Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition

1987/88:8

om delegerad beslutanderätt i vissa

domstolsärenden, m. m.

Prop.

,    1987/88:

Regeringen föreslår riksdagen att anla det förslag som har lagils upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollel den 24 september 1987. På regeringens vägnar

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Anna-Greta[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås alt beslutanderätten i vissa enklare domstols­ärenden skall kunna delegeras lill icke lagfaren personal vid lingsräller­na.

De nya reglerna föreslås träda i kraft den I januari 1988.

Propositionens lagförslag

Prop. 1987/88:8

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1987:799) om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden

Härigenom föreskrivs alt 6 § lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden i paragrafens lydelse enligt lagen (1987:799) om änd­ring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

6§'

Underrätt är vid handläggning av ärende domför med en lagfaren domare, om ej annat följer av vad som föreskrives nedan i denna para­graf.

Vid annan handläggning än som sägs i 3 eller 4 § skall rätten hava den sammansättning som anges i tredje stycket,

om ärendet är tvistigl,

om eljest särskild anledning föreligger därtill, eller

om ärendet angår

1.

tillstånd till äktenskap enligl 2 kap. 2 § äktenskapsbalken,

2.

talan mot överförmyndares beslut,

3.

nedsättning av bolags aktiekapital eller grundfond eller lillslånd lill vinstutdelning i bolag eller till fusion,

4.

förvaltning av stiftelse, eller

5.

tillstånd lill viss förvallningsåtgärd i annat fall än som avses ovan i delta stycke.

1 fall som avses i andra stycket skall rätten bestå av en lagfaren domare och nämndemän, när ärendet skall prövas enligt äktenskapsbalken, lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem eller föräldrabalken, och annars av minst tre och högst fyra lagfarna domare. När nämndemän ingår i rätten, skall 14 kap. 17 § äktenskapsbalken tillämpas.

Regeringen får för andra fall än

Regeringen får för andra fall än

som avses i andra stycket föreskri- som än som avses i andra slyckel va all ärenden som avser förord- föreskriva all tjänstemän som inte nande eller entledigande a v förmyn- är lagfarna får handlägga ärenden dåre eller god man eller inskrivning som är av enkel beskaffenhet och av förmynderskap eller godman-     som avser

skåp får handläggas av en tjänste- 1. förordnande eller entledigande

man som inle är lagfaren.

av förmyndare eller god man,

2.

inskrivning av förmynderskap el­ler godmanskap,

3.

avträdande av egendom till för­valtning av boutredningsman och

förordnande eller entledigande av boutredningsman.

' Senaste lydelse 1987:799.

2

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1987/88:8

4.         förordnande a v bodelningsförrät­

tare,

5.

förordnande av skiftesman vid arvskifte, eller

6.

dödande av handlingar och in­teckningar enligt lagen (1927:85) om dödande av förkommen hand­ling, dock ej ifall som avses i 12 a § nämnda lag.

Justitiedepartementet

Prop- 1987/88:

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 september 1987.

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hulter­ström,[REDACTED_EFTERNAMN]. G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om delegerad beslutanderätt i vissa domstolsärenden, m. m.

1 Inledning

Regler om vem som får fatta beslul i mål och ärenden hos tingsrätterna finns i olika lagar och andra författningar. I allmänhet bygger reglerna på att en eller flera lagfarna yrkesdomare deltar i handläggningen. 1 fråga om vissa slag av mål och ärenden finns dock möjlighet atl delegera beslu­tanderätten till tingsnotarier eller icke rätlsbildade tjänstemän (dom-slolsbilräden).

Domstolsverket har utrett möjligheterna och lämpligheten atl delegera beslutanderätt lill notarier och domstolsbilräden även i vissa slag av mål och ärenden, där sådan delegering för närvarande inte är tillåten. Utred­ningen har redovisats i domstolsverkels rapport (1986:3) Beslutsdelega­tion i mål och ärenden vid tingsrätt.

Rapporten överlämnades i augusti 1986 till regeringen. Domstolsver­ket hemställde därvid om sådana författningsändringar alt beslutande­rätt skall kunna delegeras till lingsnolarier och domstolsbilräden i vissa typer av ärenden. Den delegering som sker lill biträden bör enligl verkel till en början ges formen av en försöksverksamhel.

