i organisatio­nen för forskamtbildningen. Statsmakterna anger också vilka minsta be­lopp som skall användas för sludiefinansiering inom forskarutbildningen.

De enskilda sökandenas intresse i sin tur styrs av personliga bedömning­ar av den framtida arbetsmarknaden och meritvärdet av forskamtbild­ningen, relaterat till bland annal sludiefinansieringen och del allmänna intresset för forskning.

UHÄ redovisar hur antalet yrkesverksamma forskamtbildade kommer all förändras beroende på den nuvarande åldersstrukturen bland doktorer­na. För att kunna bibehålla ell oförändrat antal forskarutbildade personer inom humaniora behöver, enligt UHÄ, antalet doktorsexamina ökas med 50%. Inom samhällsvetenskaplig fakultet krävs en ökning på 70% lill början av 2000-lalet. Inom de tekniska och de matematisk- naturvetenskapliga fakultetema krävs ell tikskolt på doktorer på mellan 10 och 20% för att kunna balansera del bortfall som uppslår på grund av pensionsavgångarna i början av 2000-talel. Inom medicinsk fakultet beräknas dock den nuva­rande examinationen i stort sett svara mol pensionsavgångarna.

Etl viktigt verksamhetsområde för forskarutbildade är skolan. Inom gymnasieskolan finns redan nu ca 1000 vakanta tjänster som lektor med krav på doktorsexamen eller motsvarande. De framtida behoven blir också stora, eftersom ålderstmkturen bland de nu verksamma lektorerna medför att en väsentlig andel av dem kommer alt avgå med pension under 1990-talel.

1 fråga om näringslivet har UHÄ konstaterat all antalet forskarutbildade har ökat påfallande långsamt under det senaste årtiondet. Intresset för all rekrytera forskamtbildade har nästan enbart funnits inom läkemedelsin­dustrin.

Regeringens uppfattning är att forskamtbildningen är central för att utveckla inte bara forskningen utan också många andra delar av ett mo­dernt samhälle. På sikt bör målet vara all fördubbla antalet examinerade inom forskarutbildningen. Detta mål bör i stor utsträckning kunna uppnås genom förbättrad rekrytering och ökad eflFeklivilel i utbildningen.

De förstärkningar av högskolans resurser, som kommer till stånd under den kommande treårsperioden bör också göra det möjligt all anta ell ökat antal doktorander. Det är viktigt atl de öronmärkningar som görs av medel för studiefinansiering inom forskamtbildningen endast fungerar som ell garanterat minimibelopp för detta ändamål och inte sätter en övre gräns för antalet forskarstuderande med tryggad studiefinansiering.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Rekrytering

Enligt UHÄ:s undersökning följer rekryteringen lill forskarutbildningen ell myckel traditionellt mönster. Det är ovanligt alt försök görs för all bryta in på nya områden, t ex genom all finna former för all aktivt rekrytera flera kvinnor till forskamtbildning i mansdominerade ämnen eller att söka rekrytera doktorander från de mindre och medelstora hög­skolorna. Högskolan måste, enligt regeringens mening, räkna med konkurrens om

177

12   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

ungdomarna under 1990-talel. De årskullar som då kommer ul på arbets­marknaden är mindre än de varit under de senaste decennierna.

Del åligger fakulletsnämnder och ansvariga inom institutioner all finna former för en rekrytering till forskamtbildningen som får till resultat all unga människor med intresse och särskild fallenhet för forskning kommer in i denna utbildning. UHÄ bör som tillsynsmyndighet för högskolan också verka för att rekryteringen av forskarstuderande sker på bästa säll.

Ett mål måste vara all studerande oavsett utbildningsort söker sig tik forskamtbildning och all delta skall gälla såväl kvinnor som män.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Antagning till forskarutbildning.

Antalet nyanlagna till forskamtbildning per år uppgår till ca 2400. Nivån har varit praktiskt laget oförändrad under de senaste tjugo åren.

Frågan om antagning lill forskamtbildning behandlades i 1987 års forsk­ningsproposition. Utgångspunkten var all antagning lill forskamtbildning bör vara ett väl genomtänkt beslut, både från institutionens och den forskarstuderandes sida. "Del lokala planerings- och utvecklingsarbetet måste", anförde föredraganden, "mer än tidigare ta sikte på atl forskamt­bildningen skall kunna genomföras inom den föreskrivna normalstudidi-den på fyra år. För att delta skall bli möjligt måste institutionerna ta ett direkt ansvar för de doktorander de antar. Studerande får inte antas lik forskamtbildning med mindre än all institutionen kan erbjuda godtagbara villkor i fråga om handledning och arbetsmiljö. Försörjningen måste vara tillfredsställande ordnad."

Högskoleförordningen föreskriver all fakultetsnämnd aktid skall ef­ler förslag av berörd institution falla beslut om det högsta antal for­skarstuderande, som under ett läsår får finnas antagna lik forskamtbild­ning.

UHÄ konstaterar all det inom de humanistiska och samhällsvetenskap­liga fakulteterna finns betydligt fler forskarstuderande än som kan beredas godtagbara villkor i fråga om handledning, arbetsmiljö och försörjning. Här finns också de största problemen i fråga om genomströmningen.

Dessa problem har utförligt behandlats av både den andrénska kommit­tén i betänkandet (SOU 1981:29) Forskningens framlid och av riksrevi­sionsverkel (RRV) år 1983 i rapporten Bättre forskamtbildning. Den andrénska kommittén framförde en rad förslag lill förbättringar.

RRV har gjort en eflersludie av sin tidigare granskning av forskamtbild­ningen och i en ny rapport juni 1989 framhållit angelägenheten av all åtgärder i större utsträckning vidtas för att förbättra genomströmning och examinationskvoler inom de humanistiska och samhäksvetenskapliga fa­kulteterna. RRV påpekar bland annal all nettosludielidema för studer­ande inom de tekniska och medicinska fakulteterna i stort håller sig inom den av stalsmaktema stipulerade tiden (fyra år).

Enligt regeringens mening är antagningen till forskamtbildningen av central betydelse för möjligheterna att få en eflFektiv utbildning av hög kvalitet. De föreskrifter för forskamtbildningen som regeringen har utfär­dat utgår från detta. UHÄ har påpekat all de ändrade reglerna för antag-

178

ning till forskamtbildning ännu inte tillämpas fullt ut inom högskolan. Betydligt fler forskarstuderande har antagits än vad som motsvarar antalet sludiefinansieringstillfäken. Framför allt gäller detta de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakultetema. Fakultetsnämnderna måste ta det re­ella ansvarel för all dimensioneringen av antalet studerande anpassas till befintliga resurser för forskamtbildningen.

Det normala bör vara att de som antas till forskamtbildning har för avsikt att på hekid, eller i del närmaste heltid, ägna sig ål studierna. Samtidigt är del angelägel atl klargöra fömtsättningarna i ett viktigt avse­ende. Forskamtbildningen bör inte begränsas enbart till den som innehar doklorandtjänsl eller uppbär utbildningsbidrag. Vid sidan av denna huvudgmpp av doktorander bör kunna finnas doktorander, som bedriver forskamtbildning jämsides med reguljärt yrkesarbete. Del ligger i sakens natur all doklorandsludierna då får läggas upp på längre sikt och att behovet av handledning och sludiefinansiering inte är detsamma som för huvudgmppen av doktorander. Ell villkor är dock, alt det klart preciseras på vilken sikt studierna planeras och vilka krav detta ställer på såväl institutionen som den studerande.

Idag finns inom forskamtbildningen fortfarande ett stort antal studeran­de som påbörjat studierna ulan att de närmare villkoren för utbildningen klarlagts. De lokala högskoleorganen måste nu, tillsammans med de stude­rande, konkretisera planer för fukföljande av utbildningen i varje enskilt fall.

UHÄ bör i sin egenskap av tillsynsmyndighet för högskolan i delta sammanhang ställa sig två uppgifter. Den ena är alt följa antagningen av nya forskarstuderande. Den andra är att bevaka att rimliga möjligheter ges för redan antagna studerande all slutföra sin utbildning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Doktorandernas tjänstgöring

Doktorander med doklorandtjänsl eller arvodesansläkning som assistent kan åläggas viss tjänstgöring inom institutionen i form av undervisning, medverkan i forskning vid sidan av eget avhandlingsarbete eker admini­strativt arbete.

För doktorandema är del oftast av stort värde all tillhöra arbetsgemen­skapen inom en institution, liksom del för institutionen är berikande all tillföras ny kunskap genom forskamtbildningen. Vanligen fungerar också doklorandemas tjänstgöring inom inslitulionema synnerligen väl, lill öm­sesidig nytta och glädje. Som UHÄ har påpekat händer del emellertid i etl begränsat antal fall all doktoranderna övemlnyttjas i förhållande till de tjänstgöringsskyldigheter som kan rymmas inom doklorandtjänsl eller assislenttjänst. En kartläggning av doktorandernas arbetssituation har visat all vissa "övemttag" av tjänstgöring förekommer, främst inom de malemalisk-nalurvetenskapliga och de tekniska fakultetema.

Det är, enligt regeringens mening, angeläget atl doktoranderna inte utnyttjas för andra uppgifter i så hög grad att avhandlingsarbetet försenas. Institutionerna måste ta ansvar för alt doktoranderna får ägna erforderlig tid åt det egna avhandlingsarbetet. Det ligger inom UHÄ:s tillsynsansvar

179

atl övervaka att doktorandernas studie- och arbetssituation är tillfredsstäl­lande.

Studiefinansieringen i forskarutbildningen

De reguljära formerna för studiefinansiering i forskamtbildning är utbild­ningsbidrag för doktorander och doklorandtjänsler. Medel för sludiefi­nansiering i forskamtbildningen anvisas under fakultelsanslagen i form av särskilt angivna lägsl-bdopp för varje fakultet och högskoleenhet. För innevarande budgetår uppgår de särskilt angivna beloppen lill studiefinan­siering i forskarutbildningen under fakultelsanslagen till sammanlagt 410 milj.kr.

Härigenom finansieras 1075 doklorandtjänsler och 2100 utbildnings­bidrag. Därtill finns ytteriigare 1 375 utbildningsbidrag eller doklorand­tjänsler. Sammanlagt ca 4 550 doktorander har således utbildningsbidrag eller doklorandtjänsl.

I viss utsträckning används även studiemedel för atl finansiera forskar­utbildning. UHÄ har beräknat all ca 450 doktorander under initialskedet av sina studier uppbär studiemedel, framför allt inom humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet.

Återstoden av de 16 900 registrerade doktoranderna har annan studiefi­nansiering eller ägnar sig endast i begränsad utsträckning åt sin forskarut­bildning.

UHÄ har konstaterat att det finns etl starkt samband mellan studiepres-talionerna och studiefinansieringen i forskarutbildningen. Konstaterandet grundas på en beräkning av hur stor andel som avlagt doktorsexamen efter 13 studieår som forskarstuderande. Dessa andelar är beräknade som me­deltal för årskullarna 1972/731975/76, bland dem som haft mera omfat­tande reguljär studiefinansiering respektive bland dem som inte haft nå­gon studiefinansiering inom högskolan. Inom de fem största fakulteterna är andelarna följande:

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Fakultet

Reguljär

studie-

Ingen studie-

finansiering minst 3 år

finansiering

Humanistisk

42%

6%

Samhällsvetenskaplig

37%

6%

Medicinsk

77%

60%

Matematisk-naturvetenskaplig

70%

19%

Teknisk

56%

19%

Skillnaden i studieresultat mellan de olika grupperna var således mycket stor, utom vad gäller medicinsk fakultet. Detta undanlag förklaras av att det här finns möjligheter lill finansiering utanför högskolan, t. ex. inom lä­kartjänst.

Att endast en relativt låg andel av doktoranderna avlagt doktorsexamen inom humanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet - trots tillgång till studiefinansiering lorde i huvudsak bero på två förhållanden. Det ena är att antagningen inte är tillräckligt eflFektivl organiserad. Det andra är all avhandlingsuppgifterna inom den kulturvdenskapliga delan av högskolan i

180

praktiken görs alltför omfattande. Ämnena avgränsas inte tillräckligt och den forskarstuderande måste i större utsträckning och under längre tid pröva sig fram på egen hand än vad fallet är inom övriga fakultetsområden. Berörda högskoleorgan bör närmare analysera orsakerna och överväga for­merna för en bättre handledning och arbetsorganisation för de forskarstu­derande.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Utbildning.sbidrag och doklorandtjänsler

Utbildningsbidraget utgår under fyra års forskarstudier på heltid med för närvarande 103000 kr per år, vartill kommer vissa sociala förmåner.

Doklorandtjänslen å sin sida är förenad med alla de förmåner som en statlig tjänst medför. Lönen fastställs lokall. Normak ligger den inom intervallet 120000-145000 kr per år (lönegraderna N 14-N 21). Om insti-lulionstjänstgöring ingår i doklorandtjänslen, kan förordnandetiden upp­gå till sammanlagt sex år, varav fyra för forskamtbildning på heltid. Doklorandtjänslen anses allmänt av de forskarstuderande som den form av sludiefinansiering som är mest ändamålsenlig. Regering och riksdag har också uttalat all utbildningsbidragen successivt skall omvandlas till doklo­randtjänsler. Riksdagen har uttalat all del är angelägel alt 1990 års forsk­ningsproposition innehåller en plan för omvandling av återstående utbild­ningsbidrag lill doklorandtjänsler (UbU 1988/89:25 s. 17).

Efter förslag i 1987 års forskningsproposition (prop. 1986/87:80) tillsköts medel för omvandling av ca 700 utbildningsbidrag lill doklorandtjänsler. UHÄ föreslår nu alt medel anvisas för att omvandla ca två tredjedelar av de återstående utbildningsbidragen under treårsperioden 1990/91 1992/93 lill doklorandtjänsler för en kostnad av ca 100 milj. kr. Resterande utbild­ningsbidrag borde enligt UHÄ omvandlas under nästkommande treårspe­riod.

Sludiefinansieringen har stor betydelse för möjligheterna atl bedriva eflFektiva forskarstudier. Regeringen föreslår därför atl under den kom­mande treårsperioden sammanlagt 100 milj. kr. anvisas för att omvandla utbildningsbidraglill doktorandtjänster. Återstående utbildningsbidrag bör omvandlas treårsperioden 1993/94 - 1995/96. Vid de tekniska fakulteterna bör samtliga utbildningsbidrag omvandlas redan budgetåret 1990/91.

Utbildningsbidrag för doktorander utgår för närvarande med 8 636 kr./månad. Regeringen föreslår all detta belopp höjs med tio procent lill 9 500 kr./månad dier 114000 kr. per år från den 1 juli 1990. Vid beräk­ningen av anslagen till fakulteterna har detta beaktats.

Studiemedel under forskarutbildning

Under budgetåret 1987/88 finansierade ca 450 doktorander sina forskar­studier med studiemedel. De flesta var studerande inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna.

Studiemedel skall normalt användas för studier inom högskolans gmnd­läggande utbildningar och inte inom forskarutbildningen, där särskilda medel beräknas för sludiefinansiering.

181

UHÄ konstaterar att användningen av studiemedel inte står i samklang med de allmänna riktlinjer för utbildningen, som dragils upp av regering och riksdag.

Regeringen delar UHÄ:s uppfattning. Möjligheten atl finansiera dokto-randsludier med hjälp av studiemedel kan minska institulionemas och fa-kulldsnämndemas benägenhet att ägna sludiefinansieringsmöjligheterna tillbörlig uppmärksamhet. Forskamtbildning bör i framliden inte bedrivas med studiemedel som finansiering. Med hänsyn lill de doktorander, som redan inlett utbildning med denna typ av finansiering, bör dock övergångs­vis möjlighet finnas kvar all finansiera doklorandsludier med studiemedel intill utgången av budgetåret 1992/93.

Från och med budgetåret 1993/94 bör resursema för studiefinansiering inom berörda fakultelsområden förstärkas med belopp som moisvarar bi­dragsdelen inom de studiemedel, som enligt nuvarande regler utgår till dok­torander. Regeringen avser all återkomma till riksdagen i denna fråga inför nästa treårsperiod.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Meritvärderingen av forskamtbildning

Forskamlbkdningens meritvärde behandlades av riksdagen i anslutning lill 1987 års forskningsproposition (prop. 1986/87:80). Utbildningsutskot­tet (UbU 1986/87:26) betonade att rekryteringen lill forskamtbildningen främjas av all det finns tjänster på arbetsmarknaden för vilka krävs full­gjord forskamtbildning (doktorsexamen).

Riktlinjer för meritvärdering för statlig tjänst har senast slagils fast i regeringens förordningsmotiv 1985:3, som är återgivna i SAV:s cirkulär 1985/A 19. En forskarstuderandes utbildningstid jämstäks enligt dessa riktlinjer med anställningstid. Fullgjord forskamtbildning får därför räk­nas tik godo som s. k. förtjänst med högst fyra år. När forskamtbildning genomförs genom innehav av doklorandtjänsl eller annan tjänst görs dock tillgodoräknande inom tjänstens ram. Dubbdräkning får ej gälla.

De särskilda riktlinjer som angetts för forskamlbkdningens meritvärde förlorar vid ell utbyggt syslem med doklorandtjänsler sitt värde för flerta­let utexaminerade doktorer. De erfarenheter som arbetet fram till en doktorsexamen ger i kritisk skolning, melodiskt tänkande och analytiskt arbetssätt bör fortsättningsvis vägas in vid bedömningen av skickligheten i den mån de är relevanta för den sökta tjänsten.

17.1.4 Vissa tjänsteorganisatoriska frågor

Den viktigaste forskningsresursen är forskarna själva. Lärartjänslorganisa-lionen inom högskolan liksom rekryteringen av högskolelärare är därför centrala forskningspoliliska frågor.

Genom 1986 års lärartjänstreform infördes en enhetlig lärartjänstorga-nisalion inom högskolan. Flertalet tidigare tjänstekategorier ersattes av tjänster som professor, högskolelektor och högskoleadjunkt samt forskar­assistent. Samtidigt infördes en enhetlig och mer generell reglering av innehållet i lärartjänslema. Därigenom skulle fler högskolelärare, i mån av

182

kompelens och resurser, kunna medverka i forskning inom ramen för sin tjänstgöring. För varje fakultet/sektion skapades s. k. rörliga resurser för forskning. Högskoleenheterna fick ökad frihet i vald mellan olika slags lärarinsatser och vid fördelningen av uppgifter mellan lärarna. Den enskil­de lärarens arbetsuppgifter avgörs således genom lokala bedömningar och beslut med utgångspunki i verksamhetens behov. Samtliga arbetsuppgifter inom högskolan kan ingå i en lärartjänst oavsett hur denna finansieras. Högskolemyndigheterna skall således innefatta också den exlemt finansi­erade verksamheten i underlaget för lärartjänster, något som underlättar en långsiktig planering för den samlade verksamheten.

I 1987 års proposition om forskning behandlades behovet av nyrekryte­ring till lärartjänster i högskolan. Som en följd av expansionen inom universiteten med ökat antal lärartjänster, framför allt under 60-lalel, följer nu etl "kollektivt åldrande" hos denna personal. Efler förslag i propositionen anvisades medel för inrättande av 226 tjänster som forskar­assistent, vilka skulle underiätta nyrekryteringen lill högskolan. Universi­tets- och högskoleämbetet (UHÄ) fick i uppdrag atl fortsätta arbelet med frågor rörande lärarkårens åldersstmktur och rekryteringssituationen inom högskolan och komma med förslag till eventuella åtgärder.

UHÄ redovisar uppdraget i anslagsframställningen inför den komman­de treårsperioden. Enligt ämbetet finns behov av dels ytterligare forskaras­sistenttjänster för all på lång sikt motsvara högskolans lärarrekryleringsbe-hov, dels fasta tjänster för all la emot ett rimligt antal av de personer som nu innehar tidsbegränsade forskningstjänsler. UHÄ redovisar också att ökningen av antalet forskarassistenttjänster under de gångna två första åren av innevarande treårsperiod inte motsvarar de mål som saltes upp i den förra forskningspropositionen. En del av förklaringen härtill kan, enligt ämbetet, vara all de redovisade uppgifterna avser tillsalla tjänster och inte inrättade. Del lar tid från del atl en tjänst inrättas till dess atl den blir tillsall. Del kan också finnas tjänster där innehavaren slutat och där den nye innehavaren ännu inte utsetts. UHÄ föreslår en ökning av antalet forskarassistent- och högskoldektorsljänsler med mellan 300 och 600 för budgetperioden.

Den nya lärartjänslorganisalionen innebär att anställnings- och arbets­villkor, som gäller på arbetsmarknaden i övrigt, nu också tillämpas inom högskolan. Inte minsl gäller detta med avseende på anställningstryggheten. Det normala skall vara all lärare inom högskolan anställs med tills vidare-förordnande i stället för, vilket var vanligt tidigare, ges en rad tidsbegrän­sade förordnanden. Fördelarna med detta är stora både för högskolan och den enskilde läraren.

Samtidigt har detta släkt högskolan inför problem, som man tidigare var van att lösa genom de tidsbegränsade anställningarna. Möjlighetema lill nyrekrytering blir nu i stor utsträckning beroende av åldersstmkturen inom gmppen högskolelärare. Härmed är högskolan inte i någon annan situation än andra delar av arbetslivet. I diskussionen hävdas ibland all högskolan skulle, jämfört med andra yrkesverksamheter, ha speciellt stora krav på förnyelse genom ständig nyrekrytering.

Normaliseringen av anställningsvillkoren inom högskolan bygger på

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

183

fömtsättningen alt arbetet där i huvudsak kan bedrivas på samma villkor som annal arbete. Nyrekrytering sker i den takt som arbetsorganisationen och de anställdas ålder medger. Samtidigt strävar såväl anställda som arbetsledning efter atl i så stor utsträckning som möjligt utveckla såväl de anställdas kunskaper och färdigheter som deras engagemang i arbetsupp­gifterna. Om verksamheten inom högskolan inte kunde läggas upp på detta säll skulle den logiska slutsatsen vara alt samtliga lärartjänster borde tillsättas endast för begränsade lidsperioder. Del inses lätt all något sådant inte är möjligt. Anställningsvillkor av detta slag skulle drastiskt försvåra för högskolan all rekrytera kompetenta lärare.

Högskolan måste således utgå från de fömtsättningar, som anställnings­villkoren ger. Del är viktigt alt man utnyttjar de möjligheter till fömyelse och personalutveckling, som dels förekommer på alla arbetsplatser, dels just inom högskolan föreligger i särskilt hög grad genom själva karaktären på arbetsuppgifterna inom forskning och utbildning.

1 diskussionen om högskolans lärartjänstorganisation har bland annal förts fram önskemål om att tjänster skall inrättas för att skapa en "beford-ringsgång" för dem som anställts inom högskolan. Liksom inom arbetsli­vet i övrigl måste tjänster inom högskolan inrättas utifrån bedömningar av verksamhetens behov. Del innebär här liksom annorstädes alt rimlig hän­syn måste las till såväl behoven av nyrekrytering som behoven av beford-ringsmöjligheter för de redan anställda. Det är de lokala högskoleorganen, som ansvarar för tjänsteslmkturen inom högskolan.

Genom 1987 års forskningsproposition tillfördes resurser, som gjorde del möjligt att inrälta nya tjänster som forskarassistent. Som UHÄ har redovisat har antalet sådana tjänster inte ökat i avsedd utsträckning. Del är angelägel all de möjligheter lill rekrytering av unga forskare, som forskarassistenttjänsterna innebär, fullt ut utnyttjas.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Professorstillsättning

Den största gmppen av tjänster som professor tillsätts av regeringen med fullmakt. Regeringen tiksälter även en del professurer med förordnande, bl.a. de tjänster som är inrättade vid forskningsråden. De professurer som är inrättade lokalt tillsätts med förordnande av rektorsämbetet.

Förfarandet all tillsätta professurer skiljer sig från del för andra tjänster. Förslagsställande organ för tjänslema inom högskolan är tjänsleförslags-nämnder som är knutna till fakultets/sektionsnivå. De avger förslag direkt lill regeringen när del gäller tjänster som tillsätts av denna, i andra fall lill rektorsämbetet.

I tjänsteförslagsnämnderna ingår vid sidan av sex fasla ledamöter tre sakkunniga som utses för det särskilda ärendet. Dessa sakkunniga skall vara särskilt förtrogna med tjänstens ämne och skall avge skriftliga utlåtan­den om de sökandes skicklighet. Tjänsleförslagsnämnden skall avge ett motiverat förslag i tillsättningsärendet. Detta förslag får för tjänster som tillsätts av regeringen överklagas hos regeringen.

184

1 mars 1988 tillkallade statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] en särskild utredare ', som     Prop. 1989/90:90

Avsnitt 17 Utbildningsdep.

skulle se över proceduren vid tillsättande av professorstjänster m. m. Den­ne överlämnade i maj 1989 betänkandet (SOU 1989:50) Professorstiksätl-ning.

Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattningav remissyttran­dena finns tillgänglig i utbildningsdepartementet.

Regeringens överväganden

De frågor som utredningen berör är inte av den karaktären alt riksdagens godkännande behövs. Del ankommer på regeringen alt falla de beslut om ändring av högskoleförordningen som utredningens förslag och remissin­stansernas synpunkter föranleder. För riksdagens informaiion lämnas dock i det följande en redogörelse förde viktigare ändringar som regeringen avser atl göra.

Tjänst som professor är den högsta tjänsten inom högskolans lärarorga­nisation. Med hänsyn lill den utomordentliga betydelsen av professurerna för forskningen och forskamtbildningen inom högskolan är del viktigt atl rekryteringen tik tjänslema sker på ett sådant sätt att den för tjänsten i alla avseenden mest lämpade kan utses. Tillsättningen måste således inne­bära en noggrann granskning av de sökande. De höga kraven på liksält-ningsproceduren har inneburit att denna blivit myckel tidskrävande och av många kommit atl uppfattas som onödigt komplicerad.

Utredningen förordar all de sakkunniga skall utses av fakultets/sektions­nämnd i stället för som nu av fakullels/seklionskokegium. Mol detta kan vissa invändningar göras. Vid många enheter har fakullets/seklionsnämn-dema ersatts av forsknings- och utbildningsnämnder med olika benäm­ningar. En sådan nämnd har en sammansättning som inte gör den lämplig atl utse sakkunniga. Regeringen ämnar därför föreskriva alt fakullds/sek-lionskokegiel liksom hillills utser sakkunniga. Det bör dock införas en möjlighet att delegera dessa beslut till fakultets/sektionsnämnd om sådan finns och i annal fall till de professorer, vilka ingår i det organ som ersätter fakulletsnämnden.

Vad gäller tjänsleförslagsnämndens sammansättning föreslår utredning­en alt den representant för de studerande som nu ingår i nämnden skall såsom röstberättigad ledamot bytas ul mot en s. k. extra ledamot. Delta förslag har kritiserats av flera remissinstanser. Några av dessa har betonat all de uppgifter som den extra ledamoten föreslagils bevaka lika väl kan uppdras ål någon av tjänsleförslagsnämndens ordinarie ledamöter. Del har även påpekats att om studeranderepresentanten utgår så bör motsva­rande gälla också den representant för de anställda som ingår i tjänsleför­slagsnämnden. Enligt regeringens mening talar övervägande skäl för att nuvarande sammansättning bibehålls.

Tjänster som professor finns i dag även vid myndigheter utanför högsko­leorganisationen. För närvarande finns ett sextiotal sådana tjänster. En-

' Professor Tore Sigeman.

185

ligt regeringens mening bör tjänster som professor fortsättningsvis endast inrättas inom högskolan. Regeringen har för avsikt alt utfärda bestämmel­ser om tillsättande av nu befintliga tjänster utanför högskolan, som i stort sett motsvarar vad som idag gäller för tjänst som professor vid forsknings­råd. Regeringen avser vidare föreskriva alt tjänst som professor vid forsk­ningsråd alllid skall ledigförklaras.

1 tillsättningsärenden riktas ofta kritik mol valet av sakkunniga. Del hävdas all hela ärendet kan styras genom detta val. Denna kriiik kommer sällan fram förrän de sakkunniga lagt fram sina yttranden. Detta kan bl. a. få lill följd all klaganden yrkar atl nya sakkunniga skall utses, något som skulle betyda en avsevärd fördröjning av del enskilda ärendet. Därför har regeringen för avsikt all i högskoleförordningen la in en bestämmelse om att de sökande skall beredas tillfälle la del av och yttra sig över de förslag lill sakkunniga som lagts fram innan beslut fattas i frågan. Vilken vikt som skall fastas vid olika synpunkter från de sökande avgörs givetvis av berört hög­skoleorgan. Den eventuella försening av ell ärende som kan uppslå häri­genom kommer all uppvägas av att diskussioner om de sakkunnigas lämp­lighet då inte skall behöva uppslå längre fram under ärendets behandling.

Vad gäller jämslälldhelsaspekten vid tiksällning av professurer har i en del remissyttranden föreslagits att del i högskoleförordningen tas in regler om detta. Jämslälldhelsaspekten skall alltid beaktas. Del framgår av för­ordningen om jämställdhet i statlig verksamhet (1984:80) att man t.ex. vid utseende av ledamöter i Ijänsteförslagsnämnder, oavsett om de skall förordnas för längre lid eller för etl enskilt ärende, alllid skall sträva efter alt få representation för båda könen. Jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskarutbildning och forskning behandlas också i del följande.

I prop. 1984/85:57 om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare uttalades att de organ som avger förslag resp. beslutar om tillsättning av tjänster måste ta hänsyn lill jämslälldhelsaspekten vid sin slutliga sammanvägning av meriter. Det förslagssläkande organet, dvs. tjänste­förslagsnämnderna, bör alltid redovisa hur jämställdhetsaspekten beaktats även när den inte varit av avgörande betydelse. Tillsättande myndighet torde nämligen inte ulan vidare kunna utgå från att jämslälldhelsaspekten alltid har beaktats.

1 vissa remissyttranden har framförts önskemål om atl del s. k. jäm-ställdhelsintervallet skall anges. Jämslälldhetsinlervallet skulle vara den skillnad i meriter som kan tillåtas för att utse en sökande av underrepre-senterat kön. Del ligger i sakens natur att ett sådant intervall inte låter sig uttryckas i generella termer. Del viktiga är att man har klart för sig att jämställdhetsaspekten alltid skall vägas in vid alla tiksältningsärenden där det förekommer konkurrens mellan personer av olika kön. I delta samman­hang bör påpekas alt en del Ijänsteförslagsnämnder i sina protokoll noga redovisar att de beaktat jämslälldhelsaspekten.

Utredaren föreslår alt det inrättas ett antal professorsljänsler, personliga för framstående kvinnliga forskare. Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig om inrättande av professurer, specialdestinerade för kvinnliga forskare, har intagit en negativ hållning. De anser att del mera skuke skada än gagna de kvinnliga forskarna. Regeringen delar denna uppfattning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

186

Slutligen har utredaren föreslagit atl det införs en möjlighet all redan vid ledigkungörandet av en tjänst ange att endast ell begränsat antal skrifter skall åberopas samt en föreskrift om atl de sökande skall redogöra för de vetenskapliga landvinningar som de anser främst skall beaktas. Regering­en delar även denna uppfattning.

Regeringen kommer i annal sammanhang alt besluta om ändringar i högskoleförordningen i huvudsaklig överensstämmelse med utredarens förslag. De ändringar i tiksätlningsförfarandet som regeringen nu har för avsikt all genomföra kommer all förenkla och förtydliga processen med bibehåkande av de högt ställda kraven på vetenskaplig prövning och rättssäkerhet. De kommer även all kunna leda till alt man på etl bättre sätl kan anpassa proceduren till de skillnader som föreligger mellan olika fa­kukdsområden vad gäller l.ex. antalet sökande och omfattningen av åberopat material.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Högskolelektorers forskning

Inom högskolan skall bedrivas utbildning och forskning. Många skäl talar för atl de anställda inom högskolan bör medverka i och kunna användas inom båda och inte bara den ena eller den andra av högskolans huvudupp­gifter.

Ell viktigt inslag i den nya tjänsteorganisation för högskolan, som inför­des år 1986, var atl lärare med intresse och kompetens för forskning i vidgad omfattning skulle beredas tillfälle all inom ramen för sin tjänst bedriva forskning eller delta i forsknings- och utvecklingsprojekt. Del skulle inte längre vara förbehållet innehavare av endast vissa tjänster att ägna sig åt forskning.

Konkret berörde förändringen framför allt mellannivån inom högsko­lans lärarorganisation. Tidigare hade på denna nivå funnits dels docent­tjänster, främst avsedda för forskning, dels universiletsleklorsljänsler, av­sedda för undervisning och andra uppgifter inom högskoleutbildningen. Dessa tjänster ersattes nu av tjänster som högskolelektor.

Högskolelektorer skall, som alla lärare inom högskolan, ägna sig åt utbildning, egen fortbildning och administrativt arbete. För tjänslema finns ett undervisningslak på 400 timmar per läsår. Högskolelektorer skall bedriva eller medverka i forskning inom ramen för tjänsten i den omfatt­ning, som högskolestyrelsen beslutar.

Även efter 1986 års tjänslereform finns lärartjänster inom högskolan högskoleadjunkter, för vilka inte krävs genomgången forskamtbildning och vilka huvudsakligen är avsedda för uppgifter inom den grundläggande högskoleutbildningen. Undervisningslakel för dessa tjänster är väsentligt högre än för högskolelektorerna.

Regeringen har tillsatt en utredning om vissa undervisningsfrågor i högskolan (Dir. 1989:7). Utredningen har till uppgift atl göra en genom­gång ur kvalitetssynpunkt av förhållandena inom gmndutbildningen och ge förslag till hur lärarstödet till de studerande bör utvecklas. Utredningen kan givelvis få konsekvenser på lärarsidan. Behovet ökar av lärare med

187

forskamtbildning och egna kvalificerade forskningsmeriter, men minskar när det gäller lärare ulan doktorsexamen.

På sikt bör för alla lärartjänster inom högskolan med undantag av tjänslema inom del konstnärliga området krävas avlagd doktorsexa­men. Härigenom ges formella möjligheter för alla lärare att i tjänsten medverka i högskolans forskning. Redan nu bör så långt möjligt högskole-adjunklsljänsler, som blir lediga, omvandlas till tjänster som högskolelek­tor.

Enligt uppgifter från statistiska centralbyrån (SCB) fanns år 1989 sam­manlagt ca 4200 högskolelektorer inom högskolan. Högskolelektorer sva­rar för ca 12 procent av samtliga årsverken inom högskolan. SCB har också redovisat antalet årsverken inom forskning. Uppgifterna avser här budget­året 1987/88. Enligt denna redovisning utfördes 500 årsverken inom hög­skolans forskning av högskolelektorer. Dessa svarade därigenom för 5 procent av hela antalet årsverken för forskning inom högskolan. Vissa tjänsteorganisatoriska förändringar, som genomförts efler detta år, del senaste för vilket statistiska uppgifter föreligger, har inneburit att antalet FoU- årsverken utförda av högskolelektorer ökat.

Inför 1990 års forskningsproposition har Sveriges universitetslärarför­bund i en lill regeringen överlämnad skrift. Forskning i tjänsten, fört fram önskemål om en central reglering av innebörd all minsl en tredjedel av varje högskolelektors arbetstid skulle avse forskning.

Huvuddelen av den ekonomiska omslutningen inom högskolan avser forskning och forskamtbildning. Del är naturligt all detta förhåkande i rimlig utsträckning avspeglas också i arbetsuppgifternas fördelning mellan olika personalkategorier inom högskolan. Många av dagens högskolelekto­rer har dock anställts för och har sina huvudsakliga meriter inom undervis­ning.

Principen är och måste vara alt det är lokala organ som svarar för fördelning av arbetsuppgifter och arbetsledning i övrigl. Centrala före­skrifter rörande detta bör inte utfärdas. I vilken utsträckning forskning skall ingå i tjänsten bör således inte anges i t.ex. högskoleförordningen utan bestämmas individuellt vid fördelning av arbetsuppgifterna inom institutionen. Del är dock angeläget att högskolelektorer mer än vad som nu är fallet får möjlighet all forska eller medverka i forskning. För atl markera all forskning skall betraktas som en av flera arbetsuppgifter för behöriga innehavare av högskoldeklorsljänsl bör därför högskoleförord­ningen ändras i så måtto all det liksom för professorer och forskarassisten­ter föreskrivs att högskolelektorer skall bedriva forskning. Liksom hittills skall dock omfattningen av forskningsuppgifterna liksom förläggningen i tiden av dessa vara en lokal arbetsledningsfråga inom ramen för befintliga resurser.

För en enskild högskolelektor behöver arbetsuppgifter inom forskning således inte förekomma varje läsår. Dessa arbetsuppgifter kan också kon­centreras lill kortare eller längre perioder. Del innebär atl den angivna förändringen inte medför ändring av det undervisningstak, som nu gäller för högskolelektorer. Detta bör även fortsättningsvis gälla när en högskole­lektor helt arbetar med undervisningsuppgifter.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

188

Till följd av all forskning blir ett åliggande i tjänsten för högskolelekto­rer bör befordringsgmnderna för dessa tjänster ändras så att de inte kan tillsättas på en bedömning av främst pedagogiska meriter.

De nya reglerna bör införas för sådana tjänster, som ledigförklaras efter den Ijuli 1990.

De nuvarande högskolelektorerna utgör inte någon homogen gmpp med avseende på fömtsättningar och intresse för medverkan i forskning. Bland dagens högskolelektorer finns exempelvis ett stort antal personer, som tillsatts huvudsakligen på pedagogiska meriter och för arbetsuppgifter inom gmndläggande högskoleutbildning. Varken för de berörda individer­na eller för verksamheten inom högskolan är del därför lämpligt all skyl­digheten atl forska i tjänsten införs generellt för dem som redan har tjänst som högskolelektor. Som framhållits är det dock angeläget att forsknings-kompetenta högskolelektorer i ökad utsträckning medverkar i forskning. Del är likaså viktigt att den stora gruppen redan anställda högskolelärare stimuleras till kvalificerade forskningsinsatser. För de personer som redan är förordnade som högskolelektor skall bestämmelsen atl forskning skall ingå i tjänsten gälla, om de antagits eller antas som oavlönade docenter.

Ytteriigare en princip i 1986 års lärartjänstreform är alt alla tjänstekate­gorier kan inrättas med alla typer av finansiering. 1 propositionen om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan framhök föredraganden: "Samtliga uppgifter bör kunna ingå i resp. tjänst oavsett hur verksamheten finansieras. Detta ger högskolemyndigheterna en möj­lighet atl innefatta även den exlemt finansierade verksamheten, såväl forskning som utbildning, i underlaget för lärartjänster, något som under­lättar en långsiktig planering för den samlade verksamheten." (Prop. 1984/85:57 s. 9)

I konsekvens med den ändrade lärartjänslorganisalionen har senare vissa förändringar införts i fråga om de tjänster som forskningsassistent, vilka huvudsakligen använts för arbete inom externt finansierade projekt. Härigenom markerades ytterligare alt den enhetliga tjänsteorganisationen skall användas för allt arbete som utförs inom högskolan. Den externt finansierade verksamheten inom utbildning och forskning är ett reguljärt inslag i högskolans verksamhet. Inga särskilda anställningsformer eller tjänstekategorier skall användas för denna verksamhet. Samtidigt innebär detta en kraftig markering av att det är högskolan, som ytterst är ansvarig för verksamheten oavsett hur den finansieras.

Avsikten har varit all tjänster som forskningsassistent (ibland även benämnda forskare) endast skall inrättas när ingen annan tjänst kan kom­ma i fråga. Tjänst som forskningsassistent är en arvodestjänst, som alltså inte behöver ledigförklaras. Tjänsten kan tillsättas antingen med liksvida-reförordnande eller med tidsbegränsat förordnande.

På många håll inom högskolan inrättas fortfarande ell stort antal sådana tjänster, uppenbarligen utan iakttagande av den föreskrift i högskoleför­ordningen som säger atl sådan tjänst skall inrättas endast i undantagsfall. Tjänsterna finansieras oftast av externa medel. Som framhållits är det inte meningen atl t.ex. uppdragsforskning eller forskningsrådsfinansierad forskning skall utföras av personal som har andra anställnings- och arbets-

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

189

villkor än institutionens personal i övrigl. Den externt finansierade verk­samheten skall ulföras inom ramen för den reguljära tjänsteorganisa­tionen. Många av dem som i dag har tjänst som forskningsassistent/forska­re skulle sannolikt ha kunnat förordnas som högskolelektorer.

En fömtsättning för all alla högskolelektorer skak kunna ges rimlig tid för medverkan i forskning är all arbetsuppgiftema fördelas på etl enhetligt sätt inom högskolan. Stora delar av dessa arbetsuppgifter får inte knytas till tjänster vid sidan om högskolans lärarorganisation.

De tidigare gjorda förändringama i tjänsteorganisationen har således visat sig inte vara tillräckliga. Den enhetliga lärartjänslorganisalionen bör nu genomföras konsekvent genom att tjänstekategorin forskningsassistent avskaflFas. Nya tjänster som forskningsassistent bör inte inrättas efter den 1 juli 1991. 1 den mån behov finns av tidsbegränsade anställningar för arbete inom forskningsprojekt m. m. skall möjligheterna lill projektanställ­ning utnyttjas.

Vid forskningsråden finns i dag ell antal särskilda tjänster som forskare med tidsbegränsat förordnande. Tjänsterna placeras vid en högskoleenhet. Efter förordnandelidens utgång har innehavaren rätt att få en tjänst som högskolelektor vid denna enhet, som då också får finansiera tjänsten. Viss kriiik har riktats mol denna tjänslekonstmktion. Vissa högskoleenheter har av kostnadsskäl inte velat acceptera placering av sådana tjänster.

Forskningsrådens huvuduppgift är all svara för fördelning av medel tik forskningsprojekt. Del kan diskuteras om råden dämlöver skall svara för tjänster på denna nivå. Forskartjänsterna kan sägas innebära en kvalifice­rad form av den rörliga resurs för forskningstid inom högskoldektorsljäns­ler, som fakultetsnämndema fördelar. Del bör inför nästa planeringspe­riod prövas om forskartjänsterna bör finnas kvar eller om alternativa former för fördelning av denna typ av forskningsresurser vore atl föredra.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Särskild fakultelsresurs

Del är viktigt all stärka fakukelsorganens roll i forskningsorganisa­tionen och markera de krav på vetenskapliga kvalitetsbedömningar som måste ställas på dessa organ.

Kvalificerade forskningsmöjligheter ges idag genom de särskilda for­skartjänster, som är inrättade vid forskningsråden. Dessa tjänster inrättas utifrån samlade bedömningar av forskningsbehov och forskningskompe­tens. Tjänsterna kan innehas under sex år och ger möjlighet till koncentra­tion på långsikliga forskningsuppgifter, ofta inom nya områden eker forsk­ningsfall, som av olika skäl inte är integrerade i den fasta forskningsorgani­sationen inom högskolan.

Flera skäl talar för alt fakulletsnämnder på sikt borde ansvara också för forskningsinsatser och forskningsmöjligheter av det slag, som dagens råds­forskartjänster innebär. Från och med budgetåret 1991/92 bör försöksvis medel anvisas lill de humanistiska och malemalisk-nalurvetenskapliga fakulteterna för att göra del möjligt all finansiera högskolelektorers forsk­ning på i huvudsak de vikkor, som gäller för rådens forskartjänster. 1 detta ligger atl rimliga forskningsresurser skall ställas till förfogande för tjänsle-

190

innehavarna. Sådana satsningar på specialiteter bör också kunna ske i samverkan mellan fakulteterna i landet så all de olika universiteten formar program som är unika i förhållande lill varandra.

För delta ändamål kommer att anvisas sammanlagt 15 milj. kr. budget­året 1991/92 och ytteriigare 35 milj. kr. budgetåret 1992/93. Sammanlagt kommer således 50 milj. kr. årligen all ställas till förfogande. Medlen skall fördelas med lika stora belopp till var och en av de humanistiska respekti­ve de malemalisk-nalurvetenskapliga fakulteterna i landet. Den resurs varje fakuket får är av sådan omfattning atl minst etl tiotal högskolelekto­rer kan engageras på heltid med forskning. Fakultetsnämndema bör också ha goda möjligheter alt främja samverkan mellan forskare inom fakulte­tens olika ämnesområden kring gemensamma forskningsområden.

Målsättningen för de resurser som regeringen föreslår skall tilldelas dessa sammanlagt tio fakulteter, skak vara all aktivera en samplanering och ge­mensam forskning med utgångspunki i den bästa vetenskapliga kompelens som finns att tillgå inom fakulteterna eller som kan rekryteras lill dessa.

Medlen skall betraktas som tidsbegränsade. En utvärdering av hur med­len har använts skall göras efter sex år, varvid eflFekterna av denna typ av insatser skall belysas, inte minsl när del gäller fakullelsnämndemas möj­ligheter alt åstadkomma program och specialiteter av den vetenskapliga kvalitet som kännetecknar forskningsrådens insatser.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Tjänsteorganisationen inom den kommunala delen av högskolan

En ny tjänsteorganisation för den kommunala delen av högskolan lades fast efter förslag i propositionen om kommunal högskoleutbildning m. m. (prop. 1981/82:89). Ell nytt statsbidragssystem infördes för utbildningarna. Statsbidraget skulle inte längre knytas lill lärartjänster eller devgmpper. I samband med detta blev det utbildningshuvudmännens sak all efler för­handlingar med personalorganisationerna utforma tjänster för lärare och skolledare. Endast behörighet till tjänsterna för lärare skulle regleras gene­rellt genom bestämmelser meddelade av regeringen.

Enligt högskoleförordningen finns del två slag av tjänster som lärare inom vårdområdet i den kommunala delen av högskolan, nämligen lärare i kommunal högskoleutbildning och lärare med särskild inriktning mot forskning och utvecklingsarbete (FoU-lärare). För behörighet lill den sena­re tjänsten krävs bl.a. doktorsexamen eller motsvarande kompelens.

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har på regeringens uppdrag dels utrett samverkan för forskningsanknytning mellan statlig och kommu­nal högskola, dels sett över möjligheterna lill forskamtbildning och forsk­ning för lärama i den kommunala högskolan.

UHÄ anser del viktigt all vårdhögskolorna skall kunna rekrytera lärare med forskarkompetens samt all denna kompelens kan upprätthållas ge­nom att lärarna ges möjlighet att bedriva forskning. UHÄ föreslår all det anvisas en särskild rörlig resurs för den kommunala högskolans forskarut­bildade lärare under anslaget till de medicinska fakulteterna. Samma regler för tilldelning av medel bör gäka som för motsvarande statliga tjänster, dvs. behöriga all söka medel är högskolelektorer och högskole-

191

adjunkter som har avlagt doktorsexamen eker har motsvarande kompe­tens.

UHÄ anser också all samma tjänstekategorier på sikt bör finnas i den kommunala högskolan som i den statliga, dvs. tjänster som högskolelektor och högskoleadjunkt, och att det statliga regelsystemet för tjänsterna bör tillämpas.

Landstingsförbundets inställning i frågan har redovisats i en särskild skrivelse lill utbildningsdepartementet. Förbundet anser att det inom den kommunala delen av högskolan bör finnas lärartjänster med samma behö­righetskrav och ijänstgöringskrav som inom högskolan i övrigt. Förbundet är, enligt skrivelsen, berett alt under den kommande treårsperioden verka för att vissa förändringar införs i landstingens centrala avtal för berörda FoU- lärartjänster med syfte atl uppnå önskvärd överensstämmelse med reglerna för tjänst som högskolelektor. Förbundet anser också att egen forskning inom tjänstens ram bör ske först efter att beslut härom har fattals i särskild ordning och att beslutet skall vara kopplat lill fördelning av medel till forskning, s. k. rörlig resurs. Eftersom vårdforskningen bör tillgodose vårdens behov av utveckling och ny kunskap anser förbundet all sjukvårdshuvudmännen bör få representation i fakultetsnämnderna.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Flera framställningar har gjorts lill regeringen om förbättring av forsk-ningsmöjlighelerna för lärarna inom den kommunala högskolan.

Vid högskoleenheter med fasta forskningsresurser fanns det 1987/88 3246 högskoldektorsljänsler och 3011 tjänster som högskoleadjunkt. Vid de mindre och medelstora högskoleenheterna var antalet 415 respektive 700. I den kommunala högskoleutbildningen finns enligt uppgifter frän Landstingsförbundet 50 tjänster som FoU-lärare och ca 1400 tjänster som lärare i kommunal högskoleutbildning. Relationen mellan andelen lärare med forskarutbildning och andelen lärare utan sådan utbildning är således en helt annan inom den kommunala högskoleutbildningen än inom hög­skolan i övrigt. Möjligheterna för lärare att forska i tjänsten med de positiva eflFekter detta har såväl direkt som indirekt är dock beroende av om lärarna har tillräckliga kvalifikationer för forskning. Medlen ur de s. k. rörliga resurserna under fakultetsanslagen fördelas endast till högskolelek­torer och högskoleadjunkter med doktorsexamen.

Enligt regeringens mening måste andelen lärare med doktorsexamen öka inom den kommunala högskoleutbildningen. Forskarutbildning av lärare inom den kommunala högskolan kan ses som personalutveckling och i vissa delar vara en uppgift som ligger hos arbetsgivaren. Landstingsförbun­det är berett alt under den kommande treårsperioden verka för atl tjänster som FoU-lärare ersätts med tjänster som högskolelektor. Inför en övergång lill den tjänsteorganisation som nu gäller i den statliga delen av högskolan är personalulvecklingsåtgärder av detta slag en angelägen åtgärd.

Staten har ansvar för den forskning som bedrivs inom den statliga forskningsorganisationen, där också huvuddelen av den för vårdutbild­ningen relevanta forskningen bedrivs och där nya forskningsområden eta-

192

bleras. Denna forskning bedrivs i första hand vid de medicinska fakulte­terna men i ökande grad också inom ämnen vid de samhällsvetenskapliga fakulteterna, t.ex. pedagogik och socialt arbete. Forskarstuderande med medellång vårdutbildning som bakgrund finns oftast inom områden som är angelägna ur hälso-, sjukvårds- och omsorgssynpunkl. Del är angelägel att stimulera sådan forskning. Regeringen kommer i del följande under anslagen Medicinska fakultetema och Samhällsvetenskapliga fakulteterna att föreslå vissa åtgärder för all förslärka forskningen inom vårdområdet. Förslagen innebär bl. a. att det under anslaget lill de medicinska fakulteter­na anvisas en särskild rörlig resurs för kommunala högskolans forskamt­bildade lärare. Den forskning som kommer alt bekostas med dessa medel är givetvis angelägen också för hälso- och sjukvården. Sjukvårdshuvud­männen och högskoleenheterna bör lokall överväga lämpliga former för all praktiskt underlätta denna forskning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Vissa kliniska tjänster inom det medicinska området

Den 1 juli 1986 trädde en ny arbets- och tjänsteorganisation i krafl inom högskolan (prop. 1984/85:57, UbU 9, rskr. 115). Reformen omfattade inte tjänsterna som klinisk lärare, lärare i medicinskt ämne med klinisk an­knytning eller klinisk amanuens inom det medicinska området. Universi­tets- och högskoleämbetet (UHÄ) har haft regeringens uppdrag att analyse­ra situationen för dessa lärartjänster och föreslå eventuellt erforderliga för­ändringar för dessa tjänster.

Universitets- och högskoleämbetets förslag

UHÄ föreslår alt de kliniska lärartjänsterna ersätts med tjänster som högskolelektor, förenade med läkartjänst på specialistnivå, dvs. med tjänst som överläkare, biträdande överläkare, avdelningsläkare eller distriktslä­kare. Förordnande på tjänsten bör meddelas tills vidare. De kliniska uppgifterna föreslås omfatta högst en tredjedel av normal arbetstid under etl enskilt arbetsår. Tjänstgöringstiden för utbildning och forskning skall, enligt förslaget, i normalfallet fördelas lika.

Förslaget innebär vidare atl tjänslema som klinisk amanuens ersätts med tjänster som klinisk assistent. Resurser för den tredjedel sjukvårdsar­bete som ingår i nuvarande tjänster föreslås användas av resp. sjukvårds­huvudman för alt inrätta läkartjänster i motsvarande omfattning. Förord­nande på arvodestjänst som klinisk assistent föreslås ges på hel- eller deltid. Förordnande bör ges tills vidare, dock längst tre år i taget.

För sådan tjänst som professor som inrättas av högskolan bör beslut om Ijänsleförening få fallas av högskolestyrelsen efler medgivande av sjuk­vårdshuvudmannen.

1 rapporten föreslås också all varje tjänst som lärare skall kunna förenas med tjänst som läkare eller annan tjänst inom sjukvårdsorganisationen. Det bör också bli möjligt att, utan avbrytande av ijänstelillsätlningen och därefter följande förnyat ledigförklarande, tillsätta en lärartjänst ulan i ledigkungörelse angiven Ijänsleförening.

193

13   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

Del bör också, anser UHÄ, bli möjligt alt lokalt besluta om vilka enheter     Prop. 1989/90:90

inom sjukvårdsorganisationen som skall utnyttjas för undervisning och     Avsnitt 17

forskning.

Utbildningsdep.

Remissinstanserna

Förslaget har remissbehandlats. En sammanfattning av remissyttrandena finns tillgänglig i utbildningsdepartementet.

Förslaget att ersätta tjänslema som klinisk lärare med högskolelektorat förenade med läkartjänst på specialislnivå tillstyrks, med något undantag, av remissinstansema.

Landstingsförbundet föreslår alt företrädare för sjukvårdshuvudmän­nen skall ingå i de medicinska fakultetsnämndema och att beslut om forskning i tjänsten m. m. fallas av dessa nämnder.

Förslaget all ersätta kliniska amanuensljänster med tjänster som klinisk assistent tillstyrks av socialstyrelsen och medicinska forskningsrådet. För­slaget tillstyrks också i princip av Uppsala läns landstingskommun, Malmöhus läns landstingskommun, Göieborgs och Bohus läns landstings­kommun och Sveriges läkarförbund. Landstingsförbundet anför alt den sjukvård som idag utförs inom de kliniska amanuenstjänsterna ligger på en kvalificerad nivå och måste ersättas med läkartjänster som ligger kostnads­mässigt högre än de kliniska amanuenstjänsteraa. Landstingsförbundet anser därför alt konsekvenserna för sjukvården ytterligare måste klarläg­gas och frågan om ekonomisk kompensation lill sjukvårdshuvudmännen las upp lill ingående diskussion. Likartade synpunkter framförs av Öster­götlands, Malmöhus och Västerbottens läns landstingskommuner saml av Göieborgs kommun.

Landstingsförbundet påpekar det angelägna i att etl eflFektivl lokall samråd kommer lill stånd bl. a. för att hantera frågor om Ijänsleförening och upplåtna enheter.

Regeringens överväganden

De regler som gäller övriga lärartjänster i högskolan, bör i största möjliga utsträckning också gälla för lärartjänsterna inom det medicinska området. Tjänsterna som klinisk lärare och lärare i medicinskt ämne med klinisk anknytning bör därför ersättas med tjänster som högskolelektor med lills-vidareförordnanden. Arbetstidens fördelning mdlan uppgifter inom ut­bildning och forskning bör som för övriga högskoldektorsljänsler avgöras genom lokala beslut.

Tjänst som högskolelektor inom det medicinska området bör kunna förenas med läkartjänst på specialislnivå. Tjänstgöringen bör kunna rym­ma en tredjedel klinisk tjänstgöring. Uttag av etl maximerat antal limmar för sjukvård bör regleras i arbetstidsavtal. Beslut om Ijänsleförening bör fallas av högskolestyrelsen efter medgivande av sjukvårdshuvudmannen. Regeringens förslag medför behov av lagändringar.

Enligt lagen 0982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits förgmnd-

194

läggande utbildning av läkare, m.m. får regeringen förordna att en tjänst för specialistutbildad läkare skall vara förenad med en tjänst för lärare vid en högskoleenhet. Regeringen föreslår riksdagen att denna fråga i stället skall regleras i högskolelagen, där bestämmelser tas in som bemyndigar regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer all meddela före­skrifter om förening av lärartjänst med tjänst för specialistutbildad läkare eller annan tjänst vid sjukvårdsenhet som har upplåtits för medicinsk utbildning och forskning.

Liksom hitintills bör gälla att förenad tjänst får komma ifråga endast för den som är behörig såväl lill lärartjänsten som till läkartjänsten. När det gäller läkartjänsten kan behörighet uppnås genom specialistkompetens enligt 4 eller 5§ lagen (1984:542) om behörighet alt utöva yrke inom hälso- och sjukvården m. m. eller genom behörighetsförklaring från social­styrelsen.

Ingen ändring bör heller göras i den nu rådande ordningen alt, vid förening av lärar- och läkartjänster, hälso- och sjukvårdsnämnden skall ha tillfälle att yttra sig över de sökande som föreslås komma i fråga som innehavare av tjänsten.

En sådan reglering i högskolelagen för med sig en ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landslingskommu­nala hälso- och sjukvården som har upplåtits för gmndläggande utbildning av läkare, m.m.

Förslaget att ersätta tjänst som klinisk amanuens med arvodestjänst som klinisk assistent speciellt avsedd för utbildning och forskning inom det medicinska området innebär att en ny tjänstetyp införs i högskolan. För behörighet till tjänsten föreslås gälla att den sökande har avlagt läkarexa­men eller att den sökande bedriver forskarstudier. Förslaget innebär att resurser motsvarande den tredjedel av nuvarande tjänster som avser sjuk­vårdsarbete skall disponeras av sjukvårdshuvudmannen för inrättande av läkartjänster. 1 flera remissyttranden har påpekats att de kliniska amanu­enserna utför ett sjukvårdsarbete på en så kvalificerad nivå atl de måste ersättas med läkartjänster som ligger kostnadsmässigt högre. De resurser som frigörs skulle därför inte räcka till sjukvård av den omfattning, som de kliniska amanuenserna nu svarar för. Detta måste ses som ell tecken på atl staten genom dessa tjänster ställt en kvalificerad läkarexpertis lill sjukvår­dens förfogande, som nu får sökas på annal håll. Utredningar inom hög­skolan har påvisat ett ökat "sjukvårdstryck" för tjänster inom del medi­cinska området. Forskare inom klinisk medicinsk forskning har inte kun­nat ägna avsedd tid lill forskning utan i stället fåll ägna mer och mer lid åt sjukvård. Enligt regeringens mening måste frågan om resurser för sjukvård lösas av resp. sjukvårdshuvudman. Syftet med den nya tjänsten som klinisk assistent är enligt förslaget att ta tillvara och utveckla den mångsi­dighet som finns i dagens tjänst samtidigt som en renodling av högskole­uppgifterna garanterar att resursen inte i samma utsträckning som hittills las i anspråk för sjukvård.

En enhetlig tjänsteorganisation bör eftersträvas inom högskolan. Tjäns­ten som klinisk assistent innebär atl en särskild tjänstekategori inrättas för medicinsk utbildning och forskning. På sikt bör även dessa delar av

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

195

högskolan använda de tjänstekategorier som ingår i den gemensamma tjänsteorganisationen. UHÄ och remissinstanserna har dock angett flera skäl för alt övergångsvis tjänster som klinisk assistent bör få finnas inrätta­de. Arvodestjänst som klinisk assistent bör således få finnas under en övergångsperiod på fem år. Sådan tjänst bör få tillsällas för högst tre år. Under övergångsperioden bör berörda högskoleenheter och universitds-och högskoleämbetet förbereda övergång lill ell system där normall endast de reguljära tjänstetyperna i högskolan används inom medicinsk utbildning och forskning.

De som nu innehar tjänst som klinisk lärare, lärare i medicinskt ämne med klinisk anknytning eker klinisk amanuens skall inneha dessa tjänster förordnandeperioden ut.

Även förslaget om klinisk assistent leder lill en ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landslingskom­munala hälso- och sjukvården som har upplåtits för gmndläggande utbild­ning av läkare m.m.

Regeringen anser att del i de fall en utannonserad tjänst inte får behörig sökande lill den kliniska delen möjlighet bör finnas att tillsälta tjänsten utan förening med tjänst inom sjukvårdsorganisationen. Detta kan t.ex. gälla ärenden där en tjänst som högskolelektor i ett icke-kliniskl ämne ledigförklarals förenad med en tjänst för specialislkompelenl läkare, men där del vid tiksällningen visar sig alt ingen av de sökande har erforderlig specialistkompetens. Motsvarande bör gälla när lärartjänst förenas med annan tjänst inom sjukvårdsorganisationen. Regeringen avser atl utfärda beslämmelser i enlighet härmed.

Regeringen anser vidare att beslut om tjänsteförening skall fattas lokak för de professurer som inrättas genom lokala beslut.

UHÄ föreslår vidare all alla lärartjänster inom medicinska ämnen skall kunna förenas med tjänster inom sjukvårdsorganisationen. Dessa senare tjänster skall kunna vara såväl tjänst för specialislkompelenl läkare som någon annan tjänst på lämplig kompetensnivå som har anknytning till medicinsk utbildning och/eller forskning. Som exempel på tjänster av det senare slaget anges arbetsterapeuter, ingenjörer, laboratorieassistenter, lo-gopeder, sjukgymnaster och sjuksköterskor. Regeringen är inte beredd att tillstyrka detta förslag lill ijänsleförening, då dd är oklart hur en konstmk­tion som denna kommer alt påverka utbildning och forskning. Regeringen bör dock i särskilda fall kunna medge undantag. De nya bestämmelser i högskolelagen om förening av lärar- och läkartjänster som föreslagils bör därför avfattas så alt de möjliggör för regeringen att föreskriva förening av lärartjänst också med annan tjänst än tjänst för specialistutbildad läkare.

Förslag lill dels lag om ändring i högskolelagen (1977:218) dels lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för gmnd­läggande utbildning av läkare, m. m. bör fogas lill denna proposition som bilaga 

I.

Medicinska forskningsrådet har föreslagit en lösning som innebär all tjänst som forskare konstmeras så all t ex ett halvår utnyttjas för forskning och nästa halvår för klinisk verksamhet. En sådan konstmktion bör vara

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

196

möjlig all pröva även för andra tjänster än forskningsrådsfinansierade. Viktigt är då all sjukvårdshuvudmannen slår för sin del av kostnaderna.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och forskarutbildning

Del dröjde förhållandevis länge, innan kvinnor på allvar började göra sig gällande inom forskning och forskarutbildning. Ända fram lik på 1950-lalet var andelen kvinnor i denna del av samhället praktiskt taget för­sumbar.

Även om skillnaderna är stora mellan olika fakultelsområden är kvin­norna fortfarande i minoritet inom forskning och forskarutbildning. Ut­vecklingen mol jämställdhet har dröjt. Inom forskarutbildningen har an­delen kvinnor först under 1980-lalel börjat öka kraftigt och uppgår nu till 32 % av de nyanlagna. Även här är dock variationerna stora mellan fakul­letsområdena, från 19% inom teknisk fakultet lill 60% inom den farma-ceuliska. Totalt svarar kvinnorna i dag för ungefär en Qärdedel av antalet avlagda doktorsexamina.

Enligt likgängliga uppgifter om lärarkåren inom högskolan svarar ande­len kvinnor på rekryteringstjänster, t. ex. tjänster som forskarassistent, väl mol kvinnornas andel av dem som avlagt doktorsexamen. Däremoi har kvinnoma en något lägre andel av de fasla tjänsterna som högskolelektor och en avsevärt lägre andel av de högsta tjänsterna, professorstjänsterna. Kvinnomas procentuella andel på olika nivåer inom forskamlbildnings-och lärartjänslorganisalionen framgår av nedanstående diagram.

Diagram 17.14

Andelen kvinnor

100   T

resp. m

ä

n inom 1987/88

samtliga fakulteter

90 1 

80 1 

70 1

1

i

d

/

60 1 50 1 40 1

n m

ä

n kvinnor

30 1 20 1 10 1

0 i-

1

Grund-      Fo-antagna    Aktiva fo-    Dr.examina     Fo-ass tj      Lektorstj     Professorer examen                          stud

J

Den sjunkande kvinnoandelen på högre tjänster inom högskolan avspeg­lar i stor utsträckning del förhållandel all en stor del av dessa tjänster innehas av personer, som rekryterades på 1960- och 1970-talen. Åldern på tjänsleinnehavarna har således inneburit all dessa tjänster endast i begrän­sad utsträckning blivit lediga under den lid när fler kvinnor genomgått forskamtbildning och haft möjlighet all meritera sig på rekryteringstjänster

197

av olika slag inom högskolan. De omfattande pensionsavgångar, som kom­mer att äga mm under de närmaste tio-femlon åren, kommer atl ge avse­värda möjligheter att rekrytera kvinnor också till högskolelektors- och pro­fessorsljänsler.

I del följande redovisas för vart och ell av de fem största fakulletsområ­dena andelen kvinnor inom forskarutbildningen saml bland innehavarna av tjänster som forskarassistent, högskolelektor respektive professor. Som en jämförelse anges också kvinnornas andel av de gmndläggande högskoleexa­mina som ansluter till resp. fakultetsområde. Uppgifterna avser läsåret 1987/88.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Diagram 17.15

Andelen kvinnor resp. m

ä

n inom humanistisk fakultet 1987/88

n m

ä

n kvinnor

Grund-     Fo-anlagna   Aktiva fo-   Dr.examina    Fo-ass tj     Lektorstj    Professorer

examen                   stud

Diagram 17.16

Andelen l

ä

n inom samh

ä

llsvetenskaplig                       1 fakultet 1987/88                                                   1

90

80

1

70 60 50 40 30

1

1

 m

ä

n 

H kvinnor

H  

20

i H H !

tiij     1

1

10

iH Hl L-

1

0

M , , , i__iL_1LJ

U   :       . 1

Grund-     Fo-antagna   Aktiva fo-   Dr.examina    Fo-ass tj      Lektorstj    Professorer                           1 examen                          stud                                                                                                   1

198

Diagram 17.17

Andelen kvinnor resp. m

ä

n inom medicinsk fakultet 1987/88

90-

80-

70-60

Q m

ä

n

50 40

30' 20 10

1

,

1

ul

,

,

,

 kvinnor

,

Grund-     Fo-antagna   Aktiva fo examen                          stud

-   Dr.examina    Fo-ass tj      Lektorstj    Professorer

Prop.1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Diagram 17.18

Andelen kvinnor resp. m

ä

n inom matematisk-

naturvetenskaplig fal

90-

1

80-

70-60-50-40-30-

1

n m

ä

n M kvinnor

20-

JMH

H

10-

H

u

n

HH

1

oi

JHH

B

_+]

-+J

U

Gmnd-     Fo-antagna   Aktiva fo-   Dr.examina    Fo-ass tj      Lektorstj    Professorer examen                            stud

Diagram 17.19

Andelen kvinnor resp. m

ä

n inom teknisk fal

100

90-

80-

70-60-50-40-30-

G  m

ä

n kvinnor

20-

10-

H

,

1

H

Grund-      Fo-anlagna   Aktiva fo-    Dr.examina     Fo-ass tj      Lektorstj     Professorer examen                            stud

Som framgår av diagrammen avspeglar kvinnomas andel inom forskar­utbildning och forskning relativt väl deras andel inom den gmndläggande

199

högskoleutbildningen. Inom teknisk fakultet är andelen kvinnliga dokto­rander lill och med högre än andelen kvinnliga civilingenjörer. Ell undan­lag är dock del samhällsvetenskapliga fakultelsområdet. Här sjunker kvin­nornas andel dramatiskt mellan den gmndläggande utbildningen och fors­kamtbildningen. Del är en viktig uppgift för berörda högskoleorgan att klargöra vad detta beror på.

De skillnader som finns mellan kvinnor och män inom forskningen uppkommer således inte primärt inom forskamlbildnings- och forsknings­organisationen utan avspeglar förhållandena på lägre utbildningsnivåer.

Mol bakgmnd härav finns det anledning till optimism när del gäller kvinnomas situation inom forskamtbildning och forskning. Den utveck­ling, som nu äger mm inom såväl ungdomsskolan som högskolans gmnd­utbildning kommer avsevärt atl förbättra möjligheterna till rekrytering av kvinnor. Detta blir särskilt intressant i perspektiv av atl etl myckel stort antal befattningar inom högskolan kommer all bli lediga under kommande år.

Likafullt måste stor vaksamhet ägnas de förhållanden som påverkar kvinnomas möjligheter lill forskamtbildning och forskarkarriär. 11987 års forskningsproposition framhölls den strategiska betydelsen för jämsläkd-helsarbetel inom högskolan av all vikariat, tjänster och utbildningsbidrag utlyses korrekt. Erfarenheten visar atl olika former av "handplockning" missgynnar kvinnor. Del är en viktig liksynsuppgifl för UHÄ atl högsko­lan lever upp lik de krav som måste ställas i detta hänseende.

Målet måste vara all kvinnors och mäns insatser i samma utsträckning las lik vara inom forskning och högre utbildning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1.5 Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna

Bakgrund

1977 års högskolereform innebar alt del nära och nödvändiga sambandet mekan forskning och utbildning betonades. Genom reformen skapades en sammanhållen högskola. Det innebar all såväl universitet som högskolor ulan tidigare forskningstradition samlades i en organisation, där de ge­mensamma målet är all alla delar av verksamheten skall bygga på veten­skaplig gmnd.

Samtidigt underströks atl delta inte nödvändigtvis måste innebära all gmndutbildning, forskamtbildning och forskning på hävdvunnet säll eta­blerades inom en och samma institution. 1 den nya, breddade och differen­tierade högskolan skulle del vara praktiskt omöjligt all över hela fältet basera kontakten mellan gmndläggande utbildning, forskamtbildning och forskning på en permanent institutionell gemenskap. Statlig högskoleut­bildning finns nu permanent på över trettio orter i landet. Fakukelsorgani-salion för forskamtbildning och forskning inom högskolan finns i dag vid elva högskoleenheter på sju orter.

Forskning både kan och skall bedrivas inom alla delar av högskolan. Vid de mindre och medelstora högskolorna ulan fast forskningsorganisation bedrivs verksamheten i projektform.

200

Budgetåret 1987/88 uppgick kostnaderna för forskning och utvecklings­arbete vid de mindre och medelstora högskolorna lill sammantaget cirka 65 milj. kr. Störst är verksamheten vid högskolan i Karlstad. Huvuddelen av finansieringen kommer från sektorsforskningsorgan och andra statliga eller kommunala organ. Återstoden avser främst uppdrag från näringsli­vet. Endast ett fåtal projekt är finansierade av forskningsråden.

Även om de mindre och medelstora högskolorna fortfarande endast svarar för en mycket begränsad del av de sammanlagda forskningsinsatser­na inom högskolan, har verksamheten här ökat avsevärt under del senaste årtiondet.

Forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna har diskuterats intensivt. Diskussionen har gällt såväl omfattningen och inriktningen som kanske framför allt organisationen av verksamheten. Betydelsen av forskning vid dessa högskolor har betonats inte bara ur ell högskoleper­spektiv ulan också utifrån regionala behov av stöd till samhällelig utveck­ling.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Utredningens förslag

Inför denna proposition har en särskild utredare' tillkallats med uppgift att analysera och lämna förslag om forskningen vid de mindre och medelstora högskolorna. Utredaren har avlämnat betänkandet (SOU 1989:27) Forsk­ning vid de mindre och medelstora högskolorna. Betänkandet har remiss­behandlats. Utredarens huvudförslag är all medel för såväl forskningsan­knytning som vissa allmänt forskningsstödjande ålgärder och forskningstid för högskolelektorer skall fördelas lill de mindre och medelstora högsko­loma av en särskild delegation, som inrättas vid forskningsrådsnämnden. Förslaget innebär all fakultetsnämndema inte längre skall ha ansvar för forskning och forskningsresurser för de mindre och medelstora högsko­loma. Utredaren föreslår också alt styrelsema vid de mindre och medelstora högskoloma skall svara för all Ireårsplaner utarbetas för forskningen vid högskoloma och då särskilt den forskning som utförs på eget programan­svar. Planerna skak också omfatta insatser föratt lärare vid dessa högskolor skall kunna fullfölja utbildning lik doktorsexamen. Utredaren föreslår vid­are att forskamtbildade lärare vid de mindre och medelstora högskoloma skall kunna välja vilket fakulletskokegium han eller hon vill ingå i.

Remissinstanserna

Remissinstanserna betonar värdet av den kartläggning och analys av forsk­ningen vid de mindre och medelstora högskolorna, som utredaren gjort. Flertalet remissinstanser tillstyrker dock inte utredningens huvudförslag.

I många yttranden betonas all ändamålen för de anslag, som utredaren vik samla till ett, är så artskilda atl medelsanvisningarna även fortsätt­ningsvis bör hållas isär. Utredarens förslag lill organisation för meddsför-deJningen tillstyrks av universiteten, forskningsrådsnämnden och några

Riksdagsledamoten Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

201

ytterligare remissinstanser. De mindre och medelstora högskoloma, universitets- och högskoleämbetet, Landsorganisationen i Sverige och Tjänstemännens Centralorganisation vill dock ha en lösning där forsk­ningsmedel kanaliseras direkt till de berörda högskolorna.

1 den mån förslaget om treårsplaner kommenteras i remissyttrandena framförs inga invändningar mot detta. Flertalet av dem som yttrar sig i fråga om lärarnas fakulletstillhörighel är beredda att tillstyrka utredarens förslag. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet och Sveriges Universitetslärarförbund är dock emot förslaget.

En fullständig remissammanställning finns tillgänglig i utbildningsde­partementet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

All verksamhet inom den svenska högskolan skak vara av hög och likvär­dig kvalitet. Detta är inte en så självklar princip, som det kanske kan förefalla. I andra länder accepterar man och planerar medvetet för univer­sitet och högskolor med olika standard och status. Gmndtanken bakom den svenska högskolan är all det inte skall vara någon skillnad om man har genomgått en viss utbildning i Östersund eller Umeå, i Karlskrona eller[REDACTED_EFTERNAMN]. Del vikliga är vad man har studerat. Motsvarande gäller också för forskningen. Samma höga vetenskapliga krav måste gälla inom hela hög­skoleorganisationen.

All högskoleutbildning skall vila på vetenskaplig gmnd. Del kräver all högskolans lärare kan hålla en levande kontakt med forskningen och på lämpligt sätt ägna sig ål egen forskning.

Inom högskolan tillämpas en enhetlig tjänsteorganisation. För tjänster­na vid de mindre och medelstora högskolorna gäller samma villkor som för dem vid universiteten. Så har t. ex. alla högskolelektorer, oavsett var de är ansläkda, i princip samma möjligheter all i mån av tillgång lill resurser bedriva forskning i tjänsten.

Ett problem i sammanhanget är dock att endast en mindre del av lärarna vid de mindre och medelstora högskolorna har genomgått forskamtbild­ning. Delta medför att de som kollektiv har svårt all hävda sig i konkur­rensen om l.ex. forskningsrådens anslag. De önskemål, som högskolan måste ha om atl få en lämplig stmktur på lärarkåren, har vid de mindre och medelstora högskoloma fått slå tikbaka för önskemålen att snabbt kunna tillgodose olika utbildningsbehov och också bidra lill all stimulera utvecklingen regionalt. Detta har inneburit alt lärarrekryteringen inte fått anstå tills forskarutbildade personer funnits all tillgå.

På sikt bör alla lärartjänster inom högskolan del konstnärliga områ­det undanlaget innehas av personer, som avlagt doktorsexamen. Dok­torsexamen bör således vara ell behörighetskrav för att erhålla lärartjänst inom högskolan. Även om åldersstmkturen inom högskolan är sådan alt stora pensionsavgångar och därmed förknippade nyrekryteringar väntas under de närmaste tio åren, kommer del ändå all ta mycket lång tid all förverkliga en sådan målsättning. Vid de mindre och medelstora högsko­loma, där andelen forskamtbildade lärare är särskilt låg, bör vissa insatser

202

kunna göras för att stödja lärare, som vill fullfölja utbildning till doktors­examen. Detta bör ses som en kvalificerad personalutvecklingsålgärd och behovet av medel för ändamålet måste vägas mot andra resursbehov vid den lokala fördelningen av tillgängliga medel.

Alla forskarutbildade lärare vid de mindre och medelstora högskoloma ingår på samma sätt som lärarna vid universiteten i fakulletskollegierna. Dagens organisation innebär att medel för forskning och forskamtbildning anvisas under fakulldsanslag, vilka är gemensamma för flera högskoleen­heter. 1 högskoleförordningen preciseras vilka universitet och högskolor, som hör ihop fakultetsvis. Innebörden av detta är bland annat alt lärarna vid de mindre och medelstora högskoloma kan ansöka om tid för egen forskning från de rörliga resurser, som fördelas av berörda fakulletsnämn­der. Övergångsvis har föreskrivits att vissa minimibelopp skall avsättas för forskningstid för lärarna vid dessa högskolor.

Erfarenheten visar att det även inom öppna och flexibla organisationer som universitet och högskolor tar lång tid att införa nya arbetssätt. Den nya högskole- och tjänsteorganisationen verkar dock nu vara på god väg all fungera tillfredsställande också ur perspektivet av forskningen vid de mindre och medelstora högskoloma. Arbetet inom fakukeler och institu­tioner läggs alltmer upp med beaktande av all också lärarna vid dessa högskolor skall integreras i verksamheten. Den principieka uppbyggnaden av dagens system är den bästa garantin för att forskningen vid de mindre och medelstora högskoloma kommer all byggas upp på samma villkor som den vid universiteten.

En fortsall utveckling av forskningen vid de mindre och medelstora högskoloma bör således ske inom ramen för nuvarande organisation. Såväl inom fakuketsorganen som på institutionsnivå måste nu ansträng­ningarna ökas för all lärama vid dessa högskolor skall integreras i forsk­ningsgemenskapen på lika villkor. Innebörden av detta skall vara atl lärarna vid de mindre och medelstora högskoloma på sikt skak medverka i forskning i samma utsträckning som lärare med motsvarande kompetens vid universiteten. Andelen forskning på eget programansvar måste öka vid de mindre och medelstora högskolorna. Lärare vid universitet bör kunna ha delar av sin tjänstgöring i form av medverkan i forskning vid en mindre högskola. Ett ökat antal studerande bör gå vidare till forskamtbildning efter gmndläggande studier vid de mindre och medelstora högskolorna. Ansvarel för forskamtbildningen måste även fortsättningsvis i sin helhet ligga på fakultetsorganen. De mindre och medelstora högskolorna bör dock kunna medverka i forskamtbildningen, l.ex. genom all lärare an­vänds som handledare. Samarbetet mellan ett universitet och en högskola kan, om så bedöms lämpligt, systematiseras och uttryckas i någon form av kontrakt mellan de berörda parterna. Detta har förordats av flera företrä­dare för högskolan.

Visst särskilt stöd bör ges lill denna utveckling. De mindre och medel­stora högskolorna anvisas för närvarande särskilda medel för viss forsk­ningsstödjande verksamhet. Dessa medel kan användas bland annal för kostnader för planering av projekt, utarbetande av ansökningar lill forsk­ningsråd, sektorsorgan etc samt seminarier i anslutning till projekt. Med-

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

203

len används också för en konlaktorganisation avseende högskolans kon­takter med såväl det omgivande samhället som universitet och högskolor med fast forskningsorganisation. Medlen kan även användas för stöd till lärares forskarutbildning. Medlen fördelas mellan de berörda högskolorna av universitets- och högskoleämbetet. Sammanlagt anvisas innevarande budgetår 11 634000 kr. för dessa ändamål.

1 det följande föreslås, under anslaget E 12. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, en kraftig ökning av resurserna för forsknings­stödjande ålgärder vid de mindre och medelstora högskolorna. Samman­lagt kommer dessa atl öka med 30 milj. kr. Del innebär att högskoloma vid slutet av treårsperioden kommer att disponera närmare 43 milj.kr. för forskningsstödjande åtgärder. Medlen bör anvisas direkt till de berörda högskolorna. Härigenom förbättras möjligheterna till långsiktig planering av insatsema. De lokala högskoleorganen skall disponera medlen med beaktande av det syfte för de forskningsstödjande åtgärderna, som angavs redan i 1987 års forskningsproposition, nämligen att stimulera lärarna vid de mindre enheterna att utnyttja sina möjligheter att ansöka om forsk­ningsstöd och projektanslag i konkurrens med varandra och med lärama vid de större enheterna. Universitets- och högskoleämbetet skall göra en utvärdering av de gjorda insatserna för att belysa dels hur anvisade medel använts, dels och framför allt vilka effekter åtgärderna haft på forskningens omfattning i stort vid de berörda högskolorna.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1.6 Vissa frågor rörande forskningssamverkan

Högskolans medverkan i stiftelser och andra särorganisationer

Samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället har framför allt under 1980-talel utvecklats mycket snabbt och delvis i nya former. Denna utveckling har allmänt sett varit värdefull och har lett lill breddade kontakter bl.a. mellan högskolan och näringslivet. Den har också innebu­rit en viktig stimulans för samhällsutvecklingen, även regionalt.

Högskolan kan samverka med samhället i övrigl på flera sätt. Högsko­lans reguljära organisation kan utnyttjas för uppdragsverksamhet på såväl utbildnings- som forskningsområdet. Samverkan kan också ske genom enskilda lärares bisysslor. På senare lid har samverkan i ökande utsträck­ning fått formen att högskolan deltar i olika typer av särorganisationer (stiftelser, aktiebolag m.m.).

Utredningens förslag

Regeringen tillkallade under våren 1988 en särskild utredare' med upp­drag all utreda vissa frågor rörande stiftelser som organisationsform för samverkan mellan högskola och näringsliv. Utredningsuppdraget redovi­sas i belänkandet (SOU 1989:50) Stiftelser för samverkan. Utredningen har som gmnd för sina överväganden kartlagt nu förekom-

' Justitierådet Fredrik Sterzel

204

mande stiftelser m.m. vid universitet och högskolor. Uppgifter om 86 särorganisationer har samlats in och analyserats. Av dessa har 69 ansetts vara sådana att de bör las med i utredningens arbete. Enligt direktiven har vidare särorganisationernas syften analyserats särskilt.

Utredningen drar tre slutsatser av inventeringen. För det första att antalet nytillkomna särorganisationer är stort 64 av de 69 organisatio­nerna har tillkommit sedan år 1981. För det andra all det endast i få fall är fråga om etl renodlat samarbete mekan högskola och näringsliv i direkt bemärkelse i betydelsen företag och liknande. 1 58 fall av 69 är kommu­ner, landsting, länsstyrelser, utvecklingsfonder, andra statliga myndigheter etc. med, dvs. det finns en prägel av samverkan högskola/samhälle snarare än av samverkan högskola/näringsliv. För det tredje atl jämnt hälften av särorganisalionerna har lillkommil på "nya" högskoleorter och hälften på de "gamla" högskoleorterna, vilket visar det starka regionala inslaget i verksamheten.

Bildande av särorganisationer på högskolans område har enligt utred­ningen inte alltid föregåtts av några mer djupgående analyser. Diskussio­nen kring behovet av nya särorganisationer har på etl olyckligt sätl ten­derat atl bli en diskussion för eller emot samverkan mellan högskola och näringsliv. Förklaringen lill detta är atl deltagande i särorganisationer i sig ses som ett medel atl förslärka och underlätta denna samverkan.

Man kan således enligt utredningen se de många stiftelsebildningarna på högskoleområdet under 1980-lalet delvis som en slags modevåg. Det gällde hell enkelt atl i ell dynamiskt utvecklingsskede hitta ett praktiskt instm­ment för denna samverkan, och då låg stiftelseformen nära tik hands. Utredningen anser att man bör kunna acceptera denna utveckling under etl övergångsskede, som allmänt sett kan karakteriseras som en genom­brottstid för en ny syn på samverkan mellan högskola och näringsliv. Om man emellertid låter utvecklingen fortsätta fritt kan det enligt utredningen leda lill en olycklig splittring av ansvar och resurser.

Utredaren anser därför alt en större restriktivitet vid inrättande av särorganisationer bör iakttas i framtiden. Denna restriktivitet bör enligt utredningens uppfattning åstadkommas på andra vägar än genom författ-ningsföreskrifter och tikslåndskrav. Vad som i första hand krävs är att man från universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) och högskoleled­ningarnas sida genom informaiion och påverkan stimulerar samverkan med näringslivet etc. inom högskolans reguljära organisation.

En allmän översyn av det nuvarande beståndet av särorganisationer föreslås vidare komma lill stånd, bl.a. för alt åtgärda vissa brister i juridiska avseenden. Härutöver föreslås att högskolorna bör lämna redo­visning för särorganisalionerna i sina årliga verksamhetsberättelser.

Utredaren anser att högskolestyrelserna skall kunna besluta om medver­kan i särorganisationer. Anslagsmedel skall dock inte kunna få användas för deltagande i sådana organisationer ulan alt riksdagen gett sitt medgi­vande.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

205

Remissinstanserna

Utredriingsförslagd har remissbehandlats. En sammanfattning av remiss­yttrandena finns tillgänglig i utbildningsdepartementet.

Universitet och högskolor har i stort ställt sig bakom de förslag som framförts. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker den ökade restrik­tivitet som föreslås gälla vid bildande av särorganisationer. Riksrevi­sionsverkel (RRV) och statskontoret har hämtöver preciserat vissa krav som i framtiden bör gälla för stiftelser inom högskoleområdet. Sveriges Universitetslärarförbund (SULF) avvisar hell utredningsförslaget. För­bundels gmndläggande uppfattning är all all reguljär verksamhet inom högskolan skall bedrivas inom högskolans normala "produktionsenheter", som är institutioner och andra arbetsenheter. Förbundet avvisar således atl t. ex. uppdragsutbildning bör kunna förläggas lill en särorganisation. Förbundet hävdar vidare all regeringen bör godkänna inrättandet av stif­telser där högskolan ingår som huvudman. Sveriges Förenade Studentkå­rers (SFS) erfarenheter av uppdragsutbildningen är all där denna bedrivs inom ramen för högskoleorganisationen har studenterna goda möjligheter lill insyn och påverkan. Däremoi anser SFS att där särorganisationer bildals för detta ändamål har verksamheten i större grad urartat. SFS anser all UHÄ:s utredning om uppdragsutbildningen måste avvaktas innan be­slut kan fallas i denna fråga.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Pågående översyner av stiftelser

Sverige saknar, lill skillnad från våra grannländer, en allmän lagstiftning om stiftelser. Etl stort utredningsarbete i början av seklet mynnade ul i slutsatsen att lagregler endast borde ges rörande viss statlig kontroll av allmännyttiga stiftelser. Bestämmelser om detta finns i lagen (1929:116) om liksyn över stiftelser (tillsynslagen). Under åren 1975-1983 arbetade slifldseutredningen (Dir. Ju 1975:01) med ett förslag lill ny stiftelselag. Härefter fortsatte detta arbete i justitiedepartementet som i slutet av år 1987 lade fram ell lagförslag (Ds Ju 1987:14). Detta fick ett blandat mottagande av remissinstanserna. Målet är all en lagrådsremiss skall läg­gas fram våren 1990.

Riksrevisionsverket har under januari 1990 fått regeringens uppdrag all göra en allmän översyn av statlig verksamhet i stiftelser. En viktig utgångs­punkt för översynen är all stiftelseformen bör användas endast där del inte finns någon annan associationsform all tillgå. I fråga om sådana stiftelser där en statlig myndighet är stiftare bör översynen även syfta till atl övervä­ga alternativa former lill en stiftelse. RRV har även i uppdrag all överväga fömtsättningarna för all formalisera vissa frågor om användning och bildande av statliga stiftelser, t.ex gmnder för bildande, revision, m.m. RRV bör vidare överväga och lämna förslag om hur föreskrifter för stiftel­ser och avtal mellan staten och andra eventuella medstiftare bör kunna utformas för all statsmakterna skall kunna styra och få insyn i verksamhe­ten på ett tillfredsställande sätl.

206

Regeringens överväganden

Högskolestyrelserna har det samlade ansvaret för den verksamhet som bedrivs inom högskolan. Detta innebär alt styrelserna måste ha överblick över hela utbildnings- och forskningsverksamheten samt möjligheter att besluta om verksamheten inom hela högskolans ansvarsområde. Om uni­versitet och högskolor i ökande omfattning engageras i särorganisationer blir det svårare för styrelserna all utöva sitt ansvar på etl tillfredsställande säll.

Högskolan har goda möjligheter all med nuvarande regler och organisa­tion bedriva forskning och utbildning för näringslivet och andra delar av samhället.

Högskolelärare kan vid sidan av sin tjänst åta sig uppdrag i olika former t.ex i form av s.k bisyssla. Lärare inom högskolan får utöva sådana bisysslor inom forskning och utvecklingsarbete som innebär all de ut­nyttjar sina speciella ämneskunskaper. Högskolelärarna skall informera resp. högskoleledning om ämnesanknulna bisysslor av nämnvärd omfatt­ning och varaktighet.

Högskolans olika institutioner och arbetsenheter bedriver regelmässigt uppdragsverksamhet för myndigheter, näringsliv etc. varvid relationerna mellan högskolan och uppdragsgivaren regleras genom särskilda avtal.

Regeringen är positiv lill de ökande kontakterna mellan högskola och näringsliv, vilket också redovisats i tidigare forskningspropositioner. Gmndinslällningen är att kontakterna i första hand bör ske genom den reguljära högskoleorganisationen och inte i särorganisationer, såsom stiftel­ser. Universitet och högskolor bör fortsättningsvis inte få ingå i stiftelser ulan regeringens medgivande i varje enskilt fall. Regeringen avser all ändra högskoleförordningen i enlighet med detta.

RRV utreder som tidigare redovisats statlig verksamhet i stiftelser. Uppdraget skall avrapporteras senast den 31 augusti 1990. Frågan om högskolans fortsalla medverkan i redan befintliga stiftelser kommer atl behandlas efter del att RRV har redovisat uppdraget.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Kostnaderna för externt finansierad verksamhet inom högskolan

Redan i slutet av 1960-lalet föreskrevs all universitet och högskolor skulle tillämpa principen om full kostnadstäckning för externt finansierad verk­samhet. Nuvarande beslämmelser återfinns i förordningen om externt finansierad verksamhet vid högskoleenheterna inom utbildningsdeparte­mentets verksamhelområde (UHÄ-FS 1982:113). Till förordningen har UHÄ utfärdat tillämpningsföreskrifter.

Av olika skäl har huvudprincipen dock inte tillämpats i praktiken, framför allt inte med avseende på verksamhet, som betalas av andra statliga myndigheter. Det har lett lill alt högskolans egna anslag framför allt lill forskning och forskamtbildning men i viss mån också till grundläg­gande utbildning fått finansiera kostnader, som avsett extemfinansierad verksamhet. Högskolan har härigenom subventionerat främst olika forsk­ningsfinansiärer. Även viss uppdragsutbildning kan ha bedrivits ulan alt högskolan tagit betalt för alla kostnader.

207

1 enlighet med vad som angetts i 1987 års forskningsproposition samt i 1988 års proposition om formerna för högskolepolitiken, och tillstyrkts av riksdagen, skall principen om full kostnadsläckning tillämpas fullt ul fr.o.m. budgetåret 1990/91.

UHÄ har lill regeringen överlämnat en skrivelse, där ämbetet förordar att högskolan använder sig av etl system med lokall fastställda limlaxor för att ta ut full kostnadstäckning av externa finansiärer.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Det är etl livsvillkor för gmndforskning och forskamtbildning atl den externt finansierade verksamheten inom högskolan faktiskt bär aka de kost­nader som den föranleder. Den externt finansierade verksamheten har nu en sådan omfattning att en stor del av kostnadema för högskolans basorgani­sation föranleds av denna. Omfattningen av den externt finansierade verk­samheten innebär således all kostnaderna för denna inte är att betrakta som marginalkostnader. De exlema finansiärerna måste bära sin andel av de samlade kostnaderna inom högskolan.

Regeringen bör, som hillills, genom förordning föreskriva atl full kost­nadstäckning skall las ut för exlemt finansierad verksamhet inom högsko­lan.

Att centralt ange storieken av erforderliga koslnadsultag är rimligt en­dast så länge dessa avser vissa begränsade funktioner, vilka kan antas vara av ungefär samma storleksordning vid alla universitet och högskolor. En sådan ordning är dock knappast rimlig, när extemfinansiärerna skall läcka alla kostnader, som är förknippade med deras samverkan med högskolan. Högskoloma har full frihet alt själva besluta om den intema budgeten. Kostnadsstmkturen och storleken av olika kostnader kan därför variera mdlan olika universitet och högskolor.

UHÄ är tillsynsmyndighet för högskolan. 1 denna uppgift ligger att ansvara för all principen om full kostnadstäckning tikämpas konsekvent inom högskolan. UHÄ måste bland annat bevaka att alla universitet och högskolor använder rättvisande och tillräckligt enhetliga metoder för kost­nadsberäkning av den exlema verksamheten. Inget universitet och ingen högskola skall kunna konkurrera kostnadsmässigt genom atl underlåta atl ta betalt för en eller flera typer av kostnader.

De extemfinansierade uppdragen och projekten Inom högskolan är of­tast av den karaktären alt kostnadema bör beräknas utifrån en budget direkt för uppdraget eller projektet i fråga. Del är denna leknik som redan tidigare angetts som den normala. Här erinras om vad föredragande stats­rådet anförde i 1982 års forskningsproposition:

"Med utgångspunkt häri bör enligt min mening tills vidare tilläm­pas följande princip vid projekt som hell eller delvis finansieras med externa medel. Samtliga direkta kostnader för bl.a. löner, materiel, resor, lokaler samt samtliga indirekta kostnader vid förvaltning, serviceinrätt­ningar, institutioner, inkl. kostnader för vikariat vid sjuk- och barnledig­het, arbetsgivaransvar m. m., skall beräknas för varje projekt, varvid lämp­liga schabloner bör användas främst vad gäller lokalkostnader och s.k.

208

indirekta kostnader. ... Medel för sådana indirekta kostnader som inte belastar institutionen tillförs till den del de avser den externt finansierade verksamheten, högskoleenheten centralt för fördelning på verksamhet vid förvaltning och serviceinrättningar eller för avsättning för beräknade kost­nader för vikariat vid sjuk- och barnledighet, arbetsgivaransvar m. m." (Prop. 1981/82:106 s. 85).

Som UHÄ förordat bör dock högskoleenheterna, när så är lämpligt, kunna beräkna ersättningen enligt ett system med lokall fastställda limtax­or.

Givetvis innebär den fulla kostnadstäckningen inte alt några kostnader (t. ex. för förvaltning) inom högskolan ökar. Vad som ändras är fördelning­en av kostnadsansvaret mellan olika finansiärer inom och ulom högsko­lan. Högskolans generella, av UHÄ angivna, påslag på den externa verk­samheten avser i dag endast vissa kostnader på central nivå inom högsko­leenheten. Del har då varit naturligt all högskoleförvaltningarna dispone­rat dessa inkomster. Ell system med full kostnadstäckning innebär att kompensation också skall ges för alla de kostnader, som uppkommer på t. ex. institutions- och fakultetsnivå. De tillkommande intäkter, som den konsekventa kostnadstäckningen leder till, skall tillföras de enheter inom högskolan, där kostnaderna uppstår. Härigenom kommer resurser alt fri­göras för åtgärder, som fakultets- och instilutionsorgan bedömer angeläg­na.

Forskningsråden har övergångsvis varit undantagna från kravet på full kostnadsläckning. De skall enligt regeringens förordning intill utgången av budgetåret 1989/90 endast betala ett förvallningspålägg om tre procent.

Forskningsrådsfinansieringen är en form för att genom vetenskaplig kvalitetsprövning fördela medel för gmndforskningen, som utförs inom högskolan. Forskningsrådens projektanslag lill forskare inom högskolan kan därför inte betraktas som betalning för beställda uppdrag. Del norma­la och avsedda är också alt vissa resurser, som betalas med fakultets-anslag, används i de forskningsprojekt, som stöds av råden. Del gäller t. ex. professorers och andra forskares löner. Att samfinansiering mellan universitet/högskola och forskningsråd är naturlig och avsedd påpekades också, när dessa frågor behandlades i 1982 års forskningsproposition. Där anfördes "Givelvis bör högskolan (när del gäller samfinansiering med forskningsråd) beakta all viss del av högskolans basresurser bör stå till förfogande för projekt som stöds av dessa organ. Detta bör lämpligen ske genom att högskolan vid sådan samfinansiering anser sig kunna ekono­miskt svara för en något större del av projektet än som eljest skulle vara motiverat." (Prop. 1981/82:106 S.85)

Del förhållandel att rådsslödda projekt vanligen i olika former har och skall kunna ha högskolan som medfinansiär bör dock inte innebära att forskningsråden inte står för kostnader, inklusive "overheadkostnader", som är förknippade med den del av projektet som faktiskt finansieras med rådsanslag. Principen om full kostnadstäckning bör således i så måtto tilläm­pas också med avseende på forskningsråden.

1 det nya anslags- och budgetsystem som nu successivt införs för den statliga verksamheten skall lokalkostnader i princip behandlas på samma

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

209

14   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

sätl som övriga kostnader för en verksamhet. Detta innebär att de statliga lokalbrukama får ell ökat kostnadsansvar för sin lokalförsörjning. Hur kostnadema för befintliga lokaler skall fördelas mellan olika statliga finan­siärer i del nya anslagssyslemet är en fråga som får behandlas inför näst­kommande planeringsperiod.

Redan nu måste dock utökade lokalkostnader täckas med medel, som annars skulle kunna användas för driften av verksamheten.

En betydande del av högskolans verksamhet är exlemt finansierad. Det är inte rimligt atl de externa finansiärerna inte medverkar lill alt lösa de lokalproblem, som finns på många håll i högskolan. Endast för uppdrag från andra än statliga beställare las i dag generellt ul kompensation för uppdragels del i högskolans lokalkostnader. Andra statliga myndigheter än forskningsråden skall svara för lokalkostnaderna i de fall det för verksam­heten erfordras särskilda lokaltillskott.

Liksom hittills skall högskolan av icke-slatliga beställare alllid erhålla kompensation för ell uppdrags lokalkostnader. I de fall verksamheten kräver lokaler utöver dem som nu disponeras av högskolan, skall fortsätt­ningsvis kompensation för lokalkostnader tas ul av samtliga finansiärer, således också av externa statliga finansiärer. Universitet och högskolor får i dessa fall disponera de erhållna medlen för lokalkoslnadsändamål utöver dem som finansieras via lokalkoslnadsanslagd.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1.7 Vissa forskningsetiska frågor

Regeringen tillkallade i febmari 1988 en särskild utredare för att granska vissa forskningsetiska frågor. Uppdraget avsåg rättsliga och andra fömt­sättningar för forskning som bygger på uppgifter om enskilda individer samt organisationen för forskningsetisk prövning. Som särskild utredare utsågs professor Pär Erik Back. Sedan denne avlidit i november samma år utsåg regeringen förre universitetskanslern Carl-Gustaf[REDACTED_EFTERNAMN] till ny utredare.

Utredaren har avgivit betänkandet Forskningsetisk prövning. Organisa­tion, informaiion och utbildning. (SOU 1989:74).

Utredningens förslag

Utredarens förslag har som utgångspunkt all huvudansvaret för etisk granskning av forskningsprojekt bör ligga på forskarsamhället. Mot den bakgmnden föreslår han kraftigt ökade insatser för utbildning och infor­mation saml en utvidgad och reglerad organisation för forskningsetisk granskning. Den föreslagna utbyggnaden innebär bl.a. all all forskning utförd inom högskolan som bygger på uppgifter om enskilda individer skulle undergå forskningsetisk prövning. Dessa ålgärder skulle, menar utredaren, möjliggöra en förändring av datainspektionens (Dl) arbetsupp­gifter ifråga om forskningsregister. Perspektivet skulle kunna förskjutas från nuvarande tyngdpunkt på tillståndsgivning till ökade insatser för inspektion, utbildning och information. Utredaren har i enlighet med sina direktiv granskal den gällande rättsli-

210

ga regleringen. Som en följd av utredningens förslag anmäler han behov av vissa ändringar i datalagen (1973:289), sekretesslagen (1980:100) och, om annan lösning ej är möjlig, eventuellt tryckfrihetsförordningen. Han ger vidare förslag lill förändringar av högskoleförordningen (1977:263), för­ordningen (1988:1198) med instmktion för forskningsråden inom utbild­ningsdepartementets verksamhetsområde samt förordningen (1988:1201) med instmktion för forskningsrådsnämnden.

