Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 103 år 1973

Prop. 1973:103

Nr 103

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag om avdrag vid inkomst­taxeringen för bidrag till Stiftelsen Bostadskooperationens garantifond, m. m.; given Stockholms slott den 23 mars 1973.

Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av stalsrådsprotkollet över finansärenden, föreslå riksdagen alt bifalla det förslag om vars avlåtande till riksdagen föredragande departeraents­chefen hemställt,

GUSTAF ADOLF

G,  E,[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föresläs att Stiftelsen Bosladskooperalionens garanti­fond skall befrias från skyldighet alt erlägga inkorast- och förmögen­hetsskatt för medel som den förvaltar i enlighet med sitt ändamål. Ändamålet avses vara att stå som låntagare för de statliga län för hyresbortfaU som kan komma i fråga för bostadsrättsföreningar an­slutna till HSB eller Svenska riksbyggen liksom alt ombesörja åter­betalning av sådana lån. Återbetalningar avses skola finansieras genom tillskott från föreningar i nyproduktionen. Bidrag till stiftelsen i delta syfte föreslås få i princip utgöra avdragsgill orakoslnad vid taxeringen.

De föreslagna reglerna avses skola träda i kraft omedelbart.

1    Riksdagen 1973. 1 saml. Nr 103

Prop. 1973:103

Förslag till

Lag om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till Stiftelsen Bostads-kooperationens garantifond, m. m.

Härigenom förordnas som följer.

1 § Bidrag, som lämnas tUl Stiftelsen Bostadskooperationens garanti­

fond, utgör avdragsgill kostnad vid beräkning enligt kommunalskatte­

lagen (1928: 370) och förordningen (1947: 576) om statiig inkorastskatt

av nettointäkt av den förvärvskälla sora utgör givarens huvudsakliga

verksamhet. Vad nu sagts gäller icke bidrag, som lämnas av sädan bo­

stadsförening eller sådant bostadsaktiebolag som avses i punkt 3 av

anvisningarna tUl 24 § kommunalskattelagen (1928: 370).

Skattskyldig, som viU erhålla avdrag enligt första stycket, skall vid självdeklaration foga intyg frän stiftelsen om bidragsbeloppets storlek.

2

§ Stiftelsen är icke skyldig att erlägga skatt för inkomst och för­mögenhet såvitt angår förvaltningen av medel, sora avses i 1 § eller kun­görelsen (1972: 760) ora lån avseende kostnader för outhyrda lägen­heter.

3

§ Medel, som utbetalas från stiftdsen för att täcka kostaader för outhyrda lägenheter, skall hos mottagaren upptagas som skattepliktig intäkt för det beskattningsår då raedlen korarait honom till godo. Bi­drag, som lämnas till sådan bostadsförening eUer sådant bostadsaktiebo­lag som avses i punkt 3 av anvisningama till 24 § komraunalskattela­gen (1928: 370), utgör dock icke skattepliktig intäkt.

Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå raed-ddad uppgift utkommit från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1973:103

Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet pä Stockholms slott den 23 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], MO­[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensara beredning med statsrådets övriga ledamöter fräga om av­drågsrätt vid beskattningen för bidrag till Stiftelsen Bostadskoopera­tionens garantifond och anför.

Hösten 1972 beslutade statsmakterna om stöd åt ägare av statligt belånade bostadshus för utebliven inläkt till följd av att lägenheter inte kunnat hyras ut under åren 19711973 (prop. 1972: 124, CU 32, rskr 306, SFS 1972: 760). Stödet har formen av särskUda statiiga lån.

Lån utgår endast för outhyrd lägenhet sora varit avsedd att utnyttjas för annat ändaraål än förvärvsverksarahet. Länebeloppet är högst sum­man av utebliven hyra för lånesökanden tUl följd av att lägenhet inte kunnat hyras ut minskad med det normala hyresbortfallet, beräknat tUl 1,5 % av lånesökandens beräknade samtliga intäkter, säväl uppburna som uteblivna, av icke-kommersiell uthyrning. Lån utgår endast om det beräknade länebeloppet uppgår lill minst hälften av det normala hyresbortfallet, dock lägst tUl 10 000 kr. Med hyra jämställs årsavgift för bostadsrättslägenhet eller annan avgift som eriäggs för nyttjandet av lägenheten.

För lån till annan än allmännyttigt bostadsföretag skall ställas säker­het i form av sådan s. k. proprieborgen, som kan antas utgöra be­tryggande säkerhet, eller panträtt i fastighet eller tomträtt inom högst 115 % av det pantvärde som fastställts för det statliga bostadslånet. Kan sädan säkerhet inte ställas och föreligger särskilda skäl, kan lån utgå mot annan säkerhet.

