Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:182

Regeringens proposition

1980/81:182

om Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1982 m. m.;

beslutad den 2 april 1981

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

KARIN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposifionen begärs medel för att betala Sveriges andel av kostna­derna för den verksamhet, som finansieras över Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1982. Den allmänna budgeten omfattar inle det nordiska kultursamarbetet för vilket en särskild budget finns. 1 propositio­nen redovisas även ett nytt avtal om det nordiska biståndssamarbetet, den reviderade s. k. Oslo-konventionen.

1    Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 182

Prop. 1980/81:182

2

Uldrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-04-02

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bu­renstam[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Da­nell, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: stalsrådel[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1982 m. m.

I prop. 1980/81: 100 (bil. 14 s. 20) har regeringen föreslagil riksdagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgetåret 1981/82 beräkna etl förslagsanslag av 39000000 kr. Jag avser nu atl la upp denna fråga.

1    Inledning

Nordiska ministerrådet inrättades år 1971 genom en revision av den år 1962 ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan de nordiska länderna (Helsingfors-avtalet). Den 12 april 1973 ingicks etl avlal mellan de nordiska länderna om upprättande av Nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo. Upprättandet av ministerrådssekrelariatel godkändes för Sveriges del av riksdagen den 25 maj 1973 (prop. 1973: 121, UU 13, rskr 245). Verksamhe­ten vid sekretariatet inleddes den 1 juli 1973.

I samband med upprättandet av sekretariatet skapades en budget för den del av ministerrådets verksamhet som administreras av sekretariatet. Den­na budget. Nordiska ministerrådets allmänna budget, omfattar inte det nordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet i sammansättningen kultur- och undervisningsministrarna fastställer en särskild budget. Den omfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i u-länder som finansieras över de nordiska ländernas biståndsbudgetar och inte heller samarbetet genom Nordiska investeringsbanken som upptas under den sjunde huvudtiteln.

Fr. o. m. år 1975 omfattar ministerrådets allmänna budget ell kalenderår. Medel för verksamheten under år 1981 anvisades av riksdagen den 28 maj 1980 (prop. 1979/80: 171. UU 26, rskr 371).

Prop. 1980/81:182

3

Enligt reglemente för Nordiska ministerrådets budget (allmänna budget och kulturbudgel), beslulal av Nordiska ministerrådet den 18 februari 1979 (samarbetsminislrarna) och den 15 januari 1979 (kultur- och undervisnings­ministrarna), fastställer ministerrådet budgeten i mars under förbehåll av de nationella pariamentens godkännande. Reglementet gäller från den 1 januari 1979.

Den 27 mars 1981 fastställde Nordiska ministerrådet den allmänna bud­gelen för år 1982. Dessförinnan hade överläggningar om budgetens omfatt­ning och om prioriteringar hållils mellan ministerrådet i sammansättningen samarbetsministrarna och Nordiska rådets budgetkommitlé.

Den budgetprocedur ministerrådet har fastställt innebär för svensk del bl.a. atl förslag inle kan föreläggas riksdagen inom den lid under vilken propositioner normalt ska lämnas till riksdagen. Motsvarande gäller för budgeten för det nordiska kultursamarbetet.

1 del följande redogör jag närmare för ministerrådets förslag till allmän budget för år 1982 och vissa frågor som ansluter till del.

Chefen för utbildningsdepartementet kommer att vid en senare tidpunkt anmäla frågan om del nordiska ministerrådets kulturbudget för år 1982.

En sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1980 inom ministerrådets verksamhetsområde torde få fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 

I. 

En mera utförlig redogörelse för det nordiska samar­betet har lämnats i den berättelse rörande det nordiska samarbetet som ministerrådet har överlämnat till Nordiska rådet. I propositionen redovisas även ett nytt avtal om del nordiska biståndssamarbetet, den reviderade s. k. Oslo-konventionen. Avtalet torde få fogas till protokollet i delta ärende som bdaga 2.

2   Ministerrådets budget för år 1982 m. m.

Ministerrådet har den 27 mars 1981 enats om en budget för år 1982 på 130,3 milj. norska kronor vilket är en ökning i förhållande till år 1981 med ca. 18,4 milj. norska kr. Av utgifterna avses en del läckas genom minister­rådets inkomster under år 1982 av ränlor och avgifter som de anställda vid ministerrådssekretariatet har atl erlägga i stället för norsk inkomstskall. Kostnaderna för nordiska hälsovårdshögskolan i Göteborg förskotteras av ministerrådet och fördelas året efter på medlemsländerna i förhållande till andelen utnyttjade elevplatser. Sammanlagt beräknas ministerrådels in­täkter till 9,3 milj. norska kr. Återstoden 121 milj. norska kr. avses bli täckt genom bidrag från de nordiska länderna.

Av utgifterna gäller 21,1 milj. norska kr. medel för administration och andra utgifter, 66 milj. norska kronor medel för institutioner och 43,2 milj. norska kr. medel för projekt.

Prop. 1980/81:182

4

2.1 Administration

De medel som upptagits för administration och andra utgifter avser främst kostnaderna för ministerrådssekrelariatel i Oslo. Dessa kostnader beräknas öka från 13,7 milj. norska kr. till 15,9 milj. norska kr. Ökningen beror främsl på beräknade löneökningar för personalen och andra kosl­nadshöjningar. Dessutom avses personalen utökas med en administrativ sekreterare. Sekretariatets personal uppgår därmed till sammanlagt 43 personer.

1 administrationsbudgeten har också beräknats 7I00(K) norska kr. för stipendier inom ramen för elt nordiskt tjänslemannautbyle. Härigenom kan elt begränsat antal tjänstemän ges möjlighet att under högst elt år tjänstgöra i etl annal nordiskt lands förvaltning.

Ell arbete bedrivs med syfte alt harmonisera de skilda ekonomiförvalt­ningsreglementen som gäller vid sekretariaten. Överläggningar i detta ärende pågår med de nordiska statliga revisionsorganen.

2.2 Institutioner

Medel för institutioner har tagits upp med sammanlagl 66 milj. norska kr. mot ca 54 milj. norska kr. år 1981. Innan ministerrådets budget ska­pades, finansierades de flesta gemensamma nordiska institutionerna direkt genom nationella bidrag i olika former. Elt par institutioner infördes på ministerrådets budget under de första åren. År 1975 uppdrog ministerrådet åt sekretariatet att utreda frågan om införande av flera institutioner på ministerrådets allmänna budget. Härigenom skulle större överskådlighet av samarbetet uppnås, liksom ökade möjligheter till samordning, priorite­ring och rationalisering. En sådan ordning har redan genomförts pä kultur­området. Frågan om införande av ytteriigare institutioner på budgeten uireds vidare.

Medlen lill inslilulioner fördelar sig på följande säll uttryckt i lusen norska kr. Koslnader för år 1981 anges också.

1981

1982

1220

1 122

1287

1490

7072

7938

5661

6331

952

1 175

886

1320

21617

23653

4921

5 558

529

592

1295

1428

2162

2 348

4090

4919

1000

1090

1260

7046

Nordiska slatistiska sekretariatet

Nordiska läkemedelsnämnden

Nordiska hälsovårdshögskolan

Nordiska institutet för

odontologisk materialprovning

Nordiska nämnden för alkohol-

och drogforskning

Nordiska nämnden för handikappfrågor

Nordiska industrifonden

Nordlesl

Nordiska kommittén för byggbeslämmelser

NordREFO

Nordiska genbanken för jordbruks-

och trädgårdsväxter

Samarbetsnämnden för nordisk skogsforskning'

Nordiska ekonomiska forskningsrådet

Reserv för institutioner

Summa

53952

66010

' Inkl. Nordiska skogsarbetsstudiemas råd (NSR)

Prop. 1980/81:182

5

Vid Nordiska rådets session i Köpenhamn 1981 lade ministerrådet fram ett förslag om nordiskt samarbete om projektexport. Ett led i detta samar­bete avser upprättandet av en gemensam nordisk projeklexportfond. Fon­den skall ge stöd till fömtsättnings- och lönsamhetssludier av investerings­projekt i u-länder och statshandelsländer som är av nordiskt intresse. Fonden skall dessutom kunna bidra till kostnaderna för genomförande av seminarier och konferenser, grundläggande marknadsundersökningar samt till identifiering av nordiska kompetensområden genom analyser av indu­strisektorer och konsulttjänster i Norden. I avvaktan på ett beslul om fonden har medel motsvarande 6 milj. norska kr. tillförts reserven för institutioner.

Fr. o. m. den 1 januari 1982 omfattar verksamheten vid Samarbetsnämn­den för nordisk skogsforskning (SNS) även Nordiska Skogsarbetsstudier-nas råd (NSR) som hittills har varit en självständig institution inom den allmänna budgeten. Nämnden får en viss förstärkning av de administrativa resurserna samt tillförs ökade projektmedel för bl.a. den biologiskt och ekonomiskt inriktade projektverksamheten. Antalet institutioner på minis­terrådets allmänna budget uppgår fill tretton.

Genom den successiva utbyggnaden av den nordiska hälsovårdshögsko­lan i Göteborg skapas en nordisk institution med en ambitionsnivå molsva­rande den vid exislerande Schools of Public Health i länder med längre tradition i specialutbildning av social- och hälsovårdspersonal. Skolan har under de senasle åren fåll kraftig förstärkning på utbildningssidan. 1 bud­gelen för 1982 föreslås en resursförstärkning på den administrativa sidan med en tjänst saml en uppräkning av limlärararvodena i syfte alt möjliggö­ra en ökning av undervisningen från 390 till 400 elevmånader.

