Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:101

Regeringens proposition

1982/83:101

med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83;

beslutad den 22 december 1982.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och del ändamål som framgår av föredragandenas hemställan.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

KJELL-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposifionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget 

II 

lill stalsbud­geten för innevarande budgetår.

De anslag soin begärs uppgår till ca 1031,7 milj. kr. De största anslagen föreslås gå fill lån lill bostadsbyggande och lill ersättning för försenad idrifttagning i kärnreaktorer.

1    Riksdagen 1982/83. 1 samt. Nr 101

Prop. 1982/83:101

Utdrag PROTOKOLL

vid.regeringssammanlräde 1982-12-22

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peter­son,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Peter­son, Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag om tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budget­året 1982/83

Statsråden föredrar förslag fill riksdagen i frågor angående anslag m. m. på filläggsbudget

II 

fill statsbudgeten för budgetåret 1982/83. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet Feldl anför: De anslag som riksmötet har anvisat sedan stats­budgeten för budgelårel 1982/83 fastställdes har uppförts på tilläggsbudget I (prop. 1982/83: 25 samt prop. 1982/83:50 och 1982/83: 55). Regeringen har i prop. 1982/83:68 föreslagit riksdagen alt 4510 milj. kr. anvisas för rekon­struktion av Statsföretagsgruppen.

De ytterligare medelsbehov som nu kan överblickas bör sammanfallas i en gemensam proposilion angående ulgifter på tilläggsbudget 

II 

fill stats­budgeten för budgelårel 1982/83.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

all besluta om anslag m. m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram.

Regeringen ansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar atl genom proposilion förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för den åtgärd eller det ändamål som föredragandena har hemställt om.

Regeringen förordnar atl de anföranden som redovisas i underprotokol­len och en sammanslällning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor 1 -10.

Prop. 1982/83:101

Bilaga 1

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet Rainer

Anmälan till tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser justitiedepartementets verksamhetsområde

ANDRA HUVUDTITELN B. Polisväsendet

[I] B 5. Lokala polisorganisationen: Utrustning. Under denna rubrik har i

statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett reservafionsanslag av 17216000 kr. (prop. 1981/82:100 bil. 5, JuU 1981/82:38, rskr 1981/82:228 och prop. 1981/82:143, JuU 1981/82:43, rskr 1981/82:271). Från anslaget betalas bl.a. kostnader för anskaffning av utrustning lill polisens narkoti­karotlar.

Regeringen har genom en föreskrift i regleringsbrevet för budgetåret 1982/83 inrättat en narkofikarotel i Stockholms polisdistrikt. Vid roleln har inrättats 62 polismanstjänster.

Rikspolisstyrelsen har i en skrivelse den 22 oktober 1982 begärt att rikspolisstyrelsen för budgetåret 1982/83 anvisas yllerligare 1864(X)0 kr. för anskaffning av teknisk utrustning till narkotikaroteln.

Inrättandet av narkotikaroteln i Slockholms polisdistrikt är ell led i satsningen för all bekämpa narkotikabrottsligheten. Jag delar rikspolis­styrelsens uppfattning alt narkotikaroteln i Stockholm är i behov av viss teknisk utrustning. Jag förordar att 973000 kr. ställs till styrelsens förfo­gande för inköp av bl. a. bandspelare, kikare av olika typer, radioutrust­ning och kameror.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

alt fill Lokala polisorganisationen: Utrustning på tilläggsbudget 

II 

fill statsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisa etl reservations­anslag av 973 000 kr.

[2] B 6. Inköp av motorfordon m. m. Under denna rubrik har i statsbudge­ten för innevarande budgetår anvisats elt reservationsanslag av 47491000 kr.

Prop. 1982/83:101

4

Rikspolisstyrelsen har begärt atl del för budgetåret 1982/83 anvisas ytterligare 1 660000 kr. för inköp av totalt 24 fordon lill den nyinrättade narkotikaroteln i Slockholm.

Jag beräknar medel för inköp av 12 fordon lill en sammanlagd kostnad av 830000 kr. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

alt fill Inköp av motorfordon m. m. på tilläggsbudget 

II 

till statsbud­geten för budgetåret 1982/83 anvisa etl reservationsanslag av 830000 kr.

E.    Kriminalvården

[3] E 5. Engångsanskaffning av inventarier m. m. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande år anvisats ett reservationsanslag av 7,4 milj. kr.

Regeringen har i sysselsättningsskapande syfte genom olika beslul under hösten 1981 och under år 1982 uppdragit åt byggnadsstyrelsen och krimi­nalvårdsstyrelsen alt ulföra ny- och ombyggnadsarbeten till en samman­lagd kostnad av ca 94 milj. kr.

Besluten leder till ell ökat medelsbehov under anslagel av 3,5 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

all till Engångsanskaffning av inventarier m.m. på tilläggsbudget 

II 

fill statsbudgeten för budgelårel 1982/83 anvisa ell reservations­anslag av 3 500000 kr.

Prop. 1982/83:101

Bilaga 2

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde

FJÄRDE HUVUDTITELN

H. Övrig verksamhet

[1] H 11. Aktieteckning i Swedair AB. Under denna rubrik finns inte någol anslag uppfört i stalsbudgeten för budgetåret 1982/83.

1   Inledning

Swedair AB ägs till 50% av staten genom försvarsdepartementet, lill 25% av AB Aerotransport (ABA) saml lill 25% av Linjeflyg AB (LIN). När staten år 1973 förvärvade sin andel i bolaget anförde regeringen i propositionen 1973:124 bl.a. alt del genom förvärvet öppnades möjlighe­ter att på ell smidigt sätt tillgodose försvarels behov av flygtransporlre-surser i händelse av beredskapstillstånd eller krig. Övergången tiU bered­skaps- eller krigsorganisation skulle likaså underlättas, om bolagels tjäns­ter utnyttjades för att tillgodose krigsmaktens behov av flygtjänsler i fred. Så sker också genom atl Swedair bl. a. bedriver målflygning ål försvarel saml medverkar i driften av försvarels robotförsöksplats i Vidsel.

I skrivelse lill aktieägarna har bolagets styrelse den 14 oktober 1982 hemställt om en förstärkning av bolagels kapital. Hemställan innebär alt aktiekapitalet ökas genom en nyemission av aktier till elt nominellt värde av 20 milj. kr., varvid 4 milj. kr. därutöver avsätts fill reservfonden, och atl samlidigt etl förlagslån lill etl sammanlagt belopp av 20 milj. kr. lämnas bolaget.

Prop. 1982/83:101

6

2   Föredragandens överväganden

2.1 Bolagets verksamhet och ekonomiska resultat 1979/80-1981/82

Swedair AB bedriver främst flygverksamhet, innefattande bl. a. anslut­ningstrafik lill SAS' och LIN:s reguljära nät, egen linjelrafik, ambulans-, affärs-, kartfolo- och målflygning. Bolaget bedriver också verkstadsrörelse på Bromma och Sturup samt agenturverksamhet. Dessutom betjänar del vissa kommunala flygplatser samt - som nyss nämnts - försvarets robot­försöksplats i Vidsel. Flygverksamheten svarar för drygt 50% av bolagels sammanlagda omsättning. Bolaget har f. n. ca 500 anställda.

Under senare år har Swedair haft årliga rörelseresultat före bokslulsdis­positioner och skall om ca 10 milj. kr., vilka kan relateras lill ell aktiekapi­tal om 7,5 milj. kr. och ett eget kapital plus obeskattade reserver om sammanlagt ca 30 milj. kr. Bolagels soliditet (efter avdrag för latent skall saml utan beaktande av övervärden) kan f. n. beräknas lill ca 20%. I övrigt framgår bolagels ekonomiska utveckling under de senaste verksamhets­åren samt dess nuvarande slällning av följande utdrag ur bolagels årsredo­visning.

Swedair-Koncernens resultaträkningar 1979/80-1981/82 (milj. kr.)

1979/80

1980/81

1981/82'

Rörelseiiitäkter

140,1

172,1

225,4

Rörelsekostnader

115,0

144,6

192,4

Rörelseresultat före

avskrivningar

25,1

27,5

33,0

Avskrivningar

-10,3

-12,3

-15,4

Finansnetto

- 3,8

- 5,5

-10,3

Extraordinära intäkter

0,7

0,5

0,2

Resultat före boksluts-

dispositioner och skatt

11,6

10,2

7,5

Bokslutsdispositioner

- 9,8

- 8,9

- 5,7

Skatt

- 0,7

- 0,6

-  1,3

Årets resultat

1,2

0,7

0,5

' PreUminära uppgifter.

Swedair-Koncernens balansräkningar 1979/801981/82 (milj. kr.)

1979/80

1980/81

1981/82'

Omsättningstillgångar

48,9

55,8

75,2

Vinstkonto i riksbanken

0,0

0,7

0,0

Anläggningstillgångar

42,8

48,8

43,9

Summa tillgångar

91,6

105,3

119,1

Kortfrisfiga skulder

26,6

29,6

47,2

Långfristiga skulder

46,1

50,7

43,0

Minoriteisintresse

0,5

0,6

0,1

Obeskattade reserver

7,7

13,5

17,8

Eget kapital

10,7

11,0

11,0

Summa skulder och eget kapital

91,6

105,3

119,1

Preliminära uppgifter.

Prop. 1982/83:101

7

2.2      Köp av nya flygplan

Swedair AB står nu iitför en för sina förhåUanden mycket stor investe­ring. Denna gäller köp av tio flygplan av typ SF 340, vilka skall levereras av Saab-Fairchild under perioden juli 1984-maj 1986. Denna typ av flyg­plan, som ännu inle har börjat serietill verkas, tar 34 passagerare och lämpar sig främst för all trafikera det s. k. sekundärnälet, anslulningslin-jerna lill SAS' och LIN:s linjenät. Genom all ersätta äldre och mindre lönsamma flygplanstyper med ell modernt och driflekonomiskl flygplan räknar man med att avsevärt kunna förbättra den i anslutningstrafiken bristfälliga lönsamheten.

Den totala koniraklssumman uppgår i prisläget augusfi 1980 till ca 33 milj. dollar, vilket då motsvarade ca 170 milj. kr. Efter prisuppräkning enligt avtalet och med hänsyn tiU dollarkursens förändring kan det totala beloppet i löpande priser beräknas till 300-350 milj. kr.

Avsiklen är att flygplanen skall användas i svenskt inrikesflyg saml i viss gränstrafik på linjer där de ger bästa möjliga driftsekonomi. Diskussioner pågår f.n. mellan SAS, LIN och Swedair om etl trafikprogram utgående från den luflfartspolifiska utredningens förslag och statsmaktemas luft­fartspoliliska beslul våren 1982. Parterna är överens om all gemensamt utarbeta ett trafikprogram snarast möjligl. En för bolagen och från Irans-portförsörjningssynpunkl optimal lösning skall därvid eftersträvas. Del bör dessutom nämnas atl luftfartsverket har fåll i uppdrag av regeringen alt utarbeta en skiss lill ell sekundärtrafiknäl.

