Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1987/88:12

om ändring i lagen (1963: 633) om biskopsval

Prop. 1987/88: 12

Regeringen föreslär riksdagen alt anla det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 1 oktober 1987.

På regeringens vägnar G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposifionen föreslås den ändringen i lagen (1963:633) om biskopsval att valda ledamöter i svenska kyrkans centralstyrelse skall ingå i valkorpora­tionen i Uppsala stift vid val av ärkebiskop. Enligt nuvarande lagregler ingär i stället präster vid fyra centrala kyrkliga styrelser, som numera har upphört. Ändringen avses träda i kraft den 1 december 1987.

1    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 12

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1963: 633) om biskopsval

Härigenom föreskrivs att 3 och 10 §§ lagen (1963:633) om biskopsval skall ha följande lydelse.

Prop. 1987/88: 12

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

3 

§

'

Val av ärkebiskop förrättas dels i Uppsala stift av en valkorporation, som är sammansatt pä sätt stadgas i 2 §, dels i övriga stift av domkapitlen, vart och ell såsom en valkorporation.

I Uppsala stift ingå i val korpora­tionen därjämte dels präster, vilka vid tidpunkten för valet innehava tjänster såsom kyrkoherde i svensk församling i ullandel eller ock en­ligl förordnande uppehålla obesatta sådana Qänsler, dels präst, som vid nämnda tidpunkt är anställd såsom direktor för svenska kyrkans mis­sionsstyrelse eller svenska kyrkans centralråd för evangelisation och församlingsarbete eller såsom ge­neralsekreterare vid svenska kyr­kans sjömansvårdsstyrelse eller svenska kyrkans diakoninämnd.

I Uppsala stift ingår i valkorpora­tionen dessutom dels präster, som vid tidpunkten för valet innehar kyrkoherdetjänster i svenska för­samlingar i utlandet eller också en­ligt förordnande uppehåller obesat­ta sädana Qänsler, dels de valda or­dinarie ledamöter av svenska kyr­kans centralstyrelse som inle ingår i någon annan valkorporation.

10 § Valet förrättas av domkapildsledamöter i domkapitlet och av övriga röstberättigade inom varje kontrakt inför kontraktsprosten.

I valet inom varje kontrakt delta­ga de röstberättigade prästerna inom kontraktet och elektorerna för lekmännen i kontraktets pastoral.

Stiftsadjunkter, kyrkoherdar för döva, föreståndare för diakonian-stall, kyrkoherdar i svenska för­samlingar i utlandet saml i 3 § av­sedda befattningshavare vid kyrkli­ga styrelser deltaga i valet i det kontrakt, / vilkel stiftets domkyrka är belägen.

Präst, som på grund av laga för­fall är hindrad alt infinna sig vid valet, samt kyrkoherde för döva och kyrkoherde i svensk församling i utlandet må före valet insända valsedel till kontraktsprosten i del kontrakt, / vilket han äger utöva rösträtt.

I valet inom varje kontrakt deltar de röstberättigade prästerna inom kontraktet och elektorerna för lek­männen i kontraktets pastorat,

Stiftsadjunkter, kyrkoherdar för döva, föreståndare för diakonian­stalter, kyrkoherdar i svenska för­samlingar i utlandet samt i 3 § av­sedda ledamöter av svenska kyr­kans centralstyrelse deltar i valet i det kontrakt där stiftets domkyrka är belägen.

Präster, som på grund av laga förfall inte kan infinna sig vid valet, samt kyrkoherdar för döva och kyr koherdar i svenska församlingar i ullandel/år före valet sända in sina valsedlar till kontraktsprosten i del kontrakt där de har rösträtt.

' Senaste lydelse 1975: 1324.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse                                Prop. 1987/88: 12

Ledamot av domkapitlet äger ej

Ledamöter av  domkapitlet får

deltaga i valet annorledes än i dom-

delta endast i valet i domkapitlet,

kapitlet.

Denna lag träder i kraft den 1 december 1987.

Civildepartementet

Prop. 1987/88:12

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den I oktober 1987

Närvarande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, Hjelm-Wallén, Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i lagen (1963: 633) om biskopsval

1 Inledning

Biskopsval hälls efter regeringens förordnande när etl ämbete som ärkebi­skop eller biskop blivit ledigt. Genom sådana val erhålls förslag till nya innehavare av dessa ämbeten. Bestämmelser om biskopsval finns i 11 § lagen (1982:942) om svenska kyrkan (ändrad senast 1985:868), lagen (1963:633) om biskopsval (ändrad senast 1983:400) och i biskopsvalsför­ordningen (1965: 486, ändrad senast 1977: 935).