Utredaren diskuterar tre olika modeller för en forskningsetisk gransk­ningsorganisation, samtliga uppbyggda så att skilda uppgifter fördelas på tre nivåer: inslitulionema, fakulteterna och en instans på det nationella planet. Ansvaret för alt granskning av berörda forskningsprojekt kommer till stånd läggs i alla modekema på instilulionsslyrelserna. Den modek utredaren förordar innebär därutöver följande.

De nuvarande, på frivillig basis uppbyggda, medicinska forskningsetiska kommittéerna regleras i högskoleförordningen och ges en något ändrad sammansättning med bl. a. ökad lekmannarepresenlalion.

För icke-medicinsk forskning föreslås en treårig försöksperiod under vilken universileteleri kan bygga upp forskningsetiska nämnder av samma slag och med likartad sammansättning som de medicinska.

Medicinska forskningsrådels (MFR) arbetsgrupp för samordning av de forskningseliska kommittéerna, humanistisk-samhäksvelenskapliga forsk­ningsrådets (HSFR) forskningsetiska kommitté samt delegationen för soci­al forsknings (DSF) forskningseliska kommitté bör ha policyskapande och samordnande uppgifter. Under försöksperioden har HSFR:s och DSF:s etiska kommittéer granskningsuppgifler för forskning utanför del medi­cinska området. Forskningsrådsnämnden (FRN), som har forskningsinfor­mation som övergripande och särskild uppgift, föreslås få uppgiften att informera om forskningsetik inskriven i sin instmktion.

De forskningsetiska kommittéerna föreslås även fortsättningsvis vara rådgivande. Utredaren framhåller dock all det i praktiken inte kommer att vara möjligt alt bedriva forskning som strider mol kommittéernas rekom­mendationer.

Utredningen har också presenterat underlagssludien Etisk granskning av medicinsk forskning. De forskningseliska kommittéernas verksamhet. (SOU 1989:75), vilken behandlar de medicinska forskningseliska kommit­téernas uppbyggnad, organisation och arbete. Del finns sex regionala forskningseliska kommittéer och fyra lokala kommittéer samt på central nivå medicinska forsKningsrådels arbetsgmpp för samordning av de forsk­ningseliska kommittéernas verksamhet. Inom ramen för denna organisa­tion, som i sina huvuddrag existerat sedan början av 1970-lalel, granskas medicinska forskningsprojekt som involverar människor. Hit räknas även läkemeddsprövningar. Arbetet i de forskningsetiska kommiltéema har kontinueriigt vuxit i takt med all forskningen ökat. Av underlagsstudien framgår atl kommittéerna haft vissa problem men i huvudsak fungerar väl.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

211

Remissinstanserna

Utredningens belänkanden har varit föremål för remissbehandling. En fukständig remissammanställning finns all tillgå i utbildningsdeparte­mentet. Remissinstanserna är huvudsakligen positiva lill förslagen om utbildning, information och granskningsorganisation. När del gäller de föreslagna förändringarna i den rättsliga regleringen finns det ett starkt stöd från den övervägande delen av forskarsamhället. Däremot motsätter sig t. ex. datainspektionen (Dl) och Riksdagens ombudsmän (JO) dessa för­ändringar i datalagen. När del gäller frågor i anslutning till offentlighetsprin­cipen och de anmälda eventuella behoven av förändring av tryckfrihetsför­ordningen, delar flertalet remissinstanser uppfattningen att material i ett forskningsprojekt inte skall vara tillgängligt innan projektet avslutals. Flera, l.ex. universitetets- och högskoleämbetet (UHÄ), Dl och JO ställer sig i likhet med utredaren tveksamma eller negativa till del riktiga i all göra ändringar i tryckfrihetsförordningen.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Regeringens gmndinställning är, som framhållits i del föregående , atl de rättsliga och andra regler, som gäller för samhällelig verksamhet i övrigt, också skall gälla för forskningen. De eliska bedömningar av skilda slag, som måste göras utöver den formella regleringen, måste här liksom i samhället i övrigl göras av dem som på skilda sätt är involverade i verksamheten. Övervägandena kan avse såväl stora som små frågor och bedömningama kan vara mer eller mindre självklara eller mycket svåra. Ansvarel för dessa bedömningar bör inte skiljas från ansvarel i övrigl för verksamheten.

1 enlighet med sina direktiv har den forskningsetiska utredningen arbe­tat endast med sådana etiska frågor som kan uppkomma i anslutning lill själva forskningsarbetet. Närmare bestämt gäller förslagen de problem, som hör samman med forskning som har mänskliga individer som forsk­ningsobjekt.

Den övervägande delen av all forskning som har människor som forsk­ningsobjekt är medicinskt inriktad. Det är också inom medicinsk forsk­ning som behoven av etisk rådgivning och granskning av uppläggning, syfte och metoder först gav sig till känna och konkretiserades i form av utarbetande av forskningsetiska regler och likskapande av forskningseti­ska kommittéer.

Inom såväl viss medicinsk som samhällsvetenskaplig forskning måste stundom myckel stora mängder dala om större eller mindre grupper av individer insamlas och bearbetas. För alt resultat skall kunna uppnås måste uppgifter ibland insamlas som spänner över längre tidsperioder. Denna s. k. longitudinella ansats är ofta avgörande för möjligheterna att förstå och förklara orsakerna till olika problem. Den kan t. ex. vara nöd­vändig för att kartlägga sambanden mellan miljö och hälsa.

De dataregister, som upprättas för forskning av detta slag, måste ha tillstånd av datainspektionen. Utredaren har föreslagit alt vissa forsk­ningsregister i stället skall kunna prövas av forskningsetiska kommittéer inom högskolan.

212

Regeringen anser att datalagen bör gälla generellt. Också upprättandet, utnyttjandet och skötseln av register för forskningsändamål bör prövas i den ordning som gäller för dataregister, vilka utnyttjas för andra ändamål.

Genom att datainspektionen som en fristående myndighet granskar forskningsprojekten med utgångspunkt i datalagen och därvid lägger inte­gritetsaspekter på verksamheten, finns insyn från etl från forskarvärlden frislående organ och en garanti för att den individuella integriteten skyd­das.

Datainspektionen har nyligen beslutat om nya föreskrifter om förenklat ansökningsförfarande för tillstånd att föra personregister som avser stati­stik i forskningssyfte och som bygger på s. k. informerat samtycke (DIFS 1990:1).

Dalalagen tillkom år 1973 och framstår nu flera avseenden som bristfällig och föråldrad. Den nyligen liksalla utredningen om översyn av dalalagen (Ju 1989:02, dir. 1989:26) avser att ta upp datalagens förhållande till forskning, statistik och massmedier under år 1990. Utredningen kommer att ha tillgång till forskningskompetens. Forskningseliska utredningens förslag jämte remissinstansernas synpunkter bör därför överlämnas till datalagsutredningen. Förslaget kommer därigenom atl bedömas i samband med mera allmänna överväganden om dalalagens utformning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Granskningsorganisalionen

Forskningsetiska utredningen har föreslagit all vissa organisatoriska for­mer för etiska bedömningar inom forskningsområdet skulle regleras i författning. Utredaren framhåller dock alt diska frågor i hög grad måste behandlas inom den reguljära organisationen, av de enskilda forskarna, av arbetsledning och styrelser inom inslitulionema etc. De etiska kommittéer som utredaren förordar skulle endast ha rådgivande uppgifter.

Huvudprincipen är atl regering och riksdag ger föreskrifter i fråga om de organ, som har att fatta beslut för olika delar av den statliga verksamheten. Utformningen av olika typer av rådgivande och beredande organ ankom­mer däremot på de berörda myndigheterna.

Som utredningen redovisat, finns i dag etl antal organ som arbetar med rådgivande bedömning av forskningsprojekt från etisk synpunkt. Inom den medicinska forskningen har det sålunda på forskarnas initiativ byggts upp en granskningsorganisation, som väl läcker den medicinska forskning som i dag bedrivs. Fömtom systemet med regionala forskningseliska kom-millér knutna till de medicinska fakulteterna finns på central nivå medi­cinska forskningsrådets arbetsgmpp för samordning av kommitléemas verksamhet. För etisk prövning av annan forskning finns humanistisk-samhällsvdenskapliga forskningsrådels (HSFR) kommitté för forsknings­etiska frågor, som dels granskar de projekt för vilka forskningsmedel söks från rådet och dels projekt som remitteras från andra forskningsfinansi­ärer, t. ex. forskningsrådsnämnden och Riksbankens jubileumsfond. De­legationen för social forskning (DSF) har också inrättat en kommitté för forskningseliska frågor för granskning av projektansökningar ställda lill delegationen.

213

Detta betyder all den medicinska forskning saml annan forskning som     Prop. 1989/90:90 får medel från någon av de större forskningsfinansiärerena och involverar    Avsnitt 17 någon form av försök med människor ges en bedömning. I denna vägs och     Utbildningsdep. värderas kunskapsvinstema, eventuella risker för de människor som är involverade prövas och de forskningsmetoder projektet använder granskas och korrigeras. Informationsaspekterna är en viktig del i granskningspro­cessen. De människor som medverkar i ell forskningsprojekt har rätt atl få en riklig information om vad detta innebär. De forskningsetiska kommit­téerna kontrollerar all de förpliktelser som finns här efterlevs.

Antalet projekt som granskas av de medicinska forskningseliska kom­miltéema har ökat allt eftersom forskningen volymmässigt bUvit större. Vid övriga fakulteter är det antal forskningsprojekt som kan tänkas vara i behov av etisk granskning av motsvarande slag inte lika stort. Situationen är dock mycket olika från forskningsområde lill forskningsområde. Inom särskilt samhällsvetenskaplig och belendevetenskaplig forskning är det vanligt all forskningen utgår från människor och mänskliga förhållanden. Sådan forskning bör självfallet också bli föremål för etisk granskning.

Under den lid som frågan utretts, och inte minsl tack vare del utred­ningsarbete som ulförts, har inte bara granskningsmeloder och regelverk lyfts fram och skärskådats. Hithörande frågor har fåll en teoretisk behand­ling och medvetenheten om problemen har förstärkts. Som utredningen visar finns det numera god erfarenhet av forskningsetisk prövning. Re­missyttrandena visar också atl det inom forskarsamhället finns en stor medvetenhet om forskningseliska problem och del ansvar dessa för med sig. Del finns också en klar beredskap all fortsätta utvecklingen av gransk­ningsförfarandet.

Det måste för hela högskolan finnas genomtänkta former för behandling av etiska frågor i forskningsarbetet. Detta är nödvändigt såväl för den allmänna belysningen av de frågor som aktualiseras i forskningsarbetet som för medborgarnas förtroende för forskningen. Som regeringen fram­hållit i det föregående ankommer del på berörda myndigheter alt besluta om utformningen av rådgivande och beredande organ för forskningsetiska frågor. De förslag som utredaren lagt fram ger ett värdefullt underlag för den fortsatta utbyggnaden av en forskningsetisk granskningsorganisation.

Utbildning och injbrmation i forskningsetiska frågor

Stor vikt måste också fästas vid utbildning i eliska frågor på olika nivåer saml vid ökad informaiion såväl till forskama som lill allmänheten. Forsk­ningsetik bör ingå som en så naturiig beståndsdel i all vetenskaplig utbild­ning att särskilda föreskrifter därom inte behöver ges i högskoleförord­ningen.

All informera om forskning och forskningsresultat hör lill högskolans

och forskningsrådens skyldigheter. Denna uppgift finns inskriven såväl i

högskolelagen som i instmklionema för forskningsråden och för forsk­

ningsrådsnämnden. Information om forskningsetiska frågor i alla dess

aspekter är här ett naturligt och centralt inslag. Inte heller här bör, enligt

regeringens mening, någon särreglering göras i fråga om forskningseliska

214

frågor. Ett särskik omnämnande av forskningsetiska frågor i vissa fall     Prop. 1989/90:90

skulle kunna uppfattas som att dessa inte normalt skall uppmärksammas     Avsnitt 17

ulan endast när så uttryckligen anges.

Utbildningsdep.

Vissa frågor om ofienllighet och sekretess

1 enlighet men sina direktiv aktualiserar den forskningsetiska utredningen också frågan om ofTentlighet för material som används i forskning. I många fall är forskamas möjligheter alt få tillgång lill material beroende av all sekretess kan erbjudas.

Universitet och högskolor är statliga myndigheter. De regler om offent­lighet och sekretess som gäller för statlig verksamhet gäller i princip också för högskolan. Huvudregeln är all handlingar som har upprättals inom myndigheten eller inkommit dit utgör allmänna handlingar. Som sådana är de offentliga ulom i de fall då särskilda beslämmelser om sekretess gäller.

Frågan om när en handling skall anses upprättad och därmed offentlig diskuteras av utredaren. Han hävdar all forskningsprojekt bör kunna jämställas med ärendehandläggning och all därmed handlingar som las fram under ett forskningsprojekt bör anses som upprättade först när pro­jektet slutförts.

Forskningsprojekt och arbetet inom dessa kan vara av högst skiftande karaktär, vilket givelvis kan vara av betydelse för hur reglerna om offent­lighet skall tillämpas i de enskilda fallen. Innebörden av gäkande regier i de enskilda fallen kan inte slås fast av riksdag eller regering utan är en sak som ytterst ankommer på domstolama. Del kan dock finnas anledning all påpeka att allt material i ett forskningsprojekt inte med nödvändighet någonsin får karaktär av allmän handling. Särskilt kan utkast och anteck­ningar falla utanför detta handlingsbegrepp.

Oavsett när en handling kan anses bli allmän uppkommer ibland frågan om sekretess. Regeringen har givit vissa särskilda föreskrifter om sekretess för uppgifter som används i forskningen. Sålunda har regeringen, med stöd av bemyndigande i 9 kap. 4 § sekretesslagen, i 3 § sekretessförordningen (1980:657) föreskrivit sekretess i ett antal fall som gäller av myndigheter utförda undersökningar. Under punkt 2 i 3 § sekretessförordningen anges all sekretess gäller i miljömedicinska, socialmedicinska, psykiatriska eker andra medicinska studier som utförs av sjukvårdsinrättningar, utbild­ningsanstaller och forskningsinrättningar. Under punkt 5 i samma para­graf föreskrivs sekretess i sociologiska, psykologiska, pedagogiska eller andra beteendevelenskapliga eller samhällsvetenskapliga studier som ut­förs av utbildningsanstaller och forskningsinrättningar. 1 båda fallen be­gränsas sekretessen till uppgifter om enskildas personliga förhåkanden.

Nuvarande regelsystem innebär att det i undersökningar som rymmer enkätsvar med uppgifter av känslig privat natur ges möjlighet lill sekretess-beläggning både av inkomna handlingar och av sådana handlingar som kan hävdas vara upprättade under forskningsarbetet.

Utredningen föreslår att sekrelessliden för uppgifter om enskildas per­sonliga och ekonomiska förhållanden i undersökningar av forskningska-

215

raktär utsträcks från sjuttio lill etthundra år. Frågan om sekretesslidens längd bör inte bedömas separat för uppgifter som hör lill forskningspro­jekt. Något förslag om förlängning av sekretesstiden läggs därför nu inte fram.

Remissyttrandena över den forskningsetiska utredningen visar att stor osäkerhet råder om hur nuvarande regelsystem med avseende på ofTentlig­het och sekretess skall tolkas och tillämpas i forskningsprojekt. Det kan därför vara lämpligt atl UHÄ undersöker möjligheterna all få fram infor­mation lill forskare och andra berörda om de befintliga reglerna och den tolkning av dem som finns.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1.8 Forskningsråden

Forskningsrådens främsta uppgift är all främja och stödja vetenskapligt betyddsefuk forskning. Forskningsråden skall verka för att informaiion om forskning och forskningsresultat sprids. Råden skall samverka med andra myndigheter och organ inom forskningens område.

Inom utbildningsdepartementets område finns tre forskningsråd: huma-nislisk-samhäksvetenskapliga forskningsrådet, medicinska forskningsrå­det och naturvetenskapliga forskningsrådet. Hämtöver finns forsknings­rådsnämnden som har lill huvuduppgift att ta initiativ till och stödja forskning främst inom områden som är angelägna från samhällets syn­punkt. Till rådsorganisationen kan vidare hänföras statens delegation för rymdverksamhet.

Forskningsrådens verksamhet har strategisk betydelse i den svenska forskningsorganisationen. Deras beslut har stort inflytande även när del gäller den övriga forskningsverksamhetens inriktning. De vetenskapliga kvalitetsbedömningar i prioriteringskommittéer eller motsvarande som föregår rådens beslut om beviljande av anslag garanterar alt hög kvalitet upprätthålls inom svensk forskning.

Rådsanslagens andel av de medel som slår lill förfogande för forskning på egel programansvar varierar något mellan de olika forskningsområde­na. Lägst är andelen inom humaniora och samhällsvetenskap, högst inom del naturvetenskapliga området.

Rådens ställning i den svenska forskningsorganisationen bör stärkas. Rådens insatser är avgörande för att bibehålla och ytterligare förbättra den höga kvaliteten på svensk forskning. Regeringen föreslår mol denna bak­gmnd en ökning med 40,7 milj.kr. budgetåret 1990/91, 25,3 milj.kr. budgetåret 1991/92 och 14 milj.kr. budgetåret 1992/93, sammanlagt 80 milj. kr. till råden den kommande treårsperioden.

Hämtöver föreslås medel anvisade till råden som led i de särskilda förstärkningar som görs inom vissa forskningsområden.

Fr.o.m. budgetåret 1990/91 skall högskolan på sätl som redovisats tidi­gare i denna proposition tillämpa principen om full kostnadstäckning också gentemot forskningsråden. Förändringarna för forskningsrådens del med anledning härav skall ses i perspektiv av vad som redan gäller för forskningsrådens verksamhet. Forskningsråden anvisar i dag inom sina projektanslag betydande summor för "kringkostnader" av skilda slag ul-

216

över det föreskrivna förvaltningskostnadspålägget. Som tidigare redovi­sats skall högskolan beakta atl viss del av högskolans basresurser bör stå lik förfogande för projekt som stöds av forskningsråden och forskningsråds­nämnden. Detta bör lämpligen ske genom all högskolan vid samfinan­siering med forskningsråden kan ekonomiskt svara för en något större del av projekten än som annars skulle vara motiverat.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1.9 Vetenskaplig utrustning

Utmstning för forskningsändamål finansieras för närvarande över stats­budgeten bl. a. inom ramen för högskolans fakulldsanslag och via anslagen till forskningsråden (motsv). Hämtöver fördelar forskningsrådsnämnden (FRN) särskilda medel för inköp av dyrbar vetenskaplig utmstning. Forsk­ningsulmslning har vidare finansierats inom ramen för de regionalpolilis­ka satsningarna.

Bidrag från vissa affärsbanker

Enligt en överenskommelse mellan Svenska Bankföreningen och regering­en har 600 milj. kr. under en treårsperiod - 1987 lill 1989 - givits som bidrag från vissa affärsbanker till utmstning för forskning inom högskolan. Universitets- och högskoleämbetet, (UHÄ), har under våren 1989 inhäm­tat uppgifter från högskoleenheterna om bankmedlens effekter. Högskolor­na är överens om all bankemas bidrag haft stor betydelse för forskningen vid de institutioner som tilldelats medel. Särskilt teknisk och ekonomisk forskning har fåll en väsentlig standardhöjning inom flera för forskningen och för näringslivet angelägna områden. Mindre och medelstora högskolor har kunnat stärka FoU-verksamhelen främst som en följd av bidragen lill en ökad datorisering. Även inom högskolan som helhet har datoriserings­lakten genom bidragen kunnat påskyndas.

In vesteringsvolym

Under perioden 1985 87 investerades omkring 350 milj. kr. åriigen i forskningsulmslning. Härav svarade privata donationer vid sidan av bankmedlen för omkring 150 milj. kr. År 1988 då upphandlingen via bankmedlen kom igång ökade investeringsnivån med 200 milj. kr. tik omkring 550 milj. kr. Under perioden har kostnaden per instmment stadigt förskjutits uppåt. Av de totala investeringar som redovisats för 1988 gällde inte mindre än 37% av anskaffningsvärdet utmstning för mer än 5 milj. kr.

De av FRN fördelade medlen för dyrbar vetenskaplig utmstning har ökat från 15 milj. kr. budgetåret 1979/80 till 103 milj. kr. budgetåret 1989/90. Medlen används för nyinvesteringar i forskningsulmslning i första hand för de forskningsprojekt som finansieras av myndigheterna inom forskningsrådsorganisalionen. Inom ramen för FRN-medlen finansi­eras vidare investeringar i storforskningsprojekt. Dessa är i flera fall kopp­lade till de nationella forskningsanläggningarna. 1 andra fall har de möj-

217

liggjort ell ökat direkt svenskt deltagande i det intemationella forsknings­samarbetet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Befintlig utrustning resursbehov

FRN, forskningsråden och styrelsen för teknisk utveckling genomförde under 1988/89 en enkät om utmstningssitualionen för forskning inom högskolan. Institulionemas forskningsulmslning redovisas ha ett totalt nyanskaffningsvärde av 3,6 miljarder kronor (innefattande enbart instm­ment som kostar mer än 100000 kr.). Omkring 73% av lolalbdoppel avser utmstning med ell värde av över 500000 kr. per instmment.

Enkäten omfattar också frågor om anspråk på nyinvesteringar i forsk­ningsulmslning som kan fömtses för den kommande treårsperioden. Sum­man av de redovisade anspråken uppgår till omkring 3 miljarder kronor för perioden, varav ca 2,3 miljarder kronor för instmment som kostar mer än 500000 kr. I detta sammanhang kan nämnas atl ansökningsvolymen lill FRN-ramen under de tre senaste åren har ökat från ca 450 milj. kr. 1986/87 lill ca 800 milj. kr. innevarande år.

Regeringens överväganden

Stora investeringar i forskningsulmslning måste göras om Sverige skall kunna behålla en stark och självständig forskning och på bred front delta i intemationellt forskningssamarbete. Den snabba tekniska utvecklingen av forskningsinstmment med bättre prestanda än äldre instmmenllyper gör del allt viktigare för forskare all ha tillgång till modem, avancerad utmst­ning för atl kunna ligga i främsta linjen inom sitt område. En viktig drivkraft bakom instmmenlfömydsen är datorteknikens snabba utveckling, som ska­pat nya fömtsättningar för aulomatisering och styming av instmment. Da­toriseringen har också ställt kraftigt ökade beräkningsresurser lill forskamas förfogande.

Utmslningsfrågoma bör även fortsättningsvis ges hög prioritet. Del behövs förstärkta statliga anslag för all en rimlig utmslningsslandard skall kunna upprätthållas. Särskilt viktigt är att den högt kvalificerade forskning som finansieras av forskningsråden kan ges tillgång lill utmstningsresur­ser. Regeringen föreslår därför i det följande att riksdagen budgetåret 1990/91 anvisar 226 milj. kr. för finansiering av investeringar i vetenskap­lig utmstning för sådan forskning. Dämlöver föreslås ytterligare förstärk­ningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93. Medlen bör som hillills förde­las av FRN i samarbete med berörda forskningsråd. Förslaget innebär en betydande förstärkning av de statliga resurserna för ändamålet och över­ensstämmer väsentligen med det av FRN beräknade anslagsbehovet under planeringsperioden.

Som en integrerad del i finansieringen av forskning och forskamtbild­ning skall forskningsråd och fakultdsorgan liksom för närvarande svara också för vissa ulmslningskoslnader. Enligt uttalanden i 1989 och 1990 års budgetpropositioner skall ersättningsanskaffning av basutmslning för den gmndläggande utbildnings- och forskningsverksamheten inom högskolan

218

bekostas från anslagen till ulbildningsseklorer och fakulteter och därvid     Prop. 1989/90:90 vägas mol andra resursbehov. Som framhållits i årets budgetproposition är    Avsnitt 17 del vidare angelägel alt ulmstningsnämnden för universitet och högskolor    Utbildningsdep. och UHÄ upprättar en långsiktig plan för nya riktade insatser som finansi­eras genom den s.k. UHÄ-ramen så atl planeringsfömlsällningar skapas för högskoleenhetema. Därvid bör även behovet av basutmslning för forskning och forskamtbildning beaktas.

Principen om full kostnadstäckning för externt finansierad verksamhet skall tillämpas konsekvent fr.o. m. budgetåret 1990/91. Detta innebär dels all externa finansiärer i ökande utsträckning finansierar ulmslningskosl­nader inom högskolan, dels alt fakulldsanslag frigörs för användning lill de ändamål som de lokala högskoleorganen prioriterar. Av anslagsfram­ställningarna all döma är vetenskaplig utmstning etl sådant prioriterat ändamål.

Ett omfattande samarbete kring frågor om investeringar i vetenskaplig utmstning äger fortlöpande mm mellan högskolan och forskningsråden. Nuvarande ansvarsfördelning mellan forskningsmyndigheterna ger goda fömtsättningar för en effektiv fördelning och användning av tillgängliga utmstningsresurser. En kostnadsram för FRN:s fördelning har visat sig fungera väl. Del nu föreslagna resurstillskollel av statliga medel innebär förbättrade möjligheter all genom beslut på central nivå åstadkomma en bättre arbetsfördelning och en ökad koncentration av forskningsverksam­heten inom högskolan.

Frågan om vilka kostnadsgränser som fortsättningsvis bör tillämpas vid finansiering av olika utmslningsobjekt via FRN resp. via forskningsråden (s. k. medddyr utmstning) har aktualiserats. Denna fråga är av betydelse för ansvarsfördelningen mellan myndighetema inom forskningsrådsorga­nisalionen vad avser finansiering av vetenskaplig utrustning. Gränsdrag­ningen bör därför göras i samband med slalsmaklemas beslut om dimen­sionering av resurser för ändamålet till berörda myndigheter. Del bör ankomma på regeringen all på förslag av FRN besluta i denna fråga. I avvaktan på sådant förslag bör FRN tills vidare tillämpa en nedre kost­nadsgräns vid 300000 kr. för finansiering av enskilda utmslningsobjekt.

17.1.10 Högskoleenheternas lokaler för forskning

Av den totala kostnaden för högskolans lokaler, budgdåret 1989/90 knappt 1,6 miljarder kronor, kan ungefar hälften beräknas hänföra sig till forskningen och forskamtbildningen. Fakultelsanslagen uppgår inneva­rande budgetår lill sammanlagt 2,8 miljarder kronor. Därtill kommer exlemt finansierad forskning inom högskolan. Enligt UHÄ:s verksamhets­berättelse kan denna beräknas uppgå lill sammanlagt ca 2,5 miljarder kronor. Lokalkoslnadema (ca 800 milj. kr.) utgör således cirka 15 % av de sammanlagda driflmedlen för forskning.

Högskolan har stort behov av nya lokaler för många verksamheter. Den

ökande verksamheten, bl. a. lill följd av all högskolan i växande utsträck­

ning utnyttjas som "hela samhällets forskningsinstitut", har i många fak

medfört lokalbrist och överbeläggning. Det förekommer vidare all verk-

219

samhet är förlagd till lokaler som inte möjliggör en effektiv resursanvänd-     Prop. 1989/90:90

ning eller erbjuder en acceptabel arbetsmiljö.

Avsnitt 17

Många faktorer påverkar möjlighetema all förbättra högskolans lokalsi-     Utbildningsdep. tuation. Som exempel kan rådande restriktioner för byggverksamheten till förmån för bostadsbyggande nämnas. Många av lokalbehoven avseende forskning finns på orter med denna typ av problem. Särskilt stort är problemet i stockholmsregionen.

Den snabba förändringen av verksamheterna och de begränsade möjlig­heterna all bygga nya lokaler har ökat kraven på att tillgodose många behov inom oförändrad lokalyta. Den akademiska reklorskonferensen har i skrivelse lill regeringen särskilt pekat på behovet av ombyggnader och ersättningsanskaffning av inredning. Man har beräknat behovet av ytterii­gare medel enbart för dessa ändamål lill drygt 400 milj. kr/år.

Självklart måste behovet av nya, ombyggda eller renoverade lokaler beaktas i prioriteringen mellan olika slag av insatser. I högskoleenhetemas anslagsframställningar ges i många fall lokalförstärkningår högre prioritet än samtliga andra förslag till förstärkningar.

Universitets- och högskoleämbetets och byggnadsstyrelsens gemensam­ma prioriteringslista upptar ett tiotal projekt som på olika säll är betydel­sefulla för all förbättra forskningens situation. Förslagen baseras på kända behov med hänsyn lill gjorda forskningssatsningar, arbetsmiljöproblem, utrymmesproblem och övriga kända förhållanden. Objekten ansluter väl lill högskoleenheternas egna prioriteringar. I proposition 1989/90:100, bil 10, sid. 479 har regeringen lämnat en utförligare redovisning och föreslagit genomförande av vissa byggprojekt.

Regeringens förslag i denna proposition innebär en sammanlagd för­stärkning av gmndforskning och forskamtbildning med 635 milj. kr. Den utökade verksamhet som blir resultatet av denna förstärkning innebär givelvis också ökade krav på lokaler, utmstning och inredning. De exakta kraven kan inte nu bedömas, eftersom de också beror av beslut som senare fattas av berörda myndigheter, i första hand universitet och högskolor samt forskningsråd. Många av förstärkningarna innebär emekertid inga krav på nya lokaler, l.ex. huvuddelen av del utökade intemalioneka samarbetet. Högskolor och forskningsråd måste la hänsyn lill behovet av lokaler och inom ramen för de resurser som man disponerar vidta de ålgärder som erfordras för att få en tillfredsställande lokalsituation. Fr.o.m. budgetåret 1993/94 kommer ett nytt anslags- och styrsystem för högskolan att införas i enlighet med riksdagens beslut (prop. 1988/89:65, UbU 9, rskr. 148). Detta innebär all högskoloma får ell kostnadsansvar för sin lokalförsörjning.

Lokalförsörjningen för universitet och högskolor skall liksom för övriga

förvaltningsmyndigheter fortsättningsvis hanteras i termer av årskostna­

der (jfr prop 1989/90:100, bil. 9 sid. 34). Regeringen föreslår i del följande

alt 45 milj. kr. reserveras för att finansiera de ökade hyreskostnader som

föranleds av de behov som redovisats av UHÄ och byggnadsstyrelsen och

av förslärkningsförslagen i denna proposition. Av detta belopp kommer

cirka 30 milj. kr. all las i anspråk för de objekt som redovisas i del

följande. Reserverade medel för ökade hyreskostnader motsvarar en inves-

220

teringskostnad om ca 275 milj. kr. i prislägel den 1 januari 1989. För objekt där det ännu inte finns fömtsättningar för ell beslut återstår alltså cirka 15 milj kr. Regeringen avser alt senare redovisa hur dessa medel bör utnyttjas.

Regeringen förordar alt en nybyggnad för ekologi vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] förs upp i investeringsplanen för treårsperioden i enlighet med byggnadsstyrelsens förslag. Detta lokallillskoll bör ge fömtsättningar för en positiv utveckling av den storinstilulion för ekologi vid universitetet som har bildals. Institutionen förfogar över betydande exlema forsknings­medel inom bl a miljö- och nalurvårdsområdet.

Regeringen förordar vidare atl en nybyggnad för matematik och infor­mationsteknologi vid universitetet i Umeå förs upp i investeringsplanen för treårsperioden i enlighet med byggnadsstyrelsens förslag. Universitetet har genom den kraftiga expansionen av verksamheten stor brist på lokaler för dessa ämnen.

Regering och riksdag har under budgetåret 1988/89 genom olika åtgär­der genomfört en rad förstärkningar av den miljörelaterade marina forsk­ningen i Sverige. Tre marina centra för gmndläggande forskning och miljöövervakning, knutna till universiteten i Stockholm, Göteborg och Umeå har inrättats. Särskilda medel har anvisats för utrustning m. m. Ell antal tjänster, däribland tre professurer, har inrättats.

En förbättrad lokalsituation för centra i Stockholm (Asko) och Göteborg (Krislineberg) är den mest angelägna åtgärden i den fortsatta utbyggnaden av den miljörelaterade marina forskningen. Regeringen har inom ramen för ovan angivna belopp beräknat medel för erforderliga lokalförbättringar för nämnda marina centra.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

17.1.11 Samarbete kring klinisk utbildning och forskning

Staten är huvudman för den gmndläggande högskoleutbildningen på lä­karlinjen saml för forskamtbildning och forskning inom det medicinska området. Landstingskommunerna samt vissa kommuner som inte ingår i någon landstingskommun är huvudmän för den offentliga hälso- och sjuk­vården. Den kliniska utbildningen och forskningen kan endast bedrivas i anslutning till sjukvården. Verksamheterna är där starkt integrerade med varandra. Detta medför all staten och huvudmännen för den offentliga hälso- och sjukvården måste samverka, vilket bl. a. innebär all landslings­kommunema vid planering av hälso- och sjukvården skall beakta läkarut­bildningens och forskningens behov. Staten betalar till de berörda sjuk­vårdshuvudmännen ersättningar som skall ge kompensation för de kostna­der dessa får genom all utbildning och forskning bedrivs inom sjukvårds­organisationen. Ersättning lämnas enligt nuvarande avtal för såväl drifl-som investeringskostnader.

Samarbetet mellan staten och sjukvårdshuvudmännen kring klinisk ut­bildning och forskning har tidigare skett i en rad olika former. Samarbetet kom så småningom all regleras i ett antal avtal med olika sjukvårdshuvud­män. Under 1960-talet började staten alltmer eftersträva att detta samar­bete i ökad utsträckning skulle bedrivas efter mer enhetliga linjer. Diskus-

221

sioner om det fortsatta samarbetet kring klinisk utbildning och forskning har fr.o.m. 1970 kunnat ske i samordnade former mellan staten och sjukvårdshuvudmännen, som för ändamålet skapat en särskild gemensam

 lill Landstingsförbundet knuten förhandlingsdelegation. Senast har

gällt 1984 års avtal om samarbete om läkamlbildning och forskning saml

ortsvisa avtal (prop. 1984/85:28, SoU 7, rskr. 69). Ersättningarna har

fastställts genom förhandling mellan sjukvårdshuvudmännens represen­

tanter och staten företrädd av statens förhandlingsnämnd (SEN). För alt

invesleringsersällning skall kunna lämnas har gällt all förslag lill bygg­

nadsarbeten och till anskaffning av utmstning upprättats av sjukvårdshu­

vudmännen i samråd med nämnden för undervisningssjukhusens utbyg­

gande (NUU) och godkänts av nämnden.

Driflersätlningama till de berörda sjukvårdshuvudmännen i Stockholm, Uppsala,Linköping,[REDACTED_EFTERNAMN], Malmö, Göteborg och Umeå uppgår kalender­året 1989 till 949 milj. kr. Hämtöver tillkommer investeringsersättningar som för budgetåret 1989/90 preliminärt beräknats till ca 70 milj. kr. Sjukvård, utbildning och forskning bedrivs i nära samverkan vid s.k. upplåtna enheter, som oftast är knutna tik undervisningssjukhusen. De statliga driflersätlningama kan beräknas huvudsakligen avse kostnader för den kliniskt medicinska forskningen ca 800 milj. kr. Återstående medel

 ca 150 milj. kr. kan beräknas huvudsakligen avse den kliniska delen av

läkamlbildningen m. fl. utbildningar som bedrivs inom ramen för hälso-

och sjukvårdsorganisationen.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Utredningens förslag

Regeringen uppdrog våren 1988 ål en särskild utredare' att se över syste­met för ersättning till sjukvårdshuvudmännen för vissa kostnader i sam­band med lakar- och tandläkamtbildning samt medicinsk och odonlolo­gisk forskning. Till utredaren knöts en gmpp sakkunniga med bl. a. företrä­dare för berörda sjukvårdshuvudmän. Utredningsuppdraget redovisas i betänkandet (SOU 1989:29) Samarbete kring klinisk utbildning och forsk­ning inför 90-lalet.

Utredningen har analyserat nuvarande driflersättningar med avseende på storlek och fördelning mellan sjukvårdshuvudmännen. Utredningen har därvid inte kunnat konstatera alt några avvikelser från nuvarande ersättningsnivå till var och en av berörda landstingskommuner/kommuner är motiverade. Utredningen föreslår mot bakgmnd härav all ersättningar­na lill sjukvårdshuvudmännen skall beräknas med utgångspunkt från nu­varande ersättningsbelopp.

Utredningen föreslår vidare atl den ekonomiska regleringen av kosl-nadsnivåförändringar fortsättningsvis skall ske enligt de principer för pris-och löneomräkning som gäller för anslagen till högskolan för forskning/for-skamtbildning samt för gmndläggande högskoleutbildning. Underlag för pris- och löneomräkning skall vara de förslag för anslagen Medicinska fakulteterna samt Utbildning för vårdyrken som lämnas av universitets-

Landshövdingen Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

222

och högskoleämbetet (UHÄ) i anslagsframställning. 1 underiaget för beräk­ning av pris- och löneomräkning skall även beaktas löneutvecklingen hos sjukvårdshuvudmännen för vissa personalgrupper som i särskilt hög grad las i anspråk för klinisk utbildning och forskning. UHÄ föreslås åläggas uppgiften att bl.a. med utgångspunkt från kostnadsberäkningar inom Landstingsförbundet lill regeringen inge anslagsframsläkning för de statliga driftersällningarna lik sjukvårdshuvudmännen.

Den ekonomiska regleringen med anledning av ändrad omfattning av den kliniska utbildningen föreslås schabloniseras och beräknas utifrån ett bestämt ersättningsbelopp per tillhandahållen utbildningsplats. Detta be­lopp föreslås för utbildningsplats på läkariinjen vara 170000 kr. i 1989 års kostnadsläge.

Den ekonomiska regleringen med anledning av ändrad omfattning av den kliniska forskningen föreslås ske på gmndval av lokala överenskom­melser mekan berörda sjukvårdshuvudmän och högskoleenheter om de ersättningsbelopp som bör lämnas vid inrättande av kliniska professurer. Med klinisk professur bör i detta avseende enligt utredningens mening jämställas professur inom teoretiskt ämnesområde i den mån innehavaren har sin verksamhet inom utbildning och forskning lokaliserad lik enhet hos sjukvårdshuvudmannen. Dessa tjänster inrättas under fömtsättning all riksdag och regering accepterar de lokala förslagen och beviljar erfor­derliga medel för ändamålet. Motsvarande föreslås gälla vid omprövning av professurer.

Utredningen lägger vidare fram förslag om ökat högskoleinflylande på lokal nivå om hur ekonomiska och andra resurser av gemensamt intresse för högskolan och sjukvårdshuvudmannen skak utnyttjas. Utredningen föreslår därvid bl.a. alt del forskningsulrymme som kan beräknas inom ramen för driftersällningarna avseende de kommunalt anställda läkama fortsättningsvis preciseras i termer av läkararbetstid för forskning. Delta forskningsulrymme, som tiks vidare beräknats uppgå till 450000 arbets­timmar, föreslås fördelas selektivt till de mest lovande forskningsprojek­ten. Detta moisvarar i storleksordningen tre hundra årsverken. Fördel­ningen föreslås ske med ell starkt ökat inflytande för de lokala högskoleor­ganen.

Årliga verksamhetsredovisningar om den kliniska forskningsverksamhe­ten vid undervisningssjukhusen föreslås fortsättningsvis utarbetas och pu­bliceras i samarbete mellan de lokala sjukvårdshuvudmännen och högsko­leenhetema.

Enligt nuvarande regler kan tjänster för utbildning och forskning vad avser den kliniska delen endast knytas till vissa i centrak träffade avtal angivna s. k. upplåtna enheter. Utredningen föreslår alt frågan om vilka enheter inom sjukvårdsorganisationen som skall användas för klinisk ut­bildning och forskning fortsättningsvis i sin helhet regleras genom överens­kommelser mellan högskoleenheterna och de lokala sjukvårdshuvudmän­nen. Detta får betydelse för de läkartjänster som inrättas vid dessa enheter inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården, vad avser l.ex. behörighet, tillsättning m. m.

Utredningens förslag om lokala överenskommelser om de s. k. upplåtna

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

223

enhelema skall enligt utredningen ej påverka de statliga driflersättningar-     Prop. 1989/90:90 nas storlek. Förslaget avser atl skapa fömtsättningar för ell mer ändamåls-     Avsnitt 17 enligt utnyttjande av tillgängliga resurser. Självfallet fömtsätts all även i     Utbildningsdep. ett mer decentraliserat syslem den kliniska forskningen hos varje sjuk­vårdshuvudman liksom nu i huvudsak koncentreras lill ett mindre antal enheter. En för högskolan och sjukvårdshuvudmannen gemensam plane­ring rörande lämpliga utbildningsplatser inom den samlade hälso- och sjukvårdsorganisationen skulle vidare underlättas.

Utredningens förslag innebär en omfattande decentralisering av syste­met för driflersätlningama. I utredningens perspektiv synes nuvarande starkt centraliserade och delaljslyrda syslem för invesleringsersättningar-na inte vara stmkturdlt ändamålsenligt. Utredningen föreslår mol bak­gmnd härav all invesleringsersätlningarna fortsättningsvis schabloniseras och tillförs driflersätlningama lill sjukvårdshuvudmännen.

Del nya systemet för samarbete mellan huvudmännen bör enligt utred­ningen i huvudsak kunna gäka även för klinisk odonlologisk utbildning och forskning. Ell genomförande bör emellertid senareläggas bl.a. mol bakgmnd av den pågående översynen av landvårdsutbildningarna och den odonlologiska forskningsorganisationen.

Remissinstanserna

Utredningsförslaget har remissbehandlats. En sammanfattning av remiss­yttrandena finns tillgänglig i utbildningsdepartementet.

Utredningens förslag får ell starkt stöd från högskolemyndigheterna och medicinska forskningsrådet. Bedömningen är all förslaget innebär en vä­sentlig efiektivisering och bör kunna leda lill ett förbättrat resursutnyttjan­de inom nuvarande ekonomiska ramar. Socialstyrelsen och NUU avstyr­ker stora delar av utredningsförslaget huvudsakligen utifrån sjukvårdspoli­tiska utgångspunkter. Sjukvårdshuvudmännen accepterar genomgående utredningsförslaget som en helhetslösning och som en förbättring jämfört med nuvarande syslem. Även Sveriges läkarförbund är positivt inställt lill utredningens förslag.

Regeringens överväganden

Ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen finansierar vikliga basresurser för såväl klinisk utbildning som forskning. Ersättningarna avseende forsk­ning utgör 40 % av de totala statliga kostnaderna för medicinsk forskning eller ca 800 milj. kr. De ytteriigare statliga medel - i form av anslag lill de medicinska fakulteterna, medicinska forskningsrådet och olika sektors­forskningsorgan som står till förfogande för den medicinska forskning­en i Sverige beräknas budgetåret 1989/90 uppgå till ca 1 200 milj. kr.

Del föreslagna systemet ger förbättrade fömtsättningar för att ersätt­

ningarna lill sjukvårdshuvudmännen står i samklang med den statliga

forsknings- och utbildningspolitiken i stort. Samtidigt skapas bättre fömt­

sättningar för överblick och kontroll av verksamhetens kostnader. Påtagli­

ga svagheter i nuvarande system för samarbete mellan staten och berörda

224

sjukvårdshuvudmän aktualiseras bl.a. när nya professurer i kliniska ämnen inrättas och när läkamtbildningens dimensionering ändras. Del föreslagna systemet innebär alt man på ett tidigt stadium i beslutsproces­sen får kännedom om samtliga kostnadskonsekvenser inför beslut om ändrad omfattning av den kliniska utbildningen och forskningen.

Det föreslagna systemet bygger på etl ömsesidigt intresse från sjukvårds­huvudmännens och statens sida all tillsammans utveckla den starkt inte­grerade verksamheten och bättre utnyttja gemensamma resurser. En avgö­rande fördel med de föreslagna samarbetsformerna på lokal nivå är atl de på ett bättre säll än tidigare garanterar ett resursutrymme för den kliniskt medicinska forskningen. Högskolans inflytande på fördelningen av till­gänglig läkararbetstid för forskning stärks vidare väsentligt. Detta bör leda till etl bättre utnyttjande av de samlade resurserna för den medicinskt kliniska forskningen. Forskningstiden skall fördelas lokak med beaktande av vetenskapliga kvalitetskrav och i samklang med de forskningspriorite­ringar som görs inom högskolan. De mtiner som utvecklas i detta sam­manhang skall vara sådana att uppföljning och utvärdering av verksamhe­ten möjliggörs. UHÄ skall på lämpligt sätt följa hur det nya systemet tillämpas vid de olika högskoleenheterna.

Utredningens förslag bör enligt regeringens mening genomföras. Beslut om vilka enheter som upplåts för utbildning och forskning bör fortsätt­ningsvis fallas lokalt. Investeringsersättningarna bör vidare på förordat säll tillföras driftersättningarna. Avvägningen mellan olika typer av re­sursslag bör fortsättningsvis göras lokalt. Samarbetet mellan de lokala sjukvårdshuvudmännen och högskoleenhetema kring bl. a. utmslningsfrå-gor underlättas härmed, vilket leder lill ett mer rationellt utnyttjande av anvisade medel.

Ett nytt samarbdsavtal med sjukvårdshuvudmännen om läkarutbild­ning och forskning har träffats den 19 december 1989. Samarbetsavtald bygger på utredningens förslag. Regeringen har den 18 januari 1990 god­känt avtalet för statens del. Samarbeisavtalel är fogat lill denna proposi­tion som bilaga 2.

Beräkningar av medelsbehov för budgetåret 1990/91 redovisas under anslaget E 13. Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning m. m.

Del nya systemet får vissa organisatoriska konsekvenser bl. a. för den förhandlingsverksamhd som främst bedrivs av statens förhandlings­nämnd. Regeringen har under hösten 1989 låtit utreda den framtida orga­nisationen av bl.a. denna förhandlingsverksamhet. Utredningens förslag redovisas i betänkandet (SOU 1989:91) Statligt förhandlingsarbete. Ut­redningen föreslår att förhandlingsnämnden avvecklas. Chefen för finans­departementet har i budgetpropositionen 1990 förordat att utredningens förslag genomförs. Mol bakgmnd av all formerna för de tidigare investe­ringsersättningarna för läkamlbildning och medicinsk forskning ändras bortfaller vidare behovet av nämnden för undervisningssjukhusens ut­byggande som därmed kan avvecklas. Förhandlingarom statliga ersättning­ar till klinisk odonlologisk utbildning och forskning kommer härefter alt ske i annan organisatorisk form.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

15   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

225

17.1.12 Internationellt grundforskningssamarbete

Del intemalioneka forskningssamarbetet har utvecklats kraftigt under de senaste åren. En utförlig redovisning av denna process har givils i del föregående. Inte minsl för gmndforskningssamarbetet kan den nya poli­tiska situationen i både Väst- och Östeuropa innebära hell förändrade fömtsättningar.

Naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning fömtsätter i ökande omfattning forskningsutruslning som är så dyrbar att den inte kan inför­skaffas av ell enda land och dess forskare. Västeuropa har behandlat dessa problem föredömligt. Redan kort lid efler andra världskriget började man planera den gemensamma kärnforskningsanläggningen CERN, som sedan utvecklats lill världens ledande laboratorium i sin art. Med CERN som modell har flera europeiska samarbelsprojekl därefter initierats bland annal avseende rymdforskning, astronomi och molekylärbiologisk forskning.

Den oerhörda tillväxten av den samlade kunskapsmassan innebär också ell motiv för inlemalionekl forskningssamarbete. Enskilda forskare över­blickar inte längre hela sill forskningsfält. Etl intensivt samarbete med kolleger blir nödvändigt. Modema datoriserade kommunikationer gör atl detta nu lätt låter sig göra även över stora avstånd.

Högskolor och forskningsråd har redovisat en rad uppgifter om omfatt­ningen och utvecklingen av det internationella forskningssamarbetet. Av dessa framgår all del internationella forskningssamarbetet är utomordent­ligt omfattande, all del har hög prioritet inom forskarsamhället och all del ökar snabbi. Särskilt snabbi ökar samarbetet med EG-ländema. Inom forskningen är intemalioneka kontakter en fömtsättning för vitalitet och hög kvalitet. I följande diagram redovisas omfattningen av svenskt della­gande i konventions- eller avtalsbundet gmndforskningssamarbele i Eu­ropa.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Diagram 17.20

1,34%

i

.--

=i

   23,21%

U.91%      .t--- 

H  rymdforskning

M

IAl

  molekylärbiologi

M

tBH    4,53%

@ div. naturvetenskap m  högenergifysik S astronomi S  EG-sa.marbete

=1

4,36%    .-''''

,--

\

t

D  div övrigt

S.

1

Totalkostnad 285 milj kr

40,04%

1

Europeiskt grundforskningssamarbete budgetåret 1989/90. Fördelning på områden.

226

Rapporten Sverige och Europa det vetenskapliga samarbetet

Som nämnts i del föregående har Vetenskapsakademien (KVA) på rege­ringens uppdrag utarbetat rapporten Sverige och Europa del vetenskap­liga samarbetet. Akademien har i denna redovisat ett antal förslag som väl ansluter till och kompletterar de förslag som lämnats av högskoleenheter och forskningsråd. Rapporten ger också en fyllig beskrivning av det nuva­rande samarbetets omfattning och inriktning. Vetenskapsakademien före­slår en rad förstärkningar för all utvidga och stimulera svenska forskares intemalioneka kontakter.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Internationalisering av forskarutbildningen

Intemationella kontakter redan i forskamtbildningen är väsentliga för kvaliteten i utbildningen. Sådana måste därför ingå som en naturlig del i denna. Forskarstuderande har ofta svårare all få medel för resor och verksamhet utomlands än mer etablerade forskare. De forskarstuderandes situation måste därför särskilt uppmärksammas. I dag finns vissa särskilda medel för stöd lill intemationalisering av forskamtbildningen m. m. Dessa fördelas av Svenska inslilulel (SI) och uppgår innevarande budgetår lill 6,2 milj. kr. Verksamheten fungerar väl och SI föreslår i sin anslagsfram­ställning en betydande uppräkning av beloppet. Vetenskapsakademien har i sin utredning Sverige och Europa det vetenskapliga samarbetet också föreslagit en betydande resursökning för detta ändamål. Regeringen före­slår en sammanlagd ökning av Sl:s medel härför med 6 milj.kr. för perioden 1990/91-1992/93.

Internationella forskningsanläggningar

Vissa av de europeiska slorforskningsanläggningama kommer att under 90-talet inleda eller utvidga verksamheten. Den europeiska synkrotron-Ijuskäkan, ESRF i Grenoble, som nu är under uppbyggnad, kommer all las i bmk år 1994. Europeiska sydobservatoriet (ESO) bygger ett världsunikl teleskop i Chile, Very Large Tdescope (VLT), där den första etappen kommer att vara klar år 1995. Regeringen föreslår en ökning av bidraget lik dessa anläggningar med 9 milj. kr. fr.o.m. budgetåret 1990/91.

Beträffande övriga intemationella forskningsanläggningar, t. ex. CERN och det molekylärbiologiska laboratoriet i Heidelberg (EMBL) kommer inga väsentliga utvidgningar eller förändringar av verksamheten att ske under de närmaste åren. Motsvarande gäller den europeiska rymdorgani­sationens (ESA) vetenskapliga program, där ett ministermöle under hösten 1987 lade fast riktlinjerna för verksamheten under den första hälften av 1990-lalel. CERN, som under hösten 1989 invigt sin nya storaccderalor LEP, Large Electron Positron Cokider, behöver dock under de närmaste åren fatta beslut om verksamhetens inriktning efter LEP. Ett europeiskt ministermöle förbereds för all la ställning härtill.

227

Forskningssamarbete med de europeiska gemenskaperna

Forskningssamarbetet med de europeiska gemenskaperna, EG, innefattar inom gmndforskningsområdel en rad projekt inom EG:s stora rampro­gram för forskning. Ell nytt ramprogram, om vilket beslut fattals i decem­ber 1989 kommer all successivt ersätta det nuvarande programmet. Både samarbete på programnivå och på projeklnivå förekommer. Programnivå-samarbete innebär alt Sverige deltar i samma utsträckning som EG:s medlemsstater och betalar en avgift som relateras lill vår BNP-andd. Regeringens förslag innebär, dels fortsall programnivåsamarbete inom ramen för fusionsforskningsprogrammet saml programmen SCIENCE och SPES, dels förstärkningar till forskningsråden för projektsamarbete med sammanlagt 21,8 milj. kr. under perioden 1990/91 - 1992/93.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Vissa särskilda insatser

Regeringen har i del föregående särskilt framhållit vikten av all följa upp aktuella politiska förändringar i framförallt Östeuropa med olika insatser för ett utökat forskningssamarbete. Särskilt vad avser våra grannländer runt Östersjön finns anledning bygga upp ett samarbete som hittills inte varit möjligt. Intresset för ell samarbete är också myckel stort i berörda länder, både mol bakgrund av den geografiska och den kukurdla närheten och mol bakgmnd av gemensamma problem, t. ex. miljöförstöringen.

Även vad gäller en rad andra länder utanför kretsen av våra stora samarbetsländer i Europa och Amerika finns anledning verka för utökade kontakter.

Medel erfordras i första hand för atl inventera och bygga upp olika former av bilateralt samarbete. När verksamheten har funnit sina former bör den fortsatta finansieringen av det utbyte som bedöms vetenskapligt intressant ske via reguljära medel, i första hand råds- och fakultetsanslag.

Regeringens förslag innebär en förstärkning av resurserna för bilateralt forskningssamarbete med 30 milj kr. Huvuddelen av medlen bör avse samarbete med Östeuropa.

Språket ar ofta en barriär, när det gäller atl föra ut svenska forskningsre­sultat inom humaniora och samhällsvetenskap i del internationella for­skarsamhället. Särskik stöd bör därför ges till översättning av svenska forskningsrapporter till andra språk. Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet föreslås få 1 milj. kr. för ändamålet. De svenska instituten i Athen, Rom och Istanbul får förstärkta resurser.

Nordiskt samarbete

Med övriga nordiska länder finns både etl omfattande formaliserat samar­bete, bl a genom del nordiska ministerrådet och ell mer informellt samar­bete, t.ex. genom forskningsrådens olika samarbetsorganisationer. Under år 1989 invigdes det nordiska optiska teleskopet (NOT) på Kanarieöarna. Inom ramen för studerande- och läramtbylesprogrammd NORDPLUS, som primärt avser grundläggande utbildning, knyts kontakter av värde även för ett forskningssamarbete.

228

Ell utökat nordiskt samarbete inom polarforskningen planeras. Detta

Prop. 1989/90:90

ger bl a förutsättningar för en ansvarsfördelning avseende Anlarklisexpe-

Avsnitt 17

dilioner, där Finland, Norge och Sverige kan alternera som huvudansvari-

Utbildningsdep.

ga för expeditioner. Detta innebär en väsentligt ökad efifektivilet och

kapacitet för ländernas pågående forskningsprojekt.

Finansieringen av internationedt forskningssamarbete

Kostnaderna för del internationella samarbetet utgör i allmänhet en inte­grerad del av de medel som de ansvariga forskningsbeviljande organen anvisar. Endast i de fak då medverkan innebär en avlalsreglerad avgift, oberoende av de vetenskapliga prioriteringarna, finns anledning all särbe­handla medelsanvisningen lill intemationellt samarbete. För sådana utgif­ter har det särskilda förslagsanslaget Europeisk forskningssamverkan in­rättats. Hämtöver har regeringen genom särskilda förstärkningsinsatser lyft fram områden som bedöms vara i behov av särskilt stöd under en uppbyggnadsperiod. Ell antal sådana områden har redovisats i det föregå­ende.

Regeringen ger del internationella forskningssamarbetet hög prioritet. Av resursförstärkningarna för grundforskning avser 67,8 milj. kr. verk­samheter som direkt utgör internationellt samarbete. Insatserna inom grundforskningsområdet och deras fördelning på olika områden redovisas i nedanstående diagram.

Diagram 17.21

100 n

1

80-70

6oJ 

50 -40 -

1

Q  ökning 90/91-92/93   Anslag 1989/90

30 -20-

Östeuropa samarbete

1

.i.

1

10 

1      1

0 -

,   i              i

E

j-sam arb

3te  Stipendier i     ( forskar­utbildningen

Övrigt bilaterali forsknings­samarbete

Vissa europeiska forsknings­anläggningar

Förstärkningar av internationellt grundforskningssamarbete 1990/91 1992/93.

Regeringens förslag kommer all ge väsentligt förbättrade förutsättningar för svenska insatser inom del internationella forskningssamarbetet. Huvud­delen av de internationella kontakterna planeras dock direkt av forskarna själva och av resursförddande myndigheter. Regeringen utgår från att an­svariga myndigheter beaktar behovet av etl förstärkt internationellt samar­bete vid fördelningen av de förstärkningar som nu kommer forskningen till dd.

229

17.1.13 Ärendet till riksdagen

Prop. 1989/90:90

Regeringen föreslår

Avsnitt 17

att riksdagen antar förslagen lill

Utbildningsdep.

1.

lag om ändring i högskolelagen (1977:218),

2.

lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för gmndläggande utbildning av läkare, m. m.,

atl riksdagen godkänner

3.   alt studiemedel fr.o.m. den 1 juli 1993 inte längre skall utgå

för forskamtbildning.

17.2 Anslagsberäkningar för forskning och forskar­utbildning

Åttonde huvudtiteln

E. Forskning och forskarutbildning

I budgetpropositionen har medel för forskning och forskamtbildning m.m. endast beräknats preliminärt. I del följande redovisas förslag lik anslag för budgetåret 1990/91 samt lill resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93.

Sammanfattning av budgetförslaget för grundforskning och forskarutbildning inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde

Regeringens förslag avseende gmndforskning och forskamtbildning inom utbildningsdepartementets ansvarsområde innebär en sammanlagd resurs­förstärkning om 635 milj. kr. för perioden 1990/91-1992/93. Förslärk­ningama fördelar sig enligt nedanstående sammanställning på insatser direkt för gmndforskning och forskamtbildning och på andra insatser för långsiktig kunskapsuppbyggnad.

230

Förstärkningar för grundforskning ocli forskarutbildning

Budgetår

Ändamål

1990/91 1991/92 1992/93 (milj kr)

Totalt för perioden

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

7 28

31,:

147

45

100

120 5 37,6

O

16 10

14,7 O

9,2 O

O 9 O

20

12 31,2

O

O 10

13,3

2

12,6 15

4 O 0,5

Utrustning

Lokaler

Studiefinansiering i forskarutbildningen

o

3 6 0

0 15

2 O

16

23

34

2

21.8 30

6 9 1.5

Rådsorganisationen Forskningsrådsnämnden Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet Medicinska forskningsrådet Naturvetenskapliga forskningsrådet Statens delegation för rymdverksamhet

Internationellt forskningssamarbete EG

Bilateralt forskningssamarbete Internationalisering av forskarutbild­ningen

Internationella forskningsanläggningar Övrigt

15

35

50

Vissa insatser inom högskolan Forskartjänster inom humanistisk och matematisk-naturvetenskaplig fakultet Forskningsstödjande åtgärder vid mindre

och medelstora högskolor

10

12

8

30

Konstnäriigt utvecklingsarbete

0,8

1,8

0,8

3.4

Rörlig resurs för lärare inom den kommu-

nala delen av högskolan

0

0

7

7

Övrigt

0,5

17,7

3,5

21.7

Vetenskapliga bibliotek

0

0,7

5,9

6.6

Nationella anläggningar

0

4,5

0

4,5

Övrigt

1,2

0,3

0

1,5

Vissa insatser Jor långsiktig kunskapsupp-

byggnad

Miljöforskning

Rådsorganisationen

4

5

4

13

Marin forskning

6

6

4

16

Polarforskning

4

0

0

4

Övrigt

0

3

1

4

Materialteknik

Konsortier

0

3

3

6

Högskolan

0

2

2

4

Ungdomsforskning

1,5

1,5

1,0

4,0

Forskning om äldre m. m.

4,5

1,5

1,5

7,5

Arbetsmarknadspolitisk forskning

I

3,5

1

5,5

Kvinno- och jämställdhetsforskning

0

3,8

0

3,8'

Övrigt

1

1

0

2

Summa

256,0

202,9

175,8

634,7

' Varav 2,8 milj. kr. finansieras genom omfördelning av vissa medel under civilde­partementets huvudtitel.

231

Förstärkningarna fördelar sig på områden i enlighet med nedanstående     Prop. 1989/90:90

sammansläkning.

Avsnitt 17

Utbildningsdep.

Diagram 17.22.

5,83%

.

I0.76?K                                       H

12.76%   x/y/f//fi

å

K:

i

B   Lokaler och ulrusining

Q   Vissa insatser inom h

ö

gskolan

H   Forskarutbildning

E2   R

å

dsorganisationen

   Internationelll samarbete

D   

Ö

vrigt

5   Milj

ö

forskning

15,7.5%

W..

Resursförstärkningar avseende utbildningsdepartementets ansvarsområde 1990/91-1992/93.

Medlen för forskning och forskarutbildning kommer vid bifall till rege­ringens förslag att fördelas på följande sätt under budgetåren 1990/91 1992/93. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 har endast ökningsbelop­pen till följd av regeringens reformförslag redovisats.

Medel for forskning och forskarutbildning fördelade på fakulteter (mctsv.)

Belopp tkr.

Anslag

ökning

ökning

1990/91

1991/92

1992/93

Humanistiska fakulteterna

301735

+   14450

-t- 27080

Teologiska fakulteterna

25037

+       550

-h    1050

Juridiska fakulteterna

30092

+       550

-h    1750

Samhällsvetenskapliga

fakulteterna m. m.

364373

+   15 100

+    7600

Medicinska fakulteterna

735023

+    6259

+   13259

Odontologiska fakultetema

77 767

+       992

+      992

Farmaceutiska fakulteten

27414

-h       649

+       649

Matematisk-naturvetenskapliga

fakulteterna m. m.

700598

+  33280

+  32450

Tekniska fakulteterna

763003

+    9000

+    2500

Temaorienterad forskning

31029

-h    2050

+       550

Summa

3056071

-h 82880

+ 87880

232

Medel för forskningsråden m. m.

Belopp tkr.

Ändamål

ökning

ökning

1990/91

1991/92

1992/93

Forskningsråd m. m.

- forskningsrädsnämnden

63 630

+  5 500

+  9000

- humanistisk-samhällsvetenskapliga

forskningsrådet

152181

+ 4700

+ 2000

- medicinska forskningsrådet

286469

-1-14800

+  3000

 naturvetenskapliga forsknings-

rådet

386973

+ 23920

+ 10000

 rymdforskning

26269

+  2000

 polarforskning

17411

-

Övrigt forskningsstöd

 europeisk forskningssamverkan

282610

-

- forskningsinstitut m.m.

49979

+     500

 kungl. biblioteket, arkivet för

ljud och bild

88 356

+     700

+     865

 viss ersättning för klinisk

utbildning och forskning m. m.

1161 132

 övrigt

17931

+     500

-

Summa

2532941

+ 52120

+ 25365

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Medel för forskning och forskarutbildning under fakultetsanslag m.m. budgetåret 1990/91 fördelade på högskoleenheter.

Högskoleenhet ra. ra.

milj. kr.

Universitetet i Stockholm

Tekniska högskolan i Stockholm

Karolinska institutet

Högskolan för lärarutbildning i Stockholm

Universitetet i Uppsala

Universitetet i Linköping

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Universitetet i Göteborg

Chalmers tekniska högskola

Universitetet i Umeå

Högskolan i Luleå

De mindre och medelstora högskolorna

Ej fördelat

Summa

352

240

280

5

499

177

540

354

208

297

95

23

51

3121

Tyngdpunkten i förstärkningarna ligger i stor utsträckning på insatser för högskoleenheter utanför Stockholm. Som framgått av redovisningen i det föregående föreligger en viss geografisk obalans i fördelningen av forskningsresursema. Som ell led i regeringens storsladspolilik föreslås i denna proposition särskilda insatser för forskningen vid universitetet i Göteborg och Chalmers tekniska högskola. Regeringen föreslår även bety­dande förstärkningar av forskningen vid universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN] och Umeå. De mindre och medelstora högskolorna får en väsentlig förstärkning av sina resurser för forskningsplanering m. m. Regeringens förslag bör kunna få gynnsamma effekter för utvecklingen vid dessa högskolor och i berörda regioner.

Den geografiska fördelningen av regeringens förstärkningsförslag pre­senteras i nedanstående diagram. 1 detta har de resurser som nu är möjliga all fördela ortsvis fördelals på de olika högskoleorterna. Detta innebär all

233

endast en tredjedel av de samlade förstärkningarna redovisas här eftersom den återstående delen antingen inte kan redovisas uppdelad på orter eller kommer atl fördelas senare t. ex. av forskningsråden. Förstärkningar för forskningsråd, internationellt samarbete, lokaler m. m. ingår således inte i denna redovisning. De mindre och medelstora högskolorna redovisas sam­lat.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Diagram 17.23.

milj. kr. 60 

IihIIii

Stockholm

Uppsala

Linköping
[REDACTED_EFTERNAMN]

Göteborg        Umeä/Luleä      Mindre och

(210 milj kr fördelade)

Ortsvisa förstärkningar budgetåren 1990/91-1992/93.

Pris- och löneomräkning

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har inte kunnat konstatera all den speciella sammansättningen av utgifterna vilken råder inom högsko­lan skulle ha givit prisökningar som överstiger dem som gäller för annan statlig verksamhet. UHÄ har därför i sin anslagsframställning endast läm­nat underlag för beräkningen av prisomräkningen genom atl ange den del av anslagen på vilken prisomräkningen skall beräknas.

UHÄ har för anslagen till fakulteterna och temaorienterad forskning, konstnärligt utvecklingsarbete, vissa särskilda utgifter för forskningsända­mål, Manne Siegbahninstitutel för fysik, institutet för rymdfysik saml vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning m.m. beräknat 274556000 kr. i löneomräkning.

UHÄ har begärt 15 931000 kr. som kompensation för höjning av löne­kostnadspålägget som ökade med 1 % fr.o.m. budgetåret 1989/90. Beslu­tet om lönekostnadspålägget fattades mol bakgrund av all ramavtalet för löner år 1988 för slalsljänslemän m.fl. (RÄLS 1988) innebar alt arbets­givarinlrädet beträffande avlöning vid föräldraledighet slopas, vilket inne­bar en minskad kostnad för högskoleenheterna. UHÄ:s framställan har därför inte beaktats i denna del.

En generell prisomräkning om 6,3 % har beräknats för anslagen lill

234

forskning och forskarutbildning. I denna ingår prisomräkning av medel för bokinköp med 15 %.

Till gmnd för löneomräkningen har lagts följande avtal m. m.

Ramavtal 1988-05-06 om löner 1988 för statstjänstemän m.fl. (RÄLS 1988)

högsta kostnad för löneåtgärder m.m. fr.o.m. 1988-07-01, (RÄLS 1988, bilaga 4, 1 § och underbilaga 1)

åtgärder för personal med ett löneläge under 9 300 kr per månad (RÄLS 1988, bilaga 4, 1 § och underbilaga 2)

avtal 1988-06-01 om högsta kostnad för löneålgärder för personal inom kvinnodominerade yrken (RÄLS 1988, bilaga 4, 5 §)

avtal 1989-02-17 om fördelning av medel för omlokalisering, omor­ganisationer m. m. (RÄLS 1988, 7 §).

Beslut av chefslönenämnden avseende nya professorslöner fr.o.m. 1988-07-01.

Beslut av chefslönenämnden avseende övriga ehefslöner fr.o.m. 1988-07-01.

Avtal 1988-07-01 om personliga marknadslönelillägg (MLT) vid vissa myndigheter (fr. o. m. 1988-07-01).

Avtal 1988-09-06 om fördelning av medd för myndighetsvisa åtgärder m.m. förvissa statliga läkare m.fl. fr.o.m. 1988-07-01.

Avtal 1989-04-03 om löner för vissa statliga läkare m.fl. (med löneplan SBfr.o.m. 1989-07-01)

Avtal 1989-06-27 om generell lönehöjning för år 1989, m. m. (med ny N-planfr.o.m. 1989-01-01).

Löneomräkningen för anslagen inom UHÄ-området har beräknats till 257452000 kr.

Genom 1987 års forskningsproposition beslöts all anslagen till forsk­ningsråden och forskningsrådsnämnden skulle kompenseras för ökade löner och priser på samma säll som anslagen lill högskolan. Löne- och prisomräkningen av forskningsrådsorganisalionens anslag motsvarar såle­des högskoleanslagens.

Löneomräkningen för anslagen lill forskningsråden och forskningsråds­nämnden har beräknats till 49466000 kr.

Den totala löne- och prisomräkningen för anslagen lill forskning och forskamtbildning under åttonde huvudtiteln uppgår lill 407 806000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Övriga anslagsfrågor

Universitetsdaklornätel SUNET är en viktig resurs för forskningen inom flertalet fakultelsområden. Finansieringen av SUNET behandlas under an­slaget Tekniska fakultetema.

Den 1 juli 1990 upphör tjänstebrevsrätlen för samtliga högskoleenheter. Med anledning härav har i årets budgetproposition under anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m., anslagsposten 3. Ersättning för portokoslnader beräknats medel förportokoslnader(60019000kr.). Rege­ringen kommer senare att besluta om fördelningen av dessa medel.

Den 1 juli 1990 upphör även frankeringsfriheten för leveranser enligt

235

lagen om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupplagningar (1978:487). Kompensation för den kostnadsökning som härigenom upp­kommer har beräknats dels under anslagen Kungl. biblioteket och Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader, dels under anslagen lill fakulte­terna och temaorienterad forskning. Under de senare anslagen har anslags­postema beräknats så atl universiteten skall kunna kompensera univer­sitetsbiblioteken enligt följande:

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Universitetsbiblioteket i Stockholm Universitetsbiblioteket i Uppsala Universitetsbiblioteket i Linköping Universitetsbiblioteket i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetsbiblioteket i Göteborg Universitetsbiblioteket i Umeå

201000 kr. 249000 kr. 249000 kr. 340000 kr. 249000 kr. 249000 kr.

E 1. Humanistiska fakulteterna

1988/89 Utgift        238114718

Reservation

-2968544'

1989/90 Anslag      272602000

1990/91 Förslag      301735000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte

fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

Anslaget avser humanistisk forskning och forskamtbildning vid univer­siteten i Stockholm, Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå.

A nslagsförddning Högskoleenhet

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

Universitets- och högskoleämbetet

Utgift

1989/90

Beräknad ändring

1990/91

65202000

+

8 346000

67512000

+

6470000

55 251000

+

4870000

55619000

+

6913000

28 568000

+

2490000

450000

+

44000

272602000

+ 29133000

Anslagsframställning har avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ).

236

Ändringsförslagen innebär i korthet följande.

Ändamål/högskoleenhet m.m.'

Kostnad budgetåren (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Förändring av anslagsteknisk natur

Forskartjänst, US

+     343

Summa

+     343

Budgetförslag

Basresurser

+ 10000

+ 4000

+ 3000

Masskommunikationsforskning, US

+     450

Tvåspråkighetsforskning, US

+     150

Turkiska språk, UU

+   800

Biblioteksforskning, UG

+   600

+   600

Medie- och kommunikationsvetenskap,

UUm

+   800

Japanska, UL

+   800

Polska, US

+   800

Summa

+ 10600

+ 5400

+ 6000

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

' US = universitetet i Stockholm, UU = universitetet i Uppsala, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], UG = universitetet i Göteborg, UUm = universitetet i Umeå.

UHA hemställer att

1.

en tjänst som professor i masskommunikationsforskning inrättas den 1 juli 1990 vid universitetet i Stockholm med docent Kjell Nowak som förste innehavare,

2.

en tjänst som professor i tvåspråkighetsforskning inrättas den 1 juli 1990 vid universitetet i Stockholm,

3.

en tjänst som professor i turkiska språk inrättas den 1 juli 1991 vid universitetet i Uppsala,

4.

universitetet i Göteborg tilldelas resurser för fortsatt uppbyggnad av centmm (motsv) för biblioleksforskning

5.

en tjänst som professor i medie- och kommunikationsvetenskap inrät­tas den 1 juli 1992 vid universitetet i Umeå,

6.

en tjänst som professor i japanska inrättas den I juli 1992 vid universi­tetet i[REDACTED_EFTERNAMN],

7.

en tjänst som professor i polska inrättas den 1 juli 1992 vid universite­tet i Stockholm,

8.

under reservationsanslaget Humanistiska fakulteterna anvisas 283 545000 kr. budgetåret 1990/91,

288945000 kr. budgdård 1991/92, 294945000 kr. budgdård 1992/93

UHÄ har ingivit vissa handlingar:

Utveckling och organisation av svensk forskning och utbildning inom masskommunikationsområdet: underlag till regeringens forskningspolili­ska proposition 1990. Förslag utarbetat av Föreningen Svenska Masskom­munikationsforskare (FSMK) jämte remissyttranden samt en remissam­manställning.

Kompletterande anslagsframställning för perioden 1990/91 - 1992/93 för historiska museet vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN].

237

Redovisning av erfarenheter av utvärdering av svensk historisk forsk-     Prop. 1989/90:90

ning.

Avsnitt 17

Skrivelser har inkommit från professorema i slaviska och baltiska språk     Utbildningsdep. angående slavistikens och baltologins framtid i Sverige och från Sveriges Dövas Riksförbund angående inrättande av en professur i teckenspråk.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår, som tidigare redovisats, att särskilda resurser ställs lill förfogande för vissa forskningsinsatser inom bl. a. det humanistiska områ­det. Medlen skall användas för tidsbegränsade insatser av kvalificerade forskare. För var och en av de fem humanistiska fakultetema i landet bör fr.o.m. budgetåret 1991/92 anvisas 1 500000 kr. och fr.o.m. budgetåret 1992/93 ytterligare 3 500000 kr. för detta ändamål. Sammanlagt kommer således vid treårsperiodens slut all disponeras 25 milj. kr. årligen för särskilda forskningsinsatser inom humanoria.

Ändrat ämnesinnehådför tjänster som professor m. m.

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har lämnat förslag lill ämnesin­nehåll för ell antal ledigblivande tjänster som professor. Som tidigare anförts bör prövning av inriktningen av professurer, som blir lediga genom pensionsavgång, göras samlat inför varje treårsperiod.

Regeringen har beslutat all följande professurer skall återbesättas med oförändrat ämnesinnehåll.

Ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Historia

Litteraturvetenskap Konstvetenskap Litteraturvetenskap Litteraturvetenskap, särskilt litteratursociologi Allmän språkvetenskap Litteraturvetenskap

US US UU UU

UU UL UL

' US = universitetet i Stockholm, UU = universitetet i Uppsala, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen förordar atl följande professurer återbesätts med ändrat ämnesinnehåll.

Tidigare ämnesinnehåll        Högskoleenhet'

Nytt ämnesinnehåll

Konstvetenskap, sär­skilt nutida konstliv och miljö

Engelska, särskih modern engelska

UL

UUm

konstvetenskap, med sär­skild inriktning på nutiden

engelska

UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], UUm = universitetet i Umeå.

238

Masskommunikalionsforskning

Regeringen föreslår i denna proposition särskilda insatser för uppbyggna­den av en fast organisation inom forskningsområdet massmedier, journa­listik, medie- och kommunikationsvetenskap. Mediernas betydelse i sam­hället är stor och växande. Mediemas roll och effekter är dock inte tillräck­ligt väl kända, vare sig i etl samtida eller ell historiskt perspektiv.

Inom den humanistiska fakulteten vid universitetet i Stockholm har del sedan länge bedrivits forskning om massmedier och masskommunikation. Inriktningen utgör ell viktigt inslag i masskommunikationsforskningen, som annars framför allt utvecklats inom del samhällsvetenskapliga områ­det. En professur i masskommunikationsforskning framstår som angelä­gen för att etablera en bestående organisation för bl. a. forskamtbildningen i masskommunikation. Regeringen förordar all en professur i masskommu­nikationsforskning inrättas vid universitetet i Stockholm den 1 juli 1991 ( + 600000 kr.).

Vid universitetet i Umeå har utvecklats en inriktning, som också är av företrädesvis humanistisk karaktär. Regeringen finner det angeläget att denna verksamhet förstärks genom all en professur i masskommunika­lionsforskning inrättas vid universitetet i Umeå den I juli 1992 ( + 800000 kr.).

En professur i massmedieforskning och en journalistik föreslås under anslaget Samhällsvetenskapliga fakuheterna. Regeringens förslag innebär således sammanfattningsvis atl det vid den kommande treårsperiodens slut kommer alt finnas sex professurer inom del aktuella området - två professurer i masskommunikalionsforskning, två i massmedieforskning och två i joumalislik.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Tvåspråkighetsforskning

Vid universitetet i Stockholm pågår en intemationellt betydande tvärve­tenskaplig forskning i tvåspråkighet. För bl. a. det nya läramtbildningsäm-net svenska som andra språk innebär den en värdefull utveckling av ny kunskap. UHÄ anser liksom universitetet i Stockholm atl forskningen nått en sådan omfattning och kvalitet att en professur nu bör inrättas. Tjänsten är även motiverad med hänsyn lill behovet av forskamtbildning i tvåsprå­kighet. Universitetet har genom omfördelning av sina resurser under före­varande anslag skapat möjligheter att finansiera tjänsten. Regeringen för­ordar all en tjänst som professor i tvåspråkighetsforskning inrättas vid universitetet i Stockholm den 1 juli 1990. Kostnaderna för tjänsten skall rymmas inom befintliga ramar.

Lingvistik och logik

Genom 1987 års forskningsproposition gavs särskilt stöd lill informations-teknologisk forskning i vid bemärkelse. I samband härmed anvisades medel för kulturveienskaplig forskning rörande fömtsättningar för och konsekvenser av informationsteknologins användning. Föregående riks-

239

möte beslöt att anvisa fyra milj. kr. härav för att finansiera fyra tjänster som professor, vilka skulle inrättas den 1 juli 1990. Två av tjänsterna skulle hänföras lill humanistisk fakultet, en i lingvistik och en i logik.

UHÄ har på regeringens uppdrag, efter samråd med humanistisk- sam­hällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR), bedömt behovet av närmare precisering av ämnesinnehållet för dessa tjänster samt lämnat förslag lill placering vid högskoleenhet. UHÄ föreslår att tjänsterna utan inskränkan­de preciseringar benämns lingvistik och logik samt placeras vid universite­ten i Stockholm och i Göteborg. UHÄ anser vidare att vad som anförts i 1987 års forskningsproposition och prop. 1988/89:100, bil. 10, anger intentionerna bakom inrättandet av tjänsterna, varför någon annan be­skrivning av dessas inriktning inte behövs.

HSFR föreslår all den ena professuren benämns logik och den andra lingvistik med särskild inriktning på informationsteknologi. Ämnesbe­skrivningar bör fastställas för båda professurerna. Tjänsterna bör utlysas vid HSFR och placering vid högskoleenhet fastställas senare.

Del finns många fördelar med att breda ämnesbenämningar används, inte minsl med hänsyn till den ram för forskarutbildningen som ämnesbe­nämningarna utgör. Tjänsterna bör därför avse lingvistik respektive logik. Tjänsterna har tillkommit för att särskilt stödja långsiktig kunskapsupp­byggnad inom humanistiska ämnen i del här angivna perspektivet. För alt säkerställa detta syfte behövs ämnesbeskrivningar för tjänsterna. UHÄ skall med utgångspunkt i vad som anförts i de nämnda propositionerna utfärda ämnesbeskrivningar för tjänsterna. Tjänsten som professor i lingvistik bör placeras vid universitetet i Stockholm (+1000000 kr.) och tjänsten som professor i logik vid universitetet i Göteborg (+1 000000 kr.).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Slillahavsasienforskning

Ostasien hör till jordens mest befolkningstäla områden med ett stort antal språk och kulturer. Sveriges förbindelser med länderna i stillahavsasienre-gionen ökar ständigt. För att underlätta dessa kontakter är det viktigt alt utveckla kunskap om och förståelse för språk, kultur och samhälle i dessa länder. Regeringen föreslår, dds i avsnittet Utrikesdepartementels verk­samhetsområde, dels i det följande förstärkningar till ekonomisk och sam­hällsvetenskaplig forskning om Ostasien.

Del tvärvetenskapliga centrum för slillahavsasiensludier som finns vid universitetet i Stockholm bidrar med viktig forskning och kunskapsut­veckling. En förstärkning med 1 000000 kr. bör beräknas fr. o.m. den Ijuli 1992. Vid Handelshögskolan i Stockholm håller ett institut för Japanstudier påattetableras. Regeringen finnerett samarbete mellan verksamheterna vid universitetet och vid Handelshögskolan angeläget för kompetensutveck­lingen inom området.

Arbetets historia

Med tanke på de stora omvälvningar som skett inom snart sagt alla arbetsområden är arbetets historia etl väsentligt forskningsområde. Vid

240

universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] bedrivs en vital humanistisk forskning inom detta

Prop. 1989/90:90

område. För att förstärka denna verksamhet föreslår regeringen ett me-

Avsnitt 17

delstillskott under anslagsposten Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] den 1 juli 1991

Utbildningsdep.

( + 500000 kr.).

Historiska museet vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Historiska museet vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] är organisatoriskt knutet till arkeologiska institutionen med uppgift att medverka i forskningen och undervisningen i arkeologi och angränsande ämnen. Museet har också ett regionalt ansvar som arkeologiskt museum för Skåne samt uppgifter gent­emot allmänheten motsvarande ett länsmuseums. Med hänvisning till vad som anförts i årets budgetproposition bör universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] i samverkan med statens kulturråd överlägga med berörda länsmuseer ifråga om histo­riska museets regionala uppgifter.

Studiefinansiering inom forskarutbildningen

För utbildningsbidrag för doktorander och doklorandtjänsler bör nästa budgetår disponeras minst de belopp som anges i följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

15 543000 15 304000 14234000 12414000 5 260000

62755000

Budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytteriigare medel anvisas för om­vandling av utbildningsbidrag till doklorandtjänsler. Medlen bör fördelas mellan högskoleenheterna enligt följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

1991/92

1992/93

1227 000

1208000

1 124000

975000

416000

4950000

1260000 1 240000 1 152000 1001000 427000

5080000

Övriga frågor

De vetenskapliga biblioteken är väsentliga för all forskning. Särskilt bero­ende av biblioteken och dessas tjänster är dock forskningen inom humani­ora och leologi. Regeringen föreslår därför en förstärkning från och med

241

16   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

Rättelse: s. 252: tabellen + 250000 och + 750000 byter plats

budgetåret 1992/93 av medlen för de vetenskapliga bibliotekens verksam­het inom det humanistiska området med 900000 kr. för vart och ett av de berörda universiteten (sammanlagt 4 500000 kr.).

Med hänvisning till vad som tidigare anförts om särskilda insatser i Göteborg, föreslår regeringen en förstärkning av medlen under förevaran­de anslag, anslagsposten Universitetet i Göteborg fr.o.m. budgetåret 1991/92 (+1500000 kr.).

Kostnaderna för en forskartjänst för docent K. Nowak, placerad vid universitetet i Stockholm, bestrids innevarande budgetår från anslaget Humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet. Medel för tjänsten bör fortsättningsvis beräknas under delta anslag, anslagsposten Universi­tetet i Stockholm ( + 368000 kr.).

Sedan.år 1984 är Svensk Arkivinformation, SVAR, i Ramsele en sektion inom riksarkivet med uppgift att säkerställa förstördseholat arkivmaterial av vitall intresse saml all genom lån eller försäljning göra arkivmaterialet i form av mikrokort tillgängligt för forskning.

Förslag har väckts att kopior av samtliga mikrokort från SVAR skulle tilldelas kungl. biblioteket (KB) och de sex universiteten. Inledningsvis skulle för detta krävas ett engångsbelopp av ca 10 milj. kr. Därefter beräk­nas kostnaderna till ca 1,5 milj.kr. årligen. Kostnader för förvaring och hantering av materialet vid de olika myndigheterna är inte inräknade här.

Samtliga universitet saml KB är positiva till förslaget. Den större till­gängligheten av materialet medför framför allt mindre kostnader för den enskilde forskaren.

Regeringen finner det dock inte försvarbart med en generell tilldelning av resurser för detta ändamål. I det decentraliserade högskolesystem som råder måste angelägenheten av medelsanvändningen för olika ändamål alltid kunna vägas mot varandra. SVAR:s material är redan idag tillgäng­ligt för forskare på flera sätt, dels genom inlåning eller köp, dels genom besök hos SVAR med direkt tillgång till hela beståndet av mikrokort.

1 1990 års budgetproposition har chefen för utbildningsdepartementet redovisat att bl.a. universitetet i Stockholm skall kompenseras med anled­ning av att datorcentralen för högre utbildning och forskning i Stockholm, QZ, ombildas till aktiebolag under statliga DAFA Data AB. Medel har med anledning härav beräknats under förevarande anslag (+ 646000 kr.).

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministration skall täc­kas av avgifter från och med budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter.

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (272602000 + 29 133000=) 301 735 000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Årendet lill riksdagen

Regeringen föreslår

1.

atl riksdagen bemyndigar regeringen att ändra ämnesinnehåll förtjänster som professor i enlighet med förslaget,

2.

att riksdagen bemyndigar regeringen att inrätta tjänster som

242

professor i enlighet med vad som förordats,

Prop. 1989/90:90

3.

att riksdagen till Humanistiska fakulteterna för budgetåret     Avsnitt 17 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 301 735000 kr.,

Utbildningsdep.

4.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 2. Teologiska fakulteterna

1988/89 Utgift

19451769

Reservation

-1721'

1989/90 Anslag

22 758000

1990/91  Förslag        25037000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

Anslaget avser teologisk forskning och forskarutbildning vid universite­ten i Uppsala och[REDACTED_EFTERNAMN].

A nslagsförddning Högskoleenhet

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Utgift

11420000 11338000

22758000

+ 1317000 +   962000

+ 2279000

Anslagsframställning har avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslagen innebär i korthet.

Ändamål/högskoleenhet m. m.'

Kostnad budgetåren (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Budgetförslag

Basresurser, UU, UL

+ 600      

+ 600

+ 600

Summa

+ 600

+ 600

+ 600

UU = universitetet i Uppsala, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

UHÄ och de leologiska fakullerna har till regeringen ingivit en av fakulteterna reviderad utgåva av fakultdsprogram för leologisk forskning. UHÄ hemställer all

1.    de riktlinjer och ekonomiska ramar för verksamheten som angivits i del

föregående fastställs,

2.    under reservationsanslaget Teologiska fakulteterna anvisas

23 358000 kr. budgetåret 1990/91,

23

958000 kr. budgdård 1991/92,

24

558000 kr. budgetåret 1992/93.

243

Regeringens överväganden

Prop. 1989/90:90

Ändrat ämnesinnehåll Jor tjänster som professor m. m.

Avsnitt

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har lämnat förslag lill ämnesin-     Utbildningsdep. nehåll för ett antal ledigblivande tjänster som professor. Som tidigare anförts bör prövning av inriktningen av professurer, som blir lediga genom pensionsavgång, göras samlat inför varje treårsperiod.

Regeringen har beslutat att följande professurer skall återbesättas med oförändrat ämnesinnehåll.

Ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Gamla testamentets exegetik

UU

Nya testamentets exegetik

UU

Kyrkohistoria, särskilt nordisk

UU

' UU = universitetet i Uppsala

Regeringen förordar att följande professur återbesätts med ändrat äm­nesinnehåll.

Tidigare ämnesinnehåll

Högskole-

Nytt ämnesinnehåll

enhet'

Etik, särskilt socialetik

UU

etik

' UU = universitetet i Uppsala.

Studiefinansiering inom forskarutbildningen

För utbildningsbidrag för doktorander och doktorandtjänster bör nästa budgetår disponeras minst de belopp som anges i följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Universitetet i Uppsala

2496000

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

2296000

4792000

Budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytteriigare medel anvisas för om­vandling av utbildningsbidrag till doklorandtjänsler. Medlen bör fördelas mellan högskoleenheterna enligt följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

1991/92

1992/93

Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

285000 265000

285000 265000

550000

550000

Övriga frågor

De vetenskapliga biblioteken är väsentliga för all forskning. Särskilt bero­

ende av biblioteken och dessas tjänster är dock forskningen inom humani-

244

ora och leologi. Regeringen föreslår därför en förstärkning från och med budgetåret 1992/93 av medlen för de vetenskapliga bibliotekens verksam­het inom det teologiska området med 250000 kr. för vart och etl av de berörda universiteten (sammanlagt 500000 kr.)

1 budgetpropositionen 1990 har beträfTande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministralionen skall täckas av avgifter från och med budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkning­en har hänsyn tagits till dessa avgifter.

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (22 758000 + 2279000) = 25037000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen bemyndigar regeringen att ändra ämnesinnehåll för tjänst som professor i enlighet med vad som förordats,

2.

att   riksdagen   till   Teologiska fakulteterna   för  budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 25037 000 kr.,

3.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 3. Juridiska fakulteterna

1988/89 Utgift

23 909 960

Reservation

-824215'

1989/90 Anslag

27051000

1990/91  Förslag        30092000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte

fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

Anslaget avser juridisk forskning och forskarutbildning vid universite­ten i Stockholm, Uppsala och[REDACTED_EFTERNAMN].

A nslagsförddn ing

Högskoleenhet

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Utgift

10686000 8 873000 7 492000

27051000

+ 1 127000 + 1278000 +   636000

+ 3041000

Anslagsframställning har avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ).

245

Andringsförslagen innebär i

korthet följande.

Prop. 1989/90:90

Avsnitt 17

Ändamål/högskoleenhet m.m.'

Kostnad bi 1990/91

jdgetären (tkr.) 1991/92

1992/93

Utbildningsdep.

Budget törslag Basresurser. US. UU. UL Utrikcshandcisrätt. UL

Sionina

+ 1200 + 1200

+ 1200 +   350

+ 1550

+ 1000 +   250

+ 1250

' US = universitetet i Stockholm. UU = universitetet i Uppsala, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

UHÄ hemställeratt

1.

en professur i utrikeshandelsrätt inrättas vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] den 1 december 1991,

2.

under reservationsanslaget Juridiska fakulteterna anvisas 28251 000 kr. budgdåret 1990/91,

29 801 000 kr. budgetåret 1991/93, 31051 000 kr. budgdåret 1992/93.

Skrivelser har inkommit från Svenska institutet för internationell rätt vid universitetet i Uppsala med framställning om statsbidrag.

Regeringens överväganden

Ändrat ämnesinnehåd Jör tjänster som professor m. m.

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har lämnat förslag till ämnes­innehåll för en ledigblivande tjänst som professor vid juridisk fakultet.

Som tidigare anförts bör prövning av inriktningen av de professurer, som blir lediga genom pensionsavgång, göras samlat inför varje treårsperi­od.

Regeringen förordar att följande professur återbesätts med ändrat äm­nesinnehåll.

Tidigare ämnesinnehåll

Högskole­enhet'

Nytt ämnesinnehåll

Finansrätt med finansvetenskap

UL

finansrätt

UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Europeisk integralionsrätt

Behovet av forskning med inriktning mot juridiska frågor som rör integra­tionen i Europa är påtagligt. I blickpunklen slår främst Europeiska gemen­skaperna (EG). Kännetecknande för EG är en fast legal struktur såvitt gäller beslutsordning, normhierarki och tvistlösning, där EG-domstolen spelar en central roll. EG-rätten är internationellt sett en väl utvecklad juridisk specialdisciplin.

En professur i europeisk integrationsrätt bör därför, enligt regeringens mening, inrättas. Ämnesinnehållet för denna tjänst bör omfatta samtliga juridiska aspekter av nuvarande och framtida former för europeisk integra-

246

tion såsom EG, European Free Trade Association (EFTA), European Eco­nomic Space (EES), Europarådet och samarbetet med Östeuropa. Tjänsten bör avse såväl integrationsrätlens strukturella som dess materiella aspekter. Vid universitetet i Stockholm har utvecklats en betydande forskning och forskarutbildning som särskilt inriktats på de rättsliga relationerna Sverige EG. Regeringen förordar att en professur i europeisk integrationsrätt inrät­tas vid universitetet i Stockholm den 1 juli 1992 (+ 1 200000 kr.).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Sludiefinansiering inotn forskarutbildningen

För utbildningsbidrag för doktorander och doktorandtjänster bör nästa budgetår disponeras minsl de belopp som anges i följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

1633000 2277000 1764000

5674000

Budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytterligare medel anvisas för om­vandling av utbildningsbidrag till doklorandtjänsler. Medlen bör fördelas mellan högskoleenheterna enligt följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

1991/92

1992/93

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

160000 217000 173000

550000

160000 217000 173000

550000

Övrigafrågor

1 1990 års budgetproposition har chefen för utbildningsdepartementet re­dovisat att bl. a. universitetet i Stockholm skall kompenseras med anledning av att datorcentralen för högre utbildning och forskning i Stockholm, QZ, ombildas till aktiebolag under statliga DAFA Data AB. Medel har med anledning härav beräknats under förevarande anslag (+ 115   OOOkr.).

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pensions-vetk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministralionen skall läckas av avgifter från och med budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter..

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (27051000 + 3041 000=) 30092000 kr.

247

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen bemyndigar regeringen att ändra ämnesinnehåll för tjänst som professor i enlighet med vad som förordats,

2.

att riksdagen bemyndigar regeringen att inrälta en tjänst som professor i enlighet med vad som förordats,

3.

att riksdagen till Juridiska fakulteterna för budgetåret 1990/91 anvisar dt reservationsanslag på 30092000 kr.,

4.

atl riksdagen godkänner de resursförstärkningar för budget­åren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

E 4. Samhällsvetenskapliga fakulteterna

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

286 515024 326853000 364 373000

Reservation

336479

Anslaget avser samhällsvetenskaplig forskning och forskarutbildning vid universiteten i Stockholm, Uppsala, Linköping,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå saml vid högskolan för lärarutbildning i Stockholm.

A nslagsförddning

Högskoleenhet

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Universitetet i Stockholm

69210000

+ 20024000

Högskolan för lärarutbildning i

Stockholm

4518000

+     861000

Universitetet i Uppsala

52 968 000

+  6 231000

Universitetet i Linköping

6102000

+     480000

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

58232000

+  6 590000

Universitetet i Göteborg

69 542000

+  8 276000

Universitetet i Umeå

54788000

+  6 551000

Jämställdhetsforskning

2064000

-  2064000

Institutet för internationell ekonomi

4689000

-  4689000

Statens psykologisk-pedagogiska

bibliotek

4740000

-  4740000

Utgift

326853000

+ 37520000

Anslagsframställning har avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ).

248

Ändringsförslagen innebär i korthet följande.

Ändamål/högskoleenhet m.m.'

Kostnad bi

Jdgctårcn (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Förändringar av anslagslcknisk natur

Överföring av medel för professur i biblio-

teks- och informationsvetcnskap, UG

+ 1500

Summa

+ 1500

Budgetförslag

Basresurser

+

8 500

+ 7 750

+ 7450

Undcrvisningsforskning.HLS, UG

+

1800

Jämställdhetsforskning

+

700

Professur i företagsekonomi, ULI

+

600

Professur i företagsekonomi, US

+   600

Professur i företagsekonomi, UU

+   600

Summa

+11600

+ 9850

+ 8050

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

' US = universitetet i Stockholm, HLS = högskolan för lärarutbildning i Stockholm, UU = universitetet i Uppsala, ULi = universitetet i Linköping, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], UG = universitetet i Göteborg, UUm = universitetet i Umeå

UHÄ hemställer att

1.    de riktlinjer för utveckling och ekonomiska ramar som redovisats fast­

ställs,

2.

en professur i företagsekonomi inrättas vid universitetet i Linköping den Ijuli 1990,

3.

en professur i företagsekonomi inrättas vid universitetet i Stockholm den Ijuli 1991,

4.

en professur i biblioteks- och informationsvetenskap inrättas vid uni­versitetet i Göteborg den 1 juli 1991,

5.

en professur i förelagsekonomi inrättas vid universitetet i Uppsala den Ijuli 1992,

6.

under reservationsanslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna anvisas 333 713 000 kr. budgetåret 1990/91,

343563000kr. budgetåret 1991/92, 351 613 OOOkr. budgetåret 1992/93.

Anslagsframställningar har även avgivits av Institutet för internationell ekonomi och statens psykologisk-pedagogiska institut.

Skrivelser har inkommit från Arbetsgruppen för Pressarkivet vid uni­versitetet i Uppsala, Fackföreningsrörelsens institut för ekonomisk forsk­ning (FIEF) angående inrättande av två professurer i nationalekonomi vid FIEF samt Statistiska Centralbyrån (SCB) angående inrättande av en pro­fessur i statistisk informationsbehandling vid SCB.

Regeringens överväganden

Ä ndral ämnesinnehåd för tjänster som professor

Med stöd av riksdagens bemyndigande (jfr. prop. 1966:1, bil. lOs.361, SU 42, rskr. 125) har regeringen föreskrivit ändrat ämnesinnehåll för tjänster som professor enligt följande.

249

Tidigare ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

UU UG

Statskunskap Statskunskap

Ändrat ämnesinnehåll

statsvetenskap statsvetenskap

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

' UU = universitetet i Uppsala, UG = universitetet i Göteborg

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har lämnat förslag till ämnes­innehåll för ett antal ledigblivande tjänster som professor. Som tidigare anförts bör prövning av inriktningen av professurer, som blir lediga genom pensionsavgång, göras samlat inför varje treårsperiod.

Regeringen har beslutat att följande professurer skall återbesättas med oförändrat ämnesinnehåll.

Tidigare ämnesinnehåll

Högskoleenhet

Företagsekonomi Perception och psykofysik Pedagogik

US US

US

' US = universitetet i Stockholm

Regeringen   förordar   att   följande   professur   återbesätts   med   ändrat   äm­nesinnehåll.

Tidigare ämnesinnehåll

Högskole­enhet'

Nytt ämnesinnehåll

Företagsekonomi, särskilt     UG distributionsekonomi

företagsekonomi, särskilt marknadsföring

UG = universitetet i Göteborg

Psykologi

Professor M.[REDACTED_EFTERNAMN] innehar en för honom personlig professur i psyko­logi vid universitetet i Uppsala. Verksamheten inom ämnesområdet är omfattande. Del är därför angeläget att antalet professurer i psykologi vid universitetet inte minskar. En pi-ofessur i psykologi bör inrättas vid univer­sitetet i Uppsala då M.[REDACTED_EFTERNAMN] går i pension. Tjänsten skall finansieras inom ramen för befintliga medel.

Som redovisats vid anmälan av anslaget Humanistiska fakulteterna har UHÄ på regeringens uppdrag lagt fram förslag rörande den närmare inrikt­ningen saml lokaliseringen av vissa professurer, som skall förslärka den kulturvetenskapliga forskningen om informationsteknologins fömtsätt­ningar och konsekvenser. En av de berörda tjänsterna skall knytas lill samhällsvetenskaplig fakultet och avse ämnet psykologi. Regeringen biträ­der UHÄ;s förslag och förordar att denna professur inrättas vid universite­tet i Umeå (+ 1 000000 kr.). 1 enlighet med vad som tidigare anförts bör UHÄ fastställa en ämnesbeskrivning för tjänsten med utgångspunkt i vad som anfördes i 1987 års forskningsproposition och prop. 1988/89:100, bil.lO.

250

Nationalekonomi

I samband med riksgäldskonlorets Ivåhundraårsjubileum utlovades en professur i nationalekonomi. Denna tjänst bör ges en inriktning mot intemationella finansiella och monetära frågor. Vid universitetet i Stock­holm finns en god forskningsmiljö för en tjänst med denna inriktning. Regeringen förordar all en professur i nationalekonomi med inriktning mot internationella finansiella och monetära frågor inrättas vid universi­tetet i Stockholm den 1 juli 1990 ( + 500000 kr.).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Biblioteks- och informationsvetenskap

Forskningsrådsnämnden (FRN) har på regeringens uppdrag utrett biblio­teksforskningens nuvarande omfattning och inriktning samt de forsknings­behov som kan anses föreligga. Nämnden har också lämnat förslag till uppbyggnad av en fast forskningsorganisation i biblioteks- och informa­tionsvetcnskap. FRN föreslår bl. a. att en tjänst som professor i biblioteks-och informationsvetenskap inrättas vid universitetet i Göteborg. FRN har samrått med UHÄ, kungl. biblioteket och statens kuUurråd.

Biblioteks- och informationsvetcnskap betecknar ett stort forsknings­område. Forskning inom skilda delar av detta vida fält bedrivs vid bl.a. universiteten i Linköping, Göteborg och Umeå. Goda forskningsmiljöer finns därmed etablerade på flera håll. Centrum för biblioteksforskning vid universitetet i Göteborg har ett, inte minst geografiskt betingat, mycket nära samarbete med högskolan i Borås, vilken svarar för utbildningen av bibliotekarier.

