Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1983/84:14

om godkännande av vissa delar av ett avtal mellan staten och Rederi­aktiebolaget Gotland m. m.;

beslutad den 30 juni 1983.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga del förslag som upptagits i bifoga­de regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

ROINE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redovisas ett avtal mellan staten och Rederiaktiebolaget Gotland rörande trafiken mellan Golland och fastlandet. Avtalet kan inte godkännas av regeringen utan att riksdagen bemyndigar regeringen att iklä­da staten ansvar för att intäkterna i Gotlandsbolagets koncessionstrafik skall medge full täckning för kostnaderna i koncessionstrafiken. I propositionen hemställer regeringen om sådanl bemyndigande.

Vidare föreslås att bolaget, vid sidan av den statliga lånegarantin som täcker likvidiletsbrister på grund av skillnader mellan verkställda avskriv­ningar och amortering på fartygslån, får disponera en särskild lånegaranti om 70 milj. kr.

1 Riksdagen 1983/84. I samt Nr 14

Prop. 1983/84:14

Prop. 1983/84:14

Utdrag KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-06-30

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Rainer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet R.[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om godkännande av vissa delar av avtal mellan staten och Rederiaktiebolag Gotland m. m.

1 Inledning

De reguljära förbindelserna mellan Gotland och fastlandet har stor regio­nalpolitisk betydelse. Staten har därför sedan länge påtagit sig ett ansvar för dessa genom ett särskill transportstöd.

För att underlätta tillämpningen av gällande principer för bl. a. beräkning av transportstödet lill farjetrafiken mellan Gotland och fastlandet träffades ett avtal mellan staten och Rederiakliebolagel Gotland (Gotlandsbolagel) den 22 september 1977.

Avtalet gäller lill och med utgången av år 1983.1 samband med riksdagsbe­handlingen av transportstödet till Gotland hösten 1981 uttalade trafikutskot­tet att man inom regeringskansliet borde överväga åtgärder i syfle att begrän­sa transportstödet till Gotland. Vad utskottet särskill ansåg angelägel alt granska var dels reglerna för den automatik som genom avtalets utformning torde föreligga, dels kostnadsutvecklingen i övrigt.

Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för kommunika­tionsdepartementet den 24 mars 1982 en särskild sakkunnig' med uppdrag all mot bakgrund av trafikutskottets uttalande ta upp överläggningar med Gol-landsbolaget om formerna för statens ansvar för farjetrafiken mellan Got­land och fastlandet.

Genom avtal den 21 december 1982 mellan staten och Gotlandsbolagel förlängdes 1977 års avtal alt gälla till och med den 30 juni 1984. Förlängning­en motiverades av att ytterligare tid behövdes för fördjupade studier av vissa frågor som överläggningarna avsåg.

' Förutvarande generaldirektören Lennart[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1983/84:14

Den sakkunnige överlämnade den 29 juni 1983 fill regeringen ell avlal mellan staten och Gotlandsbolagel som ersätter 1977 års avtal. Avtalet, som undertecknats med förbehåll för regeringens godkännande torde fogas lill protokollet som bilaga.

Innan regeringen kan godkänna ifrågavarande avtal måste vissa frågor underställas riksdagen. Jag anhåller därför att nu få la upp dessa frågor.

2 Föredraganden

2.1 Avtalets huvudsakliga innehåll

Jag vill inledningsvis ge en mer allmän orientering av avtalets innehåll. I sina huvuddrag följer avtalet 1977 års avtal, så t. ex. tillförsäkras staten såväl revisor som styrelserepresenlation i bolaget.

Huvudprincipen för avtalet är att staten lar det fulla ekonomiska ansvaret för den s.k. koncessionstrafiken d. v. s. den trafik som med stöd av lagen (1970:871) om linjesjöfart på Gotland f. n. drivs av Goflandsbolagel. I avtalet ges vidare närmare definitioner av vad som skall anses vara konces­sionstrafikens intäkter och kostnader som grund för transportstödets beräk­ning.

