Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:208

Regeringens proposition

1981/82:208

om Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1983 m.m.;

beslutad den 1 april 1982.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

KARIN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen begärs medel för alt betala Sveriges andel av kostna­derna för den verksamhet, som finansieras över Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1983. Den allmänna budgeten omfattar inle del nordiska kultursamarbetet för vilket en särskild budget finns.

1    Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 208

Kartong: S. 1, underskriften Står: THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN] Rättat till: OLA ULL­STEN

Prop. 1981/82:208

2

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-04-01

Närvarande; statsrådet Ullslen, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om Nordiska ministerrådets aUmänna budget för år 1983 m.m.

I prop. 1981/82:100 (bil. 14 s. 19) har regeringen föreslagit riksdagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets aUmänna budget för budgetåret 1982/83 beräkna ett förslagsanslag av 44510000 kronor. Jag avser nu att ta upp denna fråga.

1    Inledning

Nordiska ministerrådet inrättades år 1971 genom en revision av den är 1962 ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan de nordiska länderna (Helsingfors-avtalet). Den 12 april 1973 ingicks ett avtal mellan de nordiska länderna om upprättande av Nordiska ministerrådels sekretariat i Oslo. Upprättandet av ministerrådssekretariatel godkändes för Sveriges del av riksdagen den 25 maj 1973 (prop. 1973: 121, UU 13, rskr 245). Verksamhe­ten vid sekretariatet inleddes den I juli 1973.

I samband med upprättandet av sekretariatet skapades en budget för den del av ministerrådets verksamhet som administreras av sekretariatet. Den­na budget. Nordiska ministerrådels allmänna budget, omfattar inte det nordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet i sammansättningen kultur- och undervisningsministrarna fastställer en särskild budget. Den omfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i u-länder som finansieras över de nordiska ländernas biståndsbudgetar och inte heller samarbetet genom Nordiska investeringsbanken som upptas under den sjunde huvudtiteln.

Fr.o.m. år 1975 omfattar ministerrådets allmänna budget ett kalenderår. Medel för verksamheten under år 1982 anvisades av riksdagen den 21 maj 1981 (prop. 1980/81:182, UU 27, rskr 364).

Prop. 1981/82:208

3

Enligt reglementet för Nordiska ministerrådets budgetar (den allmänna budgeten och kulturbudgeten), beslutat av Nordiska ministerrådet den 18 februari 1979 (samarbetsministrarna) och den 15 januari 1979 (kultur- och undervisningsministrarna), fastställer ministerrådet budgeten i mars under förbehåll av de nationella parlamentens godkännande. Reglementet gäller från den I januari 1979.

Den 24 mars 1982 fastställde Nordiska ministerrådet (samarbelsminis-trarna) den allmänna budgeten för år 1983. Dessförinnan hade överlägg­ningar om budgetens omfattning och om prioriteringar hållits mellan sam­arbetsministrarna och Nordiska rådets budgetkommitté.

Den budgetprocedur ministerrådet har faststäUt innebär för svensk del bl.a. att förslag inte kan föreläggas riksdagen inom den tid under vilken propositioner normalt ska lämnas till riksdagen. Motsvarande gäller för budgeten för det nordiska kultursamarbetet.

I det följande redogör jag närmare för ministerrådets allmänna budget för år 1983 och vissa frågor som ansluter till den.

Chefen för utbildningsdepartementet har tidigare denna dag anmält frå­gan om det nordiska ministerrådets kulturbudget för år 1983.

En sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1981 inom ministerrådets verksamhetsområde bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. En mera utförlig redogörelse för det nordiska arbetet har lämnats i den berättelse rörande det nordiska samarbetet som ministerrå­det har överlämnat till Nordiska rådet. En översikt över ministerrådels budget för år 1983 bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 2.

2    Föredraganden

Det nordiska samarbetet har under 1970-talet fortlöpande byggts ut till att omfatta i stort sett alla samhällsområden. Detta gäller såväl samarbetet mellan regeringarna som den faktiska ekonomiska integrafionen på före­tagsplanet och på den internordiska handelns område. Det omfattande och djupgående samarbetet har förverkligats utan någon betydande byråkra­tisk överbyggnad. En given utgångspunkt är att vi alla Qänar på att natio­nella aktiviteter samordnas så att vi gemensamt kan dra nytta av resulta­ten. Därmed utnylQas också resurserna effektivare. En god gmnd har därmed skapats för att de nordiska länderna i samverkan skall kunna möta de utmaningar de ställs inför i dagens svåra ekonomiska läge.

Samfidigt ställer det mångfacetterade nordiska samarbetet stora krav. Debatten i såväl Nordiska rådet som i Nordiska ministerrådet har under de senaste åren i avsevärd omfattning kretsat kring prioriteringsfrågor och om hur arbetet kan effektiviseras. Ett uttryck härför är bl.a. de allmänna riktlinjer för det fortsatta samarbetet på det ekonomiska området inför

Prop. 1981/82:208

4

1980-talet som samarbetsminislrarna fastställde i Helsingfors den 8 decem­ber 1981.

I dessa konstateras bl.a. att den utdragna lågkonjunkturens effekter på sysselsättningen ställer det nordiska ekonomiska samarbetet inför nya frågeställningar.

En av de viktigaste uppgifterna blir all förbättra den internationella konkurrenskraften hos de nordiska ländernas näringsliv. I första rummet är detta en uppgift för den nationella politiken i varje nordiskt land men en önskvärd utveckling kan också främjas genom samnordiska åtgärder. Att utveckla Norden till en verklig hemmamarknad är en viktig del av det sysselsättningsskapande ekonomiska samarbetet.

En väsentlig fömtsättning för att Norden skall kunna utvecklas till en verklig hemmamarknad är att den rättsliga miljön i vilken företagen verkar harmoniseras så mycket som möjligt. I samarbetet på lagstiftningens områ­de har särskild vikt fästs vid avtalsrätten - framförallt köplagarnas fören-hetligande. Även konsumentskyddets område har ägnats särskild upp­märksamhet.

En serie åtgärder har vidtagits för att undersöka möjligheterna att un­danröja hinder för industriellt samarbete. Ett antal utredningar på detta område har slutförts under år 1981.

Nordiska ämbetsmannakommittén för ekonomiska och valutafrågor har utarbetat en rapport "Åtgärder på det valulapolitiska området för att främja industriella samarbetsprojekt i Norden". En arbetsgrupp under Nordiska ämbetsmannakommittén för industri- och energipolitik har utar­betat en rapport "Hinder för industriellt samarbete i Norden inom de nordiska ländernas etablerings- och koncessionslagstiftning". En expert­studie har utförts på uppdrag av ministerrådssekretariatet rörande frågan om en nordisk aktiebolagsform. Dessa utredningar har överlämnats till arbetsmarknadens parter och de nordiska industriförbunden för yttranden. De nordiska industriförbunden har även hemställt om att få ge synpunkter på skatteproblemafiken och frågan om en gemensam nordisk aktiemark­nad.

Samarbetsministrarna har även vidtagit åtgärder för ett ökat nordiskt samarbete på exportfrämjandets område. Genom beslut den 16 september 1981 och den 28 februari 1982 antog samarbetsministrarna ett program för detta samarbete omfattande:

Samarbete mellan de nordiska ländernas utrikesrepresentationer och mellan de exportfrämjande organen ifråga om projektbevakning i ut­vecklings- och statshandelsländer samt vid de internationella utveck­lingsorganisationerna .

Samarbete mellan de nordiska ländernas exportfrämjande organ i syfte att bl.a. förmedla information om samarbetsintresserade nordiska före­tag.

Samordning av ländernas exportkreditsystem och exportkrcditvillkor

Prop. 1981/82:208

5

samt tillskapande av nordiska exportkreditramar, aUt i syfte att skapa en enhetlig inköpsregion i Norden.

    Inrättandet av en nordisk projektexportfond för vilken medel motsva­

rande 6 milj. norska kronor har reserverats i ministerrådets allmänna

budget.

-  Inrättandet av s.k. nordiska projektinvesteringsslån i anslutning till den

.    Nordiska investeringsbanken med en utlåningsram på 350 milj. speciella

dragningsrätter (SDR) dvs. 2,1 miljarder norska kronor.

Projektinvesteringslånen skall utgöra ett komplement fill den totalfinan­siering ett projekt kräver dvs. att vid sidan av rena leveranser som finansi­eras genom reguljära exportkrediter, finansiera infrastmktur, fast ränteka­pital, ränta under uppbyggnadsfiden, utbildningskostnader etc. Lånen är främst avsedda för u-länder men även för bl.a. statshandelsländer med god kredit värdighet. Projekfinvesteringslånen är avsedda för finansiering av investeringsprojekt med nordiskt intresse.

Godkännandet av garantiansvaret för Sveriges del gentemot Nordiska investeringsbanken för projektinvesteringslånen har underställts riksdagen (prop. 1981/82:176).

Industriministrarna har nyligen antagit en arbetsplan för sitt arbete. I planen ingår bl.a. riktlinjer för teknisk forskning och utveckling samt åtgärdsförslag för att främja industriellt samarbete och förelagsetablering över gränserna i Norden. I planen nämns samarbetsområden såsom små­företagsfrågor, multinationella företag, resurspolitik, exportkreditproble-mafiken och internationell industripolitik.

I riktlinjerna för det ekonomiska samarbetet framhålls bl.a. att en fort­satt tillgång och utveckling av avancerad teknologi är ett livsvillkor för högutvecklade industriländer som de nordiska och att de framlida samar­betsmöjligheterna på detta område bör utvecklas särskilt när del gäller teknisk forskning och utveckhng. Ett viktigt samarbetsinstrument i delta sammanhang är den nordiska industrifonden. Fonden har i ministerrådets budget för år 1983 fått en höjning av anslaget till 30 milj. svenska kronor från nuvarande nivå på ca 20 milj. svenska kronor. Det är glädjande att kunna konstatera att intresset för nordiskt samarbete rörande forskning och utveckling har ökat betydligt under de senaste åren. I fondens verk­samhet har detta avspeglat sig i ökad efterfrågan på fondens medel. Det är även angeläget att fonden själv kan ta initiativ till projektsamarbete inom områden där speciella förutsättningar för nordiskt samarbete anses förelig­ga. Exempel härpå är elektronikområdet.

