Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1983/84:188

Regeringens proposition

1983/84:188

om reglering av priserna på flsk m. m.;

beslutad den 29 mars 1984.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret 1984/85.

1    Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 188

Prop. 1983/84:188

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1984-03-29

Närvarande: slalsminislern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 

I. 
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Feldl,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Anders­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.Carlsson,[REDACTED_EFTERNAMN], Hell­ström, Thunborg, Wickbom

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på fisk m. m.

1    Inledning

Regeringen uppdrog den 8 december 1983 ål statens jordbruksnämnd all, efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk un­der budgetåret 1984/85. Förslagel skulle utformas med utgångspunkt i de av riksdagen beslutade allmänna riktlinjerna för prisregleringen på fisk. I uppdraget erinrades om atl riktpunkten för prisregleringen är att den i första hand bör bekostas inom ramen för regleringsekonomin och all den mot denna bakgrund bör ges en sådan utformning alt de beräknade kostna­derna minskas jämfört med de beräknade kostnaderna för innevarande budgetår. Regeringen erinrade vidare om nödvändigheten att bekämpa inflafionen.

I uppdraget ingick atl föreslå en normkvanlitel för sill beräknad med utgångspunkt bl.a. i all fiske främst bör ske efter fiskslag som kan få en lönsam avsättning. Normkvantiteten för sill angavs sålunda kunna mins­kas. En normkvanlitel för torsk borde även övervägas. Pristillägg utgår med viss procentsats av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris. Dessa procentsatser borde enligl uppdraget för nästa regleringsår i högre grad än nu bestämmas så atl de får betydelse för fiskels inriktning på lönsamma fiskslag. I uppdraget erinrades vidare om all den samordning som f n. sker vid försäljning och distribution på fiskets område bör kunna innebära högre avräkningspriser lill fiskaren ulan all konsumentpriset påverkas saml atl även lägslapriserna bör kunna påverkas av samordning­en. Delta förhållande skulle beaktas vid beräkningen av kostnaderna för överskotten. Jordbruksnämnden skulle vidare avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för alt täcka kostnader för ul-

Prop. 1983/84:188

3

sättning av laxfisk och ål samt för premier för den kollekliva Irygghelsför-säkringen inom yrkesfisket. Kostnaderna för trygghetsförsäkringen skall räknas av från normprisel.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 8 februari 1984 avgelt sina förslag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga.

I prop. 1983/84: 100 (bil. 11 s. 66) har regeringen föreslagit riksdagen alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnel, för budgetåret 1984/85 lill Pris­reglerande åtgärder på fiskets område beräkna ell förslagsanslag av 1000 kr. Jag anhåller alt nu få la upp denna fråga.

2   Prisregleringens utformning

Inom ramen för prisregleringen på fisk fastställs normpriser och norm-kvantiteter för olika fiskslag av statsmakterna efter förslag av jordbruks­nämnden. Regleringen sker bl. a. genom alt pristillägg och överskoltspriser betalas ut. Nivån på normpriserna avvägs så att den i princip ger fisket kompensation för ökade kostnader och fiskarena en rimlig ersättning för sitt arbete. Normkvantileterna anger för vilka kvanfileter pristillägg utgår och fastställs i syfte alt hindra att prisstödet leder till icke önskvärda överskott av konsumlionsfisk.

Prisregleringen finansieras i första hand med medel ur prisregleringskas­san för fisk. Till prisregleringskassan förs prisregleringsavgifler saml inför­sel- och utförselavgifler på fisk m. m. Prisregleringsavgifi las ul på svensk-fångad saltvatlensfisk och på importfisk av motsvarande slag med slöd av lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område. Avgiften är f.n. i regel 6% av inköpspriset resp. importvärdet. Prisregleringen sker i avräk-ningsprisledel, dvs. del led där fiskarens egen försäljning sker.

Pristilläggets storlek beslutas av jordbruksnämnden för regleringspe­rioder om fyra till fem veckor. Vid sitt beslut har nämnden all i första hand ta hänsyn till uppnått avräkningspris, s. k. jämförelsepris, som är ett ge­nomsnitt för hela landet. Pristillägget motsvarar inte hela skillnaden mellan jämförelsepris och normpris. Frågan om storleken av den andel av skillna­den mellan normpris och jämförelsepris som bör utgå i pristillägg tas upp i överläggningarna. Beräkningen av jämförelsepris och utbetalning av pris­tillägg görs av regleringsföreningen Svensk fisk, ekonomisk förening. Ge­nom statens pris- och kartellnämnds försorg sker en fortlöpande uppfölj­ning av partipriser saml en analys av kostnader och marginaler hos första-handsmollagarna.

En lägsta prisnivå skall upprätthållas för den fisk som säljs på markna­den. Fisk som inle kan säljas till lägslapris skall övertas av Svensk fisk. För dessa överskott betalar föreningen ett s. k. överskollspris. Det ankom­mer på Svensk fisk atl inom ramen för direktiv som ges av jordbruksnämn-

tl    Riksdagen 1983/84. I saml. Nr 188

Prop. 1983/84:188

4

den fastställa lägslapriser och överskoltspriser för normprissalla fiskslag hksom alt besluta om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamheten. Jordbmksnämnden meddelar närmare beslämmelser om pristilläggen och om hur utbetalning av pristilläggen skall ske. För alt tillgodose konsumentintresset skall prisdämpande åtgärder kunna vidtas om priserna överstiger fastställt normpris.

Statsmakterna fastställer på förslag av jordbruksnämnden den medels­ram för prisregleringen under budgetåret som ställs lill Svensk fisks förfo­gande. Inom medelsramen får Svensk fisk täcka de totala kostnaderna för regleringen, dvs. för pristillägg, inlösen av överskott samt för administra­tion och information. Utöver den angivna medelsramen får föreningen för atl läcka de totala kostnaderna för prisregleringen även använda räntorna på föreningens och den s.k. konjunkturuljämningsfondens medel. I den mån de medel som på della säll ställs lill föreningens förfogande inte räcker till för att läcka kostnaderna för prisregleringen under elt år får föreningen vid ofömlsedda behov la i anspråk medel ur konjunkluruljäm-ningsfonden intill högst ett belopp som bestäms av regeringen varje år.

Fisk som övertas av Svensk fisk som överskott försäljs av föreningen. Vissa medel utöver marknadsinläkterna kan disponeras av föreningen för inlösen av överskollen. Medlen anges som en delram inom den totala medelsramen och skall utgöra gmnd för föreningens överväganden om överskoltspriser under det kommande regleringsåret.

3    Fiskets förutsättningar under regleringsåret 1984/85 m. m.

I fråga om fångster, avsättning m. m. görs följande bedömningar för år 1984/85. Fångslutrymmet för sill/strömming väntas bli ca 130 000 lon och för torsk ca 60000ton. Fångsterna år 1983 uppgick till ca 130000ton resp. 51000 lon.

Avsättningen av sill/strömming på den svenska marknaden uppgår årli­gen lill 53000ton, varav knappt 40000ton är svenskfångad. Importen av sillkonserver är obetydlig medan exporten är relativt stor. Exporten av oberedd och filéad sill/strömming uppgår årligen till storleksordningen 80000lon. Merparten avsätts i Danmark. Huvuddelen av den svenska sillexporten lill Danmark bereds där till filéer och exporteras sedan vidare lill Förbundsrepubliken Tyskland. Tillförseln av nordsjösill på den europe­iska marknaden har ökat under det senaste året och bedöms öka ytterliga­re. Orsaken härtill är all sillslammen åter börjar öka. Med del ökande utbudet av sill har priserna fallit och det instabila läget på sillmarknaden består. Sillpriserna bedöms bli ytterst pressade under de närmaste åren.

Knappt 30000 ton svenskfångad torsk har avsatts för konsumtion i Sve­rige under år 1983. Exporten har uppgått lill 22000lon, främst hel torsk. Importen av torsk, främst frysta filéer, beräknas lill ca 30000lon. Kon-

Prop. 1983/84:188

5

sumtionen av färsk torsk, främst hemproducerade färska filéer, har ökat kraftigt sedan år 1975. Avräkningspriserna på torsk har med undanlag för någon enstaka månad legal över normpriserna sedan oktober 1982. F. n. är det brist på torsk internationellt. Avsättningen av svensk torsk väntas bli god även under regleringsåret 1984/85. För övriga fiskslag fömlses inga nämnvärda förändringar av marknaden.

De beräkningar som jordbruksnämnden har gjort i fråga om inkomsterna av licensieral yrkesfiske år 1982 visar atl de var högst i sillfisket med västkuslfartyg. Även kombinalionsfiskel efter sill och torsk på syd- och ostkusten har gett inkomster över genomsnillet men ligger fortfarande lägre än sillfisket. Lönsamheten har ökat för samfiiga fisken på västkusten utom räkfiskel. Den största inläktsökningen svarar sillfisket för. Kombina­lionsfiskel var på sydkusten det mest betydelsefulla och lönsamma fisket. På ostkusten var strömmingsfisket fortfarande mest betydelsefullt. Kom­binalionsfiskel har utvecklats starkt i takt med en kraftigt ökad lönsamhet.

År 1982 är det första hela kalenderåret som normprissyslemet har varit i funktion. Pristilläggens betydelse för inkomstnivån kan därför redovisas. Mer än 25 % av nettot i sillfisket utgörs av pristillägg. För kombinalionsfis­kel är motsvarande tal 20-30%. De största pristilläggen har gått till fiskare med relativt höga nettoinkomster. Spridningen i inkomstnivån har därmed ökat något mellan olika fiskeinriktningar. De genomsnilfiigl största prislill-läggen har gått till sillfiskare på väst- och ostkusten och till kombinafions-fiskare på sydkusten.

Del totala prisfilläggsbeloppel år 1982/83 var 48,8 milj. kr., varav 85% betalades ut för sill/strömming. Behållningen i Svensk fisks konjunklurut-jämningsfond var 57,4milj.kr. den Ijuli 1983, en ökning med 16 milj.kr. sedan året före. Motsvarande belopp för jordbmksnämndens prisregle­ringskassa var 42,3 milj. kr. resp. 14,2 milj. kr. Prisregleringskassan tillförs under innevarande år 25 milj. kr. av budgetmedel. Prisregleringsavgiflen beräknas tillföra kassan ca 60milj. kr. Ränteintäkterna på medlen i kon-junktumtjämningsfonden och prisregleringskassan uppgår lill sammanlagt drygt lOmilj.kr. Exportavgiften på viss sölvallensfisk och ål beräknas ge kassan 1,5-2 milj. kr. De sammanlagda tillgångarna under innevarande år, inkl. de budgetmedel som tillförs kassan, uppgår således lill ca 195 milj. kr.