Regeringen finner i likhet med FRN att övervägande skäl talar för att en professur i biblioteks- och informationsvetcnskap inrättas vid universite­tet i Göteborg. Tjänsten bör inrättas den I juli 1991 och finansieras med medel som intill dess anvisas under anslaget forskningsrådsnämnden (+1500000 kr.).

Journalistik

Genom 1987 års forskningsproposition inrättades landets första professur i journalistik vid universitetet i Stockholm. Vid universitetet i Göteborg finns en motsvarande verksamhet som nu bör tillföras fasta resurser för forskning och forskarutbildning. En professur i journalistik bör därför inrättas vid universitetet i Göteborg den Ijuli 1991 ( + 800000 kr.).

Massmedieforskning

Som regeringen framhållit under anslaget Humanistiska fakulteterna bör en fast organisation för forskning och forskarutbildning inom området massmedier och masskommunikation byggas upp. Vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] finns vid samhällsvetenskaplig fakultet en av universitetet inrättad professur i sociologi med inriktning mol massmedieforskning, vilken har

251

befordrat en vital forskningsverksamhet. Regeringen finner det motiverat     Prop. 1989/90:90 alt verksamheten ges ytterligare stabilitet. En professur i massmedieforsk-     Avsnitt 17 ning bör inrättas vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] den Ijuli 1991 ( + 600000 kr.).       Utbildningsdep.

Statsvetenskap

Forskning kring väljarbeteende och politiska val berör centrala områden inom statsvetenskapen. Den svenska forskningen på området håller hög internationell klass. Inom den statsvetenskapliga institutionen vid univer­sitet i Göteborg finns sedan år 1954 ett forskningsprogram, som inte bara arbetar med väljamndersökningar utan även systematiskt studerar mass­mediernas och partiernas insatser vid valtillfällena. Med hänsyn till denna forsknings vetenskapliga och samhälleliga betydelse bör den ges en fast organisation. En professur i statsvetenskap, särskilt valforskning, bör inrät­tas vid universitetet i Göteborg den 1 juli 1991 ( + 500000 kr.).

Vårdpedagogik

En betydande vårdpedagogisk forskning har under en följd av år byggts upp vid universitetet i Göteborg. För att säkerställa en fortsatt utveckling bör verksamheten få en fast bas. En professur i vårdpedagogik bör inrättas vid universitetet i Göteborg den 1 juli 1991 (+ 1 500000 kr.).

Slillahavsasienforskning

Som tidigare anförts förordar regeringen särskilt stöd till forskningen om Ostasien. Medel bör fr.o.m. budgetåret 1991/92 anvisas för utökade sam­hällsvetenskapliga insatser inom centret för Stillahavsasien-studier vid universitetet i Stockholm (+1 500000 kr.).

Vissa insatser för långsiktig kunskapsuppbyggnad

Som etl led i regeringens strävan att långsiktigt bygga upp vetenskaplig kompetens inom områden som är av betydelse för utvecklingen inom skilda samhällseklorer, föreslås inom vissa forskningsområden sektoriellt motiverade förstärkningar. Förstärkningarna avser följande forskningsområden.

Högskoleenhet'

Budgetår

1990/91

1991/92

1992/93

Ändamål

HLS

+ 500000

barnomsorgsforskning

UU

+ 400000

+ 500000

vårdvetenskap

UL

+ 500000

socialt arbete

UL

+ 500000

ekonomi med socialpoli­tisk inriktning

UG

+ 500000

det sociala arbetets teori och metod

UUm

+ 500000

socialt arbete

UL

+ 750000

säkerhetspolitisk    forsk­ning

UUm

+ 250000

säkerhetspolitisk     forsk­ning

' HLS = högskolan för lärarutbildning i Stockholm, UU = universitetet i Uppsala, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], UG = universitetet i Göteborg, UUm = universitetet i Umeå

252

Dessutom förordar regeringen att tjänster som professor inrättas inom följande områden, där en fast forskningsorganisation är motiverad av behov av långsiktig kunskapsuppbyggnad inom sektorsområdet ifråga. UHÄ skall efter hörande av berörda högskoleorgan fastställa ämnesbeskriv­ningar för tjänsterna.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Forskning om äldre

Forskningsrådsnämnden (FRN) och delegationen för social forskning (DSF) har gemensamt kartlagt och analyserat existerande forskning om äldre samt lämnat förslag till fortsatta forskningsinsatser. Inom flera forskningsområden bedrivs en, även internationdh sett, mycket framstå­ende forskning, inom andra områden är behoven av utveckling stora. Reg­eringen föreslår att vissa professurer inrättas för att möjliggöra långsiktig verksamhet inom olika forskningsområden och ge förutsättningar för forskarutbildning inom dessa.

Det sociala arbetet bland äldre har vuxit i omfattning under de senaste decennierna och blivit en central del i äldreomsorgen. Kunskapsunderlaget är dock ofullständigt och det är därför av stor vikt att forskningsområdet etableras som en specialdisciplin. Regeringen föreslår att en tjänst som pro­fessor i socialt arbete med inriktning mot äldre människor inrättas vid universitetet i Stockholm den 1 juli 1990 (+ 1 500000 kr.).

Arbetet med atl utveckla forskning inom sociologi med inriktning mot äldre har främst drivits vid universitetet i Uppsala. Regeringen föreslår att en professur i sociologi med inriktning mot äldre människor inrättas vid universitetet i Uppsala den 1 juli 1991 (+ 1 500000 kr.).

Forskning i psykologi med inriktning på äldre bedrivs vid flera universi­tet. Universitetet i Göteborg bedöms dock ha särskilt goda förutsättningar att utveckla en fruktbar forskningsmiljö. Regeringen föreslår att en profes­sur i psykologi med inriktning mot äldre människor inrättas vid universite­tet i Göteborg den 1 juli 1992 (+ I 500000 kr.).

Sociologi med särskild inriktning mol handikapp

Handikappforskningen har kartlagts av bl. a. DSF och FRN. Det har därvid framkommit att det finns ett behov av ökad samhällsvetenskaplig forskning med inriktning på handikapp. Bl. a. saknas tillräckliga kunskaper om sam­hälleliga förhållanden som bidrar lill att utveckla och vidmakthålla handi­kapp. Vid universitetet i Uppsala finns en för forskning med denna inrikt­ning gynnsam forskningsmiljö. Regeringen förordar atl en tjänst som pro­fessor i sociologi med inriktning mol handikapp inrättas vid univei-sitetet i Uppsala den 1 juli 1990 ( + 800000 kr.).

Handikappforskning med beteendevetenskaplig inriktning

FRN har på regeringens uppdrag utrett en överföring av vissa projektme­del för bl.a. handikappforskning lill högskoleenheterna. FRN föreslår att

253

den forskning som bedrivs vid universitetet i Göteborg, där det finns en tjänst som professor i handikappforskning vid medicinsk fakultet, för­stärks genom att en professur i handikappforskning med beteendeveten­skaplig inriktning inrättas. En sådan förstärkning skulle bredda forskning­en och förbättra möjligheterna till forskarutbildning med inriktning mot handikappfrågor. Regeringen förordar att en professur i handikappforsk­ning med beteendevetenskaplig inriktning inrättas vid universitetet i Göte­borg den Ijuli 1990 ( + 625000 kr.).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Rällsociologi med socialpolitisk inriktning

Forskningsområdet rättssociologi med socialpolitisk inriktning innefattar såväl allmän samhällsvetenskaplig teori och metod som det juridiska re­gelverkets tillämpningar. Fasla forskningsresurser i ämnet ger en god grund för samarbete mellan de samhällsvetenskapliga och juridiska fakul­teterna. Regeringen förordar atl en professur i rättsociologi med socialpoli­tisk inriktning inrättas vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] den 1 juli 1990 ( + 800000 kr.).

Sociologi med inriktning mol socialpolitik

Mot bakgrund av den roll socialpolitiken spelar för den svenska samhälls­utvecklingen finns behov av en utbyggd forskning om socialpolitikens och socialförsäkringarnas funktionssätt och konsekvenser.

Vid institutet för social forskning vid universitetet i Stockholm pågår en omfattande forskning kring bl.a. olika aspekter av välfärdsfördelningen saml de socialpolitiska institutionernas utformning och socialförsäkrings­systemets utveckling i Sverige och jämförbara länder. Regeringen föreslår att en professur i sociologi med inriktning mot socialpolitik inrättas vid universitetet i Stockholm den 1 juli 1991 ( + 921 000 kr.).

En omfattande forskning om välfärd, socialpolitik och arbetsliv har sedan länge bedrivits vid sociologiska institutionen vid universitetet i Umeå. För att ge denna forskning förbättrade utvecklingsmöjligheter och större stabilitet bör en professur i sociologi med inriktning mot socialpolitik inrättas vid universitetet i Umeå den 1 juli 1992 ( + 800000 kr.).

Nationalekonomi med särskild inriktning mol socialpolitik

Det ekonomiska trygghetssystemet spelar i dagen central roll i den svenska samhällsekonomin. Behovet av ekonomiska analyser av transfereringssys­temens samhällsekonomiska och fördelningspolitiska verkningar är stort. Vid universitetet i Göteborg bedrivs forskning med denna inriktning. För att ge verksamheten fastare former bör en professur i nationalekonomi med särskild inriktning mot socialpolitik inrättas vid universitetet i Göte­borg den Ijuli 1991 ( + 800000 kr.).

254

Socialt arbete med inriktning mot familjepolilik

Socialtjänstens arbete med barn och barnfamiljer måste ta sin utgångs­punkt i kunskaper om barn och barnfamiljernas levnadsförhållanden. Det är därför väsentligt att forskningen om levnadsvillkoren för och de generel­la stöden lill barn och barnfamiljer utvecklas. För att stödja en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom området föreslår regeringen alt en professur i socialt arbete med inriktning mot familjepolitik inrättas vid universitetet i Göteborg den Ijuli 1991 ( + 800000 kr.).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Nationalekonomi med inriktning mol turism och rekreation.

Turism och rekreation är områden med stor samhällsekonomisk betydelse. Inom den växande tjänstesektorn utgör turistfrågorna en viktig del. Lång­siktig kunskapsuppbyggnad och forskningsbaserad kunskap inom området är därför ett angelägel behov. Regeringen förordar att en tjänst som profes­sor i nationalekonomi med inriktning mot turism och rekreation inrättas vid universitetet i Umeå den 1 juli 1990 (+ 1 000000 kr.).

Kvinno-och jämställdhelsforskning

Regeringen anser det angeläget med mer långsiktiga insatser för forsk­ning om kvinnor och jämställdhetsfrågor. Regeringen förordar därför en samlad förstärkning med 3 783000 kr. för inrättande av tre tjänster som professor den 1 juli 1991, varav två inom samhällsvetenskaplig fakultet.

Den ena professuren skall avse ekonomisk forskning. I regeringens handlingsplan för jämställdhet ses frågan om kvinnor och ekonomi soni ett centralt område i en framtida politik för jämställdhet. En betydelsefull faktor är de rådande inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män, varav skillnaderna i lön är en del. Kunskaperna är i dag bristfälliga när det gäller lönebildning och löneskillnader ur etl könsperspektiv, liksom i fråga om hur dessa skillnader kan relateras lill förhållanden såväl på arbetsmarknaden som i familjen. Ett fortsatt systematiskt ekonomiskt studium och utveck­landet av de teoretiska grunderna framstår därför som angelägel.

Den andra professuren skall avse ett samhällsvetenskapligt ämne av be­tydelse för studiet av våld mot kvinnor . För alt på ett mer effektivt sätt kunna förebygga och förhindra olika former av övergrepp måste kunska­perna öka och mekanismerna bakom våldet bli bättre kända.

Mot bakgrund av vad regeringen här anfört bör UHÄ ges i uppdrag att i samråd med humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet lämna förslag lill närmare precisering av ämnesinnehåll liksom lokalisering till högskoleenhet för en tjänst som professor i nationalekonomi och för en tjänst som professor i annat samhällsvetenskapligt ämne med betydelse för studiet av våld mot kvinnor.

Stålens p.sykotogi.sk-pedagogiska bibliotek (SPPB)

Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek är ett specialbibliotek inom äm­nesområdena psykologi och pedagogik med ett nationellt ansvar för refe­rens- och beståndsservice inom dessa områden.

255

SPPB är lokalmässigt knutet till universitetet i Stockholm. Biblioteket leds av en styrelse, som utses av regeringen. Chefsbibliotekarien är tillika ordförande i styrelsen. SPPB har 19 anställda. För budgetåret 1989/90 anvisades 4 740000 kr. under en särskild anslagspost under förevarande anslag. Därtill kommer lokalkostnader. SPPB:s verksamhet regleras i in­struktion (1988:679) för SPPB.

1 den utredning som låg till grund för beslutet om SPPB:s nuvarande organisation pekades på de positiva effekter som skulle kunna uppnås, om biblioteket samordnades med universitetetsbiblioleket i Stockholm. Något beslut om sådan samordning fattades dock inte vid detta tillfälle (prop. 1979/80:104). De positiva samordningsefiekterna påtalades även av före­dragande statsråd i 1987 års forskningsproposition. Föredraganden fram­höll även att de lokalmässiga lösningar som de båda biblioteken erhållit under 1980-talet ytteriigare bör ha förstärkt de samordningseffekter som utredningen påtalade och föreslog att SPPB skulle samordnas med universitetsbiblioteket i Stockholm. Riksdagen biföll dock inte förslaget.

Statskontoret har sedermera i en rapport Översyn av små myndigheter en förstudie (1988:23) behandlat 240 statliga myndigheter, som lyder direkt under regeringen och har färre än 100 anställda. Med myndigheter­nas verksamhet som utgångspunkt lämnas förslag avseende 83 myndighe­ter, vars organisation enligt statskontorets bedömning närmare bör över­vägas.

Beträffande SPPB anser statskontoret bl.a. att frågan om ett införlivan­de av biblioteket i universitetetsbiblioleket i Stockholm bör aktualiseras på nytt. Regeringen delar denna uppfattning.

SPPB har sedan mitten av 80-talet sin samlade verksamhet i nära anslutning till de nya lokalerna för universitetsbiblioteket i Stockholm. De båda biblioteken lämnar i princip samma service till sina låntagare och ett samgående i organisatoriskt hänseende kan endast innebära fördelar i utnyttjandet av tillgängliga resurser ulan att för den skull åsidosätta lånta­garnas behov. Det är därför ändamålsenligt att den psykologisk-pedagogis­ka biblioteksverksamheten integreras i universitetsbiblioteket i Stock­holm. Medel för bibliotekets verksamhet bör fortsättningsvis anvisas un­der anslagsposten till universitetet i Stockholm under förevarande anslag.

Forskningen inom pedagogik och psykologi utgör en stor del av verk­samheten inom de samhällsvetenskapliga fakulteterna. De sektoriellt mo­tiverade forskningsinsatserna inom dessa områden är också betydande. Regeringen beräknar därför en förstärkning av medlen för biblioleksresur-serna inom dessa områden fr.o.m. budgetåret 1991/92 ( + 300000 kr.). Regeringen förutsätter att universitetet i Stockholm därutöver beaktar behoven av biblioleksresurser inom pedagogik och psykologi och så långt möjligt bibehåller karaktären hos det psykologisk-pedagogiska biblioteket. Det är viktigt med hänsyn till den stora betydelse, som forskning inom detta vetenskapligt omfattande område kan bedömas få även under kommande decennier.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

256

Institutet för internationell ekonomi

Institutet för internationell ekonomi är en institution vid universitetet i Stockholm som finansieras dels genom statliga medel och dels av en stiftelse. Den del av institutets verksamhet som finansieras över statsbud­geten beräknas för närvarande som en särskild anslagspost under föreva­rande anslag. Institutet för intemationell ekonomi har en etablerad och välkänd ställning inom forskarsamhället, såväl nationellt som internatio­nellt.

Del finns inte något skäl att tro att institutet inte kan väl hävda sin ställning inom den samhällsvetenskapliga fakulteten vid universitetet i Stockholm. Det är därför rimligt alt medlen lill institutet anvisas inom ramen för anslagsposten Universitetet i Stockholm under förevarande anslag. För budgetåret 1990/91 beräknas 500000 kr. för förstärkning av inslitutelels verksamhet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Studiefinansiering inom forskarutbildningen

För utbildningsbidrag för doktorander och doklorandtjänsler bör nästa budgetår disponeras minsl de belopp som anges i följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

15092000 13603000

1271000 16895000 17295000

8 355000

72511000

Budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytterligare medel anvisas för om­vandling av utbildningsbidrag lill doktorandtjänster. Medlen bör fördelas mellan högskoleenhetema enligt följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

1991/92

1992/93

1269000

1269000

1583000

1583000

104000

104000

1428000

1428000

1452000

1452000

264000

264000

6100000

6100000

Övrigafrågor

Särskilda medel för jämställdhelsforskning har hittills anvisats under förevarande anslag. Medlen avser egentligen inte samhällsvetenskaplig forskning om jämställdhet ulan anvisas för verksamheten vid de olika fora för kvinnoforskning som finns vid universiteten och några av högskolorna.

257

17   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

Dessa fora vänder sig till kvinnliga forskare oberoende av fakulletstillhö­righel. Medlen för denna verksamhet kommer fortsättningsvis att beräk­nas under anslaget Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål (-2064000 kr.).

Pressarkivet vid universitetet i Uppsala är landels största klipparkiv för svensk dagspress och utnyttjas av forskare inom samhällsvetenskapliga, humanistiska och juridiska discipliner från hela landet. Arbetsgmppen för Pressarkivet har i en skrivelse till utbildningsdepartementet dragit upp linjerna för en utveckling av arkivels verksamhet och föreslagit en utbygg­nad av ett nationellt tillgängligt referensdalabassyslem och inrättandet av en särskild styrelse för arkivet. Enligt regeringens uppfattning bör de före­slagna åtgärderna prövas av berörda lokala högskoleorgan inom ramarna för befintliga medel.

Medel har beräknats för vissa tillkommande lönekostnader för en tjänst som professor i pedagogik, särskilt pedagogiska mätningar, vid universite­tet i Umeå.

1 1990 års budgetproposition har chefen för utbildningsdepartementet redovisat att bl.a. universitetet i Stockholm skall kompenseras med anled­ning av atl datorcentralen för högre utbildning och forskning i Stockholm, QZ, ombildas lill aktiebolag under statliga DAFA Data AB. Medel har med anledning härav beräknats under förévarande anslag ( +698 000 kr.).

1 budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter.

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (326 853000 + 37 520000=) 364373000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   att riksdagen bemyndigar regeringen all ändra ämnesinnehåll

för tjänster som professor i enlighet med vad som förordals,

2.

alt riksdagen bemyndigar regeringen att inrätta tjänster som professor i enlighet med vad som förordats,

3.

att riksdagen till Samhällsvetenskapliga fakuheterna för bud­getåret 1990/91 anvisar etl reservationsanslag på 364 373000 kr.

4.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 5. Medicinska fakulteterna

1988/89 Utgift        583322589

Reservation

-19035258'

1989/90 Anslag       662 546000

1990/91 Förslag      735023000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte

fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

258

Anslaget avser medicinsk forskning och forskamtbildning vid karolins-

Prop. 1989/90:90

ka institutet samt vid universiteten i Uppsala, Linköping,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg

Avsnitt 17

och Umeå.

Utbildningsdep.

A nslagsförddn ing

Högskoleenhet

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Karolinska institutet Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

Universitets- och högskoleämbetet

Utgift

226 580000

95473000

50456000

103606000

106239000

77 549000

2643000

662546000

+ 28452000 +  9 180000 + 4657000 +  8 715000 + 10226000 +  9 880000

+   1367000

+ 72477000

Anslagsframställning har avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslagen innebär i korthet följande.

Ändamål/högskoleenhet m. m.'

Kostnad budgetåren (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Förändringar av anslagslcknisk natur

Professur i hälso- och sjukvårdsforskning

med särskild inriktning på utvecklings-

länderna. Kl

+

438

Professur i baromedicin. Kl

+

1038

Forskartjänst i hälsoekonomi, KI

+

291

Professur i hälso- och sjukvårdsforskning,

UU

+

455

Forskartjänst i hälso- och sjukvårds-

forskning, UU

+

291

Summa

+

2513

Konsekvenser av tidigare beslut

Utökad forskningsorganisation, UUm

+

2119

+  2 837

+  1520

Utbildning av forskningspersonal i

försöksdjursfrågor, UHÄ

+

1200

Summa

+

3319

+  2 837

+   1520

Budgetlörslag

Basresurser, KI, UU, ULi, UL, UG, UUm

+

9400

+  9400

+  3000

Basresurser för institutet för miljömedicin,

Kl

+

1000

+   1000

Röriig resurs för kommunala högskolans

forskarutbildade lärare, Kl, UU, ULi, UL,

UG, UUm

+

2400

+  2400

+ 2400

Summa

+ 12800

+ 12800

+  5 400

Utöver budgetförslaget

Basresurser, KI, UU, ULi, UL, UG, UUm

+

6000

+  6000

+ 9000

Summa

+ 24632

+ 21637

+ 15920

' KI= karolinska institutet, UU = universitetet i Uppsala, ULi = universitetet i Linköping, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], UG= universitetet i Göteborg, UUm = universitetet i Umeå.

259

UHA hemställer att

1.

de riktlinjer för utvecklingen och ekonomiska ramar för verksamheten som redovisats ovan fastställs,

2.

vid karolinska institutet en professur i hälso- och sjukvårdsforskning med särskild inriktning på utvecklingsländerna inrättas den Ijuli 1990 med Göran Slerky som förste innehavare och med samtidig överföring av 438000 kr. från anslaget Medicinska forskningsrådet,

3.

vid karolinska institutet en professur i baromedicin inrättas den 1 juli 1990 med Dag Linnarssson som förste innehavare och med samtidig överföring av 1038000 kr. från anslaget Medicinska forskningsrådet,

4.

291000 kr. överförs från anslaget Medicinska forskningsrådet till ansla­get Medicinska fakultetema,

5.

vid universitetet i Uppsala en professur i hälso- och sjukvårdsforskning inrättas den Ijuli 1990 med Bjöm Smedby som förste innehavare med samtidig överföring av 455000 kr. från anslaget Medicinska forsknings­rådet,

6.

291000 kr. överförs från anslaget Medicinska forskningsrådet lill ansla­get Medicinska fakultetema,

7.

en särskild rörlig resurs för kommunala högskolans forskamtbildade lärare inrättas inom ramen för anslaget Medicinska fakultetema,

8.

under reservationsanslaget Medicinska fakultetema anvisas 681 178000 kr. budgdård 1990/91

696 815 000 kr. budgetåret 1991 /92 703 735000 kr. budgetåret 1992/93.

Rektorsämbetet vid universitetet i Uppsala har i skrivelse anhållit all en professur i patologi får dubbleras.

Skrivelser har inkommit från ordföranden i Svenska barnläkarförening-ens sektion för hälso- och öppenvård samt professom Agne[REDACTED_EFTERNAMN] m.fl. angående inrättande av en professur i socialpedialrik.

Skrivelse har inkommit från Nordiska samfundels stiftelse för veten­skaplig forskning ulan djurförsök angående inrättande av en professur i försöksdjursvelenskap.

Skrivelse har inkommit från Riksförbundet för sexuellt likaberättigande m. fl. angående forskning om homosexualitet.

Skrivdse har inkommit från Svenska föreningen för Alkohol- och drog­forskning med begäran om ökad ekonomisk ram m. m.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

260

Regeringens överväganden

Prop. 1989/90:90

Ändrat ämnesinnehåll för tjänster som professor m. m.

Avsnitt

Utbildningsdep. Med stöd av riksdagens bemyndigande Ofr. prop. 1966:1 bil. 10 s. 361, SU

42, rskr 125) har regeringen föreskrivit ändrat ämnesinnehåll för tjänster

som professor enligt följande

Tidigare ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Ändrat ämnesinnehåll

Membranbiologi

UU

molekylär cellbiologi

Långvårdsmedicin

UL

långvårdsmedicin, särskilt geri-atrik, förenad med överiäkar-tjänst vid Malmö allmänna sjuk­hus

Ortopedisk kirurgi

UUm

ortopedi, förenad med överlä­kartjänst vid regionsjukhuset i Umeå

' UU = universitetet i Uppsala, UL= universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], UUm = universitetet i Umeå.

UHÄ har lämnat förslag lill ämnesinnehåll av dt antal ledigblivande tjänster som professor. Som tidigare anförts bör prövning av inriktningen av professurer, som blir lediga genom pensionsavgång, göras samlat inför varje treårsperiod.

Regeringen har beslutat att följande professurer skall återbesättas med oförändrat ämnesinnehåll.

Ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Pediatrik, förenad med överiäkartjänst vid       KI

Huddinge sjukhus

Psykologi

KI

Dermatologi och venereologi,förenad med        UU

överiäkartjänst vid Akademiska sjukhuset

Farmakologi

UU

Klinisk neurofysiologi, förenad med överiä-      UU

kartjänst vid Akademiska sjukhuset

Neurokirurg!, förenad med överiäkartjänst       UU

vid Akademiska sjukhuset

Oftalmiatrik, förenad med överiäkartjänst        UU

vid Akademiska sjukhuset

Allmänmedicin, förenad med distriktsläkar-      UL

tjänst vid vårdcentralen i Dalby

Kirurgi, förenad med överläkartjänst vid la-      UL

sarettet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Kirurgi, förenad med överiäkartjänst vid

UL

Malmö allmänna sjukhus

' KI = karolinska institutet, UU = universitetet i Uppsala, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN].

261

Regeringen förordar alt ämnesinnehåll.

följande

professurer återbesätts med ändrat

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Tidigare ämnesinnehåll

Högskole enhet'

Nytt ämnesinnehåll

Bakteriologi Fysiologi

Klinisk kemi, förenad med överiäkartjänst    vid    Hud­dinge sjukhus Koagulationsforskning

KI KI KI

KI

medicinsk mikrobiologi neurotransmissionsforskning gastroenterologi,   förenad   med överiäkartjänst vid samma sjuk­hus klinisk     koagulationsforskning.

Medicin, särskilt reumatolo-gi, förenad med överläkar­tjänst vid Karolinska sjukhu­set

Patologi, förenad med över­läkartjänst vid Akademiska sjukhuset

Psykiatrisk neurofysiologi Kirurgi, särskilt experimen­tell   kirurgi,   förenad   med överläkartjänst   vid   Malmö allmänna sjukhus Psykiatri, särskilt social- och rättspsykiatri,  förenad  med överiäkartjänst   vid   statens rättspsykiatriska klinik Fysiologi

Socialmedicin, förenad med överiäkartjänst vid Sahlgren­ska sjukhuset

Kl

UU

UU UL

UL

UG UG

förenad med överiäkartjänst vid Karolinska sjukhuset reumatologi, förenad med överlä­kartjänst vid samma sjukhus

medicinsk molekylärgenetik

neurobiologi

kärlkirurgi, förenad med överlä­kartjänst vid samma sjukhus

psykiatri, särskilt preventions-och behandlingsforskning, före­nad med överläkartjänst inom Lunds sjukvårdsdistrikt fysiologi, särskilt endokrinologi socialmedicin, särskilt hälso- och sjukvårdsforskning

' Kl = karolinska institutet, UU = universitetet i Uppsala, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], UG = universitetet i Göteborg.

Rektorsämbetet vid universitetet i Uppsala har föreslagit atl en profes­sur i medicinsk molekylärgenelik inrättas den Ijuli 1990 oberoende av när innehavaren av professuren i patologi, Jan Pontén, går i pension. Rege­ringen har för avsikt all, med stöd av riksdagens bemyndigande, inrätta en professur i medicinsk molekylärgenelik den 1 juli 1990 vid universitetet i Uppsala. Professuren i patologi dras in i samband med nuvarande inneha­vares pensionsavgång. Merkostnaden fömtsätts under övergångsperioden finansieras inom ramen för befintliga resurser.

Klinisk anknytning av vissa tjänster som professor

Ett nytt samarbelsavtal om läkamlbildning och forskning m. m. har god­känts av regeringen den 18 januari 1990. Enligt avtalet inkluderar ersätt­ningen lill sjukvårdshuvudmännen för 1990 medel dels för de nya profes­surer som under förevarande anslag och anslaget Medicinska forskningsrå­det föreslås inrättade den 1 juli 1990, dels för professurer vars innehavare uppnår pensioneringsperiodens nedre gräns under 1990 för vilka ändrat ämnesinnehåll föreslås. Vidare har ersättningen fastställts med hänsyn till också vissa andra förändringar av forskningsorganisationen bl. a. avseende professurer.

262

För de professurer med klinisk anknytning, där innehavarna uppnår nedre pensionsgräns under de senare åren i budgetperioden och för vilka UHÄ prövat ämnesinnehållet, skall överenskommelser rörande kostnads­ersättning träffas mellan berörd högskoleenhet och sjukvårdshuvudman. Regeringen avser att senare fatta erforderliga beslut om professurerna under förutsättning att ekonomiskt godtagbara överenskommelser med berörda sjukvårdshuvudmän kan träffas.

UHÄ har föreslagit atl professuren i sjukgymnastik vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] återbesätts med oförändrad benämning och förenas med tjänst som sjukgymnast. Regeringen har i del föregående i samband med redovisning av förslag lill ändrad tjänsteorganisation vid medicinsk fakultet avstyrkt förslag all lärartjänst vid medicinsk fakultet skall kunna förenas med andra tjänster än läkartjänster inom sjukvårdsorganisationen. Del bör emellertid vara möjligt för regeringen alt i enstaka fall medge all sådan förening får ske. För denna professur, liksom för den professur i psykiatri vid universitetet i Göteborg för vilken oförändrad benämning men också viss ändrad sjukvårdsanknylning föreslagils, avser regeringen all senare fatta erforderliga beslut under förutsättning att ekonomiskt godtagbara överenskommelser med berörda sjukvårdshuvudmän kan träffas.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Förslag om inrättande av vissa professurer

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har föreslagit all de för Eva Klein och Läszlö Révész personliga professurema i tumörbiologi vid karo­linska institutet (KI) i samband med innehavarnas pensionsavgång ersätts av professurer i resp. stmklurbiokemi och ulvecklingsbiologi. Den förra tjänsten föreslås bli placerad vid Huddinge sjukhus. Regeringen biträder förslagen och förordar alt två professurer, den ena i stmklurbiokemi den andra i ulvecklingsbiologi, inrättas vid institutet vid den tidpunkt då Klein respektive Révész går i pension.

UHÄ har vidare föreslagit att de resurser som blivit disponibla sedan Franco Cdada lämnat en för honom personlig professur i immunologi vid KI används för inrättande av en professur i molekylär immunologi vid institutet. Regeringen biträder förslaget och förordar all en professur i molekylär immunologi inrättas den Ijuli 1990 vid institutet.

UHÄ har föreslagit att den för Yngve Hofvander personliga professuren i intemationell bamhälsovård vid universitetet i Uppsala, i samband med Hofvanders pensionsavgång ersätts av en permanent professur i ämnet. Mol bakgmnd av ämnets betydelse för svenska insatser inom internatio­nell biståndsverksamhet biträder regeringen förslaget och förordar atl en professur i intemationell bamhälsovård inrättas vid universitetet vid den tidpunkt då Hofvander går i pension.

Regeringen fömtsätter att dessa tjänster finansieras inom ramen för befintliga resurser.

263

Försöksdjursvelenskap

UHÄ har föreslagit all den för Hans R. Ulfendahl personliga professuren i fysiologi vid universitetet i Uppsala i samband med Ulfendahls pensions­avgång ersätts av en permanent professur i ämnet.

Konsistoriet vid universitetet anser att ämnet försöksdjursvetenskap bör vara företrätt av en professur.

Forskning inom området försöksdjursvelenskap avser försöksdjurens biologi, ulfordring och vård saml de sjukdomar försöksdjur kan ådra sig. Enligt regeringens mening bedrivs forskning inom detta område i alltför ringa omfattning i Sverige, medan den i andra länder har en betydligt starkare ställning. Sådan forskning är av betydelse såväl för biomedicinsk forskning, försöksdjurens hälsa och miljö som för strävandena att minska försöksdjursanvändningen. Ju högre kvalitet försöksdjuren har desto säk­rare resultat erhåller forskarna med färre försöksdjur. Mot denna bak­gmnd bör en professur i försöksdjursvetenskap inrättas vid universitetet i Uppsala vid den lidpunkt då Ulfendahl går i pension. Regeringen förutsät­ter att professuren finansieras inom ramen för befintliga resurser. Det är också angelägel alt insatser görs för att utveckla alternativa metoder till djurförsök. Regeringen kommer i det följande, under avsnillet Jordbmks­departementets verksamhetsområde alt föreslå en förstärkning för delta ändamål.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Hälso- och sjukvårdsforskning

Hälso- och sjukvård ställer krav på stora och ökande samhälleliga resurser.

Det är enligt regeringens mening angeläget all förstärka resursema inom området hälso- och sjukvårdsforskning. Mot den bakgmnden förordar reg­eringen att en professur i epidemiologi med hälso- och sjukvårdsforskning inrättas den 1 juli 1990 vid universitetet i Umeå. Förslaget har beaktats vid medelsberäkningen (+ 1 OOOOOO kr).

Även vid karolinska institutet och vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] bör hälso-och sjukvårdsforskningen erhålla förstärkning. Ytterligare resurser beräk­nas för hälsoekonomisk forskning vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] budgetåret 1990/91 ( + 400000 kr.) och för folkhälsovelenskaplig forskning vid karo­linska institutet budgetåren 1991/92 ( + 500000 kr.) respektive 1992/93 ( + 400000 kr.).

Smittskydd

Regeringen förordar att professurer i smittskydd, särskilt klinisk immu­nologi, smittskydd, särskilt klinisk parasitologi respektive smittskydd, sär­skilt klinisk virologi inrättas vid karolinska institutet den 1 juli 1990. Inne­havarna av dessa tjänster skall tillika vara avdelningsföreståndare vid statens bakteriologiska laboratorium. Förslaget har beaktas vid medelsbe­räkningen ( + 4 500000 kr.). Motsvarande minskning har i det föregående föreslagils av anslag till statens bakteriologiska laboratorium.

264

Medicinsk kvinnoforskning

I det föregående har föreslagits en samlad förstärkning med 3 783000 kr. för tre professurer inom kvinno- och jämställdhelsforskning. En av dessa skall knytas lill medicinsk fakultet.

Del är angeläget all få till stånd en kvalitativt högtstående medicinsk forskning där kvinnors specifika behov när del gäller hälsa och sjukdomar uppmärksammas. Regeringen förordar att en professur i medicinsk kvin­noforskning inrättas den Ijuli 1991.

Regeringen avser atl ge UHÄ i uppdrag all precisera ämnesinnehåll saml föreslå lokalisering av en sådan professur. Om en professur med klinisk anknytning föreslås skall ekonomiskt godtagbar överenskommelse med berörd sjukvårdshuvudman redovisas.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Vissa forskningsresurser Jör lärare inom den kommunala högskolan

Tjänsteorganisationen inom den kommunala högskoleutbildningen kom­mer enligt vad som, tidigare nämnts, alt förändras. Även för denna utbild­ning kommer tjänster som högskolelektor att finnas inrättade. Av anslaget lill de medicinska fakuheterna avsätts medel för atl bereda högskolelekto­rer och högskoleadjunkter som avlagt doktorsexamen eller har motsvaran­de kompetens tillfälle all bedriva forskning. Högskolelektorer och hög­skoleadjunkter med doktorsexamen inom den kommunala delen av hög­skolan kommer givelvis all ha möjlighet att ta del av sådana medel för forskning. Regeringen förordar att resurserna för detta ändamål förstärks genom att 7 milj. kr. fr.o.m. budgetåret 1992/93 anvisas för en rörlig resurs för lärare inom den kommunala delen av högskolan. Övergångsvis bör denna resurs även kunna användas för forskamtbildning av sådana lärare.

Frivilliga försökspersoner m. m.

I 1978 års budgetproposition (1977/78:100 bil. 12, s. 396 UbU 22, rskr 338) log chefen för utbildningsdepartementet upp frågan om skydd för frivilliga försökspersoner i forskningsverksamhet.

Enligt numera gällande avtal om patientförsäkring likställs med patient frivillig försöksperson som deltar i sådan av etisk kommitté godkänd medicinsk forskningsverksamhet som ej avser prövning av läkemedel.

Det finns även en försäkring att tillgå för läkemedelsskador lill följd av försök med läkemedel. Försäkringen administreras av Läkemeddsförsäk-ringsföreningen. Inom högskolan bedrivs bl. a. forskningsverksamhet som avser ulprovning av läkemedel. Regeringen har beslutat att ansluta den statliga högskolan lill Läkemeddsförsäkringsföreningen. Kostnaderna för medlemskapet har beräknats under förevarande anslag, anslagsposten Universitets- och högskoleämbetet. Alltjämt saknas dock försäkringsskydd för frivilliga försökspersoner vid medicinsk och annan forskning som inte har samband med hälso- och sjukvård.

1 skilda skrivelser har medicinska forskningsrådets samordningsgmpp

265

för de regionala eliska kommitléemas verksamhet efterlyst närmare regler för ersättning till de försökspersoner som ej omfattas av patientförsäkring­en.

Regeringen förordar, för de skadefall som inte täcks av patient- eller läkemedelsförsäkringen, all fråga om ersättning till försöksperson får be­dömas från fall lill fall. Därvid bör ledning kunna hämtas från reglema för patientförsäkring. För all ersättning skall kunna utgå måste projektet ifråga vara godkänt av disk kommitté.

Sedan patientförsäkringen trädde i kraft har inte någon begäran om ersättning för skada åt frivillig försöksperson som ej omfattas av försäk­ringen förekommit inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Studiefinansiering inom forskarutbildningen

För utbildningsbidrag för doktorander och doklorandtjänsler bör nästa budgetår disponeras minst de belopp som anges i följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Karolinska institutet Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

17 281000

9 752000

3 596000

10934000

10539000

6961000

59063000

Budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytterligare medel anvisas för om­vandling av utbildningsbidrag lill doklorandtjänsler. Medlen bör fördelas mellan högskoleenhetema enligt följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Karolinska institutet Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

1991/92

1992/93

1827000

1827000

1033000

1033000

382000

382000

1 164000

1 164000

I 114000

1 114000

739000

739000

6259000

6259000

Övrigafrågor

Under de senaste åren har resurser för flera forskargrupper och enskilda tjänster, som finansierats genom anslag från forskningsråd, förts över från råden till högskoleorganisationen. Inför budgetåret 1990/91 föreslår medi­cinska forskningsrådet och UHÄ vissa överföringar. Regeringen biträder förslagen och förordar all tre professurer i enlighet med följande tabell inrättas inom högskolan den 1 juli 1990. Nuvarande innehavare av molsva-

266

rande professurer vid medicinska forskningsrådet kommer att utses till     Prop. 1989/90:90

första innehavare av de nyinrättade tjänsterna. Medel har beräknats enligt     Avsnitt 17

följande:

Utbildningsdep.

Ändamål

Högskoleenhet'

Belopp kr.

Professur i hälso- och sjukvårdsforskning      KI med särskild inriktning på utvecklingslän­derna (innehavare Göran Sterky) med kring-resurser

Professur i baromedicin (innehavare Dag      KI Linnarsson) med driftbidrag Professur i hälso- och sjukvårdsforskning      UU (innehavare Björn Smedby) med kringresur-ser

785000

I 110000 803000

' KI= karolinska institutet, UU= universitetet i Uppsala.

Forskningsrådsnämnden har föreslagit all viss hörselleknisk forskning och handikappforskning som under en följd av år erhållit medel från anslag under femte huvudtiteln i fortsättningen anvisas medel under före­varande anslag. Det gäller kostnader för en tjänst som högskolelektor vid vardera karolinska inslilulel, universitetet i Linköping och universitetet i Göteborg. Regeringen biträder förslaget och har vid beräkningen av före­varande anslag tagit hänsyn härtill.

Sverige är anslutet lill Europakonventionen "European Convention for the Protection of Vertebrale Animals used for Experimental and Other Scientific Purposes". Vidare gäller sedan Ijuli 1988 en ny djurskyddslag. Stora krav ställs härigenom på utbildning av all personal som sysslar med försöksdjur. UHÄ föreslår all 1,2 milj. kr. anvisas för kursverksamhet där landels samlade expertis kan medverka. Medel har beräknats i huvudsak­lig överensstämmelse med UHÄ:s förslag.

Riksdagen har beslutat om en ökning av antalet platser på läkarlinjen vid universitetet i Umeå (prop 1988/89:100 bil 10, UbU 21 och 25, rskr 196 och 207). Riksdagen anförde i samband härmed att ökningen av antalet platser i Umeå borde följas av en uppräkning av resurser för både gmndut­bildning och forskning. Medel har beräknats för utökad forskningsorgani­sation vid universitetet i Umeå i enlighet med UHÄ:s förslag.

Centmm för idrottsforskning anvisas innevarande budgetår drygt 4 milj. kr. under anslagen lill de humanistiska, samhällsvetenskapliga och medi­cinska fakultetema. Detta belopp avser de fasta kostnaderna vid centmm och föreslås pris- och löneomräknas på samma sätt som övriga medel under berörda fakulldsanslag. För forskningskostnader i övrigt vid centmm skall på sedvanligt säll användas medel som erhålls från fakultets- och forsknings­rådsanslag.

I 1990 års budgetproposition har chefen för utbildningsdepartementet redovisat alt bl. a. karolinska institutet skall kompenseras med anledning av all datorcentralen för högre utbildning och forskning i Stockholm, QZ, ombildals lill aktiebolag under statliga DAFA Dala AB. Medel har med anledning härav beräknats under förevarande anslag (+1 523000 kr.).

I 1990 års budgetproposition har beträfTande statens löne- och pen-

267

sionsverk föreslagils att kostnaderna för pensionsadministralionen skall     Prop. 1989/90:90

täckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har    Avsnitt 17

hänsyn lagils lill dessa avgifter.

Utbildningsdep.

Med   hänvisning   till   sammanställningen   beräknas   anslaget   lill (662 546000 + 72477000=) 735023000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

alt riksdagen bemyndigar regeringen alt ändra ämnesinnehåll tor tjänster som professor i enlighet med vad som förordals,

2.

all riksdagen bemyndigar regeringen all inrätta tjänster som professor i enlighet med vad som förordals,

3.

all  riksdagen  lill  Medicinska fakulteterna  för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 735023000 kr.,

4.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 6. Odontologiska fakulteterna

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

63042 960 71081000 77 767000

Reservation

1313712

Anslaget avser odonlologisk forskning och forskarutbildning vid karo­linska inslilulel saml universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå.

Anslagsfördelning

Högskoleenhet

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Karolinska institutet Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

Utgift

22460000 17 543000 13 509000 17 569000

71081000

+ 2098000 + 1613000 + 1321000 + 1654000

+ 6686000

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har inte presenterat några förslag rörande odonlologisk forskning och forskamtbildning i anslags­framställningen.

Utredningens förslag

En särskild utredare' har haft i uppdrag all se över landvårdsutbildningar­na. Utredaren skulle också överväga på vilket säll den odonlologiska

' Universitetsdirektören Johnny[REDACTED_EFTERNAMN].

268

forskningsorganisationen i landet som helhet lämpligast skulle ges en stor­lek motsvarande tre fjärdedelar av den nuvarande. Utredaren har i betän­kandet Utbildningar för framtidens tandvård (SOU 1989:28) föreslagit en minskning av antalet platser på tandläkarlinjen saml ett återupptagande av gmndutbildningen av landläkare vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN].

Utredaren redovisar hur anslaget till de odontologiska fakuheterna kan minskas med 25 % dvs. ca 17 milj. kr. Utredaren föreslår med hänsyn lill del tjänsteorganisatoriska och ekonomiska samband som finns mellan utbildning och forskning en besparing med 3 4 milj. kr. som en följd av del föreslagna minskade platsantalet på tandläkarlinjen. Sammanslagning av ämnesområden och samarbete med medicinsk fakultet skulle kunna ge en besparing på 5 milj. kr. Återstående nedskärning skulle, enligt utreda­ren, kunna göras genom minskning av antalet forskartjänster. Utredaren föreslår all de medel som dras in ställs till medicinska forskningsrådets förfogande för forskningsprojekt.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Remissinstanserna

Utredningsförslaget har remissbehandlats. En sammanfattning av remiss­yttrandena finns tillgänglig i utbildningsdepartementet. Förslaget till minsk­ning av den odontologiska forskningsorganisationen avstyrks eller anses olämpligt av de flesta remissinstanser bl. a. landets fyra högskoleenheter med odonlologisk fakultet. Medicinska forskningsrådet (MFR) ser inga forskningsmässiga skäl för neddragning. Socialstyrelsen anser all minst nu­varande forskningsorganisation behövs för atl klara framtidens tandvård. Landstingsförbundet framför liknande synpunkter. Sveriges tandläkarför­bund anser all forskningsresurser behöver tillföras för alt tandvårdslagens krav på en garanterad högkvalitali v landvård på lika villkorskall garanteras.

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) anser atl utredningens förslag rimmar illa med del decentraliserade beslutsfallande som gäller i högsko­lan och föreslår i stället, atl resurser motsvarande vad som angavs i utredarens direktiv, dvs. 17 milj. kr. överförs till MFR och där reserveras för odonlologisk forskning. Av beloppet bör 6 milj. kr. reserveras för materialforskning. Överföringen bör enligt ämbetet ske successivt under en femårsperiod med början budgetåret 1991/92.

Dekanema vid de odontologiska fakulteterna vid karolinska institutet, universiteten i Göteborg och Umeå har i en gemensam skrivelse till utbild­ningsdepartementet med hänvisning till del förändrings- och förnyelsear­bete som pågår vid fakulteterna m.m. motsatt sig UHÄ:s förslag. De föreslår att forskningsresursema tills vidare bibehålls oförändrade.

Regeringens överväganden

Vissa frågor rörande omfattningen av resurserna för odonlologisk forskning och forskamtbildning har behandlats av en av regeringen utsedd utredare. Del finns inte något direkt samband mellan utbildningens dimensione­ring och forskningsorganisationens omfattning. Bedömningar av behovet av odonlologisk forskning och forskamtbildning måste vara avgörande för

269

storieken av de medel som anvisas framför allt under fakultetsanslaget. Yttrandena över det av utredaren framlagda betänkandet visar all det såväl ur vetenskapligt perspektiv som från tandvårdspolitisk synpunkt bedöms föreligga behov av fortsatta forskningsinsatser på i huvudsak nuvarande nivå. Riksdagen har markerat behovet av resurser för odonlologisk forsk­ning genom att under förra riksmötet anvisa särskilda medel för forskning om amalgam och andra dentalmaterial. Regeringen förordar att medel un­der förevarande anslag anvisas i huvudsak i oförändrad omfattning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ä ndral ämnesinnehåll för tjänster som professor

Med stöd av riksdagens bemyndigande (jfr. prop. 1966:1 bil. 10 s. 361, SU 42, rskr, 125) har regeringen föreskrivit all den vakanta professuren i odonlologisk röntgendiagnostik vid universitetet i Göteborg skall återbe­sättas som professur i oral diagnostisk radiologi.

Regeringen förordar att den vakanta professuren i farmakologi vid uni­versitetet i Umeå återbesätts som professur i oral cellbiologi.

Studiefinansiering inom forskarutbildningen

För utbildningsbidrag för doktorander och doklorandtjänsler bör nästa budgetår disponeras minst de belopp som anges i följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Karolinska institutet Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

3291000 2 164000 2147000 1671000

9273000

Budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytterligare medel anvisas för om­vandling av utbildningsbidrag till doklorandtjänsler. Medlen bör fördelas mellan högskoleenheterna enligt följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

1991/92

1992/93

Karolinska institutet Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

350000 231000 230000 181000

992000

350000 231000 230000 181000

992000

Övrigafrågor

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr. o.m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn lagils till dessa avgifter.

270

Med    hänvisning   till    sammanställningen (71 081 000 + 6 686 000 =) 77 767 000 kr.

beräknas   anslaget    till

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen bemyndigar regeringen all ändra ämnesinnehåll för en tjänst som professor i enlighet med vad som förordats,

2.

att riksdagen till Odontologiska fakuheterna för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 77767000 kr.,

3.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 7. Farmaceutiska fakulteten

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

21437 722 24872000 27414000

Reservation

1309 772

Anslaget avser farmaceutisk forskning och forskamtbildning vid univer­sitetet i Uppsala.

Anslagsfördelning

Högskoleenhet

Universitetet i Uppsala Utgift

1989/90

24872000 24872000

Beräknad ändring 1990/91

+ 2 542000 + 2542000

Anslagsframställning har avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslagen innebär i korthet följande.

Andamål/högskoleenhet m. m.

Kostnad budgetåren (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Budgetförslag

Basresurser, inkl. ersättning av utrustning    + 1 000

Utöver budgetförslaget

Basresurser för ersättningsanskaffning av

utrustning

+   400

Summa

+1 400

+ 500

+ 300 + 800

+ 500

+ 300 + 800

UHA hemställer aU

under reservationsanslaget Farmaceutiska fakulteten anvisas

25

872000 kr. budgetåret 1990/91

26

372000 kr. budgetåret 1991/92 26872000 kr. budgetåret 1992/93

271

Regeringens överväganden

Prop. 1989/90:90

Studiefinansiering inom forskarutbildningen

Avsnitt 1 /

Utbildningsdep.

För utbildningsbidrag för doktorander och doklorandtjänsler bör nästa budgetår disponeras minsl 6 100000 kr.

För 1991/92 och 1992/93 bör ytteriigare 649000 kr. vardera budgetåret anvisas för omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster.

Övrigafrågor

I budgetpropositionen 1990 har beträfTande statens löne- och pen­sionsverk föreslagils att kostnaderna för pensionsadministralionen skall täckas av avgifter fr. o.m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagils lill dessa avgifter.

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (24 872 000 + 2 542 000 =) 27 414 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

all riksdagen lill Farmaceutiska fakulteten för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 27414000 kr.,

2.

alt riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 8. Matematisk-naturvetenskapliga fakultetema m. m.

1988/89 Utgift        554303996

Reservation

-15 867102'

1989/90 Anslag       631 117000

1990/91  Förslag      700598000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte

fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

Anslaget avser matemalisk-naturvetenskaplig forskning och forskamt­bildning vid universiteten i Stockholm, Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå. Från anslaget bestrids vidare kostnader för vissa nationella forsk­ningsanläggningar.

272

Anslagsfördelning

Högskoleenhet

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Universitetet i Stockholm 158554000

+19030000

Universitetet i Uppsala 184002000

+17894000

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] 127343000

+10106000

Universitetet i Göteborg 71939000

+10462000

Universitetet i Umeå 89279000

+8591000

Internationella meteorologiska institu­

tet i Stockholm                                          (1310000')

+  1398000

Till regeringens disposition

+  2000000

Utgift

631117000

+69 481000

' Anslaget Vissa bidrag till forskningsverksamhet.

Anslagsframställning har avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslagen innebär i korthet följande.

Ändamål/högskoleenhet m.m.

Kostnad budgetåren (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Förändringar av anslagslcknisk natur

Medel för miljövårdsprogrammet vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

-     530

Summa

-     530

Budgetjorstag Basresurser Marin forskning

+ 19000 +  3 200

+ 14200 + 4700

+ 4700 + 4700

Summa

+ 22200

+ 18900

+  9400

UHA hemställer atl

1.

riktlinjer för utvecklingen och ekonomiska ramar för vart och ett av budgetåren 1990/91-1992/93 fastställs i enlighet med ämbetets för­slag,

2.

under reservationsanslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteter­na, med av ämbetet angiven fördelning på anslagsposter, anvisas

652 787 000 kr för budgdåret 1990/91, 671 687000 kr för budgetåret 1991/92, 681 087 000 kr för budgetåret 1992/93.

Centrum för miljövelenskaplig forskning i Umeå har ingivit en anslags­framställning för budgetåren 1990/91 1992/93. Anslagsframställning har också lämnats av Internationella meteorologiska inslilulel i Stockholm.

Universitetet i Göteborg har inkommit med en skrivelse rörande fältsta-lion för marin forskning vid Krislinebergs marinbiologiska station. Uni­versitetet har också ingivit en anslagsframställning avseende Göteborgs marina centmm. Universitetet i Umeå har inkommit med en skrivelse med förslag till förstärkta resurser för del marina centret vid universitetet. Kiruna kommun har inkommit med en skrivelse rörande den naturve­tenskapliga forskningen i Abisko. Företrädare för avdelningen för informatik med systemvetenskap, ge-

273

18   Riksdagen 1989/90. 1 sami Nr 90

mensam för universitetet och tekniska högskolan i Stockholm, har inkom-     Prop. 1989/90:90

mil med skrivelser rörande utbildning och forskning i informalik med     Avsnitt 17

systemvetenskap.

Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår, som tidigare redovisats, alt särskilda resurser ställs till förfogande för vissa forskningsinsatser inom bl.a. del matematisk-naturvetenskapliga området. Medlen skall användas för tidsbegränsade in­satser av kvalificerade forskare. För var och en av de fem matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna i landet bör fr.o.m. budgetåret 1991/92 anvisas 1 500000 kr. och fr.o.m. budgetåret 1992/93 ytteriigare 3 500000 kr. för detta ändamål. Sammanlagt kommer således vid treårsperiodens slut all disponeras 25 milj. kr. årligen för särskilda forskningsinsatser inom det malemalisk-nalurvetenskapliga området.

Ändrat ämnesinnehåll för tjänster som professor m. m.

Med stöd av riksdagens bemyndigande (jfr. prop. 1966:1, bil 10, s 361, SU 42, rskr 125) har regeringen föreskrivit ändrat ämnesinnehåll för tjänst som professor enligt följande:

Tidigare ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Ändrat ämnesinnehåll

zoologi

UG

zoomorfologi

' UG = universitetet i Göteborg

UHÄ har lämnat förslag till ämnesinnehåll för ett antal ledigblivande tjänster som professor. Som tidigare framhållits bör prövning av inrikt­ningen av professurer som blir lediga genom pensionsavgång, göras samlat inför varje treårsperiod.

Regeringen har beslutat all följande professurer skall återbesättas med oförändrat ämnesinnehåll.

Ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Ekotoxikologi Teoretisk fysik Naturgeografi

UU UU UUm

UU = universitetet i Uppsala, UUm = universitetet i Umeå

274

Regeringen förordar att följande professurer återbesätts med ändrat     Prop. 1989/90:90

ämnesinnehåll.

Avsnitt 17

Utbildningsdep.

Tidigare ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Nytt ämnesinnehåll

Biokemi

Geologi, särskilt historisk

geologi

Teoretisk elektroteknik

Geografi, särskilt natur­geografi Växtbiologi

UU UU UU UL UL

biokemi, särskilt separations­vetenskap

historisk geologi och paleon-tologi

teoretisk elektroteknik, särskilt plasmafysik naturgeografi

växtekologi

' UU = universitetet i Uppsala, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN].

Marin naturvetenskaplig forskning

Regering och riksdag har under budgetåret 1988/89 genomfört en rad förstärkningar av den miljörelaterade marina forskningen i Sverige. Tre marina centra för gmndläggande forskning och miljöövervakning, knutna till universiteten i Stockholm, Göteborg och Umeå har inrättats. Särskilda medel har anvisats för utmstning m. m. Ell antal tjänster, däribland tre professurer, har inrättats.

De nämnda åtgärderna innebär en välbehövlig förstärkning av etl forsk­ningsområde, som med hänsyn till miljöförändringarna i haven mnt våra kuster måste ges en stor uppmärksamhet. De vidtagna åtgärderna är ett första betydelsefullt steg i den mer långsiktiga utbyggnaden av den marina forskningen som regeringen i det följande föreslår.

Berörda universitet har i särskilda framställningar redovisat medelsbe­hoven vid de nyinrättade marina centra. Medel behövs för lokaler, tjänster och utmstning saml för fallverksamhden, bl.a. för provtagningar i havs­områdena. Tillgången pä fartyg är otillräcklig för tillsynsuppgifterna.

Delegationen för samordning av havsresursverksamheten (DSH) har i sin rapport Svensk havsresursverksamhel på 90-lalel, DSH rapport 1989:2 även uppmärksammat den marina naturvetenskapliga forskningen. DSH föreslår all statsmakterna särskilt uppmärksammar de forskningsområden som utvecklats sämst, t.ex. marin geologi och geofysik. Forskningsfar­tygen bör samordnas bättre. De marina centra måste få resurser för mer utåtriktade funktioner. UHÄ bör få etl nationellt samordningsansvar.

Rapporten har remissbehandlats. Samtliga remissinstanser som berört de förslag som avser gmndläggande forskning betonar alt den inledda uppbyggnaden av universitetens marina centra måste fullföljas. Naturve­tenskapliga forskningsrådet framför all ell av centra bör ges resurser för att svara för lagring och fri distribution av marina data.

Regeringen föreslår inom ramen för de insatser som görs för miljörela-

lerad forskning en betydande förstärkning av verksamheten vid de marina

centra. Medelsanvisningen till centra föreslås öka med sammanlagt 16

milj. kr. under treårsperioden 1990/91 1992/93. Härtill kommer särskil­

da medel att anvisas för uppmstning av lokalerna vid faltstationerna Asko

och Krislineberg.

275

Resursförstärkningarna för de marina centra bör anvisas till berörda     Prop. 1989/90:90 universitet enligt nedanstående sammanställning. Det ankommer på sty-    Avsnitt 17 rdsema för centra alt i enlighet med gällande instmktion använda med-     Utbildningsdep. len så all de på bästa sätl kommer den marina naturvetenskapliga forsk­ningen tillgodo.

1990/91 (tkr.)

1991/92

1992/93

Universitetet i Stockholm Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå Oförddat

1250

2000

750

2000

1250

2000

750

2000

1500 1500 1000

Genom riksdagens beslut med anledning av förslag i budgetproposi­tionen 1989 (NU 21, rskr. 179) har delegationen för samordning av havsre­sursverksamheten lagts ned den 31 december 1989.1 anslutning till denna organisationsförändring bör 800000 kr. överföras till det marina central vid universitetet i Göteborg. Universitetet i Göteborg bör ansvara för vissa nationella samordningsuppgifter avseende samtliga marina centra.

Fartyg jor marin forskning

De marina centra har tillsammans ansvarel för naturvetenskaplig forsk­ning och viss miljökontroll längs hela den svenska kuststräckan från Hapa­randa till Strömstad. Fartyg, både för kusinära verksamhet och för arbete i öppet hav, är således en betydelsefull faktor för genomförandet av de olika uppgifterna. Den marina forskningens fartygsbehov har varit föremål för en rad utredningar under de senaste åren. Den inledda förstärkningen av den marina forskningen har ytterligare accentuerat behovet av atl samord­na och forslärka fartygsnyttjandet. Den 1 juli 1988 inrättades kustbevak­ningen som en ny central myndighet för sjöövervakning, sjöräddning och annan service. Kustbevakningen förfogar över ett stort antal fartyg i skilda storlekar med goda förutsättningar att medverka i provlagnings verksam­het till havs. Samtliga marina centra har i sina anslagsframställningar redovisat sina kontakter i frågan och påtalat värdet av att inleda ett samarbete med kustbevakningen. Kustbevakningen har i skrivelse till re­geringen redovisat sitt intresse av att fortsätta diskussionen kring ell relativt omfattande samarbete. Kustbevakningen bedömer även samarbe­tet som värdefullt för myndigheten, bl. a. genom att det ger tillfällen till ökad närvaro och därmed högre räddningsberedskap på olika kuslsträc-kor.

Ett samarbete medför bl. a. kostnader för personal och viss ombyggnad av fartygen. Några ytterligare fartyg erfordras inte. Regeringen bedömer förutsättningarna för ett samarbete enligt kustbevakningens och de marina centras förslag som gynnsamma. Formerna för och omfattningen av ett eventuellt samarbete bör emellertid klarläggas närmare innan regeringen lar ställning i frågan. Regeringen avser att ge universitets- och högskoleäm­betet i uppdrag atl i samråd med berörda parter utarbeta ett förslag lill hur

276

behovet av fartyg skall tillgodoses. I avvaktan härpå bör en del av resurs-     Prop. 1989/90:90

förstärkningarna reserveras för senare beslut. Frågan om havsundersök-     Avsnitt 17

ningsfartyg för vissa myndigheters behov tas upp i avsnitt 18.1.2.

Utbildningsdep.

De botaniska trädgårdarnas verksamhet och finansiering

Efter bemyndigande av regeringen den 19 november 1987 tillkallades en särskild utredare med uppdrag all se över de botaniska trädgårdarnas verksamhet och finansiering. Den särskilde utredaren' överlämnade i ja­nuari 1989 betänkandet (SOU 1988:68) De botaniska trädgårdarnas verk­samhet och finansiering. En kort sammanfattning av betänkandet och remissvaren ges i del följande. En sammanfattning av remissvaren finns tillgänglig på utbildningsdepartementet.

Utredningens förslag

Utredningen betonar högskolans ansvar för att sprida kännedom om forsk­ning och utvecklingsarbete. De botaniska trädgårdarna svarar väl mot detta åliggande och trädgårdarna i Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN] och Stockholm bör därför även i fortsättningen ingå i universiteten. Verksamheten bör utvid­gas på olika säll. Det statliga bidraget till botaniska trädgården i Göteborg bör bibehållas på nuvarande nivå och utgå från anslagen till universitetet i Göteborg. Bidraget bör enligt utredningen räknas upp vart tredje år i enlighet med den pris- och löneomräkning som sker av anslagen lill univer­sitetet. I avvaktan på dt nytt avtal bör nuvarande avtal med Göieborgs kommun föriängas med två år t. o.m. den 30 juni 1991.

Utredningens förslag innebär i huvudsak oförändrade förhållanden i jämförelse med dagens läge. Universiteten bör i samarbete med berörda kommuner utveckla den utåtriktade verksamheten och själva träffa avtal med kommunerna. Staten bör sluta ett nytt avtal med Göieborgs kom­mun, baserat på dagens avtal där bidraget vart tredje år räknas upp enligt den statliga löne- och prisomräkningen.

Remissinstanserna

Remissinstanserna har i allmänhet varit positiva lill utredningens allmän­na slutsatser, t. ex. all trädgårdarna även i fortsättningen bör vara knutna lill universiteten på samma sätt som i dag. Många instanser beklagar dock alt utredningen inte framlagt konkreta förslag som förstärker trädgårdar­nas ställning ekonomiskt och inom högskoleorganisationen. Göieborgs kommun, som är huvudman för den botaniska trädgården i Göteborg, anser all utredningens förslag inte kan läggas lill gmnd för förhandlingar eller verksamhetsbeslut.

Flera av de statliga remissinstansema anser alt kommunemas ansvar för trädgårdarna borde betonats mer. Naturhistoriska riksmuseet, Veten­skapsakademien och länsstyrelsen i Göieborgs och Bohus län m. fl. anser

Riksdagsledamoten Lars[REDACTED_EFTERNAMN].

277

all förslagen präglas av brist på visioner och långsiktig planering. Däremoi anser remissinstansema över lag alt utredningen givit en god bakgmnds­beskrivning. Universitets- och högskoleämbetet vill all en särskild anslags­post för basanslaget till trädgårdarna inrättas. Universitetet i Göteborg vill inte att statsbidraget till trädgården i Göteborg anvisas via universitetets anslag. Naturvetenskapliga forskningsrådet anser att trädgårdarna borde organiseras på ett sätl som ger alla intressenter inflytande över verksamhe­ten, t. ex. i stiftelseform. Vetenskapsakademien m. fl. anser all trädgårdar­na bör ges ställning som gemensam inrättning vid sidan av fakulletsorgani-sationen.

Universiteten i Uppsala och Stockholm accepterar utredningens förslag atl de bör förhandla med kommunerna om ett större kommunall engage­mang.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Utredningen och remissynpunkterna visar myckel tydligt all de botaniska trädgårdarna spelar en väsentlig roll för universitetens utbildning och forskning i botaniska ämnen. Samtidigt framgår det också all trädgårdarna fyller andra betydelsefulla funktioner som folkbildningsinstilulioner, för skolan och för rekreation. Trädgårdama utgör således en länk för kontak­lema mellan universiteten och samhället, som bör kunna utnyttjas ännu bättre än i dag. Regeringens förslag i det följande syftar till all förbättra trädgårdarnas fömtsättningar all medverka i delta arbete. Trädgårdarna är utomordentligt väl lämpade att informera om naturmiljön och om aktuell forskning.

Miljördaterad forskning är ett prioriterat område som enligt regeringens i del föregående redovisade uppfattning ytterligare bör lyftas fram inför 1990-talel. Den gmndläggande miljöforskningen bedrivs i huvudsak vid universiteten. Program- och utställningsverksamhet för atl sprida informa­tion om detta arbete kan i vissa fall förläggas till eller organiseras genom de botaniska trädgårdarna. En betydelsefull sådan verksamhet finns redan i dag. Inom ramen förde miljöforskningsinsatser som regeringen nu föreslår bör 1,5 milj. kr. fr.o.m. budgetåret 1991/92 disponeras av de botaniska trädgårdama för angiven verksamhet. UHÄ bör i samråd med forsknings­rådsnämnden i sin anslagsframställning för detta år lägga fram förslag till medlens närmare användning och fördelning mellan de berörda trädgår­darna.

Av de botaniska trädgårdarna ingår tre, nämligen de i Stockholm, Upp­sala och[REDACTED_EFTERNAMN] i universitetens organisation medan den i Göteborg är kommunal. Remissopinionen visar tydligt all inga önskemål om en föränd­ring i huvudmannaskapsfrågan föreligger, varken avseende de statliga eller den kommunala trädgården. Regeringen bedömer all en positiv utveckling av trädgårdarna bäst gynnas om trädgårdarna får utvecklas vidare med de huvudmän de i dag har. Det finns däremoi anledning all klarare markera att även de statliga Irädgårdama har fler uppgifter än utbildning och forskning. Detta bör åstadkommas genom föreskrifter om att till ledningen av trädgår-

278

dama knyta företrädare för bl. a. kommunal verksamhet och trädgårdsin­tressen.

För verksamheten vid trädgården i Göteborg utgår i enlighet med ett avtal mellan staten och kommunen ett bidrag, som för närvarande är 1 500000 kr. om året. Göteborgs kommun anser att statsbidraget väsent­ligt understiger vad som kan anses rimligt, t. ex. i jämförelse med statens kostnader för övriga botaniska trädgårdar. Förhandlingar pågår med Göte­borgs kommun om storleken av det fortsatta statsbidraget. Formerna för statens medverkan i trädgårdens ledning och kostnadsuppföljning diskute­ras också i delta sammanhang. Statsbidraget till den botaniska trädgår­den i Göteborg utbetalas från anslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna, anslagsposten lill universitetet i Göteborg. Eftersom bidraget fastställts efter förhandlingar mellan staten och kommunen har universite­tet ingen möjlighet att avväga medlen för den botaniska trädgården mot resurser för övrig verksamhet inom universitdd. Regeringen föreslår atl bidraget fr.o.m. budgetåret 1991/92 anvisas under en särskild anslagspost under anslaget till de malemalisk-nalurvetenskapliga fakulteterna m. m.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Cen t rum för m iljövetenskaplig forskn ing

Centmm för miljövelenskaplig forskning i Umeå (CMF) tillkom efter förslag i 1987 års proposition om forskning. Centrum är en tvärvetenskap­lig samarbetsorganisation mellan universitetet i Umeå, Sveriges lantbmks-universitdet och försvarels forskningsanstalt. CMF förfogar över av reger­ingen angivet belopp under anslagsposten till universitetet i Umeå, för när­varande 4,4 milj. kr. per år. Medlen används i huvudsak till miljöveten­skapliga forskningsprojekt, där minsl två av ovan nämnda myndigheter deltar, men finansierar också doklorandtjänsler och forskningsmöjligheler för unga forskare.

CMF föreslår i sin lill regeringen ingivna anslagsframställning att resur­serna under den kommande perioden successivt byggs ul så att de vid slutet av den kommande treårsperioden utgör 14 milj. kr. /år.

Anslagsframställningen har remitterats till universitets- och högskole­ämbetet (UHÄ), berörda forskningsråd, styrelsen för teknisk utveckling samt naturvårdsverket.

Remissinstanserna har överlag sett positivt på CMF:s verksamhet som den beskrivs i anslagsframställningen. Man har dock i flera fall framhållit att jämförbar verksamhet förekommer även på andra högskoleorter. UHÄ har också uttryckt oro för all konstruktionen innebär att viss miljöforsk­ning kan komma att monopoliseras till CMF. En remissammanställning finns tillgänglig på utbildningsdepartementet.

Anslagsframställningen från CMF visaratt verksamheten kommit i gång väl, vilket också en rad remissinstanser vitsordar. Regeringen delar cent­rets egen bedömning all del nu är för tidigt all göra en utvärdering av forskningsprogram och organisation. I likhet med flera remissinstanser, bland dem UHÄ samt de naturvetenskapliga och medicinska forskningsrå­den, anser regeringen att en sådan utvärdering bör göras inför den plane­ringsperiod som börjar budgetåret 1993/94. Regeringen fömtsätter att

279

UHÄ i samråd med de samverkande myndigheterna genomför och re­dovisar en samlad utvärdering inför den anslagsframställning som skall inges 1992. Universitetet i Umeå har i anslutning lill tillkomsten av CMF också gjort en förändring av organisationen inom berörda områden, bl. a. inrättat en enhet för miljökemi. Regeringen beräknar som en ökning av resurserna för CMF saml enheten för miljökemi 1 milj. kr. fr. o. m. budgd­ård 1991/92.

Flera remissinstanser har uttryckt invändningar mot att CMF:s anslags­framställning inte ingavs i sådan lid att den kunde behandlas tillsammans med anslagsframställningarna från universitet och högskolor. Det är ange­läget all UHÄ kan lämna en samlad anslagsframställning för forskningen och forskamtbildningen inom högskolan. CMF:s anslagsframslällan bör behandlas i enlighet härmed i fortsättningen.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Det svenska seismologiska stalionsnätet

Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) har på regeringens uppdrag utrett verksamheten med seismologiska registreringar i Sverige. NFR har redovisat uppdraget i rapporten Svenskt seismologiskl stationsnätverk. Samrådsskrivelser från statens kärnbränslenämnd, universitetet i Uppsala saml Svensk kämbränslehantering AB bifogades rapporten. Rapporten har remissbehandlats.

Universitetet i Uppsala är genom sin seismologiska avdelning huvud­man för nuvarande seismologiska stalionsnäl. Nätet har byggts upp med stöd bl.a. från NFR. Rådd har, mol bakgmnd av att del inte är dt forskningsrådsansvar atl stödja mtinmässig observalionsverksamhet, se­dan millen av 80-lalel inte lämnat något stöd. Under senare år har olika kärnkraftsorgan tillfälligt bidragit till nätets fortbestånd. Finansieringen har innevarande år ordnats genom att regeringen tillskjulit särskilda medel lill universitetet.

NFR föreslår all del befintliga nätet mstas upp och byggs ut till ett nät med ca 30 stationer, varav 10 bör vara permanenta och jämnt fördelade över landet. Resterande stationer kan successivt byggas upp. Sveriges geologiska undersökning, SGU, bör vara huvudman för nätet. Driftkost­naderna för ett nät har beräknats lill cirka 2 milj. kr./år. Till detta kommer investeringskostnader om 712 milj. kr. beroende på nätverkets storlek.

Remissinstansema är samtliga positiva lill utredningens förslag att byg­ga ut och msta upp det befintliga nätet. Meningama är dock delade i frågan om huvudmannaskap resp. finansiering av nätet. UHÄ uttrycker i likhet med flertalet högskolor tveksamhet till SGU som huvudman. Man ser hellre universitetet i Uppsala som ansvarigt för nätet. .Universitetet i Uppsala har emellertid inga invändningar mot SGU som huvudman under fömtsättning atl lämpliga samrådsformer med universitetet tillskapas. Forskningsrådsnämnden, försvarels forskningsanstalt, statens kämbräns-lenämnd, Svensk kämbränslehantering AB och Sveriges geologiska under­sökning anser i likhet med NFR all SGU är en lämplig huvudman.

Statens kämkraflinspeklion anser all förslaget inte bör ligga lill gmnd för fortsalt planering innan de samordningsmöjligheter som kan finnas i

280

anslutning till det befintliga nätverk som FOA driver på uppdrag av utrikesdepartementet har utretts och redovisats.

Vad gäller finansieringen av nätet har samtliga instanser utanför högsko­lesektorn betonat att man inte har några medel som kan utnyttjas för att finansiera etl utbyggt nät. UHÄ har framhållit att en fömtsättning för att universitetet i Uppsala skall kunna åta sig huvudmannaskapet är all till­räckliga ekonomiska resurser tilldelas universitetet. En remissammanställ­ning finns tillgänglig på utbildningsdepartementet.

Utredningen och remissyttrandena visar, all en rad samhällssektorer har behov av seismologiska data av del slag som under en följd av år insamlats genom det befintliga nätet. Samtidigt har alla berörda myndigheter dekla­rerat alt nätet inte är ett prioriterat verksamhetsområde för den egna myndigheten och atl man helt saknar medel för all bidra till nätets fortlev­nad. Fömtsättningar saknas därför atl genomföra utredningens förslag. Del kan emellertid inte vara i samhällets intresse att lägga ned ell nät, som givit en lång obruten följd av mätdata. Flera dramatiska jordbävningar på skilda platser av vår jord under den gångna hösten har ytterligare accentu­erat behovet av någon form av bevakning av detta område även i Sverige. Inför det kommande budgetåret beräknas en förstärkning av anslagsposten till universitetet i Uppsala med 478000 kr. för all möjliggöra för universi­tetet att fortsätta att driva nätet på i huvudsak oförändrad nivå. Regering­en kommer i del följande (avsnitt 21.3.7) all föreslå alt Sveriges geologiska undersökning anvisas särskilda medel för geovdenskaplig forskning. Des­sa medel bör även kunna användas för att bekosta vissa forskningsinsatser inom det seismologiska området.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Nationella forskningsanläggningar

De nationella forskningsanläggningarna, som tillkom genom 1987 års forskningsproposition, innebär en profilering och resurskoncentration lill vissa högskolor som byggt upp särskild kompetens och gjort betydande investeringar i lokaler och dyrbar utmstning. Verksamheten är under uppbyggnad och samtliga anläggningar har i sina anslagsframställningar redovisat behov av meddslillskott.

Regeringen anser att anläggningarna är mycket betydelsefulla för svensk forskning och all de måste ha goda resurser inte bara för drift utan också för vidareutveckling och för inköp av avancerad experimentell utrustning. En ökning av deras resurser är således motiverad. Därigenom kan en ökad efTektivitel inom den svenska forskningen inom berörda områden uppnås. Regeringen föreslår atl resursema fr.o.m. budgetåret 1991/92 förstärks med 800000 kr. för The Svedberglaboratoriet i Uppsala och med 1 200000 kr. för MAX- laboratoriet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Regeringen har hämtöver vid medelsbe­räkningen för budgetåret 1990/91 beaktat vissa kostnader för MAX-labo-ratoriet som innevarande år finansierats från naturvetenskapliga forsk­ningsrådels anslag ( + 50000 kr.).

UHÄ har i sin anslagsframställning pekat på behovet av en mer djupgå­ende analys av anläggningamas resursbehov, framförallt vad gäller det nationella nyttjandet. En sådan analys bör enligt regeringens uppfattning

281

också visa på vilket säll man bäst tar tillvara de ekonomiska fördelarna med atl koncentrera detta slag av verksamhet till en plats i landet. Nuva­rande former för anslagsfördelning bör också ses Över i syfte att bättre markera anläggningarnas särställning. Regeringen avser att uppdra ät UHÄ och NFR all göra en sådan analys.

Förslag till en betydande utbyggnad av MAX-laboraloriel i[REDACTED_EFTERNAMN] har redovisats. I avvaktan på en vetenskaplig bedömning av detta projekt är regeringen inte nu beredd la ställning i denna fråga. Naturvetenskapliga forskningsrådet har redan initierat en sådan bedömning och regeringen fömtsätter all rådet på gmndval härav återkommer till regeringen med de förslag beträffande utbyggnad, inriktning och finansiering som är motive­rade.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Studiefinansering inom Jbrskarutbildn ingen

För utbildningsbidrag för doktorander och doklorandtjänsler bör nästa budgetår disponeras minst de belopp som anges i följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

26190000 34929000 25404000 16920000 12 161000

115604000

Budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytteriigare medel anvisas för om­vandling av utbildningsbidrag till doklorandtjänsler. Medlen bör fördelas mellan högskoleenheterna enligt följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Universitetet i Stockholm Universitetet i Uppsala Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå

1991/92

1992/93

2381000

2351000

3 680000

3 634000

2 136000

2 110000

1241000

1226000

1 142000

I 129000

10580000

10450000

Övrigafrågor

Universitets- och högskoleämbetet har föreslagit att kostnaderna för miljövårdsprogrammet vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] överförs från förevarande anslag till anslaget Tekniska fakulteterna. Regeringen biträder förslaget och beräknar motsvarande medel under det anslaget ( 562000 kr).

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] får, som regeringen tidigare redovisat, en väsentlig lokalförbättring, bl.a. genom tillkomsten av ett nytt ekologihus. Universi­tetet har under senare år utvecklat sin biologiska forskning på ett mycket

282

positivt sätt. Resurserna för bl. a. växtcdlbiologisk forskning bör förstär­kas med 2 milj. kr. fr.o.m. budgetåret 1991/92.

Universitetet i Göteborg har tillsammans med Chalmers tekniska hög­skola bildat en gemensam organisation för miljöforskning, som represen­terar en mycket bred tvärvetenskaplig kompelens inom miljöforsknings­området från materialforskning till miljöeffekter. En förstärkning av resur­serna med 500000 kr. fr. o. m. budgetåret 1992/93 för vardera högskoleen­heten har beräknats inom ramen för föreslagna miljöforskningsinsatser.

Med hänvisning till vad som tidigare anförts om särskilda insatser i Göteborg föreslår regeringen därutöver en förstärkning av medlen under förevarande anslag, anslagsposten Universitetet i Göteborg fr. o. m. budget­året 1991/92 (+1200000 kr.)

Medel för verksamheten vid Institutet för internationell meteorologi vid universitetet i Stockholm har hillills anvisats under anslaget Vissa bidrag till forskningsverksamhet. Institutet har enligt sina stadgar till uppgift all bedriva forskning i meteorologi och därmed sammanhängande ämnen samt all främja intemationellt vetenskapligt samarbete. Institutets verk­samhetsområde faller i sin helhet inom det matematisk- naturvetenskapli­ga fakultelsområdet. Då en samlad överblick över verksamheten är önsk­värd bör medlen fr.o.m. budgetåret 1990/91 redovisas som en särskild anslagspost under detta fakulldsanslag. Denna anslagstekniska åtgärd in­nebär ingen förändring i institutels ställning och verksamhet.

Med hänsyn till de anslagslekniska förändringarna bör förevarande an­slag benämnas Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m.

I 1990 års budgetproposition har chefen för utbildningsdepartementet redovisat all bl. a. universitet i Stockholm skall kompenseras med anledning av atl datorcentralen för högre utbildning och forskning i Stockholm, QZ, ombildas lill aktiebolag under statliga DAFA Dala AB. Medel har med anledning härav beräknats under förevarande anslag (+ I 585000 kr.).

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits alt kostnaderna för pensionsadministralionen skall läckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid meddsberäkningen har hänsyn tagils till dessa avgifter.

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (631 117000 + 69481 000=)700598000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen bemyndigar regeringen att ändra ämnesinnehåll för tjänster som professor i enlighet med vad som förordals,

2.

alt riksdagen lill Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m.m. för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 700598000 kr.,

3.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

283

E 9. Tekniska fakultetema

1988/89 Utgift        551452278

Reservation

-20885266'

1989/90 Anslag       657 161000

1990/91 Förslag      763003000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte

fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Anslaget avser teknisk forskning och forskamtbildning vid tekniska högskolan i Stockholm, universiteten i Uppsala, Linköping och[REDACTED_EFTERNAMN], Chalmers tekniska högskola och högskolan i Luleå. Från anslaget bestrids vidare kostnader för vissa nationella forskningsanläggningar.

Anslagsfördelning

Högskoleenhet

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Tekniska högskolan i Stockholm

Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Chalmers tekniska högskola Högskolan i Luleå

Utgift

203 356000 8 726000

69975000 110492000 178178000

86434000

657161000

+

36 847000

+

565000

+

13877000

+

15 646000

+

30207000

+

8 700000

+ 105842000

Anslagsframställning har avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslagen innebär i korthet följande.

Andamål/högskoleenhet m.m.

Kostnad budgetåren (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Förändringar av anslags-teknisk natur Medel för miljövårds­programmet vid uni­versitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Medel för plasmafysik med fusionsforskning

Summa

Budgetförslag Basresurser Kvalitetsteknik Materialteknik

Summa

+    530

+ 3 397 + 3927

+ 24900 + 500 +  2 500

+ 27900

+ 18 700 + 500 -     500

+ 18700

+ 6400 + 1000

+ 7400

UHÄ hemställer alt 1. riktlinjer för utvecklingen och de ekonomiska ramar för vart och ell av budgetåren 1990/91-1992/93 fastställs i enlighet med ämbetets för­slag,

284

2. under reservationsanslaget Tekniska fakulteterna med av ämbetet angi-     Prop. 1989/90:90

ven fördelning på anslagsposter anvisas

Avsnitt 17

688 988 000 kr. budgetåret 1990/91

Utbildningsdep.

707688000 kr. budgdård 1991/92 715088000 kr. budgetåret 1992/93

UHÄ har som en bilaga till anslagsframställningen överlämnat rappor­ten, Kollektivtrafik Forskning och forskarutbildning (UHÄ-rapport 1989:16).

Universitetet i Linköping har inkommit med en skrivelse rörande forsk­ning inom informalionsleknologiområdel.

Göteborgs kommun har inkommit med en skrivelse rörande medel för energi- och malerialslrömsanalyser vid Chalmers tekniska högskola.

Regeringens överväganden

Ändrat ämnesinnehåd för tjänster som professor

Med stöd av riksdagens bemyndigande (jfr- prop. 1966:1, bil. 10, s. 361, SU 42, rskr. 125) har regeringen föreskrivit ändrat ämnesinnehåll för tjänster som professor enligt följande.

Tidigare ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Ändrat ämnesinnehåll

Produktionsteknik

ULi

Verkstadstekniska

monteringssystem

Reaktorfysik

CTH

energirdaterad

neutronfysik

' ULi = universitetet i Linköping, CTH = Chalmers tekniska högskola.

UHÄ har lämnat förslag till ämnesinnehåll för ett antal ledigblivande tjänster som professor. Som tidigare framhållits bör prövning av inrikt­ningen av professurer som blir lediga genom pensionsavgång, göras samlat inför varje treårsperiod.

Regeringen har beslutat att följande professurer skall återbesättas med oförändrat ämnesinnehåll.

Ämnesinnehåll

Högskoleenhet'

Byggnadsstatik

KTH

Cellulosateknik

KTH

Fasta tillståndets fysik

KTH

Fluidteknologi

KTH

Flygteknik

KTH

Formlära

KTH

Hållfasthetslära

KTH

Matematisk fysik

KTH

Stadsbyggnad

KTH

Optimeringslära

ULi

' KTH = tekniska högskolan i Stockholm, ULi = universitetet i Linköping

285

Regeringen förordar all följande professurer återbesätts med ändrat ämnesinnehåll.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Tidigare ämnesinnehåll

Högskole­enhet'

Nytt ämnesinnehåll

Brobyggnad

KTH

träforskning

Matematisk analys

KTH

matematik    

Elektrisk effektomform-

KTH

elektriska maskiner och

ning

drivsystem

Skeppsbyggnad

KTH

skeppsteknik

Telesystem

ULi

datorsystem

Byggnadskonstruktions-

lära

UL

byggnadskonstruktion

Industriell organisation

UL

produktionsekonomi

Hållfasthetslära

CTH

materialmekanik

Konstruktionsmaterial

CIH

polymera material

' KTH = tekniska högskolan i Stockholm, ULi = universitetet i Linköping, UL = universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], CTH = Chalmers tekniska högskola

Professuren inom verksamhetsområdet Iräforskning bör ses mol bak­grund av del ökade behovet av forskning med anknytning till skogsindu­strien fömyelse. Den bör inriktas mol träleknik eller Iräkemi. UHÄ bör i samråd med tekniska högskolan i Stockholm återkomma med förslag till inriktning och benämning av professuren.

Vid tekniska högskolan i Stockholm finns av högskolestyrelsen inrättad professur i teknikhistoria. Forskning i teknikhistoria är ett betydelsefullt komplement lill den tekniska forskningen och ger den en väsentlig anknyt­ning till kulturvetenskapema. Regeringen har i proposition 1989/90: IOO, bil. 10 sid 224 anmält sin avsikt atl göra en översyn av civilingenjörsutbild­ningen. I detta sammanhang kommer också de icke-lekniska ämnenas roll i utbildningen att uppmärksammas. Teknikhistoria utgör ell betydelsefullt sådant inslag. Regeringen anser därför all ämnet bör ges en fastare ställning i högskolans forskning och utbildning. En tjänst som professor i teknikhi­storia bör därför inrättas vid tekniska högskolan i Stockholm den 1 juli 1990. Tjänsten bör finansieras inom ramen för medel som står till högskolans förfogande.

Ma terial tekn isk forskn ing

Underlag för insatser inom ett nationellt program för materialteknik har utarbetats av 13 samverkande myndigheter. Varje myndighet har i sin anslagsframställning närmare utvecklat vad förslaget innebär inom de olika områdena. Inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde be­rörs UHÄ, naturvetenskapliga forskningsrådet och statens delegation för rymdverksamhet. Regeringen har i det föregående redogjort för de samla­de insatserna inom det materialtekniska området.

UHÄ bygger sitt förslag på rapporten Materialleknisk forskning och utbildning, UHÄ-rapport 1989:6. Förslaget utgår från all inriktningen av materialleknikforskningen skall beslutas lokall och all meddsförslärkning-ar bör styras lill de högskolor som visar den bästa vetenskapliga effektivite-len. UHÄ föreslår all universitetet i Linköping och Chalmers tekniska

286

högskola får medel för en utökning av den maleriallekniska forskningen. UHÄ föreslår hämtöver att universitetet i Linköping anvisas engångsme-del för vissa initialkostnader för en försöksverksamhet med utbyte av kurser, material, lärare m m mellan högskolorna.

Regeringen förordar alt 2 milj. kr. anvisas till universitetet i Linköping fr.o.m. budgetåret 1991/92, att 1 milj. kr. anvisas till Chalmers tekniska högskola fr.o.m. budgetåret 1992/93 samt alt 1 milj. kr. anvisas till uni­versitetet i Uppsala fr. o. m. budgetåret 1992/93 för en förstärkning av den malerialvetenskapliga forskningen. Av förstärkningen vid universitdd i Linköping bör 500000 kr. budgetåret 1991/92 disponeras i samråd med UHÄ och avse vissa kostnader för den av UHÄ föreslagna försöksverk­samheten med högskolesamarbete.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Havsteknisk forskning

Delegationen för samordning av havsresursverksamheten (DSH) har i rapporten Svensk havsresursverksamhet på 90-talel bl. a. föreslagit en rad åtgärder för all stärka den tekniska havsforskningen. DSH hävdar all Sverige saknar övergripande mål för den havsindustriella utvecklingen och all universitet, högskolor, forskningsråd och andra verksamhetsansvariga organ får ell otillräckligt stöd från statsmakterna för kompetensutveckling­en. De viktigaste insatsområdena bör enligt DSH vara marin farkosllek-nik, undervattensteknik, vattenbyggnad och marin undersökningsteknik. Rapporten har remissbehandlats. En rad remissinstanser, bland dem na­turvetenskapliga forskningsrådet (NFR), skogs- och jordbmkets forsk­ningsråd saml byggforskningsrådet stöder delegationens förslag till för­stärkningar av den gmndläggande havstekniska forskningen.

Den industriella utvecklingen i Sverige under de senaste årtiondena har inneburit en betydande minskning av svensk industris verksamhet inom havsleknikområdd. Del är därför rimligt all forskningsvolymen inom området anpassas härtill. Del är dock angeläget alt den kompetens som byggts upp inom enskilda nyckelområden inte går förlorad. För försvarets verksamhet är exempelvis forskning avseende undervattensteknik angelä­gen. Regeringen föreslår inom ramen för miljöforskningen en kraft­full satsning på den miljörelaterade marina naturvetenskapliga forskning­en med en rad kopplingar lill havsteknisk forskning och utveckling. De insatser regeringen i det följande föreslår för utökad polarforskning inne­fattar också vissa inslag av havsteknisk forskning.

Kollektivlrafikforskning

UHÄ har i rapporten Kollektivtrafik, Forskning och forskamtbildning, UHÄ-rapport 1989:16 redovisat ett regeringsuppdrag avseende former för organisering av forskamtbildning och forskning inom området kollektiv­lrafikforskning. Rapporten har ingivils som en bilaga lill anslagsframställ­ningen. UHÄ har därefter inkommit med en kompletterande framställ­ning. Utredningen framför att del finns ett klart behov av utökad forskning

287

inom högskolan rörande kollektivtrafik. En stabil forskningsmiljö kan enligt utredningen bäst åstadkommas genom en gradvis utökning av resur­serna vid tekniska högskolan i Stockholm samt universiteten i[REDACTED_EFTERNAMN] och Göteborg. Tyngdpunkten i insatserna bör förläggas till tekniska högskolan i Stockholm. UHÄ finner alt del finns goda fömtsättningar att bygga upp en stabil forskningsmiljö såväl vid tekniska högskolan i Stockholm som vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN].

Inom ramen för de miljöforskningsinsatser som regeringen föreslår har en förstärkt kollektivlrafikforskning en naturlig plats. Tätorternas ökande miljöproblem måste också åtgärdas genom en bättre, miljövänligare och energidfektiv kollektivtrafik. Kolleklivlrafikforskningen innebär insatser både avseende teknisk och samhällsvetenskaplig forskning. Förutsättning­arna för ett sådant samarbete är goda vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], som dessutom ligger i en lätortsregion med stora trafikproblem och en relativt outvecklad kollektivtrafik. Regeringen föreslår all anslaget lill tekniska fa-kullelen vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] förstärks med 2 milj. kr. fr. o.m. budgetåret 1991/92 föratt möjliggöra uppbyggnaden av en fast forskningsorganisation inom kollektivlrafikområdet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Kvalitetsteknik

Chalmers tekniska högskola (CTH) har byggt upp en kvalificerad kompe­lens inom området kvalitetsteknik. Kunskaper inom detta område är av stor betydelse inom näringslivet. För att ge verksamheten en permanent bas föreslås en förstärkning av CTH:s resurser fr o m budgetåret 1991 /92 med 1,5 milj. kr.

Miljöteknisk forskning

Chalmers tekniska högskola har tillsammans med universitetet i Göteborg bildat en gemensam organisation för miljöforskning, som representerar en mycket bred tvärvetenskaplig kompetens inom miljöforskningsområdet från materialforskning lill miljöeffekter. En förstärkning av resurserna med 500000 kr. fr.o.m. budgetåret 1992/93 för vardera högskoleenheten har beräknats inom ramen för regeringens miljöforskningsinsatser.

Del vetenskapliga biblioteket i Studsvik

Fr. o. m. innevarande budgetår anvisas under förevarande anslag, anslags­posten Tekniska högskolan i Stockholm medel för driften av biblioteket vid Studsvik AB. Motsvarande medel beräknades tidigare under miljö-och energidepartementets huvudtitel. Under denna huvudtitel, anslaget C 7. Visst intemationdlt energisamarbete anvisas innevarande budgetår medel för Sveriges kostnader för medverkan i International Atomic Ener­gy Agencys (lAEA) dokumentalionsystem INIS (International Nuclear Information System). Regeringen förordar att medel för dessa kostnader beräknas under förevarande anslag ( + 640000 kr).

288

Alfvénlaboratoriet vid tekniska högskolan i Stockholm

Tekniska högskolan i Stockholm har i skrivelse till regeringen föreslagit all en inrättning, benämnd Alfvénlaboratoriet vid tekniska högskolan i Stock­holm, i enlighet med 16 kap 13 § högskoleförordningen organiseras vid högskolan. Laboratoriet skapas genom att arbetsenheterna för fusions-forskning och för accderalorteknik saml institutionen för plasmafysik sammanförs till en enhet med egen styrelse. I denna bör enligt förslaget ingå även företrädare för externa organ t.ex. forskningsråd och UHÄ. Regeringen avser all senare meddela beslämmelser för ett sådant laborato­rium. Naturvetenskapliga forskningsrådet har i anslagsframställning före­slagit all medel överförs från rådels anslag lill förevarande anslag för all bestrida vissa kostnader vid laboratoriet. Under detta anslag beräknas 3635000 kr. med motsvarande minskning av anslaget E 17. Naturveten­skapliga forskningsrådet. Statens delegation för rymdverksamhet har före­slagit en motsvarande överföring från delegationens anslag. Under föreva­rande anslag beräknas 3 078 000 kr. med motsvarande minskning av ansla­get E 18. Rymdforskning.

En tjänst som professor i plasmafysik med fusionsforskning placerad vid tekniska högskolan i Stockholm bekostas innevarande budgetår från ansla­get Naturvetenskapliga forskningsrådet. Genom de överföringar som före­slagils ovan skapas en varaktig bas för fusionsforskningen vid tekniska högskolan i Stockholm. Därmed finns också fömtsättningar för ett bibe­hållande av professuren även efter det att nuvarande innehavare lämnat den. Medel för professuren bör i fortsättningen beräknas under detta anslag. Regeringen förordar all en tjänst som professor i plasmafysik med fusionsforskning inrättas den I juli 1990 vid tekniska högskolan i Stock­holm. Nuvarande innehavare av rådsprofessuren, Bo Lehnert, kommer all utses lill förste innehavare av tjänsten. Kostnaderna för tjänsten bestrids inom ramen för de överforingar från naturvetenskapliga forskningsrådet som föreslagils ovan.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Nationella forskningsanläggningar

Vid anmälan av anslaget till de matematisk-naturvetenskapliga fakulteter­na m. m. har regeringen redogjort för vissa övergripande frågor avseende de nationella forskningsanläggningarnas ställning och finansiering. Den översyn som där fömtskickades bör innefatta även de anläggningar som finns vid de tekniska fakulteterna. De senast tillkomna anläggningama är del nationella superdalorcenlret i Linköping och Onsala rymdobservato-rium.

Onsala rymdobservalorium har under hösten 1989 fåll en av regeringen fastställd instruktion. Naturvetenskapliga forskningsrådet har i anslags­framställningen föreslagit all ansvarel för driften av Swedish ESO Submil-limetre Tdescope (SEST) bör läggas på Onsalaobservaloriel. Mot bak­grund härav beräknas en ökning av förevarande anslag för budgetåret 1990/91 med 2273000 kr. med motsvarande minskning av anslaget E 17. Naturvetenskapliga forskningsrådet.

289

19   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

Behov finns av medel för drift och underhåll av teleskop saml tjänster i anslutning lill observalorids nationella verksamhet, bl. a. för att ge service till besökande astronomer. Som en förstärkning av laboratoriets resurser beräknas 1,5 milj. kr. fr.o.m. budgetåret 1991/92.

Det nationella superdalorcenlret i Linköping inledde sin verksamhet under våren 1989 när superdalom CRAY X-MP/48 installerades i SAAB:s lokaler i Linköping. Forskamas utnyttjande av datorn har ökat mycket snabbi och del finns nu behov bl.a. av personal för all informera om superdaloranvändning och för atl hjälpa forskare med implemenlering av program m. m. Regeringen beräknar 1 milj. kr. fr. o. m. budgetåret 1991/92 som en förstärkning av superdalorcenlrels resurser. Vid behandlingen av anslaget lill del naturvetenskapliga forskningsrådet kommer frågan om samordning av superdaloranvändningen i Sverige all las upp. Vissa kost­nader för samordning, t. ex. rådgivning lill forskare, bör kunna bestridas inom ramen för den ovan föreslagna förstärkningen. Härvid bör också andra superdatorer utom eller inom landet beaktas.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Universitetsdatornätet SUNET

UHÄ har i särskild skrivelse lill regeringen kommit med förslag till finansi­ering av högskolans dalomät, Swedish University Network SUNET, som urspmngligen byggts upp med stöd av forskningsrådsnämnden och styrelsen för teknisk utveckling och med finansiering framför allt från den s.k. FRN-ramen. SUNET har sedan den I juli 1988 haft en mer perma­nent organisation i och med alt UHÄ tagit över ansvaret. Hittills har finansiering via de större högskoleenheterna varit tillräcklig och UHÄ räknar med atl även klara verksamheten 1989/90 genom bidrag från de större högskoleenhetema. Behovet av medel för att vidmakthålla SUNET budgetåret 1989/90 uppgår till ca 9 milj. kr. För budgetåret 1990/91räknar UHÄ med avsevärda ökningar. Totalt erfordras enligt UHÄ ca 17 milj kr. för SUNET budgetåret 1990/91.

Högskolans gemensamma dalomät SUNET är ett viktigt hjälpme­del för den svenska forskningen. UHÄ har sedan ämbetet övertog ansvaret byggt upp och engagerat olika högskoleenheter i en driftorganisation för nätet och har skapat ell datomätsråd och en teknisk referensgmpp för alt få vägledning i den fortsatta utvecklingen.

Regeringen finner det angeläget alt arbetet med SUNET går vidare. Kostnadema för en verksamhet av detta slag måste bäras gemensamt av hela högskoleorganisationen. UHÄ bör därför utvidga den uttaxering som redan sker lill att omfatta alla berörda högskoleenheter. Härvid måste dock stor hänsyn las till att forskningen vid de mindre och medelstora högskoloma fortfarande är av begränsad omfattning. Den hell domineran­de delen av kostnadema för SUNET måste bäras av universiteten och de större högskoloma.

290

Lasercentrum

Vid universitet i[REDACTED_EFTERNAMN] har byggts upp en omfattande forskning kring laserfysik. Forskningen omfattar både gmndläggande forskning inom la­serfysik och tillämpningar av laserteknik inom miljöanalys, medicin m. fl. Forskn i ngsgmppen är Sveriges största inom området. Ett resurstillskott ger förutsättningar för en nationell kraftsamling inom ett område med vik­liga industriella och andra tillämpningar. En förstärkning av driftmedlen med 1 milj. kr. börberäknasfr. o. m. budgetåret 1991/92.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Studiefinansiering inom forskarutbildningen

Regeringen föreslår all medel anvisas för all successivt omvandla utbild­ningsbidrag för doktorander till doktorandtjänster. För de tekniska fakul­teterna har medel beräknats, som möjliggör en omvandling av samtliga återstående utbildningsbidrag redan inför budgetåret 1990/91. För doklo­randtjänsler bör nästa budgetår disponeras minsl de belopp som anges i följande tabell.

Högskoleenhet

Belopp kr.

Tekniska högskolan i Stockholm

35 897000

Universitetet i Linköping

21202000

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

30239000

Chalmers tekniska högskola

46137000

Högskolan i Luleå

9 507000

142982000

Övrigafrågor

Universitets- och högskoleämbetet har föreslagit att kostnaderna för miljövårdsprogrammet vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] överförs från anslaget Malemalisk-nalurvetenskapliga fakulteterna till förevarande anslag. Rege­ringen biträder förslaget och beräknar motsvarande medel under detta anslag ( + 562 000 kr).

En professur i hörsdleknik vid tekniska högskolan i Stockholm bekostas innevarande budgetår från anslag under socialdepartementels huvudtitel. Regeringen beräknar fr.o.m. budgetåret 1990/91 medlen under detta an­slag (+1 275000kr.).

Konsumenlleknisk forskning bedrivs sedan lång lid vid Chalmers tek­niska högskola. Som en förstärkning av basresurserna lill denna verksam­het förordar regeringen en förstärkning av anslaget med 500000 kr. fr.o.m. budgetåret 1990/91.

I 1990 års budgetproposition har chefen för utbildningsdepartementet redovisat alt bl. a. tekniska högskolan i Stockholm skall kompenseras med anledning av att datorcentralen för högre utbildning och forskning i Stock­holm, QZ, ombildas till aktiebolag under statliga DAFA Data AB. Medel har med anledning härav beräknats under förevarande anslag ( +919 000 kr.).

1 budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministrationen skall

291

täckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn lagils till dessa avgifter.

