Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:209

Regeringens proposition 1981/82:209

om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.;

beslutad den 15 april 1982.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder eller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om prisregleringen på jordbrukspro­dukter utom sockerbetor och socker för tiden den 1 juli 1982-den 30 juni 1984. Vidare läggs fram förslag om prisregleringen på sockerbetor och socker för tiden den 1 juU 1982-den 30 juni 1983. Förslagen läggs fram på grundval av förslag som lämnats av statens jordbmksnämnd. Dessutom föreslås en uppräkning av prisstödet till jordbruket i norra Sverige.

1    Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 209

Prop. 1981/82:209

2

1    Förslag till

Lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1967:340) om prisreglering på jordbmkets område"

dels att 7, 9 och 27 §§ samt bilagan tUl lagen skall ha nedan angivna lydelse,

dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 25 a §, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 § Tillverkare eller, i fall som avses nedan under a), innehavare av slakteri eller köttbesiktningsbyrå eriägger avgift för

a)

kött av häst, nötkreatur, tamsvin, får, höns, kalkon, anka och tam­gås, när köttet blivit godkänt vid köttbesiktning enligl lagen (1959:99) om költbesiktning m.m. (slaktdjursavgift),

b)

mjölk som användes av mjölkproducent vid fillverkning av smör eller ost för försäljning,

c)

mjölk och grädde som användes i mejeri för tiUverkning av annan vara än grädde, smör eller ost,

ost, torrmjölk och kondenserad mjölk, som tillverkats i mejeri, margarinost som ej tUlverkats i mejeri,

d)    smör och smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfett men

utan annat fett, vilka användes för tillverkning av grädde, ersättningsmedel

för grädde eller produkt för beredning av grädde eller ersättningsmedel för

grädde, om varan ej skall förbmkas i tillverkarens hushåll,

e)    vete och råg som användes för tiUverkning av mjöl, gryn, flingor eUer

Uknande produkt,

f)     majs och maniokrot eller ämne som innehåller majs eUer maniokrot

samt annan väsentligen lika stärkelserik vara, som användes vid fillverk­

ning av stärkelse eller stärkelseprodukt,

h) fett, fet olja och fettsyra som erhålles ur fisk eller havsdäggdjur eller ur fettråvara, hänföriig till tulltaxenummer 12.01, 12.02 och 21.03 (fett-varna vgift),

i) oljekraftfoder som för försäljning tillverkats i samband med att olja utvinnes ur frön och frukter,

j) produkt, härrörande från sojabönor och hänföriig till tulltaxenummer 19.02 eller 23.04.

k) produkt,   hänföriig   lill   tull-

k) produkt,   hänföriig   lill   tull-

taxenummer 21.07 B, som tillver-     taxenummer 21.07 B,

kas för försäljning.

1) naturliga kalciumfosfaler, na­turliga kalciumaluminiumfosfater, apatU och fosfatkrila hänförliga lill

' Lagen omtryckt 1981:637.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865.

Prop. 1981/82:209

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

tuUtaxenummer 25.10, ammoniak hänföriig tiU tuUtaxenummer 28.16, kaUum- och kalciumpolyfosfater (inbegripet meta- och pyrofos-fater), kaliumorlofosfaler och kal-ciumhydrogenfosfat (dikalciumfos-fat) hänförliga IiU tuUtaxenummer 28.40 samt gödselmedel och andra produkter hänförliga till tuUtaxe­nummer 31.01-31.05.

9 §

Om fettvaruavgift höjes för vara som utmärkts med F i bilagan till denna lag skall den som yrkesmäs­sigt säljer eller förbmkar sådan vara erlägga tilläggsavgift för lager av varan, för vilket fettvamavgift tidigare erlagts.

Om fettvamavgift höjs för vara som utmärkts med F i bilagan till denna lag skall den som yrkesmäs­sigt säljer eller förbrukar sådan vara erlägga tilläggsavgift för lager av varan, för vilket fettvamavgift tidigare erlagts.

Om avgifter som las ul med slöd av denna lag höjs för varor som avses i 7 § 1), skaU den som yrkes­mässigt säljer sådana varor er­lägga en tilläggsavgift, motsvaran­de del belopp med vilket avgifterna har höjts, för lager av varorna.

25 a §

Används varor som avses 17 § 1) i en annan näring ån jordbruket och medges inle befrielse från eller återbetalning av avgift med slöd av 25 §, skaU näringen enligt föreskrif­ter som meddelas av regeringen el­ler den myndighet som regeringen bestämmer erhålla kompensation av avgiftsmedel för de ökade kost­nader som avgifter enligt denna lag kan ha medfört.

27 

§

Avgiftsmedel som inte åtgår till uppbörd eller kontroU används till prisreglering på jordbmkets områ­de, utjämning av industrins råvaru­kostnader och åtgärder i samband därmed enligt föreskrifter som re­geringen meddelar. Såvitt gäller av­giftsmedel som uppburits enligt 14 § första eUer tredje stycket eller 18 § första stycket, meddelas före­skrifterna med stöd av riksdagens beslut.

Avgiftsmedel som inte las i an­språk för ändamål som avses i 25 a eller 26 § används till prisreglering på jordbrukets område, utjämning av industrins råvamkostnader och åtgärder i samband därmed enligt föreskrifter som regeringen medde­lar. Såvitt gäller avgiftsmedel som uppburits enligt 14 § första eller tredje stycket eller 18 § första stycket, meddelas föreskriftema med stöd av riksdagens beslut.

Prop. 1981/82:209

4

Bilaga

Förteckning

över varor som avses i 2 § lagen

Tulltaxenr        Vamslag

ur 19.08

Bakverk, ej hänföriiga till nr 19.07, även innehållande

kakao (oavsett mängden) (med undantag av biscuits och

wafers)

ur 20.02

Potatis och produkter av fill nr 07.05 hänföriiga ärter och

bönor, beredda eller konserverade på annat sätt än med

ättika eller ättiksyra

ur 21.05

Homogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar, in-

nehåUande kött (inbegripet andra djurdelar)

ur 23.07

Sötade fodermedel och andra beredningar av sådana slag

som användes för utfodring av djur (med undantag av hundbröd samt sådana vitamin- och mineralfodermedel som ej innehåller torrmjölk):

innehållande torrmjölk ........................... K

andra slag

25.10

Naturiiga kalciumfosfaler,  naturiiga kalciumaluminium-

fosfater, apatit och fosfatkrita

28.16

Ammoniak

ur 28.40

Kalium- och kalciumpolyfosfater (inbegripet meta- och

pyrofosfater), kaliumortofosfater och kalciumhydrogen-fosfat (dikalciumfosfat)

31.01-31.05      Gödselmedel och andra produkter

ur 35.02

Äggalbumin

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1982.

Regeringen eller, efter bemyndigande av regeringen, statens jordbruks­nämnd får föreskriva att den som yrkesmässigt säljer varor som avses i 7 § 1) skall erlägga en avgift för lager av sådana varor som finns vid utgången av juni månad 1982. Beträffande denna avgift gäller i övrigt de bestämmel­ser i lagen som tillämpas på avgifter enligt 7 §.

Prop. 1981/82:209

5

2   Förslag till

Lag om upphävande av lagen (1953:397) om avgift för fettvaror som användas för framställning av fettemulsion m. m.

Härigenom föreskrivs att lagen (1953:397) om avgift för fettvaror som användas för framställning av fettemulsion m.m.' skall upphöra att gälla den I juli 1982.

Den som vid utgången av juni 1982 är skattskyldig enligt lagen skall lämna deklaration för den beskattningsperiod som går tiU ända den 30 juni 1982.

Den upphävda lagen tUlämpas fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 juli 1982.

' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:861.

Prop. 1981/82:209

6

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-04-15

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ÅsUng,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri, EUasson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m.

1    Inledning

Riksdagen beslutade våren 1981 om prisregleringen på jordbrukspro­dukter utom sockerbetor och socker för tiden den I juli 1981-den 30 juni 1982 (prop. 1980/81:190, JoU 1980/81:36, rskr 1980/81:419). Våren 1979 beslutade riksdagen (prop. 1978/79:208, JoU 1978/79:36, rskr 1978/79:417) om prisregleringen för sockerbetor för tiden den 1 juli 1979-den 30 juni 1982 och våren 1980 (prop. 1979/80:162, JoU 1979/80:47 och 49, rskr 1979/ 80:413) om prisregleringen för socker för fiden den 1 juli 1980-den 30 juni 1982.

Med stöd av regeringens bemyndigande den 20 augusfi 1981 tillkallade chefen för jordbmksdepartementet en kommitté' med uppdrag att över­väga vissa frågor rörande jordbruksprisregleringen efter den 30 juni 1982. Kommittén överlämnade den 19 november 1981 betänkandet (Ds Jo 1981:10) Översyn av vissa frågor rörande jordbruksprisregleringen.

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 åt statens jordbmksnämnd att efter överläggningar med Lantbmkarnas förhandlingsdelegation och jordbmksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen på jordbmksprodukler utom sockerbetor och socker för tiden efter den 30 juni 1982. Förslagen skulle enligt beslutet utformas med utgångspunkt i riksdagens beslut med anledning av proposi­fionen om nya rikthnjer för jordbrukspolifiken, m.m. (prop. 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103). Regeringen beslöt vidare alt det av­givna betänkandet skulle överlämnas Ull jordbmksnämnden för att beaktas

' Professorn Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, samt generaldirektörerna Ingvar Lind­ström och Ingvar Widén.

Prop. 1981/82:209

7

vid överläggningarna. Nämnden skulle vid uppdragets fullgörande sam­råda med lantbruksstyrelsen i frågor som rör styrelsens verksamhetsområ­de.

I skrivelse den 24 mars 1982 har jordbmksnämnden efter avslutade överläggningar lagt fram förslag om prisregleringen på jordbmksprodukler utom sockerbetor och socker för tiden efter den 30 juni 1982. Skrivelsen bör fogas tiU protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 åt jordbmksnämnden att efter överläggningar med företrädare för sockerbetsodlarna och sockertill­verkningen samt jordbmksnämndens konsumentdelegafion avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen på sockerbetor och soc­ker för tiden efter den 30 juni 1982. Även dessa förslag skulle utformas med utgångspunkt i riksdagens beslut med anledning av propositionen om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken, m.m. Vidare skulle enligt beslutet beak­tas att riksdagen godkänt vad som förordats i propositionen 1980/81: 190 om reglering av priserna på jordbmksprodukler, m. m. i fråga om socker-betsarealen för 1982 års odling (JoU 1980/81:36, rskr 1980/81:419). Riksda­gens beslut innebar att sockerbetsarealen skulle utökas med ytterligare 1000 ha under 1982 års odUng till 53 000 ha. Frågan om förtur för fabrikspo-tafisodlarna vid kvotering av arealökningen skuUe prövas vid prisöveriägg-ningarna. Regeringen uppdrog vidare åt jordbmksnämnden att samtidigt lämna förslag till dels hur nuvarande underskott i sockertegleringsfonden skall avvecklas, dels hur sockerregleringen i fortsättningen skall finansi­eras.

I skrivelse den 5 februari 1982 har jordbmksnämnden efter avslutade överläggningar lagt fram förslag om prisregleringen på sockerbetor och socker för fiden efter den 30 juni 1982. Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

I skrivelse den 17 mars 1982 har Lantbmkarnas riksförbund (LRF) begärt en uppräkning av prisstödet till jordbmket i norra Sverige. Efter remiss har statens jordbruksnämnd den 24 mars 1982 avgett yttrande över skrivelsen.

I skrivelse den 5 juni 1981, 1980/81:419, anmälde riksdagens talman att riksdagen godkänt vad jordbmksutskottet anfört i betänkandet JoU 1980/ 81:36 beträffande viss redovisning av livsmedelsberedningens arbete. Inom livsmedelsberedningens sekretariat har upprättats en promemoria om beredningens hittillsvarande verksamhet. Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jag anhåller att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av promemorian.

I prop. 1981/82:100 (bil. 13 s. 39) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område för budgetåret 1982/83 beräkna ett förslagsanslag av [REDACTED_PERSONNUMMER] kr. Jag anhåller att nu få ta upp denna fräga.

Prop. 1981/82:209

8

2   Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område den 1 juli 1981 den 30 juni 1982, m. m.

2.1 Justering av mittpriser, m. m. den 1 juli 1981

Jordbruksnämnden föreslog efter överläggningar och i samförstånd med Lantbmkarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelega­tion att jordbmket fr.o.m. den 1 juli 1981 skulle fillerkännas 1 183,3 milj. kr. räknat per helt år. Av detta belopp hänförde sig 942 milj. kr. till kostnadsutvecklingen inom jordbmket, varav 100 milj. kr. utgjorde ett engångsbelopp för att delvis kompensera jordbruket för eftersläpningsef­fekter till följd av kostnadskompensationen. Ett belopp av 220,5 milj. kr. hänförde sig till kostnadsutvecklingen för viss uppsamling och förädling och 30 milj. kr. till inkomstföljsamhet m.m. Dessutom föreslogs att 9,2 milj. kr. skulle dras av från ersättningen för alt slutligt reglera vissa kvarstående frågor från den föregående regleringsperioden.

Regeringen godkände den 18 juni 1981 jordbruksnämndens förslag om ersättning till jordbruket vad avser totalbeloppet och dess fördelning i form av prishöjningar pä olika varuslag. Fördelningen framgår av följande tablå.

Vete

Råg

Kom

Havre

Matpotatis

Potatisstärkelse

Oljeväxtfrö

Kokärter

Bruna bönor

Ändrad kvalitetsreglering

på spannmål

Summa vegetabilier

K-mjölk vid mejeri K-mjölk utanför mejeri Grädde, tjock Grädde, tunn Smör

Hårdost m. m. Färskost Mjölkpulver

Summa mejeriprodukter

Höjning av

Beräknat belopp

pris, öre/kg

till jordbruket

(för mjölk

och viss livs-

öre/1) i pris-

medelsindustri.

regleringsledet

milj. kr.

14

65,69

15

18,36

14

9,52

14

18,20

9

52,56

40

17,60

15(-h5')

48,75

20

0,96

20

0,44

9,20

241,28

22

326,70

22

10,12

100

43,00

50

11,00

80

41,60

60

56,10

30

1,35

49

10,78

500,65

' Finansieras med medel som tillförts regleringsföreningen Sveriges oljeväxtintres-senter, förening u. p. a.

Prop. 1981/82:209

Höjning av

Beräknat belopp

pris, öre/kg

till jordbruket

(för mjölk

och viss livs-

öre/l) i pris-

medelsindustri,

regleringsledet

milj. kr.

Ägg

60                           61,80

Kyckling och höns

80                           33,76

Kalkon m.m.

100                             1,80

Summa ägg och fjäderfä

97,36

Nöt-, kalv-, häst- samt

får- och lammkött

96                          143,04

Fläsk

79                         200,90

Summa kött och fläsk

343,94

Summa animalier

941,95

Totalt

1183,23

Regeringen bemyndigade jordbmksnämnden att genomföra de av nämn­den föreslagna ändringama av prisgräns- och gränsskyddssystemet samt att vidta de justeringar av införselavgifter m.m. i övrigt som nämnden föreslagit. Enligt nämndens förslag borde bl. a. den genom prisregleringen avsedda prisnivån mer än tidigare anslutas till mittprisnivån, en viss krympning ske av spännvidden mellan prisgränsema för flertalet produkter samt antalet produkter med prisgränser minska något. Vidare borde en bättre anpassning ske av gränsskyddet fill det behov av skydd som förelig­ger med hänsyn till de nya mittprisema.

Regeringen godkände vidare jordbmksnämndens förslag till finansiering av tillfälligt räntestöd för regleringsåret 1981/82. Enligt förslaget skulle, utöver kvarstående medel från regleringsåret 1980/81 av ca 20 milj. kr., 40 milj. kr. tas från anslagsposten Låginkomstsatsning m. m. inom jordbmket samt 15 milj. kr. från anslagsposten Ersättning fiU följd av livsmedelssub­ventioner fördelade med 5 milj. kr. på pristilläggsmedel för svin och 10 milj. kr. på pristilläggsmedel för mjölk.

2.2 Justering av mittpriser, m. m. den 1 oktober 1981 och den Ijanuari 1982

Regeringen aviserade i prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksam­heten, m.m. och i prop. 1980/81:118 om ekonomisk-politiska åtgärder en minskning av livsmedelssubventionema med 300 milj. kr. per den 1 okto­ber 1981 och med ytterligare 500 milj. kr. per den 1 januari 1982. Regering­en beslöt den 17 september 1981 hur dessa minskningar skulle fördelas meUan olika produkter. Vidare bemyndigade regeringen statens jordbmks­nämnd att såvitt avser förändringar av livsmedelssubventionerna per den I oktober 1981 vidta förändringar av normalinförselavgifter. Subventions­minskningen framgår av följande sammanställning.

Prop. 1981/82:209

10

1 oktober 1981,

1 januari 1982,

öre/kg

öre/kg

Färskost och ostmassa

av typ kvarg

40

85

Smältost och hårdost

40

85

Mjölkpulver

-

129

Nötkött

20

90

Hästkött

20

90

Kalvkött

20

90

Får- och lammkött

-

90

Fläsk

75

75

Kyckling

75

-

Brödsäd, vete

12

Brödsäd, råg

-

11

Jordbmksnämnden föreslog efter överiäggningar och i samförstånd med berörda parter att jordbruket fr. o. m. den 1 januari 1982 skulle tillerkännas 896,2 milj. kr. räknat per helt år. Av beloppet hänförde sig 691,4 milj. kr. till kostnadsutvecklingen inom jordbmket, 180 milj. kr. fill kostnadsut­vecklingen för viss uppsamling och förädling samt 44,6 milj. kr. till in­komstföljsamhet m.m. Dessutom föreslogs att 32,7 milj. kr. skulle åter­föras till jordbmket tUl följd av beräknade negativa efterfrågeeffekter av förändringarna av livsmedelssubventionerna den 1 oktober 1981 och den 1 januari 1982. Ett avdrag med 52,5 milj. kr. föreslogs, ske fill följd av effekterna för jordbmket av devalveringen i september 1981.

Regeringen godkände den 17 december 1981 jordbmksnämndens förslag om ersättning till jordbmket vad avser totalbeloppet och dess fördelning på olika vamslag. Fördelningen framgår av följande tablå.

Höjning av

Beräknat belopp

pris, öre/kg

till jordbruket

(för mjölk

och viss livs-

öre/1) i pris-

medelsindustri.

regleringsledc;

milj. kr.

40

47.80

10'

0,70

48,50

24

199,68

15

69,60

25

41,50

17

3,91

24

11,04

10

1,20

75

48,75

20

0,90

40

37,40

78

40,56

21

4.62

Oljevärde, rapsolja Kokärter, bruna bönor

Summa vegetabilier

Standardmjölk

Lättmjölk

Filmjölk

Lättfil

Mjölk utanför mejeri

Industrimjölk

Grädde

Färskost (typ kvarg)

Övrig ost

Smör

Mjölkpulver

Summa mejeriprodukter

459,16

Tidigare genomförd prishöjning som inte avräknats.

Prop. 1981/82:209

11

Höjning av pris, öre/kg (för mjölk öre/1) i pris­regleringsledet

Beräknat belopp till jordbruket och viss livs­medelsindustri, milj. kr.

Nöt- samt får- och lammkött Kalv- och hästkött Fläsk

100 40

75

134,90

5,64

190,73

Summa kött och fläsk

331,27

Ägg Fågelkött

30 60

30,90 26,40

Summa ägg och fågelkötl

57,30

Summa animalier

847,73

Totalt

896,23

Vidare gav regeringen jordbruksnämnden bemyndigande att av införsel­avgiftsmedel för regleringsåret 1981/82 använda 3 milj. kr. för verksamhet vid Sveriges exportråd rörande främjande av export av högförädlade livs­medel.

2.3 Sammanfattning av mittpriser, subventioner, m. m. fr. o. m. den 1 Janu­ari 1982

Mittpriser, prisgränser och införselavgifter (normaiavgifter) fr. o. m. den 1 januari 1982 (öre/kg, för ngölk öre/1).

Nedre

Mitt-

Övre

Införsel-

pris-

pris'

prisgräns

avgift i

gräns

normal­fallet

Vete

114

Rörlig

Råg

109

Rörlig

Kom

107

Rörlig

Havre

105

Rörlig

Matpotatis

6/7 - 8/1)

62

68,50

75

45

9/11-29/11

68

74,50

81

48

30/11-13/12

73

79,50

86

48

)4/]2-27/12

77

83,50

90

48

28/12-17/1

79

85,50

92

48

18/1  -14/2

80,50

87

93,50

48

15/2 -14/3

83

89,50

96

51

)5/3 -]8/4

86

92,50

99

51

19/4 - 5/7

87

93,50

100

51

Potatisstärkelse

311

331

351

219

Oljeväxtfrö

Röriig"

Kokärter

73

Bruna bönor

185

' För spannmål definitivt inlösenpris. ' Normalavgiflen höjs den 15 november till 48 öre/kg. * Normalavgiften höjs den 1 mars till 51 öre/kg. Fettvaruavgift.

Prop. 1981/82:209

12

Nedre

Mitt-

Övre

Införsel-

pris-

pris

prisgräns

avgift i

gräns

normal­fallet

Konsumtionsmjölk

0,5%fetthalt

223,3-223,8

175

Konsumtionsmjölk

3 % fetthalt

235,3-235,8

175

Grädde, tjock

875

Grädde, tunn

575

Smör

1219

1297

1375

280

Hårdost

1649

1754

1859

975

Mjölkpulver, magert

841

895

949

500

Mjölkpulver, fett

550

Vasslepulver

320

Hästkött

1055

Nötkött

1757

1869

1981

1300

Kalvkött

1889

2010

213!

955

Får- och lammkött

1523

1692

1861

1045

Fläsk'

1345

1431

1517

800

Kyckling

1217

1323

1429

865

Kalkon

1 100

Ägg

834

906

978

330

Heläggmassa

835

Heläggpulver

4272

4 644

5016

3 120

Äggulepulver

2875

' För nötkött gäller även en nedre och en övre buffertzongräns av 1 794 öre per kg

resp. 1 944 öre per kg. *" För fläsk gäller även en nedre och en övre buffertzongräns av 1 374 öre per kg

resp. 1488 öre per kg.

De direkta livsmedelssubventionernas storlek fr. o. m. den 1 januari 1982 (dvs. den ersättning öre/kg, för mjölk öre/liter, som av buriigetmedel utgår till jordbruket som kompensation för uteblivna avgiftshöjningar och företagna prissänkningar för berör­da varor).

Vara

Subvention i prisregle­ringsledet I öre/kg (för mjölk öre/1) marknads­förd vara inom landet

Konsumtionsmjölk vid mejeri (utom mjölk som ingår i chokladmjölk och fruktyoghurt)

med 3 % och 0,5 % fetthalt

med 0,05 % fetthalt Färskost och ostmassa av typ kvarg Smältost och hårdost Nötkött Hästkött Kalvkött

Får- och lammkött Fläsk

142,8

153,8

130

142

353

218

368

15

42

TUl de direkta livsmedelssubventionerna kommer de medel som utgår av budgetmedel för låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket samt som er­sättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen.

Prop. 1981/82:209

13

3   Föredragandens överväganden

3.1 Prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker

Riksdagen beslöt år 1977 om nu gällande riktlinjer för jordbmkspoUtiken (prop. 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103). Utgångspunkten för jordbmkspoUtiken är att landets naturliga resurser för jordbmksproduk­tion skall utnyttjas och att familjelantbruket skall vara den dominerande företagsformen. Enligt riktlinjerna skall ett huvudsyfte med jordbmkspoU­tiken vara att fillförsäkra dem som är sysselsatta inom jordbmket i alla delar av landet en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som jämförbara gmpper uppnår. Vidare skall jordbrukspolitiken ha till mål att tillgodose konsumenternas berättigade krav på säker tillgång tUl livsme­del av hög kvalitet till rimUga priser. De statliga insatserna för jordbmkets rationalisering skall därför främja en fortsatt rationalisering av jordbmket genom uppbyggandet och vidmakthållandet av rationella familjeföretag. De ekologiska och mUjömässiga aspekterna på jordbmket skall därvid särskilt beaktas. JordbmkspoUtiken skall vidare ges en sådan inriktning att jordbmket och därtill knutna verksamheter kan medverka i en aktiv re­gionalpolitik.

Produktionsmålet i 1977 års beslut har utformats som delmål avseende åkerarealen, mjölkproduktionen och driftsinriktningen i övrigt. Beträffan­de åkerarealen skall gälla att den bmkningsvärda åkerjorden skall utnyttjas för jordbmksproduktion. Den fredsfida mjölkproduktionen skall upprätt­hållas vid en nivå som ungefär motsvarar konsumtionsbehovet av mjölk och mjölkprodukter. För övriga animalieprodukter skall eftersträvas att balans i stort sett uppnås mellan produktion och avsättningsutrymme inom landet. Det överskott som uppkommer till följd av målsättningen i fråga om åkerarealen skaU i första hand utgöras av spannmål.

Beträffande inkomstmålet uttalade jag i regeringens proposition att detta skulle särskilt beaktas vid prissättningen av jordbmksprodukterna. Där­emot ansåg jag inte att det fanns anledning att precisera inkomstmålet genom att ange vilka gmpper som skulle jämföras och hur jämförelsen skulle gå tUl. Jag framhöU därvid att det här gällde att ta hänsyn till såväl ekonomisk som social standard, varför det var svårt att göra exakta mät­ningar. Vid sidan av att inkomstmålet skulle avse i första hand heltidssys-selsatta inom jordbmket skulle en strävan vara att nå en ökad utjämning av inkomsterna mellan olika jordbmkarkategorier. Samtidigt som syftet skul­le vara att de som är sysselsatta inom jordbruket skulle kunna följa med i den allmänna standardökningen som kan uppnås i vårt land fick detta inte ses som en lönsamhetsgaranti för varje enskilt företag. När det gällde prissättningen framhöll jag att det borde föreligga en betydande frihet vid valet av utgångspunkter för prissättningen. Det skulle ses mot bakgmnden av de målkonflikter som ofrånkomligen uppträder vid den praktiska ut­formningen av prisregleringen. Därför borde det finnas möjligheter att ta

Prop. 1981/82:209

14

hänsyn till alla de faktorer som har betydelse i sammanhanget och till att det inte är möjligt att i förväg bestämma vUken betydelse olika faktorer skall tillmätas. Riksdagen lämnade dessa uttalanden utan erinran.

Det enligt det jordbmkspoliliska beslutet gällande inflationsskyddet och systemet för inkomstföljsamhet för jordbmket syftar tUl att ge jordbmket och viss Uvsmedelsindustri kompensation för prishöjningar på inköpta produktionsmedel samt att möjliggöra följsamhet för jordbmkarnas in­komster av eget arbete och eget kapital till inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper.

1977 års jordbmkspoliliska rikfiinjer tiUämpades första gången på pris­regleringsperioden den I juli 1978-den 30 juni 1981 (prop. 1977/78:154, JoU 1977/78:34, rskr 1977/78:348). Till gmnd för prisregleringen låg för­slag av statens jordbmksnämnd som hade utformats efter överläggningar med Lantbmkamas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdele­gation och som biträtts av de båda delegationerna.

För perioden gällde i huvudsak följande principer. I fråga om ersättning­en till jordbmket för eget arbete och eget kapital skulle i första hand löneutvecklingen för de stora kollektiven beaktas. När det fanns ett tillför­litligt statistiskt underlag skulle även inkomst- och lönsamhetsförhållan­dena för andra småföretagargrupper kunna beaktas. Hänsyn skulle tas till de olika förhållanden som påverkar den ekonomiska och sociala standar­den inom jordbmket. Rationaliseringsutvecklingen skulle beaktas på i princip samma sätt som under tidigare prisregleringsperiod. Kostnadser­sättningen tUl jordbruket för inköpta produktionsmedel skulle mätas med det s. k. produktionsmedelsprisindex (PM-index).

Våren 1981 beslöt riksdagen om prisregleringen på jordbruksprodukter för regleringsåret 1981/82 (prop. 1980/81:190, JoU 1980/81:36, rskr 1980/ 81:419). Riksdagens beslut byggde i allt väsentligt på de regler som gällt för den föregående treåriga prisregleringsperioden. Jag har i det föregåen­de redovisat de justeringar av mittpriser m. m. som på grundval av beslutet skett per den I juh 1981 och den 1 januari 1982.

Riksdagens beslut i fjol gmndade sig på en proposition om jordbmks-prisregleringen som baserats på ett förslag av jordbruksnämnden som inte hade biträtts av vare sig Lantbrukarnas förhandlingsdelegation eller nämn­dens konsumentdelegation. Den redovisning som hade lämnats av de båda delegationemas ståndpunkter visade att man hade olika bedömningar av inkomstutvecklingen och hur 1977 års jordbmkspoliliska beslut borde tillämpas. Den oenighet som hade redovisats gav vid handen att överlägg­ningarna om prisregleringen för fiden efter den 30 juni 1982 kunde bli komplicerade. Mot den bakgmnden fanns det enligt min mening anledning att vidta särskilda förberedelser inför överläggningarna i syfte att underlät­ta dessa. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag därför en särskild kommitté för ändamålet. Kommittén skulle enligt sina direktiv analysera bl. a. situationen för olika gmpper lantbmkare, däribland de som är nyetablerade eUer nyligen har gjort stora investeringar, liksom de skilj-

Prop. 1981/82:209

15

aktigheter i bedömningarna som hade kommit fram vid överläggningarna våren 1981. Kommittén skulle söka bedöma inkomstutvecklingen för oUka jämförbara gmpper samt den ekonomiska och sociala standarden för dessa jämte de prestationer som standarden grundar sig på. Den skulle vidare gå igenom de prispolitiska medel som kan utnyttjas för att de jordbmkspoli­liska målen skall uppnås. Bl.a. skulle därvid prövas de olika förslag som framfördes vid prisöveriäggningarna våren 1981 rörande tekniken för jord­bmkarnas inkomstföljsamhet och kostnadskompensation. Kommittén skuUe också söka vägar för att uppnå en bättre produktionsbalans i enlig­het med 1977 års jordbrukspolitiska beslut. Syftet med förberedelserna var inte att föreslå förändringar i de gällande jordbmkspoliliska riktlinjerna utan att få fram en plattform för jordbmksprisöverläggningama och där­med göra det möjligt att basera riksdagsbeslutet för nästa prisreglerings­period på en överenskommelse.

Kommittén avgav sitt betänkande i november 1981, varefter statens jordbmksnämnd fick i uppdrag att efter överläggningar med Lantbrukar­nas förhandlingsdelegation och jordbmksnämndens konsumentdelegation avge förslag om den närmare utformningen av prisregleringen på jord­bmksprodukler för tiden efter den 30 juni 1982. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i riksdagens beslut år 1977 om nya riktlinjer för jord­bmkspoUtiken. Kommitténs betänkande överlämnades till jordbmks­nämnden för att beaktas vid överläggningarna.

Jordbmksnämnden har nu lagt fram förslag till prisreglerande åtgärder på jordbmkets område för tiden den Ijuli 1982-den 30 juni 1984. Förslaget har biträtts av de båda delegationerna.

För egen del kan jag konstatera att det nu är möjligt att basera jordbmks-prisregleringen för nästa regleringsperiod på ett förslag av jordbmksnämn­den som har lagts fram i samförstånd med Lantbmkarnas förhandlingsde­legation och nämndens konsumentdelegation. Det är enligt min mening särskilt värdefullt att så kan ske i rådande ekonomiska läge då samverkan meUan olika grupper i samhället är en fömtsättning för att lösa Sveriges ekonomiska problem.

De senaste årens utveckling i svensk samhällsekonomi med bl.a. ökade energipriser och en hög räntenivå har medfört att kostnaderna i jordbmket stigit kraftigt. Den höga räntan har drabbat främst nystartade lantbrukare med hög skuldsättning och litet eget kapital. Den ekonomiska situationen har därför kommit att variera starkt mellan olika lantbrukarkategorier och det har således blivit svårare att med generella prispoUtiska medel nå de jordbmkspoliliska målen. Åtgärder har också vidtagits bl.a. genom det räntestöd som har införts inom prisregleringens ram för att uppnå en bättre fördelning av kompensationen till jordbmket.

De stigande kostnaderna i jordbruket har påverkat livsmedelspriserna. Priserna har även påverkats av minskade livsmedelssubventioner. Här vill jag samtidigt erinra om dels att minskningen av livsmedelssubventionerna

Prop. 1981/82:209

16

motiverats av det statsfinansieUa läget, dels att de totala subventionerna nu uppgår tiU ca 3,3 miljarder kr. Avtagande köpkraft i kombination med prishöjningar har medfört sjunkande efterfrågan på vissa livsmedel. Samti­digt har en viss ökning av produktionen ägt mm. Därmed har överskott uppstått på framför allt kött och fläsk. Denna utveckling utgör en bakgmnd tUl de förslag som jordbruksnämnden nu har lämnat.

Jag har fidigare i annat sammanhang framhållit att den dämpning av inflationen som vi redan under hösten 1981 kunde fömtse naturligtvis ocksä skulle komma att påverka kostnaderna i jordbmket och därmed livsmedelspriserna. Utvecklingen på oljemarknaden och den sänkning av diskontot med två procentenheter som skett sedan i höstas leder till att takten i inflationen minskar ytterligare. Detta gör att man nu bör kunna se ljusare på framfiden också för jordbmket, samtidigt som det är väsentligt att upprätthålla produktionsbalansen inom animalieproduktionen. Konsu­menterna bör således kunna emotse en dämpad ökning av livsmedelspri­serna om den allmänna ekonomiska utvecklingen fortsätter att förbättras. Jag övergår nu till att behandla jordbmksnämndens förslag. Jordbmksnämnden anför att om inte åtgärder vidtas fömtses betydande produktionsöverskott under de närmaste åren, främst av kött och fläsk. Enligt nämnden kan överskott fömtses också av mejeriprodukter. Över­skotten måste i huvudsak avsättas tiU låga priser utomlands, vilket medför lägre avräkningspriser till jordbmkarna. För att uppnå inkomstmålet måste enligt nämnden balans skapas mellan produktion och efterfrågan. Mot bl. a. denna bakgmnd föreslår nämnden vissa åtgärder som syftar till att stimulera konsumtionen och anpassa produktionen. I övrigt är förslaget uppbyggt enligt i stort sett nuvarande principer för prisregleringen.

Beträffande systemet för inkomstföljsamhet bör enligt förslaget även i fortsättningen i första hand löneutvecklingen för de stora kollektiven beak­tas. När ett tillföriitligt statistiskt underiag föreligger bör enligt förslaget även inkomst- och lönsamhetsförhållandena för andra småföretagargrup­per kunna beaktas. Hänsyn bör också kunna tas till de olika förhållanden som påverkar den ekonomiska och sociala standarden inom jordbmket. Rationaliseringsutvecklingen inom näringen bör beaktas på i princip sam­ma sätt som under nuvarande prisregleringsperiod. Samtidigt anförs att rafionaliseringsvinsten under den föreslagna prisregleringsperioden, bl.a. till följd av minskad produktionsvolym, kan komma att bli lägre än vad som varit faUet under 1970-talet.

