Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens propositiöii 1986/87:23

om exportkreditgarantier m.m. i utländska valutor;

 I

Prop.

1986/87:23

Regeringen förelägger riksdagen vad som har lagUs upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den 2 oktober 1986 för de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakhga innehåll

I propositionen föreslås atl exportkredilgaranlier, inkl. bislåndsgarantier, får ges i ulländska valutor och all skadereglering inom ramen för denna garanligivning får ske i utländska valutor. Om garanlilagarna därvid får möjlighet betala premier och få eventuell skadeersättning i sådan valula minskar deras kursrisker. Delta bör ha en exportfrämjande effekl samlidigt som det även har fördelar från belalningsbalanssynpunkl.

Vidare föreslås alt garantier får lämnas för refinansieringslån.

Det nya systemel med exportkredilgaranlier i ulländska valutor föreslås börja lillämpas den 1 januari 1987.

I    Riksdagen 1986/87. I saml. Nr 23

Utrikesdepartementet

Prop. 1986/87:23

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanlräde den 2 oktober 1986

Närvarande; statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Lund­kvisl,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om exportkreditgarantier m.m. i utländska valutor

1    Inledning

Under senare år har en ökande andel av exportkreditgivningen sketl i ulländska valutor. Staten har medverkat fill all styra exportkreditgivning­en mot ulländska valutor bl.a. genom beslul om all utiåningsräntan i svenska kronor i det statsstödda exportkreditsystemet skall ligga högre än räntorna i utländska valutor.

Exporikreditnämnden (EKN) är en statlig myndighel som har till uppgift att genom utfärdande av olika typer av garanlier skydda svenska exportö­rer mol förluster i samband med exportaffärer. Premier för sådana garanti­er belalas i svenska kronor. Vid skadefall regleras förfallna fordringar enbart i svenska kronor även om den garanterade kredilen är i ulländsk valuta. När kursen på en utländsk valuta, som används för kredilgivning, sligil mellan garantiförbindelsens uifärdande och förfallodagen, läcker EKN:s skadeersättning med nuvarande regler inle hela kursförlusten.

EKN erbjuder visst skydd mol kursförluster vid skadefall. Kursstegring­ar upp till 10% ersätts av EKN ulan extra premiekoslnad. Kursriskskydd därutöver kan mol lilläggspremie erhållas upp lill 100%. 1 prakliken har dock EKN lämnal sådant extra kursriskskydd ganska restriklivi i syfle atl begränsa sina risker. Möjlighelen att utnyttja det extra skyddel synes också ha varil föga attraktiv. Sammantaget medför detta all garantilagarna föredrar att lämna krediter i svenska kronor för all därigenom minska sina kursrisker.

Kursrisken vid skadefall har blivil en belydelsefull faklor, särskilt för de kapitalvaruexporlerande förelagen och entreprenadföretagen som expor­terar mot medellånga och långa krediter. Utvecklingen under 1980-talet med en krafiig ökning av antalet skadefall och samtidig höjning av kurser­na på de vanligasle exportkreditvalutorna har lett lill all förelagen i sam­band med skadefall själva fått bära kostnadema av kursökningar på valu­lan. Enligt företagen har deras sammanlagda självrisker, inkl. kursrisker, blivit så stora att deras möjligheter atl gå in i nya exportaffärer med krediler i utländsk valula påverkas negativt.

EKN har mot denna bakgrund ularbelal ett förslag om exportkredU-garanligivning i utländska valutor. Vidare har EKN hemstäUt om atl få lämna garanlier för refinansieringslån. Förslagen, som har framlagts för regeringen i skrivelse den 26 juni 1986, bör fogas till protokollet i della ärende som bilaga I. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbele (BITS) har i skrivelse till regeringen den 27 juni 1986 hemställt atl den föreslagna garantigivningen i valutor också skall lillämpas på kredi­ter som ges för vissa ulvecklingsändamål (u-krediter). BITS skrivelse bör fogas lill prolokollet som bUaga 2.

Riksbanken och riksgäldskontoret har beretts tillfälle yttra sig över EKN;s skrivelse. I skrivelsen har EKN också lagil upp frågan om garanli­givning i ulländsk valula avseende u-krediler. Deras yllranden bör i sam­mandrag fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3.

Prop. 1986/87:23

2   Föredragandens överväganden

2.1 Exportkreditgarantier m. m. i utländska valutor

Mitt förslag: Etl syslem med exportkredilgaranlier och skaderegle­ring i ulländska valutor införs den I januari 1987. Sysiemel får tillämpas på samtliga kredilgarantier, inkl. bislåndsgaranfier. Min bedömning: Möjlighel bör öppnas för regeringen eller, efter regeringens bestämmande, exportkreditnämnden att ta upp lån för skadereglering i ulländska valutor.

Exportkreditnämndens och beredningens för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete framställningar: Överensstämmer med milt förslag och min bedömning.

Remissinstanserna: Riksbanken anför att del av EKN skisserade syste­mel för garantigivning i ulländsk valula förefaller all med smärre föränd­ringar vara möjligt all tillämpa och vill inle motsätta sig atl elt sådant system genomförs.

Riksbanken anser vidare alt EKN utöver lån i utlandet och i svenska valutabanker skall kunna få tillstånd lill upplåning hos AB Svensk Ex­portkredil (SEK) samt kunna hyra tjänster därifrån för valutahanleringen (se bU. 3).

Riksgäldskontoret har ingen erinran mol systemel med garanligivning i utländsk valuta.

Riksgäldskonlorel kan emellertid inle biträda all en annan statlig myn­dighet, dvs. EKN, skall få utfärda statliga garantier för SEK:s lån i ul­ländsk valuta (se bil. 3).

Bakgrund: Exporten skapar ell för landel angelägel valulainflöde. När exporten sker på kredii skjuls detla inflöde på framtiden, varvid exportens posUiva effekl på betalningsbalansen fördröjs. Denna effekl av kreditgiv-

ningen ka:i lättast molverkas genom alt exportkrediterna finansieras med    Prop. 1986/87:23 en motsvaiande upplåning i utlandet. En sådan upplåning medför från samhällsekonomisk synpunkt också den fördelen alt den svenska kapital­marknaden inte belastas med exportkredilfinan.sieringen.

Av kreditmarknads- och belalningsbalansskäl har regeringen och riks­banken sökt styra exportkreditgivningen lill utländsk valula. Riksbanken har under senare år hänvisat AB Svensk Exportkredil (SEK) till de ut­ländska kapitalmarknaderna för upplåningen både lill den statsstödda ex-portfinarisieringen och till kredilgivningen inom SEK:s marknadssektor. Regeringen har beslutat att räntan för utlåning i svenska kronor inom del statsstödda systemel skall ligga högre än räntorna på krediter i ulländsk valula. För närvarande lillämpar SEK ett påslag på de inlernationellt överenskomna minimiränlorna för statsstödda exportkrediter (consensus-räntorna) på 0.75% för krediter i utländsk valula och pä 2,25% för krediter i svenska kronor. Kredilgivningen i SEK:s marknadssektor och i andra kreditinstitut styrs genom ränteläget och refinansieringsmöjligheterna i stor utsträckning till ulländska valutor.

När en exportkredit i utländsk valuta finansieras genom upplåning i siirnma valuta uppkommer ingen kursrisk om exportkrediten betalas i överenskommen ordning. Om kursen på den ufländska valulan emellerlid stigit till förfallodagen och betalning då uteblir, kommer en kursföriusl alt realiseras eflersom EKN belalar ut ersättning för den uleblivna betalning­en i svenska kronor. EKN ersäller normalt endast en begränsad del av uppkommen kurshöjning. Koslnaden för resterande delen slannar normall hos exportföretagen.

Del faklum att EKN enbari skadereglerar i svenska kronor leder således ;ill au garanlilagarna föredrar att lämna exportkrediter i svenska kronor framför alt lämna dem i utländsk valuta.

På grund av en kraftig höjning av skadefallen och samtidiga stora kurs-liöjningar i de vanligaste handelsvalulorna, har förelagen under senare år belastats med belydande ökningar av de fakiiska självriskerna. Enligt uppgift från många exportförelag utgör kursriskerna ell osäkerhetsmoment av sådan belydelse all företagens möjligheter alt ingå i nya exportaffärer påverkas negalivi. Slalens sirävan all förmå företagen alt i huvudsak arrangera sina exportkrediter i utländska valutor motverkas således av EKN:s nuvarande system att skadereglera enbart i svenska kronor. Syste­mel med skadereglering i svenska kronor fungerade fulll fillfredsställande så länge huvuddelen av exportkrediterna lämnades i kronor och kursrela­tionerna var stabila. Under nuvarande förhållanden är systemet mindre tillfredsställande. Även om EKN skulle medge extra kursrisktäckning i större utsträckning än för närvarande, skulle problem kvarstå. Eftersom det är omöjligl all på läng sikl och med någon högre grad av säkerhet förulsäga utvecklingen av kurserna och räntorna i olika valutor, saknas det en fast grund för premiesällning för extra kursrisktäckning.

EKN har föreslagit alt nämnden skall utfärda garanlier i utländsk valula, dvs. premien skall inbelalas i ulländsk valula och skadereglering ske i samma valula. Garanlilagarna skulle härigenom slå kursrisk endasl på självriskandelen, medan EKN skulle slå för hela kursrisken i övrigl. Kost-

naderna härför skulle begränsas genom att ÉKN så långt möjligt garderar    Prop. 1986/87:23 sina garantiåtaganden i utländsk valuta med motsvarande tUlgångar i form av reserver uppbyggda av premier och återvinningar resp. upplåning. Eventuella risk- och koslnadsökningar jåmfört med nuvarande system skulle avspegla sig i höjda premier.

Skälen för mitt förslag: För atl underlätta export är del angelägel alt företagen erbjuds bättre möjligheter alt skydda sig mot kursfluktuationer. Det är också viktigt att utformningen av garantisystemet inte är sådan aU den medför att företagen hellre erbjuder krediter i svenska kronor än ulländsk valuta. Jag anser därför atl ett system bör införas som gör det möjligt att lämna exportkreditgarantier i utländska valutor och att även skadereglera i sådana valutor. Regeringen bör inhämta riksdagens godkän-nade tUl delta.

Förslagel fömtsätter att premier kan belalas in tUl EKN i ulländsk valula och alt reserver kan placeras i ulländsk valuta. EKN:s garantigivning med undantag av korta garanlier men inkl. garantier för kredUer för vissa ulvecklingsändamål, bislåndsgarantier, har under senare år legal på 6 liU 7 miljarder kronor per år. Andelen krediter i utländsk valuta har ökat och kan förvänlas nå samma nivå som i SEK:s kreditgivning, dvs. ca 70%. Premierna beräknas i genomsnitt uppgå liU drygt 4%. Med dessa utgångs­punkter har EKN beräknat att dess förbindelseengagemang i ulländska valutor skulle uppgå till 15 å 20 miljarder kronor fem år efter införandet av systemel. Tillgångarna på valutakonton skuUe uppgå tUl högst 600 milj.kr.

Det nya systemet bör åtminstone inledningsvis endast fillämpas för ett fåtal valutor som har en relativt spridd användning för finansiering av exportkrediter. Därmed skuUe riskerna för slutliga kursförluster minska. Det bör ankomma på regeringen all besluta i denna fråga. Om del visar sig alt en koncentration av garantiåtaganden i en viss valuta uppkommer på några få svaga länder, måste hänsyn las fill kursrisken då EKN bedömer det tUlgängliga utrymmet på landet.

Vidare bör systemet inledningsvis reserveras för längre krediter där behovet av garantier i utländsk valula är störst. EventueU fillämpning på korta krediter bör diskuteras först när erfarenhei av garanligivning i ul­ländsk valuta för längre krediler har vunnits. Det bör ankomma på rege­ringen att bestämma även i denna fråga. Det godkännande från riksdagens sida som jag nyss förordal att regeringen bör inhämta bör omfalla garanlier för såväl medellånga och långa krediter som korta.

När det gäller premiesättningen i det nya systemet bör hänsyn tas lill aU

premiereserver i olika valutor förräntas till olika räntesatser. En inbetald

förskoltspremie som förränlas fill en låg räntesats ger sämre täckning av

ett senare skadefall än en premie som förräntas till en hög räntesats. Detta

skuUe kunna motivera att en högre premie tas ut för en garanfi i en

lågräntevaluta. Det ankommer på EKN att utforma premiesältningen i

systemel. En given utgångspunki härvidlag är att verksamheten på sikt går

ihop. Verksamheten skaU naturUgtvis också bedrivas i enlighet med Sveri­

ges internafionella åtaganden. Den berättelse över verksamheten som

EKN varje år tillställer regeringen, bör givetvis innehålla en redovisning

'.

av utfall och erfarenheter av del föreslagna systemet. ti    Riksdagen 1986/87. 1 saml. Nr23

BITS medger för närvarande inle kurssäkring i garantier som lämnas för Prop. 1986/87:23 krediter för vissa utvecklingsändamål (u-krediler). Den övervägande delen av u-krediterna lämnas i ufländsk valuta med stark koncentration fill amerikanska dollar. Om kurssäkring medgavs, skulle kursriskexponering­en bli ensidig och skulle vid etl kursfall för kronan geniemot den ameri­kanska dollarn leda fill en stor belaslning på bislåndsanslagen. Nuvarande restriktiva system har dock indirekta negativa effekter från bislåndssyn-punkl. Det leder lill alt företagen föredrar u-krediler i svenska kronor. Den kursrisk som exportföretagen tar, söker de rimligen kalkylera in i priset. Ett sådant förfarande medför en prishöjning som drabbar mottagarlandet och, genom ett beloppsmässigt förhöjt gåvoelement, biståndsanslaget.

