Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78: 54

Regeringens proposition

1977/78: 54

om nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften

beslutad den 6 oktober 1977.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsproiokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås all den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 januari 1978 avvecklas inom del inre stödområdet och nedsätts från 4 % lill 2 % i övriga delar av landet.

1 Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 54

Prop.1977/78:54

2

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift

Härigenom föreskrives i fräga om lagen (1968:419) om allmän arbetsgivar­avgift'

dels att 2 och 4 SS skall ha nedan angivna lydelse,

dels all i lagen skall införas en ny paragraf, 2 a S, av nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

2S2

Arbetsgivare erlägger allmän ar-

Arbetsgivare eriägger allmän ar-

betsgivaravgift med belopp motsva- belsgivaravgift med belopp molsva­

rande ./)'/-ö procent av summan av rande rvJ procent av summan av vad

vad arbetsgivaren utgivit under årel arbetsgivaren utgivit under året som

som lön till arbetstagare i pengar eller lön lill arbetstagare i pengar eller

naturaförmåner i form av kost eller naturaförmåner i form av kost eller

boslad. I fråga om sjöman som avses boslad. I fråga om sjöman som avses

i I S 1 mom. första siycket lagen i 1 S 1 mom. första slyckel lagen

(1958:295) om sjömansskatt beräk- (1958:295) om sjömansskatt beräk­

nas dock allmän arbetsgivaravgift nas dock allmän arbetsgivaravgift

efler den lägre procentsats som rege- efter den lägre procentsats som rege­

ringen eller, efter regeringens be- ringen eller, efler regeringens be­

myndigande, myndighei fastställer myndigande, myndighet fastställer

med motsvarande tillämpning av 19 med motsvarande lillämpning av 19

kap. 4 S andra styckel lagen kap. 4 S andra slyckel lagen

(1962:381) om allmän försäkring.

(1962:381)  om   allmän   försäkring.

A vgifl skall icke eriäggas Jör lön som annan arbetsgivare än staten utgivit tid arbetstagare som under årel ulfört sill arbete huvudsakligen inom del inre stödområdet.

Vid beräkningen av avgiften tages icke hänsyn lill arbetstagare vars lön under året understigit femhundra kronor, eller arbetstagare, som ej är obligatoriskt försäkrad enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, eller lill fall, som avses i 3 kap. 2 Sandra slyckel sisla punklen lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vid sjukdom eller ledighet för vård av sjukt barn eller med anledning av barns födelse lill den del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivare äger uppbära enligt bestämmelserna i 3 kap. 16 S lagen om allmän försäkring. Avgift eriägges ej

' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:774. 2 Senaste lydelse 1976:78.

Prop.1977/78:54

3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

heller för lön som arbetsgivare utgivit till barn för arbete utfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får ske vid inkomsttaxe­ringen.

2a§

Med del inre stödområdet avses i denna lag områdets omfauning enligt 3 § kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpolitiskt stöd i dess lydelse enligi förordningen (1973:869) om ändring i kungörelsen om statligt regionalpolitiskt stöd.

4i;3

Fysisk person, som åtnjutit in­komst av annal förvärvsarbete enligt 11 kap. 3S lagen (1962:381) om allmän försäkring i form av inkomsl av här i riket bedriven rörelse, inkomst av här belägen jordbruks­fastighet som brukas av honom eller sådan inkomst av rörelse eller jord­bruksfastighet som avses i andra slyckel av nämnda lagrum, eriägger allmän arbetsgivaravgift om in­komsten av annal förvärvsarbete överstiger 30 000 kronor eller del lägre belopp som följer av fjärde siycket. Avgiften är fyra procent av den del av inkomsten som överstiger nämnda belopp. Avgift erlägges icke i den mån arbetsgivare har all erlägga allmän arbetsgivaravgift för inkoms­ten enligt 2 S denna lag.