En strävan hos parlerna har varil alt uppnå ett mer affärsmässigt förhållan­de mellan Gotlandsbolagel och staten i koncessionslrafiken. Av della skäl har ett fartyg (Drotten) som f. n. är långtidsulchartrat, samt reslaurafionen, resebyråverksamheten och viss del av finansförvaltningen lagts utanför det avtalsreglerade områdei. Härigenom har det blivit möjligt alt bl. a. slopa en klausul i del tidigare avtalet som utöver täckning av kostnaderna även garanterar viss årlig utdelning fill bolagets aktieägare.

Vid beräkning av kostnaderna som underlag för transportstöd tillgodoräk­nas bolaget avskrivningar med lägre procentsats än den gängse i rederibran­schen till vilken också fartygsfinansieringen normalt är anpassad. Till följd härav kan likviditetsunderskott i fartygsfinansieringen uppstå. För att täcka denna likviditetsbrist disponerar Gotlandsbolagel f. n. en statlig lånegaranti för fartygsfinansiering. Avtalet förutsätter att Gotlandsbolagel även fortsätt­ningsvis skall få disponera en lånegaranti för detta ändamål. För lånegarantin skall betryggande säkerheter ställas. F. n. uppgår lånegarantin lill 35 milj. kr. varav 20 milj. kr. har utnyttjats. För år 1984 bedöms denna lånegaranfi-ram vara tillräcklig. Skulle likviditetsbristen komma att överstiga 35 milj. kr. har regeringen genom avtalet tagit på sig ansvaret all hos riksdagen hemställa om att ramen skall vidgas. Frågan om storleken på lånegarantin för fartygsfi­nansiering får årsvis prövas i budgelarbelel.

Genom avtalet lillförsäkras staten del i de realisationsvinster som kan uppstå vid fartygsförsäljningar. Som realisationsvinst skall i detta samman­hang betraktas skillnaden mellan försäljningspris och det värde - beräknat på visst sätl - som fartyget har i koncessionstrafiken. Statens del utgör 2/3 av

1 * Riksdagen 1983/84. 1 saml. Nr 14

Prop. 1983/84:14

4

de två nya större fartygen och 1/3 i de äldre fartygen i koncessionsflotlan. Staten har genom avtalet förpliktat sig att utnyttja sin andel av en ev. realisationsvinst vid del försl försålda slörre fartyget lill alt i första hand minska lånen på kvarvarande farlyg i koncessionsflottan, varigenom de räntekostnader som skall täckas av transportstödet i så fall minskas.

Enligt avtalet skall i kostnaden för transportstödet ränta på fartygslån i fortsättningen beräknas schablonmässigt. Låneskuld på fartygen och ränte­nivå skall budgeteras årsvis och transportstödet skall belastas med den bud­geterade räntan och viss ersättning för kapitalförvaltningen. Bolaget kan alltså genom en effektivare lånehanlering tillgodogöra sig skillnaden mellan fakfisk ränta och budgeterad ränta. Om farlyg köps eller säljs skall ny budget för räntekostnader göras. Del är förutsatt att den amortering av lån som kan komma alt genomföras då en ev. realisationsvinst uppstår, också skall påver­ka den budgeterade räntan.

Utöver nyss nämnda lånegaranti för fartygsfinansiering fömtsätter avtalet att staten garanterar rörelsekrediter om sammanlagt 70 milj. kr. Av dessa 70 milj. kr. avser 30 milj. kr. rörelsekrediter att användas inom koncessionstra­fiken. Återstående 40 milj. kr. avser säkerhet för krediter som rederiet kan använda för att finansiera verksamhei utanför koncessionslrafiken. Avsikien är att medlen skall utnyttjas för räntabla projekt ägnade alt stärka bolagels ekonomi, men att vid prioriteringen skall projekt med inriktning på gotländ­ska intressen äga försteg.

För budgetåret 1983/84 har anvisats 62,5 milj. kr. för transportstöd till Golland, varav 58 milj. kr. avser Gotlandsbolagets underskott. Kostnaderna för Gotlandstrafiken bestäms i allt väsentligl av trafikens omfattning. Det nya avtalet föranleder därför ingen ändring av anslagsberäkningen. Riksda­gen har understrukit del angelägna i alt kostnadsutvecklingen bromsas upp genom rationaliseringar och olika effektivitetshöjande ålgärder. Transport-rådet som ansvarar för tillämpningen av avtalet måsle beakta delta i budget­uppföljning och budgelgranskning. Härvid förutsätts givelvis Gotlandsbola­gets medverkan.