Nordiska fonden för teknologi och industriell utveckling (Nordisk indus­trifond) härtill uppgift att främja tekniskt forsknings- och utvecklingsarbe­te med industriell inriklning av gemensamt intresse för två eller flera nordiska länder. Fonden lägger stor vikl vid alt stimulera teknologiskt samarbele mellan nordiska industriföretag. Den inriktar sin verksamhet på att stödja dels tekniska ulvecklingsprojekl som genomförs i samarbete mellan nordiska industriföretag, dels bransch- eller teknikinriklade projekt som avser att lösa problem av central betydelse för vissa industrisektorer. Utöver den industriellt inriktade verksamheten ansvarar fonden för forsk­nings- och utvecklingssamarbete inom de seklorer på energiområdet där nordisk samverkan ej tillvaratas av andra organ. Fonden har under de senaste åren tillförts ökade medel för sin projektverksamhet. 1 årets budget föreslås en förstärkning av de personella resurserna med en handläggar­tjänsl.

Nordiska nämnden för handikappfrågor tillförs ökade projektmedel för driftskostnaderna för det nordiska registret för handikapphjälpmedel. Nor­diska nämnden för alkohol- och drogforskning har fått förstärkta resurser för intensifierade insatser på rusmedelsområdet ifråga om forskning och utbildning. Övriga institutioner som föreslås få viss förstärkning är Nordis-

tl    Riksdagen 1980/81. I saml. Nr 182

Prop. 1980/81:182

6

ka läkemedelsnämnden. Nordiska institutet för odontologisk material­provning och Nordiska genbanken.

2.3 Projekt

Beträffande projektmedel har ämbetsmannakommiltéerna inkommit med ansökningar om sammanlagl ca 51.9 milj. norska kr. Del belopp ministerrådet har enats om, 43,2 milj. norska kr., är 1,9 milj.kr, högre än år 1981. Löne- och prisutvecklingen mellan år 1981 och är 1982 har beräknats till ca 9%.

Medlen är avsedda för säväl fortsättning av pågående projekl som igång­sättning av nya projekl under år 1982. Samtidigt med budgeten fastställer ministerrådet indikativa ramar för de olika områdena. Med ledning av dessa skall ämbelsmannakommilléerna utarbeta ansökningar för de kon­kreta projekten. För huvuddelen av dessa beviljar minislerrådel medel strax före budgetårets början.

Enligt beslul av ministerrådet kan ämbetsmannakommittéerna planera sin verksamhet för belopp motsvarande 90% av de fastställda ramarna. De återstående 10% av ramarna skall möjliggöra omprioriteringar mellan sek­torerna. Ramen för konkreta ålgärder på regionalpolitikens område får dock disponeras till 100%.

En reserv pä 2,9 milj. norska kr. har avsatts för projekt som kan bli akluella senare under år 1982.

För år 1981 och år 1982 har ministerrådet fastställt följande indikativa ramar uttryckta i tusen norska kronor. Jag anger i båda fallen kostnader i 1981 års prisnivå.

1981

1982

Allmänna utredningar

756

706

Socialpolitik

2 160

2 288

Arbetsmarknad

3024

1883

Arbetsmiljö

2916

.1021

Miljövård

2484

2354

Jämställdhet mellan män och kvinnor

810

863

Handelspolitik

669

628

Industri- och energipolitik

918

941

Säkerhetsforskning inom energipro-

duklionsområdet

- allmänt

4 860

4.S90

- miljö

2160

2040

Byggsektorn

1512

1412

Nordiska träskyddsrådel

346

314

Regionalpolilik generellt

2 592

2 592

Regionalpolitik Nordkalotten

1 145

1059

Samefrågor

270

275

Regionalpolitik - konkreta frågor

3 780

4040

Jordbruksfrågor

1620

2001

Konsumentfrågor

2 808

2 158

Samfärdsel

2 592

1961

Trafiksäkerhet

972

902

Turism

810

745

Prisökning

3 567

Allmän reserv

2096

2864

Summa

41300

43204

Prop. 1980/81:182

7

De industri- och energipolitiska frågorna har hög prioritet inom del nordiska samarbetet. Verksamheten inom det industripolitiska området är under uppbyggnad. För att sekretariatet med kort varsel skall kunna ge­nomföra angelägna ulredningar eller liknande på del industripoliliska om­rådet har medel härför avsatts under kapitlet allmänna utredningar. I disponeringsreserven är 1 milj. norska kronor reserverade för i första hand projekt inom energisektorn. Säkerhetsforskningen inom energiproduk­tionsområdet är ett fortsatt prioriterat område.

Jordbruksfrågor fördes in i projektbudgeten år 1981. Denna seklor, som är under uppbyggnad, föreslås få ökade medel för år 1982. De konkrela åtgärderna på regionalpolitikens område tillförs successivt ökade medel.

Genom en omläggning i ministerrådssekrelariatets redovisningssystem har påvisats att vissa områden har oförbrukade medel överförda från föregäende år. Dessa områden har därför fåll vidkännas en minskad me­delstilldelning för år 1982.

3   Föredraganden

De nordiska ländema har länge haft ett nära samarbete med varandra. De yttre förutsättningarna som geografisk närhet, samma traditioner och språkUg gemenskap har skapat en naturlig samhörighet. En likartad idé-och kulturutveckling har främjat detta samarbete samtidigt som samarbe­tet i sin tur medfört en hkartad samhällsutveckling. Sammanhållningen har blivit en självklarhet i Norden. Det nordiska samarbetet utvecklas och utvidgas kontinuerligt. Nya områden tillkommer så att det nu omfattar nästan alla samhällslivets områden. Idag lägger ministerrådet särskild vikt vid att utöka samarbetet på de industri-, energi-, ekonomisk- och handels­politiska områdena. Dessa områden kräver större enskilda satsningar och kanske även eftergifter för att uppnå konkreta resultat. Inte desto mindre är det min övertygelse att de nordiska ländema med nödvändighet måste gå vidare och bygga ut en nära samverkan även på dessa områden. En hårdare intemationell konkurrens och ett bistrare ekonomiskt klimat kom­mer att i allt högre grad ställa krav på nordisk sammanhållning. I diskussio­nerna om det nordiska samarbetets fortsatta utveckling har från såväl regerings- som parlamentarikerhåll betonats vikten av att fördjupa insat­serna just på de områden jag angivit i det föregående liksom på framtidsfrå­gor såsom forskning och datateknikens effekter.

De nordiska parlamentarikernas aktiva deltagande i della samarbete är av stor vikl. Genom förslag och rekommendationer lill regeringarna och ministerrådet utövar de elt aktivt inflytande på samarbetet och dess inrikl­ning. Genom deras engagemang i detta arbete har det nordiska samarbetet en fasl förankring i alla de nationella pariamenlen. Den årliga sessionen, gemensamma regelbundet återkommande möten mellan utskotten och mi-

Prop. 1980/81:182

8

nisterrådet och värdefulla informella kontakter erbjuder regeringsrepre­sentanler och parlamentariker nyttiga tillfällen lill samråd.

De nordiska kontakterna genom folkrörelserna och Föreningarna Nor­dens verksamhet har väsentligt bidragit till atl stärka medborgarnas känsla av nordisk samhörighel. Jag anser det viktigt att våra folk hålls underrät­tade om del nordiska samarbetets syften och praktiska resultat genom en effektiv information. Det är en angelägen gemensam uppgift för minister­råd och parlamentariker.

Kontakterna med arbetsmarknadens parter är av stort värde. Därigenom får de nordiska regeringarna synpunkter på och uppslag i olika samarbels­frågor. Diskussionerna mellan de ansvariga ministrarna och parterna har hittills framför allt gällt områdena arbetsmarknad, industripolitik, arbets­miljö och socialpolitik och bör ulvidgas.

De ekonomiska problemen i världen och den allt hårdare konkurrensen på världsmarknaden har ytterligare understrukit behovet av samråd och samverkan de nordiska länderna emellan. Mindre resurser fordrar slörre effektivitet. Del blir allt viktigare alt söka priorilera och uppnå ökad flexibilitet alltefter råd, nödvändighet och behov.

Nordiska rådet och Nordiska ministerrådet har också uttalat sin avsikt atl söka koncentrera det nordiska samarbetet med sikte på att rekommen­dationer och projekl inriklas på tyngdpunkter i del nordiska samarbetet. Föråldrade projekt och rekommendationer bör därför avvecklas så snart som möjligt. Ministerrådet har vidare beslulal koncentrera pågående akti­viteter under rubrikerna "Norden som hemmamarknad" och "Tekniken och framliden". Syftet har varit att samla relevanta projekt lill en rubrik och på sä sätt utnyttja resurserna bättre och skapa etl bättre underlag för prioriteringar. Därigenom blir också arbetet lättare att överblicka. Del gäller atl öka våra länders konkurrenskraft och vidga handeln, samt stimu­lera förelagen till ökal samarbele så att de nordiska ländernas möjligheler på världsmarknaden kan utnyttjas bättre. En väl utvecklad hemmamark­nad är en utmärkt bas och kanske t.o.m. en förutsättning för utomnordisk expori. Nordiska rådets rekommendation om studier av datateknikens effekler på sysselsältning, arbetsmiljö och näringsliv ligger tidsmässigt rikligt. Dessa frågor är lika akluella i alla våra länder. Lösningarna kom­mer alt få stora och långsikliga konsekvenser för både medborgarna enskilt och samhällsutvecklingen i stort. Mandat för en nordisk arbetsgrupp har fastställts av ministerrådet. Gruppen skall föreslå akluella styrningsåt­gärder som kan eller bör utvecklas nordiskt och internationellt. Vidare skall områden som ännu ej täckts i existerande forskning identifieras och kompletteras. Möjligheterna för koordinering och samarbete skall stude­ras. Kartläggning och analys av existerande forskning och utredning skall utgöra en bas för gruppens diskussioner. En rapport planeras vara klar Ull Nordiska rådets session 1982. En tilläggsrapport med förslag till åtgärder skall framtas senare under år 1982.