Jag skall i det följande ta upp de frågor om delegering av beslutande­rätt som omfattas av domstolsverkets hemställan och som kräver lagstift-ningsbeslul av riksdagen. Frågorna rör endast delegering lill domstolsbi­träden.

Om mitt lagförslag godtas kommer jag senare alt föreslå regeringen förordningsbestämmelser som närmare reglerar hur delegering skall ske. För riksdagens information kommer jag dock att redan i detta ärende översiktligt redovisa vilka avgränsningar som bör göras.

Till protokollet bör som bilaga 1 fogas utredningens sammanfattning av rapporten i de delar som jag nu avser atl la upp. Utredningens lagför­slag i dessa delar bör fogas till protokollet som bUaga 2.

Rapporten har remissbehandlats. Remissyttranden har avgetts av riks­åklagaren, statskontoret, hovrätten över Skåne och Blekinge, hovrätten för Västra Sverige, hovrätten för Nedre Norriand, Sollentuna tingsrätt, Nyköpings tingsrätt, Västerås tingsrätt,[REDACTED_EFTERNAMN] tingsrätt, Norrköpings lingsräft, Eksjö fingsrätt, Kalmar tingsrätt, Krisfianslads tingsrätt, Mal­mö lingsräft, Halmstads tingsrätt, Göteborgs fingsrätt, Sjuhäradsbyg-dens fingsrätt, Sandvikens lingsräft, Sundsvalls lingsräft, Östersunds tingsrätt, Umeå lingsräft, Luleå tingsrätt, Sveriges advokatsamfund, Sve­riges domareförbund, Föreningen Sveriges statsåklagare, Centralorgani­sationen SACO/SR saml Tjänstemännens Centralorganisation (TCO). TCO har överiämnat eft yftrande från Statstjänstemannaförbundet (ST). En sammanfattning av remissyttrandena har upprättats inom juslitiede­partementel och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (2425-86).

Prop. 1987/88:8

2 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

Mitt förslag: Domstolsbilräden vid tingsrätt skall i den utsträck­ning som regeringen föreskriver få handlägga och avgöra ärenden som avser avträdande av egendom lill förvaltning av boutred­ningsman, förordnande eller entledigande av boutredningsman, förordnande av bodelningsförrättare eller skiftesman vid arvskifte saml vissa ärenden enligl lagen (1927:85) om dödande av förekom­men handling.

Domstolsverkets förslag: Överensstämmer i stort sell med mitt förslag.

Remissinstanserna: Förslaget fillstyrks av nästan alla remissinstanser. Från någol håll ifrågasätts om förslaget innebär några rationaliserings­vinster.

Skälen för mitt förslag: Delegering av handläggaruppgifter till dom­stolsbilräden har redan skell i fråga om flera slag av mål och ärenden vid tingsrätt. Här kan särskilt nämnas sådan delegering som avser handlägg­ning av inskrivningsärenden (jfr prop. 1979/80:100 bil. 5 s. 45, SFS 1980:553), mål om betalningsföreläggande Qfr prop. 1983/84:78, JuU 15, rskr.152, SFS 1984:133 och 184) och förmynderskapsärenden (jfr prop. l984/85:4,JuU7,rskr.7l,SFS 1984:1032och 1985:35). Ddegeringen har alllid inletts i form av försöksverksamhet.

Domstolsverket har utvärderat den hittills genomförda verksamheten med delegering lill domstolsbiträden. Utvärderingen har redovisats i

rapporterna (1982:6) Delegationsreformen inom inskrivningsväsendel     Prop. 1987/88:8 resp. (1987:2) Beslulsddegation i betalningsföreläggande och förmyn­derskap. Av utvärderingarna framgår all delegeringen har gett övervä­gande positiva erfarenheter.

För egen del vill jag inledningsvis framhålla atl delegering av arbets­uppgifter kan vara ell verksamt säll atl rationalisera domslolsarbelet. Detta är självfallet av stor belydelse i del rådande statsfinansiella läget med knappa resurser. Men delegering skall inle bara ses som en rafionali-sering i besparingssyfte. Domarpersonal kan genom delegering avlastas mer eller mindre rutinbelonade arbetsuppgifier samtidigt som andra per­sonalkategorier får mer ansvarsfyllda uppgifter. Som riksdagen nyligen har uttalat (JuU 1986/87:25 s. 5, rskr. 202) är delegering därigenom en personalutvecklande åtgärd, ägnad all ge alla berörda personalgrupper större arbetstillfredsställelse. Genom atl domarpersonal kan avlastas enklare uppgifter och rutinbelonade göromål och i stället kan inrikta sig på de arbetsuppgifier som kräver mer ingående juridisk sakkunskap har delegeringen också ell värde från rättssäkerhetssynpunkt.