Med   hänvisning   till   sammanställningen   beräknas   anslaget   lill (657 161 000+105 842000=) 763003000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

alt riksdagen bemyndigar regeringen att ändra ämnesinnehåll för tjänster som professor i enlighet med vad som förordals,

2.

att riksdagen bemyndigar regeringen atl inrätta tjänster som professor i enlighet med vad som förordals,

3.

all riksdagen lill Tekniska fakulteterna för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanlag på 763 003 000 kr.,

4.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

EIO. Temaorienterad forskning

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

24812357 26 767000 31029000

Reservation

382013

Anslaget avser temaorienterad forskning och forskamtbildning vid uni­versitetet i Linköping. Verksamheten bedrivs inom ramen för en sektion av den filosofiska fakulteten.

A nslagsförddning

Högskoleenhet

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Universitetet i Linköping Utgift

26767000 26767000

+ 4262000 + 4262000

Anslagsframställning har avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Ändringsförslagen innebär i korthet följande.

Ändamål/högskoleenhet m.m.

Kostnad budgetåren (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Förändringar av anslags­teknisk natur Basresurser

Professur vid tema, Hälso- och sjukvården i samhället Professur vid tema Barn

Summa

+ 2100

+ 2100

+ 1100 +   650

+ 1750

+ 1100

+  650 + 1750

292

UHÄ redovisar en uppföljning under våren 1989 av de internationella utvärderingar som tidigare gjorts av den lemaorienlerade forskningen. UHÄ anser atl den lemaorienlerade forskningen bör prioriteras och all en förstärkning av basresursema bör komma i första hand. Därutöver bör en förstärkning ske av tema Hälso- och sjukvården i samhället och tema Barn med en professur vardera.

UHÄ hemställer att

1.

beslut fallas om en fortsall utbyggnad av den lemaorienlerade forsk­ningen enligt UHÄ:s ulbyggnadsplan,

2.

en tjänst som professor med inriktning mol eliska frågor inrättas 1991/92 inom tema Hälso- och sjukvården i samhället,

3.

en tjänst som professor inrättas 1992/93 inom tema Bam,

4.

under    reservationsanslaget    Temaorienterad    forskning    anvisas 28867000 kr. budgdård 1990/91,

30617000 kr. budgdård 1991/92, 32 367000 kr. budgdård 1992/93.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Tema Bam inrättades efter förslag i 1987 års forskningsproposition. Del finns nu två professurer knutna till temat. Det är av stor betydelse atl forskningen inom tema Bam får en omfattning som ger en god forsknings­miljö. Medel beräknas för en förstärkning av tema Bam genom inrättande av en tjänst som professor inom temat den 1 juli 1991 (+1 500000 kr). Regeringen kommer senare atl falla beslut om all inrätta tjänsten.

Regeringen beräknar vidare medel för den professur inom tema Kom­munikation (+1 OOOOOO kr.) som vid 1988/89 års riksmöte förordades bli inrättad den 1 juli 1990. Tjänsten tillkommer för att stödja långsiktig kunskapsuppbyggnad rörande fömtsättningar för och konsekvenser av informationsteknologins användning.

Som etl led i regeringens strävan atl långsiktigt bygga upp vetenskaplig kompelens inom områden som är av betydelse för utvecklingen inom skilda samhällssektorer, föreslås alt vissa förstärkningar tillförs tema Bam budgetåret 1990/91 (+1000000 kr.) samt forskningsområdet hälsoeko­nomi inom tema Hälso- och sjukvården i samhället budgetåret 1991/92 ( + 400000 kr.) och budgetåret 1992/93 ( + 500000 kr.).

Studiefinansiering inom forskarutbildning

För utbildningsbidrag för doktorander och doklorandtjänsler bör nästa budgetår disponeras minst 4 826000 kr.

1 överensstämmelse med vad som inledningsvis anförts bör för vart och ell av budgetåren 1991/92 och 1992/93 anvisas ytteriigare 550000 kr. för omvandling av utbildningsbidrag för doktorander lill doklorandtjänsler.

293

övrigafrågor

I budgetpropositionen 1990 föreslogs beträffande statens löne- och pen­sionsverk att kostnaderna för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter från och med budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagils lill dessa avgifter.

Med    hänvisning   till   sammanställningen   beräknas   anslaget   till (26 767000 +4262000=) 31 029000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen lill Temaorienterad forskning för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 31 029000 kr.,

2.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

Ell. Konstnärligt utvecklingsarbete'

Reservation

7 324403'

1988/89 Utgift

26996000

1989/90 Anslag        21903431" 1990/91 Förslag   .    12 759000

' Sedan medlen för forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning i proposition 1989/90:100, bil.lO, förts till anslaget D 10. Lokala och individuella linjer samt fristående kurser, kvarstår under förevarande anslag medlen för konstnärligt utvecklingsarbete.

 Anslaget Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konst­näriigt utvecklingsarbete, varav anslagsposten Konstnärligt utvecklingsarbete utgjor­de 7 630 760 kr.

' Anslaget Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konst­närligt utvecklingsarbete, varav anslagsposten Konstnärligt utvecklingsarbete utgjor­de 2801 035 kr.

'' Anslaget Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konst­näriigt utvecklingsarbete, varav anslagsposten Konstnärligt utvecklingsarbete utgjor­de 11025000 kr.

Anslaget avser konstnärligt utvecklingsarbete.

294

A nslagsförddn ing

Anslagspost

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Danshögskolan

290000

+

25000

Dramatiska institutet

808000

+

68000

Grafiska institutet och insti-

+

100000

tutet för högre kommunika-

tions- och reklamutbildning

Konstfackskolan

964000

+

481000

Konsthögskolan

527000

+

45000

Musikhögskolan i Stockholm

1232000

+

305000

Operahögskolan i Stockholm

290000

+

25000

Teaterhögskolan i Stockholm

587000

+

50000

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

1613000

+

137000

Universitetet i Göteborg

3 702000

+

413000

Universitetet i Umeå

322000

+

28000

Högskolan i Luleå

90000

+

7000

Till universitets- och

högskoleämbetets dispo-

sition

600000

+

50000

Utgift

11025000

+ 1734000

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Anslagsframställning har avgivils av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ).

UHÄ har föi-eslagit all tio professurer inrättas inom det konstnärliga området under anslagsperioden 1990/91 1992/93. Tjänslema föreslås finansieras med medel som anvisas under anslaget Utbildning för kullur-och informationsyrken. Två professurer föreslås vara förenade med forsk­ning, den ena avser ergonomi vid universitetet i Umeå och den andra de­signmetodik vid universitetet i Göteborg. Åtta av professurema föreslås vara förenade med konstnärligt utvecklingsarbete.

UHÄ föreslår atl vissa resurser i anslutning till de åtta professurerna, 200000 kr för var och en av dessa, anvisas under förevarande anslag. Professurerna avser koreografi vid danshögskolan, orgel vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], musikdramatisk gestaltning vid universitetet i Göteborg, musik­dramatisk gestaltning vid operahögskolan i Stockholm, kördirigering och körsång vid musikhögskolan i Stockholm, violin vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], musikalisk instudering vid operahögskolan i Stockholm, dramatik vid dramatiska instilulel/leaterhögskolan i Stockholm. UHÄ föreslår dämt­över förstärkningar av medlen för konstnärligt utvecklingsarbete och för

295

rörlig resurs vid berörda högskoleenheter. UHÄ:s ändringsförslag innebär    Prop. 1989/90:90

således i korthet följande.

Avsnitt 17 Utbildningsdep,

Ändamål/högskoleenhet m.m.

Kostnad budgetåi

ren (tkr.)

1990/91

1991/92

1992/93

Danshögskolan

+   200

+

170

Dramatiska institutet

+   IOO

+

210

+  200

Konstfackskolan

+   150

+

200

+   150

Konsthögskolan

+   IOO

+

IOO

+   IOO

Musikhögskolan i Stockholm

+   IOO

+

200

+  280

Operahögskolan i Stockholm

+  200

+

170

+  200

Teaterhögskolan i Stockholm

+   170

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

+  400

+

230

+   370

Universitetet i Göteborg

+   530

+

620

+   600

Universitetet i Umeå

+

100

+   100

Högskolan i Luleå

+     50

Summa

+ 2000

+ 2000

+ 2000

UHÄ hemställer all under ett reservationsanslag Forskningsanknytning av gmndläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete med ovan angiven fördelning på anslagsposter anvisas för anslagsposten Konstnärligt utvecklingsarbete

13025000 kr. budgdård 1990/91

15025000 kr. budgetåret 1991/92

17025000 kr. budgdåret 1992/93.

Regeringens överväganden

Vid musikhögskolan i Stockholm har utvecklats en konstnärlig och peda­gogisk verksamhet i kördirigering av hög intemationell klass. Körsångens betydelse för studiet av musik och för musiklivet i Sverige är myckel stor. Den höga kompelens som finns inom området bör tas tillvara och utveck­las. En professur i kördirigering och körsång bör inrättas vid musikhögsko­lan i Stockholm den 1 juli 1991 (+400000 kr).

En förstärkning av medlen för konstnärligt utvecklingsarbete vid konst­fackskolan ( + 400000 kr.), vid musikhögskolan i Stockholm ( + 200000 kr.), vid grafiska institutet och institutet för högre kommunikations- och reklamulbildning (GI/IHR) (+100000 kr.) saml vid universitetet i Göte­borg (+100 000 kr.) beräknas för budgetåret 1990/91.

GI/IHR svarar för utbildning med inriktning mol grafisk industri och närliggande områden saml mol marknadsföring och informaiion. Del är angelägel att ell kvalificerat och långsiktigt forsknings- och utvecklingsar­bete kan bedrivas också vid GI/IHR. Sådan verksamhet kan i och för sig inte klassificeras som konstnärligt utvecklingsarbete. Den måste utgå från och ha anknytning till en rad discipliner inom flera fakultelsområden. Under den nu aktuella treårsperioden bör dock medel för långsiktig kun­skapsuppbyggnad vid GI/IHR anvisas under förevarande anslag. UHÄ bör inför nästkommande planeringsperiod analysera hur forskning och utveck­lingsarbete vid Gl/IHR fortsättningsvis bör organiseras inom ramen för den reguljära högskoleorganisationen.

296

Utöver redan nämnda förstärkningar beräknar regeringen en ökning av

Prop. 1989/90:90

medlen för konstnäriigt utvecklingsarbete med 1400000 kr budgetåret

Avsnitt 17

1991/92 och 800000 kr. budgetåret 1992/93. Medlen bör förddas mdlan

Utbildningsdep.

högskoleenheterna enligt följande tabell.

Ändamål/högskoleenhet m. m.

Beräknad ändring budgetåren (tkr.)

1991/92

1992/93

Danshögskolan

+150

+100

Dramatiska institutet

+200

Grafiska institutet och institutet för högre kom­

munikations-och reklamutbildning

+   IOO

Konsthögskolan

+ 200

Operahögskolan i Stockholm                            +   250

Teaterhögskolan i Stockholm                            +   IOO

Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]                                           +   400

Universitetet i Göteborg                                  +  400

Universitetet i Umeå                                                                            +200

Högskolan i Luleå                                                                             +100

+1400

+ 800

Med hänvisning lill sammanställningen beräknas anslaget lill (11 025 000 + 173000=) 12 759000 kr.

Ärendet till riksdagen   .

Regeringen föreslår

1.

atl riksdagen bemyndigar regeringen alt inrätta en tjänst som professor i enlighet med vad som förordats,

2.

alt riksdagen till Konstnärligt utveckhngsarbete för budgetåret 1990/91 anvisar etl reservationsanslag på 12 759000 kr.,

3.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 angetts.

E 12. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål

1988/89 Utgift

27084978

Reservation

11723918

1989/90 Anslag

32091000

1990/91 Förslag       53 548000

297

Anslagsfördelning

Anslagspost

Beräknat 1990/91

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

1.   Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor 1:1   Högskolan i Eskilstuna/Västerås 1:2   Högskolan i Falun/Borlänge 1:3   Högskolan i Gävle/Sandviken 1:4   Högskolan i Örebro 1:5   Högskolan i Jönköping 1:6   Högskolan i Halmstad 1:7   Högskolan i Kalmar 1:8   Högskolan i Kariskrona/Ronneby 1:9   Högskolan i Kristianstad 1:10 Högskolan i Växjö 1:11 Högskolan i Borås 1:12 Högskolan i Karistad 1:13 Högskolan i Skövde 1:14 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 1:15 Högskolan i Sundsvall/Hämösand 1:16 Högskolan i Östersund 1:17 Ej fördelade medel

2. 3. 4. 5. 6.

Utgift

Kontaktsekretariat Kontaktforskare Forskarutbyte med utlandet Fora för kvinnliga forskare m. m. Till regeringens disposition

1 155000 1 155000 1 155000 2413000 1 155000 1 155000 1155000

773000 1 155000 2413000 I 155000 2413000 1155000

773000 2091000

1       155000

250000

2         506000

7 284000

8284000

3451000

9 347000

53548000

Anslagsframställning har avgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) avseende anslagspostema 2., 3. och 5. saml av Svenska institutet och Nämnden för svensk-amerikanskt forskamlbyte för anslagsposten 4.

Anslagsposten 2.

Kontaktsekretariat

Anslagsposten avser kostnader för kontaktsekreterare vid universitet och högskolor med fakultelsorganisalion. UHÄ föreslår ett oförändrat belopp under anslagsposten.

Anslagsposten 3

Kontaktforskare

Anslaget gör del möjligt för högskolan all ställa forskare lill förfogande för problemlösning inom näringsliv och industri, i första hand den mindre och medelstora industrin. UHÄ har uppmärksammat vissa problem för verk­samheten och härleder dessa lill de av UHÄ utfärdade föreskriftema för densamma. UHÄ överväger alt ändra reglerna så att de bättre motsvarar högskolomas önskemål. UHÄ föreslår att beloppet under anslagsposten bibehålls på nuvarande nivå under treårsperioden.

298

Anslagsposten 4

Prop. 1989/90:90

Avsnitt 17

Utbildningsdep.

Forskarutbyte med utlandet

Svenska institutet

Stipendieprogrammet för internationalisering av forskning har funnits sedan år 1984. De fem årens erfarenheter av programmet visar tydligt behovet av detta slags stipendier och hur värdefullt programmet är för internationaliseringen av svensk forskning. Med anledning härav begär Svenska institutet en uppräkning av medlen för forskamlbyte med utlandet med 3 milj. kr.

Nämnden för svensk-amerikanskt forskamlbyte

Nämnden för svensk-amerikanskt forskamlbyte har inkommit med an­slagsframställning för treårsperioden. För all stärka Fulbrightprogrammet genom att trygga etl visst antal stipendier och ell lillräckligt bidrag till varje stipendiat, har ett Ireårsförslag utarbetats innebärande en årlig ök­ning på lOprocent.

Anslagsposten 5

Foraför kvinnligaforskare m. m.

Medlen under anslagsposten Fora för kvinnliga forskare m. m. disponeras av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), som fördelar dem lill fo-mmverksamheten för kvinnliga forskare och kvinnoforskning, som finns vid de sex universiteten och vid högskolan i Luleå. UHÄ föreslår ell ökat stöd med 1,2 milj kr. lill fommverksamhelen.

Regeringens överväganden

Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor

För innevarande budgetår anvisas under detta anslag 11634000 kr. för forskningsstödjande verksamhet vid de mindre och medelstora högskolor­na. Dessa medel används bl. a. för kostnader för planering, utarbetande av ansökningar till forskningsråd, sektorsorgan etc. samt seminarier i anslutning lill projekt. Medlen används även för en konlaktorganisation avseende högskolans kontakter med såväl del omgivande samhället som universitet och högskolor med fast forskningsorganisation. Medlen kan även användas lill lärares forskamtbildning. UHÄ fördelar medlen mellan de berörda högskoloma.

Regeringen har i del föregående behandlat frågan om forskningsstödjan­de åtgärder vid de mindre och medelstora högskoloma med utgångspunkt i betänkandet Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna (SOU 1989:27). Regeringen föreslår en ökning med 30 milj. kr. under treårspe­rioden. Medlen bör anvisas direkt lill de berörda högskolorna, för att förbättra möjligheterna för högskolornas planering.

299

Ändamål/högskoleenhet m.m.

Belopp kr.

Prop. 1989/90:90

1990/91

1991/92

1992/93

Avsnitt 17

Utbildningsdep.

Högskolan i Eskilstuna/Västerås

1 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Falun/Borlänge

1 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Gävle/Sandviken

1 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Örebro

2413000

+

1 300000

+ 1000000

Högskolan i Jönköping

I 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Halmstad

I 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Kalmar

1 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Kartskrona/Ronneby

773000

+

250000

+   150000

Högskolan i Kristianstad

I 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Växjö

2413000

+

I 300000

+ 1000000

Högskolan i Borås

1 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Karistad

2413000

+

1 300000

+ 1000000

Högskolan i Skövde

1 155000

+

650000

+   400000

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

773000

+

250000

+   150000

Högskolan i Sundsvall/Härnösand

2091000

+

1 100000

+   700000

Högskolan i Östersund

1 155000

+

650000

+   400000

Ej fördelade medel

250000

of

of

Summa

22676000

+ 12000000

+8000000

Forskarutbyte med utlandet

Regeringen har i del föregående redogjort för vissa förslag avseende inter­nationellt gmndforskningssamarbele. Medlen för den intemationella sli-pendieverksamhet, som handhas av Svenska Institutet och som primärt avser forskarstuderande, föreslås öka med 4 milj. kr. fr.o.m. budgetåret 1991/92 och med ytteriigare 2 milj. kr. fr.o. m. budgetåret 1992/93.

Regeringen har i det föregående förordat alt fr. o. m. budgetåret 1991/92 särskilda medel anvisas till visst bilateralt forskningssamarbete. Medlen avser i första hand vetenskapligt samarbete med Östeuropa. Medlen kom­mer, om inte del fortsalla arbetet med dessa frågor föranleder annat, atl föreslås anvisade under förevarande anslag med 15 milj. kr. fr.o.m.bud­getåret 1991/92 och ytteriigare 15 milj. kr. fr.o.m. budgetåret 1992/93.

Medel för svensk-amerikanskt forskamlbyte har för innevarande bud­getår beräknats under anslaget H 1. Kulturellt utbyte med utlandet (1638 000 kr.). Medel för denna verksamhet bör för nästa budgetår beräk­nas under förevarande anslag, anslagsposten Forskamlbyte med utlandet.

Foraför kvinnliga forskare

En anslagspost benämnd Jämställdhelsforskning är för innevarande bud­getår uppförd under anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. (2064000 kr.). Medlen under anslagsposten bekostar verksamheten vid de fora för kvinnliga forskare och kvinnoforskning, som finns vid universiteten och högskolan i Luleå. Ett av dessa kvinnofora ger ul Kvinnovelenskaplig tidskrift. Forumverksamheten omfattar konferenser, kurser och viss forsk­ningsstödjande verksamhet t. ex. föreläsningar av utländska kvinnliga fors­kare. Den verksamhet, som fora stöder, avser inte enbart samhällsveten­skaplig forskning ulan även forskning inom andra fakultelsområden. Med­len för verksamheten bör därför fortsättningsvis beräknas under förevarande anslag.

300

Anslagsposten bör för budgetåret 1990/91 beräknas till 3451000 kr.,     Prop. 1989/90:90

vilket innebär en förstärkning om 1,2 milj. kr.

Avsnitt 17

Utbildningsdep.

Tdl regeringens disposition

Regeringen har i det föregående under avsnittet Högskoleenheternas loka­ler för forskning redovisat sina ställningstaganden avseende högskolans lokalbehov. Regeringens förslag innebär alt 45 milj. kr. reserveras för ökade lokalkostnader.

De exakta medelskraven lill följd av regeringens förslag om förstärk­ningar i förevarande proposition kan inte nu bedömas, eftersom de också beror av beslut som senare fattas av berörda myndigheter, i första hand högskolor och forskningsråd. Regeringen avser att genom särskilda beslut fördela medel till ifrågavarande ändamål och beräknar därför under före­varande anslag under anslagsposten Till regeringens diposilion 5 milj. kr. för budgetåret 1990/91. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör medlen öka med ytterligare 12 respektive ytterligare 28 milj. kr. I den mån medlen inte tas i anspråk för lokaländamål kommer de, efter särskilda beslut av reger­ingen, atl ställas lill förfogande för inköp av vetenskaplig utmstning.

Statistiska centralbyrån (SCB) fick är 1987 i uppdrag att i samråd med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och Sveriges lantbmksuniversi­tel (SLU) och i samarbete med riksrevisionsverkel (RRV) förbättra och vidareutveckla statistiken över forskning vid universitet och högskolor. I uppdraget ingick all la fram en ämnesbaserad statistik saml alt redovisa ell förslag till reglering av högskolans skyldigheter att lämna statistiska uppgifter och förslag till organisation av en kontinuerlig FoU-slatistik för högskoleområdet.

SCB föreslår i samråd med UHÄ och SLU all forskningsstatistik för universitet och högskolor skall sammanställas och publiceras vartannat år. SCB och UHÄ har genomfört en försöksundersökning avseende budget­året 1988/89. Universitet och högskolor bör åläggas att lämna uppgifter till forskningsstatistiken. Formerna för reglering av uppgiftslämnandet kan inte bestämmas innan beslut fallats med anledning av den pågående statistikregdutredningens förslag.

Regeringen finner SCB:s uppläggning av slalistikinsamling och redovis­ning ändamålsenlig och kommer i annal sammanhang all uppdra ål SCB atl fortsätta arbetet i enlighet med de redovisade förslagen. Regeringen beräk­nar fr.o.m. budgetåret 1991/92 300000 kr. för ökade kostnader för detta ändamål.

Från anslagsposten Till regeringens disposition bör bekostas eventuella avgångsvederiag till innehavare av vissa tjänster som professor i konstnär­liga ämnen.

Med hänvisning lill sammanställningen beräknar regeringen anslaget lill (32 091000+21457 000=) 53 548 000 kr.

301

Ärendet till riksdagen

Med hänvisning till vad som anförts ovan föreslår regeringen

1.   alt riksdagen lill Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål­

rör budgelärel 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 53 548000

kr.,

2.   all riksdagen godkänner de meddsförslärkningar för budget­

åren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

E 13. Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning m.m.

1988/89 Utgift 1010500 000' 1989/90 Anslag 1020000 000' 1990/91 Förslag 1 161132 000 

' Anslaget Driftersättning enligt läkarutbildningsavtal m.m.

Från anslaget utgår ersättning lill vissa landstingskommuner/kommuner enligt avtal om samarbete om läkamlbildning och forskning m.m. Från anslaget utgår också ersättning lill Göieborgs kommun och Västerbottens läns landstingskommun enligt avtal om samarbete om tandläkamtbildning och forskning i Göteborg och Umeå.

Anslagsframställning har avgivits av nämnden för undervisningssjukhu­sens utbyggande.

Anslagsposter

Medicinsk utbildning och forskning Karolinska institutet Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] Universitetet i Göteborg Universitetet i Umeå Vissa kostnader till följd av tidigare avtal

Odonlologisk utbild­ning och forskning Universitetet i Göteborg, f Universitetet i Umeå, f Investeringsersättningar, f Summa

Beräknat anslag 1990/91

299375000 127490000

74279000 210800000' 210581000

97 607000

64000000

40000000

31000000

6000000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

' Härav avser 129 747000 kr. ersättning till Malmöhus läns landstingskommun och 81 053000 kr. ersättning till Malmö kommun.

 Härav avser 4728000 kr. ersättning till Göteborgs och Bohus läns landstingskom­mun och 205 853 000 kr. ersättning till Göteborgs kommun.

Regeringens överväganden

Regeringen har i del föregående redovisat ell nytt syslem för ersättningar lill sjukvårdshuvudmännen för vissa kostnader i samband med läkaml-

302

bildning och forskning. Medel för sådana ersättningar bör fortsättningsvis anvisas under ell anslag med särskilda anslagsposter för berörda högskole­enheter, vilka betalar ul ersättningarna till berörda sjukvårdshuvudmän.

För kalenderåret 1989 har driflersättningar för läkarutbildning och forskning om sammanlagt 949 milj. kr. utbetalats. Regeringen har vid beräkning av ersättningen för kalenderåret 1990 gjort löne- och prisomräk­ning enligt de riktlinjer som angivils i samarbetsavtald av den 19 decem­ber 1989 om läkamlbildning och forskning m.m. mellan staten och sjuk­vårdshuvudmännen. Det innebär att omräkningen är gjord på underlag från Landstingsförbundet och universitets- och högskoleämbetet.

Innevarande budgetår beräknas medel för statlig invesleringsersällning enligt läkarutbildningsavtal under femle huvudtiteln. Medel för motsva­rande ändamål bör fortsättningsvis beräknas under förevarande anslag. En­ligt samarbetsavtald bör investeringsersällningen fr.o.m. 1991 tillföras driftersättningen. Under 1990 skall ersättning om 64 milj. kr. övergångsvis utgå för slulreglering av vissa investeringskostnader m. m. En särskild över­enskommelse om fördelningen mellan sjukvårdshuvudmännen av denna ersättning skall träffas. Mol bakgmnd härav bör 64 milj. kr. beräknas för ändamålet under en särskild anslagspost Vissa kostnader till följd av tidigare avtal.

Läkamlbildningen vid universitetet i Umeå har utökats med 20 platser. Medel för kostnader lill följd härav kommer atl beräknas budgetåret 1992/93 under berörd anslagspost till universitetet i Umeå.

Tandvården vid universiteten i Göteborg och Umeå har numera kom­munal huvudman. Staten betalar driftersättning lill huvudmännen. Under hösten 1989 har avtal träffats om driflersällningen för 1990 till Västerbot­tens läns landstingskommun avseende tandläkamtbildning och forskning vid universitetet i Umeå. Regeringen har godkänt avtalet. Vid beräkning av förevarande anslag har hänsyn lagils till de ökade kostnader avtalet medför. Driflersällningen för landvård kan under budgetåret 1990/91 bli föremål för ytterligare förhandling mellan staten och de båda huvudmän­nen.

Det ovan nämnda nya systemet för reglering av kostnadsnivåförändring­ar föreslogs av utredaren i huvudsak gälla även för klinisk odonlologisk utbildning och forskning. På gmnd av det utredningsarbete som pågår och de huvudmannaskapsförändringar som nyligen genomförts för landläkar­utbildning och forskning föreslog utredaren atl ett genomförande på delta område senardäggs. Regeringen delar utredarens uppfattning.

Medel för investeringsersättningar enligt samarbdsavtal om landläkar­utbildning och forskning i Göteborg och Umeå beräknas innevarande budgetår under anslaget Investeringsersättningar enligt läkamtbildnings-avtal m. m. under femte huvudtiteln. Medel för detta ändamål bör anvisas under förevarande anslag. Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tagits härtill (6000000 kr.).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

303

Ärendet till riksdagen

Prop. 1989/90:90

Regeringen föreslår

Avsnitt 17

all riksdagen till Vissa ersättningar för klinisk utbildning och     Utbildningsdep.

forskning m. m. för budgetåret 1990/91 anvisar ett förslagsanslag på

1 161 132000 kr.

E 14. Forskningsrådsnämnden

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

48 867156 52 738000 63630000

Reservation

5510480

Från anslaget bestrids kostnaderna för den verksamhet som forsknings­rådsnämnden (FRN) finansierar samt för nämndens förvaltning.

För förvahningskostnader får budgetåret 1989/90 användas högst 7406000 kr.

Sedan budgetåret 1979/80 disponerar FRN även en särskild kostnads­ram för finansierning av dyrbar vetenskaplig utmstning för forskningsän­damål under anslaget 1.3 Inredning och utmstning av lokaler vid högskole­enheter m. m.

Anslagspost

1.

Initiering, samordning och stöd av forskning

2.

Forskningsinformation

Utgift

1989/90

39153000 13 585000

52738000

Beräknad ändring 1990/91

+ 9608000 +  1284000

+ 10892000

Forskningsrådsnämnden

Forskningsrådsnämnden (FRN) begär ökade resurser för prevenlions-, självmords-, handikapp- och naturresursforskning, internationalisering, arbdslivsinriktad forskningsinformation, s. k. science centers saml infor­mation om miljö och forskning riktad till skoloma.

FRN har på regeringens uppdrag utrett vissa frågor rörande biblioteks­forskning. FRN har redovisat uppdraget i rapporten Biblioteks- och infor­mationsvetcnskap - förslag inför 90-lalel (FRN rapport 89:4). Nämnden föreslår all fasla forskningsresurser tillförs universitetet i Göteborg saml atl nämnden ges ell fortsatt ansvar för projektstöd inom området.

FRN hemställer all

1.

medel anvisas för verksamhetens genomförande budgetåret 1990/91 med sammanlagt 62 368000 kronor under reservationsanslaget Forsk­ningsrådsnämnden,

2.

planeringsramar för verksamheten under anslaget Forskningsråds­nämnden fastställs för budgetåren 1991/92 och 1992/93 lill 68 818000 kronor respektive 73 428000 kronor,

3.

anslagsposten 1. Forskning inom biblioteksområdet som nämnden dis-

304

ponerar under anslaget Samordning m.m. inom biblioteksområdet,     Prop. 1989/90:90

förs över till anslaget Forskningsrådsnämnden budgetåret 1990/91,

Avsnitt 17

4.    1 500000 kr. motsvarande medel för en professur för biblioteks- och     Utbildningsdep.

informationsvetenskap m.m. förs över lill fakultetsanslag budgetåret

1991/92 från anslaget Samordning m.m. inom biblioteksområdet, an­slagsposten 1. Forskning inom biblioteksområdet,

5.

4000000 kr. tillföres anslaget Forskningsrådsnämnden budgetåret för handikappforskning varav 3000000 kr. moisvarar de gemensamma resurser som i dag finns uppdelade på dt flertal myndigheter,

6.

medel för eventuella tillkommande uppgifter för FRN beräknas i sär­skild ordning utöver de ovan begärda resurserna.

FRN har i en komplettering till anslagsframställningen anmält ett ökat medelsbehov av ca 350000 kr. för medlemsavgiften till European Science Foundation (ESF). ESF avser att sin höja ambitionsnivå när det gäller samarbetet mellan de europeiska forskningsråden och akademierna. FRN står för kostnadema för den svenska medlemsavgiften medan forsknings­råden bestrider kostnaderna för sin medverkan i de olika programmen.

Regeringens överväganden

Forskningsrådsnämnden (FRN) svarar enligt sin instmktion för forskning främst inom områden som är angelägna från samhällets synpunkt. Nämn­den skall särskilt beakta behovet av tvär- och mångvetenskaplig forskning. FRN har också vikliga uppgifter inom området forskningsinformation. Det ökade och ökande behovet av kvalificerat kunskapsunderlag inom i stort sett alla samhällssektorer ställer verksamhet av del slag FRN bedriver i centrum. Gränsöverskridande och tvärvetenskapliga insatser blir allt mer betydelsefulla för såväl den vetenskapliga utvecklingen som samhället i övrigt. Det är angeläget att FRN:s resurser för verksamhet inom olika områden kan förslärkas. Regeringens förslag innebär en ökning av FRN:s anslag för budgetåret 1990/91 med 5,9 milj. kr., budgetåret 1991/92 ytter­ligare 5,5 milj. kr. och budgetåret 1992/93 slutligen ytteriigare 9,0 milj. kr.

FRN disponerar vissa medel under reservationsanslaget Samordning m. m. inom biblioteksområdet, anslagsposten 1. Forskning inom biblioteks­området. Dessa medel bör fortsättningsvis beräknas under förevarande an­slag (+5 571 000 kr).

FRN har på regeringens uppdrag utrett och, efter samråd med univer­

sitets- och högskoleämbetet (UHÄ), kungl. biblioteket och statens kul­

turråd, lämnat förslag avseende uppbyggnaden av en fast forskningsorga­

nisation och fortsatt fördelning av projektstöd till biblioteks- och informa-

lionsvelenskaplig forskning. Förslaget har diskuterats med berörda hög­

skoleenheter. Som anförts under anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteter­

na förordar regeringen att en professur i biblioteks- och informationsve­

tenskap inrättas vid universitetet i Göteborg den 1 juli 1991. Tjänsten bör

finansieras inom ramen för de medel som avsatts för forskning inom

biblioteksområdet. Medel för ändamålet (1500000 kr.) bör budgetåret

1991/92 tillföras anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna med motsva­

rande minskning av förevarande anslag. FRN bör även fortsättningsvis

305

20   Riksdagen 1989/90. I saml. Nr 90

Rättelse: s. 310 rad 9 står: 1 OOOOOO rättat till: 2000000

ansvara för fördelningen av projektmedel till biblioteks- och information­svetenskaplig forskning.

Riksarkivet har tillsammans med ett antal berörda myndigheter, där­ibland FRN, under några år drivit ett forsknings- och utvecklingsprojekt rörande metoder för masskonservering av papper. De samverkande myn­digheterna har anhållit om medel för alt fortsätta projektet. Regeringen återkommer till denna fråga i del följande. FRN bör inom ramen för de medel nämnden disponerar fortsätta sitt nuvarande engagemang i projektet.

FRN fick genom 1987 års forskningsproposition vissa samordningsupp­gifter avseende handikappforskning. Nämnden tilldelades i samband här­med 2,5 milj. kr. Riksdagen uttalade samtidigt att övriga myndigheter och organ med ansvar för stöd lill handikappforskning tillsammans skulle anslå minsl lika myckel. FRN har på regeringens uppdrag redovisat de samlade insatserna för handikappforskningen, där det bl. a. framgår att det varit svårt att förmå vissa organ och myndigheter att följa riksdagens beslut. Nämnden har lagt ner ell omfattande arbete på all initiera, stödja och samordna handikappforskning med en långsiktig inriktning, liksom på en internationalisering av denna. FRN förordar dock att en enhetlig finan­sieringsform tillskapas.

Som tidigare anförts föreslår regeringen att etl nytt socialvetenskapligt forskningsråd tillskapas. Detta kommer att ge stöd lill långsiktig kunskaps­uppbyggnad inom områden som är viktiga ur ett socialpolitiskt perspektiv. Regeringen föreslår att det nya rådet övertar samordningsansvaret för handikappforskningen. Rådet bör därvid kunna utgå från de erfarenheter som FRN samlat. De medel för handikappforskning som nämnden hittills anvisats, bör därför i fortsättningen beräknas under femte huvudtiteln. ( 4 165000 kr.). Nämndens särskilda ansvar för handikappforskning upp­hör därmed.

Regeringens barn- och ungdomsdelegation har arbetat för att bygga upp flervetenskapliga forskningscentra samt en databas om ungdomsforskning. Delegationen har också utarbetat en rapport om den framtida ungdoms­forskningen i Sverige (Ds 1989:18). Forskning om ungdom bedrivs inom många discipliner men det finns ett tydligt behov av tvär- och flerveten-skaplig grundforskning. FRN bör ges ansvar för utveckling av ungdoms­forskning och tilldelas särskilda resurser för detta ändamål (+ 1 500000 kr. budgetåret 1990/91, +1500000 kr. budgetåret 1991/92, +1000000 kr. budgdåret 1992/93).

Den s.k. Brundtland-kommissionen har i sin rapport visat på en rad områden, där ett betydande arbete måste läggas ned under 90-talet för att globala och mer närliggande miljö- och energirdaterade problem skall kunna bringas närmare en lösning. FRN har byggt upp en betydande och bred kompelens inom miljöområdet.

Systemteknisk kompetens inom miljöområdet är viktig. FRN är väl lämpad att svara för fortsatta analyser samt utveckling av flervetenskaplig forskning med betydelse för förhållandet människa, samhälle, naturresur­ser, miljö och energi. Det är i detta sammanhang angeläget att la tillvara de kunskaper som vunnits genom det särskilda stödet till allmänna energisy­stemstudier inom energiforskningsprogrammet. Regeringen föreslår i en-

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

306

lighet härmed ökade medel under förevarande anslag ( + 2000000 kr. budgetåret 1990/91, +4000000 kr. budgetåret 1991/92, +3000000 kr. budgetåret 1992/93).

Som ett led i en utveckling av programmet för allmänna energisystem­studier föreslås forskningsrådsnämnden fr.o.m. budgetåret 1990/91 dis­ponera 4000000 kr. under tolfte huvudtiteln, anslaget Energiforsk­ning.

Sverige har internationellt sett en mycket stark ställning när det gäller longitudinella studier av åldrandeprocessen. I den tidigare nämnda utred­ningen om forskning om äldre, som ulförts av FRN och delegationen för social forskning (DSF), påpekas viklen av all kontinuiteten inte bryts och att databaserna förblir tillgängliga för forskare från hela landet. Regering­en föreslår atl fr. o.m. budgetåret 1990/91 ytterligare 1 milj. kr. anvisas för longitudinella studier av åldrandeprocessen.

Som tidigare redovisats föreslår regeringen att delegationen för jäm­ställdhetsforskning upphör den 1 juli 1991. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 kommer särskilda medel under civildepartementels huvudtitel att avsättas till FRN för ett informationsprogram för jämställdhetsforskning.

Den verksamhet som bedrivs inom European Science Foundation (ESF) är ett värdefullt komplement till t.ex. forskningssamarbetet med EG. Det ankommer på berörda myndigheter att avdela resurser för samarbete av detta slag.

1 årets budgetproposition har beträffande statens löne- och pensionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministralionen skall täckas av avgifter fr.o.m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter.

För FRN beräknas för nästa budgetår ett anslag om totalt 63 630000 kr, vilket innebär en ökning jämfört med innevarande budgetår med 10892000 kr.

Prop. 1989/90:90 

Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   att   riksdagen   till   Forskningsrådsnämnden  för  budgetåret

1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 63630000 kr.,

2.  att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar

för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 15. Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

106 920217-

125054000

152181000

Reservation

7 342 034

Från anslaget bestrids kostnaderna för den verksamhet som humanis-tisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) finansierar samt för rådets förvaltning. Inom ramen för HSFR:s anslag bestrids bl.a. kostna­derna för 16 tjänster som professor, två gästprofessurer och högst 35

307

forskartjänster. Från anslaget bestrids också kostnaderna för vissa dokto-     Prop. 1989/90:90

randtjänster. För förvaltningskostnader får budgetåret 1989/90 disponeras     Avsnitt 17

högst 5 585 000 kr.

Utbildningsdep.

Högskoleenhet

1989/90

Ber

ä

knad 

ä

ndring 1990/91

Hunianistisk-sam hälls­vetenskaplig forskning Forskning om förutsätt­ningar för och konsekvenser av informationsteknologins användning

119 164 000 5 890000

125054000

+ 33017000 - 5 890000

+ 27127000

Humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet

Rådet föreslår förstärkningar av verksamheten för den kommande verk­samhetsperioden. Hela ökningen föreslås ligga på det första året i plane­ringsperioden. En resursförstärkning krävs för att möjliggöra stöd till större forskningsprojekt samt för en fortsatt utveckling inom särskilda insatsområden, bl.a. det nyligen startade programmet för jämförande kulturforskning. Nya insatsområden är bl.a. samarbete och integration i Europa, forskning rörande miljö och utveckling, områdesforskning röran­de Mellersta Östern och svensk politisk historia. Rådet anser det nödvän­digt att det inledda stödet till forskning om fömtsättningar för och konse­kvenser av informationsteknologins användning fullföljs på samma nivå som under budgetåret 1989/90. Rådet föreslår vidare

s. k. internationella forskarassistentjänster för all tillförsäkra yngre fors­kare forskningsmöjligheter utomlands ( + 2400000 kr)

utvärderingar av forskning (400000 kr) samt översättningar av på svenska publicerade vetenskapliga arbeten ( + 500000 kr)

inrättande av en tjänst som professor i miljörätt och en i industriminnes­forskning (+1 600000 kr)

insatser avseende utrustning (+ 1 000000 kr.). Inom rådets verksamhets­område föreligger ell starkt ökande behov av till projektbidragen knuten utmstning, i stor utsträcknings, k. medddyr utmstning, vilken ligger under nedre kostnadsgränsen för vad som kan tilldelas från forskningsrådsnämn­dens ram för dyrbar utrustning.

Rådet hemställer

alt regeringen godkänner den allmänna inriktningen av verksamheten så som den beskrivs i anslagsframställningen,

alt regeringen föreslår riksdagen att dels anvisa reservationsanslag för verksamheten om 138254000 kr. för budgetåret 1990/91, dels anvisa anslag för budgetåren 1991/92 och 1992/93 på samma nivå,

alt regeringen inrättar professurer vid HSFR i enlighet med rådets förslag,

att den vid rådet befintliga donationsprofessuren i numismalik och

308

pennninghistoria får återbesättas efter nuvarande innehavares pensio­nering,

att regeringen beslutar om en överföring av en forskartjänst för K. Nowak till universitetet i Stockholm,

att medel för stöd till byggnadsforskning fr.o.m. budgetåret 1990/91 i enlighet med de grunder som anges i anslagsframställningen anvisas till HSFR

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

God forskning inom kulturvetenskaperna framstår som allt mer angelägen. Inte minst gäller delta mot bakgrund av utvecklingen internationellt. 1990-talet kommer med all sannolikhet att bli en period av nya, levandegörande synpunkter inom snart sagt alla kullurvetenskapliga forskningsområden.

Den kullurvetenskapliga grundforskningen är humanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådets (HSFR) huvudansvar. Arbetet med centrala kulturvetenskapliga frågeställningar måste ges ökat stöd. Rådets verksam­het är här av avgörande betydelse. Rådet prövar och stöder såväl enskilda projekt som större forskningsprogram och s. k. nätverk. Regeringen föreslår en sammanlagd ökning av HSFR:s anslag med 17 milj. kr. budgetåret 1990/91, med ytterligare 4,7 milj. kr. budgetåret 1991/92 och slutligen med ytterligare 2 milj. kr. budgetåret 1992/93.

HSFR har aktivt främjat forskningen inom områdena miljörätt och bebyggelseforskning. En mer långsiktig uppföljning av insatserna bör sä­kerställas genom atl tjänster som professor i dels miljörätt, dels industri­minnesforskning inrättas. Regeringen kommer i annat sammanhang att fatta beslut om inrättande av tjänsterna.

Vid HSFR finns en professur i numismalik och penninghistoria, person­lig för Brita[REDACTED_EFTERNAMN]. Tjänsten finansieras genom en donation. Rådet före­slår att professuren får återbesättas efter Brita Malmers pensionsavgång. Donator, Gunnar Ekströms stiftelse, har förklarat sig beredd att även fort­sättningsvis bekosta en professur i numismalik och penninghistoria. Reg­eringen kommer i annal sammanhang all fatta beslut om inrättande av tjänsten.

Regeringen biträder rådels förslag att föra över medel för K. Nowaks forskartjänst vid rådd lill anslaget Humanistiska fakulteterna, anslagspos­ten universitetdT Stockholm (-368000 kr.).

HSFR har under anslagsposten Forskning rörande förutsättningar för och konsekvenser av informationsteknologins användning disponerat vis­sa medel för tjänster som nu överförs till anslaget humanistiska fakulteter­na. Forskningsområdet är nu så väl etablerat atl medel inte längre bör an­visas under en särskild anslagspost.

HSFR har disponerat vissa medel uppförda under elfte huvudtiteln, nämligen 4000000 kronor under anslaget B 12. Byggnadsforskning och 1000000 under anslaget B 13. Lån till experimenlbyggande. Av dessa medel har I 200000 kronor överförts till statens lantmäteriverk för arbetet med en svensk nationalatlas. Medel för nationalatlasen föreslås i fortsätt­ningen anvisas från elfte huvudtiteln direkt lill lantmäteriverket, varvid

309

HSFR:s ansvar för finansieringen av detta projekt upphör. HSFR föreslås disponera 3 800000 kr under anslaget Byggnadsforskning för finansiering av grundforskning av relevans för byggforskning.

Arbetsmarknadspolitiken är ett viktigt instrument för landets utveckling och människornas välfärd. Inträngande kunskaper utgör grundval för en genomtänkt politik. Regeringen har under åren avsatt betydande belopp för forskning och utredningsarbete inom området. För etl fullföljande och fördjupande av dessa insatser föreslår regeringen ökade medel under före­varande anslag ( + 2000000 kr. för budgetåret 1990/91, +3 500000 kr för budgdåret 1991/92 samt + 1 OOOOOO kr för budgdåret 1992/93).

Alltför många goda arbeten i kullurvetenskapliga ämnen förblir okända utanför det nordiska språkområdet. Det är väsentligt att svensk forskning i växande utsträckning når ul lill det internationella forskarsamhället. Med anledning av den vikt regeringen lägger vid detta, förordas en förstärkning med 1 milj. kr. föröversättningskostnader fr. o. m. budgetåret 1992/93.

HSFR har i uppdrag att svara för kontakterna med bl. a. EG:s forsk­ningsprogram Stimulation Plan for Economic Sciences, SPES och Europe­an University Institute i Florens. Fr.o. m. budgetåret 1990/91 bör kostna­derna för SPES beräknas under anslaget E 19. Europeisk forsknings­samverkan. 1 anslutning härtill beräknas en minskning av förevarande anslag (-517000 kr.)

För utveckling av forskningssamarbete i övrigl med EG-länderna beräk­nas fr.o.m. budgetåret 1991/92 ytteriigare medel under förevarande an­slag (+1 200000kr).

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits alt kostnaderna för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr. o.m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter.

För HSFR beräknas för nästa budgetår ett anslag om totalt 152 181 000 kr. vilket innebär en ökning med 27 127 000 kr. jämfört med innevarande bud­getår.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen till Humanisti.sk-samhällsvelenskapliga forsk­ningsrådet för budgetåret 1990/91 anvisar etl reservationsanslag på 152 181000 kr.,

2.

att riksdagen godkänner dé riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

310

E 16. Medicinska forskningsrådet

223 736983 250202000 286469000

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

Reservation

18410710

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Från anslaget bestrids kostnaderna för den verksamhet som medicinska forskningsrådet (MFR) finansierar samt för MFR:s förvaltning. Inom ramen för MFR:s anslag bestrids bl.a. kostnaderna för 8 tjänster som professor och 35 forskartjänster. Från anslaget bestrids även kostnader för vissa doktorandtjänster. För förvaltningskostnader får budgetåret 1989/90 användas högst 4735000 kr.

Medicinska forskningsrådet

MFR föreslår förstärkta insatser inom fyra områden:AIDS- och HIV-forskning, folkhälsovelenskaplig forskning, forskning rörande äldres häl­so- och sjukvård och koslepidemiologi. Beträffande det sistnämnda områ­det vill MFR understryka behovet av forskning rörande samband mellan kost, hälsa och sjukdom. Behovet av vetenskapligt kvalificerade undersök­ningar inom området koslepidemiologi är stort.

Under de senaste åren har den kliniska forskningens villkor diskuterats och analyserats. Ett stort problem är bristen på tid för forskning för de kliniska forskarna. För att förbättra situationen föreslår MFR att 20 tjäns­ter som forskare inrättas. Dessa tjänster skulle konstrueras så att t.ex. halva liden under etl år utnyttjas för forskning och halva tiden för klinisk verksamhet. Ytterligare insatser krävs också för att stimulera utvecklingen inom klinisk molekylärmedicinsk forskning.

MFR föreslår för treårsperioden 1990/91 1992/93 följande förändring­ar:

1.

Ökat stöd till klinisk forskning (8 100000 kr.)

2.

Ökat stöd till AIDS-och HIV-forskning (3000000 kr.)

3.

Forskning rörande äldres hälso- och sjukvård (3000000 kr.)

4.

Folkhälsovelenskaplig forskning (2000000 kr.)

5.

Professur i koslepidemiologi, personlig för Peter Boyle (1 OOOOOO kr.)

6.

Ökade resurser för finansiering av vetenskaplig apparatur (4000000 kr.)

7.

Överföringar av tjänster till universitetsorganisationen ( 2 523000 kr.)

Regeringens överväganden

Svensk medicinsk forskning har en internationelll framskjuten ställiiing och dess bidrag lill världens totala vetenskapliga produktion är, räknat på befolkningsunderlag, större än något annat lands. Värdet av en framgångs­rik medicinsk forskning kan inte underskattas. Regeringen föreslåren sam­manlagd ökning av medicinska forskningsrådels resurser med 18 milj. kr. budgetåret 1990/91, ytteriigare 14,8 milj. kr. budgetåret 1991/92 och slut-

311

ligen ytterligare 3 milj. kr. budgetåret 1992/93. Sammanlagt kommer såle­des MFR:s anslag att förstärkas med 35,8 milj. kr. under planeringsperio­den.

Medicinska forskningsrådet (MFR) föreslår att det inrättas en professur i koslepidemiologi, personlig för Peter Boyle. Professuren avses bli placerad vid karolinska institutet, Huddinge sjukhus. Regeringen har i det föregå­ende redovisat att professurer vid forskningsråden fortsättningsvis skall ledjgförklaras och tillsättas i öppen konkurrens mellan olika sökande på samma sätt som sker vid tillsättning av övriga professurer inom högskolan. Med hänsyn till att detta ärende förberetts utifrån nuvarande praxis bör undantag från kravet på ledigförklarande göras i detta fall. Regeringen bi­träder därför förslaget och kommer i annal sammanhang atl besluta att en tjänst i koslepidemiologi inrättas vid MFR den Ijuli 1990 med Peter Boyle som innehavare.

Det är angeläget att kliniskt verksamma forskare kan ges bättre möjlig­heter till forskning. En lösning kan vara de av MFR förordade tjänsterna som: forskare, i vilka t. ex. halva tiden under ett år utnyttjas för forskning och halva liden för klinisk verksamhet. Regeringen anser alt denna tjänste-konstmklion liksom andra lösningar för att ge de kliniska forskarna sam­manhängande tid för forskning är väl värd all pröva. Med anledning härav kan det totala antalet tjänster som forskare vid rådet behöva ökas. Detta bör ske inom ramen för befintliga resurser.

Regeringen har i det föregående föreslagit ökat stöd lill folkhälsovelen­skaplig forskning. Inom MFR har en arbetsgrupp belyst behovet av ytterli­gare forskning inom detta område. Regeringen anser atl även medicinsk forskning inom detta område bör stimuleras och föreslår all 1 milj. kr. anvisas som stöd till folkhälsovelenskaplig forskning.

Medsstöd från MFR bedrivs en avsevärd forskning kring senil demens, åldersproblem och AIzheimers sjukdom. Ytterligare resurser bör ställas lill förfogande för rådets stöd till forskning om demenssjukdomar. Regeringen beiäknarför detta ändamål I milj. kr.

Inom vissa delområden av den psykiatriska forskningen särskilt den bi­ologiskt orienterade är svensk forskning framgångsrik. Även de s. k. psyko-dynamiska och socialpsykialriska områdena är forskningsområden som bli­vit allt viktigare. Viss verksamhet pågår i landet inom dessa områden men har inte nått samma ställning som den biologiskt orienterade forskningen. Mot denna bakgrund kommer MFR att få i uppdrag att bedöma hur, inom nuvarande resurser, förutsättningar kan skapas för en snabbare kunskap­suppbyggnad inom de s. k. psykodynamiska och socialpsykialriska forsk­ningsområdena inom psykiatrin.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Forskning om amalgam och andra dentalmaterial

Socialutskottet har behandlat förslag om anslag till forskning om amalgam och andra dentalmaterial i ett särskilt betänkande (SoU 1988/89:28). Härvid betonades vikten av all dt tvärsekloridlt forskningsprogram fram­taget på;uppdrag av socialstyrelsen genomförs. För detta erfordras sam­manlagt 16 milj. kr. under en fyraårsperiod. MFR har genom ompriorile-

312

ring frigjort 1 milj. kr. för forskning kring amalgam. Riksdagen anvisade     Prop. 1989/90:90 för innevarande budgetår 3 milj. kr. för forskning om amalgam och andra     Avsnitt 17 dentalmaterial. Regeringen beräknar under förevarande anslag medel för-     Utbildningsdep. detta ändamål ( + 3 milj. kr). I det föregående har en motsvarande minsk­ning gjorts av anslaget Forskning om amalgam och andra hälsorisker.

Forskn ing om Hl V och AI DS

Under en följd av år har genom särskilda beslut av regeringen 3 milj. kr. årligen anvisats MFR som stöd lill HIV- och AIDS-forskning. Behovet av forskning om denna immunbristsjukdom kvarstår. Forskningen bör därför erhålla ett mer reguljärt stöd. Medel motsvarande vad som hittills anvisats bör i fortsättningen beräknas under förevarande anslag ( + 3 milj. kr.).

Internationellt forskningssamarbete

Genom regeringens förslag i 1989 års kompletteringsproposilion har MFR fr. o. m. innevarande budgetår anvisats vissa medel för utökat forsknings­samarbete med EG. Medlen avser dellagande i olika enskilda projekt ingå­ende i EG:s ramprogram för forskning. Regeringen har i- det föregående utföriigt redovisat motiven för EG-samarbetet. För en utökning av detta dellagande utöver de medel som rådet har möjlighet atl anvisa inom ramen för sina ordinarie resurser beräknar regeringen en förstärkning av rådets resurser fr.o. m. budgetåret 1991/92 med 4,8 milj. kr.

Övrigafrågor

MFR föreslår efter samråd med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) överföring till högskoleorganisationen av tjänster som under lång tid funnits inrättade vid högskoleenheter men bekostats av rådet.

Regeringen tillstyrker förslagen och har i det föregående vid beräkning av anslaget Medicinska fakulteterna beräknat medel för tre professurer: i baromedicin, i hälso- och sjukvårdsforskning med särskild inriktning på utvecklingsländerna saml i hälso- och sjukvårdsforskning samt vissa resur­ser i anslutning till tjänsterna. 1 enlighet härmed föreslås att förevarande anslag minskas med 2 698 000 kr.

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministration skall täc­kas av avgifter fr.o.m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter.

För MFR beräknas för nästa budgetår ett anslag om totalt 286469000 kr. vilket innebär en ökning med 36 267 000 kr.

313

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen lill Medicinska forskningsrådet för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 286469000 kr.,

2.

atl riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angdts.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

E 17. Naturvetenskapliga forskningsrådet

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

326 724 390 345 655 000 386 973000

Reservation

19085 205

Från anslaget bestrids kostnaderna för den forskningsverksamhet m. m. som naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) finansierar samt för NFR:s förvaltning. Inom ramen härför bestrids bl.a. kostnaderna för 17 tjänster som professor, en gästprofessur och 75 tjänster som forskare. Från anslaget bestrids även kostnader för vissa doklorandtjänsler. För förvaltningskost­nader får budgetåret 1989/90 användas högst 13 943 000 kr.

Naturvetenskapliga forskningsrådet

Rådet föreslår följande förstärkningar av verksamheten under den kom­mande treårsperioden. Hela ökningen föreslås ligga på del första året av perioden.

nya forskartjänster och stipendier ( + 8 milj kr)

medel för ett bättre utnyttjande av internationella och nationella forsk­ningsanläggningar (+2 milj. kr.)

ökande insatser på områdena miljördaterad grundforskning (+ 1 milj. kr.) och polarforskning ( + 2 milj. kr.)

medel för materialforskning ( + 6 milj. kr.) och materialforskningskon­sortier (+2 milj. kr.)

ökade medel för projektbidrag inom andra områden ( + 5 milj. kr.) och för utmstning ( + 2 milj. kr.).

Rådet lämnar också ett budgetförslag på en högre nivå innebärande väsentligt ökat stöd lill den miljörelaterade grundforskningen och för etl nationellt maleriallekniskl program.

NFR föreslår överföring av sammanlagt 7,8 milj. kr. lill andra anslag. Det gäller kostnaderna för en del av forskargruppen inom enheten för plasmafysik och fusionsforskning vid tekniska högskolan i Stockholm samt driften av radioastrononvildeskopel SEST i Chile (lill Chalmers tekniska högskola). Rådet föreslår också en överföring av 2 milj. kr. till anslaget för europeisk forskningssamverkan för medverkan i den europeis­ka synkrotronljuskällan ESRF i Grenoble. Kostnaderna för en tjänst vid Vetenskapsakademien bör överföras till anslaget Vissa bidrag till forsk­ningsverksamhet.

NFR föreslår alt en professur, personlig för Åke Kvick, inrättas i struk-

314

turkemi. En ledigblivande professur i plasmafysik med fusionsforskning bör återbesättas med samma ämnesinnehåll.

NFR begär 3, 2 milj. kr. för forskning om den marina miljön, under det under miljö- och energidepartements huvudtitel uppförda anslaget Åtgär­der mol havsföroreningar.

NFR föreslår vidare en ändring av bestämmelserna om forskartjänster så att som behörighetskrav införs att högst 10 år får ha förflutit från avläggandet av doktorsexamen lill ansökningstidens utgång för en sådan tjänst.

NFR har på regeringens uppdrag utrett frågan om behovet av nationell samordning av utnyttjandet av superdatorer för svensk forskning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Den naturvetenskapliga grundforskningen ger ökade kunskaper om de grundläggande naturlagarna och bildar därigenom basen för den tekniska utvecklingen och för hela det moderna industrisamhället. Det naturveten­skapliga forskningsrådet (NFR) stöder betydelsefull forskning inom mate­matik, fysik, kemi, biologi och geovetenskap vid universitet och högsko­lor. Den svenska forskningen inom dessa områden har en stor bredd och ett omfattande iniernaliondll engagemang. Etl långsiktigt och målmedve­tet stöd från NFR är en av förutsättningarna för utvecklingen av gmnd­forskningen inom dessa områden och för de svenska forskarnas möjlighe­ter atl befinna sig vid forskningsfronten.

NFR:s utvärderingar av den naturvetenskapliga forskningen är interna­tionellt uppmärksammade. Utvärderingarna visar bl.a. att den svenska forskningen inom flertalet naturvetenskapliga områden är av hög kvalitet, i vissa fall av högsta internationella standard.

Regeringens förslår en sammanlagd ökning av NFR:s resurser med 16,7 milj. kr. förbudgetård 1990/91 utöver löne-och prisomräkning. För bud­getåret 1991/92 föreslås en ytterligare ökning med 23,9 milj. kr. och för budgetåret 1992/93 ytteriigare 10 milj. kr. Sammanlagt kommer således NFR:s anslag att förstärkas med 50,6 milj. kr. under planeringsperioden.

Regeringen avser att med utgångspunkt i NFR:s förslag senare fatta beslut om att inrätta en tjänst som professor i struklurkemi, personlig för Åke Kvick. Regeringen har tidigare föreslagit att professurer vid rådsorga­nisationen fr.o.m. 1 juli 1990 skall ledigförklaras och tillsättas i öppen konkurrens mellan olika sökande på del sätt som gäller vid tillsättning av andra professurer. Med hänsyn lill all delta ärende förberetts utifrån nuva­rande praxis bör undantag från kravet på ledigförklarande göras i detta fall.

Samordning av superdaloranvändning

Regeringen har uppdragit ål naturvetenskapliga forskningsrådet atl i sam­råd med forskningsrådsnämnden överväga behovet av nationell samord­ning av utnyttjandet av superdatorer för svensk forskning. NFR redovisa­de i skrivelse den 31 augusti 1989 utredningen och sill förslag med anled­ning av denna.

315

Rådet konstaterar att tillgången på superdatorkapacilet avsevärt förbätt­rats under år 1989 genom tillkomsten av CRAY X-MP/48 systemet i Linköping (NSC) och IBM 3090-600 systemet i Skellefteå (SDCN). Ut­redningen redovisar att en omfattande samordning mellan anläggningarna redan föreligger, bl. a. vad gäller säkerhet och tilldelning av körtid. Samma datornät, SUNET, används också för kommunikation med och mellan superdatorerna. Enligt rådet behövs därför inte någon ytterligare reglering av verksamheten.

Vad gäller det framtida behovet av superdatorkraft anser rådet att en noggrann analys av de faktiska behoven och deras ökning bör föregå beslut i denna fråga. NFR anmäler också att man har för avsikt att inrätta en permanent superdatorkommitté under rådets huvudmannaskap.

Regeringen delar rådets uppfattning atl ingen ytterligare reglering av denna fråga erfordras. NFR bör tillsammans med forskningsrådsnämnden fortlöpande bevaka frågan om samordning och behov av superdatorkapa­citet.

Regeringen har behandlat frågan om universitetsdalornätet SUNET:s finansiering i anslutning till sin anmälan av anslaget E 9. Tekniska fakulte­terna.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Fusionsforskning

Genom 1987 års forskningsproposition samlades ansvaret för det svenska fusionsforskningsprogrammet hos NFR. Programmet är anslutet lill Euro­peiska gemenskapernas (EG) fusionsforskningsprogram. Regeringen upp­drog i anslutning härtill åt NFR att utvärdera den svenska fusionsforsk­ningen och lämna förslag till verksamhet för perioden fr. o. m. budgetåret 1990/91. Rådet redovisade den 23 maj 1989 uppdraget efler en vetenskaplig utvärdering av programmet med deltagande av internationell expertis. NFR föreslår att regering och riksdag fattar principbeslut om ett fortsatt samar­bete med EG under liden t.o.m. budgetåret 1995/96. Det svenska fusions­forskningsprogrammet föreslås under denna tid fortsätta på en i reala termer oförändrad ekonomisk nivå.

Sveriges forskningssamarbete med EG har behandlats i det föregående. Regeringens strävan är att etablera ett så nära och omfattande forsknings­samarbete med EG:s s.k. ramprogram som är möjligt. Fusionssamarbetet har pågått sedan år 1976 och är Sveriges äldsta forskningssamarbete med EG. Genom programmet blir Sverige också delaktigt i det globala forsk-ningsamarbelel inom området, i vilket medverkar såväl Förenta Staterna och Japan som Sovjetunionen. Det svenska delprogrammet har utvecklats väl och NFR:s utvärdering visar att det håller en god kvalitet. 1 många avseenden kan samarbetet med EG inom detta område stå som en förebild när samverkan på programnivå nu byggs upp inom en rad forskningsområ­den. Utbytet i form av bl. a. internationella kontakter med det europeiska forskningssamarbetet är av stort värde för den svenska forskningen.

Regeringens bedömning är därför att Sverige bör delta i fusionssamarbe­tet även för den kommande treårsperioden. Samarbetet därefter bör prö-

316

vas i anslutning till ställningstagandet till forskningssamarbetet med EG inför den planeringsperiod som inleds 1993/94.

Det nationella fusionsforskningsprogrammet utgör en integrerad del av EG:s fusionsforskningsprogram. Under innevarande period har fusions­forskningen i egenskap av en del av det svenska energiforskningsprogram­met förfogat över en särskilt angiven ram under NFR:s anslag. Fusions­forskningens huvudsakliga karaktär av långsiktig grundläggande forskning gör emellertid atl den så långt möjligt bör bedömas tillsammans med annan naturvetenskaplig och teknisk forskning. Den inomvetenskapliga värderingen bör således till stor del avgöra omfattningen av det svenska programmet. NFR bör därför överväga möjligheten av att den särskilda ramen för fusionsforskningen inom rådets anslag avskaffas. Övervägan­dena bör redovisas i rådets anslagsframställning för budgetåret 1991/92.

Regeringen har i samband med sin anmälan av anslaget till de tekniska fakulteterna redovisat sin avsikt att besluta om en särskild inrättning, be­nämnd Alfvénlaboratoriet vid tekniska högskolan i Stockholm. Härigenom kommer fusionsforskningen att på etl bättre sätt kunna integreras i den reguljära högskoleverksamheten, t. ex. med avseende på medverkan i grund­utbildningen och rekryteringen av forskarstuderande. 1 samband härmed överförs medel motsvarande kostnaderna för ell antal tjänster m.m. från förevarande anslag till anslaget E 9. Tekniska fakulteterna ( 3 635 000 kr).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Internationedt forskningssamarbete

Det internationella samarbetet inom naturvetenskaplig forskning har suc­cessivt ökat under den senaste tioårsperioden. Mest påtagliga är naturligt­vis de stora internationella forskningsanläggningarna som möjliggör inves­terings- och driftkostnader som är omöjliga att bekosta för enskilda länder. Det äldsta exemplet är kärnforskningsanläggningen CERN, men senare har en rad anläggningar tillkommit inom molekylärbiologi, astronomi, synkrolronljusforskning m. fl. områden.

Kostnaderna för det internationella samarbetet utgör i allmänhet en integrerad del av de medel som de ansvariga forskningsbeviljande orga­nen, l.ex. NFR anvisar. Endast i de fall då medverkan innebär en avtals­styrd avgift, oberoende av de vetenskapliga prioriteringarna, finns anled­ning särbehandla medelsanvisningen till internationellt samarbete. För sådana utgifter har det särskilda förslagsanslaget Europeisk forsknings­samverkan inrättats.

NFR är sedan år 1988 svensk avtalspart i samarbetet kring den europeis­ka synkrotronljuskällan ESRF i Grenoble. Hittills har utgifterna delvis bestridits från rådets anslag. Medlen härför bör fr. o. m. budgetåret 1990/91 i sin helhet anvisas över anslaget E 19. Europeisk forsknings­samverkan. I samband härmed beräknas en minskning av förevarande anslag med 2 milj. kr.

Regeringen återkommer i samband med sin anmälan av anslaget E 19. till kostnaderna för det svenska deltagandet i Very Large Tdescope (VLT)

317

och i EG:s forskarutbytesprogram SCIENCE. NFR är svenskt kontaktor-     Prop. 1989/90:90

gan för bägge dessa forskningsverksamheter.

Avsnitt 17

Genom regeringens förslag i 1989 års kompletteringsproposition har Utbildningsdep. NFR fr. o. m. innevarande budgetår anvisats vissa medel för utökat forsk­ningssamarbete med EG. Medlen avser deltagande i olika enskilda projekt ingående i EG:s ramprogram för forskning. Regeringen har i det föregåen­de utförligt redovisat motiven för EG-samarbetet. För en utökning av detta deltagande utöver de medel som rådet har möjlighet att anvisa inom ramen för sina ordinarie resurser beräknar regeringen en förstärk­ning av rådets resurser fr.o.m. budgetåret 1991/92 med 6,6 milj. kr. Medlen avser medverkan på projektnivå i grundforskningsinriklade delar av naturvetenskapliga program, främst ESPRIT, BRITE/EURAM, EPOCH och JOULE.

Regeringen kommer i det följande, i anslutning till anmälan av anslaget till styrelsen för teknisk utveckling (STU), atl föreslå ytteriigare medel för projektsamarbete med EG, bl. a. avseende nämnda program. Motsvarande gäller naturvårdsverket. Regeringen utgår från att myndigheterna i samråd med varandra på ett lämpligt sätt fördelar ansvaret sig emellan. I vissa fall kan även gemensam finansiering av projektdeltagande bli aktuell. Där så är lämpligt bör en av myndigheterna åläggas ett samordningsansvar. Vad gäller det klimatologiskt inriktade miljöforskningsprogrammet EPOCH förutsätter regeringen att NFR i samråd med statens naturvårdsverk åter­kommer till regeringen med en redovisning av förutsättningarna för ett svenskt deltagande på programnivå inom ramen för de resurser som berör­da myndigheter förfogar över.

Miljördaterad naturvetenskaplig forskning

NFR har sedan lång tid stött miljördaterad forskning. Häri ingår, förutom olika riktade insatser inom miljöområdet, t ex forskning om skog och miljö, toxikologisk grundforskning samt marin miljöforskning också ell stort antal forskningsprojekt rörande ekosystem, markforskning i vid me­ning och hydrologisk forskning. Polarforskningen, som kommer att när­mare beskrivas vid anmälan av anslaget Polarforskning, är ytteriigare ett exempel på forskning med starka miljöinslag.

Insatserna för den miljörelaterade marina forskningen har redovisats under anslaget till de matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m. m.

Regering och riksdag har budgetåret 1988/89 beslutat om ett antal

förstärkningar av den marina forskningen. Således inrättades tre marina

centra för grundläggande forskning och miljöövervakning knutna till uni­

versiteten i Stockholm, Göteborg och Umeå. Särskilda medel anvisades

för utrustning m. m. Ett antal tjänster, däribland tre professurer knutna till

naturvetenskapliga forskningsrådet, tillkom som en förstärkning av forsk­

ningen vid de marina centra. Medlen för dessa tjänster anvisades över

miljö- och energidepartementets huvudtitel. Dessa medel bör fr.o.m.

budgetåret 1990/91 anvisas under förevarande anslag. Regeringen beräk­

nar en ökning av anslaget med 3 milj. kr. med motsvarande minskning av

318

anslaget Åtgärder mot havsföroreningar under fjortonde huvudtiteln     Prop. 1989/90:90

(prop. 1989/90:100 bil. 16).

Avsnitt 17

Sammantagna innebär regeringens förslag en betydande förstärkning av Utbildningsdep. de fasta resurserna för miljördaterad forskning. Även de rörliga projekt­medlen för miljöforskning behöver förslärkas. Regeringen beräknar en ökning av NFR:s medel härför med sammanlagt 4 milj. kr. för perioden. För budgetåret 1990/91 beräknas 2 milj. kr., för budgetåret 1991/92 ytter­ligare 1 milj. kr. och för budgetåret 1992/93 ytteriigare I milj. kr.

Materialteknik

En samlad redovisning av regeringens förslag till insatser inom material-teknikområdd har redovisats i det föregående. NFR har tillsammans med STU redovisat ett förslag lill konsortier som innebär en ny och tvärve­tenskaplig ansats över disciplin- och högskolegränser. Förslaget är intres­sant och bör kunna innebära en väsentlig insats inom vissa strategiskt viktiga områden av betydelse för den svenska industriella utvecklingen. NFR bör för sin andel i konsortierna, utöver de medel som rådet i övrigl kan fördela till området, erhålla en förstärkning av sitt anslag med 3 milj. kr. för budgetåret 1991/92 och ytterligare 3 milj. kr. för budgetåret 1992/93.

Energirdaterad grundforskning

Regeringen kommer i det följande att i anslutning lill anmälan av anslaget Energiforskning under industridepartementels huvudtitel redogöra för sina bedömningar avseende energiforskningen för perioden 1990/91 1992/93. Den energirdaterade gmndforskningen aren väsentlig bas för hela energi­forskningsprogrammet och kommer atl ges kraftigt förstärkta resurser. NFR föreslås disponera 31 milj. kr. för sin del i programmet.

Regeringen behandlar i avsnittet Industridepartementets verksamhets­område den reaktorbaserade naturvetenskapliga forskningen som bedrivs vid den s. k. R2-reaktorn i Studsvik. Regeringen avser att uppdra åt NFR att utvärdera denna forskning. NFR föreslås vidare, i avvaktan på utvärdering­ens resultat, disponera medlen avseende R2-reaktorn för utbetalning till Studsvik AB.

Övrigajrågor

NFR har föreslagit en överföring av vissa medel för drift m.m. av Swedish ESO Submillimetre Tdescope (SEST) till Chalmers tekniska hög­skola, liksom överföring av vissa medel för en tjänst vid Abisko naturve­tenskapliga station till Vetenskapsakademien. Regeringen biträder försla­gen och beräknar en minskning av förevarande anslag med 2 537000 kr.

I budgetpropositionen  1990 har beträffande statens löne- och pen­

sionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministrationen skall

319

täckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har

Prop. 1989/90:90

hänsyn tagits till dessa avgifter.

Avsnitt 17

Med hänvisning till vad som anförts i del föregående beräknas anslaget

Utbildningsdep.

1111(345 655000 + 41 318000=) 386973000kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.  att riksdagen till NaturvetenskapligaJörskningsrådet Pjr budget­

året 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 386 973000 kr.,

2.  all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar

för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 18. Rymdforskning

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

23 309573 27 300000 26 269000

Reservation

2073426

Från anslaget bestrids kostnaderna för den grundforskning som statens delegation för rymdverksamhet (DFR) finansierar.

Statens delegation för rymdverksamhet

Rymdforskningen i Sverige omfattar forskning med hjälp av satelliter, sondrakder och ballonger. DFR fördelar anslag till forskargmpper vid universitet, högskolor och forskningsinstitut.

DFR har ingivit ett förslag till treårsplan för den svenska rymdverksam­heten budgetåren 1990/91-1992/93. Ddegationen föreslår ett nationelU program som vidareutvecklar Sveriges möjligheter att i framtiden kon­struktivt bidra till och tillgodogöra sig det internationella samarbetet. Delegationen prioriterar forskningsområdena rymdplasmafysik och mikrogravitation samt utnyttjandet av rymdforskningsmiljön i Kiruna.

DFR föreslår en ökning av det nationella rymdforskningsprogrammel med 8 %, motsvarande 2,2 milj kr.

Regeringens överväganden

Den svenska rymdforskningen baseras på deltagande i det internationella rymdsamarbetet och på ett nationellt program som vidareutvecklar möj­ligheterna att bidra till och tillgodogöra sig detta samarbete. Statens dele­gation för rymdverksamhet (DFR) har en central roll i detta arbete, bl. a. genom att stödja forskning där den svenska kompetensen är mycket hög. Exempel på sådana områden är magnetosfärs- och jonosfärsforskning.

DFR bör, i likhet med forskningsråden, erhålla en förstärkning av sina medel för projektverksamhet. Regeringen beräknar en ökning av delegatio­nens anslag med 2 milj. kr. fr.o.m. budgetåret 1991/92.

I enlighet med delegationens förslag beräknas medel för vissa tjänster

320

m.m. knutna till institutionen för plasmafysik vid tekniska högskolan i     Prop. 1989/90:90

Stockholm under anslaget till de tekniska fakulteterna i stället för under     Avsnitt 17

förevarande anslag ( 3078000 kr.).

Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen till Rymdforskning för budgetåret 1990/91 an­visar ett reservationsanslag på 26269000 kr.,

2.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåret 1991/92 som angetts.

E 19. Europeisk forskningssamverkan

1988/89 Utgift 240990853 1989/90 Anslag 2599[REDACTED_TELEFONNUMMER]/91  Förslag      282 610000

Från anslaget bestrids kostnader för Sveriges dellagande i den europeis­ka rymdorganisationens (ESA) vetenskapliga program saml för Sveriges bidrag till Esrange specialprojekt (prop. 1972:48 bil. 1, UbU 27, rskr. 217). Kostnaderna för Sveriges deltagande i ESA:s grundprogram och tillämpningsprogram bestrids från anslag under industridepartementets huvudtitd (prop. 1972:48 bil. 2, NU 37, rskr. 216). Statens ddegation för rymdverksamhet (DFR) är svenskt kontaktorgan bl.a. för samarbetet inom ESA.

Från anslaget bestrids vidare kostnader för Sveriges deltagande i den europeiska kärnforskningsorganisationen (CERN) (jfr prop. 1953:127, SU 77, rskr. 167 samt prop. 1970:182, SU 224, rskr. 439), den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen (ESO) (jfr prop. 1961:138, UU 3, rskr. 253), det allmänna programmet inom den europeiska konferensen för molekylärbiologi (CEBM) (jfr prop. 1968:1 bil. 10, SU 41, rskr. 114) samt dess program för ett europeiskt laboratorium för molekylärbiologi (EMBL) (jfr prop. 1973:1 bil. 10, UbU 10, rskr. 108). Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) är svenskt kon­taktorgan med dessa organisationer.

Från anslaget bestrids också kostnaderna för Sveriges samarbete med de europeiska gemenskaperna (EG) inom området styrd termonukleär fusion och plasmafysik. Naturvetenskapliga forskningsrådet är svenskt kontakt­organ med EG i delta sammanhanj.

Från anslaget bestrids slutligen kostnaderna för del svenska deltagandel i Internationella institutet för tillämpad systemanalys (HASA) samt för tull och mervärdeskatt på viss utrustning för European Incoherent Scatter Facility (ElSCAT). Forskningsrådsnämnden är svenskt kontaktorgan med HASA.

321

21    Riksdagen 1989/90. 1 .saml. Nr 90

Rättelse: s. 325 rad 8 nedifrån står: 1991/92 rättat till: 1992/93

1989/90

Beräknad ändring

    Prop. 1989/90:90

1990/91

Avsnitt 17

1.  Bidrag till det europeiska rymd-

Utbildningsdep.

organets (ESA) vetenskapliga

program, f

54 658000

-     112000

2. Bidrag till Esrange specialprojekt, f

8 703000

+     940000

3. Bidrag till vissa internationella

forskningsanläggningar m. m.. f

138946000

+ 11588000

4. Bidrag till forskningssamarbete med

EG. f

53 500000

+ 10017000

5. BidragtillllASA. f

3400000

+     270000

6. Bidrag till ElSCAT Scientific

Association, f

700000

of

Utgift

259907000

+ 22 703000

Statens delegation för rymdverksamhet

ESA:s vetenskapliga program, som utgör ett obligatoriskt program för samtliga i ESA deltagande länder, innehåller egna vetenskapliga satellit-projekt samt samarbetsprogram med andra organisationer, t.ex. den ame­rikanska rymdorganisationen NASA.

DFR beräknar den avtalsbundna avgiften till ESA till 54 546000 kr.

Driften av sondraket- och ballongfältet Esrange garanteras genom avtal mdlan Frankrike, Västtyskland, Schweiz och Sverige. Förhandlingar rö­rande ell nytt avtal kommer att inledas inom kort. 1 avvaktan härpå beräknar DFR anslagsposten för ESRANGE specialprojekt till 9 643000 kr.

Naturvetenskapliga Jörskningsrådet

NFR beräknar att kostnaderna för Sveriges deltagande i CERN budgetåret 1990/91 kommer art uppgå till 116 790000 kr. Kostnaderna för dekagan­del i ESO beräknas till 15 016000 kr. Deltagandet i CEBM och EMBL kostnadsberäknar rådet till 1363000 kr respektive 6 365000 kr. Rådet föreslår vidare att 8071000 kr beräknas under detta anslag för svenskt dellagande i den europeiska synkrotronljuskällan ESRF (European Synch-rotron Radiation Facility).

NFR beräknar kostnaderna för deltagandet i EG:s fusionsforsknings­program 1990/91 till 53 800000 kr. Rådet föreslår vidare att kostnaderna för deltagandet i EG-programmet SCIENCE, vars syfte är alt öka forsk­ningssamarbetet och forskarrörligheten i Europa, bestrids från en ny an­slagspost inom förevarande anslag. För 1990/91 beräknar NFR kostnader­na till 10000000 kr.

Forskningsrådsnämnden

FRN beräknar de svenska kostnaderna för dehagandet i the International Institute för Applied Systems Analysis (HASA) lill 3 670000 kr. för budget­året 1990/91.

322

Regeringens överväganden

Prop. 1989/90:90

Från detta anslag bestrids kostnaderna för medlemsavgifter till vissa inter-     Avsnitt nationella forskningsorganisationer och för visst forskningssamarbete med     UlDiIaningsaep. de europeiska gemenskaperna, EG.

Forskningssamarbetet med de europeiska gemenskaperna, EG, har ge­nom bl.a. regeringens förslag i kompletteringspropositionen 1989 (prop 1988/89:150, bil 2) utökats. Som tidigare redovisats innebär regeringens förslag i denna proposition en ytterligare kraftig utökning av samarbetet fr.o.m. budgdård 1990/91.

Sverige deltar tillsammans med Danmark, Finland och Norge i ett nordiskt konsortium i forskningssamarbetet avseende den europeiska synkrotronljuskällan, ESRF, European Synchrotron Radiation Facility i Grenoble. ESRF kommer att stå klar år 1993 och etl stort antal svenska forskningsprojekt inom bl a fysik, kemi och biologi kommer all kunna dra nytta av anläggningen som producerar röntgenstrålning av en intensitet som aldrig tidigare uppnåtts. Kostnaderna har tidigare bestridils inom ramen för anslaget till naturvetenskapliga forskningsrådet och med medel som särskilt anvisats av regeringen. Regeringen beräknar fr.o.m. budget­året 1990/91 medlen för detta samarbete under förevarande anslag, an­slagsposten 3. Bidrag till vissa internationella forskningsanläggningar m.m.

Kostnaderna för den svenska medverkan i del europeiska sydobservato­riet (ESO) bestrids med undanlag för vissa tillkommande kostnader för Sveriges deltagande i Very Large Tdescope (VLT) från detta anslag. Enligt regeringens beslut den 26 november 1987 skall den svenska andelen av VLT-projeklet för budgetåren 1988/89 och 1989/90 beräknas inom de medel som disponeras av FRN för dyrbar vetenskaplig utrustning. Fr. o. m. budgetåret 1990/91 bör hela kostnaden för ESO-ddtagandd redo­visas under förevarande anslag.

Regeringen beräknar den sammanlagda merkostnaden för deltagandet i ESRF och ESO under förevarande anslag tili 11 milj. kr. Av delta belopp täcks 2 milj. kr. av en överföring från anslaget E 17. Naturvetenskapliga forskningsrådet.

Forskningssamarbete med EG

Den svenska medlemsavgiften till de europeiska gemenskapernas (EG)

fusionsforskningssamarbete, utbetalas sedan budgetåret 1987/88 från en

särskild anslagspost under detta anslag. Sverige och EG kommer inom kort

att underteckna etl avtal, som innebär fullt svenskt deltagande i forsk-

ningssamarbetsprogrammet SCIENCE. Sverige har genom en underhands­

överenskommelse med EG i begränsad omfattning deltagit i programmet

redan under år 1989. Kostnaderna härför har gemensamt bestridits från

anslag under industri-, utbildnings-, jordbruks- och utrikesdepartementen.

NFR är svenskt kontaktorgan med EG avseende detta program. Fr.o.m.

budgetåret 1990/91 bör medel för medlemsavgiften för SCIENCE-pro-

grammet anvisas under förevarande anslag. För detta ändamål har 9,2

milj. kr. beräknats under anslagsposten 4. Forskningssamarbete med EG.

323

Kostnaderna för samarbetet med EG avseende programmet för ekono-     Prop. 1989/90: 90 misk forskning, SPES, bestrids innevarande år från anslaget Humanistisk-     Avsnitt 17 samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Medlen för detta ändamål bör     Utbildningsdep. fr. o. m. budgetåret 1990/91 beräknas under förevarande anslag ( + 517 000 kr).

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Europeisk forskningssamverkan för budgetåret 1990/91 anvisar ett förslagsanslag på 282 610000 kr.

E20. Kungl. biblioteket

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91  Förslag

53050284 61351000 75474000

Reservation

531537

Kungl. biblioteket (KB) är Sveriges nationalbibliotek. För KB gäller förordningen (1988:678) med instruktion för kungl. biblioteket.

Anslagspost

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

1. Verksamhet vid kungl. biblioteket

59207000

+  6 163000

2. Planerings-och samordnings-

uppgifter inom biblioteksområdet

(3 581000)'

+  3 937 000

3. Bidrag till ansvarsbibliotek

(3444000)'

+  3 846000

4. Bidrag till Stiftelsen Svenska

barnboksinstitutet

2144000

+     177000

Utgift

61351000

+ 14123000

Anslaget Samordning m.m. inom biblioteksområdet.

Kungl. biblioteket

1.

För att KB skall kunna upprätthålla nuvarande nivå på nationell och lokal service och därtill planera och styra förändringsarbdel mot ett nytt, modernare och öppnare nationalbibliotek, krävs det, anser KB, en resursförstärkning med minsl 8 procent. KB föreslår en förstärkning med 4 800000 kr. för perioden med en fördelning över budgetåren enligt följande: 1990/91 1000000 kr, 1991/92 1400000 kr samt 1992/93 2400000 kr.

2.

För att utveckla biblioteksdatasystemet LIBRIS krävs ett åriigt belopp om 700000 kr. under treårsperioden.

3.

I en särskild skrivdse har KB begärt medel för en retrospektiv konver­tering till maskinläsbar form av den svenska nationalbibliografin samt accessionskatalogen över utländsk litteratur i svenska forskningsbiblio­tek .

Projektet omfattar sammanlagt ca 1,5 miljoner poster som skall överfö­ras till maskinläsbar form. Projektet skulle kunna genomföras under

324

perioden 1990/91- 1992/93 till en kostnad av sammanlagt drygt 20     Prop. 1989/90:90

miljoner kr.

Avsnitt 17

Bidrag till Stiftelsen Svenska barnboksinstitutet anvisas fr.o.m. inne-     Utbildningsdep. varande budgetår under KB:s anslag. 1 anslagsframställning föreslås att nivån på det statliga bidraget höjs till 3 350000 kr. under treårsperio­den.

Under innevarande budgetår disponerar KB även medel under anslaget D 27. Samordning m. m. inom biblioteksområdet, anslagsposten 2. Bidrag lill ansvarsbibliotek och anslagsposten 3. Planerings- och sam­ordningsuppgifter inom biblioteksområdet. Bidraget till ansvarsbiblio­teken uppgår innevarande budgetår till 3 344000 kr. KB föreslår en förstärkning för detta ändamål med 875 000 för treårsperioden. Medlen för KB:s planerings- och samordningsuppgifter uppgår inne- varande budgetår till 3 581 000 kr. KB föreslår en förstärkning under treårspe­rioden med 911000 kr.

Regeringens överväganden

Sedan den 1 juli 1988, då delegationen för vetenskaplig och teknisk infor­mationsförsörjning lades ner, har KB haft ett samordningsansvar för de vetenskapliga biblioteken. KB svarar sedan dess också för verksamheten med ansvarsbibliotek. Dessa funktioner är nu en integrerad del av KB:s verksamhet. Regeringen beräknar därför under förevarande anslag medd motsvarande dem som för innevarande budgetår beräknats under anslaget Samordning m.m. inom biblioteksområdet, anslagsposterna 2. och 3. Bi­drag till ansvarsbibliotek samt Planerings och samordningsuppgifter inom biblioteksområdet.

KB har begärt medel för en retrospektiv konvertering till maskinläsbar form av kortkalaloger och tryckta kataloger.

En sådan konvertering av nationalbibliografin är, enligt KB, av stor be­tydelse för deltagande i internationellt bibliotekssamarbete. Biblioleksda-lasystemet LIBRIS bör dock göra det möjligt för Sverige att delta i ett internationellt bibliotekssamarbete. Stora delar av nationalbibliografin finns redan i detta system och en successiv konvertering av äldre material bör göras i den takt befintliga resurser medger.

För KB föreslås en förstärkning med 965 000 kr. under perioden 1990/91 -1992/93; varav 400000 kr. förbudgetård 1991/92 och 565000 kr. för bud­gdåret 1992/93.

Stiftelsen Svenska barnboksinslilutet spelar en betydelsefull roll inom området bam- och ungdomslitteratur. Regeringen beräknar där­för en förstärkning av bidraget till stiftelsen fr. o. m. budgetåret 1992/93 med 300000 kr.

Fr.o.m. den 1 juli 1990 upphör frankeringsfriheten för leveranser enligt lagen om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagning­ar (1978:487). Som kompensation för den kostnadsökning som härige­nom åsamkas KB har 381 000 kr. beräknats.

Regeringen tillkallade sommaren 1988 en särskild utredare med upp­

gift all se över bestämmelserna i lagen om pliktleveranser av skrifter

325

och ljud- och bildupptagningar. Under hösten 1989 har förslag fram­lagts i betänkandet Översyn av lagen om pliktexemplar (SOU 1989:89). Regeringen avser att senare i vår lägga fram förslag med anledning av utredningen.

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagils att kostnaderna för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr.o.m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäk­ningen har hänsyn tagits till dessa avgifter.

För pris- och löneomräkning beräknas sammanlagt 5 932000 kr.

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (61351000+ 14 123000=) 75 474000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen till Kungl. biblioteket för budgetåret 1990/91 an­visar ell reservationsanslag på 75474000 kr.,

2.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

E 21. Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader

1988/89 Utgift

11248091'

1989/90 Anslag

II 

160000

1990/91  Förslag        12423000 ' Anslaget G 4. Arkivet för ljud och bild: Förvaltningskostnader

Arkivet för ljud och bild har enligt sin instruktion (1988:342) bl.a. till uppgift att bevara och tillhandahålla sådana ljud och bildupptag­ningar som anges i lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar.

Anslagspost

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

1.

Förvaltningskostnader

2.

Lokalkostnader, f

3.

Bandkostnader, f

Utgift

7028000 1859000 2273000

11160000

+     82000

+ 1 181000

of

+ 1263000

Arkiveiför ljud och bild (ALB)

ALB:s verksamhet regleras av lagen om pliktexemplar av skrifter och Ijud-och bildupptagningar med tillämpningsförordning samt myndighetens in­struktion. Inom dessa ramar har ALB möjlighet alt göra de prioriteringar som bäst tjänar de syften som ligger bakom verksamheten. ALB har beslutat atl genomgående ge det svenska materialet hög prioritet.

En ökning under treårsperioden med åtta procent av tillgängliga resurser betyder för ALB:s del en anslagshöjning om ca 930000 kr: I förhållande till

326

nuvarande anslag blir det en höjning med 508000 kr., på gmnd av att     Prop. 1989/90:90

medlen för ett Ijudräddningsprojekl upphör( 422000 kr.). ALB bedömer     Avsnitt 17

atl den viktigaste uppgiften för myndigheten blir att genom olika åtgärder     Utbildningsdep.

finna svar på beständighetsfrågorna och se till att informationen på de

arkiverade banden kan bevaras för framliden.

Regeringens överväganden

Innevarande budgetår har medel för ett tidsbegränsat ljudräddnings-projekt beräknats under anslaget. Då projektet upphör i och med nästa budgetår beräknas en minskning av anslaget med 422000 kr.

Fr. o. m. den 1 juli 1990 upphör frankeringsfriheten för leveranser enligt lagen om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar (1978:487). Som kompensation för den kostnadsökning som härigenom åsamkas ALB har 32 000 kr. beräknats.

Ljud- och bildbevarandekommittén har överlämnat sitt betänkande (SOU 1987:51) Ljud och bild för efterväriden. Betänkandet har remissbe­handlats. Regeringen avser all senare återkomma i år med förslag i anled­ning av detta betänkande.

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits all kostnaderna för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr.o.m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn lagils till dessa avgifter.

För pris- och löneomräkning beräknas 1 677000 kr.

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (11 160000 + 1263000=) 12423000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Arkivet för ljud och bild:Förvaltningskostnader för budgetåret 1990/91 anvisar etl förslagsanslag på 12423000 kr.

E 22. Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverksamhet m. m.

1988/89 Utgift

397459'

Reservation

1989/90 Anslag

432000

1990/91 Förslag

459000

' Anslaget G 5. Arkivet för ljud och bild:lnsamlingsverksamhet m. m.

510635

Från anslaget bekostas dels arkivets för ljud och bild (ALB) verksamhet med förvärv av äldre ljud och bildmaterial samt ändra ljud och bildupptagningar som ALB införiivar i sina samlingar, dels materidunder-håll och ersättningsanskaffning av viss apparatur.

Arkivet för ljud och bild

ALB begär medel för oförändrad verksamhet.

327

Regeringens överväganden

Regeringen har vid sin medelsberäkning beaktat behovet av kompensation för prisutvecklingen. Med hänsyn härtill beräknar regeringen anslaget till 459000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Arkivet för ljud och bild:Insamlingsverksamhel m.m. för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 459000 kr.

E 23. Institutet för rymdfysik

1988/89 Utgift

20915578

Reservation

-1126126'

1989/90 Anslag        25 880000

1990/91 Förslag       30847000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte

fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

Institutet för rymdfysik (IRF) har enligt förordningen (1988:1200) med instmktion för institutet lill uppgift att bedriva och främja forskning saml mät- och regislreringsverksamhet inom området rymdfysik. IRF bedriver verksamhet i Kimna, Sörfors, Umeå, Lycksele och Uppsala och skall vidare inom sitt verksamhetsområde medverka i forskamtbildning som anordnas vid universiteten i Uppsala och Umeå.

Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) är central förvaltningsmyn­dighet för institutet.

Universitets- och högskoleämbetet

Denexperimentdla grundforskningen tar huvuddelen av IRF:s resurser i anspråk.vVerksamheten består dels av olika fysikaliska mätningar i den nära rymden, dels av deltagandet i olika internationella forskningsprojekt. Forskningen'vid IRF karakteriseras av långa tidsskalor, vilket medför att hänsyn måste tas till speciella kontinuitetsbehov.

Institutet har deltagit med experiment ombord på sex hittills uppsända europeiska satelliter. IRF har vidare spelat en central roll vid planeringen och genomförandet av det första svenska satellitprojektet. Viking. En fortsättning planeras, satelliten Freja, som är tänkt atl sändas upp år 1992.

UHÄ föreslår en basresursförslärkning för institutet med 1035000 kr fr.o.m. budgetåret 1990/91.1 första hand bör förstärkningen användas för institutets insatser inom forskarutbildningen.

Regeringens överväganden

Institutet bedriver en högleknologisk'forskning i övre Norrlands inland, vilket utgör en positiv faktor för regionens utveckling. Medd för forskning

328

och utveckling har under 1980-lalet anvisats till institutet med regionalpo-     Prop. 1989/90:90 litiska motiveringar. Med stöd av dessa medel har institutet kunnat bygga     Avsnitt 17 upp grundläggande forskning som hävdat sig utomordentligt väl även i ett     Utbildningsdep. internationellt perspektiv. Genom proposition 1987/88:86 om Särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottens län m. m. fick institutet en väsentlig förstärkning av sina resurser. Bl. a. har nya lokaler tillkommit. Regeringen har vid beräkningen av institutets prisomräkning tagit hänsyn till den kraf­tigt ökade hyreskostnaden med anledning av de nytillkommande lokalerna. I budgetpropositionen   1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits att kostnaderna för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Institutet för rymdfysik för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 30847000 kr.

E 24. Manne Siegbahninstitutel för fysik

1988/89 Utgift

17354830

Reservation

-2390234'

1989/90 Anslag

16059000

1990/91  Förslag        19132000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

Inslilulel skall enligt förordningen (1988:734) med instruktion för insli­lulel bedriva forskning och utbildning inom atomfysik i vid bemärkelse, särskilt den accderatorbaserade atom-, kärn- och elementarpartikelfysiken med angränsande områden. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) är central förvaltningsmyndighet för institutet.

Universitets- och högskoleämbetet

Verksamheten vid institutet har under den gångna anslagsperioden ändrat inriktning. Acceleratorn och lagringsringen CRYRING kommer atl tas i drift under år 1990. Denna kommer all möjliggöra atom- och molekylfysik av hög internationell klass, speciellt vid studium av tunga och högt ladda­de joner.

UHÄ föreslår att anslaget räknas upp med 600000 kr, fördelade med 300000 kr budgetåret 1990/91 och 150000 kr vart och ell av budgetåren 1991/92 och 1992/93. UHÄ anser också att samarbetet med accderatoran-läggningarna i Uppsala och[REDACTED_EFTERNAMN] bör förstärkas.

Del fysikcentrum för samordning av forskning och utbildning i fysik

inom stockholmsområdet som planeras är av stor betydelse för institutet.

Planeringen för detta fysikcentmm bör enligt UHÄ fortsätta under an­

slagsperioden.

329

Regeringens överväganden

Manne Siegbahninstitutel för fysik utgör det enda fristående grundforsk-ningsinstilutel i stockholmsregionen. Universitets- och högskolearbetet är dock central förvaltningsmyndighet för institutet och svarar bl.a. för an­slagsframställningtill regeringen avseende institutet. Vid institutet bedrivs grundforskning som kompletterar forskningen vid tekniska högskolan och universitetet i Stockholm. Institutet har ett mycket nära samarbete med dessa högskoleenheter, bl.a. inom forskarutbildningen.

En grundläggande princip för organisationen av den svenska grund­forskningen är att den äger rum vid universitet och högskolor och inte vid fristående forskningsinstitut. Institutets organisatoriska ställning bör där­för ses över. Regeringen avser att uppdra åt universitets- och högskoleäm­betet att utreda förutsättningarna för en integration av institutet i högsko­leorganisationen i Stockholm.

Fr.o.m. budgetåret 1988/89 anvisas medel för institutets verksamhet under ell reservationsanslag. Tidigare har medelsanvisningen skett under dels ett förslagsanslag, dels ett reservationsanslag. I samband med omlägg­ningen av institutets anslag blev beräkningen av institutets lönekostnader inte fullständig. Regeringen har vid beräkningen av anslaget beaktat detta.

För förstärkning av institutets resurser för forskning i anslutning till den nya acceleratorn och lagringsringen CRYRING beräknas fr. o. m. budget­året 1992/93 500000 kr.

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagits att kostnadema för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen hat hänsyn tagits till dessa avgifter.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   att riksdagen till Manne Siegbahninstitutel Jor fysik för budget­

året 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 19 132000 kr.,

2.   all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar

för budgetåret 1992/93 som angetts.

E25. Polarforskning

1988/89 Utgift

26125 789

Reservation

-1610890'

1989/90 Anslag

12 639000

1990/91  Förslag        17 410000

' När statsbudgetens utfall för budgetåret 1988/89 fastställdes hade regeringen inte fattat beslut om medel för vissa merkostnader för löner.

Från anslaget bestrids vissa kostnader för planering och genomförande av svensk polarforskningsverksamhet i Arktis och Antarktis.

330

Polarforskningssekretariatet

Sekretariatet har under den gångna treårsperioden genomfört två anlark-tisexpeditioner, varav den ena var Sveriges genom tiderna största antark-lissatsning med etl framgångsrikt forskningsprogram. Forskningsstationen Wasa har uppförts i Antarktis säsongen 1988/89. Sverige har under peri­oden uppnått konsultaliv status i Anlarktisfördragel.

Sekretariatet har utarbetat planer för all komplettera forskningsverk­samheten i Antarktis med ett nordligt arktisforskningsprogram SWEDAR-CTIC. Den breddade verksamheten ställer krav på ökade resurser såväl för expedilionsverksamhden som för myndighetens basfunklioner.

Färdiga planer finns nu for en större svensk vetenskaplig expedition med isbrytaren Oden in i den Arktiska oceanen. För anslagsperioden beräknas ell medelsbehov motsvarande 69 milj. kr. inklusive 8 milj. kr. för utmstning av Oden som ej omedelbart kan hänföras till kategorien veten­skaplig utrustning.

En anslagsnivå på 23 milj kr per år bör vara riktmärket för bedrivande av en långsiktig, kvalificerad svensk polarforskning under fortsättningen av 90-talet. Detta är nödvändigt bl. a. för atl Sverige skall kunna agera som en fullvärdig part i det internationella samarbetet i Arktis, som är under framväxt. Arktis kommer att bli 90-talets stora internationella intresseom­råde, med miljöfrågorna som ett viktigt fokus.

Sekretariatet föreslår all namnet på myndigheten ändras lill Svenska polarinslitutet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Polarforskning blev genom 1987 års proposition om forskning ett priorite­rat forskningsområde. Under den gångna perioden haren rad framgångsri­ka forskningsinsatser genomförts i anslutning lill de expeditioner som sekretariatet ansvarat för. Svenska forskare har bl. a. bidragit till att öka kunskaperna om Antarktis klimat, djurliv och miljö. Genom att Sverige har konsultativ status i Anlarktisfördragel har möjligheterna till etl svenskt agerande för ett bättre skydd av denna sårbara och för vår globala överlev­nad omistliga kontinent väsentligt förbättrats. Sverige har också ökat sina insatser i anslutning till de olika konventioner under Antarktislraktaten, som finns för skydd av livet på land och i havsområdena runt kontinenten.

Efter de stora satsningarna på Antarktis finns nu anledning att också ge Arktis ökad uppmärksamhet. Den politiska utvecklingen i väriden har inneburit helt nya och bättre förutsättningar för forskningssamarbete även i de norra polarområdena. Således planerar polarforskningssekrdariatd etl utökat samarbete med Sovjetunionen i tidigare för svensk forskning inte tillgängliga områden av Norra Ishavet. Långt framskridna planer finns nu för en marint orienterad vetenskaplig expedition i dessa farvatten med den nya svenska isbrytaren Oden.

På samma sätl som när det gäller forskning i Antarktis motiveras utöka­de svenska forskningsinsatser i Arktis främst av miljöskäl. Miljöeffekterna är här ännu större för livsbetingelserna i Sverige. Finland har tagit initiativ

331

till överläggningar mellan olika berörda länder avseende miljöfrågorna i Arktis. Ett första möte hölls hösten 1989 i Rovaniemi och ett andra möte planeras till våren 1990 i Canada. Arbetet syftar till att ta fram underiag för åtgärder till skydd av Arktis miljö, som kan föranleda beslut på ett möte mellan berörda regeringar under år 1990.

Polarforskning måste i osedvanligt stor utsträckning ske i internationellt samarbete. Inte minst kostnaderna för den nödvändiga basorganisationen i form av fartyg, drivmedel och utrustning motiverar ett samarbete. De stora avstånden innebär ytterligare ökade kostnader. Polarforskningssek-retarialet har ett omfattande informellt samarbete med andra länder över hela världen. Nordiskt samarbete, t.ex. vid planeringen och genomföran­del av Antarklisexpeditioner, kommer all innebära minskade kostnader för fortsättningen av den forskning som inletts under den gångna plane­ringsperioden.

