Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:115

Regeringens proposition

1981/82:115

om anslag till Studsvik Energiteknik AB, m. m.

beslutad den 24 februari 1982.

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll för den åtgärd eller del ändamål som framgår av föredragandens hemstäUan.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

NILS G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om anslag till Studsvik Energiteknik AB för budgetåret 1982/83 med sammanlagt 74,7 milj. kr. Vidare behandlas frågan om samordning och ansvarsfördelning mellan Studsvik Energitek­nik AB och AB Asea-Atom.

1    Riksdagen 1981182. 1 saml. Nr 115

Prop. 1981/82:115

2

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-02-24

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], An­dersson, Boo, Petri, EUasson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om anslag till Studsvik Energiteknik AB, m. m.

1    Inledning

Studsvik Energiteknik AB har för budgetåret 1982/83 begärt dels bidrag till löpande verksamhet, forskning och utvecklingsarbete samt företagsut­veckling, dels anslag för avveckling av numera avställda forskningsreak-lorer m. m.

Iprop. 1980/81:90 angavs (bU. I s. 531) all kostnader för sådana kärntek­niska resurser som erfordras för det svenska kommersiella kärnenergipro­grammel borde bäras av kärnkraftprogrammel och resursbehovet klarläg­gas genom överläggningar med kraftförelag och tillsynsmyndigheter. Överläggningar i denna fråga har förts under ledning av industrideparte­mentet med biträde av Studsvik Energiteknik AB.

1 prop. 1981/82:100 (bil. 17 s. 192-193) har regeringen föreslagU riksda­gen alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1982/83 beräkna

1.   lill Bidrag tiU verksamheten vid Studsvik Energiteknik AB ett reserva­

tionsanslag av 80000000 kr.

2.   lill Avveckling av forskningsreaktorn Rl elt reservafionsanslag av

10000000 kr.

Jag anhåller om all nu få la upp dessa frågor.

2   Verksamheten vid Studsvik Energiteknik AB

Studsvik Energiteknik AB är statens största samlade resurs för energi­lekniskt forsknings- och utvecklingsarbete. Bolaget har ca 900 anställda i Studsvik och Nyköping. Inom svenska dotterbolag och delägda bolag.

Prop. 1981/82:115

3

bl.a. Svensk Drivmedelsteknik AB (tidigare Svensk Melanolulveckling AB) och Alnor Instrument AB, arbetar omkring 60 personer. Närmare redogörelser för bolagels verksamhet m.m. har lämnats i prop. 1977/ 78:110 om energtforskning m. m. (s. 96 och s. 163) och i prop. 1979/80:18 om medelstillskolt lUl Studsvik Energiteknik AB.

Bolagets resultat för verksamhetsåren 1979/80 och 1980/81 framgår av följande sammanställning, vilken baseras på en bearbetning av bolagels redovisade resultaträkning (moderbolaget, milj. kr.).

1979/80

1980/81

(resultat)

(resultat)

Statsanslag

101,7'

70,2

Övriga intäkter

125,4

169,3

Rörelsens intäkter

227,1

239,5

Rörelsens kostnader

-188,5

-208,6

38,6

30,9

Avskrivningar

-19,2

-18,3

Personalanpassning

-3,3

-4,7

16,1

7,9

Finansnetto

0,0

7,4

16,1

15,3

Medelstillskott, företagsutveckling

15

21

Kostnader för företagsutveckling

-

-6,8

Eftergift av lån

11,1

-

Nedskrivning av anläggningstillgångar

-16,2

-12,3

Reservation för borgensåtagande

-

-2,3

Övrigt

-

0,3

Resultat före bokslutsdispositioner

26,0

15,2

' Härav 41,6 under anslaget Medelstillskott till Studsvik Energiteknik AB.  Härav 17,6 under anslaget Medelstillskott till Studsvik Energiteknik AB.

Sludsvikskoncernens balansräkning per den 30 juni 1980 och 1981 visas i följande sammanställning (milj. kr.)