Prop. 1980/81:182

9

Inför Nordiska rådets session i Köpenhamn i mars 1981 framlade minis­terrådet förslag på en rad områden. Ett förslag lill nordiskt samarbete om projeklexport avser att genom en samordning av exportkredit- och kredit­garantivillkor skapa en gemensam upphandlingsregion i Norden vid leve­ranser av stora projekt framför allt till utvecklingsländer men även till statshandelsländer. De nordiska exporlfrämjande organen föreslås sam­verka för all öka Nordens konkurrenskraft på projektexporlomrädel. En nordisk projeklexportfond föreslås bli inrättad för att bl. a. ge slöd till s. k. förinvesteringsstudier. Fonden kan bevilja bidrag som läcker högsl 50% av kostnaderna. Huvudregeln är all del beviljade bidraget återbetalas om ell anbud vars förarbeten stötts av fonden leder lill affär. Styrelsen kan dock medge undantag för återbetalningsskyldigheten om särskilda skäl föreligger. Fonden förelås få medel motsvarande 6 milj. norska kr. för sitt första verksamhetsår. Fonden föresläs placerad i Helsingfors. Möjligheter­na för Nordiska investeringsbanken all lämna s. k. projektinvesteringslån i syfte all lotalfinansiera projekt studeras närmare. Lånen är avsedda all komplettera sedvanliga exportkrediter och läcka koslnader för infrastruk­tur, utbildning, lån under byggnadstiden etc. Medlen till projektexporlfon-den ulgör den stora satsningen på budgeten för år 1982.

Nordisk industrifond år ett annat viktigt led i det nordiska induslripoli­tiska samarbetet. Den öppnar möjligheler för ekonomiskl stöd till lekniski-industrieilt betonade samarbetsprojekt. Del kan gälla utveckling av materi­al, processer och produkter t.ex inom områden som energiteknik, mate­rialteknik och transportteknik. Fonden beviljas drygt 23 milj. norska kr. år 1982 vilkel torde ge utrymme för ökade satsningar för atl stimulera tek­niskt och industriellt samarbete i Norden. Fondens sloriek ger den en dominerande ställning bland de nordiska institutionerna då den upptar näslan hälften av institutionsbudgeten.

För elt breddal energipoliliskl samarbele anvisas även yllerligare medel. I samband med Nordiska rådets session i Reykjavik år 1980 gav de nordis­ka ländernas statsministrar energiministrarna i uppdrag att studera möjlig­heterna till ett utvidgat energipolitiskt samarbete. Energiministrarna har dragit upp rikllinjer för samarbetet med sikte på alt konkretisera enskilda samarbetsprojekt.

Ökade medel beviljas även del socialpolitiska samarbetet. Medel ges för atl fylla ramarna i del nya socialpolitiska handlingsprogrammet alt använ­das bl.a. till nya aktiviteter för barn- och äldreomsorgen. Programmet väntas föreläggas nästa session. Även projekt som gäller datateknikens verkningar och arbetsmedicin får ökade medel. Pä instilutionsbudgelen ökas anslagel till den nordiska nämnden för alkohol- och drogforskning. Här föreligger fem rekommendationer från Nordiska rådet.

En ny social trygghetskonvention undertecknades i Köpenhamn. Den syflar lill alt lösa frågor rörande enskilda personers och förelags rättigheter och skyldigheter pä del sociala området vid flyttning från etl nordiskt land till ett annat. Frågan har anmälts lill riksdagen i prop. 1980/81: 152.

Prop. 1980/81:182

10

Elt förslag lill överenskommelse angående godkännande av vissa yrkes­grupper för verksamhet inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendel lades fram till Köpenhamnssessionen. Tidigare har nationella legitima­lionskrav omöjliggjort en fri nordisk arbetsmarknad för dessa yrkesgrup­per. Förslaget, som godkändes av Nordiska rådet, syftar till all underiälla för berörda grupper, som omfattas av skilda legitimations- eller auklorisa-tionskrav att ta arbete i annat nordiskt land. Överenskommelsen kommer atl undertecknas inom kort.

Ministerrådet har sammanställt elt förslag lill reviderat samarbelspro-gram pä arbelsmiljöområdet. Programmel syflar till att styra ministerrå­dels verksamhel till att inventera åtgärder saml lill att prioritera mellan områden och mellan projekt. Programmel är inte avsett som etl program för de nordiska ländernas tolala verksamhel på arbelsmiljöområdet ulan som elt program för samarbetet mellan nordiska myndigheler.

Ett förslag om en nordisk språkkonvention lades fram av ministerrådet till Köpenhamnssessionen. Konventionen, som godkändes av Nordiska rådet, innebär atl konventionsslaterna förpliktas att arbeta för all medbor­garna vid behov skall kunna använda sitt eget språk vid muntlig och skriftlig kontakt med myndigheter eller annat offentligt organ i etl annal nordiskt land.

Nordiska ekonomiska forskningsrådet inledde sitt arbele under hösten 1980. Rådet skall främja nordiskt ekonomiskt samarbete. Detta skall bl. a. ske genom stöd lill analyser och utredningar om del ömsesidiga ekonomis­ka beroendet mellan de nordiska länderna och om förutsättningarna för etl närmare ekonomiskl samarbete.

Ministerrådet har under år 1980 lålil en särskild arbetsgrupp undersöka på vilka områden hinder föreligger för handel och industriellt samarbete i Norden. Arbetsgruppen pekar i sin rapport på fem områden som bör bli föremål för ytterligare ulredningar. Del gäller valutareglering, konces­sions- och etableringslagstiflning, skattelagstiftning, aktiebolagslagen saml övriga områden som bl.a. omfattar marknads- och finansieringsfrågor, transportkostnader samt bristande information och kontakt mellan företag. Ministerrådet har i februari 1980 beslutat att undersökningarna på dessa områden skall fortgå.

Ministerrådet har fortsatt sina strävanden att harmonisera den rättsliga miljö i vilken företagen verkar. Bl.a. pågår ett arbete med köprätlen, kommissionslagstiftningen och konsumenttjänstlagstiftningen.

På handelns område har en diskussion börjat om hur de små och medel­stora företagens möjligheter att bättre utnyttja den nordiska hemmamark­naden skall tillgodoses. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad chefen för handelsdepartementet nyligen (prop. 1980/81: 141) anfört om ökal nor­diskt samarbete mellan företag och de exportfrämjande organisationerna.

Automatiseringen inom industrin och den snabba utvecklingen av indus­trirobotar kommer att få belydande konsekvenser för näringsliv och sys-

Prop. 1980/81:182

11

selsättning. De teknologiska förändringarna släller stora krav pä omställ­ning och förnyelse men skapar samtidigt nya utvecklingsmöjligheter. Mi­nisterrådet har lillsall en arbetsgrupp med uppgift atl undersöka möjlighe­terna till samarbele om dessa problem.

Som svar på statsministrarnas initiativ år 1978 att söka öka det nordiska forskningssamarbetet både vad gäller gmndforskning och fillämpad forsk­ning framlades en slutrapport med rekommendationer. Den skall remissbe­handlas nordiskt och nationellt med sikte på att läggas fram som ett ministerrådsförslag Ull nästa års session.

Ministerrådet har beslutat göra en översyn av det organisatoriska förhål­landet mellan de två nordiska ministerrädssekretariaten. Tanken är att analysera de för- och nackdelar som föreligger med nuvarande uppdelning i två ministerrädssekrelariat. Del kan i delta sammanhang också nämnas alt Nordiska rådels presidium för sin del beslutat företa en analys av presidiesekretariatets organisation och de arbetsformer som utvecklat sig på parlamentarikersidan.

Jag vill här anmäla ett nytt avlal om del nordiska biståndssamarbetet.

De nordiska länderna har hiltintills med del s. k. Osioavialet från år 1968 och två tilläggsprotokoll reglerat administrationen av gemensamma nordis­ka biståndsprojekt. Enligl avlalel skall bl.a. de gemensamma nordiska biståndsinsatserna administreras av något av de nationella nordiska bi­ståndsorganen, under medverkan av en särskild projektstyrelse med lek­mannainslag samt den år 1976 inrättade nordiska ämbetsmannakommittén för biståndsfrågor. Del nordiska ministerrådet framlägger förslag till rege­ringarna om gemensamma biståndsinsatser och fastställer vad beträffar redan beslutade projekt ärligen dessas budget och tar ställning i viktigare principiella och politiska frägor om genomförande eller utvidgning av projekien.