Stödlånet skall amorteras från halvårsskiftet efter det att två år för­flutit från utbetalningsdagen. Kungl. Maj:t fastställer räntesatsen för ett kalenderår i sänder. Amorteringstiden är tio år. Om lånets storlek och övriga omständigheter föranleder det får längre amorteringstid be­stämmas, dock högst tjugo är. Föreligger synnerliga skäl, kan Kungl. Maj:t efter ansökan besluta om räntefrihet under viss tid eller om an-

Prop. 1973:103

4

nan tid för påbörjande av amortering. Ränta och amortering betalas i form av annuiteter, som beräknas efter 6,5 % ränta och den amorte­ringstid som fastställts för länet. Vid annan räntesats än 6,5 % sker justering i form av tilläggsränla till eller avdrag på annuiteten.

Fräga om lån prövas av länsbostadsnämnden. Bosladsslyrelsen betalar ut lånet.

Hyresgästernas sparkasse- och byggnadsföreningars riksförbund (HSB) och Svenska riksbyggen har i skrivelser till Kungl. Maj:t hem­ställt om godkännande av stifldseurkund och stadgar för Stiftelsen Bostadskooperationens garantifond samt anvisningar, som möjliggör att statlig långivning för hyresbortfaU i fräga om bpsladsrällsför-eningar sora är anslutna till HSB eller Svenska riksbyggen sker till nämnda stiftelse. Vidare har hemställts ora ändring i skatlelagsliflning-en innebärande att stiftelsen befrias frän skyldighet att erlägga inkomst-och förmögenhetsskatt samt att avdrag vid inkomstbeskattningen med­ges för bidrag sora lämnas till stiftelsen.

Stiftelsen avses få tUl ändamål alt i fräga ora bostadsrättsföreningar med stadgar godkända av HSB eller Svenska riksbyggen la upp län för hyresbortfaU enligt kungörelsen (1972: 760) om län avseende kostnader för oulhyrda lägenheter eller la eraot tillskott för läckande av hyres­bortfaU, alt lämna tUlskott för täckande av kostnad för hyresbortfaU, att ta emot och förvalta säkerheter för och medel avsedda för återbetalning av upptagna lån och ombesörja sädan återbetalning samt all driva an­nan härmed sararaanhängande verksamhet. Styrelsen skall bestå av två ledamöter med lika antal personliga suppleanter. HSB och Svenska riksbyggen utser vardera en styrelseledamot och en suppleant samt en revisor. Kungl. Maj:t kan utse en revisor. Styrelsen skall ha sitt säte i Stockholm. Beslut ora upplagande av lån eller ora tillskott avses skola få fattas endast av fulltalig och enhällig styrelse. För giltigheten av be­slut ora ändring av stiftelsens stadgar eller om upplösning av stiftelsen fordras godkännande av HSB, Svenska riksbyggen och Kungl. Maj:l, Stiftelsen avses bU undantagen från tillsyn enligt lagen (1929: 116) om tillsyn över stiftelser.

För de statliga lån avseende kostnader för oulhyrda lägenheter so.m stiftelsen tar upp avses komma alt ställas säkerhet i form av borgen från HSB resp. Svenska riksbyggen i förhållande tUl den del länen hän­för sig lill bostadsrättsförening inom resp. organisation. Organisatio­nerna avser alt senare aktualisera frågan om att få byta ut denna borgen mot inteckningssäkerhel.

Statsmakterna har genom det beslut som närants inledningsvis i prin­cip redan tagit ställning till frågan om statiigt stöd ät ägare av statligt belånade hus avseende kostnader för outnyttjade lägenheter. HSB:s och Svenska riksbyggens nu aktueUa framställning bör ses mot bak-

Prop, 1973:103

5

grunden av dessa institutioners organisationsform och arbetssätt. HSB liksora Svenska riksbyggen är topporganisalioner som tillhandahåller hus åt bostadsrättsföreningar anslutna lill organisationerna. Bostads­rättsföreningars verksamhet regleras genom bostadsrättslagen (1971: 479). Varje bostadsrättsförening är en i sig sluten förvaltningsenhet, vars ekonomi i princip läggs fast genom den ekonomiska plan sora i förväg upprättas av föreningen och godkänns av länsstyrelsen. Planen inne­håller en kalkyl över kapitalkostnader och driftkostnader för det eller de hus sora föreningen förvaltar. Inträffar sedan planen upprättats för­hållande som är av väsentlig betydelse för bedömandet av föreningens verksamhet, får bostadsrätt inte vidare upplåtas förrän ny ekonomisk plan upprättats och godkänts. En resullatutjämning mellan olika bo­stadsrättsföreningar anslutna tiU topporganisalioner är inte förutsedd i regelsystemet. För att bosladskooperationen i del nu aktuella fallet täckande av förluster till följd av att lägenheter inte kunnat upplåtas skall kunna utnyttja saratliga resurser inora raraen för vederbörande topporganisation krävs således någon torra av "clearing". En sådan form är åsyftad i framställningen från HSB och Svenska riksbyggen genora den föreslagna stiftelsen.