Även på det energipolitiska området har en arbetsplan antagits av minis­terrådet. På basis av riktlinjer som antogs av energiministrarna år 1980, har en arbetsplan fastställts för samarbetet på det energipolitiska området inklusive energiforskningsområdet. Planen täcker frågor såsom energihus­hållning, energisystemanalys, förnybara energikällor, alternativa drivme­del, energiforskning, kol, olja och naturgas, säkerhetsaspekter i fråga om

Prop. 1981/82:208

6

atomenergi och nordiskt samarbete i internafionella energipolifiska frågor. Jag anser det väsentligt att detta samarbete drivs vidare i syfte att på bästa sätt tillvarata energiresurserna inom vår egen region och att söka utveckla och introducera nya och förnybara energikällor. Härigenom kan vi skapa en stabilare gmnd för vår ekonomiska utveckling.

Samarbetet på energiområdet har karaktäriserats av att parallellt med arbetet på ett vidare nordiskt plan ett samarbete har utvecklats melllan två eller flera nordiska länder. Jag anser inte att detta bilaterala samarbete strider mot eller utgör ett hinder för det vidare nordiska samarbetet. Snarare kan denna form för samarbete mellan två länder på vissa områden vara mer ändamålsenlig. En sådan form kan också leda till en förstärkning av det fortsatta nordiska samarbetet.

Användningen av datateknologi inom industrin breder ut sig snabbt. Automatiseringen medför omställningsproblem för såväl näringsliv som sysselsättningen. I början av år 1981 tillsatte ministerrådet efter rekom­mendafioner från Nordiska rådet en arbetsgmpp, den s.k. datateknologi-gruppen, med uppgift att skyndsamt inleda ett utvecklingsarbete i fråga om datateknikens effekter på näringsliv, sysselsättning och arbetsmiljö. Data-teknologigmppen har delat upp sitt arbete i två etapper.

Den första utredningsetappen, som redovisades i en delrapport i slutet av år 1981, omfattar dels vissa förslag till styråtgärder, dels förslag vad gäller forsknings- och utrednings- samt informafions- och utbildningsverk­samhet. I denna utredningsetapp redovisas även en kartläggning och sam­manfattande analys av i de nordiska länderna existerande styråtgärder samt forsknings- och utredningsverksamhet inom datateknologiområdet.

Den andra utredningsetappen kommer att koncentreras på för Norden samordnade förslag då det gäller styråtgärder samt forsknings- och utred­ningsverksamhet. I denna etapp kommer även frågeställningar kring even­tuellt samnordiskt agerande på internationellt plan all behandlas. Utred­ningsetappen avses resultera i en slutrapport från datateknologigmppen under år 1982.

Ett annat viktigt steg för att åstadkomma en mera effekfiv resursan­vändning är ministerrådets beslut att upprätta ett forskningspolitiskt råd. De nordiska ländernas statsministrar gav hösten 1978 Nordiska ministerrå­det i uppdrag att ta inifiativ fill ett ökat nordiskt forskningssamarbete. Efter ett omfattande utredningsarbete och behandhng av frågan i Nordiska rådet är ministerrådets beslut den 24 mars om upprättandet av det forsk­ningspolitiska rådet från och med 1 januari 1983 det första resultatet av detta arbete och ett viktigt led i uppföljningen av statsministrarnas initia­fiv. Rådets uppgift skall vara att skapa överblick över all offentlig FoU-verksamhet i Norden, i såväl grundforskning som tillämpad forskning samt att ge råd till ministerrådet beträffande långsiktiga forskningspolitiska prio­riteringar. Forskningssamarbetet har tidigare denna dag behandlats av chefen för utbildningsdepartementet i samband med att propositionen om Nordiskt kultursamarbete m.m. anmälts.

Prop. 1981/82:208

7

En annan fråga som spänner över flera ämnesområden är förslaget om ett nordiskt radio- och TV-samarbete via satellit m.m. Även denna fråga behandlas i nyss nämnda proposition.

Gmnden för vår välfärd är sysselsättningen. I välfärdssamhällen som de nordiska ingår full sysselsättning som ett betydelsefullt mål för den ekono­miska politiken. Detta är också målsättningen för den nordiska överens­kommelsen om gemensam arbetsmarknad, som nu föreligger i reviderad form. Den höga arbetslösheten i Norden inger oro. Under år 1981 uppgick arbetslösheten i Norden till närmare 600000 personer. Läget är särskih kritiskt för ungdomen. Arbetslösheten måste naturligtvis i första hand bekämpas genom nationella åtgärder men jag är övertygad om att samord­ning och erfarenhetsutbyte bidrar till att göra insatsema mer effektiva.

Revisionen av 1954 års konvention om en nordisk arbetsmarknad inne­bär att överenskommelsen kunnat byggas ut med nya bestämmelser om ekonomisk och social trygghet vid flyttning samt nordiska medborgares likaberättigande på den nationella arbetsmarknaden. I detta sammanhang vill jag även nämna att ett ministerrådsförslag om nordiskt samarbete inom den yrkesinriktade rehabiliteringen och arbetsmarknadsutbildningen fram­lades vid Nordiska rådets session i mars och därefter undertecknades i Köpenhamn den 6 mars 1982.

Genom en regionalt balanserad ekonomisk utveckling i Norden kan nettoflyttningen mellan länderna även motverkas. Det nordiska regional­poUtiska samarbetet är därför av mycket stor betydelse. En uppföljning av 1979 års handlingsprogram behandlades av Nordiska ministerrådet (de för regionalpolitiken ansvariga ministrarna) i november 1981. Enligt minister­rådets beslut läggs stor vikt vid gränssamarbetet. Samarbetet på Nordka­lotten och i Västnorden (Island, Färöarna och Grönland) föreslås få högsta prioritet. Försöksverksamheten med s.k. regionallån genom Nordiska in­vesteringsbanken, som påbörjades år 1979, föreslås bli förlängd till år 1983.

På social- och hälsovårdsområdet lade ministerrådet fram ett förslag till reviderat program för det nordiska samarbetet. Hittills har samarbetet förts huvudsakligen på hälso- och sjukvårdsområdet. Under det senaste året har detta .också inriktats på problemen kring en rättvis fördelning av social och materiell trygghet i samhällen med låg tillväxt. Vid ett särskilt ministerrådsmöte i februari i år enades de nordiska justitieministrarna och social- och hälsovårdsministrarna om att intensifiera samarbetet på narko­tikaområdet. Även vid årets rådssession ägnades narkotikafrågorna stort intresse.

Vad avser jämstäUdhetsfrågor lade ministerrådet fram ett förslag om ett reviderat program på jämställdhetsområdet. I programmet definieras jäm­ställdhetsbegreppet och som huvudområden för jämställdhetsarbetet anges arbetslivet, familje- och socialpolifiken, utbildning, bostads- och samhälls­planering samt deltagande i det politiska livet och samhällel i övrigt.

Prop. 1981/82:208

8

Mot bakgmnd av att det nu är tio år sedan Nordiska ministerrådet böljade sin verksamhet har samarbetsministrarna ansett tiden mogen att göra en allmän översyn av samarbetsformerna för Nordiska rådets och ministerrådets verksamhet. Del finns därför skäl alt se om arbetsformerna bättre kan anpassas fill den utveckling som ägt rum. Det gäller bl.a. att finna den rätta balansen mellan Nordiska rådets och ministerrådets verk­samhet så att ett effektivast möjligast samspel kan åstadkommas mellan dessa två organ så att våra resurser kan koncentreras på prioriterade områden.

Frågan om en allmän översyn av organisations- och samarbetsformerna i det nordiska samarbetet kommer att diskuteras mellan Nordiska rådet och Nordiska ministerrådet i april 1982.

Från parlamentarikersidan har det framförts önskemål om att Nordiska rådet på ett tidigare stadium skall dras in i budgetprocessen för att därige­nom ge det bättre möjligheter att påverka prioriteringarna. En arbetsgrupp arbetar redan med att undersöka de tekniska möjligheterna för en ökad medverkan i budgetproceduren för nordiska rådels organ.

Under året har en översyn av det organisatoriska förhållandet mellan de två nordiska ministerrådssekretariaten slutförts av en av ministerrådet särskilt tillsatt grupp, den s.k. Nordiska organisationskommittén. Kom­mittén konstaterar att antalet frågor i det nordiska samarbetet som faller inom båda sekretariatens ansvarsområden successivt ökar. Det gäller frå­gor som t.ex. radio- och TV-samarbete, forskning, datateknik, yrkes- och vidareutbildning, ungdomsarbetslöshet m.m.

Kommittén förutser att övergångstiden vid en sekrelariatssammanslag-ning kan bli komplicerad. Kommittén anser därför att en sådan knappast är befogad om det nordiska samarbetet kommer att bibehållas på mer eller mindre oförändrad ambitionsnivå under 1980-talet. I detta fall föreslår kommittén en serie åtgärder för att de två sekretariaten i större utsträck­ning skall göras till en gemensam sekretariatsresurs för ministerrådet i alla sammansättningar. Om de nordiska ländernas regeringar däremot avser att vidareutveckla det nordiska samarbetet under 1980-talet, anser kommittén att starka skäl talar för en sammanslagning av de två sekretariaten.

Utredningen diskuterades den 24 mars 1982 vid ett möte mellan kultur-och samarbetsministrarna. Enighet uppnåddes om att inte nu föreslå en sammanslagning av de två ministerrådssekrelariaten utan att i stället föror­da att åtgärder vidtas för ett effektivare samarbete mellan de två sekreta­riaten.