Fysisk person, som åtnjutit in­komst av annal förvärvsarbete enligt 11 kap. 3S lagen (1962:381) om allmän försäkring i form av inkomst av här i riket bedriven rörelse, inkomsl av här belägen jordbruks­fastighet som brukas av honom eller sådan inkomst av rörelse eller jord­bruksfastighet som avses i andra siycket av nämnda lagrum, erlägger allmän arbetsgivaravgift om in­komsten av annal förvärvsarbete överstiger 30 000 kronor eller del lägre belopp som följer av fjärde slyckel. Avgiften är två procent av den del av inkomsten som överstiger nämnda belopp. Avgift erlägges icke i den mån arbetsgivare har atl erlägga allmän arbetsgivaravgift för inkoms­ten enligt 2 S denna lag. Avgift erlägges icke heller för inkomsl som enligt bestämmelserna i kommunal­skaltelagen (1928:370) om rätt be-skailningsori är all hänföra till kom­mun inom det inre stödområdet. Till grund för beräkning av inkomsl av rörelse eller jordbruksfastighet under visst år skall läggas den avgiftsskyldiges taxering lill statlig inkomsl-

5 Senaste lydelse 1976:1097.

Prop.1977/78:54

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

skall avseende nämnda år. Avser taxering beskattningsår som ej samman­faller med kalenderår, skall inkomsten under beskattningsåret anses hava åtnjutits under det kalenderår som närmasl föregått laxeringsåret.

Har inkomsl av rörelse eller jordbruksfastighet icke uppgått lill femhundra kronor för år tages den ej i beräkning.

Härrör inkomsl som avses i första

slyckel från verksamhei, som bedri­vits av makar gemensamt eller av den ena maken med hjälp av den andra, iakllages följande. Avgift eriägges för inkomsl av sådan verk­samhet, om inkomsten överstiger etl för makarna gemensamt belopp av 30 000 kronor, Detla belopp fördelas mellan makarna i förhällande till storleken av vardera makens in­komsl av verksamhelen. Har make även hafl annan inkomsl enligt försia slyckel, eriägges avgift för sådan inkomst, om den överstiger 30 000 kronor minskal med den del av makarnas gemensamma avgifts­fria belopp som tillgodoräknats ho­nom. Med makar likställas personer som avses i 65 S sisla siycket kommunalskaltelagen (1928:370).

Härrör inkomsl som avses i försia slyckel från verksamhei, som bedri­vits av makar gemensamt eller av den ena maken med hjälp av den andra, iakllages följande. Avgift eriägges för inkomst av sådan verk­samhet, om inkomsten överstiger ett för makarna gemensamt belopp av 30 000 kronor. Detta belopp fördelas mellan makarna i förhållande lill storieken av vardera makens in­komsl av verksamhelen sedan in­komst enligt sista stycket avräknats. Har make även hafl annan inkomst enligt försia slyckel, eriägges avgift för sådan inkomsl, om den över­stiger 30 000 kronor minskal med_ den del av makarnas gemensamma avgiftsfria belopp som tillgodoräk­nats honom. Med makar likställas personer som avses i 65 S sisla stycket kommunalskaltelagen (1928:370), Avgift erlägges icke för inkomst, som avses i 11 kap, 3 S första siycket d) lagen om allmän försäkring.

Denna lag träder i krafl den 1 januari 1978,

De nya bestämmelserna lillämpas på löner som utgives efler den 31 december 1977 saml på inkomster som upptages lill beskattning vid 1979 eller senare års taxering.

Äldre bestämmelser gäller för inkomsler som beskallas vid 1978 års taxering eller vid eftertaxering för år 1978 eller lidigare år.

Prop. 1977/78:54

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1977-10-06

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Anionsson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Burenslam[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften

1 Inledning

Påfrestningarna pä den svenska ekonomin är betydande. För all trygga sysselsättningen, dämpa prisstegringarna, minska underskottet i bytesba­lansen och förstärka industrins konkurrenskraft presenterade regeringen den 29 augusti 1977 ett stabiliseringspolitiskt program. I della aviserades vissa kommande regeringsförslag. Bl. a. framhölls alt regeringen - med hänsyn till den nivå som del samlade avgiftsuttaget i företagen har nått - avsäg atl lägga fram förslag om avvecklande av den allmänna arbetsgivaravgiften (löneskat­ten) och alt uttaget i etl försia steg borde sänkas från 4 96 till 2 96. Förslag om detla läggs fram i det följande. Innebörden av förslaget är atl den allmänna arbetsgivaravgiften fr.o.m. den 1 januari 1978 avvecklas hell i del inre stödområdet och halveras i övriga delar av landet.

2 Nuvarande regler

Enligt lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift (ändrad senast 1976:1097) skall sådan avgift eriäggas av såväl arbetsgivare som s. k. egenföretagare.