2.3      Bolagets behov av kapitaltillskott

Swedair-ledningen bedömer att det behövs ell kapitaltillskott från ägama om sammanlagt ca 40 milj. kr. för all finansiera köpet av de nya flygplanen. Delta innebär atl den räknar med atl kunna finansiera den resterande delen av investeringsbeloppet, dvs. ca 85%, lill viss del med egna resurser saml fill slörre delen med hjälp av extern upplåning.

Enligt min mening bör frågan om bolagets behov av egel kapital inle bedömas enbart med hänsyn lill den föreslående investeringen utan mol bakgmnd av en samlad analys av en för hela bolaget förväntad finansiell utveckling. Med anledning härav har jag låtit genomföra en opartisk utred­ning om bolagels långsikliga behov av riskkapital.

Denna utredning, som har ulförts av Öhrlings Revisionsbyrå AB, ger vid handen all bolaget f. n. har en sund finansiell slällning och goda möjlighe­ter lill en långsiktigt gynnsam ulveckfing. Soliditeten riskerar emellertid atl försvagas under de närmaste åren lill följd av den föreslående investering­en och den därav föranledda upplåningen. Delta anser jag tala för atl nytt kapital bör tillföras bolaget, så alt del inle under en övergångsperiod skall behöva drabbas av en alltför svag soliditet, vilket bl.a. skulle kunna

Prop. 1982/83:101

8

försvåra dess externa upplåning. Även med hänsyn till atl man i elt mera långsiktigt perspektiv bör söka anpassa storleken hos elt förelags egel kapital till en successivt expanderande verksamhet synes mig i della fall etl kapitallillskott från ägarnas sida vara väl motiverat.

Jag anser dock atl en del av kapitaltillskottet bör ske i form av ell förlagslån som längre fram anfingen kan omvandlas lill aktiekapital eller återbetalas fill långivarna/ägarna. Della ger en ökad handlingsfrihet och en möjlighet att senare ta fömyad slällning fill frågan, när bl. a. flygplanen har tagils i drift och ell säkrare underlag föreligger beträffande bolagets faktis­ka behov av ell eventuellt större riskkapital.

2.4 Överenskommelse mellan ägarna

Mol bakgmnd av de överväganden som nyss redovisats har mellan representanter för de tre ägarna för formellt beslul av resp. delägare överenskommits atl föreslå att

a)

en nyemission av aktier i Swedair AB genomförs till ell nominellt belopp av 20 milj. kr. till leckningskursen 120%, varvid 4 milj. kr. avsätts i reservfond,

b)

nyemissionen riktas till de nuvarande ägarna med motsvarande för­delning som gällande akliefördelning, dvs. 50% för staten genom försvars­departementet, 25% för AB Aerotransport och 25% för Linjeflyg AB,

c)

förlagslån om totalt 16 milj. kr. lämnas lill Swedair AB,

d)   förlagslånet upptas hos ägarna med motsvarande fördelning som gäl­

lande aktiefördelning, dvs. 50% för staten genom försvarsdepartementet,

25 % för AB Aerotransport och 25 % för Linjeflyg AB,

e)   förlagslånet skall löpa amorteringsfritt t. o. m. kalenderåret 1987 med

ränla enligt statens avkastningsränta, f. n. 12%,

f)   förlagslånels status skall göras lill föremål för förnyat övervägande

före utgången av kalenderåret 1987. Därvid skall övervägas om förlags­

lånet skall konverteras till aktiekapital, om amorteringsplan skall fastläg­

gas eller om förlagslånet skall förlängas med oförändrade villkor,

g)   återbetalning av del av förlagslånet kan komma att.aktualiseras dess­

förinnan av ägarna, i den händelse företagel antingen skulle avstå fråii att

la leverans av eller sedermera avyttra ett eller flera av de beställda flygpla­

nen,

h) nyemission av aktier och upptagande av förlagslån skall vara genom­förd senast den 1 april 1983.

Prop. 1982/83:101

9

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen alt

1.      till Aktieteckning i Swedair AB på tilläggsbudget 

II 

till statsbud­

geten för budgelårel 1982/83 anvisa ett reservafionsanslag av

12000000 kr.,

2.      bemyndiga fuUmäktige i riksgäldskontoret att teckna förlagslån

fill Swedair AB liU ell belopp av högsl 8000000 kr.

Prop. 1982/83: lOl

10

BUaga3

Utdrag

SOCIALDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser socialdepartementets verksamhetsområde

FEMTE HUVUDTITELN

G. Undervisningssjukhus m. m.

[1] G 2. Bidrag till kommunala undervisningssjukhus. Under denna rubrik

har i statsbudgeten för budgelårel 1982/83 anvisats etl förslagsanslag av 945 milj. kr.

Från anslagel ulgår drift- och invesleringsersällningar till vissa sjuk­vårdshuvudmän enligl avtal om läkarutbildning och forskning inom de kliniska ämnesområdena samt ersättningar för viss annan utbildning och forskning, som är lokalmässigl samordnad med de kommunala undervis­ningssjukhusens. Vidare beräknas under anslaget medel för invesleringser­sällningar avseende vissa lokaler för slallig verksamhet som upplåts av sjukvårdshuvudmännen.

Dåvarande chefen för utbildningsdepartementet ansåg vid sin anmälan av reservationsanslaget liU Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna för budgetåret 1980/81 aft en utvecklingsenhet för tillämpad mikrobiologi vid universitetet i Umeå borde byggas upp successivt fr.o.m. den 1 juli 1980. Verksamheten borde inriktas mol liUämpad ceUbiologi, ekologisk mikrobiologi och mikrobiell enzymleknologi. En samordning med den mikrobiologiska forskningen vid universilelel borde eftersträvas (prop. 1979/80:100, bil. 12, UbU 20, rskr 232).

Statens förhandtingsnämnd (SFN) har för regeringens prövning över­lämnat en överenskommelse om utförande av en nybyggnad för tillämpad mikrobiologi i Umeå. Överenskommelsen har intagits i ett protokoll, fört vid förhandlingar den 26 oktober 1982 meUan SFN och företrädare för Västerbottens läns landstingskommun. Enligt överenskommelsen skall landsfingskommunen i samråd med nämnden för undervisningssjukhusens utbyggande (NUU) uppföra nybyggnaden (6K) i anslutning lill en befintlig

Prop. 1982/83:101

11

byggnad (6D). Byggnadskostnaden uppskattas tiU 20,5 milj. kr. i prislägel den 1 juni 1982. Kostnaderna för viss inredning och utrustning, som landstingskommunen skaU planera för och anskaffa i samråd med NUU, uppskattas lill 2,9 milj. kr. i samma prisläge. Upphandling av nybyggnaden avses ske i maj 1983. Den beräknas slå färdig för inflyttning under andra kvartalet 1984. Stallig invesleringsersältning skall enligt överenskommel­sen ulgå för de verkliga kostnaderna för uppförandet av nybyggnaden (6K) och anskaffandet av ifrågavarande inredning och ulmslning. Parterna skall förhandla om driften av byggnaden från utgångspunkten atl slaten skall svara för driftkostnaderna.

Överenskommelsen gäUer under förbehåll att den godkänns av regering­en och av Västerbottens läns landstingskommuns förvaltningsutskott.

Jag anser - sedan jag i denna fråga har samrått med chefen för utbild­ningsdepartementet atl överenskommelsen bör godtas för statens del. Regeringen bör utverka riksdagens bemyndigande atl ikläda slaten de ekonomiska förpliktelser som följer av överenskommelsen.

Ifrågavarande ersättningar fill landstingskommunen med anledning av överenskommelsen betalas ul från förslagsanslaget Bidrag till kommunala undervisningssjukhus.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

alt bemyndiga regeringen atl ikläda slaten de ekonomiska förpliktel­ser, som följer av överenskommelsen mellan staten och Väster­bollens läns landstingskommun om utförande av en nybyggnad för tillämpad mikrobiologi i Umeå.

Prop. 1982/83:101

12

BUaga4

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tUläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser kommunikationsdepartementets verksamhetsområde

SJÄTTE HUVUDTITELN

G. Postväsende

[I] G 1. Posthus m.m. Under denna mbrik har för budgetåret 1982/83 anvisats ett reservafionsanslag på 166,5 milj. kr. varav 50000 kr. för arbeten som genom regeringsbeslut den 21 oktober 1982 fidigarelagts i sysselsältningsfrämjande syfte och finansierats i enlighet med regeringens finansfullmakt. Vid budgetårels ingång fanns en behållning på 12,9 milj. kr. under anslaget.

I en framställning den 30 september 1982 har postverket hemställt om elt filläggsanslag på 55,6 milj. kr. för Posthus m. m. Mofiven för framstäUning­en är huvudsakligen att betalningarna för Tomtebodaterminalen lidigare­lagts och att kostnaden för bygget räknats upp med byggkoslnadsindex -30,6 mUj. kr. - saml atl postverket under budgetåret viU starta ombyggna­den av den sista etappen (etapp 

IV) 

av poslgirohusel. Medel för byggande av poslgirohusel etapp 

IV 

har anvisats av riksdagen (prop. 1982/83:50, TU 1982/83; 6, rskr 1982/83:110) på tiUäggsbudgel I lill statsbudgelen för bud­getåret 1982/83. Postverket bör enligl min mening anvisas de yllerligare 30,6 milj. kr. som behövs med hänsyn fill den allmänna kostnadshöjningen och fidigareläggningar av betalningar för lerminalbygget i Stockholm-Tom­teboda.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen

atl liU Posthus m.m. på tUläggsbudget 

II 

tiU stalsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisa etl reservationsanslag på 30600000 kr.

Prop. 1982/83:101

13

H. Telekommunikationer

[2] H 1. Teleanläggningar m.m. Televerket har i en skrivelse den 27 augusti 1982 aktualiserat frågan om finansiering av kundterminaler via elt finansbolag, Telefinans AB. Bolaget bildades den I juli 1982 som helägt dotterbolag lill Teleinvest AB och används f. n. för finansiering av investe­ringar i bilar, maskiner, instmment, datorer, etc. för verkels och bolags­sektorns behov och för kundfinansiering för bolagens, t. ex. Tele-Larms, räkning.

Enligt televerkets bedömning skuUe Telefinans kunna upplåna även behovel för finansiering av kundlerminaler för televerkets räkning. Tele­verket framhåller bl. a. som skäl för sill förslag behovet av likställdhet med privata konkurrenter i fråga om räntesättning och reglema för inveslerings­avdrag. I första hand föreslår televerket att verket ges rätt alt via Telefi­nans AB finansiera alla kundlerminaler och att den särskilda rörliga kredi­ten i riksgäldskonloret på 800 milj. kr. som televerket disponerar bibehålls t. v. och amorteras på fem år.