Vidare föreslås att ändringar av arbetsgivaravgift eller liknande avgift, i vad gäller den s. k. egenavgiften, liksom hittiUs bör beaktas vid första möjliga justeringstillfälle. Även andra ändrade fömtsättningar för näringen under regleringsperioden, t.ex. ändringar i beskattningsregler, till följd av statsmakternas beslut bör enligt förslaget kunna tas upp tUl överläggningar och efter överenskommelse beaktas vid prissättningen.

Prop. 1981/82:209

17

Jordbmksnämnden föreslår att det särskilda stödet till smågrisproduk-tionen avvecklas och att ålderspensionärer undantas från att erhålla leve­ranstillägg på mjölk fr. o. m. den 1 juli 1982. De medel som nu utgår för dessa ändamål bör enligt nämnden få användas för produktionsanpass-ningsåtgärder främst inom fläsk- och mjölkproduktionen samt för åtgärder inom låginkomstsatsningarnas ram. I övrigt föreslås de låginkomstsats-ningar och andra sociala satsningar som hittills gjorts fortsätta efter i huvudsak samma gmnder som fömt och utgå inom ramen för de överens­kommelser som kan komma att träffas.

Jordbruksnämnden föreslår att jordbruket, utöver vad som kan erhållas genom rationaliseringar, den 1 juli 1982 tillförs ett belopp av 50 milj. kr. Vidare föreslås att vid de överläggningar som fömtsätts ske inför den 1 januari 1983 bör ersättning utgå motsvarande förtjänst- och löneutveck-Hngsgarantin för de stora lönekollektiven samt hänsyn tas tiU en eventueU tillämpning av den s. k. prisgarantiregeln i löneavtalen. Överläggningar om inkomstföljsamheten för det andra året i regleringsperioden föreslås ske inför den 1 juh 1983.

Enligt nämnden bör ytterligare studier göras om arbetsinsatserna i jord­bmket samt inkomstutveckUngen för olika typer av jordbruk. Omfattning­en av detta utredningsarbete kommer enligt nämnden att bli beroende av i vilken utsträckning särskilda medel ställs tiU förfogande.

Jag biträder jordbmksnämndens förslag angående inkomstföljsamhet.

Jordbmksnämnden föreslår att jordbmket per den 1 juli 1982 tillförs ett belopp av 75 milj. kr. som skall användas till konsumtionsstimulerande åtgärder och tiU elableringsstöd för att underlätta etablering för lantbruka­re utan ett stort eget kapital. Den 1 juli 1983 bör enligt förslaget ytterUgare 37,5 mUj. kr. tillföras jordbmket för dessa ändamål. För etableringsstödet har kostnadema under regleringsåret 1982/83 beräknats till ca 30 milj. kr. och under regleringsåret 1983/84 till ca 45 milj. kr. Återstående medel bör enligt förslaget användas till konsumtionsstimulerande åtgärder. Enligt nämnden kan medlen ställas till förfogande antingen genom prishöjningar eller genom att nya budgetmedel tillförs.

Jag biträder jordbmksnämndens förslag att medel tUlförs jordbmket för nyssnämnda åtgärder. Medlen bör tillföras jordbmket genom prishöjning­ar. Härvid kan, som nämnden har anfört, dessa medel stäUas tUl förfogan­de för ändamålet anfingen genom omfördelning av de medel som utgår till jordbmket till följd av livsmedelssubventionerna eller genom avgifter på produktionen. Det ankommer på regeringen att efter förslag av nämnden besluta härom.

Jordbmksnämnden föreslår att mittpriser, prisgränser och införselav­gifter liksom hittills bör justeras varje halvår per den 1 juli och den 1 januari. TiU grund för justeringarna bör läggas normerade värdevolymer ö\er jordbrukets kostnader för inköpta produktionsmedel och utveckling­en av PM-index enligt hittills tillämpade regler. Beträffande avskrivnings-2   Riksdagen 1981/82. 1 saml Nr 209

Prop. 1981/82:209

18

kostnaderna föreslår jordbruksnämnden att jordbmket under normala för­hållanden bör kompenseras för dessa enligt nuvarande principer. Under perioder med t.ex. starka förändringar i investeringsvolym och inflation samt stora ändringar i den ekonomiska politiken, som markant ändrar fömtsättningarna för beräkningarna, föreslås att överläggningar om kom­pensationen för avskrivningskostnaderna kan tas upp en gång per år i samband med diskussionerna om inkomstföljsamheten. Sådana överlägg­ningar kan ske första gången inför den I juli 1983.

Jordbruksnämnden förordar att den avgift på handelsgödsel som föreslås införd, i likhet med vad som gäller för fodermedel, inte bör kompenseras inom inflationsskyddet via PM-index, eftersom inflytande avgifter i huvud­sak fömtsätts bli använda inom jordbmksprisregleringen,

Jordbmket tillfördes för regleringsåret 1981/82 ett engångsbelopp av 100 milj. kr. som kompensation för vissa eftersläpningseffekter i kostnadskom­pensationen. Eftersom denna effekt delvis kvarstår, bör enligt förslaget beloppet utgå även under regleringsåret 1982/83. Jordbmksnämnden före­slår att vid överläggningarna om kostnadskompensation m. m. till jordbru­ket per den 1 juli 1983 bör, med hänsyn fill inflationens och kostnadskom­pensationens utveckling, prövas om beloppet skall utgå även för tiden därefter.

Jag biträder jordbmksnämndens förslag i fråga om kostnadskompensa­tionen till jordbruket.

Beträffande kostnaderna för uppsamling och förädling föreslår nämn­den att kompensationen under regleringsperioden utformas på i huvudsak samma sätt som tidigare, dvs. med hänsyn tiU den faktiska kostnadsut­vecklingen. Under regleringsperioden bör enligt förslaget paralleUt med sedvanliga beräkningar göras kostnadsberäkningar baserade på indexmät­ningar enligt ett system som utretts inför nu avslutade överläggningar. Slutlig ställning till en eventuell övergång till kompensationsberäkningar baserade på indexmätningar får enligt förslaget tas härefter. Frågan om hur kompensationen för kapitalkostnaderna skall beräknas samt hur volymför­ändringar skall beaktas vid kompensationsberäkningarna föreslås bli be­handlad vid de överläggningar som fömtsätts ske inför den 1 juU 1982.

Jag har inget att erinra mot jordbmksnämndens förslag rörande kompen­sation för kostnaderna för uppsamling och förädling. I detta sammanhang vill jag erinra om mitt uttalande i prop. 1977/78:154, nämligen att ett system för indexmätning av kostnadema inom uppsamling och förädling bör syfta till att finna en smidig teknik för att mäta den faktiska kostnadsut­vecklingen.

Enligt regeringens bemyndigande genomförde jordbruksnämnden vissa ändringar i prisgränssysiemet per den 1 juli 1981. Ändringarna innebar bl.a. att mittpriserna justerades så att de i huvudsak överensstämde med de faktiska priserna. I samband härmed anpassades införselavgifterna till de nya mittprisema. Införselavgiftema justerades den 1 juli 1981 och den I

Prop. 1981/82:209

19

januari 1982 med hänsyn till det behov av gränsskydd som då bedömdes föreligga. Vidare infördes en särskild korrigeringsregel vUken innebär att eventuell över- eUer underkompensation i förhållande till mUtpriserna delvis kan beaktas i efterhand. Denna korrigeringsregel innebar att hittills­varande s. k. världsmarknadsklausul kunde utgå. För flertalet av de pris-gränssatta produkterna företogs bl. a. en krympning av spännvidden mel­lan prisgränserna.

Jag biträder jordbmksnämndens förslag att det nya prisgränssysiemet tillämpas också under den föreslagna regleringsperioden. Detta innebär bl. a. att införselavgiftema varje halvår, per den 1 januari och den 1 juli, bör justeras med hänsyn tiU det behov av gränsskydd som då bedöms föreligga. Utgångspunkterna för fastställandet av gränsskyddet bör i enlig­het med vad nämnden har föreslagit redovisas för de båda delegationerna, medan det bör ankomma på nämnden att till regeringen lämna förslag om normalinförselavgifternas storlek. Vidare bör en eventuell tiUämpning av koiTigeringsregeln ske, fömtom den 1 juli 1982, vid de överläggningar som föreslås äga rum inför den 1 juli 1983 och den 1 juh 1984.

Jordbmksnämnden föreslår vissa åtgärder för produktionsanpassning som jag återkommer till i det följande. Såsom jordbruksnämnden har anfört bör, som fömtsättning för att produktionsanpassande åtgärder ge­nomförs, gälla att återhållsamhet visas vid prissättningen. Som vUlkor för dylika åtgärder bör dock som anges i förslaget inte krävas att priset sätts under mittpriset, vUket dock inte hindrar att priset i dessa situationer kan komma att Ugga under detta pris.

Beträffande ulbyteshandeln med kött och fläsk föreslår nämnden att de regler som har gällt under innevarande regleringsperiod skall gälla också för tiden efter den 30 juni 1982. Jag har inget att erinra mot detta förslag.

Jordbruksnämnden tar därefter upp regleringsekonomin för spannmål. Jordbmksnämnden uppger att den ekonomiska ställningen i regleringsför­eningen Svensk spannmålshandel som vid ingången till regleringsåret 1981/ 82 visade ett överskott av ca 35 milj. kr. vid ingången fill nästa regleringsår beräknas förbytas till ett underskott av ca 83 milj. kr. De internafionella spannmålspriserna har under år 1982 visat en fallande tendens och enligl nämnden ha. regleringsföreningen i sina prognoser därför inle vågat räkna med högre exportpriser än de som i genomsnitt erhållits under reglerings­året 1981/82. Vid normalskörd för år 1982 beräknas därför föreningens underskott stiga kraftigt. Jordbmksnämnden föreslår att underskottet i spannmålsregleringen vid normalskörd och nu förväntad internationell prisnivå under regleringsåret 1982/83 inte bör översfiga 250 milj. kr. Lant­bmkarnas förhandlingsdelegation har förklarat sig beredd att av reglerings­medel som tilldelas jordbruket överföra medel tUl kassan så att den vid nämnda förhållanden vid utgången av regleringsåret 1982/83 inte har större underskott än 250 milj. kr. Skulle skörden bli större än normalt kommer jordbmket enligt förslaget liksom tidigare år antingen att få tillskjuta ytter-

Prop. 1981/82:209

20

ligare medel eller godta en sänkning av de preliminära inlösenpriserna. Om världsmarknadspriserna blir lägre än som nu antagits bör enligt förslaget en ökning av underskottet kunna medges. Finansieringen av detta ytterli­gare underskott föreslås bli behandlat vid kommande överläggningar.

Jag har inget att invända mot vad jordbruksnämnden har anfört beträf­fande spannmålsregleringen. Jag vill härvid erinra om att riksdagens beslut om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken i fråga om finansieringen av spann­målsöverskotten bl.a. innebär att systemet skall vara utformat så att det blir ett gemensamt intresse för näringen och staten att lösa överskottspro­blemen. Beslutet innebär vidare att det bör tiUses att tillräckliga medel står tUl förfogande för att under normala förhållanden täcka kostnaderna för prisregleringsverksamheten och avsättningen av överskottskvantiteter. I beslutet framhålls vidare att det i samband med prisöverläggningarna från tid tiU annan bör ske en prövning av hur stort belopp som årligen bör tillföras spannmålsregleringen för att täcka det normala behovet.

Prisregleringen bör i övrigt bygga på de principer som gäller under innevarande prisregleringsperiod. Det innebär bl.a. att jordbmksnämnden bör vid kommande Justeringstillfällen under den förestående prisregle­ringsperioden efter överläggningar med Lantbmkarnas förhandlingsdele­gation och konsumentdelegationen till regeringen inkomma med förslag till fördelning av de totala beloppen på olika produkter samt till de ändringar av mittpriser, prisgränser och införselavgifter som krävs för att jordbruket skall tillföras avsedda intäktsökningar. Det ankommer därefter på rege­ringen att besluta härom.

Jag har i det föregående biträtt nämndens förslag att särskUda medel bör tillföras jordbmket för konsumtionsstimulerande åtgärder för framför allt kött och fläsk. Även inom ramen för köttregleringen avses enligt nämnden åtgärder bekostas för att främja den inhemska kött- och fläskkonsumtionen under fömtsättning att kostnaden härför i stort sett inte bedöms bli högre än för motsvarande export. Nämnden uppger att en arbetsgmpp med representanter för nämnden och delegationerna kommer att tUlsättas för att ta fram förslag till dylika åtgärder. Som exempel på åtgärder anges rabattering av nötkött och fläsk till skolmåltider.

Enligt nämnden är det inte möjligt att inom rimlig tid återvinna balans på animaUeområdet endast genom att stimulera konsumtionen. Även produk-tionsbegränsande åtgärder måste vidtas. Nämnden redovisar bl. a. följande åtgärder för produktionsanpassning.

Frågan om en tidsbegränsad investeringskontroll har aktualiserats vid överläggningarna. Jordbmksnämnden lägger inte fram något förslag till investeringskontroll eftersom olika uppfattningar råder såväl mellan dele­gationerna som inom nämnden om det lämpliga i att genomföra en sådan åtgärd. Samtidigt anför nämnden att lantbmksstyrelsen i cirkulärskrivelse fiU lantbmksnämnderna föreskrivit att dessa, med hänsyn till marknads­läget för fläsk, tiUs vidare i princip inte skall bevilja statligt stöd till

Prop. 1981/82:209

21

investeringar i denna produktionsgren. Jordbmksnämnden uppger att lant­bmksstyrelsen efter samråd med nämnden avser att ta ställning tiU en eventuell begränsning av statligt stöd till investeringar för övriga produk­tionsgrenar inom animaUeområdet.

En höjning av införselavgiften för oljekraftfoder utöver en anpassning till fodersädspriserna har enligt jordbmksnämnden aktualiserats. För att erhåUa någon betydande effekt på produktionen krävs enligt nämnden stora avgiftshöjningar samtidigt som en avgiftsbeläggning bör ske av allt proteinfoder för att undvika konkurrenssnedvridande effekter. Detta skul­le innebära att även fiskmjöl beläggs med avgift, vilket av handelspolitiska skäl torde stöta på svårigheter. Endast en begränsad höjning av avgiften på oljekraftfoder är därför enligt nämnden lämplig.

Enligt jordbmksnämnden finns det nu mindre skäl än tidigare att särskUt stimulera mjölkproduktionen. Nämnden föreslår därför att leveranstilläg­get på mjölk, vilket ingår i den s.k. låginkomstsatsningen, tas bort för jordbmkare över 65 år fr.o.m. den 1 juli 1982. Vidare övervägs enligt nämnden ersättning fill producenter mellan 60 och 65 år för att upphöra med mjölkproduktion före uppnådd pensionsålder. Denna åtgärd kan en­ligt nämnden kombineras med en slaktpremie på mjölkkor och finansieras av prisregleringsmedel eUer av medel som frigörs genom att leveranstiUäg-get på mjölk för pensionärer föreslås upphöra. Jordbmksnämnden föreslår dessutom att den får bemyndigande att vid behov under prisregleringspe­rioden tUlämpa ett s. k. tväprissystem för mjölk, vilket innebär att mjölkle­veranser utöver en viss bestämd kvantitet betalas med ett lägre avräk­ningspris.

Beträffande animaUeområdet i övrigt föreslår jordbmksnämnden att stö­det tiU smågrisproduktionen inom ramen för låginkomstsatsningen tas bort fr.o.m. budgetåret 1982/83. Vidare övervägs enligt nämnden vissa slakt­premier i syfte att minska nötkötts- och fläskproduktionen. Dessa premier kan enligt nämnden finansieras av prisregleringsmedel eUer av de medel som frigörs genom att smågrisstödet slopas.

Jag kan godta de åtgärder som jordbmksnämnden redovisat för att åstadkomma balans mellan produktion och konsumtion av animaliepro­dukter. Enligt min mening är det nödvändigt att produktionen av sådana produkter bättre anpassas tiU efterfrågan inom landet i enlighet med riktlin­jema i 1977 års beslut. Det är därför i nuvarande läge angeläget att nyeta­bleringar och utbyggnad av stora besättningar inte kommer till stånd. Utan etableringskontroll i någon form kan samhället påverka endast sådana objekt som är beroende av stafiigt stöd. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att lantbmksstyrelsen och jordbmksnämnden utnyttjar de möj­ligheter som finns för att förhindra en utbyggnad av animalieproduktionen.

Beträffande avgiften på oljekraftfoder ankommer det på jordbruksnämn­den att inom det bemyndigande som ges av regeringen bestämma avgiftens storlek. Vad gäller de föreslagna slaktpremierna ankommer det på nämn-

Prop. 1981/82:209

22

den att besluta om dessa. I övrigt bör det ankomma på regeringen eller efter regeringens bemyndigande på jordbmksnämnden att besluta om ge­nomförandet av åtgärderna.

Genom begränsningen av leveranstillägget för mjölk och avskaffandet av stödet tiU smågrisprodukfionen frigörs ca 15 milj. kr. resp. ca 20 milj. kr. av budgetmedel. Såsom jordbmksnämnden har föreslagit bör dessa medel fa användas för produktionsanpassning inom främst mjölk- och fläskpro­duktionen. Jag återkommer härtill vid min behandling av anslagsfrågorna för budgetåret 1982/83.

Jag tar härefter upp frågan om införande av en avgift på handelsgödsel. Jordbmksnämnden begär bemyndigande att ta ut en sådan avgift. Nämn­den föreslår att avgiften tas ut vid inhemsk tiUverkning och vid import. Enligt förslaget är avsikten att en avgift som motsvarar ca 7% av försälj­ningspriserna på i princip alla handelsgödselmedel skall tas ut fr. o. m. den 1 juh 1982. Avgiftens storlek avses bli omprövad våren 1983. Enligt nämn­den bör återbäring ske fill näringar som ligger utanför jordbmksprisregle­ringen, t.ex. skogs- och trädgårdsnäringarna. Avgifter av den nämnda storleken beräknas ge en intäkt för den andel som används inom jordbm­ket av ca 110 milj. kr. per år. Dessa medel bör enligt nämnden få användas inom jordbmksprisregleringen och kommer därmed jordbruket som kol­lekfiv till godo. Kostnadsökningen på gmnd av avgiften skall därför enligt nämnden inte få belasta konsumentpriserna på livsmedel.

Jag biträder förslaget om införandet av en avgift på handelsgödsel och att influtna avgiftsmedel skall användas inom jordbruksprisregleringen. Jag vUl erinra om att jag i prop. 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbmks­poUtiken, m.m. framhöll att möjligheten borde stå öppen att ta ut en gödselmedelsavgift.

Vid uppbörden av avgiften är det svårt att skilja på olika användnings­områden. De delar av avgiftsmedlen som kan beräknas avse förbmkning inom skogsbmket och trädgårdsnäringen bör som nämnden föreslagit åter­föras tiU dessa näringar. Jordbmksnämnden avser att i samråd med lant­bmksstyrelsen och skogsstyrelsen återkomma till regeringen med förslag om hur återföringen bör ske. Enligt min mening bör av bl. a. administrafiva skäl en koUektiv återbäring av avgiftsmedlen ske tUl dessa näringar.

Jag återkommer i det följande med de förslag till lagstiftning som krävs med anledning av förslaget om en avgift på handelsgödsel.

Jag övergår nu till att behandla jordbmksnämndens förslag beträffande ränte- och elableringsstöd. I dessa frågor har nämnden samrått med lant­bmksstyrelsen.

Det tillfäUiga räntestödet till jordbmksföretag utgår enligt regeringens beslut t.o.m. år 1982. Bestämmelserna härom finns i förordningen (1980:604) om tillfälUgt räntestöd till jordbruksföretag (ändrad 1981:680). Jordbruksnämnden föreslår att stödet förlängs t. o. m. år 1985 under vilken

Prop. 1981/82:209

23

tid det samtidigt successivt avvecklas. Återbetalda medel skall enligt nämnden återgå tUl jordbruksprisregleringen. Medelsbehovet vid nuvaran­de räntenivå beräknas av nämnden till 55 milj. kr. för år 1982, 50 milj. kr. för år 1983, 45 milj. kr. för år 1984 och 20 milj. kr. för år 1985. Jag biträder nämndens förslag och återkommer till finansieringen för budgetåret 1982/ 83 i samband med anslagsfrågorna.

För att underlätta etablering för lantbrukare, utan ett stort eget kapital, föreslår jordbruksnämnden som jag fidigare har nämnt att ett elablerings­stöd införs. Etableringsstödet är tänkt att reducera räntekostnaderna i företaget till en nivå som ett lantbmk kan bära vid en rimlig egen kapitalin­sats. Stödet föreslås utgå med ett belopp motsvarande den del av ränte­kostnaden som överstiger en viss räntenivå. Stödet avses utgå i full omfatt­ning under de första fem åren för att sedan trappas av under de tre följande åren. Stödet avses lämnas i form av lån. Efter stödperiodens slut föreslås den del av lånet avskrivas som avser stöd tUl inventarier. Räntelån lill fastighetsköp bör enligt förslaget vara återbetalningspliktiga och vid perio­dens slut eller senare placeras som hypotekslån med statlig garanti. Detta innebär enligt nämnden att medel då ytterst återförs till jordbmksprisreg­leringen. Etableringsstödet bör enligt förslaget omfatta etablering som gjorts även under år 1981 och 1982. Som jag tidigare redovisat beräknar nämnden medelsbehovet för etableringsstödet till 30 milj. kr. under regle­ringsåret 1982/83 och tUl 45 milj. kr. under regleringsåret 1983/84.

Jag biträder nämndens förslag men vUl samtidigt framhålla att reglema för etableringsstödet inte bör utformas så att det motverkar de åtgärder som vidtas för att förbättra produktionsbalansen inom animalieproduk­tionen. Det ankommer på regeringen att, efter förslag av lantbmksstyrel­sen i samråd med jordbmksnämnden, besluta om utformningen av ränte-och etableringsstöden.

Jordbmksnämnden tar även upp vissa förslag om administrativa kostna­der samt om prisregleringen på olika produkter, nämligen en höjning av tiUverkningsavgiften på ersättningsprodukter för grädde och vissa föränd­ringar av distributionstillägget vid leverans av mjölk och grädde från meje­ri. För egen del har jag inget att erinra mot förslagen. Det ankommer på regeringen eller efter regeringens bemyndigande jordbmksnämnden att besluta i dessa frågor.

Riksdagen medgav våren 1981 att statens jordbmksnämnd för budget­året 1981/82 får disponera rörliga krediter i riksgäldskontoret dels till ett belopp av högst 250 milj. kr. för säsongmässig lagring av jordbmkspro­dukler, dels tiU ett belopp av högst 50 milj. kr. för inlösen av inhemskt oljeväxtfrö. Jordbmksnämnden har i sin anslagsframställning för budget­året 1982/83 begärt att få disponera motsvarande krediter. Jag biträder nämndens förslag.

Prop. 1981/82:209

24

3.2 Införselavgiftsmedel m. m.

I bilaga 1 redovisas användningen av införselavgiftsmedel m.m. under regleringsåret 1980/81 liksom också beräkningen av införselavgtftsmedel som inflyter under regleringsåren 1981/82 och 1982/83! Den huvudsakliga medelsdispositionen för regleringsåret 1980/81 framgår av följande tabell, i vilken även den preliminära dispositionen för regleringsåret 1981/82 redo­visas.

Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedel m. m. regleringsåren 1980/81 och 1981/82

1980/81 1000-tal kr.

1981/82 1 000-tal kr. prel.

9587'

16974'

Inkomster

Från föregående regleringsår kvarstående införselavgifter Under resp. regleringsår influtna införselavgifter

372237

344600

190426

200000

Summa  572 250

561574

2000

2000

19500

29500

0

0

105000

0

304

12120

192923

167000

70500

65000

2000

0

15500

20500

0

5000

600

1400

irbete          8 500

8500

25000

25000

2500

2500

1400

1400

2000

2000

500

500

0

1500

2                 9399

123 280

exkl. fodermedel

fodermedel

Utgifter

a) Av medel inom fördelningsplanen

Svensk spannmålsliandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljeväxtintressenter

Svensk kötthandel

Svensk kötthandel, utbyteshandel

Föreningen för mejeriprodukter

Svensk ägghandel

Regleringskassan för fågelkött

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mjölk

-

kött

-

ägg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete Djurhälsovård, kontrollverksamhet m.m. Stöd till odling av konservärter och andra köksväxter

Stöd till odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Sveriges exportråd Reserv till jordbruksnämndens förfogande

Summa   457626

467200

' Intäktsräntor från föregående år.

 Dessutom beräknas ca 1 milj. kr. inflyta av införselavgifler på stärkelse till teknisk industri, vilket belopp skall tillföras regleringsföreningen Sveriges potatisintres­senter.

Prop. 1981/82:209

25

1980/81

1981/82

1 000-tal kr.

1 000-tal kr. prel.

b) Av medel utanför fördelningsplanen

Utbyteshandel nötkött, öststaterna

25948

15000

Utbyteshandel kött och fläsk

49696

37880

Pristillägg får- och lammkött

14540

15 500

Svensk matpotatiskontroll

4425

4875

Sveriges potatisodlares riksförbund

2353

2544

Bidrag till Stiftelsen för ackordhäst-

organisationens bevarande

475

475

Bidrag till fraktkostnader för mjölk

och grädde

288

300

Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare

2000

4000

Stöd till odling av vallväxtfrö

6000

6000

Fonden för kollektiva åtgärder inom

biodlingen

300

300

Restitution av införselavgifter för

styckningsdetaljer av kött och fläsk

samt av införselavgifter för ost

6599

5000

Stöd till maltproduktionen

2000

1000

Sveriges exportråd

0

1500

Summa

114624

94374

Summa utgifter

572250

561574

Saldo vid utgången av resp. regleringsår

0

0

Fördelningsplanen för regleringsåret 1981/82 utgör enhgt riksdagens be­slut 267,2 milj. kr. HärtiU kommer inflytande avgifter för fodermedelsim­porten f.n. beräknade tiU 200 milj. kr., varvid fördelningsplanen omfattar 467,2 milj. kr. Jordbruksnämnden beräknar de disponibla inkomsterna av införselavgifter tiU 561,6 milj. kr., vilket innebär ett beräknat överskott av 94,4 mUj. kr. sedan medel avsatts till fördelningsplanen. Definitiv fördel-ningsplan för regleringsåret 1981/82 kan fastställas först efter utgången av regleringsåret.

De ändamål utanför fördelningsplanen som får täckas av införselavgifts­medel beräknas för regleringsåret 1981/82 helt ta i anspråk det beräknade överskottet av 94,4 milj. kr.

SammanstäUningen avseende regleringsåret 1981/82 skiljer sig på några punkter från de beräkningar som lagts fram i prop. 1980/81:190. Sålunda har utbyteshandel med nötkött med öststaterna minskats med 10 milj. kr. Vidare har utbyteshandel med kött och fläsk, som angavs till 50 milj. kr., tagits upp med beräknade tUlgängliga medel, 37,9 milj. kr., samt restitution av införselavgifter ökats med 3 milj. kr. tUl 5 milj. kr. Bidragen till Svensk matpotatiskontroU och Sveriges potatisodlares riksförbund har ökats med 280000 kr. resp. 177000 kr., då nämnden tillstyrker ett tilläggsanslag för regleringsåret 1981/82 för ökade lönekostnader under år 1981 med dessa belopp. I enlighet med regeringens bemyndigande i regeringsbeslut den 17 december 1981 har 1,5 milj. kr. anslagits av medel inom fördelningsplanen och 1,5 milj. kr. av medel utanför fördelningsplanen för verksamhet vid Sveriges exportråd rörande främjande av export av högförädlade livsme­del.

Prop. 1981/82:209

26

I den mån tillgängliga medel utanför fördelningsplanen blir mer än 94,4 milj. kr. bör överskjutande belopp i första hand användas till att betala utbyteshandel med kött och fläsk upp tiU ett belopp av 50 milj. kr. Därefter eventuellt kvarstående belopp bör användas till ändamål inom fördelnings­planen med hänsyn tiU att 31,1, 4,8 resp. 0,3 milj. kr. för utbyteshandel med kött och fläsk i brist på medel utanför fördelningsplanen togs från fördelningsplanerna regleringsåren 1978/791980/81.

Jag har inte något att erinra mot vad jordbmksnämnden anfört rörande införselavgiftsmedlens disposition under regleringsåren 1980/81 och 1981/ 82.

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 åt jordbruksnämnden att närmare överväga och framlägga förslag om användningen av införselav­giftsmedlen inom och utanför fördelningsplanen. Nämnden redovisar att den har påböijat ett sådant arbete och kommer senare att lämna förslag om användningen. För regleringsåret 1982/83 föreslår dock nämnden att med­len får tas i anspråk enligt hittUls tillämpade principer.

Jordbruksnämnden beräknar att det under regleringsåret 1982/83 infly­ter 585,5 milj. kr. i form av införselavgiftsmedel, inkl. räntor från föregåen­de år. Härav avser 230 mUj. kr. fodermedel.

Jordbruksnämnden föreslår att fördelningsplanen för regleringsåret 1982/83 bör omfatta 267,2 milj. kr. jämte inflytande fodermedelsavgifter, som beräknas tiU 230 milj. kr. eller totalt 497,2 milj. kr. Jag biträder nämndens förslag.

Med hänsyn till ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling läg­ger nämnden inte fram någon fördelningsplan för det preliminärt beräkna­de beloppet. Nämnden bör återkomma med förslag till preliminär fördel­ning i samband med förslaget till justering av införselavgifter m. m. fr. o. m. den 1 juli 1982. Nämnden bör liksom tidigare, efter hörande av Lantbm­karnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen, få jämka del­beloppen mellan de olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av det belopp som kan komma att stå tUl nämndens förfogande.

Jag har inget att erinra mot att Svensk spannmålshandel liksom hittills tillförs införselavgtfter för viss utbyteshandel med brödsäd. Vidare bör Sveriges oljeväxtintressenter tillföras hela fettvamavgiften för en kvantitet motsvarande oljeinnehållet i den inhemska fröskörden, dock högsl mot­svarande fettvamavgiften på den totala fettkonsumtionen. I detta samman­hang vill jag nämna att jordbruksnämnden i enlighet med regeringens bemyndigande och på grundval av ett förslag av kommittén för industrins råvamkostnadsutjämning tar ut införselavgift på stärkelse och importavgift på stärkelsederivat till teknisk industri fr. o. m. den I mars 1982.1 syfte att bidra till finansieringen av stärkelseregleringen får inflytande införselav­gifler vid import av stärkelse för tekniskt bmk tillföras regleringsförening­en Sveriges potatisintressenter. Detsamma gäller för importavgifter som erläggs vid import av derivat sedan därav täckts kostnaderna för exportbi­drag m. m.

Prop. 1981/82:209

27

Medelsbehovet under regleringsåret 1982/83 för de ändamål utanför fördelningsplanen som jag anger i det följande bör i första hand täckas av införselavgiftsmedel.

För ulbyleshandel med kött och fläsk har nämnden beräknat 65 milj. kr. Av detta belopp bör 15 milj. kr., som avser utbyteshandel med nötkött med öststaterna, föras över till Svensk kötthandel. Återstående 50 milj. kr., som avser utbyteshandel med kött och fläsk med andra länder, bör föras över tiU Svensk kötthandel i enlighet med de gmnder som redovisats i prop. 1978/79: 208.

Kostnaderna för pristillägg för får- och lammkött av 530 öre per kg bestrids under regleringsåret 1981/82 med 10 milj. kr. från anslaget Prisreg­lerande åtgärder på jordbmkets område och med 15,5 milj. kr. av införsel­avgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Jordbmksnämnden beräknar kostnaden för pristillägget till 25,5 milj. kr. under regleringsåret 1982/83. Jag föreslår att av pristillägget på får- och lammkött bekostas även för regleringsåret 1982/83 10 milj. kr. från anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbmkets område och resterande belopp, 15,5 milj. kr., med införselav­giftsmedel utanför fördelningsplanen. Hämtöver kan nämnas att regering­en har bemyndigat nämnden att under regleringsåret 1981/82, inom ramen för Uvsmedelssubventionema, utbetala pristillägg på får- och lammkött.

TUl Svensk matpotatiskontroll (SMAK) har för regleringsåret 1981/82 av medel utanför fördelningsplanen reserverats högst 1 115000 kr. för upplys­ningsverksamhet på matpolalisområdel. För regleringsåret 1982/83 före­slås en höjning av beloppet till 1 200000 kr.

Ersättningen till SMAK för den officiella kontrollen av matpotatis före­slås uppgå tUl högst 3 737000 kr. I detta belopp ingår 100000 kr. för utvecklingsarbete. Nämnden föreslår också att SMAK skall få ett tUläggs-anslag på 280000 kr. för ökade lönekostnader under regleringsåret 1981/82. Nämnden avser att återkomma rörande ökade lönekostnader under regle­ringsåret 1982/83.

Jag har inget att invända mot dessa förslag.

Sveriges potatisodlares riksförbund (SPOR) har för regleringsåret 1981/ 82 erhållit 2367000 kr. för sin verksamhet med effektivisering av matpotalisodlingen. Nämnden föreslår ett tilläggsanslag för regleringsåret 1981/82 med 177000 kr. för ökade lönekostnader under regleringsåret 1981/ 82 samt ett anslag av 2554000 kr. för regleringsåret 1982/83. Nämnden avser att återkomma rörande ökade lönekostnader under regleringsåret 1982/83. Nämnden redovisar att den vid bedömningen av anslagskraven från SMAK och SPOR har följt de anvisningar som gäller för myndigheter­nas anslagsframställningar. Jag har inget att erinra mot detta.

Stiflelsen för ackordhästorganisationens bevarande bör i enUghet med nämndens förslag tillföras oförändrat 475 000 kr.

Bidrag för att begränsa fraktkostnaderna för mjölk och grädde till vissa områden i de nordligaste länen bör, som nämnden föreslagit, utgå med 300000 kr. under regleringsåret 1982/83.

Prop. 1981/82:209

28

Vidare föreslås att nämnden under regleringsäret 1982/83 får disponera högsl 4 milj. kr. av avgiftsmedel utom fördelningsplanen för återbäring till pälsdjursuppfödare av den del av priset på inhemskt foder för pälsdjurs­uppfödning som är hänföriig till införselavgifterna på fodermedel. Jag biträder även detta förslag.

För stöd till vallfröodlingen föreslår jordbruksnämnden för reglerings­året 1982/83 att 6 milj. kr. anvisas av medel utanför fördelningsplanen. Jag har inget att erinra mot detta förslag.

Till fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen har under reglerings­året 1981/82 förts 800000 kr., varav 500000 kr. inom och 300000 kr. utom fördelningsplanen. Jordbruksnämnden föreslår att motsvarande belopp skall utgå under regleringsåret 1982/83. Jag har inget att invända mot detta under fömtsättning att 500000 kr. anslås inom fördelningsplanen.

För kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfisk föreslår nämnden att högst 600000 kr. av medel utom fördelningsplanen får använ­das under regleringsåret 1982/83. Som skäl för bidrag anförs att fiskprodu­centerna betalar ett högre pris än världsmarknadspriset för foder som används i produktionen, samtidigt som ett gränsskydd på konsumlionsfisk saknas. Med hänsyn till den särskilda översyn av användningen av inför­selavgiftsmedel som jordbmksnämnden påbörjat är jag inle nu beredd alt biträda detta förslag.