Den avgift som betalas av arbetsgivare utgår f. n, med 4 96 av vad arbetsgivaren under året har utbetalat som lön lill arbetstagare i pengar eller naturaförmåner i form av kost eller boslad. Vid avgifisberäkningen las inte hänsyn lill arbetstagare vars lön under året har understigit 500 kr. Vidare bortses från arbetstagare som inte omfattas av socialförsäkringen för skador i arbete. Inte heller eriäggs avgift för sjuklön o. d. som motsvarar ersättning från försäkringskassa lill arbetsgivare vid s. k. arbelsgivarinträde eller för sådan lön till barn som inte är avdragsgill vid inkomsttaxeringen.

Prop. 1977/78:54

6

Fysisk person som har hafl inkomsl av annat förvärvsarbete i form av inkomst av rörelse eller jordbruk (egenföretagare) betalar allmän arbetsgivar­avgift i form av egenavgifl med 4 96 av inkomsten. Till grund för inkomstberäkningen läggs egenförelagarens taxering lill statlig inkomstskatt. Avgift las dock endast ul pä den del av inkomsten som överstiger 30 000 kr.

Enligt lagen (1975:1145) om lillfällig nedsättning av den allmänna arbets­givaravgiften inom del inre stödområdet (ändrad 1976:l081)äravgiften under åren 1976 och 1977 nedsatt till 2 96 inom det inre stödområdet. Nedsäll­ningen gäller belräffande lön i pengar eller naturaförmån lill arbetstagare som har utfört silt arbete huvudsakligen inom området dock inte sådan ersättning som har utgivits av staten. Vidare gäller nedsättningen i fråga om egenföre­lagares inkomsl, om inkomsten enligt bestämmelserna i kommunalskalte­lagen (1928:370) om rält beskattningsort är all hänföra lill kommun inom områdel. Med del inre stödområdet avses områdels omfallning enligt kungörelsen (1970:180)om statligt regionalpolitiskt stöd (omtryckt 1976:379, ändrad senast 1977:142). Della innebär att den reducerade avgiften f n. gäller inom följande delar av landet:

Norrbollens län utom Piteå, Älvsbyns, Luleå och Bodens kommuner,

Västerbottens län utom Nordmalings, Roberlsfors, Skellefteå, Umeå och Vännäs kommuner,

Jämtlands län,

av Västernorriands län Sollefteå och Ange kommuner,

av Gävleborgs län Ljusdals kommun,

av Kopparbergs län Malungs,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa, Vansbro och Älvdalens kommuner,

av Värmlands län Torsby kommun.

3 Föredraganden

Under våren 1977 beslutade riksdagen om vissa ekonomiska åtstramnings-åtgärder, bl. a. en höjning av mervärdeskatten. Samtidigt genomfördes en nedskrivning av den svenska kronan med 6 % gentemot den västtyska marken. Syfiet med dessa ålgärder var bl. a. all begränsa privat och offentlig konsumtion och all skapa förutsättningar för bättre balans i utrikeshandeln. Samtidigt som det kan konstaleras all dessa åtgärder har haft en återhållande effekt på konsumtionen, slår det klart att export och bytesbalans utvecklals mer ogynnsamt än som var beräknat. Det finns fiera orsaker till detla, bl. a. en långsammare inlernalionell konjunkturuppgång än man allmänt räknade med när åtgärderna beslutades, fortsatta kraftiga pris- och kostnadsstegringar i Sverige saml ytteriigare förlusl av marknadsandelar för svenska förelag säväl vid export som pä hemmamarknaden. Mot denna bakgrund har regeringen funnit del nödvändigt all sätta in ytteriigare åtgärder för att åsladkomma en förbättring av del svenska näringslivets konkurrensläge. I

Prop.1977/78:54

7

det ekonomiska siabiliseringsprogram som presenterades den 29 augusti i år lämnade regeringen en redogörelse fördessa ålgärder. Bl. a. aviserades alt den allmänna arbetsgivaravgiften skulle avvecklas. Som ell första steg skulle uttaget fr. o. m. den 1 januari 1978 sänkas med två procentenheter. Jag lägger nu fram förslag i denna fråga.