I andra hand begär televerket atl få finansiera konkurrensulsatla pro­dukter via Telefinans AB och kundterminaler inom monopolseklom via den rörliga krediten. I delta alternativ måste dock, enligt verkel, ramen för den rörliga krediten höjas tiU 2300 milj. kr. för atl klara kapitalbehovet under den närmaste femårsperioden.

Jag förordar att della senare alternativ godkänns. Televerket bör kunna verka på marknaden för konkurrensulsatla produkter under samma finan­sieUa fömtsättningar som privata förelag. Finansieringen av produkter inom monopolsektorn bör dock alltfort finansieras via den rörliga krediten. Enligl min mening bör dock inle den rörliga krediten nu höjas lill en sådan nivå som avser en så lång lidsperiod som fem år. Med ledning av telever­kets försäljningsprognoser för del närmaste året bör en ram för den rörliga krediten på 1 200 mUj. kr. vara tillräcklig. Blir efterfrågan slörre bör ramen höjas. Jag viU understryka atl denna förbättring av televerkets möjligheter atl erbjuda kunderna förmånliga betalningsvUlkor bör kunna leda lill en slörre försäljning än vad som annars blivit fallet. Detta ger i sin lur större produktion och tryggare sysselsättning i televerkets verksläder.

Jag vUl även la upp en annan fråga som nu bör anmälas för riksdagen. Detta gäller televerkets industridivision, Teli, och dess framlida verksam­hetsform. Riksdagen godkände den 17 mars 1982 (TU 1981/82:15, rskr 1981/82:169) regeringens förslag att Teli skuUe överföras fiU bolagsform den I juli 1983. Förslaget grundades på en skrivelse från televerket med anledning av elt regeringsuppdrag all utreda olika lämpliga lidpunkter för överföringen lill bolagsform. Televerket har sedermera i en skrivelse liU regeringen den 27 oktober 1982 lagil upp denna fråga. I skrivelsen redovi­sas alt del inom televerket f. n. pågår uiredningar om att förstärka mark-nadsfunktionen och även alt koncentrera de cenirala resurserna för ul-

Prop. 1982/83:101

14

byggnad och konvertering av telenätet. I samband med utredningen om en förstärkt marknadsfunklion utreds också lämpligheten av atl förlägga ett ökal produktulvecklingsansvar på Teli.

Telis organisation kommer enligt televerket i princip inte atl ändras när Teli får elt fullt utvecklat egel marknadsansvar och ell utökat engagemang vad gäller produktutveckling. En ökning av resurserna blir givelvis nöd­vändig men den organisation som nu bygger på resultatansvar för olika verkstadsenheler kommer inte atl ändras.

Även om man bortser från statsmakternas tidigare fattade beslut om atl Teli skall överföras i bolagsform anser verkels direktion atl det utifrån den konkurrenssituation som nu kan fömlses för framliden torde vara önskvärt att göra Teli lill bolag av sysselsältningsskäl. Televerkels direktion ser nu mer pessimistiskt än tidigare på sysselsättningsutvecklingen vid Telis verkstäder i Nynäshamn, SundsvaU och Vänersborg och vid verkstäderna i Telefabrikation i Krisfinehamn och SkeUefteå. Sysselsättningen kan en­ligl direktionens uppfattning förväntas bU lägre under 1980-lalel om Teli inte överförs lill bolagsform.

Televerket har vidare anfört all del kan vara en fördel om della problem­komplex analyseras ytterligare. Del är enligl verket en styrka om företags­ledning och berörda personalorganisationer kan komma fill gemensamma slutsatser om den framtida konkurrenssituationen för Teli och konsekven­serna, bl.a. de sysselsältningsmässiga, av om Teli blir bolag eller ej. För atl ge tillfälle liU ytterligare klarlägganden i dessa och vissa andra avseen­den har televerket föreslagit all verkel ges i uppdrag atl i samverkan med berörda personalorganisationer göra de utredningar som är erforderliga.

Regeringen har med anledning av televerkets framställning givit verket i uppdrag all genomföra de uiredningar som angivits i verkets skrivelse. Uppdraget skaU redovisas lill regeringen den 15 april 1983. Med hänsyn bl.a. lill tidsaspekten är, enligt min mening, en överföring av Teli lill bolagsform den 1 juli 1983 inte längre aktuell. Jag avser alt återkomma fill regeringen med etl förslag lill ställningstagande i frågan om verksamhets­form för Teli när tillräckligt beslutsunderlag föreligger.

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen atl

1.

medge all televerket får finansiera konkurrensulsatla abonnent­utmstningar via Telefinans AB,

2.

medge alt televerket för sitt behov av medel för finansiering av icke konkurrensulsatla abonnentutmstningar får disponera en från 800000000 kr. liU högsl [REDACTED_PERSONNUMMER] kr, höjd rörlig kredit i riksgäldskonloret,

3.

godkänna alt televerkets industridivision inle överförs lill bo­lagsform den 1 juli 1983.

Prop. 1982/83:101

15

Bilaga 5

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser budgetdepartementets verksamhetsområde

ÅTTONDE HUVUDTITELN

E. Statlig lokalförsörjning

[1] E 4. Godkännande av överlåtelseavtal avseende Venngarn i Sigtuna kommun. Regeringen uppdrog den 29 december 1977 ål statens förhand­lingsnämnd (SFN) atl förhandla med landstingskommunerna och berörda kommuner om ändrat huvudmannaskap för de statliga ungdomsvårdssko­lorna, statens vårdanstalter för alkoholmissbmkare saml de erkända och enskilda vårdanstalterna för alkoholmissbmkare jämte därmed samman­hängande frågor.

I överensstämmelse med tidigare träffade principöverenskommelser träffade SFN därefter avtal med Slockholms kommun om ändrat huvud­mannaskap för bl.a. statens vårdanstalt Venngarn. Avtalet godkändes av regeringen den 5 augusfi 1982. Slockholms kommun övertar därigenom ansvaret för verksamheten den 1 januari 1983. Vidare erbjuds arbetstagare vid vårdanstalten anställning hos kommunen från della datum.

De tidigare träffade principöverenskommelserna innebar bl. a. all staten ulan vederlag skuUe överlåta mark och byggnader som erfordras för driften av verksamheten. Stockholms kommun avser all efter övertagandel av huvudmannaskapet bedriva verksamheten på annan plats. Kommunen var sålunda inle beredd alt överta den del av fastigheten Venngarn som f. n. används för anstalten. Avtalet mellan staten och kommunen innebär därför att staten upplåter de nuvarande anslaltsbyggnaderna lill kommunen under liden den 1 januari-den 30 juni 1983.

Andra användningsområden för anstaltsområdel har därför övervägts, bl. a. möjligheten all disponera området för kriminalvårdsstyrelsens verk­samhet. Del har emellertid visat sig all någon allernativ statlig användning av området inle föreligger.

Prop. 1982/83:101

16

Mol denna bakgmnd har SFN inlett förhandlingar med Lewi Pelhms stiftelse för filantropisk verksamhet om överlåtelse av anstaltsområdel. Sfiflelsen avser all på området bedriva rehabilileringsverksamhel för alko­holskadade, narkomaner och deras familjer.

Förhandlingarna har resulterat i etl avtal om överlåtelse av den del av Venngarn som f. n. används för anstalten. Avtalet innebär i korthet att stiftelsen övertar området mol en köpeskilling av sju milj. kr. Stiftelsen tillträder egendomen den 1 juli 1983, dvs. vid den fidpunkt Stockholms kommun avser all flytta den nuvarande verksamheten tiU annan plats. Överlåtelsen omfattar även slottet på Venngarn och del av därtill hörande parkområde, som f. n. är byggnadsminnesmärke. Stiftelsen förbinder sig enligt avtalet atl godta alt slottet och parken förklaras som byggnads­minne. Delar av slottet - trapphus, kapell med förrum saml Disasalen -upplåts f. n. för allmänheten. Enligl avtalet förklarar sig stiftelsen beredd alt upplåta dessa delar av slottet för aUmänhelen även i fortsättningen. De konstverk som f. n. hör lUl egendomen behåUs av staten, men deponeras lills vidare för prydande av lokalerna. Överlåtelsen omfattar även de personalbosläder som finns i omedelbar anslutning till anstaltsområdel. De nuvarande hyresgästerna i dessa bosläder är enligl gällande beslämmelser fiUförsäkrade besittningsskydd.

Lewi Pelhms stiftelse har förklarat alt den vid en eventuell framtida avyttring av området i första hand kommer atl erbjuda det åt staten.

SFN har i skrivelse den 30 juni 1982 hemställt alt regeringen godkänner avtalet.

Skrivelser i detta ärende har också inkommit från riksantikvarieämbetet och statens historiska museer, statens konstmuseer, Sigtuna kommun, kulturförvaltningen i Sigtuna kommun saml professorerna Ellenius och[REDACTED_EFTERNAMN] i Uppsala.

Samtliga motsätter sig av olika skäl alt den del av vårdanläggningen som utgörs av byggnadsminnesmärkel Venngarns slott med tUlhörande park­område ingår i köpet.

Mol bakgmnd av all bl.a. någon slallig allernativanvändning av anlägg­ningen inte föreligger finner jag del vara lill fördel för staten om vårdanstal­ten i Venngarn överlåts i enlighet med del av statens förhandUngsnämnd redovisade avtalet. Vad gäller dispositionen av de i avtalet berörda konst­verken fömtsätter jag all de liUs vidare deponeras i slottet på de viUkor som eljest gäller för deposition av staten tillhöriga konstföremål hos icke-statliga deposilionsmollagare.

Jag har i denna fråga samrått med statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Försäljning av slallig egendom där sak värdet överstiger 5000000 kr. skall underställas riksdagens prövning. Jag förordar all så sker nu.

Med hänvisning lill vad jag anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen

atl bemyndiga regeringen all godkänna överlåtelseavtal avseende vårdanstalten Venngarn i Sigtuna kommun.

Prop. 1982/83:101

17

F. Statlig personalpolitik m. m.

[2] F 15. Täckande av underskott hos statens institut för personaladmini­stration och personalutbildning. Verksamheten hos statens institut för per­sonaladministration och personalutbildning (SIPU) finansieras dels genom ell förvallningskoslnadsanslag över vUkel bl.a. kostnader för vissa myn­dighetsuppgifter betalas, dels genom ell anslag lill uppdragsverksamheten som har förts upp i statsbudgelen med endasi etl formellt anslagsbelopp av 1000 kr. Verksamheten skall i huvudsak finansieras genom avgifter. Av­giftsfinansieringen innebär all SIPU skaU anpassa verksamheten lUl den efterfrågan som riktas mot SIPU:s produkter. De underskoll som ändå uppstått i verksamheten från budgetåren 1979/80 och 1980/81 om samman­lagt 6,1 milj. kr. inkl. ränta har enligt riksdagens beslul täckts genom elt förlusltäckningsbidrag (prop. 1981/82:100 bil. 