Kostnaderna för restUution av införselavgifter för styckningsdetaljer av kött ochfiäsk samt för ost beräknas av nämnden till 5 milj. kr. för regle­ringsåret 1982/83. Jag har inget att erinra mot denna beräkning.

För slöd till maltproduktionen bör enligt nämndens förslag 1 milj. kr. utgå under regleringsåret 1982/83. Jag biträder även detta förslag.

Med hänsyn till ovissheten om den faktiska avgiftsuppbörden föreslår jordbmksnämnden att en rörlig kredit på 120 milj. kr. får slå lill förfogande även under regleringsåret 1982/83 och att den får användas för ändamål inom och utom fördelningsplanen samt för sockerregleringen. Jag biträder förslaget med tillägget att krediten inte, utan regeringens särskilda medgi­vande, får användas för finansiering av utbyteshandel med kött och fläsk. Jag biträder också förslaget att i likhet med innevarande budgetår en rörlig kredit av 40 milj. kr. ställs till nämndens förfogande under budgetåret 1982/ 83 för råvamkostnadsutjämningen. Det bör ankomma på regeringen att närmare föreskriva hur krediterna får utnyttjas och villkoren för detta.

3.3 Prisregleringen på sockerbetor och socker

Jordbruksnämnden föreslår efter överiäggningar och i samförstånd med Sveriges betodlares centralförening och Svenska Sockerfabriks AB samt nämndens konsumentdelegation en ettårig prisregleringsperiod för socker­betor och socker omfattande tiden den 1 juli 1982-den 30 juni 1983. Förslaget har utformats med beaktande av vad som förordats i prop. 1980/ 81:190 om reglering av priserna på jordbmksprodukler, m.m. i fråga om

Prop. 1981/82:209

29

sockerbetsarealen för 1982 års odling (JoU 1980/81:36, rskr 1980/81:419). Riksdagens beslut innebär att sockerbetsarealen utökas med ytterligare 1000 ha under 1982 års odling till 53000 ha. Den utökade sockerbetsarea­len utgör statens bidrag för att möjliggöra fortsatt drift vid sockerbmket i Karpalund.

I den nyss nämnda propositionen angavs vidare att en strävan med arealökningen borde vara att åstadkomma en minskning av fabrikspotatis­odlingen. Frågan om förtur för potatisodlarna för år 1982 fick prövas vid kommande prisöverläggningar.

Under 1981 års odling övergick ca 270 ha från fabrikspotatis till socker­betor. Jordbmksnämnden redovisar nu att den hcU" undersökt intresset från fabrikspotatisodlama för att byta till sockerbetor. Odlare med en samman­lagd areal på ytterligare 70 ha har uttryckt intresse för ett arealbyte. Nämnda odlare bör enligt nämnden i princip tilldelas önskad areal socker­betor, om de förbinder sig att minska sin fabrikspotatisareal med lika många hektar och inte leverera fabrikspotatis på motsvarande andelar till stärkelsefabrik.

Koslnadskompensallonen till betodlarna har enligt förslaget beräknats tUl ca 54,4 milj. kr. medan ersättningen för inkomstföljsamhet föreslås bli ca 2,7 milj. kr. Detta innebär att gmndpriset för 1982 års betskörd bör höjas med 2,42 kr. tUl 24,18 kr. per 100 kg betor med en sockerhalt av 16%. Höjningen av betpriset motsvarar en partiprishöjning av socker med 18,81 kr. per 100 kg.

Arealbidraget till de odlare i Småland och Blekinge som levererar betor till bmket i Mörbylånga föreslås utgå oförändrat med 200 kr./ha kontrakte­rad areal. TiU odlare på Öland föreslås arealbidraget bli oförändrat 400 kr./ ha och till odlare på Gotland oförändrat 500 kr./ha. Bidragen bör liksom hittills finansieras med medel ur sockerregleringsfonden.

Jag biträder nämndens förslag till arealbidrag, kostnadskompensation och ersättning för inkomstföljsamhet till betodlarna.

Vad gäller kompensationen till sockerbolagel innebär förslaget att pris­regleringen liksom tidigare endast bör avse strösocker. Av bolagets verk­samhet vid raffinaderiet i Arlöv ingår i regleringen endast raffineringen av råsocker, såväl inhemskt som importerat. Detta innebär att bl.a. bit­socker- och su-apstiUverkningen liksom f. n. lämnas utanför regleringen.

Förslaget innebär vidare att sockerpriset den I juli 1982 bör justeras på grund av ökade kostnader. Korrigering av sockerpriset på gmnd av änd­ringar i oljepriset under prisregleringsperioden föreslås dämtöver ske när oljepriset har ändrats med minst ± 160 kr. per m.

Jordbmksnämnden föreslår att sockerbolaget för regleringsåret 1982/83 tillerkänns ca 33,3 milj. kr. varav ca 27,9 milj. kr. utgör ersättning för kostnadsökningar exkl. olja och ca 5,4 milj. kr. utgör definitiv ersättning för oljekostnadema för regleringsåret 1980/81. I kostnadskompensationen ingår viss ökad ersättning för merkostnaderna för bmken på Öland och

Prop. 1981/82:209

30

Gotland. Denna ersättning utgör ca 13 milj. kr. Därutöver erhåller bolaget 4,3 milj. kr. från sockerregleringsfonden som kompensation för dessa merkostnader.

Kostnadskompensationen om ca 33,3 milj. kr. innebär enligt nämnden en höjning av strösockerpriset (kvalitet K 5 i säck om 50 kg) med 10,99 kr. per 100 kg den I juli 1982. Tillsammans medför de föreslagna ökningarna av betpriset och sockerbolagets andel av partipriset på socker att strösoc­kerpriset stiger med sammanlagt 29,80 kr. per 100 kg tiU 367,27 kr. per 100 kg. Nämnden begär att få genomföra prishöjningarna på sådant sätt att minsta möjliga störning uppstår på marknaden. Nämnden föreslår vidare att ersättningen för raffinering och lagring av importerat råsocker höjs för inträffade kostnadsökningar tUl 64,69 kr. per 100 kg.

Gränsskyddet föreslås liksom hittills utgöras av införselavgifter som tas ut på såväl råsocker som färdigt socker och sockerprodukter. Införselav­giften på su-ap, sockerlösningar och sockerkulör bör liksom hittUls motsva­ra avgiften för färdigt socker, varvid hänsyn tas tiU produktens torrsub-stanshalt. Nämnden föreslår att vid behov får tas ut en försäljningsavgift på aUt socker som säljs inom landet. De uttagna avgiftema bör användas för att subventionera import av socker när världsmarknadspriset på socker är högre än det inhemska priset. Som världsmarknadspris på färdigt socker föreslås liksom hittills gälla Parisbörsens spot-notering för vitsocker ökad med kostnader för frakt m. m. till svensk hamn samt korrigerad för kvali­tetsskillnader. Till skillnad från tidigare föreslås att fraktkostnadens och kvalitetskorrektionens storlek får faststäUas av jordbmksnämnden.

Sockerregleringsfondens intäkter utgörs av införselavgifter altemativt försäljningsavgifter. Från fonden föreslås få bestridas kostnaderna för fraktrabattering med 1,2 milj. kr. Från fonden föreslås dessutom kostna­dema för arealbidragen finansieras tUl en beräknad kostnad av 3,54 milj. kr. samt en viss del, 4,3 mUj. kr., av ersättningen tiU sockerbolaget för merkostnadema vid sockerbmken på Öland och Gofiand. Vidare fömt­sätts att fonden skaU få användas för exportbidrag avseende sockerhaltiga produkter som är föremål för extern prisutjämning samt till täckande av regleringsföreningen Svensk sockerhandels administrationskostnader. Jordbmksnämnden föreslår att den rörliga kredit som nämnden äger dispo­nera hos riksgäldskontoret liksom hittills får anlitas för sockerregleringen.

Jag biträder jordbruksnämndens förslag till reglering av sockertillverk­ningen för tiden den 1 juli 1982-den 30 juni 1983 samt förslaget till ersättning till sockerbolaget under regleringsåret 1982/83. Jag har i det föregående föreslagit att den rörliga kredit på 120 milj. kr. som stått till regeringens förfogande för bl.a. ändamål inom sockerregleringen under regleringsåret 1981/82 bör få användas för samma ändamål även under regleringsåret 1982/83.

I samband med uppdraget till jordbmksnämnden att avge förslag om prisregleringen på sockerbetor och socker för tiden efter den 30 juni 1982

Prop. 1981/82:209

31

uppdrog regeringen åt nämnden att samtidigt lämna förslag till dels hur nuvarande underskott i sockerregleringsfonden skaU avvecklas, dels hur sockerregleringen i fortsättningen skall finansieras.

Jordbmksnämnden beräknar att underskottet i sockerregleringsfonden vid utgången av regleringsåret 1981/82 kommer att vara ca 45 milj. kr. Enligt nämndens förslag bör underskottet täckas genom bidrag från konsu­menterna, sockerbolaget och betodlarna med en årlig inbetalning på resp. 3,5 milj. kr., 3,75 milj. kr. och 4 milj. kr. under en fyraårsperiod. Konsu­menternas bidrag bör täckas genom överföring från fonderade försäljnings­avgiftsmedel. Betodlarnas andel bör dras från betpriset och inbetalas av sockerbolaget tillsammans med bolagets egen andel. Den första inbetal­ningen bör göras under regleringsåret 1982/83. Jordbmksnämnden anför att om 1977 års jordbmkspolitiska beslut om 85-90% självförsörjning för socker inte ändras och som en följd härav högst 51 500 ha får odlas år 1983 bör inbetalningarna upphöra. Resterande underskott torde enligt nämnden då kunna täckas av inflytande införselavgifter.

För att underskottet inte skaU öka under regleringsäret 1982/83 föreslår jordbmksnämnden att sockerbolaget för skörd som överstiger 312000 ton vitsocker tUl sockerregleringsfonden skall inbetala ett belopp som motsva­rar beräknade införselavgifter för därav undanträngd import. 60% av inbe­talningen bör få dras av från likviden tUl betodlama. Om skörden blir lägre än 312000 ton bör enligt förslaget införselavgifterna för ökningen av impor­ten sättas in i en fond för näringen, varvid 60% skall anses vara odlarnas andel och 40% sockerbolagets.

Jag biträder jordbmksnämndens förslag till avveckling av underskottet i sockerregleringen. Samtidigt vill jag, med anledning av vad nämnden har anfört, nämna att sockernäringskommittén ijanuari 1982 har avgett betän­kandet (SOU 1982:6) Sockemäringen. Betänkandet remissbehandlas f. n.

3.4 Prisstödet till jordbruket i norra Sverige

Syftet med prisstödet i norra Sverige är att höja lönsamheten hos jord­bmket i detta område tiU en nivå som är jämförbar med den som uppnås vid det mellansvenska jordbruket. Stödet utgår i form av pristillägg på mjölk, kött och fläsk samt till smågrisproduktion och getskötsel. Dessutom utgår ett särskilt prisstöd till rennäringen i form av pristillägg på renkött. Prisstödet till jordbruket utgår inom olika stödområden med varierande belopp. Bestämmelserna återfinns i förordningen (1978:472) om prisstöd till vissa jordbmk (omtryckt 1980:490, ändrad 1981:640) och i kungörelsen (1973:508) om prisstöd till rennäringen (ändrad senast 1981; 641).

Prisstödet till jordbruket i norra Sverige har under 1970-talet setts över vart tredje år. Den senaste översynen gjordes år 1979 och ledde till alt stödet enligt riksdagens beslut justerades per den 1 juli 1980 (prop. 1979/ 80:162, JoU 1979/80:47 och 49, rskr 1979/80:413). I propositionen uttalade

Prop. 1981/82:209

32

jag att en aUmän översyn av prisstödet borde ske vart tredje år. Om produktionskostnadema utvecklades på ett ogynnsamt sätt, borde dock prisstödet kunna justeras under perioden. Riksdagen biträdde de förslag till förbättring av prisstödet som framlades. Samtidigt uttalades att åtskil­ligt talade för en mera övergripande och parlamentariskt förankrad över­syn av stödet till jordbmket i norra Sverige. Dessutom framfördes att en justering av prisstödet skulle kunna ske under treårsperioden så att dess syfte upprätthålls.

Mot bakgmnd av riksdagens beslut har jag med stöd av regeringens bemyndigande våren 1981 tillkallat en kommitté med uppgift att se över det statliga stödet tiU jordbmket i norra Sverige. Kommittén beräknas avge förslag om bl. a. prisstödet under hösten 1982.

Regeringen uppdrog åt statens jordbruksnämnd att under perioden den 1 juli 1980den 30 juni 1983 följa, bedöma och redovisa effekterna av pris­stödet till jordbmket i norra Sverige. Om produktionskostnaderna utveck­lades på ett ogynnsamt sätt, skulle nämnden under perioden inkomma med förslag till de justeringar av prisstödet på olika produkter som bedömdes erforderliga för att stödets syfte skulle kunna upprätthållas. En av utgångs-punktema för bedömningen skulle vara förändringarna i PM-index. Jord­bmksnämnden skulle vid uppdragets fullgörande samråda med lantbruks­styrelsen.

På grundval av jordbmksnämndens redovisning av kostnadsutveckling­en under perioden oktober 1979-oktober 1980 beslutade riksdagen om en uppräkning av prisstödet per den I juli 1981 (prop. 1980/81:190, JoU 1980/ 81:36, rskr 1980/81:419).

LRF har i skrivelse till regeringen begärt en uppräkning av prisstödet från den I juli 1982. Jordbmksnämnden har efter samråd med lantbrukssty­relsen i sitt remissyttrande också lämnat en redovisning av sitt uppdrag och föreslagit att stödet räknas upp från den 1 juli 1982. Nämnden redovi­sar att PM-index under perioden oktober 1980-oktober 1981 har stigit med 12,5%. En uppräkning av stödnivån med PM-index ger enligt nämnden en ökad kostnad med ca 29 milj. kr. Jordbmksnämnden föreslår en uppräk­ning av stödet i enlighet härmed.

För egen del anser jag att en uppräkning av prisstödet till jordbmket i norra Sverige bör ske också i år. 1 avvaktan på resultatet av den översyn som f. n. sker av stödet bör dock uppräkningen göras något mindre än som föreslagits. Jag förordar att stödbeloppen höjs för de olika produkterna inom resp. stödområde med ca 9%. Motsvarande höjning bör ske av prisstödet till rennäringen. Kostnaderna för en sådan höjning beräknar jag till 20 milj. kr.

Jag föreslår att en uppräkning av stödnivåerna för mjölk bör ske enligt följande uppställning.

Prop. 1981/82:209

33

Område

Nuvarande stödbelopp

Förslag

öre/kg

öre/kg

44,8

48,8

31,6

34,4

27,6

30,0

18,4

20,0

7,8

8,4

För kött OQh fläsk inPm resp. område föreslår jag följande uppräkning.

Område

Kött av nötkreatur    Färkött

Fläsk

Nuve-

Förslag

Nuva-

Förslag

Nuva-

Förslag

rande

rande

rande

gtqdbe

stödbe-

stödbe-

IPPP

lopp

lopp

öre/kg

öre/kg

öre/kg

öre/kg

öre/kg

öre/kg

)

256

279

256

279

57

62

2

189

206

189

206

38

41

3

103

112

103

1)2

20

22

4

38

41

38

41

-

-

Stödet till smågrisproduktionen bör utgå med de belopp som framgår av följande tabell,

Område

Nuvarande stödbelopp

Förslag

kr./sugga

kr./sugga

395

265

200

95

430 290 220 105

Stödet tUl getskötseln bör höjas från 175 kr. tUl 190 kr. per mjölkprodu­cerande get.

I fråga om prisstödet till rennäringen föreslår jag att stödet bör höjas från 150 kr. tUl 165 kr, per slaktad ren.

3.5 Lagstiftningsfrågor

Det förslag till avgift på handelsgödselmedel som jag tidigare har lagt fram föranleder ändringar i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbm­kets område. Aysjkten är att avgift skaU tas ut såväl vid inhemsk tillverk­ning som vid inipprt. I lagens 7 § behöver tillägg göras tUl uppräkningen av de vamslag spm ei] tillverkare erlägger avgift för. Vidare måste motsvaran­de tillägg göra§ j }§gens bilaga, vilket innebär att de aktuella varoma enligt

2         § inte kap importeras ut§n jordbmksnämndens tillstånd och att enligt 14 §

införselävgift kan t§s ift.

Även pin det är tänkt att avgift inledningsvis skall tas ut endast på de färdiga hndelsgödselmedlen, bör beredskap finnas att avgiftsbelägga ock-

3  Riksdagen 1981/82. 1 saml Nr 209

Prop. 1981/82:209

34

så de råvaror som ingår i dessa medel för den händelse att råvaroma i större utsträckning skuUe böija användas som gödselmedel. Jag föreslår därför att de aktuella avgiftsbemyndigandena får omfatta också de råvaror som ingår i färdiga gödselmedel.

I den mån bestämmelser som meddelas med stöd av de nu föreslagna avgiftsbemyndigandena av administrativa skäl måste utformas så att av-giftspUkt kommer att gälla i fråga om en vara också när varan såsom är fallet t. ex. med ammoniak tUlverkas eller införs för annat ändamål än som gödselmedel eUer som råvara tUl gödselmedel, kan befrielse från eller återbetalning av avgift medges med stöd av 25 § lagen om prisreglering på jordbmkets område.

En avgift som tas ut vid tiUverkning och import föranleder vissa problem när avgiften höjs. Det uppkommer då skilda prisnivåer för varor som tillverkats eller importerats före resp. efter avgiftshöjningen. För att undgå detta problem bör det i likhet med vad som enligt 9§ gäUer i fråga om fettvamavgiften vara möjUgt att ta ut en tiUäggsavgift på den mängd han­delsgödsel som finns lagrad, när avgiftshöjningen sker. TiUäggsavgiften skall givetvis motsvara det belopp med vUket avgiften höjs. Den bör erläggas av den som yrkesmässigt säljer handelsgödselmedel. TiUäggsav­gift skall således inte kunna tas ut av jordbmkare som lagrar gödselmedel för eget bmk. Bestämmelser om tiUäggsavgift på handelsgödselmedel bör tas in i lagen som ett nytt andra stycke i 9 §.

Enligt jordbmksnämndens förslag skall avgifter på handelsgödselmedel börja tas ut fr. o. m. den 1 juli 1982.1 överensstämmelse med vad jag nu har föreslagit i fråga om tilläggsavgift vid avgiftshöjning bör det ges möjlighet att ta ut avgift på de lager av gödselmedel som finns vid utgången av juni månad 1982. Därigenom undviks problemet med två prisnivåer samtidigt som det ekonomiska incitamentet tiU hamstring av gödselmedel tas bort. Med hänsyn härtill föreslår jag att regeringen eller, efter regeringens be­myndigande, jordbmksnämnden får befogenhet att införa avgift på de lager av handelsgödselmedel som finns vid den tidpunkt när tUlverknings- och införselavgiften föreslås införd. Bestämmelser med denna innebörd bör tas upp som övergångsbestämmelser.

Den återbäring av avgiftsmedel som skall ske till andra näringar än jordbmket för den kostnadsökning som uppkommer tUl följd av nu före­slagna avgifter på handelsgödselmedel bör regleras genom särskilda före­skrifter som meddelas av regeringen. Regeringen bör kunna överlåta åt myndighet att meddela sådana föreskrifter. Bestämmelser med denna inne­börd bör tas upp i en ny paragraf, 25 a §, i lagen om prisreglering på jordbmkets område. Som en följd härav bör också 27 § ändras.

I prop. 1981/82:120 om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m.m. har regeringen föreslagit att produkter under tulltaxenr 20.02 tillverkade av till tulltaxenr 07.05 hänförUga ärter och bönor blir fria från tuU och i stället förs över till jordbmksprisregleringen. Härigenom ges möjlighet att vid

Prop. 1981/82:209

35

import ta ut införselavgift för dessa produkter. Förslaget att föra dessa produkter till jordbmksprisregleringen föranleder en ändring av bilagan tiU lagen (1967:340) om prisreglering på jordbmkets område. Förslag till den­na lagändring bör nu läggas fram.

Enligt lagen (1953:397) om avgift för fettvaror som användas för fram­ställning av fettemulsion m. m. skall tillverkare av gräddersättningsmedel för egen förbmkning erlägga särskild avgift för den fettvara som används i produkten. TiUverkning för förbmkning i eget hushåll är dock undantagen från avgift. Riksskatteverket föreslår i skrivelse den 18 augusti 1981 att nämnda lag upphävs, eftersom avgiftsintäkterna är små på gmnd av att gräddersättningsmedel numera tUlverkas i liten utsträckning för egen för­bmkning. Därtill kommer att det föreligger betydande svårigheter att kon­trollera att lagen efterlevs.

Efter samråd med chefen för budgetdepartementet föreslår jag att ifråga­varande lag upphävs. För den händelse gräddersättningsmedel i framtiden skuUe få ökad användning bör det finnas en möjlighet att införa en avgift på sådana medel, när en tillverkare av medlen utnyttjar dem för egen yrkes­mässig förbmkning. Med hänsyn härtill föreslår jag att punkten k) i 7 § lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område ändras så att det finns möjlighet att ta ut avgift inte bara såsom f.n. vid tUlverkning av fettemulsioner för försäljning utan även vid tiUverkning av emulsioner för egen förbmkning.

De lagändringar som jag nu har föreslagit bör träda i kraft den 1 juli 1982.

I enlighet med det anförda har inom jordbmksdepartementet upprättats förslag tUl

1.

lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukets område,

2.

lag om upphävande, av lagen (1953:397) om avgift för fettvaror som användas för framställning av fettemulsion m. m.

Förslaget under 2 har upprättats efter samråd med chefen för budgetde­partementet.

Av lagförslagen torde enbart förslaget under 1 vara av den karaktär att det bör g. anskas av lagrådet. Lagförslaget får anses vara en viktig del av de förslag tUl prisreglering på jordbmksprodukler som jag tidigare har lagt fram. Mina förslag fömtsätter att regleringen kan böija tillämpas fr. o. m. den I juli 1982. Fördenskull krävs skyndsam behandUng av ärendet. Med hänsyn till nu anförda skäl bör enligt min mening remiss till lagrådet kunna underlåtas.

4   Hemställan

Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels föreslår riksdagen att

1. antaga förslaget till lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreg­lering på jordbmkets område.

Prop. 1981/82:209

36

2.      antaga förslaget till lag om upphävande av lagen (1953:397) om

avgift för fettvaror som användas för framställning av fettemul­

sion m.m.,

dels föreslår riksdagen att

3.

godkänna de av mig förordade gmnderna för reglering av priser m.m. på jordbmksprodukler utom sockerbetor och socker för tiden den 1 juh 1982-den 30 juni 1984,

4.

godkänna vad jag har förordat i fråga om användningen av av­giftsmedel, som inflyter under regleringsåret 1982/83 eller har influtit under tidigare regleringsår,

5.

godkänna de av mig förordade gmnderna för reglering av priser m. m. på sockerbetor och socker för tiden den 1 juli 1982-den 30 juni 1983,

6.

godkänna vad jag har förordat om prisstödet till jordbmket i norra Sverige,

7.

medge att statens jordbmksnämnd för säsongmässig lagring av jordbmksprodukler under budgetåret 1982/83 får disponera en rörlig kredit på högst 250000000 kr. i riksgäldskontoret,

8.

medge att statens jordbmksnämnd för inlösen av inhemskt olje­växtfrö för budgetåret 1982/83 får disponera en rörlig kredit på högst 50000000 kr. i riksgäldskontoret,

9.

medge att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, sta­tens jordbmksnämnd för ändamål inom jordbmksprisregleringen och regleringen av sockernäringen för budgetåret 1982/83 får disponera en rörlig kredit på högst 120000000 kr. i riksgäldskon­toret,

10.    medge att statens jordbmksnämnd för råvamkostnadsutjämning

under budgetåret 1982/83 får disponera en rörlig kredit på högst

40000000 kr. i riksgäldskontoret,

dels ock bereder riksdagen tillfälle att

11.    ta del av den inom beredningens för livsmedels- och näringsfrå­

gor sekretariat upprättade promemorian om beredningens verk­

samhet.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

Prop. 1981/82:209

5   Anslagsfrågor för budgetåret 1982/83

TIONDE HUVUDTITELN

37

C. Jordbruksprisreglering

C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag

[REDACTED_PERSONNUMMER] [REDACTED_PERSONNUMMER] 3 308000000

Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslaget bestrids kostnadema för livsmedelssubventioneringen. Vidare ut­går medel till låginkomstsatsningen, avbytarverksamheten och andra soci­ala satsningar inom jordbmket samt medel som ersättning för införselav­giftsmedel utanför fördelningsplanen. Från anslaget bestrids även vissa kostnader för prisutjämning.

1981/82

Beräknad ändring 1982/83

Statens jord-

Före-

bruksnämnd

draganden

Anslag

Ersättning till följd

av livsmedelssubventioner

[REDACTED_PERSONNUMMER]

-390000000

-390000000

I .åginkomstsatsning m.m.

inom jordbruket

420000000

-1-15000000

-1-15000000

Ersättning för inför-

selavgiftsmedel utanför

fördelningsplanen

65000000

-

-

Prisuljämning

35000000

-33 500000

-33 500000

Särskilda undersökningar

670000

-1-50000

-

Summa (avrundad)

3 716000000

-408000000

-408000000

Statens Jordbruksnämnd

Jordbmksnämnden har dels i sin anslagsframställning, dels i sitt förslag tUl prisreglerande åtgärder på jordbmkets område för tiden den 1 juli 1982 30 juni 1984 lämnat förslag till medelsanvisning för de olika posterna under anslaget.

Jordbmksnämnden beräknar under posten Ersättning tiU följd av livsme­delssubventioner ett belopp av 2805 milj. kr. för budgetåret 1982/83.

TiU Låginkomstsatsning m.m. inom jordbmket för budgetåret 1981/82 disponerar nämnden 135 milj. kr. för leveranstillägg för mjölkproducenter, 20 milj. kr. för stöd tUl smågrisproduktionen samt 95 milj. kr. för avbytar-verksamhet inom jordbmket. EventueUa besparingar resp. överskridanden av beloppet för leveranstUlägg för mjölk eller stöd till smågrisproduktionen

Prop. 1981/82:209

38

skall tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamheten. Vidare får 10 milj. kr. användas för företagshälsovård inom jordbmket och 120 mUj. kr. till ett socialförsäkringsskydd för lantbmkama.

Jordbmksnämnden skaU vidare under budgetåret 1981/82 från anslags­posten stäUa 40 milj. kr. till lantbmksstyrelsens förfogande för tillfäUigt räntestöd till jordbmksföretag samt för administration härav. Hämtöver disponerar nämnden för tiUfalligt räntestöd under budgetåret 1981/82 åter­stående medel från budgetåret 1980/81 (ca 20 milj. kr.) samt 15 milj. kr. från anslagsposten Ersättning tUl följd av livsmedelssubventioner.

Jordbmksnämnden föreslår att stödet till smågrisproduktionen tas bort och att en övre åldersgräns på 65 år införs för erhållande av leveranstillägg på mjölk. Förslaget innebär att medelsbehovet minskar med ca 35 milj. kr.

För det tUlfalliga räntestödet beräknar nämnden kostnaderna till ca 55 milj. kr. Nämnden föreslår att detta belopp i sin helhet anvisas under förevarande anslagspost, varvid posten Ersättning tiU följd av livsmedels­subventioner minskas med 15 mUj. kr.

För avbytarverksamhet, företagshälsovård och socialförsäkring inom lantbmket föreslås samma belopp som för innevarande budgetår.

De föreslagna förändringarna innebär ett totalt beräknat medelsbehov för budgetåret 1982/83 av 435 milj. kr. Härvid har fömtsätts att de ca 35 milj. kr., som frigörs genom att vissa stödåtgärder bortfaller, får användas för föreslagna anpassningsåtgärder inom främst fläsk- och mjölkproduk­tionen. Liksom tidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av beloppet för leveranstillägg tillföras resp. avgå från beloppet för avbytar­verksamhet. Dessutom bör eventuella överblivna medel som avsatts för produktionsanpassningsåtgärder m.m. få användas för övriga ändamål inom låginkomstsatsningen.

Anslagsposten på 65 milj. kr. för Ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen fördelar sig med 55 milj. kr. på kostnader för sänkning av partipriset på konsumtionsmjölk och med 10 milj. kr. på kostnader för pristillägg för får- och lammkött. Jordbruksnämnden föreslår att 65 milj. kr., dvs. samma belopp som för innevarande år, anslås för budgetåret 1982/83.

Kostnader för råvamprisutjämning till livsmedelsindustrin, vUka tidi­gare belastat statsbudgeten, finansieras numera huvudsakligen genom en direktdestinerad utjämningsavgift. Den särskilda prisutjämningen för soc­ker som används för framställning av dextran finansieras från förevarande anslag. Kostnaden beräknas för budgetåret 1982/83 tUl 1,5 milj. kr. Nämn­den anser att denna kostnad alltjämt bör finansieras med medel från statsbudgeten. Särskild prisutjämning för den fördyring för viss Uvsme­delsindustri och teknisk industri som är en följd av tuUskyddet på vissa fetter bestrids också f n. av statsbudgetmedel. Kostnaderna härför beräk­nas tUl 6,2 mUj. kr. för budgetåret 1982/83. Den största kostnadsposten avser vissa fetter som främst används vid tillverkning av chokladvaror, för

Prop. 1981/82:209

39

vilka avgiftsfmansierad inlem prisutjämning tillämpas. Jordbmksnämnden har på regeringens uppdrag övervägt finansieringen av ifrågavarande pris­utjämning och undersökt möjligheterna att avlasta statsbudgeten kostna­dema för denna. Nämnden bedömer det möjligt att de närmaste budget­åren bekosta nämnda prisutjämning med medel ur den för hela råvamkost­nadsutjämningen gemensamma utjämningskassan utan tillförsel av budget­medel. Nämnden vidhåller dock sin tidigare framförda principiella uppfatt­ning att behovet av denna prisutjämning är en direkt följd av tullar som tillfaUer statskassan varför frågan om budgetfinansiefing bör tas upp till ny prövning om medelsbrist uppkommer i utjämningskassan.

För anslagsposten Prisutjämning föreslår nämnden därför att 1,5 milj. kr. anslås för budgetåret 1982/83.

Anslagsposten Särskilda undersökningar har använts för ett antal ange­lägna projekt inom jordbmksnämndens verksamhetsområde. För budget­året 1982/83 begär nämnden ett belopp av 720000 kr.

Föredraganden

Jag beräknar i likhet med jordbmksnämnden kostnaderna för livsme­delssubventioneringen på olika produkter för budgetåret 1982/83 till ca 2805 milj. kr. Av beloppet hänför sig drygt 2200 milj. kr. till subventio-nema på mjölk och ost och knappt 600 milj. kr. till subventionerna på kött och fläsk. Minskningen i förhållande till innevarande budgetår beror främst på att helårseffekten av de minskningar av livsmedelssubventionerna som har skett per den 1 oktober 1981 och den I januari 1982 uppnås budgetåret 1982/83.

För låginkomstsatsning m.m. inom jordbruket beräknar jag i enUghet med nämndens förslag 435 milj. kr.

Kostnadema för livsmedelssubventionema inkl. låginkomstsatsning m. m. kan således beräknas tiU ca 3 300 milj. kr.

Beträffande prisutjämningen gör jag den bedömningen att prisutjämning­en tUl följd av tullskyddet på vissa fetter bör finansieras med medel ur den för prisutjämningen gemensamma utjämningskassan. Härmed uppnås en besparing på statsbudgeten av ca 6,2 milj. kr. för nästa budgetår. Prisut­jämningen för socker som används vid framställning av dextran bör dock finansieras av budgetmedel.

Med hänvisning tiU sammanstäUningen och till vad jag tidigare har anfört beräknar jag anslaget till 3 308 milj. kr.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att tiU Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budget­året 1982/83 anvisa ett förslagsanslag av 3308000 000 kr.

Prop. 1981/82:209

40

C 6. Prisstöd till jordbruket i norra Sverige

Riksdagen har under förevarande mbrik för budgetåret 1982/83 anvisat ett förslagsanslag av 235000000 kr. (prop. 1981/82:100 bil. 13 s. 41, JoU 1981/82:21, rskr 1981/82:195).

Mot bakgmnd av vad jag har anfört i det föregående om en uppräkning av prisstödet tUl jordbmket i norra Sverige bör ytterligare 20 milj. kr. anvisas för ändamålet. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisstöd tiU jordbruket i norra Sverige för budgetåret 1982/83 utöver redan anvisat förslagsanslag anvisa ytterligare 20000000 kr.

6   Beslut

Regeringen ansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition förelägga riksdagen vad här har anförts för de åtgärder eUer det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

Prop. 1981/82:209

41

Bilaga I

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND              1982-03-21               Dnr iiC2-255/82

F

Ö

RSLAG TILL PRISREGLERANDE ATGP.RDER PA JORDBRUKETS OMR

Å

DE F

Ö

R PERIODEN DEN 1 JULI 1982 - 30 JUNI 1981. M M

Prop. 1981/82:209

42

INNEHALLSF

Ö

RTECKNING

t        INLEDNING

2

SAMMANFATTNING AV F

Ö

RSLAGET

3

DEN SAMH

Ä

LLSEKONOMISKA OCH JORDBRUKSPOLI­TISKA BAKGRUNDEN

4      NUVARANDE SYSTEM F

Ö

R INFLATIONSSKYDD,

INKOMSTF

Ö

LJSAMHET OCH GR

Ä

NSSKYDD

5      JORDBRUKSPRISREGLERINGENS ALLM

Ä

NNA

UTFORMNING F

Ö

R PERIODEN 1 JULI 1982 -

30 JUNI 1984

5.1   Jordbrukarnas inkomster fr

å

n eget ar­

bete och eget kapital, m m

5.2

Medel f

ö

r etableringsst

ö

d ooh till kon­sumtionsstimulerande

å

tg

ä

rder

5.3

Kostnadsutvecklingen inom jordbruket

5.4          Kostnader f

ö

r uppsamling och f

ö

r

ä

dling

5.5

Prisgr

ä

nssystemet m m

5.6

Utbyteshandel

5.7

Priss

ä

ttningen p

å

 spannm

å

l

5.8

ö

vrigt

6      

Å

TG

Ä

RDER F

Ö

R KONSUMTIONSSTIMULANS OCH

PRODUKTIONSANPASSNING

6.1

Inledning

6.2

Konsumtionsstimulerande

å

tg

ä

rder

6.3

Produktionsbegr

ä

nsade 

å

tg

ä

rder

6.3.1

Investeringskontroll

6.3.2

Statligt investeringsst

ö

d

Prop. 1981/82:209

43

Inneh

å

llsf

ö

rteokning, forts

ä

ttning

6.3.3       H

ö

jd oljekraftfoderavgift

6.3.4 Inf

ö

rande av en 

ö

vre 

å

ldersgr

ä

ns

p

å

 65 

å

r f

ö

r erh

å

llande av leve­

ranstill

ä

gg p

å

 mj

ö

lk

6.3.5 Ers

ä

ttning till producenter mellam

60 oeh 65 

å

r f

ö

r att upph

ö

ra med

mj

ö

lkproduktion f

ö

re uppn

å

dd pen­

sions

å

lder

6,

.3.