De nordiska parlamentarikernas aktiva deltagande i det nordiska samar­betet är av stor vikt. Genom förslag och rekommendafioner till regeringar­na och ministerrådet utövar de ett aktivt inflytande pä samarbetet och dess inriktning. Genom deras engagemang i detta arbete har det nordiska sam­arbetet en fast förankring i alla de nationella parlamenten. Den årliga sessionen, gemensamma regelbundet återkommande möten mellan utskot-

Prop. 1981/82:208

9

ten och ministerrådet och värdefulla informella kontakter erbjuder rege­ringsrepresentanter och parlamentariker nyttiga tillfällen till samråd.

Jag är emellertid övertygad om att det nordiska samarbetet skulle kunna förankras bättre i de nordiska länderna genom en livligare debatt om nordiska frågor i de nationella parlamenten. Jag tror att vi i Norden ofta tar resultaten av det nordiska samarbetet som självklarheter.

Kontakten med arbetsmarknadens parter och representanter för nä­ringslivet är också betydelsefull i det nordiska samarbetet. Diskussionerna meUan de ansvariga ministrarna och parterna har hittills framförallt gällt områdena arbetsmarknad, industripoUtik, arbetsmiljö och socialpolitik. Enligt min mening skulle denna kontakt kunna förbättras. Härigenom skulle de erfarenheter och den stimulans som dessa kan skänka det nordis­ka samarbetet bättre kunna utnylQas. Detta kan exempelvis ske genom att skapa en rådgivande kommitté efter förebild från andra internationeUa organ som t.ex. EFTA.

Betydelsefulla för det nordiska samarbetet är likaledes de nordiska kontakterna genom folkrörelserna och Föreningen Nordens verksamhet som väsentligt har bidragit till att stärka medborgarnas känsla av nordisk samhörighet. Jag anser det viktigt att våra folk hålls underrättade om det nordiska samarbetets syften och praktiska resultat genom en effektiv infor­mafion. Det är en angelägen gemensam uppgift för ministerråd och parla­mentariker.

Jag övergår nu fiU att behandla budgeten för år 1983.

Omfattningen av ministerrådets allmänna budget har vuxit från 6 milj. norska kronor år 1974 till 130,3 milj. norska kronor år 1982. Budgeten som har fastställts för år 1983 uppgår till 150,2 milj. norska kronor vilket innebär en total ökning med ca 15,3% jämfört med budgeten för år 1982. Den reella ökningen utgör 10,2%.

Den svenska regeringen ser den nordiska budgeten som ett betydelse­fullt instrument för att i gemenskap ulföra för de nordiska länderna ange­lägna uppgifter. Nordiskt samarbete består i hög grad i att samordna nationella aktiviteter som alla nordiska länder har glädje av. Den nordiska budgeten skall ses som ett sätt att effektivare utnyttja de samlade nationel­la resurserna genom arbetsfördelning och gemensamt ekonomiskt ansvar för uppgifter som ligger i de nordiska ländernas intresse.

Det nordiska samarbetet kostar idag de nordiska länderna mindre än en promille av de sammanlagda statsutgifterna. Jag anser dock inte att den nordiska budgeten därför nödvändigtvis måste öka kraftigt. De egentliga resurserna för det nordiska samarbetet är ju mångdubbelt större eftersom många projekt finansieras även med nationella anslag. Jag vill snarare se de gemensamma nordiska medlen som ett sätt att initiera och hålla sam­man nordiska samarbetsprojekt. Den huvudsakliga finansieringen bör ske genom att nafionella myndigheter tillskjuter egna medel. Villigheten att anslå nationella medel blir då ett slags test på att den nordiska prioritering-t2   Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 208

Prop. 1981/82:208

10

en överenstämmer med de nafionella prioriteringarna och att projekten verkligen blir relaterade tiU de faktiska behoven. För svensk del kan detta också ske genom att avräkning i vissa fall sker på nationella anslag.

Nya samarbetsområden har fortlöpande fillkommit de senaste åren. Det har visat sig svårt att rymma dessa inom oförändrade budgetramar, då del samtidigt gällt att vidmakthålla det redan väletablerade samarbetet på en meningsfull nivå. Statsministrarna uttalade vid mötet i Helsingfors den 8 december 1981 att i den mån de nordiska ländema enas om nya samarbets­områden av mer betydande omfattning, måste finansieringen härav i allt väsentligt ske genom fillskott fill den nordiska budgeten. Denna uppfatt­ning kommer fill uttryck i budgeten för år 1983.

Ministerrådet har den 24 mars 1982 efter överläggningar med Nordiska rådets budgetkommitté enats om en budget för år 1983 på 150,2 milj. norska kronor vilket är en ökning i förhållande till år 1982 med ca 19,9 milj. norska kronor. Av utgifterna avses en del täckas genom ministerrådets inkomster under år 1983 av räntor och avgifter som de anställda vid ministerrådssekretariatet har att erlägga i stället för norsk inkomstskatt. Kostnaderna för nordiska hälsovårdshögskolan i Göteborg förskolleras av ministerrådet och fördelas året efler på medlemsländerna i förhållande till andelen utnytQade elevplatser. Sammanlagt beräknas ministerrådets in­täkter fill 11,1 milj. norska kronor. Återstoden 139,1 milj. norska kronor avses bli täckt genom bidrag från de nordiska länderna.

Äv utgifterna utgör 23,3 milj. norska kr. medel för administration och andra utgifter, 75,7 milj. norska kronor medel för institutioner och 51,2 milj. norska kronor medel för projekt.

Anslagen för administration och andra utgifter har i budgeten upptagits fill ca 23,3 milj. norska kronor mot 21,1 milj. norska kronor för år 1982. För det nordiska Qänstemannaulbylet som fortsätter att utvecklas (prop. 1981/ 82:100 bil. 3 s. 17) har avsatts 770000 norska kronor.

De medel som upptagits för administration och andra utgifter avser främst kostnaderna för ministerrådssekretariatel i Oslo. Dessa kostnader beräknas öka från 15,9 milj. norska kronor fill 17,9 milj. norska kronor. Ökningen beror främst på beräknade löneökningar för personalen och andra kostnadshöjningar. Dessutom avses personalen utökas med två se­kreterare. Sekretariatets personal uppgår därmed till sammanlagt 45 perso­ner.

Ett arbete bedrivs med syfte att harmonisera de skilda ekonomiska förvaltningsieglementen som gäller vid sekretariaten. Överiäggningar i detta ärende pågår med de nordiska statliga revisionsorganen.

InstUutionsbudgeten ökar frän 66 milj. norska kronor till 75,7 milj. norska kronor år 1982. Innan ministerrådets budget skapades, finansie­rades de flesta gemensamma nordiska institutioner direkt genom nationella bidrag i olika former. Genom att föra in dessa institutioner på den allmänna budgeten skapas en större överskådlighet och bättre redovisning av det

Prop. 1981/82:208

11

nordiska samarbetet. Det ger också bättre förutsättningar för en priorite­ring och samordning av de olika samarbelsområdena saml bidrar lill ratio­nalisering. En sådan överföring är i överensstämmelse med önskemål från Nordiska rådet. Motsvarande åtgärder har redan genomförts inom kultur­området.

I september 1981 fattade samarbetsministrarna beslut om en serie åtgär­der för ett ökat nordiskt samarbete på exportfrämjandels område. Ell led i detta samarbete avser upprättandet av en gemensam nordisk projektex­portfond. Fonden skall ge stöd till förutsättnings- och lönsamhetsstudier av investeringsprojekt i u-länder och statshandelsländer som är av nordiskt intresse. Fonden skall dessutom kunna bidra fill kostnaderna för genomfö­randet av seminarier och konferenser, grundläggande marknadsundersök­ningar samt till identifiering av nordiska kompetensområden genom analy­ser av industrisektorer och konsullQänster i Norden.

Med hänsyn till att igångsättandet av projektexportfondens verksamhet kommer att ske i mitten av år 1982 beräknas en del av 1982 års beviljning överföras tiU 1983.

En ny institution på arbetsmiljöområdet kommer efter beslut av samar­betsministrarna att upprättas under innevarande år. Medel härför över­fördes under år 1981 från projektbudgelen till institulionsbudgeten i avvak­tan på beslut om institutionens upprättande. Institutionens uppgift är att arrangera vidareutbildning för specialister inom arbelsmedicin, yrkeshy­gien och företagshälsovård.

Antalet institutioner på ministerrådets allmänna budget uppgår därmed till femton om projektexportfonden inräknas.

Nordiska fonden för teknologi och industriell utveckling (Nordisk indu­strifond) har till uppgift att stödja ett mera effektivt ulnylQande av nordis­ka resurser för teknologi och industriell utveckling genom all främja ell ökat nordiskt samarbete samt genom alt stödja finansieringen av både projekt av intresse för två eller flera nordiska länder och internationella projekt av gemensamt nordiskt intresse. Fonden inriktar sin verksamhet på att stödja dels tekniska utvecklingsprojekt som genomförs i samarbete mellan nordiska industriföretag, dels bransch- eller teknikinriklade projekt som avser att lösa problem av central betydelse för vissa industrisektorer. Utöver den industriellt inriktade verksamheten ansvarar fonden för forsk­nings- och utvecklingssamarbete inom de sektorer på energiområdet där nordisk samverkan ej tillvaratas av andra organ.

En fortsatt tillgång till och utveckling av avancerad teknologi är ett livsvillkor för högutvecklade industriländer som de nordiska. Det är därför tillfredsställande att kunna konstatera att intresset för nordiskt samarbete rörande forskning och utveckling har ökal betydligt under de senaste åren. Det är även angeläget att fonden själv kan ta initiativ till projektsamarbete inom områden där speciella förutsättningar för nordiskt samarbete anses föreligga. Exempel härpå är elektronikområdet. Fonden tillförs betydande

Prop. 1981/82:208

12

medel. Anslaget höjs från 20 milj. svenska kronor år 1982 till 30 milj. svenska kronor år 1983. Av dessa 10 milj. svenska kronor utgörs ca 2 milj. svenska kronor av löne- och prisomräkning.