De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknades urspmngligen lill 101 ± 7milj.kr. Preliminära uppgifter visar nu all kostnaderna troligen blir lägre. Kostnaderna har kunnat hållas nere främst genom de höga priserna på torsk. Sammanlagt beräknas nu kostnaderna för prisregleringen för regleringsåret 1983/84 ull mellan 80 och 90 milj. kr. Tillgångarna i jordbmksnämndens prisreglerings­kassa och Svensk fisks konjunklumtjämningsfond skulle därmed komma all uppgå lill sammanlagt 105-115 milj. kr. vid regleringsårets utgång. Härtill kommer 7075 milj. kr. i intäkter inkl. ränteintäkter under regle­ringsåret 1984/85. Sammanlagt skulle då 175-190 milj. kr. stå till prisreg­leringens förfogande under regleringsåret 1984/85.

Prop. 1983/84:188

6

4    Föredragandens överväganden

Jordbruksnämndens förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under budgetåret 1984/85 har biträtts av fiskels förhandlingsdelegation och kon­sumentdelegationen. Jag övergår nu fill alt behandla della.

Som utgångspunkt för förslagel lill normpriser har nämnden haft normpriserna för innevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn till dels känd kostnadsutveckling för produktionsmedel under peri­oden december 1982-december 1983, dels löneutvecklingen för de stora lönekollekfiven enligt 1983 års löneavtal. Produkfionsmedelsindex för fis­kerinäringen har under nämnda period stigit med i genomsnitt 3,0%. Den avlalsmässiga löneutvecklingen för de stora lönekollekliven uppgick under 1983 till 4,0%, varav avlalsmässig lönenivåhöjning 2,5%, förtjänstutveck-lingsgaranlin 0,7%, nivåhöjande sociala avgifter 0,4% och elt engångsbe­lopp avseende sociala avgifter 0,4%. Engångsbeloppet är inte nivåhöjande och räknas därför av vid nästa års överläggningar. Vidare har avdrag gjorts för en viss rationaliseringsvinst, i detta fall beräknad som en ökning i arbetsproduktiviteten av ca 1 %. Den sammanvägda ökningen av produk­tionskostnad och löner enligt avtal efter avdrag för rationaliseringsvinst har beräknats fill 3,0%.

Vid förra årets överläggningar enades nämnden och delegationerna om atl finansieringen av en kollekliv trygghetsförsäkring inom yrkesfisket fick ske inom ramen för medel som beräknades bli Ullförda regleringen för 1983/84. Kostnaderna för försäkringen beräknades lill 4,5 milj. kr. och normpriserna sänktes i motsvarande utsträckning. Den faktiska kostnaden för irygghetsförsäkringen blev 4,4 milj. kr. och beräknas för 1984/85 lill samma belopp.

Jordbruksnämnden har mot bakgmnd av vad som nu har sagts föreslagit att normpriserna i genomsnitt ökas med 2,5 %. För att stimulera torskfisket under perioden julidecember 1984 föreslås för denna Ud en större upp­räkning. Bl. a. för all stimulera fisket efter s.k. bristfisk har tyngdpunkten i förslaget till uppräkning av normpriserna lagts vid de s. k. övriggrupperna, dvs. främst viktigare slag av annan torskfisk och plallfisk. Normpriserna föreslås sålunda uppräknade anligl följande, nämligen för övriggrupperna med 10%, för kokräka med 6,5%, för stor sill med 1,0%, för liten sill med 1,3% samt för torsk med 7,3% under juli-december och med 2,6% under januarijuni. Förslagen framgår i detalj av nämndens skrivelse.

Marknadspriset på torsk har under större delen av regleringsåret 1982/83 överstigit gällande normpris. Frågan om en kompensation lill konsumen­terna härför kommer all utredas och las upp vid överläggningarna inför regleringsåret 1985/86.

För regleringsåret 1983/84 har normkvantitet fastställts endast för sill/ strömming. Den uppgår till 83000lon. Jordbruksnämnden har bedömt att efterfrågan på sill inle kommer atl förbättras under del kommande regler

Prop. 1983/84:188

7

ringsåret bl. a. beroende på att sillfisket inom EG ökar. Nämnden föreslår därför att normkvanliteten för sill/strömming för regleringsåret 1984/85 sänks till 80000lon. Eftersom det är brist på torsk är en ökning av torskfis­ket i linje med de fiskeripolitiska målen. Ett ökat torskfiske bör på sikt förbättra fiskets inkomster ulan atl konsumentpriserna behöver stiga. Mot bakgrund härav och av förslagel om en sänkt normkvantitet för sill/ström­ming föreslås inle någon normkvanlitel för torsk för regleringsåret 1984/85.

Under innevarande regleringsår utgår pristillägg med 70% av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris för sill/strömming och med 75 % för övriga normprissalla fiskslag. Jordbruksnämnden föreslår för nästa regle­ringsår pristillägg med 65% av skillnaden mellan normpris och jämförelse­pris för sill/strömming, med 75% för torsk och med 80% för övriga norm­prissalla fiskslag.

Under innevarande regleringsår får överskottspriset för torsk utgöra högst 70% av lägstaprisel och för övriga normprissalla fiskslag med un­danlag för sill/strömming högst 80%. För sill/strömming fastställs över-skoUspriserna bl.a. så aU ett extra stöd utgår för de mindre storiekarna. Vidare får överskott av de två minsta storlekarna avsättas endast som djurföda eller för framställning av fiskmjöl. Nämnden föreslår oförändrat system för 1984/85. Vad gäller avsäUningen av andra storiekar än de två minsta föreslås atl beslut får fattas inom ramen för Svensk fisk. För atl hålla överskoltspriserna på en rimlig nivå föreslås all del sammanlagda beloppet för överskottshanleringen begränsas lill 7 milj. kr. för nästa reg­leringsår. Vidare föreslås att jordbmksnämnden bemyndigas medge att Svensk fisk får ta i anspråk ytterligare medel för överskottshanleringen om nämnda belopp inle räcker till.

Under innevarande regleringsår finns eU särskilt tåginkomststöd i form av regionall fraklstöd till fiskare bosatta på norra ostkusten (Uppsala län och norrut). Stödet betalas ut direkt till fiskaren för all landad strömming och torsk som är avsedd som människoföda och levereras lill köpare på norra ostkusten. Stödet utgår med högst 15 öre per kg och är begränsat lill sammanlagt 0,8 milj. kr. Nämnden föreslår all sådant slöd får lämnas även under regleringsåret 1984/85. Stödbeloppet föreslås lill sammanlagt högst 850000kr. motsvarande högst 20öre per kg landad strömming eller torsk.

Som låginkomslslöd lämnas särskilda pristillägg för de viktigaste slagen av sölvallensfisk, nämligen 1,63 kr. per kg för gädda, gös och sik och 1,16kr. per kg för abborre, lake och siklöja. Nämnden föreslår att prislill-läggen räknas upp lill 1,70 resp 1,25 kr. per kg.

Vidare föreslås ett fraktstöd av sammanlagt högst 20000 kr. för transport av ogräsfisk från insjöarna lill fiskmjölsfabriken på Ängholmen. Frakt-stödet betraktas som en fiskevårdande åtgärd.

Vissa typer av fiske får särskilt stöd. För råräka lämnas under inneva­rande regleringsår elt fast pristillägg om 1,75 kr. per kg. Nämnden föreslår oförändrat pristillägg under nästa regleringsår. För makrill föreslås en t2   Riksdagen 1983/84. 1 samt. Nr 188

Prop. 1983/84:188

8

ändring från 60 öre/kg lill 70 öre/kg och i övrigt oförändrat stödsystem. För slorbackelånga föreslås all de fasta pristilläggen som f n. uppgår till 1,90kr. per kg för långa utan huvud och 1,62kr. per kg för långa med huvud räknas upp till 2,00 kr. per kg resp. 1,70 kr per kg.

Jordbruksnämnden beräknar den föreslagna prisregleringens kostnader lill sammanlagt ca 84 milj. kr. Härav hänför sig mellan 56 och 61 milj. kr. lill pristilläggen. Kostnaderna för försäkringen beräknas lill 4,4 milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisks överskollshantering till 7 milj. kr. För lågin­komslslöd och fasta pristillägg behövs sammanlagt 4650000 kr. För ut­sättning av laxfisk och ål föreslås 2175000kr. i huvudsak fördelade med 1,5 milj. kr. för utsättning i insjöar, 650000kr. för utsättning av ål på ost-, syd- och västkusten och 25000 kr. för utsättning av hummer. Jordbruks­nämndens kostnader för uppbörd och kontroll av prisregleringsavgiflen beräknas till 0,5 milj. kr: och kostnaderna för Svensk fisks administration och upplysningsverksamhet till ca 7milj. kr.

I fråga om prisregleringens finansiering föreslår nämnden följande. Medlen i prisregleringskassan för fisk bör täcka 58,5milj. kr. av kostna­derna för pristilläggen samt kostnaderna för irygghetsförsäkringen, för ulplantering av fisk och för jordbruksnämndens uppbörd och kontroll. Kostnaderna för överskottshanleringen, låginkomslsatsningarna och del särskilda stödet bör läckas med medel från Svensk fisks konjunkturutjäm­ningsfond. De kostnader för pristilläggen som överstiger 58,5 milj. kr. saml de kostnader för föreningens administration m. m. som överstiger räntein­täkterna i fonden bör också täckas med medel från konjunkturuljämnings-fonden.

Inkomsterna i prisregleringskassan beräknas av jordbruksnämnden för nästa regleringsår till ca 67milj. kr. inkl. ränteintäkter. Ränteintäkterna i konjunkluruljämningsfonden beräknas lill ca 6milj.kr. Med nyssnämnda förslag lill finansiering behövs ca 65 milj. kr. ur jordbruksnämndens pris­regleringskassa, vilket i stort motsvarar intäkterna i kassan. Behållningen i kassan skulle därmed komma atl uppgå till ca 57milj.kr. per den Ijuli 1985. Ur Svensk fisks konjunklumtjämningsfond skulle behöva las i an­språk ca 12milj.kr. utöver räntan på medlen i fonden. Behållningen i fonden per den Ijuli 1985 skulle därmed komma atl uppgå till ca 40 milj. kr. och sammanlagt disponibla tillgångar till ca 98milj. kr. Härtill kommer intäkter om drygt 70milj. kr. i form av prisregleringsavgifter och räntor. Det i förhållande till bedömningen föregående år förbättrade finansierings-lägel beror på dels alt regleringen har tillförts sammanlagt 50milj.kr. av budgetmedel, dels atl kostnaderna för pristilläggen blivit betydligt mindre än beräknat genom del höga priset på torsk sedan hösten 1982.

Även om finansieringsläget f. n. är tillfredsställande kan situationen enligt jordbruksnämnden hastigt förändras främst om torskpriserna faller. Om regleringskostnaderna de kommande åren kan begränsas till 80 milj. kr. per år, dvs. till en summa som är något större än de två första åren

Prop. 1983/84:188

9

systemet har varit i kraft, bör enligt nämndens bedömning Ullgångarna med nuvarande avgiftsuttag räcka åtminstone fram lill regleringsåret 1990/91. Skulle däremot kostnaderna komma att stiga lill I20milj.kr. per år kan svårigheter alt finansiera regleringen uppslå redan under regleringsåret 1985/86. Nämnden har för avsikt att återkomma lill regeringen med en utredning i frågan.