.6

6,

.3.

 7

6,

.3.

.B

6,

.3.

.9

6,

.3.

,10

Tv

å

prissystem f

ö

r mj

ö

lk

Minskad n

ö

tk

ö

ttsproduktion genom slaktpremier f

ö

r kvigkalvar

Slaktpremier f

ö

r sm

å

grisar

Slaktpremier f

ö

r dr

ä

ktiga siiggor

Borttagande av st

ö

det till sm

å­

grisproduktionen

6.3.11

Betalning f

ö

r tomma stallplatser f

ö

r slaktsvin

6.3.12

Genomf

ö

rande av 

å

tg

ä

rderna

7

HANDELSG

Ö

DSELAVGIFT

8

R

Ä

NTE- OCH ETABLERINGSST

Ö

D

8.1

Aweokling av nuvarande tillf

ä

lliga r

ä

nte­st

ö

d

8.2

Etablerlngsst

ö

d

9             AI

»

{INISTATIONSKOSTNADER F

Ö

R. F

Ö

RESLAGNA 

Å

TG

Ä

RDER

10    AVBYTARVERKSAMHET, SOCIALF

Ö

RS

Ä

KRINGSSKYDD,

F

Ö

RETAGSH

Ä

LSOV

Å

RD OCH ANNAN L

Å

GINKOMSTSATS­

NING

Prop. 1981/82:209

44

Inneh

å

llsf

ö

rteckning, forts

ä

ttning

11           PRISREGLERINGEN PA OLIKA PRODUKTER

11.1

Tillverkningsavgiften p

å

 ers

ä

ttningspro­dukter f

ö

r gr

ä

dde

11.2

Avl

ö

sning av 0,8 

ö

res debitering vid leverans av mj

ö

lk och gr

ä

dde isk s

ä

ljf

ä

rdiga enheter

12           INF

Ö

RSELAVGIFTER M M

12.1

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r I98O/81

12.2

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r 1981/82

12.3

Inf

ö

rselavgiftsmedel m m f

ö

r 1982/83

12.4  Huvudsaklig medelsdiposition av inf

ö

rsel­

avgiftsmedel m m reglerings

å

ren 1980/81

och 1981/82

12.5

Kassan f

ö

r r

å

varukostnadsutj

ä

mning

12.6

R

ö

rliga krediter

13           HEMST

Ä

LLAN

14           BESLUTSMENING

Bilaga 1 F

ö

rslag till lag om 

ä

ndring av lagen (1967:340) ooi prisreglering p

å

 jordbrukets omr

å

de

Bilaga 2 Kopia av skrivelse 1981-12-11 fr

å

n Svensk mat potatiskontroll

Bilaga 3 Kopia av skrivelser 198I-II-II ooh 1981-12-03 fr

ä

n Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund

Bilaga 4 Kopia av skrivelse 1982-01-13 fr

å

n lantbruks-styrelsen ang

å

ende ekonomiskt st

ö

d till biodlingen

Bilaga 5 Kopia av skrivelser 1981-04-14 ooh 1982-03-11 fr

å

n Sveriges fiskodlares f

ö

rening

H

ä

r uteslutna.

Prop. 1981/82:209

45

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-03-24

Dnr 402-255/82

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd ang

å

ende prisreglerande 

å

tg

ä

rder p

å

 jord-brukets omr

å

de f

ö

r tiden den 1 Juli 1982 - den-30-juni

184-m-a

1       INLEDNING

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 

å

t jordbruksn

ä

mnden (JN) att, efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlings­delegation och JNs konsumentdelegation, l

ä

mna f

ö

rslag om prisregleringen p

å

 jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker f

ö

r tiden efter den 30 Juni 1982. F

ö

rslaget skulle utformas med utg

å

ngspunkt i riksdagens beslut 1977 om nya riktlinjer f

ö

r jordbrukspolitiken m m (prop 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103). Bet

ä

nkandet "

ö

versyn av vissa fr

å

gor r

ö

rande jordbruksprisregleringen" (Ds Jo 1981:10) 

ö

verl

ä

mnades samtidigt till n

ä

mnden f

ö

r att beaktas vid 

ö

verl

ä

ggningarna.

Regeringen uppdrog samtidigt 

å

t JN

att n

ä

rmare 

ö

verv

ä

ga och framl

ä

gga f

ö

rslag om anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedlen inom och utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen samt

1 Med begreppet "parterna" avses i det f

ö

ljande JN, som f

ö

retr

ä­

der staten, och de b

å

da delegationerna.

Prop. 1981/82:209

46

att 

ö

verv

ä

ga och framl

ä

gga f

ö

rslag r

ö

rande behovet och m

ö

jlighe­terna till samordning av de r

ö

rliga krediter m m i riksg

ä

ldskon­toret som f n st

å

r till f

ö

rfogande f

ö

r olika 

ä

ndam

å

l inom jord­bruksprisregleringen .

Efter avslutade 

ö

verl

ä

ggningar l

ä

gger JN h

ä

rmed fram f

ö

rslag till prisreglerande 

å

tg

ä

rder efter den 30 juni 1982. F

ö

rslagen har bitr

ä

tts av de i 

ö

verl

ä

ggningarna deltagande delegationerna. I fr

å

gor som ber

ö

r lantbruksstyrelsen har samr

å

d skett mellan myndigheterna.

Vidare 

ö

verl

ä

mnar JN redovisningar f

ö

r inf

ö

rselavgiftsmedel f

ö

r reglerings

ä

ren 1980/81, 1981/82 oeh ber

ä

kningar av s

å

dana medel f

ö

r 1982/83. Redovisnltgarna 

å

tf

ö

ljs av f

ö

rslag till disposition av nedlen.

ö

verl

ä

ggningar om en ny prisregleringsperiod p

å

b

ö

rjades i december 1981. Som underlag f

ö

r sina bed

ö

mningar har JN och delegationerna ut

ö

ver det ovan angivna bet

ä

nkandet haft ett omfattande ekonomiskt- statistiskt material som belyser l

ä

ge ooh utveckling f

ö

r de tre Jordbrukspolitiska m

å

len - inkomstm

å

let, produktionsm

å

let oeh effektivitetsm

å

let. Utredningar har bl a lagts fram ang

å

ende jordbrukarnas levnadsstandard och inkomst­f

ö

rh

å

llanden. Jordbrukarnas arbetsinsatser, produktionsutveck­lingen inom jordbruket samt utvecklingen av jordbrukets kost­nader ooh priser. Vidare har presenterats utredningar avseende dels 

å

tg

ä

rder f

ö

r produktionsanpassning m m, dels utredningar 00 regleringstekniska fr

å

gor.

2       SAMMANFATTNING AV F

Ö

RSLAGET

JN, Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelega­tionen har enats om ett f

ö

rslag till prisreglering som omfattar tv

åå

rsperioden 1 Juli 1982 - 30 juni 1984.

Prop, 1981/82:209

47

De senaste 

å

rens utveckling i svensk samh

ä

llsekonomi, med h

ö

g Inflation, kraftiga kostnads

ö

kningar p

å

 jordbrukets produktions­medel , sjunkande realinkomster ooh realt minskade livsmedels-subventioner , har medf

ö

rt sjunkande efterfr

å

gan p

å

 livsmedel. Om inte 

å

tg

ä

rder vidtas f

ö

rutses betydande produktions

ö

verskott under de n

ä

rmaste 

å

ren - fr

ä

mst av k

ö

tt och fl

ä

sk - som i huvud­sak m

å

ste avs

ä

ttas till l

å

ga priser utomlands. F

ö

r att uppn

å 

inkomstm

å

let, enligt vilket Jordbrukarna b

ö

r tillf

ö

rs

ä

kras en ekonomisk och social standard som 

ä

r likv

ä

rdig med den som j

ä

mf

ö

rbara grupper uppn

å

r, m

å

ste balans skapas mellan produktion ooh efterfr

å

gan. S

å

dan balans har ocks

å

 f

ö

rutsatts g

ä

lla p

å 

animaUeomr

å

det i de jordbrukspolitiska riktlinjerna fr

å

n 1977.

F

ö

rslaget inneh

å

ller 

å

tg

ä

rder som syftar till att stimulera konsumtionen och begr

ä

nsa produktionen.

S

ä

rskilda medel, 75 Mkr den 1 juli 1982 oeh ytterligare 37,5 Mkr den 1 juli 1983, avs

ä

tts f

ö

r konsumtionsstimulerande 

å

tg

ä

rder -bl a rabatter till skolor - och till ett s

ä

rskilt etablerlngs­st

ö

d f

ö

r nystartade jordbrukare.

St

ö

det till sm

å

grisproduktionen f

ö

resl

å

s upph

ö

ra. Leverans­till

ä

gget p

å

 mj

ö

lk f

ö

resl

å

s slopat f

ö

r pension

ä

rer. D

ä

rut

ö

ver kan ytterligare 

å

tg

ä

rder 

ö

verv

ä

gas. Bl a kan avgiftema p

å 

kraftfoder komma att h

ö

jas ut

ö

ver vad som kr

ä

vs f

ö

r att skydda foders

ä

dspriserna. 

Ä

ldre mj

ö

lkproducenter kan komma att erbjudas att mot ers

ä

ttning sluta sin produktion. Inom mj

ö

lkproduktionen kan ett tv

å

prissystem 

ö

verv

ä

gas. Fr

å

gan om en tidsbegr

ä

nsad investeringskontroll har diskuterats. Parterna har dock inte kunnat enas om en s

å

dan 

å

tg

ä

rd.

En avgift p

å

 handelsg

ö

dsel f

ö

resl

å

s.

Prop. 1981/82:209

48

Avtalet 

är  

i 

ö

vrigt uppbyggt enligt i stort sett nuvarande principer. Detta inneb

ä

r bl a att 

ö

verl

ä

ggningar om ers

ä

ttningen till jordbrukarna f

ö

r eget arbete och eget kapital skall 

ä

ga rum en g

å

ng om 

å

ret. H

ä

rvid skall liksom hittills l

ö

neutvecklingen f

ö

r de stora kollektiven p

å

 arbetsmarknaden beaktas. H

ä

nsyn skall ocks

å

 kunna tas till de olika f

ö

rh

å

llanden som p

å

verkar jordbrukarnas ekonomiska och sociala standard. Liksom tidigare skall rationaliseringsvinsten beaktas. Denna kan dock under de n

ä

rmaste 

å

ren komna att bli l

ä

gre 

ä

n vad som varit fallet under 1970-talet.

Enligt f

ö

rslaget tillf

ö

rs jordbruket den 1 juli 1982 ut

ö

ver rationaliseringsvinsten ett belopp om 50 Mkr 1 inkomstf

ö

lj­samhet. Den 1 Januari 1983 f

ö

ruts

ä

tts ers

ä

ttning utg

å

 motsva­rande f

ö

rtj

ä

nstutvecklingsgarantin f

ö

r de stora l

ö

nekollektiven. H

ä

nsyn f

ö

resl

å

s dessuton tas till en eventuell till

ä

mpning av prisgarantiregeln i l

ö

neavtalen.

ö

verl

ä

ggningar can inkomstf

ö

ljsamhet f

ö

r det andra avtals

å

ret f

ö

resl

å

s ske v

å

ren 1983.

Jordbruket och viss livsmedelsindustri b

ö

r, liksom under innevarande prisregleringsperiod, f

å

kompensation f

ö

r sina kostnadsh

ö

jningar p

å

 i huvudsak samna s

ä

tt som hittills. Detta inneb

ä

r bl a att jordbruket varje halv

å

r f

ö

resl

ä

s tillf

ö

ras belopp med ledning av utvecklingen av produktionsmedelsprisindex (PM-index). Jordbruket tillf

ö

rdes f

ö

rra 

å

ret ett belopp om 100 Mkr f

ö

r vissa eftersl

ä

pningseffekter i kostnadskompensationen. Detta belopp f

ö

resl

å

s kvarst

å

 ytterligare minst ett 

ä

r varvid 

ö

verl

ä

ggningar upptas r

ö

rande l

ä

get inf

ö

r 1983/84.

Prop. 1981/82:209

49

3        DEN SAMH

Ä

LLSEKONOMISKA OCH JORDBRUKSPOLITISKA BAKGRUNDEN

Samh

ä

llsutvecklingen under f

ö

rsta delen av 1970-talet pr

ä

glades av relativt god ekonomisk tillv

ä

xt, 

ö

kad k

ö

pkraft och snabb teknisk utveckling i jordbruket. Till skillnad mot 1960-talet r

å

dde i mitten av 1970-talet i stort sett balans mellan produk­tion ooh konsumtion. Livsmedelssubventionernas inf

ö

rande motver­kade prisstegringarna vilket gynnade avs

ä

ttningen av jordbruks­produkter. Under mitten av 1970-talet minskade industrins efter­fr

å

gan p

å

 arbetskraft ooh d

ä

rmed m

ö

jligheterna till alternativa syssels

ä

ttningar utanf

ö

r jordbruket.

Den internationella livsmedelskrisen 1973 - 74 samt regional­politiska ooh milj

ö

m

ä

ssiga h

ä

nsyn kom under 1970-t:alet att p

å

verka jordbrukspolitikens utformning.

Bl a mot denna bakgrund tillkom 1977 

å

rs Jordbrukspolitiska beslut (prop 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103), vars huvudm

å

l 

ä

r f

ö

ljande;

De som 

ä

r sysselsatta inom jordbruket b

ö

r tillf

ö

r­s

ä

kras en ekonomisk och social standard som 

ä

r likv

ä

rdig med den som j

ä

mf

ö

rbara grupper uppn

å

r. Inkomstm

å

let 

ä

r sedan 1977 ett huvudsyfte med jordbrukspolitiken. ,

Landets naturliga resurser f

ö

r jordbruksproduktion skall utnytt.ias. Jordbruksproduktionen skall vara tillr

ä

ckligt stor och f

ö

rdelad 

ö

ver hela landet f

ö

r att s

ä

kra befolkningens f

ö

rs

ö

rjning med n

ö

dv

ä

ndiga livsmedel i fred ooh vid en avsp

ä

rrning (produktions­m

å

let). Produktionsm

å

let motsvarar i stort sett 100 

% 

sj

ä

lvf

ö

rs

ö

rjning i fred f

ö

r alla viktiga jordbruks­produkter. F

ö

r spannm

å

l har ett 

ö

verskott accepterats genom att 

å

kerarealen f

ö

ruts

ä

tts bibeh

å

llas i stort sett of

ö

r

ä

ndrad. Vissa andra delm

å

l har ocks

å

 speci­ficerats .

4 

Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 209

Prop. 1981/82:209

50

Produktionen b

ö

r bedrivas effektivt s

å

 att priserna ur konsumentsynpunkt blir rimliga (effektivitetsm

å

let). Uppbyggnaden och vidmakth

å

llandet av effektiva famil­jef

ö

retag skall i f

ö

rsta hand fr

ä

mjas.

Ekologiska och milj

ö

m

ä

ssiga aspekter b

ö

r beaktas och jordbrukspolitiken b

ö

r ges en s

å

dan inriktning att jordbruket ooh d

ä

rtill knutna verksamheter kan medverka till en aktiv regionalpolitik.

De olika Jordbrukspolitiska m

å

len och medlen p

å

verkar varandra i h

ö

g grad liksom m

å

l och medel i annan ekonomisk politik. De kan s

å

ledes antingen verka i gemensam riktning eller st

å

 i konflikt med varandra. I den konkreta utformningen av de Jordbrukspo­litiska m

å

len m

å

ste d

ä

rf

ö

r ske en s

å

dan balansering att m

å

l/medelkonflikterna ej blir f

ö

r stora. Detta har ooks

å 

f

ö

rutsatts i de jordbrukspolitiska riktlinjerna.

F

ö

r att exemplifiera det nyss anf

ö

rda kan n

ä

mnas samspelet mellan inkomstm

å

l och produktionsm

å

l. Inkomstm

å

let 

ä

r som nyss n

ä

mnts ett huvudsyfte f

ö

r jordbrukspolitiken, men inkomstm

å

let 

ä

r ocks

å

 ett medel f

ö

r att n

å

 produktionsm

å

let. F

ö

r att jordbruks- produktionen skall kunna uppr

ä

tth

å

llas - i varje fall p

å

 l

ä

ngre sikt - i den omfattning som statsmakterna angett m

å

ste de som 

ä

r sysselsatta inom livsmedelsproduktionen ges tillr

ä

ckliga inkomst- och l

ö

nsamhetsvillkor s

å

 att de v

ä

ljer att stanna inom denna produktion. A andra sidan kan en alltf

ö

r h

ö

g l

ö

nsamhet ge upphov till f

ö

r stor produktion, vilken d

å

 f

å

r avs

ä

ttas till ofta betydligt l

ä

gre priser utomlands 

ä

n p

å

 den svenska mark- n

å

den. Liknande samspel eller konflikter kan uppst

å

ä

ven i fr

å

ga 

cm  

effektivitetsm

å

let.

Prop. 1981/82:209

51

Inkomstm

å

let ha.- ej n

ä

rmare konkretiserats i de Jordbrukspoli­tiska riktlinjerna. Det 

ä

r dessutom sv

å

rt att i inkomsth

ä

nseende j

ä

mf

ö

ra jordbrukare som 

ä

r f

ö

retagare med andra grupper i sam­h

ä

llet, fr

ä

mst l

ö

ntagare. Vidare f

ö

rekommer stora variationer inom jordbrukarkollektivet t ex mellan nyetablerade och sedam l

ä

nge etablerade jordbrukare, mellan sj

ä

lv

ä

gande och arrenda-torer, mellan Jordbrukare i olika delar av landet samt mellan st

ö

rre och mindre Jordbruksf

ö

retag. Ett omfattande utrednings­material har tagits fram f

ö

r att belysa nu n

ä

mnda f

ö

rh

å

llanden. Trots detta f

ö

religger 

ä

nd

å

 stora sv

å

righeter att g

ö

ra helt r

ä

ttvisande bed

ö

mningar.

Under senare 

å

r har utvecklingen i svensk samh

ä

llsekonomi sk

ä

rpt konflikterna mellan de jordbrukspolitiska m

å

len och f

ö

rsv

å

rat m

ö

jligheterna att tillgodose dem. Bl a till f

ö

ljd av 

ö

kade energipriser och en h

ö

g r

ä

nteniv

å

 har kostnaderna i jordbruket 

ö

kat. Den ekonomiska utvecklingen har bl a medf

ö

rt s

ä

nkta real­inkomster f

ö

r stora konsumentgrupper, vilket minskat efterfr

å

gan p

å

 fr

ä

mst k

ö

tt och fl

ä

sk. Vidare har det statsfinansiella l

ä

get medf

ö

rt en minskning av livsmedelssubventionerna, vilka tidigare medverkat till att uppr

ä

tth

å

lla en h

ö

g efterfr

å

gan.

Denna utveckling med minskad konsumtion av vissa jordbruks­produkter ooh en viss fortsatt 

ö

kning av produktionen har med­f

ö

rt att besv

ä

rande 

ö

verskott uppst

å

tt, fr

ä

mst p

å

 k

ö

tt och fl

ä

sk samt 

ä

gg. 

ö

verskott kan ocks

å

 f

ö

rutses f

ö

r mejeriprodukter. Om inte 

å

tg

ä

rder vidtas f

ö

rutses 

ö

kade produktions

ö

verskott under de n

ä

rmaste 

å

ren som i huvudsak m

å

ste avs

ä

ttas till l

å

ga priser utomlands. Dessa 

ö

verskott medf

ö

r stora sv

å

righeter att uppr

ä

tt­h

å

lla jordbrukarnas inkomster, eftersom 

ö

kade exportkostnader kommer att medf

ö

ra minskade avr

ä

kningspriser. En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att inkomstm

å

let skall kunna uppfyllas 

ä

r d

ä

rf

ö

r att balans skapas mellan produktionen och inhemsk efterfr

å

gan. S

å

dan balans har ocks

å

 f

ö

rutsatts g

ä

lla p

å

 animaUeomr

å

det i de Jordbruks­politiska riktlinjerna fr

å

n 1977. Mot denna bakgrund f

ö

resl

å

s i det f

ö

ljande vissa 

å

tg

ä

rder som syftar till att stimulera konsumtionen och begr

ä

nsa produktionen.

Prop. 1981/82:209

52

4        NUVARANDE SYSTEM F

Ö

R INFLATIONSSKYDD, INKOMSTF

Ö

LJSAMHET OCH PRISREGLERING

Inflationsskyddet under de b

å

da senaste regleringsperioderna (1 juli 1978 - 30 juni 1981 resp 1 juli 198I - 30 juni 1982) har syftat till att ge jordbruket och viss livsmedelsindustri kompensation f

ö

r prisstegringar p

å

 ink

ö

pta f

ö

rn

ö

denheter och f

ö

r 

ö

kade l

ö

nekostnader. Vidare har avsetts att f

ö

ljsamhet skall n

å

s f

ö

r jordbrukarnas inkomster av eget arbete ooh eget kapital till inkomstutvecklingen f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper.

Justeringar av priser och inf

ö

rselavgifter till f

ö

ljd av pris­utvecklingen f

ö

r ink

ö

pta produktionsmedel har skett varje halv

å

r under perioden, per den 1 juli och per den 1 januari, 

ö

verl

ä

gg­ningar om ers

ä

ttningen f

ö

r eget arbete ooh eget kapital har i princip skett en g

å

ng om

å

ret (per den 1 Juli).

Till grund f

ö

r kostnadskompensationen till Jordbruket har legat utvecklingen av priserna f

ö

r Jordbrukets produktionsmedel, m

ä

tt enligt lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mndens produktionsmedels­ prisindex (PM-index). Betr

ä

ffande kostnaderna f

ö

r uppsamling ooh f

ö

r

ä

dling inom ramen f

ö

r jordbruksprisregleringen har kostna­derna kompenserats med h

ä

nsyn till den faktiska kostnadsut­vecklingen. Som utg

å

ngspunkt f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna om denna kompensation har legat kostnadskalkyler som granskats av str

å

tens pris- ooh kartelln

ä

mnd (SPK).

Till utg

å

ngspunkt f

ö

r Justeringarna av prisniv

å

n, enligt regeln om inkomstf

ö

lJseunhet, har legat l

ö

neutvecklingen f

ö

r de stora kollektiven. D

ä

rvid har beaktats rationaliseringsutvecklingen inom n

ä

ringen. Vidare har beaktats 

ä

ndringar av arbetsgivar­avgift eller liknande avgift, i vad g

ä

ller den s k egenavgiften. 

Ä

ven andra 

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r n

ä

ringen till f

ö

ljd av statsmakternas beslut har kunnat tas upp f

ö

r att efter 

ö

ver­l

ä

ggningar beaktas vid priss

ä

ttningen.

Prop. 1981/82:209

53

Av tabl

å

n nedan framg

ä

r de belopp som utg

å

tt inom jordbruksregleringen fr o m den 1 Juli 1978.

Kompensation

f

ö

r kostnads-

Belopp f

ö

r

ö

vr:

.gt

Summa

utvecklingen

inkomstf

ö

lj-

Mkr

Mkr

Mkr

Uppsamling och

samhet (inkl sociala kost­nader ),m m Mkr

Jordbruket

f

ö

r

ä

dling

1 juli

1978

333,9

43,9

- 4,5

373,3

1 jan

1979

161,8

45,1

50,6

257,5

1 Juli

1979

346,0

54,2

400,2

1 jan

1980

645,7

70,6

133,6

849,9

1 juli

1980

1 170,01

1 Jan

1981

686,1

174,9

43,9

17,

,3

922,2

1 juli

1981

942,0

220,5

30,0

- 9,

,2

1 183,3

1 Jan

1982

691,4

180,0

44,6

-19,

,8

896,2

Sunma

-

6 052,6

1 Vid 

ö

verl

ä

ggningarna r

å

dde olika uppfattningar om hur beloppet skulle framr

ä

knas men enighet n

å

ddes om totalbeloppet, 1 170 Mkr.

Den 

å

syftade prisniv

å

n inom landet uppr

ä

tth

å

lls genom tv

å

 olika regleringar, n

ä

mligen dels genom ett s

ä

rskilt gr

ä

nsskydd i form av inf

ö

rselavgifter som erl

ä

ggs p

å

 importerade livsmedel, dels genom marknadsregieringar inom landet. Genom de sistn

ä

mnda avs

ä

tts pristryckande 

ö

verskott antingen inom landet eller p

ä 

export.

Prop. 1981/82:209

54

5

JORDBRUKSPRISREGLERINGENS ALLM

Ä

NNA UTFORMNING F

Ö

R

PERIODEN 1 JULI 1982 - 30 JUNI 1984

5.1

£

ordrukarna

£

 j.nkomser 

£

r

å

n_ejge 

'JSJE.'

ka

£

ia 1, _m_m

Enligt statsmakternas beslut (prop 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103) skall, som tidigare n

ä

mnts, ett huvudsyfte med jordbrukspolitiken vara att tillf

ö

rs

ä

kra dem som 

ä

r sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet en ekonomisk och social standard, som 

ä

r likv

ä

rdig med den som j

ä

mf

ö

rbara grupper uppn

å

r. Detta syfte skall s

ä

rskilt beaktas vid priss

ä

ttningen p

å 

jordbruksprodukterna. I propositionen och utskottsutl

å

tandet har inkomstm

å

let inte preciserats och det har inte heller angetts vilka grupper som skall j

ä

mf

ö

ras och hur J

ä

mf

ö

relsen skall tillg

å

. Det framh

å

lls att h

ä

nsyn m

å

ste tas till s

ä

v

ä

l ekonomisk som social standard, varf

ö

r det 

ä

r sv

å

rt att g

ö

ra exakta m

ä

tningar.

I f

ö

rsta hand skall enligt n

ä

mnda beslut inkomstm

å

let avse heltidssyss

é

lsatta inom jordbruket. Rimliga krav skall ocks

å

st

ä

llas p

å

 effektivitet i produktionen. Enligt beslutet 

ä

r det n

ö

dv

ä

ndigt att g

ö

ra s

ä

rskilda l

å

ginkomstsatsningar f

ö

r att inkomstm

å

let skall uppn

å

s f

ö

r s

å

 stora grupper Jordbrukare som m

ö

jligt. En str

ä

van skall d

ä

rvid vara att n

å

 en 

ö

kad utj

ä

mning av inkomsterna mellan olika jordbrukarkategorier. Likas

å

 skall enligt beslutet s

å

som hittills utg

å

 s

ä

rskilt st

ö

d till jord­bruket i norra Sverige f

ö

r att kompensera de h

ö

gre produktions­kostnaderna som d

ä

r f

ö

religger. Detta 

ä

r en f

ö

ruts

ä

ttning om inkomstm

å

let skall avse sysselsatta inom jordbruket i alla delar av landet.

Det anses vidare i riksdagsbeslutet speciellt v

ä

rdefullt att, inom ramen f

ö

r s

ä

rskilda l

å

ginkomstsatsningar, 

å

tg

ä

rder kunnat vidtas f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra Jordbrukarnas sociala standard, bl a i form av avbytarverksamhet.

Prop. 1981/82:209

55

Betr

ä

ffande systemet f

ö

r inkomstf

ö

ljsamhet framh

å

lls i jord­bruksutskottets utl

å

tande att inflationsskyddets grundkonstruk­tion b

ö

r bibeh

å

llas och kompletteras med ett system f

ö

r inkomst­f

ö

ljsamhet enligt i huvudsak tidigare till

ä

mpad metod. Detta inneb

ä

r inte n

å

gon l

å

sning i fr

å

ga om detaljerna f

ö

r utform­ningen av inflationsskyddet ooh inkomstf

ö

ljsamheten. Det b

ö

r s

å

lunda vid 

ö

verl

ä

ggningarna finnas utrymme f

ö

r successiva anpassningar med h

ä

nsyn till utvecklingen och vunna erfarenheter.

Parterna 

ä

r nu 

ö

verens om att i f

ö

rsta hand b

ö

r 

ä

ven i forts

ä

tt­ningen statistiskt material r

ö

rande l

ö

neutvecklingen f

ö

r de stora kollektiven beaktas. Parterna 

ä

r ooks

å

 ense om att s

ö

ka bredda J

ä

mf

ö

relseunderlaget. 

Ä

ven inkomst- och l

ö

nsamhets-f

ö

rh

å

llanden f

ö

r andra sm

å

f

ö

retagargrupper b

ö

r kunna beaktas, n

ä

r ett tillf

ö

rlitligt statistiskt underlag h

ä

rf

ö

r f

ö

religger. Vid, .de_ 

å

rliga 

ö

verl

ä

ggningarna om inkomstf

ö

ljsamheten b

ö

r m

ö

jligheter vidare f

ö

religga att ta h

ä

nsyn till de olika f

ö

r­h

å

llanden som p

å

verkar den ekonomiska och sociala standarden inom jordbruket.

Rationaliseringsutveoklingen inom n

ä

ringen b

ö

r beaktas p

å

 i princip samma s

ä

tt som under nuvarande prisregleringsperiod. Parterna

ä

r emellertid ense om att rationaliseringsvinsten under kommande prisregleringsperiod, bl a till f

ö

ljd av minskad produktionsvolym, kan komma att bli l

ä

gre 

ä

n vad som varit fallet under 1970-talet.

Ä

ndringar av arbetsgivaravgift eller liknande avgift, i vad g

ä

ller den s k egenavgiften, b

ö

r liksom hittills beaktas vid f

ö

rsta m

ö

jliga Justeringstillf

ä

lle. 

Ä

ven andra 

ä

ndrade f

ö

rut­s

ä

ttningar f

ö

r n

ä

ringen under regleringsperioden - t ex 

ä

ndringar i beskattningsregler - till f

ö

ljd av statsmakternas beslut b

ö

r kunna tas upp till 

ö

verl

ä

ggningar och efter 

ö

verens­kommelse beaktas vid priss

ä

ttningen.

Prop. 1981/82:209

56

Parterna har enats om att fr o m 1 juli 1982 avveckla det s

ä

rskilda st

ö

det till sm

å

grisproduktionen samt att undanta 

å

lderspension

ä

rer fr

å

n att erh

å

lla leveranstill

ä

gg p

å

 mj

ö

lk. Det har f

ö

rutsatts att de medel som nu utg

å

r f

ö

r dessa 

ä

ndam

å

l 

ä

ven forts

ä

ttningsvis f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder fr

ä

mst inom fl

ä

sk- och mj

ö

lkproduktionen samt f

ö

r 

å

tg

ä

rder inom l

å

ginkomstsatsningarnas ram (se vidare avsnitt 6 ooh 8). I 

ö

vrigt b

ö

r de l

å

ginkomstsatsningar ooh andra sociala satsningar som hittills gjorts forts

ä

tta efter i huvudsak samma grunder som f

ö

rut ooh utg

å

 inom ramen f

ö

r de 

ö

verenskommelser som kan komna att tr

ä

ffas.

Parterna har nu 

ö

verenskommit att jordbruket, ut

ö

ver vad som kan erh

å

llas genom rationaliseringar, b

ö

r tillf

ö

ras ett belopp om 50 Mkr den 1 juli 1982. Vid de 

ö

verl

ä

ggningar som f

ö

ruts

ä

tts ske inf

ö

r den 1 januari I983 b

ö

r ers

ä

ttning utg

å

 motsvarande f

ö

rtj

ä

nst-/l

ö

neutveoklingsgarantin f

ö

r de stora l

ö

nekollektiven samt h

ä

nsyn tas till en eventuell till

ä

mpning av den s k pris­garantiregeln i l

ö

neavtalen.

ö

verl

ä

ggningar om inkomstf

ö

ljsamheten f

ö

r det andra avtals

å

ret f

ä

r ske inf

ö

r den 1 Juli 1983.

Parterna 

ä

r ense om att ytterligare f

ö

rdjupa studierna om arbetsinsatserna i jordbruket. Vidare b

ö

r resurser s

ä

ttas in f

ö

r att inkomstutvecklingen f

ö

r olika typer av jordbruk skall kunna ber

ä

knas med st

ö

rre tillf

ö

rlitlighet 

ä

n f

ö

r n

ä

rvarande. H

ä

rmed avses t ex heltidsjordbrukare med l

å

g syssels

ä

ttning utanf

ö

r jordbruket resp deltids jordbrukare, nystart:ade jordbrukare kontra etablerade ooh jordbruk med olika produktionsinriktning.

Omfattningen av detta utredningsarbete blir beroende av i vilken utstr

ä

ckning s

ä

rskilda medel st

ä

lls till f

ö

rfogande.

Prop. 1981/82:209

57

5.2          ?leel_ f

ö£

£

tablering

£

sWd och jtiH

konsumionssimulerande 

å

tg

ä

rder

Parterna har enats om att Jordbruket den 1 juli 1982 b

ö

r till­f

ö

ras ett belopp om 75 Mkr som skall anv

ä

ndas till konsumtions­stimulerande 

å

tg

ä

rder och f

ö

r etablerlngsst

ö

d (se vidare avsnitt 6 och 8). Den 1 Juli I983 b

ö

r ytterligare 37,5 Mkr tillf

ö

ras f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l. F

ö

r etableringsst

ö

det har kostnaderna under 1982/83 ber

ä

knats till ea 30 Mkr ooh under 1983/84 till ca 45 Mkr. 

Å

terst

å

ende medel b

ö

r anv

ä

ndas till konsumtionsstimulerande 

å

tg

ä

rder.

Medlen kan st

ä

llas till f

ö

rfogande antingen genom prish

ö

jningar eller genom att nya budgetmedel tillf

ö

rs varvid i senare fallet dessa b

ö

r avr

ä

knas fr

å

n totalbeloppen fr o m den 1 juli 1982 resp den 1 juli 1983. V

ä

ljes alternativet prish

ö

jningar kan medlen tillf

ö

ras regleringsekonomin antingen genom omf

ö

rdelning av livsmedelssubventionerna eller genom avgifter p

ä

 produktionen.

5.3                Kostnadsutve

£

klingen_inom Jo

£

druket

JN och delegationerna 

ä

r ense om att under den tv

åå

riga prisreg­leringsperioden (1 juli 1982 - 30 juni 1984) b

ö

r mittpriaer, prisgr

ä

nser ooh inf

ö

rselavgifter Justeras varje halv

å

r per den 1 juli och den 1 januari. Till gnuid f

ö

r justeringarna b

ö

r i enlighet med prop 1977/78:19 l

ä

ggas normerade v

ä

rdevolymer 

ö

ver jordbnikets kostnader f

ö

r Ink

ö

pta produktionsmedel och utveck­lingen av produktionsmedelsprisindex (PM-index).

Justeringsbeloppet b

ö

r ber

ä

knas genom att utvecklingen av PM-index under n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende halv

å

rsperiod, oktober-april resp april-oktober multipliceras med den normerade v

ä

rdevolymen f

ö

r jordbrukets kostnader. Med normerad v

ä

rdevolym avses h

ä

r jordbrukets totala kostnader (exklusive kostnader f

ö

r eget arbete.ooh eget kapital) under ett normalt 

å

r.