Anspråken på Nordiska statistiska sekretariatets Qänster har kraftigt ökat. Sekretariatet får därför en ordentlig uppräkning av budgeten. Likale­des får Nordiska nämnden för handikappfrågor en resursförstärkning. Nämnden tillförs ytterligare en handläggarQänsl. Bland övriga institutioner som får en ökad medelstilldelning kan nämnas Nordtest, Nord Refo, Nordiska genbanken för jordbruks- och trädgårdsväxter samt Samarbets­nämnden för nordisk skogsforskning.

För projektbudgelen har ministerrådet beslutat om 51,2 milj. norska kronor vilket är 8 milj. norska kronor högre än projektbudgelen för år 1982. Löne- och prisutvecklingen mellan år 1982 och 1983 har beräknats fill ca 9%.

Medlen är avsedda för säväl fortsättning av pågående projekt som igång­sättning av nya projekt under år 1983. Samtidigt med budgeten fastställer ministerrådet indikativa ramar för de olika områdena. Med utgångspunkt från dessa skall ämbelsmannakommiltéerna utarbeta ansökningar för de konkreta projekten. För huvuddelen av dessa beviljar ministerrådet medel strax före budgetårets början.

Enligt beslut av ministerrådet kan ämbelsmannakommiltéerna planera sin verksamhei för belopp motsvarande 90% av de fastställda ramarna. De återstående 10% av ramarna skall möjliggöra omprioriteringar mellan sek­torerna. Ramen för konkreta åtgärder på regionalpolitikens område får dock disponeras till 100%.

Till grund för prioriteringen i budgeten ligger följande kriterier som kom till uttryck redan i ställföreträdarkommitténs första disponeringsförslag för projektbudgeten för år 1982.

Projekt som främjar samarbetet inom sektorer säsom industri, jordbruk, energiulvinning och åttiotalets teknologi, även forskning inom dessa sek­torer, och som kan stärka de nordiska ländernas produktivitet och konkur­renskraft, bör få hög prioritet.

Mot ovannämnda bakgrund får forskning kring och utredning av sam­hällsförhållanden med mer generellt formulerade målsättningar en mindre framträdande roll.

Ingen i-edan existerande samarbetsseklor skall få sina beviljningar mins­kade så kraftigt alt det inle kontinuerligt kan upprätthållas ett meningsfullt samarbete.

I budgeten för år 1983 har särskilt betonats kriteriet om upprätthållande av en meningsfull samarbetsnivå. Mot denna bakgrund har ökningar bevil­jats främst sektorerna arbetsmarknad, jämstäUdhetsfrågor, energifrågor, regionalpolitiskt programarbete, gränsregionall samarbete och jordbruks­frågor. Samerådet har tilldelats särskilt tillskott av medel för en samekon­ferens som kommer att äga rum under år 1983.

Prop. 1981/82:208

13

Arbetsmarknadsområdet har tilldelats ökade medel i syfte att möjliggöra en konkret uppföljning av den reviderade överenskommelsen om gemen­sam nordisk arbetsmarknad. Överenskommelsen bygger på ökade insatser för full sysselsättning och att flyttningen mellan länderna skall kunna ske under ekonomiska och socialt acceptabla former.

På det energipolitiska området förväntas den intensifiering av samarbe­tet som energiministrarnas riktlinjer från år 1980 angav, få fullt genomslag under år 1983 främst i fråga om energiforskningssamarbetet.

Det regionalpolitiska samarbetet har hög prioritet och har tillförts ökade resurser. Kapitlet Regionalpolitik generellt har uppdelats i två delar, re­gionalpolitiskt programarbete och gränsregionall samarbete.

Hög prioritet har även jordbruksfrågor. Denna sektor som befinner sig i en uppbyggnadsfas, har tillförts ökade medel.

En disponeringsreserv på 1,8 milj. norska kronor har avsatts i budgeten för år 1983. Reserven skall möjUggöra särskilda utredningsinsatser.

Totalt uppgår kostnaden för ministerrådets allmänna budget under år 1983 till 150,2 milj. norska kronor. Från detta belopp skall avdrag göras för ministerrådets beräknade inkomster under samma år vilka uppskattas lill sammanlagt 11,1 milj. norska kronor. Återstoden, som skall täckas med nationella bidrag, uppgår sålunda till 139,1 milj. norska kronor.

Därutöver har Nordiska industrifonden fått bemyndigande av minister­rådet att utöver beviljade medel för år 1983 göra fleråriga åtaganden om högst 13,5 milj. svenska kronor för år 1984 och 9,4 milj. svenska kronor för år 1985.

Ländernas bidrag till ministerrådets budgetar betalas enligl en fördel­ningsnyckel gmndad på förhåUandet mellan ländernas bruttonationalpro­dukter. I december 1978 fastställde ministerrådet följande fördelning för åren 1980-82, nämligen Danmark 23,7%, Finland 16,0%, Island 0,9%, Norge 18% och Sverige 41,4%. Samarbetsminislrarna beslöt den 24 mars 1982 att förlänga denna fördelningsnyckel till att gälla även för 1983 års budget. En fördelningsnyckel för nästkommande treårsperiod 1984-86 kommer under året att fastställas efter en teknisk utredning av olika beräkningsgmnder. Sveriges andel av de nationella bidragen ulgör 57587000 norska kronor för år 1983 vilket motsvarar ungefär 55870000 svenska kronor.

Härtill kommer den svenska andelen av kostnaderna för Nordiska hälso­vårdshögskolan i Göteborg under år 1982 som har förskotterats av minis­terrådet. Andelen beräknas efter utnytQade elevplatser och är ännu inte känd. Jag beräknar därför samma andel som den svenska andelen av ministerrådets budget, dvs 41,4% av kostnaden som är 8295000 norska kronor. Detta motsvarar ungefär 3 330000 svenska kronor.

Den svenska andelen av budgeten för år 1983 föreslås således beräknad till 59200000 svenska kronor, dvs. en ökning med ca 14700000 svenska kronor i förhållande till år 1982.

Prop. 1981/82:208

14

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetåret 1982/83. Eftersom nordiska ministerrådets budget avser kalenderåret 1983, kan det svenska bidraget delvis komma att behöva betalas ut efter det svenska budgetårets utgång.

4   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

dels till Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgetåret 1982/83 under elfte huvudfiteln anvisa ett förslagsanslag av 59200000 kronor, dels bemyndiga regeringen att medge att stöd lämnas av Nordiska fonden för teknologi och industriell utveckling, vilket inräknat 1 löpande beslut för Sveriges del innebär åtaganden om högst 13500000 kronor under år 1984 och högst 9400000 kronor under år 1985.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1981/82:208

15

BUaga 1

Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1981 inom ministerrådets verksamhetsområde

I det följande lämnas en sammanfattning av den berättelse rörande det nordiska samarbetet som nordiska ministerrådet i december 1981 överläm­nade till Nordiska rådet.

1   Arbetsmarknad

Arbetslösheten ökade i Norden under år 1981. I synnerhet ungdomsar­betslösheten inger fortsatt oro. Under början av 1980-talet förväntas stora omställningar på arbetsmarknaden. Detta kommer enligt det s.k. kärnpro-jektets analyser att kräva att sysselsättningspolitiska synpunkter beaktas in i all offentlig planering samt att arbetsmarknadens parter ges tillfälle att medverka i planeringsprocessen.

Ett omfattande utredningsarbete om kapitalets och arbetskraftens röriig­het har utförts. En analys av detta material pågår i syfte att konkretisera olika handlingsalternativ.

Nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT) har följt upp samarbetspro­grammet från år 1979. En rad utredningsprojekt och andra nordiska ge­mensamma åtgärder har genomförts med tonvikt på arbetsmarknadens funktionssätt, arbetsmarknadsförmedlingarnas instrument och metodik samt åtgärder för särskilt utsatta grupper på arbetsmarknaden. Speciell uppmärksamhet har ägnats åt ungdomsarbetslösheten. En rapport om "Ungdomsgarantin" i Norden har lagts fram. Kontakten med arbetsmark­nadens parter har utvidgats.

Ett ministerrådsförslag om en revision av 1954 års överenskommelse om en gemensam nordisk arbetsmarknad kommer att föreläggas Nordiska rådet vid dess 30:e session. Ett ministerrådsförslag om överenskommelse om samarbete mellan myndigheter och institutioner inom den yrkesinrikta­de rehabiliteringen och arbetsmarknadsutbildningen kommer likaledes att föreläggas Nordiska rådet vid samma session.

2   Arbetsmiljö

Nordiska ministerrådet (arbetsmiljöministrarna) antog i juli 1981 ett reviderat samarbetsprogram på arbetsmiljöområdet. Revideringen har skett i samråd med arbetsmarknadens parter. Nya avsnitt om arbetstid, arbetets anpassning och ny teknologi har medtagits.

Forskningen inom området arbelsmedicin och yrkeshygien har utgjort

Prop. 1981/82:208

16

det största samarbetsområdet. Dokumentation av yrkeshygieniska gräns­värden, samarbete mellan de yrkeshygieniska enheterna, vidareutbildning av specialister inom yrkeshygien och företagshälsovård samt forskning angående arbetsförhållandenas betydelse för fosterskador har utgjort cent­rala projekt på området.

Samarbetet mellan myndigheterna har gällt främst dokumentation av arbetarskyddsföreskrifter, koordinering av föreskriftsarbetet, samordning av produktkontroll samt granskning av tryckkärlsstål.

Från och med början av år 1982 drivs verksamheten gällande vidareut­bildning av specialister inom yrkeshygien och företagshälsovård som insti­tution. Man planerar att en central för förmedling av arbelsmiljöforskning skall upprättas för en försöksperiod på två år från och med år 1983.

3    Bistånd till utvecklingsländerna

I mars 1981 träffade de nordiska länderna ett nytt avtal om det nordiska biståndssamarbetet, den s.k. reviderade Oslo-konventionen. Förverkli­gandet av den nya organisationsstrukturen, som är fastlagd i konven­fionen, pågår. I fråga om de samnordiska projekten i Afrika har samarbetet i hög grad koncentrerats på konsolidering och evaluering av de nuvarande insatserna. I slutet av år 1981 sattes ett nytt samnordiskt projekt "Stöd lill Transportkommissionen för Södra Afrika" igång. Projektet syftar till att utveckla transport- och kommunikationssektorerna i en rad länder i södra Afrika.