II,

AU 1981/82:19, rskr 1981/82:262).

Underskoftel för budgetåret 1981/82 är 1 845215 kr. Även detta under­skott bör läckas genom etl förlusltäckningsbidrag (jfr prop. 1981/82:100 bil. 1 s. 130). I budgetpropositionen för budgelårel 1983/84 redovisas de ålgärder i övrigt som har vidtagits för alt verksamheten skaU kunna finan­sieras enligl föreskrivna former fr. o. m. budgetåret 1982/83.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

att till Täckande av underskott hos statens institut för personalad­ministration och personalutbildning på tilläggsbudget 

II 

lill stats­budgeten för budgelårel 1982/83 anvisa elt anslag av 1845000 kr.

2   Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 101

Prop. 1982/83:101

18

Bilaga 6

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till filläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser utbildningsdepartementets verksamhetsområde

NIONDE HUVUDTITELN

B. Kulturverksamhet

[1] B 33. Bidrag till vissa arkiv. Under mbricerade anslag har sedan bud­gelårel 1980/81 utgått bidrag tUl Emigrantregistrel i Karlstad, Stiftelsen Emigranfinslilulet, Stiftelsen Arbetarrörelsens arkiv. Genealogiska för­eningen. Föreningen Värmlandsarkiv, Folkrörelsernas arkivförbund, Ruotsinsuomalaislen Arkisto och Slockholms stadsarkiv.

Bidraget lill Slockholms stadsarkiv uppgick för budgetåret 1981/82 lill 1855 000 kr. och uppgår för innevarande budgetår lill 2 004 000 kr. Bidraget ulgör en ersätlning till Slockholms kommun för Stockholms stadsarkivs funkfioner som arkivmyndighet för regionala och lokala statliga myndighe­ter (landsarkivfunktion). Ersättningen grundar sig på ell den 25 april 1980 träffat avtal mellan staten och Slockholms kommun.

Enligl avtalet skall staten ersätta Slockholms kommun med 1 750000 kr. per år. Beloppet är beräknat i kostnadsläget maj månad 1980. Parterna har vidare kommit överens om all ersättningen skall utbetalas den 1 juli varje år med början år 1980 och att beloppet anpassas fill kostnadsutvecklingen enligl konsumentprisindex (totalindex) för maj månad del år utbetalningen avser. Enligt avtalet skall sålunda statens ersättning till Stockholms kom­mun för budgetåret 1981/82 uppgå till 1981000 kr. och för budgetåret 1982/ 83 tUl 2 150000 kr.

Föredraganden

Del system för ersättning lUl Slockholms kommun för nyttjande av Stockholms stadsarkiv som regleras i gällande avtal möjliggör endasi en preliminär beräkning av medelsbehovel i budgetproposifionen. SkiUnaden mellan anvisat belopp och del belopp som enligt avtalet skall ulgå bör därför beräknas slutligt i samband med tilläggsbudgeten.

Prop. 1982/83:101

19

För budgetåret 1981/82 uppgår mellanskillnaden tiU 126000 kr. och för budgelårel 1982/83 till 146000 kr. Jag förordar därför all elt belopp av 272000 kr. utöver vad som redan anvisats för innevarande budgetår beräk­nas för bidrag liU Slockholms stadsarkiv. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

atl lill Bidrag tiU vissa arkiv på tilläggsbudget 

II 

lill stalsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisa eft anslag av 272000 kr.

D. Skolväsendet

[2] D 4. Statens institut för läromedelsinformation. I statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ell förslags­anslag av 2165000 kr.

Riksdagens beslut med anledning av propositionen om vissa läromedels­frågor m.m. (prop. 1981/82:51, UbU 1981/82:8, rskr 1981/82:127) ulgår från all informationsverksamheten i fråga om läromedel skaU ombesörjas av Föreningen Svenska Läromedelsproducenter (FSL) och all FSL:s re­gister skaU användas för detta ändamål. Staten har i avtal den 15 mars 1982 med FSL närmare reglerat detta.

Del nya systemet för läromedelsregislrering och det avtal som slutits innebär att Siatens institut för läromedelsinformalion (SIL) fr.o.m. bud­getåret 1982/83 inle längre skall låta producera sina läromedelskalaloger. I enlighet med vad som angavs i prop. 1981/82:51 (s. 10) bör frågan om finansiering av verksamheten med fastställande av basläromedel övervä­gas ytterligare. För budgetåret 1982/83 är del dock inle aktuellt med några producentavgifler. Staten kommer därför atl ha en beräknad högre net­toulgift för förevarande anslag under budgelårel 1982/83 än vad som fömt­sättes i budgetpropositionen för nämnda budgetår. I regleringsbrevet för anslaget budgetåret 1982/83 har i en slal såsom nettoulgift upplagils 2165000 kr. I regleringsbrevet angavs all regeringen, efter anmälan i filläggsbudget, skulle meddela nya bestämmelser. I avvaktan härpå med­gav regeringen atl anslagel fick överskridas, dock högsl med 2 310000 kr.

Jag lägger i annat sammanhang denna dag (prop. 1982/83:79) fram för­slag om utformningen av statens lUlsyn över läromedelsfrågoma fr. o. m. budgelårel 1983/84.

I erUighel med de beslut med anledning av propositionen om vissa läromedelsfrågor m.m., somjag redogjort för, bör anslagel D4. Statens institut för läromedelsinformation tillföras ytterligare medel för all kom­pensera bortfall av producentavgifler under budgetåret 1982/83. Jag beräk­nar erforderiiga medel till 2310000 kr.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

all liU Statens institut för läromedelsinformation på lilUäggsbudgel 

II 

lUl statsbudgelen för budgetåret 1982/83 anvisa ell förslagsan­slag av 2310000 kr.

Prop. 1982/83:101

20

Bilaga 7

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser jordbruksdepartementets verksamhetsområde

TIONDE HUVUDTITELN

A. Jordbruksdepartementet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m.m. Under denna mbrik har på statsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisats etl reservationsanslag av 9070000 kr. Medlen beräknas inle täcka kostnaderna för den utrednings- och undersöknings­verksamhet som bekostas från anslaget under budgelårel 1982/83. Jag räknar med elt ytterligare medelsbehov av 7 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

alt tiU Kommittéer m.m. på tUläggsbudget 

II 

tiU statsbudgelen för budgetåret 1982/83 anvisa ell reservationsanslag av 7000000 kr.

E. Fiske

[2] E 15. Prisreglerande åtgärder på fiskets område. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats ett förslags­anslag av 1 000 kr.

För atl neutralisera effekten för konsumenten av den höjning av mervär­deskallen som skall genomföras den 1 januari 1983 har regeringen beslutat öka subventionerna för jordbruksprisreglerade baslivsmedel. Åtgärder bör också vidtas för alt förebygga prishöjningar på fisk. För detta ändamål bör prisregleringskassan för fisk tUlföras etl belopp av 50 milj. kr. för regle­ringsåren 1982/83 och 1983/84. Beloppet bör användas tiU prisreglerande ålgärder i nyss angivna syfte. Del bör ankomma på regeringen alt besluta om sådana åtgärder, bl.a. vad avser fördelningen mellan de båda budget­åren. För innevarande budgetår har jag preliminärt beräknat etl medelsbe­hov av 25 milj. kr. Jag avser all återkomma lUl regeringen i denna fråga i

Prop. 1982/83:101

21

samband med mina förslag lUl reglering av priserna på fisk, m. m. för budgetåret 1983/84. Utgiftema för åtgärderna bör bestridas från föreva­rande anslag.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

all lill Prisreglerande åtgärder på fiskets område på tilläggsbudget 

II

fill statsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisa etl förslagsan­slag av 25000000 kr.

F. Service och kontroll

[3] F 4. Bidrag till statens veterinärmedicinska anstalt. Enligl statsmakter­nas beslul skaU statens veterinärmedicinska anstalts produktionsavdelning (SVA-P) i Stockholm avvecklas med inriktning på all avvecklingen i prin­cip skall vara genomförd den 1 januari 1983. En vaccinenhel skall inrättas vid SVA i Uppsala med uppgift atl bl. a. bedriva utvecklingsarbete för den veterinärmedicinska preparatprodukfionen. Tillverkning av s. k. besäll-ningsegna vacciner skall även fortsällningsvis ombesörjas av SVA. Anstal­ten skall tills vidare sörja för import och distribution av veterinärmedi­cinska preparat.

Under förevarande anslagsrubrik har för innevarande budgetår anvisats ett reservationsanslag av 44682000 kr. (prop. 1981/82:122, JoU 1981/ 82:31, rskr 1981/82:261).

Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) har i skrivelse anmält all del inle är möjligl atl avveckla verksamheten i sin helhet liU den fömtsätta tidpunkten. Dessutom är det inte möjligt atl hinna iordningställa lokaler för vaccinenhelen i Uppsala till denna tidpunkt. Det är dock av kostnadsskäl angelägel att genomföra avvecklingen och omlokaliseringen så fort som möjligl. Setl såväl ur personalens synvinkel som från verksamheten har en omlokalisering i anslutning lUl sommaren bedömts vara fördelaktig. En lämplig omlokaliseringslidpunkl har bedömts vara den 1 september 1983. En avvecklingsplan för SVA-P i Stockholm har utarbetats enligl vUken verksamheten skall vara helt avvecklad den 1 september 1983. Med hän­syn härtill begär SVA ytteriigare 6940000 kr. för budgetåret 1982/83 varav 1060000 kr. avser dubbleringskostnader, 972000 avser kostnader för om-lokaliseringsförberedelser m. m. och 4908000 avser kostnader för avveck­ling av produktionsverksamhelen i Slockholm.

SVA har vidare i skrivelse redovisat kostnader i samband med explosion vid anstaltens virologiska laboratorium. Vid explosionen totalförstördes laboratoriet. Huvuddelen av utmstningen totalförstördes vid explosionen. Viss ulmslning har bedömts möjlig all reparera. Kostnaderna för alt ersät­ta förstörd utmstning uppgår lill sammanlagt 1911000 kr., varav viss utmstning är gemensam med Sveriges lanlbmksuniversitel. Utöver medel 3   Riksdagen 1982/83. 1 samt. Nr 101

Prop. 1982/83:101

22

för att ersätta totalförstörd utmstning begär SVA all 260000 kr. ställs lill anstaltens förfogande för atl läcka övriga kostnader i samband med explo­sionen. Här ingår kostnader för personal, förbmkningsmaterial saml prover och undersökningsmaterial som förstörts. Vidare ingår kostnader för röjning, bevakning m. m.