Prop. 1981/82:209

58

Liksom hittills b

ö

r kostnadskompensationen utg

å

 enbart f

ö

r den produktion som avs

ä

tts inom landet (inkl utbyteshandel). F

ö

r­delningen av kompensationsbeloppet p

å

olika produkter b

ö

r ooks

å 

ske p

å

 grundval av inom landet f

ö

rs

å

lda kvantiteter. Den norme­rade v

ä

rdevolymen f

ö

r jordbrukets kostnader b

ö

r s

å

ledes redu­ceras med exportproduktionens andel (exkl utbytesexport). Exportproduktionens andel b

ö

r ber

ä

knas som exportint

ä

kternas andel av totala produktionsv

ä

rdet. Den reducerade v

ä

rdevolymen b

ö

r anv

ä

ndas som underlag vid ber

ä

kning av kompensations­beloppet. Motsvarande reducering b

ö

r ocks

å

 g

ö

ras vid ber

ä

kning av kostnader f

ö

r uppsamling och f

ö

r

ä

dling samt vid ber

ä

kning av de belopp som tillf

ö

rs i inkomstf

ö

ljsamhet.

I likhet med tidigare b

ö

r v

ä

rdevolymen onir

ä

knas en g

å

ng per reglerings

å

r. Vid 

ö

vriga regeltill

ä

mpningar b

ö

r den justeras med h

ä

nsyn till utfallet vid n

ä

rmast f

ö

reg

ä

ende Justeringstillf

ä

lle.

M

ö

jligheter b

ö

r 

ä

ven forts

ä

ttningsvis f

ö

religga att vid regel­till

ä

mpningarna ta upp till 

ö

verv

ä

gande huruvida det registre­rade indexutfallet ger en r

ä

ttvisande bild av den faktiska kost­nadsutvecklingen. PM-index registrerar inte f

ö

r

ä

ndringarna i kostnaderna f

ö

r den lejda arbetskraften i jordbruket. Om det kan p

å

visas att markanta awikelser fr

å

n faktisk kostnadsutveckling (inkl f

ö

r den lejda arbetskraften) f

ö

religger, som leder till inte avsedda effekter, b

ö

r detta kunna beaktas vid inflations­skyddets till

ä

mpning.

Under 

ö

verl

ä

ggningara har fr

å

gan om kompensationen f

ö

r avskriv­ningskostnaderna diskuterats. Parterna har enats om att Jord-bmiket under normala f

ö

rh

å

llanden b

ö

r kompenseras f

ö

r avskriv­ningskostnaderna enligt nuvarande principer. Under perioder med t ex starka f

ö

r

ä

ndringar i investeringsvolym och inflation samt stora 

ä

ndringar i den ekonomiska politiken, som markant 

ä

ndrar f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r ber

ä

kningarna, kan 

ö

verl

ä

ggningar om kompensationen f

ö

r avskrivningskostnaderna tas upp en g

ä

ng per 

å

r i samband med diskussionerna om inkomstf

ö

ljsamheten. S

å

dana 

ö

verl

ä

ggningar kan ske f

ö

rsta g

ä

ngen inf

ö

r den 1 Juli 1983.

Prop. 1981/82:209

59

ö

vriga kostnader b

ö

r kompenseras enligt nu g

ä

llande riktlinjer.

F

ö

r posten k

ö

pfodermedel i PM-index skall s

å

som tidigare till

ä

mpas ett trem

å

nadersmedeltal. K

ö

pfodermedelsposten i PM-index p

å

verkas av 

ä

ndringar i inf

ö

rselavgifter p

å

 fodermedel inom jordbruksprisregleringen. Inflytande inf

ö

rselavgifter, som tillf

ö

rs jordbruket, p

å

verkar storleken av beloppet f

ö

r avgifts­medel inom f

ö

rdelningsplanen.

Dessa f

ö

rh

å

llanden kan i vissa fall leda till att 

ö

ver- eller underkompensation f

ö

r jordbruket uppkommer vid regelutl

ö

sningar. Det belopp som skall tillf

ö

ras jordbruket vid regelutl

ö

sningar b

ö

r d

ä

rf

ö

r, p

å

 s

ä

tt som hittills skett, korrigeras vid 

ä

ndringar i influtna inf

ö

rselavgifter p

å

 fodermedel.

Det sagda inneb

ä

r att, om avgiftsmedlen under ett reglerings

å

r 

ö

verstiger 68 milj kronor, skall 

ö

verskjutande medel - utom f

ö

r foders

ä

d ut

ö

ver normerade kvantiteter - avdras fr

å

n beloppet f

ö

r kostnadskompensation. Understiger beloppet 68 milj kronor, skall ingen korrigering ske.

Parterna 

ä

r ense om att den avgift p

å

 handelsg

ö

dsel som f

ö

resl

å

s inf

ö

rd (se avsnitt 7) i likhet med vad som g

ä

ller f

ö

r fodermedel inte b

ö

r kompenseras inom inflationsskyddet via PM-index, efter­som int

ä

ktema av denna avgift f

ö

ruts

ä

tts anv

ä

ndas inom jord­bruksprisregleringen .

Oordbruket tillf

ö

rdes den 1 juli 1981 ett eng

å

ngsbelopp om 100 Mkr som kompensation f

ö

r vissa eftersl

ä

pningseffekter i kost­nadskompensationen. D

å

 denna effekt delvis kvarst

å

r har parterna enats om att beloppet b

ö

r utg

å

 ocks

å

 under 1982/83. Den 1 juli 1983 b

ö

r, med h

ä

nsyn till inflationens ooh kostnadskompensa-tionens utveckling, pr

ö

vas om beloppet skall utg

å

 ocks

å

 f

ö

r tiden d

ä

refter.

Prop. 1981/82:209

60

5.4

Kotnae

£

£ö£

 up

£

saml.ing_ooh_f2rdling

Betr

ä

ffande kostnaderna f

ö

r uppsamling och f

ö

r

ä

dling inom ramen f

ö

r Jordbruksprisregleringen har parterna enats om att kompen­sationen under regleringperioden b

ö

r utformas p

å

 i huvudsak samma s

ä

tt som tidigare. H

ä

nsyn b

ö

r s

å

ledes tas till den faktiska kostnadsutvecklingen, varvid 

ä

ven prisutvecklingen f

ö

r biprodukter vid slakt b

ö

r beaktas till 75 $. Utg

å

ngspunkt f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna om denna kompensation b

ö

r vara kostnadskalkyler som granskats av SPK. F

ö

r 

ö

vrig livsmedelsindustri har vid SPKs pris

ö

vervakning uppst

ä

llts vissa riktlinjer med bl a krav p

å 

viss produktivitetsutveckling. Parterna 

ä

r 

ö

verens om att samma riktlinjer som g

ä

ller f

ö

r andra livsmedelsindustrier, vilka

ä

r f

ö

rem

å

l f

ö

r prisstopp och pris

ö

vervakning av SPK, ocks

å

 b

ö

r g

ä

lla f

ö

r uppsamling och f

ö

r

ä

dling inom jordbruksprisreg­leringen. H

ä

rf

ö

r talar vidare bl a att statsmakterna har beslutat att effektivitetsutvecklingen p

å

 sistn

ä

mnda omr

å

de skall m

ä

tas i efterhand ooh sk

ä

ligheten bed

ö

mas. H

ä

rvid f

å

r h

ä

nsyn tas till de s

ä

rskilda f

ö

ruts

ä

ttningar som g

ä

ller f

ö

r ifr

å

gavarande industrier.

Under regleringsperioden b

ö

r parallellt med sedvanliga ber

ä

k­ningar g

ö

ras kostnadsber

ä

kningJU' baserade p

å

 indexm

ä

tningar enligt det system som utretts inf

ö

r nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningar. Slutlig st

ä

llning till en eventuell 

ö

verg

å

iig till kompensations­ber

ä

kningar baserade p

å

 indexm

ä

tningar f

å

r tas d

ä

refter.

Partema har enats om att ta upp fr

å

gan om hur kompensationen f

ö

r kapitalkostnaderna skall ber

ä

knas samt hur volymf

ö

r

ä

ndringar skall beakt:as vid kompensationsber

ä

kningarna vid de 

ö

verl

ä

gg­ningar som f

ö

ruts

ä

tts ske inf

ö

r den 1 Juli 1962.

Prop. 1981/82:209

61

5.5

Prisgr

ä

nssystemet m m

Den 1 juli 1981 genomf

ö

rdes vissa 

ä

ndringar i prisgr

ä

nssystemet. Bl a justerades mittpriserna s

å

 att dessa i huvudsak 

ö

verens­st

ä

mde med de faktiska priserna. I samband h

ä

rmed anpassades inf

ö

rselavgiftema till de nya mittpriserna. Inf

ö

rselavgifterna Justerades vid regelutl

ö

sningarna den 1 juli I981 och den 1 Januari 1982 med h

ä

nsyn till det behov av gr

ä

nsskydd som d

å 

bed

ö

mdes f

ö

religga. En s

ä

rskild korrigeringsregel inf

ö

rdes, vilken inneb

ä

r att eventuell 

ö

ver- eller underkompensation i f

ö

rh

å

llande till mittpriserna delvis kan beaktas i efterhand. Denna korrigeringsregel innebar att dittillsvarande VM-klausul kunde utg

å

. F

ö

r flertalet av de prisgr

ä

nssatta produkterna f

ö

re­togs bl a en krympning av sp

ä

nnvidden mellan prisgr

ä

nserna.

Parterna har enats om att de oml

ä

ggningar av prisgr

ä

nssystemet som genomf

ö

rdes fr

å

n den 1 juli 1981 b

ö

r kvarst

å

 under kommande regleringsperiod. Detta inneb

ä

r bl a att inf

ö

rselavgifterna varje halv

å

r, per den 1 januari och den 1 juli, b

ö

r justeras med h

ä

nsyn till det behov av gr

ä

nsskydd som d

å

 bed

ö

ms f

ö

religga. Utg

å

ngspunkterna f

ö

r fastst

ä

llandet av gr

ä

nsskyddet b

ö

r redo­visas f

ö

r de b

å

da delegationerna, medan det ankommer p

å

 JN att till regeringen l

ä

mna f

ö

rslag om normalinf

ö

rselavgifternas storlek. Vidare b

ö

r en eventuell till

ä

mpning av korrigerings­regeln ske, f

ö

rutom som tidigare 

ö

verenskommits den 1 Juli 1982, vid de 

ö

verl

ä

ggningar som f

ö

ruts

ä

tts 

ä

ga rum inf

ö

r den 1 juli 1983 och den 1 juli 1984.

Som f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att produktionsanpassande 

å

tg

ä

rder (se avsnitt 6) genomf

ö

rs b

ö

r g

ä

lla att 

å

terh

å

llsamhet visas vid priss

ä

ttningen. Parterna 

ä

r dock ense om att som villkor f

ö

r produktionsbegr

ä

nsande 

å

tg

ä

rder inte skall kr

ä

vas att priset s

ä

tts under mittpriset. Detta hindrar dock inte att priset i dessa situationer kan komma att ligga under mittpriset.

Prop. 1981/82:209

62

Om v

ä

sentligt

ä

ndrade f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r utrikeshandeln, h

ä

ri inber

ä

knat mera betydande v

ä

xelkurs

ä

ndringar, intr

ä

ffar under regleringsperioden, b

ö

r det liksom hittills ankomma p

å

 JN att efter 

ö

verl

ä

ggningar med de b

å

da delegationerna l

ä

gga fram f

ö

rslag till de 

å

tg

ä

rder som kan anses p

å

kallade f

ö

r att syftet med det nu framlagda f

ö

rslaget skall uppfyllas.

5.6                 Ut by teshan de 1.

Betr

ä

ffande utbyteshandeln med k

ö

tt ooh fl

ä

sk b

ö

r de regler som g

ä

llt f

ö

r regleringsperioderna 1 Juli 1978 - 30 Juni 1982 g

ä

lla ooks

å

 f

ö

r tiden efter den 30 Juni 1982.

5.7                 PrS

£ä

tning

£

n_p

£

 spannm

å

l

1981 

å

rs spannm

å

lssk

ö

rd l

ä

mnade f

ö

r de flesta gr

ö

dor en h

ö

gre hektaravkastning 

ä

n normalt, 

ö

verskottet 

ä

r nu till st

ö

rsta delen avsatt p

å

 export. Den ekonomiska st

ä

llningen i reglerings­f

ö

reningen Svensk Spannm

å

lshandel, ekonomisk f

ö

rening, som vid ing

å

ngen till reglerings

ä

ret 1981/82 visade ett 

ö

verskott av ea 35 Mkr ber

ä

knas vid ing

å

ngen till n

ä

sta reglerings

å

r f

ö

rbytas till ett underskott om oa 83 Mkr.

De internationella spannm

å

lspriserna har under 1982 visat en fallande tendens. Regleringsf

ö

reningen har i sina prognoser d

ä

rf

ö

r inte v

å

gat r

ä

kna med h

ö

gre exportpriser 

ä

n de som i genomsnitt erh

å

llits under 1981/82. Vid normalskOrd 1982 ber

ä

knas d

ä

rf

ö

r underskottet i regleringskassan f

ö

r spannm

å

l stiga kraftigt. Parterna har enats om att underskottet i spann-m

ä

lsregleringen vid normalsk

ö

rd ooh nu f

ö

rv

ä

ntad internationell prisniv

å

 under 1982/83 ej b

ö

r 

ö

verstiga 250 Mkr. Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation har f

ö

rklarat sig berett att av regle­ringsmedel som tilldelas jordbruket 

ö

verf

ö

ra medel till kassan s

å

 att den vid n

ä

mnda f

ö

rh

å

llanden vid utg

å

ngen av 1982/83 ej har st

ö

rre underskott 

ä

n 250 Mkr. Skulle sk

ö

rden bli st

ö

rre 

ä

n normalt kommer jordbruket liksom tidigare 

å

r att antingen f

å 

tillskjuta ytterligare medel eller godta en s

ä

nkning av de prelimin

ä

ra prisema.

Prop. 1981/82:209

63

Om v

ä

rldsmarknadspriserna blir l

ä

gre 

ä

n som nu antagits b

ö

r en 

ö

kning av underskottet kunna medges. Hur detta ytterligare underskott slutgiltigt skall finansieras b

ö

r tas upp vid kommande 

ö

verl

ä

ggningar.

F

ö

rslaget inneb

ä

r ej att vare sig staten, konsumentema eller jordbruket binder sig f

ö

r hur underskottet framdeles skall betalas. Spannm

å

lsregleringens finansiering b

ö

r enligt stats­makternas beslut pr

ö

vas en g

å

ng per reglerings

ä

r.

5.8

ö

vrigt

F

ö

rslag till 

ä

ndringar av mittpriser, prisgr

ä

nser och inf

ö

rsel­avgifter samt till f

ö

rdelning av de totala beloppen vid kommcmde justeringstillf

ä

llen b

ö

r som hittills l

ä

ggas fram av JN efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation ooh konsumentdelegationen f

ö

r att pr

ö

vas av statsmakterna.

De totalbelopp som skall tillf

ö

ras jordbruket i samband med justeringarna b

ö

r f

ö

rdelas mellan de olika varuslagen bl a med h

ä

nsyn till 

ö

nskem

å

l om produktionens utveckling ooh inriktning samt rationaliseringsutveoklingen i jordbruket. F

ö

rdelningen p

å 

olika varuslag b

ö

r s

å

 l

å

ngt som m

ö

jligt ske p

å

 s

å

dant s

ä

tt att jordbruket bed

ö

ms erh

å

lla avsedd inkomstf

ö

rb

ä

ttring.

I 

ö

vrigt b

ö

r, d

ä

r annat ej framh

å

lls, regleringen bygga p

å

 de regler som g

ä

ller under innevarande prisregleringsperiod.

Prop. 1981/82:209

64

6

Å

TG

Ä

RDER F

Ö

R KONSUMTIONSSTIMULANS OCH

PRODUKTIONSANPASSNING

6.1                nl,edning

Med h

ä

nsyn till den r

å

dande och f

ö

rv

ä

ntade obalansen mellan produktion ooh konsumtion 

ä

r parterna ense om att 

ä

tg

ä

rder b

ö

r vidtas som syftar till att stimulera konsumtionen och begr

ä

nsa produktionen. Enligt parternas uppfattning kr

ä

vs en kombination av 

å

tg

ä

rder f

ö

r att produktionsbalansen skall kunna 

å

terst

ä

llas inom rimlig tid.

6.2                Konsumti

£

n

£

sMmulerande_ 

ä

tg

ä

rder

Parterna 

ä

r ense om att det 

ä

r angel

ä

get att stimulera konsum­tionen inom landet av framf

ö

r allt n

ö

tk

ö

tt och fl

ä

sk. S

ä

rskilda medel f

ö

resl

å

s d

ä

rf

ö

r avsatta f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l (se avsnitt 5.2). Parterna 

ä

r dessutom ense om att inom ramen f

ö

r k

ö

ttreg­leringen bekosta ytterligare 

å

tg

ä

rder f

ö

r att fr

ä

mja den inhemska k

ö

tt- och fl

ä

skkonsumtionen under f

ö

ruts

ä

ttning att kostnaden h

ä

rf

ö

r i stort sett ej bed

ö

ms bli h

ö

gre 

ä

n f

ö

r motsva­rande export.

En arbetsgrupp med representanter bl a fr

å

n JN och delegatio­nerna kommer att tills

ä

tt:as f

ö

r att 

ta  

fram f

ö

rslag till kon­sumtionsstimulerande

ä

tg

ä

rder. Som exempel p

ä

å

tg

ä

rder kan n

ä

mnas rabattering av n

ö

tk

ö

tt ooh fl

ä

sk till skolm

å

ltider. Parterna har ocks

å

 diskuterat om inte s

å

dana 

å

tg

ä

rder borde omfatta 

ä

ven 

ö

vriga animalieprodukter. En rad sk

ä

l talar dock f

ö

r att 

å

tg

ä

rderna i f

ö

rsta hand b

ö

r avse n

ö

tk

ö

tt ooh fl

ä

sk, eftersom den st

ö

rsta obalansen r

å

der och f

ö

rv

ä

nt:as r

å

da f

ö

r dessa produkter. Konsumtionsminskningarna har ooks

å

 varit st

ö

rst h

ä

r. Dessa produkter ber

ä

knas dessutom komma att svara f

ö

r en allt st

ö

rre del av de 

ö

kande exportkostnaderna.

Prop. 1981/82:209

65

6.3

ProdukWonsibegr

ä

nsad

£

å

tg

ä£

d

£

r

Som nyss framh

å

llits 

ä

r det inte m

ö

jligt att inom rimlig tid 

å

tervinna balans p

å

 animaUeomr

å

det endast genom att stimulera konsumtionen.

Ä

ven produktionsbegr

ä

nsande 

å

tg

ä

rder m

å

ste vidtas. Vid 

ö

verl

ä

ggningarna har bl a f

ö

ljande 

ä

tg

ä

rder diskuterats.

6.3.1             Investeringskontroll

Fr

å

gaii om en tidsbegr

ä

nsad investerlng.3kontroll hcu~ varit uppe till diskussion vid 

ö

verl

ä

ggningarna. Olika uppfattningar r

å

der s

ä

v

ä

l mellan delegationerna som inom n

ä

mnden om det l

ä

mpliga i att genomf

ö

ra en s

å

dan 

å

tg

ä

rd. Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdele­gation f

ö

rordar en investeringskontroll, medan konsumentdelega­tionen inte anser sig kunna acceptera denna 

å

tg

ä

rd.

6.3.2             Statligt investeringsst

ö

d

Animalieproduktionen kan h

ä

llas tillbaka genom att helt eller delvis minska det statliga st

ö

det f

ö

r investeringar p

å

 detta omr

å

de. En s

ä

dan 

å

tg

ä

rd b

ö

r i s

å

 fall ges en tidsbegr

ä

nsad giltighet.

Under budget

å

ret 198O/81 bif

ö

lls 610 ans

ö

kningar p

å

 totalt ca 130 Mkr avseende statligt st

ö

d till byggnadsinvesteringar. Motsvarande siffror f

ö

r 1979/80 var 907 ans

ö

kningar och ca 260 Mkr.

Ett allm

ä

nt villkor f

ö

r statligt st

ö

d 

ä

r att detta utg

å

r endast om s

ö

kanden med h

ä

nsyn till ekonomisk st

ä

llning och kreditm

ö

j­ligheter annars inte kan genomf

ö

ra investeringen p

å

 sk

ä

liga villkor. Producenter med god tillg

å

ng p

å

 eget eller l

å

nat kapital kan dock genomf

ö

ra Investeringar utan statligt st

ö

d.

5 

Riksdagen 1981/82. 1 saml Nr 209

Prop. 1981/82:209

66

Lantbruksstyrelsen har i cirkul

ä

rskrivelse den 22 Januari 1982 f

ö

reskrivit att lantbruksn

ä

mnderna med h

ä

nsyn till marknadsl

ä

get f

ö

r fl

ä

sk i princip inte tillsvidare skall bevilja statligt st

ö

d till investeringar i denna produktionsgren. Om starka sk

ä

l f

ö

re­ligger f

ö

r st

ö

d skall beslutet underst

ä

llas styrelsens pr

ö

vning. Lantbruksstyrelsen avser att efter samr

å

d med JN ta st

ä

llning till en eventuell begr

ä

nsning av statligt st

ö

d till investe­ringar f

ö

r 

ö

vriga animaliegrenar.

6.3.3       H

ö

jd oljekraftfoderavgift

Oljekraftfoder 

ä

r i dagsl

ä

get belagt med Importavgift. Den nuva­rande inf

ö

rselavgiften p

å

 oljekraftfoder syftar fr

ä

mst till att ge oljekraftfoder en i f

ö

rh

å

llande till foders

ä

d anpassad pris­niv

å

. Avgiften f

å

r 

ä

ven anv

ä

ndas som styrmedel.

En h

ö

jning av oljekraftfoderavgiften ut

ö

ver en anpassning till foders

ä

dspriserna verkar 

å

terh

å

llande p

å

 produktionsutvecklingen inom animalieomr

ä

det och stimulerar odling av inhemska protein­gr

ö

dor. Samtidigt erh

å

lls medel f

ö

r finansiering av jordbruks­prisregleringen .

De proteinfodermedel som f n 

ä

r belagda med avgift 

ä

r sojamj

ö

l, rapsmj

ö

l, 

ö

vrigt oljekraftfoder samt glutenfoder. F

ö

r att erh

å

lla n

å

gon betydande effekt p

å

 produktionen kr

ä

vs avgifts­h

ö

jningar, ut

ö

ver vad som 

ä

r motiverat med h

ä

nsyn till foder­s

ä

dspriserna , av storleksordningen 1 kr per kg. Detta skulle inneb

ä

ra en tredubbling av avgiften, vilket skulle ge en h

ö

jning av priset med 50 J. Vid en s

å

 stor avgiftsh

ö

jning b

ö

r en avgiftsbel

ä

ggning ske p

å

 allt proteinfoder f

ö

r att undvika konkurrenssnedvridande effekter. Detta skulle Inneb

ä

ra att 

ä

ven fiskmj

ö

l skulle avgiftsbel

ä

ggas, vilket av handelspolitiska sk

ä

l torde st

ö

ta p

å

 sv

å

righeter. Endast en begr

ä

nsad h

ö

jning av avgiften p

å

 oljekraftfoder 

ä

r d

ä

rf

ö

r l

ä

mplig.

Prop. 1981/82:209

67

Som exempel kan n

ä

mnas att vid en h

ö

jning av avgiften med 10 

ö

re per kg tillf

ö

rs regleringsekonomin ca 40 Mkr. En

ö

kning av fodermedelsavgiftema av h

ä

r n

ä

mnda sk

ä

l b

ö

r ej f

å

 p

å

verka konsumentpriserna. En s

å

dan avgiftsh

ö

jning kan dock 

å

terverka p

å 

fodermedel utanf

ö

r regleringen.

Det ankommer p

ä

 JN att best

ä

mma avgifternas storlek inom det bemyndigande som ges av regeringen.

6.3.4      Inf

ö

rande av en 

ö

vre 

å

ldersgr

ä

ns p

ä

 65 

ä

r f

ö

r

erh

å

llande av leveranstill

ä

gg p

å

 mj

ö

lk

Leveranstill

ä

gget p

å

 mj

ö

lk ing

å

r i den s k l

å

ginkomstsatsningen inom jordbruket. Farh

å

gorna f

ö

r en bristande balans p

å

 mj

ö

lk-omr

å

det medf

ö

r att det nu finns mindre sk

ä

l 

ä

n tidigare att s

ä

rskilt stimulera mj

ö

lkproduktionen. D

ä

rf

ö

r f

ö

resl

å

s att leveranstill

ä

gget p

å

 mj

ö

lk tas bort f

ö

r jordbrukare 

ö

ver 65 

å

r fr o m den 1 Juli 1982.

H

ä

rvid frig

ö

rs ca 15 Mkr av budgetmedel, vilka av parterna har f

ö

rutsatts f

å

 anv

ä

ndas f

ö

r f

ö

reslagna produktionsanpassnings­

å

tg

ä

rder m m.

6.3.5      Ers

ä

ttning till producenter mellan 60 och 65 

å

r

f

ö

r att upph

ö

ra med mj

ö

lkproduktion f

ö

re uppn

å

dd

pensions

å

lder

Å

tg

ä

rden, som har karakt

ä

r av deltidspensionering, avser att ge m

ö

jligheter f

ö

r mj

ö

lkproducenter mellan 60 och 65 

ä

r att minska sin arbetsinsats.

Å

tg

ä

rden kan finansieras av regleringsmedel eller av medel som frig

ö

rs genom att leveranstill

ä

gget p

ä

 mj

ö

lk f

ö

resl

å

s upph

ö

ra. Avtalsvillkoren b

ö

r fastst

ä

llas av JN och avtal tr

ä

ffas mellan mejerif

ö

retagen ooh producenterna.

Denna 

å

tg

ä

rd kan kombineras med en slaktpremie p

å

 mj

ö

lkkor.

Prop. 1981/82:209

68

6.3.6              Tv

å

prissystem f

ö

r mj

ö

lk

Å

tg

ä

rden inneb

ä

r att mj

ö

lk ut

ö

ver en viss best

ä

md kvantitet, t ex f

ö

reg

å

ende 

å

rs produktion, betalas med ett l

ä

gre avr

ä

k­ningspris. Utg

å

ngspunkten b

ö

r vara att ett l

ä

gre utj

ä

mnings­bidrag utg

å

r f

ö

r 

ö

verskjutande kvantiteter.

JN f

ö

resl

å

r i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna att den bemyndigas att vid behov f

å

 till

ä

mpa ett s

ä

dant system under prisregle­ringsperioden.

6.3.7      Minskad n

ö

tk

ö

ttsproduktion genom slaktpremier f

ö

r

kvigkalvar

Å

tg

ä

rden syftar fr

ä

mst till att p

å

 sikt minska n

ö

tk

ö

ttsproduk­tionen och inneb

ä

r att rekryteringsprocenten inom mj

ö

lkproduk­tionen s

ä

nks. 

Å

tg

ä

rden genomf

ö

rs genom att slakten av kvig­kalvar

ö

kar. Detta minskar slakten av kvigor och unga kor. F

ö

r att stimulera s

ä

dan slakt kan en av regleringsmedel finansierad slaktpremie p

å

 kvigkalvar inf

ö

ras. Det smkommer p

å

 n

ä

mnden att beslutna i denna fr

å

ga.

6.3.8              Slaktpremier f

ö

r sm

å

grisar

Sm

å

grisslakt

ä

r ett effektivt s

ä

tt att snabbt begr

ä

nsa fl

ä

skpro­duktionen. Ett av problemen med en sm

å

grisslakt 

ä

r att det 

ä

r sv

å

rt att finna avs

ä

ttning f

ö

r ett st

ö

rre antal slaktkroppar av sm

å

gris. Slaktkroppama f

å

r d

ä

rigenom ett l

å

gt marknadsv

ä

rde ooh ers

ä

ttningen f

ö

r i produktionen nedlagda kostnader blir l

å

g.

En utslaktningspremie 

ä

r en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att sm

å

grisslakt skall kunna genomf

ö

ras. Premien kan betalas av regleringsmedel eller av de medel som frig

ö

rs genom att st

ö

det till sm

å

grispro­duktionen f

ö

resl

ä

s upppph

ö

ra.

Prop. 1981/82:209

69

Sm

å

grisslakt b

ö

r endast s

ä

ttas ln under en begr

ä

nsad tid i en akut situation d

å

 man snabbt vill minska ett 

ö

verskott. 

Å

tg

ä

rden b

ö

r i s

å

 fall i f

ö

rsta hand s

ä

ttas in s

å

 att den f

å

r effekt under f

ö

rsta halv

å

ret d

ä

ö

verskotten normalt 

ä

r st

ö

rst. Det ankommer p

å

 JN att besluta i denna fr

ä

ga.

6.3-9       Slaktpremier f

ö

r dr

ä

ktiga suggor

Slakt av dr

ä

ktiga suggor 

ä

r liksom slakt av sm

å

grisar ett effek­tivt s

ä

tt att snabbt begr

ä

nsa produktionen. J

ä

mf

ö

rt med sm

å

gris­slakt 

ä

r slakt av dr

ä

ktiga suggor att f

ö

redra, d

ä

 den ger ett b

ä

ttre utbyte f

ö

r insatta resurser.

Å

tg

ä

rden, som kan beslutas av JN, kan finansieras av reglerings-medel eller av medel som frig

ö

rs genom att st

ö

det till sm

å

gris-produktionen f

ö

resl

å

s upph

ö

ra.

6.3.10          Borttagande av st

ö

det till sm

ä

grisproduktionen

St

ö

det till sm

ä

grisproduktionen 

ä

r en del av l

å

ginkomstsats-ninren inom jordbruket. St

ö

d l

ä

mnas f n med .100 kr per sugga upp till 19 suggor. Ett borttagande av st

ö

det Inneb

ä

r en minskad stimulans att producera sm

å

grisar.

St

ö

det f

ö

resl

å

s borttaget fr o m budget

å

ret 1982/83. H

ä

rvid frig

ö

rs ca 20 Mkr av budgetmedel, vilka medel av parterna f

ö

rutsatts f

å

 anv

ä

ndas f

ö

r f

ö

reslagna produktionsanpassnings­

å

tg

ä

rder mm.

6.3.11          Betalning f

ö

r tomma stallplatser f

ö

r slaktsvin

Enighet r

å

der om att inte f n inf

ö

ra n

ä

got system med betalning f

ö

r tomma stallplatser. Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation anser dock att fr

å

gan b

ö

r kunna aktualiseras under den kommande prisregleringsperioden.

Prop. 1981/82:209

70

6.3.12      Genomf

ö

rande av 

å

tg

ä

rderna

F

ö

r vissa av 

å

tg

ä

rderna har f

ö

rslag l

ä

mnats om n

ä

r de b

ö

r inf

ö

ras. F

ö

r 

ö

vriga 

å

tg

ä

rder 

ä

r det inte m

ö

jligt att nu l

ä

mna ett detaljerat f

ö

rslag till vid vilken tidpunkt eller i vilken ordning eller omfattning 

å

tg

ä

rdema b

ö

r s

ä

ttas in. JN b

ö

r i f

ö

rekommande fall f

å

 bemyndigande av regeringen att besluta om det n

ä

rmare genomf

ö

randet av erforderliga 

å

tg

ä

rder.

7

HANDELSG

Ö

DSELAVGIFT

De 

ö

verl

ä

ggande parterna 

ä

r ense om att f

ö

resl

å

 regeringen att JN bemyndigas inf

ö

ra en handelsg

ö

dselavgift. F

ö

rslag till lag wn 

ä

ndring av lagen (1967:340) om prisreglering p

å

 jordbrukets omr

å

de bifogas (bilaga 1).

Avsikten 

ä

r att fr o m den 1 juli 1982 ta ut avgift som motsvarar oa 7 > av f

ö

rs

ä

ljningspriserna p

å

 i princip alla handelsg

ö

dselmedel. Avgifternas storlek avses bli ompr

ö

vad v

å

ren 1983. 

Å

terb

ä

ring b

ö

r ske till n

ä

ringar som ligger utanf

ö

r jord­bruksprisregleringen, t ex skogs- och tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringarna.

Avgifter av h

ä

r n

ä

mnd storleksordning ber

ä

knas ge en int

ä

kt f

ö

r den andel som anv

ä

nds inom jordbruket av ca 110 Mkr per 

å

r. Dessa medel b

ö

r f

å

 anv

ä

ndas inom regleringsekonomin ooh kommer d

ä

rmed jordbruket som kollektiv till godo. Kostnads

ö

kningen p

å 

grund av avgiften skall d

ä

rf

ö

r inte f

å

 belasta konsumentpriserna p

å

 livsmedel.

JN b

ö

r f

å

 ansvara f

ö

r den n

ä

rmare utformningen samt administrationen av dessa avgifter.

Prop. 1981/82:209

71

S

ä

rskild tgranden;

Ledamoten i konsumentdelegationen[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN] har anm

ä

lt en avvikande uppfattning n

ä

r det g

ä

ller p

å

 vilket s

ä

tt handelsg

ö

d­selavgiften skall anv

ä

ndas ooh anser att avgiften 

ä

r en skatt, d

ä

r anv

ä

ndningen av medlen f

å

r f

ö

ruts

ä

ttningsl

ö

st best

ä

mmas av regering och riksdag.

Ledamoten i konsumentdelegationen G

ö

ran[REDACTED_EFTERNAMN] har anf

ö

rt f

ö

ljande: Avtalet inneh

å

ller f

ö

rslag till en rad uppr

ä

knade 

å

tg

ä

rder som syftar till att stimulera konsumtionen och begr

ä

nsa produktionen. I f

ö

rhandlingsarbetet har en handelsg

ö

dselavgift diskuterats, d

ä

rf

ö

r att en viss h

ö

jd p

å

 denna skulle kunna ha en produktionsbegr

ä

nsande effekt. Av denna anledning skulle avgif­ten kunna accepteras under avtalsperioden.

I uppg

ö

relsen mellan jordbruksn

ä

mnden. Lantbrukarnas F

ö

rhand­lingsorganisation och konsumentdelegationen f

ö

resl

å

s en avgift utan n

å

gon som helst motivering. Min uppfattning 

ä

r att handels­g

ö

dselavgiften d

ä

rigenom blir ett medel att f

ö

rst

ä

rka Svensk Spannm

å

lshandels ekonomi och att avtalet nu bidrar till att inf

ö

ra ytterligare en punktskatt. Min principiella uppfattning 

ä

r att man b

ö

r undvika avgifter p

å

 n

ä

ringslivets produktions­medel.

8

R

Ä

NTE- OCH ETABLERINGSST

Ö

D

Samr

å

d har i dessa fr

å

gor 

ä

gt rum med lantbruksstyrelsen som ocks

å

 f

ö

ruts

ä

tts f

å

 administrera r

ä

nte- och etableringsst

ö

den. Lantbruksstyrelsen avser att efter samr

å

d med JN senare inkomma med f

ö

rslag an den n

ä

rmare utformningen av st

ö

den.