För egen del kan jag biträda jordbruksnämndens förslag till prisreglering på fisk under budgetåret 1984/85. Jag föreslår således atl prisregleringen utformas på del säll jag har redogjort för i det föregående och atl de av nämnden föreslagna normpriserna och den föreslagna normkvanliteten fastställs. Jag vill i sammanhanget särskilt peka på att förslagel i linje med gällande fiskeripolitik och i enlighet med regeringens uppdrag har utfor­mats så att regleringen i större utsträckning skall stimulera till fiske av sådan fisk som kan få en lönsam avsättning. Detta är en fömtsältning för atl regleringssystemet skall fungera men framför allt nödvändigt för atl vi även i fortsättningen skall kunna ha en livskraftig fiskerinäring. För en lönsam näring krävs emellertid också atl försäljningen av fisk och fiskpro­dukter samordnas bättre. En sådan samordning kan bl.a. minska antalet led i distributionskedjan och därmed ge utrymme för ökad ersättning lill fiskaren ulan alt konsumentpriserna behöver höjas i motsvarande ut­sträckning. En god samordning av fiskförsäljningen är sålunda en väsentlig del i fiskeripolitiken och en förutsättning för prisregleringssyslemels fort­bestånd. Det ankommer på näringen all åstadkomma denna samordning. Jag vill också peka på atl vår export av oberedd fisk och vår import av förädlade fiskprodukler orsakar ell stort handelsunderskoll. Nettoimpor­ten av fisk och fiskprodukler uppgick år 1983 lill ca I miljard kr. En ökad inhemsk förädling av fisken är sålunda angelägen för atl förbättra bytesba­lansen och öka sysselsättningen. Det bör vara ett starkt intresse för fiskets företrädare alt i anslutning lill en samordning av försäljningen initiera och stödja en utveckling av fiskberedningen i landet. Därigenom kan lönsam­heten ökas i fisket och näringen tryggas.

Jordbruksnämnden bör bemyndigas atl betala ut 58,5 milj. kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg under liden den Ijuli 1984-den 30juni 1985 saml all medge all de fasta pristillägg som jag har redovisat i det föregående får utgå på sölvallensfisk, råräka, makrill och slorbackelånga. Regionall fraktslöd bör få lämnas med högst 850000 kr. och fraklstöd för s. k. ogräsfisk från insjöarna med högst 20000kr. Nämnden bör få besluta om de närmare beslämmelser som skall gälla för fraklstöden. Över­skoltspriserna bör fastställas som f n. och Svensk fisk bör få besluta om avsättningen av överskotten för olika ändamål.

Vid särskilda behov bör Svensk fisk liksom hittills få disponera högst en fjärdedel av behållningen i konjunkluruljämningsfonden för den löpande verksamheten. Jordbmksnämnden bör därutöver få medge atl mer än en Qärdedel av fonden får förbmkas. Nämnden bör vidare bl.a. få medge att

Prop. 1983/84:188

10

Svensk fisk får ta i anspråk medel ur konjunkluruljämningsfonden utöver del föreslagna beloppet för överskottshanleringen. Fondens behållning bör dock inle ulan regeringens särskilda medgivande få underskrida 10 milj. kr. Medel som anslagils ur prisregleringskassan för fisk lill prisregleringen och som inle las i anspråk under perioden bör tillföras Svensk fisks konjunk­lumtjämningsfond.

Till prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras högst I milj. kr. av de feltvamavgifler som tas ul vid härdning av sillolja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas reslilueras vid export. Av medlen i prisregleringskassan bör 4,4 milj. kr. avsällas för all täcka kostnaderna för Irygghetsförsäkringen för fisket och 2 175000 kr. för ut­sättning av laxfisk och ål. Den närmare användningen av medlen härför bör liksom hittills beslutas av regeringen efter förslag av fiskeristyrelsen.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål om regeringen anser del påkallat vid akuta svårigheter inom fisket.

5   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen all

medge atl för liden den Ijuli 1984-den 30juni 1985 reglering av priserna på fisk m.m. jämte vad därmed hänger samman saml användningen av medel får ske enligl de grunder som jag har förordat i det föregående.

6   Anslagsfrågor för budgetåret 1984/85

NIONDE HUVUDTITELN

E. Fiske

E 10. Prisreglerande åtgärder på fiskets område

1982/83 Utgift

25000000

1983/84 Anslag

25000000

1984/85 Förslag

1000

I del föregående har jag redovisat mina ställningstaganden till prisregle­ringen på fisk under budgetåret 1984/85. Dessa innebär all regleringen i sin helhet bör kunna finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk och ur Svensk fisks konjunklumtjämningsfond. Anslaget bör föras upp med 1000 kr.

Prop. 1983/84:188

11

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

atl till Prisreglerande åtgärder på fiskets område för budgetåret 1984/85 anvisa elt förslagsanslag av 1 000 kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

7    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen atl antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1983/84:188

lliNI  STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

12

Bilaga

Dafunt

1984-02-08

320-i00''34

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd med f

ö

rslag till reglering av priserna

p

å

 fisk m m under budget

å

ret 1984/85_________________ 

(2 bilagor)

1. F

ö

rhandlingsuppdraget

Regeringen har i beslut den 8 december 1983 uppdragit 

å

t statens jurdbruUsn

ä

mnd atl efter 

ö

verl

ä

ggningar med fiskets f

ö

rhandlings­delegation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen p

å

 fisk under budget

å

ret 1984/85. F

ö

rslaget skall utformas med utg

å

ngspunkt i de av riksdagen beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk. I uppdraget erinras om att riktpunkten f

ö

r prisregleringen 

ä

r att den i f

ö

rsta hand b

ö

r bekostas inom ramen f

ö

r regleringsekonomin. Regleringen b

ö

r mot denna bakgrund ges en s

å

dan utformning att de ber

ä

knade kostnaderna minskas j

ä

mf

ö

rt med de ber

ä

knade kostnaderna f

ö

r inne­varande 

å

r. Regeringen erinrar vidare om n

ö

dv

ä

ndigheten att bek

ä

mpa inflationen. F

ö

rslaget betr

ä

ffande normkvantitet f

ö

r sill b

ö

r ut­formas med utg

å

ngspunkt bl a i att fiske fr

ä

mst b

ö

r ske efter fisk­slag som kan f

å

 en l

ö

nsam avs

ä

ttning. Normkvantiteten f

ö

r sill b

ö

r s

å

lunda kunna minskas. En normkvantitet 

ä

ven f

ö

r torsk b

ö

r 

ö

verv

ä

gas.

Pristill

ä

gg utg

å

r med viss procentsats av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris. Dessa procentsatser b

ö

r enligt uppdraget f

ö

r n

ä

sta regierings

å

r i h

ö

gre grad 

ä

n nu best

ä

mmas s

å

att de f

å

r be­tydelse f

ö

r fiskets inriktning p

å

 l

ö

nsamma fiskslpj. I uppdraget erinras vidare om den samordning som f n sker vid f

ö

rs

ä

ljning och distribution p

å

 fiskets omr

å

de. Denna samordning anses kunna ge h

ö

gre avr

ä

kningspriser till fiskaren utan att konsumentpriset p

å

verkat

Ä

ven l

ä

gstapriser b

ö

r kunna p

å

verkas. Detta f

ö

rh

å

llande b

ö

r beaktas vid ber

ä

kningen av kostnaderna f

ö

r 

ö

verskotten.

Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r enligt uppdraget vidare avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att be­strida kostnaden f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l samt f

ö

r premier f

ö

r den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen inom yrkesfisket. Kostnaden f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen skall r

ä

knas av fr

å

n normpciset.

Jordbruksn

ä

mnden nar nu

ö

verlagt med fiskets f

ö

rhandlingsdelegation ocb konsumentdelegationen ang

å

ende prisregleringen p

å

 fisk under perioden 1 juli 1984 - 30 juni 1985. 

Ö

verl

ä

ggningarna har lett

Prop. 1983/84:188

13

till en upog

ö

reise och i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna l

ä

gger n

ä

mnden '"ram f

ö

ljande f

ö

rslag till st

ö

d

å

tg

ä

rder inom fisket f

ö

r n

ä

mnda period.

2.  Utg

å

ngspunkter

De av riksdagen beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeri­politiken (prop 1977/78:!12, JoU 23, rskr 272) omfattar ett inkomst­m

å

l, ett konsumentpolitiskt m

å

l. ett produktionsm

å

l, ett effektivitets­krav och ett regionalpolitiskt m

å

l. h

ä

mnden har ber

ö

rt dessa olika m

å

l bl a i n

ä

mndens regieringsskrivelse till regeringen den 8 april 1981.

De 

å

r 1981 beslutade riktlinjerna .""

ö

r prisregleringen p

å

 fisk inne­b

ä

r bi a att det s k normprissystemet togs i bruk.

3.  Normprissystemet

Normprissystemet inneb

ä

r i huvudsak att normpriser och normkvanti­teter f

ö

r de viktigare slagen 

a\   

fisk fascst

ä

lls av statsmakterna efter f

ö

rslag av jordbruksn

ä

mnden. Normpriserna skall i princip s

ä

ttas s

å

 att fisket n

å

r avsedd l

ö

nsamhet enligt 1978 

å

rs riksdags­beslut. Ncrmkvantitet anger den kvantitet f

ö

r vilken pristill

ä

gg h

ö

gst kan utg

å

I bilaga 1 

å

terfinns vissa uppgifter om utfallet av normpris­systemet m m under reglerings

å

ret 1982/83.

4.  Inkomstutveckling

Enligt 1978 

å

rs riksoagsbesluf sammanfattas m

å

ls

ä

ttningen f

ö

r fiskeri­politiken p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt.

"M

å

let f

ö

r fiskeripolitiken b

ö

r vara att skapa f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att de som 

ä

r sysselsatta i fiskerin

ä

ringen kan f

å

b

å

de en ekonomisk och social standard som 

ä

r j

ä

mf

ö

rbar med den som erbjuds inom andra n

ä

ringar och trygghet i arbetet samtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser, [nom de gr

ä

nser som ges av en ansvarsfull hush

å

llning av fisktillg

å

ngarna b

ö

r fisket bedrivas s

å

 effektivt som m

ö

jligt och f

å

ngsterna best

ä

mmas av m

ö

jlig­heterna till l

ö

nsam och stabil avs

ä

ttning. Samtidigt b

ö

r h

ä

nsyn tas till behovet av syssels

ä

ttning fr

ä

mst i kust- och sk

ä

rg

å

rdsom­r

å

dena d

ä

r fisket har stor regionalpolitisk betydelse".