Under detta anslag beräknas kostnaderna för polarforskningens basorga­nisation. Forskningsprojekt utväljs och prioriteras i vanlig ordning av forskningsråden. Denna ordning är ändamålsenlig och bör bibehållas. Möt slutet av den planeringsperiod som nu inleds har polarforskningen under sex år varit ett prioriterat forskningsområde. Under den gångna delen av denna period har tyngdpunkten legat på Antarktis och under den kom­mande delen kommer Arktis all ges prioritet. Regeringen avser att inför beslut om omfattning och inriktning av polarforskningen fr.o.m. budget­året 1993/94 göra en utvärdering av de vunna erfarenheterna och en fördjupad analys av Sveriges roll i del internationella samarbetet. Den inomvetenskapliga kvaliteten i de gjorda insatserna bör bedömas under medverkan av utländska sakkunniga. Organisationsformerna för arbetet och samarbetet med framförallt våra grannländer bör även belysas.

För budgetåret 1990/91 beräknas en resursförstärkning om 4 milj. kr. Den svenska expeditionsverksamheten i Arktis och Antarktis måste ges en omfattning som ryms inom tillgängliga resurser. Regeringen förutsätter dock att expeditionerna, liksom hillills, kan genomföras i samarbete med svensk industri och andra intressenter.

I budgetpropositionen 1990 har beträffande statens löne- och pen­sionsverk föreslagils alt kostnaderna för pensionsadministrationen skall täckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till dessa avgifter.

För pris- och löneomräkning har beräknats 771 000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

all riksdagen lill Polarforskning Tör budgelärel 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 17410000 kr.

332

E 26. Vissa bidrag till forskningsverksamhet

Reservation

15 683 283 16491000 17931000

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91  Förslag

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 11716     Utbildningsdep.

Under anslaget beräknas de statliga bidragen till Internationella meteo­rologiska institutet i Stockholm, Vetenskapsakademien samt Riksför­eningen mot cancer.

Anslagsfördelning

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

1. Bidrag till Internationella

meteorologiska institutet i

Stockholm

1310000

-1310000

2. Bidrag till Vetenskapsakademien

12181000

+ 1 117000

3. Bidrag till Riksföreningen mot

cancer

3000000

-3000000

4. Bidrag till svenska institutet i Rom

(2 993000)'

+ 3343000

5. Bidrag till svenska institutet i Athen

(670000)'

+   900000

6. Bidrag till svenska forsknings-

institutet i Istanbul

(115000)'

+   390000

Utgift

16491000

+ 1440000

' Anslaget Bidrag till Svenska institut i utlandet.

Anslagsframställning har avlämnats av Vetenskapsakademien, Svenska inslilulel i Rom, Svenska institutet i Athen och Svenska forskningsinstitu­tet i Instanbul.

Vetenskapsakademien

Vetenskapsakademien anser sin viktigaste uppgift vara atl företräda den fria och obundna forskningens intressen. Akademiens kompelens bör bätt­re tas till vara av statsmakterna, t.ex. genom att akademien ges ökade möjligheteratt fungera som rådgivare i olika frågor.

Akademien har inför 1990 års forskningsproposition uppmanat sina vetenskapliga klasser att var och en ge sin syn på tillstånd och behov inom sina vetenskapliga områden. Akademien har ställt samman synpunkterna i rapporten. Utvecklingstendenser inom olika vetenskapsområden.

Akademiens program omfattar för närvarande olika insatser i syfte att bygga upp och vidareutveckla kontakter inom det internationella och nationella forskarsamhället, inklusive utgivning av vetenskapliga tidskrif­ter, information, deltagande i multinationella projekt samt ett snabbt expanderande engagemang i miljö- och energifrågor. Akademien ansvarar också för vetenskapliga institutioner som skall komplettera landets univer­sitetsinstitutioner. Akademien delar ut forskningsunderstöd och veten­skapliga priser från donationsfonder som förvallas av akademien.

Det internationella sekretariatet till International Geosphere- Biosphere Programme har förlagts lill akademien. Under budgetåret 1990/91 kommer projektets forskningsfas att inledas.

333

Regering och riksdag har fatlat beslut om inrättande av s.k. centra för marin forskning vid universiteten i Stockholm, Göteborg och Umeå. Det centmm som förlagts till universitetet i Göteborg har fömtsätts bygga en väsentlig del av sin verksamhet på samverkan med akademiens marinbio­logiska station vid Krislineberg. Akademien ser positivt på det utvidgade samarbetet med universitetet i Göteborg beträffande utnyttjandet av Kris-tinebergsslalionen.

Akademien hemställer om en ökning av statsbidraget med 4 560000 kr, vilket utöver kompensation för löne- och prishöjningar skulle ge ekono­miska möjligheter dels till en nödvändig förstärkning av akademiens forsk­ningsinstitutioner, dels till en utveckling av miljösamarbetet med andra akademier i första hand mnt Östersjön, dels till en utvidgning av akademi­ens utredande verksamhet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Bidraget lill det Internationella meteorologiska institutet vid universitetet i Stockholm har hittills utgått från detta anslag. Regeringen har under an­slaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna m m föreslagit att bidra­get till institutet i fortsättningen skall anvisas som en anslagspost under nämnda anslag. Förevarande anslag bör därför minskas med 1 310000 kr. Bidraget till Riksföreningen mot cancer har hittills utgått från förevaran­de anslag. Bidraget avser information om cancersjukdomarnas uppkomst, förebyggande, symtom och behandling. Den verksamhet som bidraget avser faller inom socialdepartementets ansvarsområde, varför medlen bör anvisas under detta departements huvudtitel. Regeringen har i årets bud­getproposition under det under socialdepartementets huvudtitel uppförda anslaget Bidrag till hälsoupplysning beräknat medel för detta ändamål. Här beräknas en minskning med 3000000 kr.

Vetenskapsakadem len

Vetenskapsakademien har på regeringens uppdrag gjort en kartläggning av forskningssamarbetet mellan Sverige och det övriga Europa. Rapporten Sverige och Europa. Det vetenskapliga samarbetet har publicerats i akade­miens skriftserie. Rapporten innehåller en rad förslag till insatser för att vidmakthålla och stärka Sveriges internationella forskningssamarbete. Aka­demien föreslår ökade medel för postdoktorsstipendier, resemedel för dok­torander och högskolelektorer samt medel för gästforskare och forsknings­information. Härutöver föreslår akademien särskilda insatser riktade mot Östeuropa, Grekland och Portugal.

Regeringen har i det föregående behandlat det internationella forsknings­samarbetet och de insatser som regeringen föreslår för alt ytterligare ut­veckla detta. Särskild uppmärksamhet måste nu riktas mot Europa. Reger­ingen har föreslagit betydande förstärkningar för forskningssamarbete med EG. Regeringen föreslår också att det bilaterala samarbetet med bl. a. Öst­europa förstärks med 30 milj. kr. Medlen för Svenska institutets stipendie-

334

program föreslås utökade med 6 milj. kr. för att utöka de forskarstuderan­des möjligheter till internationella kontakter.

Mellan universitetet i Göteborg och Vetenskapsakademien har träffats ett avtal rörande samarbetet i anslutning till Krislinebergs marinbiologiska station (KMBS). KMBS är en betydelsefull basresurs för fältarbetet i anslutning lill det centmm för marin forskning som etablerats i Göteborg. Regeringen har, vilket utförligare redovisats i det föregående, beräknat medel för en permanent utbyggnad av lokalerna för universitetets verk­samhet i Krislineberg. En arbetsgmpp med representanter för bl. a. univer­sitet. Vetenskapsakademien och byggnadsstyrelsen har utarbetat program­skisser och kostnadsunderlag för en utbyggnad. Regeringen kommer all senare ta ställning lill den närmare utformningen av erforderliga utbyggna­der.

Regeringen uppdrog hösten 1989 åt Vetenskapsakademien att utreda och föreslå former för en utveckling av det svensk-sovjetiska forsknings­samarbetet. Akademien redovisade uppdraget i januari 1990. Regeringen kommer att i annat sammanhang behandla denna fråga.

Naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) har föreslagit alt medel mot­svarande kostnaderna för en tjänst vid Abisko naturvetenskapliga station överförs lill akademiens anslag. Regeringen biträder förslaget och föreslår en uppräkning av bidraget lill Vetenskapsakademien med 264000 kr. med motsvarande minskning av NFR:s anslag.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Svenska institut i utlandet

Innevarande budgetår anvisas under anslaget Bidrag lill svenska institut i utlandet m. m. medel för bl. a. Svenska institutet i Rom, Svenska institutet i Athen samt Svenska forskningsinstitutet i Istanbul.

Svenska inslilulel i Rom har enligt sina av regeringen fastställda stadgar alt "inom svenskt kulturliv främja kännedomen om antikens kultur i medelhavsområdet, att vara organ för svensk humanistisk forskning och undervisning, främst inom de antikvetenskapliga och historiska samt de konst- och arkilekturhistoriska områdena ävensom all främja svensk konstnäriig verksamhet i Italien". Institutet har i sin anslagsframställning bl. a. begärt medel för förstärkning av verksamheten inom konstvetenskap.

Svenska institutet i Athen har enligt stadgarna till uppgift att bedriva forskning och undervisning i klassisk arkeologi samt att främja kultumlby­le mellan Sverige och det nutida Grekland. Institutet yrkar en uppräkning av bidraget med hänvisning till dé smala marginaler institutet har samt till inflationen i Grekland.

Svenska forskningsinstitutet i Istanbul började sin verksamhet år 1962. År 1974 fick inslilulel hyra det s.k. dragomanhuset, beläget på svenska generalkonsulatets tomt i Istanbulr Institutet har statsbidrag för täckande av lokalkostnaderna m.m. Institutet skall "främja svensk forskning, främst humanistisk, i Turkiet och Främre Orienten, såsom turkisk och annan orientalisk filologi, antikvetenskap, bysanlologi, orientalisk arkeo­logi, historia, konstvetenskap, arkitekturhistoria, religions- och kulturhis­toria samt samhällsvetenskap". Institutet hemställer om bidrag för en

335

tjänst som föreståndare för institutet. Humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet har beviljat medel för ett projekt med institutet som bas. Detta projekt kommer dock att upphöra vid utgången av juni 1990 och från den tidpunkten bör, enligt institutet, en föreståndartjänsl inrättas för att optimalt kunna utnyttja den unika resurs och goda forskningsmiljö som institutet erbjuder.

De svenska instituten i medelhavsområdet möjliggör för svenska forska­re att på plats bedriva studier inom en rad ämnen. Styrelserna för de olika instituten lägger ner ett stort arbete på institutens finansiering, som för­utom statsbidragen, sker bl. a. genom stöd från vänföreningar.

Enligt regeringens mening bör statsbidragen lill dessa institut förstärkas.

Regeringen föreslår en uppräkning av bidraget till svenska institutet i Rom för en utvidgning av den konstvetenskapliga verksamhet som fram­gångsrikt bedrivs vid institutet (+ 190000 kr.). Härigenom bör det också bli möjligt för institutet att i ökad utsträckning medverka i kulturutbytet mellan Sverige och Italien. För svenska institutet i Athen beräknas en ökning av bidraget med 190000 kr.

Vad gäller forskningsinstitutet i Istanbul förordas atl bidraget räknas upp med 265000 kr. för att bekosta en tjänst som föreståndare samt seminarieverksamhet och administration.

De höjda statsbidragen motiverar att stadgarna för instituten i fortsätt­ningen underställs regeringen för godkännande och alt regeringen utser ordförande och revisor för instituten. Anslagsframställningarna för insti­tuten bör inges av universitets- och högskoleämbetet.

Med hänvisning till sammanställningen beräknas anslaget till (16491000+ 1440000=) 17931000 kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Vissa bidrag tid forskningsverksamhet för budget­året 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 17 931000 kr.

I. Lokalförsörjning m. m.

I 2. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenhetema m. m.

1988/89 Utgift 418 516795 1989/90 Anslag 377000000 1990/91  Förslag      530000000

Reservation

166262 762

I årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10) har kostnadsra­men För forskningsrådsnämndens fördelning preliminärt förts upp i ut-mstningsplanen med oförändrat belopp. Med anledning härav har ansla­get i budgetpropositionen prdiminärt beräknats till 446 milj. kr.

336

Regeringens överväganden

Prop. 1989/90:90

Regeringen har i det föregående redovisat motiv för en kraftig anslagsför-     Avsnitt 1 / stärkning för inköp av dyrbar vetenskaplig utrustning. Denna förstärkning     Utbildningsdep. bör i första hand avse utmstning i anslutning lill den forskning som finansieras av forskningsråden.

Mot bakgmnd härav föreslår regeringen att kostnadsramen För forsk­ningsrådsnämndens fördelning tillförs ett belopp på 123 milj. kr. för budgetåret 1990/91,.20 milj. kr. för budgetåret 1991/92 och 7 milj. kr. för budgetåret 1992/93. Kostnadsramen För forskningsrådsnämndens fördel­ning förs således upp i ulmslningsplanen med 226 milj. kr. för budgetåret 1990/91, 246 milj. kr. för budgetåret 1991/92 och 253 milj. kr. förbudget­ård 1992/93. Anslagsposten Till regeringens disposition tillförs 2 milj. kr. per budgetår och föreslås uppgå lill 4 milj. kr. per budgetår för perioden 1990/91-1992/93.

Vid utgången av budgetåret 1988/89 utgjorde behållningen på ifrågava­rande anslag drygt 166 milj. kr. För innevarande budgetår är anslaget 377 milj.kr. I budgetpropositionen för budgetåret 1990/91 har regeringen be­räknat anslagsbehovet till 446 milj.kr. i avvaktan på forskningsproposi­tionen. För nästa budgetår beräknas nu anslagsbehovet till 84 milj. kr. ut­över i årets budgetproposition föreslaget belopp.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen bemyndigar regeringen alt besluta om anskaff­ning av inredning och utmstning av lokaler vid högskoleenhetema m. m. inom de kostnadsramar som förordals i det föregående,

2.

all riksdagen under reservationsanslaget lill Inredning och ut­rustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. för budgetåret 1990/91 anvisar 84000000 kr. utöver vad som föreslagils i prop. 1989/90:100 bil. 10.

17.3 Forskning för kultur

G. Kulturverksamhet m. m.

G 37. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet

1988/89 Utgift

3981777

Reservation

1552 562

1989/90 Anslag

5 818000

1990/91 Förslag

11608000

Vr anslaget utgår medel för forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kultursektorn. Medlen har utnyttjats för forskningsprojekt inom kultur­

miljövården och arkivväsendet rörande luftföroreningsproblem resp. me­

toder för konservering av papper samt arkivens teknikutveckling. Medlen

337

22   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

har också använts för viss forskning inom museiväsendet, för kultursek­torns statistikproduktion saml för utveckling av program för forskning inom kulturområdet.

I 1990 års budgetproposirion (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 411) har regeringen föreslagit riksdagen all för budgetåret 1990/91 beräkna ell reservationsanslag på 5 818 000 kr. i avvaktan på forskningspropositionen. Regeringen återkommer nu till frågan om anslag för budgetåret 1990/91 och redovisar samtidigt beräknade förändringar på anslaget för budget­åren 1991/92 och 1992/93.

Medlen bör fördelas enligt följande sammanställning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Myndighet/

1989/90

Beräknad äno

Iring

Ändamål

1990/91

1991/92

1992/93

I. Riksantikvarieämbetet

I 780000

+ 2000000

+ 4000000

+ 4000000

2. Riksarkivet

3322000

+ 1000000

+ 2000000

+ 2000000

3. Statens kuUurråd

716000

+   450000

+   500000

of

4. Ansvarsmuseema

_

+   840000

+   500000

+   500000

5. Samefondens kuhur-

delegation

+   500000

of

of

6. Dialekt- och ortnamns-

arkiven samt svenskt

visarkiv

_

_

_

+   500000

7. Naturhistoriska riks-

museet, grundforskning

-

+ 1000000

+ 2000000

+1 OOOOOO

5818000

+ 5790000

+9000000

+8000000

Myndigheternas anslagsframställningar.

Inom kulturområdet har vissa myndigheter utarbetat särskilda anslags­framställningar om forskning för budgetåren 1990/91 -1992/93. Myndig­helemas förslag sammanfallas i del följande, varvid angivna belopp avser sammanlagda höjningar av anslagsnivåer t. o. m. budgetåret 1992/93.

Riksantikvarieämbetet begär 29 milj. kr. för kulturmiljövårdens forsk­nings- och utvecklingsarbete inom sekloms olika ansvarsområden, där­ibland om luftföroreningar och försumingsskador. Riksarkivet föreslår att sammanlagt ca 31 milj. kr. anvisas för projekt om nationell arkivdatabas, för aktiv service lill forskning och kultur, för arkiv och ny leknik saml för forskning om papperskonservering. Statens kulturråd föreslår atl ca 1,7 milj. kr. anvisas för kulturrådels och ansvarsmuseemas forskning. Dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv begär all 11,5 milj. kr. anvisas för forskningen inom arkivens olika områden. Samefondens kulturdelega­tion begär 600000 kr. för samisk forskning.

För den naturhistoriska forskningen vid naturhistoriska riksmuseet har museet begärt 6,4 milj. kr. lill bl.a. tjänster för samlingamas vård, för utmstning och för inrättande av professurer. Museet föreslår att tropisk biologi blir ett prioriterat forskningsområde samt all museet erhåller ut­ökade resurser för atl medverka i intemationdlt miljövårdsarbete.

Framställningar om medel för forskning har dämtöver ingivils av flera myndigheter och organisationer inom eller med nära anknytning till kul­turområdet.

338

Regeringens överväganden

Prop. 1989/90:90

Under avsnitten Forskning för kultur respektive. Forskning för en miljöan-     Avsnitt

passad utveckling har regeringen redovisat ulgångspunktema för förslagen     UtDtianingsdep.

till forskningsinsatser inom kulturområdet. Här följer en redovisning av

förslagen under de skilda delposterna.

Riksantikvarieämbetet

Medelsberäkningen gmndas i första hand på all riksantikvarieämbetet skall ansvara för forskning om luftföroreningamas och försurningens ned­brytning av kulturminnen och kuhurföremål, om landskapels kulturvär­den och om bebyggelsemiljöns åleranvändning och förändring. Dämlöver ankommer del på myndigheten all avväga behoven för övrig forskning inom kullurmiljövården.

Riksarkivet

Medelsberäkningen gmndas på atl riksarkivet skall ansvara för all utveck­la en nationell arkivdatabas, för att integrera modem informationsteknik i arkivbildningen och för metoder för atl utveckla papperskonservering. Del senare projektet drivs av riksarkivet i samarbete med flera andra myndig­heter inom kulturområdet. Utöver de medel som anvisas för ändamålet under detta anslag räknar regeringen även med atl medel som tidigare anslagits lill forskningsrådsnämnden för deltagande i projektet kan utnytt­jas för projektets fortsatta finansiering.

De insatser som riksarkivet, i sin anslagsframställning om forskning, förespråkat för atl förbättra arkivens forskningsservice behandlas i propo­sitionen om arkiv, m.m. (prop. 1989/90:72) som regeringen inom kort beslutar om. I del sammanhanget behandlas också frågor om forskningsin­satser inom de enskilda arkiven.

Framställningar om medel för forskningsändamål med anknytning lill arkivväsendet har ingivils av bl. a. länsstyrelsen i Västemorrlands län om massminnesleknik och av universitetet i Umeå om teaterarkiv. Riksar­kivet får, inom de medelsramar som föreslås anvisade myndigheten, bedö­ma betydelsen för arkivväsendets forskning av att stödja de ändamål som myndighetema aktualiserat.

Statens kulturråd

Medelsberäkningen grundas i första hand på all kulturrådet skall kunna utveckla kulturpedagogisk och kultursociologisk forskning. Att en kultur-pedagogisk forskning kan komma studieförbundens kulturverksamheter till godo är ell viktigt motiv för förslaget.

Ansvarsmuseerna

Medlen disponeras av statens kulturråd för fördelning mellan de fem ansvarsmuseema statens historiska museum, statens konstmuseer, natur-

339

historiska riksmuseet, Nordiska museet samt folkens museum etnogra­fiska. Medlen skall användas för forskning relaterad till museernas uppgif­ter att vårda samlingarna, göra dem tillgängliga för forskning, utföra dokumentationsarbete och att driva utåtriktad verksamhet. Ett huvudsyf­te med förslaget är atl insatsema skall gagna de olika sektorer inom museiväsendet som respektive museum har ell ansvar för. Del är angeläget all dessa tar lill vara möjligheterna att samordna insatserna på etl sätl som gör en kraftfull forskning inom museiväsendet möjlig.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Samefondens kulturdelegation

En ökning av medlen föreslås för atl ge samefondens kulturddegalion möjlighet att ge projektbidrag lill forskning om det samiska språkets ställning. Även annan forskning av intresse för den samiska befolkningen bör kunna få stöd ur anslaget.

Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DO VA)

Medlen föreslås förstärka DOVA-arkivens forskning. Statskontoret ge­nomför nu på regeringens uppdrag en utredning om DOVA:s framlida organisation. Uppdraget beräknas redovisas under våren 1990. Den slutli­ga användningen av de föreslagna medlen bör därför anslå till dess organi­sationsfrågan är slutligt behandlad.

Naturhistoriska riksmuseet

Enligt regeringens bedömning är det angeläget att riksmuseets resurser för vård av samlingarna förstärks. All dessa kan hållas i ell gott skick är en viktig förutsättning för museets övriga forskningsverksamhet. Det är också angeläget atl museet förfogar över medel för insamlingsresor till sam­lingarnas fortsalla uppbyggnad.

Museet bör erhålla förstärkningar för sina insatser inom tropisk biologi och annan internationell miljövård. Museet bör också tillföras resurser för ADB-uppbyggnaden inom forskningsverksamheten.

För dessa ändamål föreslår regeringen all 1 milj. kr. anvisas budgetåret 1990/91. Det bör ankomma på museet atl prioritera mellan ändamålen inom denna ram. Museet bör därvid utgå från att regeringen räknar med atl ytterligare 2 milj. kr. respektive 1 milj. kr. tillförs anslaget för budgetåren 1991/92 resp. 1992/93.

Inom den sammanlagda treårsramen torde också huvuddelen av kostna­derna för att inrätta etl DN A-laboratorium för riksmuseets fylogeniska forskning rymmas. Då den slutliga kostnaden för investeringar i dt sådant laboratorium ännu inte har kunnat beräknas bör ställningstagandet lill om satsningen skall genomföras anslå till budgetpropositionen år 1991. En förutsättning för all den skall genomföras är atl samtliga kostnader för­bundna med laboratoriet ryms inom de medelsramar som nu föreslås. Del ankommer på riksmuseet att inför beredningen av 1991 års budgetproposi-

340

tion redovisa möjligheterna all rymma kostnaderna inom den föreslagna medelsramen.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Professur i palynologi

Vid naturhistoriska riksmuseet finns sedan slutet av 1940-talet ett palyno-logiskt laboratorium. Vid laboratoriet bedrivs såväl gmndforskning som tillämpad forskning samtidigt som informaiion utarbetas om allergier av olika slag. Mol bakgmnd av bl.a. den ökande betydelse som forskning om pollen och sporer har fått för bekämpningen av allergier har riksmuseet föreslagit att en professur i palynologi inrättas vid museet. Förslaget har tillstyrkts av UHÄ.

Regeringen föreslår atl beslut fattas om inrättande av en professur i palynologi vid naturhistoriska riksmuseet den 1 juli 1992. Kostnaden för professuren bör rymmas inom de ramar som nu föreslås anvisade till riksmuseet. Riksmuseet får beakta detta vid budgeteringen av medlen.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen bemyndigar regeringen att inrätta en tjänst som professor vid naturhistoriska riksmuseet i enlighet med vad rege­ringen förordat,

2.

all riksdagen till Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kul­turområdet Tor budgelärel 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 11609000 kr.,

3.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 som har angetts.

17.4 Forskning inom skolväsendet

Inriktningen av forskningen

Målet för den svenska utbildningspolitiken en över hela landet likvärdig utbildningsslandard, etl betonande av utbildningens betydelse för indivi­dens och samhällets utveckling och krav på en hög kvalitet i all offentlig utbildning är ett starkt motiv för satsningarna på en sekloriell forskning inom skolområdet. Ansvaret förskolans och vuxenutbildningens fömyelse och förändring vilar i allt högre grad på dess personal. 1 den målstyrda skolan måste därför skolforskningens resultat nå beslutsfattare på såväl central politisk och administrativ som regional och lokal nivå men också och framförallt lärare och övrig skolpersonal. Etl syfte med skolforsk-ningen är därför bl. a. att så långt möjligt utveckla erkända metoder för att följa, beskriva och analysera skolans och vuxenutbildningens verksamhet såväl i ell nationellt som i ett internationellt perspektiv.

Skolöverstyrelsen (SÖ) har ansvarel för seklorsforskningen inom skol­området.

341

Anslagsberäkning

B. Skolväsendet

B 7. Forskning inom skolväsendet

Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 118) föreslagit att riksdagen anvisar ell reservationsanslag på 20796000 kr. till detta ändamål. Vid sin anmälan till budgetpropositionen anförde föredraganden all ytterligare anslagsbehov kunde bli aktuella i samband med forskningspropositionen. Regeringen återkommer nu till detta.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Skolöverstyrelsen

Med stöd av uppdraget atl redovisa underlag inför den kommande forsk­ningspropositionen föreslår SÖ all medlen för forskning utöver reguljär pris- och löneomräkning ( + 779000 kr.) ökas med 8 % per år (+1 346000 kr.) under en treårsperiod.

SÖ har i sin anslagsframställning för budgetåret 1990/91 redovisat etl antal kunskapsområden. Utgångspunkten för forskning inom dessa är å ena sidan del ökade lokala ansvarel för skolans utveckling, å den andra del komparativa perspektivet - nationellt och intemationellt.

SÖ redovisar dessa kunskapsområden sålunda:

       En bättre inlemationdll jämförande belysning.

Del finns och kommer att finnas behov av kunskap om hur del svenska utbildningsväsendet fungerar och utvecklas jämfört med motsvarande syslem i andra länder. Intemationella, komparativa studier av skola och vuxenutbildning, såväl empiriska som analytiska, behövs.

       En bättre regionalt präglad analys.

Det blir allt viktigare att framhålla och allt viktigare atl bevaka hur likvärdighelsmålel i den svenska utbildningspolitiken upprätthålls. Hur utvecklas utbud, innehåll och resultat i ell regionall perspektiv?

       En fördjupad analys av skolans roll i den sociala skiktningen.

Den svenska ungdomsskolan lar emot praktiskt tagel alla individer och svensk vuxenutbildning engagerar en stor del av befolkningen. Ung­domsskolan och vuxenutbildningen ger därmed fömtsättningar för alt en för alla gemensam käma av medborgarkunskap och medborgaml-bildning skall kunna motverka de socialt och ekonomiskt betingade skiktningar som finns i samhället i övrigl. Hur påverkas segregation och social skiktning i ett decentraliserat och målslyrt utbildningsväsende?

       En samlad bild av skolans innehåll.

Innehållet i skolans undervisning bestäms av synen på kunskap, på ämnen och på ämnesområden. En mångfasetterad och föränderlig värld måste begripliggöras för elevema så att de får sammanhang och helhet i sitt lärande. Kunskap om hur variationer i ämnesinnehåll och kunskap om hur olika ämnen och ämnesområden kan fungera i samspel eller fås alt fungera i samspel hör lill de viktigaste kunskapsområdena inom det vida faltet "skolans inre liv".

342

 Fördjupade kunskaper om skolans ekonomi och resursanvändning.

Utbildning är en bärande del i del modema samhällets infrastmktur.

Forskningsbasen, som hittills inte utvecklats i proportion till områdets

vikt, måste stärkas.

    En bättre uppföljning av olika ddgmppers resultat och utvecklingsmöj­

ligheter.

Till del inre livet hör ocksä vetskap om hur olika gmpper kan göra sig gällande: hur gestaltar sig skola och undervisning för pojkar och flickor, för invandrare och svenskfödda elever, för elever med olika slag av fysiska och psykiska handikapp?

- En bättre överblick av de anställdas villkor och miljö.

Skolans personal skall i det decentraliserade och målstyrda syslmel klara av atl såväl tolka innebörden av målformuleringama som ansvara för att arbetet bedrivs i målens riktning. Hur använder utbildningssys­temet detta sill mänskliga kapital och vilken hjälp ges att utveckla olika personalkategoriers arbetsförhållanden och professionalism?

-  En bättre kunskap om utbildningsväsendets egen utvecklingsstrategi.

Vilka konsekvenser får synen på skola och vuxenutbildning som en

lärande organisation för denna organisations möjligheter att utveckla

de arbetsmetoder den behöver?

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

Regeringens överväganden

Pris- och löneomräkning har beräknats med 1456000 kr.

Regeringen anser alt de kunskapsområden som SÖ redovisat kan bilda utgångspunkter för forskningen inom skolväsendel. Regeringen anser del dock angelägel all nu starkt markera den betydelse som läramtbildningen inom högskolan och seklorsforskningen sammantagna har för skolans verksamhet och utveckling. Skälet är den decentralisering som präglar det svenska skolsystemet och dess utveckling mol all bli en alltmer målslyrd verksamhet. Bakom dessa strävanden finns två huvudmotiv.

Ell är all öka det demokratiska inflytandet över skolan, genom att möjliggöra etl ökat lokall inflytande. Del andra motivet är atl närma beslutsnivå och verkslällighelsnivå. För all detta skall kunna ske är del nödvändigt all ansvarsgränsema tydligt anges mellan politisk styming och professionell ledning och genomförande. Lärare och skolledare får ett vidgat ansvar för den pedagogiska verksamheten, samtidigt som också del lokala ansvaret för skolorganisation och villkoren för verksamheten vid­gas. Propositionen (1988/89:4, UbU7, rskr. 95) om skolans utveckling och styming innebar ell första steg i en precisering av principema för en fortsall decentralisering, genom minskad regdslyming och ökad målstyr­ning. I propositionen om kommunall huvudmannaskap (prop. 1989/90:41) föreslogs, och accepterades av riksdagen, ell samlat kommu­naU driftansvar för skolan.

En ökad målstyming innebär inte bara ell tydliggörande av de nationella målen för skolväsendet, utan också att ell större ansvar för målens konkre­tisering och genomförande åläggs lärare och skolledare. I diskussionema om ett renodlat kommunall huvudmannaskap uttrycktes oro för all lärar-

343

nas professionella frihet skulle begränsas. Del är viktigt att så inte sker och regeringen avser all senare återkomma lill riksdagen med förslag om hur målstyrningen skall kunna utvecklas med hänsyn till läramas pedagogiska, professionella frihet och ansvar. Det är därför angeläget att nu skapa kunskap om hur förändringar av skolans styming påverkar skolarbetets villkor.

Med en ökad decentralisering av skolan är det nödvändigt att lärares och läramtbildares behov av forskning som kan stödja deras yrkesfunktioner tillgodoses. Läramtbildning och lärarfortbildning får samtidigt vid en ökad målstyming en viktigare roll än hittills som instmment för skolans utveckling.

Behovet av atl relatera frågeställningar för forskningen lill skolans var­dag blir allt tydligare. Del är naturligt i den utveckling, vi här redovisat, atl stimulera forskare och lärare vid högskolor med läramtbildning all i större utsträckning än för närvarande delta i läroplansarbete och utvärdering. Om sektorsmedel knyts direkt lill ett sådant utvecklingsarbete skulle miljöer kunna skapas, där kunskapsutveckling, utbildning och fortbildning mer än hillills kunde kopplas samman.

Den fortsalla decentraliseringen kräver ökad kunskap om hur föränd­ringen av skolans styming påverkar skolarbetets villkor. Inom ramen för de kunskapsområden SÖ föreslagit fordras därför ökade satsningar på forskning om läroplansteori, läroplansulveckling, styming och ledning, ulbildningssociologi och frågor kring utbildning-arbetsmarknad. Decen­traliseringen kräver vidare ökad kunskap av direkt relevans för lokal skolplanering, dvs. forskning om dels utbildningsplanering på lokal nivå, utbildningsekonomi och utvärdering, dels kunskap av betydelse för lärares professionella arbete; ämnesdidaktik, ungdomssociologi och ungdomskul­turer. Mol denna bakgmnd föreslår regeringen all extra medel nu lillskjuls för alt under en period bygga upp kompetens, miljöer och nätverk inom dessa områden.

Slödel bör framför allt avse finansiering av forskning motsvarande hda tjänster och erforderliga forskningsresurser i anslutning till dessa. Rege­ringen har beräknat en utökning av forskningsresursema under detta an­slag med 3 milj. kr. att fördelas av SÖ lill högskoleenheter med läramtbild­ning för del angivna ändamålet. Dessa medel bör kunna utökas genom omprioritering inom anslaget. Regeringen räknar vidare med alt redan pågående forskningsinsatser i anslutning lill läramtbildning och läraryrke även fortsättningsvis ges finansiellt stöd.

Mot bakgmnd av atl den utveckling av skolan, som här har beskrivits, leder till nya behov av kompetensuppbyggnad avser regeringen vidare all inom kort ta initiativ till en granskning av den samlade skolforskningen. Avsikten är bl.a. atl få en överblick över vilken kompetens och vilka forskningsmiljöer som finns med hänsyn lill de behov av kunskap som den pågående utvecklingen av skolan kräver. Efler all en sådan granskning har skett bör en samlad bedömning kunna göras av den fortsalla skolforsk­ningens inriktning och omfattning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 17 Utbildningsdep.

344

Ärendet till riksdagen

Prop. 1989/90:90

Regeringen föreslår

Avsnitt 17

all riksdagen under reservationsanslaget Forskning inom skolvä-     UlDiianingsoep.

sendet för budgetåret 1990/91 anvisar 4456000 kr. utöver vad som

har föreslagils i prop. 1989/90:100 bil. 10.

17.5 Forskning om högskolan

D. Grundläggande högskoleutbildning m. m.

D 1. Universitets- och högskoleämbetet

Under anslaget D 1. Universitets- och högskoleämbetet, anslagsposten 6. Forskning om högskolan anvisas medel för sådant utvecklings- och forsk­ningsarbete. Efler föreslagen pris- och löneomräkning i budgetproposi­tionen uppgår denna post lill 7078000 kr.

UHÄ har organiserat arbetet inom två program: Forskning om högsko­lan och Uppföljning och policysludier. De har givils olika karaktär för all komplettera varandra. Programmet Uppföljning och policysludier be­handlar aktuella och fömlsedda problem och styrs direkt från UHÄ medan Forskning om högskolan odelat kan ägnas åt långsiktig, riktad gmndforsk­ning inom området. Härigenom skapas ell balanserat FoU-program för högskolan.

Medlen för programmet Forskning om högskolan fördelas av ett av universitetskanslern utsett men i praktiken oberoende råd av forskare och praktiker inom högskolan. Uppföljning och policysludier är däremot di­rekt myndighdsslyrt.

Regering och riksdag har nyligen behandlat formema för högskolepolili­ken (prop. 1988/89:65, UbU 9, rskr. 148). I linje härmed har regeringen tidigare i denna proposition redogjort för de principer som skall vara väg­ledande för planeringen av högskolans gmndläggande utbildning, forskar­utbildning och forskning. Dessa principer ställer ökade krav på forsknings-och utvecklingsarbetet för högskolans egna behov.

Regeringens överväganden

Trots sin relativt begränsade omfattning har forskningsprogrammet Forsk­ning om högskolan verksamt bidragit lill all fördjupa kunskapen om högre utbildning och forskning och dessutom gjort den svenska forskningen om högskolefrågor intemationellt erkänd. Den forskning som bedrivs har resulterat i en reguljär vetenskaplig publicering. En mindre men ökande del av uppsalsema har tryckts i populärvetenskapliga böcker och tidskrifter. Denna publiceringsform, genom vilken forskama bidrar med kritiska synpunkter i den pågående forsknings- och högskolepoliliska debatten, är ett mycket viktigt resultat av forskningsprogrammets arbete.

Även programmet Uppföljning och policysludier kan bedömas vara av

god kvalitet och verksamt bidra till utvecklingen av högskolan. Uppfölj-

345

ningsprogrammds resultat publiceras i en egen rapport- och skriftserie.     Prop. 1989/90:90 För detta program, som styrs och planeras utifrån specificerade myndig-     Avsnitt 17 hetsbehov, bör naturiigtvis de principer för högskolans verksamhet som     Utbildningsdep. redovisats tidigare vara vägledande.

En välinformerad, konstruktiv och livlig debatt om högskole- och forsk­ningsfrågor är beroende av ett aktivt engagemang från såväl lärare och forskare som regering och riksdag och den intresserade allmänheten. Etl sådant engagemang måste, särskilt hos högskoleenhetemas egen personal, bygga på en fördjupad insikt om både fömtsättningama för och konse­kvenserna av deras egen verksamhet. UHÄ:s forskningsprogram kan bidra därtill bl. a. genom alt föra in de intemationellt ledande idéerna om högre utbildning och forskning i den svenska offentliga debatten. Det är angelä­get atl den kompelens som byggts upp inom programmen kan bevaras och även förstärkas.

Anslaget bör tillföras ytteriigare 1 milj. kr. från och med budgetåret 1991/92 för all de båda programmen än bättre skall kunna medverka till alt de avsedda formerna för högskolepolitiken förverkligas och för all det skall vara möjligt alt uppnå en ännu bättre spridning av resultaten inom högsko­lan.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

alt riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkning för budgetåret 1991/92 som angetts.

346

18 Jordbruksdepartementets verksamhetsområde

18.1 Forskning för de areella näringama

I följande tabell sammanfallas de huvudsakliga resursförstärkningarna lill FoU på de areella näringamas område som föreslås i denna proposition. Till de redovisade summorna kommer för budgetåret 1990/91 dels kompensa­tion för pris- och löneförändringar, dels omfördelningar och insatser för annal än FoU. Beloppen kommer för de kommande budgetåren all omräk­nas för pris- och löneförändringar. De belopp som redovisas i tabellen för budgetåren 1991/92 och 1992/93 kommer inte all omräknas del år de läggs ut.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

Reformer (milj. kr.)

Anvisat 1989/90

Förslag 1990/91

Beräknat 1991/92

Beräknat 1992/93

SLU (inkl. forskarutbildning, utrustning och lokalkostnader)

SJFR

'769,5 128,2

+ 13,9

+  5,2

+ 15,4 +  7,0

+  7,0 +  5,0

' Inkl. anslag till utbildning.

18.1.1 Forskningens omfattning och organisation

Till de areella näringarna bmkar man räkna jordbmket och trädgårdsnä­ringen (egentligen livsmedelsproduktionen), skogsbmket, fisket, rennä­ringen och jakten. Samtliga dessa ingår i jordbmksdepartementets an­svarsområde. Jordbmk och skogsbmk bedrivs på ca 60% av Sveriges landareal. Renskölsdområdet kan omfatta mer än hälften av landarealen. Jakt och fiske engagerar många människor över hela landet. Yrkesfisket är, jämfört med våra grannländers, av mindre omfattning men har stor bety­delse för sysselsättning och försörjning i kust- och skärgårdsområden. De areella näringarna har stor betydelse för en levande landsbygd och stora delar av befolkningen berörs av vad som sker inom dem.

Behovet av utveckling och rationalisering har under åren inte varit mindre i de areella näringama än inom andra sektorer i vårt samhälle. De senaste decenniema har emellertid miljöfrågoma fått en allt mer framträ­ dande plats i näringama. Detta återspeglas också i forskningen.

Den statliga finansieringen av forskning för de areella näringarna sker till största delen över anslag under jordbmksdepartementets huvudtitel. Del gäller allt från gmndläggande och tillämpad forskning lill försök och utvecklingsverksamhet. Ell utmärkande drag är emellertid all en stor del av FoU på dessa områden är extemfinansierad.

Även om forskningen sålunda är seklorsorienterad har den en gmndläg­gande karaktär. Det gäller inte minst FoU inom mikrobiologi, genetik, kemi, växtbiologi och miljöforskning i vid mening som alUså kan beteck­nas som ren gmndforskning.

Den grundläggande forskningen bedrivs till största delen vid Sveriges lantbmksuniversitet (SLU) med dess tre fakulteter för lantbmk, skogsbruk

347

och veterinärmedicin. Men även övriga universitet och högskolor medver­kar i viss utsträckning separat eller i centmmbildningar med SLU. Tilläm­pad forskning, försök och utvecklingsverksamhet bedrivs i huvudsak vid SLU och några forskningsinstitut.

SLU hade budgetåret 1988/89 en total budget som omfattade ca 1 290milj. kr. Härav svarade staten genom direkta anslag lill SLU för ca 742milj. kr., varav 3l4milj. kr. för FoU. Därtill kom statliga medel för FoU via forskningsråd och myndigheter om ca 223 milj. kr.

SLU är den största mottagaren av anslag från skogs- och jordbmkets forskningsråd (SJFR). SJFR har ansvar för finansiering av gmndforskning för de areella näringama. Därtill administrerar rådet ell antal kollekliva forskningsprogram och s. k. ddkollekliv. SJFR: s anslag till gmndforskning uppgår innevarande budgetår till ca 86 milj. kr. Härtill kommer medel för tre fleråriga tvärvetenskapliga forskningsprogram. Etl program avser ut­veckling av alternativa produktionsformer i jordbmket och trädgårdsnä­ringen. Det omfattar 17 milj. kr. om året. Till detta är kopplat ell program för livsmedelsforskning omfattande ca 8 milj. kr. årligen. Etl likaså tvärve­tenskapligt skogsforskningsprogram med stark miljöanknytning omfattar årligen 29 milj. kr., varav 8 milj. kr. disponeras av naturvetenskapliga forskningsrådet. Tillsammans med fiskeristyrdsen administrerar SJFR ett sammanhållet program för FoU på fiskels område. SJFR:s huvudsakliga ansvar är därvid gmndforskning och tillämpad forskning.

De kollekliva programmen för vilka staten och näringslivet i allmänhet svarar för hälften vardera avser växtförädling med totalt 36 milj. kr. om året, jordbmksleknik med 6,2 milj. kr., skogsträdsförädling med 15 milj. kr. och skogsleknik med 28 milj. kr.

Enligt särskilt avtal mellan SJFR och Stiftelsen Svensk lantbmksforsk-ning (SLF) finansieras FoU som kan bidra lill alternativt utnyttjande av jordbruksmarken samt ahernativodling. SJFR har för ändamålet ett årligt anslag om 2 milj. kr. och har dessutom erhållit ett engångsanslag om 53,3 milj. kr. SLF skall i princip ställa motsvarande summa till förfogande. En stor del av dessa medel har ställts lill förfogande inom ramen för jordbruksregleringen. Även lantbmksstyrelsen och centrala försöksdjurs­nämnden disponerar medel för FoU inom jordbmksseklorn. I anslutning härtill finns ell avtal med läkemedelsindustrin om kollektiv finansiering av forskning kring försöksdjur. Statens livsmedelsverk disponerar medel för viss livsmedelsforskning. Avgifter inom jordbmksprisregleringen om för närvarande närmare 26 milj. kr. som las ul på handelsgödsel och bekämpningsmedel återförs lill forskning m. m. inom trädgårdsnäringen och den s. k. grönytesektorn.

Skogsstyrelsen disponerar innevarande budgetår 12,9 milj. kr. av skogsvårdsavgifterna för FoU på skogsbmkets område. Härav skall 10,9 milj. kr. användas för tillämpad skogsproduklionsforskning som komplettering till den gmndläggande forskning som SJFR stödjer. Skogs­styrelsen har en särskild forskningsnämnd som fördelar medlen. Avgifter som belastar skogsgödsel inom ramen för jordbmksprisregleringen återförs kollektivt till skogsbmket via Skogsbmkets forskningsfond. Ca 14milj. kr. tillfördes fonden budgetåret 1988/89. Sammanlagt beviljades del året bi-

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

348

drag med ca 30milj. kr. Medlen används för atl finansiera FoU på skogs­bmkets område.

Särskilda ålgärder har vidtagits för all samordna administrationen av forskningsfinansieringen på jordbmks- och skogsområdena genom person­samband i de beredande organen eller genom formaliserat samrådsförfa­rande.

Som nämnts i del föregående disponerar fiskeristyrdsen medel för FoU på fiskets område. Det rör sig dels om anslag över statsbudgeten om 6,4 milj. kr., dels avgifter som utdömts i vattenmål. En del av dessa medel skall fördelas i samråd med SJFR för gmndläggande forskning.

Naturvårdsverket finansierar en omfattande miljöforskning som har anknytning till de areella näringama. Denna forskning utförs lill inte obetydlig del vid SLU. Även statens energiverk finansierar forskning vid SLU.

Naturvårdsverket administrerar ell särskilt samlat villforskningspro-gram på uppdrag av regeringen. Programmet finansieras med medel från jaktvårdsfonden och villskaderegleringsfonden och omfattar innevarande budgetår ca 11 milj. kr. inkl. medel som anvisas direkt lill Svenska jägare­förbundet.

Både SLU och SJFR är engagerade i intemationdlt forskningssamarbe­te. SLU har en med stöd av biståndsanslag omfattande verksamhet med forskning och utbildning. Kungl. skogs- och lanlbmksakademien admi­nistrerar för jordbmksdepartementets räkning forskningssamarbete med östeuropeiska länder.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

18.1.2 Prioriteringar för framtiden

Både SLU och SJFR har med utgångspunkt i hittillsvarande verksamhet redovisat planer och prioriteringar för den framlida forskningen. I stora drag gör de samma bedömningar om forskningsbehovet.

SLU redovisar en framtidsplan för perioden 1990/91 1992/93. Den ansluter till tidigare Ireårsplaner. De förändringar inom SLU som har präglat 1980-lalels utveckling är bl.a. följande.

Stora insatser har gjorts för gmndläggande biologisk forskning, inte minsl inom biotekniken. För närvarande pågår den nybyggnad för mikro­biologisk forskning vid SLU som medel anvisades för i anslutning till den förra forskningspropositionen. Projektet har med ytterligare insatser från staten, näringslivet och fonder fördubblats. Därmed kommer dt växlgene-liskt centmm all bildas vid SLU i Ultuna. Andra väsentliga nya insatsom­råden rör miljöforskning, djurhälsa, livsmedel samt forskning för privat-skogsbmkel. Betydande insatser har gjorts för doklorandulbildning och forskarrekrytering i övrigl.

Ett ökande tvärvetenskapligt samarbete har också präglat 1980-lalel. Del har bl. a. kommit lill uttryck i centmmbildningar tillsammans med andra universitet. Som exempel kan nämnas Uppsala livsmeddscentmm i samarbete med universitetet i Uppsala och statens livsmedelsverk, Uppsa­la bildanalyscenlrum i samarbete med universitetet i Uppsala och statens naturvårdsverk samt Uppsala vattencentmm i samarbete med universile-

349

tet i Uppsala, livsmedelsverket, naturvårdsverket och Sveriges geologiska undersökning. Ytterligare ett exempel är centmm för miljövelenskaplig forskning i Umeå där samverkan sker mellan SLU, universitetet i Umeå och försvarets forskningsanstalt. Centmmbildningar inom SLU finns ock­så.

1 sin framtidsplanering prioriterar SLU gmndläggande disciplinär kun­skapsuppbyggnad och metodutveckling, forskarrekrytering och forskamt­bildning, konsekvensforskning i fråga om miljöförstöring, fortsall fördjup­ning av de för SLU specifika forskningsområdena samt vidgad samverkan med andra universitet, de areella näringamas företrädare och industrin. En utveckling av det intemationella samarbetet betonas.

Bland forskningsområden som bedöms behöva nya eller kompletterande resurser anger SLU utveckling av biosensorer, bioteknik, bioenergi och fylokemi. Andra områden är forskning om försöksdjur och djurhållning, populalionsekologi och forskning kring hotade växt- och djurarter. En ökad betoning av miljördaterad forskning görs också liksom av kon­sekvensbedömningar av ny leknik. Även i de särskilda fakultdsprogram som har utarbetats betonas miljöfrågomas betydelse.

För SJFR:s del framstår som viktigaste områden för ökade insatser miljördaterad skogs- och jordbmksforskning, djurmiljöforskning med sär­skild inriktning mot slressproblem, ekonomisk forskning, livsmedelsforsk­ning, bioteknik, intemationellt samarbete, informaiion om forskningsre­sultat saml insatser i form av dyrbar utmstning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

Regeringen vill särskilt framhålla följande.

De handlingslinjer som präglar SLU: s och SJFR: s program för framti­den speglar väl utvecklingen. Framför allt framstår en ökad betoning av den miljörelaterade forskningen som nödvändig. Omsorgen om miljön i dess vidaste mening måste genomsyra forskningen för de areella näringar­na. Detta gäller sålunda såväl naturmiljön som djurmiljön och arbetsmil­jön. Konsekvensbedömningar bör i fortsättningen ingå som ett naturligt led i varje forskningsprojekt och program. Vi återkommer till miljöforsk­ningen i nästa avsnitt.

Kvalitetsaspekten är ett annat väsentligt inslag i den framlida forskning­en för de areella näringama. En god livsmeddskvalitel framstår som allt viktigare för vår hälsa. Livsmeddskvalitel ger en möjlighet atl konkurrera i den intemationella handeln. Trots miljöproblemen har vi, jämfört med många andra länder, goda fömtsättningar alt producera högklassiga livs­medel. Del beror bl. a. på de aktiva insatser som hittills har gjorts för forskning kring dessa frågor. En särskild sektor utgör här allemalivodling-en för vilken regeringen har ställt särskilda medel lill förfogande. Fortsalla FoU-insatser på detta område är vikliga. Del gäller även insatser för en bättre djurmiljö i animalieproduklionen som också ger en förbättrad livs­medelskvalitet.

De senaste årens omfattande insatser på gmndläggande cellbiologi, mo­lekylärbiologi och bioteknik måste fortsätta och fördjupas. Sverige har framstående forskare på dessa områden och ytterligare insatser bör kunna

350

medverka lill nya kunskaper som är väsentliga för en balanserad utveck­ling inom bl. a. de areella näringama.

Inom skogsvårdsområdet är behovet stort av gmndläggande kunskaper för all utforma skogsskölsdn med hänsyn lagen lill de särskilda fömtsätt­ningar som råder i fråga om skilda marker och i skilda klimat. I etl sådant slåndortsanpassat skogsbmk kan skogsproduktionen optimeras samtidigt som ekosystemen inte skadas.

Ell särskilt område som bör lyftas fram i forskningen för de areella näringama är del ekonomiska området. En minskad reglering från statens sida ger nya fömtsättningar för vårt jordbmk. Även en friare världshandel med jordbmksprodukter ändrar fömtsäitningama. I det perspektivet be­hövs fördjupade kunskaper om de ekonomiska sambanden som styr utveck­lingen inom jordbmket.

En inlem avreglering av jordbmket kommer alt leda till att överskotts-produktionen upphör. Därvid kommer mark som för närvarande används för livsmedelsproduktion all frigöras. Det är angelägel alt denna mark kan få en bärkraftig altemativ användning. Etl uttryck för denna strävan är det utvecklingsarbete som syftar till atl finna altemativ användning av frigjord areal och som redan har tilldelats stora resurser. Forsknings- och utveck­lingsarbetet om t. ex. energigrödor och råvaror för kemisk/teknisk industri fortsätter i nära samarbete med företrädare för jordbmksnäringen.

Vårt samhälle präglas numera av intemationalisering. Del gäller inte minst forskningen. Trots allt är basen för en högkvalilaliv forskning i vårt land ganska smal. Genom samarbete intemationellt kan vi bredda den. För forskningen inom de areella näringama är samarbetet med EG väsent­ligt. Regeringen föreslår som har framgått av avsnitt 12 en förstärkning av detta samarbete.

Även ell utvecklat utbyte med andra regioner är viktigt. Etl ullryck härför är del alltmer utvecklade samarbetet inom Norden när det gäller forskning för jordbmk, skogsbmk och fiske. Nya och reviderade samar­betsprogram har sålunda tagits fram där miljöfrågoma har integrerats på etl helt annat säll än tidigare. Kännetecknande för programmen är vidare all de fömtsätter en finansiell medverkan av de nationella forskningsråden eller motsvarande. På så sätt skapas bättre incitament för eflfektiva priori­teringar samtidigt som underlaget för forskningsinsatser breddas. Del nordiska samarbetet har också möjliggjort gemensamma insatser i bi­ståndsarbetet. Ell exempel härpå är del nordiska initiativet lill en genbank för jordbmksväxter i södra Afrika som underlag för nationell växtföräd­ling.

Genom ökade resurser som föreslås i det följande och genom ompriori­teringar bör SLU och SJFR kunna öka sina insatser för intemationellt forskamlbyte och annan samverkan med forskning i andra länder.

Regeringen har tidigare betonat att rekrytering av forskare är en fram­lidsfråga för forskningen. Under en följd av år har insatser för detta gjorts för SLU:s del. Regeringen föreslår i denna proposition (avsnitt 18.2) ytterligare resurser för omvandling av utbildningsbidrag till doklorand­tjänsler motsvarande två tredjedelar av samtliga utbildningsbidrag under den kommande treårsperioden. Omfördelning av resurser och insatser för

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

351

nya forskningsområden skapar också utrymme för forskartjänster. Här fyller SJFR en viktig funktion. Möjlighet finns också för sektors- och råds-finansierade forskare all medverka i forskamtbildningen genom undervis­ning och handledning inom ramen för sina tjänster.

En viktig gmnd för forskarrekryteringen inom SLU är den högskoleut­bildning som bedrivs vid SLU: s tre fakulteter. Utbildningens bredd skapar en god bas för förståelsen av de komplexa sambanden mellan olika gmnd­läggande problem som rör de areella näringama. De ökade kraven på tvärvetenskapligt samarbete inom jordbmks- och skogsforskning kan bätt­re tillgodoses genom denna gmndläggande utbildning. Samtidigt måste utbildningamas innehåll anpassas och utvecklas. Ett exempel på detta är den nu inledda fömyelsen av agronomutbildningen med inriktning mol livsmedelsfrågor och bioteknik som ökar möjligheterna lill forskningsan­knytning hos utbildningen. En fömyelse motiveras också av de förändrade fömtsättningama för de areella näringama. Del gäller inte minst den ökade betoningen av miljöanpassning framför ensidiga produktionsaspek-ler. Hänsyn till naturmiljön och djurmiljön måste sålunda komma lill ullryck även i den gmndläggande utbildningen.

Forskningsorganisationen för de areella näringama måste i framtiden kännetecknas av en ökad flexibilitet. De snabba förändringama i vårt samhälle och i omvärlden kan inte mötas om alla forskningsresurser är långsiktigt uppbundna. Bundenheten hindrar kvalitetsvärderingar från atl snabbi påverka forskningen. En ökad andel exlemfinansiering via forsk­ningsråd kan medverka lill att skapa önskvärd flexibilitet. Men också inom SLU är del möjligt all åstadkomma sådan. Ell arbete med detta har redan påbörjats inom SLU. Även den pågående översynen av SLU skall ses som ett led i detta arbete.

I avsnitt 3.5.2 har regeringen förordat särskilda tidsbegränsade resurser för vissa fakulteter inom den övriga högskolan. Avsikten är att insatsen skall medverka lill att kreativa forskningsmöjligheler skapas. En särskild veten­skaplig resultatuppföljning skall göras. Motsvarande bör gälla för de sär­skilda insatser som föreslås i del följande för prioriterade forskningsom­råden inom SLU.

Översynen av SLU skall ligga lill gmnd för övervägandena inför nästa forskningsproposition. Den bedömning som här har gjorts i fråga om prioriteringar av forskningsområden m. m. är i linje med de utgångspunk­ter som gäller för översynen.

En särskild resursfråga bör las upp i detta sammanhang. Marin FoU är etl insatsområde för framliden. Del har behandlats i avsnitt 7 där också frågan om forskningsfartyg för universiteten har tagits upp. Fiskeristyrd­sen har regeringens uppdrag att samordna användningen av landels under­sökningsfartyg. I de diskussioner som har förts mellan berörda myndighe­ter och universitet har det visat sig svårt all förena myndighelemas starkt schemalagda ulsjöundersökningar med universitetens mera oregelbundna verksamhet. Universiteten har därför som nämnts planerat ell samarbete med kustbevakningen. På så sätt kan ytterligare fartygsresurser erhållas utan alltför stora kostnader. För myndighetemas del skulle ett eflFeklivare resursutnyttjande kunna erhållas genom etl närmare samarbete mellan

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

352

fiskeristyrdsen och naturvårdsverket. Frågan som myndigheterna har tagit

Prop. 1989/90:90

upp om anskaffning av ett nytt undersökningsfartyg får bedömas när-

Avsnitt 18

ytterligare erfarenhet och underlag finns. Finansieringen av forskningsfar-

Jordbruksdep.

tyg för universiteten har behandlats i avsnitten 7 och 17.

18.1.3 Forskning för miljövänligt jordbruk och skogsbruk

Under en lång följd av år inriktades utvecklingen särskilt inom jordbmket mot en ökad produktion med användning av alltmer rationella, mekanise­rade bmkningsmdoder, växtförädling och introduktion av kemiska be­kämpnings- och gödselmedel. Den historiska bakgrunden var fattigdom och sväll.

Inom skogsbmket accepterades visserligen tidigt principen om långsik­tig hushållning men 1950- och 1960-talens kostnadsjakt drev fram en hastig mekanisering av skogsbmket i kombination med en kraftig schablo­nisering av avverkning och skogsvård.

Underdel senaste decenniet har utvecklingen ändrat inriktning. Medve­tenheten om sambanden i naturen mellan ingrepp av människan och utvecklingen av flora och fauna har ökat. Omsorgen om ekosystemen, om markens produktionsförmåga, om flora och fauna och om del genetiska arvet är nu påtaglig både inom jordbmket och skogsbmket.

Den reglering som samhället har gjort genom bl.a. lagstiftning om hänsyn till naturvården och andra allmänna intressen, om restriktioner kring användningen av kemiska medel och om skydd för vallenmiljöer fömtsätter gmndläggande kunskaper om sambanden i vår miljö och om miljöeffektema av olika åtgärder. Sådana kunskaper är vikliga inte minst för atl jordbmket och skogsbmket skall kunna leva upp lill principen om att varje sektor skall ta sill ansvar för en god miljö.

Etl viktigt led i arbelet med atl öka kunskaperna om miljöfrågoma är del forsknings- och utvecklingsarbete som sker inom jordbmks- och skogs­områdena i vid mening. Denna forskning bedrivs lill största delen inom SLU. Men viss verksamhet på dessa områden förekommer även inom högskolan i övrigl.

Finansieringen av miljöforskningen inom jordbmk och skogsbmk sker fömtom över universitetens fakulldsanslag via SJFR, naturvårdsverket, naturvetenskapliga forskningsrådet, skogsstyrelsen, lantbmksstyrelsen, Lantbmkarnas riksförbund och skogsbmkets forskningsfond. Kollektivt finansierade forskningsprogram styr medel från staten och näringarna till projekt även inom miljövårdens område.

FoU på miljövårdens område sker inom SLU både inom specifika projekt och som en del i projekt av annat slag. Allmänt sett är del sålunda viktigt att miljöaspekterna beaktas av vaije institution och forskare i all FoU-verksamhet. Behovet härav blir allt starkare.

Inte minsl miljöaspekterna har också accentuerat behovet av tvärveten­skaplig samordning. I syfte all kraftsamla resurser till FoU för ett miljövänligare jordbmk och skogsbmk startades efter riksdagens beslut år 1986 de två omfattande tvärvetenskapliga forskningsprogram som har nämnts i det föregående (prop. 1985/86: 74, skr. 76, JoU 13, rskr. 165).

353

23   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

Det ena behandlar nya produktionsformer i jordbmket och trädgårdsnä­ringen. Det bygger på gmndsynen att produktionsformer som syftar till att förena efTektivitelen med hänsynen till miljön fömtsätter en biologisk-eko­logisk helhetssyn. Verksamheten inom programmet skall fördjupa de gmndläggande kunskapema inom i första hand områdena kemi, fysik, mikrobiologi, genelik, biologi, immunologi, ekologi och ett antal sam­hällsvetenskapliga områden. Ell syfte med programmet är atl skapa fömt­sättningar all utnyttja våra förnybara naturtillgångar på ett från ekologiska utgångspunkter bättre sätt än hittills. Programmet administreras av SJFR. Sedan starten har 17 milj. kr. anvisats varje år för dess genomförande. SJFR har i anslutning lill sin anslagsframställning lämnat en lägesrapport som översiktligt redovisar uppnådda resultat efler drygt två år.

Del andra programmet som beslutades år 1986 rör skog och miljö. Det lar sikte på de globala problemen, främst de pågående avskognings- och ökenuibredningsprocesserna i de faltiga länderna, och på betingdsema för ell produktivt, ekologiskt balanserat skogsbruk i Sverige. Det är etl brett, tvärvetenskapligt program som spänner över allt från gmndforskning inom traditionella discipliner lill utbildning av forskare i Sverige och u-länder. Den svenska delen av programmet administreras av SJFR och den u-landsinriklade av styrelsen för u-landsforskning (SAREC). För den svenska delen har anvisats 29 milj. kr. om året sedan starten. Härav disponerar naturvetenskapliga forskningsrådet 8 milj. kr. om året.

Både SLU och SJFR betonar i sina anslagsframställningar behovet av fortsatta insatser för miljördaterad jordbmks- och skogsforskning. SLU anför att forskning avseende sambanden mellan produklionsåtgärder och miljöeffekter måste ges en hög prioritet under kommande år.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

Regeringen vill särskik framhålla följande.

Jordbruk och skogsbruk är i vårt land betydelsefulla näringar både ekonomiskt och miljömässigt. Trots ökad handel med utlandet har det svenska jordbmket en fortsalt avgörande betydelse för vår livsmedelsför­sörjning. Skogsbmket är vår största inkomstkälla i utrikeshandeln. Båda näringarna är känsliga för de långsikliga miljöstömingar som luftförore­ningarna orsakar på växtlighet och i marken.

Samtidigt ger jordbmket och skogsbruket i sig miljöeflFekter av skilda slag. Intensivt brukande ger utlakning av näringsämnen till vattendrag och hav. Schabloniserade bmkningsmdoder förstör värdefulla miljöer för känsliga växter och djur. Storskaligheten skapar ensartade landskap och försämrar frilufts- och rekrealionsmiljön.

Behovet av miljöhänsyn i jordbmket och skogsbruket och av minskade miljöstömingar för dessa näringar är sålunda stort. Det krävs emellertid ökade kunskaper både av gmndläggande och mer tillämpningsinriktad ka­raktär. Även om miljöanknuten forskning har bedrivits under en följd av år i detta syfte är kunskapsbehovet fortfarande stort. Nya kunskaper väcker dessutom nya frågor.

Enligt allmänt accepterade principer i vårt land skall varje sektor ta sitt miljöansvar. Härav följer att miljöforskningen inom en viss sektor är en

354

särskild uppgift för de organ som stödjer forskning eller forskar särskilt för sektorn.

Miljöforskningen som knyter an till verksamheter som bedrivs inom jordbmk och skogsbmk tillhör i huvudsak jordbmksdepartementets an­svarsområden. Som har framgått av det föregående bedrivs denna forsk­ning till myckel stor del inom SLU och med stöd av SJFR. De båda program som startades år 1986 och som rör miljövänligare jordbmk och skogsbmk bör drivas vidare. Inte minsl viktigt är därvid att ta fasta på de möjligheter som programmen ger all göra insatser över institutions- och fakultetsgränser.

Även de resurser som står till SLU:s och SJFR:s förfogande utanför dessa program bör i ökad omfattning styras över från produktionsinriktad forskning till miljördaterad. Detta gäller inte minsl insatsema för jord­bmksforskning, t.ex. i fråga om växtnäringsupptagning och läckage av näringsämnen, bekämpningsmedel och tungmetaller. Särskilda FoU-in­satser och försöksverksamhet för en bättre djurmiljö inom jordbmket bör också göras som en uppföljning av den nya djurskyddslagstiflningen. För skogsforskningens del framstår behovet av kunskaper allt större när del gäller de funktionella sambanden i skogsekosyslemet. Även kunskaperna om negativa effekter på skogsekosyslemet av luftföroreningar och ökade uttag av bränsle måste förbättras.

De resursförstärkningar som föreslås i denna proposition kan vid sidan av omprioriteringar medverka till ökade kunskaper som kan ligga till grund för ell miljövänligare jordbmk och skogsbmk. Men dessutom krävs alt miljötänkandet rent allmänt genomsyrar forskningen för de areella näringarna. Inte minst är del nödvändigt all miljöeflFekterna av nya meto­der och system värderas redan på forskningsstadiet i utvecklingen.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

18.1.4 Ett forskningsprogram för rennäringen

SJFR har haft regeringens uppdrag alt, efter samråd med lantbmksstyrel­sen, SLU, statens veterinärmedicinska anstalt och andra berörda organ, utarbeta ett sammanhållet program för den framtida ren forskn i ngen. De fömtsättningar som har gällt för uppdraget är bl. a. all möjligheterna skall tas till vara för att tillgodose renforskningens behov inom andra forsk­ningsområden, all behovet av nordiskt samarbete skall uppmärksammas och all programmet skall finansieras inom ramen för tillgängliga medel för FoU på området. SJFR har redovisat sina förslag i två rapporter, Renskrif­ten och Sammanhållet forskningsprogram för rennäringen. Rapporterna har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena över rap­porterna finns tillgänglig i jordbmksdepartementel.

I rapporterna framhålls all renforskningen behöver kunskapsuppbygg­nad inom ett flertal discipliner. Dessutom behövs mer tillämpad, långsik­tig forskning. Gmndläggande kunskaper behövs l.ex. inom områdena ekologisk botanik, ekologisk zoologi, fysiologi, reproduklionsfysiologi, mikrobiologi, immunologi och genetik. Enligt förslagen kräver belesfrå-gorna fördjupade kunskaper bl. a. inom områdena växtekologi, viltekologi och skogsskötsel. Till sådan forskning förordas stöd i första hand efter

355

sedvanlig forskarinilierad projeklansökan och genom inrättande av olika typer av forskartjänster m. m.

Enligt rapportema får dock den mer produktionsinriktade forskningen inte försummas. Även om denna är mer tillämpad bör den dock vara lillräckligt långsiktig, tvärvetenskaplig och utmärkas av en helhetssyn som tillgodoser behoven i samtliga led av produktionen. Behovet av en nära kontakt mellan forskama och den praktiska renskölsdn betonas.

SJFR framhåller all genomförandet av programmet kräver stor flexibili­tet och vilja all medverka i samordningar. SJFR föreslår alt en särskild kommitté inrättas för all genomföra programmet och att en deltidsanställd sekreterare med hög vetenskaplig kompetens biträder denna kommitté. Vidare föreslås alt en konsulent svarar för kontinuerliga kontakter mellan forskarna och renskötselns utövare. SJFR föreslår all rådet ges ansvaret för att genomföra programmet och all 6milj. kr. i nya resurser tillförs för ändamålet. SJFR föreslår slutligen all en fällslalion för provtagningar och försök upprättas med SJFR som huvudman men med Svenska samemas riksförbund som ansvarig för den praktiska skötseln. Kostnadema för denna investering beräknas lill mellan 2 och 3 milj. kr.

Remissinstansema delar i huvudsak SJFR:s syn på behovet av och innehållet i etl forskningsprogram för rennäringen. I fråga om hur forsk­ningen skall organiseras är meningama något delade. Några remissinstan­ser anser all etl särskilt institut eller centmm för renforskningen med särskilda basresurser skall inrättas. Remissinstansema pekar i likhet med SJFR på angelägenheten av atl eflFektivl sprida forskningsresultaten till näringsutövama. Flera anser emellertid all en sådan verksamhet inte skall knytas till en intresseorganisation så som SJFR har föreslagit. De remissin­stanser som har yttrat sig i frågan biträder förslaget om en forskningssta­tion. Ell par av dem anser emellertid all huvudmannaskapet och ansvaret för driften bör ligga pä lantbruksuniversitetet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

Regeringen vill särskilt framhålla följande.

Del finns en mängd problem som behöver lösas för alt ulvecklingsmöj-lighelema inom rennäringen skall kunna tas till vara. Så t. ex. borde avkastningen kunna öka både kvantitativt och kvalitativt genom anpass­ning av slaklultagel. Effektivare organisation och hantering i samband med slakt är ell annat exempel på problem som bör lösas. Insatser för utveckling av nya produkter och marknader är ell tredje. Som gmnd för dessa åtgärder behövs en mer organiserad FoU-verksamhet. Men även mer gmndläggande frågor såsom växlbiologiska problem och frågor med anknytning lill konkurrerande intressen är forskningsområden av betydel­se. Med andra ord är det nödvändigt all insatser görs för all skapa under­lag för en positiv utveckling av rennäringen så att den kan bedrivas med rimlig ekonomisk avkastning och i samförstånd med andra markanvända­re i renskölsdområdet.

En fömtsättning för detta är bl. a. FoU-insatser. Del finns forskningsre­surser som primärt är avsedda för andra intressen men som räll utnyttjade kan komma till stor nytta för renskötseln. Genom all samordna dessa re-

356

surser kan detta syfte nås. Detta var bakgmnden lill regeringens uppdrag lill SJFR.

Det förslag som SJFR har lämnat utgör en god gmnd för en mer organi­serad och därmed effektiv FoU för renskölsdns utveckling. Med de be­gränsade extra resurser som finns eller kan ställas till förfogande måste tillgänglig forskarkapacitel utnyttjas så långt möjligt. För all detta skall bli möjligt måste verksamheten vid flera forskningsinstitutioner samordnas och målinriklas. Detta bör kunna ske med utgångspunki i ell program av det slag som SJFR har redovisat. SJFR bör sålunda ges ansvarel för etl program som samordnar FoU för rennäringens behov. De forskningsutfö­rande organ som i första hand kan komma i fråga för verksamheten är SLU, statens veterinärmedicinska anstalt och universiteten i Umeå och Uppsala.

Tillgängliga resurser medger sålunda inte all del skapas etl särskilt forskningsinstitut eller ell centmm med särskilda basresurser. 1 stället bör, såsom SJFR har föreslagit, de nuvarande insatsema förslärkas med medel som SJFR omfördelar. Därtill bör vissa ytterligare medd tillföras pro­grammet. Denna fråga las upp i del följande.

Vad så gäller en fällslalion bör medel reserveras för en sådan. Även den resursfrågan las upp i det följande. Frågan om vilken form den skall ges och i anslutning lill vilken sameby den skall placeras får avgöras i samråd mellan SJFR, SLU och Svenska samemas riksförbund. När stationen kommer till stånd bör den av praktiska skäl förvaltas av SLU. Hänsyn har i del följande lagils härtill vid beräkning av SLU: s lokalkoslnadsanslag.

Ell sätt all bredda basen för renforskningen är atl samarbeta med motsvarande verksamhet i Norge och Finland. Genom Nordiskt organ för renforskning (NOR) förekommer redan visst samarbete som emellertid är begränsat lill gemensamma forskningskonferenser, forskningsstipendier och en gemensam vetenskaplig tidskrift. Formema för del nordiska samar­betet på rennäringens område diskuteras för närvarande i de olika samar­betsorgan som finns. Vad gäller forskningen kan det därvid bli aktuellt all pröva en närmare knytning till de nationella forskningsråden så som är fallet i fråga om forskningen på jordbmkets, skogsbmkets och fiskels områden.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

18.2 Anslagsfrågor

1 prop. 1989/90:100 (bil. 11) har regeringen föreslagit riksdagen atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1990/91 under angivna anslagsmbriker beräkna följande belopp.

D 7.   Främjande av skogsvård m. m. 12 900000 kr. F 15. Bidrag lill djurskyddsfrämjande ålgärder 4169000 kr. G 1.   Sveriges lantbmksuniversitet 514 097 000 kr. G 2.   Lokalkostnader m. m. vid Sveriges lantbmksuniversitet 240006000 kr.

357

G 3.   Inredning och utmstning av lokaler vid Sveriges lanlbmksuniversi-

P'.

tdm.m. 15400000 kr.

Avsnitt 18

G 4.   Skogs- och jordbmkets forskningsråd 128 234 000 kr.

Jordbruksdep.

G 5.   Stöd lill kollektiv forskning 47 600000 kr. G 6.   Bidrag lill Skogs- och lanlbmksakademien 685 000 kr.

Vi lar nu upp dessa frågor.

Nionde huvudtiteln

D. Skogsbruk

D 7. Främjande av skogsvård m. m.

1988/89 Utgift

12 582 330

Reservation

1493696

1989/90 Anslag

12 900000

1990/91 Förslag        12 900000

Anslaget används för tillämpad skogsproduklionsforskning samt för särskilda utredningar och undersökningar i syfte all främja bl. a. skogsvår­den och arbetsmiljön inom skogsbmket.

Skogsstyrelsen

Skogsstyrelsen föreslår atl anslaget för tillämpad skogsproduktionsforsk­ning räknas upp med 2 milj. kr. om året under treårsperioden samt att medlen för utvecklings- och försöksverksamhet räknas upp med 1 milj. kr. per år för budgetåren 1990/91 och 1991/92.

Regeringens överväganden

Anslaget är ell viktigt komplement till de medel för gmndläggande skogs­forskning som SJFR fördelar. Anslagsbdoppel bör för nästa budgetår las upp med oförändrat 12,9 milj. kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

atl riksdagen lill Främjande av skogsvård m. m. för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 12 900000 kr.

358

F. Livsmedelskontroll m.m.

F 15. Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91  Förslag

3 871625 4169000 8 578000

Reservation

1465055

Anslaget används för centrala försökdjursnämndens (CFN) och de djur­försöksetiska nämndemas verksamhet. Anslaget finansierar vidare forsk­ning rörande altemativa och kompletterande metoder till djurförsök och viss annan verksamhet inom försöksdjursområdet liksom vissa kostnader för prövning från djurskyddssynpunkl av nya djurhållningsmeloder, in-redningsddaljer m. m. i stallar.

Lantbruksstyrelsen

Lantbmksstyrelsen föreslår all 3 milj. kr. anvisas för rådgivningsoriente-rande forskning, försök och lokala utvecklingsprojekt med syfte att på­skynda utvecklingen av ny teknik som kan medverka till en snabb förbätt­ring av djurmiljön inom animalieproduklionen.

För prövning av nya djurhållningsmetoder, inredning av stallar och andra angelägna djurskyddsålgärder bör ytterligare 50000 kr. anvisas.

Centrala försöksdjursnämnden

Nämnden föreslår en ökning av medelsanvisningen med 4881000 kr., varav 3400000 kr. för ökad forskning för all påskynda utvecklingen av alternativa och kompletterande metoder till djurförsök, 420000 kr. för alt förfina, reducera och effektivisera försöksdjursanvändningen och 150 000 kr. för nya hälsoinventeringsprogram saml 45000 kr. för forskningsadmi­nistration och 866000 kr. för CFN: s administration.

Regeringens överväganden

Behovet av forskning, försök och utveckling för all skapa en bättre djur­miljö inom animalieproduklionen är stort. Del är nödvändigt alt kraven i den nya djurskyddslagen blir tillgodosedda. Därför bör ytterligare 3,3 milj. kr. anvisas för bl. a. FoU pä detta område. Dänned kommer även en nöd­vändig bred försöksverksamhet atl kunna bedrivas.

Det är angelägel att insatser görs för atl utveckla altemativa metoder lill djurförsök som är effektiva och tillförlitliga. Anslaget till centrala för­söksdjursnämnden bör mot denna bakgmnd räknas upp med 500000 kr. Vidare bör nämndens anslag tillföras ytterligare 400000 kr. för atl täcka ökade kostnader för de djurförsöksetiska nämndema.

För alt främja utvecklingen av forskning med alternativa och komplette­rande metoder lill djurförsök m. m. har staten och läkemedelsindustriföre­ningen (LIF) gemensamt finansierat viss verksamhet enligt ellårsavtal.

359

Det senaste löper ul den 30juni 1990. I likhet med vad som gäller kollek­tivt finansierad forskning i övrigt inom jordbmksdepartementets område bör del i fortsättningen IräflFas treåriga avtal. Chefen för jordbmksdeparte­mentel har sålunda för avsikt all snarast ta initiativ lill att förhandlingar tas upp med LIF om ell avtal för perioden 1990/91 -1992/93 som omfat­tar en ökad kostnadsram. Riksdagen bör bemyndiga regeringen alt låta staten la på sig ansvaret för de ekonomiska förpliktelser som följer av ett sådant avtal. I fortsättningen bör avtalet träffas mellan CFN och LIF och kunna förlängas ulan riksdagens medverkan om avtalet innebär att tidigare åtaganden föriängs utan större ökning av verksamhetens omfattning.

Sammanlagt bör anslaget räknas upp med 4 409000 kr. lill 8 578 000 kr. Därvid har hänsyn lagils lill att tjänstebrevsrätlen för centrala för­söksdjursnämnden upphör fr.o. m. den Ijuli 1990.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

all riksdagen bemyndigar regeringen alt låta staten ta på sig ansvaret för de ekonomiska förpliktelser som följer av del redovisa­de avlalel om finansiering av viss djurförsöksforskning,

2.

all riksdagen lill Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder för budgetåret 1990/91 anvisar etl reservationsanslag på 8 578000 kr.

G. Utbildning och forskning

G 1. Sveriges lantbruksuniversitet

1988/89 Utgift 471260326 1989/90 Anslag 514097000 1990/91  Förslag      562 162000

Reservation

-36129 343

Från anslaget bekostas utbildning, forskning och försöksverksamhet saml djursjukvård vid Sveriges lantbmksuniversitet (SLU).

Lanlbmksuniversilelets verksamhet bedrivs vid 54 institutioner, elva försöksdislrikt, en till Skara föriagd försöksgård, sex försöksparker saml ell antal jordbmksegendomar och fällslalioner. Verksamheten är föriagd lill sammanlagt 33 orter.

Sveriges lantbruksuniversitet

Lantbmksuniversitelel föreslår för perioden 1990/91 -1992/93 att ansla­get räknas upp med sammanlagt 32 milj. kr. exkl. pris- och löneomräkning. För forskningens del innebär detta reformer om sammanlagt 8 %. Förslaget fördelar sig i huvudsak enligt följande.

3milj. kr. för reformer inom den "grundläggande utbildningen bl.a. i bioteknik, livsmedel, mark/miljö och inlemationdll sluderandeutbyle.

360

Medd för de propedeuliska kursema för agronom- och jägmästareutbild­ningarna föreslås överförda lill SLU från skolöverstyrelsen.

För omvandling av utbildningsbidrag till doklorandtjänsler, för nya sådana tjänster och vissa mdlanljänsler föreslås 9 milj. kr.

Nya professurer med basresurser föreslås lill en kostnad av 5 milj. kr. inom områdena växlbiokemi, växlfysiologi, kooperation, költvetenskap, fjärranalys, skogsekonomi och försöksdjursvetenskap. Tre professurer fö­reslås permanentade lill en kostnad av I milj. kr.

För biblioteket föreslås en förstärkning med 1 milj. kr. och för intema­tionellt forskningssamarbete 1 milj. kr. För prioriterade forskningsområ­den föreslås en förstärkning med IO milj. kr.

Slutligen föreslås överföring av seklorsmedd med 20milj. kr. och av bislåndsmedd med 20milj. kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

Regeringens överväganden

Som redovisats i del föregående pågår en övergripande översyn av SLU. Översynen skall vara klar i sådan tid att den kan utgöra ett underlag för beslut inför nästa treårsperiod, 1993/941995/96. I avvaktan härpå bör insatserna för SLU nu koncentreras lill särskilt prioriterade områden.

SLU:s anslag för utbildning, forskning m.m. är så utformat att stats­makterna inte binder anslagsbelopp lill resp. forskning, utbildning eller central förvaltning. Inte heller görs några bindningar lill fakulteterna. SLU:s ledning har sålunda myckel stora möjligheter alt göra omfördel­ningar mellan institutioner, forskningsområden och fakulteter. Del är också möjligt atl göra omfördelningar mellan utbildning och FoU. Till delta kommer all utbildning och forskning vid SLU är starkt integrerade. En insats för forskningen innebär sålunda för del mesta positiva eflFekter för utbildningen. Den flexibilitet som anslagskonstruktionen medger mås-le tas lill vara.

Under en lång följd av år har SLU haft regeringens uppdrag atl varje år ompröva och omfördela 2% av de samlade resurserna för forskning och forskarutbildning. Omfördelningen har gjorts med utgångspunki i de prio­riteringar som har redovisats i SLU:s långlidsplaner. Dessa omfördelning­ar har lill stor del gjorts inom resp. fakultet. Formerna för omfördelning av resursinsatser måste dock utvecklas.

De nya resurser som i det följande föreslås skall ställas lill SLU:s förfogande skall, som har redovisats i det föregående, mer än tidigare be­traktas som resultalinriklade insatser. Del innebär all det skall ställas krav på goda resultat som följd av insatsema. Visar uppföljningen att insatsom­rådet är färdigbearbetat eller att insatserna inte ger önskat resultat skall resurserna dras in och omfördelas. Genom att i större utsträckning tillämpa dessa principer kommer del att ges möjligheter inte bara för fakullelsled-ningarna utan också för universitetsledningen all förfoga över en reserv för angelägna riktade insatser. Det skapas med andra ord en ökad anpassnings­förmåga och flexibilitet som tillsammans med en fastare bas måste finnas i framtidens lantbruksuniversitet.

Efter förslag i budgetpropositionen 1989 anvisades särskilda medd lill

361

SLU för att möjliggöra en inledning av agronomutbildningens förnyelse med inriktning mot bioteknik och livsmedel. Detta möjliggör en ökad forskningsanknytning hos utbildningen, vilket bl. a. studentkårerna vid SLU har önskat. Förnyelsearbetet bör drivas vidare. Ytterligare 1 milj. kr. har därför beräknats för ändamålet. För all stärka utbildningen ytteriigare har något ralionaliseringsavdrag inte gjorts. Till förslaget om ändrat hu­vudmannaskap för de propedeuliska kurserna bör inte ställning tas för närvarande.

Följande planeringsram för statlig högskoleutbildning vid jordbmks-och skogsbmkssektorn bör gälla för nästa budgetår. Möjlighetema lill omfördelningar inom totalramen bör betonas.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

Utbildningslinje/poäng

Antal utbildningsplatser

Lantbruksvetenskaphga fakulteten Agronomlinjen, 200 poäng Hortonomlinjen, 200 poäng Landskapsarkitektlinjen, 200 poäng Lantmästarlinjen, 40 poäng Trädgårdsteknikerlinjen, 40 poäng

Skogs vetenskapliga fakulteten Jägmästarlinjen, 200 poäng Skogsmästarlinjen, 40 poäng Skogsteknikerlinjen, 80 poäng

Veterinärmedicinska fakulteten Veterinärlinjen, 220 poäng Djursjukvårdarlinjen, 40 poäng

Summa

130 25 30

140 44

60 45 135

65 20

694

För att ge utrymme ål vissa forskningsområden som prioriteras i SLU:s framtidsplan för 1990/91-1992/93 har förslag lill omfördelning redovi­sats av fakulteterna omfattande sammanlagt 7% av anslagna forsknings­medel eller ca 28 milj. kr. under treårsperioden. SLU:s förslag innebär omfördelning till prioriterade områden såsom djurhållningssystem, od­lingsmetoder för ett uthålligt odlingssystem, kvalitetsfrågor och ekonomis­ka frågor om livsmedel i kedjan efler primärproduklion, natur- och miljö­frågor i anslutning till skogsproduktion, altemativa metoder för skogssköt­sel samt luftföroreningar.

Utöver de nya insatser som omfördelningen möjliggör bör under treårs­perioden tillföras ytteriigare 11,9 milj. kr. för prioriterade forskningsområ­den i huvudsak enligt vad som har anförts i avsnitten 18.1.2 och 18.1.3. Både omfördelningen av medel och denna förstärkning ger möjligheter att inrätta mdlanljänsler inom de mest prioriterade områdena. Härtill kom­mer de insatser för en bättre djurmiljö som redovisas under punkten F 15. För all ytterligare förslärka insatsema på delta område bör professuren i husdjurshygien som är personlig för Ingvar Ekesbo omvandlas till ordina­rie med Ekesbo som förste innehavare. För omvandling av utbildningsbi­drag till doklorandtjänsler bör ytteriigare 3,8 milj. kr. beräknas för treårs­perioden och för all förslärka del intemationella samarbetet ytterligare 1 milj. kr. Sammanlagd innebär delta en bashöjning under budgetåren

362

1990/91 - 1992/93 med resp. 5,7 milj. kr., 4 milj. kr. och 7 milj. kr. eller    Prop. 1989/90:90

sammanlagt 16,7 milj. kr.

Avsnitt 18

Från anslaget lill SJFR bör överföras 1,5 milj. kr. till SLU i enlighet med    Jordbruksdep. vad som sägs under punkten G 4. Vidare bör den överföring av energi­forskningsresurser som gjordes för en treårsperiod genom förra forsknings­propositionen nu permanentas. Någon generell överföring av bislåndsme­dd lill detta anslag bör inte göras för närvarande.

Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande föreskrivit änd­rat ämnesinnehåll för en tjänst som professor från skogsekonomi lill före­lagsekonomi öfr prop. 1966:1 bil. 10 s. 361, SU42, rskr. 125).

Vid sidan av omfördelningar av forskningsresurser är omprövningen av professurer eller av ämnesinnehållet i dem väsentlig för fömyelsen av forskningen. Den omprövning som under de senaste åren gjorts vid SLU har i stor utsträckning präglats av detta synsätt. För framtiden är del viktigt all denna möjlighet las lill vara i större utsträckning.

Sammanlagt bör anslaget lill SLU för budgetåret 1990/91 räknas upp med 48065000 kr. lill 562162000kr. Därvid har hänsyn lagits lill atl tjänstebrevsrätlen upphör fr.o.m. den Ijuli 1990 och lill att avgifter i fortsättningen skall betalas lill statens löne- och pensionsverk. Vidare har hänsyn lagils till all SLU skall medverka i finansieringen av en ny telefon­växel.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   all riksdagen bemyndigar regeringen alt inrätta en tjänst som

professor i enlighet med vad som har förordats,

2.

all riksdagen lill Sveriges lantbmksuniversitet för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 562 162000 kr.,

3.

att riksdagen godkänner de angivna riktlinjema för förstärk­ning av basresurser lill viss forskning under budgetåren 1991/92 och 1992/93.

G 2. Lokalkostnader m. m. vid Sveriges lantbruksuniversitet

1988/89 Utgift 221064192 1989/90 Anslag 240006000 1990/91 Förslag     254984000

Från anslaget bekostas lokalhyror vid Sveriges lantbmksuniversitet (SLU) och ersättningar till domänverkets fond för upplåten mark. Vidare redovisas här de byggnadsarbeten för SLU som tidigare redovisades under anslaget Byggnadsarbeten vid SLU m. m.

Huvuddelen av SLU: s lokalinnehav förvallas av byggnadsstyrelsen. Lo-kalbeståndel uppgår till ca 400000 m. SLU disponerar under budgetåret 1989/90 ca 240milj. kr. för lokalkostnader vilket moisvarar 32% av ansla­gen tili förvaltningskostnader och lokaler för SLU.

Byggnadsstyrelsen föreslår för perioden 1990/91-1992/93 som nya in-

363

vesleringsprojekl viss ombyggnad av djurförsöksanläggning och äldre in-    Prop. 1989/90:90

slilutionslokaler och ell appliceringslekniskt laboratorium. Sammanlagt     Avsnitt 18

uppgår dessa projektkostnader lill 66 milj. kr.

Jordbruksdep.

Regeringens överväganden

Det är angelägel all SLU:s djurförsöksanläggning byggs om så all den uppfyller kraven i den nya djurskyddslagstiflningen. Investeringsbehovet härför har byggnadsstyrelsen beräknat lill 12milj. kr. Hyresmedd bör beräknas för en renförsöksslalion motsvarande en sammanlagd investe­ringskostnad av högst 3 milj. kr.

Anslaget för SLU:s lokalkostnader bör för nästa budgetår räknas upp med 14978000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen lill Lokalkostnader m. m. vid Sveriges lantbruksuni­versitet för budgetåret 1990/91 anvisar ell förslagsanslag på 254984000 kr.

G 3. Inredning och utrustning av lokaler vid Sveriges lantbruksuniversitet m. m.

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

19 377 828 15400000 49000000

Reservation

19296777

Från anslaget bekostas inredning och utmstning av lokaler vid Sveriges lantbmksuniversitet och andra institutioner som har anknytning lill forsk­nings- och försöksverksamhet inom jordbmksdepartementets verksam­hetsområde.

Myndigheterna

Byggnadsstyrelsen hemställer all 4,3 milj. kr. anvisas för inredningsverk-samhel budgetåret 1990/91 samt bl.a. koslnadsuppräkning av vissa äldre rambelopp. Utrustningsnämnden för universitet och högskolor (UUH) före­slår all den för dess verksamhetsområde avsedda anslagsposten för budget­året 1990/91 beräknas till 55,6 milj. kr. samt föreslår atl nya kostnads­ramar för bl. a. etl appliceringslekniskt centmm och telefonväxlar vid SLU förs upp i ulmslningsplanen.

Regeringens överväganden

Kostnadsramama för nyinredningsbehov och kompletteringar som dispo­neras av byggnadsstyrelsen bör föras upp i inredningsplanen med höjning­ar motsvarande prisomräkning. Kostnadsramen för ersältningsanskaCf-

364

ning m. m. som disponeras av UUH bör föras upp med 23 550000 kr. för     Prop. 1989/90:90 nästa budgetår, en bashöjning med 6,3 milj. kr. För budgetåren 1991/92     Avsnitt 18 och 1992/93 beräknas denna ram till 34550000 kr. exkl. prisomräkning    Jordbruksdep. vilket innebär all basen höjs med 11 milj. kr. budgetåret 1991/92. Därtill bör i ulmslningsplanen för budgetåret 1990/91 föras upp en ny delram för telefonväxlar om 27,3 milj. kr. Detta innebär sammanlagda ramar för inredning av ca 40 milj. kr. och för utmstning av ca 135 milj. kr.

Mot bakgmnd bl. a. av de bedömda medelsreservationerna vid utgången av detta budgetår beräknas anslagsbehovet lill 49000000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

alt riksdagen bemyndigar regeringen atl besluta om anskaff­ning av inredning och utmstning för lokaler vid Sveriges lantbmks­universitet m.m. inom de kostnadsramar för budgetåren 1990/91 och 1991/92 som har förordals i del föregående,

2.

alt riksdagen till Inredning och utmstning av lokaler vid Sveri­ges lantbmksuniversitet m. m. för budgetåret 1990/91 anvisar dt reservationsanslag på 49 000 000 kr.

G 4. Skogs- och jordbrukets forskningsråd

1988/89 Utgift        116 338254

Reservation

36 383655

1989/90 Anslag       128234000 1990/91 Förslag      138930000

Skogs- och jordbmkets forskningsråd (SJFR) skall enligt sin instmktion främja och stödja i första hand sådan gmndläggande och långsiktig forsk­ning som gagnar skogsbmket, jordbmket och trädgårdsnäringen.

Skogs- och jordbrukets forskningsråd

1. SJFR föreslår atl rådels gmndläggande anslag räknas upp med 8%. Därtill kommer medel för de särskilda forskningsprogram som finansieras med miljöavgiftema på handelsgödsel och bekämpningsmedel.

2.

SJFR har redovisat ett förslag lill forskningsprogram för den framlida renforskningen. SJFR föreslår all 6 milj. kr. tillförs rådet för detta ända­mål.

3.

För medverkan i forskningsprogrammet SCIENCE begärs 1,5 milj. kr.

Regeringens överväganden

SJFR skall enligt 1987 års forskningsproposition kompenseras för löne-

och prisökningar fr.o.m. budgetåret 1988/89 enligt samma principer som

gäller för anslagen lill högskolan. Avtalsenliga löneökningar, som inte är

365

kända i sådan lid all de kan beaktas i detta sammanhang, kompenseras     Prop. 1989/90:90

från del s. k. läckningsanslagd. Dessa principer har tillämpats vid anslags-    Avsnitt 18

beräkningen för nästa budgetår.

Jordbruksdep.

SJFR har i likhet med andra forskningsråd lill uppgift att utifrån veten­skapliga kriterier anvisa medel lill forskningsprojekt av betydelse för den vetenskapliga utvecklingen. Den forskning rådet finansierar utförs vanli­gen inom högskolans forskningsorganisation. När ell forskningsområde, där SJFR finansierar projekt eller forskartjänster, bedöms ha sådant veten­skapligt värde och sådan varaktighet all det bör ingå i den fasla forsknings­organisationen, förs efter förslag från SJFR och högskolemyndighet medel för ändamålet över från rådet lill berörd högskola. SJFR liksom andra forskningsråd spelar således en viktig roll för den vetenskapliga utveckling­en. Mol bakgmnd härav bör 1,5 milj. kr. överföras lill Sveriges lantbmks­universitet. Medlen avser tre tjänster saml driftmedel för skogliga bördig-helsförsök.

Som nämnts i del föregående (avsnitt 3.4.3) har regeringen för avsikt all senare besluta atl mer än hälften av styrelsen för SJFR i fortsättningen skall utses av en valförsamling beslående av företrädare för olika universi-lelsfakulteter. SJFR:s karaktär av gmndforskningsråd markeras därmed tydligare.

SJFR bör tillföras medel för all möjliggöra insatser på prioriterade områden som har redovisats i del föregående såsom miljördaterad skogs-och jordbmksforskning, ekonomisk forskning, forskning inom biotekni­ken och forskning om dricksvattnets kvalitet. Sammanlagt bör anslaget för dessa ändamål för perioden 1990/91 1992/93 räknas upp med 17,2 milj. kr. Del innebär en bashöjning under de tre budgetåren med resp. 5,2milj. kr., 7 milj. kr. och 5 milj. kr.

För renforskningsprogrammel bör ytterligare 1 milj. kr. beräknas. Som SJFR har föreslagit bör ytterligare medel tillföras programmet genom omfördelning inom anslaget.

För deltagande på projektnivå i EG:s forskningsprogram som rör bio­teknik (BRIDGE) har 2,2 milj. kr. beräknats. Medel för projeklmedverkan i livsmedelsprogrammet FLAIR beräknas under detta anslag fr. o. m. inne­varande budgetår. För båda dessa program beräknas medel även under tolfte huvudtiteln. Programmet SCIENCE finansieras i fortsättningen hell över anslag under åttonde huvudtiteln.

Sammanlagt bör anslaget föras upp med 138 930000 kr. för nästa bud­getår. Därvid har hänsyn tagils lill att tjänstebrevsrätlen upphör fr.o.m. den Ijuli 1990 och lill atl avgifter i fortsättningen skall betalas lill statens löne- och pensionsverk.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   atl riksdagen till Skogs- och jordbmkets forskningsråd för bud­

getåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 138930000 kr.,

2. all riksdagen godkänner de angivna riktlinjema för förstärk-

366

ning av basresurser till viss forskning under budgetåren 1991/92 och 1992/93.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

G 5. Stöd till kollektiv forskning

Reservation

'48689601 47 600000

1988/89 Utgift

1989/90 Anslag

1990/91  Förslag        47000000

' Anslagen Stöd till kollektiv forskning och Bidrag till växtförädling.

'1 189426

Under anslaget anvisas medel lill stöd för kollektiv jordbmksleknisk forskning och skogsleknisk forskning samt kollektiv forskning om skogs-Irädsförädling och skogsgödsling m. m. Vidare anvisas medel lill stöd för kollektivt forsknings- och utvecklingsarbete inom jordbmks- och växlför-ädlingsområdd.

Kollektiva program (1 000-taI kr.)

1989/90

1990/91

Jordbruksteknik

Skogsteknik

Skogsträdsfbrädling, skogsgödsling, m.m.

Jordbruksforskning

Växtförädling

Summa program

3100

14000

7 500

2000

21000

47600

3 300

14800

7900

2000

19000

47000

Statens nuvarande stöd till kollektiv jordbruksteknisk forskning regleras i etl mdlan staten och Stiftelsen Jordbmksleknisk forskning träffat avtal om gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet på del jordbrukstekniska området. Avtalet löper ut den 30 juni 1990. Med anled­ning härav har träflfats ell nytt avtal för liden den Ijuli 1990-den 30 juni 1993. Enligt avtalet medverkar SJFR i finansieringen av verksamheten genom att under avtalsperioden bidra med sammanlagt 10,3 milj. kr., varav 3,3 milj. kr. under budgetåret 1990/91. Stiftelsen ålar sig atl under avtalsperioden tillskjuta lägst motsvarande belopp, varav sammanlagt minst 7 milj. kr. i form av direkt bidrag. Jordbmkstekniska institutet har ansvaret för genomföraiidel av det avtalade programmet. Tilläggsavtal har träffats om viss teknik för alternativa produktionsformer och alternativ användning av åkermark.

Statens nuvarande stöd lill kollektiv skogsteknisk forskning regleras i ett mellan staten och Stiftelsen Skogsleknisk FoU träffat avtal om gemensam finansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet på del skogsteknis­ka området. Avtalet löper ul den 30juni 1990. Därför har dt nytt avtal träflfats för liden den 1 juli 1990-den 30 juni 1993. Enligt avtalet åtar sig SJFR att medverka i finansieringen äv verksamheten genom all under avtalsperioden tillskjuta sammanlagt 46milj. kr., varav 14,8milj. kr. un­der budgetåret 1990/91. Stiftelsen ålar sig alt under avtalsperioden till­skjuta sammanlagt lägst 46 milj. kr., varav minst 44 milj. kr. som direkt.

367

kontant bidrag. Ett tilläggsavtal om teknikutveckling har träflfats. En mer omfattande utvärdering av löpande ramprogram har påbörjats.

Statens nuvarande stöd lill kollektiv forskning rörande skogsträdsföräd­ling och skogsgödsling, m. m. regleras i ett mellan staten och Stiftelsen Skogsförbättring träfiat avtal om gemensam finansiering av forsknings-och utvecklingsverksamhet för skogslrädsförädling och skogsgödsling m.m. Avtalet löper ut den 30juni 1990. Därför har dl nytt avtal träflfats för tiden den Ijuli 1990-den 30juni 1993. Enligt avtalet ålar sig SJFR att medverka i finansieringen av verksamheten genom all under avtalsperi­oden tillskjuta sammanlagt 24,7 milj. kr., varav 7,9 milj. kr. under budget­året 1990/91. Stiftelsen åtar sig alt under avtalsperioden tillskjuta sam­manlagt lägst 24,7 milj. kr., varav minsl 23,7 milj. kr. som direkt, kontant bidrag. Etl tilläggsavtal har träflfats om bl.a. metodutveckling avseende skogslrädsförädling.

Statens stöd till växtförädling regleras i ell avtal mellan staten och Lantbrukarnas riksförbund (LRF) om gemensam finansiering av visst växtförädlingsarbele. Enligt avtalet som omfattar tiden den 1 januari 1990 den 30juni 1993 bidrar staten med sammanlagt 66,5 milj. kr. under avtalsperioden, varav 19 milj. kr. under budgetåret 1990/91. LRF bidrar under avtalsperioden med sammanlagt 59,5 milj. kr. Enligt avlalel skall SJFR ställa ytterligare 7 milj. kr. av tillgängliga medel till verksamhetens förfogande.

Anslaget för nästa budgetår bör föras upp med 47 milj. kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 18 Jordbruksdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen till Stöd till kollektiv forskning för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 47000000 kr.

G 6. Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien

1988/89 Utgift

659000

1989/90 Anslag

685000

1990/91  Förslag

713000

Skogs- och lantbruksakademiens uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jord- och skogsbmk saml därtill knuten verksamhet. Från anslaget betalas kostnader för akade­miens ordinarie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag till bib­liotek m. m. samt vissa kostnader för utländskt forskarutbyte och utländs­ka forskarkontakter.

Skogs- och lantbruksakademien

Under del gångna året har verksamheten utvidgats genom bl. a. tillsättning av arbetsgrupper, utskott och kommittéer, som har till uppgift all analyse­ra utvecklingen inom olika problemområden och ge förslag om ålgärder lill

368

förbättring. En särskild rapport har utarbetats om forskningsstrategier i     Prop. 1989/90:90

skogs- och jordbmk. För budgetåret 1990/91 hemställs om ett anslag på    Avsnitt 18

1,2 milj. kr. för bidrag lill lönekostnader.

Jordbruksdep.