8.1

Avve

£

kl.ing_av tiuarand

£

 Wl.lf

ä

Higa r

ä

ntes

ö

c[

Nuvarande r

ä

ntest

ö

d utg

å

r enligt fattade beslut t o m 

å

r 1982 (f

ö

rordning 1980:604). M

å

nga av de f

ö

retag som nu erh

å

llit r

ä

ntest

ö

d skulle f

å

betydande sv

å

righeter till 

ö

verlevnad om

Prop. 1981/82:209

72

st

ö

det avvecklades. F

ö

r att undvika denna effekt har parterna enats om att f

ö

resl

å

 en f

ö

rl

ä

ngning av st

ö

det t o m 

å

r 1985 under vilken tid st

ö

det successivt avvecklas. 

Å

terbetalda medel f

ö

ruts

ä

tts 

å

terg

å

 till jordbruksprisregleringen.

F

ö

ljande avvecklingsplan f

ö

resl

å

s:

1982:        R

ä

ntest

ö

d utg

å

r f

ö

r den del av r

ä

ntan p

ä

st

ö

dgrundande skuld som 

ö

verstiger 11 { och i 

ö

vrigt enligt nu g

ä

llande best

ä

mmelser.

1983:       R

ä

ntest

ö

d till f

ö

retag som har etablerat eller investerat under perioden 1975-77 utg

å

r f

ö

r den del av r

ä

ntan p

ä

 st

ö

dgrundande skuld som 

ö

verstiger 11,5 %.

R

ä

ntest

ö

d till f

ö

retag som har etablerat eller investerat under perioden 1978-80 utg

å

r f

ö

r den del av r

ä

ntan p

å

 st

ö

dgrundande skuld som 

ö

verstiger 11 J.

1984:       R

ä

ntest

ö

d till f

ö

retag som har etablerat eller investerat under perioden 1975-77 utg

ä

r f

ö

r den del av r

ä

ntan p

ä

 st

ö

dgrundande skuld som 

ö

verstiger 12 $.

R

ä

ntest

ö

d till f

ö

retag som har etablerat eller investerat under perioden 1978-80 utg

å

r f

ö

r den del av r

ä

ntan p

ä

 st

ö

dgrundande skuld som 

ö

ver­stiger 11,5 

i.

1985:       R

ä

ntest

ö

d till f

ö

retag som har etablerat eller investerat under perloden 1975-77 utg

å

r ej.

R

ä

nstest

ö

d till f

ö

retsig som har etablerat eller investerat under perioden 1979-80 utg

å

r f

ö

r den del av r

ä

ntan p

ä

 st

ö

dgrundande skuld som 

ö

verstiger 12 %.

Prop. 1981/82:209

73

De f

ö

retag som har etablerat eller investerat under 

å

ren 1975-77 ooh 1980 kommer att f

å

 r

ä

ntest

ö

d under sammanlagt fem 

ä

r. F

ö

re­tag som etablerat eller investerat 1978-79 kommer att f

ä

 st

ö

d under sex 

ä

r. F

ö

r alla f

ö

retag g

ä

ller att de under sista st

ö

d-

å

ret f

å

r r

ä

ntest

ö

d f

ö

r den del av r

ä

ntan som 

ö

verstiger 12 

%.

Medelsbehovet kan vid nuvarande r

ä

nteniv

å

, diskonto 10 K, ber

ä

knas till:

Ar

Mkr

1982

55

1983

50

1984

45

1985

20

8.2     Etaberingss

ö

d

Med det r

ä

ntel

ä

ge som f n r

å

der kr

ä

vs ett stort eget kapital f

ö

r att kunna etablera sig som lantbrukare. Denna situation medf

ö

r att 

ö

verl

å

telser i m

å

nga fall stoppas eller f

ö

rdr

ö

js. F

ö

r att underl

ä

tta etablering f

ö

r lantbrukare, utan ett stort eget kapital, har parterna enats om att f

ö

rsl

å

 att ett etablerlngs­st

ö

d inf

ö

rs.

Etableringsst

ö

det 

ä

r t

ä

nkt att reducera r

ä

ntekostnaderna i f

ö

retaget till en niv

å

 som ett lantbruk kan b

ä

ra vid en rimlig egen kapitalinsats. St

ö

det f

ö

resl

ä

s utg

ä

 med ett belopp motsva­rande den del av r

ä

ntekostnaden som 

ö

verstiger en viss r

ä

nte­niv

å

. St

ö

det avses utg

å

 i full omfattning under de f

ö

rsta fem 

å

ren f

ö

r att sedan trappas av under de tre f

ö

ljande 

å

ren. Fr o m 

å

r nio b

ö

r inget st

ö

d utg

å

. Under fem

å

rsperioden inneb

ä

r detta att f

ö

retaget f

å

r b

ä

ra en r

ä

ntekostnad motsvarande 10 

%  

av den st

ö

dgrundande kapitalskulden. St

ö

det b

ö

r sedan trappas av genom att denna r

ä

ntesats successivt h

ö

js. R

ä

ntesubventionen avses 

ö

ka med stigande l

å

ner

ä

nta och minskas med sjunkande f

ö

r att helt upph

ö

ra om l

å

ner

ä

ntan sjunker till 10 $.

Prop. 1981/82:209

74

St

ö

det avses utg

å

 i form av l

å

n. Efter st

ö

dperiodens slut b

ö

r den del av l

ä

net avskrivas som avser st

ö

d till inventarier. R

ä

ntel

ä

n till fastighetsk

ö

p b

ö

r vara 

å

terbetalningspliktiga och vid perlodens slut eller senare placeras som hypoteksl

å

n med statsgaranti. Detta inneb

ä

r att medel d

å

å

terf

ö

rs till systemet och ytterst till regleringsekonomin.

St

ö

dets avskrivningsdel g

å

r till den del av kapitalet i ett f

ö

retag som har relativt kort varaktighet ooh ej blir f

ö

rem

å

l f

ö

r en v

ä

rdetillv

ä

xt. Aterbetalningsdelen d

ä

remot avser ett kapital med l

å

ng varaktighet och som vid normal inflations- ooh marknadsutveckling 

å

rligen 

ö

kar i v

ä

rde.

Etableringsst

ö

det b

ö

r omfatta etableringar som gjorts 

ä

ven under 1981 och 1982.

Medels

å

tg

å

ng vid nuvarande r

ä

nteniv

å

, diskonto 10 $, ber

ä

knas

till

Ar

Mkr

1982/83

30

1983/84

45

9       ADHINISTRATIONKOSTNADER F

Ö

R F

Ö

RESLAGNA 

Å

TG

Ä

RDER

Ett genomf

ö

rande av de 

å

tg

ä

rder som f

ö

reslagits i avsnitt 6-8 kommer totalt sett att inneb

ä

ra ett administrativt merarbete f

ö

r JN, lantbruksstyrelsen och lantbruksn

ä

mnderna. Parterna 

ä

r ense om att en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att 

å

tg

ä

rderna skall kunna genom­f

ö

ras 

ä

r att 

ö

kade administrativa kostnader f

ä

r t

ä

ckas med pris­regleringsmedel .

Prop. 1981/82:209

75

10       AVBYTARVERKSAMHET, SOCIALF

Ö

RS

Ä

KRINGSSKYDD,

F

Ö

RETAGSH

Ä

LSOV

Å

RD OCH ANNAN L

Å

GINKOMSTSATSNING

F

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m inom jordbruket har f

ö

r budget

å

ret 1981/82 anvisats 420 Mkr med f

ö

ljande f

ö

rdelning.

1981/82

Mkr

Leveranstill

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk

135

Sm

ä

grisst

ö

d

20

Avbytarverksamhet

95

F

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd

10

Sooialf

ö

rs

ä

kringsskydd

120

Tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d

40

Summa

420

Eventuella besparingar eller 

ö

verskridanden betr

ä

ffande beloppen f

ö

r leveranstill

ä

gg och sm

å

grisst

ö

d skall enligt g

ä

llande best

ä

mmelser tillf

ö

ras resp avg

å

 fr

å

n beloppet f

ö

r avbytarverk­samhet .

JN skall under 1981/82 fr

å

n anslagsposten st

ä

lla 40 Mkr till lantbruksstyrelsens f

ö

rfogande f

ö

r tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d till jordbruksf

ö

retag samt f

ö

r administration h

ä

rav. H

ä

rut

ö

ver disponerar n

ä

mnden f

ö

r tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d under 1981/82 

å

ter­st

å

ende medel fr

å

n 1980/81 samt 15 Mkr anvisat fr

å

n anslagspos­ten Ers

ä

ttning till f

ö

ljd av livsmedelssubventioner m m.

JN har i anslagsframst

ä

llningen f

ö

r 1982/83, under antagandet att inga f

ö

r

ä

ndringar av systemet f

ö

r r

ä

ntest

ö

det skulle ske, ber

ä

knat kostnaderna f

ö

r det tillf

ä

lliga r

ä

ntest

ö

det f

ö

r 1982/83 till 75 Mkr. N

ä

mnden f

ö

reslog att detta belopp under 1982/83 i sin helhet anvisas under f

ö

revarande anslagspost, varvid anslagsposten Ers

ä

ttning till f

ö

ljd av livsmedelssubventioner m m skulle kunna minskas med 35 Mkr.

Prop. 1981/82:209

76

Jordbruksn

ä

mnden har s

å

lunda i anslagsframst

ä

llningen f

ö

r bud­get

å

ret 1982/83 f

ö

reslagit att 455 Mkr anvisas till l

å

ginkomst­satsning m m.

Nu f

ö

reslaget borttagande av st

ö

det till sm

å

grisproduoenter och inf

ö

rande av en 

ö

vre 

å

ldersgr

ä

ns om 65 

å

r f

ö

r erh

å

llande av leveranstill

ä

gg p

å

 mj

ö

lk inneb

ä

r att medelsbehovet minskar med ca 35 Mkr.

F

ö

r det tillf

ä

lliga r

ä

ntest

ö

det har, s

ä

som nyss n

ä

mnts, i anslagsframst

ä

llningen f

ö

r budget

å

ret 1982/83 tagits upp en kostnad av 75 Mkr. Med nu f

ö

reslagna f

ö

r

ä

ndringar och med nu g

ä

llande r

ä

nteniv

å

 (dvs ett diskonto p

ä

 10 J) ber

ä

knas kostna­derna till ca 55 Mkr. Detta inneb

ä

r att f

ö

r budget

å

ret 1982/83 endast 15 Mkr mot tidigare f

ö

reslaigna 35 Mkr f

ö

resl

å

s bli 

ö

ver­f

ö

rda fr

å

n anslagsposten Ers

ä

ttning till f

ö

ljd av livsmedels­subventioner m m till anslagsposten L

å

ginkomstsatsning m m.

De f

ö

reslagna f

ö

r

ä

ndringarna inneb

ä

r ett totalt ber

ä

knat medels­behov f

ö

r l

å

ginkomstsatsningar m m 1982/83 av 435 Mkr. H

ä

rvid har parterna f

ö

rutsatt att de ea 35 Mkr, som sparas genom att vissa st

ö

d

å

tg

ä

rder bortfaller, f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r f

ö

reslagna produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder inom fr

ä

mst fl

ä

sk- och mj

ö

lkpro­duktionen.

F

ö

r l

å

ginkomstsatsning m m inom jordbruket b

ö

r f

ö

r budget

å

ret 1982/83 anvisas 435 Mkr enligt f

ö

ljande.

1982/83

Mkr

Leveranstill

ä

gg f

ö

r mj

ö

lk

120

Avbytarverksamhet

95

F

ö

retagsh

ä

lsov

å

rd

10

Socialf

ö

rs

ä

kringsskydd

120

Tillf

ä

lligt r

ä

ntest

ö

d

55

Produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder m m

35

Summa

435

Prop. 1981/82:209

77

Liksom tidigare b

ö

r eventuella besparingar eller 

ö

verskridanden av beloppet f

ö

r leveranstill

ä

gg tillf

ö

ras resp resp avg

å

 fr

å

n beloppet f

ö

r avbytarverksamhet. Dessutom b

ö

r eventuella 

ö

verblivna medel som avsatts f

ö

r produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder m m f

å

 anv

ä

ndas f

ö

r 

ö

vriga 

ä

ndam

å

l inom l

å

ginkomstsatsningen.

11       PRISREGLERINGEN PA OLIKA PRODUKTER

11.1     Tillve

£

kning

£

avgiften 

£å

_e

£

s

ä

ttnngs

£

r

£

dukte

£

£ö£ 

g

£ä

dd

£

P

å

marknaden har nyligen introducerats ett flytande ers

ä

ttnings­medel f

ö

r vispgr

ä

dde baserat p

ä

 vegetabiliskt fett. Produkten 

ä

r f n med st

ö

d av 7 

§

 k) lagen (1967:340) om prisreglering p

å

jordbrukets omr

å

de belagd med en tillverkningsavgift av 125 

ö

re/kg. Avgifterna f

ö

r ers

ä

ttningsmedel av denna typ har varit of

ö

r

ä

ndrade sedan slutet av 1960-talet.

F

ö

r att uppn

å

 en l

ä

mplig avv

ä

gning i priserna mellan vispgr

ä

dde och den nya produkten har parterna bed

ö

mt att den nuvarande avgiftsbel

ä

ggningen inte 

ä

r tillr

ä

cklig. Vid nuvarande prisf

ö

r-h

ä

llanden torde en avgift av ca 240 

ö

re/kg erfordras f

ö

r att n

å 

detta syfte.

JN b

ö

r d

ä

rf

ö

r f

å

 bemyndigande att fr o m den 1 juli 1982 f

ä

ta 

ut en h

ö

gsta avgift om 350 

ö

re/kg. Ett s

å

dant bemyndigande koBimer JN att utnyttja f

ö

r att vid regelutl

ö

sningen per den 1 juli 1982 fastst

ä

lla en avgift som med h

ä

nsyn till f

ö

r

ä

nd­ringar i gr

ä

ddpriser och 

ä

ndrad prisniv

å

 p

å

 vegetabilisk olja ger en l

ä

mplig balanspunkt i priset f

ö

r de tv

ä

 produkterna.

Avgiften b

ö

r st

å

 fast under efterf

ö

ljande halv

å

rsperiod. Ompr

ö

v­ning av avgiftens storlek b

ö

r ske vid varje regelutl

ö

sning, varvid konkurrensl

ä

get b

ö

r beaktas p

å

 i princip liknande s

ä

tt som f n sker f

ö

r sm

ö

r och margarin.

Prop. 1981/82:209

78

'11.2     Avl

ö

Mng

£

v_0j8_

ö£

e

£

 eMte

£

ing_vid_lev

£

ran

£

 avjnj

ö

k och_g

£ä

dde  

£

 k s

ä

lJf

ä£

dga enhete

£

'

Parterna 

ä

r nu ense om att den s

ä

rskilda debitering med 0,8 

ö

re per liter resp f

ö

rpackning som enligt statsmakternas beslut (prop 1971:116, JoU 1971:43, rskr 1971:225) f

ä

r ske vid leverans av s k s

ä

ljf

ä

rdiga enheter (rullpall etc) f

ö

r mj

ö

lk, filmj

ö

lk och gr

ä

dde b

ö

r slopas. I st

ä

llet kommer den s k leverans­avgiften att h

ö

jas i motsvarande m

å

n.

Prop. 1981/82:209

79

12       INF

Ö

RSELAVGIFTER M M

Som inledningsvis framf

ö

rts har regeringen uppdragit 

å

t JN att n

ä

rmare 

ö

verv

ä

ga och framl

ä

gga f

ö

rslag om anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedlen inom och utom f

ö

rdelningsplanen.

JN har p

å

b

ö

rjat ett s

å

dant arbete och kommer senare att l

ä

mna f

ö

rslag om anv

ä

ndningen. F

ö

r reglerings

å

ret 1982/83 f

ö

resl

å

s dock att medlen f

ä

r tas i anspr

å

k enligt hittills till

ä

mpade principer.

12.1    n f 

ö

rse la vgi f t smed

£

l_m_m_f 

ö

r_ ISOi/81

JN har i skrivelse den 9 Juni 1981 ber

ä

knat de disponibla in­komsterna av inf

ö

rselavgifter till finansiering av f

ö

rdelnings­planen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r reglerings­

å

ret 1980/81 till ca 539 Mkr\ varav 180 Mkr f

ö

r fodermedel.

1 Ing

å

r

-       Inf

ö

rselavgifter (undantag se nedan) netto, dvs minus

restltutioner m m (1980/81 = 39,5 Mkr).

-  R

ä

ntor fr

ä

n 1981.

Ing

å

r ej

-

Inf

ö

rselavgifter f

ö

r sookerregleringsvaror, br

ö

ds

ä

d och vissa livsmedelsindustriprodukter.

-

Fettvaruavgifter som tillf

ö

rts SOI.

-       Minskningar i inflytande avgiftsmedel som f

ö

ranleds av att

inf

ö

rselavgiften 1 vissa fall, t ex f

ö

r ost, har s

ä

nkts av

marknadsm

ä

ssiga sk

ä

l (bl a genom neds

ä

ttning av avgiften f

ö

r

visst parti).

-       

Å

terbetalning av marknadsm

ä

ssiga sk

ä

l av inf

ö

rselavgifter p

ä

styokningsdetaljer av k

ö

tt ooh fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter

p

å

 ost. Dessa 

å

terbetalningar redovisas bland posterna under

rubriken 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen och uppgick

1980/81 till 6,6 Mkr.

Prop. 1981/82:209

80

De definitiva inkomsterna av inf

ö

rselavgifter (minus 

å

ter­betalning m m) utgjorde totalt 791,2 (678,3) Mkr, varav 572,3 (538,6) Mkr till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. Inf

ö

rselavgifter f

ö

r fodermedel, som ing

å

r i n

ä

mnda belopp, utgjorde 190,4 (160,8) Mkr. Ut

ö

ver n

ä

mnda 572,3 Mkr ing

ä

r i totalsunnnan inf

ö

rselavgifter f

ö

r br

ö

ds

ä

d med 27,8 (13,7) Mkr, vilka enligt g

ä

llande regler har 

ö

verf

ö

rts till regleringsf

ö

reningen Svensk spannm

å

lshandel f

ö

r s k utbytes­handel. Vidare ing

å

r fettvaruavgifter med 180,7 (116,1) Mkr. Dessa h

ä

nf

ö

r sig till av statsmakterna beslutad avgiftsh

ö

jning och har enligt g

ä

llande regler 

ö

verf

ö

rts till reglerings­f

ö

reningen Sveriges Oljev

ä

xtintressenter(soi). I totalsumman ing

å

r 

ä

ven inf

ö

rselavgifter p

ä

 vissa livsmedelsindustriprodukter (biandvaror). Dessa uppgick till 10,4 (9,9) Mkr och har f

ö

rde­lats i f

ö

rh

ä

llande till utbetalda exportbidrag. S

å

ledes har till regleringsf

ö

reningarna Svensk 

Ä

gghandel, F

ö

reningen f

ö

r mejeri­produkter och Sveriges potatisintressenter 

ö

verf

ö

rts resp 2,1 (2,4), 4,0 (4,6), och 2,7 (2,1) Mkr. Vidare har av inf

ö

rsel­avgifter f

ö

r biandvaror 1,6 (0,7) Mkr avseende fettvaror f

ö

r­delats i enlighet med g

ä

llande regler f

ö

r disposition av fett-varuavglftsmedel, varvid s

å

ledes den del som h

ä

nf

ö

r sig till av statsmakterna beslutad avgiftsh

ö

jning 

ö

verf

ö

rts till SOI.

1 Siffror inom parentes avser belopp 1979/80.

Prop. 1981/82:209

81

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

ä

r de f

ö

r f

ö

rdelning disponibla avgiftsmedlen f

ö

r de olika varuslagen (efter avdrag f

ö

r 

å

terbetalning m m) f

ö

r reglerings

å

ret 1980/81.

Di

£

P

£

nibla_m

£

d

£

l_av i.n

£ö

rs

£

lavgift

£

r_1282/1_        kkr

1980/81    1979/80

Ä

rter ooh b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

563

161

Potatis

9 986

8 387

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

8 172

6 938

Malt

3 474

2 789

S

ä

llskapsdjursfoder mm

6 392

8 547

Fettr

å

varor och fettvaror

52 2681

35 1)17

Mj

ö

lk ooh mejeriprodukter

84 205

90 131

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

204 642

218 765

Ä

gg och 

ä

ggprodukter m m

2 535

2 767

372 237

373 902

190 426

160 797

9 58Z

3 166

0

783

Summa Inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

ä

n f

ö

reg

ä

ende 

å

r

ö

verskott fr

ä

n tidigare 

ä

r

Summa

572 250   538 648

1 232 968 ./. till SOI 180 700

2 Ej utnyttjade medel f

ö

r rabattering av foders

ä

d samt pris-

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare.

6 

Riksdagen 1981/82. I saml. Nr 209

Prop. 1981/82:209

82

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1980/81 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 Mkr samt Inflytande avgifter fr

å

n fodermedelsimporten. Dessa uppgick till 190,4 (160,8) Mkr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

rmed 457,6 (428,1) Mkr. F

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelnings­planen kan s

å

ledes disponeras (572,2-457,6=) 114,6 (110,5) Mkr.

Av nedanst

å

ende samnanst

ä

llning framg

å

r n

ä

rmare hur f

ö

rdelningen till olika 

ä

ndam

å

l inom jordbruksregleringens ram har skett.

F

ö

rdelningsplan 198O/8I

1980/81

1979/80

2 000

3 000

19 500

34 500

0

44 700

105 000

18 000

304

4 928

192 923

208 700

70 500

48 500

0

1 000

2 000

0

15 500

13 500

0

5 000

600

0

8 500

8 500

25 000

25 000

2 500

2 500

1 400

700

2 000

0

500

500

9 399

9 0771

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthahdel, utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Marknadsreglerande

å

tg

ä

rder f

ö

r slaktkyckling

Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

k

ö

tt

-

Sgg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

ä

tg

ä

rder inom biodlingen Reserv till f

ö

rfogande

Sunma

457 626   428 1052

F

ö

rdelningen till regleringsf

ö

reningarna har skett 1 samf

ö

rst

å

nd med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsument­delegationen.

1 Har tillf

ö

rts F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter.

2 I beloppet har inr

ä

knats 107 730 kr som avser tidigare 

å

r ej

utnyttjade medel inom f

ö

rdelningsplanen f

ö

r rabattering av

foders

ä

d.

Prop. 1981/82:209

83

De definitiva kostnaderna f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdejningsplanen uppgick till ca 114,6 (110,5) Mkr med f

ö

rdelning enligt f

ö

ljande sammanst

ä

llning.

Ä

ndam

å

l H*'

£

''

£

£ö

rd

£

lning

£

pla

£

en 190/[82

kkr

1980/81 1979/80

25 948

22 807

49 696

45 072

14 540

13 424

4 425

4 272

0

1 070

2 353

2 050

475

475

288

274

2 000

2 500

6 000

4 000

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt och fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges uts

ä

desf

ö

rening, potatisf

ö

r

ä

dling Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisationens bevarande Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk ooh gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

300    300

Restitution av inf

ö

rselavgifter f

ö

r stycknings-

detaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rsel­

avgifter f

ö

r ost

6 599  12 299

St

ö

d till maltproduktionen

2 000   2 000

Summa

114 624 110 543

Dispositionen av inf

ö

rselavgiftsmedel reglerings

ä

ret 198O/8I har sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 12.4.

Prop. 1981/82:209

84

12.2     nf

ö

rselavgiftamedel_m_m_f

ö

r_128/82

F

ö

r 1981/82 kan f n inkomsterna av inf

ö

rselavgifter som g

å

r till finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen ber

ä

knas till oa 561,5 Mkr - d

ä

rav 200,0 Mkr f

ö

r fodermedel - enligt nedanst

å

ende sammanst

ä

llning.

Prelimin

ä

rt disponibla medel 1981/82

kkr

100

4

000

9

000_

3

500

6

000

50

000

no

000

160

000

2

000

3Ui|

600

200

000

16

974

Ä

rter och b

ö

nor (f

ö

r m

ä

nniskof

ö

da)

Potatis

St

ä

rkelse och st

ä

rkelseprodukter

Malt

S

ä

llskapsdjursfoder

Fettr

å

varor och fettvaror3

Mj

ö

lk och mejeriprodukter m m

Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fj

ä

derf

ä

)

Ä

gg ooh 

ä

ggprodukter

Sunma inf

ö

rselavgifter exkl fodermedel

Fodermedel

R

ä

ntor fr

å

n f

ö

rg

å

ende 

ä

r

Summa

561 574

1 Se not sid 35.

2 Dessutom ber

ä

knas ca 1 Mkr inflyta av inf

ö

rselavgifter p

ä

st

ä

rkelse till teknisk industri, vilket belopp enligt regerings­

beslut den 28 Januari 1982 skall tillf

ö

ras regleringsf

ö

reningen

Sveriges Potatisintressenter (SPI). Enligt samma regeringsbeslut

skall importavgift p

ä

 st

ä

rkelsederivat tas ut fr o m den 1 mars

1982 samt tillf

ö

ras den f

ö

r r

ä

varukostnadsutj

ä

mningen gemensamma

utj

ä

mningskassan. Det 

ö

verskott inom kassan som st

ä

rkelsederivat

ber

ä

knas ge, sedan exportbidrag avr

ä

knats mot importavgifter,

skall f

ö

ras till SPI. Under 

å

r 1981/62 ber

ä

knas n

å

got s

ä

dant

ö

verskott inte uppkomma.

3 Exkl del till SOI.

Prop. 1981/82:209

85

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1981/82 utg

ö

r enligt riksdagens beslut 267,2 Mkr samt inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, som nyss n

ä

mnts ber

ä

knade till 200,0 Mkr. F

ö

rdelningsplanen blir d

ä

rmed 467,2 Mkr. Ber

ä

kningsm

ä

ssigt finns s

å

lunda (561,5-467,2=) 94,4 Mkr att anv

ä

nda f

ö

r 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen.

JN f

ö

resl

å

r i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna ooh med utg

å

ngspunkt fr

ä

n det ber

ä

knade f

ö

rdelningsbeloppet 467,2 Mkr f

ö

ljande prelimin

ä

ra f

ö

rdelningsplan. Denna skiljer sig i vissa avseenden fr

å

n den plan som redovisades av JN i skrivelse den 9 Juni 1981.

F

ö

rdelningspl_an

t9Bt/B2

kkr

2

000

29

500

0

0

12

120

167

000

65

000

20

500

5

000

1

400

8

500

25

000

2

500

1

400

2

000

500

1

500

123

280

Svensk spannm

å

lshandelD

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

k

ö

tt

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet ooh utvecklingsarbete m m Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra k

ö

ksv

ä

xter St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Sveriges exportr

å

d Reserv till f

ö

rfogande

Summa

467 200

Definitiv f

ö

rdelningsplan f

ö

r 1981/82 kan fastst

ä

llas f

ö

rst efter utg

å

ngen av reglerings

å

ret d

ä

 de verkliga inkomsterna av inf

ö

rselavgifter f

ö

r fodermedel 

ä

r k

ä

nda.

1) Kvalitetstill

ä

gg f

ö

r v

å

rvete av 1981 

å

rs sk

ö

rd.

Prop. 1981/82:209

86

Medelsbehovet under reglerings

å

ret 1981/62 f

ö

r s

å

dana 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen som f

å

r t

ä

ckas av inf

ö

rselavgiftsmedel ber

ä

knas till ca 94,4 Mkr 1 enlighet med f

ö

ljande samman­st

ä

llning.

Ä

ndam

å

l_ utan

£ö£

£ö

rd

£

lning

£

planen 29.8 V8

£

kkr

15

000

37

880

15

500

4

675

2

544

475

300

4

000

6

000

300

5

000

1

000

1

500

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt ooh fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisationens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen Restitution av inf

ö

rselavgifter f

ö

r stycknings­detaljer av k

ö

tt ooh fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter f

ö

r ost St

ö

d till maltproduktionen

Sveriges exportr

å

d

Summa

94 374

Ovanst

å

ende f

ö

rdelning skiljer sig p

ä

 n

ä

gra punkter fr

ä

n de ber

ä

kningar som lagts fram i prop 1980/81:190. S

å

lunda har ut­byteshandel n

ö

tk

ö

tt 

ö

ststaterna minskats med 10 Mkr, utbytes­handel k

ö

tt och fl

ä

sk, som angavs till 50 Mkr, tagits upp med ber

ä

knade tillg

ä

ngliga medel, 37,9 Mkr samt restitution av in­f

ö

rselavgifter 

ö

kats med 3 Mkr till 5 Mkr. I regleringsbrev den 12 december 1981 angavs att 1,5 Mkr av medel inom f

ö

rdelnings­planen ooh 1,5 Mkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen skulle g

ä 

till verksamhet vid Sveriges exportr

å

d r

ö

rande fr

ä

mjande av export av h

ö

gf

ö

r

ä

dlade livsmedel. Bidragen till Svensk matpota­tiskontroll respektive Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund har 

ö

kats med 280 kkr respektive 177 kkr d

ä

 n

ä

mnden tillstyrker till

ä

ggsanslag f

ö

r 1981/62 f

ö

r l

ö

neh

ö

jningar under 198I med dessa belopp (se vidare avsnitt 12.3, s :43).

Prop. 1981/82:209

87

Ber

ä

knade tillg

ä

ngliga medel 94,4 Mkr g

å

r helt 

å

t till 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. I den m

ä

n tillg

ä

ngliga medel blir st

ö

rre 

ä

n 94,4 Mkr b

ö

r 

ö

verskjutande belopp i f

ö

rsta hand f

å 

anv

ä

ndas till att betala utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk upp till ett belopp p

ä

 50 Mkr. D

ä

refter eventuellt kvarst

å

ende belopp b

ö

r anv

ä

ndas till 

ä

ndam

å

l inom f

ö

rdelningsplanen med h

ä

nsyn till att 31,1, 4,8 resp 0,3 Mkr f

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk i brist p

å

 medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen togs fr

å

n f

ö

rdelningsplanerna reglerings

å

ren 1979/60 - 1980/81 (jfr prop 1979/80:208 s 20).

Dispositionen av inf

ö

rselavgiftsmedel reglerings

å

ret 1981/62 har sammanf

ö

rts i tabell under avsnitt 12.4.

12.3    nf 

ö

rselavgif tsm

£

d

£

l_m_m_f 

ö

r_128

£

/83

Storleken av de medel som inflyter genom upptagande av inf

ö

rsel­avgifter m m f

ö

r reglerings

ä

ret 1982/83 blir beroende av importens storlek och av de korrigeringar i avgiftssatserna som f

ö

rutses ske den 1 juli 1982 och den 1 januari 1963. Inflytande medel til], finansiering av f

ö

rdelningsplanen och 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen Inklusive r

ä

ntor fr

ä

n f

ö

reg

å

ende 

ä

r kan nu ber

ä

knas till oa 585,5 Mkr, varav 230,0 Mkr f

ö

r fodermedel. Det slutliga utfallet kan emellertid komma att awlka v

ä

sentligt fr

å

n denna ber

ä

kning.

Med h

ä

nsyn till ovissheten om utfallet av avgiftsuppb

ö

rden f

ö

re­sl

å

r JN att den r

ö

rliga krediten om 120 Mkr p

å

 samma s

ä

tt som tidigare f

å

r st

ä

llas till JNs f

ö

rfogande under reglerings

å

ret 1982/63. Krediten skall, i den m

ä

n inflytande inf

ö

rselavgifter inte st

å

r till f

ö

rfogande, kunna anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av 

ä

ndam

å

l inom och utom f

ö

rdelningsplanen samt f

ö

r sookerregleringen. Krediten f

å

r ej utan regeringens s

ä

rskilda medgivande anv

ä

ndas f

ö

r finansiering av utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk.

Prop. 1981/82:209

88

F

ö

rdelningsplanen f

ö

r 1982/83 f

ö

resl

å

s uppta samma belopp som f

ö

r 1981/82 dvs 267,2 Mkr plus beloppet av inflytande avgifter f

ö

r fodermedelsimporten, enligt ovan ber

ä

knade till 230 Mkr, allts

å

 totalt 497,2 Mkr. Liksom hittills blir det definitiva beloppet beroende av de verkliga int

ä

kterna av inf

ö

rselavgifter p

å

 fodermedel.

Med h

ä

nsyn till ovissheten om den kommande utvecklingen av regleringsekonomin f

ö

r de olika varuomr

å

dena har det inte ansetts m

ö

jligt att nu l

ä

gga fram n

å

gon fullst

ä

ndig plan f

ö

r f

ö

rdelning av det prelimin

ä

rt ber

ä

knade beloppet. JN avser att 

å

terkomma med ett f

ö

rslag till prelimin

ä

r f

ö

rdelning i juni 1982. Ett s

å

dant f

ö

rslag kan d

å

 avges efter 

ö

verl

ä

ggningar med Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelegation och konsiimentdelegationen ooh i samband med att f

ö

rslag till avgifts

ä

ndringar m m fr o m den 1 juli 1982 avges. Det f

ö

ruts

ä

tts h

ä

rvid att JN liksom hittills skall kunna j

ä

mka delbeloppen mellan de olika regleringsf

ö

reningarna och besluta om f

ö

rdelning av det belopp som kan komma att st

å

 till n

ä

mndens f

ö

rfogande. Vidare f

ö

rut­s

ä

tts att, liksom hittills. Svensk spannm

å

lshandel f

å

r tillf

ö

ras inf

ö

rselavgifter f

ö

r viss s k utbyteshandel av br

ö

ds

ä

d. Det f

ö

ruts

ä

tts 

ä

ven att SOI av inflytande fettvaruavgifter s

å

v

ä

l p

å 

importerad som inhemsk olja f

å

r tillf

ö

ras medel f

ö

r en kvantitet som motsvarar fettinneh

å

llet i den svenska oljev

ä

xtsk

ö

rden. Dock f

å

r ej mer pengar 

ö

verf

ö

ras 

ä

n vad som skulle motsvara fettvaru­avgifter p

å

 den totala fettkonsumtionen inom landet.

Prop. 1981/82:209

89

JN har under nu l

ö

pande regleringsperiod bemyndigats att anv

ä

nda inf

ö

rselavgifter till ett antal olika 

ä

ndam

å

l utanf

ö

r f

ö

rdel­ningsplanen. N

ä

mnden har ovan redovisat de ber

ä

kningar som i detta avseende g

ä

ller f

ö

r 1981/82. F

ö

r 1982/83 f

ö

resl

ä

s medel f

ä 

tas i anspr

å

k enligt f

ö

ljande uppst

ä

llning.

Ä

ndam

å

] utan

£ö£

 f

ö

rdelning

£

planen 9283       kkr

15 000

50 000

15 500

4 937 (+

62)

2 554 (+

10)

475

300

4 000

6 000

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt ooh fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll (SMAK) Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund (SPOR) Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

st­organisationens bevarande Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

300

Kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av

konsumtionsfisk

600

Restitution av inf

ö

rselavgifter f

ö

r

styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk

samt av inf

ö

rselavgifter f

ö

r ost

5 000

St

ö

d till maltproduktionen

1 000

Sunma

105 666

F

ö

r utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna ber

ä

knas 15 000 kkr.

F

ö

r utbyteshandel med k

ö

tt och fl

ä

sk f

ö

resl

å

s samma regler som till

ä

mpats regleringsperioden 1978/79 - 1980/61 samt reglerings

ä

ret 1981/82 (bl a prop 1977/78:154, 1978/79:208).