Inkomstm

å

let har i propositionen n

ä

rmare definierats att avse de fiskare som 

ä

r sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske. De fiskelag som bedrivit fiske och landat sin f

å

ngst i Sverige mir.st 30 veckor a\, 

å

ret motsvarar ca 45 

%  

av alla fiskelag och ca 40 

%  

av hela fiskek

å

ren i saltsj

ö

fisket samt svarar f

ö

r drygt 75 

% 

av f

å

ngsterna. L

ö

nsamhetsutvecklingen f

ö

r dessa fiskelag kan d

ä

rf

ö

r l

ä

ggas till grund f

ö

r bed

ö

mning av inkomsterna inom det heltidsdrivna fisket. Under 

ö

verl

ä

ggningarna har inkomstmaterial for 1982 funnits tillg

ä

ngligt enbart i form av jordbruksn

ä

mndens och Sveriges fiskares riksf

ö

rbunds i

ö

nsamhetsunders

ä

kning.SC8:s deklarationsunders

ö

kning har d

ä

remot inte kunnat beaktas.

Prop. 1983/84:188

14

Inkomstniv

å

n f

ö

r olika fiskeinriktningar framg

å

r av tabell 1 i form av kalkylnetto per man. Kalkylnetto per man 

ä

r en driftsekonomisk term och har ber

ä

knats som fiskelagets totala int

ä

kter ./. totala kostnader utslaget per man f

ö

re avdrag f

ö

r egenavgifter och skatt.

Tabell 1. Inkomstniv

å

n 1982 f

ö

r heltidsfiskande i lagfiske enligt l

ö

nsamhetsunders

ö

kningen samt procentuella f

ö

r

ä

ndringar i inkomsterna

gentemot 1981 och 1980

Fiskeinriktning

Sill v

ä

stkusten Sill ostkusten 

isk v

ä

stkusten fisk sydkusten Fisk ostkusten R

ä

ka v

ä

stkusten Komb. v

ä

stkusten Komb. Sydkusten Komb. ostkusten

Kalkylne per man

KKR

tto 1982'

Varav pris­till

ä

gg

KKR         %

F

ö

r

ä

ndring   i kalkylnettot mellan  1981 och  1982'

129

33

26?i

+  5i;i

108

40

37?i

+  38?i

100

17

17?i

+ 16?i

91

14

15!i

. 67?i)

80

11

14?i

. 36?i'

94

.9

OJi

-    4%

94

24

26!i

+  19?

ö

118

37

31?i

+  13!K

108

Z4

22?i

+106S

F

ö

r

ä

ndring i kalkylnettot mellan 1980 och 1982 

'

,,.5)

+ 33?6 + 31!,; + 10?i + 52?;' + 54?' + 

2% 

+ 19S + 25?i + 599J

1)  L

ö

nsamhetsunders

ö

kningen g

ö

rs av jordbruksn

ä

mnden i samarbete

med Sveriges fiskares riksf

ö

rbund och 

ä

r en enk

ä

tunders

ö

kning 

ö

ver

l

ö

nsamheten f

ö

r fiskelag.

2)  Kalkylnetto 

ä

r en driftsekonomisk term och avser int

ä

kter ./.

utgifter under 

å

ret, f

ö

rdelat per man. Ev vinst eller f

ö

rlust i

verksamheten har p

å

verkat kalkylnettot. Detta p

å

verkas 

ä

ven om

fartyget 

ä

gs av utanf

ö

r fisket st

å

ende personer. S

å

v

ä

l den taxerings-

m

ä

ssiga inkomsten som den s k manslotten skiljer sig fr

å

n kalkylnettot.

3 1 Enligt delunders

ö

kningen avseende identiska fartyg f

ö

r b

å

da 

å

ren.

4)  Enligt delunders

ö

kning 1982 resp 1981 avseende tv

å

å

r, kedjade

med varandra.

5)  D

å

 enbart ett f

å

tal fartygsf

ö

rh

å

llanden ligger till grund f

ö

r

ber

ä

kningarna b

ö

r-resultatet tolkas med stor f

ö

rsiktighet.

Av tabell 1 framg

å

r att kaikylnettot per man 

ä

r st

ö

rst i sillfisket fr

å

n v

ä

stkustfartyg. .

Ä

ven kcmbinationsfisket p

å

 syd- och ostkusten uppvisar ett kalksInetto 

ö

ver genomsnittet.

[ delunders

ö

kningen scm j

ä

mf

ö

r utvecklingen av kalkylnettot f

ö

r idenLiska fartyg mellan tv

å

å

r framg

å

r att 

ö

kningar i kaikylnettot mellan 1981 och 1982 p

å

 30 - 60 % var vanliga. V

ä

stkustens sill­fiske 

ö

kade sitt :

%  

och kombinationsfisket

Prop. 1983/84:188

15

p

å

 ostkusten f

ö

rdubblade sitt netto. L

ö

nsamheten i fisket f

ö

r de flesta fiskeinriktningar sj

ö

nk under 1981 varf

ö

r 

ä

ven en j

ä

mf

ö

relse mellan 1980 och 1982 kan vara motiverad. 

Ö

kningen av kaikylnettot 1982 j

ä

mf

ö

rt med 1980 

ä

r i genomsnitt f

ö

r alla fiskeinriktningar st

ö

rre 

ä

n 30 

-i.   

Speciellt stor 

ä

r 

ö

kningen i kalkylnettot f

ö

r det s k fiskfisxet p

å

 syd- och ostkusten samt f

ö

r kombinationsfiskarna p

å

 ostkusten. Trots den kraftigt f

ö

rb

ä

ttrade l

ö

nsamheten i fisk­fisket de senaste tv

å

å

ren sl

ä

par inkomstniv

å

n efter n

å

got f

ö

r detta fiske i f

ö

rh

å

llande till sillfisket.

Ä

r 1982 ar det f

ö

rsta hela kalender

å

ret som normprissystemet varit i funktion. Det 

ä

r d

ä

rigenom m

ö

jligt att unders

ö

ka den betydelse pristill

ä

ggen haft f

ö

r kalkylnettot. Av kalkylnettot per man utg

ö

r f

ö

r sillfisket mer 

ä

n 25 

%  

pristill

ä

gg. 

Ä

ven f

ö

r kombinationsfisket 

ä

r andelen pristill

ä

gg i kalkylnettot h

ö

gt och utg

ö

r 20 - 30 

'i. 

Tydligt

ä

r att de st

ö

rsta pristill

ä

ggen utg

å

tt till fiskare med relativt h

ö

ga kalkylnetton. Genom den f

ö

rdelning som pristill

ä

ggen f

å

tt har spridningen i inkomstniv

å

n d

ä

rmed 

ö

kat n

å

got mellan olika fiskeinriktningar. Oe genomsnittligt st

ö

rsta pristill

ä

ggen har utg

å

tt till sillfiskare p

å

 v

ä

st- och ostkusten samt kombinations­fiskare p

å

 sydkusten.

P

å

 v

ä

stkusten har l

ö

nsamheten 

ö

kat f

ö

r samtliga fisken utom r

ä

kfisket. Den st

ö

rsta int

ä

kts

ö

kningen svarar sillfisket f

ö

r och uppvisar nu det st

ö

rsta kalkylnettot av samtliga fiskeinriktningar.

Kombinationsfisket 

ä

r p

å

 sydkusten det betydelsefullaste och l

ö

n­sammaste fisket. Int

ä

kts

ö

kningen under 1982 

ä

r visserligen inte lika stor som i flera av de andra fiskeinriktningarna, men under 1981 var l

ö

nsamheten f

ö

r sydkustens kombinationsfiske den b

ä

sta av samtliga fisken i landet.

P

å

 ostkusten 

ä

r str

ö

mmingsfisket alltj

ä

mt mest betydelsefullt. Kombinationsfisket har utvecklats starkt i takt med en kraftigt 

ö

kad l

ö

nsamhet. Kalkylnettot f

ö

r str

ö

mmings- resp kombinationsfiskare p

å

ostkusten 

ä

r p

å

 samma niv

å

. Dock 

ä

r prisst

ö

det till sillfisket betydligt st

ö

rre.

5. Prognos f

ö

r f

å

ngster och avs

ä

ttning samt marknadsbed

ö

mning

f

ö

r 1984./85____________________________________________ 

F

å

ngstutrymmet f

ö

r de viktigare slagen av massfisk - fr

ä

mst sill/' str

ö

mming och torsk v

ä

ntas inte genomg

å

 n

å

gra st

ö

rre f

ö

r

ä

ndringar under reglerings

å

ret 1984/85 j

ä

mf

ö

rt med de n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende 

å

ren. Viss oklarhet r

å

der dock f n om vilka f

å

ngstkvoter som kan komma att fastst

ä

llas f

ö

r- sill i Skagerrak/Kattegatt. Om sillfisket kan 

ö

ka i dessa vatten torde motsvarande minskning av f

å

ngsterna komma att ske i 

Ö

stersj

ö

n. Sammanfattningsvis b

ö

r man kunna r

ä

kna med att f

å

ngslutrymmet f

ö

r sill/str

ö

mming blir omkring 130 000 ton och for torsk ca 

60  

000 ton (landad vikt)

Prop. 1983/84:188

16

Avs

ä

ttningen av si 11,'str

ö

mming p

å

den svenska marknaden uppg

å

r 

å

riigen till ca 53 000 ton, varav knappt 40 000 ton avser svensk­f

å

ngad sill/str

ö

mming och drygt 13 000 ton avser importerad saltad eller kryddad sili. importen sv silIkonserver

ä

r obetydlig medan exporten 

ä

r relativt stor. Exporten av oberedd och fil

é

ad sill/ str

ö

mming uppg

å

r 

å

rligen till storleksordningen 80 000 ton, varav merparten avs

ä

tts i Danmarx. Huvuddelen av den svenska sillexporten till Danmark bereds d

ä

r till fil

é

er nct- exporteras seoan vidare till V

ä

sttyskland.

Tillf

ö

rseln av nordsj

ö

sill p

å

den europeiska marknaden har under det senaste 

å

ret 

ö

kat och bed

ö

ms komma att 

ö

ka ytterligare under de n

ä

rmaste 

å

ren. Orsaken h

ä

rtill

ä

r att sillstammen 

å

ter b

ö

rjar 

ö

ka 1 Mordsj

ö

n. Med det 

ö

kande utbudet av sill har priserna fallit och det instabila l

ä

ge som r

å

tt p

å

 sillmarknaden

å

tminstone sedan 1981 har 'crtsatt. Mest sannolikt 

ä

r att sillpnserna kommer att bii ytterst pressade under de n

ä

rmaste 

å

ren.