Efler samråd med statsrådet Hjelm-WaUén anser jag all del nya syste­met även bör tillämpas på bislåndsgarantier. De tillgångar i utländsk valuta som EKN adminislrerar för BITS räkning måste självfallet särre­dovisas. Principerna för hanteringen av fillgångarna i utländsk valuta bör fastställas i samråd med BITS.

Riksdagen har medgivit alt siaten ålar sig betalningsansvar i form av slalsgaranli för exportkrediter till etl belopp av högst 70 miljarder kronor, varav 22 miljarder kronor reserveras för garantigivning vid särskilt sam­hällsintresse och för garanfigivning vid export av betydelse för u-ländernas ekonomiska utveckling. Vidare har regeringen bemyndigats all överföra ytteriigare 10 miljarder kronor för sådan garanfigivning om så anses erfor­deriigl (prop. 1986/87:100 bil. 5, NU 20, rskr. 238). Avräkning mot ra­marna sker för närvarande genom atl förbindelser las upp till 100%, utfästelser lill 40% och förhandsbesked lill 20%. Om garantiåtaganden görs i utländska valutor bör avräkning mol ramarna ske löpande i svenska kronor till dagskurs. Risk finns för alt betydande valulakursändringar skulle kunna leda till all ramarna överskrids. Hänsyn till denna risk bör tas genom att en viss marginal ges vid fastställandet av ramarnas storlek.

Skälen för min bedömning: Skaderegleringar fmansieras normalt från premiereserven i resp. valula. Om premiereserven inle räcker till, måsle EKN få rält atl la upp lån i valulan i fråga. Under fömtsättning alt den utbetalade skadeersättningen återvinns och tiUförs premiereserven i valu­lan eller används lill all återbetala upplåning i valutan, uppstår varken kursvinst eller kursföriusl eftersom inga växlingstransaklioner förekom­mer. Upplåningskostnaden förutsätts därvid normall bli läckt av den dröjs-målsränla som belalas av gäldenären.

Riksdagen har godkänl all den rörliga kredit i riksgäldskontoret som

ställts ull EKN:s förfogande för aU vid behov användas för utbetalning av

ersättning för föriuster i garantiverksamheten får uppgå till 3,3 miljarder

kronor (prop. 1986/87; 100 bil. 5, NU 20, rskr. 238). Det föreslagna syste­

met förulsäller all de premiereserver som byggs upp i utländsk valula inle

används iör betalning av skadeersättningar som uppkommer på garantier

som utfärdats före systemels ikraftträdande. Skaderegleringar i ulländsk

valula väntas således inte behöva ske förrän efter ell anlal år. Något behov

av upplåning förutses således inte under innevarande budgetår. Jag avser

all i kommande budgelproposition ta upp frågan om bemyndigande för

regeringen att medge att EKN får ta upp lån i utländsk valuta under Prop. 1986/87:23 budgetårel 1987/88. Om EKN:s resuUat inte försämras avsevärt och skade­regleringar under redan uteslående garanlier finansieras genom den rörliga krediten, bör en minskad likviditet i svenska kronor kunna molsvaras av reservuppbyggnaden i valutor. På sikl skulle således EKN:s behov av kredii i riksgäldskonlorel i svenska kronor kunna minska.

En särskild fråga är hur upplåningen bör gå till. Jag vill redan här som min mening redovisa atl utomstående inslilulioner bör anlitas med den expertis som är nödvändig för valutahanleringen. Tänkbara sådana är SEK, valutabanker eller riksgäldskontoret. Vid upplåning hos sådana in­stitutioner krävs inle någon särskild garanii från EKN:s sida.

EKN:s och SEK:s arbeisområden berör varandra och ett nära samarbe­te finns sedan gammalt på flera områden mellan dessa organ. En betydan­de andel av EKN:s garantier överlåts till SEK vilket gett SEK stor förtro­genhet med EKN;s verksamhel. SEK skulle således kunna förvalla EKN:s premiereserver i utländsk valula och låna ufländsk valuta fill EKN.

Chefen för industridepartementet och jag har tidigare i skrivelser till SEK och EKN uttalat inlresse för elt närmare samarbete mellan dessa två organ och bett dem redovisa sådana områden på vilka samarbetet skulle kunna utvecklas. Jag ser således positivt på elt ulnylljande av SEK:s tjänster för valutahanlering och upplåning i utländsk valuta. Det bör dock få ankomma på regeringen eller, efler regeringens besiämmande, på EKN att bestämma om SEK eller en valulabank eller riksgäldskontoret skall utnylljas härför.

2.2 Garantier för refinansieringslån

Mitt förslag: Garanlier får lämnas för sådana refinansieringslån som ges för reglering av förfallna fordringar som garanterats inom ramen för den statliga exportkreditgivningen.

Exportkreditnämndens framställning: Överensslämmer med milt förslag.

Remissinstanserna: Varken riksbanken eller riksgäldskontoret har anförl några synpunkier på EKN:s förslag.

Skälen för mitt förslag: EKN har i samband med sin framställning om exportkredilgaranligivning i ulländska valutor också pekal på en möjlighel att hanlera skuldkonsolideringar genom refinansiering i svenska kronor eller ulländsk valuta som ell alternativ till den nu lillämpade modellen med senareläggning av krediternas förfallodag och skadeersättning från EKN. Detla innebär att etl refinansieringslån genom EKN:s förmedling lämnas till gäldenärslandet. Utbetalningar på lånet görs i takt med att betalningar förfaller under den ursprungligen garanterade kredilen. Detla medför all garanlilagarna får betalt och EKN behöver således inle skadereglera för­fallna fordringar. Refinansieringslånel fömtsätls normall garanteras i dess

helhet av EKN med en garanfi av proprieborgenskaraktär. Genom ett Prop. 1986/87:23 sådant arrangemang kan i vissa faU både administrafiva och koslnadsmäs­siga fördelar uppkomma för EKN. Jag anser därför alt garantier bör få lämnas för sådana refinansieringslån. Även biståndsgaranlerade krediter kan komma atl omfattas av refinansieringslån garanterade av EKN. Med hänsyn tiU att skuldkonsolidering genom refinansiering enbart medför för­delar om gäldenärslandet sköter sina nya kreditålaganden, är det uppen­bart att garantier enbart skall ges för refinansieringslån i sådana fall där sannolikheten för att lånel återbetalas i överenskommen ordning är hög.

Regeringen bör inhämta riksdagens godkännande all garanlier får läm­nas för de nämnda lånen.

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen dels föreslår riksdagen atl

1. godkänna all ell syslem med exportkredilgaranlier i ulländska

valutor får införas i enlighet med vad jag anfört under avsniu 2.1,

2. godkänna alt garantier får lämnas för sådana refinansieringslån

som ges för reglering av förfallna fordringar som garanterats inom

ramen för den slalliga exportkreditgivningen (avsnill 2.2),

dels bereder riksdagen lilltalle att ta del av vad jag i avsnUt 2.1 har anfört om upplåning för skadereglering i ulländsk valula.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslular alt genom proposition förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört för de ålgärder och det ändamål som föredraganden har hemställt om.

Prop. 1986/87:23

EXPORTKREDITN

Ä

MNDEN

Swedish Export Credits Guarantee Board

86-80182-000-1

Bilaga 1

Till Regeringen

UTtlKE:;..r.TEMENT

£

T I

*"""

r...ifl

»

n Regisuatom

'"Il 

1986 -07- O 3

Garantigivning 1 valutor

Jnlednlna

Exporten skapar ett för landet angeläget valutainflöde.  DA exporten sker pS Icredlt skjuts detta Inflöde pa framtiden, varvid exportens positiva effekt pS betalningsbalansen fördröjs.   I den mAn exporten innehåller komponenter frän utlandet eller skapar efterfrågan pA varor frSn utlandet som betalas kontant uppkommer en negativ effekt pd betalningsbalansen. Dessa effekter av kredit-glvnlngen kan lättast motverkas genom att exportkrediterna finansieras med en motsvarande upplSning i utlandet.  En sSdan upplåning medför ur samhällsekono­misk synvinkel ocksd den fördelen att den svenska kapitalmarknaden inte be­lastas med exportkreditfinansieringen. Uppldning i utlandet kan i princip ske endast 1 utländsk valuta.  Staten har tidigare varit och är fortfarande i viss utsträckning beredd att bl a ta pä sig kursrisker för att underlätta finan­siering av exportkrediter i utlandet. Kursriskerna undviks bäst genom att exportkrediterna där sS är möjligt  lämnas 1 upplSnlngsbar valuta.  BKN-systemet InnehAller emellertid vissa fördelar för företagen att  lämna exportkrediter i svenska kronor.

vid införandet av den statsstödda sektorn 1 AB Svensk Exportkredit  (SBK) 1978 åtog sig staten betydande  kursrisker  1 samband med exportkreditfinansieringen, valutakursförluster uppkommer  1 SEK i huvudsak da exportkrediter i svenska kronor refinansieras genom upplåning av utländsk valuta. Till 1982 hade SEK möjligheter att  i begränsad omfattning ISna svenska kronor.  Därefter har riks­banken hänvisat SEK till de utländska kapitalmarknaderna för all upplåning till den statsstödda exportkreditfinansieringen.  Staten har därmed fatt ett ökat intresse att styra även exportkreditgivningen till utländsk valuta för att minska risken för kursförluster.  Detta har skett genom att regeringen beslutat att räntan för utlåning i svenska kronor inom SEK-systemet skall

Prop. 1986/87:23

ligga högre än andra subventionerade exportkrediträntor. Detta s k kronränte-påslag uppgick inledningsvis till 0,5 * och höjdes 1 januari 1984 till nuvarande 1,5 %. Även den icke-subventionerade exportkreditgivningen hos SEK och andra kreditinstitut styrs genom ränteläget och refinansieringsmöjlig­heterna i stor utsträckning till utländska valutor.

Di en exportkredit 1 utländsk valuta refinansieras 1 samma valuta uppkommer ingen kursrisk i SEK,   förutsatt att exportkrediten betalas i vederbörlig ordning. Om kursen pa den utländska valutan stigit till förfallodagen och betalning dä uteblir kommer emellertid en kursförlust att realiseras da EKN betalar ut ersättning för den uteblivna betalningen 1 svenska kronor.  Son närmare framgär nedan ersätter KKN vid skadefall normalt endast en begränsad del av uppkommen kurshöjning. Den resterande delen fdr normalt ersättas av exportföretagen, vilket vid den valutakursutveckling som varit under åttio­talets första hälft inneburit att företagens självrisk blivit väsentligt högre för krediter i utländsk valuta än för krediter i svenska kronor.

Samtidigt som staten har minskat sin kursriskexponering genom att  i ökad ut­sträckning styra exportkreditgivningen till utländska valutor har kursrisken vid skadefall blivit en betydelsefull faktor,  särskilt för de kapitalvara-exporterande företagen och entreprenadföretagen som exporterar mot medellänga och länga krediter. Utvecklingen under åttiotalet med kraftigt ökade skadefall och samtidig stark ökning av kurserna pä de vanligaste exportkreditvalutorna har lett till fitt företagen 1 samband med skadefall - utöver övriga självrisk­belopp - fatt betala ut  i storleksordningen 320 Mkr för att kompensera kurs­höjningar.   (Enligt beräkningar inom EKN avseende perloden juli 1980 till juni 1985.) Enligt företagen har deras sammanlagda självrisker - inkl.  kurs­riskerna -    blivit sa stora att deras möjligheter att ta upp nya exportaffärer med krediter i utländsk valuta päverkas.

Pörslaget nedan, att EKN 1 enlighet med önskemal frdn de större kundföretagen under framtida garantier skall lyfta av hela kursrisken vid skadefall,  syftar till att främja exporten.  Samtidigt föresläs åtgärder för att begränsa statens förlustrisk pa grund av kursrisktäckningen.