När arbetsuppgifter delegeras måsle givetvis del delegeringsbara om­rådet begränsas lill sådana mål och ärenden och verksamhelen utövas under sådana former atl kvalitén i rättskipningen och rättsvården i övrigt kan behållas på hittillsvarande höga nivå.

Mol bakgrund av dessa överväganden finns del enligl min mening skäl atl nu gä vidare på den inslagna vägen och undersöka om arbetsuppgifter kan delegeras även på andra områden än de hittills prövade.

Domstolsverkels förslag innebär att domstolsbiträden bör ges möjlig­het att, i den utsträckning regeringen bestämmer, handlägga och fatta beslul i ärenden som avser

-

avträdande av egendom till förvaltning av boutredningsman och för­ordnande eller entledigande av boutredningsman,

-

förordnande av skiftesman vid bodelning eller arvskifte,

-

dödande av vissa lyper av förkomna handlingar och dödande av vissa slags inteckningar utan alt handlingarna kan företes.

Förslaget berör ärenden som avses i lagen (1946:807) om handlägg­ning av domstolsärenden (ärendelagen). Enligl 6 § ärendelagen är fings­rätten vid handläggningen av dessa slag av ärenden domför med en lag­faren domare. Om ärendet är tvistigl eller om del annars finns särskild anledning skall dock rätten bestå av tre eller fyra lagfarna domare. 1 vissa fall skall nämndemän medverka.

En lingsnolarie med minsl ett år och sex månaders tjänstgöringstid får förordnas att handlägga sådana ärenden enligl ärendelagen som kan avgöras av ensamdomare. Förordnandet får dock inle avse ärenden som är vidlyftiga eller svåra eller som av någon annan orsak kräver särskild erfarenhet (19 § förordningen /1979:572/ med lingsrältsinstruktion, om­tryckt 1986:206).

I del följande skall jag närmare behandla de ärendelyper som dom­stolsverket har föreslagit atl domstolsbilräden skall kunna få förordnan­de att handlägga.

2.1 Förutsättningar för delegering

Prop. 1987/88:8

2.1.1 Boutredningsman

Regler om avträdande av egendom till boutredningsman finns i 19 kap. I § ärvdabalken (ÄB). Reglerna innebär alt rätten på begäran av en dödsbo­delägare eller en testamentsexekutör skall förordna alt egendom skall avträdas till förvaltning av boutredningsman. Rätlen skall vidare utse någon atl i egenskap av boutredningsman handha förvaltningen. Under vissa förutsättningar är även vissa andra personer än de nyss nämnda ansökningsberätligade. Någon ovillkorlig räll all utverka elt beslut om boets avträdande till förvaltning av boutredningsman har dessa emeller­tid inle.

Enligl min mening bör del kunna anförtros åt domstolsbilräden all falla beslut i fråga om sådana ärenden som avser ansökningar gjorda av dödsbodelägare eller testamentsexekutör. I dessa fall innefattar rättens ställningstagande ingen närmare prövning av behovet av förvaltning ge­nom boutredningsman. Den föreslagne boulredningmannen bör vara känd för tingsrätten och genom tidigare förordnanden ha erfarenhet från sådana uppdrag. Är den som föreslås advokat eller anställd som jurist vid advokatbyrå bör det i aflmänhet inle råda någon tvekan om lämplighe­ten.

Självfallet får det inte råda någon oenighet om personvalet. I så fall är ärendet tvistigl och får inle handläggas av ensamdomare.

Från delegering bör undantas ärenden där kravet på särskild kompe­lens hos boutredningsmannen är framträdande eller där ärendet på grund av internationell anknytning eller av annan anledning typiskt sett kan vara komplicerat. Om dödsboet är av större omfattning och flera boutredningsman behöver förordnas är del heller inle lämpligt att lägga avgörandet på biträdespersonal. Detsamma gäller sådana fall när interi­mistiska beslul erfordras.