Regeringens överväganden

Anslaget bör räknas upp med 28 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

alt riksdagen lill Bidrag tdl Skogs- och lantbruksakademien för budgetåret 1990/91 anvisar etl förslagsanslag på 713 000 kr.

369

24   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

19 Arbetsmarknadsdepartementets

Prop. 1989/90:90

verksamhetsområde

Avsnitt 19

Arbetsmarknads-Inom arbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde bedrivs forskning     dep. inom arbetsmarknad, arbetsliv, invandring och regionalpolitik.

Huvuddelen av den arbetsmarknadspoliliska forskningen har bedrivits inom ramen för delegationens för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA) verksamhet. En betydande del av arbetsiivsforskningen sker genom arbels­miljöfonden, vilken finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift. Me­del ur arbelsmiljöfonden finansierar bl.a. arbdslivscenlmms verksamhet som i hög grad berör tvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete. Ytterligare arbelslivsforskning bedrivs av arbelsmiljöinstilulel som är ell forskningsorgan med särskilt ansvar för den långsikliga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden inom arbetsmiljöns olika delområden. De senas­te tre budgetåren har också medel avsatts lill regionall forskningssamarbe­te mellan lönlagarorganisationema och högskoloma vad gäller arbdslivs-och arbelsmiljöfrågor. Invandrarforskningen är etl nytt forskningsområde som hillills bedrivits i begränsad omfattning.

Sammanfattning av forskningsresursema inom arbetsmarknad, arbets­liv och invandring (milj. kr.).

Anvisat

Förslag

Beräknat

Beräknat

1989/90

1990/91

1991/92

1992/93

Arbetsmarknad'

6,2

+1,3

-1-3,5

+1,0

Arbetsliv

81,7

+7,8

-

-

Invandring

1,4

+2,1

+1,0

+1,0

' Budgetåret 1990/91 avses 2 milj. kr. överföras till Humanistisk-samhällsvetenskap-liga forskningsrådet (HSFR) under utbildningsdepartementet. Ökningama för de kommande åren avser HSFR.

 Medlen fbr invandrarforskning avses fbras till det socialvetenskapliga forskningsrå­det under socialdepartementet.

19.1 Arbetsmarknadspolitisk forskning

Arbete ål alla är regeringens viktigaste ekonomisk-politiska mål. Arbets­

marknadspolitiken är ett av de viktigaste medlen för att realisera detta mål.

Den roll arbetsmarknadspolitiken spelar som en integrerad del av den

svenska ekonomiska politiken är intemationellt unik. Sveriges förmåga atl

kombinera en låg och sjunkande arbetslöshet med en hög och stigande sys­

selsättning har givit Sverige en intemationell särställning. Samtidigt satsar

inte Sverige mer än andra länder på arbetsmarknadspolitik mätt som andel

av BNP. Sverige satsar knappt 3 %, vilket ungefar motsvarar genomsnittet

inom OECD-ländema. Skillnaden är all vi satsar betydligt mer på aktiva

åtgärder som arbetsförmedling, utbildning, särskilda insatser för arbetshan­

dikappade m. m. än andra länder. I Sverige går ca 70 % av utgiftema för

arbetsmarknadspolitik lill aktiva ålgärder och ca 30 % lill olika former av

passiva kontantunderstöd. I de flesta andra länder är förhållandel del mot­

satta.

Även om utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden varit positiv,

371

särskilt i ell inlernationdk perspektiv, saknas inte problem. Bl.a. finns     Prop. 1989/90:90 många tecken på all utslagningen ökat. Antalet förtidspensionärer har    Avsnitt 19 fortsatt atl stiga i snabb takt och en betydande ökning har skett av långa    Arbetsmarknads-sjukskrivningar och arbetsskador. 1 ett längre tidsperspektiv finns vidare     dep. tecken på att polariseringen på arbetsmarknaden kan tillta.

Trots framgångama finns det således problem på den svenska arbets­marknaden som motiverar forskningsinsatser.

Den forskning som bedrivs inom ämnesområdet bör därför ökas för all motsvara den roll arbetsmarknadspolitiken har i Sverige. Det är viktigt atl ökade resurser satsas på forskning om arbetsmarknaden och arbetsmark­nadspolitikens roll, inriktning och eflfekler så atl arbetsmarknadspolitiken kan behålla och utveckla sin ställning som ell eflfektivt ekonomiskt-poliliskt medel.

Av tionde huvudtitelns anslag till utredningar m. m. har under budget­året 3,7 milj. kr. avsatts för forskning som bedrivs på initiativ av delegatio­nen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA). EFA är knuten till arbets­marknadsdepartementet. Delegationens uppgift är all la initiativ lill och biträda vid forskning om arbetsmarknadspolitikens verkningar. Den av EFA initierade och sammanhållna forskningen har, i enlighet med del förslag till forskningsprogram som anmäldes i prop. 1985/86:100 bil. 12, fyra huvudinriktningar:

1. Forskning kring arbetsmarknadens funktionssätt

2.

Forskning kring arbetsmarknadspolitikens roll och utformning

3.

Utvärdering av skilda arbetsmarknadspoliliska ålgärder

4.

Forskning kring genomförandel av arbetsmarknadspolitiken

EFA har hittills publicerat tre belänkanden, en debattbok och 15 rappor­ter. Under budgetåret 1988/89 påbörjade EFA arbetet med etl nytt belän­kande kring forskning om den arbelsförmedlande verksamheten. Vidare påbörjades åtta nya forskningsprojekt och sju avslutades. Vid slutet av budgetåret 1988/89 hade EFA 20 pågående projekt. Under de senaste sex åren har sammanlagt 35 projekt påbörjats, varav tolv rena utvärderings-studier.

19.1.1 Medel till ett särskilt arbetsmarknadspolitiskt forskningsprogram

För all ytterligare stimulera den arbetsmarknadspoliliska forskningen fö­reslår regeringen alt Humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) tillförs 2 milj. kr. för ett särskilt arbetsmarknadspolitiskt forskning­sprogram budgetåret 1990/91. A v dessa medel kan 1 milj.kr. las från arbets­marknadsdepartementets anslag för forskning, utredning och utveckling. HSFR:s anslag för arbelsmarknadspolilisk forskning bör vidare utökas med 3,5 milj. kr. budgetåret 1991/92 och med 1 milj. kr. budgetåret 1992/93.

Forskningen inom ramen för del särskilda arbetsmarknadspoliliska forskningsprogrammet bör de kommande tre budgetåren i första hand avse forskning om:

1. arbetsmarknadens funktionssätt

2. arbetsmarknadspolitikens roll, utformning och verkningar

Fömtom till särskilda forskningsprojekt inom dessa områden bör an-

372

slagna medel användas till forskartjänster för att stimulera och ge en mer

Prop. 1989/90:90

fast karaktär ål den forskning som bedrivs inom universitet och högskolor.

Avsnitt 19

HSFR bör inhämta synpunkter om forskningsbehov från bl.a. berörda

Arbetsmarknads­

departement och myndigheter samt partema på arbetsmarknaden. En

dep.

utvärdering skall göras av forskningsprogrammets inriktning inför nästa

planerings period.

19.1.2 Ombildning av delegationen för arbetsmarknadspolitisk forskning (EFA)

Mol bakgmnd av den förstärkning som föreslås av den arbetsmarknadspo­liliska forskningen inom ramen för HSFR:s verksamhet kommer delega­tionen för arbelsmarknadspolilisk forskning (EFA) alt ombildas till en expertgmpp för arbetsmarknadspoliliska utvärderingssludier. Expertgmp­pens uppgift skall vara atl initiera och biträda vid utvärderingsstudier inom arbetsmarknadspolitikens område. I expertgmppen skall ingå före­trädare för arbetsmarknadsdepartementet, myndigheter, arbetsmarkna­dens parter samt forskarsamhället.

Detta förslag innebär en väsentlig förstärkning av utvärderingsverksam­heten inom det arbetsmarknadspoliliska området.

För budgetåren 1990/91-1992/93 bör EFA få disponera 3,5 milj. kr. per budgetår för utvärderingssludier. Medlen kommer i huvudsak all få disponeras för beslut utifrån ell utvärderingsprogram för perioden som regeringen senare kommer all fastställa.

19.2 Arbetslivsforskning

Arbelslivsforskning skall ge kunskap om hur arbetsformer och arbetsmiljö saml ell demokratiskt arbetsliv kan förenas med en eflFektiv och konkur­renskraftig verksamhet i näringsliv och offentlig förvaltning.

Arbetslivsforskningen byggdes ul myckel kraftigt under 1970-talel. Or­gan inrättades för atl finansiera eller bedriva forsknings- och utvecklings­arbete. Arbetsmiljöfonden finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift och är etl finansieringsorgan som inrättades år 1972. Arbetslivscentmm tillkom år 1976 för all bedriva och främja tvärvetenskapligt forsknings-och utvecklingsarbete som rör arbetslivet. Arbetsmiljöinslilulel inrättades år 1987 när arbetarskyddsslyrdsens forskningsavdelning blev etl självstän­digt forskningsorgan för arbetsmiljöfrågor.

BeträflFande del regionala forskningssamarbetet mellan lönlagarorganisa­tionema och högskolorna vad gäller arbetslivs- och arbetsmiljöfrågor före­slås detta samarbete få fortsätta.

Det finns också andra meddsbeviljande organ som stöder arbelslivsforsk­ning t. ex. styrelsen för teknisk utveckling och forskningsrådsnämnden. Ar-bdsvetenskaplig forskning bedrivs också vid landels universitet och hög­skolor, vid de yrkesmedicinska klinikema och olika branschforskningsor­gan.

1 prop. 1989/90:100 (bil. 12) har regeringen föreslagit riksdagen att, i

373

avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1990/91 under

Prop. 1989/90:90

angivna anslagsmbriker beräkna följande belopp.

Avsnitt 19

C 2. Arbelsmiljöinstilulel

78036000 kr.

Arbetsmarknads-

C 3. Arbelsmiljöinstilulel: Anskaffning av

dep.

vetenskaplig apparatur

3 628 000 kr.

Vi tar nu upp dessa frågor.

19.2.1 Arbetsmiljöinstitutet

C 2. Arbetsmiljöinstitutet

1988/89 Utgift

67143000

1989/90 Anslag        78036000 1990/91 Förslag        85 539000

Arbelsmiljöinstilulel inrättades som ett självständigt forskningsorgan år 1987 genom all forskningsavdelningen på arbetarskyddsstyrelsen bröts ut ur styrelsen och blev en egen myndighet. Institutets uppgifter är att bedri­va och främja forskning, utbildning och dokumentation inom arbelsmiljö­området i syfte all förbättra arbetsmiljön. Ca en tredjedel av institutets forskning finansieras med medel från arbelsmiljöfonden.

Arbetsmiljöinstitutet

Institutet har ell särskilt ansvar för den långsiktiga kunskaps- och kompe­tensuppbyggnaden inom arbetsmiljöns olika delområden.

Institutet har ca 30 professorer vilka är knutna lill resp. fakulldskollegi-er inom högskolan. Den vetenskapliga kompetensen är fördelad på ämnes­områdena medicin, fysiologi, kemi, teknik, psykologi samt toxikologi. Institutet har ell omfattande samarbete med universitet och högskolov.

För närvarande handleds ca 60 doktorander helt eller delvis från institu­tet. Detta motsvarar en kostnad om ca 20 milj. kr.

Mot bakgmnd av de problem som nu uppvisas i arbetsmiljön är del inte rimligt, enligt institutet, att minska forskningsresursema. Den nu tillsatta arbelsmiljökommissionen stöder bedömningen all behovet av forskning inom olika arbdsmiljöområden kommer att öka. Institutet anser också att del bör behålla sin tvärvetenskapliga inriktning.

Institutets prioriterade forskningsområden är en fortsättning av arbetet inom de tidigare fastlagda områdena: belastningsskador; dalom som hjälpmedel; lungsjukdomar; cancer och genetiska skador; hudsjukdomar; olycksfall; elektromagnetiska riskfaktorer. Utöver dessa har institutet be­slutat atl för den kommande planeringsperioden prioritera följande områ­den:

Sjukvårdens arbetsmiljö. Vårdseklom kännetecknas av personalbrist och hög frånvaro. För en positiv utveckling inom vårdseklom måste inte bara arbetsmiljörisker identifieras ulan också förebyggas.

Den goda arbetsmiljön - ungdomars villkor nu och i framtiden. Utförda

undersökningar visar att industrin och dess arbetsmiljö har ett dåligt

anseende hos ungdomar. Arbetsmiljöinslilulel har därför startat ett forsk­

ningsprogram inriktat på all studera hur den framlida arbetsmiljön bör

'

vara beskaflFad ur fysiologisk och psykologisk synvinkel för atl motsvara särskilt ungdomars krav.

Arbetsmiljön för äldre. Åldersprofilen i den svenska befolkningen skjuts uppåt och samtidig ökar såväl förtids- och sjukpensioner som långtids­sjukskrivning i de högre åldrarna. Institutet förbereder ett projekt vars målsättning är all genom förbättringar i arbdsulformning skapa fömtsätt­ningar och motivation hos äldre arbetskraft. Detta skulle kunna få äldre att stå kvar i arbete lill normal pensionsålder med bibehållen hälsa.

För dessa tre nya forskningsområden begär inslilulel 1,6 milj. kr. för budgetåret 1990/91.

Institutet svarar för företagshälsovårdsulbildningen i Sverige. Årligen driver institutet vidareulbildningskurser för företagsläkare, förelagssköter­skor, förelagsgymnaster, skyddsingenjörer och bdeendevelare. Under budgetåret 1988/89 har institutet som försöksverksamhet haft introduk­tionskurser för nyanställda på vissa platser i landet. Institutet begär ytterli­gare 500000 kr. för all permanenta verksamheten.

Institutet anser all forskningsresultaten måste föras ut i praktisk tillämp­ning och lill nya gmpper i samhället och begär 850000 kr. per år i ökning av anslaget för all öka informationsverksamheten.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 19 Arbetsmarknads-dep.

Regeringens överväganden

Regeringen beslöt den 16 november 1989 all tillkalla en särskild utredare för all lämna förslag lill hur arbetsiivsforskningen skall bedrivas och vara organiserad. Utredningen skall redovisas senast den 30 maj 1990. Ut­gångspunkten för arbelet är alt de övergripande målen för detta forsk­ningsområde behålls liksom de finansiella ramarna. Med hänsyn lill nämnda utredning behandlar regeringen i detta sammanhang arbetsmiljö­inslilulel från ett ettårigt budgdperspekliv, dvs. förslagen avser endast budgetåret 1990/91.

I den pågående omläggningen av budgetprocessen skall arbetsmiljöinsti-tutet fr.o.m. budgetåret 1992/93 ingå i budgetcykel 2, dvs. perioden 1992/93- 1994/95. De forskningspolitiska propositionerna ligger i anslut­ning till budgetcykel 3, dvs. perioden 1993/94-1995/96.

Detta innebär all institutet, vars anslag i sin helhet behandlas i forsk­ningspropositionerna, skulle omfattas av en budgelcykd som avviker från forskningsproposilionema. Arbetsmiljöinslilulel bör därför ges myndig­hetsspecifika direktiv som avser en period om fyra år i ställd för tre år. Detta för att institutet skall komma i fas med forskningspropositionerna.

Regeringen finner institutets förslag till nya forskningsområden väl mo­tiverade. Del är viktigt all forskning också bedrivs ur ell kvinno- och j ämslälldhelsperspekli v.

En orsak lill alt vårdsektorn kräver så stora finansiella resurser är atl arbetsmiljön för de anställda inom vården medför hög sjukfrånvaro och arbetsskador.

Ett nytt inslag i arbetslivet är att de unga arbetstagarna inte bara reage­rar med sjukfrånvaro på dålig arbetsmiljö, dålig arbetsorganisation och

375

torftigt arbetsinnehåll. Arbetsplatser med sådan arbetsmiljö kan varken behålla eller nyrekrytera personal.

Regeringen anser del också betydelsefullt alt kunna behålla den äldre arbetskraften i arbetslivet men då måste arbelsulformningen ändras efter de äldres fömtsättningar.

Vi föreslår därför atl institutet för budgetåret 1990/91 tillförs 1 600000 kr. för de tre nya forskningsområdena om arbetsmiljön i vården, arbets­miljön för ungdomar och arbetsmiljön för äldre.

Återkommande utbildning är nödvändig för att de anställda inom före­tagshälsovården skall tillgodogöra sig nya kunskaper och erfarenheter inom ell så vitalt forskningsområde som arbetslivsforskningen utgör. För all forskning skall bli meningsfull måste forskningsresultaten göras till­gängliga. Till utbildning och informaiion beräknar regeringen därför ytterligare 500000 kr. som bör finansieras genom all motsvarande belopp förs från fonden för arbetsmiljöförbältringar lill statsbudgetens inkomsttitel 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbdarskyddsverket och arbets-miljöinstitulets verksamhet.

Regeringen har beaktat att tjänstebrevsrätlen föreslås slopad för arbets­miljöinslilulel fr.o.m. den 1 juli 1990.

Budgetförslaget beträflFande statens löne- och pensionsverk innebär alt kostnadema för pensionsadministrationen skall läckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Regeringen har i sin medelsberäkning tagit hänsyn till dessa avgifter.

Till arbelsmiljöinstitutels anslag hör hybrid-DNA-ddegationen. En ny-lillsall pariamentarisk beredning skall behandla lagstiftningsfrågor m. m. inom genteknikens område. Beredningen skall också la ställning lill hy-brid-DNA-ddegalionens framtida arbetsuppgifter och dess organisatoris­ka hemvist.

Det sammanlagda resursbehovet för arbelsmiljöinstilulel under nästa budgetår har beräknats lill 85 539000 kr. Av detta belopp utgör 4038000 kr. pris- och löneomräkning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 19 Arbetsmarknads-dep.

Ärendet tid riksdagen

Regeringen föreslår all riksdagen

1.

godkänner föreslagen överföring från fonden för arbetsmiljö­förbältringar lill statsbudgetens ifrågavarande inkomsttitel,

2.

till Arbetsmiljöinstitutet Vör budgelärel 1990/91 under tionde huvudtiteln anvisar ell förslagsanslag på 85 539000 kr.

C 3. Arbetsmiljöinstitutet: Anskaffning av vetenskaplig apparatur

3455000 3628000 4282000

Reservation

821000

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

Från anslaget betalas arbelsmiljöinslitutets utgifter för anskaflFning av

376

vetenskaplig apparatur, vilkas anskaflFningsvärde överstiger 80000 kr. An­nan utmstning anskaflFas genom medel från institutets myndighetsanslag.

Arbetsmiljöinstilulet

Institutet begär ytterligare medel för vetenskaplig utmstning med 1 372 000 kr. framför allt för att täcka kostnadsökningar men även på grund av att fyra nya professurer är under tillsättning med behov av instmment för verksamheten.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 19 Arbetsmarknads-dep.

Regeringens överväganden

I enlighet med regeringens förslag i 1985 års budgetproposition (prop 1984/85:100 bil. 12 s. 131) godkände riksdagen all 3 milj. kr. årligen under fem år skall föras över från fonden för arbetsmiljöförbältringar till statsbud­getens inkomsttitel 1271 Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbelar-skyddsverkds och arbelsmiljöinstitutels verksamhet och motsvarande be­lopp anvisas institutet under detta anslag.

Femårsperioden har nu löpt ul men regeringen föreslår atl medel även fortsättningsvis anvisas under detta anslag samtidigt som medel motsva­rande anvisade anslag förs från fonden för arbetsmiljöförbällrande ålgärder lill statsbudgetens inkomsttitel. De nya forskningsområden som vi föreslår bli prioriterade bör ges nödvändig vetenskaplig utmstning. För all en ny satsning skall bli meningsfull och få genomslagskrafl fordras också lämplig apparatur. Regeringen föreslår därför att utöver sedvanlig pris- och löneom­räkning ytterligare 400000 kr. tillförs anslaget.

Ärendet tid riksdagen

Regeringen föreslår atl riksdagen

1.   godkänner föreslagen överföring av medel från fonden för ar-

betsmiljöförbättringarlill statsbudgetens ifrågavarande inkomsttitel,

2.   till Arbetsmiljöinstitutet: Anskafi'ning av vetenskaplig apparatur

för budgetåret 1990/91 under tionde huvudtiteln anvisar etl reserva­

tionsanslag på 4 282 000 kr.

19.2.2 Arbetsmiljöfonden

Arbetsmiljöfonden har till uppgift att stödja bl.a. sådan forskning och utveckling samt utbildning och information som kan motverka uppkoms­ten av arbetsskador eller i övrigt bidra till en förbättrad arbetsmiljö. Vidare skall den stödja forskning och utveckling samt utbildning och informaiion beträflFande medbestämmande i arbetslivet. Fonden skall ock­så stödja arbetstagarorganisalionemas forskningsinitierande verksamhet. Arbetsmiljöfondens verksamhet finansieras genom en särskild arbetsgi­varavgift som för närvarande uppgår lill 0,35 % av den totala lönesum­man. Av avgiften går 37 % till arbelsmiljöfonden. Under budgetåret 1990/91 beräknas fondens intäkter lill 835,5 milj. kr.

377

Budgetåret 1988/89 uppgick fondens intäkter lill 707 milj. kr. Drygt     Prop. 1989/90:90

hälften av fondens kostnader har sin gmnd i beslut fattade av riksdag och     Avsnitt 19

regering. Under budgetåret 1988/89 användes totalt 231 milj. kr. av fon-     Arbetsmarknads-

dens medel lill forskning.

dep.

Den forskning fonden stöder har med tiden blivit allt mer långsiktig och koncentrerad till sammanhållna insatser inom prioriterade områden. I flera fall har slödel inom dt område sammanförts lill särskilda program.

Fonden skall stödja sådan forskning och utveckling som kan förbättra arbetsmiljön i en vid mening. Detta innebär atl fondens stöd kan ges lill en rad skilda aktiviteter. Slödel är främst riktal till enskilda projekt. FoU-slödet kan också avse forskartjänster vid universitet och högskolor. För närvarande ger fonden medel till 15 sådana tjänster.

Den av fonden stödda forskningen avser arbetsmiljön i vid mening. Den omfattar kemiska och fysikaliska arbelsmiljöproblem, arbetsställningar och arbetsbelastning, arbelsolycksfall, arbetsorganisation och arbetsinne­håll, psykisk och social arbetsmiljö och hälsa.

Särskilt prioriterade områden är forskning och utveckling kring arbets­organisation, arbetsinnehåll och kompetensutveckling inom arbetslivet. Sedan flera år har stöd lill forskning och utveckling avseende arbdsläll-ningar och arbetsbelastning fått avsevärt utrymme.

På uppdrag av regeringen i enlighet med vad som anfördes i prop. 1987/88:105 om jämslälldhetspolitiken inför 90-talel håller arbelsmiljöfon­den på all utarbeta ett femårigi program för all förbättra kvinnors villkor i arbetslivet. En inledande uppgift är alt skapa bred kännedom om innehållet i jämställdhelsavlalen på arbetsmarknaden.

Arbelsmiljöfondens program mol belastningsskador som, startade hös­ten 1988, har kommit in i ett aktivt skede. Det inriktas på stöd lill ålgärdsprojekt, kompetensuppbyggnad och information. Av särskilt in­tresse för programmet är atl få fram goda exempel på lyckade utvecklings­projekt. Lösningama skall präglas av en helhetssyn där förändringama är av teknisk, ergonomisk och organisatorisk art.

En annan av fondens speciella satsningar rör företagshälsovård och lokall miljöarbete. Programmet syftar bl. a. till att stödja utvecklingen av del lokala arbetsmiljöarbelet som en integrerad del i arbetsplatsens linjeor­ganisation och utveckla företagshälsovårdens arbetsformer och arbetsme­toder.

Dämtöver stöder fonden dt program för ledning, organisation och medbestämmande (LOM-programmet). Programmet som skall avslutas under 1990 har som syfte att initiera forskning och utveckling om nya samarbetsformer vid lokalt förändringsarbele. Programmet stöder ell sjut­tiotal projekt inom privat och oflfentlig sektor.

Forskning kring konsekvenser av ny leknik är av stor vikt. Tillsammans med styrelsen för teknisk utveckling driver fonden ell program kallat Människor-Dataleknik-Arbetsliv (MDA-programmet). Del är ett femårigi forskningsprojekt som syftar lill all främja en dalaleknisk utveckling på människans villkor i arbetslivet genom att initiera och stödja en samver­kande teknisk och arbelsmiljöinriklad forskning. Målet är all etablera en

378

tvärvetenskaplig forskningstradition som kan leva vidare också efter MDA-programmets avslutning.

19.2.3 Arbetslivscentrum

Arbetslivscentmm inrättades år 1976 i samband med medbestämmande-reformen som ell frislående institut under statens och arbetmarknadens parters gemensamma ledning. Verksamheten finansieras huvudsakligen genom medel från arbetsmiljöfonden. För närvarande är ca 90 personer anställda vid centmm varav ungefär hälften är forskare.

Arbelslivscenlmms uppgift är atl bedriva och främja tvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete som rör individer och gmpper i arbetsli­vet, rdalionema mellan arbetsmarknadens parter, frågor om inflytande i arbetslivet och om arbetsorganisation.

Verksamheten är indelad i fyra programområden: Stmkturförändringar och huvudmannafrågor, styming och delaktighet i oflfentlig verksamhet, forskarslödd lokal utvecklingsverksamhet, ledning och arbetsorganisation samt utredning och information m. m.

Utredaren av arbdslivsforskningens organisation skall särskilt uppmärk­samma arbetslivscentmm mot bakgmnd av de två granskningsrapporter som riksrevisionsverkel och arbetslivscentmm ulfört på regeringens upp­drag.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 19 Arbetsmarknads-dep.

19.3 Invandrarforskning 

19.3.1 Splittrad forskning hittills

Sverige blir i allt större omfattning ell mångkulturellt samhälle, där män­niskor som har sin bakgmnd i vilt skilda kulturer lever samman. Denna utveckling har varit särskilt markant genom den kraftigt ökande flyk­tinginvandringen från utomeuropeiska länder under 1980-lalet.

Inom området invandrarforskning prioriterades i 1987 års forsknings­proposition delområdena etniska relationer och etnisk diskriminering, in­vandrarnas situation i arbetslivet, flyktingpolitiken i hela dess vidd och invandrarbarnens situation och framtida möjligheter. De gjorda priorite­ringama är i sig mycket omfattande. Var och en av dem inrymmer ett stort antal delaspekter, där ökad kunskap behövs. Den faktiskl utförda forsk­ningen har emellertid lill sin omfattning påverkats av de begränsade eko­nomiska medel som stått lill förfogande för enskilda forskningsprojekt. En annan begränsande faktor är all invandrarforskning såsom ell nytt forsk­ningsområde ännu inte har lyckats engagera så många forskare som vore önskvärt. En bidragande orsak lill detta har varit brislen på fasla tjänster inom sektom.

På vart och ett av de prioriterade områdena har forskning ulförts som givit betydande kunskap. Den samlade bilden av de forskningsprojekt som bedrivits på området under senare år är splittrad i den meningen all det har rört sig om ell relativt stort antal projekt utspridda över vill skilda områden. Detta har med hänsyn lill resursbrislema varit naturligt. Med

379

den avsevärda ökning av resursema för invandrarforskning som föreslås i     Prop. 1989/90:90

denna proposition bör del finnas utrymme även för större och mer långsik-     Avsnitt 19

tiga projekt än vad som hittills varit fallet.

Arbetsmarknads-

dep.

19.3.2 Behov av fortsatt kunskapsuppbyggnad

Invandrarnas delaktighet i samhällsutvecklingen är ell område där behovet av Ökad kunskap framstår som särskilt stort. På både kort och lång sikt är det angelägel att invandrare inte är, eller upplever sig vara, utestängda från samhället i övrigl och utan möjlighet all påverka de förhållanden de lever under. Detta gäller inte minst ungdomar och kvinnor. En utveckling i sådan riktning skulle bryta mot gmndläggande principer om jämlikhet och kunna leda lill motsättningar mdlan olika gmpper. Del finns emellertid tecken som lyder på ett ökande utanförskap, både som del framkommer genom ett sjunkande valdeltagande och på annal säll, t. ex. på arbetsmark­naden saml inom inom utbildningen och vården. Sådana tendenser måste tas på allvar och bekämpas. Detta fömlsäller dock ökad kunskap genom forskning.

Som redan framhållits har nyktingmottagandet i kommunema medfört all ell allt större antal människor, organisationer och myndigheter kom­mer i kontakt med flyktingar och invandrare. Detta har lett till ett ökat behov av på sådan kunskap som invandrarforskningen kan bidra med. Del är därför viktigt all ökade ansträngningar görs för all forskningsresultat sprids, även utanför forskarkrdsar, i större omfattning än vad som hillills varit fallet.

Invandrarforskning är ell forskningsområde som alltjämt är under upp­byggnad. Endast ell fåtal forskartjänster finns i dag inrättade inom områ­det. De medel som har beviljats för forskning har varit begränsade. In­vandrarforskningens sektorsövergripande karaktär har emellertid gjort del naturligt all också andra finansiärer har beviljat anslag för forskning med anknytning till invandring. Del är angeläget alt denna utveckling fortsätter och förstärks.

19.3.3 Ny organisation och ökad medelstilldelning

Delegationen för invandrarforskning (DEIFO) har genom sin verksamhet lagt gmnden för denna positiva utveckling. Del är nu angelägel all bygga upp en mer permanent organisation för stöd till forskning inom invandrar-områdel. Invandrarforskning kommer därför att bli ett särskilt program­område inom det föreslagna socialvetenskapliga forskningsrådet. Under den kommande treårsperioden bör invandrarforskningen få väsentligt ökade resurser. Det blir en uppgift för rådet atl närmare överväga hur dessa resurser skall fördelas mellan enskilda forskningsprojekt och den mera långsikliga kompetensuppbyggnaden på universitet och högskolor.

För etl jämförelsevis litet och sektorsövergripande forskningsområde

som invandrarforskning är det särskilt viktigt all forskama kan vända sig

någonstans för diskussion och rådgivning om frågor som rör planerad,

pågående eller redan genomförd forskning. Den nu föreslagna organisalo-

380

riska förändringen ger möjligheter lill en förstärkning av denna nätverks-     Prop. 1989/90:90

funktion.

Avsnitt 19

Under budgetåret 1990/91 bör invandrarforskningen inom det nyinrät-     Arbetsmarknads-lade socialvetenskapliga forskningsrådet under socialdepartementet få dis-     dep. ponera 3,5 milj. kr. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör ytterligare 1 milj. kr. tillföras respektive budgetår. Detta innebär en bashöjning med 4 milj. kr. vid periodens slut.

381

20 Bostadsdepartementets verksamhetsområde

Prop. 1989/90:90

Avsnitt 20 Inom bostadsdepartementels ansvarsområde bedrivs forsknings- och ut-     Bostadsdeo vecklingsarbele (FoU) som omfattar stora delar av samhällsbyggandet och samhällsplaneringen saml frågor om stöd till idrottens FoU m. m.

I följande sammanställning redovisas FoU-basen inom bostadsdeparte­mentets verksamhetsområde samt förslag för treårsperioden 1990/91 1992/93 (milj. kr.). För BFR redovisas beslutsramar.

Anvisat

Förslag

Beräknat

Beräknat

1989/90

1990/91

1991/92

1992/93

Statens råd för byggnads-

forskning

FoU-bidrag

172,5

179,8

-4,0

-6,0

Experimentbyggande

34,2

31,5

-

Statens institut fbr byggnads

forskning

FoU-bidrag

43,0

47,8

-2,4

-0,2

Utrustning

1,0

1,0

_

Idrottens FoU

7,7

9,7

-

-

20.1 Byggnadsforskning

20.1.1 Forskningens omfattning och organisation

FoU-arbetet har sin tyngdpunkt i frågor om mark- och vattenanvändning, byggande och bostadsförsörjning. Dessa frågor är lill sin karaktär sektors­övergripande och forskningen finns företrädd inom flera vetenskapliga discipliner. Den forskning som bedrivs har direkt och indirekt betydelse när del gäller välfärd, livskvalitet, folkhälsa och hushållning med naturre­surser och miljö.

Forskningsorganisationen omfattar etl finansierande organ statens råd för byggnadsforskning (BFR) och ell forskningsinstitut statens institut för byggnadsforskning (SIB).

BFR planerar, samordnar och finansierar forsknings- och utvecklingsar­bete. Verksamheten riktas in på FoU kring förändring och utformning av den byggda miljön med stöd av samhällsplanering, byggande och förvalt­ning. Utvärderingar av FoU-insatser och informaiion om resultat och ny leknik är vikliga delar av verksamheten.

Rådet skall bl. a. verka för

en långsiktig kunskapsuppbyggnad genom satsning på forskarmiljöer och forskartjänster främst vid universitet och högskolor,

utvecklings- och experimenlverksamhel som ger byggsektorn använd­bar och tillförlitlig kunskap.

Rådet är också programorgan inom energiforskningsprogrammet med ansvar för bl. a. ny energiteknik i bebyggelsen.

SIB är ell forskningsutförande institut inom samhällsbyggnadsområdet. Verksamheten vid inslilulel riktas in mot områdena

boende, bostadsförsörjning och bostadspolitik,

planering och beslut om mark- och vattenanvändning, byggande och

förvaltning,

383

byggnaders och byggmaterials tekniska egenskaper,

klimat- och installalionsfrågor samt

energihushållning.

Rådd och institutet upprättar löpande treåriga verksamhetsplaner. I samband med anslagsframställningarna för budgetåret 1990/91 har rådet och institutet lämnat sådana planer för verksamheten under budgetåren 1990/91-1992/93.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

20.1.2 Bedömning av resultaten hittills

I de två senaste forskningspropositionerna åren 1984 och 1987 har man betonat nödvändigheten av all satsa dels på långsiktig kunskapsupp­byggande forskning främst den obundna forskningen inom högskolan, dels på samverkan och samfinansiering med byggsektorns intressenter i syfte all öka forskningsvolymen totalt.

Förstärkningen av den långsikliga byggnadsforskningen vid universitet och högskolor har enligt regeringens uppfattning utvecklats enligt stats­makternas intentioner. Av forskningsbidragen går för närvarande ca 50 % till universitet och högskolor och ca 20% till forskningsinstitut. Del är regeringens ambition atl andelen forskning som utförs inom universitet och högskolor ytterligare skall öka.

Även strävan lill samverkan med sektorns intressenter har fullföljts. Ca 30 % av forskningsmedlen står till förfogande för samfinansierade projekt. BFR har IräflFat löpande samarbetsavtal med bl. a. ell antal stora fastighets­förvaltare och med Svenska kommunförbundet samt samarbetar i projekt med Svenska Byggbranschens Utvecklingsfond. Trots detta är forsknings­volymen inom byggsektorn totalt sett alltför låg. Ansträngningarna att öka forskningsvolymen måste därför fortsätta.

Inriktningen av verksamheten på olika prioriterade FoU-områden vid såväl BFR som SIB ligger väl i linje med intentionerna i de två senaste forskningspolitiska besluten. Sålunda har områdesprioriteringama lett till en koncentration av insatserna inom områden som infrastmkturfrågor, kvalitet i planerings- och byggprocessen, beständighet hos material och konstruktioner, klimat och miljö i bebyggelsen samt en mera eflFektiv elanvändning.

BFR:s vetenskapliga nämnd, som är självständig i förhållande lill rådet, utvärderar kontinuerligt kvaliteten på den av rådet stödda FoU-verksam­heten. Utvärderingarna visar att forskningen ligger på en hög nivå interna­tionelll sett.

20.1.3 Byggnadsforskningens uppgifter

Den statligt finansierade byggnadsforskningen kom till som ett led i efter­krigstidens satsningar på samhällsbyggandet. Fram till mitten av 1970-talet var huvuduppgiften att stödja teknisk utveckling och rationalisering inom byggsektorn. Det tekniska kunnande som byggts upp är i stor ut­sträckning ett resultat av omfattande FoU-insatser. Nu slår vi inför delvis nya uppgifter som motiverar fortsall forskning.

384

Frågor som motiverar fortsatt forskning

Prop. 1989/90:90

Inom samhällsplaneringen innebär tillkomsten av plan- och bygglagen Avsnitt zU (1987:10) och lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m. m. aU Bostadsdep. tyngdpunkten i samhällsplaneringen har förskjutils i riktning mol kommu­nerna och att medborgarna involveras i större utsträckning än tidigare. Intresset för miljöfrågor har ökat, såväl i fråga om utformning av och påverkan på den yttre miljön som i fråga om närmiljön i bebyggelsen och i de enskilda byggnaderna.

I dag ställs stora krav på bostaden och bostadsmiljön. Inte bara tekniska ålgärder ulan också sociala insatser är nödvändiga för all skapa fömtsätt­ningar för en god boendemiljö. Samhörighet, ansvarskänsla och identitet i våra bostadsområden måste tillmätas lika stor vikt som bostädernas tek­niska standard.

De stmkturella förändringar som pågår skapar ett behov av mer samlade planeringsinsalser som även omfattar förändringar i serviceslmkluren och den tekniska infrastmkturen. Infrastmkturen är på många håll i behov av tekniskt komplicerat och kostsamt underhåll och av fömyelse.

Större insikt har nåtts om förvaltningsskedds betydelse. Förvaltningen av vårt byggnadsbestånd kommer alt bli en allt viktigare fråga i framliden. En större medvetenhet har också uppnåtts om bebyggelsemiljön som en del av vårt kulturarv.

Den växande biltrafiken utgör ell miljöproblem. En eflFektiv och miljövänlig trafikapparat kräver samlade insatser. Sådana insatser måste ske med stöd av en framsynt bebyggelseplanering.

Omställningen av energisystemet ställer stora krav både på samhällspla­neringen i stort och på vår förmåga att hushålla med energi. Energiplane­ringen måste integreras i samhällsplaneringen.

De demografiska förändringarna innebär alt medellivslängden kommer alt stiga. Antalet myckel gamla kommer all öka kraftigt. De äldres och handikappades krav på boende- och trafikmiljön uppmärksammas nu också mer än tidigare. Ökad tillgänglighet i bosläder och bostadsområden, liksom nya boende- och serviceformer, är vikliga fömtsättningar för en förnyelse och utveckling av äldrevård och äldreomsorg.

Miljö- och folkhälsofrågorna har betonats särskilt i det föregående. Luft-och vattenföroreningar påverkar negativt såväl människor och andra levande varelser som byggnader och natur. Miljöfrågorna måste därför tillmätas stor vikt i all samhällsplanering.

Under de senaste åren har de byggnadshygieniska frågorna uppmärk­sammals allt mer. Ny byggnadsteknik och nya byggnadsmaterial har med­verkat lill uppkomsten av nya hälso- och miljöproblem. Kunskapen om hälsorisker som kan ha samband med inomhusmiljön har också ökat. Sannolikt har nya och oprövade material och konstmktioner, i kombina­tion med minskad ventilation, lett till all inomhusmiljön har försämrats. Del leder inte bara lill samhällsekonomiska förluster genom lägre produk­tivitet och ökad sjukfrånvaro utan utgör också ett hot mot folkhälsan på längre sikt. Problemen med inomhusmiljön kan sannolikt avsevärt begrän­sas genom användning av genomtänkta och väl provade bygg- och installa-

385

25   Riksdagen 1989/90. I saml Nr 90

tionstekniker. Om byggandet skall kunna utvecklas och problemen samli-    Prop. 1989/90:90 digt förhindras krävs dock ny kunskap. Ambitionema måste nu samtidigt     Avsnitt 20 höjas när del gäller energihushållning i byggnader. Del måste då betonas    Bostadsdep. atl detta ställer väsentligt ökade krav på kunskap om åtgärdemas eflFekter, inte bara i förhållande lill de primära målen för åtgärdema, utan också i fråga om vilka sidoeflFekter åtgärderna har. Därvid ökar också kraven på kvalitet i projektering, material, installationer och byggprocess.

Produktivitetsutvecklingen inom byggandet har under en följd av år varit otillfredsställande, vilket bidragit lill all kostnadsutvecklingen varit ogynnsam i förhållande lill utvecklingen av konsumentpriserna i övrigl. Detta torde lill viss del bero på alt byggbranschen i dag ställs inför nya och allt svårare uppgifter, men också pä all FoU-aklivilden inom förelagen är för låg. Även problemen med inomhusmiljön, byggskador och dyliki kan vara en följd av den låga FoU-aklivitelen inom sektom totalt sett.

Mol denna bakgmnd anser regeringen all en fortsatt satsning på forsk­ning inom samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande är nödvän­dig.

Byggbranschen bör öka sin FoU

Vi har i del föregående pekat på atl industrins ansvar i vissa avseenden måste öka. För all FoU-syslemel skall kunna medverka till atl lösa de problem som samhället slår inför fordras också en kraftsamling inom byggbranschen. Ansvarel för utvecklingen och för all lösa problemen inom sektom måste i huvudsak bäras av del producerande systemet.

Enligt regeringens uppfattning måste nu byggnadsindustrin och byggma­lerialinduslrin, liksom byggherrar och förvaltare ta etl större ansvar, fram­för allt för den tillämpade forskningen och del tekniska utvecklingsarbetet. Tidigare, när byggbranschen hade en speciell stmktur med många små enheter, kunde det vara motiverat med kraftfulla statliga insatser. I dag, då byggbranschen domineras av ell fåtal stora aktörer, är det inte rimligt all staten skall svara för all de nödvändiga FoU-resursema ställs lill förfogan­de. Den största delen av framför allt utvecklingsinsalsema måste framde­les bäras av förelagen inom byggsektom. Möjligheterna för svenska förelag alt hävda sig såväl på den svenska marknaden som på exportmarknadema är beroende av att deras produkter har hög kvalitet och atl produktiviteten i företagen är hög. Del gäller i hög grad också byggnadsindustrin.

Satsning på högskoleforskning

Forskningspolitiken under den kommande treårsperioden skall bl. a. syfta

lill all stärka den gmndläggande forskningen. Regeringen vill åstadkomma

detta främst genom en ökad satsning på den obundna forskningsråds- och

fakultetsfinansierade högskoleforskningen. Häri ingår en satsning på ell

nytt leknikvelenskapligl forskningsråd. Del nya forskningsrådet skall in­

rikta sin verksamhet på gmndläggande forskning inom del tekniska områ­

det. Det innebär all den statligt finansierade byggforskningen BFR 

kommer alt få vidkännas en viss neddragning under den kommande

386

treårsperioden. Detta kompenseras dock av all del nya rådet kommer alt     Prop. 1989/90:90

stödja sådan gmndläggande forskning som är av intresse också för bygg-    Avsnitt 20

sektom.

Bostadsdep.

Under senare år har tyngdpunkten inom byggnadsforskningen allt mer förskjutits mot långsiktig kunskapsuppbyggnad vid högskolor, universitet och forskningsinstitut. Del är enligt regeringens mening angelägel alt denna utveckling fortsätter. Del leder lill alt den nödvändiga gmndläggan­de kunskapen ökar. Genom långsiktigt stöd lill gmpper inom universitet och högskolor, bör fömtsättningar för kreativa forskarmiljöer kunna ska­pas och våra kunskaper om den byggda miljön öka.

Del leder också lill all högskolan får en närmare kontakt med ett område som är av central betydelse för utvecklingen av vårt samhälle och lill all en allt större del av byggforskningen underkastas de vetenskapliga kvalitets­kriterier som tillämpas inom högskolan och långsiktigt arbetande forsk­ningsinstitut. Genom detta skapas också del underlag som behövs för det mer produklionsnära utvecklingsarbetet inom företagen.

Vi har tidigare pekat på nödvändigheten av all öka FoU-volymen inom sektom. Del innebär atl stora ansträngningar nu måste göras för atl få till stånd en ökad samfinansiering av angelägna FoU-projekt samtidigt som förelagens egna insatser i fråga om FoU-verksamhet måste öka avsevärt.

20.1.4 Anslagsfrågor

I prop. 1989/90:100 bil. 13 har regeringen, i avaklan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1990/91 under angivna anslagsmbriker beräknat följande belopp:

B 12. Byggnadsforskning 136000000 kr.

B 13. Lån till experimentbyggande 20000000 kr.

B 14. Statens institut för byggnadsforskning 1 000 kr.

B 15. Bidrag till statens institut för byggnadsforskning 42 993 000 kr.

B 16. Statens institut för byggnadsforskning: Utmstning 1 OOOOOO kr.

Vi tar nu upp dessa frågor.

Elfte huvudtiteln

B. Bostadsförsörjning m. m.

B 12. Byggnadsforskning

1988/89 Utgift        179020670

Reservation

3553408

1989/90 Anslag       136000000 1990/91 Förslag      179000000

Från anslaget betalas bidrag till forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) inom samhällsplanerings- samt byggnads- och anläggningsområdena. Medlen fördelas av statens råd för byggnadsforskning (BFR).

Rådels verksamhet finansieras under innevarande budgetår över följan­

de anslag på statsbudgeten.

387

Under bostadsdepartementets huvudtitel: B 12. Byggnadsforskning B 13. Lån lill experimenlbyggande.

Under miljö- och energidepartementets huvudtitel: C 6. Energiforskning.

I följande sammanställning redovisas med fördelning på program och anslag del totala beslulsulrymmd under budgetåret 1989/90 (milj. kr.).

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

Program

Beslutsramar anslagsvis i milj. kr.

Anslaget   Anslaget   Totalt elfte

Anslaget

XI

XI

huvudtiteln

XIV

B 12.

8 13.

C 6.

1.

Statlig och kommunal sam­hällsplanering

2.

Bebyggelsens utformning

3.

Byggnads- och anläggnings­teknik

4.

Energianvändning i bebyg­gelse. Nya energisystem

5.

Information

6.

Dokumentation

7.

Kansli

Summa

varav till humanistisk-sam-hällsvetenskapliga forsknings­rådet

23,7 23,4

12,2

151,8

92,5

22,0

22,0

13,3

13,3

19,6

19,6

172,5

34,2

206,7

4,0

1,0

5,0

38,0

Statens råd för byggnadsforskning

Innevarande budgetår utgör del tredje och sista året av verksamhetsperio­den 1987/88-1989/90. Rådet har därför lill sin anslagsframställning för budgetåret 1990/91 fogat en verksamhetsplan för den kommande treårspe­rioden. Rådels prioriteringar gäller sex områden:

Stadsfömydse, stadsutveckling och social förändring

Planerings-, bygg- och förvallningsprocessen

Byggnaders beständighet och livslängd

Klimat och miljö i bebyggelsen

Infrastmktur

EleflFektiva byggnader

BFR pekar i sin verksamhetsplan bl.a. på den ökande biltrafiken och miljöföroreningama, brister i den kommunala avlopps- och avfallshante­ringen, saml på ell inomhusklimat i bostäder och på arbetsplatser som medför hälsorisker. Forskning kring stadsutveckling, kvaliletssäkert byg­gande och ett hälsosäkert inomhusklimat är därför några av de områden som BFR vill prioritera under den kommande treårsperioden. Andra vikliga områden är nya former för förvaltning av byggnader och bostads­områden, utveckling av förbättrade tekniska distributionssystem för vär­me, vallen och avlopp saml energihushållning och effektivare elanvänd­ning. De ökande byggkostnadema och kraven på förbättrad fastighetseko­nomi är ytterligare ell område med hög prioritet. Rådd har inte gjort någon inbördes prioritering mellan de nämnda FoU-områdena.

388

Rådet begär all för budgetåret 1990/91 få meddela beslut om bidrag lill forsknings- och utvecklingsarbete inom en ram om 196,3 milj. kr.

Vidare begär rådd all få fatta beslut som innebär ekonomiska åtaganden för fem år efter budgetåret 1990/91. Besluten bör enligt rådet få fallas inom årsvisa ramar om 110, 55, 30, 30 resp. 30 milj. kr.

Rådet föreslår atl ell anslag om 196,3 milj. kr. skall anvisas för budget­året 1990/91.

Rådet har dessutom föreslagit FoU-insatser inom områdena informa­tionsteknologi, underhållsteknik och teknisk förvaltning, materialteknik saml byggd miljö och trafik, sammanlagt i storleksordningen 40 milj. kr. per år under en sexårsperiod. Rådet föreslår all stalsmaktema prövar en särskild finansiering av denna FoU.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

Regeringens överväganden

Regeringen delar i huvudsak den beskrivning av problem och utvecklings­tendenser som redovisas i BFR:s verksamhetsplan. I fråga om prioritering­en av olika FoU-områden vill vi särskilt betona följande.

Inom bostads- och lokalsektom har uppmärksamheten under senare år riktals mot hygieniska brister i inomhusmiljön. Bostadsdepartementets arbetsgmpp för frågor som rör s. k. sjuka hus framhåller i en delrapport Byggnaders inomhusmiljö m. m. att forskningen belräflfande byggnaders inomhusmiljö behöver intensifieras. Den nuvarande forskningen behöver både breddas och fördjupas. Eftersom problemen är komplexa lill sin karaktär, måste forskningen vara tvärvetenskaplig och omfatta såväl medi­cin och kemi som materialteknik, byggnadsfysik och venlilalionsleknik. Enligt arbelsgmpen bör samverkan mellan olika discipliner ske genom all en särskild samordningsgmpp inrättas.

Regeringen bedömer liksom arbetsgmppen all del är nödvändigt all FoU-arbetet rörande inomhusmiljöfrågoma intensifieras under den kom­mande treårsperioden. En lösning på dessa problem är en fömtsättning för all livskvalitet och en god bostads- och arbetsmiljö skall kunna uppnås. Den samordning mellan olika forskningsområden som är nödvändig i delta sammanhang, bör enligt regeringens mening lämpligen hanteras inom eller i anslutning till byggforskningsrådets verksamhet.

Problemen med hälsorisker i byggnader, byggskador och dylikt lorde till en del bero på brister i planerings-, projekterings- och byggprocessen saml i kvaliletsstyming och erfarenhetsåterföring. Etl ökat utnyttjande av infor­mationsteknologins möjligheter kan sannolikt medverka till atl begränsa dessa problem. En förbättrad kvalitet i alla led i byggprocessen kommer all bli en tvingande nödvändighet för branschen.

Informationsteknologi eller datateknik i vid mening används i dag av de större byggföretagen. Ännu har dock mycket litet av informations­teknologins potential för all öka produktivitet och kvalitet tagits i bmk. Regeringen vill därför framhålla del angelägna i all del redan under den kommande treårsperioden kommer lill stånd en ökad satsning på FoU inom området informationsteknologi. Frågor som är centrala och gemen­samma för hela byggprocessen och branschen bör då prioriteras.

389

På sikt måste dock branschen la ell huvudansvar för all nödvändig FoU bedrivs i fråga om såväl inomhusmiljön som informationsteknologins utnyttjande i byggsektom.

Fömtsättningarna för en god miljö läggs i hög grad fast i bebyggelsepla­neringen. De nya legala grunderna för samhällsplanering och byggande finns i plan- och bygglagen och lagen om hushållning med naturresurser m. m. Del är forskningens uppgift att från samhällsvetenskapliga utgångs­punkter utveckla tillämpningen, särskilt av den obligatoriska översiktspla­neringen, och medverka med utvärderingar och analyser av de nya lagar­nas funktion och behovet av förändringar.

Som vi tidigare har sagt är del nödvändigt all branschen i väsentligt större utsträckning än i dag bidrar lill finansieringen av angelägen bygg­nadsforskning. Rådels insatser när det gäller att genom samfinansiering öka FoU-insalserna hos intressentema bör leda till alt FoU-volymen ökar. Därmed skulle utrymmet kunna ökas för FoU som inte i första hand är branschinriklad ulan gäller den offentliga sekloms verksamhet. Det borde då vara möjligt all exempelvis stödja uppbyggnaden av forskning om en eflFeklivare planering och samordning av t.ex. bebyggelseslmklur och tra­fiksystem. Sådana insatser skulle enligt regeringens uppfattning kunna medverka lill alt förbättra livsmiljön.

Den internationella verksamheten skall enligt intentionerna i rådets treårsplan vara en integrerad del av FoU-verksamhelen. Rådet framhåller att man med krympande ekonomiska resurser inte kan stödja sådan sam­verkan som har ell vidare syfte än det rent forskningspoliliska.

Regeringen delar rådels uppfattning och avser all ta upp denna fråga i annat sammanhang.

Som tidigare berörts innebär de samlade forskningspolitiska övervägan­dena atl de statliga medel som BFR får disponera under nästa treårsperiod skulle komma att minska med 12 milj. kr. genom alt medel i stället anvisas till del teknik-vetenskapliga forskningsrådet. Vi föreslår atl minskningen fördelas under några budgetår så att beslulsulrymmel minskas med 2 milj. kr. under första budgetåret och med 4 resp. 6 milj. kr. under de två följande budgetåren.

Mol bakgmnd av vad som nu har sagts beräknar regeringen beslulsra-men till 179,8 milj.kr. för den allmänna byggnadsforskningen, exkl. stöd lill experimenlbyggande, under budgetåret 1990/91.

Av ramen bör humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet (HSFR) få disponera 3*8 milj. kr. HSFR skall vid fördelningen av dessa medel samråda med BFR.

Regeringen har tidigare pekat på all det är nödvändigt atl den grundläg­gande kunskapen ökar. Det gäller också bebyggelse- och kulturvård där kunskapsbasen i Sverige i dag är begränsad. Genom långsiktigt stöd till gmpper inom universitet och högskolor, bör fömtsättningar för goda for-skamiiljöer kunna skapas och våra kunskaper inom dessa vida områden öka. HSFR och rådd bör samverka om uppbyggnaden av sådana forskar­miljöer.

För åtaganden som avser de fem budgetåren efler budgetåret 1990/91

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

390

anser vi atl en ram om 95, 55, 25, 25 resp. 25 milj. kr. är tillräcklig. 1 dessa     Prop. 1989/90:90

belopp inkluderas inte kanslikostnader hos BFR.

Avsnitt 20

Medelsbehovet för budgetåret 1990/91 beräknar vi till 179 milj. kr.

Bostadsdep.

Budgetförslaget beträflFande statens löne- och pensionsverk innebär atl kostnadema för pensionsadministralionen skall läckas av avgifter fr. o. m. budgetåret 1990/91. Vid vår anslagsberäkning har hänsyn tagits till dessa avgifter.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1. all riksdagen bemyndigar regeringen all medge atl rådet får falla beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd lill experimentbyg­gande, inom en ram om 179800000 kr. under budgetåret 1990/91,

2.

att riksdagen bemyndigar regeringen all medge att rådet får fatta beslut om stöd lill byggnadsforskning, exkl. stöd till experi­menlbyggande, under budgetåren 1991/92, 1992/93, 1993/94, 1994/95 och 1995/96 prdiminärt inom en ram om 95000000kr., 55000 000 kr., 25000000 kr., 25000000 kr. resp. 25000000 kr.,

3.

all riksdagen lill Byggnadsforskning för budgetåret 1990/91 anvisar etl reservationsanslag på 179000000 kr.

B 13. Stöd till experimentbyggande

1988/89 Utgift

31640115'

Reservation

28472156

1989/90 Anslag 20000000' 1990/91 Förslag 42000000 

' Anslaget lån till experimentbyggande

Från anslaget betalas under innevarande budgetår utgifter för lån till fördyrade byggnadskostnader i samband med forskningsinriktat experi­mentbyggande inom bostadsförsörjningen och inom energiområdet.

Lån lill experimentbyggande inom bostadsförsörjningen kan lämnas för alla typer av hus och anläggningar. Lånen är avsedda atl göra det möjligt att genomföra byggnadslekniska experiment- och utvecklingsprojekt som syftar till lösningar som har god möjlighet all få en mer allmän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden.

Lån lill experimenlbyggande inom energiområdet används för närva­rande för all systematiskt pröva ny byggnads- och installationsteknik, ny energihushålliiingsteknik saml nya energisystem i full skala.

Kostnader för uppföljning och utvärdering m. m. i samband med experi­mentbyggandet betalas från anslaget B12. Byggnadsforskning.

Lånen kan vara ränte- och amorteringsfria under en utvärderingstid upp till tio år. Lånen skall omprövas individueUt efler genomförd utvärdering. Därvid skall också villkoren för en eventuell återbetalning fastställas.

Statens råd för byggnadsforskning (BFR) beslutar om lånen.

Humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet disponerar under

innevarande budgetår anslaget för sådant experimenlbyggande som ingår

391

som ell led i det humanistiskt och samhällsvetenskapligt inriktade FoU-arbetet på byggforskningens område.

Statens råd för byggnadsforskning

Rådet begär atl under budgetåret 1990/91 få bemynd igande all fatta beslut om lån lill experimenlbyggande inom en ram på 36,9 milj. kr. saml alt ell reservationsanslag på 30 milj.kr. anvisas. Dämlöver vill rådd ha bemyn­digande atl för budgetåren 1991/92 och 1992/93 falla beslut inom en ram om 20 resp. 10 milj. kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

Regeringens överväganden

De utgångspunkter för och den inriktning av byggforskningsverksamheten som redovisats i del föregående gäller även för experimentbyggnadsverk-samhden.

Experimenlbyggande i full skala med stöd av särskilda lån är en för byggnadsforskningen specifik arbetsform. Experimentbyggnadsverksam-hel sker alllid i samverkan med kommun, förelag eller annan faslighels-ägare, som slår som ansvarig för byggandet och som mottagare av lånet. Lånen ger möjlighet lill försök även med stora ekonomiska risker och har visat sig vara ett värdefullt led i den samlade FoU-kedjan. Experimentbyg­gandet är en integrerad dd av FoU-processen. Det skall förberedas, följas upp och utvärderas på ell vetenskapligt riktigt säll. I det avseendet skiljer del sig från mera renodlade demonstrationsprojekt inom andra områden. Detta hindrar naturligtvis inte alt experimenlbyggnadsverksamhden ock­så har stor betydelse i informations- och demonslralionssyfte.

Efter förslag av riksdagens bostadsutskott har riksdagens revisorer granskat stödet lill experimenlbyggande (Rapport 1989/90:1). Regeringen noterar att revisorerna är positiva till experimentbyggande och till atl det finns ell statligt stöd lill denna verksamhet. I rapporten framförs emeller­tid också kritik mot stödets utformning och tillämpning. Bl. a. påpekas all del finns en risk all experimenlresullaten påverkas och snedvrids på gmnd av medvetenheten om att lånet måste betalas tillbaka, om man lämnar uppgifter som visar all experimentet har varit lyckat. Omprövningen av lånen har dessutom blivit dyr och omständlig. Revisorerna framhåller att experimentverksamhelen i högre grad bör riktas in på att ta fram besluts­underlag och i mindre grad på att få till stånd eller påskynda en marknads­introduktion av visst tekniskt syslem. Vidare föreslås all högskolor och universitet bör användas i större utsträckning för systemanalyser och mera gmndliga förberedelser av experimenten. Den övervägande delen av expe-rimentbyggnadsmedlen har använts för energiexperiment och att tyngd­punkten bör nu förskjutas mot andra typer av experiment. Revisorerna föreslår slutligen att stödformen görs mer flexibel så all en utvidgning av användningsområdet blir möjlig.

Fastighetsägare ställer sig många gånger tveksamma lill experimenlbygg-nadslån. Det lorde främst bero på all det ofta framstår som alltför riskabelt att pröva ny teknik. Låneformen har visat sig vara särskilt svår all tillämpa

392

när det gäller byggnadslekniska experiment. När del gäller tveksamheten atl pröva ny leknik, kan ett stöd till pilotprojekt i mindre skala undanröja sådana problem. Etl stöd lill mindre projekt skulle dessutom göra del möjligt för högskolan all direkt medverka i ulprovning av ny teknik. Samordningsproblem och kostnader skulle därigenom kunna minska avse­värt. Utvärderingar och mätningar skulle kunna göras mer eflfektivt, efter­som anläggningen i fråga kan byggas i anslutning lill befintliga laboratorier eller motsvarande. Det nuvarande slödel är emellertid inte anpassat för anläggningar av nu nämnt slag eller fristående försöksobjekt eller prototy­per. Problemen med atl få lill stånd experiment inom andra områden än energiområdet aktualiserar också behovet av regeländringar. Regeringen anser därför i likhet med riksdagens revisorer all del behövs en stödform för experimenlbyggnad och försöksanläggningar som medger större flexibilitet än de nuvarande lånen.

Regeringen föreslår atl de nuvarande lånen ersätts med bidrag. Tillämp­ningsområdet kan då vidgas lill all omfatta försöksanläggningar och prototyp- eller pilotprojekt samtidigt som också byggnadslekniska experi­ment skulle underlättas. Bidrag lill experimenlbyggande bör dock kunna förenas med återbetalningsskyldighet i vissa fall. Exempelvis bör villkor om återbetalning hell eller delvis kunna komma i fråga om syftet är all påskynda en marknadsintroduktion av visst tekniskt system.

Planerings- och projekteringskostnader bör kunna betalas med experi-menlbyggnadsslöd från detta anslag. Mätningar, uppföljning och utvärde­ring bör dock liksom i dag betalas med ordinarie bidragsmedel.

Mol den nu redovisade bakgmnden har regeringen nyligen gett bygg­forskningsrådet i uppdrag att komma med förslag till hur stödet kan utformas för olika typer av experiment. Regeringen avser att senare utfor­ma närmare föreskrifter för ell experimenlbyggnadsslöd med den inrikt­ning som nu har angivits.

Principema och mtinerna i fråga om omprövning av redan beviljade lån behöver också ses över. I uppdraget till BFR ingår därför att komma med förslag till hur den faslighetsekonomiska utvärderingen kan förenklas och vilka mtiner som skall tillämpas när lånen skall omvandlas och nya villkor beslutas.

För beslut om stöd lill experimenlbyggande under budgetåret 1990/91 föreslår regeringen en ram om sammanlagt 31,5 milj. kr.

Vad gäller åtaganden för budgetåren 1991/92 och 1992/93 beräknas en ram om 10 resp. 5 milj. kr.

Mol bakgmnd av den nya inriktningen av slödel bör anslaget få en ny benämning Stöd till experimenlbyggande. Den meddsreservalion som vid utgången av innevarande budgetår finns kvar på anslaget Lån lill experimenlbyggande bör få användas i den nya stödverksamheten. Bevijade men inte utbetalade lån bör kunna om vandias lill bidrag. Medelsbehovet för budgetåret 1990/91 beräknar vi lill 42 milj. kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

393

Ärendet till riksdagen

Prop. 1989/90:90

Regeringen föreslår

Avsnitt 20

1.

all riksdagen godkänner del som förordals i fråga om nya     Bostadsdep. former för stöd till experimenlbyggande,

2.

all riksdagen bemyndigar regeringen all medge all rådet får falla beslut om stöd lill experimenlbyggande intill ell belopp om 31 500000 kr. under budgetåret 1990/91 och att outnyttjad dd av denna ram får utnyttjas även under budgetåret 1991/92,

3.

att riksdagen bemyndigar regeringen all medge alt rådet får falla beslut om stöd till experimentbyggande under budgetåren 1991/92 och 1992/93 prdiminärt intill ell belopp om 10000000 kr. resp. 5000000 kr.,

4.

all riksdagen till Stöd tdl experimentbyggande för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 42000000 kr.

B 14. Statens institut fbr byggnadsforskning

1989/90 Utgift

-

1989/90 Anslag

1000

1990/91 Förslag

1000

Under detta anslag redovisas samtliga in- och utbetalningar för verk­samheten vid statens institut för byggnadsforskning (SIB). Anslaget las upp med etl formeUl belopp och skall normall inte få belastas. För atl läcka svängningar i likviditeten under verksamhetsåret disponerar institu­tet en rörlig kredit.

SIB är ett seklorsforskningsinstilul inom samhällsbyggnadsområdet. In­slilulel svarar för långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom ett antal olika områden.

Institutets nuvarande forskningsorganisation infördes den 1 juli 1982. Forskningsenheten omfattar åtta forskningsavdelningar och en avdelning för mät- och datateknisk service. Institutet har också ett kansli och en informationsavdelning.

Verksamheten vid SIB finansieras fr.o.m. budgetåret 1984/85 med bas­anslag under bostadsdepartementets huvudtitel saml med projektanslag och uppdragsmedel. Basanslaget skall användas för stöd till sådan forsk­ning som bidrar till en långsiktig kunskapsuppbyggnad för sekloms behov saml för forskning inom områden som stalsmaktema har angett som viktiga, men där särskilda uppdragsgivare saknas. Övrig verksamhet inom institutet finansieras via uppdragsmedel eller projektanslag.

394

Verksamhetens omfattning och utveckling framgår av följande samman­ställning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

Ekonomisk plan i

(1000-tal kr.)

1989/90

Beräknad ändring 1990/91

Kostnader

1.    Förvaltning

2.    Information

3.    Forskning

9857

3 577

40107

+   936 +   312 + 3951

Summa

53541

+ 5199

Intäkter

1.    Bidragsanslag

2.    Forskning och

över statsbudgeten 1 utveckling på uppdrag

42993 10548

+ 4802 +   397

Summa

53541

+ 5199

Statens institut för byggnadsforskning

SIB har i anslutning till sin anslagsframställning för budgetåret 1990/91 bifogat en verksamhetsplan för treårsperioden 1990/91 1992/93.

Institutets verksamhet finansieras till större delen genom anslag över statsbudgeten. Andelen uppdragsfinansiering har under senare år närmat sig 20 %.

Institutet har inrättat åtta professurer. Utgångspunkten har varit all professurema skall tillsättas i den takt som resurser frigörs. Finansieringen av tre professurer kan nu anses säkrad och tillsättningen av två av dessa pågår. Institutet föreslår nu all medel ställs till förfogande för fem profes­surer och sex doklorandtjänsler saml för gästforskare. Även forskamtbytet kan då bedrivas på en nivå som är önskvärd ur forskningssynpunkt och med hänsyn lill intresset från utländska forskningsinstitutioner.

Dämlöver begär SIB att 2,2 milj. kr. ställs lill förfogande som etl engångsanslag för investeringar i ell nytt telefonsystem.

Slutligen tar institutet upp frågan om sin rörliga kredit i riksgäldskonio­ret. SIB disponerar för närvarande en rörlig kredit om 2,5 milj.kr. för all täcka tillfälliga likvidilelsfluktualioner. Bmlloomslutningen och upp­dragsvolymen har emellertid ökat markant, vilket innebär högre uteståen­de fordringar och större svängningar i in- resp. utbetalningarna. Institutet föreslår att den rörliga krediten höjs till 3 milj. kr.

Regeringens överväganden

SIB får inom ramen för förvaltningsanslaget tillsätta de åtta professurer som nu har inrättats. Enligt regeringens uppfattning bidrar detta till all långsiktigt säkerställa kvaliteten på den forskning som utförs inom institu­tet. Genom professuremas formella anknytning till universitet och högsko­lor öppnas också goda möjligheter för en ökad samverkan mellan SIB och institutioner vid dessa.

Tillsättandet av professurer kan emellertid inte i dagens stalsfinansiella situation finansieras med särskilda medel över statsbudgeten. Del är dock

395

angeläget all institutet noga överväger om professorsljänstema kan rym-     Prop. 1989/90:90 mas inom den befintliga budgeten genom omprioriteringar. Institutet bör i     Avsnitt 20 det sammanhanget också pröva möjligheten all helt eller delvis finansiera     Bostadsdep. tjänsterna med exlema medel.

Del är också angelägel all institutet successivt ökar den FoU som sker på uppdrag.

Institutet har för närvarande en röriig kredit på 2,5 milj. kr. Med hänsyn lill den ökande andelen uppdragsintäkler avser regeringen besluta att den rörliga krediten höjs till 3 milj. kr.

Regeringen beräknar statens bidrag lill inslilulel för budgetåret 1990/91 till 47 795000 kr. I detta belopp ingår (engångsvis) medel för atl läcka investeringskostnadema för en ny telefonväxel. Vid beräkningen av ansla­get har hänsyn tagils lill atl kostnaderna för pensionsadministralionen fr. o. m. budgetåret 1990/91 skall täckas av avgifter.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

atl riksdagen till Statens institut för byggnadsforskning Tör budget­året 1990/91 anvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.

B 15. Bidrag till statens institut för byggnadsforskning

1988/89 Utgift

39420000

1989/90 Anslag        42 993000 1990/91 Förslag       47 795000

Regeringen har ovan under anslaget B14. Statens institut för byggnads­forskning beräknat statens bidrag lill institutet lill 47 795 000 kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

atl riksdagen lill Bidrag till statens institut för byggnadsforskning för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 47 795000 kr.

B 16. Statens institut för byggnadsforskning: Utrustning

1989/90 Utgift

1000000

1989/90 Anslag

1000000

1990/91 Förslag

1000000

Under detta anslag redovisas medel för utmstning till statens institut för byggnadsforskning.

Detta anslag avser särskilda lånemedel som ställs lill institutets förfo­gande för anskaflFning av utmstning. De medel som las i anspråk skall vara

396

ränte- och amorteringsfria under en treårsperiod. Därefter skall lånet     Prop. 1989/90:90

amorteras och förräntas.

Avsnitt 20

Regeringen beräknar atl 1 milj. kr. behöver anvisas för ändamålet..

Bostadsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

all riksdagen lill Statens institut för byggnadsforskning: Utrust­ning för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 1 OOOOOO kr.

20.2 Idrottens forsknings- och utvecklingsinsatser 

20.2.1 Forskningens omfattning och organisation

Sveriges Riksidrotlsförbund inrättade år 1970 Idrottens Forskningsråd (IFR). Bakgmnden var riksdagens beslut med anledning av belänkandet (SOU 1969:9) Idrott åt alla och förslagen i propositionen om stöd lill idrotten (prop. 1970: 79, SU 122, rskr. 291). Idrottens forskningsråd har till huvudsaklig uppgift alt

initiera och stimulera till forskning inom områden som kan ha betydel­se för idrotten samt verka för samordning av denna forskning,

föreslå riksidrollsstyrdsen forskningsprojekt och fördelning av tillgäng­liga forskningsmedel inom ramen för det statliga idrollsanslaget,

bistå riksidrollsstyrdsen med faklaunderiag för dess begäran om anslag lill forskning,

 följa utvecklingen inom forskningsområden av betydelse för idrotten

och hålla riksidrollsstyrdsen underrättad om denna utveckling.

Merparten av rådels budgetmedel används till alt stödja forskningspro­jekt. Under senare år har antalet ansökningar om anslag från IFR ökat markant. Många sökande har inte doktorerat och har därför haft små möjligheter atl få bidrag från de statliga forskningsråden.

Första utdelningen av forskningsanslag från rådet ägde mm våren 1971, då 300000 kr. förddades. Under budgetåret 1988/89 förddades 2,5 milj.kr. till 88 olika projekt. Behovet av forskningsmedel är dock större än tillgången och omkring tre fjärdedelar av ansökningama avslås.

För all meddela forskningsresultaten till olika målgmpper har rådet årligen arrangerat särskilda forskningskonferenser. Teman för de senaste konferenserna har varit "Våld inom och kring idrotten", "Konditionsträ­ning", "Kvinnor-Idrott" saml "Bam-Ungdom-Idrott". Därtill upprättas årligen översikter av utgivna forskningsrapporter i serien IFR Forsknings­rapporter som utkommit under 15 år.

Forsknings- och utvecklingsarbetet är av stor betydelse för all idrotten

skall kunna utvecklas på ell positivt säll. Det gäller såväl från folkhälso­

synpunkl som från rent idrottslig synpunkt. Regeringen anser därför all

del behövs en mera långsiktig vetenskaplig kunskapsuppbyggnad på idrotts-

forskningens område för atl skapa fömtsättningar för en fortsatt utveckling

av svensk idrott.

397

20.2.2 Anslagsfrågor

Elfte huvudtiteln

E. Idrott

E 2. Stöd till idrottens forskning och utveckling m. m.

Nytt anslag (förslag)

9700000

I prop. 1989/90:100 bil. 13 har föreslagits all ell nytt anslag med denna mbrik förs upp på statsbudgeten för nästa budgetår. 1 avvaktan på forsk­ningspropositionen har anslaget beräknats lill 6 milj. kr.

Riksidrottsförbundet

För budgetåret 1990/91 vill Riksidrottsförbundet inom idrottsforskningen prioritera området Handikapp-Idrott-Samhälle när del gäller såväl medi­cinsk/fysiologisk som beleendevelenskaplig och teknisk idrotlsforskning.

Riksdagen har beslutat (1988/89:UbU 22, rskr. 197) alt en särskild idrottshögskola skall inrättas i Stockholm år 1992 och all dess verksamhet skall samordnas med Centmm för Idrottsforskning (CIF). Mol denna bakgrund har Idrottens Forskningsråd fört diskussioner om hur CIF och rådet skulle kunna organiseras i framtiden för all stärka idrollsforskningen i Sverige. Riksidrottsförbundet har därvid fömtsatt alt CIF:s verksamhet även i framliden skall finansieras direkt över statsbudgeten och ej via förbundet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

Regeringens överväganden

I enlighet med förslag i prop. 1987/88: IOO bil. 11 (s. 118-123) har resur­serna på idrollsforskningens område förstärkts. Ett särskilt centrum för idrotlsforskning har inrättats i Stockholm. Nya professurer har inrättats. Vid universitetet i Umeå har inrättats en tjänst i pedagogik, särskilt idrottspedagogik och en tjänst i idrotlsmedicin. Vid universitetet i Linkö­ping har inrättats en tjänst i idrotlsmedicin. Vidare kommer en professur i historia, särskilt idrottshistoria, vid universitet i Stockholm all tillsättas under år 1991.

Regeringen finner del värdefullt att alla möjligheter tillvaratas i syfte att uppnå en närmare samordning av verksamheten vid Idrottens Forsknings­råd med ClF:s verksamhet. De insatser idrottsrörelsen gör för atl utveckla idrotten är nödvändiga för alt möta dagens problem och morgondagens ulmaningar.

Det är viktigt att Riksidrottsförbundet koncentrerar forskningsinsat­serna på väldefinierade och väl avgränsade forskningsområden. För det kommande budgetåret vill Riksidrottsförbundet prioritera Handikapp­idrott-Samhälle med sina forskningsinsatser. Regeringen finner denna

398

prioritering riklig och angelägen. Del är bra alt även kvinnors idrottsliga verksamhet uppmärksammals inom idrollsforskningen.

För innevarande budgetår har 2,7 milj.kr. anvisats till Riksidrottsför­bundet som stöd till IFR från anslaget E 1. Stöd till idrotten.. Därtill har

5

milj. kr. anvisats som stöd till idrottsrörelsens antidopinginsatser från samma anslag. I årets budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 13) har anförts att stödet till idrottsrörelsens arbete mot doping skall öka till

6

milj. kr. och föras upp under ett nytt anslag, kallat Stöd till idrottens forskning och utveckling m. m. Regeringen hänvisar till vad som sägs i budgetpropositionen om detta.

Regeringen föreslår nu även att stödet till idrottsrörelsens forskning räknas upp för del kommande budgetåret med 1 milj. kr. och all del fortsättningsvis redovisas under anslaget Stöd till idrottens forskning och utveckling m. m. Del bör ankomma på Riksidrollsstyrdsen att inkomma med förslag lill regeringen om anslagets närmare användning. Regeringen anser att anslaget skall ses som ett komplement till den forskning som bekostas av forskningsråden m.fl. samt de satsningar som sker genom inrättandet av nya professurer med inriktning på idrott vid landels hög­skolor och universitet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 20 Bostadsdep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

alt riksdagen lill Stöd tid idrottens forskning och utveckling m. m. för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 9 700000 kr.

399

21 Industridepartementets verksamhetsområde

Till industridepartementets ansvarsområde hör främst statens initiativ och stöd lill teknisk forskning och industrielll utvecklingsarbete. Denna FoU skall ge den tekniska gmnd som behövs för skilda aktiviteter inom det svenska samhället. Den skall skapa kvalificerad kompelens och även svara för svensk medverkan i del intemationella utbytet av tekniskt-velenskapli­ga kunskaper. Den skall också komplettera det svenska näringslivets egna FoU-insatser för all största möjliga eflFekl skall uppnås av landels samlade insatser.

Till departementets ansvarsområde hör även viss geovelenskaplig forsk­ning saml forskning om turism och rekreation.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Sammanfattning av forskningsresursema under industridepartementet (milj.kr.)

Anvisat

Förslag

Beräknat

Beräknat

1989/90

1990/91

1991/92

1992/93

STU

830,3

-   11,5

-18,0

-32,0

TFR

(32,0')

+  35,0

+ 32,0

+ 53,0

Europeiskt FoU-samarbete

16,0'

+ 45,0

_

Europeiskt rymdsamarbete

276,3

+  83,8

+ 16,5

+ 16,5

Nationell rymdverksamhet'

37,8

+  23,1

_

Materialteknik

+  10,0

+ 15,0

+ 15,0

Miljöteknik

+    5,0

+ 11,0

+ 14,0

Geovetenskaper

+    3,0

+   1,0

+   1,0

Energiforskning

293,6

+  50,2

- 4,0

- 6,0

' STUF inom STU:s anslag F 1.

' Härutöver har STU genom omprioriteringar frigjort medel för deltagande i de europeiska gemenskapemas forskningsprogram.

' Anslagsökningarna föranleds till största delen av att Sverige enligt statsmaktemas tidigare beslut deltar i det europeiska rymdsamarbetets tre stora program för lyftra­keten Ariane 5, rymdfarkosten Hermes och en europeisk del Columbus i en intematio­nell rymdstation.

Inom industridepartementets ansvarsområde är de viktigaste forsk­ningsstödjande organen

-

styrelsen för teknisk utveckling (STU) och

-

statens delegation för rymdverksamhet (DFR).

Därtill skall, enligt regeringens nu framlagda förslag, fr. o. m. den 1 juli 1990 komma

- leknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR).

STU handhar medel för europeiskt FoU-samarbete. Dessutom föreslås STU och naturvetenskapliga forskningsrådet båda erhålla medel för male-rialeknisk forskning avsedd all genomföras i forskarkonsortier.

26   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

401

DFR handhar medel för europeiskt rymdsamarbete och för nationell rymdverksamhet.

Ell särskilt programråd avses handha medel för miljöteknisk forskning.

Sveriges geologiska undersökning avses handha medlen för geovelenskap­lig forskning.

Till industridepartementels ansvarsområde kommer också ansvarel för energifrågor innefattande energiforskning att föras. Inom energiforsknings­programmet är de viktigaste forskningsstödjande organen

statens energiverk

styrelsen för teknisk utveckling

byggforskningsrådet

energiforskningsnämnden

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.1 Teknisk forskning m.m.

21.1.1 Forskningsbehov

Teknikens roll som produktionsfaktor i industrin har kommit atl bli in­sedd och förstådd till sin fulla betydelse först under de senaste årtiondena. Tidigare betraktades den tekniska utvecklingen som en reslfaklor. Den an­sågs svara för någon del av den industriella tillväxten som blev över när de traditionella produklionsfaklorema arbete och kapital tillgodoräknats sina bidrag. I dagens läge är situationen en annan. De flesta länder med ambi­tioner på det industriella området satsar medvetet på all utnyttja tekniken som hjälpmedel för att uppnå tillväxt och konkurrenskraft.

Sverige intar en tätposition då OECD-ländema jämförs i fråga om satsningar på naturvetenskaplig och teknisk FoU i förhållande lill bmllo-nationalprodukt (BNP). Utgångslägel är således gott. Andra länders starkt ökade satsningar kan dock ganska snabbi förändra situationen. Dessutom krävs på vissa områden av teknisk FoU stora resurser för all möjliggöra vikliga utvecklingssteg och nå kommersiella framgångar. Utvecklingen när del gäller mikrodeklronikkretsar med större kapacitet och snabbhet är ett belysande exempel. Här är det den absoluta storleken på satsningen som är avgörande, inte den relativa. Utvägen för små förelag och små länder är på dessa områden att söka samarbete.

Sverige har trots landels begränsade storlek en industri som är väl fördelad över branscher och teknikområden. Detta gäller även efler del alt förelagen under 1980-lalel har snävat in produktsortimentet och koncent­rerat tillverkning och utveckling lill de mest konkurrenskraftiga produk­tema. Denna bredd leder lill behov av utbildad arbetskraft och FoU-kompetens över etl brett spektmm av teknologier.

Svensk industri möter konkurrens från andra länder på både den inter­nationella och den svenska marknaden. Konkurrensen på hemmamarkna-

402

den kommer förmodligen all hårdna när Sverige ansluter sig närmare lill Västeuropa. Många förelag har funnit all de är mest framgångsrika med produkter som är avancerade och betingar etl högt pris. Utveckling och tillverkning av dessa produkter kräver ofta bästa tillgängliga teknologi. Till behovet av bredd på de teknologiska kunskapema kommer således kravet på att de på många områden måste vara av högsta intemationella klass.

Sammanfattningsvis slår på det tekniska området svensk industri och svensk teknisk FoU inför betydande utmaningar. De framlida kraven på bredd och kvalitet i de teknologiska kunskaperna är stora. För att ratio­nellt utnyttja landels begränsade FoU-resurser är samarbete, inom och utom landet, en nödvändighet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.1.2 Ansvarsfördelning

Den tid och de resurser som krävs för all kunna dra nytta av resultaten avgör vilka aktörer som är beredda att salsa på olika former av FoU.

Tekniska utvecklingsprojekt ger ofta som resultat prototyper lill produk­ter eller försöksuppställningar lill produktionssystem. Här ligger kommer­sialiseringen nära. Del är naturligt alt förelagen själva lar ansvar för sådana utvecklingsprojekt. Staten stöder indirekt genom alt sörja för alt t. ex. kompetent arbetskraft och riskkapital finns all tillgå.

I andra änden av FoU-speklmmel finns gmndforskningen. Oftast kan endast stater eller gmpper av stater finna rationella motiv för att finansiera ren gmndforskning. Inom vissa FoU-intensiva branscher, t. ex. läkemedel och mikroelektronik, kan stora företag eller företagsgmpper få ekonomi i insatser av karaktären riktad gmndforskning.

Del finns alltså en naturlig ansvarsfördelning i FoU-spektmmds ytter­lägen. Avvägningsproblemen gäller tillämpad forskning och dess gränsom­råden mol riktad forskning resp. utveckling.

I en marknadsekonomi som den svenska är del naturligt alt söka lös­ningar där näringslivet och andra samhällssektorers aktörer tar så stor del av ansvarel som möjligt. Staten svarar för del nationella perspektivet. De teknikpolitiska insatserna bör syfta till all åstadkomma en väl fungerande helhet när det gäller teknisk FoU. Insatser bör åtgärda brister och skevhe-ler genom kompletteringar och korrigeringar.

Regeringen vill i det följande peka på några fall där det är angelägel atl staten tar på sig uppgiften att främja den tillämpade tekniska forskningen.

Ett första sådant fall avser tekniskförnyelse inom svensk industri. Resul­tat från gmndforskningen öppnar ibland hell nya tekniska möjligheter. Aktuella exempel är nya keramiska material och supraledning (extremt hög elektrisk ledningsförmåga). Kunskaper inom dessa områden erbjuder ur teknologisk synvinkel stora industriella möjligheter. Det finns dock ännu inte förelag som är beredda all svara för att möjlighetema undersöks. Del blir då en uppgift för staten att stödja den tillämpade forskningen under ell inledande skede. Detta är nödvändigt för alt säkerställa all de tekniska möjlighetema och erforderiig kompetens blir tillgänglig för framtida svensk industri.

403

Den av regeringen nu föreslagna insatsen på materiaUeknisk forskning har som motiv teknisk fömyelse.

I ett andra fall handlar det om uppehållande av kompelens. I tider då den intemationella situationen för ett teknikområde kännetecknas av snabb utveckling och turbulent marknad kan den svenska industriella basen plötsligt svikta. Om teknikområdet bedöms vara av stor framlida betydel­se finns anledning för staten att gå in med FoU-stöd.

Beskrivningen ovan stämmer väl med situationen år 1984 i Sverige på mikrodektronikområdel. Då log regeringen initiativ lill det nationella mikrodeklronikprogrammet (NMP).

1 ell tredje fall avser statens insatser all uppnå dt rationellt utnyttjande av FoU-resurser. Nar liknande FoU-behov finns i flera förelag och sam­hällsorgan är FoU-samarbete ell altemativ till egna satsningar. Bland de potentiella samarbelspartema har de resurssvaga mest all vinna på samar­bete, de resursslarka minsl. Ur nationell synpunkt innebär FoU-samarbete en rationalisering med undvikande av dubbelarbete och ökat totalt resul-talulbyle. En statlig insats kan få alla berörda all medverka i samarbetet.

Detta är det slag av överväganden som ligger bakom statens stöd genom STU till förelagsgemensam forskning, bl.a. i form av s.k. kollekliv forsk­ning.

En liknande situation kan uppslå inlemationdll. För all stimulera före­lag att medverka i västeuropeiskt FoU-samarbele och all göra del från svensk botten kan statligt stöd erfordras. Därför föreslår regeringen nu kraftiga förstärkningar av anslag för detta ändamål.

Etl fjärde fall avser beredskap för kris- eller krigssituationer. Många vikliga samhällsfunktioner är i dag beroende av avancerad teknisk utmst­ning som importeras. För all säkerställa all denna kan underhållas och repareras även vid avspänning krävs inhemsk kompelens. Statligt stöd lill tillämpad forskning på relevanta områden är en metod atl få fram sådan kompetens.

Delta motiv bidrog också lill statens initiativ lill nationella program inom mikroelektronik och inom informationsteknologi.

Ett femle fall innebär statliga insatser för all nå samhälleliga mål. Sådana erbjuder ibland inte företagen tillräckligt attraktiva aflfärsmöjlighe­ter för all FoU-arbetet skall få önskvärd intensitet. För alt skynda på utvecklingen av den teknik som behövs måste staten erbjuda FoU-stöd.

Regeringens förslag i denna proposition om insatser för miljöleknisk forskning är här ell aktuellt exempel.

Utöver dessa fem fall finns situationer då andra speciella skäl talar för statligt stöd lill tillämpad forskning. FoU-stöd har t. ex. visat sig vara ett verkningsfullt instmment inom regionalpolitiken.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.1.3 Organisation

STU har varit och är statens viktigaste organ när det gäller initiativ och stöd för att höja tekniknivån i det svenska näringslivet och vissa andra teknik-

404

beroende samhällssektorer. STU:s ansvar på teknikområdet har hittills in­neburit stöd i hela speklmmet från ren gmndforskning vid högskolor,och institut lill produkt- och processutveckling vid resurssvaga företag.

Tillämpad forskning och utvecklingsarbete kräver vetenskapligt basera­de kunskaper inom de teknikområden som berörs. Gmndforskning är således en nödvändig fömtsättning både för genomförandet av och för rekryteringen till tillämpad forskning. Balansen mellan dessa båda nödvändiga forskningsfält, gmndforskning och tillämpad forskning, har emellertid under de senaste årtiondena kommit atl förskjutas lill gmnd­forskningens nackdel. Särskilt tydligt är problemet vad gäller den tekniska forskningen. Teknisk grundforskning skapar en viktig del av landels lekno­logibas och behövs för alt långsiktigt stärka den teknologiska kompelen-sen.

Stödet till ren gmndforskning inom det tekniska området har hittills gått över den tekniska forskningsrådsfunklionen vid STU (STUF). Denna har sedan år 1984 givit stöd lill gmndforskning inom det tekniska området. De sex budgetåren 1984/85- 1989/90 betraktas som en försöksperiod för det­ta arrangemang.

Regeringen finner all de nu relaterade förhållandena ger anledning till två ålgärder för att förslärka statens stöd till ren gmndforskning inom det tekniska området. Dels bör slödel utökas kraftigt genom atl lill de medel som STUF hittills förvaltat överföra betydande resurser från STU:s verk­samhet i övrigt och från ell antal sektorsorgan. Dels bör ett särskih forsk­ningsråd, det leknikvetenskapliga forskningsrådet, inrättas för att fördela slödel.

Genom det kraftigt utökade statliga stödd till den rena gmndforskning­en kommer en bättre balans i förhållande till övrig forskning på det tekniska området att upprättas. Skälen för att inrätta del leknikvetenskap­liga forskningsrådet och atl behålla funktionen inom industridepartemen­tets ansvarsområde är flera.

Ett självständigt forskningsråd har dels kortast möjliga kontaktvägar med statsmakterna, dels fömtsättningar atl med oberoende och likvärdig ställning få till stånd etl gott samarbete med övriga forskningsråd och forskningsstödjande myndigheter. Kontakterna med frontlinjen i den tek­niska utvecklingen och med den FoU som svenskt näringsliv bedriver tryggas genom all rådd finns inom industripoliliska sektorn i Sverige, sam­tidigt som del är forskardominerat på samma säll som gmndforskningsrå­den.

STU bör nu koncentrera sina personella och ekonomiska resurser på stöd lill tillämpad teknisk forskning och tekniskt utvecklingsarbete. Det är dock av synnerlig vikt att del nya forskningsrådet och STU utvecklar etl nära och eflFektivl samarbete. Detta är nödvändigt för all säkerställa alt de båda organens ansvarsområden ansluter väl lill varandra.

Svenskt dellagande i EG:s ramprogram för forskning och utveckling saifnordnas av regeringen. En rad myndigheter är engagerade i och förvaltar medel avsedda för detta FoU-samarbete. På det tekniska områ­det är STU i ett flertal fall den instans som givils ansvaret. Inom området mätning, provning och kontroll är mät- och provstyrelsen samordnande

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

405

organ och har hand om anvisade resurser för svensk medverkan i euro­peiskt samarbete.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.1.4 Resultat

Under sexårsperioden 1984/85-1989/90 har stödet lill teknisk FoU inne­burit prioriteringar av områdena mikroelektronik, informationsteknologi, verkstadsteknik, bioteknik och biomedicinsk teknik.

Inom området mikroelektronik har en särskild insats i form av det nationella mikrodeklronikprogrammet (NMP) genomförts. Programmet som nyligen avslutats har utvärderats. Utvärderingen visar atl en väsentlig uppbyggnad av kompelens och resurser för utveckling av mikroelektronik-komponenter har skett. Kretsen av förelag som kunnat nyttiggöra sig resultaten har dock varit begränsad. En närmare redovisning av utvärde­ringen lämnas i regeringens proposition om näringspolitik (1989/90:88).

Även på området informationsteknologi finns ett nationellt program (IT-programmet). Del startades år 1988 och är under genomförande. En utvärdering av programmets planering och start har genomförts. Inrikt­ningen av verksamheten och den organisatoriska formen för dess genom­förande har fåll goda vitsord. En närmare redovisning av utvärderingen lämnas i regeringens proposition om näringspolitik (prop. 1989/90:88).

Dessa båda utvärderingar visar också all samlade nationella program i vissa fall kan vara en myckel eflFektiv genomförandeform.

STU har på regeringens uppdrag gjort en sammanställning av drygt 80 utvärderingar av olika delar av verksamheten under 1980-lalel. Resultaten från utvärderingar ger möjlighet atl bedöma eflFektivitelen i några av de stödformer STU utnyttjar. I korthet kan följande iakttagelser noteras.

Ramprogrammen för kunskapsutveckling inom STU:s program Ny kun­skap får i 13 fall av 19 högt betyg vad avser vetenskaplig kvalitet. Kritiska synpunkter på ramprogrammen är för liten bredd i enskilda program och bristande kontakt mellan medverkande forskningsgmpper.

Hälften av 27 insatsområden inom STU:s program Ny teknik har utvär­derats. Insatsområden är enligt utvärderingar en stödform som är särskilt effektiv då problem inom ell tekniskt väldefinierat område skall bearbetas.

Utvärderingar av tolv kollektiva forskningsprogram inom STU:s pro­gram Ny teknik visar alt kvaliteten är bra eller mycket bra i flertalet fall. 1 elva fall påvisar utvärderingarna all engagerade industrikollektiv utnyttjar eller planerar all utnyttja resultaten från forskningsprogrammen i väsent­lig utsträckning.

21.1.5 Regeringens förslag i huvuddrag

Regeringen framlägger nu förslag med syfte att vitalisera den tekniska forskningen genom resurstillskott, omfördelningar och vissa organisato­riska förändringar. Förslagen är avsedda all skapa underlag både för tillväxt inom svensk industri och för åtgärder inom prioriterade områden, bl. a. miljöpolitiken. Behov, förutsättningar och motiv för den tekniska forsk­ningen har nyss redovisats på ell övergripande plan. De redovisas specifikt

406

för varje förslag under resp. anslag. Fyra förslag avser insatser inom breda     Prop. 1989/90:90

teknikområden. Tre andra förslag gäller särskilda insatser på avgränsade     Avsnitt 21

teknikområden.

Industridep.

Regeringens förslag innebär i korthet följande:

-      STU bör koncentrera sina resurser för forskningsstöd mol riktad teknisk

gmndforskning och mol tillämpad teknisk forskning. Prioriterade om­

råden bör vara informationsteknik inkl. mikroelektronik, verkstadstek­

nik, materialteknik, bioteknik och medicinsk leknik.

    En kraftfull satsning bör ske på ren gmndforskning på del tekniska

området. Teknikvdenskapliga forskningsrådet (TFR) bör inrättas.

Forskningsstödet bör fördelas med projektinnehållels vetenskapliga

kvalitet och projeklgenomförarens forskningskompetens som urvalskri­

terier. Till forskningsrådets anslag bör överföras de medel som STU

disponerat för sin forskningsrådsfunktion (STUF) jämte andra medel

från STU och ett antal seklorsorgan. Detta kommer all innebära all

forskningsrådsslödd till gmndforskning på det tekniska området kom­

mer att mer än fyrdubblas under den kommande treårsperioden.

-      En förstärkning av stödd lill svenskt dellagande i EG:s ramprogram för

forskning och utveckling bör ske genom det särskilda anslaget för detta

ändamål.

    Ell utökat stöd lill svensk rymdverksamhet bör anvisas. Större delen

därav bör i enlighet med riksdagens tidigare beslut avsällas för medver­

kan i det europeiska rymdsamarbetet och dess tre stora program för en

ny lyftrakd (Ariane 5), en bemannad rymdfarkost (Hermes) och en

europeisk dd (Columbus) i en internationell, bemannad rymdstation.

Materialområdet är för närvarande föremål för myckel stort intresse

internationellt. Del anses ha en nyckelroll för den tillverkande industrin. Ett flertal länder genomför särskilda FoU-program. Hillills har den svens­ka forskningen på materialområdet haft tyngdpunkten på konventionella material och problemen kring framställningen av dessa. Del motiverar att en särskild satsning nu bör göras på forskning som bearbetar problemställ­ningarna på materialområdet med nya och tvärvetenskapliga metoder. Insatsen planeras bli genomförd av konsortier skapade av forskare från flera olika högskoleinstitutioner och forskningsinstitut. Stöd lill konsor­tiernas verksamheter bör utgå samordnat från STU och naturvetenskapliga forskningsrådet.

Regeringen prioriterar de miljöpolitiska målen. För all på dt initierat och kompetent sätt kunna styra miljöarbetet måste statsmakterna förfoga över den bästa miljölekniska kunskap som går alt uppbringa. Denna kunskap blir oekså i sig gränssällande för de krav som kan ställas inom olika samhällssektorer, när det gäller begränsningar av belastningar på miljön. En satsning på miljöleknisk forskning bör genomföras som ell na­tionellt program och handhas av ell särskilt inrättat programråd. Erfaren­heterna från nationella program inom områdena mikroelektronik och in­formationsteknologi skall utnyttjas. Programrådet bör även anförtros an­svaret för genomförande av en särskild satsning på avfallsleknisk forskning specificerad under miljödepartementets avsnitt.

Sveriges geologiska undersökning (SGU) är en kunskapsinlensiv organi-

407

sation. SGU:s verksamhet bygger på kvalificerad tolkning och bearbet­ning på vetenskaplig gmnd av insamlade geovdenskapliga dala. Verksam­heten måste ständigt utvecklas och anpassas lill nya och förändrade behov i samhället. Detta kräver fortlöpande kompetensutveckling av personalen, möjligheter all följa forskning och utveckling inom det geovdenskapliga området både i Sverige och intemationellt saml ett egel tillämpat främst geovetenskapligt FoU-arbete vid SGU. SGU bör få vissa medel för all stödja geovelenskaplig forskning.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.1.6 Anslagsfrågor

1 prop. 1989/90:100 (bil. 14 s.50) har regeringen föreslagit riksdagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1990/91 under angivna anslagsmbriker beräkna följande belopp.

F1. Styrelsen för teknisk utveckling:

Teknisk forskning och utveckling

830300000 kr.

F2. Styrelsen för teknisk utveckling:

Förvaltningskostnader

82 963 000 kr.

F4. Europeiskt rymdsamarbete m. m.

276 323 000 kr.

F6. Nationell rymdverksamhet

37813000kr.

F7. Europeiskt forsknings-och utvecklingssamarbete

16000000kr.

Regeringen lar nu upp dessa frågor saml fyra nya anslag. D6.    Sveriges godogiska undersökning:

Geovelenskaplig forskning

3 000 000 kr.

F19. Teknikvetenskapliga forskningsrådet

67000000kr.

F20. Materialleknisk forskning

10000000 kr.

F21. Forskning för ett avfallssnåll samhälle:

Miljöanpassad produktutveckling

5000000 kr.

Tolfte huvudtiteln

D. Mineralfbrsörjning m.m.

D6. Sveriges   geologiska   undersökning: forskning

Geovelenskaplig

1990/91 Nytt anslag (förslag)

3000000

Sveriges geologiska undersökning

Sveriges geologiska undersökning (SGU) har i sin anslagsframställning för budgetåret 1990/91 lämnat förslag avseende geovelenskaplig forskning för budgetåren 1990/91 - 1992/93. SGU framhåller bl.a. alt användningen av geovetenskapliga data och

408

kunskaper ökar. Miljövård, samhällsplanering och naturresurshanlering är områden där behoven ökar särskilt starkt.

SGU framhåller vidare all verket har särskilda forskningsuppgifter. Som central förvaltningsmyndighet för frågor som rör landels geologiska be­skaffenhet har SGU ett ansvar för den riktade geovetenskapliga gmnd­forskningen och den tillämpade forskningen inom del geovelenskapliga området. SGU är i sin verksamhet beroende av den forskning som bedrivs inom området såväl intemt som vid universitet och högskolor.

Den geovetenskapliga forskningen och dess resultat är av stor betydelse för miljövårdsforskningen och miljövården. SGU anser all en möjlighet all planera och genomföra riktad geovelenskaplig gmndforskning och tillämpad forskning enligt en långsiktig forskningsplan skulle ge ett bättre utbyte av insatta resurser inte enbart för SGU:s verksamhet ulan även för miljövårdsforskningen och miljövården.

I dag finns inga särskilda resurser anvisade för alt systematiskt stödja riktad geovelenskaplig gmndforskning eller tillämpad geovelenskaplig forskning. Del finns heller ingen myndighet eller organisation som i likhet med t. ex. STU på del tekniskt-velenskapliga området, naturvårdsverket på miljöområdet och fiskeristyrdsen på fiskeområdd, som har lill uppgift atl systematiskt och långsiktigt bygga upp kunskapen inom det geoveten­skapliga området. Medel för sådana ändamål är, enligt SGU:s uppfattning, angelägna för att åstadkomma en viktig kunskapsuppbyggnad på vissa tillämpningsområden och som ett komplement till naturvetenskapliga forskningsrådets resurser och uppgifter.

SGU anser mol denna bakgmnd det motiverat atl SGU tilldelas uppgif­ter all stödja riktad geovelenskaplig gmndforskning och tillämpad geove­lenskaplig forskning och alt medel anvisas för delta ändamål.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Regeringens överväganden

Regeringen delar uppfattningen all det finns behov av ell forskningsfinan­sierande organ för riktad geovelenskaplig gmndforskning och tillämpad geovelenskaplig forskning. SGU har ett övergripande ansvar inom det geovetenskapliga området. Vi finner det därför naturligt atl SGU får lill uppgift all stödja riktad geovelenskaplig gmndforskning och tillämpad geovelenskaplig forskning. SGU bör svara för formulering av övergripan­de mål för denna forskning.

Regeringen anser all SGU bör få särskilda medel för alt stödja denna forskning. Medlen bör användas främst för sådan FoU som antingen kan behovsidentifieras inom SGU eller som kan anses vara av vikt för SGU:s verksamhet. SGU bör fördela forskningsmedlen efter samråd med i första hand naturvetenskapliga forskningsrådet och berörda universitet och hög­skolor. Forskningen bör främst ulföras vid universitet och högskolor. Med denna uppläggning får SGU möjligheter atl stimulera den långsikliga geovetenskapliga forskningen i landet. Samtidigt skapas fömtsättningar för en naturlig och nära kontakt mellan mer tillämpad forskning och gmndforskning inom del geovelenskapliga området.