F

å

ngsten av torsk ber

ä

knas ha uppg

å

tt till ca 50 000 ton 

å

r 1983, varav knappt 30 000 ton avsatts i Sverige. Exporten har fr

ä

mst om­fattat hel torsk men 

ä

ven ca 5 000 ton fryst fil

é

ad torsk har expor­terats (landad vikt). Importen av torsk, vilken domineras av frysta fil

é

er, har 

ä

ven den ber

ä

knats till ca 30 000 ton (landad vikt), dvs iniportandelen

ä

r numera inte st

ö

rre 

ä

n andelen f

ö

r den hemma-producerade torsken. N

ä

r det g

ä

ller andra torskfiskar 

ä

n torsk 

ä

r dock importandeien 

ö

ver 90?i. Konsumtionen av f

ä

rsk torsk har enligt statistiken 

ö

kat kraftigt sedan 

å

r 1975. Sannolikt avser 

ö

kningen framf

ö

rallt hemmaproducerade f

ä

rska fil

é

er. Den nedg

å

ng i konsum­tionen som intr

ä

ffat under 1970-talet skulle d

ä

rmed ha tagits igen.

Med undantag f

ö

r en m

å

nad har avr

ä

kningspriserna p

å

torsk alltsedan oktober 1982 legat 

ö

ver normpriserna. F

ö

r n

ä

rvarande r

å

der inter­nationell brist p

å

 lorskr

å

vara. Det 

ä

r os

ä

kert hur l

ä

nge bristen kommer att best

å

. Mest troligt 

ä

r att avs

ä

ttningssituationen f

ö

r sven.sk torsk 

ä

ven under reglerings

å

ret 1984/85 kommer att vara gynnsam.

Vad g

ä

ller 

ö

vriga fiskslag f

ö

rutses inga n

ä

mnv

ä

rda f

ö

r

ä

ndringar i marknadsbilden 

ä

ga rum. 

Ö

nskv

ä

rt 

ä

r att f

å

ngsterna

ö

kar med h

ä

nsyn till att importen 

ä

r betydande.

6. Regleringskostnader och finansiering under 1983/84

Beh

å

llningen i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond uppgick per den 1 juli 1983 till 57,4 milj kr, en 

ö

kning med 16 milj kr j

ä

mf

ö

rt med den 1 juli 1982. Motsvarande belopp f

ö

r jordbruksn

ä

mndens pris- regleringskassa var 42,3 milj kr resp 14,2 milj kr. Prisreglerings-kassan tillf

ö

rdes under budget

å

ret 1982/83 25 milj kr av budgetmedel. Under innevarande 

å

r kommer ytterligare 25 milj kr av budgetmedel att tillf

ö

ras kassan (se prop 1982/83:101) Prisregleringsavgifi tas ut p

å

 s

å

v

ä

l svenskf

å

ngad som importerad fisk med 6?i av f

ö

rsta-hands- resp importv

ä

rdet eller motsvarande belopp i 

ö

re per kg. Avgi'ten ber

ä

knas tillf

ö

ra kassan ca 60 milj kr per 

å

r. Av inkomstern under reglerings

å

ret 1982/83 kom ca 23 milj kr motsvarande 38?i fr

å

n svenska fiskares f

å

ngster. R

ä

nteint

ä

kterna p

å

de medel som 

ä

r innest

å

ende i konj-jnkturutj

ä

mningsfonden resp prisreglerings-kassan uppg

å

r till sammanlagt drvgt tio miij kr. Den exportavgift

Prop. 1983/84:188

17

som inf

ö

rdes fr

å

n den 1 juli 1983 p

å

 viss s

ö

tvatt

é

nsfisk och 

å

l ber

ä

knas tillf

ö

ra prisregleringskassan ca 1,5 - 2,0 milj kr. De sammanlagda tillg

å

ngarna under innevarande 

å

r, inkl de budget­medel som tillf

ö

rs kassan, uppg

å

r till ca 195 milj kr.

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r prisregleringen under innevarande reglerings

å

r ber

ä

knades ursprungligen av n

ä

mnden till ca 101 - 7 milj kr. Med h

ä

nsyn till sv

å

righeterna att g

ö

ra en marknadsbed

ö

mning f

ö

r torsk yalde n

ä

mnder att ange ett intervall inom vilket kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen f

ö

r oe normprissatta fiskslagen sannolikt skulle komma att ligga. Prelimin

ä

ra uppgifter f

ö

religger nu betr

ä

ffande kostnaderna f

ö

r m

å

naderna juli - december 1983. Dessa uppg

å

r till ca 23,2 milj kr j

ä

mf

ö

rt med ca 27,1 milj kr under motsvarande period 1982. Anledningen till att kostnaderna hittills 

ä

r l

ä

gre 

ä

n under f

ö

reg

å

ende 

å

r 

ä

r bl a att en mindre andel av normkvantiteten f

ö

r sill tagits i anspr

å

k. Kostnaderna har kunnat h

å

llas nere 

ä

ven genom de fortsatt h

ö

ga priserna p

å

torsk.

Kostnaden f

ö

r prisregleringen f

ö

r reglerings

å

ret 1983/84 kan nu ber

ä

knas komma att ligga kring 80 - 90 milj kr. Det skulle i sm tur inneb

ä

ra att tillg

å

ngarna i jordbruksn

ä

mndens prisreglerings­kassa och Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond sammanlagt skulle komma att uppg

å

 till 105 - 115 milj kr vid reglerings

å

ret utg

å

ng. H

ä

rtill kommer ca 70 - 75 milj kr i int

ä

kter inkl r

ä

nteint

ä

kter under reglerings

å

ret 1984/85. Sammanlagt skulle 175 - 190 milj kr st

å

 till prisregleringens f

ö

rfogande under reglerings

å

ret 1984/85.

7. F

ö

rslag till normpriser m 

m  

f

ö

r reglerings

å

ret 1984/85

7.1 Normpriser

Som utg

å

ngspunkt f

ö

r f

ö

rslaget till normpriser har n

ä

mnden och delegationerna haft normpriserna f

ö

r innevarande reglerings

å

r. Dessa har r

ä

knats upp med h

ä

nsyn till dels k

ä

nd kostnadsutveckling f

ö

r produktionsmedel under perioden december 1982 - december 1983, dels l

ö

neutvecklingen f

ö

r de stora l

ä

nekollektiven enligt 1983 

å

rs l

ö

neavtal. Det produktionsmedelsindex f

ö

r fiskerin

ä

ringen som jordbruksn

ä

mnden konstruerat och som anv

ä

nts vid tidigare 

ö

ver­l

ä

ggningar, har under ovan n

ä

mnda period stigit med i genomsnitt 3,0 

%.  

Den avtalsm

ä

ssiga l

ö

neutvecklingen f

ö

r de stora l

ö

ne­kollektiven under 1983 uppgick till 4,0 

%,   

d

ä

r avtalsm

ä

ssig l

ö

ne­niv

å

h

ö

jning uppgick till 2,5 

?i,   

f

ö

rtj

ä

nstutvecklingsgarantin till 0,7 

%,  

niv

å

h

ö

jande sociala avgifter till 0,4 

%  

och ett eng

å

ngsbelopp avseende sociala avgifter till 0,4 ?iJ'vidare har avdrag gjorts f

ö

r en viss rationaliseringsvinst, i detta fall ber

ä

knat som en 

ö

kning i arbetsproduktiviteten p

å

 ca 1 

%.  

Den sammanv

ä

gda 

ö

kningen av produktionskostnad och l

ö

ner enligt avtal efter avdrag f

ö

r rationaliseringsvinst har ber

ä

knats till 3,0 

%.

Vid f

ö

rra 

å

rets 

ö

verl

ä

ggningar enades n

ä

mnden och delegationerna om att finansieringen av en kollektiv trygghetsf

ö

rs

ä

kring inom yrkesfisket fick ske mom ramen f

ö

r medel som ber

ä

knades bli till­f

ö

rda regleringen f

ö

r 1983/84. Kostnaden f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen

) D

å

 eng

å

ngsbeloppet inte 

ä

r niv

å

h

ö

jande. r

ä

knas detta av vid n

ä

sta 

å

rs 

ö

verl

ä

ggningar.

Prop. 1983/84:188

18

ber

ä

knades till 4,5 milj kr och normpriserna s

ä

nktes p

å

 s

å

 s

ä

tt att kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen ber

ä

knades bli ca 4,5 milj kr l

ä

gre. Den faktiska kostnaden f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen blev 4.4 milj kr och uppg

å

r f

ö

r 1984/35 till samma belopp. Genom att trygghetsf

ö

r-s

ä

keingen avr

ä

knades med en s

ä

nkning av normpriserna f

ö

r 1983/84 f

å

r den d

ä

rmed anses vara betald, om inte kostnaden f

ö

r f

ö

rs

ä

kringen 

ä

ndras eller den faktiska minskningen i kostnaden f

ö

r pristill

ä

ggen avviker fr

å

n den ber

ä

knade. Eventuella avvikelser fr

å

n den avsedda kostnadsminskningen f

ö

r pristill

ä

ggen eller f

ö

r

ä

ndrad kostnad av trygghetsf

ö

rs

ä

kringen f

å

r tas uop till diskussion vid n

ä

stkommande 

ö

verl

ä

ggningar

Det sammanlagda utrymmet f

ö

r uppskrivning av normpriserna har som framg

å

tt ovan ber

ä

knats till 3 

°

i.  

Samtliga normpciser f

ö

resl

å

s mot bakgrund h

ä

rav skrivas upp med i genomsnitt 2,5 

%.   

F

ö

r att s

ä

songm

ä

ssigt stimulera torskfisket f

ö

resl

å

s att priserna p

å

 torsk skrivs upp med 20 ore/kg under perioden juli - december 1984. Denna h

ö

jning motsvarar en genomsnittlig uppskrivning av normpriserna med 0,5 

%.

F

ö

r att stimulera fisket efter bristfisk samt med h

ä

nsyn till marknads­l

ä

get i 

ö

vrigt, har tyngdpunkten i f

ö

rslaget-till uppr

ä

kning av normpriserna .'.

ä

gts vid de s k 

ö

vriggrupperna . Normpriserna f

ö

r bvriggrupperna f

ö

resl

å

s uppr

ä

knade med 10 

%,  

medan kokr

ä

ka r

ä

knas upp med 6,5 

%,  

stor sill med 1,0 

?i,   

liten sill med 1,3 

%,   

torsk med 7,3 % under juli - december och med 2,6 

°

i  

under januari - juni.

F

ö

rslaget till normpriser f

ö

r 1984/85 samt j

ä

mf

ö

relser med priserna for innevarande och tidigare 

å

r 

å

terfinns i bilaga 2.

Marknadspriset p

å

torsk har under st

ö

rre delen av reglerings

å

ret 1982/83 

ö

verstigit g

ä

llande normpris. Fr

å

gan oro kompensation till konsumenterna h

ä

rf

ö

r har diskuterats vid 

ö

verl

ä

ggningarna. Jord­bruksn

ä

mnden och delegationerna har enats om att fr

å

gan om eventuell kompensation h

ä

rf

ö

r utreds och tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r reglerings

å

ret 1985/86.