I likhet med domstolsverket anser jag därför atl delegering bör kunna ske under följande särskilda förutsättningar:

-

ansökan skall göras av dödsbodelägare eller testamentsexekutor,

-

förordnandet får avse endasl en boutredningsman,

-

det måsle slå klart all den föreslagne boutredningsmannen är lämplig för uppdraget,

-

den avlidne var vid dödsfallet svensk medborgare och hade hemvist i Sverige,

-

interimistiska förordnanden får inle vara påkallade.

En boutredningsman som har slutfört sitt uppdrag får ansöka hos rät­ten om all bli entledigad (19 kap. 15 § ÄB, ändrad senast genom SFS 1987:231). Om boutredningsmannen därvid pastarätt uppdraget är slut­fört och ingen av dödsbodelägarna invänder mol delta kan rätlen nor­malt bifalla framställningen utan närmare prövning. Liksom domstols­verket anscrjag atl handläggningen av sådana ärenden bör kunna dele­geras lill domstolsbilräden.

2.1.2 Bodelningsförrättare och skiftesman

Prop. 1987/88:8

Skiftesman kan förordnas av rätlen i samband méd bodelning (13 kap. 1 § giftermålsbalken, omtryckt 1978:854) eller arvskifte (23 kap. 5 - 7 §§ ÄB).

Den 1 januari 1988 ersätts giftermålsbalken av den nya äktenskapsbal­ken; prop. 1986/87:1, LU 18, rskr. 159, SFS 1987:230 (ÄktB). Samtidigt träder vissa ändringar i 23 kap. ÄB i kraft (SFS 1987:231).

ÄktB innebär vissa ändringar i reglerna om bodelning. Bl.a. avskaffas institutet boskillnad. Som följd därav kommer bodelning i anledning av boskillnad inte längre alt förekomma. Däremot skall bodelning liksom hittills ske när ell äktenskap upplöses (1 kap. 5 § och 9 kap. 1 § ÄklB). Benämningen skiftesman ändras lill bodelningsförrättare. Förfarandet vid förordnande av bodelningsförrättare motsvarar vad som redan nu gäller i fråga om förordnande av skiftesman. Del innebär alt om makar­na inte kan enas om bodelningen har vardera maken en ovillkorlig rätt atl begära atl en bodelningsförrättare förordnas (17 kap. 1 § ÄktB).

Om delägarna i etl dödsbo inle kan enas om arvskifte får rätten förord­na en skiftesman pä begäran av en dödsbodelägare. Hinder mol all för­ordna en skiftesman i ett dödsbo föreligger dock om boel slår under förvaltning av boutredningsman eller testamentsexekutör eller om del­ägarna har slutit avtal om sammanlevnad i oskiftal bo (23 kap. 5 § och 24 kap. 6 § ÄB).

Bestämmelser om bodelning finns också i lagen (1987:232) om sam­bors gemensamma hem. Enligl dessa regler skall bostad och bohag som är gemensamma för en ogift kvinna och en ogift man som bor tillsam­mans under äktenskapsliknande förhållanden under vissa förutsättning­ar fördelas mellan samborna genom bodelning. Beträffande förordnan­de av bodelningsförrättare hänvisar lagen (20 §) till reglerna i ÄklB. Lag­en träder i kraft den Ijanuari 1988. Samtidigt träder lagen (1987:813) om homosexuella sambor i kraft (prop. 1986/87:124, LU 24, rskr. 350). En­ligt den lagen skall vad som gäller om sambor enligt bl.a. lagen om sam­bors gemensamma hem tillämpas även på personer som bor tillsammans i ett homosexuellt förhållande.

Jag anser liksom domstolsverket all ärenden om förordnande av skif­tesman (bodelningsförrättare) vid upplösning av äktenskap och vid arv­skifte lämpar sig väl för delegering lill domstolsbilräden, förutsatt atl ärendena är okomplicerade, parterna ense om atl skiftesman (bodel­ningsförrättare) skall förordnas och personvalet otvistigl. De uttalanden om dokumenterad kompetens som jag gjorde i avsnillet om boutred­ningsman är självfallet tillämpliga även i dessa fall. Under motsvarande förutsättningar bör enligt min mening delegering kunna ske i ärenden enligl de nyss nämnda lagarna om sambor. Dessa lagar har ju tillkommit efter utarbetandet av domstolsverkets rapport och har därför inte kunnat beaktas av verket.