Avtalet ersätter 1977 års avtal och är avsett all gälla från den 1 januari 1984 lill den 31 december 1987. Sägs avtalet inte upp ett år före avtalstidens utgång förlängs avtalet i ytterligare fyra år. Avtalet är dock kopplat till Gotlandsbo-lagets koncession på så säll alt om koncessionen upphör, upphör även avtalet att gälla.

2.2 Riksdagsfrågor

Regeringen kan inte godkänna avtalet utan att vissa frågor har underställts och godkänts av riksdagen. Av grundläggande betydelse för regeringens befogenhet att godkänna avtalet är att riksdagen godtar att staten tar på sig det fulla ekonomiska ansvaret för koncessionstrafiken fram till utgången av år 1987 och all delta ansvar kan komma att förlängas under ytterligare fyraårsperioder.

Prop. 1983/84:14

5

För all staten skall kunna fullgöra sina ålaganden enligl avtalet måsle vidare fullmäktige i riksgäldskontorel bemyndigas dels att förlänga nuvaran­de lånegaranti för fartygsfinansiering all gälla så länge avtalet gäller, dels alt ställa en särskild lånegaranti om högst 70 milj. kr. fill bolagets förfogande, varav 30 milj. kr. avser koncessionslrafikens rörelsemedel och 40 milj. kr. avser annan verksamhet. För fullmäktige i riksgäldskonlorets bemyndigan­den behövs även riksdagens godkännande.

3 Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga regeringen att ikläda staten ansvar för att intäkter­na i Rederiaktiebolaget Gotlands koncessionslrafik skall med­ge full täckning för kostnaderna för koncessionstrafiken,

2.

bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorel att under avlalsfi-den ikläda staten garantier för lån till Rederiakfiebolaget Got­land för fartygsfinansiering intill ett sammanlagt belopp av 35 000 000 kr.,

3.

bemyndiga fullmäktige i riksgäldskontorel att under avtalsti­den ikläda staten garanfier för lån till Rederiakliebolagel Gol­land för rörelsekrediter intill ett sammanlagt belopp av 70 000 000 kr.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden lagt fram.

Prop. 1983/84:14

6

Bilaga

Rederiaktiebolaget Gotland, nedan kallat Rederiet, erhöll den 29 januari 1971 koncession enligl lagen den 17 december 1970 om linjesjöfart på Gol­land att tillsvidare bedriva linjesjöfart mellan Gotland och svenska hamnar. Denna koncession har förnyats senast den 22 december 1982. Koncessionen är förbunden med villkor bl.a. ifråga om taxesällning och turlistor. Till trafiken utgår statligt transportstöd. Nämnda linjesjöfart benämnes nedan Koncessionstrafiken.

Koncessionstrafiken bedrives med Rederiet eller dess dotterbolag tillhöri­ga fartygen M/S THJELVAR, M/S GOTLAND, M/S VASA STÅR, M/S GUTE och M/S VISBY. De för Koncessionstrafiken sålunda nu utnyttjade fartygen och de som framdeles kan komma att träda i stället eller ytterligare vara avsedda för Koncessionslrafiken benämnes nedan Koncessionsflotlan.

Rederiet bedriver även direkt och genom sina dotterbolag verksamhet som icke är hänförlig till Koncessionstrafiken. Dotterbolagen är för närvarande Gotlandsbolaget AB, Gotlandstrafiken AB, Rederi AB Gute och AB Vis­borg. Dessa bolag och de företag som framdeles kan komma att bli dotterfö­retag till Rederiet benämnes nedan gemensamt Dotterbolagen.