Osloavtalet utgjorde en kodifiering av del samarbele som utvecklats mellan de nordiska länderna sedan början av 1960-talet. På senare år har fem samnordiska biståndsinsatser administrerats i enlighet med avtalet. 1 Tanzania sker samarbele beträffande kooperation, jordbruksutbildning och administrativ utbildning. Sverige deltar i de två förstnämnda projek­ten. Även i Kenya genomförs en insats för kooperativt arbete. Budgetåret 1977/78 inleddes en nordisk insats för stöd lill jordbmksseklorerna i Mo­cambique, för vilket Sverige har det administrativa ansvaret. Totalt upp­gick kostnaderna för projekten under år 1978 till ca 108 milj. kr. Varje lands bidrag beräknas i enlighet med dess bidrag till FN,.-Sverige bidrog år 1979 med 48 milj. kr.

Då samarbetet på biståndsområdet sedan Osioavialet ingicks kommit atl bli mer omfattande har man funnit anledning att revidera formerna för detta. Initiativet till en översyn togs av Nordiska rådet vid dess session år 1977. Nordiska rådet rekommenderade ministerrådet att fortsätla och ut­vidga samordningen av de nordiska biståndsinsatserna inom ramen för

Prop. 1980/81:182

12

Oslo-konventionen. Ulredningen borde enligt rekommendationen bl.a. ta upp de framtida samarbetsformerna med u-länderna. där en möjlighet kunde vara att utnyttja de fördelar som en nordisk landprogrammering och koordinering av nationella insalser kunde innebära.

Den nordiska ämbetsmannakommittén för biståndsfrågor tillsatte med anledning härav en arbetsgrupp med uppgift att ulreda del framlida nordis­ka biståndssamarbetet. Arbetsgruppen presenterade i maj 1979 sin rap­port, vilken härefter varit föremål för överläggningar i ämbetsmannakom­mittén. Dess rekommendalioner, som 1980 tillställdes Nordiska rådet, föranledde ingen erinran. Arbetsgruppen rekommenderade bl.a. att del nordiska biståndssamarbetet skulle förslärkas och fann att en vidare har­monisering av biståndsprocedurer och förhandlingar borde ske, i synner­het för atl underlätta för mottagariänderna. Osioavialet behövde enligt arbetsgruppens uppfattning göras mer tidsenligt. Bl. a. kunde den nordiska projektstyrelsen avskaffas och beslut om projekten i stor ulslräckning delegeras lill ämbetsmannakommittén och de nationella biståndsorganen.

Ämbetsmannakommittén för bislåndsfrågor har utarbetat en ny avtals­text vilken sedan den dryftats vid ell möte med Nordiska rådels ekonomis­ka utskott och de nordiska samarbetsminislrarna undertecknades av sa­marbetsminislrarna i Köpenhamn den 5 mars 1981. I det nya avlalel har såsom fidigare ministerrådet ansvaret för budgetära ramar och avgör vikti­gare principiella frågor rörande utvidgning, förlängning och revision av insatserna.

Till förändringarna i det nya avlalel hör alt den tidigare slyrelsen för nordiska biståndsprojekt avskaffas. Den löpande granskningen av de ge­mensamma projekten ankommer i fortsättningen i stället på ämbetsmanna­kommittén.

Slutligen har i del nya avtalet ett nytt organ tillskapats, nämligen en rådgivande kommitté i vilken lekmannarepresentationen ska tryggas. Dess instruktion fastställs av ministerrådet. Den rådgivande kommittén ska bl.a. utgöra forum för en diskussion av principiella frågor som rör u-landssamarbete och opinionsbildning i u-landsfrågor samt medverka i ut­formningen av övervakningen av biståndssamarbetet.

Jag övergår nu till atl behandla budgelen för år 1982.

Omfattningen av ministerrådets allmänna budget har vuxit frän 6 milj. norska kr. år 1974 lill 112 milj. norska kr. år 1981. Budgeten som har fastställts för år 1982 uppgår till 130,3 milj. norska kr. vilket innebär en tolal ökning med ca 16.5% jämförl med budgelen för år 1981. Den reella ökningen utgör 5,4%. Budgeten skall ses som ett säll att effektivare utnyttja de samlade resurserna genom arbetsfördelning och gemensamt ekonomiskl ansvar för uppgifter som ligger i de nordiska ländernas intres­se.

Den svenska regeringen ser den nordiska budgeten som ett betydelse­fullt instrument för all i gemenskap ulföra för de nordiska länderna ange­lägna uppgifter.

Prop. 1980/81:182

13

Medlen för administration och andra utgifter har i budgeten upptagits till ca21,l milj. norska kr. mot 16,6milj. förär 1981. Ökningen beror främst på väntade löne- och kostnadsökningar. 710000 norska kr. avsätts för del stipendiesystem för nordisk utbytestjänstgöring som inleddes under år 1979. Verksamheten, som har mötts av stort intresse, bör kunna öka kunskapen om andra nordiska länder och det nordiska samarbetets bety­delse förutom att ge värdefulla erfarenheter på den anställdes eget arbets­område. Regeringen har för år 1981 bland 66 sökande utsett femlon delta­gare. Närmare föreskrifter för det svenska deltagandet i utbytet har med­delats i förordningen (1980:848) om utbytestjänstgöring i andra nordiska länder, I prop. 1980/81:100 (bil 3 s. 4) har de nya reglerna för nordisk utbytestjänstgöring redovisats.

Institufionsbudgeten ökar från 54 milj. norska kr. till 66 milj. norska kr. Innan ministerrådets budget skapades, finansierades de flesta gemensam­ma nordiska institutioner direkt genom nationella bidrag i olika former. Genom att föra in dessa institutioner pä den allmänna budgelen skapas en större överskådlighet och bättre redovisning av del nordiska samarbetet. Det ger också bättre förutsättningar för en prioritering och samordning av de olika samarbetsområdena samt bidrar till rationalisering. En sådan överföring är i överensstämmelse med önskemål från Nordiska rådet. Motsvarande åtgärder har redan genomförts inom kulturområdet.

Antalet institutioner på budgeten för år 1982 minskar till tretton från nuvarande fjorton. Minskningen beror på att från och med den 1 januari 1982 omfattar verksamheten vid Samarbetsnämnden för nordisk skogs­forskning (SNS) även Nordiska Skogsarbetsstudiemas råd (NSR) som hittills har varil en självständig institution inom den allmänna budgeten.

För projektverksamheten under budgetåret har ministerrådet efler över­läggningar med Nordiska rådels budgetkommitlé beslutat om en totalram om 43,2 milj. norska kr. Ministerrådet har för projektverksamheten angivit en reserv på 2,9 milj. norska kr., vilken är avsedd för nya projekl som aktualiseras under året.

Under år 1981 inleddes ett fyraärsprogram rörande de säkerhels- och miljömässiga konsekvenserna av olika energiproduktionsformer. Den del av programmel som rör de säkerhetsmässiga konsekvenserna motsvarar i huvudsak projekt som statens kärnkraftsinspeklion i Sverige skulle ha tagil initiativ lill om ett nordiskt samarbete inte kommit till stånd. Det nordiska kämsäkerhetsprojektet har beviljats 5 130000 norska kr. under år 1981 över ministerrådets allmänna budget. Som ett led i strävandena all genom nordiska projekt uppnå rationaliseringsvinster i jämförelse med om varje nordiskt land för sig skulle göra motsvarande verksamhet kommer den svenska andelen av kostnaderna för kärnsäkerhetsprojektet aU slutligen genom ett avräkningsförfarande betalas från de medel som ställts till förfo­gande för kärnsäkerhetsforskning hos slalens kärnkraftsinspeklion. Den svenska andelen beräknas f. n. till ca. 1,8 milj. norska kr. 

t2    Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 182

Prop. 1980/81:182

14

1 årets budget har medel aviserats för bl.a. upprättandet av en projekl­exportfond med uppgift att t. ex. lämna bidrag för finansiering av förinves­teringsstudier av nordiskt intresse. Bland institufioner som har prioriterats kan nämnas Nordiska hälsovårdshögskolan och Nordiska handikapp­nämnden. De industri- och energipolitiska frågoma har tillmätts stor bety­delse inom det nordiska samarbetet. I disponeringsreserven finns 1 milj. norska kr. avsatta för i första hand projekt inom energisektorn. Vidare har resurser avsatts under kapitlet allmänna utredningar för angelägna utred­ningar på det industripolitiska området. De konkreta regionalpolifiska insatsema är av stor betydelse. Detta samarbete har därför prioriterats i 1982 års budget.

I budgetbehandlingen har de mest angelägna områdena valts ut för alt fä ett sä effektivi utnyttjande av resurserna som möjligt.

Totalt uppgår koslnaden för ministerrådets allmänna budget under år 1982 till 130,3 milj, norska kr. Från detta belopp skall avdrag göras för ministerrådets beräknade inkomster under samma år vilka uppskattas lill sammanlagl 9,3 milj. norska kr. Återstoden, som skall läckas med natio­nella bidrag, omfallar sälunda 121 milj. norska kr.

Därutöver har Nordiska industrifonden fått bemyndigande av minister­rådet alt utöver beviljade medel för år 1982 göra fleråriga åtaganden om högst 9,7 milj. svenska kr. för år 1983 och 5,8 milj. svenska kr. för år 1984.