409

Ett nytt anslag bör föras upp på statsbudgeten under tolfte huvudtiteln     Prop. 1989/90:90

för budgetåret 1990/91 för geovelenskaplig forskning.

Avsnitt 21

För riktad geovelenskaplig gmndforskning och tillämpad geovetenskap-     Industridep. lig forskning beräknas ell medelsbehov om 3 milj. kr. för budgetåret 1990/91. Regeringen anser all anslaget för denna forskning bör höjas med 1 milj. kr. 1991/92 och 1 milj. kr. 1992/93.

Till del geovelenskapliga forskningsområdet hör bl. a. seismologisk forskning. Regeringen har i del föregående i samband med sin anmälan av anslaget för lill de malemalisk-nalurvetenskapliga fakultetema (avsnitt 17.2) redovisat sitt förslag avseende det svenska seismologiska slalionsnä-lels fortsatta verksamhet. SGU bör inom ramen för förevarande anslag även kunna bekosta vissa FoU-insatser inom del seismologiska området.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

atl riksdagen lill Sveriges geologiska undersökning: Geovelen­skaplig forskning för budgetåret 1990/91 anvisar dt reservationsan­slag på 3000000 kr.,

2.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

F. Teknisk utveckling m.m.

Styrelsen för teknisk utveckling

Verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling

Styrelsen för teknisk utveckling (STU) är central förvaUningsmyndighel för statens initiativ och stöd till teknisk forskning och industriellt utveck­lingsarbete saml planläggning och rådgivning inom området.

STU:s finansiella stöd kan lämnas i form av bidrag, lån eller utfästelse om stöd, s. k. projeklförsäkring. Stöd kan också ges i form av stipendier eller pris lill uppfinnare.

Utöver finansiellt stöd kan STU bistå med rådgivning och service.

Vid STU tillämpas fr.o.m. budgetåret 1987/88 programbudgelering med följande programindelning:

1.     Ny kunskap

2.

Ny leknik

3.

Nya produkter

STU:s programverksamhet finansieras under innevarande budgetår från reservationsanslaget Fl.Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forsk­ning och utveckling.

Från anslaget Fl. finansieras dessutom teknisk forskning, utvecklingsar­bete, verksamhet inom området informationsförsörjning, samt viss in-novalionsverksamhel.

Kostnader för STU:s förvaltnings- och meddsförddande verksamhet

410

finansieras från förslagsanslaget F 2. Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader.

Stöd lill forsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdet lämnas av STU inom ramen för energiforskningsprogrammel under innevarande budgetår från reservationsanslaget C 6. Energiforskning under miljö- och energidepartementets huvudtitel. I avsnitt 21.2 redovisas energiforsknings­programmel, inkl. de i STU:s verksamhet integrerade delama.

STU disponerar under innevarande budgetår också vissa medd under anslaget F7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete, Fl8. In­dustriell utveckling m. m. inom informalionsleknologiområdel (IT4) saml anslaget Bl 8. Åtgärder mot havsföroreningar under Qortonde huvudtiteln.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

F 1. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

778 700000 830300000 818815000

Reservation

336198107

Under denna anslagsmbrik anvisas medel till teknisk forskning och utveckling.

Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under detta anslag (milj. kr.).

1988/89 Utfall

1989/90 Budget'

1990/91

Beräknar'

regeringen

Kostnader

Program 1 Ny kunskap

Program 2 Ny teknik

Program 3 Nya produkter

350,6 313,0

127,3

355,2 352,5 145,0

(Totalt STU)

(790,9)

(852,7)

(853,0)2

Informationsförsörjnings-verksamhet Innovationsverksamhet Ofbrdelade medel Övrigt fbr särskilda insatser

5,4

9,2 20,0

5,7 5,0 14,1 0

Verksamhetsvolym/Summa kostnader

887,3

877,8

Avgår finansiering utöver anslag

Återbetalade projektmedel Ej utnyttjade projektmedel

39,0 33,5

32,0 25,0

33,0 26,0

Summa F 1

766,4

830,3

818,8

' Inkl. integrerade energiforskningsinsatser.

 Varav 2 milj. kr. för ett kollektivforskningsinstitut för kvalitetsutveckling.

411

Programverksamheten vid STU m.fl.

Prop. 1989/90:90

STU:s verksamhet är indelad i tre olika program.

Avsnitt 21

Inom programmet Ny kunskap görs insatser i form av ramprogram för    tndustndep. kunskapsutveckling, stöd till enskilda projekt och genom STU:s tekniska forskningsråd. Programmets huvudsakliga inriktning är stöd lill riktad grundforskning.

De större samlade insatserna inom programmet Ny leknik sker i form av kollekliv forskning och insatsområden. Dessa programformer kännetecknas av en bred samverkan mellan industrin och FoU-genomförande organ. Pro­grammet har till syfte atl främst stödja tillämpad forskning och utveckling.

Programmet Nya produkter omfattar produktutveckling, teknikupp­handling, småföretagsservice, innovalionsfrämjande åtgärder saml arbets­tagarinitierade projekt (ATIP).

STU koncentrerar sina insatser lill prioriterade teknikområden där lång­siktiga satsningar görs. Prioriterade teknikområden är för närvarande: Informationsteknik, bioteknik och biomedicinsk leknik, materialteknik och verkstadsteknik. Dessa områden förbmkar ca 2/3 av medlen under programmen Ny kunskap och Ny teknik.

Andra vikliga teknikområden är miljöteknik, processteknik, malerial-flödessyslem/farkoslleknik saml trä-lekoteknik.

STU svarar under budgetåren 1987/88-1989/90 för genomförandel av delen målinriktad forskning, IT3, inom det nationella informalionstekno-logiprogrammd (iT-programmd). Programdelen IT3 upphör under inne­varande budgetår. Verksamheten inom IT3 har enligt den angivna mål­sättningen drivit den kontinuerliga kunskapsutvecklingen vid högskolor och forskningsinstitut framåt så all del vetenskapliga kunnandet utvecklas i enlighet med behoven inom den teknisk-industriella verksamheten på området. Medlen som har avsatts för IT3 uppgår totalt lill 84,5 milj. kr. och har anvisats inom ramen för STU:s forskningsanslag. Under budget­året 1989/90 är nivån 43milj.kr. STU har på uppdrag av regeringen redovisat hur medlen inom IT3 har utnyttjats och i vilken utsträckning inteckningar för tiden efter den 30 juni 1990 har uppstått.

Förslag från styrelsen för teknisk utveckling m. fl.

STU har i sin anslagsframställning för 1990/91 och i STU-perspektiv 1989 lämnat förslag till plan för verksamheten under de tre budgetåren 1990/91-1992/93.

Som underlag för anslagsberäkningama för treårsperioden har regering­en anmodat STU atl lämna tre förslag. Ell avser oförändrad verksamhets­nivå, de övriga en ökning med 8% resp. en minskning med 6%. STU har fömtom förslag på dessa nivåer också lämnat ell som offensivt alternativ benämnt förslag vilket innebär en kraftigt ökad ambitionsnivå.

1 STU:s basallemativ fullföljs långsikliga insatser av vilka många på-

böijats i början av 1980-talet. En del avslutas och prioriteringama riktas

särskilt mol informationsteknik, bioteknik och biomedicinsk leknik, ma­

terialteknik, verkstadsteknik saml miljöteknik.

412

Inom ramen "Plus 8%", vilken innebär en medelsförstärkning med 70 milj. kr., görs ett antal punktvisa förstärkningar i linje med huvudinrikt­ningen och prioriteringarna inom oförändrad ram.

STU föreslår i sitt offensiva förslag en ökning med 478 milj. kr. Fömtom de i basallernalivet prioriterade områdena tillkommer här omfattande program inom bioteknik och biomedicinsk leknik, en kraftig ökning av STU:s tekniska forskningsråd (STUF), saml en omfattande satsning på internationellt samarbete.

STU:s stöd till internationellt samarbete har en tyngdpunkt i Västeuro­pa, genom stöd till projekt som ryms inom EG:s ramprogram för FoU, EUREKA-samarbetet m.m. Andra tyngdpunkter är samarbetet med Amerikas Förenta Stater och Japan.

En projektgmpp för behandling av vissa innovationsfrågor har presente­rat sin rapport. Denna innehåller en analys av nuläget och förslag lill vissa åtgärder. Förslagen har beretts i regeringskansliet.

Svenska Gmvföreningen och Svenska Gmvindustriarbdarförbundel har inkommit med var sin skrivelse angående etl planerat samarbelspro­jekl "Mineralteknik 2000" mdlan den svenska mineralindustrin och sta­ten genom STU.

Nationalkommittén för Svensk Kvalitet har föreslagit alt ett kollektiv­forskningsinslitut för kvalitetsutveckling inrättas. Intressentföreningen Kvalitetsutveckling, som beslår av företrädare för näringsliv och myndig­heter, har hos regeringen begärt att få träffa avtal om verksamheten för det nya institutet. Göieborgs kommunstyrelse samt kommunstyrelsens ordfö­rande m. fl. i Linköping har i skrivelser till regeringen tagit upp frågan om lokaliseringen av kvaliletsinslilulet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Remissyttranden

STU:s anslagsframställning för budgetåret 1990/91 och plan för verksam­heten 1990/91 1992/93 saml rapporten "Effektivare innovationsprocess" från projektgruppen för innovationsfrågor har remissbehandlats. Remiss­instanserna har koncentrerat sig på de delar som närmast berör deras egen verksamhet och således var och en gjort sill urval av frågeställningar.

1 stort ansluter sig de flesta remissinstanserna, i de delar som besvarats, lill de av STU gjorda prioriteringarna. Flera av remissinstanserna pekar på viklen av ett förstärkt tekniskt forskningsråd. Ell par förordar dessutom ell fristående sådant råd. En remissammanställning finns tillgänglig på industridepartementet.

Regeringens överväganden

STU:s verksamhet

Teknisk forskning och utveckling är av grundläggande betydelse för in­dustriell utveckling och förnyelse. Det är samtidigt mycket viktigt att denna utveckling leder mol miljövänliga produkter och processer. Genom sina insatser inom dessa områden utgör STU ett viktigt industripolitiskt instru­ment i del medellånga och långa tidsperspektivet.

413

För den verksamhet som finansieras över anslaget Fl. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling beräknas ett medels­behov om 818,8 milj. kr. för budgetåret 1990/91. Regeringen kommer dessutom att föreslå all riksdagen godkänner att 800,8 milj. kr. resp. 768.8 milj.kr. före prisomräkning disponeras för samma verksamhet avseende teknisk forskning och utveckling under budgetåren 1991/92 och 1992/93. Härav har 3 milj. kr. beräknats för särskilda insatser inom träforskningen budgetåret 1992/93. Ovanstående belopp redovisar anslagels storlek sedan nedanstående omprioriteringar gjorts.

Omprioriteringar har gjorts från detta anslag med 32 milj. kr. vilket utgör de medel som beräknats för STU:s tekniska forskningsråd (STUF) saml med 9milj.kr. budgetåret 1990/91, med ytteriigare 18milj.kr. bud­getåret 1991/92 och ytteriigare 35 milj. kr. budgetåret 1992/93. Medlen är avsedda för del teknikvetenskapliga forskningsråd (TFR) som regeringen nedan föreslår skall inrättas.

För budgetåret 1989/90 har regeringen, i likhet med tidigare budgetår, av riksdagen bemyndigats alt godkänna avtal och beslut som rör stöd lill teknisk forskning och utveckling och industriellt utvecklingsarbete m.m. vilka innebär åtaganden för flera budgetår. Även under budgetåret 1990/91 bör STU ha möjlighet att för delar av sin verksamhet göra ekono­miska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga ramprogram och insatsområden under en femårig planeringsperiod. Med hänsyn till den treåriga budgetramen krävs inte något bemyndigande för de närmaste tre åren. Etl sådant behövs däremoi för de därpå följande två åren. Regering­en föreslår atl riksdagen bemyndigar regeringen atl under budgetåret 1990/91 få fatta beslut om stöd lill teknisk forskning och utveckling, som inberäknat löpande avtal och beslut, innebärande åtaganden om högst 287 milj. kr. under budgetåret 1993/94 och högst 246 milj. kr. budgetåret 1994/95.

Det teknikvetenskapliga forskningsrådet kommer alt ta över vissa delar av STU:s stöd lill grundforskningen, bl. a. den verksamhet som bedrivs av STUF. STU bör även i fortsättningen sträva efter all hålla en viss del av resurserna under programmet Ny kunskap fria utanför ramprogrammen för kunskapsutveckling. För den kommande treårsperioden bör denna andel uppgå lill minst 1/3 av resurserna i programmet.

Det nationella mikroelektronikprogrammet (NMP) avslutas under bud­getåret 1989/90. Programmet har bl.a. lett lill en omfattande nationell kunskapsuppbyggnad inom mikrodektronikområdel. Någon direkt fort­sättning genom ett nytt program kommer ej all initieras.

Delen IT3, målinriktad forskning, inom IT-programmet upphör i och med utgången av budgetåret 1989/90. I takt med att utvecklingsprojekt beslutade inom delen IT4, industriell utveckling, genomförs bör inom STU:s forskningsanslag, som för närvarande inrymmer IT3-medlen, ut­rymme beredas för atl fullfölja den tekniska forskning som behövs för att föra resultat från IT-programmet vidare mol praktiskt utnyttjande. Som exempel på forskningsområden av delta slag kan nämnas dellagande i de europeiska samarbdsprojeklen inom trafik- och telekommunikationsom­rådena.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

414

Avlalsbunden kollekliv forskning som redovisas under programmet Ny teknik erhåller 169milj.kr. från STU budgetåret 1989/90. Motsvarande industrifinansiering uppgår lill 223 milj. kr. Volymen beräknas vara unge­fär oförändrad för budgetåret 1990/91.

Inom STU:s program för energiforskning föreslår vi alt delar av den gmndläggande forskningen övertas av det föreslagna teknikvetenskapliga forskningsrådet. Kopplingen mellan energi- och miljöteknisk FoU kom­mer all särskilt beaktas i STU:s programarbete. STU skall i all sin FoU-verksamhet medverka till atl miljöaspekter och miljökonsekvenser blir be­aktade och redovisade

1 treårsprogrammet som riksdagen lade fast våren 1987 behandlades bland intemationella frågor behovet av en ökad satsning på projekt som utförs i europeiskt samarbete, exempelvis inom ramen för EG:s FoU-program, EUREKA etc. Regeringen anser atl STU bör beakta de möjlighe­ter som nu öppnats för svensk medverkan i EG:s ramprogram för forsk­ning och utveckling. Vi har erfarit all STU planerar insatser inom den egna resursramen på minsl oförändrad nivå. Vi återkommer senare under anslag F7. lill frågan om ytterligare stöd för all främja europeiskt forsk­nings- och utvecklingssamarbete.

Utvecklingen i Östeuropa väntas leda till ökad aktivitet bl.a. inom ramen för de s.k. blandkommissionema, inom vilka STU har samord­ningsansvaret för tekniskt-vetenskapligl samarbete.

Asien förväntas även under kommande år förbli ell teknikintensivl område. Japan intar härvid en ledande ställning, men utvecklingen i bl. a. Sydkorea visar, atl även andra länder inom området är på frammarsch. För svensk del gäller det att både optimalt utnyttja resultaten av tidigare kontakt- och samarbdssalsningar och all i tid få fotfäste för svenska intressen i framlida teknikledande länder. Regeringen anser all STU bör fortsätta sina kontakt- och samarbelssalsningar.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Satsningar inom Program 1 Ny kunskap och Program 2 Ny leknik

Nedan följer en översikt över nysatsningar och vissa pågående satsningar inom STU:s program Ny kunskap och Ny teknik. Den närmare fördelning­en av resursema bör del ankomma på regeringen atl besluta om.

Inom programmet Ny kunskap sker insatsema i form av långsikliga större s. k. ramprogram för kunskapsutveckling samt inom enskilda pro­jekt. Programmen har vanligen en varaktighet av en eller flera treårsperio­der. Under budgetåret 1990/91 planeras bl. a. följande satsningar.

Inom del maleriallekniska området bör satsningar göras på bl. a. hög-lemperalur-supraledare, polymerkemi och -fysik samt nya induslrimelal-ler.

Inom verkstadstekniken anser regeringen all salsningama på högskole­forskning som rör informationsteknikens användning inom verkstadsin­dustrin bör fullföljas och vidareutvecklas.

Regeringen anser alt den snabba utvecklingen inom mikroelektroniken bör föranleda omorienteringar av ramprogram bl.a. för utveckling och tillverkning av nya halvledare liksom för komponenllillverkning.

415

Inom systemtekniken bör flera ramprogram genomföras. Ell exempel är Människor-Dala-Teknik-Arbetsliv (MDA) som genomförs i samverkan med arbelsmiljöfonden.

På del biolekniska området föreslår regeringen all två nya ramprogram för studium av proteiners uppbyggnad och tillkomst genomförs.

Inom processtekniken bör nysatsningar göras på del ylkemiska området och inom trälekniken bör salsningama på trä och fukt fullföljas.

Programmet Ny teknik utgörs till hälften av kollektiv forskning medan resten beslår av större s.k. insatsområden samt enskilda projekt. Ell insatsområde innehåller etl större antal sammanhängande projekt inom etl teknikområde. Flera samverkande aktörer svarar för genomförandel under en begränsad lidsrymd, vanligen tre till sex år.

Bland nya insatsområden som regeringen anser bör startas kan på del maleriallekniska området nämnas teknik för tillverkning och användning av pulvermaterial i verkstadsindustrin .

Ell nytt insatsområde som bör genomföras inom miljötekniken är Styr­ning av reningsverk vilket bl. a. bygger på senare års landvinningar inom informationsteknologin.

Inom verkstadstekniken bör tre större satsningar avseende informa­tionsteknikens tillämpningar i aulomatisering av produktionen modifieras och genomföras som insatsområden.

Inom området Systemteknik/Informationsteknikens tillämpningar pla­neras bl. a. ett nytt insatsområde benämnt Informationsteknik inom tjäns­teproduktion för atl utveckla yrkesskicklighet och produktivitet (ITYP). Detta bör enligt vår mening genomföras under medverkan av både privat och offentlig sektor.

Nya biotekniksatsningar bör göras på bl. a. läkemedel, vaccin och andra medel mol HIV.

Insatsområdet Gmvteknik 2 000 på del processlekniska området bör fortsätta ytterligare minst två år.

Inom området träleknik bör STU utreda aktuella FoU-behov så atl insat­serna kan förslärkas under budgetåret 1992/93.

För atl stimulera och underlätta etl systematiskt kvalilelsutvecklingsar-bete i alla delar av det svenska samhället föreslår regeringen inrättande av dt kollektivforskningsinslitut för kvalitetsutveckling (se även avsnitt 22.2.2). Det bör ankomma på regeringen eller den som regeringen bemyn­digar att träffa överenskommelse med Inlressentföreningen Kvalitetsut­veckling om i vilka former samverkan bör bedrivas, institutets lokalisering samt all i övrigl företräda staten i dessa frågor.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Satsningar inom Program 3 Nya produkter

En utförligare redovisning finns i regeringens proposition 1989/90:88 om näringspolitik.

Uppfinnarområdet bör erhålla förstärkta resurser, främst bestående i åtgärder av infrastmkturell karaktär.

Systemet med lokal och regional rådgivningsverksamhet bör utvecklas.

416

Här avses verksamhet som riktar sig både lill enskilda uppfinnare och     Prop. 1989/90:90

mindre förelag.

Avsnitt 21

Del statliga slödel lill s. k. leknikförädlingsförelag som avser kommer-     Industridep. sialisering av uppfinningar bör ses över och utvecklas ytterligare. Etl syfte är att se lill att nya produkter som framtagits med STU-stöd inte lämnas på prololypsladiel ulan verkligen exploateras.

Även systemet med villkorlig återbetalning av uppfinningsstöd bör ses över. Särskilt behöver STU kartlägga i vilka fall återbelalningsskyldighet är viktig och dessutom ställa återbelalningamas storiek i relation lill den arbetsinsats som krävs.

Teknikupphandlingsinslmmenlel bör få en större användning under kommande treårsperiod. Del är viktigt att studera hur tillämpningen kan breddas.

Arbetstagarinitierade projekt (ATIP) beräknas fortsätta på oförändrad verksamhetsnivå.

Internationellt sker en ökad satsning på dellagande i europeiska FoU-projekt inom EG:s ramprogram och EUREKA. Salsningama på Euro­peiskt forsknings- och utvecklingssamarbete beskrivs närmare under detta anslag (F7. nedan).

Övrig verksamhet

Under anslagsposten Informalionsförsörjningsverksamhet beräknas me­del för viss teknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet via forsknings­rådsnämnden, bidrag lill Tekniska nomenklalurcenlralen och Tekniska litteratursällskapet. Del bör ankomma på regeringen att besluta om den närmare fördelningen av resurserna.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.  att riksdagen till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forsk­

ning och utveckling för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservations­

anslag på 818815000kr.,

2.

alt riksdagen godkänner de riktlinjer för resursramen för bud­getåren 1991/92 och 1992/93 som angetts för styrelsens för teknisk utveckling stöd lill teknisk forskning och utveckling,

3.

att riksdagen bemyndigar regeringen att i enlighet med vad som anförts, under budgetåret 1990/91, låta staten la på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till teknisk forskning och utveck­lingsarbete m. m. som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden på högst 287000000 kr. under budgetåret 1993/94 och högst 246000000 kr. under budgetåret 1994/95.

417

27   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

F 2. Styrelsen för teknisk utveckling: Förvaltningskostnader

83 865000 82963000 86 368000

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Från anslaget bekostas styrelsens för teknisk utveckling (STU) förvalt­ning och meddsförvaltande verksamhet. Anslagsberäkningen framgår av sammanställningen.

1989/90

1990/91 ändring

Anslag

Utgifter

Förvaltningskostnader

(därav lönekostnader) Lokalkostnader

83125000

(56252000)

8473000

+ 2948000

( + 3 747000)

-     91000

91598000

+ 2857000

Inkomster

Medel som tillförs anslaget från anslaget XIV C6. Energiforskning

8635000

-   548000

Nettoutgift kr.

82963000

+3405000

Styrelsen för teknisk utveckling

STU   beräknar   atl   kostnadema   under   anslaget   skall   uppgå   lill 80 540 000 kr. för budgetåret 1990/91.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår all för nästa budgetår medel för STU:s förvaltnings­kostnader beräknas med en real minskning av utgifterna om 2%. I likhet med föregående år bör utgiftsminskningen inte belasta lönedelen av ansla­get.

Budgetförslaget beträffande statens löne- och pensionsverk innebär alt kostnadema för pensionsadministralionen skall läckas av avgifter fr.o. m. budgetåret 1990/91. Vi har vid medelsberäkningen tagit hänsyn lill dessa avgifter.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

all riksdagen till Styrdsenför teknisk utveckling: Förvaltningskost­nader för budgetåret 1990/91 anvisar ell förslagsanslag på 86368000 kr.

418

Rymdverksamhet

Forskningens betydelse och omfattning

På många håll i världen görs stora satsningar på rymdverksamhet. Anled­ningen till delta är atl del finns en tro på att de insatser som görs på rymd­området har betydelse för utvecklingen på många områden som är viktiga för samhället.

De specifika förhållanden som råder i rymden som frånvaro av atmosfär och den tyngdlöshet som kan uppnås vid rymdfärder, möjliggör forskning och verksamhet som inte kan ulföras på jorden. Rymden kan utnyttjas för all utforska jorden, dess närmaste omgivning och universum effektivare än vad som är möjligt med instrument från marken.

Exempel på tillämpningsområden är kartläggning och övervakning av skeenden i atmosfären eller på jord- och havsytan, telekommunikationer och forskning och tillverkning i tyngdlöshet.

Industripolitiskt spelar rymdtekniken en viktig roll som pådrivare av högleknologisk utveckling och inbjuder på gmnd av sin karaktär till inter­nationellt samarbete. Projekten är ofta av en storlek som kräver samarbete mellan flera länder. Sveriges internationella engagemang inom det euro­peiska samarbetet på rymdområdet är en viktig fömtsättning för en vidare­utveckling av den rymdanknutna verksamheten som redan finns i Kimna.

Sverige har aktivt deltagit i internationellt rymdsamarbete sedan år 1962 och även satsat på ell stort nationellt program. De nuvarande insat­serna har motiverats på industri-, regional- och forskningspoliliska gmn­der. Den svenska rymdverksamheten berör i sina tillämpningar även utri­kes-, bistånds-, miljö-, telekommunikation-, medie- och säkerhetspoliti­ken.

Inriktningen av verksamheten inom det europeiska rymdorganel (ESA) baseras på ett beslut från ell rådsmöle på ministemivå år 1987 i[REDACTED_EFTERNAMN] då ESA:s långsikliga inriktning och utveckling lades fast.

Beslutet innebar bl. a. atl utvecklingen av tre stora infraslrukturprogram inleddes, Ariane 5, Hermes och Columbus. Ariane 5 är en ny generation av den europeiska bärraketen Ariane och Hermes är en bemannad, åter­användbar rymdfarkost. Columbus består av ell syslem med bemannade och obemannade rymdplattformar vilka utgör Europas bidrag lill del inter­nationella rymdstationsprojeklet Freedom. Övriga samarbetsparter i detta projekt är Amerikas Förenta Stater (initiativtagare), Canada och Japan.

Som en uppföljning av beslutet i[REDACTED_EFTERNAMN] för Sveriges del beslöt regeringen i december 1987 om dellagande i Ariane 5- och Hermesprogrammen med 2 resp. 1,3 procentandelar.

Regeringen beslutade i juni 1989, med förbehåll för riksdagens godkän­nande om deltagande i Columbusprojeklet med I % kostnadsandel.

Amerikas Förenta Stater, Canada, Japan samt ESA:s deltagande med­lemsländer undertecknade den 29 september 1988 ett mdlanstatligt avtal rörande samarbete om utformning, utveckling, drift och användning av en civil rymdstation.

I avlalel fastslås all samarbetet avser fredliga ändamål, i enlighet med

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

419

intemationell räll och all stationens fredliga karaktär inte får ändras vid     Prop. 1989/90:90

en eventuell framlida utbyggnad.

Avsnitt 21

I avtalet regleras vidare partemas rättigheter och skyldigheter och anges     Industridep. mekanismer för upprätthållande av avtalets ändamål.

Tillämpningsavlal har slutits mellan del amerikanska rymdorganel NASA och ESA liksom mellan NASA och motsvarande organ i Canada och Japan.

Den svenska rymdverksamhetens organisation

Statens delegation för rymdverksamhet (DFR), är ansvarig myndighet för frågor som gäller den svenska rymd- och Qärranalysverksamhelen.

DFR skall bl.a. initiera forskning, utvecklingsarbete och, med anknyt­ning till den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten, arbeta för att olika intressenters verksamhet på rymd- och fjärranalysområdd samord­nas saml fördela statligt stöd till rymdforskning, rymdtekniskt utvecklings­arbete och fjärranalysverksamhet.

DFR:s verksamhet finansieras via anslag från industridepartementet med undantag av grundforskning och viss europeisk forskningssamverkan som finansieras via anslag från utbildningsdepartementet.

Rymdprogrammets tekniskt verkställande uppgifter utförs på DFR:s uppdrag av Svenska Rymdaktiebolaget (Rymdbolaget). Rymdbolaget driver bl. a. den svenska rymdbasen Esrange i Kiruna, varifrån sondrake-ler och ballonger kan sändas upp. Från Esrange utförs även kontroll och styrning av satelliter samt nedtagning av dala från dessa, däribland dt antal fjärranalyssatelliter som SPÖT och Landsat.

Rymdbolagels dotterbolag. Satellitbild i Kimna AB, har till uppgift alt bearbeta, analysera och distribuera data från fjärranalyssatelliter.

Resultat av tidigare insatser

Svensk rymdforskning har hävdat sig väl sett i ett internationelll perspek­tiv. Sedan genomförandet av Viking-projektet, som var del första helt svenska satellitprojektet, har svenska forskare etablerat sig i forsknings­fronten inom rymdplasmafysiken.

Svensk industri har tillvunnit sig en god position i det europeiska rymdsamarbetet som nu har pågått i över 25 år.

På användarsidan har den svenska fjärranalysverksamhden nått fram­gångar beträffande teknisk och kommersiell utveckling.

En utgångspunkt i delegationens arbete har varit att så långt som möjligt utnyttja Esranges geografiska läge och tekniska möjligheter inom ramen för såväl nationella som internationella projekt. Redan år 1972 beslöt DFR att söka bredda verksamheten i Kiruna och detta har med framgång förverkligats. Rymdverksamheten i Kiruna sysselsätter i dag mer än 200 personer.

Mol bakgrund av all rymdverksamhet till sin natur är riskfylld kan

konstateras att de gjorda satsningarna för svensk del givit positiva resultat.

Rymdverksamheten har bidragit till svensk kompetensuppbyggnad inom

420

utvalda områden. Den har bidragit lill all nyttiggöra erfarenheter och     Prop. 1989/90:90 resultat av stora europeiska samarbetsprojekt. Den har lagt gmnden till en     Avsnitt 21 långsiktig rymdanknulen verksamhet i Kiruna. Därutöver bidrar Sverige     Industridep. genom deltagandel i ESA lill del övergripande målet alt göra Europa oberoende av supermakterna i rymden.

Regeringens överväganden

Under de första åren Sverige var aktivt på rymdområdet motiverades verksamheten av forskningsskäl. Gradvis har sedan de industripolitiska motiven blivit allt tyngre. Statsmakternas beslut åren 1979 och 1986 all utöka rymdverksamheten var huvudsakligen industripolitiskt motiverade. På senare år har även utrikes- och säkerhetspolitiska skäl motiverat ökade satsningar. För den kommande treårsperioden anser regeringen att det vid sidan av.de forskningspolitiska skälen är de industri- och utrikespolitiska skälen som är tyngst vägande.

Majoriteten av ESA:s medlemsländer tillhör EG. Dessa stater har vid flera olika tillfällen i ESA:s råd understmkit all besluten vid rådsmötet på ministernivå i[REDACTED_EFTERNAMN] om infrastmklurprogrammen Columbus, Ariane 5 och Hermes innebär en solidarisk europeisk uppslutning kring del långsik­liga målet atl bygga upp en oberoende industriell och ekonomisk rymdka-pacitel för framlida användning. Gmndvalen för europeiskt rymdobe­roende är dessa tre program, och solidariteten fömlsäller därför dellagande i dem.

Detta har vägt tungt vid regeringens ställningstagande lill del svenska rymdprogrammets utveckling.

Etl utökat svenskt deltagande i ESA bidrar lill att svensk rymdindustri får större beställningar på rymdtekniskt utvecklingsarbete och på rymdlek­niska produkter. Regeringen bedömer atl de ökade satsningar som nu görs innebär all den höga kompelens som svensk rymdinduslri har kan vidare­utvecklas. Fömtom dellagande i ESA:s infrastmkturprogram anser rege­ringen det angelägel atl resurser finns all delta i andra tillämpningspro­gram inom ESA så all ell balanserat svenskt rymdprogram kan skapas.

På del nationella området anser regeringen del vara viktigt alt även i fortsättningen satsa på områden som fjärranalys, utveckling av rymdverk­samheten i Kimna, induslriulveckling och rymdforskning. Regeringen anser vidare all del är angelägel atl söka öka antalet förelag som är aktiva på rymdområdel och avser all verka för detta.

Tre företag är totalt dominerande i Sverige när det gäller arbete inom rymdområdet, nämligen Saab Space AB,[REDACTED_EFTERNAMN] Radar Syslems AB och Volvo Flygmotor AB.

Dessa företag har en avsevärd kompetens inom sina speciella områden och har gjort stora investeringar för utvecklingsarbete och tillverkning av rymdlekniska produkter. Kompelens och resurser har byggts upp under ell ljugotal år bl. a. med statligt stöd.

För att Sverige skall kunna delta i internationeUt rymdsamarbete och få

order från t.ex. ESA på rymdlekniska produkter och utvecklingsarbete

421

som moisvarar våra insatser är del nödvändigt all ha en svensk industri med den kompetensnivå som dessa tre företag representerar.

En betydande risk finns för alt förseningar kommer all uppslå i de tre s. k. basprojeklen och med följd atl dessa projekts lids- och betalningspla­ner kommer all förskjutas. Mot denna bakgmnd har regeringen gjort bedömningen all svenska betalningar lill basprojeklen till viss del kan senareläggas.

För atl förbättra svensk industris möjligheter all la några av de mest kvalificerade utvecklingsuppdragen från ESA kan förberedande arbeten påbörjas inom del nationella rymdprogrammet. Av detta skäl gör regering­en den bedömningen att de medel som planerats för ESA-samarbele och ej kommer all utnyttjas för detta ändamål på gmnd av förseningar inom ESA-programmel, bör utnyttjas inom del nationella rymdprogrammet.

En breddning av gmppen rymdförelag är önskvärd av flera skäl. Den etablerade rymdinduslrin visar ell allt mindre intresse av all vara leveran­törer av apparater och experimentulmslningar för DFR:s nationella rymd­forsknings- och Qärranalysprogram. Dessa utmstningar skall i regel använ­das under kort lid och skall utvecklas i nära samarbete med forskare i en miljö som mer liknar ett laboratorium än den som finns i industrin.

En breddning av rymdinduslrin kan även vara motiverad av andra skäl, som exempelvis att rymdområdel vidgas lill all innefatta nya teknikområ­den. Detta gäller de förberedelser som nu startar för att utveckla framli­dens rymdflygplan, dvs. flygplan som kan starta och landa på vanliga flygfält och som kan medföra satelliter och annan last ul i rymden. Med denna framlida leknik beräknar man kunna sänka uppsändningskoslna-dema lill rymden drastiskt jämfört med vad dagens engångsrakder kostar.

Rymdflygplan kombinerar teknik från flygplan och raketer och engage­rar därmed industrier även utanför rymdområdel. Även vetenskapliga och flygtekniska institutioner kommer atl delta i förberedelsearbetet. Sverige är etl av de få länder i Europa som har såväl flyg- som rymdindustri och som därför har extra goda möjligheter att delta i ett sådant arbete.

Sammanfattningsvis kan det konstateras all en breddning av den svens­ka rymdindustrin är både önskvärd och nödvändig samt all den i första hand motiveras av arbetsuppgifter inom rymdforskningsprogrammet. Vi­dare vidgas såväl fjärranalys- som rymdteknikområdena lill atl innefatta teknik som delvis ligger utanför den etablerade rymdinduslrins kompe­lens.

Regeringen anser därför att resurser inom del nationella rymdprogram­met bör avdelas för att åstadkomma en breddning av den krets svenska förelag som är verksamma på rymdområdel.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

422

F 4. Europeiskt rymdsamarbete, m. m.

257 359000 276323000 360130000

1988/89 Ulfall 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Statens delegation för rymdverksamhet (DFR) är enligt sin instmktion (1988:343) central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svens­ka rymd- och fjärranalysverksamheten. DFR är även kontaktorgan med intemationella organisationer, särskilt ESA, och utländska institutioner inom sitt verksamhetsområde.

1 prop 1987/88:100 bil. 14 redovisades förslagen beträffande bl.a. del europeiska rymdsamarbetet. Föredraganden gjorde bedömningen all delta­gandet i Ariane 5 och Hermesprojeklen skulle komma all medföra atl an­slaget skulle behöva ökas med ca 50 milj.kr. per år under budgetåren 1990/91 -1992/93 i jämförelse med den i prop 1985/86:127 fastlagda nivån förbudgetård 1989/90.

I juni 1989 bemyndigade regeringen DFR atl anmäla svenskt deltagande i Columbusprojeklet med 1 % kostnadsandel innebärande en svensk totalkostnad av 279,4milj. kr. i 1988 års prisnivå. Vid anmälan till ESA om del svenska deltagandet i Columbusprojeklet skulle förbehåll göras för riksdagens godkännande av de nya ekonomiska ramar för ESA-samarbelet som regeringen avsåg all föreslå. Vid beslutslillfället gjordes bedömningen all anslaget på gmnd av deltagandet i Columbus behövde ökas med 40milj.kr.

Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt av rymdverksam­heten (1000-tal kr. i 1989 års prisnivå):

Anvisat 1989/90

Förslag 1990/91

Beräknat 1991/92

Beräknat 1992/93

F 4. Europeiskt rymd­

samarbete, m. m.

276323

F 6. Nationell rymd­

verksamhet

37813

Summa

314136

+ 83 807  +16 500

O + 16500

+ 23083 + 106890

+ 16 500

O + 16500

Statens delegation för rymdverksamhet

År 1986 beslutade statsmaktema om omfattning och inriktning av rymdverksamheten under perioden 1986/871989/90 (prop. 1985/86:127, NU 21, rskr. 305).

DFR överlämnade den 4 febmari 1989 en långlidsplan för den svenska rymdverksamheten lill regeringen. Planen redovisar bl.a. förslag lill in­riktning av rymdverksamheten under perioden 1990/91 1992/93.

Denna långlidsplan är utgångspunkt för delegationens anslagsframsläl­lan för budgetåret 1990/91.

Del dominerande inslaget är delegationens intemationella program som under de närmaste åren kommer att främst utgöras av del svenska delta­gandel i samarbetet inom ramen för del europeiska rymdorganel (ESA).

423

Sverige deltar i ESA:s obligatoriska gmnd- och velenskapsprogram saml     Prop. 1989/90:90

i tillämpningsprogrammet.

Avsnitt 21

Treårsplanens utgångspunkt är svenskt deltagande i ESA:s tre stora     Industridep. infrastmkturprogram.

Bland övriga internationella engagemang framhålls det svenska della­gande i del franska fjärranalyssyslemet SPÖT. Del fransk-svenska avlalel om fjärranalyssaldlilema SPÖT har nyligen utökats och omfattar fömtom SPÖT 1 och 2 även SPÖT 3 lill 5.

Sverige samarbetar även bilateralt med Förbundsrepubliken Tyskland, bl. a. inom mikrograviiationsområdd och om forskningssaldliten Freja, som planeras bli uppsänd år 1992.

En stor andel av det nationella programmet utgörs av forskargmppernas arbete inom ESA:s forskningsprogram och bilaterala samarbelsprojekl, som SPÖT och Freja.

Delegationen föreslår all totalt 440,6 milj. kr. anvisas för rymdverksam­het under budgetåret 1990/91 från anslag under industridepartementet. För europeiskt rymdsamarbete, främst inom ESA föreslås 368,7 milj. kr. För nationell rymdverksamhet föreslår DFR atl 71,9 milj. kr anvisas.

Under budgetåret 1990/91 kan nya projekt komma att aktualiseras med betalningar under kommande budgetår inom en ram av 454,7 milj. kr.

Länsstyrelsema i Norrbollens samt Göieborgs och Bohus län har liksom Göieborgs och Kimna kommun inkommit med skrivelser som framhåller viklen av all Sverige ökar salsningama på rymdverksamhet och deltar i Columbusprojeklet.

Program Myndighetsuppgifter

Inom programmet Myndighetsuppgifter sker den planering och det övriga administrativa arbete som fordras för DFR:s verksamhet inkl. bevakning av de svenska intressena i ESA.

Arbelet inom programmet utförs såväl av DFR:s personal som av Rymdbolaget i form av uppdrag från DFR. DFR hade vid utgången av budgetåret 1988/89 tio anställda.

Tolak beräknar DFR 4700000kr. exkl. pris- och löneuppräkning under programmet för budgetåret 1990/91.

DFR hemställer vidare om all delegationens benämning ändras till rymdstyrelsen.

Program Europeiskt rymdsamarbete

Programmet Europeiskt rymdsamarbete omfattar Sveriges dellagande i ESA:s verksamhet saml bilaterala europeiska samarbelsprojekl inom rymdområdet. Programmet innehåller såväl vetenskapliga projekt som tillämpningsprojekt.

Sverige deltar i ESA:s gmndprogram (obligatoriskt), ESA:s vetenskapli­

ga program (obligatoriskt) och ESA:s tillämpningsprogram. Gmndpro-

grammet omfattar allmänna studier, teknisk forskning, drift av marksta­

tioner (bl. a. på Esrange) saml inköp och underhåll av tekniska basresurser.

424

ESA:s vetenskapliga program innehåller egna vetenskapliga satellitprojekt och samarbelsprojekl med andra rymdorganisationer. ESA:s tillämpnings­program innehåller experimentella och preoperativa saldlitprojekl för telekommunikation och jordobservation samt utveckling av rymdlran-sportfacilileter saml de nya basprogrammen Ariane 5, Hermes och Colum­bus. Dessutom ingår program för syslem- och teknikutveckling samt för­studier av framlida projekt. Medlemsländema medverkar på eget initiativ i tillämpningsprogrammen. I varje program fördelas verksamheterna i form av uppdrag lill medverkande länders industri i proportion till resp. lands finansieringsåtagande.

Tolak beräknar DFR 368 710000 kr. för den del av programmet som finansieras via anslag under industridepartementet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Program Nationed rymdverksamhet

Programmet Nationell rymdverksamhet omfattar projekt inom områdena rymdforskning, fjärranalys och induslriulveckling. Programmet omfattar även driften av Esrange (Kimna). Inom programmet finns även induslriul­veckling och viss Ijärranalysverksamhet.

DFR:s stöd lill Qärranalysverksamhel har sedan budgetåret 1979/80 koncentrerats mol utvecklingsprojekt rörande överföring, bearbetning och tolkning av saldlildata avseende bl. a. mark- och vegetalionsområden.

DFR anser alt delprogrammet industriutvecklingen skall ha lill mål alt bygga upp tekniskt kunnande och erfarenhet för all utveckla den svenska rymdinduslrin och tillföra svenskt näringsliv avancerad teknik. Speciellt skall svensk industris förmåga atl utveckla och tillverka produkter samt tillhandahålla tjänster med rymdleknisk anknytning stimuleras.

Regeringens överväganden

Vi har nyss redogjort för våra förslag beträffande inriktningen av det europeiska rymdsamarbetet. Totalt beräknar vi för ESA-samarbele och bilateralt samarbete 355030000kr. i 1989 års prisnivå för budgetåret 1990/91. Delta innebär en höjning med 83407000 kr. vilket främst moti­veras med del svenska deltagandet i Ariane 5, Hermes och Columbuspro-jeklen inom det europeiska rymdsamarbetet.

Enligt riksdagens beslut har regeringen bemyndigats all ikläda staten ekonomiska förpliktelser för åtaganden inom rymd- och fjärranalysområ­det med betalningar under kommande budgetår. Vi beräknar all vid utgången av budgetåret 1989/90 inom ramen för tidigare bemyndiganden kommer beslut att ha fattals om projekt i sådan omfattning all bemyndi-gandeskulden vid budgetårels utgång uppgår till 2 143 milj. kr. Ullrycket bemyndigandeskuld används för all ange vilka framtida betalningsålagan-den från riksdagens sida som föreligger vid en viss tidpunkt. Vid utgången av budgetåret 1990/91 beräknar regeringen all den utgående bemyndigan-deskulden kommer all uppgå till 1 769 milj. kr. Under budgetåret 1990/91 kan nya projekt aktualiseras med betalningar under kommande budgetår inom en ram av 454,7 milj. kr.

425

Budgetförslaget beträffande statens löne- och pensionsverk innebär all kostnaderna för pensionsadministralionen skall läckas av avgifter fr.o. m. budgetåret 1990/91. Vi har vid vår medelsberäkning tagit hänsyn till dessa avgifter.

Regeringen anser det inte motiverat atl nu ändra DFR:s benämning på det sätt som DFR föreslagit.

För DFR:s myndighetsuppgifter har vi beräknat 5,1 milj. kr. för budget­året 1990/91.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för rymdverksamheten som regeringen förordat,

2.

att riksdagen till Europeiskt rymdsamarbete m. m. för budget­året 1990/91 anvisar ell förslagsanslag på 360 130000 kr.,

3.

alt riksdagen bemyndigar regeringen all under budgetåret 1990/91 låta staten la på sig ansvarel för betalningar under kom­mande budgetår inom europeiskt rymdsamarbete om högst 454700000 kr.

F 6. Nationell rymdverksamhet

1988/89 Utfall 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

50628000 37813000 60896000

Reservation

11519000

Regeringens överväganden

Regeringen har tidigare redogjort för sina förslag beträffande inriktningen av den nationella rymdverksamheten. Vi föreslår alt anslaget förs upp med 60 896 000 kr. i 1990 års prisläge för budgetåret 1990/91.

Under budgetåret 1990/91 kan nya projekt komma all aktualiseras med betalningar under kommande budgetår inom en ram av 20 milj. kr.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår ,

1.

all riksdagen till Nationell rymdverksamhet för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag av 60896000 kr.,

2.

att riksdagen bemyndigar regeringen att under budgetåret 1990/91 låta staten ta på sig ansvaret för betalningar under kom­mande budgetår på del nationella rymdområdel om högst 20000000 kr.

426

F7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete

618587 16000000 61000000

1988/89 Utgift 1989/90 Anslag 1990/91 Förslag

Reservation

895993

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Under detta anslag anvisas medel för forsknings- och utvecklingssamar­bete med Europeiska Gemenskaperna, EG, inom ramen för EG:s rampro­gram för forskning och utveckling, FoU.

Forskningssamarbete i Europa

Under 1980-talet har del industriellt orienterade FoU-samarbetet i Väst­europa intensifierats. Tidigare har samarbetet främst gällt extremt kost­nadskrävande utvecklingsprojekt som kämenergi, rymdvetenskap och ci­vila flygplan. De nya FoU-program men rör industri som verkar under mer normalt kommersiella fömtsättningar. Den nya inriktningen avspeglas bl. a. i EG:s ramprogram för forskning och utveckling.

EG:s ramprogram för forskning och utveckling

EG:s ramprogram för FoU har för femårsperioden 19871991 en lotal­budgel på ca 47 miljarder kronor. Ramprogrammet är uppdelat på dt antal program, såsom miljö, medicin, informationsteknologi, telekommu­nikation och energi. Varje program haren fastlagd budget. Del övergripande syftet med de flesta programmen är att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft. EG:s industripolitiska programsatsningar har särskilt be­tonat informationsteknologi och telekommunikationsteknik. På kort och medellång sikt bedöms dessa områden ha den i särklass största ekonomiska betydelsen. Europas svårigheter all konkurrera är dessutom mest påtagliga inom dessa områden. Även om elektronikindustrin fortfarandeär den främs­ta målgmppen för EG:s FoU-program berörs i ökande grad även andra näringsgrenar genom satsningar på användning av informationsteknologi, utveckling och användning av material- och bioteknologi och tillverknings­teknik samt andra industriella basteknologier. FoU-program med andra än industripolitiska syften återfinns bl. a. inom hälso- och miljöområdena.

De kdntaktnät som utvecklas inom programmen har betydelse för hur industrin på sikt utvecklas. De kunskaper om varandra som deltagarna i EG-programmen skaffar sig utgör en gmnd för en rationell stmkturom­vandling av såväl industri som forskningssystem inom EG-blockel. En sådan strukturomvandling ligger i linje med strävandena all realisera en inre marknad år 1992.

Gemensamma standarder och gränssnitt är inom många områden en fömtsättning för alt en gemensam marknad skall kunna uppnås. Standar­diseringsfrågor är därför en viktig del av EG:s FoU-program.

Några industrislrategiska program

EG:s program för informationsteknologi, ESPRIT (European Slralegic Programme for Research and Development in Informaiion Technology),

427

har som mål all ge europeisk IT-industri den tekniska gmnden för alt vara intemationellt konkurrenskraftig under 1990-talel, att stimulera indust­riellt samarbete samt att bidra lill utvecklingen av internationell standardi­sering. ESPRIT är inriktat på tre strategiska områden; mikroelektronik och kringulmslning, syslem för informationsbehandling saml tillämpning­ar av informationsteknologi. Sedan ESPRIT öppnades på projeklnivå för EFTA år 1988 har del svenska deltagandet successivt byggts ut och omfat­tar i dag drygt 20 projekt, som finansierats av STU från den statliga sidan.

Tdekommunikalionsprogrammd, RACE (Research on Advanced Com­munication for Europé), syftar lill all utveckla leknik för ell europeiskt bredbandsnät för kommunikation. Centralt för programmet är atl utveck­la gemensamma standarder. Televerket och[REDACTED_EFTERNAMN] deltar i dt tjugotal projekt. Del nationella informalionsleknologiprogrammd (1T4) har bidra­git med projektstöd. IT4 erhåller inga ytterligare statliga anslag efler ut­gången av budgetåret 1989/90.

Programmet för att modernisera tillverkningsindustrin, BRITE (Basic Research in Industrial Technologies for Europé), omfattar gmndläggande teknisk forskning på områden som laserteknik, nya provningsmdoder, datorstödd konstmktion och tillverkning, matematiska modeller, mem­branteknik, katalys- och partikelteknik. Kopplat till BRITE är ett program för forskning på avancerade material, EURAM (European Research on Advanced Materials). Även en pilotfas lill ell flygtekniskt program ingår. EG-kommissionen planerar ell nytt större flygtekniskt program.

Bioteknikprogrammet, BRIDGE (Biolechnology Research for Innova­tion, Development and Growth in Europé), omfattar utveckling av infor­mationssystem för bioteknik, proleindesign, cellbiologi, kartläggning av jä­stens arvsmassa, identifiering av nya växtgener m. m.

Det livsmedelstekniska programmet, FLAIR (Food Linked Agro In­dustrial Research), syftar lill all samordna forsknings- och industriinsatser med konsumentintressen. Områden som omfattas av programmet är livs­medelskvalitet, näringsvärde, hygien, säkerhels- och riskaspekler m. m.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Regeringens överväganden

Europa, dominerat av EG och dess framtida inre marknad, är del vikligas-te avsättningsområdet för svensk export. Vår industri har således ell stort intresse av all i största möjliga utsträckning delta i, och påverka, den gemensamma teknikutveckling som EG organiserar i sitt ramprogram för FoU. Det är också av strategisk betydelse för svensk industri att den kan delta i de kontaktnät som utvecklas inom programmen.

De nya medd som regeringen föreslår skall tillföras anslaget skall använ­das lill att utvidga det statliga stödet lill samarbete inom EG-program. Detta skall möjliggöra ökat svenskt dellagande på program- eller projekl­nivå. Medlen disponeras huvudsakligen av STU samt i viss mån av statens mät- och provstyrelse. En del av anslaget utnyttjas för all främja svenskt dellagande i europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete genom infor­mationsverksamhet, sonderingsarbete m. m. Fömtom de medel som utgår

428

från detta anslag har STU genom omprioriteringar frigjort ca 30 milj. kr. för    Prop. 1989/90:90

deltagande i EG:s FoU-program under innevarande budgetår.

Avsnitt 21

Regeringen finner det särskilt angeläget all svenska förelag och inslitu- Industridep. tioner ges förstärkta möjligheter all medverka i program som rör informa­tionsteknologi, tillämpningar av informationsteknologi i medicin och transport, telekommunikation, modemisering av tillverkningsindustrin, avancerade material, flygteknik, bioteknik och livsmedelsteknik. Del är också viktigt all hålla en beredskap för att kunna stödja svenskt dellagande inom nya områden som bedöms väsentliga.

Sverige har sedan flera år etablerat samarbete på programnivå, bl. a. på områdena Iräforskning och avfallsåtervinning. Dessa verksamheter bör fortsätta också i de nya programfaser som just har påbörjats. Samarbete på programnivå har även inletts med EG:s referensbyrå. Detta program syftar lill harmonisering av laboratoriers mätmetoder när del gäller analyser av livsmedel och jordbmksprodukter, analyser på miljö- och hälsoområdet saml analyser av metaller. Samordning av tillämpad melrologi utgör en stor del av programmet.

Regeringen eftersträvar all samarbete på programnivå skall bli möjligt också inom del nu pågående ramprogrammet på flera områden, även de industriella. I avvaktan på en sådan utveckling är det viktigt atl säkerställa svenskt deltagande i de samarbetsformer som nu står till buds. De samar-betskonstdlationersom nu bildaskan väntas få ett försteg när det gäller plats i nya program. För deltagande i pågående ramprogram beräknar vi ell anslag på 61 milj. kr. för budgetåert 1990/91. Vidare föreslås att riksdagen god­känner att 61 milj. kr. disponeras för verksamheten under vardera budgd­ård 1991/92 och 1992/93.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

att riksdagen till Europeiskt forsknings- och utvecklingssamar­bete för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 61000000 kr.,

2.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angeUs.

Fl9. Teknikvetenskapliga forskningsrådet

1990/91 Nytt anslag (förslag)        67000000

Under anslaget bör medel anvisas för ett nytt leknikvelenskapligl forskningsråd.

Huvuddelen av medlen för gmndforskning vid högskolorna anvisas antingen direkt till högskolorna via fakulldsanslag eller via forskningsrå­den och STU som projektmedel eller via STU:s ramprogram.

Medlen från STU och forskningsråden finansierar forskningens förnyel­

se, internationelll samarbete och frontlinjeforskning. Forskningsråden för-

429

delar medel för gmndforskning på gmndval av inomvelenskapligt motive­rade bedömningar, i första hand efter kvalitet.

Forskningsrådsfunktionen för teknisk gmndforskning ligger för närva­rande inom STU. De resurser som avsätts för denna är ca 30 milj. kr. per år, vilket är väsentligt lägre än de summor som fördelas via de naturveten­skapliga och medicinska forskningsråden. Dämlöver stödjer STU teknisk forskning vid universitet och högskolor genom bl.a. långsiktiga rampro­gram med totalt ca 300 milj. kr. per år.

Del stöd till långsiktig teknisk gmndforskning inom landet som ges via forskningsrådsfunklionen och STU:s ramprogram är otillräcklig med hän­syn lill de stora behoven av teknisk gmndforskning.

Forskningsrådsfunktionen inrättades på försök den 1 december 1984 inom ramen för STU:s kunskapsutvecklingsprogram. Skälet var all säker­ställa stöd lill särskilt framstående teknisk forskning vars relevans kan avgöras först på sikt. Forskningsrådsfunklionen fick en särskild besluts­ordning inom STU samt en sammansättning som överensstämmer med övriga forskningsråds. Rådets vetenskapliga ledamöter utses av forskar­samhället enligt en särskild valprocedur. Det har också representanter från STU och från industrin.

Forskningsrådsfunktionen hos STU har nu funnits i fem år och har sedan tillkomsten mött ett myckel starkt gensvar hos landels tekniska forskare.

För innevarande budgetår uppgår budgeten för forskningsrådsfunk­lionen till 30 milj. kr. Som regeringen tidigare redovisat anser vi all dessa medel bör ökas.

Flera bedömare, bl. a. UHÄ och Vetenskapsakademien, framhåller all balansen mellan gmndläggande forskning och tillämpad forskning inom del tekniska området har förskjutits lill gmndforskningens nackdel. Denna bedömning gmndar sig på insikten all gmndläggande och långsiktig tek­nisk forskning är en viktig del av landels teknologibas och behövs för all skapa erforderlig avancerad teknologisk kompelens. Viklen av alt nödvän­diga resurser skapas för teknisk spjutspelsforskning framhålls också.

Regeringen föreslår därför all ell frislående leknikvelenskapligl forsk­ningsråd inrättas för all stärka den tekniska gmndforskningen och därmed avsluta den försöksverksamhet som har bedrivits genom STU:s forsknings­rådsfunklion.

Del leknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) bör successivt byggas upp under en period fram lill mitten av 1990-lalel då rådd planeras få en omfattning som bättre svarar mol behoven. Mol slutet av den kommande treårsperioden bör rådet få ett anslag om 152 milj. kr. Rådet bör tillvarata erfarenhetema från den nuvarande forskningsrådsfunktionen vid STU. Re­geringen kommer senare atl besluta om rådels organisation som bör mot­svara övriga forskningsråds. Ell leknikvelenskapligl forskningsråd bör utses av en sådan samling elektorer all det återspeglar alt teknik även fångar in gränsområden mellan traditionell leknik och på biologin vilande kunskaps­utveckling, t. ex. bioteknik och miljöteknik. Den nuvarande elektorsförsam­lingen vid forskningsrådsfunklionen bör därför breddas i detta avseende.

Samverkan mellan den nuvarande forskningsrådsfunktionen och STU:s

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

430

ordinarie ramprogram har varit myckel värdefull för båda verksamheter­na. Via forskningsrådsfunklionen har STU kunnat identifiera nya potentiella ramprogramområden på ell tidigt stadium. Många av de av forskningsrådsfunklionen stödda forskargmppema deltar också i STU:s or­dinarie ramprogram. De vetenskapliga ledamöterna i rådet och dess prio-riteringsgmpper deltar i de styrgmpper som inrättats för STU:s rampro­gram. Denna samverkan bör kunna fortsätta och vidareutvecklas. Rege­ringen fömtsätter att del leknikvetenskapliga forskningsrådet fullföljer de åtaganden som gjorts av forskningsrådsfunklionen vid STU.

En rad myndigheter ansvarar för verksamhet som anknyter till det nya forskningsrådet. Del är angelägel alt del nya rådd nära samarbetar med dessa.

Vi beräknar ett anslag om 67 milj. kr. för rådet under budgetåret 1990/91. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 föreslår regeringen en höj­ning med 32 milj. kr. resp. 53 milj. kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

all riksdagen godkänner förslaget om inrättandet av ell lek­nikvelenskapligl forskningsråd,

2.

all riksdagen lill Teknikvetenskapliga forskningsrådet under tolfte huvudtiteln för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservations­anslag på 67000000kr.,

3.

att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

F 20. Materialteknisk forskning

1990/91 Nytt anslag (förslag)

10 000 OOO

Nuvarande forskning inom materialteknik

STU har inom materialtekniken ell ansvar alt bygga upp en hög kunskaps-och kompetensnivå för all möjliggöra industriell förnyelse, intemationellt utbyte och en kvalificerad teknisk utbildning. STU:s nuvarande insatser inom materialteknik är drygt 100 milj.kr. per år. Medlen fördelas, som tidigare nämnts, i stor utsträckning till forskning och utveckling inom tek­nikområdena metaller, polymerer, keramer, halvledarmaterial samt trä och Iräbaserade material. Stödd ges huvudsakligen lill allmänna program och ramprogram för kunskapsutveckling.

Ny form för forskning inom materialteknik

STU och naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), föreslår nu en ny form för forskning inom det maleriallekniska området; nämligen "Tvärveten­skapliga konsortier". Bakgmnden är i korthet följande. Teknisk utveckling

431

inom materialområdet blir alltmer komplex och kräver kompetens från olika discipliner. Den mest kreativa och innovativa forskningen sker ofta i gränsytoma mellan olika ämnesområden. Från forskarsamhället har därför framförts all särskilda insatser behövs för all främja sådan forskning inom högskolan. Många av STU:s förslag lill ramprogram är tvärvetenskapliga och STU ser det som en viktig uppgift all främja tvärvetenskapliga initiativ från högskolan.

STU inbjöd tillsammans med NFR representanter från forskarsamhället att komma med förslag till tvärvetenskapliga konsortier inom del male­rialvetenskapliga och maleriallekniska området. Inte mindre än 75 kon­sortieförslag lämnades in till STU/NFR. Av dessa förs nu elva fram som en sammanhållen del av etl förslag lill ett större maleriallekniskl program. Vägledande vid urvalet av konsortiema har bl. a. varit den intemationella forskningens utveckling, vetenskapligt ledarskap och relevans för svensk industri. Konsortiema är tidsbegränsade insatser, avsedda all pågå i minsl fem år men bör utvärderas redan efter två eller tre år. I de flesta fall har de geografisk tyngdpunkt i en högskola. De elva föresagna konsortierna innebär samarbete bl. a. inom teknikområdena tunna ytor och ylslmklurer, bioma­terial och material som är supraledande vid höga temperaturer.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Remissyttranden

Som vi nämnt i ett annal sammanhang har STU:s anslagsframställning för budgetåret 1990/91 med förslag lill FoU-program för budgetåren 1990/91 -1992/93 remissbehandlats. Berörda remissinstanser konstaterar att den föreslagna modellen med tvärvetenskapliga konsortier är myckel intressant och bör genomföras.

Regeringens överväganden

Regeringen har tagit del av vad STU och NFR redogjort för beträffande tvärvetenskapliga konsortier inom materialteknik. I likhet med remissin­stanserna finner vi denna arbetsmodell mycket intressant och väl värd all prövas. Enligt vår mening kommer stora och slagkraftiga tvärvetenskapli­ga forskningsmiljöer, som sträcker sig över de etablerade ämnesgränsema inom högskolan, all öka i betydelse. Regeringens förslag lill förstärkningar inom materialvetenskap och maleriakeknik i form av tvärvetenskapliga konsortier ser vi som nödvändiga steg för all lägga en kunskapsbas i landet inom materialområden som bedöms bli centrala för framtidens industri och samhälle.

Regeringen föreslår alt STU anvisas medel för materialleknisk forskning i form av tvärvetenskapliga konsortier. För budgetåret 1990/91 bör 10,0 milj. kr. ställas till förfogande. Regeringen anser vidare alt anslaget bör höjas med 15,0milj.kr. 1991/92 och med 15,0milj.kr. 1992/93, dvs. en bashöjning med 40,0 milj. kr. vid periodens slut. Regeringen har även tidi­gare föreslagit all medel anvisas församma ändamål lill NFR för budgetåren 1991/92 och 1992/93.

432

Ärendet till riksdagen

Prop. 1989/90:90

Regeringen föreslår

ff"'"'

1.

atl riksdagen till Materialteknisk forskning för budgetåret     Industridep. 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 10000000kr.,

2.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

F 21. Forskning för ett avfallssnåll samhälle: Miljöanpassad produktutveckling

1990/91 Nytt anslag (förslag)

5 000 000

Miljöanpassad produktutveckling saml behandling och hantering av avfall aren växande uppgift inom ell modernt industrisamhälle. Syftet med FoU-verksamhelen inom miljö- och avfaksområdd är dels alt identifiera de ris­ker som en olämplig och ofullständig avfallshantering innebär för en god miljö, dels all precisera de krav som behöver ställas på produktutveckling, bmkare, konsumenter och avfallshantering för alt minska avfallets mängd och farlighet. FoU-verksamheten bör vidare syfta tik att driva utvecklingen mot sådana behandlingsmetoder som lämpar sig från såväl miljö- som re­surshushållningssynpunkt.

Forskning för miljöanpassad produktutveckling innebär i detta samman­hang all råvaror, tillverkningsprocesser, konstmktion och design konse­kvent väljs utifrån alt etl ur miljö- och resurshushåkningssynpunkl lämpligt slutligt omhändertagande möjliggörs.

Bakgrund

STU har i en bilaga lill årets anslagsframställning föreslagit en satsning på miljöteknik. I denna ingår både liUämpad grundforskning och teknisk ut­veckling. De föreslag som gäller gmndforskning har till viss del beaktats i det följande programförslaget för miljöleknisk forskning, där också de miljö­politiska målen vägts in.

Kravet på en miljöanpassad samhällsutveckling är en av de största utma­ningarna som teknisk forskning och utveckling ställts inför. Samtidigt som inslagen av tvärvetenskap är stora, måste tyngdpunkten läggas på alt öka förståelsen för de gmndläggande mekanismer som styr en miljöanpassad produktutveckling.

Målen för miljöleknisk FoU måste vara all förbättra kunskapen om hur miljöskador i största möjliga mån kan begränsas. I takt med att den indust­riella produktionens miljöpåverkan minskar, måste målet all minska pro­dukternas miljöpåverkan få större tyngd. Kunskapen om material och behandlingsmetoder måste förbättras så att produkterna inte påverkar mil­jön negativt, vare sig när de bmkas eller är förbmkade.

433

28   Riksdagen 1989/90. I saml Nr 90

Regeringens överväganden

Prop. 1989/90:90

Regeringen anser att ett programråd bör inrättas, dvs. en liten självständig    Avsnitt z 1 myndighet som administrerar detta anslag och anslaget för avfaUsrelaterad     Industridep. forskning, som specificerats i avsnitt 23.2. Programrådels uppgift skall vara all se lill all forskningen får en inriktning som stämmer med de miljöpoli­tiska målen samt samordna forskningsinsatserna så att etl effektivt utnytt­jande av forskningsresursema uppnås.

Programrådet skak stödja forskning som är relaterad lill miljöanpassad produktutveckling och avfallshantering. Det bör organiseras och byggs upp under en treårsperiod. Det bör ankomma på regeringen alt besluta om den närmare utformningen av programrådet.

Regeringen föreslår atl anslaget lill ökad forskning för ell avfakssnåll samhäke fördelas på två nya anslag, dels ell anslag Bl3. Avfallshantering under Qortonde huvudtiteln (se avsnitt 23.2), dels förevarande anslag F21. Miljöanpassad produktutveckling.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   atl riksdagen godkänner förslaget om etl program för forskning

för ell avfallssnåll samhälle,

2.   all riksdagen till Forskning för ett avfallssnåll samhälle: Mil­

jöanpassad produktutveckling för budgetåret 1990/91 anvisar ett

reservationsanslag på 5000000 kr.

21.2 Energiforskning

21.2.1 Hittillsvarande energiforskning

Energileknisk forskning och utveckling är ell viktigt hjälpmedel för atl påskynda och underlätta den omställning av energisystemet som riksdagen har beslutat om. Energiforskningen har sedan år 1975 bedrivits i form av treåriga energiforskningsprogram. Nuvarande energiforskningsprogram, som är det femte i ordningen, omfattar perioden den 1 juli 1987 den 30 juni 1990. Sedan år 1975 har sammanlagt ca 4,85 miljarder kronor i löpande penningvärde anslagils lill energiforskning. Parallellt med energiforskning­sprogrammel har riksdagen anslagit betydande belopp för all utveckla och demonstrera ny energiteknik. Totalt har riksdagen sedan år 1975 anvisat ca 7,8 miljarder kronor i löpande penningvärde för forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik. Vid sidan av energiforskningsprogram­mel sker utveckling och demonstration av ny energiteknik bl. a. inom sta­tens vattenfallsverk, de privata kraflförelagen och Svensk Energiutveckling AB.

Energiforskningsprogrammel har medverkat till utveckling av ny energi­

teknik i linje med de energipoliliska riktlinjer statsmakterna lagt fast. Del

har bl. a. utvecklats leknik för brytning av torv och odling av energiskog.

Vidare har ny miljövänlig teknik för förbränning av olika fastbränslen

utvecklats och kommersialiserats.  Forskning och  utveckling rörande

434

vindkraften har lett till atl detta energislag i storskaliga tillämpningar    Prop. 1989/90:90 närmar sig en introduktion på marknaden. Vidare har ny energieffektiv     Avsnitt 21 leknik utvecklats inom den tyngre energikrävande processindustrin och     Industridep. bebyggelsesektorn. Dessa sektorer är av stor strategisk betydelse vid om­ställningen av energisystemet.  Kunskaper och kompetens har vidare byggts upp inom i första hand högskolan när del gäller de nya tekniker som kan bli aktuella på marknaden under de kommande decennierna samt när det gäller syslemforskning på energiområdet.

Den andel av energiforskningsprogrammet som används för atl finansi­era forskning inom högskolan har ökat från ca 25 % budgetåret 1981/82 till ca 55 % budgetåret 1987/88. Stabila forskningsmiljöer har kunnat byggas upp med långsiktiga insatser från energiforskningsprogrammel. Energi­forskningen under innevarande treårsperiod bedrivs dels i form av ell Hu­vudprogram energiforskning med medel anslagna under miljö- och energi­departementets huvudtitel, dels i form av Integrerade insatser med medel anslagna under andra departements huvudtitlar. För Huvudprogrammet har för budgetåren 1987/88-1989/90 totalt 883 milj. kr. anslagits och för Integrerade insatser 167 milj. kr. Totalt har riksdagen således anslagit 1050 milj. kr. för energiforskning under innevarande treårsperiod. Programmen Energitillförsel och Industrins energianvändning utgör ca 70 % av anslagna resurser inom Huvudprogrammet. Ansvariga myndigheter är statens ener­giverk och styrelsen för teknisk utveckling. Vidare har byggforskningsrådel, naturvetenskapliga forskningsrådet och energiforskningsnämnden program-ansvar inom ramen för Huvudprogrammet. Genom de Integrerade insat­serna finansieras bl. a. Iransportforskning (ca 55 % av de anslagna resurserna för integrerade insatser), fusionsenergi, forskning och utveckling inom Stud­svik samt bioenergi och solmålningar. Ansvariga myndigheter är, fömtom Studsvik AB, styrelsen för teknisk utveckling, transportforskningsbered­ningen, naturvetenskapliga forskningsrådet, Sveriges lantbmksuniversitet och Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI). Riksdagen beslutade i samband med sill ställningstagande till innevarande forsknings­program att fusionsforskningen på gmnd av sin karaktär av gmndforskning skulle föras över från energiforskningsprogrammel lill utbildningsdeparte­mentets huvudtitel.

Nuvarande energiforskningsprogram upphör den 30 juni 1990. Mol

denna bakgmnd tillsatte regeringen år 1988 en särskild utredningsman

(ME 1988:02; dir. 1988:29) för all utreda den framtida energiforskningens

omfattning, inriktning, samverkan med annan energiforskning m. m. efler

den 30 juni 1990.1 uppdraget ingick all klarlägga energiforskningens rok i

relation till annal statligt stöd saml kraftindustrins, kommunernas m. fl.

utvecklingsinsatser på energiområdet. Utredningen skulle vidare överväga

behovet av integrerade insatser saml formerna för alt ytterligare stärka det

mer långsiktiga stödet lill högskolan. Energiforskningsulredningen (EFU

90) lade i juli 1989 fram belänkandet (SOU 1989:48) Energiforskning för

framliden Förslag lill statligt program den 1 juli 199030 juni 1993 för

forskning inom energiområdet m. m. EFU 90 föreslår alt det nuvarande

stödet lill mer gmndläggande forskning inom högskolan även fortsätt­

ningsvis bibehålls på en hög nivå. EFU 90:s förslag har remissbehandlats.

435

Remissinslansemas synpunkter och en sammanfattning av belänkandet kommer all publiceras.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.2.2 Energiforskningens framtida inriktning

Utgångspunkter

1 avsnitt 7 har redovisats riksdagens miljö- och energipoliliska riktlinjer. Enligt regeringens uppfattning ställer riktlinjema stora krav på samhällets totala satsningar på energiteknisk forskning och utveckling i framliden. Del är i första hand etl ansvar för staten all bygga upp och vidmakthålla kompetensen inom universitet och högskolor. Kraflförelagen och andra industriella aktörer bör liksom hittills aktivt svara för atl utveckla och kommersialisera ny energiteknik. De statliga myndighetema med ansvar inom energiforskningsprogrammet bör dock ha ell övergripande ansvar för atl i samverkan med kraflförelagen m. fl. följa och främja teknikutveck­lingen inom sina resp. områden. Energiforskningsprogrammel syftar främst lill all stödja kompetensuppbyggnad på områden som är av betydelse vid omställningen av energisystemet. Forskning för all minska transportsek­torns oljeanvändning och miljöbelastning bör även i fortsättningen stödjas inom ramen för energiforskningsprogrammet. Tyngdpunkten bör enligt re­geringens uppfattning liksom hillills vara all stödja utveckling av sådan leknik som kan komma lill praktisk användning efler år 2000. Härvid bör energiforskningsprogrammel fylla tre huvuduppgifter, nämligen

uppbyggnad av baskompetens,

forskning för all underlätta omstäkningen av energisystemet vid käm-kraflsavvecklingen samt

forskning för alt möjliggöra en anpassning av energisystemet tik ökade miljö- och klimalhänsyn.

I vissa fall kan del dock finnas skäl för staten alt i samverkan med energiföretagen och den tillverkande industrin mer aktivt medverka vid introduktion av ny energiteknik. Detta kan ske genom statliga program för utveckling och introduktion av ny energiteknik eller genom forskning som finansieras gemensamt av staten och energibranschen, s. k. kollekliv forsk­ning. Det finns också skäl för staten alt svara för olika former av systemstu­dier som kartlägger hur ny energiteknik kan integreras i energisystemet. Vidare bör enligt regeringens uppfattning samhället svara för uppbyggnaden av samhällsvetenskaplig kunskap inom energiområdet som kan medverka till att ekonomiska, institutionella och andra hinder mol atl introducera den nya tekniken undanröjs. Härvid är också liksom hittills en konslmktiv och kritisk granskning av den förda energipolitiken utförd av oberoende for­skargmpper av stor betydelse. Denna forskning har samband med den mil­jöinriktade syslemforskning som föreslås byggas upp med stöd från forsk­ningsrådsnämnden.

Det är enligt regeringens uppfattning också angeläget att kommunema i större omfattning engagerar sig för all introducera ny teknik för omställ­ningen av energisystemet. EFU 90 pekade härvid på olika möjligheter att öka det kommunala engagemanget på detta område. Remissutfallet är

436

splittrat i denna del. Överläggningar kommer därför all upptas med kom­munema och andra berörda aktörer för att närmare klarlägga formema för ett sådant utökat engagemang från kommunemas sida. Den försöksverk­samhet i olika kommuner som för närvarande stöds av Uppdrag 2000 inom statens vatlenfallsverk och Svensk Energiutveckling AB kommer härvid alt beaktas.

Energiteknisk forskning och utveckling bör i ökad utsträckning bedrivas genom intemationellt samarbete. För närvarande sker ett omfattande forskningssamarbete inom ramen för Nordiska Ministerrådet och lEA (Intemational Energy Agency). Även del bilaterala forskningssamarbetet är omfattande. Del är enligt vår uppfattning angelägel alt samarbetet med EG på energiforskningsområdel ytterligare fördjupas. Under senare år har därför bl.a.samarbete inletts på projektnivå inom ramen för del s.k. JOULE-programmd. Delta bör göra del möjligt för Sverige all dels erhålla värdefulla erfarenheter av den forskning som bedrivs i Europa, dels verka för all en bärkraftig och hållbar utveckling uppnås på miljö- och energiom­rådet i ell europeiskt perspektiv.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Programstmktur

Regeringens samlade förslag till energiforskning framgår av nedanstående sammanställningar. I linje med EFU 90:s förslag föreslår vi alt energiforsk­ningsprogrammel i fortsättningen delas in i teknikområden istället för som nu huvudsakligen vara uppdelade på tillförsel och användning. För Hu­vudprogrammet beräknar vi meddsbehovel budgetåret 1990/91 lik 343,8 milj. kr. Justeringar och omfördelningar inom Huvudprogrammet kan lik­som hillills komma alt aktualiseras mol bakgmnd av erfarenheter och un­derlag som successivt kan komma fram. Genom all tekniken med treåriga energiforskningsprogram ersätts med anslag som kommer alt pris- och lö­neomräknas årligen underlättas myndighetemas långsiktiga planering. De medelsnivåer som vi föreslår överensstämmer i huvudsak med EFU 90:s förslag. Inom vissa av programmen ges i linje med EFU 90:s förslag ett delansvar åt ell annal programorgan än del som har huvudansvar för pro­grammet. Regeringen fömlsäller alt myndighetema i ökad utsträckning samplanerar sina insatser inom olika program. Vi återkommer till denna fråga i avsnitt 21.2.4.

437

Huvudprogram Energiforskning'

P 1

Energiteknik i industrin

P2

Energiteknik i bebyggelsen

P3

Bränsleteknik

P4

Förbränning/förgasning

P5

Elproduktionsteknik

P6

Värmeteknik

P7

AES-programmet

a) statens energiverk

4

b) forskningsrådsnämnden

4

P8

Energirdaterad transportforskning

P9

Energirelaterad grundforskning m. m.

a) NFR

31

b) Kärnteknisk FoU vid Studsvik

43

c) Övrig FoU vid Studsvik

20

Till regeringens disposition

1990/91

58 21

33,7 45 27 34 8

10 94

13,

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

Summa Huvudprogrammet

343,8

' Fördelning på myndigheter (delansvar anges i parentesen): P 1 STU; P 2 byggforsk­ningsrådet; P 3 statens energiverk; P 4 statens energiverk (STU); P 5 statens energiverk; P 6 statens energiverk (BFR); P 7 statens energiverk och forskningsrådsnämnden; P 8 TFB (statens energiverk, STU redovisas under integrerade insatser); P 9 naturveten­skapliga forskningsrådet och Studsvik AB.

28,6 milj. kr. föreslås vidare anvisas för integrerade insatser i enlighet med sammanställningen i del följande. För budgetåren 1991/921992/93 föreslås samma belopp. Även dessa insatser bör räknas upp årligen på samma säll som för Huvudprogrammet. Under budgetåret 1990/91 över­förs vidare 24 milj. kr. lill det tidigare i detta avsnitt behandlade leknikve­tenskapliga forskningsrådet (TFR). För all möjliggöra en successiv upp­byggnad av forskningsrådet föreslår vi all ytterligare 4 milj. kr. resp. 6 milj. kr. överförs från Huvudprogrammet lik del nya rådet budgetåren 1991/92 och 1992/93. För budgetåren 1991/92 respektive 1992/93 beräknar vi såle­des meddsbehovel lolak för energiforskning till 368,4 milj. kr. resp. 362,4 milj.kr.

Integrerade insatser

1990/91

A Basanslag Bioenergi SLU'

B Solmätningar SMHI

C Motorer och drivsystem

D Forskartjänst Uppsala universitet''

5,3 1 22 0,3

Summa integrerade insatser

28,6

Totalt Huvudprogram och Integrerat

372,4

överfört till TFR*

24

' Medlen anvisas via jordbruksdepartementets huvudtitel under anslaget G I. Sveri­ges Lantbruksuniversitet

Medlen anvisas via kommunikationsdepartementets huvudtitel under anslaget J 2. Bidrag till SMHl

'Medlen anvisas via industridepartementets huvudtitel under anslagen F I. STU Teknisk forskning och utveckling och F 2. STU Förvaltningskostnader (20 milj. kr. resp. 2 milj. kr.)

'' Medlen anvisas via utbildningsdepartementets huvudtitel under anslaget E 8. Ma­tematisk-naturvetenskapliga fakultetema m. m.

'Medlen anvisas via industridepartementets huvudtitel under anslaget F 19. Tek­nikvetenskapliga forskningsrådet

438

Som ell komplement till energiforskningsprogrammel föreslår EFU 90 att energileknikfonden i ökad utsträckning bör användas för all finansiera stöd av ulvecklingskaraklär. Flera remissinstanser uppmärksammar den­na fråga. Enligt vad som framgår av avsnitt 20 har regeringen nyligen givit byggforskningsrådet i uppdrag atl se över experimenlbyggnadsslödd bl. a. mol bakgmnd av en revisionsrapport från riksdagens revisorer. Frågan om energiteknikfondens framlida utformning övervägs för närvarande av sta­tens energiverk. Även energiforskningsnämnden kartlägger under våren 1990 behovet av komplement till energiforskningsprogrammet. Del är här­utöver väsentligt all ansvariga myndigheter samråder med kraflförelagen, den tillverkande industrin m. fl. när det gäller utveckling och introduktion av ny energiteknik. Regeringen avser att återkomma till frågan om behovet av förändringar av energileknikfondens inriktning i den energipolitiska re­dovisning till riksdagen som planeras senare detta år.

I det följande anger regeringen sådana förändringar av mer principiell art jämfört med innevarande program som bör redovisas för riksdagen. När del gäller den närmare utformningen av olika program och delpro­gram anser vi all EFU 90: s förslag och remissinstansemas synpunkter är väl ägnade all utgöra gmnd för myndighelemas fortsalla planering.

Inom ramen för programmet Bränsleteknik bör det avsällas särskilda medel för FoU rörande aska och annal avfall liksom för systemstudier. I linje med EFU 90:s förslag bör medel för bioenergi anvisas direkt lill Sveriges lantbmksuniversitet även under budgetåret 1990/91. Lanlbmks-universiteld bör samverka med statens energiverk vad gäller planeringen av användningen av dessa medd. Regeringen föreslår också all medel liksom hittills anvisas för solmålningar vid SMHl under kommunikations­departementets huvudtitel saml all medel avräknas för en tjänst vid uni­versitetet i Uppsala under utbildningsdepartementets huvudtitel. Omfatt­ningen av de integrerade insatsema redovisades i föregående sammanställ­ning.

Det är i linje med vad Svenska Gasföreningen anförde i sill remissvar väsentligt alt den gaslekniska forskning som initierades under innevarande Ireårsprogram drivs vidare i enlighet med den insatsplan myndighetema har utarbetat tillsammans med branschen.

Regeringen delar EFU 90:s bedömning att del inom ramen för program­met Elproduktionsteknik kan finnas behov av viss forskning på vatten-kraflsområdet. Del kan exempelvis röra sig om forskningsinsatser i sam­band med renovering och ombyggnad av äldre vattenkraftverk. Vi anser all energiverket i samråd med bl. a. Kraftverksföreningens ulvecklingsslif-lelse (VÄST) och statens vatlenfallsverk närmare bör klarlägga behovet och inriktningen av sådan forskning.

Sedan år 1975 bedrivs akmänna energisystemstudier (AES) inom ramen för energiforskningsprogrammel. Genom AES-programmet stöds forskar­gmpper främst inom högskolan som från övergripande utgångspunkter studerar energisystemet. För programmet ansvarar sedan år 1982 energi­forskningsnämnden. Till nämnden finns knuten en särskild rådgivande gmpp, AES-rådet, som utses av regeringen. Enligt regeringens uppfattning är del av stor betydelse all det finns samband mellan AES-programmmet

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

439

och mer tekniskt inriktade systemstudier inom olika program. Delta be­hov har ökat starkt till följd av den pågående omställningen av energisyste-. met. Särskilda medel föreslås också bli avsatta för systemstudier inom de olika programmen. AES-programmet kommer också att få ett starkt sam­band med den syslemsludieverksamhet på miljöområdet som föreslås byggas upp inom forskningsrådsnämnden (FRN) på det sätt som redovisa­des i avsnitt 17.2 anslaget Forskningsrådsnämnden. För all de starka kopp-lingama mellan AES-programmet och miljöfrågorna skall las till vara och utvecklas föreslår vi att dessa program samordnas med den sysleminriktade miljöforskningen som stöds av FRN.

Regeringen anser därför att ansvaret för AES-programmet bör delas mellan statens energiverk och forskningsrådsnämnden. Del är därvid vä­sentligt alt slå vakt om och vidareutveckla de frislående forskargmppema som byggts upp inom AES-programmet.

Regeringen har därför beräknat 4 milj. kr. per år vardera för energiver­ket och forskningsrådsnämnden inom ramen för programmet. Den närma­re utformningen av AES-programmet bör ytterligare preciseras. Regeringen kommer senare all ge energiverket och FRN i uppdrag att komma med förslag till framtida inriktning av AES-programmet. Detta arbete bör ske i nära samverkan med övriga programorgan och statens naturvårdsverk. Den nära kopplingen mellan AES-programmet och forskning rörande energian­vändningen liksom den kommunala energiplaneringen bör härvid beaktas. Behovet av en särskild rådgivande och samordnade funktion som AES-rådet bör också övervägas i sammanhanget.

Regeringen anser alt del är väsentligt all berörda programorgan i nära samverkan kan driva och vidareutveckla FoU-arbetet på transportområ­det. Transportforskningsberedningen bör hålla samman arbetet inom pro­grammet Energirelaterad transportforskning och vi har särskilt beaktat behovet av medel för delta. Vi föreslår all programmet Motorer och drivsystem liksom innevarande programperiod integreras i STU:s anslag. Vi vik i detta sammanhang peka på viklen av all berörda branscher, på samma sätl som gäller för energiområdet i sin helhet, lar ell ökat ansvar för atl demonstrera användning av ny leknik inom transportområdet.

Som vi framhöll inledningsvis är en central uppgift för energiforsknings­programmet all långsiktigt stödja den gmndläggande forskning som bedrivs inom högskolan. Därför bör resursema för programmet Energirelaterad grundforskning ligga kvar på en hög nivå. Regeringen vill erinra om att stöd lik högskolan av mer grtindläggande och långsiktig karaktär inte bara an­visas inom detta program ulan även via bl. a. statens energiverks och STU:s program. För all möjliggöra en bättre samordning och samverkan vad gäller teknisk forskning föreslår regeringen som tidigare har nämnts all ett leknik­velenskapligl forskningsråd skapas med resurser ur bl. a. energiforsknings­programmel. Härigenom kan forskningsinsatserna bedömas mol bakgmnd av en bredare leknikvelenskaplig bas och detta bör enligt vår uppfattning kunna innebära en effektivare resursanvändning totalt sett för teknisk gmndforskning. Regeringen fömlsäller atl berörda myndigheter inom ener-

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

440

giforskningsprogrammet i sin planering kommer all samverka med del lek­nikvetenskapliga forskningsrådet.

Under innevarande treårsperiod har myndigheterna inom ramen för energiforskningsprogrammet inrättat tjänster som bl.a. forskarassistent inom högskolan. Dessa har på ell värdefullt sätt kunnat stärka den mer grundläggande kompetensuppbyggnaden inom högskolan. Regeringen an­ser all del är väsentligt all programorganen vidareutvecklar detta stöd.

EFU 90 har inte närmare behandlat frågan om kollekliv forskning i sitt betänkande. Regeringen anser dock i likhet med flera av remissinstansema att del är nödvändigt all den kollektiva forskning som i dag stöds genom energiforskningsprogrammet även i framliden kan ges en långsiktig finan­siering. Det är vidare angelägel atl programorganen på centrala energipoli­liska områden systematiskt undersöker möjligheterna alt bedriva verksam­heten i form av kollekliv forskning saml finner lämpliga former för en lång­siktig finansiering. Genom en sådan forskning kan samverkan mellan staten och övriga aktörer på energiområdet stärkas vilket kan underlätta introduk­tion av ny energiteknik.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.2.3 Studsvik AB

Studsvik AB är ell av staten helägt bolag för forskning, utveckling och demonstration av energiteknik. Verksamheten inbegriper såväl kärntek­nisk som icke kärnteknisk forskning och utveckling (FoU). I Studsvikskon-cernen ingår bl. a forskningsreaklom R 2. De direkta statliga anslagen har gradvis minskat för atl i dag utgöra drygt 10% av bolagels omsättning. Organisationen har samtidigt rationaliserats och effektiviserats. Antalet an­ställda i koncernen inkluderande dotterbolag, är i dag ca 850 personer varav ca 650 i Sverige. Under budgetåret 1987/88 erhöll Studsvik ell statligt ägar­tillskott på 90 milj. kr. för en konsolidering av bolagets finanser.

Statens insatser för Studsvik AB uppgår innevarande budgetår lill 48 milj. kr. som finns anvisade under ett särskilt anslag. Av dessa medel utgör 10 milj. kr. medel för gmndläggande energiteknisk forskning som har över­förts från energiforskningsprogrammel till detta anslag. Totalt har under innevarande treårsperiod 32 milj. kr. anslagits för sådan forskning inom Studsvik AB. Insatser inom området Ny kärnteknik ingår i dessa medel. Inom ramen för området Ny kärnteknik bedrivs viss verksamhet som bl. a. är av betydelse för det svenska nedmstningsarbdd. En särskild referens­gmpp har utsetts av regeringen för all följa verksamheten på detta område.

EFU90:sJÖrslag

EFU 90 föreslår att de icke-nukleära delama av Studsviks FoU och pro­grammet Ny kämteknik förs in i energiforskningsprogrammet. Vidare föreslås att ett programråd bildas för att i samråd med Studsviks företags­ledning styra användningen av de statliga anslagsmedlen som avser icke kärnteknisk FoU. Remissinstanserna är huvudsakligen positiva till EFU

441

90:s förslag. Studsvik anser dock att medelsramen är för snäv och pekar på     Prop. 1989/90:90

all kämleknisk FoU inte behandlas i EFU 90. Förslaget all bilda ett särskilt     Avsnitt 21

programråd likslyrks också av Studsvik och övriga remissinstanser.

Industridep.

Bolagets framställan

Studsvik AB har inför budgetåret 1990/91 begärt sammanlagt 73,1 milj. kr. fördelat enligt följande:

-

Icke-kämleknisk FoU - 28 milj. kr.

-

R 2-reaklom - 24,6 milj. kr.

-

Övrig kärnteknisk FoU 20,5 milj. kr.

Regeringens överväganden

Den FoU som bedrivs inom Studsvik AB är av stor betydelse i samband med den pågående omställningen av energisystemet. Regeringen noterar härvid att det finns en betydande enighet i remissopinionen i denna fråga. Vi gör följande bedömning när det gäller den framlida verksamheten vid Studsvik:

Icke kärnteknisk FoU

Icke-kärnteknisk FoU vid Studsvik AB regeringen föreslår all 20 milj. kr. avsätts för detta ändamål under budgetåret 1990/91. Detta överensstämmer med EFU 90: s förslag.

Regeringen anser det av EFU 90 föreslagna programrådet skall ha rollen som uppdragsgivare som beställer FoU-insatser. Vidare skall det i rådets uppgifter ingå all upprätthålla skiljelinjen mellan de anslagsfinansierade och de kommersiella verksamhetsddama saml se till alt verksamheten är samordnad med annan teknisk FoU som bedrivs inom energiforskningspro­grammet m. m. Del ankommer på regeringen att vid behov ange ytterligare föreskrifter för verksamheten och att utse ledamöterna i programrådet.

Kämleknisk FoU

Regeringen anser alt det är motiverat all viss kämleknisk FoU fortsättnings­vis bedrivs inom ramen för energiforskningsprogrammel bl. a. för all kom­petensen inom kämteknikområdd skall kunna bevaras och vidareutveck­las. Kompelens och kunnande av detta slag är viktigt för den personal som skall övervaka och driva den svenska kämkraflen fram lill dess alt den avvecklas.

Regeringen anser dock att frågan om R 2-reaklorns användning inom forskningen bör analyseras ytterligare. Härvid bör en bedömning göras av den reaktorbaserade naturvetenskapliga forskning som bedrivs i Sverige i ell intemationellt perspektiv samt de svenska universitets - och högskolein­stitutionernas behov av en inhemsk forskningsreaktor. Vidare bör belysas hur verksamheten på delta område kan organiseras och finansieras. Det bör

442

ankomma på naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) atl genomföra denna utvärdering av den reaktorbaserade naturvetenskapliga forskningen som bedrivs vid R2-reaktom. NFR bör därför ges uppgiften all övergångsvis transferera anslagsmedel lill övrig kämleknisk FoU vid Studsvik AB. Del ankommer på regeringen all närmare ange hur denna utvärdering bör ge­nomföras samt formema för överföringen av medel mellan NFR och Stud­svik. En följd av regeringens förslag är all anslaget Bidrag lill verksamheten vid Studsvik AB under Qortonde huvudtiteln upphör.

Regeringen föreslår följande fördelning av medlen till Kämleknisk FoU förbudgetård 1990/91.

R 2-reaktorn - 24 milj. kr.

Övrig kärnteknisk FoU 19 milj. kr. Regeringen har i denna summa även inräknat resurser för området Ny kämteknik.

Medlen bör som framgått ovan transfereras via NFR som också skall göra en utvärdering av den reaktorbaserade naturvetenskapliga forskningens be­hov av reaktorn vid Studsvik.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.2.4 Planerings- och organisationsfrågor

EFU90:sförslag

Mol bakgmnd av gällande riktlinjer för energipolitiken ställs enligt EFU 90 ökade krav på myndighelsorganisationen inom energiområdet. Sam­ordningen mellan myndighetema med ansvar inom energiforskningspro­grammel bör förbättras liksom deras samverkan med andra aktörer. Vida­re bör formema för utvärdering och uppföljning av framkomna resultat utvecklas. EFU 90 har funnit en del brister i den nuvarande organisatio­nen och föreslår bl. a. atl statens energiverk ges en samordnande roll inom ramen för energiforskningsprogrammel och alt de berörda programor­ganen ges ansvar för att genomföra utvärderingar av kvalitet och relevans i olika program. Ell frislående organ knutet lill miljö- och energideparte­mentet föreslås vidare tillskapas för att genomföra övergripande utvärde­ringar och uppföljningar av programmet. En konsekvens av EFU 90:s förslag är all energiforskningsnämnden upphör som frislående myndighet. Remissutfallet uppvisar i denna del en splittrad bild. Majoriteten av re­missinstansema har inte närmare kommenterat förslaget. Ett tiotal remiss­instanser som motsätter sig förslaget anser alt energiforskningsnämnden väl fyller sin uppgift och bör kunna göra del även i framtiden. De anför vidare att del föreslagna organet inte kan bli frislående om det knyts till regerings­kansliet. Vidare framförs viss kriiik mol alt statens energiverk ges en mer samordnande roll.

Regeringens överväganden

Hittills har relativt detaljerade riktlinjer för energiforskningen beslutals av regeringen och riksdagen. 1 framliden bör enligt regeringens uppfattning ansvariga myndigheter mot bakgmnd av statsmakternas energipolitiska beslut få ett ökat ansvar för all gemensamt utarbeta riktlinjer för sam­hällets forsknings- och utvecklingsinsatser. Löpande redovisningar bör ske till regering och riksdag.

443

Vi anser därför att det är av stor betydelse att planeringsprocessen och organisationen förändras på energiforskningsområdel i syfte att stärka samordning och uppföljning av de insatser som sker i hela utvecklingspro­cessen.

Enligt regeringens uppfattning bör statens energiverk ges ell övergripande ansvar för samordning mellan myndighetema med ansvar inom energi­forskningsprogrammel. Syftet härvid bör vara atl energiverket gemensamt med övriga programorgan samordnar och koordinerar genomförandel av olika program och stödformer inom de ramar som anges i slalsmaklemas beslut. Del gäller även all följa den verksamhet främst av ulvecklingskarak­lär som industrin svarar för. Energiverkels samordningsansvar bör gäka för tillförsel- och användningssektorema inom energiområdet. Ell motsva­rande ansvar för insatser inom transportsektom bör gälla för Iransportforsk­ningsberedningen. Enligt vad vi har erfarit kommer energiverket och irans­portforskningsberedningen under våren atl närmare klarlägga hur denna samordning bör utformas i samverkan med berörda programorgan m. m. I de fall myndighetema inte är överens bör frågan avgöras av regeringen.

Det är väsentligt atl programorganen har ansvar för bedömningen av den vetenskapliga kvaliteten och den energipoliliska relevansen i den forskning som stöds. En sådan granskning bör ske löpande. Myndigheter­nas programansvar innebär vidare att de i princip får etl övergripande ansvar för hela utvecklingsprocessen från forskning till kommersialisering av ny energiteknik. Vissa invändningar har framförts mot alt programor­ganen själva skak följa upp och utvärdera den forskning som bedrivs inom deras egna områden. Regeringen anser dock att del bör vara programor­ganen som har ansvar för all utvärdera denna forskning m. m. Oberoende utvärderingar av program och delprogram bör dock ske med vissa mellan­mm.

Del underlag som myndighetema lar fram bör i första hand användas för den egna planeringen. Som underlag för slalsmaklemas beslut om energi­politik och energiforskning krävs alt underlaget även granskas och bereds i eller i anslutning till regeringskansliet där en sammanvägning kan ske av de olika myndighetemas insatser. Med hänsyn till frågomas karaktär anser vi det vara av stort värde atl regeringen kan bedöma dessa frågor friståen­de från myndighetema som verkar inom energiforskningen. Del kan bl. a. gälla all ställa samman myndighelemas utvärderingar eller la fram över­gripande underlag som belyser statens och kraftförelagens insatser och ansvar för all utveckla ny energiteknik. Vidare kan det gälla hur miljöfrå­goma beaktas i energiforskningsprogrammel.

Denna arbetsuppgifts karaktär gör atl del inte är lämpligt all den genom­förs av någon av myndighetema som verkar inom energiforskningsprogram­met. Vi delar därför EFU 90:s uppfattning all den bör fullgöras av en särskild gmpp för utvärdering av forskning och utveckling inom energiområdet. Ordföranden och ledamötema bör vara frislående från regeringskansliet och programorganen och beslå av företrädare för bl. a. energibranschen, kommuner och högskolan.

Gmppen bör i första hand basera sina analyser och bedömningar på un­derlag från programorganen. Den bör dock även kunna ta initiativ till ut-

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

444

värderingar genom all begära underlag och redovisningar från programor­ganen eller utarbeta sådant underlag i egen regi. Till gmppen bör därför skapas ell mindre kansli med egna utredningsresurser. Det är särskilt vä­sentligt atl miljöfrågoma och industripoliliska aspekter på utformningen av det framtida energisystemet uppmärksammas i gmppens arbete. Del är en uppgift för regeringen att utfärda närmare föreskrifter för gmppens verk­samhet.

Till följd av att AES-programmet överförs lill statens energiverk och forskningsrådsnämnden saml all gmppen för utvärdering av forskning och utveckling inom energiområdet övertar ansvarel för övergripande utvärde­ringar föreslår regeringen alt energiforskningsnämnden avvecklas fr. o. m. den I juli 1990. Avvecklingen av energiforskningsnämnden bör genomfö­ras i nära samverkan med regeringskansliet och programorganen. Frågan om framtida arbetsuppgifter för nämndens personal kommer enligt vad vi har erfarit all övervägas i del arbete med all samordna insatserna inom ramen för energiforskningsprogrammet som statens energiverk i samverkan med berörda programorgan kommer all genomföra under våren. Vi utgår från all personalens kompelens las tillvara inom energiforskningsorganisa-lionen. Eventuella kostnader för alt avveckla nämnden bör betalas från energiforskningsanslaget.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.2.5 Forskning rörande dammsäkerhet och översvämningar

Sveriges meteorologiska och hydrologiska instituts uppdrag

Dammsäkerhelsulredningen som utsågs av regeringen i oktober 1985 mol bakgmnd av översvämningama tidigare samma höst föreslog i sill belän­kande (SOU 1987:64) Dammsäkerhel och skydd mol översvämningar all ett forskningsprogram om orsakema till översvämningar etc. skulle initi­eras. Utredningen föreslog att ansvaret för forskningen skulle läggas på Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI). SMHI har där­efter fått i uppdrag av regeringen all utarbeta ett forskningsprogram för detta. En redovisning har skett sommaren 1989.

SMHLs förslag innebär all ett tillämpat forskningsprogram påbörjas med inriktning mol extrema hydrologiska förhållanden. Arbetet skall en­ligt förslaget styras av en programkommitté som utarbetar detaljplaner i samarbete med berörda forskare, väljer ul forskargmpper och föreslår hur medlen skall fördelas.

SMHLs förslag har remissbehandlats och en sammanställning av remiss­inslansemas synpunkter finns tillgänglig i miljö- och energidepartementet.

Regeringens bedömning

Regeringen anser del vara väl klarlagt all del från energisynpunkt finns behov av atl initiera forskning om orsaker till översvämningar som kom­plement lill den forskning på detta område som finansieras av kraftföre­tagen. Ett sådant forskningsprogram bör i liden vara begränsat till tre år varefter det utvärderas. Regeringen avser därför anslå högst 3 milj. kr.

445

under treårsperioden för en sådan forskningsinsats. Regeringen kommer senare att ange närmare föreskrifter för denna tidsbegränsade forsknings­insats saml utse ordförande och ledamöter i programkommittén. Dessa medel bör anvisas av de medel som slår tik regeringens disposition på anslaget Energiforskning. Regeringen utgår från all kraflförelagen bidrar med medel för sådana forskningsinsatser som ligger nära den forskning SMHI fömtsätts bedriva. Företrädare för kraflförelagen bör medverka i programkommitténs arbete.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.2.6 Anslagsfråga

I prop 1989/90: IOO (bil. 16 s. 146) har regeringen föreslagit riksdagen atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1990/91 under angiven anslagsmbrik beräkna följande belopp.

Energiforskning

Regeringen lar nu upp denna fråga.

293 588000 kr.

Tolfte huvudtiteln

Energi

Energiforskning

1988/89 Utgift 346402 550 1989/90 Anslag 293 588000 1990/91 Förslag     343 800000

Reservation

232734 590

Under anslaget redovisas utgiftema för statens stöd för forskning och utveckling på energiområdet inom ramen för Huvudprogram energiforsk­ning.

Regeringen har i avsnitt 21.2.2 21.2.4 och i avsnitt 7 redovisat sina överväganden och förslag rörande energiforskningen under budgetåren 1990/91 1992/93. Inom Huvudprogram Energiforskning beräknar vi 343800000 kr. för budgetåret 1990/91. För budgetåren 1991/92 och 1992/93 beräknar vi anslaget lill 339,8 milj.kr. respektive 333,8 milj.kr. I linje med vad vi tidigare redovisat kommer i fortsättningen verksamheten vid Studsvik AB all i sin helhet redovisas under Huvudprogrammet. Del innebär att Studsvik inte längre redovisas på något särskilt anslag på stats­budgeten.