Föredraganden

Beräkningen av medelsbehovel under della anslag för budgetåret 1982/ 83 har skett med utgångspunkt från att produktionsverksamhelen i Stock­holm är avvecklad saml atl vaccinenheten är inrättad och personalen omlokaliserad lill Uppsala. I anslagsberäkningen har därför hänsyn inle tagits lill kostnader för produktionsverksamheten i Stockholm, som nu beräknas fortgå under hela budgelårel 1982/83. Kostnader för avveckling av verksamheten i Slockholm, omlokaliseringsförberedelser m. m. saml kostnader för dubblering av personal är således inte beaktade. Med hänsyn till all del visat sig inle vara möjligl atl genomföra avvecklingen av SVA-P inom fömtsatt tid förordarjag atl under anslaget Bidrag till statens veteri­närmedicinska anstalt anvisas 6663000 kr., varav 1060000 kr. avser kost­nader för dubblering, 922000 kr. avser kostnader för förberedelser av omlokalisering m.m. och 4681000 kr. avser kostnader för avveckling av produktionsverksamhelen i Slockholm. Vidare förordar jag alt som en­gångsanvisning ytterligare 1954000 kr. anvisas under anslaget varav 1720000 kr. avser kostnader för all ersätta utmstning som förstörts i samband med explosionen vid virologiska laboratoriet och 234000 kr. avser övriga kostnader i samband med explosionen.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen

atl lill Bidrag till statens veterinärmedicinska anstalt på tilläggsbud­get 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisa ell reserva­tionsanslag av 8617000 kr.

G. Utbildning och forskning

[4] G 5. Inredning och utrustning av lokaler vid Sveriges lantbruksuniversi­tet m.m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats etl reservationsanslag av 32 milj. kr. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen 9 milj. kr. enligl en särskild inredningsplan och ulruslningsnämnden för universitet och högskolor 23 milj. kr. enligt en särskild utmslningsplan.

Riksdagen har beslutat alt fr. o. m. budgelårel 1979/80 vid Sveriges lanl­bmksuniversitel inrätta en professur i kulturväxternas genefik och för-ädUng med placering i Svalöv (prop. 1978/79:130, JoU 1978/79:26, rskr

Prop. 1982/83:101

23

1978/79:29). I avvaktan på en lösning av lokalfrågan arbetar institutionen för växtförädling i lokaler, som lillfäUigt förhyrs av SvalöfAB.

Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) produktionsavdelning i Slockholm skall avvecklas med inriktning på atl avvecklingen skall vara genomförd den I januari 1983. En vaccinenhet skall inrättas vid SVA i Uppsala med uppgift att bi. a. bedriva utvecklingsarbete för den veterinär­medicinska preparatproduklionen. TiUverkning av s.k. besältningsegna vacciner skaU även fortsättningsvis ombesörjas av SVA. Verkel skaU tiUs vidare sörja för import och distribution av veterinärmedicinska preparat (prop. 1981/82:122, JoU 1981/82:31, rskr 1981/82:261).

Utrustning

Sveriges lantbruksuniversitet

Utrustningsnämnden för universitet och högskolor (UUH) har redovisat förslag lUl ny kostnadsram för Sveriges lanlbmksuniversitel avseende ulmslning av lokaler för insfilutionen för växtförädling i Svalöv. Utmst­ningsplaneringen är ännu inle avslutad. För budgetåret 1982/83 erfordras dock ulmslning fill en ny laboratoriebyggnad. Nämnden föreslår atl i ulmstningsplanen under mbriken Sveriges lanlbmksuniversitel uppförs en delram Växtförädling, Svalöv av 2 milj. kr.

Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA)

UUH har redovisat förslag tili ny kostnadsram för SVA avseende utmst­ning av lokaler för den Hivande vaccinenheten vid anstalten. Lokalnämn­den vid lantbmksuniversiletet har fill byggnadsstyrelsen överlämnat lokal­program för verksamheten och föreslagit atl denna i huvudsak skall läggas in i befinfiiga lokaler i anslutning fill SVA:s övriga enheter i Uppsala och Hålunaholm. Lokalnämnden har vidare överlämnat förslag tiU ulruslnings­program fill UUH. Programmet upptar ulmslning för utveckling av vac­ciner och odlingsteknik avseende ceUer och vims saml för produktion och för gemensamma servicefunktioner. UUH föreslår atl i ulmstningsplanen för budgetåret 1982/83 under mbriken Siatens veterinärmedicinska anslall uppförs en definitiv koslnadsram Vaccinenhel av 6,4 milj. kr.

Föredraganden

Med utgångspunkt i UUH:s förslag förordarjag atl följande kostnadsra­mar förs upp i gällande utmslningsplan under della anslag. Vid beräkning­en av kostnadsramarna har jag beaktat fidpunklema vid vUka anskaffning­en av ulmslning kommer atl ske.

Prop. 1982/83:101

Utrustningspian (I OOO-tal kr.)

24

Utrustningsobjekt

Förordad  Kostnadsram

ram

------------ 

definifiv    delram ram

Sveriges lantbruksuniversitet

Svalöv Växtförädling

Statens veterinärmedicinska anstalt

Vaccinenhet

-1-2000

2000

-1-5 800      5 800

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här behand­lade utruslningsobjekl får bestridas av tiUgängliga medel under anslaget. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen alt

1.        bemyndiga regeringen atl besluta om anskaffning av viss utmst­

ning inom de kostnadsramar som jag har förordat i del föregåen­

de,

2.        godkänna vad jag har förordat i del föregående angående bestri­

dande av utgifterna för viss utmstning.

Prop. 1982/83:101

25

BUaga8

Utdrag

BOSTADSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till tilläggsbudget 

II

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser bostadsdepartementets verksamhetsområde

TRETTONDE HUVUDTITELN

B. Bostadsförsörjning m. m.

[1] B 3. Lån till bostadsbyggande. Under denna mbrik har i statsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisats ell reservationsanslag av 6250 milj. kr.

Från anslaget betalas ul bostadslån, räntelån, räntebärande förbällrings­lån, lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter, lån för byggnadslek­niska åtgärder och lån för förvärv från staten av bosladsfastigheler för permanent bmk.

Bosladsslyrelsen har i anslagsframställningen för budgetåret 1983/84 bl. a. anmält att styrelsen numera beräknar utgiftsbehovet för innevarande budgetår tUl totalt 7010 mUj. kr. Styrelsen föreslår därför all ytteriigare 760 milj. kr. anvisas för ändamålet.

Av redovisningen i anslagsframställningen framgår atl anslagsbelast­ningen beträffande i första hand bostadslån har underskattats vid tidigare beräkningar. Dessutom har anslagel för budgelårel 1981/82 i del närmaste förbmkats fullt ut, varför den reservalion om drygt 300 milj. kr. som styrelsen tidigare har räknat med skulle slå till förfogande för utbetalningar under innevarande budgetår i huvudsak fallit bort.

Föredraganden

Det är enligt min mening angelägel atl beviljade lån kan betalas ut så snart ett beslut härom har fattats. Därigenom undviks störningar i verk­samheten. Med hänsyn till vad bosladsslyrelsen har anfört förordarjag ell filläggsanslag om 760 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen

att tiU Lån tiU bostadsbyggande på tUläggsbudget 

II 

tUl statsbudge­ten för budgelårel 1982/83 anvisa ell reservafionsanslag av 760000000 kr.

Prop. 1982/83:101

26

Bilaga 9

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1982-12-22

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvill avser punkten 1; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] såvill avser punkierna 2 och 3.

Anmälan till tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde

FJORTONDE HUVUDTITELN

B. Industri m. m.

[1] B 26. Bidrag till Lesjöfors AB. Någol anslag för della ändamål finns inle upptaget i statsbudgeten för budgetåret 1982/83.

Inledning

Lesjöfors AB tillverkar och säljer fjädrar och fjädrande element. Bola­gets kunder finns främst inom bil- och verkstadsindustri i Skandinavien. Sammanlagt sysselsätter bolaget inom landei ca 725 personer, varav ca 485 i Lesjöfors, Fifipslad kommun, ca 60 i Fredriksberg, Ludvika kommun, ca 35 i Enviken, Falu kommun, ca 100 i Årnäs, Gölene kommun, ca 35 i Herrljunga, Herrljunga kommun och ca 10 i Solna, Solna kommun. På flera av dessa orter är Lesjöfors AB den helt dominerande arbetsgivaren.

Huvuddelen (92%) av aktierna i bolaget ägs av släkten de[REDACTED_EFTERNAMN]. Återsto­den (8%) innehas av det västtyska stålföretaget Hoesch Werke Hohen-limburg.

Lesjöfors AB har under åren 1966-1977 beviljats regionalpoUliskt slöd på sammanlagt ca 21 milj. kr. År 1979 beviljade delegationen för struktur­frågor i vissa branscher (stmklurdelegationen) bolaget en slallig garanfi för lån på 23 milj. kr.

Lesjöfors AB har under de senasie fyra åren genomgått en kraftig omstmkturering. I det sammanhanget har också betydande investeringar genomförts. Den utdragna lågkonjukluren, såväl inom som utomlands, har medfört alt genomförda ålgärder och satsningar inte gett den posifiva effekt på bolagels lönsamhet som förväntats. Bolagets förluster före ex­traordinära poster sedan år 1979 lill dags dato ligger i slorieksordningen 70 milj. kr.

Prop. 1982/83:101

27

Den 17 maj 1982 ställde bolaget in betalningarna. I brev samma dag lill bolagels fordringsägare anhölls om ett s.k. moratorium på sex månader. Avsiklen var all under denna fid genomföra en rekonstmktion ay bolaget och även hitta ny ägare till bolaget.

Betydande ansträngningar har därefter gjorts av bolaget m.fl. att finna köpare fiU huvuddelen av bolagels verksamhel. De kontakter som därvid tagils med såväl svenska som utländska intressenter har varit resultallösa. Som enda möjlighel all undvika konkurs och därmed bibehålla huvuddelen av verksamheten sammanhållen har slufiigen återstått all de anställda övertar bolaget.

Den 9 augusfi 1982 överfördes bolagels Iråddrageriverksamhet lill ett separat bolag, Lesjöfors Tråd AB, med nya ägare.

Den 25 augusti 1982 inlämnade "de anställda vid Lesjöfors AB" en ansökan tUl industridepartementet om stafiig finansiell medverkan till ell övertagande av Lesjöfors AB. Yllerligare underlag har därefter inkommit i ärendet.