Ländernas bidrag till ministerrådets budgetar betalas enligt en fördel­ningsnyckel grundad på förhållandel mellan ländernas bruttonaUonalpro­dukter. I december 1978 fastställde ministerrådet följande fördelning för åren 1980-1982, nämligen Danmark 23.7%, Finland 16,0%, Island 0,9%, Norge 18,0% och Sverige 41,4%, Sveriges andel av de nationella bidragen utgör 50070000 norska kr., vilkel för år 1982 molsvarar ungefär 42 510000 svenska kr.

Härtill kommer den svenska andelen av kostnaderna för Nordiska hälso­vårdshögskolan i Göleborg under år 1981 som har förskotterats av minis­terrådet. Andelen beräknas efler utnyttjade elevplatser och är ännu inle känd. Jag beräknar därför samma andel som den svenska andelen av ministertådels budget, dvs 41,4% av koslnaden som är 5 653000 norska kr. Detta motsvarar ungefär 2 000000 svenska kr.

Den svenska andelen av budgeten för år 1982 föreslås således beräknad till 44510000 svenska kr., dvs. en ökning med 5 510000 svenska kr. i förhällande Ull år 1981.

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetåret 1981/82. Eftersom nordiska ministerrådets budget avser kalenderåret 1982, kan det svenska bidraget delvis komma atl behöva betalas ul efter det svenska budgetårels utgång.

Prop. 1980/81:182

15

4   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagen atl

till Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgetärel 1981/82 under elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 44510000 kr. bemyndiga regeringen att medge alt stöd lämnas av Nordiska fon­den för teknologi och industriell utveckling, vilket inräknat lö­pande beslut för Sveriges del innebär åtaganden om högst 4000000 kr. under år 1983 och högsl 2400000 kr. under år 1984. Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anlaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1980/81:182

16

Bilaga I

Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1980 inom ministerrådets verksamhetsområde.

I det följande lämnas en sammanfattning av den berättelse rörande det nordiska samarbetet som nordiska ministerrådet i december 1980 överläm­nade till Nordiska rådet.

1    Arbetsmarknad

Arbetslösheten i Norden som helhel betraktad var 1979 märkbart lägre än föregäende år. Denna utveckling har fortsall också under 1980. Arbets­löshetens struktur följer emellertid i stort sett samma mönsler som under tidigare år vilket innebär att arbetsmarknadssituationen för marginalgrup­per ser ut att bli fortsatt svårare. En ljuspunkt är dock atl länderna nu börjar få ett bättre grepp om ungdomsarbetslösheten även om denna är betydligt högre än den genomsnittliga arbetslösheten.

Ministerrådet har avslutat ett omfattande s. k. kärnprojekt om utveck­lingstendenserna på arbetsmarknaden. Projektet har resulterat i en huvud­rapport "Arbetsmarknadspolitiska utmaningar under 1980-lalet i Norden" och fyra delrapporter. Detta uredningsmaterial skall bilda ulgångspunkt för fortsatt nordiskt samarbete pä arbetsmarknadsområdet. Huvud­rapporten pekar på behovel av omställningar på arbetsmarknaden. En av avsikterna med projektet har varit alt förutse kommande problem. Minis­terrådet fortsätter arbelel genom att studera vilka konsekvenser utmaning­arna får för arbetsmarknadspolitikens konkrela utformning. En rapport "Arbetsmarknadspolitik för 1980-talel i Norden" kommer att ligga till grund för etl av Nordiska arbetsmarkndsutskottet arrangerat seminarium om arbelsmarknadspolitiska handlingslinjer under hösten 1981.

Ministerrådet behandlade i början av året en rapport, "1954 års överens­kommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad". En arbetsgrupp har tillsatts som skall granska avtalet och ge förslag om kompletteringar, som granskningen kan föranleda. Utgångspunkten för revisionen bör vara att rätlen lill fri flyttning och rätten atl ta arbele i annat nordiskt land skall bevaras.

Elt flertal seminarier har ägt rum under året. Bland dessa kan nämnas elt seminarium för kontaktpersoner inom den nordiska arbetsförmedlingen, etl symposium om personalutbildningens roll i arbetsmarknadsorganen och elt seminarium om arbetsmarknadsstatistik.

Inom arbetsmarknadsservicens område pågår ett omfattande samarbele om arbetsmarknadsmyndigheternas kundorienlerade verksamhel inom ar­betsförmedlingen, yrkesvägledningen, yrkesinriktad rehabilitering, arbets-marknadslräning osv.

Prop. 1980/81:182

17

2   Arbetsmiljö

Handlingsprogrammet för nordiskt samarbele på arbetsmiljöns omräde har varil föremål fören rätt omfattande revision. Förslagel till etl reviderat program behandlades på möten mellan Nordiska ministerrådet (arbetsmil­jöministrarna) samt arbetsmarknadens parter och av ministerrådet och Nordiska rådets social- och miljöutskott i oktober 1980. Med anledning av ell minislerrädsförslag anlog Nordiska rådet vid sin 29:e session en rekom­mendation om elt reviderat samarbetsprogram på arbetsmiljöområdet.

Nya kapitel i programmet behandlar arbetstid och arbetsanpassning samt den nya teknologins belydelse för arbetsmiljöförhällanden.

Arbelsmedicin/arbelshygien har också under 1980 utgjort det största delområdet inom arbelsmiljösamarbetet. Verksamheten har mera och mera gått i riklning mot konc entration på slörre individuella projekl, som i särskilt hög grad ger fördelar då de bedrivs samnordiskt. Speciellt kan här nämnas samarbetet kring gränsvärden och samarbetet kring vidareutbild­ning av specialister inom arbetsmedicin, yrkeshygien och företagshälso­vård.

Etl projekl om betydelsen av arbetsförhållanden för fosterskador lar sikte på atl ulveckla elt samarbele mellan de nordiska länderna, som snabbt kommer atl möjliggöra en klariäggning av hur speciella arbetsför­hållanden inverkar på förekomsten av medfödda missbildningar och andra fosterskador.

En sammanfattande rapport av projektet "Psykosocial arbetsmiljö, häl­sa och välbefinnande" kommer atl föreligga i början av 1981.

3   Bistånd till utvecklingsländerna

Nordiska minislerrådel (samarbetsministrarna) presenterade en värde­ring av utredningen "Framtida nordiskt samarbete rörande utvecklingsbi­ståndet" till Nordiska rådets session i Reykjavik i mars 1980.

Efler sessionen har ämbetsmannakommittén för bislåndsfrågor arbetat med uppföljningen av utredningen i ljuset av Nordiska rådets och minister­rådets synpunkter. 1 första hand har man koncentrerat sig på de admini­strativa ramarna för samarbetet, som har dragits upp i den s.k. Oslo­konventionen, som har ingåtts mellan de nordiska länderna. Etl utkast lill en reviderad konvention har behandlals av utrikesdepartementen och kommer att föreläggas ministerrådet och Nordiska rådels ekonomiska utskott i början av 1981 med tanke på att konventionen skall träda i kraft under våren 1981. Eftersom utrikesministrarna inte bildar ett ministerråd kommer samarbetsminislrarna fortsättningsvis att ha det formella ansvaret för del nordiska samarbetet på biståndsområdet. Realbehandlingen kom­mer i stort sell att äga rum i ämbetsmannakommittén för bislåndsfrågor

Prop. 1980/81:182

18

med arbetsutskott och i de nationella bislåndsförvallningarna. En rådgi­vande kommitté för ministerrådet kommer att bildas.

De samnordiska biståndsprojekten kommer fortsällningsvis alt bli finan­sierade genom nordiska biständsmedel. För 1979 budgeterades det 111 miljoner NOK för samnordiska biståndsprojekt.

4   Byggsektorn

Det nuvarande samarbetsprogrammet inom byggsektorn fastställdes av ministerrådet (bosladsminislrarna) år 1977. Samtidigt fastställde minisler­rådel etl projeklprogram som innehåller prioriterade uppgifter för de när­masle åren.

Det övergripande målet i handlingsprogrammet är att man vill försöka nå fram lill en gemensam nordisk totalsyn pä den bebyggda miljön med hänsyn till hur den bör bevaras, förändras och nybebyggas.

Huvudvikten i samarbetet hittills har legat i harmonisering av byggbe­slämmelser, -normer och -standarder. Detta arbete har ofta nära anknyt­ning till motsvarande internalionell harmoniseringsverksamhet, som t.ex. inom ECE, där Nordens insats har varit av tämligen stor betydelse. Elt annal viktigt område är rehabiliteringen av befintlig bebyggelse. Del pågår projekt som syftar till nordiska avtal om ömsesidigt accepterande av lill­verkningskontroll och provningsresultat i etl annt nordiskt land vilkel är ett viktigt led pä vägen mot integrerad nordisk byggmarknad.

Inom energiområdet pågår flera projekt. Nordiska kommittén för bygg­beslämmelser, energiulskoltel bedriver sitt arbete på fem delområden. Prioriterade områden är regler för godkännande av energiekonomiska in­stallationer och byggnaders täthet. En rapport benämnd Energibesparing i befintlig bebyggelse blev färdigställd och presenterad för bostadsminis­trarna på deras möte i februari 1980.

Inom del både tekniskt och juridiskt svåra projektet avseende godkän­nande, konlroll och provning har ett förslag lill samarbetsavtal färdigställts och utsänts på remiss.