För att underlätta tillämpningen av gällande principer för taxesältningen och transportstödet i vad gäller Koncessionslrafiken har mellan Rederiet och staten träffats följande

ÖVERENSKOMMELSE

§1 Huvudprincipen för denna överenskommelse är all staten skall tillse alt intäkterna av Koncessionstrafiken skall medge full täckning för kostnaderna för Koncessionstrafiken. Härvid förutsattes att intäkterna av Koncessionslra­fiken bestämmes med fillämpning av av regeringen fastställda taxor och med inräknande av utgående transportstöd samt med tillämpning i övrigt av bestämmelserna i § 3 nedan, att kostnaderna för Koncessionslrafiken be­stämmes enligl § 4 nedan, att resultatet av Rederiets övriga verksamhet icke beaktas och att intäkter och kostnader bestämmes med tillämpning av god redovisningssed.

§

2

Underlag för tillämpningen av den i § 1 angivna huvudprincipen skall vara ett särskill bokslut rörande Koncessionslrafiken och således icke Rederiels officiella bokslut. Vid upprättandet av ett sådant särskilt bokslut skall lilläm­pas de bestämmelser som anges beträffande intäklssidan i § 3 och beträffan­de kostnadssidan i § 4. Skallebelastningen beräknas på grundval av del sålunda framkomna, särskilda bokslutet; vinstskatt skall dock ej beaktas vid avräkningen.

Prop. 1983/84:14

7

§3 Såsom Rederiets intäkter av Koncessionstrafiken skall redovisas samthga Rederiets i årsredovisningen upptagna intäkter med följande korrigeringar.

1.   Utdelning på aktier i Dotterbolagen skall ej redovisas som intäkt liksom

ej heller koncernbidrag från Dotterbolagen.

2.   Ränta på utlånat kapital och annan avkastning på Rederiels kapital skall

ej redovisas som intäkt i vidare mån än att kapitalel tillhör Koncessions­

trafiken på sätt närmare anges i punkl 3.

3.1.            I Koncessionstrafiken ingår Koncessionsflotlan med följande anskaff­

ningsvärden på de olika fartygen;

M/S THJELVAR

19.900 tkr

M/S GOTLAND

60.400 tkr

M/S GUTE

30.713 tkr

M/S VISBY

135.078 tkr

M/S WASA STÅR

138.515 tkr

Nyförvärv

faktiskt anskaffnings-

värde bestämt enligt god redovisningssed Till angivna anskaffningsvärden skall läggas de belopp som enligl god

redovisningssed bör aktiveras på grund av ombyggnadsarbeten fr.o.m.

den 1 januari 1982. Sådant lillägg skall beräknas fr.o.m. det år då

ombyggnadsarbetet slutförts.

3.2.

Uiöver fartyg ingår i Koncessionstrafiken vidare samtliga tillgångar enligl Rederiels balansräkning per den 31 december 1983 och därtill hörande specifikationer med undanlag av Rederiets fria egna kapital och av andra aktier än de i Gotlandstrafiken AB.

3.3.

Kapital motsvarande de tillgångar som enligt 3.1. och 3.2. ingår i Kon­cessionstrafiken och vad som kan träda istället därför genom l.ex. försäljning, vad som kan tillkomma för Koncessionstrafiken och vad som frigöres genom avskrivning skall arbeta eller förräntas inom Kon­cessionstrafiken med endast den begränsning som följer av punkl 4 nedan.

3.4.

I den mån kapital som enligt 3.1., 3.2. och 3.3. ingår i Koncessionstrafi­ken används för ändamål utanför Koncessionslrafiken skall såsom in­läkt av denna redovisas en årlig ränta på sådant kapital efter en räntesats som med 3 procentenheter överstiger vid varje tidpunkt gällande riks­banksdiskonto. Sålunda skall denna ränta ej läggas till kapitalet.

3.5.

Såsom i Koncessionstrafiken ingående kapital uiöver kapital som anges i 3.3. skall bl.a. anses det kapital som investerats i aktier, utlånats eller lämnats såsom bidrag i form av koncernbidrag eller liknande till annan

Prop. 1983/84:14

8

verksamhet än Koncessionstrafiken. Med utlånat kapital likställes kapi­tal som disponerats för annan verksamhet än Koncessionstrafiken, där Rederiet avstått från ränta eller utdelning. Kapital som avses i denna punkt skall ränteberäknas enligt 3.4.