Om förslaget genomförs, kommer det incitament som BKN-systemet nu ger före­tagen att hellre lämna exportkrediter i svenska kronor än i utländsk valuta praktiskt taget att försvinna. EKN torde komma att fa ta ut högre premie för

10

Prop. 1986/87: 23

garantier som täcker valutakursrisker än för garantier 1 svenska kronor. Med det föreslagna systemet bör emellertid riskökningen hos EKN kunna begränsas sa att premietillägget kan sättas till en för företagen acceptabel nivä.  EKN systemet kommer säledes inte liksom hittills att motverka andra statliga åtgärder för att styra exportkreditgivningen till utländska valutor.

yaiut.akursrisk_vl,d_skadefail_enligt nuvarande system

Den som finansierar en exportkredit  (normalt SEK eller bank) har normalt  ingen valutarisk genom att han matchar krediten med Inläning i samma valuta.  För dem som är garantigivare gentemot kreditgivaren (normalt EKN och exportföretag) finns dock en betydande valutarisk. Risken uppkommer genom att när läntagaren inte betalar sina räntor och/eller amorteringar sä mäste garantigivaren betala dessa 1 den utländska valutan eller 1 svenska kronor till dagskurs. Garanti-givarnas sammanlagda kostnad härför blir dä en funktion av valutakursen vid betalningstillfället. Risken för företagen och EKN är alltsä en funktion bäde av att skadereglering skall ske och av valutakursförändringen. Omedelbar kurs­förlust uppstär om kursen pä den utländska valutan stigit vid skaderegleringen.

Vid skadereglering flyttas valutafordringen över frän kreditgivaren till EKN/-exportföretaget. Normalt förväntas fordringen bil betald förr eller senare. (EKN har hittills bara skrivit av vissa fordringar som skadereglerats pga privata köpares insolvens. Under de senaste fem verksamhetsåren har sammanlagt 20 Mkr avskrivits som definitiva förluster,  samtidigt som 3.440 Mkr utbetalats i skadeersättningar.) EKNs del av fordringen finansieras frän skadereglering till återvinning normalt med svenska kronor frän EKNs premiereserver eller frän den rörliga kredit som ställts till EKNs förfogande hos riksgälds­kontoret.  Det slutliga utfallet av en transaktion blir dä en funktion av valutakursen ocksä vid ätervinningstillfället. Efter skaderegleringen mot­svaras fordringen inte längre av matchande Inläning i valuta, vilket Innebär fortsatt exponering för kursrisk. Vid återvinningen uppstär sälunda förlust om kursen pa den utländska valutan sjunkit i förhållande till den kurs scmd EKN tillämpat vid skaderegleringen.

EKN erlägger alltid skadeersättning i svenska kronor. Vid skadereglering av­seende fordran i utländsk valuta tillämpade BKK till 1974 den lägsta av omräk-ningskurserna vid garantiförbindelsens utfärdande respektive förfallodagen.

11

Prop. 1986/87:23

Detta innebar att EKN inte till nägon del inkluderade kursstegring efter garantiförbindelsens utfärdande i ersättningen.  1974 hade emellertid export­företag lidit förlust pga detta och EKN beslöt att tillmötesgå företagens önskemal om mer generösa villkor sätillvida att ersättning skulle utbetalas även för kursstegring upp till 25 % av kursen vid garantiförbindelsens utfär­dande. Kostnaderna för denna ändring av villkoren förutsägs bli relativt smä eftersom endast en mindre andel av exportkrediterna lämnades 1 utländsk valuta och skadefrekvensen fortfarande var läg. Hed hänsyn härtill genomfördes denna förbättring 1 garantitäckningen utan preniehöjning.

1978 genomfördes en viss ytterligare förbättring för garantitagarna dä EKN beslöt att - inom 25 % taket - lämna ersättning även för kurshöjning efter förfallodagen till karenstidens slut.  Efter ytterligare framställning frän exportföretagen infördes 1982 möjligheten att pä särskild begäran och not tilläggspremie erhälla täckning för kursriskstegringar utöver 25 \. Den gamla bestämmelsen om täckning vid kursstegring upp till 25 % utan särskild premie flck da kvarstå oförändrad.

Frän 1974,  dd 25 % regeln infördes,  till början av BD-talet hade emellertid bäde finansieringen av exportkrediter 1 utländsk valuta och skadefrekvensen ökat kraftigt, vilket hade lett till att EKN drabbades av ökade kostnader pga 25 % regeln.  1983 infördes därför nuvarande regler som Innebär att kurs­stegring upp till 10 % täcks utan särskild premie och att extra kurssäkring erbjuds till högst 200 % mot tilläggspremie enligt följande:

Skadereqlerinqskurs 1 förhällande

Tilläggspremie uttryckt i procent av

till kurs vid förbindelsens ut

grundpremien

färdande

150 \

15 %

175 %

20 \

200 %

25 %

I praktiken lämnar EKN extra kurssäkring relativt restriktivt, oa det gäller svagare länder är EKN ofta angelägen att hBlla ned riskexponeringen. Extra kursrisktäckning medges da 1 regel för delskador men inom ett pä normalt sätt beräknat högsta förlustbelopp för affären. BITS har beslutat att inte medge extra kursrisktäckning 1 garantier för u-krediter ned hänsyn till att alla

12

Prop. 1986/87; 23

u-krediter ges i utl

ä

ndsk valuta med stark koncentration till USD och att kursriskexponeringen d

ä

rf

ö

r skulle kunna leda till en betydande belastning p

ä 

BITS' anslag.

Den del av en kursf

ö

rlust vid skadefall som inte ers

ä

tts fr

ä

n EKN enligt ovan drabbar det exporterande f

ö

retaget, som normalt har att till kreditgivaren inbetala skillnaden mellan a ena sidan v

ä

rdet i svenska kronor av den ute­blivna betalningen till dagskurs och a andra sidan EKNs ers

ä

ttning. F

ö

retagets betalning inkluderar den sj

ä

lvrisk som g

ä

ller enligt vederb

ö

rande garanti (5 -30 %), dr

ö

jsm

ä

lsr

ä

ntekostnad under karenstiden (vanligen motsvarande 4 - 12 % beroende p

ä

 karenstidens l

ä

ngd) och den kursh

ö

jning som inte t

ä

ckts av EKNs ers

ä

ttning. I bilagorna 1 och 2 visas exempel p

ä

 den faktiska sj

ä

lvrisk som kan uppkomma p

ä

 grund av dr

ö

jsm

ä

lsr

ä

nta resp. kursh

ö

jning.

Genom samtidiga avsev

ä

rda h

ö

jningar av skadefallsfrekvensen och valutakurserna har f

ö

retagen under senare 

ä

r drabbats av mycket betydande 

ö

kningar av de faktiska sj

ä

lvriskerna. Enligt exportf

ö

retagen utg

ö

r kursriskerna ett os

ä

ker­hetsmoment av s

ä

dan dignitet att deras m

ö

jligheter att ta nya exportaff

ä

rer p

ä

verkas. Statens str

ä

van att f

ö

rm

ä

 f

ö

retagen att 1 huvudsak arrangera sina exportkrediter i utl

ä

ndska valutor, motverkas s

ä

ledes direkt av EKNs nuvarande system att skadereglera enbart i svenska kronor.

Det slutliga utfallet av en transaktion p

ä

verkas, som tidigare n

ä

mnts, ocks

ä 

av 

å

tervinningen. Till den 1 mars 1985 g

ä

llde att 

å

tervunna belopp f

ö

rdelades mellan EKN och garantitagaren s

ä

 att garantItagaren erh

ö

ll vad som svarade mot sj

ä

lvriskandelen enligt garantin, medan 

å

terstoden tillf

ö

ll EKN. Den enda inskr

ä

nkningen 1 denna f

ö

rdelningsregel var att EKN inte hade n

ä

gon r

ä

tt till dr

ö

jsm

ä

lsr

ä

nta som h

ä

nf

ö

rde sig till karenstiden. N

ä

gon h

ä

nsyn togs emellertid inte till eventuella inskr

ä

nkningar i EKNs ers

ä

ttning f

ö

r kursstegring. Detta innebar att EKN vid 

å

tervinning kunde g

ö

ra vinster som motsvarades av defini­tiva f

ö

rluster f

ö

r exportf

ö

retagen. Vid skadereglering efter den 1 mars 1985 ber

ä

knas emellertid EKNs och exportf

ö

retagens resp. f

ö

rlustandelar, med h

ä

nsyn tagen till kursh

ö

jningen och dessa f

ö

rlustandelar anv

ä

nds som f

ö

rdelnings­nyckel vid 

å

tervinning. Effekterna av de nya reglerna framg

ä

r av bilaga 3.

Bland EKNs motsvarigheter 1 utlandet t

ä

cker en rad garantiinstitut, huvudsak­ ligen 1 mindre l

ä

nder, kursrisken vid skadereglering antingen genom att skadereglera i nationell valuta till kurs som g

ä

ller vid skaderegleringen -

t2    Riksdagen 1986/87. 1 saml. Nr 23

13

Prop. 1986/87: 23

v;>r>'-iark,  Finland och Storbritannien - eller genom att skadereglera i utländsk valuta - Belgien,  Finland (betr vissa köparkrediter),  Italien,  Norge och Österrike. Kursrisken täcks normalt  inte i länder där exportkrediter till helt övervägande del lämnas 1 den egna valutan,  som Canada,  Frankrike,  Japan, Nederländerna,  Schweiz, USA och Västtyskland.  Frägan är emellertid under omprövning 1 en del av de sistnämnda länderna.

Förslaa om_garantier,i_ut.ländsk valuta

Systemet med skadereglering i svenska kronor fungerade fullt tillfreds­ställande sä länge huvuddelen av exportkrediterna lämnades 1 kronor och kurs-relationerna var stabila. Under nuvarande förhällanden är systemet emellertid mindre tillfredsställande. Problem skulle kvarstä även om EKN skulle medge extra kursrisktäckning mer liberalt än för närvarande.  En fast grund för premiesättning för extra kursrisktäckning saknas och varken EKN eller före­tagen har möjligheter att begränsa och hantera kursriskerna.

EKNs större kunder har därför föreslagit att EKN skall utfärda garantier 1 utländsk valuta, dvs garantiernas högsta förlustbelopp skall anges i den garanterade kreditens valuta, premien skall Inbetalas i valutan och skadereg­lering ske 1 valutan.

Garantitagarna skulle härigenom sta kursrisk endast pä självriskandelen,  medan EKN skulle stä hela kursrisken i övrigt. Kostnaderna för detta skulle begrän­sas  genom att EKN sä längt som möjligt  skulle gardera sina ätaganden och fordringar i valuta med matchande tillgängar resp.  Inläning i valutan.  Even­tuella riskoch kostnadsökningar jämfört med nuvarande system skulle avspegla sig i premierna.

Systemet är tänkt att fungera pä följande sätt. Premie tas ut  i resp.  valuta och tillförs en premiereserv i valutan som förvaltas pä räntebärande valuta­konto.  Skaderegleringar finansieras normalt frän premiereserven eller genom upplåning i resp. valuta.

under förutsättning att beloppet slutligen ätervinns och da tillförs premie­reserven 1 valutan eller används till att återbetala upplåningen i valutan uppstär varken kursvinst eller kursförlust, eftersom inga växlingstransak­tioner skulle förekomma 1 dessa fall.  Upplänlngskostnaden förutsätts normalt

14

Prop. 1986/87:23

bli täckt av den dröjsmälsränta (konsolideringsränta),  som betalas av gälde­nären. Förutsättningarna för att dröjsmälsräntan skall täcka upplänlngskost­naden torde vara större vid uppläning i valuta än vid uppläning i svenska kronor  (enl nuvarande system), eftersom dröjsmälsräntorna bestäms med hänsyn till ränteläget för den konsoliderade fordringens valuta och detta kan vara väsentligt  lägre än kronräntan.

Sä länge definitiva förluster kan finansieras frän premiereserven i resp. valuta uppkommer ingen kursrisk. Att ta upp eller behälla ett valutalän för att finansiera en skadereglering som väntas leda till definitiv förlust vore emellertid olämpligt.  Om reserven är otillräcklig kan EKN säledes tvingas att växla svenska kronor för att kunna betala skadeersättning i valutan. Om kursen pä valutan stigit drabbas EKN av en omedelbar kursförlust.