För all ge Lesjöfors AB yllerligare rådmm alt arbeia på en rekonstmk­tion beviljade regeringen den 2 september 1982 bolaget en slallig garanti för ett lån på 10 milj. kr. Genom beslul den 30 september 1982 beviljade regeringen bolaget slallig garanti för ett ytterligare lån på 5 milj. kr.

Finansiell rekonstruktion genom ackord

Den 12 oktober 1982 ansökte Lesjöfors AB hos konkursdomaren om förhandling om offentligt ackord. Ackordförslaget innehöll bestämmelse all opriorilerade fordringar skulle nedsättas med 75 % enligl följande

skaller och avgifter

11,5 milj. kr.

leveranlörfordringar och övriga opriorilerade

fordringar

29,0 milj. kr.

Summa nedsättning

40,5 milj. kr.

Den I december 1982 faslstäUdes del av bolaget

erbjudna ackordet.

Beslutet vann laga kraft den 15 december 1982.

Uppgörelsen fömlsätler atl staten helt efterger sina fordringar på gmnd av

lokaliseringsstöd

9,3 milj. kr.

garanti från struklurdelegationen

22,4 milj. kr.

Summa

31,7 milj. kr.

Del ankommer på regeringen alt besluta om eftergifter av detta slag. Jag avser senare all återkomma till regeringen med förslag i denna fråga.

Ackordet gentemot oprioriterade fordringsägare och statens eftergifter beräknas minska bolagets skulder med ca 72,2 milj. kr.

Senast fastställda balans- och resultaträkningar per den 31 december 1981 framgår av underbilaga 9.1 fill delta protokoll.

Prop. 1982/83:101

28

Nytt kapital

Ny ägare till Lesjöfors AB avses bli ell konsortium beslående av huvud­delen av de anställda vid bolaget, som tillsammans fillskjufil 3,1 milj. kr. i nytt aktiekapital. Därtill finns ylleriigare riskkapital på 14,2 milj. kr. säker­ställt.

Rekonstruktionen fömtsätter alt slaten beviljar Lesjöfors AB elt bidrag på 25 milj. kr. Bidraget är avsett alt dels läcka kostnaderna för avveckling av slål- och valsverk, dels utgöra en reserv för ytteriigare kostnader i samband med omstmkturering under de närmaste åren.

Del rekonstruerade bolaget kommer alt bedriva huvudsakligen samma verksamhel som del tidigare bolaget. Bolaget kommer dock inle atl omfal­la någol tråd-, slål- och valsverk. Ca 475 personer (ca 390 årsarbetare) beräknas få fortsatt sysselsättning i bolaget.

Enligl överlämnat material i form av budgeter m. m. beräknas den nya verksamheten år 1983 atl få en omsältning på drygt 145 milj kr. och etl resultat före extraordinära poster på 3,6 milj. kr.

Föredragandens överväganden

Det förslag lill rekonstruktion av bolaget som jag nyss har redovisat innebär all de utvecklingsbara delarna av Lesjöfors AB drivs vidare. Slål-och valsverk, som under flera år gått med betydande förluster, skall enligt rekonstmktionsförslagel snarast avvecklas.

Lesjöfors AB bör erhålla etl statligt bidrag på 25 milj. kr. Jag vill dock understryka att denna medverkan från statens sida är en engångsinsals. Några ytterligare ekonomiska insatser kan inte påräknas.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

atl lill Bidrag till Lesjöfors AB på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisa elt reservationsanslag på 25000000 kr.

E. Energi

[2] E 7. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer. Under denna mbrik har i statsbudgelen för innevarande budgetår anvisats ell förslagsanslag av 215 milj. kr. Medlen är avsedda för ersättning fill Fors­marks Kraflgrupp AB och statens vallenfallsverk för försenad idrifttagning av kärnreaklorerna Forsmark 1 och Forsmark 2 resp. Ringhals 3 och Ringhals 4. Riksdagen beslöt våren 1979 alt den fortsatta utbyggnaden av block 3 i Forsmarks kraftstation skulle begränsas med hänsyn lill den förestående folkomröstningen om kärnkraftens roll i den framlida energi­försörjningen (NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429). Enligl beslulel skulle full handlingsfrihet bevaras i avvaktan på resultatet av folkomröstningen. En

Prop. 1982/83:101

,

29

fömtsättning för riksdagens beslul var att en överenskommelse om redu­cerad byggnadstakl ingicks mellan delägarna i Forsmarks Kraftgmpp AB (FKA).

Förhandlingar om ersättning från staten till FKA för försenad idrifttag­ning av anläggningarna i Forsmarks kraftstation inleddes i maj 1979 och blev vad gäller Forsmark 1 och 2 klara i oktober 1980. Riksdagen beslutade (prop. 1980/81:25, NU 1980/81:23, rskr 1980/81:112) hösten 1980 all i enlighet med en överenskommelse träffad mellan staten och FKA ersätt­ning skulle ulgå för försenad idrifttagning av de båda reaktorerna dels för ökade anläggningskostnader, dels för merkostnader i kraftproduktionen på gmnd av förseningar. I prop. 1979/80:33 redovisades huvuddragen av den överenskommelse som den 24 augusfi 1979 ingicks mellan siatens vallen­fallsverk och de privata intressenterna i Forsmark - Mellansvensk Krafl­grupp AB. I propositionen föreslogs atl riksdagen skulle ge regeringen bemyndigande att godkäiina överenskommelsen mellan vattenfallsverkel och Mellansvensk Kraftgmpp AB om utbyggnad av block 3 i Forsmarks kraftstation i vad staten därigenom iklädde sig ekonomiska förpliktelser.

Näringsulskoltel (NU 1979/80:25) konstaterade atl statsmakterna är bundna atl lämna ersätlning för förseningskoslnader lill Forsmarks Kraft­gmpp AB. Utskottet erinrade vidare om all riksdagen senare kommer all få ta ställning liU de definitiva förseningskostnaderna.

Utskollel hemställde all riksdagen skulle bemyndiga regeringen all god­känna överenskommelsen mellan statens vallenfallsverk och Mellan­svensk Kraftgmpp AB. Riksdagen följde ulskollels hemställan (rskr 1979/ 80:134).

Föredragandens överväganden

En överenskommelse om ersätiningen för förseningen av Forsmark 3 har nu, med förbehåll för atl riksdagen fattar erforderliga beslul, träffats med Forsmarks Kraftgmpp AB (FKA). Jag vill här redogöra för innebör­den av denna överenskommelse. Överenskommelsen bör fogas lill proto­kollet i della ärende som underbilaga 9.2.

Enligl den tidigare nämnda överenskommelsen, den 24 augusti 1979, meUan statens vallenfallsverk och Mellansvensk Kraftgmpp AB skulle ersättning för ökade anläggningskostnader ha utbetalats under budgelårel 1980/81. Partema, dvs. slaten och FKA, har emellertid anseft del lämpligl att en överenskommelse om de ökade anläggningskostnaderna bör träffas försl sedan tillförlifiigt underlag för beräkning av de totala kostnaderna för anläggningen föreligger. Parterna kommer atl fortsätta överläggningarna med målsättning alt slufiigt beräkna och överenskomma om de ökade anläggningskostnaderna när Forsmark 3 blivit färdigstäUd, vilket beräknas ske i mitten av år 1985.

Ersättningen för utebliven kraftproduktion är uiformad efter samma principer som ersättningen för förseningen av block 1 och 2 i Forsmark och 

4    Riksdagen 1982/83. I samt. Nr 101

Prop. 1982/83:101

30

för vilka en redogörelse lämnats i prop. 1980/81:25. Principerna innebär all den genom förseningen av Forsmark 3 förlorade produkfionen skaU ersät­tas med belopp som motsvarar ökade kostnader för all producera elektrici­tet på annat säll och/eller för all anskaffa ersättningskrafl, om ersättnings­skyldigheten härigenom begränsas.

Den metod som lillämpas i överenskommelsen för all beräkna ersätt­ningen i denna del innebär all den fakliska elproduktionen månadsvis i efterhand jämförs med den hypotetiska elproduktionen som skulle ha skett om det berörda kärnkraftblockei inle hade försenals. Den förseningslid som är ersältningsgill har räknats fr. o. m. den 15 oktober 1982 t. o. m. juli 1985, dvs. drygt 32 månader. Della framgår närmare av de s. k. mognads-lablåer som redovisas i bilaga fill överenskommelsen. Som starttid anges i dessa tablåer tidpunkten för kommersiell idrifttagning. Den skillnad i rörlig elproduklionskoslnad som erhålls räknas som ersällningsgiU merkostnad. I såväl det hypotetiska som det verkliga kraftbalansfallel fömtsätts till­gängliga anläggningar ha körts opfimalt. Med della avses alt de anläggning­ar som har lägst rörlig kostnad, som vattenkraftverk och kärnkraftverk, beräknats bU använda i första hand och därnäst successivt de anläggningar som har högre rörlig kostnad, som motlryckskraftverk, kondenskraflverk och gasturbiner, upp fifi den nivå som svarar mol den aktuella elefterfrå-gan. Forsmark block 1 och Ringhals block 3 resp. Forsmark block 2 och Ringhals block 4 fömtsätts därvid köras före Forsmark block 3.

Merkostnaden uppslår således genom alt den uteblivna kärnkraflpro­duklionen från det försenade blocket har måst ersättas med, som regel, oljebaserad mottryckskraft och/eller kondenskraft. Beräkningsmetoden medför all ersättningsbeloppet inle kan fastställas förrän i efterhand. Hur högt del blir påverkas bl. a. av sådana faktorer som om man under förse-ningsliden har riklig eller knapp tillgång till vattenkraft och annan kärn­kraft, oljeprisernas utveckling och elefterfrågans utveckling. En korrekt kalkyl erhålls månadsvis i efterhand över hur de rörliga produktionskost­naderna har påverkals, och därigenom en riklig gmnd för utbetalning av ersätlning. För atl ersättning skall ulgå krävs således all under den aktuella månaden elenergi har måst produceras i anläggningar med högre rörlig produktionskostnad än i det försenade kärnkraftblockei för all tillfredsstäl­la efterfrågan. Jag vill i sammanhanget stryka under atl FKA enligl över­enskommelsen är skyldig alt utöva sill inflytande så all dyrare former för elproduktion inte onödigtvis kommer all användas.

De närmare principerna och reglerna för hur ersättningen till FKA skall beräknas och utbetalas framgår av överenskommelsen.

Som framgår av vad jag nu har anfört kan varken ersättningen för ökad anläggningskostnad eller ersättningen för merkostnad i kraftproduktionen f.n. slutligt anges. Vad gäller ersättningen för ökad anläggningskostnad vore det atl föregripa de överläggningar härom som senare skall föras att nu söka ange etl ungefärligt belopp. Vad gäller ersättning för merkostnad i

Prop. 1982/83:101

31

kraftproduktionen är det endasi beräkningsprinciperna som nu avses bli faststäUda medan beloppen blir kända försl i efterhand. Merkostnaden i kraftproduktionen till följd av förseningen beror framför allt på om kraflba-lansen under ifrågavarande period blir sådan atl den under förseningsliden uteblivna kärnkraflproduklionen ersätts med mottryckskraft eller med kondenskraft.