Även om det inte finns anledning alt befara all de ändringar på famil­

jerättens område som jag nu har nämnt kommer alt komplicera hand­

läggningen av eller försvåra bedömningen i de ifrågavarande ärendena,

anscrjag det dock vara lämpligt atl avvakta en lid med all öppna möjlig-

hel till delegering lill domstolsbilräden i ärenden som rör samboförhäl- Prop. 1987/88:8 landen. Av praktiska skäl bör det emellertid redan i detta lagstiftnings­ärende göras en sådan ändring i ärendelagen att delegering blir möjlig. Jag kommer alt uppmärksamt följa tillämpningen av de nya sambo­reglerna och avser alt för regeringen anmäla frågan om en ändring i lingsrättsinslruktionen avseende även den typen av ärenden, när tillräck­liga erfarenheter vunnits.

Från området för delegering bör undantas sådana ärenden där kravel på kompelens hos skiftesmannen (boddningsförrätlaren) är särskilt framträdande eller där inlernationell anknytning kan göra forumfrågan svårbedömd (jfr 10 kap. 9 § rättegångsbalken). Jag anser således, i likhet med domstolsverket, alt domslolsbilrädens beslutanderätt i dessa fall bör begränsas lill områden där det endasl är fråga om all utse en skiftesman (bodelningsförrättare) samt minst en av makarna (samborna) vid ansök­ningstillfället har fast hemvist i Sverige och bägge makarna (samborna) är svenska medborgare.

2.1.3 Dödande av handlingar m.m.

Regler om dödande av förkomna handlingar m. m. finns i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling (omtryckt 1981:770). En­ligl I § (ändrad senast 1984:658) får vissa i paragrafen angivna slag av fordringshandlingar dödas på begäran av den som har förlorat handling­en under förutsällning att det kan antas all handlingen har förstörts eller kommil bort. Handläggningen innefattar dels en sannolikhetsprövning av om handlingen är förkommen, dels etl kungörelseförfarande. Pröv­ningen kan i regel göras summarisk.

Merparten av de ärenden som gäller dödande av förkommen handling avser pantbrev eller vilandebevis på grund av inteckning i fast egendom eller tomträtt. De kan också avse inlecknade fordringshandlingar av motsvarande slag. Handlingarna är normall lätta att identifiera eftersom de finns registrerade i inskrivningsmyndigheternas (tingsrätternas) fas-tighelsböcker, tomträttsböcker och inskrivningsregister (jfr 22 kap. 5 och 15 §§ jordabalken) resp. det vid Malmö tingsrätt förda förelagsinteck-ningsregistrel (jfr 4 kap. I § lagen /I984:649/ om förelagshypotek). Jag delar domstolsverkels uppfattning atl delegering av beslutanderätten till domstolsbilräden bör kunna ske i dessa fall.

Delegering bör däremot inte komma i fråga när ärendet rör andra slag av handlingar såsom växlar och konossemenl. I dessa fall kan svårigheter uppslå vid handläggningen. Del krävs också tämligen ingående juridiska kunskaper för att rätt kunna bedöma till vilken typ av fordringshandling som en viss handling är atl hänföra.

Ell dödningsförfarande av delvis annal slag än dét nyss beskrivna

regleras i 13 § lagen om dödande av förekommen handling. Bestämmel­

serna innebär bl. a. atl om det inle är känt var ell pantbrev eller någon

annan inteckningshandling finns och del har förflutit tio år från det atl

handlingen uppvisades för anteckning om innehav eller i övrigt företed­

des i ett inteckningsärende, kan den intecknade egendomens ägare ansö-

9

ka om alt inteckningen dödas trots all handlingen inte kan företes. Hand-     Prop. 1987/88:8 läggningen innefattar ell kungörelseförfarande och företer stora likheter med förfarandet vid dödning enligt I §.

Som domstolsverket funnit talar goda skäl för alt man öppnar möjlig­het atl i okomplicerade fall delegera beslutanderätten också i den här ärendetypen lill domstolsbilräden. Jag biträder alltså förslaget även i denna del.

Om en handling inte har kunnal anträffas vid utmätning eller konkurs, kan den enligt 12 a § dödas på begäran av kronofogdemyndigheten eller konkursförvallaren. Förutsättningen är alt del kan antas alt handlingen undanhålls. Beträffande dödningsförfarandet i dessa fall gäller vissa sär­skilda regler. Förfarandet är mer komplicerat och innefattar ställningsta­ganden av juridisk natur. Någon delegering av dessa ärenden bör därför inle äga rum.