Pörsiaaets_konselcvenser £ör EKN

Förslaget förutsätter att premier kan betalas in till EKN 1 valuta och att premiereserver kan förvaltas pä räntebärande valutakonton. Premien skall betalas till EKN av garantitagaren,  som normalt är svensk bank eller svenskt företag (endast  i fä undantagsfall utländsk bank). Premiebetalning 1 valuta förutsätter säledes särskilt tillstånd frän riksbanken.  Riksbanken har meddelat förhandsbesked att sädant tlllständ kan päräknas under viss förut­sättning.  Ytterst bärs premiekostnaden av den utländske köparen.

ftven vad gäller rätten att hälla räntebärande valutakonton har riksbanken meddelat positivt  förhandsbesked. En särskild fräga är hur stora valutakontona kan väntas bli. Varje kvantifiering mäste grundas pä ytterst osäkra anta­ganden.  EKNs garantigivning exkl. korta garantier men Inkl.  garantier för u-krediter och garantier enligt särskilda regeringsbeslut har under senare är legat pä en nivä mellan 6 och 7 miljarder kr per är. Nägon kraftig ökning 1 garantigivningen förutses inte, med hänsyn till de fortsatta verkningarna av den internationella skuldkrisen. Andelen garanterade krediter i utländsk valuta torde vara ökande och kan eventuellt - för andra än korta garantier -nä samma nivä som i SEKs kreditgivning, 70 \. Premierna kan i genomsnitt beräk­nas komma att uppgä till drygt 4 \. Premieintäkterna i utländsk valuta skulle dä sä smäningom kunna väntas öka till ca 200 Mkr per är.  I ett system för nya

15

Prop. 1986/87:23

affärer med leveranser som delvis ligger längt fram i tiden kan emellertid förbindelseengagemanget och premieintäkterna inledningsvis väntas bli relativt smä för att sedan växa successivt under följande är. Detsamma kan väntas gälla skadeutbetalningarna och,  med längre fördröjning,  återvinningarna.

Med ovanstående utgångspunkter kan ett engagemang av garantier i utländsk valuta väntas uppgä till 15 å 20 miljarder kr fem är efter införandet och tillgångarna pa valutakonton till högst 600 Mkr.

Körslaget  innebär vidare att EKN mera regelmässigt bör kunna lana belopp 1 utländsk valuta för att  finansiera fordringar som uppkommit genom skadefall pä krediter 1 utländsk valuta,  och som har god prognos för återvinning.  Upp-länlngsbehovet kan emellertid inte kvantifieras.  Skadeutbetalningar pä grund av avtalade skuldkonsolideringar bör dock till den helt övervägande delen kunna väntas bli återbetalda i reglerade former, och säledes kunna finansleras genom uppläning 1 resp. valuta 1 den män inte premiereserven i valutan är sä stor att reserven 1 första hand bör utnyttjas för skadeersättningarna.

Cm garantier i valuta införs,  kommer antalet skadefall Inte att påverkas. Med nuvarande system kommer vid kurssänkning pä garanterade valutor den uttagna premien att svara mot reducerad utbetalning vid skadereglering,  medan vid kurshöjning en ökad men dock maximerad skadeersättning fär utbetalas, vid det föreslagna systemet blir utbetalningarna i forhäilande till uttagen premie lika stora oavsett om kursen pa den täckta valutan fallit eller stigit, vid stigande kurs pä den täckta valutan kan det nya systemet  leda till att teore­tiskt sett obegränsade ersättningsbelopp 1 svenska kronor räknat kan t&margin-right:16.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Konsekvenserna av framtida kursrörelser är omöjliga att kvantifiera med nägon säkerhet. En viss belysning kan emellertid erhällas genom studium av utveck-

Prop. 1986/87; 23

lingen under de senaste tio aren. I bilaga 4 redovisas beräkningar över de resultat som skulle uppkommit 1975 - 1985 om EKN tidigare utfärdat garantier i USD och CHF. Nägra definitiva slutsatser för framtiden kan inte dras ur detta material men vissa erfarenheter kan vara beaktansvärda.

Beträffande ökningen av skadeutbetalningarna kan konstateras att EKN vid de skaderegleringar och den valutakursutveckling som varit under den senaste tio­årsperioden skulle fatt betala ut ca 25 % (motsvarande ca 450 nkr) mer för skadefall 1 USD och CHF om den nu gällande begränsningen av EKNs kursrisk-täckning till 10 % hade varit 1 kraft och tagits t)ort vid periodens början.   (I bilaga 4,   tabell 3,  har ökningen framräknats till 319 mkr.  I dessa beräkningar har dä beaktats att EKN till 1983 täckte kursökningar upp till 25 %.) Till denna kraftiga ökning i utbetalningarna hade dä bäde den plötsliga ökningen i skadefallen pa grund av skuldkrisen och de anmärkningsvärda ökningarna 1 USD och CHF-kurserna bidragit.

EKNs utestående fordringar skulle emellertid ha ökat 1 motsvarande grad. Om sä stor del av beloppet återbetalas - med marknadsmässiga räntor - att de defini­tiva förlusterna motsvaras av premieintäkter i resp. valutor,  skulle EKN inte lida nägon slutlig förlust pä grund av den högre risktäckningen. Beloppet skulle dä fa Ses som ett mätt pä ökat uppläningsbehov.

Frägan blir dä i vilken utsträckning förlusterna kan väntas bli definitiva. Hittills har BKN avskrivit endast obetydliga belopp som definitiva förluster, men en risk finns för att ytterligare avskrivningar av nu utestående ford­ringar blir nödvändiga.

Frägan om det är bättre att läna 1 valuta eller i svenska kronor för att finansiera fordringar  i valuta har redan tidigare uppkommit  1 EKNs verksamhet. EKN har betydande fordringar i utländska valutor pä Polen,  som svarar för en mycket stor andel av EKNs skadefall under den gängna tioårsperioden. I>e ford­ringar som uppstod fram tom juni 1983 finansierades med län frän riksgälds­kontoret  i resp.  valuta. Dessa lan uppgär till 205 MCHF,  11 MUSD och 3 HDBH. När en uppgörelse med Polen om ränte- och återbetalningar dröjde, valde EKN 1983 att  finansiera senare skadebetalningar med län i svenska kronor,  för att inte exponera sig för en alltför stor kursrisk,  som skulle komma att reali­seras om fordringarna inte regleras till fullo.

17

Prop. 1986/87:23

Rrfarenheterna fr

ä

n Polenfordringarna visar p

ä

 en typ av avv

ä

gningar som kan v

ä

ntas bli vanligare vid ett system med skadereglering i valutor. Ber

ä

k­ningarna r

ö

rande CHF-sektorn i bilaga 4, tabell 2, tyder p

ä

 att CHF-ford-ringarna, som i huvudsak h

ä

nf

ö

r sig till Polen, hade kunnat finansieras endast till ca 15 4 fr

ä

n en premiereserv 1 CHF, om en s

ä

dan hade funnits. Exemplet visar att det vid en f

ö

rsiktig valutahantering kan visa sig l

ä

mpligt att finanslera vissa valutafordringar 1 svenska kronor och d

ä

 eventuellt realisera en kursf

ö

rlust, 

ä

ven on orsak finns att r

ä

kna med att fordringarna till sist betalas.

Polenexemplet visar ocks

ä

 att premiereserven i en valuta kan komma att mot­svara en relativt liten andel av mer betydande skadefall, s

ä

rskilt om valutan anv

ä

nts koncentrerat till en marknad. Risken f

ö

r att premiereserven inte r

ä

cker till finansiering av f

ö

rluster som v

ä

ntas bli definitiva torde vara mindre i en valuta son anv

ä

nds 1 s

ä

dan omfattning att riskspridning erh

ä

lles. Ber

ä

kningarna i bilaga 4 

ö

ver USD-sektorn styrker denna slutsats, vid kon­centration av garanti

å

taganden 1 valuta p

ä

 n

å

gra enstaka svaga l

ä

nder m

ä

ste d

ä

rf

ö

r h

ä

nsyn tas till kursrisken d

ä

 EKN bed

ö

mer det tillg

ä

ngliga riskutrymmet p

ä

 landet.

Det f

ö

reslagna systemet f

ö

ruts

ä

tter att premier f

ö

r krediter i utl

ä

ndsk valuta l

ä

ggs till s

ä

rskilda premiereserver och s

ä

ledes inte avses anv

ä

ndas f

ö

r betal­ning av skadeers

ä

ttningar son uppkommer p

ä

 garantier som utf

ä

rdats f

ö

re sys­temets ikrafttr

ä

dande. Enligt de ber

ä

kningar som redovisas ovan (sid 8) b

ö

r reservuppbyggnaden 1 valutor under en f

ö

rsta fem

å

rsperiod motsvara h

ö

gst 600 Mkr, som allts

ä

 skulle undanh

å

llas fr

ä

n verksamheten 1 kronor. Fr

ä

n det tredje aret skulle en v

ä

xande andel av skaderegleringarna ske i valuta, nedan 

å

ter­vinningarna i svenska kronor kunde f

ö

rv

ä

ntas ligga kvar p

ä

 en h

ö

g niv

ä

 under en f

ö

ljd av 

é

r.

On EKNs resultat inte f

ö

rs

ä

mras avsev

ä

rt och skaderegleringar under redan ute­st

å

ende garantier som beslutats av regeringen finansleras genom den av EKN disponerade r

ö

rliga krediten 1 riksg

ä

ldskontoret 1 enlighet ned nu g

ä

llande beslut, b

ö

r reservuppbyggnaden 1 valutor kunna motsvaras av minskad likviditet 1 svenska kronor och sAledes inte skapa t>ehov av s

ä

rskild upplAning. Cn emellertid EKNs likviditet 1 kronor m

å

ste tas 1 anspr

å

k f

ö

r finansiering av mycket stora skadefall, m

å

ste reservuppbyggnaden i valutor motsvaras av drag­ ningar p

ä

 den r

ö

rliga krediten.

18

Prop. 1986/87; 23

P

ä

 l

ä

ngre sikt blir alla ber

ä

kningar mer os

ä

kra. Stora skadefall kan leda till uppl

ä

ningsbehov inom kronsektorn eller 1 andra valutor.

Om verksamheten f

ö

rdelas p

ä

 svenska kronor och valutor torde EKN beh

ö

va h

ä

lla en h

ö

gre sammanlagd likviditet 

ä

n som annars varit n

ö

dv

ä

ndig. Eftersom EKN under 

ö

versk

ä

dllg framtid kan f

ö

rv

ä

ntas ha ackumulerade underskott kan likvi­ ditetsbehovet ocks

ä

komma att leda till ett visst 

ö

kat totalt uppl

ä

ningsbehov j

ä

mf

ö

rt med den situation som skulle rada om nuvarande begr

ä

nsning i kursrisk-t

ä

ckningen beh

ä

lles. Detta inneb

ä

r i sig en kostnads

ö

kande faktor, eftersom r

ä

ntenettot p

ä

verkas i negativ riktning.

Obegr

ä

nsad kursriskt

ä

ckning leder vid en ogynnsam valutakursutveckling till att EKN far skadereglera st

ö

rre belopp 

ä

n med nuvarande begr

ä

nsade kursrisk­t

ä

ckning. Som framh

å

llits i f

ö

reg

ä

ende avsnitt och som utfallet under den senaste tio

å

rsperioden utvisar kan dessa belopp bli betydande vid en samtidig ogynnsam valutakurs- och skadeutveckling. 

Ä

ven s

ä

dana 

ö

kade utbetalningar kan komma att bidra till 

ö

kat uppl

ä

ningsbehov. Omfattningen 

ä

r emellertid svdr att prognostisera.

Om garanti

å

taganden g

ö

rs i utl

ä

ndska valutor b

ö

r avr

ä

kning mot riksdagens och regeringens ramar f

ö

r garanti

å

tagandena l

ö

pande ske i svenska kronor till dagskurs. Appreciering av en eller flera valutor eller en devalvering av den svenska kronan kan emellertid d

ä

 leda till att ramarna 

ö

verskrids. H

ä

nsyn h

ä

r­till t>

ö

r tas genom att viss marginal ges vid fastst

ä

llandet av ramarnas stor­lek. Riksdagen och regeringen m

ä

ste h

ä

rut

ö

ver vara medvetna om att ramarna vid pl

ö

tsliga och kraftiga kursr

ö

relser 

ä

nda kan komma att 

ö

verskridas.

Valut.ayai

F

ö

r att reducera riskerna f

ö

r definitiva kursf

ö

rluster 1 systemet b

ö

r detta som tidigare framh

å

llits till

ä

mpas endast f

ö

r ett f

ä

tal valutor som har en relativt spridd anv

ä

ndning f

ö

r finansiering av exportkrediter. Valutorna m

ä

ste vara fritt konvertibla och kunna f

ö

rr

ä

ntas kort- och l

å

ngfristigt till mark­ nadsm

ä

ssiga satser samt kunna lanas upp p

ä

 kort och l

ä

ng sikt. BKN b

ö

r kunna anpassa valutavalet till utvecklingen.

19

Prop. 1986/87: 23

USD är en självskriven valuta. Kn viss styrning t>ort frän subventionerade kre-riter 1 SEK-systemet torde kunna erhällas om vissa lägräntevalutor, säsom DEM, CHK,  JPX och ECU,   Inkluderas i systemet.

Tiiläm£nlnasOTi£äde

Om garantier 1 valuta införs bör dessa i första hand tillämpas för medel- och långfristiga krediter i valuta som EKN beslutar om och rekommenderas för de kreditärenden som BITS och regeringen beslutar om.

Det är tveksamt om systemet bör tillämpas för korta garantier med hänsyn till att administrationen kompliceras bäde hos EKN och garantitagarna.  Inlednings­vis bör systemet reserveras för längre risker, där behovet av garantier i valuta är störst.  Ev tillämpning pä korta risker kan diskuteras när erfarenhet vunnits.