Biskopsval förrättas av särskilda valkorporalioner, som representerar präster och lekmän i svenska kyrkan. Korporationernas sammansättning vid biskopsval i allmänhet anges i 2 § biskopsvalslagen. En sådan korpora­tion kan i stort sägas beslå av domkapitlets ledamöter, vissa kategorier av präster samt särskilt utsedda elektorer för stiftets lekmän. Härvid har eftersträvats lika inflytande för präster och lekmän. I 3 § finns särskilda bestämmelser om sammansättningen vid ärkebiskopsval. Enligt dessa skall sådant val förrättas dels i Uppsala stift av valkorporalionen där, utökad med präster som är kyrkoherdar i svenska kyrkans utlandsförsam­lingar och med präster som är direktorer eller generalsekreterare i de fyra centrala kyrkliga styrelserna, dels i övriga stift av domkapitlen som valkor­porationer.

De fyra centrala kyrkliga styrelser som anges i 3 § biskopsvalslagen har före inrättandet av en ny organisation för svenska kyrkans frivilliga verk­samhet pä riksplanet svarat för sådan verksamhet enligt stadgor som fastställts av Kungl. Maj:l. Styrelsernas verksamhel har nu upphört, och stadgorna har upphävts med verkan från utgången av år 1986 genom förordningen (1986:754) om upphävande av vissa kyrkliga författningar. Biskopsvalslagens bestämmelse om atl präster som är anställda som direk­torer eller generalsekreterare vid styrelserna skall ingå i valkorporalionen för Uppsala stift kan följaktligen inte längre tillämpas.

Kyrkomötet begärde i en skrivelse (kskr. 1985:3) till regeringen den 7 mars 1985 en översyn av lagen om biskopsval med beaktande av vad kyrkolagsutskottet anfört i sitt betänkande (KL 1985:8) om rösträtt vid biskopsval. Kyrkomötets synpunkter gällde bl. a. en utvidgning av rösträt­ten till vissa ytterligare kategorier av präster.

Regeringen beslöt den 11 juni 1987 att inhämla kyrkomötets yttrande över etl inom civildepartementet upprättat förslag till en lag om ändring i biskopsvalslagen. Förslaget avsäg reglerna om val av ärkebiskop. Frånsett några smärre redaktionella ändringar överensstämmer det med del lagför­slag som nu läggs fram. Kyrkomötet har fillstyrkt förslaget (kskr. 1987: 10, KL 8).

I skrivelsen lill kyrkomötet i ärendet log jag också upp frågan om en översyn av biskopsvalslagsliflningen i övrigt. Jag fann inle skäl att närma­re utreda reglerna för val av biskopar. Kyrkomötet har emellertid återkom­mit i frågan (kskr. 1987: 10, KL 8).

I det följande behandlar jag frågan om ändring i reglerna om val av ärkebiskop och frägan om en översyn av biskopsvalslagsliflningen i övrigt var för sig.

Prop. 1987/88: 12

2 Ändring i reglerna om val av ärkebiskop

Mitt förslag: Vid val av ärkebiskop skall i valkorporalionen för Uppsala stift ingå de valda ordinarie ledamöter av svenska kyrkans centralstyrelse som inte ingår i någon annan valkorporation.

Skälen för mitt förslag: Eftersom de fyra centrala kyrkliga styrelserna har upphört, kan man inle längre tillämpa biskopsvalslagens regler om atl präster som är anställda som direktorer respektive generalsekreterare vid styrelserna skall ingå i valkorporationen för Uppsala stift vid ärkebiskops­val. Sammansättningen av valkorporationen bör därför anpassas lill den rikskyrkliga organisation som nu finns. Anpassningen kan ske pä det sättet atl de valda ordinarie ledamöter i svenska kyrkans centralstyrelse som inle ingår i annan valkorporation deltar i ärkebiskopsvalel i slället för som tidigare chefstjänslemännen i styrelserna. En sådan lösning framstår som lämplig med hänsyn lill all ärkebiskopen fåll vidgade uppgifter inom den nya rikskyrkliga organisationen. Genom förslaget torde lekmannainflytan­det vid valet i allmänhet bli något starkare. Den prästerliga representa­tionen kan likväl anses tillgodosedd genom deltagandet av prästerna i utlandsförsamlingarna.

En tanke som har framförts frän ett par håll vid remissbehandlingen av ell tidigare förslag av samma innebörd är atl även ge någon eller några av chefstjänslemännen i Svenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhel räll all della i ärkebiskopsvalel. Det kan emellertid enligl min mening inte anses lämpligt alt anknyta röslrättsreglerna till ell privaträtlsligt subjekts kansliorganisation, som kan vara underkastad förändringar från lid till annan.