7.2 Normkvantitet

Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastst

ä

llas i syfte att hindra att orisst

ö

det leder tili alltf

ö

r stor 

ö

kning av fisket, efter vissa fiskslag och d

ä

rmed till icke 

ö

nskv

ä

rda 

ö

ver­skott av konsumtionsfisk som inte skulle kunna tas till vara som m

ä

nniskof

ö

da. Regierna f

ö

r normkvantitet anger for vilken kvantitet pristill

ä

gg utg

å

r. De medf

ö

r s

å

ledes i och f

ö

r sig inte n

å

gon be­gr

ä

nsning i fisket.

F

ö

r reglerings

å

ret 1983/84 har normkvantitet fastst

ä

llts endast f

ö

r sill/str

ö

mming. Den uppg

å

r till 83 000 ton.

S

å

vitt-n

ä

mnden kan bed

ö

ma torde efterfr

å

gan p

å

 sill inte komma att f

ö

rb

ä

ttras under det kommande reglerings

å

ret. Fisket efter sill i Nordsj

ö

n kommer att 

ö

ka medan svenska fiskare 

ä

r n

ä

ra nog helt utest

ä

ngda fr

å

n detta f

å

ngstomr

å

de. V

å

r sillexport till EG

1) Hit r

ä

knas fr

ä

mst viktigare slag av annan torskfisk och plattfisk.

Prop. 1983/84:188

19

kommer sannolikt att drabbas av en tull p

å

 15 

'i  

redan i mitten av h

ö

sts

ä

songen 1984. Den tullfria kontingenten 

ä

r f

ö

r perioden 16 juni 1984 - 14 februari 1985 nedskuren till 60 QQO ton, d v s 14 000 ton l

ä

gre 

ä

n motsvarande period innevarande 1983/84. F

ö

r innevarande reglerings

å

r tr

ä

dde tullen i kraft i mitten av december 1983.

jcrdbruksn

ä

mnden och delegationerna nar enats om att f

ö

resl

å

 att normkvantiteten f

ö

r sill/stromming f

ö

r reglerings

å

ret 1984/85 s

ä

nks till 80 000 ton.

En 

ö

kning av torskfisket ligger i linje med de fiske.-ipolitiska m

å

len om inriktning av fisket efter bristfiskslag. P

å

 sikt b

ö

r en s

å

dan inriktning verka h

ö

jande p

å

 fiskets inkomster utan att konsumentpriserna beh

ö

ver stiga. Med beaktande av detta samt en s

ä

nkt normkvantitet f

ö

r sill/str

ö

mming har n

ä

mnden och delegationerna enats om att f

ö

resl

å

 att n

å

gon normkvantitet f

ö

r torsk inte inf

ö

rs f

ö

r reglerings

å

ret 1984/35.

7.3 Pristill

ä

gg

Pristill

ä

gg kan utg

å

 om j

ä

mforelsepriset (det genomsnittliga av-r

ä

kningspriset till fiskaren) understiger normpriset. Hur stor andel av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris som skall utg

å

 1 pristill

ä

gg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna. Under innevarande reglerings

å

r utg

å

r pristill

ä

gg med 75 

?i  

av skillnaden mellan normpns och j

ä

mf

ö

relsepris f

ö

r samt­liga normprissatta fiskslag utom sill/str

ö

mming. F

ö

r sill/str

ö

mming utg

å

r pristill

ä

gg med 70 

%  

av skillnaden.

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har enats om att f

ö

resl

å

 att under det kommande reglerings

å

ret pristill

ä

gg utg

å

r med f

ö

r sill/ str

ö

mming 65 

°

C av skillnaden mellan normpris och j

ä

raf

ö

relsepris, f

ö

r torsk med 75 

%  

och 

'ör  ö

vriga normprissatta fiskslag med 80 

% 

av skillnaden.

7.4 

Ö

verskottspris

£

n l

ä

gsta prisniv

å

 skall uppr

ä

tth

å

llas f

ö

r den fisk som s

ä

ljs p

å 

marknaden. L

ä

gstapriserna fastst

ä

lls av regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk. F

ö

r den fisk som inte kan s

ä

ljas till l

ä

gstapris fastst

ä

ller Svensk Fisk 

ö

verskottspriser. Niv

å

n f

ö

r 

ö

verskottspriserna avg

ö

rs enligt statsmakternas beslut ytterst av de medel som st

ä

llts till Svensk Fisks disposition f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l, d v s i f

ö

rsta hand de marknadsint

ä

kter som flyter in fr

å

n f

ö

rs

ä

ljningen av till f

ö

r­eningen 

ö

verl

ä

mnade kvantiteter. Under innevarande reglerings

å

r har dessutom sju milj kr anslagits av reglerincsmedel f

ö

r att kunna n

å

lla niv

å

n h

ö

gre 

ä

n eljest. Vidare g

ä

ller under detta reglerings

å

r 3tt f

ö

r torsk 

ö

verskottspriset f

å

r utg

ö

ra h

ö

gst 70 

%  

av l

ä

gstapriset och f

ö

r 

ö

vriga normprissatta '"iskslag med undantag av sill/str

ö

mming h

ö

gst 80 

%  

av l

ä

gstapriset. F

ö

r sill/str

ö

mming fastst

ä

lls

ö

verskotts-priserna I s

ä

rskild ordning inneb

ä

rande bi a att ett extra st

ö

d utg

å

r f

ö

r de mindre storlekarna. Vidare g

ä

ller att 

ö

verskott av de tv

å

 minsta storlekarna f

å

r avs

ä

ttas endast som djurf

ö

da eller f

ö

r framst

ä

llning av fiskmj

ö

l.

Prop. 1983/84:188

20

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att ovan n

ä

mnda system f

ö

r att fastst

ä

lla 

ö

verskotts-onserna f

å

r g

ä

lla 

ä

ven under 1984/85. \ ad g

ä

ller avs

ä

ttningen av 

ö

ver­skotten 3v sill/stromminq bor f

ö

r de tv

å

 minsta storlekarna samma req-le- f? g

ä

lla som under innevarande rpqierings

å

r. Vad g

ä

ller

ö

vriga storlekar u

ö

r under n

ä

stkr.mnianoe reglerings

å

r fr

å

gan om avs

ä

ttning f

ö

r clikd 

ä

ndam

å

l efter beredning av 

ö

verskotlsgruppen f

å

 beslutas mom ramen f

ö

r Sversk Fis.

F

ö

r act kunna h

å

lla 

ö

verskottspriserna p

å

 en rimlig niv

å

 har sedan normprissystemet inf

ö

rdes den 1 juli 1981 ett s

ä

rskilt belopp an­slagits f

ö

r 

ö

verskottshantering. F

ö

r innevarande reglerings

å

r nar anslagits ti

ö

gst sju miij kr f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l. De anslagna beloppen har hittills inte beh

ö

vts tas i anspr

å

k fullt ut. Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har d

ä

rf

ö

r enats cm att f

ö

resl

å

 att 

ä

ven f

ö

r det kommande reglerings

å

ret sju milj kr ansl

å

s f

ö

r att 

ö

verskotts­priserna skall kunna ligga vid en rimlig niv

å

.

En samordning av f

ö

rs

ä

ljning och distribution p

å

 fiskets omr

å

de har under flera 

å

r vant aktuell utan att n

å

gra p

å

tagliga resultat uppn

å

tts. En s

å

dan samordning f

ö

rv

ä

ntas leda till en effektivisering av fiskf

ö

rs

ä

ljningen och distributionen. H

ä

rigenom kunde en h

ö

jning av avr

ä

kningspriset till fiskaren m

ö

jligg

ö

ras och i vissa l

ä

gen m

ö

jligen 

ä

ven till en h

ö

jning av l

ä

gstapriserna, varigenom reglerings­kostnaderna kunde minskas. Detta skulle i sin tur kunna leda till 

ö

kade 

ö

verskott. Bl a mot bakgrund h

ä

rav har jordbruksn

ä

mnden och delegationerna enats om att jordbruksn

ä

mnden b

ö

r bemyndigas medge att, i h

ä

ndelse av att det ovan f

ö

reslagna beloppet p

å

 sju milj kr skulle visa sig vara otillr

ä

ckligt, Svensk Fisk efter pr

ö

vning av jordbruksn

ä

mnden f

å

r ta i anspr

å

k ytterligare medel f

ö

r 

ö

ver­skot t shant er ingen.

7.5 t

å

ginkomstst

ö

d

7.5.1  Ostkusten

Under innevarande regierings

å

r utg

å

r ett s

ä

rskilt t

å

ginkomstst

ö

d i form av regionalt fraktst

ö

d till fiskare bosatta p

å

 norra ost­kusten. St

ö

det utbetalas av Svensk Fisk direkt till fiskaren f

ö

r all landad str

ö

mmina och torsk avsedd f

ö

r human konsumtion till k

ö

pare p

å

norra ostkusten (Uposala l

ä

n ocn norrut). St

ö

det utg

å

r med h

ö

gst 15 

ö

re/kg och 

ä

r maximerat till 0,8 milj kronor.

N

ä

mnder och delegationerna har enats om att f

ö

resl

å

 att ovan n

ä

mnda st

ö

dform f

å

r forts

ä

tta 

ä

ven under reglerings

å

ret 1984'85. St

ö

dbeloppet b

ö

r uppg

å

till totalt h

ö

gst 0.85 milj kr och molsvarj h

ö

gst 20 

ö

re/kg landad strc."iming eller torsk.

7.5.2  Insj

ö

fisket

Pristill

ä

gg utg

å

r "" n f

ö

r de viktigaste slagen av s

ö

tvattensfi I form av s

ä

rskilda pristill

ä

gg. Dessa pristill

ä

gg 

ä

r f

ö

r inne varande reglerinqs

å

r 1:63 Kr.'kg f

ö

r g

ä

dda, g

ö

s och sik och 1:

f

ö

r     ahhinrro               IL-a    oj-h    ciL-lriiQ

sf isk ne-

..JL'J...J,-    LV....ll,OaL     ..U    r.!-..      IWI    IQlUU,    lUO   UU'I   31.   U,_ll    IIIQ  

kr.

f

ö

r abborre, lake och sikl

ö

ja.

Prop. 1983/84:188

21

N

ä

mnden och delegationen har enats om att f

ö

resl

å

 att pristill

ä

gget r

ä

knas upp till 1:70 resp 1:25 kr per kg. Den h

ö

gre pristill

ä

ggs­gruppen f

ö

reel

å

s avse g

ä

dda, g

ö

s, sik samt.rensad och fl

å

dd lake och den l

ä

gre gruppen abborre, sikl

ö

ja samt annan lake. Endast fisk s

å

ld till human konsumtion b

ö

r vara ber

ä

ttigad till pristill

ä

gg.

N

ä

mnden och delegationerna har enats orr att f

ö

resl

å

 ett fraktst

ö

d f

ö

r ogr

ä

sfisk fr

å

n insj

ö

arna till fiskmj

ö

lsfabriken p

å

Ä

ngholmen. Fraktst

ö

det skall ses som en fiskev

å

rdande 

å

tg

ä

rd och fr

ä

mja att ogr

ä

sfisk inte kastas tillbaka i insj

ö

arna utan tas om hand. St

ö

det f

ö

resl

å

s maximeras till 0,02 milj kronor.