5   Finans- och valutapoiitiska frågor

Det nordiska samarbetet inom finans- och valutapolitiken är av rådgi­vande och informerande karaktär. Samarbetets ramar utgörs av möten mellan de nordiska ländernas finans- och ekonomiministrar och mellan tjänstemän i departementen sarnl av ämbetsmannakommittén för valuta­frågor och finansiella frågor. Därtill kommer möten mellan de nordiska centralbankerna.

Inom ramen för detla rådgivande och informerande samarbete disku-

Prop. 1980/81:182

19

teras den internalionella ekonomiska situationen och dess konsekvenser för de nordiska ekonomierna. Man följer också den ekonomiska ulveck­lingen inom vart och ett av de nordiska länderna.

Under 1980 påbörjades verksamheten inom del Nordiska ekonomiska forskningsrådet. Rådet skall främja nordiskt ekonomiskt samarbete bl.a. genom att ge stöd tiil analyser och utredningar om det ömsesidiga ekono­miska beroendet mellan de nordiska länderna och om förutsättningarna för elt närmare ekonomiskt samarbele, häribiand både vad gäller stabilise­ringspolitiken och de långsiktiga tillväxlfrågorna. För år 1981 har på minis­terrådels allmänna budget reserverats I miljon NOK till rådels verksam­hel.

Den internationella ekonomiska aktiviteten försämrades under 1980 som en följd av oljeprisförhöjningar och en allmän ekonomisk åtstramning i de tongivande industriländerna. De öppna, ulrikeshandelsberoende nordiska ekonomierna drabbades hårt av den låga tillväxten internationellt. De nordiska ländernas samlade driftsunderskott väntas ligga kring 40-50 mil­jarder NOK 1980, vilkel ulgör tio procent av OECD-ländernas samlade underskott fastän de nordiska länderna bara svarar för 6,5% av den sam­lade utrikeshandeln inom OECD.

Ämbetsmannakommittén för valuta- och finansfrågor diskuterar pro­blemställningar som gäller både de nordiska ländernas inbördes relationer och deras ställningstaganden i internationella sammanhang. Sålunda har de nordiska länderna inom Valutafonden bland annat understrukit alt de små industriländerna nu bär en orimligt stor del av industriländernas samlade oljeunderskott och krävt atl de vikliga industriländerna skall bära en större del av delta underskott.

6    Handelspolitiska frågor

Nordisk samhandel blev under årets lopp ett centralt diskussionsämne.

På grund av diskussionen som uppstod i samband med Nordiska rådets 28:e session beslöt Nordiska minislerrådel vid sill möte i juni 1980 i Harstad, att frågan om "Nordens som hemmmamarknad" skall utredas och atl förslag för all främja nordisk samhandel skall ularbelas.

Samarbetet mellan de nordiska länderna på del exporlfrämjande områ­det vidareförts. Delta samarbete sker mellan ländernas exportfrämjande organisationer och mellan ländernas representanter i utlandet, som nyligen har fått nya samarbetsdirektiv från sina hemmaorganisationer.

Ministerrådets utredning om nordiskt samarbete på projektexportens område presenterades våren 1980. Utredningen innehåller försiag om för­bättrat informations- och finansieringssamarabete, upprättandel av en nor­disk projeklexportfond saml nordiska projeklinvesteringslån. Under hös­ten har utredningens varit på remissbehandling. Ett ministerrådsförslag

Prop. 1980/81:182

20

som i huvudsak följde ulredningens förslag men som log hänsyn till remiss­instansernas synpunkter, bl.a. i fråga om ev. snedvridningseffekter av projektinvesteringslånen, framlades inför Nordiska rådets session i Kö­penhamn i mars 1981. Nordiska rådet tillstyrkte ministerrådets förslag.

På det handelspolitiska området kan konstateras ökat samarbete mellan EFTA och EG-länderna. Ministerrådet lägger vikt vid atl samarbete om lösningar av praktiska problem på främst handelns område mellan EFTA-EG fortsätter.

De nordiska länderna har fortsatt att hålla en nära kontakt på en rad centrala handelspolitiska områden, vilka under årets lopp har aktualiserats i olika internationella organisationer.

Genom NORDIPRO (Samarbetsorgan för de nordiska ländernas han-delsprocedurkommitléer) har verksamhet förekommit i en mängd projekl belräffande förenkling av procedurer i internationell handel. Della arbele har varit speciellt inriktat på att utveckla framtida procedurer, som inle fordrar användning av dokument.

7    Industri- och energifrågor

1 deballen om det nordiska samarbetets framtida tyngdpunkter har intresset i hög grad riktats på energi- och industriområdet. Förhoppningar knyts till att ett utökat samarbete på dessa områden skall kunna bidra lill atl underlätta de svårigheter de nordiska länderna slär inför belräffande den framlida energiförsörjningen och till följd av den förändrade konkur­renssituationen på världsmarknaden.

I syfte att effektivera det nordiska energipoliliska samarbetet fastställde Nordiska minislerrådel (energiministrarna) på danskt initiativ i april 1980 vissa riktlinjer för det fortsatta nordiska energipolitiska samarbetet. Man var också överens om att mötas regelbundet i Nordiska ministerrådet.

De föreliggande riktlinjerna, som kan ses som en stomme till ell arbets­program, upptar bl.a. följande samarbetsområden: Energiekonomise-ring, energisyslemsludier och introduktion av nya och förnybara energi­källor, dels inom de egna länderna och dels inom de länder med vilka de nordiska länderna bedriver biståndssamarbete. Pä programmet slår också slutförandel av den utredning rörande möjligheterna till och formerna för samarbete på Nordkalotten om utnyttjande av eventuella olje- och gasfyn­digheter utanför Nord-Norge som påbörjats under 1980 och som beräknas vara slutförd under 1981, saml den pågående ulredningen rörande fömt­sättningar för samarbete på kolimportområdel, som kommer att slutföras under 1982. - Ännu ett samarbetsområde är knutet lill den internationella energisamarbetet. En koordinerad nordisk hållning kan i vissa fall vara angelägen i detla sammanhang.

I Nordiska ministerrådet (industriministrarna) diskuteras regelbundet

Prop. 1980/81:182

21

del aktuella induslripolitiska läget i de nordiska länderna och gentemot utomnordiska länder. På uppdrag av ministerrådet hårde industripoliliska aspeklerna på Nordsat-projeklet sluderals av en särskild arbetsgrupp un­der ämbetsmannakommittén för industri. Gruppens rapport presenterades för industriministrarna i mars 1980. 1 augusti 1980 möttes för första gången Nordiska ministerrådet (industriministrarna) och Nordens fackliga samor­ganisalion för ell ömsesidigt åsiktsutbyte rörande det nordiska industripo­liliska samarbetet. Från ministerrådets sida uttalades härvid en önskan om fortsatta kontakter med såväl den fackliga sidan som med företrädare för näringslivsorganisalionerna.

1 syfte alt se hur förutsällningarna för förelags- och industrisamarbete i Norden kan tillrättaläggas har ministerrådet rekommenderats all företa en översyn av den nationella lagstiftningen i de nordiska länderna. Nordiska ämbetsmannakommittén för industri- och energipolitik bistår samord­ningsministrarna i detta utredningsarbele, som förutom kartläggning av konkreta hinder i nu gällande nationella lagar och tillämpningsföreskrifter också torde komma att omfalla frågan om behovet och möjligheterna alt skapa en särskild nordisk bolagsform. Del bör nämnas alt förslag till ålgärder vilka på sitt sätt skulle komma atl bli etl incitament lill ökat nordiskt företagssamarbete har framlagts i utredningen om nordiskt pro-jektexportsamarbete saml i utredningen om arbetskraftens och kapitalets rörlighet.

8   Jord- och skogsbruk

Nordiskt samarbete pä jordbruksområdet, inklusive skogsbruk och ve­terinärmedicin, pågår i en rad organ. När det gäller generella jordbruksfrå­gor är Nordiska kontaktorganet för jordbruksfrågor det viktigaste samar­betsorganel. I kontaktorganet sitter represenlanler för såväl regeringsmyn-dighelerna som jordbruksorganisationerna. Jordbruksministrarna deltar regelbundet i kontaktorganets möten.

Nordiska ämbetsmannakommittén för jord- och skogsbruksfrågor (NÅJS) som upprättades 1979 koordinerar samarbetet mellan de olika samarbelsorganen. Den lar också initiativ fill nya former av nordiskt samarbete pä jord- och skogsbrukets område. Smarbetsnämnden för nor­disk skogsforskning (SNS) och Nordiska skogsarbetssludiers råd (NSR) inlemmades i ministerrådels budget år 1978. Vid årsskiftet 1981/82 ombil­das SNS lill en paraplyorganisation för allt nordiskt samarbete på skogs­forskningens område varvid NSR ingår i SNS som en slark facklig samar­betsgrupp.

Inom NÅJS har man under år 1980 behandlat flera omfattande förslag om utvidgandet av nordiskt samarbete bl.a. växtförädling, jordbruksko­operativ forskning samt upprättandet av ett Nordiskt centralregister för mikrobkolleklioner och samlingar.

Prop. 1980/81:182

22

NÅJS har satt igång en utredning för att undersöka former för nordiskt forskningssamarbete pä jord- och skogsbrukets område.