Garanti 1 valuta bör vara obligatorisk i fall dä valutan omfattas av systemet och detta i övrigt är tillämpligt,  sä att riskspridning erhälles.

Hanterlna av_valutasekt.orn

Skapandet av en valutasektor skulle fä betydande konsekvenser för EKNs bok­föring och databehandling mm. Systemet kan därför inte införas med kort var­sel.  Pä  sikt  skulle beräkningen av skadeersättningar och fördelningen av åter­vunna medel förenklas väsentligt.

Enligt EKNs mening bör en utomstående institut lon anlitas för den uppläning i utlandet som systemet förutsätter och för att tillhandahälla den expertis som är nödvändig för valutahantering. Tänkbara institutioner är valutabank, riks­gäldskontoret eller SEK.

EKNs och SEKs arbetsområden är närliggande och ett nära samarbete finns sedan gammalt pä flera omräden.  En mycket betydande del av EKNs garantier överläts till SEK,  vilket gett SEK stor förtrogenhet med EKNs verksamhet.

SEK skulle,  förutsatt att vederbörliga tlllständ erhälles, kunna förvalta och förränta EKNs premiereserver i valuta och ombesörja uppläning för EKNs räk­ning. Uppläning i SEKs namn med KKN-garantl l>ör kunna ske till förmänliga

20

Prop. 1986/87: 23

r

ä

ntesatser. Flexibilitet kan erh

ä

llas genom l

ä

n med r

ä

tt till f

ö

rtidsinl

ö

sen var sj

ä

tte manad (vid r

ä

ntef

ö

rfallen). F

ö

rtidsinl

ö

sen kan d

ä

 ske om t ex pre­miereserven 1 valutan vuxit till en niv

ä

 som anses on

ö

digt h

ö

g eller om 

å

ter­vinning av vissa skadereglerade fordringar framst

ä

r som mer osannolik s

ä

 att fortsatt "matchande* uppl

ä

ning inneb

ä

r en on

ö

dig kursriskexponering.

Skuldkonsolideringar har fr

ä

n svensk sida hittills arrangerats s

ä

 att de kon­soliderade krediternas f

ö

rfallodagar senarelagts, varvid EKN betalat skade­ers

ä

ttning till garantitagarna i anslutning till de ursprungliga f

ö

rfallo­dagarna. Konsolidering kan ocks

ä

 ordnas genom att de ursprungliga exportkre­diterna betalas med utnyttjande av ett nytt refinansieringsl

å

n fr

ä

n SEK som garanteras av EKN. Vid en s

ä

dan refinansiering skulle varken EKNs resultat eller premiereserver beh

ö

va belastas vid konsolideringstillf

ä

llet. Detta s

ä

tt att arrangera skuldkonsolideringar har inte anv

ä

nts i Sverige huvudsakligen p

ä 

grund av sv

ä

righeter att hantera f

ö

retagens sj

ä

lvrisker och delningen av kurs­risker mellan EKN och f

ö

retagen. On dessa sv

ä

righeter kan l

ö

sas bl a genom att EKN 

ö

vertar kursriskerna, skulle refinansiering genom SEK vid vissa skuldkon­ solideringar kunna utnyttjas som alternativ till skadereglering fr

ä

n EKN.

SEK har erbjudit EKN sina tj

ä

nster f

ö

r valutahanteringen i bifogade skrivelse (bilaga 5).

Premier

Premies

ä

ttningen b

ö

r syfta till att ge kostnadst

ä

ckning 

ö

ver tiden och l

ö

pande kunna anpassas av EKN. H

ä

nsyn b

ö

r bl a tas till att premiereserver i olika valutor f

ö

rr

ä

ntas till olika r

ä

ntesatser. En inbetald f

ö

rskottspremie som f

ö

r­r

ä

ntats till en l

ä

g r

ä

ntesats ger s

ä

mre t

ä

ckning av ett senare skadefall 

ä

n en premie som f

ö

rr

ä

ntats till en h

ö

g r

ä

ntesats. En h

ö

gre premie b

ö

r s

ä

ledes tas ut f

ö

r en garanti i en l

ä

gr

ä

ntevaluta.

Genom en uppdelning av verksamheten p

ä

 olika valutasektorer uppkommer ocks

ä

 en risk f

ö

r att en viss valutasektor kommer att uppvisa best

ä

ende underskott vilka bed

ö

ms beh

ö

va t

ä

ckas genom tillskott fr

ä

n andra valutasektorer. Detta exponerar EKN f

ö

r sv

å

rbed

ö

mbara kursrisker. Exemplet Polen, s

ä

som det redo­visats ovan och i bilaga 4, 

ä

r en belysande illustration. P

ä

 grund av sv

å

rig­heten att bed

ö

ma och allokera f

ö

rlustrisker av detta slag b

ö

r kompensation f

ö

r

dem s

ö

kas vid fastst

ä

llandet av den allm

ä

nna premieniv

ä

n hellre 

ä

n vid fast­st

ä

llandet av premiep

ä

slag f

ö

r enskilda valutor.

21

Prop. 1986/87:23

J

ä

raf

ö

relse_mell.an det_ nuvarande och det. f

ö

reslagna systemet

J

ä

mf

ö

rt med nuvarande system inneb

ä

r f

ö

rslaget f

ö

r EKN och f

ö

retagen gemensamt att 

ö

kade m

ö

jligheter skapas att gardera kursf

ö

rluster son uppkommer vid skadefall.

En positiv effekt 

ä

r att EKN med det f

ö

reslagna systemet kan ta p

ä

 sig st

ö

rre kursrisker utan att detta, p

ä

 samma s

ä

tt som tidigare, minskar garantiutrymmet p

ä

 enskilda l

ä

nder. D

ä

 BKN enligt nuvarande system medger t

ä

ckning av kursh

ö

j­ning upp till t ex 200 % belastas garantiutrynmet med det maximala belopp son kan komma att utbetalas i svenska kronor. Detta har i m

ä

nga fall lett till att EKN medgett ett mer begr

ä

nsat kursriskskydd 

ä

n f

ö

retagen 

ö

nskat. Hed det f

ö

re­slagna systemet realiseras normalt ingen kursf

ö

rlust vid skadefall, varf

ö

r garantiutrymmet inte beh

ö

ver belastas p

ä

 samma s

ä

tt. H

ä

nsyn till potentiella kursf

ö

rluster beh

ö

ver vid garantigivningen tas endast d

ä

 anv

ä

ndningen av en valuta 

ä

r koncentrerad till en eller ett f

ä

tal marknader, d

ä

r risken f

ö

r mera best

ä

ende skadefall anses beaktansv

ä

rd.

Med det f

ö

reslagna systemet erh

ä

ller f

ö

retagen ett generellt skydd not kurs­f

ö

rluster vid skadefall (utom betr

ä

ffande sj

ä

lvriskandelen). Premiekostnaden f

ö

r detta skydd f

ö

resl

ä

s variera fr

ä

mst med differensen mellan kronr

ä

ntan och r

ä

ntan f

ö

r respektive valuta. I vissa fall, n

ä

r r

ä

nteskillnaden 

ä

r stor, kan premien v

ä

ntas bli st

ö

rre 

ä

n nu g

ä

llande, n

ä

got godtyckliga premie f

ö

r t

ä

ck­ning av kursh

ö

jning upp till 200 % (premiep

ä

slag 25 %). I dessa fall b

ö

r kurs­riskskyddet ocks

ä

 vara mest angel

ä

get f

ö

r f

ö

retagen, son med det nya systemet inte beh

ö

ver riskera att EKN nekar att medge kursriskt

ä

ckningen. I genomsnitt b

ö

r premietill

ä

ggen f

ö

r garantier 1 valuta kunna begr

ä

nsas till en f

ö

r f

ö

re­tagen acceptabel niv

ä

, l

ä

gre 

ä

n den som skulle g

ä

lla vid mer regelbundet ut­nyttjande av den extra kurss

ä

kring som BKN nu erbjuder.

F

ö

r EKN ger det f

ö

reslagna systemet 

ä

ven f

ö

ruts

ä

ttningar att minska den kurs-riskexponering som nu finns i garantisystemet, dels 1 den generella t

ä

ckningen av kursh

ö

jningar till 110 % och dels 1 extra kurss

ä

kringar d

ä

rut

ö

ver.

Samanfattning

Exporten skapar ett f

ö

r landet angel

ä

get valutainfl

ö

de. Genom exportkrediter skjuts detta infl

ö

de p

ä

freuntiden. Denna negativa effekt av kreditgivningen

22

Prop. 1986/87; 23

motverkas genom en likformig utlandsupplåning. Ur betalningsbalanssynpunkt är det därför en fördel om exportkreditgivningen sker i valuta och refinansieras i valuta. Exportkreditgivningen och -finansieringen styrs därför till utländsk valuta genom räntepäslag för svenska kronor i SEK-systemet och genom andra valutareglerande åtgärder.

Genom EKN sker emellertid en viss styrning mot exportkreditgivning 1 svenska kronor. Detta blir en effekt av att EKN dä betalning frän utlandet uteblir skadereglerar i svenska kronor även dä krediten lämnats 1 utländsk valuta och dä ersätter endast en begränsad del av inträffad kurshöjning för den utländska valutan.

För exportföretagen innebär risken för kurshöjning före ett skadefall en väsentligt höjd självrisk som företagen inte kan säkra sig emot med nuvarande system och som inte förekommer vid kreditgivning i svenska kronor. Genom kurs­risker vid skadefall pä krediter i utländsk valuta kan företagens totala självrisker bli sä betydande att deras förmåga att  ta nya affärer päverkas och EKNs större kunder har därför uttalat starka önskemal om att EKN skall täcka kursrisken vid skadefall. Härtill kommer att EKNs möjligheter att garantera nya affärer pä ett Importland med nuvarande system minskas dä EKN medger extra kursrisktäckning eftersom den totala risken för skadeutbetalningar i svenska kronor belastar garantiutrynmet.

Säväl betalningsbalansskäl som exportfrämjandeskäl  talar säledes för att EKN bör bära denna kursrisk. I sä fall bör emellertid åtgärder vidtas för att sä längt  som möjligt  begränsa riskexponeringen  1 EKN.  Det  föreslagna systemet med premiereserver 1 valuta och ökade möjligheter till uppläning 1 valuta är avsett  att  tjäna detta syfte.  Svärlgheten att  bedöma kursutvecklingen och därigenom ocksä den rätta storleken pä premierna leder emellertid till att systemet  inte helt kan gardera för ökade förlustrisker om mer betydande gälde-närsländer drabbas av betalningsproblem som inte kan lösas och den svenska kronans värde samtidigt sjunker.

Det föreslagna systemet i fräga om utfärdande av garantier i utländsk valuta kan komma att  leda till att ramarna för garantigivningen - vid oförutsedda kursrörelser - överskrldes.

I fräga om hanteringen av valutasektorn föreslås särskilt att EKN skall kunna läna 1 första hand utländsk valuta ocksä frän SEK  (och inte som för närvarande enbart frän riksgäldskontoret).

23

Prop. 1986/87:23

1  fräga om placeringar av EKNs premiereserver gäller,   enligt  särskilt  rege­ringsbeslut  1983-09-08,   att  dessa fär placeras bl  a pä räkning 1 bank.  Enligt EKNs mening torde detta fä tolkas sä att hinder frän regeringens sida inte föreligger  1 fräga om den föreslagna placeringen av premiereserver i utländsk valuta hos SEK.

Det  föreslagna systemet är förenat med en särskild garantigivning frän EKN, bl a för viss uppläning av SEK för EKNs räkning.  En sädan garantigivning är att jämställa med att  EKN ikläder sig ett borgensåtagande och är säledes av annan karaktär än EKNs ordinarie garantigivning.  Denna garantigivning kommer emellertid att svara mot  redan gällande förpliktelser för EKN under tidigare utfärdade garantier.

Hejnstäilan

Hemställes att  regeringen medger EKN att Införa ett system med garantier i utländsk valuta  i enlighet med vad ovan anförts.

I avgörandet av det ärende har,  förutom undertecknade,  deltagit ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN],  Kiessling och Landahl samt suppleanterna Frykholm, Lemne, Löwenthal och Rangrost.

Föredragande har varit J. Hallsénlus.