1980-06-30

1981-06-30

Tillg

å

ngar

Omsättningstillgångar

149,5

203,3

Anläggningstillgångar

126,2

132,9

275,7

336,2

Skulder och eget kapital

115,2

162,0

58,6

59,9

58,2

51,3

4,7

3,0

30,0

40,0'

-5,3

-1,0

14,3

21,0

Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Obeskattade reserver Minoritetsintresse Aktiekapital och reservfond Balanserat resultat Årets resultat

275,7

336,2

' Härav bunden reserv 10 milj. kr. ti    Riksdagen 1981182. I saml. Nr 115

Prop. 1981/82:115

4

R2-reaktorn i Studsvik togs i drift år 1960. Den är i huvudsak en mate-rialprovningsreaklor men utnyttjas också för bl.a. industriell neutron-bestrålning och för reaklorkemiska experiment saml som neulronkälla för allmänna forskningsändamål. 1 Studsvik finns också elt avancerat bränsle-laboratorium som medger arbele med myckel starkt radioakliva prover, t. ex. bestrålade preparat. 1 Studsvik har under de senaste åren också med stöd från bl.a. nämnden för energiprodukfionsforskning byggts upp bety­dande resurser inom områdena förbrännings- och förgasningsleknik. En fastbränslepanna med s. k. snabb fluidiserande bädd är under igångkör­ning. En förgasningsreaklor för försök med biomassa och torv kommer all las i bruk hösten 1982.

Studsvik Energiteknik AB

I sin anslagsframställning för budgetåret 1982/83 redovisar Studsvik Energiteknik AB att planerna för bolagels ekonomiska rekonslrukfion under ivåårsperioden 1979/80-1980/81 (jfr prop. 1979/80:18 och prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 523) har uppfyllts. De ekonomiska målen har i vissa delar överträffats. Under den kommande treårsperioden vill Studsvik Energiteknik AB fortsätta att konsolidera verksamheten enligl fidigare fastlagda principer. Bolaget har anpassat organisationen tUl de krav verk­samhetsinriktningen ställer genom en strikt uppdelning i resultatenheter. Avsikten med detla är bl. a. all bättre kunna analysera och styra lönsam­hetsutvecklingen i bolaget.

Inom divisionen för kärnteknik bedrivs verksamhet inom områdena bränsle-, avfalls-, reaktor- och säkerhetsteknik.

Bolaget påpekar att de kommersiella intäkterna nu svarar för en väsent­lig del av den totala finansieringen av de kärntekniska basresurserna. Satsningar på verksamhet utanför kärnkraflbranschen har också gell ett gynnsamt resultat. Förutsättningar finns för en betydande volymökning, men för detta krävs kompletterande investeringar.

Bolaget eftersträvar att genom en nära samverkan med kärnkraftindu-slrin utveckla och anpassa sina resurser fill gällande behov. Bolaget be­dömer del också nödvändigt all yllerligare öka andelen exportintäkter genom en ökad satsning på den inlernalionella marknaden. Bl.a. pekar bolaget på möjligheten all medverka i del internationella fusionsforsk­ningssamarbetet.

Studsvik Energiteknik AB beräknar i sin framställning medelsbehovel för budgetåret 1982/83 lill 35 milj. kr. Beräkningarna baseras på planer enligl vilka vid utgången av treårsperioden 1982/85 - de lunga kärntek­niska resurserna finansieras med dels löpande intäkter av kommersiella tjänster, dels en ersättning för forskningsverksamheten vid R2- och R2-0-reaklorerna. Under en övergångsperiod kvarstår därutöver enligl bolaget elt behov av driflbidrag vilket elimineras efter hand som R2 beläggs med nya uppdrag lill full betalning.

Prop. 1981/82:115

5

Biblioteket i Studsvik är ett cenlraU specialbibliotek för energiteknik och svarar för insamling och inmatning av nationellt material till ett flertal internationella informationssystem. Den nationella delen ulgör en domine­rande del av bibliotekets totala verksamhet. Medelsbehovet för budgetåret 1982/83 beräknas av bolaget lill 4,4 milj. kr.

Bolaget begär 5 milj. kr. för budgetåret 1982/83 för lokaliseringsbe-tingade kostnader. Huvuddelen av dessa är utgifter för busslransporter av de anställda, som inte kan utnyttja allmänna samfärdsmedel.