4. Skulle vid försäljning av farlyg ingående i Koncessionsflottan ett pris erhållas, som överstiger ett belopp motsvarande i punkt 3.1. ovan angivet anskaffningsvärde minskat med avskrivning enligl § 4.1. nedan räknat från den dag då fartyget togs i bmk av Rederiet, skall vid försäljning av M/S VISBY eller M/S WASA STÅR 2/3 av överskottet behandlas som tillgång i Koncessionstrafiken och skall användas i första hand till läckande av refinansieringsbehovel enligt § 7 nedan. Efter del ett av nyssnämnda fartyg sålts skall vid försäljning av kvarvarande fartyg av M/S VISBY och M/S WASA STÅR 2/3 av överskottet, respektive 1/3 av överskottet vid försäljning av annat fartyg ingående i Koncessions­flottan behandlas som intäkt av och tillgång i Koncessionstrafiken. Intäkten skall redovisas det år som följer av god redovisningssed. Reste­rande del av överskottet får Rederiet fritt disponera över utanför Kon­cessionstrafiken och utan att någon ränteintäkt skall tillgodoräknas Koncessionstrafiken.

Vad i föregående stycke sagts skall även gälla vid försäljning av farlyg som må ha överförts från Koncessionstrafiken till annan verksamhet inom Rederiet eller till något av Dotterbolagen. Skulle i stället aktierna i Dotterbolag försäljas, till vilket Koncessionsfartyg överförts, skall de principer som i stycke 1. ovan redogjorts för tillämpas, dock med vederbörligt beaktande av övriga tillgångar och skulder i Dotterbolaget som kan ha haft inverkan på köpeskillingen för aktierna.

5.

Likvid erhållen vid försäljning av andra värdepapper än aktier i Got­landstrafiken AB skall ej upptagas som tillgång i eller inläkt av Konces­sionstrafiken. Likvid erhållen vid försäljning av fastighet skall i sin helhet upptas som tillgång i Koncessionstrafiken. Uppkommen vinst vid försäljning av fastighet skall icke behandlas som intäkt av Koncessions­trafiken utan skall anses som återbetalning av kapital disponerat enligt 3.5.

6.

Intäkt hänförlig till resebyråverksamheten, restaurationsrörelsen eller annan verksamhet utanför Koncessionstrafiken skall icke upptagas som intäkt av Koncessionstrafiken i vidare mån än att denna skall goltskrivas skälig ersättning för utnyttjande av i Koncessionstrafiken ingående tillgångar och personella resurser för sådan annan verksamhet.

7.

Såsom intäkt skall slutligen upptagas eventuellt överskott på Konces­sionstrafiken från föregående år för vilket reservering gjorts i föregåen­de års bokslut i enlighet med bestämmelsema i § 6 nedan.

Prop. 1983/84:14

§

4

Såsom Rederiets kostnader för Koncessionslrafiken skall redovisas samfli­ga Rederiets i årsredovisningen upptagna kostnader med följande korrige­ringar:

1.

Såsom årlig avskrivning på fartyg i Koncessionsflottan skall anses 4 % på del enligt § 3 punkt 3.1. ovan bestämda anskaffningsvärdet i stället för det i bokföringen upptagna avskrivningsbeloppet samt, såvitt gäller andrahandsionnage, en sådan årlig avskrivning på Rederiets anskaff­ningsvärde som möjliggör total avskrivning på tjugofem år sedan farty­get byggdes, dock maximalt för Rederiet 10 % per år.

2.

Såsom avskrivning på byggnader och inventarier skall anses enhgl skat­temässiga principer tillålen avskrivning.

3.

Såsom räntekostnad för fartyg ingående i Koncessionsflottan skall i stället för i bokföringen angivna räntebelopp å fartygslån, varmed för­stås de lån enligt särskild förteckning som upptagits för finansiering av aktuella fartyg upplagas ränta efter 13,25 % per år och pro rata beräk­nat på de i § 3 angivna anskaffningsvärdena, minskade med avskrivning enligt punkt 1. ovan; dock skall räntan alllid beräknas på sådant netto­värde per den 30 juni aktuellt år.