9   Jämställdhet

På jämställdhetsområdet genomfördes under 1980 en utredning om ruti­ner beträffande syskon och fäder vid födels- och barnbördsavdelningar i Norden. Ett forskarseminarium ordnades som elt led i projektet.

Samarbetet om massmedia och jämställdhet har återupptagits i form av en studie av televisionen.

Ett möte mellan ministerrådet (jämställdhetsministrarna) och Nordiska rådets social- och miljöutskott hölls den 4 november 1980 bland annat med sikte på den föreslående revisionen av handlingsprogrammet på området.

Jämlikhetsfrågor griper in i många samhällsområden och projekl som har betydelse för jämställdheten hargenomförls också inom andra seklorer.

10    Konsumentfrågor

Vid ett möte våren 1980 antog ministerrådet - ministrarna som ansvarar för konsumentpolitiken - etl samarbetsprogram på konsumentområdet. Programmet hade lidigare under året förelagts Nordiska rådet, som rekom­menderade att ministrarna skulle anta del.

Vid ministermölel diskuterades bl. a. kostnader för och nyttoeffekter av konsumentpolitiska åtgärder, konsumentpolitikens förhållande till den of­fenlliga seklorn saml syslem för rapportering av olyckor i hemmet och på fritiden.

Verksamheten inom den ansvariga ämbetsmannakommittén har under år 1980 omfattat bl.a. gemensam provningsverksamhet beträffande hus­hållskapitalvaror och analys av olycksfallstyper, lill exempel brandskador, skador med eldfarliga textilier och fallolyckor.

På informations- och utbildningsområdet har man bland annal arbeiat med en nordisk värdering av konsumenlprogram i radio och TV och med konsumentupplysningen i lärarutbildningen. Ett symposium har hållils om prisfrågor, där de nordiska ländernas pris-, konkurrens- och konsument­myndigheter var samlade.

Ämbetsmannakommittén och utskotten har under året fortlöpande ut­bytt synpunkter på arbetet inom internalionella organisationer - särskilt OECD och EG.

Prop. 1980/81:182

23

11    Kultur

Del nordiska kultursamarbetet har under 1980 präglats av planeringen av flera större projekl inom kulturavlalels huvudområden.

Mot bakgmnd av språkförståelsens stora betydelse för hela del nordiska samarbetet har inom kultursekretariatet utarbetats ell handlingsprogram, som innehåller förslag till ätgärder på kulturavlalels samtliga tre huvudom­råden, dock särskill inom utbildningen.

Byggprojekteringen av Nordens Hus på Färöarna fortsatta våren 1980 med en öppen nordisk anbudsgivning.

1 enlighet ned kulturavlalels stadganden om gemensamt uppträdande i internalionella sammanhang och samarbete när det gäller information om de nordiska ländernas kulturliv har kulturavtalets organ under årel aktivt verkat för ökad kännedom om nordisk kultur i utlandet. Den slora vikin-gaulställningen, som har visats i bl.a. London och New York har kunnat förverkligas bl.a genom bidrag från Nordiska kulturfonden och med slöd av viss koordineringsverksamhet och informationsaktiviteler från andra samnordiska organ på kulturområdet.

Frågan om ett ökat nordiskt forskningssamarbete aktualiserades av statsministrarna i etl uttalande 1978. Statsministrarna uppmanade då Nor­diska ministerrådet samarbetsministrarna och undervisnings- och kul­turministrarna - atl ta initiativ lill etl ökal nordiskt forskningssamarbete, såväl beträffande grundforskning som tillämpad forskning. Ifrågavarande utredningsarbete, som utförs av ställförelrädarkommitténs och ÅK-kulturs gemensamma arbetsgrupp för ökat nordiskt forskningssamarbete (ÄK/ FORSK), har under 1980 framskridit planenligt och befinner sig nu i sin avslutningsfas. 1 överensslämmelse med Nordiska rådets yttrande vid senaste session överlämnas ulredningens rapport lill rädssessionen 1981.Fömtom i analyser av forskningsprioriteringar och FoU-investering-ar i Norden har ÄK/FORSK engageral sig i delulredningar om nordiskt samarbele kring vetenskaplig ulrustning, områdesstudier, forskarutbild­ning, registrering av samnordisk forskning och teknologibevakning.

När det gäller forskarutbildningssamarbelet har ÄK/FORSK valt, att försöksvis på jord- och skogsbruks- samt veterinärmedicinområdel, i sam­arbete med rektorsförsamlingen för nordiska lantbruks- och veterinärme­dicinska universitet och högskolor planera en systematiserad flerårig nor­disk forskarkursverksamhet.

Arbetsgmppen har även fortsatt granskningen av FoU-verksamheten pä högt prioriterade forskningsområden. En studie av FoU-akliviieler om­kring konsekvenser av den teknologiska utveckling, införandel av ny tek­nologi och datorisering har genomförts.

Vid sidan av dessa mer separata frågeställningar har ÄK/FORSK för att generelll förbättra möjligheterna för etl nordiskt forskningssamarbete kon­centrerat sig på frågor angående organisations- och styrningsproblemati-ken vid elt ökat forskningssamarbete.

Prop. 1980/81:182

24

Frågan om nordisk radio och television via satellit belystes under det första halvåret 1980 genom en omfattande remissbehandling. Vid etl möte i november 1980 i Köpenhamn konslalerade de nordiska statsministrarna att ett beslul om NordSAT uppskjutes till utgången av 1981 för atl de nordiska länderna skall kunna förhandla inbördes om ett slutgilitigt ställ­ningstagande. Vidare ansåg ministrarna att det nuvarande beslutsunderla­get borde kompletteras med en belysning av de industripoliliska förutsätt­ningarna för och konsekvensema av ett nordiskt radio- och TV-samarbete via satellit.

12    Lagstiftning

I slutet av 60-talel och början av 70-talet ifrågasattes på sina håll del nordiska lagsliftningssamarbetet. Det har föranlett många och långa dis­kussioner på nordiskt plan. Det råder emellertid ingen tvekan om all Strömningarna numera har vänt. I alla de nordiska länderna har man således en ambitiös målsättning när det gäller harmoniseringen av de olika ländernas regelsystem. Ministerrådet strävar efler alt i så vid omfattning som möjligt utveckla samarbetet och utvidga det till nya områden. Som elt led i dessa strävanden har justitieministrarna under de senaste åren försökt förnya samarbetsformerna. Sålunda har justitieministrarna nu beslutat atl ärligen hälla ett särskilt möte för att diskutera olika nordiska samarbets­projekt och målsättningarna för dem. Elt exempel pä resultat av detla är det arbete på en reformering av köplagsliflningen i Norden som påbörjades förra året. Som ett exempel på utvidgade samarbetsområden kan pekas på arbetet inom straffrätten och förvaltningsrätten.

13    Miljövård

Miljövårdsarbetet omfattar frägor som gäller skydd och förvaltning av den yttre miljön.

Grundvalen för verksamheten har fastslagits i Nordiska ministerrådets program för nordiskt samarbete pä miljöskyddels område, som antogs av ministerrådet (miljövårdsministrarna) i april 1978.

Under årets lopp har projektverksamhet ägt rum på delområdena luftför­orening, vallen- och havsförorening, trafikbuller, induslribuller, avfall och återvinning, produktkontroll, naturskydd och friluftsliv, naturresursbe­räkning, ekologisk planering, miljöskyddsforskning och miljödata. År 1981 kommer projektexportverksamheien fortsätta inom samma delområden.

Ifråga om luftföroreningar har del stora projektet "Övervakningssystem av luftföroreningar" fortsatt. I november 1979 undertecknades - bland annat efter en aktiv nordisk insats - en konvention om reducering av utsläpp som orsakar gränsöverskridande föroreningar i Europa.

Prop. 1980/81:182

25

Samarbetet kring luftföroreningar i tätområden har fortsatt, 1980 sattes ett utvidgat nordiskt samarbete om bilavgaser i gång. Bilavgaserna är det dominerande nedsmutsningsproblemel i många städer i de nordiska län­derna. År 1981 startas en projektverksamhet om mutagena och kräftfram-kallande ämnen vid energiomvandling samt om en nordisk beräkningsmo­dell för bilavgaser.

På bullerområdel har projektet "Effekler av bullerreducerande ätgär­der" avslutats 1980. Därtill har projekt genomförts beträffande flygbuller, vägtrafikbuller, buller från skenbunden trafik och buller från industriell ulruslning.

Arbetet på etl "Nordiskt program för återvinning av avfall" har fortsalt och beräknas vara avslutat våren 1981. Grundvalen för programarbetet bildas av tre delprojekt om återvinning av kvicksilver, återvinning av smörjolja och socio-ekonomiska hinder för återvinning.

På produktkonlrollområdet har en projektverksamhet genomförts röran­de hälso- och miljöeffekter.

På naturskyddsområdet har arbetet med projektet "Representativa na-lurtyper och hotade biotyper i Norden" fortsatt och beräknas vara avslutat 1981. Projektet "Friluftsliv i Norden" är i huvudsak genomfört och beräk­nas vara avslutat våren 1981.

På miljöskyddsforskningens område etablerades 1980 en nordisk kon-taklgmpp, som bland annat skall ansvara för informaiionsulbyiel om de nordiska ländernas miljöskyddsforskningsplaner med hänsyn lill en så effektiv arbetsfördelning om möjligt vid projektplanering och - genomfö­rande.