Pristill

ä

gg f

å

r- ooh lammk

ö

tt. H

ä

r f

ö

resl

ä

s of

ö

r

ä

ndrat 15 500 kkr.

Prop. 1981/82:209

90

Till SMAK har f

ö

r 1981/62 av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen reserverats h

ö

gst 1 115 kkr f

ö

r upplysningsverksamhet p

å

 mat-potatisomr

å

det. SMAK beg

ä

r att beloppet f

ö

r 1962/83 h

ö

js till 1 225 kkr (+9,9J) p

å

 grund av 

ö

kade kostnader (bilaga 2).

Fr o m reglerings

å

ret 1977/78 har ers

ä

ttning utg

å

tt till SMAKs arbete med den officiella kvalitetskontrollen. F

ö

r 1981/82 har reserverats h

ö

gst 3 480 kkr f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l. F

ö

r reglerings­

å

ret 1982/83 har SMAK beg

ä

rt 3 945 kkr (+13,41t).

SMAK har 

ä

ven beg

ä

rt ett till

ä

ggsanslag som kompensation f

ö

r l

ö

ne

ö

kningar som har intr

ä

ffat under 1961/82 med 448,5 kkr.

JN f

ö

resl

å

r efter samr

å

d med lantbruksstyrelsen att 

SHAK  

av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen tillf

ö

rs ett till

ä

ggsanslag f

ö

r 1981/82 med 280 kkr f

ö

r l

ö

neh

ö

jningar under 1981/82 samt anslag f

ö

r upplysningsarbete och f

ö

r den officiella kvalitetskontrollen med h

ö

gst 1 200 kkr resp h

ö

gst 3 737 kkr f

ö

r 1982/83. I det senare beloppet ing

ä

r 100 kkr f

ö

r utvecklingsarbete. Beloppen 

ä

r ber

ä

knade utifr

å

n pris- och l

ö

nel

ä

get 1 januari 1982. N

ä

mnden avser att 

å

terkomma r

ö

rande l

ö

neh

ö

jningar under 1982/83.

SPOR har f

ö

r 1981/82 erh

å

llit ett belopp om 2 367 kkr f

ö

r sin verksamhet med effektivisering av matpotatisodlingen . F

ö

rbundet beg

ä

r nu ytterligare 276 kkr f

ö

r 1961/82 p

ä

 grund av l

ö

ne- oeh kostnads

ö

kningar som har intr

ä

ffat under 198I. F

ö

r reglerings­

ä

ret 1962/63 beg

ä

rs 2 960 kkr. Av de tillf

ö

rda medlen ber

ä

knas 60 procent g

å

 till r

å

dgivningsverksamhet och 40 procent till forsknings- ooh f

ö

rs

ö

ksverksamhet p

å

 matpotatisomr

å

det (bilaga

D-

JN tillstyrker ett till

ä

ggsanslag f

ö

r 196I/82 med 177 kkr f

ö

r l

ö

neh

ö

jningar under 1961/62 samt ett anslag om 2 554 kkr f

ö

r 1962/83. Beloppen 

ä

r ber

ä

knade utifr

ä

n pris- ooh l

ö

nel

ä

get i Januari 1962. N

ä

mnden avser att 

å

terkomma r

ö

rande l

ö

neh

ö

jningar under 1982/63.

iVid bed

ö

mningen av anslagskraven fr

å

n SMAK och SPOR har n

ä

mnden f

ö

ljt de anvisningar som g

ä

ller f

ö

r myndighetemas anslagsframst

ä

llningar f

ö

r budget

å

ret 1982/83.

Prop. 1981/82:209

91

Nedan f

ö

ljer en sammanst

ä

llning av anslagen 1981/82, f

ö

reslagna till

ä

ggsanslag 1981/82 samt f

ö

rslag till anslag f

ö

r 1982/83 vad

g

ä

ller

SMAK

ooh SPOR.

Anslag

F

ö

rslag p

ä

Summa

F

ö

rslag p

ä

Ä

ndring

1981/82

till

ä

ggs-

anslag

anslag

av anslag

kkr

anslag

1981/82

1982/83,

61/82-82/83

1981/82

kkr

kkr

kkr

(l

ö

ner)

kkr

SMAK

4 595

280

4 875

4 937

+ 62

SPOR

2 367

177

2 544

2 554

+ 10

Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisationens bevarande. H

ä

r upptas of

ö

r

ä

ndrat 475 kkr.

F

ö

r bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde ber

ä

knas of

ö

r

ä

ndrat 300 kkr.

JN har bemyndigande att ta i anspr

å

k medel utanf

ö

r f

ö

rdelnings­planen f

ö

r 

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare av den del av priset f

ö

r inhemskt foder till p

ä

lsdjuren som 

ä

r h

ä

nf

ö

riig till inf

ö

rselavgifterna p

å

 fodermedel. JN hemst

ä

ller att 1982/63 f

ä 

disponera h

ö

gst 4 000 kkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen f

ö

r 

ä

ndam

å

let.

F

ö

r st

ö

d till vallfr

ö

odlingen utg

å

r 1961/82 8 000 kkr, varav 6 000 kkr utanf

ö

r oeh 2 000 kkr inom f

ö

rdelningsplanen. JN f

ö

resl

å

r att 6 000 kkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen anvisas 

ä

ven 1982/83 f

ö

r st

ö

det 

å

t vallfr

ö

odlingen.

Till fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen har 1981/82 f

ö

rts 800 kkr, varav 300 kkr utanf

ö

r ooh 500 kkr inom f

ö

rdelningsplanen. Lantbruksstyrelsen har f

ö

reslagit att fonden 1982/83 skall tillf

ö

ras of

ö

r

ä

ndrat 800 kkr. JN f

ö

resl

ä

r att 300 kkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen anvisas 1982/83 till fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen (bilaga 4).

Odlingen av fisk f

ö

r konsumtions

ä

ndam

å

l har 

ö

kat. N

ä

got gr

ä

ns­skydd p

å

 konsumtionsfisk finns ej medan producenterna f

ö

r det

Prop. 1981/82:209

92

foder som anv

ä

nds erl

ä

gger ett merpris ut

ö

ver v

ä

rldsmarknads­priset. JN har med ledning av de avgifter som nu g

ä

ller ber

ä

knat detta belopp till ca 600 kkr per 

å

r. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att h

ö

gst 600 kkr av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen 1982/83 f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom odlingen av konsumtions­fisk. Ans

ö

kan fr

ä

n Sveriges fiskodlares f

ö

rening bifogas (bilaga 5).

F

ö

r st

ö

d till maltproduktionen har 1978/79-1980/81 

å

rligen reserverats 2 000 kkr och 1981/82 reserverats 1 000 kkr. Med h

ä

nsyn till att reserverade medel p

å

 ca 3 000 kkr finns kvar fr

å

n tidigare 

å

r f

ö

resl

å

r JN att f

ö

r 1982/83 anvisas 1 000 kkr.

Nedan f

ö

ljer en sanmanst

ä

llnlng av anslagen 1981/82 samt f

ö

rslag till anslag 1982/83 vad g

ä

ller st

ö

d till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare, vallfr

ö

odling, biodling, fiskodling och maltproduktion.

Anslag 1981/82, F

ö

rslag 1982/83,  

Ä

ndring,

kkr

kkr

kkr

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsd jursuppf

ö

dare

4

000

4 000

0

St

ö

d til vallfr

ö­

odlingen

6

000

6 000

0

St

ö

d till bi­odlingen

300

300

0

St

ö

d till fiskodlingen

0

600

+ 600

St

ö

d till malt­produktionen

1

000

1 000

0

F

ö

r restitution av inf

ö

rselavgifter f

ö

r styckningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av inf

ö

rselavgifter f

ö

r ost ber

ä

knas 5 000 kkr.

Prop. 1981/82:209

93

Sveriges exportr

å

d. JN har f

ö

r 1981/82 avsatt 1,5 Mkr inom och lika mycket utanf

ö

r f

ö

rdelningsplanen. N

ä

mnden har utg

å

tt ifr

å

n att dessa medel avses tas i anspr

å

k under 1982/83. I reglerings­brev den 17 december 1981 anges att exportr

å

det vid tidpunkt som JN efter samr

å

d med r

å

det fastst

ä

ller till n

ä

mnden skall redo­visa hur de anvisade medlen har anv

ä

nts. JN f

ö

ruts

ä

tter att exportr

å

det inkommer med framst

ä

llning till n

ä

mnden r

ö

rande eventuella behov av regleringsmedel f

ö

r den framtida verksam­heten .

Prop. 1981/82:209

94

12.4  Huvudsaklig medelsdisposition av inf

ö

rselavgiftsmedel m m reglerings

å

ren

1980/81 ooh 1981/82    ______________________ .

1980/81

1981/82

kkr

kkr

prel

Inkomster

Fr

å

n f

ö

reg

å

ende reglerings

å

r kvarst

å

ende inf

ö

rselavgifter Under resp reglerings

å

r influtna inf

ö

rselavgifter

exkl fodermedel

fodermedel

9 587I

372 237 190 426

16 974I

344 600 200 000

Sunma

572 250

561 574

''int

ä

ktsr

ä

ntor fr

å

n f

ö

reg

å

ende 

ä

r

Utgifter

a)Av medel inom f

ö

rdelningsplan

Svensk spannm

å

lshandel

Sveriges potatisintressenter

Sveriges oljev

ä

xtintressenter

Svensk k

ö

tthandel

Svensk k

ö

tthandel, utbyteshandel

F

ö

reningen f

ö

r mejeriprodukter

Svensk 

ä

gghandel

Regleringskassan f

ö

r f

å

gelk

ö

tt

Regionalt kostnadsbidrag, norra Sverige

-

mj

ö

lk

-

k

ö

tt

-

ä

gg

Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete

Djurh

ä

lsov

å

rd, kontrollverksamhet m m

St

ö

d till odling av konserv

ä

rter och andra

k

ö

ksv

ä

xter

St

ö

d till odling av bruna b

ö

nor

St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö

Fonden f

ö

r kollektiva

å

tg

ä

rder inom

biodlingen

Sveriges exportr

å

d

Reserv till jordbruksn

ä

mndens f

ö

rfogande

Summa

2 000

2 000

19 500

29 500

0

0

105 000

0

304

12 120

192 923

167 000

70 500

65 000

2 000

0

15 500

20 500

0

5 000

600

1 400

8 500

8 500

25 000

25 000

2 500

2 500

1 400

1 400

2 000

2 000

500

500

0

1 500

9 399

123 260

457 626

467 200

H

ä

refter kvarst

å

ende inf

ö

rselavgiftsmedel

114 624

94 374

Prop. 1981/82:209

95

1980/81

1981/62

kkr

kkr

prel

b)Av medel utanf

ö

r f

ö

rdelningsplan

Utbyteshandel n

ö

tk

ö

tt, 

ö

ststaterna Utbyteshandel k

ö

tt ooh fl

ä

sk Pristill

ä

gg f

å

r- och lammk

ö

tt Svensk matpotatiskontroll Sveriges potatisodlares riksf

ö

rbund Bidrag till Stiftelsen f

ö

r ackordh

ä

storganisa­ tionens bevarande

Bidrag till fraktkostnader f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde

Pris

å

terb

ä

ring till p

ä

lsdjursuppf

ö

dare St

ö

d till odling av vallv

ä

xtfr

ö 

Fonden f

ö

r kollektiva 

å

tg

ä

rder inom biodlingen

Restitution av inf

ö

rselavgifter f

ö

r styok­ningsdetaljer av k

ö

tt och fl

ä

sk samt av in­f

ö

rselavgifter f

ö

r ost St

ö

d till maltproduktionen Sveriges exportr

å

d

25 948

15 000

49 696

37 880

14 540

15 500

4 425

4 875

2 353

2 544

475

475

288

300

2 000

4 000

6 000

6 000

300

300

6 599

5 000

2 000

1 000

0

1 500

Sunnna.

114 624

94 374

Saldo vid utg

å

ngen av resp reglerings

ä

r

Prop. 1981/82:209

96

12.5        Ka

£

san_fr_r

å

varuk

£

Snad

£

u tj

ä

mning

£

n

I regleringsbrev r

ö

rande r

å

varukostnadsutj

ä

mning till viss industri den 16 juni 1981 f

ö

reskrivs att JN i anslutning till sin 

å

rliga redovisning av anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgiftsmedel m m ocks

å

 skall redovisa anv

ä

ndningen av utj

ä

mningskassan.

Utj

ä

mningskassan har f n inte n

å

gon skuld till riksg

ä

ldskon­toret. R

ä

ntan p

å

 l

å

nade medel 

å

r 198I uppgick till 629 kkr. JN erinrar om att n

ä

mnden i sin anslagsframst

ä

llning den 21 augusti 1981 hemst

ä

llt att 

ä

ven 1982/83 f

å

 disponera den r

ö

rliga kredit p

å

 40 Mkr som 

ä

r avsedd f

ö

r industrins r

ä

varukostnadsutj

ä

mning.

12.6        jRörUga kredUer

Som tidigare anf

ö

rts har regeringen uppdragit 

å

t JN att 

ö

verv

ä

ga ooh framl

ä

gga f

ö

rslag r

ö

rande behovet oeh m

ö

jligheterna till samordning av de r

ö

rliga krediter m m i riksg

ä

ldskontoret som f n st

å

r till f

ö

rfogande f

ö

r olika 

ä

ndam

å

l inom jordbrukspris­regleringen .

JN har p

å

b

ö

rjat detta arbete oeh kcxmner senare att l

ä

mna f

ö

rslag i denna fr

å

ga. N

ä

mnden kommer i samband h

ä

rmed 

ä

ven att l

ä

mna f

ö

rslag r

ö

rande slutlig finansiering av r

ä

ntedifferenserna 1979/80 ooh 1980/81 p

å

 l

ä

n f

ö

r tillf

ä

llig lagring av sm

ö

r och k

ö

ttvaror samt r

ä

ntedifferenserna 198O/61 p

ä

 l

ä

n f

ö

r tillf

ä

llig lagring av oljev

ä

xtfr

ö

er. Dessa r

ä

ntedifferenser har tills vidare t

ä

ckts genom l

ä

n.

Prop. 1981/82:209

97

13      HEMST

Ä

LLAN

Med st

ö

d av det nyss anf

ö

rde hemst

ä

ller JN att

1

lagen (1967:340) om prisreglering p

å

 jordbrukets omr

å

de 

ä

ndras i enlighet med JNs f

ö

rslag,

2

det nu framlagda f

ö

rslaget om jordbruksprisreg­leringens allm

ä

nna utformning f

ö

r perioden den 1 Juli 1982 - 30 juni 1984 godk

ä

nns,

3

leveranstill

ä

gget p

ä

 mj

ö

lk tas bort f

ö

r jordbrukare 

ö

ver 65 

ä

r fr o m den 1 Juli 1982,

4

st

ö

det till sm

å

grisproduktionen inom ramen f

ö

r l

ä

ginkomstsatsnlngama tas bort fr o m den 1 Juli 1962,

5

n

ä

mnden bemyndigas att besluta om 

ö

vriga f

ö

rordade 

ä

tg

ä

rder f

ö

r produktionsanpassning samt 

ä

tg

ä

rder f

ö

r konsumtionsstimulans,

6

n

ä

mnden bemyndigas besluta att medel som inflyter genom genom upptagande av avgift p

å

 handelsg

ö

dselmedel f

å

r placeras p

å

 annan bank 

ä

n riksbanken och f

ä

r anv

ä

ndas till 

ä

ndam

å

l inom jordbruksprisregleringen.

7 

Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 209

Prop. 1981/82:209

98

7

de riktlinjer som f

ö

resl

ä

s om r

ä

nte- och etablerlngs­st

ö

d inom jordbruket godk

ä

nns,

8

de 

ö

kade administrationskostnader som f

ö

ljer av f

ö

rslagen om konsumtionsstimulans, produktionsanpass­ning, avgift p

å

 handelsg

ö

dselmedel samt r

ä

nte- oeh etablerlngsst

ö

d f

ä

r t

ä

ckas med prisregleringsmedel,

9

den f

ö

reslagna omf

ö

rdelningen av medel inom anslaget Prisreglerande

ä

tg

ä

rder p

å

 jordbrukets omr

å

de godk

ä

nns,

10

de medel som frig

ö

rs genom f

ö

rslagen under punkt 3 och 4 f

å

r anv

ä

ndas till produktionsanpassnings

å

tg

ä

rder, varvid eventuellt 

ö

verskjutande medel f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r 

ö

vriga 

ä

ndam

å

l inom l

å

ginkomstsatsningen,

11

n

ä

mnden bemyndigas att fr o m den 1 Juli 1982 med st

ö

d av 7 

§

 k) lagen (1967:340) om prisreglering p

å

 jord­brukets omr

å

de f

å

 ta ut en h

ö

gsta avgift om 350 

ö

re/kg,

12

framlagda f

ö

rslag om anv

ä

ndningen av inf

ö

rselavgifts­medel m m f

ö

r reglerings

å

ren 1980/81 - 1982/83 godk

ä

nns,

13   n

ä

mnden bemyndigas besluta om vissa f

ö

r

ä

ndringar 1

debiteringssystemet f

ö

r mj

ö

lk och gr

ä

dde.

Prop. 1981/82:209

99

14       BESLUTSMENING

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo, Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg samt personalf

ö

retr

ä

darna Fallquist ooh 

Å

kerblom efter f

ö

redragning av avdelningscheferna Sj

ö

berg ooh Anner

é

n samt byr

å

cheferna Lebert, Sandqvist och[REDACTED_EFTERNAMN], envar f

ö

r sitt sakomr

å

de.

Prop. 1981/82:209

100

Bilaga 2

JM

M  STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

Datvn                                                     Dnr

1982-02-05

209-2180/81   1 (14)

Regeringen Jordbruksdepartementet

F

ö

rslag ang prisregleringen p

å

sockerbetor och

socker f

ö

r regleringsperioden 1982/83_ 

Dnr Jo 1218/81 (delvis), 1940/81

1        INLEDNING

Regeringen uppdrog den 26 november 1981 

ä

t statens jord­bruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r sockerbetsodlarna och sockertillverkningen samt jordbruks­n

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag om utformningen av prisregleringen p

å

 sockerbetor och socker f

ö

r tiden efter den 30 juni 1982.

I enlighet raed riksdagsbeslut ang

å

ende jordbruksprisreg­leringen (prop 1977/78:19, JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103) g

ä

ller fr o m reglerings

å

ret 1978/79 f

ö

ljande f

ö

r prisreg­leringen p

å

 sockerbetor och socker:

1

Den direkta anpassningen

av bet- och sockerpriserna till de f

ö

r

ä

ndringar som 

ä

ger

rum inom EG har upph

ö

rt. Vid be­st

ä

mningen av de svenska

priserna skall dock f

ö

rh

å

llan­dena inom EG analyseras.

2

Betprisets niv

å

 skall avv

ä

gas med beaktande av kostnads­utvecklingen inom den inhemska odlingen och priserna p

å ö

vriga vegetabilier. Niv

å

n p

ä

 sockerindustrins ers

ä

ttning f

ö

r sockerframst

ä

llningen b

ö

r av jordbruksn

ä

mnden analy­seras med hj

ä

lp av s

ä

rskild expertis.

Prop. 1981/82:209

101

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  2

3 Sockerbetsarealen skall fr o m 1978 

å

rs odling avpassas s

ä

 att den vid normal sk

ö

rd ger ett importutrymme av 10 -- 15 procent av Sveriges totala sockerkonsumtion. Om detta p

ä

 grund av 

ö

kande arealavkastning eller vikande konsumtion leder till en minskning av arealen, f

å

r denna minskning inte drabba sockerbetsodlingen p

å

 Oland och Gotland, d

ä

r odlingen bed

ö

ms ha st

ö

rst betydelse ur syssels

ä

ttnings­synpunkt.

F

ö

r 1982 har statsmakterna beslutat att 53 000 hektar socker­betor f

å

r odlas. Ut

ö

kningen med 1 500 hektar i f

ö

rh

ä

llande till jordbruksn

ä

mndens 

ö

verenskommelse med parterna f

ö

r reg­lerings

å

ret 1981/82 utg

ö

r ers

ä

ttning f

ö

r driften av socker­bruket i Karpalund under 1981 och 1982 

å

rs kampanjer. Stats­makterna har vidare uttalat att en str

ä

van b

ö

r vara att med ut

ö

kningen p

ä

 1 000 hektar 1982 

å

stadkomma en minskning av arealen fabrikspotatis f

ö

r st

ä

rkelseproduktion.

Med h

ä

nsyn till dessa riktlinjer har n

ä

mnden dels analyserat kostnadsutvecklingen 

f

ö

r  

betodlingen, dels med bist

å

nd av s

ä

r­skild expertis fr

ä

n statens pris- och kartell n

ä

mnd (SPK) grans­kat Svenska Sockerfabriks AB:s (SSA) ekonomi och kostnadsut­veckling. Vidare har konsumtionens storlek och utveckling ana-

rt

./.          

lyserats. Utvecklingen inom EG har belysts (bil 1 och 2).

Jordbruksn

ä

mnden har nu avslutat de f

ö

reskrivna 

ö

verl

ä

gg­ningarna. I samf

ö

rst

å

nd med ber

ö

rda parter f

ö

resl

å

r n

ä

mnden att nu g

ä

llande 

ö

verenskommelse f

ö

rl

ä

nges ett 

ä

r med de 

ä

nd­ringar som anges i det f

ö

ljande.

2       AREAL OCH AREALBIDRAG

Statsmakterna har redan fastst

ä

llt arealen 1982 till 53 000 hektar.

Med anledning av statsmakternas uttalande att en str

ä

van b

ö

r vara att genom ut

ö

kningen av arealen med 1 000 hektar minska

1 

H

ä

r uteslutna.

8 

Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 209

Prop. 1981/82:209

102

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  3

arealen potatis f

ö

r st

ä

rkelsetillverkning har n

ä

mnden genom en skrivelse (bil 3) till samtliga odlare av potatis f

ö

r st

ä

rkelseproduktion unders

ö

kt odlarnas intresse f

ö

r ett areal-byte. 120 odlare har anm

ä

lt att de 

ö

nskar byta sammanlagt 300 hektar fabrikspotatis mot sockerbetor. H

ä

lften av dessa odlare fanns med vid f

ö

rra 

å

rets arealbyte. Det kan n

ä

mnas att Sveriges St

ä

rkelseproducenter samtidigt med n

ä

mndens brev s

ä

nde ut en skrivelse med redog

ö

relse f

ö

r konsekvenserna f

ö

r f

ö

reningen av ett byte av 1 500 hektar st

ä

rkelsepotatis mot sockerbetor (bil 4).

Huvudparten av den anm

ä

lda arealen finns inom Karpalundsbrukets upptagningsomr

å

de. SSA har anm

ä

lt att betor kan tas emot fr

å

n h

ö

gst 150 hektar ut

ö

ver f

ö

rra 

å

rets odling inom detta omr

å

de.

En 

ö

verf

ö

ring av betor till andra bruk kan d

ä

rf

ö

r eventuellt bli n

ö

dv

ä

ndig.

Med h

ä

nsyn till statsmakternas beslut har parterna enats om att de fabrikspotatisodlare som har anm

ä

lt intresse f

ö

r areal­byte i princip skall tilldelas 

ö

nskad areal sockerbetor om de f

ö

rbinder sig att minska sin fabrikspotatisareal med lika m

å

nga hektar och att inte leverera fabrikspotatis p

ä

motsvarande an­delar i st

ä

rkelsefabrik. De odlare som bytte fabrikspotatis­odling mot sockerbetsodling 1981 b

ö

r f

ä

 odla samma areal socker­betor 1982 p

å

 of

ö

r

ä

ndrade villkor.

F

ö

rdelningen av sockerbetsarealen bland odlarna g

å

r till s

å 

att dessa f

å

r g

ö

ra en f

ö

rhandsteckning. Om den sammanlagda tecknade arealen 

ö

verstiger den areal som statsmakterna har fastst

ä

llt sker en kvotering av arealen. H

ä

rvid tilldelas, om statsmakterna har fastst

ä

llt of

ö

r

ä

ndrad areal f

ö

r riket, de som har odlat sockerbetor tidigare h

ö

gst of

ö

r

ä

ndrad areal. Den areal som frist

ä

lls genom att tidigare odlare slutar odla sockerbetor eller minskar sin areal f

ö

rdelas sedan mellan nya odlare och tidigare odlare som 

ö

nskar 

ö

ka sin areal.

S

ä

v

ä

l n

ä

mnden som konsumentdelegationen anser det angel

ä

get

1 H

ä

r uteslutna.

prop. 1981/82:209

103

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  4

att en odling som har begr

ä

nsats genom statsmakternas beslut inte helt f

ö

rbeh

å

lles en redan etablerad odlark

ä

r. En rimlig m

ö

jlighet b

ö

r finnas f

ö

r dem som inte redan odlar sockerbetor att f

å

 g

ö

ra detta. N

ä

r arealen f

ö

r riket har h

å

llits of

ö

r­

ä

ndrad eller minskats har m

ö

jligheterna f

ö

r nya odlare att komma in av naturliga sk

ä

l varit mycket begr

ä

nsade. Parterna 

ä

r 

ö

verens om att 

ö

kade m

ö

jligheter b

ö

r ges f

ö

r nya odlare vid kvoteringen av 1982 

å

rs areal. Kvoteringen b

ö

r underst

ä

llas n

ä

mnden f

ö

r godk

ä

nnande.

Cirka en tredjedel av odlingen skall kontrollm

ä

tas. M

ä

tningen bekostas av Sveriges Betodlares Central f

ö

rening (SBC).

Arealbidraget f

ö

resl

ä

s of

ö

r

ä

ndrat 200 kr/ha till odlarna p

å 

fastlandsdelen av M

ö

rbyl

ä

ngadistriktets upptagningsomr

å

de (exkl 

Ö

sterg

ö

tland), 400 kr/ha till odlarna p

ä

Ö

land och 500 kr/ha till odlarna p

å

 Gotland. I de fall arealen vid areal kontrollen befinns vara mindre 

ä

n den kontrakterade, b

ö

r bidraget utg

ä 

efter den uppm

ä

tta arealen.

3        ERS

Ä

TTNING TILL BETODLARNA

Ers

ä

ttningen till betodlama f

ö

r 

ö

kningen av produktionsmedels­priserna har liksom tidigare r

ä

knats fram med utg

å

ngspunkt fr

å

n de del index som ing

å

r i produktionsmedelsprisindex (PM-index) f

ö

r jordbruket i 

ö

vrigt. Vid sammanv

ä

gningen av indextalen f

ö

r de olika delposterna har kostnadsandelarna enligt en av jord­bruksn

ä

mnden uppr

ä

ttad normkalkyl f

ö

r sockerbetsodlingen an­v

ä

nts som vikter. Denna index har multiplicerats med den totala kostnadsvolymen 

f

ö

r  

r

ö

rn

ö

denheter, tj

ä

nster, kapital och lejt arbete i sockerbetsodlingen. Index registrerar inte f

ö

r

ä

ndringar i kostnaderna f

ö

r den lejda arbetskraften. Kostnads

ö

kningen har .enligt till

ä

mpad index varit 13,35 procent mellan oktober 1980 och oktober 1981. Under samma tid har kostnaderna f

ö

r lejd ar­betskraft inom sockerbetsodlingen 

ö

kat med 6,80 procent. Efter­som skillnaden

ä

r relativt stor har ers

ä

ttningen f

ö

r lejt ar­bete ber

ä

knats efter 6,80 procent. Ers

ä

ttningen till betodlarna

Prop. 1981/82:209

104

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  5

f

ö

r kostnads

ö

kningar under perioden oktober 1980 - oktober 1981 har ber

ä

knats till totalt 49 963 200 kr.

Beloppet b

ö

r korrigeras f

ö

r 

ä

ndringar i SSA:s ers

ä

ttning till odlarna f

ö

r den melass och betmassa som bolaget har k

ö

pt av odlarna. Parterna har enats om att h

ä

rvid ta h

ä

nsyn 

ä

ven till v

ä

rde

ä

ndringen p

å

 melass som odlarna har 

å

tertagit.

1 fr

ä

ga om betmassa har liksom f

ö

rra budget

å

ret korrigering

gjorts f

ö

r halva v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen p

ä

å

tertagen kvantitet.

Eftersom SSA pga f

ö

r

ä

ndringen av v

ä

rldsmarknadspriserna

har s

ä

nkt ers

ä

ttningen b

ö

r odlarnas ers

ä

ttning korrigeras

upp med 1 945 600 kr.

Vid f

ö

reg

ä

ende 

ö

verl

ä

ggningar anv

ä

ndes en prelimin

ä

r index f

ö

r kostnadsf

ö

r

ä

ndringen. Den definitiva siffran blev 0,62 procentenheter h

ö

gre varf

ö

r odlarna b

ö

r tillf

ö

ras ytterligare

2 447 500 kr.

Uppr

ä

ttade bidragskalkyler visar att l

ö

nsamheten inom socker­betsodlingen i f

ö

rh

å

llande till annan j

ä

mf

ö

rbar vegetabilie-produktion har minskat under senare 

ä

r. Sockerbetsodlingen visar emellertid fortfarande en h

ö

gre relativ l

ö

nsamhet 

ä

n j

ä

mf

ö

rbara gr

ö

dor. De speciella omst

ä

ndigheter som f n 

ä

r f

ö

rknippade med sockerbetsodling motiverar en n

å

got h

ö

gre l

ö

nsamhet f

ö

r denna odling.

Betodlarna b

ö

r i princip f

å

 lika stor procentuell 

ö

kning av arbets- och kapitalinkomsterna i betodlingen som tillerk

ä

nns jordbruket i 

ö

vrigt. Odlarna b

ö

r d

ä

rf

ö

r nu f

ä

 samma 

ö

kning som jordbruket fick per den 1 juli 1981 och den 1 januari 1982.

Mot denna bakgrund har parterna nu enats om att sockerbets-odlarnas inkomster f

ö

r eget arbete och kapital b

ö

r r

ä

knas upp med 3,61 procent, vilket ger 2 741 300 kr. Totalt b

ö

r betodlarna s

å

ledes tillf

ö

ras 57 097 600 kr enligt f

ö

ljande:

Prop. 1981/82:209

105

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  6

Ers

ä

ttning f

ö

r kostnads

ö

kningen

oktober 1980 - oktober 1981

49 963 200 kr

Tillkonmer f

ö

r int

ä

ktsminskningen

f

ö

r biprodukter

1 945 600 "

2

447

500

II

54

356

300

kr

1

741

300

II

Till

ä

gg f

ö

r revidering av index­f

ö

r

ä

ndring oktober 1979 - oktober 1980

Inkomstf

ö

ljsamhet

Att tillf

ö

ras betodlarna, totalt      57 097 600 kr

Med utg

å

ngspunkt fr

å

n det nyss anf

ö

rda b

ö

r grundpriset f

ö

r sockerbetor med 16 procent sockerhalt h

ö

jas med 2,42 kr per 100 kg, vilket motsvarar en partiprish

ö

jning av socker med 18,81 kr per 100 kg (5,6 

le).

4       ERS

Ä

TTNING TILL SOCKERBOLAGET

4.1     

£

l''li''_

°

.lI152'l

Alla ber

ä

kningar och analyser som avser SSA har utf

ö

rts av SPK.

Prisregleringen b

ö

r liksom tidigare avse endast str

ö

socker. Av verksamheten vid raffinaderiet i Arl

ö

v b

ö

r ing

å

 raffine­ringen av s

å

v

ä

l inhemskt som importerat r

å

socker samt konsu­mentf

ö

rpackningen av str

ö

socker.

SSA b

ö

r kompenseras f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar. Ber

ä

k­ningen av kostnads

ä

ndringarna (exkl oljekostnaderna) baseras s

å

 l

ä

ngt m

ö

jligt p

å

en generell branschkalkyl. F

ö

r 

ä

ndringar

i oljekostnaderna g

ö

rs prelimin

ä

ra justeringar av sockerpriset

3 n

ä

r priset p

å

olja har 

ä

ndrats med minst 160 kr/m . F

ö

r 

å

ret

1980/81 g

ö

rs nu en slutjustering. Alla ber

ä

kningar bygger p

å

en normerad sk

ö

rdevolym och sockerhalt.

Prop. 1981/82:209

106

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND                       1982-02-05                Dnr 209-2180/81      7

4.2____________________________________ Korrigering av sockerpriset pga 

ä

ndringar i

_ol2e

£

r2S

£

t_____________________________ 

4.2.1         A conto-justering

Sockerpriset b

ö

r justeras n

ä

r oljepriset enligt ett l

ö

pande 30-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen (inkl bikostna-derna) har 

ä

ndrats med minst - 160 kr/m . Denna regel har hittills under reglerings

å

ret 1981/82 lett till en prish

ö

j­ning p

å

 4 kr per 100 kg den 8 oktober 1981.

4.2.2        Definitiv justering av oljekostnaderna f

ö

r 1980/81

SSA:s oljekostnader under perioden november 1980 - oktober 1981 har 

ö

verstigit baskostnaderna med 31 231 000 kr. A conto-ers

ä

ttningcn har enligt utf

ö

rda ber

ä

kningar tillf

ö

rt SSA 22 409 000 kr, varf

ö

r SSA som ett eng

å

ngsbelopp b

ö

r tiller­k

ä

nnas ytterligare 8 822 000 kr. H

ä

rifr

ä

n skall dock dras f

ö

rra 

å

rets eng

å

ngsbelopp 3 397 000 kr, varf

ö

r bolaget b

ö

r tillf

ö

ras ytterligare 5 425 000 kr.

4.3____________________________ Korrigering av sockerpriset pga 

ä

ndringar i

an

å

ra 

Jcostae 

£

n_oj_j

£

kosnad

£

r

£

a____ 

Sockerpriset b

ö

r den 1 juli 1982 justeras pga 

ä

ndringar i andra kostnader 

ä

n oljekostnaderna enligt i huvudsak tidigare modell. Denna inneb

ä

r att man utg

å

r fr

å

n en normerad kostnads­volym om totalt 384 697 000 kr. Kostnads

ä

ndringen har fast­st

ä

llts i procent genom j

ä

mf

ö

relse mellan produktionsmedels-priserna under oktober 1980 och oktober 1981. L

ö

ne

ä

ndringarna f

ö

r kollektivanst

ä

lld personal har till skillnad fr

ä

n tidigare 

ä

r ber

ä

knats med utg

å

ngspunkt fr

å

n branschavtalet mellan SAF (allm

ä

nna gruppen) och Svenska Fabriksarbetaref

ö

rbundet. 

Ä

nd­ringarna f

ö

r de skilda kostnadsslagen har v

ä

gts samman med respektive kostnadsvolymer som vikter. Den s

ä

 ber

ä

knade genom­snittliga 

ä

ndringen - uttryckt i procent - har multiplicerats med den totala kostnadsvolymen. F

ö

r ber

ä

knad produktivitets-

Prop. 1981/82:209

107

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  8

f

ö

rb

ä

ttring har avdragits 2,5 procent av kostnaderna f

ö

r kollektivanst

ä

lld personal. Det s

å

lunda erh

å

llna beloppet har f

ö

rdelats p

å

 den normerade sockerproduktionen.