4   Byggsektorn

Huvudvikten i det nordiska byggsamarbetet har hittills legat i harmoni­sering av byggbestämmelser, -normer och -standarder. Detta arbete har ofta nära anknytning till motsvarande internationell harmoniseringsverk-samhet, som t.ex. inom ECE, där Nordens insats har varit av tämligen stor betydelse. Högt prioriterat är också energisamarbetel, där energiministrar­nas nya samarbetsprogram kommer att påverka även samarbetet inom byggområdet. Ett område som blir allt viktigare är rehabiliteringen av befintlig bebyggelse. Nordiskt samarbete på delta fäll pågår för närvarande både byggmyndigheter och byggforskare emellan. Bostadspolitiskt samar­bete har förekommit länge i Norden. Numera pågår också ett par samnor­diska projekt på delta område. Projekt som syftar till nordiska avtal om ömsesidigt accepterande av liUverkningskontroll och provningsresultat i ett annat nordiskt land är ett viktigt led på vägen mot integrerad nordisk byggmarknad.

Av nya projekt som har påbörjats under år 1981 kan nämnas bl.a. projekt

Prop. 1981/82:208

17

beträffande installafionsvattenskador. Sådana skador har nämligen ökat oroväckande och man har beräknat att försäkringsersättningarna för dessa f.n. överstiger de åriiga brandskadeersättningarna för bostäder.

Inom energiområdet pågår flera projekt. Nordiska kommittén för bygg­bestämmelser, energiutskotlet, bedriver sitt arbete på fem delområden. Prioriterade områden är regler för godkännande av energiekonomiska in­stallationer och byggnaders täthet.

Inom projektet avseende godkännande, kontroll och provning har ett förslag till ramavtal färdigställts och föreligger för ett slutligt godkännande.

En utredning avseende samarbete inom byggexport har slutförts under år 1981.

Ämbetsmannakommittén för samarbete inom byggsektorn har fått i upp­drag av de nordiska bostadsministrarna att utarbeta ett förslag till nytt handlingsprogram för byggsektorn. I det nya programmet skall boslads-och bebyggelsepolitiska frågor prioriteras. Likaså skall internationellt samarbete inom byggsektorn ges en mer framträdande roll.

5   Finans- och valutapolitiska frågor

Det nordiska samarbetet inom finans- och valutapolitiken är av rådgi­vande och informerande karaktär. Samarbetets ramar utgörs av möten mellan de nordiska ländernas finans- och ekonomiministrar och mellan Qänstemän i departementen samt av ämbetsmannakommittén för valuta­frågor och finansiella frågor. Därtill kommer möten mellan de nordiska centralbankerna.

Inom ramen för detta samarbete diskuteras den internationella ekono­miska situationen och dess konsekvenser för de nordiska ekonomierna. Man följer också den ekonomiska utvecklingen inom vart och ett av de nordiska länderna.

Den internafionella ekonomiska situationen kännetecknades år 1981 av fortsatt låg tillväxt, hög arbetslöshet och hög inflationstakt. Situationen i de nordiska länderna präglades av svag tillväxt och en inflationslakt lite över OECD-genomsnittet. Arbetslösheten varierade mellan de enskilda länderna. SamtUga nordiska länder med undantag för Norge har under­skott i utrikesekonomin.

Norden har gemensam exekufivdirektör i Intenationella valutafonden resp. i Världsbanken. Norden tar sålunda gemensamt ställning till de frågor som diskuteras. De nordiska länderna har i olika internationella fora talat för en annan balans mellan finanspolitik och penningpolitik än den som nu bedrivs i vissa tunga industriländer. En sådan ändring skulle inverka gynnsamt på tillväxttakten.

Under år 1980 påbörjades verksamheten inom det Nordiska ekonomiska forskningsrådet. Rådet skaU bl.a. ge stöd till analyser och utredningar om

Prop. 1981/82:208

18

det ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan de nordiska länderna och har initialt valt att satsa på studier om stabiliseringspolilik i Norden. Under år 1981 förfogade rådet över 1 milj. norska kronor på ministerrådets allmänna budget. Forskningsrådet avger årligen en rapport om sin verksamhet.

6   Handelspolitiska frågor

Den allmänna avmattningen av den internationella konjunkturen samt nedgången i världshandeln har även återspeglat sig i handeln mellan de nordiska länderna. De nordiska ländernas import från Norden växte bara med 13,4% från år 1980 dvs. i stort sett motsvarande ökningen av den allmänna prisnivån. Samtidigt visade de nordiska ländernas totala import en något mera expansiv utveckling och ökade med 18,3%. Motsvarande siffror för exporten var 13,5% respektive 20,0%. De nordiska ländernas import från Norden utgjorde under år 1980 20,3% av den samlade impor­ten medan motsvarande andel för exporten utgjorde 21,7%. Siffrorna för handelns utveckling under första halvåret 1981 visar all den negativa trenden fortsätter.

De möten meUan de chefsQänstemän i de nordiska ländernas ministerier, som har ansvaret för utrikeshandelspolitiska frågor (handelschefsmölen), mötena i Ämbetsmannakommittén för handelspolitiska frågor och vid and­ra kontakter samråder de nordiska länderna beträffande utvecklingen på det handelspolitiska området. Samarbetet mellan EFTA- och EG-länderna på det handelspolifiska området har fortsatt. De nordiska länderna håller en nära kontakt på en rad centrala handelspolitiska områden, vilka under årens lopp har aktualiserats i olika internationella organisationer.

De nordiska länderna har enats om att sträva efter lättnader i internatio­nell handel genom ett förbättrat samarbete med EG ifråga om gemensam­ma standarder och ömsesidigt erkännande av provningsresultat. På det nordiska planet sker samarbetet på detta område framför allt inom ramen för NORDTEST som bildades år 1973 som ett gemensamt nordiskt organ med uppgifter att främja utvecklingen inom provnings- och kontrollområ­det.

I förbindelse med det internationella arbetet för förenkling av handelsdo­kument- och procedurer, har de nordiska länderna tagit upp speciella sidor vid detta arbete i gemensamma nordiska projekt. Det nordiska projektar­betet som koordineras genom ett gemensamt utskott (NORDIPRO), har under år 1981 givit mycket goda resultat.

De nordiska länderna samarbetar också pä exportfrämjandets område. Detta sker i form av möten, som berör å ena sidan de nordiska handelsut-sända i utlandet och å andra sidan nationella exportfrämjande organisatio­ner. Huvudavsikten med dessa möten är att utbyta erfarenheter, orientera

Prop. 1981/82:208

19

varandra om nya förbättringar samt bygga ut det konkreta samarbetet om speciella uppgifter av gemensamt intresse.

Nordiska ministerrådet har i sitt möte den 15 september 1981 fatlat ett beslut rörande nordiskt samarbete om projektexport. Samarbetet kommer att omfatta en rad åtgärder på informationsområdet samt försök att har­monisera villkor för exportkrediter och garantier för dessa i de olika nordiska länderna. Vidare kommer en nordisk projektexportfond samt ett system med nordiska projektinvesteringslån fr.o.m. den 1 juli 1982 att upprättas.

7   Industri- och energifrågor

Det nordiska samarbetet i industripolitiska och energipolitiska frågor är aktivt. På det industripolitiska området förbereds en arbetsplan. Planen är eft uttryck för ministerrådets vilja att skapa en större planmässighet i arbetet och att inrikta detta på sådana industripoliliska frågor där fömtsätt­ningar finns att utveckla samarbetet. Två sådana områden är industriell FoU och främjande av samarbetet på företagsnivå. Två frågor som också ansetts böra ingå i planen, närmast i syfte att undersöka och utveckla möjliga och lämpliga samarbetsformer, rör samarbete på de bransch-, respektive småföretagspolitiska områdena.

På FoU-området är Nordisk industrifond ett viktigt samarbetsinstru­ment. Från industripolifisk samarbetssynpunkt vore det önskvärt att fon­dens ställning stärktes.

Företagssamarbete kan vara ett led i strukturomvandlingen i industrin och bidra till att stärka företagens konkurrenskraft på världsmarknaden. Från industripolitisk synpunkt är det därför av intresse att samarbetsmöj­ligheterna också inom Norden tas tillvara. I detta syfte kan bl.a. de legala fömtsättningarna för nordiskt industrisamarbete behöva ses över.

På det industri- och energipolitiska området finns två vikliga samarbets­uppgifter som kan komma att få en stor betydelse regionall på Nordkalot­ten, men även nationellt främst för Finland, Norge och Sverige. Den geologiska kartläggningen av Nordkalotten som sker i samarbete mellan dessa tre länder har sålunda redan givit intressanta resultat som kan komma att leda tUl en intensivare malmprospektering i denna region. MöjUgheter och former för nordiskt samarbete på Nordkalotten kring en eventuell framtida olje- och gasverksamhet i Nord-Norge har utretts. Lo­vande fynd av gas utanför Nord-Norge har redan gjorts. Samarbete om projektering av en gasledning från nordnorska kusten genom Sverige har också nyligen inletts mellan de statliga norska och svenska energiprodu­centerna.

På det energipolitiska området har en intensifiering av samarbetet skett enligt de riktlinjer som fastställdes år 1980.

Prop. 1981/82:208

20

Ett ökat informationsutbyte och projektsamarbete har sålunda redan kommit igång eller planeras ifråga om energihushållning, systemanalysar­bete på energiområdet i Norden och forskning om/samt introduktion av nya och förnybara energikällor och alternativa drivmedel. Möjligheter och former för samarbete på olje-, gas- och kolområdena kommer att vara viktiga frågor vid energiministrarnas möten de närmaste åren.

8   Jord- och skogsbruk

. Det huvudsakliga samarbetet inom jord- och skogsbruksfrågor äger rum på forskningens område. Dock kan man konstatera att samarbetet har utvecklat sig raskt och att detta medför en konstant vidgning av samarbets­fältet.