Som fömt anförts har kyrkomötet lillslyrkl förslaget.

3 Översyn av biskopsvalslagstiftningen i övrigt

Prop. 1987/88: 12

Min bedömning: Enligt min mening finns del inte skäl atl närmare utreda reglerna för val av biskopar. En språklig och lagleknisk översyn av lagen om biskopsval bör dock ske i samband med all lagen anpassas lill den pågående reformen av svenska kyrkans orga­nisation på lokal- och stiftsplanet.

Bakgrund: Biskopsval som inte avser ärkebiskopsämbetet förrättas enligt 2 § biskopsvalslagen av en valkorporation, vari ingår bl. a. präster som vid tidpunkten för valet innehar i stiftet inrättade Qänsler som församlings­präst, stiftsadjunkt eller kontraktsadjunkl eller enligl förordnande uppehål­ler obesatta sådana Qänsler. En pasloratsadjunkt har inte rösträtt i vidare mån än som kan följa härav.

Enligl en motion (1984: 166) till 1984 års kyrkomötessammanträde borde rösträtt tillkomma varje präst som enligl förordnande fullgör prästerlig Qänslgöring i stiftet. I motionen påpekades bl.a. all del numera kunde förekomma alt pastoratsadjunktsQänsler inle längre enbart var Qänsler för nypräslvigda.

Motionen behandlades av kyrkolagsulskollet, som med ulgångspunkl i denna förordade en översyn av biskopsvalslagen. Ulskollel ansåg alt kyrkomötet också borde upprepa en tidigare framställning om en mera genomgripande sådan översyn.

Kyrkomötet biföll utskottets hemställan (kskr. 1985: 3, KL. 8).

Skälen för min bedömning: Inom civildeparlemenlel förbereds för närva­rande en genomgripande reform av svenska kyrkans organisation på lokal-och stiftsplanet. Reformen grundar sig på förslag av 1982 års kyrkokom­mitté (kn 1982:05), och regeringen har genom en skrivelse till kyrkomötet (Reg. Skr. 1987: 1) inhämtat dess yttrande i ärendet. Vidare bör nämnas all kyrkans utlandsverksamhet är föremål för en inomkyrklig utredning och atl biskopsämbetets ställning avses bli föremål för överväganden genom biskopsmötets försorg.

I regeringens skrivelse lill kyrkomötet anförde jag bl. a. att förutsällning­

arna för en sädan mera genomgripande översyn av lagstiftningen om bi­

skopsval som kyrkomötet tidigare begärt enligt min mening inle förelåg.

Jag kunde inle heller finna att de gällande reglerna skulle ha sådana brister

att andra omedelbara ändringar skulle erfordras än de jag föreslagit i

föregående avsnitt. Under alla förhållanden borde dock enligt min mening

lagen moderniseras språkligt.

|

I sill yltrande har kyrkomötet åler anhållit all regeringen ser över lag­sfiftningen om biskopsval. I kyrkolagsutskottets betänkande (KL 1987:8) anförs därvid följande.

Utskottet kan lill en början konstatera atl kyrkomötet såväl år 1983 som år 1985 gjort framställningar hos regeringen om en mera genomgri­pande översyn av lagstiftningen om biskopsval, men atl regeringen

hittills inle funnit all fömtsättningar har förelegat för en sådan översyn. Prop. 1987/88: 12 Enligl utskottets mening har ulvecklingen lett lill all skälen för den tidigare begärda översynen ökal i styrka. Den nya organisationen på stiftsplanet och den nya Qänsleorganisationen för präster som föreslås i regeringens skrivelse 1987: 1 gör det nödvändigt alt se över lagstiftning­en på området. Även de vänlade förändringarna av svenska kyrkans verksamhet i ullandel motiverar en sädan översyn. Enligt utskottets uppfattning bör kyrkomötet därför ånyo upprepa sina tidigare framställ­ningar i frägan.

Som jag har framhållit i regeringens skrivelse lill kyrkomötet i della ärende bör biskopsvalslagen moderniseras. En översyn av lagen från språklig och lagleknisk ulgångspunkl kan göras i samband med att lagen anpassas lill de förslag lill ny organisation på lokal- och stiftsplanet i svenska kyrkan, m. m., som för närvarande bereds inom civildepartementet.

Jag är emellertid fortfarande av den meningen att det saknas förutsätt­ningar för en mera genomgripande utredning om reglerna för val av bisko­par.

4 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag har anfört nu har det inom civildepartementet upprättats ett förslag lill lag orn ändring i lagen (1963:633) om biskopsval.

5 Herpställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anla lagförslaget.

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposifion föreslå riksdagen all anla del lagförslag som han har lagl fram.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1987