För energirelaterad grundforskning har Studsvik Energiteknik AB be­gärt 4 milj. kr. Denna fråga tog jag upp vid min anmälan fill 1982 års budgetproposition av anslaget F 13. Energiforskning (prop. 1981/82: IOO bil. 17 s. 187). Härutöver begär bolaget 2 milj. kr. i syfte att etablera kunskap på speciella områden där en vetenskaplig bas är nödvändig för bolagets vidareutveckling av avancerade tekniska projekt.

Bolaget utnyttjar i betydande omfattning kompelens och resurser i branschsamarbete. Speciellt har resurserna inom teknikområdena bränsle­teknik, materialprovning och processkemi visat sig vara intressanta till­gångar för en mångfald industriella tUlämpningar. Insatsen har nu breddats från kärnteknisk utveckling fill branschforskningssamarbele kring bl.a. korrosion, lermoslabila plaster och Qärrvärmeleknik.

Studsvik EnergUeknik AB föreslår en fortsatt satsning på branschinrik­tad forskning och utveckling och äskar för budgetåret 1982/83 anslag om 25 milj. kr.

För all möjliggöra en etablering av bolaget på den industriella markna­den begär Studsvik Energiteknik AB vidare ell särskill kapitaltillskott för företagsutveckling med 10 milj. kr.

Bolagets beräkning av anslagsbehov under anslaget Bidrag till verksam­heten vid Studsvik Energiteknik AB för budgetåret 1982/83 framgår av följande tabell (milj. kr.).

1982/83

Löpande verksamhet Kärnteknik

Lokaliseringsbetingade kostnader Bibliotek

35 5 4,4

44,4

Forskning och samarbete

Grundforskning

Branschinriktad forskning och utveckling

2 25

27

Företagsutveckling

10

Totalt

81,4

Prop. 1981/82:115

6

Föredraganden

Inom Studsvik Energiteknik AB, tidigare AB Atomenergi, har under lång tid byggts upp en omfattande kompetens inom kärnenergitekniken. I takt med all tyngdpunkten inom området har förskjutits från forskningsin­satser över utvecklingsarbete lill konstruktion, leverans och drift av an­läggningar har bolagets resurser successivt kommit all anpassas lill ändra­de förutsättningar. En viktig milstolpe i detla sammanhang utgörs av bildandel år 1969 av del av staten och ASEA AB till lika delar ägda AB Asea-Atom. TUl detta förelag överfördes huvuddelen av dåvarande Atom­energis resurser för tillverkning av kärnbränsle. Asea-Atom kom också all pä andra områden överta eller rekrytera personal från AB Atomenergi. Under senare delen av 1970-lalel och under åren 1980-1981 har Studsvik Energiteknik AB genomfört en betydande koncentration av sin kärntek­niska verksamhet. Den omfattar nu väsentligen följande områden:

-

kärnbränsleleknik

-

avfallsteknik

-

reaktor- och säkerhelsleknik

Från all tidigare ha varit helt anslagsfinansierad har verksamheten suc­cessivt ökat sin andel av kommersiellt förvärvade intäkter från uppdrag och tjänster. De internationella uppdragen har dessutom kommit all inta en betydelsefull roll i marknadsbilden. Samtidigt har bolaget i enlighet med slalsmaklernas intentioner (jfr bl.a. prop. 1977/78:110 s. 164, NU 1977/ 78:68, rskr 1977/78:341 och prop. 1979/80:18, NU 1979/80:7, rskr 1979/ 80:40) gjort betydande satsningar utanför kärnenergiområdet, främst på kolleknik, förbrännings- och förgasningsleknik samt solenergileknik.

Bolagels ekonomiska situation har varit problemfylld. För all möjliggöra en genomgripande ekonomisk rekonstruktion har staten lämnat bolaget betydande kapilaltillskott under budgetåren 1979/80 och 1980/81 (prop. 1979/80:18, NU 1979/80:7, rskr 1979/80:40). De planer för omstrukture­ring, rationalisering och andra resultatförbättringar som låg lill grund för dessa medelslillskott har i huvudsak uppfyllts eller överträffals. Satsning­arna på företagsutveckling har hittills genomförts eller påbörjats i form av kompetensuppbyggnad och vissa projekt för utveckling av ny teknik. De anvisade medlen har hittills endast delvis förbrukats. Det är ännu för tidigt alt utvärdera resultatet av dessa åtgärder.