Jord- och skogsbrukspolitiskt informationsutbyte sker närmast i det Nordiska kontaktorganet för jordbruksfrågor, där såväl regeringsmyndig­heterna som jordbruksorganisationerna är representerade. Kontaktorgan­ets huvuduppgifter är att följa utvecklingen av jordbrukets produktions-och exportförhållanden samt avsättning av och priser på jordbrukspro­dukter i Norden.

I frågor rörande samnordiska jordbruksforskningsprojekt har Nordiska ämbetsmannakommittén för jord- och skogsbruksfrågor (NÄJS) ett ut­vecklat samarbete med Nordiska kontaktorganet för jordbruksforskning (NKJ), som är ett samarbelsorgan för nationella jordbruksvetenskapliga forskningsråd. Flera långtgående förslag till samarbetsprojekt har blivit färdiga. NÄJS har beslutat alt på ett av dessa delområden - nämligen vid forskning rörande biologisk bekämpning av växtpatogener - skall en stör­re satsning göras under år 1982.

Samarbetet på skogsforskningens område leds av en nordisk institution, Samarbetsnämnden för Nordisk skogsforskning (SNS). Den upprättades år 1972 och infördes år 1978 på ministerrådets budget. År 1982 kommer Nordiska Skogsarbetsstudiernas Råd (NSR), som hittills också varit en självständig institution på ministerrådets budget, all inordnas under SNS. SNS har till uppgift att förmedla och understödja gemensam nordisk forsk­ning inom skogsbruket samt att underlätta samverkan inom den skogliga forskarutbildningen.

Under år 1981 har inga nya projekt startats utan SNS och NSR har tiUdelats projektmedel till pågående samarbetsprojekt. Härutöver har visst stöd getts till Nordiska Samarbetsgruppen för Högre Skogsulbildning.

Nordiskt genbankssamarbete på jordbruksområdet omfattar i dagens läge en nordisk instUution - Nordiska genbanken för jordbmks- och trädgårdsväxter - samt tre planeringsprojekt (fisk, husdjur, mikrober). Under år 1981 har verksamheten varit koncentrerad till fröburna jord­bmks- och trädgårdsväxter.

Prop. 1981/82:208

21

Ministerrådet har bl.a. finansierat utredningsarbeten rörande nya former för genbankssamarbete. Två långtgående planeringsprojekf, ett rörande genbanken för mikrober och ett annat för husdjur har bhvit färdiga. De båda förslagen utvärderas nu vid nafionella departement samt vetenskapli­ga samarbetsorgan.

Växtförädlingssamarbetet leds av en nordisk arbetsgmpp i överensstäm­melse med ett samarbetsprogram som behandlats av ämbetsmannakom­mittén på hösten 1980.

Under år 1981 har ministerrådet finansierat åtta projekt på området. Det mest omfattande av dessa projekt rör sig om "Förädling av gräsmarks­växter för Nordens nordliga områden". Av stor betydelse är också forsk­ningsprojektet om "Resistens mot växtsjukdomar".

9   Jämställdhet

Ett reviderat samarbetsprogram på jämställdhetsområdet föreläggs som ett ministerrådsförslag till Nordiska rådet vid dess session 1982. Förslaget anger följande huvudområden för samarbetet: arbetsliv, social- och famil­jepolitik, utbildning, bostads- och samhällsplanering samt deltagande i det politiska livet i övrigt.

Bland projekt under år 1981 märks särskilt kartläggning av den könsupp­delade arbetsmarknaden och dess orsaksbakgrund, datateknologins effek­ter för kvinnors sysselsättning, daghemmens mål och innehåll, bostads-och samhällsplanering på kvinnors villkor, kvinnors deUagande i samhäl­lets styrande organ samt massmedia och jämställdhet.

Ett kontaktmöte med representanter för nationella kvinnoorganisa­tioner, arbetsmarknadens parter och Nordiska rådet avhölls i början av året. Vidare ägde en konferens mm om uppföljningen av FN:s kvinnokon­ferens från år 1980 med representanter för de offentliga jämställdhetsor­ganen i Norden.

10    Konsumentfrågor

Under året har jämförande varuundersökningar gjorts beträffande kylar, frysar och torktumlare. Provningsresultaten har använts dels som underlag för konsumentinformation, dels för att ta fram metoder för mätning av energiförbmkning m.m.

På produktsäkerhetsområdet har dels gjorts övergripande utredningar, bl.a. om brand i hem- och fritidsmiljön, dels produktinriktade undersök­ningar av t.ex. beklädnadstextilier och cyklar.

På produktinformationsområdet har ett informationssystem med funk­tionskrav för tvättmaskiner tagits fram. En utvärdering av del nordiska

Prop. 1981/82:208

22

mattklassificeringssystemet (NCC) har påbörjats och möbelmärkningen i de nordiska länderna har kartlagts. Slutligen har en rapport om energispa­rande för elektriska hushållsapparater remissbehandlats.

På utbildningsområdet har verksamheten koncentrerats till ett projekt om konsumentundervisning i lärarutbildningen. Vidare haren kartläggning av konsumentfrågoma i journalistutbildningen gjorts och kriterier för be­dömning av kommersiellt material som använts i skolorna har lagils fram.

En utvärdering av konsumentprogram i radio och TV har gjorts och experimentella program har producerats i samarbete med radio/TV-bola-gen i de nordiska länderna.

Bland konsumenträttsliga frågor som behandlats under året märks främst marknadsföring till barn och unga samt användande av tester resp. garanfier i företagens marknadsföring.

Ett omfattande projekt om användningen av konsumentkredit i Norden har i stort sett avslutats. Vidare har ett seminarium om hushållsekono­miska frågor samt en utvärdering av samhällsåtgärder för tryggande av konsumenternas tillgång till kommersiell service i glesbygdsområden ge­nomförts.

11    Kultur

Kulturavtalets och kultursamarbetets huvudområden är utbildning, forskning och allmänkulturell verksamhet. På utbildningsområdet har sam­arbetet vad gäller den obligatoriska skolan med åren alltmer kommit att koncentrera sig kring pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete, kring frågor som t.ex. rör organisation och arbetsmiljö, kring yrkespedagogik, förhållandet skola-arbetsliv och kring integration av specialundervisning­ens elever. Under år 1981 har ministerrådet (kultur/utbildningsministrarna) antagit ett handlingsprogram för ökad språkförståelse i Norden som direkt pekar på åtgärder främst inom utbildningens område som tar sikte på att förbättra grannspråksförståelsen.

Ministerrådet har också slutit ett avtal om gemensam nordisk arbets­marknad för allmänlärare (klasslärare) som gör det möjligt för lärarutbil-dade personer från ett nordiskt land att få anställning som allmänlärare i ett annat.

På forskningsområdet har en stor del av intresset koncentrerat sig kring den utredning om ökat nordiskt forskningssamarbete som kultursekretaria­tet utfört i samarbete med ministerrådets sekretariat i Oslo. På basis av utredningen presenteras ett ministerrådsförslag till 30:e sessionen rörande ett ökat nordiskt forskningspolifiskt samarbete. Bland annat föreslås ett Nordiskt forskningspolifiskt råd bli upprättat.

Det existerar redan ett nordiskt forskningssamarbete som finansieras via den nordiska kulturbudgeten. Ett relativt omfattande forskningssamarbete

Prop. 1981/82:208

23

finansieras även genom den allmänna budgeten. Ca en tredjedel av kultur­budgeten går till en rad gemensamma forskningsinstitutioner. Ministerrå­det lägger också vikt vid att kunna stödja forskarnas frivilliga samarbete, i gemensamma projekt och utbyte av information och resultat.

På det allmänkulturella området har ministserrådet under året fattat beslut om att på försök starta en nordisk kursverksamhet på biblioteksom­rådet och att inleda en försöksverksamhet för att främja distribution av nordisk film. Försöksverksamheten på teaterområdet och slödel lill över­sättning av grannlandslitteratur har efter evaluering upptagits som perma­nenta poster på den nordiska kulturbudgeten. Grundstenen har lagts till ett Nordens hus på Färöarna. En utredning om samiskt kulturliv har framlagts för ministerrådet liksom en utredning om möjUgheterna att upprätta ett nordiskt insUtut på Åland. Projektverksamheten inom området Barn och kultur har fortsatt.

Arbetet med den gemensamma nordiska kulturmanifestationen "Scan­dinavia Today" i Förenta Staterna med början hösten 1982 har fortsatt enligt den urspmngliga planeringen. Projektet omfattar sex nordiska vandringsutställningar som kommer att ges bred presentation i olika delar av Förenta Staterna.

Som ett resultat av det utvärderingsarbete som de senaste åren gjorts av kuhursamarbetet presenterar kultur-/utbildningsministrarna i ett minister­rådsförslag till Nordiska rådet riktlinjer för nordiskt kultursamarbete under 1980-talet. Förslaget är inte ett handlingsprogram i traditionell mening. Ministerrådet har försökt att utvärdera vilka faktorer som främst har präglat utvecklingen sedan det nordiska kulturavtalel tillkom år 1972 och vilka som kan komma att bli centrala under det kommande decenniet. Avsikten är att förslaget tillsammans med Nordiska rådels synpunkter och debatten i övrigt skall kunna Qäna som utgångspunkt för det fortsatta kultursamarbetet.

Ministerrådet har fattat beslut om alt lägga fram ett förslag Ull Nordiska rådet vid dess 30:e session om ökat nordiskt radio- och TV-samarbete. Ministerrådet har i denna fråga en sammansättning som omfattar kultur-, industri- och kommunikationsministrarna. Tanken på ett nordiskt radio-och TV-samarbete via satellit har sin utgångspunkt i kulturpolitiska över­väganden och frågan har till övervägande del utretts av kultursekretariatet i Köpenhamn medan de nordiska teleförvaltningarna stått för tekniska och teknisk-ekonomiska delrapporter.