Jag vill också framhålla att vissa ärenden, bl.a. sådana som gäller in­teckningar i luftfartyg och skeppsbygge, kan kräva kvalificerade juridis­ka bedömningar. Liksom domstolsverket anscrjag atl beslutanderätten i sådana ärenden bör ligga kvar hos juristpersonalen.

Utrymmet för delegering till domstolsbilräden bör därför enligt min mening begränsas lill ärenden som avser inteckning i fast egendom eller tomträtt eller företagsinteckning.

2.1.4 Andra typer av mål och ärenden

I domstolsverkels rapport diskuteras en delegering även av vissa andra typer av mål eller ärenden, bl.a. mål om äktenskapsskillnad efter gemen­sam ansökan och om vårdnad. Verkel har dock funnit all delegering inte bör ske i dessa fall. Bedömningen har delals av fierlalel remissinstanser. Även jag anser det lämpligt att för närvarande - bl.a. med tanke pä det förestående ikraftträdandet av den nya äktenskapsbalken - begränsa ut-. vidgningen av delegeringsmöjligheterna lill de ärendetyper som dom­stolsverket har föreslagit. Jag vill emellertid samtidigt tillägga all jag inte är främmande för tanken atl längre fram öppna möjlighet för domstols­bilräden all avgöra exempelvis enkla mål om äktenskapsskillnad. Härför krävs emellertid yllerligare överväganden.

2.2 Det delegeringsbara områdets gränser

Som jag redan anfört krävs del en ändring i ärendelagen för alt åstad­

komma den utvidgade delegering som jag nu redogjort för. Liksom i

tidigare fall bör man i ärendelagen la in en uppräkning av de ärendelyper

där delegering skall kunna förekomma. Dessutom bör del redan av lagen

framgå atl en grundläggande förutsättning för delegering är alt det gäller

ärenden av enkel beskaffenhet. En bestämmelse av della innehåll bör

därför nu införas i lagen. Härigenom åstadkoms ingen faktisk ändring

vad gäller förutsällningarna för när delegering fär ske; även vid tidigare

utvidgningar av delegeringsmöjligheterna har endasl ärenden av enkel

beskaffenhei kommil i fråga.

10

En lagreglering av del delegeringsbara området kan av naturliga skäl Prop. 1987/88:8 inte göras alllför detaljerad. Därför bör, efter mönster av vad som hittills tillämpats, de begränsningar i delegeringsmöjligheterna som jag har be­skrivit i anslutning lill de olika ärendetyperna närmare preciseras genom regler i förordning. Där bör vidare tas in en bestämmelse som ansluter lill lagtexten och som innebär all delegering får ske endast i enkla ärenden och således inte i ärenden som är av vidlyftig eller svår beskaffenhet eller vars handläggning av annan orsak kräver särskild kunskap eller erfaren­het. Vidare bör föreskrivas all delegering får ske endasl lill domstolsbi­lräden som har tillräcklig kunskap och erfarenhet. Genom sådana före­skrifter skapas en garanti för all delegering inle sker när del kan äventyra rättssäkerheten.

Jag vill erinra om atl bestämmelserna i ärendelagen om all tvistiga ärenden m.m. skall handläggas av lagfarna domare innebär en inskränk­ning i den behörighet som kan delegeras lill elt domslolsbilräde. Bestäm­melserna medför all ell biträde inle får avgöra t. ex. ell ärende där en motpart har framställt invändningar mot ansökningen.

2.3 Genomförande, utbildning m. m.

Innan permanenta regler om delegering införs bör, som domstolsverket har föreslagit, förfarandet prövas i form av en försöksverksamhet pä sätl som skett tidigare vid utökad delegering till domstolsbilräden. De grund­läggande bestämmelserna om delegering i de ärendelyper som jag be­handlat i detta lagstiftningsärende bör, som jag nyss framhållit, las in i ärendelagen. Ärendelagens 6 § har nyligen i annat sammanhang ändrats med ikraftträdande den 1 januari 1988 (prop. 1986/87:86, LU 26, rskr. 247, SFS 1987:799).