Ers

ä

ttningen f

ö

r kostnads

ö

kningarna exkl olja har ber

ä

knats till 27 864 000 kr. Ber

ä

kningen av f

ö

r

ä

ndringen i personal­kostnaderna har baserats p

å

en j

ä

mf

ö

relse mellan v

ä

gda genom­snitt f

ö

r tolvm

ä

nadersperioderna 1 maj 1980 - 30 april 1981 och 1 maj 1981 - 30 april 1982 med 1 januari 1982 som sista m

ä

tv

ä

rde. I kompensationsbeloppet ing

å

r avskrivningar med 5 671 000 kr och i fr

å

ga om personalkostnaderna en eng

å

ngs­ers

ä

ttning om 678 140 kr f

ö

r tj

ä

nstem

ä

n. Avdrag har gjorts f

ö

r tidigare erh

å

llna eng

å

ngsbelopp. Den totala kostnadskom­pensationen till SSA (definitiv kompensation f

ö

r oljekostna­derna samt kompensation f

ö

r 

ö

vriga kostnads

ö

kningar) blir 33 289 000 kr, vilket motsvarar 10,99 kr per 100 kg socker (3.2 

%).

4.4__________________________________ Ers

ä

ttning f

ö

r merkostnaderna vid bruken p

ä

Ö

land

£

*-ll 

£°

i"______________________ 

I kostnadskompensationen ing

ä

r viss 

ö

kad ers

ä

ttning f

ö

r mer­kostnaderna vid 

ö

bruken. Den del av sockerpriset som tiller­k

ä

nns SSA f

ö

r dessa merkostnader f

ö

r reglerings

ä

ret 1982/83 

ä

r 4,28 kr per 100 kg socker, vilket vid normal produktions­volym blir ca 13 milj kr. Dessutom tillkommer 4,3 milj kr ur sockerregi eri ngsfonden.

4.5         

£

'"l.

ä

t_trijig_f

£

r_raf

£

ijierinig_a

im2?I-J'h?SfL

Ers

ä

ttningen f

ö

r raffinering och lagring av importerat r

å

socker h

ö

js f

ö

r intr

ä

ffade kostnads

ö

kningar med 13,49 procent till 64,69 kr per 100 kg.

5       REGLERINGSEKONOMIN

Underskottet i sockerregleringsfonden ber

ä

knas den 30 juni 1982

Prop. 1981/82:209

108

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  9

uppg

å

 till ca 45 milj kr.

Regeringen har uppdragit 

å

t n

ä

mnden att l

ä

mna f

ö

rslag till dels hur underskottet i fonden skall avvecklas, dels hur sockerregleringen i forts

ä

ttningen skall finansieras.

St

ö

rre delen av utgifterna i sockerregleringsfonden utg

ö

r regionalpolitiskt motiverat st

ö

d till sockem

ä

ringen. Det 

ä

r n

ä

mndens och parternas principiella uppfattning att s

ä­

dana utgifter b

ö

r b

ä

ras 

ö

ver statsbudgeten.

Med h

ä

nsyn till det statsfinansiella l

ä

get har parterna nu enats om att underskottet i sockerregleringsfonden den 30 juni 1982, under vissa villkor i fr

å

ga om odlingens omfatt­ning, b

ö

r avvecklas under de n

ä

rmaste 4 

å

ren genom bidrag fr

å

n de olika intressenterna enligt f

ö

ljande:

Totalt, milj kr  Per 

ä

r. milj kr

Konsumentema

14

3,5

SSA

15

3.75

Betodlarna

16

4,0

Under 1982/83 b

ö

r s

å

ledes konsumentema betala in 3,5 milj kr, SSA 3,75 milj kr och odlarna 4,0 milj kr. Konsumenternas bi­drag tas fr

ä

n de f

ö

rs

ä

ljningsavgiftsmedel som finns fonderade hos n

ä

mnden. Betodlarnas andel dras fr

å

n betpriset. SSA b

ö

r svara f

ö

r inbetalningen av odlarnas och bolagets andelar.

Om 1977 

ä

rs jordbrukspolitiska beslut om 85 - 90 procents sj

ä

lvf

ö

rs

ö

rjning f

ö

r socker inte 

ä

ndras och som en f

ö

ljd h

ä

r­av h

ö

gst 51 500 hektar f

å

r odlas 1983 b

ö

r inbetalningarna till fonden upph

ö

ra. Resterande underskott torde d

å

 kunna t

ä

ckas genom inflytande infdrselavgifter.

F

ö

r att underskottet i sockerregleringsfonden inte skall 

ö

ka 1982/83 b

ö

r SSA och odlarna, om sk

ö

rden 1982 

ö

verstiger

Prop. 1981/82:209

109

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  10

312 000 ton vitsocker, inbetala ett belopp till sockerreg­leringsfonden som motsvarar ber

ä

knade inf

ö

rselavgifter f

ö

r den import som 

ö

verskottet undantr

ä

nger. Ber

ä

kningen g

ö

rs i februari 1983 och baseras p

ä

 en prognos av 1982 

å

rs sk

ö

rd och de genomsnittliga v

ä

rldsmarknadspriserna p

å

 r

ä

socker under m

å

naderna oktober 1982 - januari 1983. Inbetalningen b

ö

r g

ö

ras senast den 1 mars 1983. Om sk

ö

rden understiger 312 000 ton vitsocker b

ö

r de inf

ö

rselavgifter som flyter in f

ö

r 

ö

kningen av importen s

ä

ttas in i en s

ä

rskild fond f

ö

r n

ä

ringen. B

å

de inbetalningen av medel vid h

ö

gre sk

ö

rd

ä

n 312 000 ton och de fonderade medlen vid l

ä

gre sk

ö

rd b

ö

r f

ö

rdelas med 60 procent p

ä

 odlarna och 40 procent p

ä

 SSA.

6        JORDBRUKSN

Ä

MNDENS F

Ö

RSLAG TILL PRISREGLERING PA SOCKERBETOR OCH SOCKER F

Ö

R REGLERINGSARET 1982/83

Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till sockerreglering f

ö

r perioden 1 juli 1982 - 30 juni 1983 har till alla delar bitr

ä

tts av konsumentdelegationen. SBC har godtagit f

ö

rslaget i de delar det r

ö

r betodlarnas villkor och SSA i de delar som avser bo­laget. F

ö

rslaget kan sammanfattas i f

ö

ljande punkter:

1

Sockerbetsarealen f

ö

r 1982 

ä

rs odling har av statsmakterna best

ä

mts till 53 000 hektar. Erforderlig kvotering av od­lingen b

ö

r godk

ä

nnas av n

ä

mnden. Cirka en tredjedel av od­lingen b

ö

r kontrollm

ä

tas. M

ä

tningen bekostas av SBC.

2

Grundpriset p

å

 sockerbetor, som avser 16 procent socker­halt. f

ö

resl

å

s bli 24.18 kr per 100 kg. H

ä

rifr

å

n dras od-lamas bidrag till sockerregleringsfonden.

3

Till de odlare i Sm

å

land och Blekinge som levererar betor till bruket i M

ö

rbyl

å

nga f

ö

resl

å

s utg

å

 ett of

ö

r

ä

ndrat arealbidrag om 200 kr/ha kontrakterad areal. Till odlare p

ä

Ö

land f

ö

resl

ä

s arealbidraget bli of

ö

r

ä

ndrat 400 kr/ha och till odlare p

ä

Gotland of

ö

r

ä

ndrat 500 kr/ha. I de fall

9 

Riksdagen 1981182. 1 saml. Nr 209

Prop. 1981/82:209

110

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  11

arealen vid areal kontrollen befinns vara mindre 

ä

n den kontrakterade, b

ö

r bidraget utg

ä

 efter den uppm

ä

tta arealen. Bidraget b

ö

r finansieras med medel ur socker­regleringsfonden.

4 SSA:s nettopris f

ö

r baskvaliteten i sortimentet, str

ö-

socker K5 i s

ä

ck om 50 kg, f

ö

resl

ä

s vid oljepriset 1 413 

kr/n?  

vara 367,27 kr per 100 kg. Priset juste n

ä

r oljepriset har 

ä

ndrats med - 160 kr/m .

Gr

ä

nsskyddet f

ö

r socker b

ö

r utg

å

 enligt de grunder som hittills g

ä

llt. Detta inneb

ä

r att en inf

ö

rselavgift tas ut f

ö

r importerade kvantiteter under perioder d

å

 v

ä

rlds­marknadspriset understiger det fastst

ä

llda avr

ä

knings­priset p

ä

socker ur svenska betor. De uppburna medlen b

ö

r -- liksom hittills - tillf

ö

ras sockerregleringsfonden. Som v

ä

rldsmarknadspris p

ä

 f

ä

rdigt socker b

ö

r d

ä

rvid g

ä

lla Parisb

ö

rsens spot-notering f

ö

r vitsocker. Denna notering b

ö

r

ö

kas med kostnader f

ö

r frakt m m till svensk hamn samt korrigeras f

ö

r kvalitetsskillnad mellan den svenska baskvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadens och kvalitetskorrektionens storlek b

ö

r till skillnad mot tidigare fastst

ä

llas av jordbruksn

ä

mnden. Som m

ä

tt p

ä

 v

ä

rldsmarknadspriset p

å

 r

ä

socker b

ö

r g

ä

lla den nominella Londonnoteringen p

ä

 r

å

socker. B

å

da noteringarna skall omr

ä

knas till svensk valuta enligt den s

ä

ljkurs som g

ä

ller noteringsdagen.

Infdrselavgiften for f

ä

rdigt socker b

ö

r utg

ö

ra skillnaden mellan SSA:s nettopris enligt punkt 4 och v

ä

rldsmarknads­priset p

ä

 f

ä

rdigt socker, m

ä

tt p

ä

 nyss angivet s

ä

tt.

Inf

ö

rselavgiften f

ö

r r

ä

socker f

ö

resl

ä

s anpassas s

ä

 att svensk raffineringsindustri, som k

ö

per in r

ä

socker till g

ä

llande Londonnotering och s

ä

ljer den raffinerade varan till SSA:s nettopris enligt punkt 4, erh

å

ller en ers

ä

tt­ning f

ö

r raffineringen som inkl ers

ä

ttning f

ö

r s

ä

ckkost-

Prop. 1981/82:209

111

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  12

n

å

der och viss utfrakt samt lagringsbidrag uppg

å

r till 64,69 kr per 100 kg raffinad. Raffineringen b

ö

r h

ä

rvid f

ö

ruts

ä

ttas medf

ö

ra ett svinn om 8 procent.

Infdrselavgiften f

ö

r sirap, sockerl

ö

sningar och socker­kul

ö

r b

ö

r liksom hittills motsvara avgiften f

ö

r f

ä

rdigt socker, varvid h

ä

nsyn tas till produktens torrsubstans-halt.

Inf

ö

rsel avgifterna b

ö

r f

ö

rutom vid svenska pris

ä

ndringar i princip justeras en g

å

ng varje m

å

nad f

ö

r 

ä

ndringar i de internationella priserna samt dessutom vid st

ö

rre varia­tioner i de utl

ä

ndska priserna.

6

Vid behov b

ö

r jordbruksn

ä

mnden f

ä

 ta ut en f

ö

rs

ä

ljnings­avgift p

ä

 allt socker som s

ä

ljs inom landet. D

ä

rvid kommer det inhemska partipriset att h

ö

jas med ett belopp som mot­svarar f

ö

rs

ä

ljningsavgiften. De insamlade medlen b

ö

r an­v

ä

ndas f

ö

r att subventionera sockerimport n

ä

r v

ä

rldsmark­nadspriset 

ä

r h

ö

gre 

ä

n det svenska.

7

Sockerregleringsfonden f

ö

resl

å

s f

å

 anv

ä

ndas f

ö

r fraktsub-ventionering till de fyra nordligaste l

ä

nen och Koppar­bergs l

ä

n med 1,2 milj kr. Ur fonden b

ö

r dessutom tas dels arealbidraget till de odlare som i enlighet med punkt 3 ovan levererar betor till 

ö

bruken till en ber

ä

knad kost­nad av 3,5 - 4,0 milj kr, dels den ers

ä

ttning om 4,3 milj kr som skall utg

å

 f

ö

r SSA:s merkostnader f

ö

r driften vid dessa bruk. Vidare b

ö

r regleringsf

ö

reningen Svensk Socker­handels administrationskostnader t

ä

ckas ur fonden. Fond­medlen anv

ä

nds ocks

ä

till exportbidrag f

ö

r safter och syl­ter m m.

8

F

ö

reslagna pris

ä

ndringar skall i princip g

ä

lla fr o m den 1 juli 1982. N

ä

r det g

ä

ller socker har erfarenheten visat att k

ä

nnedom om prish

ö

jningar resulterar i forcerade ink

ö

p under tiden n

ä

rmast f

ö

re h

ö

jningen och motsvarande stark

Prop. 1981/82:209

112

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

Dnr 209-2180/81  13

nedg

å

ng i ink

ö

pen under tiden n

ä

rmast d

ä

refter. Jord­bruksn

ä

mnden b

ö

r d

ä

rf

ö

r bemyndigas att medge att pris

ä

nd­ringarna f

ö

rdelas i tiden p

å

 ett s

å

dant s

ä

tt att minsta m

ö

jliga st

ö

rning uppst

å

r p

å

 marknaden. Systemet b

ö

r ut­formas s

å

 att varken SSA eller dess kunder kalkylm

ä

ssigt g

ö

r n

å

gon vinst eller f

ö

rlust.

Vid utg

å

ngen av innevarande budget

ä

r ber

ä

knas underskottet i sockerregleringsfonden vara ca 45 milj kr. Underskottet b

ö

r t

ä

ckas genom bidrag fr

ä

n SSA, odlarna och konsumenterna enligt f

ö

ljande:

Totalt, milj kr  Per 

ä

r, milj kr

Konsumenterna

14

3.5

SSA

15

3.75

Betodlarna

16

4,0

F

ö

rsta inbetalningen g

ö

rs 1982/83. Om 1977 

ä

rs jordbruks­politiska beslut om 85 - 90 procents sj

ä

lvf

ö

rs

ö

rjning f

ö

r socker inte 

ä

ndras och som en f

ö

ljd h

ä

rav h

ö

gst 51 500 hek­tar f

å

r odlas 1983 b

ö

r inbetalningarna upph

ö

ra. Konsumen­ternas bidrag b

ö

r f

å

 t

ä

ckas genom 

ö

verf

ö

ring fr

ä

n fonderade f

ö

rs

ä

ljningsavgiftsmedel. Odlarnas andel dras fr

å

n bet­priset och inbetalas av SSA.

F

ö

r att nytt underskott inte skall uppst

å

 1982/83 b

ö

r SSA f

ö

r sk

ö

rd som 

ö

verstiger 312 000 ton vitsocker inbetala ett belopp som motsvarar ber

ä

knade inf

ö

rselavgifter f

ö

r d

ä

rav undantr

ä

ngd import. 60 procent av inbetalningen f

ä

r dras fr

å

n likviden till odlarna. Om sk

ö

rden blir l

ä

gre 

ä

n 312 000 ton vitsocker f

ö

resl

ä

s inf

ö

rselavgifterna f

ö

r 

ö

k­ningen i importen s

ä

ttas in i en fond f

ö

r n

ä

ringen, varvid 60 procent skall anses vara odlarnas och 40 procent SSA:s.

N

ä

mnden b

ö

r liksom hittills f

å

 anlita den r

ö

rliga krediten hos riksg

ä

ldskontoret f

ö

r sockerregleringen.

Prop. 1981/82:209

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1982-02-05

113

Dnr 209-2180/81  14

7

BESLUTSMENING

Detta 

ä

rende har avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo, Hillbom.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg efter f

ö

re­dragning av byr

å

chefen Sandqvist i n

ä

rvaro av avdelningschefen Anner

é

n.

Bilagor

Bil 1    Sockerregleringen 1982/83, mapp I

" 2

"

"  , "  

II

" 3   Jordbruksn

ä

mndens skrivelse daterad 1981-12-14

" 4   Sveriges St

ä

rkelseproducenters skrivelse daterad 1981-12-11

H

ä

r uteslutna

Prop. 1981/82:209

114

BUaga3

Beredningen f

ö

r livsmddels-och n

ä

ringsfr

å

gor

Sekretariatet

FM 1982-03-29

i(7}

Livsmedelsberedningens verksamhet

Beredningen f

ö

r livsmedels- och n

ä

ringsfr

å

gor (livsmedelsbered­ningen) inr

ä

ttades 

ä

r 1978 och p

å

b

ö

rjade sitt arbete den 1 januari 1979. Beredningen 

ä

r ett samr

å

dsorgan och ett forum f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningar och diskussioner mellan regeringen och ex­perter p

å

 livsmedelsomr

å

det. Ledam

ö

ter i beredningen 

ä

r f

ö

re­tr

ä

dare f

ö

r ber

ö

rda myndigheter, livsmedelsproducenter, livs­medelsindustri, handel, l

ö

ntaga re/konsumenter, n

ä

ringsexperter och matskribenter.

Beredningen fattar inga beslut om konkreta 

å

tg

ä

rder i n

å

gra fr

å

gor, men kan genom sitt arbete presentera bed

ö

mningar, prog­noser osv som i sin tur kan ligga till grund f

ö

r regerings­f

ö

rslag om utredningar, forskningsprojekt och liknande. Det b

ö

r dock understrykas att beredningens uppgift inte 

ä

r att bereda aktuella 

ä

renden inf

ö

r regeringens st

ä

llningstagande.

Beredningens tre f

ö

rsta sammantr

ä

den kom fr

ä

mst att 

ä

gnas

å

t 

ö

versiktlig information om huvudfr

å

gorna p

ä

 livsmedels- och n

ä

ringsomr

å

det.

S

å

lunda gavs vid f

ö

rsta sammantr

ä

det den 29 januari 1979 en redog

ö

relse f

ö

r hur konsumtionen f

ö

r

ä

ndrats under de senaste decennierna, hur livsmedelssubventionerna utvecklats sedan de inf

ö

rdes 1973 ock vilka effekter de haft p

ä

 produktion och kon­sumtion av svenska livsmedel.

Av redog

ö

relsen framkom bl a att vi anv

ä

nder allt mindre av v

å

ra disponibla inkomster till att k

ö

pa mat. 

Ä

r 1950 gick ca 30 

%  

av privatkonsumtionen till mat, i slutet av 1970-talet (1977) var andelen endast ca 20 

%  

(inkl utgifter f

ö

r l

ä

skedrycker och 

ö

l). Konsumenternas utgifter f

ö

r livsmedel var 

ä

r 1977 ca 46 miljarder kr varav ca 24 miljarder kr f

ö

r svenska jordbruks­produkter. Vidare redogjordes f

ö

r vilka unders

ö

kningar som finns av v

ä

r livsmedelskonsumtion.

Prop. 1981/82:209

115

D

ä

rvid konstaterades att det idag finns tv

å

 typer av under­s

ö

kningar av svenskarnas livsmedelskonsumtion. Dels g

ö

r Statens jordbruksn

ä

mnd 

å

rliga ber

ä

kningar, dels unders

ö

ker Statistiska centralbyr

å

n (SCB) konsumenternas utgifter f

ö

r livsmedel, s k hush

å

llsbudgetunders

ö

kningar. Dessa g

ö

rs i regel vart tionde 

å

r. F

ö

rutom JN:s och SCB:s kartl

ä

ggningar g

ö

rs kostunders

ö

kningar p

ä

vissa grupper eller individer, men de ger s

ä

llan n

å

gon mer 

ö

vergripande bild av konsumtionen.

Vad g

ä

ller livsmedelssubventionerna konstaterades att dessa gett konsumenterna billigare livsmedel men samtidigt har konsumtionen f

ö

r

ä

ndrats i en riktning som inte 

ä

r gynnsam ur n

ä

ringssynpunkt. De st

ö

rsta ekonomiska positiva effekterna har subventionerna haft f

ö

r l

å

ginkomsttagare och barnfamiljer med medelinkomster. H

ö

ginkomsttagare, b

å

de med och utan barn, har inte haft lika stor nytta av livsmedelssubventionerna.

Beredningens andra sammantr

ä

de den 16 maj 1979 

ä

gnades 

å

t kost-och n

ä

ringsfr

å

gor. Inledningsvis fick beredningen information av och om socialstyrelsens n

ä

mnd f

ö

r h

ä

lsoupplysning (h-n

ä

mnden) och den s k MEK-gruppen, medicinska expertgruppen f

ö

r kost och motion. Andra f

ö

redragningspunkter vid detta sammantr

ä

de var:

-

N

ä

gra f

ö

r

ä

ndringar i kost- och motionsvanor under 1970-talet.

-

Dagens matvanor hos grupper och individer.

-

Kostvanor inf

ö

r 1980-talet.

-

Provk

ö

kens roll i kost- och n

ä

ringsinformationen.

-

Matskribenternas roll i kost- och n

ä

ringsinformationen.

-

Information om forskningsr

å

dsn

ä

mndens arbete.

Vid m

ö

tet diskuterades bl a effekterna av den stora tio

ä

rs-kampanjen "Kost och motion". Vidare presenterades en sammanst

ä

ll­ning av svenska kostunders

ö

kningar under 1950-, 1960- och 1970-talen, som gjorts p

å

 uppdrag av beredningen och en arbetsgrupp inom Forskningsr

å

dsn

ä

mnden. Vidare diskuterades de sv

å

righeter som finns f

ö

r den "seri

ö

sa" kost- och n

ä

ringsinformationen att tr

ä

nga igenom k

ö

ren av sj

ä

lvutn

ä

mnda experter, som upptr

ä

der och f

å

r stort utrymme i vissa tidningar, p

å

 kurser och liknande.

Prop. 1981/82:209

116

Enighet r

å

dde ora att det st

ö

rsta problemet nog 

ä

nd

å

ä

r att kunna marknadsf

ö

ra vad vi redan vet och f

å

resultat av en s

å

dan marknadsf

ö

ring.

Fr

å

n kost- och n

ä

ringsexperternas sida presenterades en 

ö

nske­lista inf

ö

r en kommande livsmedels- och nutritionspolitik i Sverige, 

ö

nskelistan inneh

ö

ll bl a f

ö

ljande punkter:

-

B

ä

ttre kostunders

ö

kningar som belyser hur livsmedelskonsum­tionen p

å

verkas.

-

B

ä

ttre utbildning i kost- och n

ä

ringsfr

å

gor hos allm

ä

nheten.

-

St

ö

rre resurser till human n

ä

ringsforskning.

-

Att n

ä

ringsfysiologer f

å

r delta vid skapande av en samlad svensk livsmedelspolitik.

Vid beredningens tredje sammantr

ä

de den 29 januari 1980 gavs information om Statens livsmedelsverks verksamhets- och ansvars­omr

å

den. Efter en inledande redovisning av verkets organisation och verksamhet i stort redogjordes f

ö

r hur livsmedelskontrollen 

ä

ruppbyggd centralt, regionalt och lokalt. Vidare redogjordes f

ö

r en utredning som gjorts under 1979 om den offentliga livs­medelskontrollen, vari f

ö

resl

å

s mindre bunden provtagning samt 

ö

kade kontakter mellan central, regional och lokal myndighet.

N

ä

sta punkt p

å

 dagordningen upptog en redog

ö

relse f

ö

r livsmedels­verkets kontroll av f

ö

rekomsten av bek

ä

mpningsmedel i vegetabilier och animalier. Vidare redogjordes f

ö

r livsmedelsverkets risk­bed

ö

mningar av tillsatser och fr

ä

mmande 

ä

mnen, liksom kostvanor­nas betydelse f

ö

r riskv

ä

rderingen.

Avslutningsvis konstaterades att mot bakgrund av den kunskap man har. bed

ö

ms h

ä

lsoriskerna med tillsatser i al-lra

ä

nhet som sm

å

. Den gyllene regeln har l

ä

nge varit och 

ä

r fortfarande: 

Ä

t varierat. 

Ä

t lite' grann av allting. Undvik ensidighet. Minska intaget av fett, socker och alkohol.

Beredningens n

ä

sta sammantr

ä

de den 16 april 1980 

ä

gnades helt 

ä

t livsmedelsforskningen i Sverige.

Prop. 1981/82:209

117

Inledningsvis l

ä

mnades en redog

ö

relse f

ö

r hur livsmedels­forskningen 

ä

r uppbyggd i Sverige varvid bl a konstaterades att statsunderst

ö

dd forskning och privat forskning 

ä

r ungef

ä

r lika stora. Stora brister finns dock n

ä

r det g

ä

ller forskning som 

r

ö

r  

handels- pch distributionsleden. Den statsunderst

ö

dda forskningen 

ä

r huvudsakligen inriktad p

ä

 r

å

varuproduktionen medan den privata forskningen mera 

ä

r inriktad mot f

ö

r

ä

dlings­sidan.

D

ä

refter redogjordes for en rapport fr

å

n Forskningsr

ä

dsn

ä

mndens arbetsgrupp f

ö

r forskningsplanering inom omr

å

det "Livsmedels­produktion, konsumtion och kostvanor".

Efter denna redog

ö

relse f

ö

ljde en diskussion 

ö

ver temat: "Har vi den livsmedelsforskning vi beh

ö

ver idag, fr

ä

mst vad g

ä

ller inriktning, organisation och resurser", varvid representanter f

ö

r industri, handel, myndigheter, forskare och konsumenter gav sin syn p

ä

 fr

å

gan. Vid diskussionen framkom bl a f

ö

ljande.

Fr

å

n industrins sida framh

ö

lls att de ekonomiska resurserna f

ö

r livsmedelsforskning 

ä

r alldeles f

ö

r sm

å

 och att informationen m

å

ste f

ö

rb

ä

ttras. En stor brist 

ä

r att vi vet f

ö

r litet om sam­bandet mellan kost och h

ä

lsa och att vi saknar kostvaneunder­s

ö

kningar f

ö

r friska m

ä

nniskor.

Handelns representant pekade ocks

å

 p

å

informationsproblemen och framh

ö

ll att kunskaperna ofta inte n

å

r ut fr

å

n forskarna. Det kr

ä

vs 

ä

ven en b

ä

ttre samordnad livsraedelst

é

knologisk forskning.

Fr

å

n ber

ö

rda myndigheters sida framh

ö

lls bl a att det kr

ä

vs kvalitet p

ä

 forskningen. Vidare konstaterades att det kr

ä

vs b

ä

ttre konsumtionsunders

ö

kningar. Hush

å

llsbudgetunders

ö

kningarna borde g

ö

ras oftare och f

å

 en annan inriktning.

Forskarrepresentanten efterlyste inte ov

ä

ntat 

ö

kade resurser och ans

å

g vidare att jordbruks- och socialdepartementen borde ha huvudansvaret f

ö

r livsmedelsforskningen.

Fr

ä

n konsumentsidan framh

ö

lls att man borde 

ä

gna mer uppm

ä

rksam­het 

å

t informationsproblemen. Det forskas en hel del, men f

å

r den vanliga konsumenten del av forskarnas kunskaper?

118

Prop. 1981/82:209

Vet man hur konsumenterna reagerar p

å

 de larmrapporter som ofta f

ö

rekommer? H

ä

r kr

ä

vs ytterligare insatser. Avslutningsvis konstaterades att det kr

ä

vs en b

ä

ttre samord­ning f

ö

r att utnyttja tillg

ä

ngliga resurser p

å

 detta omr

å

de, vilket borde f

ö

ras vidare till olika forskningsorgan.

Ä

ven beredningens saimantr

ä

de den 3 december 1980 

ä

gnades 

å

t konsumtions- och prisutveckling och livsmedelssubventionernas effekter f

ö

r jordbruket och konsumenterna. Sk

ä

let till att detta 

ä

mne 

å

nyo kom upp p

ä

 dagordningen var att Statistiska central­byr

å

ns hush

ä

llsbudgetunders

ö

kning, HBU-78, nyligen presenterats. Efter en presentation av bl a utredningen f

ö

ljde en diskussion kring f

ö

ljande fr

å

gest

ä

llningar:

-

Har livsmedelssubventionerna haft 

ö

nskad effekt p

å

konsum­tionsm

ö

nstret, p

å

 inkomstf

ö

rdelningen?

-

Vilka styrmedel finns tillg

ä

ngliga eller b

ö

r skapas f

ö

r att f

ö

r

ä

ndra m

ä

nniskors konsumtionsvanor?

-

Ä

r det 

ö

nskv

ä

rt att f

ö

r

ä

ndra m

ä

nniskors konsumtionsvanor? Om s

å

ä

r fallet, b

ö

r det ske med ekonomiska eller andra styrmedel eller genom r

å

d och upplysning?

Vid diskussionen framf

ö

rdes ganska kritiska synpunkter mot HBU-78 och konstaterades att man m

å

ste vara f

ö

rsiktig n

ä

r man tolkar materialet. Det borde finnas en s

ä

rskild hush

ä

llsbudget­unders

ö

kning p

å

 livsmedelsomr

å

det.

Det konstaterades vidare att livsmedelssubventionerna haft en inkomstomf

ö

rdelande effekt. D

ä

remot 

ä

r det sv

å

rare att konsta­tera vilken effekt subventionerna haft p

å

konsumtionsm

ö

nstret. Enighet r

å

dde om att r

å

d och upplysning 

ä

r det styrmedel som b

ö

r anv

ä

ndas f

ö

r att f

ö

r

ä

ndra m

ä

nniskors konsumtionsm

ö

nster.

Beredningens f

ö

rsta sammantr

ä

de 1981 hade temat: "Fodermedels­tillsatser i modern animalieproduktion". Sammantr

ä

det inleddes med en omfattande faktainformation med bl a f

ö

ljande punkter:

Prop. 1981/82:209

119

-

Anv

ä

ndning av kemoterapeutika och andra effektivitets­h

ö

jande komponenter i foderblandningar till husdjur.

-

Profylax och sjukdomsbehandling med s k h

ö

gdosfoder.

-

Behandling av mastiter.

-

Fodervarulagen.

I    - Veterin

ä

ra best

ä

mmelser.

-

Kontroll av restsubstanser i livsmedel.

-

Problem och risker.

D

ä

refter f

ö

ljde en diskussion utifr

å

n f

ö

ljande fr

å

gest

ä

llningar:

-

Vem och vad styr anv

ä

ndningen.

-

Vilka 

ä

r riskerna f

ö

r milj

ö

n, djuren och m

ä

nniskan?

I     - Kr

ä

vs 

å

tg

ä

rder f

ö

r att:

a)

minska anv

ä

ndningen.

b)

f

ö

rb

ä

ttra kontrollen av anv

ä

ndningen f

ö

rb

ä

ttra kontrollen av livsmedlen

-   Vilka alternativ finns:

a)

b

ä

ttre hygien i djurstallarna

b)

ä

ndrad livdjursf

ö

rmedling

c)

mindre djurbes

ä

ttningar

Vid diskussionen framkom bl a att s k h

ö

gdosfoder n

ä

rmast 

ä

r att betrakta som l

ä

kemedel och att det inte torde kr

ä

vas 

å

t­g

ä

rder att f

ö

rb

ä

ttra vare sig kontrollen eller minska anv

ä

nd­ningen. D

ä

remot f

ö

rekom viss tveksamhet till behovet av s k l

å

gdosfoder som anv

ä

nds i tillv

ä

xtbefr

ä

mjande syfte. Det borde 

ä

ven kr

ä

vas 

å

tg

ä

rder f

ö

r att f

ö

lja upp den l

å

ngsiktiga effekten vid anv

ä

ndningen av l

å

gdosfoder liksom resistensriskerna hos m

ä

nniskan. 

Ä

ven p

ä

 detta omr

å

de konstaterades att informationen borde f

ö

rb

ä

ttras.

Prop. 1981/82:209

120

N

ä

sta sammantr

ä

de med beredningen, den 9 juni 1981, hade temat: Bestr

å

lade livsmedel. Dagordningen upptog f

ö

ljande punkter:

-

Beskrivning av str

ä

lningsmetoder, tekniska krav m m.

-

Beskrivning av effekter p

å

 livsmedlen, risker m m.

-

Behov och nytta av str

å

!konservering.

Vid den f

ö

ljande diskussionen framkom bl a att str

å

lkonser-vering

ä

r en konserveringsmetod som 

ä

r speciellt l

ä

mplig f

ö

r utvecklingsl

ä

nderna. Konserveringsmetoden 

ä

r ej till

å

ten i Sverige f

ö

r n

ä

rvarande. D

ä

remot har en ans

ö

kan inl

ä

mnats till livsmedelsverket att f

å

 bestr

å

la kryddor. Enighet r

å

dde om att man snarast b

ö

r besluta sig f

ö

r om man ska godk

ä

nna denna konserveringsmetod i Sverige.

Beredningens sista sammantr

ä

de 1981 anordnades i samarbete med svenska FAO-kommitt

é

n i form av ett symposium om Sveriges roll i den globala livsmedelsf

ö

rs

ö

rjningen. Symposiet h

ö

lls den 16 oktober 1981 (V

ä

rldslivsmedelsdagen) i n

ä

rvaro av HM Konungen. F

ö

ljande dagordningspunkter fanns p

å

 programmet:

-

Globala f

ö

rs

ö

rjningsl

ä

get i fr

ä

ga om livsmedel.

-

Sveriges jordbruk i internationellt perspektiv.

-     Sveriges internationella bist

å

nd p

ä

 jordbruks- och livsmedels­

omr

å

det.

D

ä

refter f

ö

ljde en paneldebatt med 

ä

mnet: "Kan Sverige g

ö

ra en b

ä

ttre insats i kampen mot sv

ä

lt och undern

ä

ring".

Prop. 1981/82:209

121

Innehåll

Proposition  ....................................................... 

... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll   ..................... 

.... 

I

Förslag till lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på

jordbrukets område ............................................. 

... 

2

Förslag till lag om upphävande av lagen (1953:397) om avgift för

fettvaror som användas för framställning av fettemulsion m. m   

5

1

Inledning ........................................................ 

... 

6

2

Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område den Ijuli 1981-den

30juni 1982, m.m.............................................. 

... 

8

2.1

Justering av mittpriser, m. m. den 1 juli 1981   ... 

8

2.2

Justering av mittpriser, m.m. den 1 oktober 1981 och den 1 januari 1982        

9

2.3

Sammanfattning av mittpriser, subventioner, m.m. fr.o.m. den 1 januari 1982            

11

3 Föredragandens överväganden ........................... 

13

3.1

Prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker      

13

3.2

Införselavgiftsmedel m. m............................... 

24

3.3

lYisregleringen på sockerbetor och socker   ...... 

.. 

28

3.4

Prisstödet till jordbruket i norra Sverige   .......... 

.. 

31

3.5

Lagstiftningsfrågor   ..................................... 

33

4

Hemställan  ..................................................... 

. 

35

5

Anslagsfrågor för budgetåret 1982/83   ................ 

37

6

Beslut   .......................................................... 

. 

40

Bilaga I Förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

för perioden den 1 juli 1982-30 juni 1984, m. m     

41

Bilaga 2 Förslag ang. prisregleringen på sockerbetor och socker för

regleringsperioden 1982/83    ..................... 

100

Bilaga 3 Livsmedelsberedningens verksamhet    ........ 

114

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982