Studsvik Energiteknik AB har i sin anslagsframställning hösten 1981 redovisat förslag om anslag tUl den löpande verksamheten under de när­maste tre åren som ligger klart lägre än anslaget för innevarande budgetår. Behov av anslagsmedel kvarstår dock för all bolaget skall kunna vidmakt­hålla driften av R2-reaktorn i Studsvik.

En särskUd förhandlingsman har biträtt i industridepartementet i för­handlingar med kärnkraftproducenlerna, tillsynsmyndigheterna inom kärnenergiomrädet samt AB Asea-Atom om den fortsatta finansieringen av verksamheten vid R2-reaklorn och del s. k. bränslelaboraloriel i Sluds-

Prop. 1981/82:115

7

vik. Härvid har kraflförelagen förklarat sig beredda att under en treårsperi­od inom ramen för ett avtal med Studsvik Energiteknik AB bidra till verksamheten vid bränslelaboraloriel på ell sådant sätt alt det enligl bola­get inte kvarstår något yllerligare behov av statsbidrag för ändamålet. Något motsvarande åtagande vad gäller driften av R2-reaklorn har emel­lertid inle kunnat uppnås, varken från kraflförelagen, lillsynsmyndighe-lema eller Asea-Atom. Asea-Atom har emellertid starkt framhåUil sill önskemål alt åtminstone under viss ytterUgare lid kunna utnyttja R2-reaklorn för bränsleprovning.

I samband med de överläggningar som har förts i dessa frågor har också berörts sambandet mellan olika kärntekniska resurser i Studsvik. Del ömsesidiga beroendet mellan reaklordriflen och verksamheten vid bränsle­laboraloriel bedöms vara myckel starkt. Kärnbränslebeslrålningar i reak­torn måste följas av analys och utvärdering i bränslelaboraloriel. Om reaklorverksarhhelen avvecklas bortfaller huvuddelen av den nuvarande beläggningen vid bränslelaboraloriel, vUkel dels leder lill höjda kostnader för kvarvarande verksamhet, dels på viss sikt anses medföra en kraftig kompetensnedgång och därigenom en ytterligare minskad beläggning och användbarhet. En sådan utveckling för de tunga kärntekniska resurserna skulle få kraftiga återverkningar även på övrig kärnteknisk verksamhet i Studsvik. Studsvik Energiteknik AB har därför gjort bedömningen att en avveckling av R2-driflen bör föranleda en omprövning av förutsättningar­na för huvuddelen av verksamheten i Studsvik.

En avveckling av R2-reaktorn har i dagslägel beräknats kosta ca 200 milj. kr. Om emellertid detla får till följd all även annan verksamhet i betydande omfattning behöver flyttas eller avvecklas har kostnaderna bedömts öka kraftigt.

Jag vill i sammanhanget erinra om alt statens karnkraftinspektion (SKI) i yttrande den 26 november 1981 av säkerhetsskäl avstyrkte en ansökan från Studsvik Energiteknik AB om forlsall koncession för drift av R2-reaktorn för liden fr.o.m. den 1 januari 1982. Motivet härför var de risker som bedöms vara förknippade med att reaklortanken har utsatts för s. k. neu-tronförsprödning, vilken har påverkal dess hållfaslhelsegenskaper. Rege­ringen har i beslut den 17 december 1981 följt SKLs yttrande och meddelat koncession enligl atomenergilagen (1956:306, ändrad senast 1978:281) endasi för innehav men ej för drift av R2-reaktorn från årsskiftet 1981-82.