De fartygslån, som i den särskilda avräkningen ränteberäknas enligt ovan, får ej disponeras på sådant s;Ut alt de verkliga räntorna kan komma alt koslnadsföras i avräkningen. Räntesatsen skall per den 1 januari varje år eller i samband med försäljning eller förvärv av fartyg justeras med tillämpning av de principer som gällt vid fastställande av nu gällande räntesats, bland annal med beaktande av föratsebara ändring­ar av den faktiska räntan på fartygslåii under kommande fid, för vilken ränta skall fastställas.

4. Såsom kostnad skall ej anses kosicernbidrag och ej heller charterhyra till

koncernföretag, som äger fartyg ingående i Koncessionsflottan.

5. Såsom kostnad skall ej anses föriusl vid avyttring av värdepapper, fartyg

eller annan anläggningstillgång.

6.

Såsom kostnad skall ej anses i bok/öringen eventuellt upptaget ned­skrivningsbelopp på bokförda värdet av aktier med undantag för ned­skrivning på aktier i Godandstrafiken AB.

7.

Såsom kostnad skall ej anses kostnader för resebyråverksamheten, restaurationsrörelsen eller för annan verksamhet utanför Koncessions-trafiken.

8.

Eventuell avsättning till reservfond och annan fondering skall ej anses som kostnad för Koncessionstrafiken.

Prop. 1983/84:14

10

§5

För regeringens bestämmande årligen av taxor och transportstöd för visst år åligger det Rederiet alt senast under november året före det år som beslutet avser till staten inkomma med budget över resultat och likviditet för del kommande året.

För att medge staten att anpassa transportstödet under löpande verksam­hetsår så all underskott eller överskott vid avräkning enligt § 6 skall kunna begränsas, åligger det vidare Rederiet alt senast under oktober månad av det aktuella verksamhetsåret inkomma med uppgift om uppnått resultat för de gångna två tertialen av året ävensom med en beräkning av förväntat resultat för året ifråga, allt med beaktande av de i §§ 3 och 4 angivna principerna för resultalberäkningen.

§6

Efter utgången av varje år skall inom fyra månader avräkning ske med fillämpning av §§ 3 och 4 för fastställande av resultatet av Koncessionstrafi­ken för året enligt denna överenskommelse.

Avviker del slufliga årsresultatet från det ursprungligen beräknade har som följd härav utbetalat transportstöd blivit högt eller för lågt skall skillna­den i förhållande fill vad faktiskt borde ha utgått överföras lill nästkomman­de år såsom intäkt respektive kostnad i särskild avräkning.

Föreligger oenighet mellan parlerna vid ovan angiven lidpunkt angående den slufliga avräkningen enligt § 2 skall tvisten genom Rederiets revisorer underställas Sveriges dispaschör, eller den person parterna senare kan kom­ma att enas om, för slufiigt avgörande. Koncessionstrafiken skall bära kost­naderna för denna prövning.

För det fall oenighet enligt denna paragraf innebär all enligt Rederiets mening, Rederiet erhållit för lågt transportstöd, skall transportstöd likväl utbetalas i enlighet med Rederiets yrkande. Slutligt avgörande enligl slyckel 3 innebärande avvikelse från utbetalt transportstöd, medför reglering enligt stycket 2.

§7

Rederiet har i sina finansieringskalkyler räknat med att årligen genom avskrivning frigöra ell kapital motsvarande 6,67 % på fartygens anskaff­ningsvärden. Enligt denna överenskommelse skall i princip endast 4 % betraktas såsom kostnad. För alt Rederiet bland annat skall läcka sitt behov av kapital och trygga sin likviditet för Koncessionstrafiken skall Rederiet ha räll alt erhålla statlig, och om möjligt avgiftsfri, lånegaranti, som skall utgöra säkerhel för lån att upptagas för finansiering av skillnaden mellan amortering och avskrivning, för rörelsekredit med maximalt 30.000 tkr samt för rederiets lån enligt § 8 nedan.