12    Lagstiftning

Under verksamhetsåret har samarbetet i lagstiftningsfrågor följt samma former som tidigare. Planläggningen och koordineringen av samarbetet har intensifierats. De beredningsorgan som berett betydelsefulla reformer har

Prop. 1981/82:208

24

haft fortlöpande kontakter med varandra. Den offentliga rätten har fram­trätt som ett nytt samarbetsområde. Närmast har detta gällt stadgandena och principerna på förvaltningsförfarandets område.

I det nordiska samarbetet har sådana projekt poängterats som är ägnade att utveckla Norden såsom hemmamarknad med ett identiskt rättsskydd. Under år 1981 har man vid samarbetet på lagstiftningens område fäst särskild vikt vid avtalsrättens - framför allt köplagarnas - förenhetU-gande, vilket skulle ha en omedelbar betydelse för fastsställande av Nor­dens karaktär av hemmamarknad.

Lagstiftningssamarbetet på avtalsrättens, köprältens och konsument­skyddets områden tillhör kärnområdet i det nordiska lagstiflningssamarbe-tet. På avtals- och köprättens områden har man traditionellt strävat till möjligaste enhetlig lagstiftning. På konsumentskyddets område har man ofta Vält olika lagtekniska lösningar, medan reglerna i sak ger konsumen­terna samma skydd i de olika länderna.

Nordiska rådet har vid sin session tillmätt det stor betydelse att man som ett led i arbetet med projektet Norden som hemmamarknad strävar lill alt harmonisera de regler om avtal, köp och konsumentskydd som berör konsumenterna dagligen. Ministerrådet har för avsikt att vidmakthålla samarbetet och att i mån av möjlighet eftersträva ännu större rättslikhet på dessa områden.

13   Miljövård

Miljövårdssamarbetet omfattar förvaltning och vård av den yttre miljön. Under år 1981 omfattade verksamheten bl.a. följande delområden: forsk­ning, vatten- och havsförorening, luftförorening, avfall och återanvänd­ning, naturvård och friluftsliv. Vidare igångsattes under år 1981 ett omfat­tande arbete med att belysa miljöeffekterna vid energiproduktion. Hand­lingsprogrammet på miljövårdsområdet täcker åren 1978-1982. Program­met kommer därför alt revideras under år 1982 och ett förslag härom alt föreläggas Nordiska rådet vid sessionen år 1983.

Under det gångna året har ministerrådet utvärderat den nordiska miljö­vårdskonventionen. Resultatet av utvärderingen blev att man fortsatt skall följa utvecklingen av genomförandel av konventionen noga men att det inte för närvarande förelåg ett behov av en revision av konvenfionen.

14   Multinationella företag

En av ministerrådet tillsatt arbetsgrupp med uppgift alt följa upp Nordis­ka rådets rekommendationer angående multinationella företag (rek. nr. 25/ 1974) framlade i slutet av år 1980 en rad förslag till åtgärder, bl.a. upprat-

Prop. 1981/82:208

25

tände av ett rådgivande utskott under ministerrådet (samarbetsminis­trarna) för att i nära kontakt med fackföreningsrörelsen och näringsliv koordinera det vidare nordiska samarbetet om frågor rörande multinatio­nella företag. Efter diskussionerna under 1981 års session beslöt minister­rådet att tUlsätta ett rådgivande utskott. I beslutet sägs bl.a. att "utskottet skaU redovisa sina överväganden under hösten 1981 så att ministerrådet om möjligt kan lämna sina sluUiga ställningstaganden i ärendet i meddelan­de till 1982 års session med Nordiska rådet". Efter det att utskottet rapporterat till ministerrådet i november 1981, beslöt ministerrådet att det fortsatta arbetet med mulfinationella företags roll i de nordiska ländernas ekonomi skall tillvaratas i ämbetsmannakommittén för industri- och ener­gipolitik, samt att kommittén skaU bedöma frågan om att dra in arbets­marknadens parter i arbetet.

15   Regionalpolitik

Som ett led i arbetet med att utveckla och effektivisera det regionalpoli­tiska samarbetet har Nordiska ämbetsmannakommittén för regionalpolifik (NÄRP) under år 1981 företagit en gmndlig genomgång och utvärdering av de skUda verksamhetsområdena, och i detta sammanhang utarbetat en omfattande rapport. Huvudvikten i rapporten har lagts vid fastställandet av riktlinjer och rambetingelser för det gränsregionala och gränskommu­nala samarbetet som varefter har fått en mycket dominerande plats i samarbetet. Rapporten behandlades av regionalministrarna i november och i möte med Nordiska rådets ekonomiska utskott i december 1981.

I handlingsprogrammet från år 1979 utpekas vissa regioner där det allmänt bedöms att vara av nordiskt intresse att genomföra gemensamma regionalpolitiska åtgärder. I dessa regioner har Nordiska investeringsban­ken fått möjlighet att tillföra kapital genom s.k. regionallån via nationella kreditinstitutioner.

Ett viktigt element i det nordiska regionalpoUtiska samarbetet är ömsesi­dig information om nya nationella åtgärders inverkan på den regionala UtveckUngen i grannländerna. Det kan vara åtgärder av mer allmän karak­tär, men också regionalpolitiskt motiverade åtgärder.

Basprojektet har under år 1981 fortsatt sitt arbete med sammanställning och analys av basdokumentation av de regionala förhållandena i Norden som bakgmnd för utveckling av det regionalpolitiska samarbetet.

Under år 1981 har den glesbygdspolitiska arbetsgmppen som har utvid­gats med representanter för Danmark och Island, utarbetat en rapport som bör ses som ett första steg i arbetet med att ge ökad information och erfarenhetsutbyte om glesbygdspolitiska frågor i Norden.

Nordiska institutet för regionalpolitisk forskning har under år 1981 arbe­tat vidare med projektet inom ramen för forskningsetappen 1980-83.

Prop. 1981/82:208

26

Bland projekten kan nämnas "Industrins utvecklingsvillkor i svagt ut­byggda områden i de nordiska länderna" och "Regionala konsekvenser av stmkturförändringar och teknisk utveckling".

Det gränsregionala och gränskommunala samarbetet intar en allt viktiga­re plats i det nordiska regionalpolitiska samarbetet. Under år 1981 finan­sierades 11 samarbetsområden helt eller delvis över ministerrådets budget. För genomförande av de konkreta projekt som initieras inom ramen för det gränsregionala och gränskommunala samarbetet kan nationella medel an­slås.

16   Socialpolitik

Under år 1981 lade en arbetsgrupp tillsatt av Nordiska socialpolitiska kommittén fram ett förslag till reviderat samarbetsprogram.

Fömtom en vidareutveckling av det tidigare programmets huvudpunkter innehåller förslaget följande huvudpunkter.

-

Samverkan mot msmedelsmissbmk

-

Samarbete på socialvårdens område

-

Barn-, ungdoms- och familjepolitiskt samarbete

Särskild vikt läggs vid en bättre användning av befintliga resurser genom olika typer av samnordiska akfiviteler och inomnordisk arbetsfördelning.

Samarbetet inom de olika delsektorerna bedrivs dels inom de fem per­manenta institutionerna Nordiska hälsovårdshögskolan. Nordiska institu­tet för odontologisk materialprovning. Nordiska läkemedelsnämnden. Nordiska nämnden för alkohol- och drogforskning och Nordiska nämnden för handikappfrågor, dels i form av fristående projektverksamhet.

1981 års socialpoliUska ministermöte hölls i Svendborg i augusti. Temat för årets överläggningar var "Social- och hälsovården under ekonomiska lågtill växtbetingelser''.

I detta sammanhang uttalade social- och hälsovårdsministrarna även vikten av en fortsatt och effektivare kamp mot alkohol- och narkotikamiss-bmket, som orsakar den enskilde stort lidande och samhället avsevärda kostnader.

En ny nordisk konvention om social trygghet, som ersätter 1955 års konvenfion, undertecknades av Nordiska ministerrådet (social- och hälso­vårdsministrarna) i mars 1981 och träder i kraft den 1 januari 1982. Den innebär att man genom samordning av nationella bestämmelser genomför lättnader för i första hand nordiska medborgare som flyttar eller byter uppehållsort inom de nordiska länderna. Dessa personer kommer härige­nom att i största möjUga utsträckning skyddas mot den förlust av sociala rättigheter som ett byte av uppehållsort i vanliga fall innebär.

För att konventionen skall fungera på ett tillfredsställande sätt erfordras information såväl bland enskilda som hos de myndigheter och institutioner

Prop. 1981/82:208

27

som skall tiUämpa den. Samråd och samarbete mellan de tillämpande myndigheterna såväl inom varje enskilt land som mellan länderna - är Ukaså en gmndläggande förutsättning för en tillfredsställande tillämpning. En särskild gmpp med representanter för i första hand de s.k. förbindel­seorganen i de nordiska länderna har därför tillkallats.

En överenskommelse mellan Danmark, Finland, Norge och Sverige om godkännande av vissa yrkesgmpper för verksamhet inom hälso- och sjuk­vården och veterinärväsendet undertecknades av Nordiska ministerrådet (social- och hälsovårdsministrarna) i augusti 1981.

Överenskommelsen innebär i korthet att nordiska medborgare som i någon av de fördragsslutande länderna har legitimation, auktorisation eller annat rättsligt godkännande att utöva ett yrke inom någol av de 18 yrkes­grupper som omfattas av avtalet, har rätt att vinna samma godkännande i de övriga staterna. Därmed får dessa personalkategorier samma möjlighe­ter till rörlighet på den nordiska arbetsmarknaden som andra yrkesgrupper redan åtnjuter. En särskild arbetsgrupp har tillsatts för att övervaka upp­följningen av denna överenskommelse. Uppföljningen av denna överens­kommelse och överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad kommer att samordnas på ett effektivt sätt.

Under året har en särskild projektgrupp arbetat med att bl.a. kartlägga pågående och planerad vidare- och efterutbildning i länderna för olika kategorier av social- och medicinalpersonal.

Gmppens förslag presenteras i en rapport som överlämnats lill socialpo­litiska kommittén i september 1981. Förslaget remissbehandlas för närva­rande.