Studsvik Energiteknik AB har nyligen lill SKI inkommit med förnyad ansökan om koncession för drift av reaktorn med nuvarande reaklorlank intill utgången av juni 1984 och därvid bl. a. redovisat reviderade och mer preciserade beräkningar av reaklortankens egenskaper saml ell anlal ål-gärder som bolaget avser vidta för all skapa erforderlig säkerhet. Bolaget avser all efter utgången av den nu begärda liden för driflliUslånd byta ut den befintliga reaktortanken mot en nylillverkad tank. Frågan om förnyat drifllillslånd prövas f. n. av SKI som har att med sitl yttrande överlämna

Prop. 1981/82:115

8

bolagets koncessionsansökan till regeringen för avgörande. Regeringen bör inle nu föregripa den prövning av bolagels förnyade koncessionsan­sökan som skall ske. Denna måste ske på grundval av den redovisning av säkerheten vid drift av reaktorn som kommer att läggas fram.

Enligt bolagets bedömningar skulle del vara möjligt alt med de åtgärder som föreslås återuppta reaklordriften under våren 1982. Bolaget förutser i sin delårsrapport att resultatet för hela verksamhetsåret 1981/82 - trots resultatbortfallet fill följd av del relativt korta driftavbroll som då uppkom­mer - skall bli bättre än föregående år. Något ytteriigare behov av anslag skulle då ej uppstå. Jag vill härvid påminna om vad som angavs i 1981 års energipolitiska proposUion (prop. 1980/81:90 bU. 1 s. 531, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) all kostnaderna för sådana resurser som erfordras för del kommersiella kärnenergiprogrammet bör bäras av kärnkraftprogrammet.

Om bolaget inte kan återuppta reaklordriften ulan alt installera ny reak-lortank blir det erforderliga driftuppehållet så långt att det får omfattande ekonomiska konsekvenser. En avveckUng av reaktorverksamhelen fram­står då som ett förslahandsallernativ.

Innan jag strax redovisar mina närmare överväganden beträffande verk­samheten vid Studsvik Energiteknik AB vill jag också åter erinra om alt staten är hälflenägare fill AB Asea-Atom, vars verksamhet i huvudsak omfattar leveranser av kärnreaktorer och tillverkning av kärnbränsle. Till grund för detta bolags verksamhet ligger ell konsortialavtal mellan staten och ASEA AB, vilket i sina huvuddelar har godkänts av riksdagen (prop. 1968:169, SU 1968: 199, rski 1968:408 och prop. 1979/80:14, NU 1979/ 80:7, rskr 1979/80:57). I avtalet finns en avsiktsdeklaralion från parterna att samarbeta (genom Asea-Atom) i syfte all bedriva en självständig, konkurrenskraftig och lönsam industriell verksamhet på kärnkraftsområ­det. Avtalet lägger i sin beskrivning av Asea-Aloms verksamhetsområde och i uppläggningen i övrigt grunden för en viss om än ej entydig arbetsför­delning mellan Asea-Atom och (numera) Studsvik Energiteknik AB. Den svenska marknaden för den typ av ijänster och leveranser som främst Asea-Atom marknadsför kan förväntas krympa. På vissa marknadsavsnitt kan Asea-Atom och Studsvik Energiteknik AB komma alt bli konkurren­ter. Del kan ej heller uteslutas alt förelagens ansträngningar all etablera sig på icke-kärntekniska områden i vissa fall kan leda lill liknande intresse­kollisioner.

Mol denna bakgrund har jag funnit alt staten som ägare resp. delägare i de två berörda företagen bör ta inifiativ till överläggningar om samordning och arbetsfördelning inom området. Därvid får även den framlida verk­samheten vid R2-reaklorn prövas. 1 avvaktan pä resultatet härav bör anslaget fill Studsvik Energiteknik AB för budgetåret 1982/83 beräknas med utgångspunkt från hiltills tillämpad praxis. Vid medelsberäkningen bör dock hänsyn las liU de medel som bolaget beräknas få fillgång fill för driften av bränslelaboraloriel genom ett avtal med kärnkraftföretagen.

Prop. 1981/82:115

9

Jag förordar att regeringen bereder riksdagen fillfälle att ta del av vad jag nu har anfört om verksamheten vid Studsvik Energiteknik AB och om frågan om samordning och arbetsfördelning inom del kärntekniska områ­det.