Stockholm den 26  Juni  1986 

EKM-EXPORTKREDITNÄHNDI

L/I

/                    r

Carl Ivar 

ö

hman

/ 

/

        /

/agnar Sohlman

0016K

24

BiUge 1     Prop. 1986/87:23

TtHETACETS HISK VII DITKA KAIiDSTiaER

Sbcempea

rerutaettningar

100 K

15*

155 K

90 5J 10 5i

. 15 M

6K

Tintnsitrat belopp

lUmtcbelopp

Högst» förlustbelopp (EF)

I)rejsisilB-A»lkylr«nt»

BteaPel i - noraalvillkor

CarantiproccstaatB

SJJtlvrisk

Karenstid 4 olnader

Sr&font-family:Verdana'>Faktisk ;]iilvTisk

14 %

Exenpel 2 - fBr vissa kBiaarlknder tllHJrtiade villkor

Caxantiprocentaats

BO 9>

Självrisk

20 % " 31 M

Karenstid ) 6 mAn& font-family:Verdana'>DröjBallsrlmt» k*renetid

11 M

IWrtisk »JSlvriBk

27 %

b) 12 alnader

Srbjamilarltxita ku-enatid

16 M

lUrtiak BjälvTiak

30 %

25

BilEgc   2

Prop. 1986/87: 23

f

ö

retagets risk pga valutekurshojning  fatskadefall-exempel

yinanalering av 100 H CEF (å 3:65)

med räntor

55 K CEF (å 5:65

155 « CBF

i Kormalt KN täcker (i SH) hb % ib:p37törenB ajälvriek

152 W CEF (

å

 3:65) 23 M (37 (

å

 3:65)

B Qd

kursen CEF/SDC 

ä

ndras -f 1 kr

iKN t

ä

cker sax -f 10 f( i kurs

ä

ndring > 1 CEF

BCNs tak blir d&font-family:Verdana'>ä

ver 155 M CEF x 4:65 

«

 720 

K 

SEK

ECN betalar

530 M SEK

4:02

Sj

ä

lvriak

C Kursen ändras -f Etnken kräver Et3« täcker

SJälvriEk

2 kr

190 M SEK

875 M SEK 545 M SEK

Ca CHF finansieringen bar

blir exportörens Bezinalexponering

Detta Mx ea. n % av finansierat belopp

-

85 * täckr.ing -12 BAr.aders karens

-

normalt kursst:.'dd (10 ??)

-

och + 1  kr/CE?

85 K SEK (15 5ö s;älvris:':) 105 M EEK (kursrisl:) 93 K SDC (dröjsmålsränte 20 K 

X 

4:65) 283 K SEK (- löpande pew.i:: värde)

26

Bilaga  3      Prop. 1986/87:23

F

ö

rdelning av 

é

tervunns belopp i utl

ä

nosk valuta

r

ö

ruta

ä

ttningar:

H

ö

gsta f

ö

rlustbeloppet 

ä

r 5:-

Carantiprocentsatsen 

ä

r 90

Skadereglering sker till en kurs aom utg

ö

r 110 Si av kursen vid garanti-f

ö

rbindel sens utf

ä

rdaode.

Exempel   T

ö

rbin.     Skade-      T

ö

rlust-       

Å

tervinning

delse        fall            andel           Kldre              Nya

regler

regler

Ex 1

kurs

5:-

6:-

6:-

EKNs del

4:95

61,9 ii

7:20'

4:95

EXPs del

3:05

38,1 

%

0:B0

3:05

Ex 2

Kurs

5:-

6:-

5:-

EKNs del

4:95

61,9 SI

4:50

3:10

EXPs del

3:05

3B,1 Si

0:50

1:90

Ex 3

Kurs

5:-

B.-

10:-

EKNs del

4:95

61,9 Si

9:-

6:75

EXPs del

3:05

38,1 SI

1:-

3:25')

Ex 

1

Kurs

5:-

5:-

B:-

EKNe 

del

4:50

90 

»

7:20

7:20

EXPe 

del

0:50

10 Si

0:80

0:B0

1)

 90 > av 5:- 

X 

110 >

2)

 90 J av 6:-

3)

 10 > av 2:- 

 3B,1 t av 6:-

27

1 (3) Prop. 1986/87:23 Bilaga 4

Ber

ä

kningar

ö

ver skadereglering i valuta

F

ö

r att illustrera de t

ä

nkbara konsekvenserna av skaderegle­ring i valuta har ber

ä

kningar gjorts p

ä

 garantiverksamheten under perioden 1975/76 - 1984/85. BKN tankes d

ä

rvid ha skade-reglerat i USD och C9{F f

ö

r fordringar i nyssn

ä

mnda valutor s

ä

vltt avser andra 

ä

n korta aff

ä

rer.

,/.     utg

å

ngspunkt f

ö

r ber

ä

kningarna 

ä

r tabell 1, som visar det

verkliga resultatet av garantigivningen under perioden, dock med vissa Justeringar. Resultaten f

ö

r de senare Sren har i tabellen belastats med vissa r

ä

ntekostnader f

ö

r uppl

å

ning i riksg

ä

ldskontoret som enligt regeringsbeslut betalats med budgetmedel. F

ö

r att underl

ä

tta J

ä

mf

ö

relser bed senare ber

ä

k­ningar har emellertid r

ä

ntekostnader och r

ä

nteint

ä

kter som h

ä

nf

ö

r sig till uppianad likviditet (dvs l

ä

n ut

ö

ver ackumule­rade underskott) eliminerats.

./.     I tabell 2 redovisas de Int

ä

kter, kostnader och resultat som BKN ber

ä

knat skulle ha uppkommit cm verksamheten under perio­den hade varit uppdelad i tre separata sektorer, en f

ö

r svenska kronor, en f

ö

r USD och en f

ö

r CHF.

F

ö

rdelningen av garantigivningen och premieint

ä

kterna p

ä

krediter i olika valutor kan inte utl

ä

sas ur BKNs statistik. F

ö

rdelningen mellan svenska kronor och utl

ä

ndsk valuta har antagits vara samma som 1 SEKs kreditgivning. Premierna f

ö

r garantier 1 utl

ä

ndsk valuta antas ha Influtit i proportionen 80 % USD resp. 20 % CHF. Efter inbetalningen antas premierna ha f

ö

rvaltats 

ph 

valutakonton. Skadeers

ä

ttningarna och 

å

ter­vinningarna

ä

r de verkliga. F

ö

rdelningen av dessa p

ä

 valutor finns registrerad 1 BKNs statistik. F

ö

r ber

ä

kningen av r

ä

nte-

28

2 (3) Prop. 1986/87:23

Int

ä

kter pS ackumulerade reserver 1 USD och CHF har till

ä

mpats villkoren f

ö

r l

ö

pande placeringar pS en Banad. R

ä

ntekostnader­na 1 valutor har baserats p

ä

 villkor son till

ä

mpats av riks­g

ä

ldskontoret .

Son framg

å

r av tabell 2 visar ber

ä

kningama att s

å

v

ä

l den reducerade kronsektorn boo verksamheten i CHF skulle ha g

å

tt med betydande underskott medan verksamheten i USD skulle ha uppvisat ett 

ö

verskott, (underskottet 1 CHF h

ä

nf

ö

r sig n

ä

stan uteslutande till skaderegleringar p

å

 Polen.) Ned antagandet att USD-

ö

verskottet beh

å

llits p

å

 valutakonto, hade BKN tving­ats l

å

na kronor och CHF f

ö

r att finanslera hela undskotten i dessa sektorer, uppl

å

ningsbehovet hade blivit ca 360 MSEK h

ö

g­re 

ä

n vid garantigivning enbart i kronor enligt tabell 1.

Det totala resultatet f

ö

r perloden hade emellertid blivit b

ä

ttre med garantigivning 1 valutor (enligt tabell 2) 

ä

n med garantigivning enbart 1 svenska kronor (enligt tabell 1), trots att BKN skulle ha burit hela kursrisken vid skadefallen. Detta 1 och f

ö

r sig f

ö

rv

å

nande resultat beror huvudsakligen p

ä 

att BKN under den senare delen av perloden skulle ha f

å

tt l

å

na upp CHF, vilket gett l

å

ga utgiftsr

ä

ntor och samtidigt kunnat tillgodog

ö

ra sig betydande r

ä

nteint

ä

kter och kursvinster p

ä 

tillg

å

ngar i USD.

I tabell 3 j

ä

mf

ö

rs 

å

r f

ö

r 

å

r och sanmanr

ä

knat f

ö

r hela ber

ä

k­ningsperioden resultatet av garantigivning enbart 1 kronor (v

ä

rden redovisade p

å

 rad a) med resultatet av garantigivning 1 tre sektorer (v

ä

rden p

å

 rad b). Enligt tabell 3 skulle utfallet av garantigivning 1 valuta blivit n

å

got s

ä

mre 

ä

n det som framkomnit i tabell 2. Anledningen till detta 

ä

r att de 

å

rliga resultaten av verksamheten 1 valuta p

å

 rad b) 

ä

r redovisade efter vid varje 

å

r g

ä

llande valutakurser vilket, vid saimnanr

ä

knlngen f

ö

r hela ber

ä

kningsperioden, ger en underskattning av de faktorer scen kompenserat f

ö

r de 

ö

kade skaderegleringarna.

29

3 (3)     Prop. 1986/87:23

Kv tabell 3 framgår att BKN vid garantigivning i valutor hade näst betala ut aotsvarande 319 MSEK mer än vid garantigivning enbart 1 svenska kronor. Detta motsvarar en 5)cning med drygt 17 % av beräknade totala skadeutbetalningar under 1975/76 -- 84/85 för fordringar i USD och CHF.  För fordringar i USD är ökningen ca 19 %aedan den för CHF uppgår till ca 16 \. Dessa beräkningar baseras på förutsättningen att den gällande max-kursen för skadereglerade garantier 1 USD och CHF nästan genomgående uppgått till 125 % av kursen vid resp.  garantis utfärdande. Oa 1 stället den 1983 införda maxkursen på 110 % läggs till grund för beräkningarna kan de ökade skaderegle­ringsbeloppen för fordringar i valuta uppskattas till drygt 450 KSEK, en ökning med ca 25 %.

Oen studerade tioårsperioden uppvisar många anmärkningsvärda drag. Till att börja ned skulle skadereglering i valuta inte ha haft någon nämnvärd betydelse för utfallet av det löpande resultatet av verksamheten före 1981/82 eftersom skaderegle­ringar av större omfattning i USD och CHF hade blivit aktuella först då. Under den senare delen av perioden skulle tillgångar i USD ha gett både kursvinster och bättre förräntning än till-gängar i svenska kronor samtidigt san underskotten 1 CHP-sek-tom skulle ha gett lägre upplåningskostnader. Om tillgångarna hade legat 1 CHF och skulderna 1 USD skulle ett väsentligt sämre resultat blivit följden.

0029K

30

Prop. 1986/87; 23

r-      IO      o

fM        o        D

-4      w      rx

«

»

eo

O

w

0\

,H

o>      in

o>

rg

in

4.J

ce

f-t

1

eo

.H

eo

eo

o

M

eo

3

tn

n

s

P)

o

o

C

eo

1

1        1

fH

fM

>

1

W

C

n

-

in

o

r

»

-H

m     t

»

rg

tn

rt

eo

IC

r-

1

o

*H

rg

rg

v

s

N

eo

»

«

N

eo

1

1        1

1

rg

a

a

3

JC

\i

M

fM

in

«

n

r

»

in

t--

rg

fH

00

(M

eo

1

CM

-H

tn

ov

te

rg

VO

tn

fH

in

v

-(

c

eo

1

1

1

-H

H

u

(>

CT

01

«

ro

n

O

rg

o

eo

O

kl

CD

Ul

fH

r-

-H

in

p)

O

1

-H

fH

O

o

O

eo

+

-

ii

n

c

«

4.J

o

-

r-

r>-

o

e

«

CO

H

Pl

3

eo

-4

tA

-H

CM

tn

fH

tn

eo

r-

in

Ol

eo

r*

t

t» 

CO

»

      rg      o

m      M      v

o -4

I

rg

o in

I

rg tn

kl

1

fl

ov

C

4J

tr

II

kl

4.1

.H

c

kl   u

fl

n

3

-4

1) fl

tn

0

n

u

o   ov

C

g

kl

M

II

   C

Irt

Li

ii

1

>..

kl

>

M -H

«

«

c

a

V

0

n u

DV

4.1

4J

4J

fl

4.,

4.,

lu

C

J

M

fl

C

Jl

fl

«

   b

«

H

te

l

«

kl

4.,

ifl

u

fl

5  0

C

**

n

**

m

*>

*J

§

c 

L,

c

c

kl

m

0

c

fl

M

«

A)

wt

H

)

H

j

4J

3

H

0   

II

>

V

(1

C

t)

-

i

l4

4J 

E

kl

u

o

H

4J

3

s

J

n fl

s

t)

c

fl

E

C

kl

n

.K

n

II 

b

b

df'

10

j

Ifl

é

(1

l>

>

4J v

0,

t

K

in

c

K

K

It

S  -4

31

Prop. 1986/87; 23

o n

o

CD    O I 

>v     LA 

Ov    =J I

r~ 3£ I

Ul LO

lA 

D

00

U_ I         ITV        I      lA     

X    

-                                  rg

I

SO    IA    rg    fA    Ov

KV     T-               *-     -

r    vO    OD    rg       lA

rg    CM    csi    o                         r*

4-      KV      CM    4-

I     

I

iA     

»

-     lA 

»

-          lA

I

lA     ol    

-

00    ml r 

   =1

CD

Ujl    vA

in

o 

a

vO SO

o

(C

v      1         I       KV      Ov

f.