För nu nämnda statliga lånegaranti skall följande villkor gälla.

Staten skall för från tid fill annan gällande maximalt garantibelopp erhålla säkerhet i form av inteckningar i farlyg ingående i Koncessions-

Prop. 1983/84:14

11

flottan med ett förmånsrällsläge inom 90 % av fartygens anskaffnings­värden.

Om överenskommelsen ej förlängs efter år 1987 skall särskild över­enskommelse träffas om avveckling av lånegaranfin. Om överenskom­melsen förlänges efter 1987 skall staten lillse att slalliga lånegaranlier ställs som skall möjliggöra lån motsvarande årligt tillskott för skillnaden mellan medgiven avskrivning och amortering samt för övriga lån mot statlig garanti på motsvarande villkor som angivils ovan, vilket emeller­tid förutsätter riksdagens godkännande.

§8

Rederiet äger rätt att mot säkerhet i form av statlig lånegaranti upptaga lån intill ett belopp av 40.000 tkr att användas för annan verksamhet än Konces­sionstrafiken.

Räntekostnaden utgör kostnad för Koncessionstrafiken. Som intäkt av Koncessionstrafiken skall samtidigt redovisas en ränteintäkt enligt § 3 punkt 3.4.

§ 9. Rederiet skall beträffande ändringar i Koncessionsflottan eller utnytt­jande därav icke vidtaga någon av följande åtgärder annal än efter samråd med staten.

1.   

Försäljning eller förvärv av fartyg och av akfier eller andelar i företag

som helt eller delvis är ägare av fartyg.

2.

Utchartring och inhyrning av fartyg.

3.

Överföring av fartyg från Koncessionstrafiken till annan verksamhei inom Rederiet eller till något av Dotterbolagen. I sistnämnda fall skall dessutom, innan sådanl utnyttjande får ske, överenskommelse träffas mellan parlerna beträffande det värde som skall anses upplåtet för annan verksamhet och som skall förräntas enligt § 3 punkt 3.4. ovan.

§ 10 Under den fid denna överenskommelse gäller har staten rätt att ulse en av ledamöterna i Rederiets styrelse och en suppleant för denne samt en av Rederiets revisorer och en suppleant för denne. Nyssnämnd revisor, och suppleanten för denne, skall vara auktoriserade revisorer.

§11 Denna överenskommelse ersätter överenskommelsen den 22 september 1977 jämte lillägg I-IV lill denna och gäller från den 1 januari 1984 t.o.m. den 31 december 1987 eller den tidigare tidpunkt då koncessionen kan komma att upphöra. Sker ej uppsägning senast ett år före utgången av 1987 är överens­kommelsen förlängd på fyra år åt gången med ett års uppsägningstid. Över­enskommelsen upphör emellertid så snart koncessionen upphör.

Prop. 1983/84:14

12

§12 Då denna överenskommelse upphör att gälla skall slutavräkning ske. Överskott eller underskott skall regleras så snart del fastställts. Reglering av underskott kräver riksdagens godkännande.

§13

Tvist rörande tillämpning och tolkning av denna överenskommelse skall avgöras av skiljemän i Stockholm i den mån tvisten ej avser förhållanden enligt § 6. Skiljemännen äger besluta om att fill dem överlämnad tvistefråga hell eller lill viss del gäller avräkning av transportstöd och med bindande verkan för parterna överlämna tvistefrågorna till slutlig prövning genom del särskilda förfarandet enligt § 6.

Envar av parterna äger dessutom påkalla alt prövning av räntejuslering enligt § 4 punkt 3 ovan skall slutgiltigt avgöras genom prövning enligt § 6 ovan, varvid § 6 stycket 4 skall fillämpas till dess slutligt avgörande före­ligger.

Denna överenskommelse, som för statens del har träffals med förbehåll för regeringens godkännande, har upprättats i två exemplar, varav parterna tagil var sitt.

Stockholm den 29 juni 1983

För

För

STATEN

REDERIAKTIEBOLAGET

GOTLAND

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

Eric D.[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan Helleberg

mlnab/gotab   Stockholm 198? 7%B95