Del är därför nu endasi möjligl att - vid anlagande om normal vattentill­rinning - redovisa en preliminär beräkning av hur slor den ersättning kan bli som kommer att få utbetalas fill följd av uppgörelsen med FKA.

I följande sammansläUning redovisas en bedömning av de ersättnings­berättigade merkostnaderna i kraftproduktionen med anledning av förse­ningen av Formark 3. Kostnaderna för olika budgetår anges i 1982 års penningvärde.

Budgetår

milj. kr.

1982/83

140

1983/84

200

1984/85

240

1985/86'

100

1986/87

80

1987/88

40

Totalt

800

' Budgetåret 1985/86 tillkommer ersättning för ökad anläggningskostnad.

Den nu aktuella ersättningen innebär all de berörda kraflförelagens kostnader för levererad elenergi blir densamma som skulle blivit faUel om den försening som bUvit följden av riksdagens beslut år 1979 inle inträffat. Detta innebär också atl förelagens kunder inle drabbas av höjda kostnader lill följd av de vidtagna åtgärderna. Några ökade överskoll hos de berörda förelagen skall inte uppstå fill följd av ersättningen.

Ersätiningen för merkostnader i kraftprodukfionen skall enligt den nu aktuella överenskommelsen med FKA på samma säll som enligl den fidigare överenskommelsen om ersätlning för försening av block 1 och 2 i Forsmark betalas ut månadsvis i efterhand. Medlen för ersätlning för förseningen av de sistnämnda reaktorerna anvisas över ell för ändamålet uppfört förslagsanslag E 7. Ersättning för försenad idrifttagning av kärn­reaktorer. Ersättningen för förseningen av Forsmark 3 bör även den anvi­sas över detta anslag.

Jag förordar med hänvisning lill vad jag nu har anfört all regeringen inhämtar riksdagens bemyndigande all godkänna överenskommelsen med FKA i vad slaten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser. Jag förordar vidare all regeringen föreslår riksdagen atl på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgelen för budgetåret 1982/83 anvisar ytteriigare 140 milj. kr. över förslagsanslaget E 7. Ersätlning för försenad idrifttagning av kärnreak­torer.

Prop. 1982/83:101

32

Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen all

1.        bemyndiga regeringen all ikläda slaten de ekonomiska förpliktel­

ser som följer av överenskommelsen med Forsmarks Kraflgrupp

AB om ersättning för försening av block 3 i Forsmarks kärnkraft­

verk i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser,

2.        till Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer på

tilläggsbudet 

II

fill statsbudgeten för budgelårel 1982/83 anvisa

eU förslagsanslag av 140000000 kr.

F. Teknisk utveckling m.m.

[3] F 19. Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik, m. m. Under delta anslag har på tilläggsbudget 

II 

lill statsbudgeten för budgetåret 1981/82 anvisats etl reservationsanslag av 14,2 milj. kr. (prop. 1981/82:101 bil. 8, NU 1981/82:22, rskr 1981/82:152). Medlen avsåg all läcka kostnader för förprojeklering, projekleringsinsatser, visst beställningsarbete m. m. för anläggningar för hantering och förvaring av låg- och medelaklivl avfall i Studsvik (13,3 milj. kr.) samt vissa uppslädningsinsalser av akut karaklär (900000 kr.). De anvisade medlen beräknades täcka uppkomna kostnader l.o.m. 1982 års utgång. De 13,3 milj. kr. som avser medel för projekte­ringsarbete etc, har ställts tUl bolagels disposition som ränte- och amorte­ringsfritt lån. Resterande 900000 kr. har utgått i form av bidrag.

I skrivelse den 29 oktober 1982 har Studsvik Energiteknik AB lämnat förslag lill lösning av avfallsfrågorna i Studsvik och hemställt om lån för finansiering av investeringar avseende bolagels avfallsanläggningar.

Jag har tidigare denna dag under della anslag i statsbudgeten för budget­året 1983/84 (prop. 1982/83:100 bil. 14) lämnat en redogörelse för bolagels förslag och regeringens ställningstagande lill finansieringen av de föreslag­na investeringarna. Med hänvisning lUl denna redogörelse förordarjag alt fill bolagels förfogande ställs för budgetåret 1982/83 13,8 milj. kr. Medlen bör utgå i form av räntefritt lån. Del ankommer på regeringen atl meddela de närmare vUlkoren för lånet.

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen

att tiU Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik, m. m. på tUläggsbudget 

II 

fill stalsbudgeten för budgetåret 1982/83 anvisa etl reservationsanslag av 13 800000 kr.

Prop. 1982/83:101

33

UnderbUaga 9.1

Resultaträkning, tkr

(moderbolaget)

1/1-23/5 1982

1981

63 269

147847

-61118

-

160002

-1- 2151

-

12155

-f 2151

__ 

12155

-

-1-

100

-1-

-1-

578

- 5501

-

13 743

-

907

- 3 349

__ 

26127

-

-1-

5517

- 1139

-

1232

- 4488

21842

-    170

170

Fakturerad försäljning   ......... 

TUlverknings-, försäljnings- och

administrationskostnader....... 

Rörelseresultat före avskrivningar   ...

Avskrivningar   ................... 

Rörelseresultat efter avskrivningar  .. .

Utdelning på aktier i dotterbolag   ....

Inläklsränlor   ..................... 

Koslnadsränlor   ................. 

Övriga finansiella kostnader   

Resultat efter finansiella intäkter

och kostnader  .................. 

Extraordinära intäkter........... 

Extraordinära kostnader   ..... 

Resultat före skatt   .......... 

Skatt   .............................. 

Årets resultat   ................. 

............ 

- 4658

- 22012

Prop. 1982/83:101

34

Balansräkning, tkr

(moderbolaget)

Tillgångar

Omsättningstillgångar

Kassa och bank ...................... 

Kundfordringar  ...................... 

Fömlbelalda kostnader och upp­

lupna intäkter ......................... 

Övriga fordringar..................... 

Vamlager   .............................. 

Förskott till leverantörer ......... 

Anläggningstillgångar Akfier och andelar i dotterföretag   ..

Andra aktier............................ 

Fordringar på dotterföretag.... 

Maskiner och inventarier......... 

Byggnader   ............................ 

Annan fast egendom .............. 

Summa tillgångar......................... 

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Växelskulder   ......................... 

Leverantörsskulder................. 

Skalleskuld.............................. 

Upplupna kostnader och förutbelalda

inläkler  .................................. 

Övriga skulder ........................ 

Förskott från kunder   ............ 

Långfristiga skulder Utnyttjade checkräkningskrediler  ..

Växelskulder   ......................... 

Skulder lill dotterföretag  ........ 

Övriga skulder ........................ 

Avsatt lill pensioner, PRI   ....... 

Avsatt fill pensioner, övriga   .. 

Egel kapital Bundet eget kapital Aktiekapital (121968 aktier ä

nom. 100:-)  ........................ 

Inbetalt ej registrerat aktie­kapital (24393 akfier ä nom,

100:-)  ................................. 

Uppskrivningsfond ............... 

Ansamlad förlust

Balanserad   ........................... 

Periodens/Årets resultat......... 

Summa skulder och eget kapital   

1982-05-23

1981-12-31

201

2488

29258

24966

577

5143

1932

1361

36727

40154

304

68999

2906

77018

7296

7296

701

701

1421

2838

56474

50053

16797

16797

7859

90548

7859

85544

159547

71437

90926

162562

1159

1198

23 727

24631

16

16

25684

19778

23046

20541

1647

75279

5 273

3529

4686

3946

4624

4213

2488

59643

62429

16000

15310

1389

88720

1389

12197

12197

2439

2432

9760

9760

24396

24389

-24 190

- 2178

- 4658

-4452

-22012

199

159547

162562

Prop. 1982/83:101

Ställda panter

Faslighelsinleckningar ....... 

Förelagsinteckningar   ...... 

Aktier i dotterbolag.......... 

Ansvarsförbindelser

Borgensförbindelser för egnahems­lån med inteckningssäkerheter  ... Borgensförbindelser för övriga lån med inleckningssäkerheler (varav för dotterföretag 605

resp. 601)   ................... 

Övriga borgensförbindelser (varav för dotterföretag 2192 resp. 77)   ..

Övriga ansvarsförbindelser 

Villkorlig återbetalningsskyldig­

hel för erhållna lokaliserings­

bidrag ä Ikr 982 resp. 982. 

60401

57000

3218

137

667

3246 2077

326

35

61906

57000

3218

142

677

1124 2092

326

Utlåtande till bokslut per 1982-05-23

Föreliggande resultaträkning och balansräkning har upprätlals under vår medverkan. Bokslutet har framtagits med tillämpning av förenklade ruti­ner och kan därför i vissa avseenden vara mindre exakt. Del har av oss inle granskals i den utsträckning som god revisionssed påbjuder betr. årsbok­slut.

Några avskrivningar har inle företagits. Samma reservationer betr. vär­deringen av bolagels tUlgångar gäller som för årsbokslutet för 1981.

Lesjöfors 1982-06-28 Bohlins Revisionsbyrå AB

Göran Blomquist

Prop. 1982/83:101

36

Underbilaga 9.2

Överenskommelse mellan staten och Forsmarks Kraftgrupp AB

I anslutning tiU konsortieavlal 1975-08-27 för utbyggnad av blocken 3 och 4 i Forsmark-kärnkraflslalion träffades 1979-08-24 mellan Statens Vallenfallsverk (SV) och Mellansvensk Kraflgrupp Aktiebolag (MKG) en överenskommelse, som godkänts av regeringen, om arbetets bedrivande under budgelårel 1979/80 och om ersättning lill Forsmarks Kraftgrupp Aktiebolag (FKA) för merkostnader föranledda av dels regeringens upp­drag fill SV 1977-07-07 och 1978-02-23, dels a« arbetena under budgelårel 1979/80 bedrevs på överenskommet säll. Mellan staten, företrädd av gene­raldirektör Åke[REDACTED_EFTERNAMN], och FKA har förhandUngar förts om ersättning till FKA i enlighet med den nämnda överenskommelsen. Mellan parterna har träffats följande

Överenskommelse

§ 1

Ersättning för utebliven produktion

Staten åtager sig all ersätta FKA för förluster genom minskad produk­fion fill följd av alt byggandet och därmed idrifttagningen av Forsmark 3 blivit försenad. Minskad elproduktion beräknas, enligt principer och förut­sättningar som redovisas i bilaga, såsom skillnaden mellan den energi som varit möjlig atl producera utan försening och den energi som blir möjlig alt producera med försening. Ersättning för den minskade elproduktionen beräknas enligl principer och förutsättningar som anges i bilaga.