Bestämmelser om försöksverksamheten bör utfärdas av regeringen i förordningsform. Förordningen bör bl.a. innehålla föreskrifter om de begränsningar i delegeringsmöjligheterna som jag beskrivit i del föregå­ende. Om försöksverksamheten faller ut väl bör förordningen så små­ningom kunna ersättas av permanenta regler i lingsrätlsinstruklionen.

Redan nu arbetar domstolsbilräden i slor utsträckning med domstols­ärenden genom att på olika säll bereda ärendena för avgörande och bl. a. sätta upp förslag till beslut. Innan de anförtros alt handlägga ärenden självständigt bör dock, som domstolsverket anfört, de biträden som kommer i fräga för delegering genomgå särskild utbildning. Del är en uppgift för domstolsverket atl svara för den utbildningen. Den av verkel utarbetade handboken Ärendehandbok -Tingsrätt, som redan i dag an­vänds vid tingsrätterna, bör kunna ulgöra elt gott underlag såväl för utbildningen som för del praktiska hanterandet av de delegerade ärende­na. Kostnaderna för utbildningen torde rymmas inom befintliga medels­ramar.

Domstolsverket har beräknat del totala antalet ärenden vid tingsrät­

terna som lagändringen skulle omfatta lill ca 7000 per år. Därav avser ca

3000 förordnande eller entledigande av boutredningsman, ca 1000 för­

ordnande av skiftesman och ca 3 000 dödande av förkommen handling.

11

Anlalet ärenden som skulle komma i fråga fördelegering till domstolsbi- Prop. 1987/88:8 träden är givetvis lägre redan med hänsyn till de föreslagna begränsning­arna i delegeringsmöjligheterna. Del är vanskligt atl räkna med några direkta besparingar för domstolsväsendet som en följd av förslagen. Ef­fekterna torde i första hand bli etl rationellare personalulnytljande, en snabbare handläggning och en större arbetstillfredsställelse hos de perso­nalkategorier som berörs.

Den nu förordade ändringen i ärendelagen är av sådan beskaffenhet atl lagrådels hörande skulle sakna belydelse (jfr prop. 1984/85:4 s. 5).

3 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom justitiedepartementet upp­rättats förslag till lag om ändring i lagen (1987:799) om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden.

4 Hemställan

Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagen att anta lagförslaget.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition föreslå riksdagen atl anla del förslag som föredra­ganden har lagt fram.

12

Bilaga 1    Prop. 1987/88:8

Sammanfattning av domstolsverkets rapport (1986:3) Beslutsdelegation i mål och ärenden vid tingsrätt

Under senare år har beslutsbefogenheterna vid tingsrätterna i viss ut­sträckning delegerats till biträdespersonal. Erfarenheterna av detta har varil myckel goda både när del gäller kraven på kvalitet i avgörandena och på tingsrätternas effektivitet.

De goda erfarenheterna har gjort all DV har beslutat all en inventering skall göras vid tingsrätterna för alt undersöka om ytterligare grupper av mål och ärenden kan delegeras.

En inventering av områden där delegation kan komma i fråga görs i avsnitt 2i rapporten. Sammanfattningsvis konstateras där att delegation från jurist //// biträde bör övervägas vidare i följande fall.

Domstolsärenden

- Ärenden om dödande av förkomna inteckningshandlingar/panlbrev och dödande av inteckning utan handlingens föreleende, ärenden om förordnande av boutredningsman och skiftesman saml ärenden om ent­ledigande av boutredningsman, dock endasl då uppdraget slutförts.

I avsnitt 3 övervägs närmare i vilka fall det kan vara lämpligt all dele­gera beslutanderätten. Bl. a. följande allmänna förutsättningar anses böra vara uppfyllda för atl delegation skall vara lämplig (avsnitt 3.1).

-

Rättssäkerheten skall bibehållas på hög nivå.

-

Kvaliteten i lingsrällernas avgöranden skall vara oförändrat hög.

-

Tvistiga mål eller ärenden skall inle delegeras till biträdespersonal.

-

Muntliga förhandlingar skall inte hållas av domstolsbilräden.

-

I mäl där förlikningsverksamhet eller aktiv processledning kan bli aktuell bör delegation inte komma i fråga.

-

Mål eller ärenden där skälighetsbedömningar måste göras bör inte delegeras fill bilrädespersonal.

-

Mål eller ärenden som innehåller stora och komplicerade frågor och som ställer krav på särskild erfarenhet skall inle delegeras.