St

ö

d till insj

ö

fisket f

ö

resl

å

s ske 

ä

ven i form av utplantering av vissa fiskslag. F

ö

rslag h

ä

rom framf

ö

rs under punkt 7.7.2 nedan.

7.6  fi

ä

rskilda  st

ö

d

å

tg

ä

rder

7.6.1     R

å

r

ä

ka

F

ö

r r

å

r

ä

ka utg

å

r under innevarande reglerinqs

å

r ett fast pristill

ä

gg med 1:75 kr per kg. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att detta pristill

ä

gg utg

å

r of

ö

r

ä

ndrat 

ä

ven under det kommande reglerings

å

ret.

7.6.2     Makrill

Makrillfisket 

ä

r ett utpr

ä

glat s

ä

songsfiske och har d

ä

rf

ö

r ansetts b

ö

ra ligga utanf

ö

r normprissystemet. I st

ä

llet utg

å

r ett fast pris­till

ä

gg, vilket under innevarande reqlijrings

å

r fastst

ä

llts till 60 

ö

re per kg. Vioare 

ä

ger Svrnsk Fisk r

ä

tt att till

ä

mpa speciella regler betr

ä

ffande 

ö

verskottshanteringen av ringnotsmakrill. Pris­till

ä

gget f

ö

resl

å

s bli uppr

ä

knat till 70 

ö

re per kg. Nu g

ä

llande 

ö

vriga st

ö

dsystem f

ö

r makrillfisket b

ö

r bibeh

å

llas

ä

ven under 1984/35.

7.6.3     Slorbackel

å

nga

St

ö

rre delen av konsumtionen av lutfisk baseras p

å

 importerad l

å

nga. Endast ett par svenska fiskelag 

ä

gnar sig numera 

å

t storbackefiske efter l

å

nga i Nordsj

ö

n. F

ä

ngstkvoten f

ö

r 

å

r 1984 

ä

r 300 ton i EG:s nordsj

ö

zon. F

ö

r slorbackel

å

nga till

ä

mpas ett syslem med fasta pris­tillagg som f n uppg

å

r lill 1:90 kr per kg f

ö

r l

å

nga ulan huvud och 1:62 per kg f

ö

r l

å

nga med huvud. Pristill

ä

gget f

ö

resl

å

s bli uppr.-)-nal till 2:00 resp 1:70 kr per kg.

7.7    Kostnader f

ö

r regleringen 1984/85

7.7.1 Kostnader f

ö

r der l

ö

pande regleringen

Direkt avg

ö

rande f

ö

r kostnaderna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk 

ä

r prisutvecklingen p

å

 s

å

v

ä

l den nationella som den internationella marknaden f

ö

r fisk och fiskprodukter. Det inneb

ä

r att jordbruksn

ä

mnder 1 god tid inf

ö

r det kommande reglerings

å

ret har att g

ö

ra prognoser f

ö

r marknadsutvecklingen. S

å

dana prognoser 

ä

r dock mycket sv

å

ra att g

ö

ra med h

ä

nsyn till framf

ö

r allt den stora inverkan de inter­nationella priserna har fr

ä

mst p

å

 aill och torsk. N

ä

mnden har vidare att g

ö

ra en bed

ö

mning av storleken av pristi1l

ä

gqsber

ä

ttiqade kvanti­teter f

ö

r Piskslag som pj omfattas av normkvantitet.

Prop. 1983/84:188

22

Mot bakgrund av de gjorda marknadsbed

ö

mningarna, de f

ö

reslagna normpriserna samt normkvantiteten f

ö

r sill/str

ö

mming har kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen uppskattats till 58,5 milj kr - 2,5 milj kr. Med h

ä

nsyn till sv

å

righeterna att g

ö

ra en marknadsbed

ö

mning f

ö

r 1 f

ö

rsta hand torsk har n

ä

mnden valt att ange ett intervall inom vilket kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen f

ö

r de normprissatta fiskslagen sannolikt kommer att ligga. Till kostnaderna f

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg kommer 4,4 milj kr f

ö

r att finansiera det f

ö

rra 

å

ret genomf

ö

rda trygqhetspaketet f

ö

r yrkesfiskare. F

ö

r t

ä

ckande av Svensk Fisks kostnader av 

ö

verskoltshanteringen har ber

ä

knats

å

tg

å

 sju milj kr. Av de f

ö

reslagna formerna f

ö

r l

å

ginkomstst

ö

det har ber

ä

knats 0,85 milj kr f

ö

r det regionala st

ö

det p

å

 ostkusten, 2,3 milj kr f

ö

r pristill

ä

gg p

å

 s

ö

lvallensfisk och fraklst

ö

d f

ö

r skr

ä

pfisk. Kostnaderna f

ö

r fasta pristill

ä

gg p

å

 makrill, r

å

r

ä

ka och slorbackel

å

nga har ber

ä

knats lill 1,5 milj kr.

Den sammanlagda kostnaden f

ö

r prisregleringen ber

ä

knas komma att uppg

å

 till ca 75 milj kr.

7.7.2  Kostnader f

ö

r ulplantering

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r att 2,175 milj kr utg

å

r ur prisreglerings-kassan f

ö

r att bestrida kostnader 

f

ö

r  

uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l under regierings

å

ret 1984/85. Kostnaderna b

ö

r i stort sett f

ö

rdelas enligt det f

ö

rslag som framlagts av fiskets f

ö

rhandlingsdelegation. Enligt detta b

ö

r 1,5 milj kr anv

ä

ndas f

ö

r uts

ä

ttning-i insj

ö

ar, 0,5 milj kr f

ö

r uts

ä

ttning av 

å

l p

å

 ost- och sydkusten och 0,15 milj kr f

ö

r uts

ä

ttning av 

å

l p

å

 v

ä

stkusten. F

ö

r uts

ä

ttning av hummer b

ö

r ansl

å

s 25 000 kr. Det b

ö

r ankomma p

å

 fiskeristyrelsen att till regeringen avge f

ö

rslag i fr

å

gan. H

ä

rvid b

ö

r 

ä

rendet beredas inom styreisen i en s

ä

rskild grupp med representanter f

ö

r fiskeristyrelsen, jordbruksn

ä

mnden och Sveriges fiskares riksf

ö

rbund.

7.7.3  Jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader

Jordbruksn

ä

mndens kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll av pris­regleringsavgiflen ber

ä

knas uppg

å

till 0,5 milj kr f

ö

r det kommande reglerings

å

ret. Dessa kostnader b

ö

r som hittills f

å

 t

ä

ckas med medel ur prisregleringskassan.

7.7.4  Svensk Fiska kostnader

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att kostnaderna f

ö

r Svensk Fisks administration och upplysningsverksamhet, scm av f

ö

reningen ber

ä

knats till ca sju milj kr, f

å

r t

ä

ckas genom de r

ä

nteint

ä

kter som uppkommer hos f

ö

r­eningen eller konjunkturutj

ä

mningsfonden. I den m

å

n dessa inte r

ä

cker till b

ö

r erforderligt medelsbehov f

å

 t

ä

ckas genom uttag ur fonden.

7.7.5  Regleringens totalkostnader

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r regleringen under 1984/85 inkl administrations- och uppb

ö

rdskoslnader samt medel till uts

ä

ttning ber

ä

knas komma att uppg

å

 till ca 84 milj kr.

Prop. 1983/84:188

23

7.8 Regleringens finansiering under 1984/85

Regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk f

ö

resl

å

s f

ö

r den l

ö

pande pris-regleringsverksamheten f

ö

r 1984/85 tillf

ö

ras 58,5 miij kr ur pris-reqleringskassan, f

ö

r fisk. Vidare b

ö

r kostnaden f

ö

r trygghets­f

ö

rs

ä

kringen f

å

t

ä

ckas med .nedel jr kassan. Kostnaderna f

ö

r ut-olantering samt jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader f

ö

resl

å

s 

ä

venledes t

ä

ckas med medel ur prisregleringskassan. Kostnaoerna f

ö

r 

ö

verskotts-nanleringen, s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder samt ovan angivna former av l

å

g-inkomstsatsning b

ö

r f

å

 t

ä

ckas med medel ur Svensk Fisks konjunktur­utj

ä

mningsfond. De kostnader f

ö

r pristill

ä

ggen som 

ö

verstiger 58,5 milj kr samt de kostnader f

ö

r f

ö

reningens administration etc som 

ö

verstiger r

ä

nteint

ä

kterna b

ö

r

ä

venledes f

å

 t

ä

ckas med medel ur konjunklurulj

ä

mningsfonden.

Inkomsterna i prisregleringskassan under n

ä

stkommande reglerinqs

å

r kan ber

ä

knas till ca 62 milj kr. H

ä

rtill kommer r

ä

nteint

ä

kter p

å

i kas­san innest

å

ende medel, vilka kan ber

ä

knas till ca fem milj kr. R

ä

nte­int

ä

kterna i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond kan ber

ä

knas till C3 sex milj kr. Della belopp kan dock ber

ä

knas komma tas i anspr

å

k f

ö

r att l

ä

cka Svensk Fisks administrationskostnader etc.

Ovann

ä

mnda f

ö

rslag till finansiering inneb

ä

r att ur jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa skulle anv

ä

ndas ca 65 milj kr, vilket ber

ä

knas i stort motsvara int

ä

kterna i kassan. Beh

å

llningen i kassan skulle d

ä

rmed komma all uppg

å

 lill ca 57 milj kr per den 1 juli 1985. Ur Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond skulle komma all tas i anspr

å

k ca 12 milj kr ut

ö

ver r

ä

ntan p

å

 medlen i konjunkturutj

ä

mningsfonden. Beh

å

llningen i fonden per den 1 juli 1985 skulle d

ä

rmed komma alt uppg

å

 lill ca 40 milj kr. Disponibla tillg

å

ngar per den 1 juli 1985 skulle d

ä

rmed komma alt uppg

å

 till ca 98 milj kr. H

ä

rtill kommer f

ö

r reglerings

å

ret 1985/86 int

ä

kter i form av prisregleringsavgifler och r

ä

ntor p

å

 samtnanlagl drygt 70 milj kr.

Jordbruksn

ä

mnden har i tidigare skrivelser till regeringen med f

ö

rslag till regierinq av priserna p

å

 fisk beskrivit finansierings­situationen 1 normprissystemet. Av beskrivningen har framg

å

tt att det fanns stor risk f

ö

r att tillg

ä

ngliga medel snart skulle vara utt

ö

mda. Mot den bakgrunden f

ö

rklarade jordbruksn

ä

mnden i skrivelse till regeringen den 23 februari 1983 att n

ä

mnden avs

å

g att under h

ö

sten 1983 g

ö

ra en mer l

å

ngsiktig bed

ö

mning av regieringens medels­behov samt hur dess finansiering kunde tillg

å

. Finansierings-situationen ter sig f n betydligt ljusare 

ä

n tidigare, vilket samman­h

ä

nger dels med att regleringen under f

ö

reg

å

ende och innevarande reglerings

å

r tillf

ö

rts sammanlagt 50 milj kr av budgetmedel, dels alt kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen blivit betydligt mindre 

ä

n ber

ä

knat genom de h

ö

ga priser p

å

 torsk som vant r

å

dande sedan h

ö

sten 1982.