3   Anslagsfrågor för budgetåret 1982/83

F 14. Bidrag till verksamheten vid Studsvik Energiteknik AB

1980/81 Utgift

47000000

1981/82 Anslag

80000000

1982/83 Förslag

58200000

Föredraganden

Jag beräknar mot bakgrund av vad jag nyss har anfört medelsbehovel för budgetåret 1982/83 på följande sätt (milj. kr.):

Bidrag till drift av R2-reaktom

27

Täckning av lokaliseringsbetingade kostnader

5

Bidrag till drift av Sludsviks bibliotek

4,2

Medel för forsknings- och utvecklingsarbete

22

58,2

Anslaget bör således föras upp med 58,2 milj. kr. Del bör ankomma pä regeringen all meddela de särskilda föreskrifter som kan komma all erford­ras för anslaget.

F 15. Avveckling av forskningsreaktorer m. m.

1981/82 Anslag

'lOOOOOOO

1982/83 Förslag

16500000

' Anslaget Avveckling av forskningsreakiorn Rl.

Studsvik Energiteknik AB beviljades för budgetåret 1981/82 ett anslag om 10 milj. kr. för avveckling av forskningsreaktorn Rl (prop. 1980/81:90 bU. 1 s. 535-536, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Avvecklingsarbelel beräknades av bolaget preliminärt till ca tvä är.

Studsvik Energiteknik AB

Bolaget redovisar att avvecklingsarbetet har startat planenligt. Nedlägg­ningen beräknas vara avslutad våren 1983. Därefter kan viss kvarstående avfallsbehandling i Studsvik behöva ske.

De uppdaterade kostnadsberäkningarna visar pä ell jämfört med föregå­ende års kalkyl oförändrat totalt medelsbehov. För avvecklingsarbelel

Prop. 1981/82:115

10

under budgetåret 1982/83 hemställer bolaget om ell anslag på 15 milj. kr. I detta belopp ingår kostnaderna för mellanlagring av avfallet i Studsvik under de närmaste åren. Kostnaderna för vidare lagring i Studsvik, sedan avfallsanläggningarna har moderniserats, saml för eventuell borttransport och slutlig förvaring kan f. n. inte preciseras.

Bolaget har vidare begärt alt i samband med alt en avvecklingsorganisa­tion nu har etablerats också få disponera medel för projektering av avveck­ling av forskningsreaktorerna RO och KRITZ i Studsvik samt för vissa andra avvecklingsåtgärder. För detta ändamål begär bolaget för budgetåret 1982/83 anslag med 1,5 milj. kr.

Föredraganden

Sludsviks kostnadsberäkningar visar på elt jämfört med föregående års kalkyl oförändrat totalt medelsbehov för del nu påböijade arbetet med avveckUngen av Rl-reaktorn. För budgetåret 1982/83 bör för ändamålet således anvisas 15 milj. kr. Del ankommer på regeringen alt meddela erforderliga föreskrifter om granskning av bolagels kostnadsredovisning i sammanhanget.

Bolaget har vidare hemställt om medel för ytterligare avvecklingsin-satser. Jag förordar att medel härför får utgå med del belopp, 1,5 milj. kr., som bolaget har begärt under samma anslag som medlen för avvecklingen av Rl-reaktorn. Jag förordar alt anslagsbenämningen iHl följd härav änd­ras. Under elt nytt anslag. Avveckling av forskningsreaktorer m.m., bör därför för budgetåret 1982/83 föras upp (15-1-1,5=) 16,5 milj. kr. Den behållning som vid utgången av juni 1982 kan finnas på det nuvarande reservationsanslaget AvveckUng av forskningsreaktorn Rl bör föras över till detta anslag.

4   Hemställan

Jag hemställer alt regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle att la del av vad jag har anfört om verksamheten vid Studsvik Energiteknik AB och om frägan om industriella strukturåtgärder vad gäller detla bolag och AB Asea-Atom, dels föreslår riksdagen all

1.

till Bidrag till verksamheten vid Studsvik Energiteknik AB för budgetåret 1982/83 anvisa ett reservafionsanslag av 58200000 kr.,

2.

tiU AvveckUng av forskningsreaktorer m. m. för budgetåret 1982/ 83 anvisa ell reservaiionsanslag av 16500000 kr.

Prop. 1981/82:115

11

S   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposition förelägga riksdagen vad föredraganden har anfört för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandens hemstäl­lan.

Norstedts rryckeri, Stockholm 1982