-

För alt det skall vara rationellt med delegation bör del röra sig om ell större antal homogena mål/ärenden eller delfrågor som förekommer frekvent.

-

Delegation får inle innebära alt notarieulbildningen försämras.

-

Delegation bör utgöra en personalutvecklande åtgärd för biträdes-personalen.

-

Någon större förändring i personalkategoriernas kompetensområ­den skall inte ske.

13

- Personalslrukluren vid fingsrätterna skall inle ändras.

Prop. 1987/88:8

I avsnitt 3.2.1 behandlas närmare hur de domstolsärenden som kan delegeras lill domstolsbilräden bör avgränsas.

Utbildningsfrågor, effekter samt genomförande och uppföljning be­handlas i avsnitten 5-7.

14

Bilaga 2    Prop. 1987/88:8

Domstolsverkets

Förslag till

Lag

om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av

domstolsärenden

Härigenom föreskrivs atl 6 § lagen (1946:807) om handläggning av dom­stolsärenden skall ha nedan angiven lydelse.

6 § Underrätt är vid handläggning av ärende domför med en lagfaren domare, om ej annal följer av vad som föreskrives nedan i denna para­graf.

Vid annan handläggning än som sägs i 3 eller 4 § skall rätten hava den sammansättning som anges i tredje stycket,

om ärendet är tvistigl,

om eljest särskild anledning föreligger därtill, eller

om ärendet angår

1.            medgivande till äktenskap enligt 2 kap. 2 § giftermålsbalken eller lill

åtgärd beträffande makars egendom enligl 6 kap. 6 § nämnda balk eller

förordnande angående sådan egendoms förvaltning i andra fall,

2.

talan mol överförmyndares beslul,

3.

nedsättning av bolags aktiekapital eller grundfond eller tillstånd lill vinstutdelning i bolag eller till fusion,

4.

förvaltning av stiftelse, eller

5.

tillstånd lill viss förvallningsåtgärd i annat fall än som avses ovan i detta stycke.

I fall som avses i andra stycket skall rätten beslå av en lagfaren domare och nämndemän, när ärendet skall prövas enligl giftermålsbalken eller föräldrabalken, samt eljest av minst tre och högst fyra lagfarna domare. Har nämndemän säle i rätten äger 15 kap. 29 och 30 §§ giftermålsbalken motsvarande tillämpning.

Regeringen får för andra fall än

Regeringen får för andra fall än

som avses i andra slyckel föreskri-

som avses i andra stycket föreskriva

va att ärenden som avser förord-

atl ärenden som avser

nande eller entledigande av för-

I. förordnande eller entledigande

myndare eller god man eller in-

av förmyndare eller god man eller

skrivning av förmynderskap eller

inskrivning av förmynderskap eller

godmanskap får handläggas av en

godmanskap,

tjänsteman som inle är lagfaren.

2. förordnande eller entledigande

av boutredningsman,

15

3.

förordnande av skiftesman vid    Prop. 1987/88:8 bodelning eller arvsskifte samt

4.

ärenden enligt lagen (1927:85) om dödande av förkommen hand­ling

får handläggas av en tjänsteman som inte är lagfaren.

16

INNEHÅLL

Prop. 1987/88:8

Sid

Proposition........................................................ 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll...................... 

1

Propositionens lagförslag..................................... 

2

Utdrag ur regeringsprotokoll den 24 september 1987. 

4

1

Inledning........................................................ 

4

2

Föredragandens överväganden.........    .............. 

5

2.1                                                                Förutsättningar för ddegering            

7

2.1.1

Boutredningsman.................................. 

7

2.1.2

Bodelningsförrättare och skiftesman......... 

8

2.1.3

Dödande av handlingar m.m.................... 

9

2.1.4

Andra typer av mål och ärenden.............. 

10

2.2

Det delegeringsbara områdets gränser............. 

10

2.3

Genomförande, utbildning m. m...................... 

11

3

Upprättat lagförslag......................................... 

... 

12

4

Hemslällan...................................................... 

... 

12

5

Beslul............................................................ 

... 

12

Bilagor

Bilaga 1 Sammanfattning av domstolsverkets rapport (1986:3) Be­

slulsddegation i mål och ärenden vid fingsrätt.......... 

13

Bilaga 2 Domstolsverkets lagförslag....................... 

... 

15

17