Njurtransplantationsprojektet Scandiatransplant, vilket leds av en nor­disk exportkommitté för transplanlationssamarbete, har fortgått planen-ligt.

Vissa ändringar i administrationen av finansieringen beträffande utbytet av njurar infördes år 1981 då sjukvårdshuvudmännen tog över denna uppgift. Ministerrådet kommer dock även under år 1982 alt finansiera vissa nordiska samarbetsuppgifter på detta område, exempelvis seminarier, per-sonalulbyte m.m.

På ministerrådets uppdrag inledde nämnden under hösten 1979 arbetet med att utveckla ett gemensamt nordiskt system för klassificering och ADB-baserad registrering av handikapphjälpmedel.

Projektet har drivits i enlighet med uppgjorda planer under hela 1981. En provdrift av systemet inleddes under september månad.

I maj 1981 hölls ett nordiskt symposium om förtidspensionering av personer med msmedelsproblem. Vid symposiet granskades den juridiska regleringen i Norden mot bakgrund av den praxis som utvecklat sig inom detta område.

Prop. 1981/82:208

28

17   Transport, kommunikation och trafiksäkerhet

Samarbetet inom transport- och kommunikationsområdet regleras av det nordiska transportavtalet av den 6 november 1972.

Pågående samarbetsprojekt på transportområdet avslutas under år 1981 och 1982. För att få en bättre översikt över ändamålsenliga nordiska uppgifter på området arrangerade Nordiska ämbetsmannakommittén för transportfrågor (NÄT) ijanuari 1981 en exportkonferens i Göteborg. En central fråga var energin i transportsektorn. Efter konferensen tillsatte NÄT en arbetsgrupp för att gå igenom och prioritera de olika förslagen på energiområdet. Gruppen föreslog alt projekten "Körsättets och underhål­lets betydelse för fordons bränsleförbrukning" och "Byggnadsslrukturens inverkan på persontransportarbetet och energianvändning" skulle sättas igång under år 1982. Förberedelser vidtogs under år 1981 för att påbörja ett projekt om "fartygsrörelser i hamn" under år 1982. Bakgrunden är att fartygens rörelser i hamn kan förlänga lastnings- och lossningstider och medföra skada för såväl fartygen som hamnanläggningarna.

På vägforskningssamarbetet bedrivs arbetet med de tre sedan föregåen­de år påbörjade projekten enligt uppgjorda planer. Alla tre projekten beräknas bh avslutade under år 1982.

I juni 1979 inrättades flygförbindelsen Tromsö-Kiruna-Uleåborg under en treårig försöksperiod. Trafiken följs kontinuerligt upp av särskilt förord­nade representanter för resp. lands trafikministerium. Under år 1981 på­börjades en utvärdering av försöksverksamheten. Denna väntas bli avslu­tad före utgången av år 1981. Trafikomfattningen har hittills varit lägre än beräknad. Vissa förbättringar av trafikupplägget har skett under år 1981.

Våren 1976 tillsatte NÄT en arbetsgrupp för glesbygdstrafik i Norden. Syftet med projektarbetet är att - med utgångspunkt i alternativa sam-hällsstmkturer studera olika trafiktösningar, som är ägnade att medver­ka filJ en tillfredsställande transportförsörjning i glesbygd och att pröva sådana trafiklösningar i försöksområden i de nordiska ländema.

Försök och studier har genomförts i ett försöksområde i varje land. Perioden juni 1979 - sommaren 1981 har ägnats ål transport-och samhälls­analyser, val av trafiklösningar och organisering av försök. De konkreta försöken i de flesta försöksområdena startade under år 1980 och har numera i huvudsak genomförts. F.n. pågår utvärderingar och analyser. Projektet beräknas bli avslutat under år 1982.

Nordisk kommitté för transportekonomisk forskning (NKTF) har till uppgift att samordna den transportekonomiska forskningen i de nordiska länderna och stimulera utvecklandet av en gemensam forskningsmiljö på området. Under verksamhetsåret 1981 har NKTF arrangerat ett antal konferenser t.ex. "Prissättning och omkostnadsfördelning inom kollektiv persontrafik" och "Järnvägen och framtiden". Samtliga NKTF-konferen-ser dokumenteras och sammanställs i rapportform. Rapporterna sänds ul fill intresserade i samtliga nordiska länder.

Prop. 1981/82:208

29

Samordningen av trafiksäkerhetsfrågor sker genom Nordiska trafiksä­kerhetsrådet (NTR), som påverkar de nordiska ländernas trafiklagstiftning och medverkar i trafiksäkerhetsforskning och biltekniska frågor. Speciellt kan arbetet för enhetUga trafikregler nämnas. Bland projekt som bedrivs under år 1981 kan nämnas "Cyklande barns trafikrisker" och "Metoder för bedömning av konsekvenserna av olika former av trafiksanering".

Arbetsgmppen för enhetliga bestämmelser i Norden rörande småbåtar (fritidsbåtar) utarbetade under år 1981 broschyrer med lättillgänglig prak­tisk information om bl.a. förutsättningarna och bestämmelserna för båtli­vet i Norden. Broschyren kommer att under 1981/82 distribueras till inter­nordiska båtturister och övriga båtturister i Norden. Bland andra frågor som gmppen har behandlat är sjömärken och utbildning av frifidsbåtsfö-

18   Turism

Den totala omsättningen i den traditionella turistnäringen i Norden upp­går tUl ca 60 milj. norska kronor. Mer än 350000 personer är sysselsatta i turistnäringen. Samtliga nordiska länder med undantag för Finland har väsentligt underskott i turistvalutabalansen. Ökad internordisk turism som alternativ för andra resmål kan förbättra denna situation för området som helhet. Internordisk turism är redan betydande. Som exempel kan nämnas att den gränsöverskridande trafiken mellan Finland, Norge och Sverige omfattar 36 milj. personer och att årligen över 12 milj. personer passerar Öresund.

Ministerrådet fastställde år 1978 ett program för det nordiska samarbetet på turistområdet. 1 anslutning härtill upprättades ett turistutskott med uppgift att ta initiativ, styra och koordinera berörda regeringsorgans sam­arbete i turistfrågor samt att utgöra ett fomm för erfarenhetsutbyte om verksamhet av betydelse för turismen. Ett nära samarbete bedrivs med Nordiska Turistrådet (NT) som är ett samarbetsorgan för de nationella turistråden och motsvarande.

Under år 1981 igångsattes projektet "Nordiska marknadsundersök­ningar". Projektet syftar fill en insamling av sådan reseinformation såsom mofivet för att resa, transportsätt, inkvartering, vislelsefid, resemönster, utgifter m.m. I september 1981 inleddes den hittills största satsningen för att stimulera internordisk turism på turistkonferensen i Helsingfors där kampanjen "Res i Norden" (tidigare benämnd "Nordiskt turistår") pre­senterades. Vidare påbörjades under år 1981 ett projekt vars syfte är att frambringa konkreta åtgärder för att underlätta för pensionärer att resa i Norden.

Prop. 1981/82:208

30

Bilaga 2

Nordiska ministerrådets aUmänna budget 1983

Sammanfattning

Miljoner norska kronor

1982

1983

Ministerrådssekretariatet

Institutioner

Ministerrådets dispositionsbeviljnlng (projekt)

Övriga utgifter

(därav tjänstemannautbyte)

15,9 66,8

42,3 5,3 (0,71)

17,9

75,7 51,2 5,4 (0,77)

Summa utgifter

130,3

150,2

De nordiska ländernas bidrag Övriga intäkter

120,9 9,4

139,1 11,1

Summa intäkter

130,3

150,2

Ministerrådets budget år 1983 för institutioner och projekt uttryckt i tusen norska kronor. Kostnader för år 1982 anges också

Institutioner

1982'

1983'

1 122 1490 7938

1384 1395 8295

6331

6888

1 175

1291

1320

773

23653

5 558

1582

842

31500

5 586

592 1428

652 1871

2 348

2429

4919

5612

1090 7046

1589 4 800

Nordiska statistiska sekretariatet

Nordiska läkemedelsnämnden Nordiska hälsovårdshögskolan Nordiska institutet för odontologisk materialprovning Nordiska nämnden för alkohol-och drogforskning Nordiska nämnden för handikapp­frågor

Nordisk arbetsmiljöutbildning Nordiska industrifonden Nordtest

Nordiska kommittén för byggbestämmelser NordREFO

Nordiska genbanken för jordbruks-och trädgårdsväxter Samarbetsnämnden för nordisk skogsforskning'

Nordiska ekonomiska forsknings­rådet Reserv för institutioner

Summa

66783

75716

' Uttryckt i 1981 års priser ' Uttryckt i 1982 års priser ' Inkl. Nordiska skogsarbetsstudiernas räd (NSR)

Prop. 1981/82:208

31

Projekt

1982

1983

Allmänna utredningar

706

1000

Socialpolitik

2 288

2422

Arbetsmarknad

1883

2 900

Arbetsmiljö

3 021'

2 420

Miljövård

2 354

3 000

Jämställdhet mellan män och kvinnor

863

1000

Handelspolitik

628

560

Industri- och energipolitik

941

2520

Säkérhetsforskning inom energipro-

duktionsområdet

- allmänt

4590

5 003

- miljö

2040

2660

Byggsektorn

1412

1620

Nordiska träskyddsrådet

314

310

Regionalpolitik - generellt'

2592

-

Regionalpolitiska programarbetet-

-

755

Regionalpolitik Nordkalotten

1059

1260

Samefrågor

275

800

Regionalpolitik - konkreta frågor

4040

4604

Gränsregionall samarbete'

-

2295

Jordbruksfrågor

2001

2560

Konsumentfrågor

2 158

2900

Samfärdsel

1961

2 591

Trafiksäkerhet

902

1240

Turism

745

775

Prisökning

3 567

4227

Allmän reserv

2 864

1773

Summa

43 204

51195

' Häri ingår medel som har överförts till institulionsbudgeten för en ny institution inom arbetsmiljö.

' Kapitlet Regionalpolitik generellt har uppdelats i Regionalpolitiskt programarbete och Gränsregionall samarbete.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982