De programansvariga organen har för sin planering och organisation av insatsema inom huvudprogrammet behov av all kunna göra fleråriga åtaganden. Alltsedan energiforskningsprogrammel startades har regering­en haft bemyndigande all i samband med stöd lill energiforskningen göra åtaganden för flera år efler det aktuella budgetåret och efler del beslutade Ireårsprogrammels slut. Sådana bemyndiganden bör få lämnas även under budgetåret 1990/91 för atl möjliggöra kontinuitet och långsiklighet i forsk-

446

nings- och utvecklingsverksamheten. Detta är av särskild betydelse med hänsyn lill behovet av all mer långsiktigt kunna bygga upp resursbasen inom universitet och högskolor. Regeringen beräknar behovet av åtaganden för budgetåren 1991/92-1996/97 till 270, 220, 150, 100, 75 resp. 75 milj. kr. Regeringen föreslår all riksdagen bemyndigar oss att lämna sådana bemyn­diganden.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

21.2.7 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.

all riksdagen godkänner de riktlinjer för energiforskning för budgetåren 1990/91-1992/93 som angetts (avsnirt 21.2),

2.

atl riksdagen godkänner de riktlinjer rörande Studsvik AB som angetts (avsnitt 21.2.3),

3.

all riksdagen godkänner riktlinjerna för planerings- och orga­nisationsfrågor i enlighet med vad som angetts (avsnitt 21.2.4),

4.

all riksdagen godkänner riktlinjerna för forskning rörande dammsäkerhet och översvämningar som angetts (avsnitt 21.2.5),

5.

all riksdagen bemyndigar regeringen all under budgetåret 1990/91 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd lill forskning och utveckling inom energiområdet som, inräknat redan fattade beslut, innebär åtaganden om 270000000 kr. för budgdård 1991/92, 220000000 kr. för budgdård 1992/93, 150000000 kr. för budgdård 1993/94, 100000000 kr. för budget­året 1994/95, 75000000 kr. förbudgetård 1995/96 saml 75000000 kr. förbudgetård 1996/97,

6.

all riksdagen lill Energiforskning under tolfte huvudtiteln för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på 343 800 000 kr.

21.3 Forskning om turism och rekreation

Sveriges turistråd fick år 1984 regeringens uppdrag all kartlägga ulbildnings-och forskningsbehovet inom luristseklorn. Utredningsarbetet redovisades i rapporten "Fritid, rekreation och turism behov av utbildning och forsk­ning" (Sveriges turistråd Rapport 1:85). Av rapporten framgår bl.a. att forskningen kring turism och rekreation är obetydlig och långtifrån motsva­rar behovet av en långsiktig kunskapsuppbyggnad. Turismens allt större betydelse för bl. a.samhällsekonomin, sysselsättningen och den regionala utvecklingen samt dess snabba tillväxt såväl internationellt som nationellt ställer allt större krav på kunskap och beslutsunderlag. Företagen inom turistnäringen, organisationer och offentliga organ saknar i hög utsträckning underlag för sitt långsiktiga handlande. Rapporten har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser instämde i turistrådets bedömningar.

Regeringens överväganden

Turismen har under de senaste årtiondena utvecklats snabbt över i stort sett hela världen. Den inhemska turismen dominerar fortfarande i de flesta

447

länder men även resandet över nationsgränser växer snabbi. År 1988 beräk­nas antalet internationella lurislbesök ha uppgått till nära en halv miljard, vilket innebär all antalet var fem gånger större än år 1990.

Utvecklingen har inneburit all turismen nu är en av världens viktigaste näringar mätt efler omsättning. Tillgängliga prognoser visar också på en fortsall snabb expansion av såväl den nationella som internationella turis­men.

Regeringen har gjort bedömningen alt forskningen om tjänstesektorn i allmänt är eftersatt. Det gäller även turism och rekreation. Staten bör därför ta ett ansvar för att utveckla grundläggande forskning inom delta område.

Forskning om turism och rekreation bör ta sin utgångspunkt i etablerade vetenskaper som nationalekonomi, företagsekonomi, statsvelenskap,socio-logi och kullurgeogafi. Forskningen tangerar andra områden för tillämpad forskning som transportforskning, miljöforskning och byggforskning.

Regeringen har bedömt alt del främsta forskningsbehovet föreligger vad gäller turismens betydelse för samhällsekonomin.Det gäller för del första forskning om vilka dejar av samhällsekonomin som direkt eller indirekt berörs av efterfrågan på turist- och rekrealiosljänsler. För det andra bör forskning om de faktorer som bestämmer efterfrågan på turisttjänster ge­nomföras. Fömtom inkomst- och prisrdationer bör också belysas hur olika kvalitetsbegrepp kan appliceras på tjänster inom turism och rekreation.

Regeringen har bedömt all en professur bör inrättas i ämnet nationaleko­nomi med inriktning på turism och rekreation. För professuren jämte vissa kostnader i anslutning till denna föreslås ett belopp av 1 milj. kr. tillföras anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna under åttonde huvudtiteln för budgetåret 1990/91.

Regeringen har avsikt all uppdra ål universitets- och högskoleämbetet all i samråd med humanislisk-samhällsvdenskapliga forskningsrådet utarbeta ett förslag till ämnesbeskrivning samt lokalisering. Som ett första ahernativ bör övervägas att knyta professuren till universitetet i Umeå.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 21 Industridep.

448

22 Civildepartementets verksamhetsområde

Prop. 1989/90:90

 .        ,   .

n      

,

Avsnitt 22

22.1                                                               Forskningens omfattning och organisation

Civildeo

1 nedanstående tabell sammanfattas resurserna vad avser forskning om den offentliga sektorn, konsumentforskning, ungdomsforskning saml jämställd­helsforskning. I tabellen redovisas endast reformer. Till dessa förändringar kommer för budgetåret 1990/91 kompensation för pris- och löneföränd­ringar. Även för de kommande budgetåren kommer anslagen att omräknas för pris- oeh löneförändringar. De belopp som anges som reformer skall dock ses som absoluta belopp och kommer ej atl prisomräknas det år refor­men läggs ul.

Anvisat

Förslag

Beräknat

Beräknat

1989/90

1990/91

1991/92

1992/93

Forskning om ofF. sektor

1,7'

+0,5

-1-7,0

+10,0

Konsumentforskning

+2,0                                       

Ungdomsforskning

-

+2,5

+0,5

+1,0

Jämställdhetsforskn.

2,6

-

+1,0                  -

' Medlen till delegationen för forskning om otfentlig sektor upphör i och med inneva­rande år.

 Medlen för de kommande åren avser forskningsrådsnämden. ' Medlen Ibr jämställdhetsforskning avses foras över till utbildningsdepartementet fr.o.m. budgetåret 1991/92.

Till civildepartementet finns det för närvarande tre delegationer knutna vilkas uppgift bl. a. är all stödja och stimulera forskningsinsatser på olika områden. Delegationen för forskning om den offentliga sektorn har en inriktning på övergripande frågor om den offentliga sektorns roll i sam­hällsutvecklingen. Den verkar för ell ömsesidigt informationsutbyte mel­lan forskare och den offentliga sektorn, lar initiativ tik forskningsprojekt och finansierar forskning.

Bam- och ungdomsddegationen har en rådgivande roll gentemot rege­ringen i barn- och ungdomsfrågor. Delegationen bedriver därutöver opi­nionsbildande verksamhet i form av seminarier, forskning och debattböc­ker.

Delegationen för jämsläddhet.sforskning har bl.a. lill uppgift all initiera forskning som rör jämställdhet mellan kvinnor och män saml att vara rådgivande till departementet i ärenden som rör ansökningar om medel för forskning och utveckling i dessa frågor.

22.2  Forskning om den offentliga sektorn

22.2.1 Delegationen för forskning om den offentliga sektorn och dess verksamhet hittills

Med stöd av riksdagens forskningspoliliska beslut våren 1984 (prop.

1983/84:107 bil.lO, UbU28, rskr. 401) inrättades i decembersamma åren

delegation (C 1984:A) för forskning om den offentliga sektorn. Den skulle

arbeta under en försöksperiod om tre år. Delegationens verksamhet be­

handlades på nytt i 1987 års forskningsproposition (prop. 1986/87:80,

449

29   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 90

bil.l 1) med förslag som godkändes av riksdagen (FiU 26, rskr 283). Forsk­ningens roll i det pågående förnyelsearbetet inom både stat och kommun framhölls. Delegationen skulle fortsätta sin verksamhet under en ny treårs­period med samma inriktning som tidigare. Dessutom fick den möjlighet att finansiera forskning för alt förbättra situationen inom eftersatta områden.

Delegationens kartläggning av pågående forskning hade nämligen visat att förvaltningsforskningen var splittrad och viktiga delar av den offentliga förvaltningen var försummade av forskningen. Delegationen skulle också arbeta för att del inom universiteten byggdes upp stabila miljöer för forskning om den offentliga sektorn.

Eftersom kostnaderna inte borde bäras av staten ensam träffade reger­ingen en överenskommelse med de båda kommunförbunden om atl man för olika forskningsinsatser under en treårsperiod tillsammans skulle anslå 10 milj. kr. varav civildepartementet och förbunden svarade för hälften var.

De områden som delegationen särskilt skulle uppmärksamma var enligt propositionen:

Effektivitel och produktivitet

Lednings- och styrningsmetoder

Decentralisering och regelförenkling

Kommunal självstyrelse

Demokrati och ekonomi

Förhållandet mellan olika delar av den offentliga förvaltningen. Forskningsprojekt har initierats och pågår inom samtliga dessa områ­den.

Delegationen har på olika sätl arbetat för att utveckla samarbetet mellan forskningen och den offentliga sektom. Ett viktigt forum har delegationens tidskrift "I Blickpunkten" blivit. 1 tidskriften har forskningsresultat redo-visals och centrala problem i de offentliga verksamheterna har behandlats av både forskare och företrädare för stat och kommun. Delegationen har vidare anordnat seminarier och konferenser. Forskningsöversikter och rapporter har publicerats.

I och med att delegationen fick möjligheter att ge direkt stöd till forsk­ning ökade också intresset från forskarvärlden. Ett omfattande kontaktnät har etablerats. Ett 40-tal forskare är engagerade i projekt som har fått ekonomiskt stöd från delegationen.

Prop. 1989/90:90

Avsnitt 22 Civildep.

22.2.2 Den fortsatta verksamheten

Förnyelsearbetets effekter och utvecklingsbehov bör analyseras

Det pågår i dag ett omfattande förändrings- och förnyelsearbete inom den offentliga sektorn. Regeringen anser atl detta förnyelsearbete måste be­främjas med forskning och utvecklingsarbete av större omfattning och bredd än den nuvarande. Detta är nödvändigt, inte minst med tanke på den omstrukturering som den offentliga sektorn befinner sig i, och som kan förväntas bli ännu kraftigare under 1990-talet. Finansieringen bör vara långsiktig. Det är en förutsättning för att stabila forskningsmiljöer skall kunna byggas upp och för att locka nya forskare att etablera sig inom området.

450

I detta förnyelsearbete kan forskningen bidra med kunskaper och meto­der som stöd men också ge stimulans och status ål arbetet. En övergripande forskningsuppgift är att studera vilka effekter den förda politiken får. Be­hovet av kunskaper är mycket stort när det gäller utveckling av målstyrning, uppföljning och utvärdering av resultat samt effektiva syslem för informa­tion och erfarenhetsåterföring.

Inom kommunerna och landstingen pågår det sedan flera år ett utveck­lingsarbete med inriktning på ledning och styrning samt effektivisering av verksamheterna. Åtgärder vidtas för all minska seklorstänkandet. Man de­centraliserar verksamheter och delegerar ansvar och befogenheter längre ul i organisationen. Politikerrollen förändras mot mera målstyrning, medan personalen ges ökat utrymme att bestämma hur målen skall uppnås. Man utvecklar metoder för att mäta och utvärdera verksamheterna. Alternativa verksamhetsformer utvecklas.

Del finns ett nära samband mellan utvecklingen av nya politiska styrfor­mer, en vidgad roll för de anställda och brukarnas inflytande. Den ofTentliga sektorns tjänster är i regel inte några färdiga produkter. Etl ökat inflytande från dem som efterfrågar tjänsterna gör att tjänsterna bättre kan anpassas till efterfrågan. Del är detta som kvalitet i tjänsterna i hög grad handlar om.

Detta innebär all de som arbetar i direkt kontakt med dem som efterfrågar tjänsterna måste ges ökat ansvar och större befogenheter. Driftansvar och ekonomiskt ansvar bör i ökad utsträckning föras samman. Detta kan leda lill att resurserna utnyttjas bättre och till atl kvaliteten i verksamheterna kan öka.

Med dessa utgångspungler blir forskning som rör medborgarnas/bm-karnas inflytande, nya sätt att organisera verksamheterna, nya samverkans­former mellan privat och offentligt samt kooperativa former i offentlig ver­samhel betydelsefull. Även frågor som rör ledning, styrning, utvärdering och personalutveckling blir i detta perspektiv vikliga forskningsområden.

Det krävs även forskning om de övergripande styrsystemen. Den statliga detaljstyrningen gentemot myndigheterna har minskats. En ny budgetpro­cess håller på att införas med en fördjupad verksamhelsprövning vart tredje år. Det sker en övergång till en mer långsiktig och flexibel resursstyrning och lill ramanslag. Kraven på uppföljning och utvärdering skärps

Staten har också i ökad utsträckning överfört uppgifter och beslutanderätt från den statliga till den kommunala nivån. Ambitionen har varit all suc­cessivt gå över till en ökad ramlagstiftning och en ökad andel generella statsbidrag. Forskning som i del perspektivet blir relevant gäller bl.a. det nya statliga budgetsystemet, tillämpning av marknadsmekanismer, de fi­nansiella relationerna och ansvarsfördelningen mellan stal och kommun samt studier om den offentliga sektorns effektivitet och produktivitet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep.

Den kommunala sektorns utvecklingsarbete är mycket angelägel

Kommuner och landsting har idag ansvar för huvuddelen av den offentliga sektorns verksamheter. Detta talar för att de också tar ansvar för del

451

utvecklingsarbete som syftar lill att förbättra den egna verksamheten. Särskilt som erfarenheten visar all utvecklingsarbetet bör bedrivas i nära anslutning lill verksamheten och bmkarna för att bli framgångsrikt.

Regeringen anser alt det är angelägel att det verksamhetsanknutna ut­vecklingsarbetet inom den kommunala sektorn förstärks. Finansieringen bör ske med kommunala medel. Staten bör liksom hittills ta huvudansva­ret för den mer gmndläggande forskningen om den offentliga sektorns funktionssätt liksom för forskamtbildning inom relevanta vetenskapsom­råden.

Svenska kommunförbundet har utformat riktlinjer för sitt arbete med all stimulera FoU-verksamhet som är inriktad på kommunernas behov av kunskaper om den egna verksamheten. Enligt vad regeringen har erfarit har Svenska kommunförbundet även beslutat atl kraftigt öka sina anslag lill kommunalt inriktad FoU under åren 19901992. Regeringen har också erfarit att det pågår ett beredningsarbete med liknande inriktning inom Landstingsförbundet. 1 båda fallen kommer betoningen atl ligga på tillämpad forskning och utvecklingsarbete.

Regeringen anser del vara mycket viktigt att denna verksamhet kommer till stånd. Målsättningen bör vara all få en större kraftsamling inom forsknings- och utvecklingsverksamheten som stöd och stimulans åt för­nyelsearbetet i den offentliga sektorn.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep.

Förslag om programarbete för den stadiga forskningen

Om den offentliga sektorns samlade FoU-verksamhet skall bli effektiv behövs inte bara etl ökat utvecklingsarbete. Även grundforskningen bör ges en större omfattning. Regeringen avser därför all under budgetåret 1990/91 låta utföra ett programarbete avseende forskning om den offentli­ga sektorn.

Programarbetet skall huvudsakligen gälla grundläggande forskning om den offentliga sektorns ledning, styrning, organisation och utvärdering. Forskning med denna inriktning är i dag spridd över etl stort antal pro­blemfält med många små projekt. Insatserna är begränsade till sin omfatt­ning och spridda över många discipliner och organisationer, vilket gör all information och erfarenheter gentemot den praktiska verksamheten ofta fungerar dåligt.

Utgångspunkten i programarbetet skall vara att den traditionella arbets­fördelningen mellan statens ansvar för grundläggande forskning och fors­kamtbildning och produktionens ansvar för forskningsanknutel utveck­lingsarbete skall ha sin giltighet även här. Avsikten är således att utreda vilka fasla resurser som krävs vid universiteten och högskolorna samt vilka satsningar som bör ske genom forskningsråden.

Forskning som rör den offentliga sektorns ledning, styrning, organisa­tion och utvärdering haren sektorsövergripande karaktär. Den ger generell kunskap som inte är knuten lill en enskild sektor. Den rör problemområ­den som är gemensamma för den statliga och den kommunala sektorn.

I programarbetet bör bl.a. den statliga sektorsforskningen granskas i syfte att undersöka om det är lämpligt alt den i vissa stycken kan få en

452

inriktning mot problem som är mer allmängiltiga för den offentliga sek-     Prop. 1989/90:90 torn. Visserligen förekommer sektorsforskning med inriktning på ledning.     Avsnitt 22 styrning, organisation och utvärdering. Men den utgör som regel inte     Civildep. självständiga program, utan ingår i större ämnesstrukturer som gäller utvecklingen av innehållet i verksamheterna.

Regeringen föreslår att delegationen för Jörskning om den offentliga sektorn upphör den I juli 1990. Del kommer dock all krävas ytterligare medel för all avsluta pågående forskningsprojekt eller för all stödja projekt som är en direkt fortsättning på projekt som tidigare har fått stöd. Del är också viktigt atl det kontaktnät med olika forskargrupper som delegatio­nen har byggt upp kan bibehållas även om formerna förändras. Medel för dessa uppgifter finns beräknade i årets förslag lill statsbudget under tret­tonde huvudtiteln, anslaget Vissa utvecklingsåtgärder (prop. 1989/90:100 bil.15).

Regeringen har tidigare under avsnitt 21.3 föreslagit alt ett inlitut för kvalitetsutveckling bildas. Verksamheten skall stimulera och aktivt bidra till en positiv kvalitetsutveckling i alla delar av det svenska samhället. Re­geringen anser all kvalitetsfrågorna spelar en viktig roll även inom de of­fentliga versamheterna. Det finns ett stort behov, både inom privat och offentlig sektor, att utveckla metoder för all utvärdera kvalitet i tjänster. Vi anser därför att del inom ramen för det föreslagna programarbetet närmare bör utredas i vilken utsträckning inslilulel kan tillgodose den offentliga sektorns utvecklingsbehov.

För att bekosta programarbetet bör trettonde huvudtitelns anslag Utred­ningar m. m. ökas med 500000 kr. utöver regeringens förslag i årets bud­getproposition. För 1991/92 föreslås ytteriigare 7 000 000 kr och för 1992/93 föreslås ytteriigare 10000000 kr. dvs. en totafbas om 17 500000 kr. vid periodens slut.

22.3 Konsumentforskning 

22.3.1 Verksamheten hittills

Konsumentforskningen är tvärvetenskaplig tik sin karaktär och kan inte hänföras till något särskilt universildsämne. Forskning som är konsu­mentpoliliskl relevant bedrivs inom olika ämnen vid universitet och hög­skolor.

Konsumentverket har lill uppgift alt stödja och ta initiativ till konsu-menlinriklad forskning. Verket hade fram lill början av 1980-lalet ett särskilt anslag i statsbudgeten för atl stödja forskningen på konsument-området. Som mest disponerade man drygt 1 milj. kr. för sådana insatser. Verket kunde bl. a. lämna bidrag till grundläggande forskning om hushål­lens situation.

Under 1970-talel inrättades även tjänster för konsumentforskning vid

vissa universitet. Flera av dessa tjänster har dock omvandlats och fått en

inriktning mot andra forskningsområden. Konsumenlleknisk forskning

har sedan början av 1970-talel bedrivits vid Chalmers tekniska högskola. I

1987 års forskningspolitiska proposition (prop. 1986/87:80 bil. 6) uttala-

453

des att konsumentteknik var ett angeläget forskningsområde. Riksdagen beslöt år 1987 att inrätta en ordinarie professur vid Chalmers tekniska högskola för konsumentteknisk forskning. Finansieringen av verksamhe­ten vid den konsumenllekniska institutionen vid Chalmers tekniska hög­skola har dock inte kunnat få någon långsiktig lösning.

Vid konsumentverket finns sedan 1 januari 1988 en konsumentteknisk nämnd. Den är ett rådgivande organ till konsumentverket och har där till uppgift att verka för all bmkarkrav beaktas vid utvecklingen och upphand­lingen av produkter. I nämnden ingår företrädare för ell stort antal myn­digheter, högskolan, kommuner, landsting, branschforskningsinslitut och standardiseringsorgan.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep.

22.3.2 ökat stöd till konsumentforskningen

Konsumentforskningen har haft svårt att etablera sig vid universitet och högskolor. Området är genom sin mångvdenskapliga karaktär splittrat på flera vetenskapliga discipliner. Avvecklingen av konsumentverkets särskil­da forskningsanslag har dessutom bidragit lill att forskningen på konsu-mentområdel har begränsats. Områdets komplexitet och avsaknaden av etl sammanhållet forskningsprogram har lett lill all kunskapsutvecklingen inte har varit tillfredsställande. Regeringen anser mot denna bakgmnd att den konsumenlpoliliska forskningen bör ges ell aktivt stöd för atl kunna etablera sig långsiktigt.

Konsumentforskningen har ett myckel brett arbetsområde. Den kan vara inriktad på individbeteenden vid köptillfallet, att en produkt fungerar för sill ändamål, all den inte är fariig, all vamdistribulionen är likfreds­slällande, etc. En mycket viktig uppgift för konsumentforskningen är att sätta in olika konsumentbeteenden i en helhet. Den samhällsvetenskapligt inriktade konsumenlforskningen kan ge värdefulla bidrag till den föränd­ring av livsstil som t. ex. en mer resursknapp och miljöanpassad utveckling kan kräva. Del handlar om att skaffa kunskaper för en aktiv teknikvärde­ring och alt visa på altemativa livsmönster som kan tjäna som förebilder.

Regeringen finner att forskning som ger fördjupade kunskaper om bm­karkrav är intressant i flera avseenden. Det gäker bl.a. den snabba tekni­kutvecklingen, den nya arbetsmarknaden i våra bosläder, standardisering­ens ökade betydelse inom ramen för den västeuropeiska integrationen saml bmkarkravens nära koppling till miljöfrågorna.

Erfarenhetema av konsumentverkets stöd till sektorsforskningen på konsumentområdet är goda. Regeringen anser därför atl konsumentverket bör få förstärkta resurser för sådan forskning. Konsumentverket skall bl. a. stödja såväl grundläggande forskning som tillämpad forskning och sprida informaiion om forskningen. Regeringen föreslår 2 milj. kr. för sådana insatser under budgetåret 1990/91. Medlen bör anvisas över ell särskik reservationsanslag på statsbudgeten.

När det gäller basresurserna för konsumentteknisk forskning vid Chal­mers tekniska högskola har regeringen beräknat 500000 kr under anslaget Tekniska fakulteterna under åttonde huvudtiteln.

454

22.4 Ungdomsforskning

22.4.1 Verksamheten hittills

Regeringen har under senare år lyft fram ungdomsfrågorna som ett av de viktigaste områdena inför framliden. Regeringens barn- och ungdomsdele­gation har under en tvåårsperiod, via medd från allmänna arvsfonden, bl.a. gett stöd lill uppbyggnaden av ett antal forskningscentra knutna till universitet och högskolor. Avsikten med detta stöd lill forskarmiljöer har varit alt främja samarbete mellan olika forskare som är verksamma inom ungdomsforskningen.

De fem centra som har byggts upp är lokaliserade till universiteten i Stockholm, Linköping,[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg och Umeå samt til! högskolan för lärarutbildning i Stockholm. Verksamheten kommer all utvärderas under våren 1990. Därutöver har barn- och ungdomsddegationen anslagit medel till en ivårig försöksverksverksamhet vid Stockholms universitetsbibliotek för alt bygga upp en databas om ungdomsforskning.

Barn- och ungdomsddegationen har även överlämnat rapporten Fram­tida ungdomsforskning i Sverige (Ds 1989:18). Rapporten har utarbetats utifrån enkäter till berörda institutioner och intervjuer med forskare på området. Rapporten har remissbehandlats och dess förslag har mottagils positivt av remissinstanserna. En sammanställning av remissyttrandena finns all tillgå på civildepartementet.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep.

22.4.2 Framtida ungdomsforskning

Ungdomsforskningen har kommit all uppmärksammas allt mer i Sverige under senare år. Etl förstärkt internationellt intresse är en av orsakerna lill delta. Till skillnad från vad som är fallet i många andra länder är ung­domsforskningen inte etl etablerat forskningsområde i Sverige. Del saknas en nationell plattform eller organisation med ansvar for ungdomsforsk­ning och för internationelll utbyte. Forskning om ungdom bedrivs inom många discipliner. Samtidigt framträder ell påtagligt behov av tvär- och flervetenskaplig grundforskning inom området. Det är viktigt att den mångfald som kännetecknar forskningsfältet tas tillvara.

Regeringen har tidigare under avsnitt 17.2 föreslagit atl forskningsråds­nämnden fortsättningsvis anvisas medel för alt bl.a. finansiera forskning om ungdom. För budgetåret 1990/91 föreslås 2,5 milj. kr. För 1991/92 ytterligare 0,5 milj. kr. saml för 1992/93 ytterligare 1 milj. kr. dvs. en total höjning om 4 milj. kr vid periodens slut.

22.5 Kvinno- och jämställdhetsforskning

Kvinnoforskning och jämställdhetsforskning är två begrepp med delvis olika innebörd. Jämställdhetsforskning avser forskning kring kvinnors och mäns skilda fömtsättningar och villkor i kultur och samhälle medan kvin­noforskning snarare avser forskning ur ett kvinnoperspektiv.

455

22.5.1 Verksamheten hittills

Kvinno- och jämställdhelsforskning har hört till de områden som priorite­rats i de forskningspropositioner som har lagts fram under 1980-talet. 1 samband därmed har även några tjänster inrättats. År 1982 inrättades en professur i kvinnohistoria vid universitetet i Göteborg och år 1984 fem forskartjänster i jämställdhelsforskning vid HSFR. Senare inrättades yt­terligare en sådan tjänst vid rådet. Vidare finns vid rådet sedan år 1987 en gästprofessur för en utländsk kvinnlig forskare.

Forskningsområdet har under senare år tilldragit sig ett ökat intresse. Avhandlingar med kvinno- och jämslällhetsperspektiv har blivit fler och därmed har även våra kunskaper om kvinnors villkor och om kvarstående ojämlikheter mellan könen ökat. Vid universitet och högskolor har de s. k. fommorganisationema utfört dt viktigt arbete. Forumverksamheten om­fattar numera både konferenser och kurser samt viss forskningsstödjande verksamhet. Fora ansvarar även för utgivningen av Kvinnovetenskaplig tidskrift som fyller en viktig funktion för alt sprida kunskap om jämslälld-hetsforskningens resultat, både i Sverige och utomlands.

Delegationen för jämställdhelsforskning (JÄMFO), som inrättades för att initiera, samordna och följa kvinno- och jämslälldhelsforskningen, har spelat en viktig roll för uppbyggnaden av delta forskningsområde. JÄMFO har bl. a. anordnat konferenser och seminarier saml publicerat dt flertal rapporter. JÄMFO har även på regeringens uppdrag sammanställt forsk­ningsprogram på några viktiga områden senast inom området makt och inflytande. Detta uppdrag redovisades i september 1989 i rapporten Kvin­nors makt och inflytande. Vi utgår ifrån att rapporten kommer att stimule­ra till fortsatt forskning på detta område. 1 detta sammanhang kan också nämnas atl maktutredningen (JU 1985: 02) särskilt beaktar jämställdhets­frågor i sitt pågående arbete.

Regeringen disponerar under trettonde huvudtitelns reservationsanslag Utredningar m. m. vissa medel för forsknings- och utvecklingsarbete på jämställdhelsområdd. Forskningsprojekt inom olika områden har, efler hörande av JÄMFO, genomförts med stöd av dessa medel.

Även vid arbetslivscentmm (ALC) bedrivs sedan år 1979 en betydande kvinno- och jämställdhelsforskning som har resukerat i ny kunskap om kvinnors villkor i arbetslivet samt om den rådande könssegregeringen på arbetsmarknaden.-

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep.

22.5.2 Framtida kvinno- och jämställdhetsforskning

De insatser som hittills gjorts har medfört ett ökat intresse för kvinno- och jämställdhetsforskningen. Mycket återstår dock för att vår kunskap om kvinnors respektive mäns villkor på skilda områden skall bli allsidig.

För detta krävs all forskning med dt jämställshelsperspektiv på allvar bryter in i universitetsvärlden och i de enskilda disciplinerna. Regeringen anser att högskolor och meddsbeviljande organ bör ägna stor uppmärksam­het åt behovet av sådan forskning.

Det är angeläget att rekryteringen av kvinnor till forskningen ökar.

456

Också här har högskolan, men även UHÄ, en viktig roll. Kvinnorna inom forskarvärlden bör få en starkare ställning. Miljöer som är positiva till kvinno- och jämställdhelsforskning bör skapas och vidmakthållas. Det tvär- och mångvdenskapliga angreppssätt som visat sig framgångsrikt inom detta område bör utvecklas.

Regeringen anser det viktigt alt jämställdhet blir en större del i universi­tetens ordinarie forskningsverksamhet. För att denna forskning skall fä en fastare förankring inom universitet och högskolor bör även fler tjänster inrättas. Vi anser därför atl tre professurer inklusive vissa basresurser bör inrättas i kvinno-och jämställdhelsforskning den I juli 1991.

En av professurerna bör avse ekonomisk forskning med inriktning på kvinnors och mäns inkomster och löner. Dessa frågor är centrala i den framlida politiken för jämställdhet. Kunskap saknas idag i stor utsträck­ning t. ex. ifråga om lönebildning och löneskillnader ur etl könsperspektiv samt om hur dessa skillnader kan relateras lill förhållanden såväl på arbetsmarknaden som i familjen.

Våld och sexuella övergrepp mot kvinnor är lillräckligt ofta förekom­mande för att kunna sägas utgöra etl allvarligt samhällsproblem. En andra professur bör därför avse ett samhällsvetenskapligt ämne som ger möjlighet all forska kring frågeställningar om makt som konfliktorsak mellan kvinnor och män och om hur våld mot kvinnor kan relateras lill andra förhållanden i samhället. Professuren bör inte ensidigt koncentreras på empiriska meto­der eller fokuseras på förklaringsmodeller som är baserade på enskilda in­dividers eller familjers egenskaper utan bör ges en bredare inriktning.

En tredje professur bör avse medicinsk kvinnoforskning. Medicinsk forskning med ett kvinnoperspektiv är eftersatt i Sverige. Delta förhållan­de påtalades även i 1987 års forskningspoliliska proposition. Det finns en rad områden inom den medicinska forskningen där kunskap saknas om kvinnors hälsa och sjukdomar och om sambanden mellan deras hälsa och deras livsvillkor. Del kan t. ex. gälla allmänmedicin och socialmedicin men också gynekologi och psykiatri.

UHÄ kommer senare att få i uppdrag atl utreda närmare inriktning saml placeringsort för de tre tjänsterna. UHÄ bör därvid samråda med berörda forskningsråd. I detta sammanhang bör givelvis kvinnoforskningens erfa­renheter tas lill vara.

Med inrättandet av de tre professurerna får kvinno- och jämställdhets­forskningen en fastare bas inom högskolan. Därmed kan JÄMFO:s upp­byggnadsarbete sägas ha slutförts. De medel som under trettonde huvudti­telns reservationsanslag Utredningar m. m. disponeras för JÄMFO:s verk­samhet och för forskning och utveckling inom jämställdhelsområdd börsåledesfr. o. m. budgetåret 1991/92 anvisas under åttonde huvudtitelns anslag till Samhällsvetenskapliga och Medicinska fakulteterna. En resurs­förstärkning om 1 milj. kr. bör vidare tillföras dessa anslag för 1991/92. Under budgetåret 1990/91 kommer tillgängliga medel under trettonde hu­vudtiteln atl användas liksom tidigare för alt finansiera JÄMFO:s verksam­het och för stöd till forskningsprojekt på jämställdhetsområdet.

Tidigare under avsnitt 17 anslaget Vissa särskilda utgifter för forsknings­ändamål har även föreslagits en resursförstärkning om 1 200 000 kr. för fora

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 22 Civildep.

457

för kvinnliga forskare och kvinnoforskning inklusive för Kvinnovetenskap-     Prop. 1989/90:90

lig lidskrift.

Avsnitt 22

För budgetåren 1991/92 och 1992/93 kommer särskilda medel atl avsäl-     Civildep. las lill FRN från trettonde huvudtitelns reservationsanslag Särskilda järn-släddhelsålgärder. Medlen skall användas för ell informationsprogram hos FRN för jämslälldhelsforskningen, med möjlighet all genom rapporter, se­minarier m. m. sprida resultat från denna forskning.

Sammantaget innebär dessa förslag en väsentlig förstärkning för kvinno-och jämslälldhelsforskningen.

22.6 Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.   att riksdagen under reservationsanslaget Utredningar m. m.

under trettonde huvudtiteln för budgetåret 1990/91 anvisar 500000

kr. utöver vad som föreslagils i prop. 1989/90:100 bil. 15,

2.   att riksdagen till Konsumentforskning under trettonde huvud­

titeln för budgetåret 1990/91 anvisar ell reservationsanslag på

2000000 kr.

458

23 Miljödepartementets verksamhetsområde

Inom miljödepartementets verksamhetsområde finansieras miljöforskning via ell anslag som disponeras av statens naturvårdsverk. En särskild forsk­ningsnämnd med företrädare för såväl forskare som avnämare beslutar om anslagets närmare användning. Vidare finansierar staten s. k. kollekliv mil­jöforskning tillsammans med näringslivet.

Regeringen föreslår en ökad forskning om miljöteknik samt avfall och återvinning. Detta innebär nya anslag under såväl miljödepartementels som industridepartementets huvudtitlar på statsbudgeten.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep.

Sammanfattande   tabell   över   resurserna   (ill   anslag   under   miljödepartementet 1989/90-1992/93

Milj. kr.

Miljöforskning Forskning for ett avfallsssnålt samhälle: Avfallshantering

Anvisat 1989/90

104,7'

Förslag 1990/91

+ 9,0 + 4,0

Beräknat

1991/92

+ 12,0

+  8,0

Beräknat 1992/93

+ 15,0

+  8.0

' Anslaget Miljövårdsforskning

23.1 Miljöforskning via statens naturvårdsverk m. m. 

23.1.1 Hur forskningen organiseras

Anslaget lill miljöforskning som disponeras av forskningsnämnden vid statens naturvårdsverk används för miljöforskning utanför verket. Forsk­ningen skall ge ökade kunskaper inom området och en vetenskaplig grund för planering, initiativ och beslut i olika miljöfrågor. Avnämare är i första hand centrala, regionala och lokala miljömyndigheter. Forskningen utförs till ca tre fjärdedelar vid universitet och högskolor och resten vid andra externa organ. Genom atl anslaget för miljövårdsforskning kanaliseras via naturvårdsverket får forskningens avnämare möjlighet att påverka forsk­ningens inriktning.

Förslag lill forskningsprojekt som kommer in lill forskningsnämnden vid naturvårdsverket granskas vetenskapligt av en kommitté bestående av forskare och avnämare med särskild kompetens. Det finns för närvarande åtta vetenskapliga kommittéer. Bidrag kan erhållas för både tillämpad och grundläggande forskning.

När en stor och allvarlig miljöfråga behöver belysas ur olika aspekter bildas för detta ändamål ett projektområde. Del innebär att all forskning som rör ett visst ämnesområde samlas under "ell tak". Etl projektområde drivs vanligen i fyra till sex år.

Naturvårdsverkets forskningsnämnd disponerar för budgetåret 1989/90 ca 98 milj. kr. för stöd lill målinriktad forskningsverksamhet inom miljövårdsområdet.

Beloppet avser forskningsmedel som anvisas under dels anslaget B 4. Miljövårdsforskning, dels anslaget B 1. Statens naturvårdsverk .

459

För atl möjliggöra en mer långsiktig kompetensuppbyggnad inom miljövårdsområdet bekostar forskningsnämnden närmare tjugo forskar­tjänster på professors- eller högskolelektorsnivå med placering i första hand vid högskolorna. Under del senaste året har forskningsnämnden börjat förhandla med högskolorna om långsikliga avtal om forskning inom vissa ämnesområden. Samarbelsformen innebär i stort all gmpper skapas genom att nya tjänster inrättas vid högskolan, en projektledare och ell antal forskartjänster, inom ell bestämt forskningsfält.

Vidare stöds s.k. kollektiv forskning inom miljöområdet. Ansvarig för programmets genomförande är Stiftelsen Institutet för Vatten- och Luflvårdsforskning i enlighet med etl särskilt ramprogram. Nuvarande ramprogram gäller förtiden den 1 juli 1988-den 30juni 1991 och haren budget på ca 88,5 milj. kr. varav staten svarar för ca 40,8 milj. kr. och Föreningen för Industriell Miljövårdsforskning, som är näringslivels part, för ca 47,7 milj. kr.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep.

23.1.2 Verksamhetens inriktning

Miljöforskningsanslagd har funnits sedan slutet av 1960-talel. De första tio åren kan betraktas som en period av etablering och kunskapsuppbygg­nad. Under de senaste 1015 åren har en fortsatt, vidgad och fördjupad kompetensuppbyggnad skett.

Parallellt med denna utveckling kan andra vikliga utvecklingslinjer ur­skiljas:

Centrala miljöfrågor har lyfts fram genom särskilda riktade satsningar för atl tillgodose miljöområdets behov av kunskaper. I anslutning här­till har arbetssätt och organisation utvecklats för all ge närmare kontak­ter mellan forskama och olika avnämare. Dessa insatser har även lett lill en vidgad tvärvetenskaplig samverkan mellan forskare inom olika discipliner och högskoleorter.

Kunskapsförsörjningen inom miljöområdet och andra sektorer i sam­häkel har stärkts genom en avnämarinriktad rapportering.

Samarbelsformerna med högskolan har utvecklats för all säkerställa den kompetens som byggs upp inom miljöforskningens ram.

Kvalitetsgranskningen har stärkts genom internationella vetenskapliga utvärderingar av program och projekt.

Inom ett flertal områden har miljöforskningen på ell myckel påtagligt och tydligt säll kunnat medverka till all la fram underlag för miljömyndig­heternas planering och åtgärder. Till exempel kan visas på forskningens betydelse för arbetet med de två aktionsplanerna mot luftföroreningar och försurning och mol havsföroreningar. I båda fallen bygger de uppställda miljömålen i myckel hög grad på resultat från miljöforskningen, vilket visar all forskningen har haft en inriktning som är väl anpassad till proble­mens art och myndigheternas arbete.

I de två senaste forskningspropositionerna har ell antal områden särskilt prioriterats. Dessa är i huvudsak hälsofrågor, försurningsproblem, klimat-effekter, samhällsvetenskapliga frågor, miljöövervakning, övergödningen av sjöar, hav m. m., saml förorening av haven. I stort har propositionernas

460

prioriteringar följts. I vissa fall har insatserna, av framför allt ekonomiska     Prop. 1989/90:90

skäl, inte fått önskad omfattning. Detta gäller i första hand forskning om     Avsnitt 23

klimateffekter oeh miljöövervakning.

Miljödep.

23.1.3 Områden som bör prioriteras

1 avsnitt 7 har regeringens uppfattning om inriktningen och omfattningen av miljöforskningen i stort under den kommande treårsperioden närmare redovisats.

I del följande redovisar regeringen den forskning som bör prioriteras den kommande treårsperioden inom ramen för naturvårdsverkels anslag för miljöforskning.

Del är viktigt att miljöforskningen har förmåga alt upptäcka och fånga upp nya problem och alt den har god framförhållning i kompetensupp­byggnaden. Den måste samtidigt ha beredskap all ta upp och anpassa sig till förändrade problembilder. De vetenskapliga kommittéernas uppgift är bl.a. all fånga upp eller fömtse nya problem.

Regeringen anser all de vetenskapliga kommittéernas sökande verksam­het är angelägen och alt deras budget därför bör stärkas. Särskild vikt bör läggas på forskning om samhällsvetenskapliga miljöfrågor, hälsa, den ma­rina miljön och landmiljön.

Behovet av kraftigt ökade insatser inom den marina forskningen har redovisats i föregående års budgetproposition och i propositionen (prop. 1988/89:10) om särskilda åtgärder med anledning av algblomning och säldöd. Den satsning som nu föreslås om storskaliga processer och effekter i de öppna havsområdena i Östersjön och Västerhavet överensstämmer med de riktlinjer som lagts fast i tidigare propositioner. Denna forskning bör nu få förstärkning. Omfattningen av forskningen måste bedömas till­sammans med den satsning som regeringen nu föreslår på marina centra samt tillgången lill forskningsfartyg. Denna fråga har behandlats i avsnitt 17.

Det är angelägel att miljöproblem inom del s. k. ekoloxikologiska områ­det kan upptäckas så tidigt som möjligt. Fortsatt forskning om stabila organiska ämnen i miljön är därför betydelsefull.

Med hänsyn till den omfattande oro som finns om luftföroreningars påverkan på jordens klimat bör ökade resurser användas för forskning om effekter av förändrat klimat och strålning. Sådan forskning bör i första hand inriktas på effekter på olika biologiska system till följd av klimatför­ändringar. Eftersom detta är ett globalt problem är det särskilt viktigt med intemationell samordning av forskningen.

Etl exempel på ell område som inte är direkt miljöspecifikt är biotekni­ken och gentekniken som under 1980-talet har utvecklats snabbt. Resurser bör avsättas för forskning, i första hand sådan som syftar till att utveckla metoder för riskvärdering.

Med hänsyn till jord- och skogsbrukets stora påverkan på landskapet, naturtyper och arter är det viktigt med forskning som rör miljöeffekterna av dessa verksamheter.

Under senare år har det framkommit att våtmarker kan minska jordbru-

461

kels kvävebelastning på vallendrag och hav genom att fungera som "kvävefälla". För att få ett bättre kunskapsunderlag bör resurser avsättas för ändamålet.

Försurningen av yl- och grundvatten leder till en ökad utlösning av metaller, vilket kan påverka dricksvaltenkvalitén och därigenom männi­skors hälsa. Delta blir en allt viktigare fråga allteftersom försurningen fortgår och forskningsinsatser är därför angelägna.

Omfattande forskning har bedrivits öm föroreningars påverkan på mil­jön och människors hälsa. Den forskningen bör nu utvärderas för all ge underlag till det fortsatta forskningsbehovet inom området.

Forskningsnämnden har i åtskilliga år avsatt särskilda medel för den långsiktiga kompetensuppbyggnaden genom inrättande av forskartjänster i form av professurer eller högskolelektorat. För närvarande finns beslut om 18 tjänster. Regeringen anser all naturvårdsverket även forsättningsvis bör avsälla medel för detta ändamål.

Regeringen vill betona vikten av all del internationella forskningssam­arbete som naturvårdsverket stödjer kan fortsätta. Regeringen vill i sam­manhanget erinra om all medel anvisats (prop. 1988/89:150, bil. 13) för Sveriges deltagande i EG:s gällande miljöprogram STEP (Science and Technology for Environmental Protection).

Miljöforskningsprogrammd EPOCH (European Programme for Clima-tology and Natural Hazards) avser forskning inom främst del klimatologi­ska området och är av intresse för miljö- och energipolitiken. Som redovi­sats i avsnitt 17 (anslaget E 19) avser regeringen uppdra åt NFR att i samråd med naturvårdsverket redovisa fömtsättningarna för ett svenskt delta­gande i EPOCH.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep.

23.1.4 Anslagsfrågor

1 prop. 1989/90:100 (bil. 16) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1990/91 beräkna ett reservationsanslag på 104734000 kr. till Miljöforskning. Vi lar nu upp denna fråga och en ytterligare anslagsfråga.

Fjortonde huvudtiteln

B. Miljö

B 4. Miljöforskning

1988/89 Utgift

96446 817'

1989/90 Anslag 104734000' 1990/91 Förslag 112 351000 ' Anslaget Miljövårdsforskning.

Reservation

19199 546'

Under de senaste åren har de finansiella resurserna för naturvårdsver­kets forskningsnämnds vetenskapliga kommittéer krympts på bekostnad av satsningar på nya projektområden och utbyggnad av systemet med

462

extra forskartjänster. Kommittéernas anslag bör därför enligt verkels upp­fattning räknas upp generellt. Därutöver bör, inom ramen för kommittéer­nas arbete, riktade satsningar göras på områden som rör samhällsveten­skaplig miljöforskning, hälsa, den marina miljön och landmiljön.

Naturvårdsverket föreslår att följande nya projektområden sätts i gång under budgetåret 1990/91

miljövärdering av biotekniken

våtmarker som "kvävefälla"

klimatförändringar och deras effekter

syslem för alt beskriva och bedöma miljöfarligheten av utsläpp i luften

okänt halogenerat organiskt material

Vidare föreslår verket kraftigt ökade resurser till forskningen om stor­skaliga processer och miljöeffekter i de öppna havsområdena i Östersjön och Västerhavet.

Sverige bör enligt verket delta i EG:s EPOCH-program.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep.

Regeringens överväganden

Ett karakteristiskt drag i miljöutvecklingen är atl miljöproblemen tenderar att bli allt mer komplexa och storskaliga. Del är i denna situation viktigt att miljöforskningen har förmåga att upptäcka och fånga upp nya problem och att den har god framförhållning i kompetensuppbyggnaden. Del är därför angelägel med särskilda satsningar på framförhållande forskning. Detta bör ske genom all de vetenskapliga kommittéernas budget stärks. Samtliga nya projektområden som naturvårdsverket föreslår har hög prio­ritet. Det är särskilt angeläget alt projektområdena om klimatförändringar och deras effekter samt miljövärdering av den moderna biotekniken sätts igång snarast.

Resursförstärkningen av den marina forskningen måste fortsätta. Projektområdena som avser forskning som är inriktad på problem i de öppna havsområdena, dvs. Östersjön och Västerhavet, bör ges ökade resur­ser.

Sverige kommer från och med budgetåret 1990/91 att betala full avgift till EG:s STEP-program. Naturvårdsverket bör kunna frigöra medel för detta inom det föreslagna resurslillskoltet.

Medel för stöd till kollekliv forskning inom miljöområdet bör även fortsättningsvis ställas till förfogande från detta anslag. Enligt nu löpande avtal mellan staten och Föreningen för Industriell Miljövårdsforskning skall för budgetåret 1990/91 staten skjuta lill 14 140000 kr. och föreningen 16 540000 kr. Verksamheten skall bedrivas i enlighet med ett lill avtalet fogat ramprogram. Ansvaret för programmets genomförande avses liksom hittills vila på Stiftelsen Inslilulel för Vatten- och Luftvårdsforskning.

Anslaget till miljövårdsforskning bör nu få benämningen Miljöforsk­ning. Den medelsreservation som kan finnas kvar på anslaget miljövårds­forskning vid utgången av innevarande budgetår bör få användas under den nya anslagsbenämningen. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med sammanlagt 112 351000 kr.

463

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

1.    alt riksdagen till Miljöforskning för budgetåret 1990/91 an­

visar ett reservationsanslag på 112351 OOOkr.,

2.   att riksdagen godkänner de riktlinjer för resursförstärkningar

avseende budgetåren 1991/92 och 1992/93 som angetts.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep.

B 13. Forskningfbrettavfallssnåltsamhälle:Avfallshantering

1990/91 Nyu anslag (förslag)

4000000

Miljöanpassad produktutveckling och bahandling och hantering av avfall är en växande uppgift inom dt modernt industrisamhälle. Syftet med FoU-verksamheten inom miljö- och avfallsområdet är dels att identifiera de risker som en olämplig och ofullständig avfallshantering innebär för en god miljö, dels precisera de krav som behöver ställas på produktutveckling, bmkare, konsumenter och avfallshantering för atl minska avfallets mängd och farlighet. FoU-versamheten bör vidare syfta lill att utveckla leknik och styrmedel för all driva utvecklingen mol sådana behandlingsmetoder som lämpar sig från såväl miljö- som resurshushåkningssynpunkl.

Gränserna mellan olika forskningsområden, som har betydelse för av­fallsproblematiken, är svåra all dra. Det är viktigt all man inte begränsar begreppet avfaUsrelaterad forskning till en enda snäv, teknikorienlerad disciplin, utan i stället utvecklar dt tvärvetenskapligt helhetsperspektiv.

I den framtida FoU-versamheten måste de miljöpolitiska målen sättas främst. För alt kunna specificera miljömålet måste effektforskning bedri­vas. För atl sedan kunna inrikta verksamheterna mot atl inte överskrida de gränser som sätts upp utifrån preciserade miljömål måste FoU-versamheten innefatta utvecklingen av tekniker och syslem för all såväl eliminera och hålla inne föroreningar som all minska avfallsmängderna.

Inom främst följande områden behövs FoU-insatser:

planering för ett avfallssnåll samälle

avfallssnål leknik- och produktutveckling

leknik och syslem för källsortering och insamling av avfall och restpro­dukter

återvinning

energiutvinning, volymreduktion

deponering

särskilda hanterings- och behandlingssystem för miljöfarligt avfall och riskavfall

För att styra FoU-verksamheten i den riktning som miljömålen anger, är det viktigt all utveckla dt samspel mellan de olika områdena.

1 rapporten Forska för bättre miljö gmpperas FoU-områdena på följan­de säll:

1.     FoU för problembeskrivning och riskvärdering (effektforskning)

2.  FoU för att förebygga och lösa miljöproblemen (åtgärdsforskning,

leknik- och systemutveckling)

464

3. FoU för all utveckla hjälpmedel för effektivare miljövård och bättre naturresurshushållning (forskning om styrmedel och övervakning)

Naturvårdsverket har ell huvudansvar för områdena 1 och 3 medan STU har ell motsvarande huvudansvar för ålgärdsforskningen och teknik­utvecklingen för bl. a. industriproduktion och kommunal vatten- och av­loppsteknik. Därjämte har byggforskningsrådet ett ansvar för FoU om planering för dt avfallssnåll samhälle på lokal nivå. Del finns i dag ett behov av en övergripande, tvärgående funktion för samordning mellan effektforskning, ålgärdsforskning samt teknik- och syslemforskning.

AvfaUsrelaterad forskning och delar av den miljötekniska forskningen har många gemensamma nämnare. Därför skulle verksamhet av detta slag vinna på samordning av myndighetsresurser, samtidigt som rollema för de involverade myndigheterna klart bör särskiljas.

Regeringen anser därför som redan nämnts i avsnitt 21.1.6 (under ansla­get F 21) all dt programråd bör inrättas. Programrådels uppgift skak vara all se till all forskningen får en inriktning som stämmer med de miljöpoli­tiska målen samt all forskningsinsatsema samordnas så all ell effektivt utnyttjande av anslagen uppnås. Del bör ankomma på regeringen att utse ledamöter i rådet.

Regeringen föreslår atl anslaget till ökad forskning för ett avfallssnåll samhälle fördelas på två nya anslag, dels ell anslag F 21 Miljöanpassad produktutveckling under tolfte huvudtiteln (se avsnitt 21.1.6) dels föreva­rande anslag.

Prop. 1989/90:90 Avsnitt 23 Miljödep.

Ärendet till riksdagen

Regeringen föreslår

att riksdagen lill Forskningför ett avfallssnåll samhälle: A vfadshan-tering för budgetåret 1990/91 anvisar ett reservationsanslag på 4000000 kr.

30   Riksdagen 1989/90. 1 saml Nr 90

465

Förslag till

Prop. 1989/90:90

Lag om ändring i högskolelagen (1977:218)

'' 

Härigenom föreskrivs all del i högskolelagen (1977:218) skall införas en ny paragraf, 36 c, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

36c§

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med­dela föreskrifter om alt en tjänst som lärare vid högskoleenhet skad vara förenad med tjänst för specia­listutbildad läkare eller annan tjänst än läkartjänst vid sjukvårds­enhet som är upplåtenför medicinsk utbildning och forskning. Tid en för­enad tjänst får utses endast den som är behörig tid båda tjänsterna.

De tjänster som skad förenas med en lärartjänst tdlsätts i den ordning som gäller för lärartjänsten.

Innan en lärartjänst som är för­enad med tjänst vid en sjukvårdsen­het tillsätts skall hälso- och sjuk­vårdsnämnden beredas tillfölle att yttra sig i ärendet.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

467

Förslag till

Prop. 1989/90:90

Lag om ändring i lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid        '  enheter inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för grundläggande utbildning av läkare, m. m.

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtils för grundläggande utbildning av läkare, m. m.

dels alt 2 § skall upphöra att gälla,

dels att 3 och 6 §§ skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3

§

Sådan läkartjänst som är förenad       136 c § högskolelagen (1977:218) med en lärartjänst vid en högskole-    finns bestämmelser bl. a.  om  all enhet tillsätts i den ordning som gäl-    tjänst som lärare vid högskoleenhet ler för lärartjänsten.   Vid tillsätt-     kan vara förenad med tjänst för spe-ningen skall, utöver de befordrings-    cialistutbildad läkare, grunder som gäller för lärartjäns­ten, beaktas den kliniska skicklighe­ten i undervisningsämnet.

På förslag tid sådan läkartjänst som avses iförsta stycket får uppfö­ras endast den som uppfyller behö­righetskraven för läkartjänsten eller som socialstyrelsen förklarat behö­rig dd sådan tjänst.

TjänsteJÖrslagsnämnden skall be­reda hälso- och sjukvårdsnämnden tillfälle att, såvitt avser den hälso-och sjukvårdande verksamheten, yttra sig över de sökande som tjän­sleförslagsnämnden anser främst bör komma ifråga tid tjänsten.

6§

Kliniska amanuenser och medi- YAiniska assistenter och medicine

cine studerande får biträda i hälso- studerande får biträda i hälso- och

och sjukvården.

sjukvården.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1990.

De som vid ikraftträdandet innehar tjänster som kliniska amanuenser får biträda i hälso- och sjukvården så länge de innehar sådana tjänster.

468

Protokoll fört vid förhandlingar den 19 december 1989

Prop. 1989/90:90

mellan företrädare för staten och för vissa

Bilaga 2

landstingskommuner/kommuner om samarbete om

läkarutbildning och forskning m. m.

Närvarande:

För staten

Landshövdingen Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

För

Stockholms läns landstingskommun

Landstingsrådet Göran Hammarsjö

Uppsala läns landstingskommun Landstingsrådet Bror R.[REDACTED_EFTERNAMN]

Östergötlands läns landstingskommun Landstingsrådet Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Malmöhus läns landstingskommun Landstingsrådet Lars Walberg

Malmö kommun Kommunalrådet Ilmar Reepalu

Göteborgs och Bohus läns landstingskommun Landstingsrådet Vema[REDACTED_EFTERNAMN]

Göieborgs kommun Kommunalrådet Göran Axell

Västerbottens läns landstingskommun Landstingsrådet Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

Landstingsförbundet Landstingsrådet Bengt[REDACTED_EFTERNAMN] Ekonomidirektören Ulf Wetterberg Sektionschefen Anders[REDACTED_EFTERNAMN] 1 :e sekreteraren Håkan Veslergren

1. Partema enas om att träffa avtal om samarbete

om läkamlbildning och forskning m.m (bil 1 jämte underbilagor 1.1 1.3).

Avlalel skall gälla fr.o.m. 1989-12-01 och ersätta tidigare samarbds­avtal (1984 04 26). För driflersällningen t.o.m. 1989 gäller överens­kommelsen om statlig driftersättning för åren 1987 -1989 för läkaml­bildning och forskning m. m.

2.    Partema är överens om all ersättningama fr.o.m. 1990-01-01 även

avser särskilda åtaganden för berörda landstingskommuner/kommuner

enligt de till del tidigare samarbeisavtalel knutna ortsvisa avtalen.

469

Anmärkning

Prop. 1989/90:90

Partema konstaterar att det mellan svenska staten och vissa sjukvårdshu- "ilaga I vudmän slutits andra avtal än de nyssnämnda ortsvisa avtalen med kopp­lingar till avtalet den 26 april 1984 om samarbete om läkamlbildning och forskning m. m. Detta gäller bl.a avtalen om ändrat huvudmannaskap för landvården vid universiteten i Umeå resp. Göteborg. Vad i dessa avtal sägs om statlig invesleringsersällning m. m. berörs således inte av förelig­gande avtal.

3. Vad som överenskommits i detta protokoll jämte bilagor gäller under förbehåll alt del godkänns av regeringen saml berörda landstingskom­muner/kommuner.

Detta protokoll är upprättat i två exemplar av vilka partema tagit var sitt.

Stockholm den 19 december 1989

För svenska staten Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

För berörda landstingskommuners/kommuners gemensamma förhandlingsdelegation Bengt[REDACTED_EFTERNAMN] Ulf Wetterberg

470

Bilaga 1 lill protokoll

1989-12-19 om samarbete om läkarutbildning och forskning m. m.

Prop. 1989/90:90 Bilaga 2

Avtal

mellan svenska staten och vissa landstingskommuner/kommuner om sam­arbete om läkamlbildning och forskning m. m.

Staten är huvudman för den gmndläggande högskoleutbildningen på läkarlinjen (läkamlbildning) samt för den forskamtbildning och den forsk­ning som bedrivs inom högskolan (forskning). Beslämmelser om dessa verksamheter finns i högskolelagen och andra författningar.

Landstingskommunerna, varmed även avses kommuner som inte ingår i någon landstingskommun, är huvudmän för den offentliga hälso- och sjukvården. Bestämmelser om denna verksamhet finns i hälso- och sjukvårdslagen och andra författningar. Med utgångspunkt i hälso- och sjukvårdslagen skall landstingskommunerna i frågor som rör den högspeci-aliserade hälso- och sjukvården samverka såväl inom som mellan de hälso-och sjukvårdsregioner som regeringen fastställt. För denna samverkan föreligger ell av Landstingsförbundet rekommenderat riksavtal samt regio­nala avtal.

För läkamlbildning och forskning inom de medicinska kliniska ämnes­områdena krävs tillgång till resurser inom hälso- och sjukvården. Verk­samhetema är integrerade med varandra. Detta medför all en samverkan mellan staten och huvudmannen för den offentliga hälso- och sjukvården måste ske, som bl. a. innebär att landstingskommunen vid planeringen av hälso- och sjukvården skall beakta läkamtbildningens och forskningens behov. Hälso- och sjukvårdens organisation och dimensionering utgör därvid den ram inom vilken läkamlbildningen och forskningen får bedri­vas.

Denna samverkan, som gmndas på avtal mellan staten och berörda landstingskommuner, förekommer för närvarande mellan följande hög­skoleenheter och landstingskommuner inom angivna sjukvårdsregioner.

Högskoleenhet

Karolinska insti­tutet

Universitetet i Uppsala Universitetet i Linköping Universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]

Universitetet i Göteborg

Landstingskommun

Stockholms läns landstingskommun Uppsala läns lands­tingskommun Östergötlands läns landstingskommun Malmöhus läns lands­tingskommun Malmö kommun Göieborgs- och Bohus läns landstingskommun Göieborgs kommun

Sjukvårdsregion

Stockholmsregionen

Uppsala/Örebro­regionen Linköpingsregionen

Lund/Malmöregionen

Göteborgsregionen

471

Universitetet i

Västerbottens läns

Umeåregionen

Prop. 1989/90.90

Umeå

landstingskommun

Bilaga z

Mol den angivna bakgmnden enas partema om följande.

1§

I detta avtal (samarbetsavtald) anges för alla utbildningsorter gemensam­ma bestämmelser för samarbete mekan staten och en landstingskommun om läkamlbildning och forskning.

På gmndval av samarbetsavtalet skall berörd högskoleenhet och lands­tingskommun träffa särskilt avtal med lokalt anpassade beslämmelser för samarbetet.

2§

Läkamlbildningen och forskningen inom de medicinska kliniska ämnes­områdena får bedrivas inom landstingskommunens hälso- och sjukvårds­organisation. 3§

Landstingskommunen och högskoleenheten skall samråda vid tillämp­ningen av detta och anslutande avtal, bl. a. om hur ekonomiska och andra resurser av gemensamt intresse skall utnyttjas. Överenskommelse skall träffas mellan landstingskommunen och högskoleenheten om formema för sådant samråd. 4§

De föreskrifter som landstingskommun meddelar för verksamheten vid enhet inom hälso- och sjukvården skall i tillämpliga delar gälla även för där verksamma arbetstagare och studerande vid högskoleenheten. 5§

För läkamtbildningens och forskningens behov skall landstingskommunen tillhandahålla personal, lokaler och utmstning samt övriga nyttigheter och annan service med de preciseringar, begränsningar och undantag som följer av bilaga 1.1 till delta avtal. 6§

Läkamtbildningens omfattning och inriktning gmndas på del antal ny­börjarplatser som fastställs av riksdagen saml på fastställda utbildnings­planer.

I det särskilda avtal som avses i 1 § andra stycket skall anges de enheter beträffande vilka skall tillämpas lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landslingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för gmndläggande utbildning av läkare, m. m. Sådan enhet kallas upplåten enhet. 7§

Forskningen får bedrivas inom ramen för de resurser som tillhandahålls av högskoleenheten saml de resurser som landstingskommunen skall tillhan­dahålla enligt 5 §.

Landstingskommunens medgivande skall inhämtas, innan forsknings­projekt som ställer särskilda krav på hälso- och sjukvårdens resurser på­börjas.

472

Forskning får inte utan landstingskommunens medgivande bedrivas     Prop. 1989/90:90 inom hälso- och sjukvårdsorganisationen av annan än den som är knuten     Bilaga 2 lill högskoleenhetens medicinska fakultet. 8§

Innan förslag lämnas om att tjänst som professor inom medicmskl kliniskt ämnesområde skall inrättas och vara förenad med landstingskommunal tjänst, skall medgivande lill föreningen inhämtas från landstingskommu­nen. Därvid skall denna yttra sig över förslagets konsekvenser i fråga om sjukvårdsorganisation och lokaler.

Motsvarande skall gälla vid prövning av en i första stycket avsedd tjänst enligt 19 kap. 47 51 §§ högskoleförordningen.

Landstingskommunen och berörd högskoleenhet skall vidare träffa över­enskommelse rörande det ersättningsbelopp som bör utgå i samband med inrättande av tjänst som professor inom medicinskt kliniskt ämnesområ­de. Motsvarande skall gälla vid förslag lill omprövning av ämnesinnehåll för klinisk professur om ändringsförslaget föreslås medföra ändrad ersätt­ning lill landstingskommunen.

Vad som sägs i första, andra och tredje styckena gäller i tillämpliga delar även professorstjänst inom teoretiskt ämnesområde i den mån innehava­ren har sin verksamhet inom utbildning och forskning lokaliserad lill enhet hos sjukvårdshuvudmannen.

Anmärkning

Vid yttrande enligt 8 § skall landstingskommunen beakta vad som sägs i det i inledningen av detta avtal omnämnda riksavtalet om informations-och  samrådsskyldighel  gentemot  den  egna  sjukvårdsregionens  sam­verkansnämnd, övriga samverkansnämnder och Landstingsförbundet. 9§

För landstingskommunens åtaganden enligt delta avtal lämnar staten er­sättning enligt den ordning som framgår av bilaga 1.2. 10 §

Ersättning om 64 milj. kr. skall övergångsvis utgå för slulreglering av vissa investeringskostnader m. m. enligt särskilt avtal. Ersättningen skall utbeta­las senast den 15 juli 1990. Motsvarande belopp skak omräknat fr.o.m. 1991 tillföras driftersällningarna i enlighet med i bilaga 1.3 redovisade principer.

Anmärkning

Under perioden 1 december 1989-30 juni 1990 utbetalas investeringser­

sättningar för medicinsk utbildning och forskning, vilka rekvirerats senast

den 30 november 1989 och som efter prövning i vedertagen ordning skall

föranleda utbetalning av invesleringsersällning. Medlen utbetalas från del

under femte huvudtiteln uppförda anslaget E.20 Investeringsersättningar

enligt läkarutbildningsavtal m. m.

473

31    Riksdagen 1989/90. 1 .saml Nr 90

11 §

Prop. 1989/90:90

Avtalet gäller fr.o.m. den 1 december 1989 tills vidare. En uppsägning    Bilaga 2 gäller från det kalenderårsskifte som inträffar fem år efler uppsägningen.

Detta avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sill.

Stockholm den 19 december 1989

För svenska staten Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

För berörda landstingskommuners gemensamma förhandlingsdelegation Bengt[REDACTED_EFTERNAMN] Ulf Wetterberg

474

Bilaga 1.1

Prop. 1989/90:90

//// avtal om sam­arbete om läkarut­bildning och forskning m.m.

Bilaga 2

Preciseringar, begränsningar och undantag vad avser landstingskommunens skyldighet att enligt 5 § samarbetsavtalet tillhandahålla resurser för läkarutbildningens och forskningens_behov

1. Beträffande personal'

Staten anställer tjänsteman som är professor eller klinisk lärare och vars tjänst är förenad med tjänst vid enhet inom hälso- och sjukvården. För sådan tjänsteman bekostar staten lön enligt vederbörandes placering i lönegrad jämte i förekommande fall därtill knutna tillägg och förmåner (inkl. pension), medan landstingskommunen bestrider kostnader för sär­skilda arvoden och tilläggsförmåner, såsom uppdragslillägg, befattningsar­vode samt gottgörelse för särskild arbetstid, jour och beredskap.

Klinisk amanuens anställs oeh bekostas helt av staten, som dock är berättigad till ersättning av landstingskommunen efter rekvisition må­nadsvis i efterskott med en tredjedel av utbetalt lönebelopp, förhöjt med lönekostnadspålägg enligt för staten vid varje tillfälle gällande gmnder.

Antalet tjänster som professor, klinisk lärare och klinisk amanuens fastställs av staten efler samråd med landstingskommunen.

Personal som anställs uteslutande för läkamlbildning eller forskning liksom timarvoden för undervisning bekostas helt av staten.

Landstingskommunen skall bereda möjlighet för innehavare av lands­tingskommunal läkartjänst vid undervisningssjukhus (s. k. LUS-tjänst) att inom ramen för tjänsten bl. a. bedriva forskning. För varje landstingskom­mun har fastställts det minsta antal forskningslimmar som årligen skall tillhandahållas innehavare av LUS-ljänster enligt nedanstående:

Stockholms läns landsting

147 150 tim.

Uppsala läns landsting

54000 tim.

Östergötlands läns landsting

41 850 tim.

Malmöhus läns landsting

54 450 tim.

Malmö kommun

36 450 tim.

Göteborgs- och Bohus läns landstingskommun

1 350 tim.

Göteborgs kommun

83 250 lim.

Västerbottens läns landsting

31 500 tim.

450000 tim.

-' Förslag om vissa ändrade tjänstekonstruktioner på det kliniskt medicinska området

bereds for närvarande inom regeringskansliet. Justering med anledning härav kan

göras i denna bilaga om parterna är överens därom.

475

Landstingskommunen skall fördela detta forskningsutrymme i samråd     Prop. 1989/90:90

med berörd högskoleenhet.

Bilaga 2

2. Beträffande utrustning m. m.

Såvitt gäller utrustning för forskningens behov, avser landstingskommu­nens åtaganden endast vedertagen grundutrustning.

Del åligger inte landstingskommunen att tillhandahålla förbmkningsar­tiklar för demonslrationsändamål och sådant material som erfordras för djurförsök och särskilda forskningsprojekt.

Anmärkning

Med begreppet vedertagen grundutmslning för forskningens behov åsyftas sådan utrustning som är användbar inte endast för ell eller annal speciellt forskningsprojekt ulan för olika projekt av beskaflFenhel all kunna genom­föras med tillämpning av gängse teknik och metodik. Samma principiella begränsning av landstingskommunens skyldigheter som enligt ovan gäker i fråga om utrustning skall även gälla läkarutbildningens och forskningens försörjning med nylligheler av olika slag.

476

Bilaga 1.2

Prop. 1989/90:90

lill avtal om samar-

Bilaga 2

bete om läkarutbildning och forskning m. m.

Former för statliga ersättningar till landstingskommunerna

1.    Ersättningen avser kompensation för de resurser inom sjukvårdsorgani­

sationen som las i anspråk för klinisk utbildning och forskning. Ersätt­

ningarna utgår i form av årliga driflersättningar.

2.    Utgångspunkt för beräkning av ersättningarnas storlek och fördelning

mellan landstingskommunerna fr.o.m. 1990 skall vara de belopp som

enligt gällande avtal (1987-03-17) utgår för 1989 enligt nedan:

Kkr

Slocholms läns landstingskommun

278 500

Uppsala läns landstingskommun

118 600

Östergötlands läns landstingskommun

69 100

Malmöhus läns landstingskommun

120 700

Malmö kommun

75400

Göteborgs- och Bohus läns

landstingskommun

4400

Göieborgs kommun

191 500

Västerbollens läns landstingskommun

90 800

949000

Dessa ersättningsbelopp skall fr. o. m. 1990 räknas om enligt de prin­ciper som framgår av p. 3 7 nedan. Investeringsersättningar m. m. om tillsammans 64 milj. kr. utgår övergångsvis för 1990 enligt särskilt avtal. Delta belopp tillförs omräknat fr.o.m 1991 driftersällningarna i enlighet med i bilaga 1.3 redovisade principer.

3.    Ekonomisk reglering av koslnadsnivåförändringar skall ske enligt de

principer för pris- och löneomräkning som gäller för anslagen till hög­

skolan för forskning/forskamlbildning samt för grundläggande högsko­

leutbildning. Underlag för pris- och löneomräkning är de förslag röran­

de anslagen Medicinska fakulteterna saml Utbildning för vårdyrken

som lämnas av UHÄ i anslagsframställning. I den mån pris- och löne­

omräkning för dessa ändamål ej sammanfaller skall koslnadsnivåför-

ändringarna lill 85 % motsvara tillämpad pris- och löneomräkning för

forskning/forskarutbildning saml till 15 % motsvara tillämpad pris- och

löneomräkning för grundläggande högskoleutbildning.

I underlaget för beräkning av pris- och löneomräkning skall beaktas

löneutvecklingen hos landstingskommunerna för vissa personalgmpper

som i särskilt hög grad tas i anspråk för klinisk utbildning och forsk­

ning. I syfte atl på ett någoriunda enkelt säll kunna beräkna kostnads-

nivåförändringarna inom den kliniska utbildningen och forskningen

behöver härvid vissa schabloniseringar göras. Sålunda skall den inbör­

des fördelningen av de landstingskommunala lönekostnaderna för de

477

personalgmpper som i särskik hög grad tas i anspråk för klinisk utbild- Prop. 1989/90:90 ning och forskning under avtalsperioden förutsättas vara: Överläkare Bilaga 2 och bitr. överläkare 25 %, avdelningsläkare m. fl. läkare 45 % saml avdelningsföreslåndare, sjuksköterska m.fl. 30%. Partema är vidare överens om all proportionerna mellan landstingskommunal resp. stat­lig personal i utbildnings- och forskningsverksamheten schablonmäs­sigt skall sällas tik 1:2. Andelen lönekostnader i samband med prisom­räkning av driftersällningarna har under avtalsperioden schablonmäs­sigt uppskattats lill 80%. Prisomräkning skall ske på det säll som föreskrivs för anslagen till den statliga högskolan.

4.    Ekonomisk reglering av volymförändringar i utbildningsorganisationen

skall ske med utgångspunkt från antalet tillhandahållna utbildnings­

platser på läkarlinjen och andra berörda utbildningslinjer. Eventuella

skillnader mellan utbildningsorterna vad gäller t. ex. utnyttjandegrad,

examinationsfrekvens beaktas ej.

Klinisk gmndutbildning av läkare bedrivs i huvudsak under termi­nerna 611. Volymförändringar i studentintagel av nybörjare får där­för genomslag med en tidsmässig eftersläpning på ca två år. Detta förhållande skall beaktas vid beräkning av ersättningar för den kliniska utbildningsverksamheten. Härutöver tillkommer vid volymförändring­ar en tidsmässig eftersläpningseflfekt under ca tre år vad gäker det totala antalet utbildningsplatser i den kliniska gmndutbildningen. UHÄ skall vid beräkning av ersällningamas storlek även beakta denna effekt. Detta bör ske schablonmässigt på så säll all det totala antalet tikhanda-hållna utbildningsplatser under klinisk utbildning ökas resp. minskas med 33 % av förändringen per år under aktuell treårsperiod.

Ersättningen per tillhandahållen utbildningsplats vid läkarlinjen är 170 kkr. (i 1989 års kostnadsläge). Motsvarande ersättning för vissa medellånga vårdutbildningar (sjukgymnaster, logopeder) är 15 kkr. (i 1989 års kostnadsläge).

5.

Ekonomisk reglering av volymförändringar i forskningsorganisationen skall ske på gmndval av lokala överenskommelser mellan berörda sjukvårdshuvudmän och högskoleenheter rörande de ersättningsbelopp som bör utgå i samband med inrättande av nya ordinarie kliniska professurer. Med klinisk professur bör i detta avseende jämställas pro­fessur inom teoretiskt ämnesområde i den mån innehavaren har sin verksamhet inom utbildning och forskning lokaliserad lill enhet hos sjukvårdshuvudmannen.

6.

Underiag för beräkningarna i budgetarbetet skall lämnas i motsvarande ordning som för högskoleanslagen. Landstingsförbundet skall förse UHÄ med uppgifter rörande den faktiska löneutvecklingen för de per­sonalgmpper hos landstingskommunerna som i särskilt hög grad tas i anspråk för klinisk utbildning och forskning.

Beslut om de statliga ersättningama skall tidsmässigt samordnas med den normala statliga budgetprocessen.

7.    Ersättningarna anvisas under ell anslag till högskolan med särskilda

anslagsposter för berörda högskoleenheter. Ersättningsbeloppen skall i

sin helhet utbetalas senast den 15 juli varje år.

478

Bilaga 1.3

Prop. 1989/90:90

//// avtal om samarbete

Bilaga 2

om läkarutbildning och forskning m.m.

Fördelning av vissa investeringsersättningar m. m.

1.    Statlig ersättning om totalt 64 milj. kr. skall enligt p. 10 i samarbetsav­

tald övergångsvis utgå för slulreglering av vissa investeringskostnader

m. m. Parterna skall senast den 28 febmari 1990 träflfa särskild överens­

kommelse om fördelningen mellan sjukvårdshuvudmännen av denna

ersättning.

2.

Ersättningen skall i första hand avse slutreglering av vissa investerings­kostnader (p. 4 nedan) och därjämte slutreglering av kostnader i sam­band med vissa professurer (p. 3 nedan).

3.

Enligt samarbetsavtald skall landstingskommun och högskoleenhet träffa överenskommelse rörande del ersättningsbelopp som bör utgå i samband med inrättande av tjänst som professor inom medicinskt kliniskt ämnesområde. Motsvarande skall gälla vid förslag till ompröv­ning av ämnesinnehåll för klinisk professur om ändringsförslaget före­slås medföra ändrad ersättning till landstingskommunen. Detta gäller även professorsljänsl inom teoretiskt ämnesområde i den mån inneha­varen har sin verksamhet inom utbildning och forskning lokaliserad lill enhet hos sjukvårdshuvudmannen.

1 1990 års forskningsproposition föreslås dds nya professurer inrätta­de I juli 1990 dels ändrat ämnesinnehåll för professurer med nedre pensionsgräns under 1990. För bl. a. dessa tjänster föreligger inte lokala överenskommelser enligt ovan. Vidare har 1989 års driftersättning ej justerats med hänsyn lill förändringar av forskningsorganisationen med avseende på beslut om vissa professurer.

Ersättningen enligt p. 1 ovan inkluderar medd för sjukvårdshuvud­männens kostnader i samband med ovan nämnda tjänster. 1 den sär­skilda överenskommelsen skall förteckning över ifrågavarande tjänster redovisas liksom dessas konsekvenser för ersättningens fördelning mel­lan sjukvårdshuvudmännen.

4.

Resterande del av ersättningen skall användas för reglering av investe­ringskostnader för vilka beviljats ersättning senast den 30 november 1989 men som ej har rekvirerats senast vid denna tidpunkt. Evenludk återstående belopp upp lik 64 milj. kr. fördelas mellan sjukvårdshuvud­männen proportionellt mot driftersällningarna för 1990 efter justering enligt p. 3 ovan.

5.

Ersättningen om 64 milj. kr. skall efler pris- och löneomräkning fr. o. m. 1991 tillföras driftersällningarna lill resp. sjukvårdshuvudman propor-lionelk mol driftersällningarna för 1990 efter justering enligt p. 3 ovan.

479

Anmärkning

Prop. 1989/90:90

Om beloppet 64 milj. kr. för år 1990 efter avdrag för ersättning enligt p. 3 Bilaga 2 ovan inte läcker beviljade, ej rekvirerade investeringsersättningar enligt p. 4 ovan, skall reglering av återstående investeringsersättningar ske inom ramen för 1991 års driflersättningar. I förekommande fall regleras fördel­ningen av detta belopp i den särskilda överenskommelse som skall iräflTas mellan parterna senast den 28 febmari 1990.

480

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 februari 1990

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Lind­qvist, G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1989/90:90

Statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds, S.[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler frågorom den framtida forskningspolitiken och anslag tid forskningsändamål för budget­året 1990/91, m. m.

Regeringen beslutar all genom proposition lämna förslag till riksdagen om forskning i enlighet med bilagan lill detta protokoll.

De olika avsnitten i propositionen har utarbetats inom regeringskansliet enligt följande:

Avsnitten 1 10 Avsnitt 11 Avsnitt 12 Avsnitt 13 Avsnitt 14 Avsnitt 15 Avsnitt 16 Avsnitt 17 Avsnitt 18 Avsnitt 19 Avsnitt 20 Avsnitt 21.1 och 21.3 Avsnitt 21.2 Avsnitt 22 Avsnitt 23

Statsrådsberedningen

Justitiedepartementet

Utrikesdepartementet

Försvarsdepartementet

Socialdepartementet

Kommunikationsdepartementet

Finansdepartementet

Utbildningsdepartementet

Jordbmksdepartementel

Arbetsmarknadsdepartementet

Bostadsdepartementet

I nduslridepartemenlel

Miljö- och energidepartementet

Civildepartementet

Miljö- och energidepartementet

Ur protokollet Eva Dybeck

481

Innehåll

Prop. 1989/90:90

Propositionens huvudsakliga innehåll........................ 

1

Forskningen och samhällsutvecklingen en inledning.. 

4

1 Sverige i forskningsväriden................................. 

.. 

11

1.1 Grundläggande definitioner........................... 

.. 

11

1.2 Läget inom svensk forskning och utvecklingsverksamhet . .

11

1.2.1

Uppgifter om forskning och utveckling i Sverige   ...

11

1.2.2

Sverige i OECD-perspektivet   ............... 

12

1.2.3

Verksamhetens resultat........................ 

15

1.3 Det internationella skeendet......................... 

17

2 Svensk forskning och utveckling i internationellt samarbete   ...

21

2.1.......................................................... Inriktningen av samarbetet inom Norden och inom

Europeiska gemenskaperna (EG)   ................. 

21

2.1.1....................................................... Det nordiska samarbetet 

21

2.1.2....................................................... Samarbetet inom EG      

22

2.2.......................................................... Sveriges fortsalla deltagande i internationellt FoU-

samarbele   .............................................. 

24

2.2.1

Motiv för att utvidga samarbetet............ 

24

2.2.2

Förstärkning av samarbetet med EG........ 

.. 

25

2.2.3

Förstärkning av de direkta bilaterala forskarkon­takterna         

26

3 Den grundläggande forskningen   ........................ 

.. 

29

3.1

Villkoren för den grundläggande forskningen i Sverige   ...

29

3.2

Avvägningsfrågor i del svenska systemet........ 

.. 

30

3.3

Förbättrad forskarutbildning     .................... 

.. 

33

3.3.1

Motiv för ökat antal forskamtbildade  ...... 

.. 

33

3.3.2

Förbättrade villkor för de forskarstuderande     

33

3.3.3

Vidgad forskarrekrytering...................... 

.. 

35

3.4.......................................................... Forskningsrådens roll som kvalitetsbevakare och fömyel­

seinitierare   ............................................. 

.. 

35

3.4.1

Ett nytt leknikvelenskapligl forskningsråd.. 

.. 

36

3.4.2

Ell nytt socialvetenskapligt forskningsråd         

37

3.4.3

Ny sammansättning för skogs- och jordbrukets forskningsråd            

38

3.5  Förnyelse av forskningen inom fakulteterna   .. 

38

3.5.1

Principen om full kostnadstäckning.......... 

38

3.5.2

En särskild resurs till vissa fakulteter....... 

40

3.5.3

Ny arbetsform för forskning inom det malerialve­tenskapliga och maleriallekniska området............................................ 

.. 

40

3.5.4

Ökat stöd till kvinno-och jämställdhetsforskning   ..

41

3.6

Forskning vid de mindre och medelstora högskolorna ....

41

3.7

Vetenskaplig utrustning och lokaler   ............. 

.. 

43

3.8

Forskningsetik........................................... 

.. 

44

3.8.1

Medicinsk-eliska frågor   ...................... 

.. 

44

3.8.2

Gen-etiska frågor   ............................. 

.. 

45

3.8.3

Etiska frågor inom andra forskningsområden     

45

3.8.4

Djurförsöksetiska frågor ....................... 

46

3.8.5

Utveckling av den etiska granskningen   .. 

46

4 Det samhällsstyrda forsknings- och utvecklingsarbetet   

49

4.1

Forskningssamordningen i vår omvärld   ......... 

49

4.2

Sektorsforskningens uppgifter och omfattning.. 

.. 

50

4.3

Ökad långsiktighet och bredd i medelstilldelningen   

51

4.4

Sektorsforskarnas knytning till högskoleinstitutionerna ...

52

482

4.5

Översyn av sektorsorganens besluts-och berednings-

Prop. 1989/90:90 processer  

52

4.6

Förslag till organisatorisk förnyelse................ 

53

5 Forskning för kultur.......................................... 

55

5.1

Kulturpolitikens behov   .............................. 

55

5.2

Forskning om kulturpolitikens fömtsättningar   . 

56

5.3

Forskning för arkiven.................................. 

57

5.4

Forskning för kulturmiljövården      ................ 

57

5.5

Museernas forskning   ................................ 

58

5.6

Samisk forskning........................................ 

58

6 Forskning för ökad välfärd ................................. 

61

6.1  Satsningar på en god hälsa och vård  ........... 

62

6.1.1

Den medicinska forskningen................... 

. 

62

6.1.2

Den folkhäisovetenskapliga forskningen   . 

. 

63

6.1.3

Forskning om äldre............................... 

. 

63

6.1.4

Handikappforskning.............................. 

. 

64

6.1.5

Forskning om inomhusmiljön................... 

. 

64

6.1.6

Forskning om idrott  ............................ 

65

6.2  Förbättrade arbetsförhållanden   .................. 

65

6.2.1

Arbetslivsforskningen........................... 

. 

66

6.2.2

Arbelsmarknadspolilisk forskning............. 

. 

67

6.3

Forskning om brott och brottsförebyggande åtgärder       

68

6.4

Ett öppet samhälle för alla  ......................... 

68

7 Forskning för en miljöanpassad utveckling   .......... 

71

7.1

Miljöforskningens omfattning och organisation     

72

7.2

Forsknings- och utvecklingsbehov inom miljöområdet   ...

73

7.3

Förslag inom sex viktiga områden   ............... 

74

7.3.1

Grundläggande miljöforskning   .............. 

74

7.3.2

Hushållning med naturresurser................ 

76

7.3.3

Ett miljövänligt jord- och skogsbmk   ...... 

77

7.3.4

Ell miljövänligt transportsystem ............. 

77

7.3.5

Ett avfallssnåk samhälle  ..................... 

.. 

78

7.3.6

Ett miljövänligt energisystem   .............. 

.. 

78

8 Forsknings- och utvecklingsarbete i industrisektorn 

.. 

81

8.1

Rollfördelningen mellan staten och näringslivet   

81

8.2

Teknisk och naturvetenskaplig forskning och utveckling

inom företagssektorn   ............................... 

.. 

82

8.3

Forskning och utveckling dt krav för fortsatt tillväxt   ....

83

8.4

Prioriteringar inför framliden   ....................... 

84

8.4.1

Särskilda forskningsområden   ............... 

.. 

85

8.4.2

Spridning av forskningsresultat.............. 

.. 

87

9 Forsknings- och utvecklingsarbete i tjänstesektorn 

89

9.1  Det nuvarande forsknings-och utvecklingsarbetet  

90

9.1.1

Den oflFentliga sektorn................... :...

90

9.1.2

Den privata sektorn   .......................... 

.. 

91

9.2

Tjänstesektorns forsknings- och utvecklingsbehov 

92

9.3

Forskningspolitik för tjänstesektorn   ............. 

93

10 Uppföljning och utvärdering............................... 

97

10.1

Behovet av uppföljning och utvärdering  ...... 

97

10.2

Resultatredovisningen i den nya budgetprocessen 

98

10.3

Några betydelsefulla områden för utvärdering. 

99

10.3.1         Forskning på eget programansvar rörliga eller

fasla resurser   ................................ 

99

10.3.2.................................................... Forskarutbildningen        

99

483

10.3.3............................................. Geografisk fördelning av resurser för forskning

Prop. 1989/90:90

och utveckling   ............................... 

100

10.3.4       Sektorsforskningens kvalitet och samhällsrelevans

101

10.4   Ärendet lill riksdagen................................ 

101

11 Justitiedepartementets verksamhetsområde   ....... 

103

11.1 Brottsförebyggande rådet  ......................... 

103

11.1.1

Brottsförebyggande rådets verksamhet. 

103

11.1.2

Bedömningav resultaten hittills   ......... 

104

11.1.3

Regeringens syn på BRÅ:s framtida arbete  

104

11.1.4.................................................... Anslagsfrågor      

106

G 1    Brottsförebyggande rådet: Förvaltningskost­

nader  ............................................ 

107

G 2    Brottsförebyggande rådet: Utvecklings­

kostnader ....................................... 

108

11.2....................................................... Uppföljning och utvärdering av de forskningspoliliska

besluten.................................................. 

109

11.2.1

Verksamheten hittills   ...................... 

109

11.2.2

Regeringens överväganden   .............. 

110

11.2.3

Ärendet lill riksdagen   ....................... 

110

12 Utrikesdepartementets verksamhetsområde   ........ 

111

12.1 Utrikes- och säkerhetspolitiskt motiverad forskning   ....

111

12.1.1.................................................... Forskningens omfattning och organisation      

111

12.1.2

Inventering av forskningen resultat och bedöm­ning        

112

12.1.3

Arktisk konflikt- och säkerhelsforskning   

113

12.1.4

Forskartjänster med inriktning på intemationell politik         

113

12.1.5

Ökad satsning på öststalsforskning   .... 

114

12.1.6

Ökat samarbete på folkrättens område.. 

114

12.2 Biståndsmotiverad forskning   ..................... 

114

12.2.1

U-landsforskningens organisation och omfattning

114

12.2.2

Framställningar från berörda organ  ..... 

115

12.2.3

Regeringens överväganden   .............. 

116

12.3 Forskning motiverad från utrikeshandelssynpunkt           

117

12.3.1

Europeiskt forskningssamarbete   ........ 

117

12.3.2

Bidrag lill ett institut för Japansludier.... 

118

12.4 Ärendet tik riksdagen    ............................. 

119

13 Försvarsdepartementels verksamhetsområde   ...... 

121

13.1

Forskningens omfattning och organisation inom total­försvaret      

121

13.2

Forskningens inriktning............................... 

121

13.3

Försvarsforskningens anknytning lill annan forskning i samhället    

123

13.4

Särskilda ålgärder inom vissa områden........... 

123

13.4.1

Sårbarhet och beredskapshänsyn   ....... 

123

13.4.2

Miljövetenskaplig forskning................... 

124

13.4.3

Materialforskning   ............................ 

124

14 Socialdepartementets verksamhetsområde   ......... 

125

14.1

Stöd till forskning från femte huvudtitelns FoU-anslag   ..

125

14.2

Forskning vid vissa myndigheter   ................ 

126

14.3

Forskningens inriktning och eflfekler    .......... 

126

14.3.1

Delegationen för social forskning.......... 

126

14.3.2

Statens bakteriologiska laboratorium..... 

129

14.3.3

Statens institut för psykosocial miljömedicin ....

129

14.3.4

Socialstyrelsens läkemedelsavdelning.... 

130

484

14.3.5 Statens beredning för utvärdering av medicinsk

Prop. 1989/90:90

metodik     ..................................... 

130

14.4

Ell nytt socialvetenskapligt forskningsråd....... 

130

14.5

Anslagsfrågor........................................... 

131

A   2 Utredningar m.m....................... 

131

A   3 Socialvetenskapliga forskningsrådet   

131

E 10 Statens bakteriologiska laboratorium:

Cenlrallaboralorieuppgifter   .......... 

133

15 Kommunikationsdepartementets verksamhetsområde 

135

15.1

Forskningens organisation och omfattning   ... 

135

15.2

Regeringens syn på behovet av forskning inom transport-

och kommunikationsområdena   .................. 

136

15.2.1

Transport- och kommunikationssystem i sam­hällsutvecklingen        

136

15.2.2

Transportleder och kollektivtrafiken   ... 

137

15.2.3

Miljö- och energiforskning   ................ 

138

15.2.4

Trafiksäkerhet.................................. 

141

15.2.5

Internationella samarbelsprojekl........... 

141

15.3....................................................... Regeringens syn på transportforskningens fortsatta inrikt­

ning ...................................................... 

142

15.3.1

All identifiera och bygga upp en kunskapsbas ...

142

15.3.2

Fortsalt uppbyggnad av järnvägsforskningen ....

143

15.4....................................................... Transportforskningsberedningens organisation och

arbetssätt      ......................................... 

144

15.4.1

Expertgmppens förslag   .................... 

144

15.4.2

Regeringens Överväganden   .............. 

145

15.5 Anslagsfrågor........................................... 

146

I     1 Statens väg- och trafikinstitut.... 

146

1    2 Bidrag till statens väg-och trafikinstitut ...

146

1    3 Statens väg- och trafikinstitut: Återanskaff­

ning av viss basulruslning   ................ 

149

I    4 Transportforskningsberedningen   

150

16 Finansdepartementets verksamhetsområde........... 

153

16.1

Forskningens inriktning .............................. 

153

16.2

Ekonomisk forskning.................................. 

153

16.3

Forsknings-och utvecklingsarbete inom byggnadsvården..

153

16.4

Utvärdering av skattereformen.................... 

155

17 Utbildningsdepartementels verksamhetsområde ..... 

157

17.1    Grundforskning och forskarutbildning   ....... 

157

17.1.1

Omfattning och inriktning.................. 

157

17.1.2

Grundforskning och forskamtbildning de principiella grunderna för politiken  ................................................... 

167

17.1.3

Forskamtbildningen   ....................... 

173

17.1.4

Vissa tjänsteorganisatoriska frågor...... 

182

17.1.5

Forskning vid de mindre och medelstora högsko­lorna        

200

17.1.6

Vissa frågor rörande forskningssamverkan  

204

17.1.7

Vissa forskningsetiska frågor.............. 

210

17.1.8

Forskningsråden  ............................ 

216

17.1.9

Vetenskaplig utmstning..................... 

217

17.1.10

Högskoleenheternas lokaler för forskning 

219

17.1.11

Samarbete kring klinisk utbildning och forskning

221

17.1.12

Internationellt gmndforskningssamarbele   

226

17.1.13

Ärendet lill riksdagen   ..................... 

230

485

17.2 Anslagsberäkningar för forskning och forskamtbildning   .

230    Prop. 1989/90:90

E

1

E

2

E

3

E

4

E

5

E

6

E

7

E

8

E

9

E

10

E

11

E

12

E

13

E

14

E

15

E

16

E

17

E

18

E

19

E

20

E

21

E

22

E

23

E

24

E 25

E

26

I

2 1

Humanistiska fakultetema........... 

236

Teologiska fakulteterna   ........... 

243

Juridiska fakulteterna   .............. 

245

Samhällsvetenskapliga fakulteterna         

248

Medicinska fakulteterna   .......... 

258

Odontologiska fakulteterna   ...... 

268

Farmaceutiska fakulteten........... 

271

Matematisk-naturvetenskapliga fakulte­

terna m. m.............................. 

272

Tekniska fakultetema   .............. 

284

Temaorienterad forskning   ........ 

292

Konstnäriigt utvecklingsarbete..... 

294

Vissa särskilda utgifter för forskningsända­

mål........................................ 

297

Vissa ersättningar för klinisk utbildning och

forskning m. m......................... 

302

Forskningsrådsnämnden   .......... 

304

Humanistisk-samhäksvelenskapliga forsk­

ningsrådet .............................. 

307

Medicinska forskningsrådet......... 

311

Naturvetenskapliga forskningsrådet         

314

Rymdforskning.......................... 

320

Europeisk forskningssamverkan.... 

321

Kungl. biblioteket   ................... 

324

Arkivet för ljud och bild: Förvahningskost­

nader   .................................. 

326

Arkivet för ljud och bild: Insamlings­

verksamhet m. m...................... 

327

Institutet för rymdfysik  ............ 

328

Manne Siegbahninstitutel för fysik 

329

Polarforskning.......................... 

330

Vissa bidrag lill forskningsverksamhet  .. .

333

Inredning och utmstning av lokaler vid

högskoleenhetema m. m.............. 

336

17.3 Forskning för kultur................................... 

337

G 37 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom

kulturområdet................................... 

353

17.4 Forskning inom skolväsendel........................ 

341

B 7 Forskning inom skolväsendel   ........ 

342

17.5 Forskning om högskolan.............................. 

345

D 1 Universitets- och högskoleämbetet       

345

18 Jordbmksdepartementets verksamhetsområde   .... 

347

18.1 Forskning för de areella näringarna   ............ 

347

18.1.1

Forskningens omfattning och organisation   

347

18.1.2

Prioriteringar för framtiden.................. 

349

18.1.3

Forskning för miljövänligt jordbmk och skogs­bmk       

353

18.1.4

Ett forskningsprogram för rennäringen   

355

18.2 Anslagsfrågor........................................... 

357

D    7 Främjande av skogsvård m.m...... 

358

F 15 Bidrag lik djurskyddsfrämjande ålgärder  ..

359

G    1 Sveriges lantbmksuniversitel....... 

360

G   2 Lokalkostnader m. m. vid Sveriges lant­

bmksuniversitet .......................... 

363

486

G    3 Inredning och utrustning av lokaler vid

Prop. 1989/90:90

Sveriges lantbruksuniversitet m.m... 

364

G   4 Skogs-och jordbmkets forskningsråd   ....

365

G    5 Stöd lill kollekliv forskning........... 

367

G    6 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien

368

19 Arbetsmarknadsdepartementels verksamhetsområde 

371

19.1 Arbetsmarknadspolitisk forskning   ............... 

371

19.1.1

Medel lill ell särskik arbetsmarknadspolitiskt forskningsprogram       

..................................................... 

372

19.1.2

Ombildning av delegationen för arbetsmarknads­politisk forskning (EFA)     

..................................................... 

373

19.2 Arbelslivsforskning   .................................. 

373

19.2.1.................................................... Arbetsmiljöinstitutet      

374

C 2 Arbelsmiljöinstilulel....................... 

374

C 3 Arbetsmiljöinslitutet: AnskaflFning av veten­

skaplig apparatur   ..................... 

376

19.2.2

Arbetsmiljöfonden   .......................... 

377

19.2.3

Arbetslivscentmm............................. 

379

19.3 Invandrarforskning   ................................. 

379

19.3.1

SpliUrad forskning hittills ................... 

379

19.3.2

Behov av fortsatt kunskapsuppbyggnad  

380

19.3.3

Ny organisation och ökad medelstilldelning  

380

20 Bostadsdepartementels verksamhetsområde  ........ 

383

20.1 Byggnadsforskning.................................... 

383

20.1.1.................................................... Forskningens omfattning och organisation       

383

20.1.2

Bedömning av resultaten hittills   ........ 

384

20.1.3

Byggnadsforskningens uppgifter   ........ 

384

20.1.4

Anslagsfrågor   ................................ 

387

B  12 Byggnadsforskning   ................. 

387

B 13 Stöd till experimentbyggande....... 

391

B 14 Statens institut för byggnadsforskning  ....

394

B 15 Bidrag lill statens institut för byggnads­

forskning ........................................ 

396

B 16 Statens institut för byggnadsforskning:

Utrustning   ............................. 

396

20.2 Idrottens forsknings- och utvecklingsinsatser      

397

20.2.1

Forskningens omfattning och organisation   

397

20.2.2

Anslagsfrågor   ................................ 

398

E    2 Stöd till idrottens forskning och utveckling

m.m........................................ 

398

21 Industridepartementets verksamhetsområde......... 

401

21.1    Teknisk forskning m.m............................. 

402

21.1.1

Forskningsbehov............................... 

402

21.1.2

Ansvarsfördelning.............................. 

403

21.1.3

Organisation.................................... 

404

21.1.4

Resultat   ....................................... 

406

21.1.5

Regeringens förslag i huvuddrag   ........ 

406

21.1.6

Anslagsfrågor   ................................ 

408

D    6 Sveriges geologiska undersökning:

Geovelenskaplig forskning   ......... 

408

F    1 Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk

forskning och utveckling   ........... 

411

F 2 Styrelsen för teknisk utveckling: Förvalt­

ningskostnader   ....................... 

418

F   4 Europeiskt rymdsamarbete, m.m... 

423

487

F   6 Nationell rymdverksamhet   ......... 

426   Prop. 1989/90:90

F 7 Europeiskt forsknings- och utvecklings­

samarbete  .............................. 

427

F  19 Teknikvetenskapliga forskningsrådet            

429

F 20 Materialteknisk forskning   .......... 

431

F 21 Forskning för etl avfallssnåll samhälle:

Miljöanpassad produktutveckling   

433

21.2 Energiforskning  ....................................... 

434

21.2.1

Hittillsvarande energiforskning    ......... 

434

21.2.2

Energiforskningens framtida inriktning.... 

436

21.2.3

Studsvik AB   .................................. 

441

21.2.4

Planerings- och organisationsfrågor...... 

443

21.2.5

Forskning rörande dammsäkerhel och översväm­ningar        

445

21.2.6

Anslagsfråga ................................... 

446

21.2.7

Ärendet till riksdagen   ...................... 

447

21.3 Forskning om turism och rekreation............... 

447

22 Civildepartementets verksamhetsområde   ............ 

449

22.1

Forskningens omfattning och organisation   ... 

449

22.2

Forskning om den oflFentliga sektorn............ 

449

22.2.1         Delegationen för forskning om den oflFentliga

sektorn och dess verksamhet hittills..... 

449

22.2.2.................................................... Den fortsatta verksamheten     

450

22.3 Konsumentforskning  ................................. 

453

22.3.1

Verksamheten hiuills   ....................... 

453

22.3.2

Ökat stöd till konsumentforskningen .... 

454

22.4 Ungdomsforskning..................................... 

455

22.4.1

Verksamheten hillills   ....................... 

455

22.4.2

Framlida ungdomsforskning ................ 

455

22.5 Kvinno- och jämställdhelsforskning  ............. 

455

22.5.1

Verksamheten hiftills   ...................... 

456

22.5.2

Framtida kvinno-och jämställdhelsforskning   ...

456

22.6 Ärendet till riksdagen................................. 

458

23 Miljödepartementets verksamhetsområde.............. 

459

23.1    Miljöforskning via statens naturvårdsverk m. m 

459

23.1.1

Hur forskningen organiseras   ............. 

459

23.1.2

Verksamhetens inriktning.................... 

460

23.1.3

Områden som bör prioriteras   ............. 

461

23.1.4

Anslagsfrågor   ................................ 

462

B    4 Miljöforskning   ........................ 

462

B 13 Forskning för ett avfallsnålt samhälle:

Avfallshantering   ...................... 

464

Bilaga I        Propositionens lagförslag   ................... 

467

Bilaga 2       Avtal mellan staten och vissa landstingskommuner/

kommuner om samarbete om läkamlbildning och forsk­

ning m. m............................................. 

469

Utdrag ur regeringsprolokollet 1990-02-08  .............. 

481

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1990                            488