I olika sammanhang har framh

å

llits de stora sv

å

righeter som 

ä

r f

ö

r­knippade med marknadsbed

ö

mningar f

ö

r fisk. 

Ä

ven om finansierings-l

ä

get f n synes tillfredsst

ä

llande kan situationen hastigt f

ö

r

ä

ndras genom framf

ö

r allt vikande torskpriser. N

ä

mnden har d

ä

rf

ö

r genom­f

ö

rt den ovan n

ä

mnda l

å

nqsiktiga bed

ö

mningen av regleringens . medelsbehcv. Av utredningen framg

å

r bl a att om regleringskoslnaderna de kommande 

å

ren kan begr

ä

nsas till 80 milj kr per 

å

r, dvs n

å

got mer 

ä

n de tv

å

 f

ö

rsta 

å

ren systemet varit i kraft, b

ö

r tillg

å

ngarna med nuvarande avgiftsuttag r

ä

cka 

å

tminstone fram till reglerings­

å

ret 1990/91. Skulle d

ä

remot kostnaderna komma att stiga till 120 milj kr per 

å

r kan sv

å

righeter att finansiera regleringen uppsl

å 

redan under reglerings

å

ret 1985/86. I utredningen diskuteras 

ä

ven f

ö

rslag till kostnsdsbeqr

ä

nsande 

å

tg

ä

rder Utredningen kommer att tillst

ä

llas regeringen i s

ä

rskild ordning.

Prop. 1983/84:188

24

8.  Hemst

ä

llan

Med h

ä

nsyn till del ovan anf

ö

rda hemst

ä

ller jordbruksn

ä

mnden

1.

att prisregleringen f

ö

r fisk under budget

å

ret 1984/85 utformas p

å

 s

ä

tt ovan f

ö

reslagits,

2.

att normpriser och normkvantiteter fastst

ä

lls p

å

 s

ä

tt ovan f

ö

reslagils,

3.

att n

ä

mnden beviljas p

å

angivna grunder utbetala 58,'5 milj

kr till Svensk Fisk f

ö

r kostnader f

ö

r pristill

ä

gg under tiden 1 juli 1984 - 50 juni 1985,

4  alt n

ä

mnden bemyndigas l

ä

mna tillst

å

nd f

ö

r att ovan angivna fasta pristill

ä

gg f

å

r utg

å

 p

å

 s

ö

tvatt

é

nsfisk, r

å

r

ä

ka, makrill och slorbackel

å

nga,

5. att regionalt fraktst

ö

d p

å

 ostkusten l

ä

mnas med sammanlagt h

ö

gst 0,85 milj kr enligt best

ä

mmelser som f

å

r beslutas av n

ä

mnden,

6 all fraktst

ö

d f

ö

r s k ogr

ä

sfisk fr

å

n insj

ö

arna f

å

r l

ä

mnas med sammanlagt h

ö

gst 0,02 milj kr enligt best

ä

mmelser som f

å

r beslutas av n

ä

mnden,

7.

atl jordbruksn

ä

mnden bemyndigas medge att Svensk Fisk f

å

r ta 1 anspr

å

k medel ur konjunkturutj

ä

mningsfonden ut

ö

ver det f

ö

reslagna beloppet f

ö

r 

ö

verskollshantering efter pr

ö

vning av jordbruksn

ä

mnden,

8.

all n

ä

mnden bemyndigas medge Svensk Fisk att disponera hela beh

å

llningen i konjunklurulj

ä

mningsfonden f

ö

r kostnaderna f

ö

r regleringen,

9.

att n

ä

mnden bemyndigas meddela n

ä

rmare best

ä

mmelser om pris­till

ä

gg,

10. att n

ä

mnden bemyndigas bestrida kostnaderna f

ö

r fiskarnas

trygghetspaket med 4.4 milj kr,

11.

alt regleringen av import och export av fisk f

ö

r budget­

å

ret 1984/85 best

ä

ms p

å

.samma s

ä

tt som under innevarande budget

å

r,

12.

alt 1 f

ö

rekommande fall h

ö

gst en milj kr av de fettvaru-avgifter som tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av inhemskt ursprung med avdrag f

ö

r vad som kan ber

ä

knas

å

terbetalas vid export 

ö

verf

ö

rs till prisregleringskassan f

ö

r fisk.

Delta 

ä

rende har p

å

 f

ö

redragning av avdelningsdirekt

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN] avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo, Oockered,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Fringel och Hillbom. D

ä

rvid har 

ä

ven avdelnings­cheferna Anner

é

n och Sj

ö

berg n

ä

rvarit.

Ingvor Lindstr

ö

m

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1983/84:188

25

Bilaga 1

Normprissystemets utfall 1982/83

Normprissystemet inf

ö

rdes budget

å

ret 1981/82 och har s

å

ledes till-l

ä

mpats hittills under tv

å

 hela budget

å

r. En redog

ö

relse f

ö

r utfallet ' av regleringen 1981/82 finns som bilaga till n

ä

mndens regleringsskrivelse 

inf

ö

r budget

å

ret 1983/84.

Enligt riksdagens beslut justerades normpriserna upp med i genomsnitt

B 

% 

1982/85 j

ä

mf

ö

rt med 

å

ret innan. Enligt jordbruksn

ä

mndens bed

ö

mning

skulle kostnaden f

ö

r pristill

ä

ggen inom normprissystemet uppg

å

 till

ca 76 milj kr. Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r de prognosticerade

priserna och de verkliga marknadspriserna. Som j

ä

mf

ö

relse anges 

ä

ven

normpriserna. Budget

å

ret 1982/63 erh

ö

ll fiskarna i pristill

ä

gg 75 

°

i

av skillnaden mellan normpris och marknadspris vad g

ä

ller andra fiskslag

ä

n sill. F

ö

r sill var motsvarande andel 70 

%.

Stor sill

1:94

Liten sill

1:63

Torsk

3:00

Kokr

ä

ka

25:00

Ö

vriggrupp

I

3:54

Ö

vriggrupp

II

4:23

Ö

vriggrupp

III

8:06

Ö

vriggrupp

IV

1:88

Bed

ö

mt marknadspris

Faktiskt marknadspris 1982/83

Normpris 1982/83

2:01

2:80

1:59

2:14

4:05

3:85

34:23

29:64

3:80

5:05

5:80

6:26

8:74

12:46

2:44

2:52

Som framg

å

r av. sammanst

ä

llningen 

ö

verensst

ä

mde prognosen f

ö

r sill n

ä

ra med det faktiska marknadspriset. Sillpriset l

å

g kvar p

å

ungef

ä

r samma l

å

ga niv

å

som 

å

ret innan. Torskpriset utvecklades betydligt gynnsammare 

ä

n prognosen och 

ö

kade med 37 

%  

j

ä

mf

ö

rt med 

å

ret innan. Pristill

ä

gg f

ö

r torsk kom att utbetalas endast under n

å

gra m

å

nader av budget

å

ret. Den faktiska pristill

ä

ggsutbetainingen f

ö

r torsk stannade 

vid  

1,3 milj kr att j

ä

mf

ö

ras med motsvarande prognos p

å

 25,6 milj kr. 

Ä

ven f

ö

r kokr

ä

ka blev priserna gynnsammare 

ä

n prognosen. Oe faktiska utbetalningarna f

ö

r kokr

ä

ka stannade vid 123 000 kronor. Prognosen hade h

ä

r 3,5 milj kr. 

Ö

vriggrupperna hade prognostiserats att kosta 5,9 milj kr i pristill

ä

gg men kom i verkligheten att kosta 3,2 milj kr.

Sammanfattningsvis blev prisutvecklingen f

ö

r samtliga fiskslag utom f

ö

r sill/str

ö

mming gynnsammare 

ä

n prognosen f

ö

rutsade. F

ö

r torsk tom

U..... 1 . .,1.  ---- 

»

...domino ..a    C i I I n .. i .a .....o  foKlai,   lAnr,  i  nni;..K...|.  -.

»

..J------------- '-t-

ade

Prop. 1983/84:188

26

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r f

ö

rdelningen av pristill

ä

ggs-beloppen p

å

 olika grupper av fiskslag.

Pristill

ä

ggsbelopp till olika normprisqrupper 1982/S3

Fiskslag

Kvantitet (ton)  Belopp (milj kr) Procentuell andel

Stor sill

49 401

Liten sill

36 515

Torsk

43 852

Kokr

ä

ka

721

Ö

vriggrupp

I

867

"-

II

2 131

"-

III

517

"_

IV

85

27,1 14,2 1,3 0,1 0,8 0,9 1,5 0,02

59,0 30,9 2,8 0,2 1,7 2,0 3,3 0,1

Summa

45,9

100,0

Som framg

å

r av tabellen ovan erh

ö

ll sill ca 90 

%  

av det totala pris-till

ä

ggsbeloppet 1982/83.

1) F

ö

r sill normkvantitet och f

ö

r 

ö

vriga fiskslag pnstill

ä

ggsber

ä

ttigade kvantiteter i den m

å

n marknadspriset var l

ä

gre 

ä

n normpriset.

Prop. 1983/84:188

27

Bilaga 2

Normpriser

Fisksiag/ Normprisgrupp

1981/82

1982/83

1983/84

F

ö

rslag 1984/85

Sill/str

ö

mming, stor

2:70

2:80

2:98

3:01

5ill,'str

ö

mming, liten

1:95

2:14

2:31

2:34

Torsk

3:51

3:85

4:27

4:38/4:58'

Kokr

ä

ka

27:00

29:64

32:85

35:00

ö

vriggrupp I

4:60

5:05

5:70

6:27

Ö

vriggrupp 

II 

'

5:70

6:26

7:10 

7:81

Ö

vriggrupp III

11:35

12:46

14:08

15:49

Ö

vnggrupp 

IV

2:30

2:52

2:85

3:14

1)

I 

ö

vriggrupp I ing

å

r gr

å

sej, vitling, sandsk

ä

dda och pigghaj.

2)

I 

ö

vriggrupp 

II 

ing

å

r kolja, r

ö

dsp

ä

tta, havskatt och lyrtorsk.

3)

I 

ö

vriggrupp III ing

å

r kummel, r

ö

dtunga och bergtunga.

4)

I 

ö

vriggrupp 

IV 

ing

å

r lubb, skrubba och horng

ä

dda.

5)

Det h

ö

gre priset f

ö

resl

ä

s g

ä

lla under perioden 1 juli - 31 december 1984.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1984