»

X

4-

»

-

lA

CJ

r   ID

O JJ

r-   3

Ov

Oj

r

O

-

Ov

r-

tn

rg

~

fA

u.  to

-~.

=>l

X   

>

00

u

r

»

o.

r-

o

3

O

r*

X 

n

UJ

CD

On

»

lA

rg

U   01

in

rg

o  l.

(

vo

ov

Li.| CM 4- 

«

X 

vO 4- VO 

ul   4-

4     Ol   CO

CO    m    r

O CD

CS O O *- r lA lA     4-     so

(B Ov

Lf. I    KV     fA        I      KV      vD

X      

4-                                 4-

O vC

rg    KV    4-

4-    4-    o

- c   o

03

r~   Ol

.       LO

r~   3)

CM    r*    CM    lA    r

rg                               CM

O 

m

a E

CO

o .-,

k.

D.

H a 

o

c -1

c  u

H  .D

c

.tf    r    O   K    4-

KV     K\          lA      00

CM        4-        4-  14

U-I    O     KV        I      KV

X        

4-

a    r-    o 

4-    r    CD

«

        4-        .tf

lA KV o O Ov sO      I      I

r   o I   >

ö

    vo      I     vC    rg

r-   irl                           CM

Cl 

m

r

»

    KV

so      IA

1     KV      lA      .tf      Ov      .tf UJ      vO     o     KV     CM     KV

ml   rg    4-    *-      i    cm

O 

»

A

ict ujl m

so    r

4-        lA

CM     4-

.tf    r-   KV 

.tf    o    o

u.    CO   rg

£

1

NO   o) PM   

r*

»

   m    

«

-                 r-

    T   r*       \o   f UJ    

«

   pw    u   fsj   \o

CD

-.4

O'

3

JJ

1    C

n

ID

01   -H

01

JJ

O   t.

u

-

OTI

k

3

JC   k.

01

u

01

JJ

m

n  o

o

01

O

ID

01

w

c

*J

o

JJ

e

01

Jt

c

m

JJ    .

o

:a

JJ

3

n -j

o

.u

o

n

J(

01   ov

c

C

o

01

u

JJ   01

,

1

-V

q:

=1   b

Cj

Ov

tf

yo

m

t-

O

00

m

tf

CM

SO

= 1

o

00

1

lA

SO

rv

se

--

UJ

r-

KV

r-

tf

SO

inj

1

JJ 

a

1

3

n

01

u

kl

1

CM 1

JJ O

JJ -4

3

1

01

0

o

JC

to

k

a

O'

c

L.

D

Lf

01

b

01

JJ

n

n

O

o

01

o

o

01

w

c

JJ

a

jj

q:

.

Ol

JC

c

4

JJ

o

:n

JJ

3

.

B

f-4

o

JJ

m

ID

V

o>

c

c

o

01

u

JJ

01

3

£

tc

«

3

b

32

Prop. 1986/87:23

S

ev

c

in

-J o Ov

ao

CM tn

'v

tn tn +

tn col

SON

O NN

w o

ve

\e vo

pH 

(D CV

D

-g n 

»

g

ev ev

s ve

r-

in in

«

fH

Pl n

N nI +

eo ov

+

+

1

1

I

kl h.

|5

i!

Ij 

01 c

z>

bol

?

M

n 01

*4

o eo

-g cvi .H seovP,

»

N ve » N « rg N N

in i~ CN c

»

 r-

g 4H 

f

o p> o ev

(O eo

p) ev ve

»g P)

N

m

N

»

in .

CD

o

CO

SS '

p) tn

+

ve 01 r -g 

v. o in 11 r. kl Ch

-'

4J M

fl n

4J

t5 

'O

3 -H c 

£

II

jJ

ei4j

4  u

*j fl 

c A

SS 5-

'J P> CSI ov 0>

f

r- -g ve ve

+

* *l 

P> P)l

* 

«

l

in ml

3SI

o o

fl .a fl

8

c

 A fl

fl fO   fl

fl .C   fl

1

1

1

1

k,

t4

k.

fl

jQ

C

o

«

A

01

Q

o

JJ

A'

«

J

s

4J 

fl

JC 

Ifl

UJ

»

4

c

n

4J

O

c

«

g

kl 

5

4J

3

t

u

«

II

.M

iJ

JJ

fl

.g

C tfl Dt

fl fl tn A

33

Prop. 1986/87:23

AB  SVENSK  EXPORTKREDIT

i NIC   EKN"

1986-05-23

Bilaga b

SEK-EKN-SAHAJWETET  -  INi'>M  RAMEN  FÖR GARANTIGIVNING I  UTlJUfDSK VALUTA

INLEDNING

Vid 

ö

verg

å

ngen till ett garantlsystem d

ä

r EKN erbjuder skaderegle­ring 1 utliindsk valuta och Sven tar in premier och 

å

tervinningar 1 utltindsk valuta uppst

å

r nya m

ö

jligheter och behov f

ö

r EKN.

F

ö

r att tillgodose dessa och underl

ä

tta 

ö

verg

å

ngen till ett nytt garanti system Sr SEK villigt att erbjuda EKN vissa tjiinster p

å 

omr

å

den d

ä

r SEK under 

å

rens lopp vunnit erfarenhet, fr

ä

mst avse­ende likviditetsf

ö

rvaltning och uppl

å

ning, men iiven bist

å

 med r

å

dgivning p

å

 andra omr

å

den, typ valutapositionshantering och d

ä

rtill h

ö

rande kursriskproblematik.

1  Likviditetsf

ö

rvaltning

EKN har 1 dagsl

ä

get en betydande likviditet placerad dels hos Riksg

ä

ldskontoret och de svenska aff

ä

rsbankerna, dels i stats­skuldv

ä

xlar.

Ö

verg

å

ngen till ett nytt garanti system kommer att ge EKN en betyd­ande likviditet, ocks

å

 1 utl

ä

ndsk valuta.

P

å

 SEK har under m

å

nga 

å

r bedrivits en aktiv likviditetsf

ö

rvalt­ning med mycket gott resultat. SEK har f

ö

r n

ä

rvarande en betydande likviditet b

å

de i Skr och utl

ä

ndsk valuta (ca Skr 6 000 milj.).

Vidare kan h

ä

r p

å

pekas att SEK redan idag bedriver likviditetsf

ö

r­valtning f

ö

r statens r

ä

kning, d

å

 av SEKs totala likviditet drygt Skr 4 000 milj. finns 1 den statsst

ö

dda sektorn. SEK fungerar allts

å

 redan idag som ett institut f

ö

r statsmakterna i detta av­seende. SEK 

ä

r d

ä

rf

ö

r villigt att erbjuda sig att f

ö

r EKNs r

ä

kning vidtaga placeringar av EKNs 

ö

verskott i framf

ö

rallt utl

ä

ndsk valuta.

-      Placeringsstrategi

I   och med de stora kassaflöden  som förekommer på SEK kan EKN alltid  räkna med  att ha  sin  likviditet omedelbart tillgänglig samtidigt som man     uppnår optimala placeringar.  Denna  likvi­ditetsaspekt gör att EKNs  reserver 1  utländsk valuta kan placeras på längre perioder.   Detta ger under normala  förhåll­anden en högre avkastning,   samtidigt som EKN alltid har till­gång  till omedelbar likviditet.

-       Räntebiirande atatspapper 1  utliindsk valuta

Genom att  utnyttja SEKs  likviditetsförvaltning kan EKN även få  sin reserv i  utländsk valuta placerad i räntebärande svenska och eventuellt andra  statspapper.

.2.

34

Prop. 1986/87; 23

Reservens  fördelning nellar. valutor

Beroende på hur omfattningen av garantigivningen och skade­fall  1  olika  valutor blir kan det  från  tid  till  annan bli aktuellt   för  EKN  att  omfördela  reserven mellan  olika valutor. För att hantera  denna  omfördelning kan  utnyttjandet av ter­minsaffärer  och  valutaswappar bli   aktuellt.   Inom detta område har  SEK genom  årens   lopp vunnit betydande  erfarenheter.

2    Upplåningen

EKNs enda upplåningsmöjlighet är för närvarande den röriiga kre­diten hos  Riksgäldskontoret.

SEK kan erbjuda  EKN krediter  som är  speciellt  anpassade till  såväl skaderegleringar  som  refinansierlngar med gäldenärsländer.   Dessa krediter kan  antingen  vara  till  fast  ränta på  valfria  tidsperio­der,   vilket kan  vara  speciellt angeläget  1   refinansierigssamman-hang,   eller  till   rörlig  ränta  baserad på LIBOR.

EKN  skall  hos  SEK ha  rätt   att  förtidsinlösa  de  LIBOR-baserade krediterna  vanligtvis  var  6:6 månad,   dvs normalt   i   samband med ränteförfallotillfället.   Tillgången  till  matchande krediter vid ref inansierlngar  och  en  rörlig kreditfacilitet  ger  EKN en betyd­ande  flexibilitet   1   sitt  agerande.

I  detta  sammanhang kan  även påpekas  att  ca  40%  av SEKs kreditvolym för närvarande  är  garanterad  av EKN.   SEK  är  därmed  EKNs  största kund och det  förefaller  därför naturligt  att  SEK,   såsom halvstat-llgt  institut  som beviljar exportkrediter,   ges  möllghet att  er­bjuda  EKN krediter,   vilka  utnyttjas bl  a  för  refinansiering och rescheduling  av  exportfordringar.

'Reflnansieringar och  skuldkonsolideringar"

För  refinansiering  förutsätts  idag  att  det  finns ett kredit­institut  som  tillhandahåller den  nya krediten.   SEK är villigt att  agera   som ett  sådant kreditinstitut   förutsatt  att EKN garanterar   fordringen.   Det  gamla kreditavtalet  avslutas och ett  nytt  upprättas  visavi  gäldenärslandet.   På  grund av SEKs låga  refinansieringskostnad  och  blygsamma  marginal  skulle  i många   fall   den  ränta   som gäldenären betalar,   särskilt om den är LIBOR-baserad,   ge  överskott   för EKN  såsom ersättning  för EKNs   fortsatta   risktagande och därmed tjäna  som en ny inkomstkälla   för EKN.

Kostnadsfördelar

Genom att  utnyttja  den  erfarenhet  från  Internationell  upp­låning  som  finns  på  SEK,   kan EKN  försäkra  sig om betydande kostnadsfördelar,   jämfört med om EKN  själv  skulle  låna pengar på den  Internationella penning- och kapitalmarknaden.   Detta ställer  sig  både  onödigt och dyrt.  Vidare kan  förväntas att om EKN utnyttjar  de  svenska affärs- och  sparbankerna  för eventuell   upplåning,   kommer bankerna   (då  dessa  lån kan  liknas vid  lån  för  exportfinansiering)  med  största  sannolikhet att

.3.

35

Prop. 1986/87:23

1-efinansiera dessa lån hos  SEK.   Ett  sådant  arrangemang  skulle Istda till  en högre upplåningnkostnad då SEKs kreditvärdighet i>°r  betydligt högre än svenska  affärsbankers  och  leda  till administrativt merarbete för EKN  samt ge onödiga  balansräk-n i ngsbelastnlngar.

Valutapositioner

I det nya  systemet kommer EKN att  få olika valutapositioner beroende på hur man väljer att agera.   För  att  styra EKNs valutaexponering kan kredltfaciliteten utnyttjas.  Antag att EKN har  stora  fordringar 1  USD,   men vet  att  dessa kommer  att betalas mycket   snart,   dock är USD-kursen på  väg  ner  -  1   ett sådant  läge kan  det  vara berättigat  att belasta kredltfacili­teten och växla dessa USdollar till en starkare valuta,   t ex Skr,   för  att  senare amortera på  faclllteten när  EKN  får  in fordringarna.

Vidare kan tillgången av en billig kreditfacilitet i en viss valuta utnyttjas tillsammans med en valutaswap för att skapa billiga lån i  andra valutor.

Resultatut jiimnande effekt

Tillgången till ett kreditinstitut och därmed  lånemöjligheter innebär att EKN kan bestämma huruvida premiereserven  skall belastas  eller  ej   (skadereglering  contra refinansiering).   EKN kan därmed  uppnå  cn  jämnare och mer  realistisk  belastning av rörelseresultatet   (premiereserven)   eftersom en  förlust ej realiseras om EKN väljer att gå  refInansleringsvägen.

Tillgång till  LIBOR-baserade  faclliteter  i  konsoliderlngssam-manhang  Innebär  dessutom genom möjligheterna  till   regelbundna återbetalningar och  förändring av  valutaval  att  EKN ges  möj­ligheter till  en bättre och  lönsammare  likviditetsförvaltning samtidigt  som man  fritt kan bedöma när man vill   realisera kursvinster  eller kursförluster och därmed påverka  resulta­tet.