§2 Utbetalning av ersätlning

Utbetalning av ersättning lill FKA enligt § 1 ombesörjes av myndighet som regeringen bestämmer.

Betalning skall verkställas månadsvis inom 30 dagar från del all faktura inkommit från FKA. Vid betalning efter förfallodagen fillämpas dröjsmåls-ränta motsvarande Sveriges Riksbanks officiella diskonto -t- 5 procenten­heter. Vid betalning av ersättning för utebliven produktion vid Forsmark 3 under fjärde kvartalet 1982 och första kvartalet 1983 tillämpas ränla mot­svarande Sveriges Riksbanks officiella diskonto -I- 4 procentenheter räknat på respektive månadsersätlning med början från den 15 oktober 1982.

§3

Ersättning för ökade anläggningskostnader m.m.

Enligt ovannämnda överenskommelse 1979-08-24 skuUe ersätlning för ökade anläggningskostnader ha utbetalts under budgetåret 1980/81. Par­terna har emellertid ansett det lämpligl atl överenskomma om de ökade anläggningskostnaderna försl sedan fillförlitligt underlag för beräkning av de totala kostnaderna för anläggningen föreligger. Parterna kommer all

Prop. 1982/83:101

37

fortsätta överläggningarna med målsättningen all slutligt beräkna och överenskomma om de ökade anläggningskostnaderna när Forsmark 3 bli­vit färdigställd i mitten av 1985.

§4

Överenskommelsens giltighet

Regeringen kommer - under fömtsältning all riksdagen fattar de beslut som behövs härför - all slutligt godkänna överenskommelsen. Delta avtal är upprättat i två exemplar varav parterna tagit var sill.

Stockholm den 5 november 1982

För STATEN

FORSMARKS KRAFTGRUPP AKTIEBOLAG

Åke[REDACTED_EFTERNAMN]

Erik Borgman

Prop. 1982/83:101

38

Principer och förutsättningar för beräkning av minskad elproduk­tion och ersättning härför på grund av försenad idrifttagning av Forsmark 3 vid Forsmarks kraftstation

a) TiUgängligheten för Forsmark 3 förutsattes ulan försening ha blivit

1982

oktober-december

65%

1983

januarimaj, augusti-september

65% juni och juli utgör revisionslid oktober-december

71 %

1984

januari-maj, augusfi-september

71% juni och jufi utgör revisionsfid oktober-december

77 %

1985

januari-maj, augusti-september

77% juni och juU ulgör revisionslid fr. o. m. oktober

83%

Tillgängligheten för Forsmark 3 förutsattes med försening och oavsett del verkliga förloppet bU

1982

oktober-december

0%

1983

januari-december

0%

1984

januari-december

0%

1985

januari-juli

0% augusti - december

65 %

1986

januari-maj

65% juni och juli ulgör revisionsfid

augusti-december

71%

1987                                                       januari-maj

71%

juni och juli utgör revisionslid

augusti-december

77%

1988                                                       januari-maj

77%

juni och juli ulgör revisionslid

fr.o.m. augusti

83%

b)

Förlorad produktion ersattes med belopp motsvarande ökade kostna­der för alt producera el på annat sätt och/eller för all anskaffa ersätt­ningskrafl om ersättningsskyldigheten härigenom begränsas.

c)

FKA betraktas som en juridisk enhet innebärande atl man vid ersält-ningsberäkningen bortser från de enskilda delägarnas olika möjligheter atl ersätta produktionsbortfallet.

d)   Forsmark block I och Ringhals block 3 respektive Forsmark block 2

och Ringhals block 4 fömtsälts placerade i samma "skikt" i kraflbalan-

sen och köras före Forsmark block 3.

e)   Ersättningen bestämmes månadsvis i efterhand på basis av statistiska

centralbyråns (SCB) månadsvisa statistik med preliminära uppgifter

över elförsörjningen och underlaget därför samt rörliga produktions­

kostnader och priser för tillfällig import enligt nedan.

Prop. 1982/83:101

39

f)    Om vid beräkning av ersätiningen statisfiken visar all det förekommit

produktion av elkraft och/eller import, som är dyrare än kärnkraft,

fömtsättes att kärnkraften i första hand skulle ha ersatt den dyraste

kraften, därefter den näst dyraste osv.

g)   FKA förbinder sig atl utöva sitt inflytande så all dyrare former för

produktion av elektricitet ej onödigtvis kommer all användas.

h) De produklionsskikt som kan ligga fill gmnd för ersättning är gasturbin-produktion, konventionell kondensprodukfion och mollrycksproduk-lion.

Produktionskostnaderna beräknas med följande förutsättningar

Bränsle förbruk­ning GJ/ MWh netto

Röriig drift- och underhällskostnad ut­över bränslekostnad öre/kWh netto (1980 års värden)

Gasturbinproduktion

13,0

4,0

Kondens I

Aros, Bråvalla, Hässelby, Karishamn, Stenungsund, Värtan, Öresund B 16, Visby diesel', Slite diesel'

9,2

1,0

Kondens 

II

Karskär B 4, Marviken Öresund B 11 -B 13, B 15, Slite'

12,5

1,2

Kondens III

Övriga

15,0

1,5

Mottryck, fjärrvärme

4,8

0,6

Mottryck, industrieUt

5,7

1,2

Bränsleförbrukningen saml den rörliga drift- och underhållskostna­den för olika produklionsskikt skaU justeras årligen i januari månad med hänsyn till eventuella förändringar i de avräkningspriser som an­vänds på kraftbörsen. Eventuella tillkommande stationer skall inplace­ras i aktuellt produktionsskikt.

Bränslesort:

För gasturbiner olja Eol, för kondens och mottryck olja Eo5. För visst mollryck användes kol. I några fall kan andra bränslen förekom­ma.

Bränslepris: Oljepris

Priset för Eo5 utgörs av medelpriset för respektive månad (stat nr 27.10.707 och 27.10.708, kr./lon) enligt beräkningar utförda av SCB i anslutning till avtalet mellan SCB och Centrala driflledningen (CDL) 1973-06-19. TUl del av SCB beräknade medelpriset skall läggas vid varje

' Ny likströmsförbindelse med Gotland tas i drift 1984-01. Från denna lidpunkt skall produktionen på Golland ingå i förutsättningarna.

Prop. 1982/83:101

40

tidpunkt av riksdagen beslutad beredskapsavgifl samt genomsnittlig kostnad för lokal frakt från svensk hamn tUl verk, allt uttryck i kr./lon. Den genomsniltiiga kostnaden för lokal frakt faststäUs av FKA i samråd med statens pris- och karteUnämnd (SPK) på grundval av del material på vilket nämnden beräknar förändringar i de s.k. ortstilläggen.

Som pris för Eol gäller av regeringen vid respektive fidpunkt fast­ställda högslpriser exklusive energiskall eller, om högslprisreglering inle gäUer, det av Statens Vallenfallsverk (SV) fakfiskt erlagda me­delpriset för respektive aktuell månad.

Kolpris

Som pris för kol gäller del pris som månadsvis redovisas av SCB (importprisindex för kol, genomsnitt för slalisfiskl nummer 27.01.195 och 27.01.196). Till del av SCB beräknade medelpriset skall läggas genomsnittlig kostnad för lokal frakt från svensk hamn lill verk.

Bränslets värmeinnehåll:

För olja Eol räknas med 42,9 GJ/lon och för Eo5 41,1 GJ/lon. För kol räknas med 27,2 GJ/lon.

I de fall andra bränslen än olja och kol kommer till användning skall så långt möjligl verklig rörlig produktionskostnad ligga liU gmnd för beräkningarna.

i) Driftkostnad t. o. m. 1985-07-30 och rörlig produktionskostnad fr. o. m. 1985-08-01 för den uteblivna kärnkraflproduklionen beräknas enligl följande (öre/kWh; prisnivå 1982):

Bränsle-

Drift- och

kostnad

underhålls-

kostnad

3,75

4,09

3,75

3,75

3,75

3,46

3,75

0,90

Period

1982-10-01-1983-09-30 1983-10-01-1984-09-30 1984-10-01-1985-07-30 fr.o.m. 1985-08-01

Kostnaderna skall justeras i enlighet med SVs årliga revisioner.

j) De importskikl som kan ligga tiU grund för ersättning är import av tillfällig kraft från Danmark, Finland och Norge.

Ersättningen skall baseras på verkligt ulbylespris enligt avräkning mellan exporterande och importerande svenskt företag.

k) I den ulslräckning som utrymme hade funnits för export skall omfatt­ning och pris för sannolikt utebliven lillfälligl exportkrafl saml förlust som FKA därigenom åsamkats utredas av parterna och ersättas budget­årsvis i efterhand.

Prop. 1982/83:101

41 Bilaga 10

Förteckning

över av regeringen hos riksdagen i prop. 1982/83:101 begärda anslag

på tilläggsbudget 

II 

till statsbudgeten för budgetåret 1982/83

Statsutgifter

//. Justitiedepartementet

B 5

Lokala poUsorganisalionen: Ulmslning,

reservationsanslag

973 000

B 6

Inköp av motorfordon m. m., reservationsanslag

830000

E 5

Engångsanskaffning av inventarier m. m., reser-

vationsanslag

3 500 000

IV. 

Försvarsdepartementet

H 11        Aktieteckning i Swedair AB, reservations­

anslag

12000000

VI. 

Kommunikationsdepartementet

G 1

Posthus m. m., reservationsanslag

30600000 .

VIII.    Budgetdepartementet

F 15        Täckande av underskoll hos statens institut

för personaladministration och personalutbildning

1845 000

IX. 

Utbildningsdepartementet

B 33

Bidrag tiU vissa arkiv

272000

D 4

Statens institut för läromedelsinformation,

förslagsanslag

2310 000

X. 

Jordbruksdepartementet

A 3

Kommittéer m.m., reservationsanslag

7000000

E 15        Prisreglerande åtgärder på fiskets område,

förslagsanslag

25000000

F 4

Bidrag lill statens veterinärmedicinska

anslall, reservationsanslag

8617000

XIII. Bostadsdepartementet

B 3

Lån lill bostadsbyggande, reservations-

anslag

760000000

Prop. 1982/83:101

42

25000000

XIV. Industridepartementet

B 26        Bidrag lill Lesjöfors AB, reservations­

anslag

E 7

Ersättning för försenad idrifttagning av

140000000

kärnreaktorer, förslagsanslag F 19        Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik, m.m., reservationsanslag

13 800000 Summa statsutgifter 1031747 000

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982