Sora fraragår av den tidigare redogörelsen är avsikten alt stiftelsen skall vara låntagare för de statliga lånen avseende kostnader för out­hyrda lägenheter. Ett sådant arrangeraang har förutsetts i de riktlinjer för låneverksaraheten sora riksdagen har fastställt. Det ankoraraer på Kungl. Maj:t alt raeddela de föreskrifter sora behövs i detta hänseende (prop. 1972: 124 s. 17 och 18, CU 32 s. 7 och 9, rskr 306). Stiftelsen kan sedan kanalisera lånemedlen till de bostadsrättsföreningar som är berättigade därtill.

Stiftelsen svarar även för återbetalning av lånen enligt de vUlkor som gäller för dera. Finansieringen avses ske väsentUgen genora tillskott från föreningar i nyproduktionen. På detta sätt får raan en resultalutjära-nande effekt.

I sina framställningar har HSB pch Svenska riksbyggen anfört alt de skattemässiga konsekvenserna av clearingsystemet måste undvikas. I skattehänseende kan näranas följande.

HSB och Svenska riksbyggen är skyldiga att erlägga inkorastskatt i egenskap av ekonomiska föreningar. Inkomstskatt erläggs för i huvud­sak inkomst av fastighet, rörelse och kapital. Bostadsrättsförening är ocksä skyldig att erlägga skatt för inkomst. Här är eraellertid alt nära­na att s. k. äkta bostadsrättsförening sora intäkt i förvärvskällan annan fastighet skall ta upp ett belopp beräknat schablonraässigt till 3 % av fastighetens taxeringsvärde. Här bortses således från del verkliga resul­tatet av fastighetsförvaltningen. Med äkta bostadsrättsförening förslås sådan förening, vars verksamhet uteslutande eller huvudsakligen består i alt ål föreningens medleramar bereda bosläder i hus, som föreningen

Prop. 1973:103

6

äger. Består verksamheten uteslutande eller så gott som uteslutande i att tUlhandahålla medlemmama garage eller annan för deras personliga räkning avsedd gemensam anläggiung i byggnad, som föreningen äger, anses föreningen ocksä som äkta bostadsrättsförening.

Vid inkomstberäkningen fär i vanlig ordning göras avdrag för om­kostnader. I fråga om äkta bostadsrättsförening gäller dock att avdrag inle fär göras för andra omkostnader än ränta pä lånat kapital, som lagts ned i fasligheten, och tomträttsavgäld och liknande avgäld.

HSB:s och Svenska riksbyggens förslag åsyftar som nyss nämnts en resultatutjäraning inom de delar av bostadskooperationen som omspänns av dessa organisationer såvitt gäller hyresbortfallsförluster. Det föreslag­na systemet leder tiU minskade påfrestningar på bostadsmarknaden utan att därigenom rättvisesynpunkter åsidosätts. Jag är därför beredd att godta den föreslagna formen för denna resultatuljämning. I fråga oin stiftelsebildningen och anvisningar för tUlämpningen av bestämmelsema om lån för hyresbortfaU i detta faU kan Kungl. Maj:t besluta ulan riks­dagens medverkan. Sådant beslut torde komma att medddas i överens­stämmelse raed vad sora redovisats i det föregående, ora vad jag här förordar genoraförs.

HSB:s och Svenska riksbyggens verksamhet bedrivs inte i enskUt vinstsyfte, och detta är inte heller fallet såvitt gäller de bostadsrätts­föreningar som är anslutna tiU dessa organisationer. Det åsyftade clea­ringsystemet är heUer inte avsett att leda tiU vinst för någon enskild. Av detta skäl bör stiftelsen befrias från skyldighet att erlägga inkorast-och förmögenhetsskatt för medel som influtit för dess verksamhet lik­som avkastningar därav. Vidare bör bidrag som läranas till stiftelsen få utgöra avdragsgill omkostnad vid såväl den statiiga som den korarau­nala taxeringen. Ett undantag härifrån bör dock göras för bidrag som lämnas från äkta bostadsrättsförening. Får sådan förening tillskott, föreligger på grund av intäktsschablonen inte skyldighet att redovisa tillskottet som intäkt. Detta förhållande bör inte ändras. Bidrag som föreningen lämnar bör således i överensstämmelse raed vad som nu gäller inte få föranleda avdrag.

Befrielse frän gåvoskatt är enligt min mening inte aktuell, eftersom de bidrag eller tillskott som här avses inte är att anse som   gåvor.

De ändringar i skattelagstiftningen som jag nu föreslagit bör träda i kraft omedelbart.

Under åberopande av vad jag sålunda har anfört herasläller jag alt Kungl. Maj:t föreslär riksdagen att antaga inom finansdepartementet upprättat förslag till lag om

Prop. 1973:103

7

avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till Stiftelsen Bostadskoopera­tionens garantifond, m. m.

Med bifall till vad föredraganden sålunda raed instäramande av statsrådets övriga ledaraöter heraställl förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga tiU detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUSBOKTR.STOCKHOLM 1973     730242