Allmän arbetsgivaravgift infördes genom lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift (ändrad senast 1976:I097)och logs då utmed 1 % av belopp som arbetsgivare utgav som lön i pengar och naturaförmåner lill anställd personal och med samma procentsals pä egenförelagares inkomsl av jordbruk och rörelse. Numera tas avgiften ul med 4 % i båda fallen. För egenföretagare gäller dock atl avgift utgår endast på inkomsl av rörelse och jordbruk som överstiger 30 000 kr. Enligt särskild lagstiftning är avgiften under åren 1976 och 1977 nedsatt till 2 % i del inre stödområdet (prop. 1976/77:42, SkU 1976/ 77:11, rskr 1976/77:78,SFS 1976:1081). Nedsättningen gäller lön i pengardler naturaförmån lill arbetstagare som under årel har ulfört sitt arbete huvud­sakligen inom området, dock inte lön som har utgivits av staten. Vidare gäller nedsättningen egenförelagares inkomsl av jordbruksfastighet eller rörelse, om inkomsten enligt kommunalskattelagens (1928:370) regler om rätt beskattningsort är hänföriig lill områdel.

Under senare år har socialförsäkringsavgifter och andra arbetsgivaravgifter höjts vid flera lillfällen. De snabba höjningarna har visseriigen till stor del varit nödvändiga för alt finansiera vikliga sociala irygghelsreformer men de har samtidigt starkt bidragit lill den kostnadskris som det svenska närings­livet befinner sig i. Jag vill erinra om atl statsmakterna redan har beslutat om ytteriigare höjning av vissa socialförsäkringsavgifter m. m. med sammanlagt två procentenheter fr. o. m. den 1 januari 1978, nämligen avgifterna till sjukförsäkring, barnomsorg och vuxenutbildning. En sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften med två procentenheter från samma tidpunkt innebär således att det totala avgiftsuttaget är 1978 i princip hålls på samma nivå som under år 1977.

I enlighel med det anförda förordar jag alltså all förslag nu föreläggs riksdagen om nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften med två procentenheter fr. o. m. den 1 januari 1978. Förslagel innebär alt avgiften från den lidpunklen helt avvecklas inom del inre stödområdet och sätts ner från 4 % till 2 96 i övriga delar av landet. Avvecklingen inom del inre stödområdet bör - i överensstämmelse med de principer som har tillämpats vid de tillfälliga nedsättningarna - omfatta lön i pengar eller naturaförmån till arbetstagare som har utfört sitl arbete huvudsakligen inom området, samt egenförelagares inkomsl i den mån inkomsten enligt beslämmelserna om rält beskattningsort är hänföriig lill områdel. Lön som staten betalar för arbete inom områdel bör liksom hittills följa de regler som gäller för landet i övrigt, vilket innebär att avgift på sådan lön fr. o. m. den 1 januari 1978 utgår med 2 96.

Av praktiska skäl bör nedsällningen, såvitt gäller egenförelagares inkoms­ler, avse avgift som beräknas med ledning av 1979 eller senare ärs taxering.

Prop. 1977/78:54

8

För egenföretagare med brutet räkenskapsår innebär delta alt avgiftsnedsält-ningen kan komma att beröra verksamhei som lill en del har bedrivits under år 1977.

Den nu förordade nedsällningen bör beakias vid uttag av preliminära arbetsgivaravgifter för år 1978.

De nya beslämmelserna bör las in i 2 och 4 SS lagen om allmän arbetsgivaravgift. 1 en ny paragraf, 2 a S, bör innebörden av uttrycket "inre stödområdet" definieras. Samtidigt föreslås en redaktionell ändring i förtyd­ligande syfte av beslämmelsen i 4 S fjärde slyckel.

Nedsättningen av allmän arbetsgivaravgift medför all avgiftsuttaget under år 1978 blir ca 4 miljarder kr. lägre än med oförändrade regler. För kommunernas del innebär nedsättningen primärt en kostnadsminskning som för försia året kan uppskattas till ca 900 milj. kr. Vissa utgående statsbidrag påverkas också, men delta sker försl med viss eftersläpning. I regeringens siabiliseringsprogram har förutsatts all den förstärkning av kommunernas ekonomi som på detla sätt uppslår inte skall föranleda ökade utgifter i kommuner och landsling ulan användas lill all reducera kommu­nala skattehöjningar eller minska anspråken på lånemarknaden samt atl överläggningar i frägan bör ske med kommunförbunden.

4 HemstäUan

Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen atl antaga inom budgetdepartementel upprättat förslag lill lag om ändring i lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift.

5 Beslut

Regeringen anslutersig till föredragandens överväganden och beslular all genom proposition föreslå riksdagen all antagadel förslag som föredraganden har lagl fram.

GOTAB 55766   Stockholm 1977