3     Premiesättning

Premierna avses bli  baserade på aktuella kapitalmarknadsräntor  för olika valutor.   SEK har här en uppbyggd organisation för bevakning av internationell kapitalmarknad vilket EKN skulle kunna utnyttja. Ett samarbete innebär således att EKN icke behöver bygga upp egen expertis och bevakning för detta ändamål.

Ovanstående arrangemang innebär ett intensivare  samarbete mellan SEK och Erai,  ett samarbete som gynnar uppbyggandet av ett nytt garantlsystem samt ger EKN en Okad känsla för valuta-,  pennlng-och kapitalmarknaden.  Det intensifierade samarbetet  som detta arrangemang kräver underlättas av att det redan idag finns ett väl fungerande kontaktnät mellan SEK och EKN  samt att  en  stor kännedom om verksamheten på varandras områden föreligger.

1986-05-22

BL/JT/yt

36

Bilaga 2     Prop. 1986/87: 23

Beredningen f

ö

r Internationellt Tekniskt-ekonomisl

Agency for International Technical and Economic Co-operation

Agence pour la cooperation technique et 

é

conomlque Internationale 

 Agencia para ia Cooperaci

ö

n T

é

cnica y Econ

ö

mica Internacional

U 2307

0.8.1

27 juni  1986

Till regeringen

Utrikesdepartementet

Box 16121

103 21    STOCKHOLM

Kursrisker vid skadefa11

cL

/J

EKN skadereglerar f n 1 svenska kronor 

ä

ven om den bakomliggande export­krediten l

ä

mnas i utl

ä

ndsk valuta.  Genom detta f

ö

rfarande st

å

r export

ö

ren en kursrisk i det fallet att den utl

ä

ndska valutan stigit i v

ä

rde gentemot kronor mellan kreditf

ö

rs

ä

kringens ing

å

ende och skadetillfallet.  Sedan 1983 -d

å

 ett tidigare system 

ä

ndrades - t

ä

cker EKN en kursstegring p

å

 upp till   W% utan s

ä

rskild premie medan en extra kurss

ä

kring till  h

ö

gst 200% erbjuds mot s

ä

rskild premie.  I praktiken har EKN till

ä

mpat best

ä

mmelserna om extra kurss

ä

kring restriktivt f

ö

r att h

å

lla nere riskexponeringen.

BITS har inte medgivit kurss

ä

kring f

ö

r u-kreditgarantier enligt det system som till

ä

mpas av EKN. Sk

ä

let 

ä

r att den 

ö

verv

ä

gande delen av u-krediterna l

ä

mnats i utl

ä

ndsk valuta med stark koncentration till  USD. Kursriskexpo­neringen skulle bli ensidig och skulle vid ett kursfall  f

ö

r kronan gentemot USD leda till  en stor belastning p

ä

 bist

å

ndsanslagen.

En arbetsgrupp med representanter f

ö

r bl a EKN. SEK och riksbanken har sedan n

å

got 

å

r utrett m

ö

jligheterna f

ö

r EKN att utf

ä

rda garantier och motta premier i  utl

ä

ndsk valuta f

ö

r att d

ä

rigenom eliminera kursriskerna.  EKNs styrelse accepterade den 26 juni  arbetsgruppens f

ö

rslag vilket nu till­st

ä

llts regeringen. F

ö

rslaget, som upptas i en EKN skrivelse med titeln "Garantigivning i valutor" inneh

å

ller sammanfattningsvis f

ö

ljande

-

premier mottas i utl

ä

ndsk valuta och premiereserv f

ö

rvaltas p

å

 r

ä

nte­b

ä

rande valutakonton

-

skadereglering f

ö

retas i utl

ä

ndsk valuta och att 

å

tervunna belopp h

ä

nf

ö

rande sig till garantier 1  utl

ä

ndsk valuta placeras p

å

 valutakonto

-

SEK medverkar vid f

ö

rvaltningen av EKNs valutatillg

å

ngar och den uppl

å

ning som kan komna att erfordras f

ö

r att t

ä

cka likviditetsunderskott p

å

 valutakontona

Address                                           Telephone                     Telela

»

                            Telex

BITS

Fredsgatan 2                                   Nat     06-24 53 90       Nal      08-796 71 54

S-111 52 Stockholm, SWEDEN         Int-f 46 8 24 53 90       Int -i-46 8 796 71 54      13091 SWEDCOM S

Prop. 1986/87:23

Vad g

ä

ller BITS och s

ä

kerhetsreserven f

ö

r u-kreditsystemet finns anledning att 

ö

verv

ä

ga om inte en samtidig 

ö

verg

å

ng till det f

ö

reslagna nya systemet borde f

ö

retas.

Nuvarande restriktiva system inneb

ä

r ingen direkt ol

ä

genhet f

ö

r bist

å

ndet utan drabbar snarare de svenskaf

ö

retagen.  Indirekt har det dock tv

å 

negativa effekter ocks

å

 ur bist

å

ndssynpunkt:

-

det skapar ett incitament   f

ö

r f

ö

retagen att s

ö

ka u-krediter i kronor. Om, n

å

got som ofta 

ä

r fallet,       det finns en preferens ocks

å

hos mottagar­landet/k

ö

paren f

ö

r kronor   (eller som i  fallet Algeriet en "reglementa-tion"  inneb

ä

rande krav om                           leverant

ö

rslandets valuta) skapas en "ohelig allians" mellan k

ö

pare och s

ä

ljare till   f

ö

rm

å

n f

ö

r kronfinansiering, vilket f

ö

rsv

å

rar f

ö

r BITS                  att tillse att u-krediter enbart l

ä

mnas i utl

ä

ndsk valuta,

-

den kursrisk  som exportf

ö

retagen tar s

ö

ker de rimligen inkalkylera i priset.  Ett dylikt f

ö

rfarande inneb

ä

r en prish

ö

jning som drabbar mottagarlandet och, genom ett beloppsm

ä

ssigt f

ö

rh

ö

jt g

å

voelement, bist

å

ndsanslaget.

Samnantaget talar 

ö

verv

ä

gande sk

ä

l  f

ö

r att 

ä

ven garantierna f

ö

r u-krediterna b

ö

r inordnas  i  det nya systemet.

En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r BITS medverkan b

ö

r vara att de valutakonton som EKN administrerar f

ö

r BITS r

ä

kning h

å

lls separata fr

å

n EKNs 

ö

vriga valutakonton (p

å

 samna s

ä

tt som idag kronkonton h

å

lls separata). H

ä

rigenom kan inte en diskussion uppst

å

  i  ett senare skede till  vilket system en viss valutatrans­aktion skall  h

ä

nf

ö

ras.

Hemst

ä

llan

Styrelsen hemst

ä

ller

att   det nu aktuella f

ö

rslaget fr

å

n Exportkreditn

ä

mnden avseende elminering av kursrisker vid skadefall  ocks

å

 skall   till

ä

mpas p

å

 u-kreditsystemet.

I styrelsens behandling av detta 

ä

rende har deltagit:  E Michanek, ordf

ö

rande,  G[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m,  H Gr

ö

nwall, T Hagdahl,  B[REDACTED_EFTERNAMN], B[REDACTED_EFTERNAMN], C[REDACTED_EFTERNAMN]  och C  I  

Ö

hman.  F

ö

redragande har varit L Ekengren.

rSSrSId;"'                           '                           [{myUc0.b(

Ingvar Kari

é

n

38

Bilagas    Prop. 1986/87:23 

Remissyttranden i sammandrag

Exportkredilgaranlier m.m.

Riksbanken anför att den beskrivning som finns i exportkreditnämndens (EKN) ansökan av hur ett sådant system skall fungera närmast får betrak­tas som en skiss som så småningom får utarbetas till ett fastare regelsys­tem. Det nya är att EKN tänkt bygga upp premiefonder i utländsk valuta för att minska kursrisken och låna i utländsk valuta för att finansiera skaderegleringar om det bedöms som sannolikt att fordringarna kommer att återvinnas. Det i ansökan skisserade systemet kan tolkas som en grupp enskilda försäkringssystem i var sin valuta. Skadereglering sker i första hand genom att reserv i aktuell valuta ianspråktas.

Ett synsätt som utgår frän att kreditgarantierna ses som ett för varje valuta separat försäkringssystem, är naturligt om man tror att kreditrisken är relaterad till valet av valuta. Ett enligt riksbanken rimligare synsätt är att relationen kreditrisk och valuta är mer slumpmässig varför premiere­serverna bör ses mer integrerat i den totala valutasammansättningen av utfärdade garantier, upptagna län och övertagna fordringar. Följaktligen bör skadereglering ske från den totala premiereserven med olika valutor.

Övertar EKN vid skadereglering en fordran som med stor sannolikhet kommer att återvinnas ärdet som framgår av EKN:s skrivelse naturligt att skadereglering kan finansieras genom uppläning i den valuta som gäller för ifrågavarande fordran. Däremot anser EKN att man inte bör ta upp eller behålla ett valutalån för att finansiera en skadereglering som väntas leda till en definitiv förlust. I en sådan situation bör man enligt EKN istället "växla svenska kronor" vilket t.ex. kan betyda att EKN drar på kredit i riksgäldskontoret för att kunna betala skadeersättning i valutan. Riksban­ken anser att EKN:s resonemang i denna fråga bygger på missuppfattning­en att svenska kronor intar någon särställning i ett system med kreditga­rantier i utländsk valuta. Om premiereserverna inte räcker till och upplå­ning bedöms önskvärd bör man enligt riksbankens uppfattning finansiera sådana förluster i valuta som svarar mot valutafördelningen av de förvän­tade framtida premieintäkterna.

Det av EKN skisserade systemet för garantigivning i utländsk valuta förefaller med smärre förändringar vara möjligt att tillämpa och fullmäktige viil inte motsätta sig att ett sädant system genomförs. Från de valutapoli­tiska synpunkter som fullmäktige har att beakta är det en nackdel att det föreslagna systemet inledningsvis leder till en avtappning av valutareser­ven genom att premiereserver byggs upp i utländsk valuta. Detta uppvägs av att EKN tänkt sig att fordringar som uppstår vid skadereglering kan finansieras genom upplåning i valuta. Från valulapolitisk synpunkt medför detta klara fördelar genom att en tillfällig ackumulation av skadefall inte belastar valutareserven utan balanseras av ökad utlandsupplåning.

Efter en övergångsperiod bör vid en skicklig premiesättning det inte

finnas nägra systematiska förändringar i premiereserverna, bortsett från

dem som förklaras av förändringar i den totala garantigivningen. Det är

39

fråga om balans på lång sikt, och också från valutapolitisk synpunkt blir Prop. 1986/87:23 uppgiften att bevaka att utvecklingen inte spårar ur. 1 de valutatillstånd som ges bör därför gränser anges för att förhindra en excessiv uppbyggnad av premiereserverna. Detta har också angivits i det förhandsbesked som valutastyrelsen på EKN:s önskemål givit för att möjliggöra de valutatrans­aktioner med valutakonton som erfordras för ett system med garantigiv­ning i utländsk valuta. Fullmäktige vill också understryka att omväxlingar av tillgångar i svenska kronor till utländska valuta bör begränsas av valuta-politiska skäl varför sådana transaktioner bör fordra valutatillständ.

Riksgäldskontoret har ingen erinran mot EKN:s förslag utom vad avser upplåningen för systemet.

Upplåning Jör systemet

Riksbanken finner det lämpligt att EKN utöver lån i utlandet och i svenska valutabanker skall kunna få tillstånd till upplåning genom Svensk Export­kredit (SEK) samt kunna hyra tjänster därifrån för valutahanteringen.

Riksgäldskontoret anför att som förslaget nu är utformat kan fullmäktige inte biträda förslaget till den del det innebär att en annan statlig myndighet - EKN - skall få utfärda statliga garantier för SEK:s lån i utländsk valuta. Enligt fullmäktiges uppfattning bör all statlig garantigivning för utlands­upplåning ske genom riksgäldskontoret.

Riksgäldskontoret erinrarom att motsvarande frågeställning var aktuell i samband med att televerket önskade ta upp lån i utländsk valuta. Därvid tillsattes en arbetsgrupp med företrädare för regeringskansliet och övriga berörda parter. Genom prop. 1984/85:100 (se bil. s. 118 f) redovisades gruppens överväganden för riksdagen. Behovet av samordning av den statliga upplåningen utomlands underströks. När det gäller statlig garanti­givning för utlandsupplåning, har denna fråga varit aktuell i samband med upplåning av bolag i vilka vattenfallsverket förvaltar statens aktier. I prop. 1985/86; 100 bil. 14 s. 143 anför föredraganden att han förordar att "rege­ringen föreslår riksdagen att bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontoret att, efter hemställan av regeringen i varje enskilt fall och inom den av riksda­gen fastställda ramen för borgensåtaganden för lån till bolag i vilket statens vattenfallsverk förvaltar statens aktier, teckna borgen för uppläning utom­lands till bolag i vilka statens vattenfallsverk förvaltar statens aktier".

Norstedts Tryckeri. Stockholm 1986                                                                                                                      40