På miljödataområdet är det stora projektet "Miljökvalitetsövervakning i Norden" i huvudsak avslutat och rapporten beräknas bli publicerad tidigt 1981.

14    Multinationella företag

Utredningen om multinationella förelags roll i de nordiska ländernas ekonomi förelåg färdigtryckt till Nordiska rådets session 1980. Rapporten utarbetades av en nordisk ämbetsmannakommitté. Under loppet av våren 1980 har rapporten varil pä remiss lill departement och berörda institutio­ner i de nordiska länderna och därefter diskulerals i ministerrådets organ.

Utredningen analyserar bl. a. med utgångspunkt från de nordiska länder­nas egna erfarenheter de maktproblem som är knutna till multinationella förelag.

Utredningen ger också en redogörelse för rättsregler av betydelse för multinationella förelag i Norden såsom elableringsrätt, valutaregleringar, arbetsrätt och konkurrensrätt.

Utredningen visar atl del finns behov för etl mer planmässigt och inlen-

Prop. 1980/81:182

26

sifieral nordiskt samarbele när del gäller en rad frågor rörande multinatio­nella företag. Arbetsgruppen föreslår alt följande uppgifter bör lösas i ett framlida nordiskt samarbete på detta område:

1.

Koordinering av uppföljande nordiska utredningar om multinationel­la företag.

2.

Nordiskt samråd i samband med arbete i internalionella organ röran­de multinationella förelag.

3.

Samråd om eventuella nordiska problem i anknytning lill multinatio­nella företag.

4. Eventuella övriga uppdrag frän Nordiska ministerrådet.

Ministerrådet kommer att ta ställning till arbetsgruppens förslag i ljuset

av frågans behandling vid 1981 års session i Köpenhamn.

15  Nordiska investeringsbanken

Under de första åtta månaderna 1980 beviljade Nordiska inveslerings­banken 20 lån, vilket innebär en fördubbling av antalet lån i jämförelse med motsvarande period förra året. Det lotala lånebeloppet ökade med 13%. Från bankens slart i juni 1976 lill 31.8.1980 har sammanlagl 72 lån bevil­jats, lolalt motsvarande ca 2,4 miljarder NOK.

Under 1980 har beviljats 16 investeringslån och en exportkredit. Del genomsnittliga lånebeloppet har sjunkit till 25 milj. NOK, från 45 milj. kr. under föregående år. De fyra första lånen har beviljals enligt den nya regionallåneordningen, nämligen till Norrlandsfonden i Sverige, Utveck­lingsfonden Ab (KERA) i Finland, Islands utvecklingsfond och Nordisk Induslrialiseringsfond for Island.

Bankens långfristiga upplåning lill fasta räntor under perioden har i huvudsak begränsats till norska eurokronor. Orsaker lill della var del mycket höga internationella ränteläget fram lill försommaren och bankens goda likviditet vid årets ingång. I mars avtalades om etl banklån på 105 miljoner isländska kronor. Detla innebär atl banken upptagit lån i samtliga nordiska valutor. Den totala långfristiga upplåningen steg med 13% från årets början till 165 milj. SDR.

Räntenettot för perioden uppgick till 8.8 milj. SDR i jämförelse med 6,3 milj. SDR under motsvarande period 1979. Netttoöverskottel var 8,3 milj. SDR, vilket innebär en ökning på 46% från förra period. Förvaltningskost­naderna uppgick till 9,9 milj. SDR eller 11 % av nettoöverskottet jämfört med 0,8 milj. SDR och 13% under de första åtta månaderna 1979.

16  Regionalpolitik

Det regionalpolitiska handlingsprogrammet från 1979 innebär en klar höjning av ambitionsnivån inom det regionalpoliliska samarbetet. Pro-

Prop. 1980/81:182

27

grammet har haft slor betydelse för verksamhelen inom ministerrådet (regionalpolilik) och ämbetsmannakommittén för regionalpolitiskt samar­bete (NÄRP).

Huvudmålsättningen fördel nordiska regionalpoliliska samarbetet är att verka för en i regionalt sammanhang balanserad utveckling i Norden.

Frän och med 1980 finns i ministerrådels budget en ram för konkreta regionalpolitiska ätgärder. Medlen skall användas dels till gemensamma pilotprojekt, dels till projekl inom gränssamarbetet. Ramen är pä 2.2 milj. NOK 1980, blir 3,5 milj. NOK 1981 och avsikten i handlingsprogrammet är att den gradvis skall nå en nivå om ca 10 milj. NOK.

I handlingsprogrammet utpekas vissa regioner där det allmänt bedöms finnas etl nordiskt intresse för att genomföra gemensamma regionalpolilis­ka åtgärder. 1 dessa regioner har Nordiska investeringsbanken (NIB) fått möjlighet alt tillföra kapital genom s. k. regionallån via nationella krediiin­stitutioner. Totalt har 325 milj. NOK ställts till förfogande för en tvåårig försöksperiod.

Ett av de viktigaste element som tillkommit i det nordiska regionalpoli­tiska samarbetet i samband med det nya handlingsprogrammet är frågan om hur nya nationella åtgärder inverkar på den regionala utvecklingen i elt grannland. Det kan röra sig om åtgärder av mera allmän karaktär men det kan också gälla regionalpolitiskt motiverade åtgärder. Under 1980 utsåg samtliga länder de cenirala och regionala myndigheter som ingår i syste­met.

Under 1981 kommer handlingsprogrammet att genomgås och uppda­teras. Efter behandling i NÄRP och ministerrådet kommer det äjourförda handlingsprogrammel atl behandlas på Nordiska rådets session i februari/ mars 1982. Om regionallåneordningen, gränsprocedurordningen m.fl. vi­sar sig vara lyckade kan de således vidareföras efter försöksperiodens avslutning i april 1982.

Det gränsregionala samarbete som finansieras över Nordiska ministerrå­dets allmänna budget har i år utvidgats med ytterligare två samarbetsområ­den - Västnorden (Island och Färöarna) samt Bornholm-sydöstra Skåne. På grund av den stadigt ökande verksamheten på delta område tillsattes i september 1979 en projektsekreterare i anknytning till Nordiska minister­rådets sekretariat med ansvar för det gränsregionala samarbetet.

NordREFO övergick 1980 från projektorganisation med namnet Nordis­ka arbetsgruppen för regionalpolitisk forskning till en självständig insfitu­tion under Nordiska ministerrådet med namnet Nordiskt institut för re­gionalpolitisk forskning.

17    Socialpolitik

År 1980 kan betraktas som ett vikligl märkesår för nordiskt socialpoli­tiskt samarbele. Detta konstaterande baseras på följande förhållanden och iakttagelser.

Prop. 1980/81:182

28

Fr.o.m. den I januari 1980 har detla samarbetsomräde fem institutio­ner; Nordiska hälsovårdshögskolan. Nordiska institutet för odontologisk materialprovning. Nordiska läkemedelsnämnden. Nordiska nämnden för alkohol- och drogforskning och Nordiska nämnden för handikappfrågor. Någon ytterligare institutionalisering övervägs f. n. inte.

Konventionen om social trygghet av år 1955 utgör elt av fundamenlen i del nordiska samarbetet. Den är en viktig förutsättning för den fria arbets­marknaden och ger de nordiska medborgare som flyttar mellan länderna i Norden grundläggande trygghet när del gäller sjukvård och socialförsäk­ringsförmåner. Konventionen har kompletterats vid flera tillfällen under de gångna tjugofem åren. Utvecklingen inom socialförsäkringsområdet och krav på reglering av flera väsentliga försäkringsfrågor vid flyttning mellan länderna har nu lett till att Nordiska ministerrådet (socialministrar­na) lagl fram etl förslag till ny konvention. Nordiska rådet har antagit della förslag och rekommenderat de nordiska ländernas regeringar alt ingå en ny nordisk konvention om social trygghet i enlighet med förslaget.

Den fria arbetsmarknaden är en annan viktig hörnsten i det nordiska samarbetet. Detla gäller även för hälso-, sjuk- och socialvården. Fortfaran­de finns det dock grupper av personal inom dessa sektorer som på gmnd av legitimations- och auktorisationsbeslämmelser hindras från att ta arbele i ett eller flera av de andra nordiska länderna. Efter omfattande ulredning har ministerrådet lagl fram förslag om en samlad nordisk överenskom­melse för sjutton yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården och veterinär-väsendet. Nordiska rådet har rekommenderat regeringarna atl ingå en överenskommelse i enlighel med ministerrådsförslaget.

Forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) har länge varit en tyngdpunkt i nordiskt socialpolitiskt samarbete. Tillkomsten av en särskild rådgivande grupp i forsknings- och utvecklingsfrågor under Nordiska socialpolitiska kommittén markerar etl ytterligare befästande av betydelsen av sådant samarbele.

Samarbetsprogrammet på social- och hälsovårdsområdel (fastställt år 1977) har under året gjorts till föremål för revision. En första överläggning har ägt rum mellan social- och hälsovårdsministrarna och Nordiska rådels social- och miljöutskott. Under hösten tillsattes en särskild arbetsgrupp med uppgift att arbeta fram ett utkast till nytt samarbetsprogram.

18   Transport, kommunikation och trafiksäkerhet

Samarbetet inom transport- och kommunikationsområdet regleras av del nordiska transportavtalet av den 6 november 1972.

Vägforskning är ett område där lönsamma effekler kan uppnås genom nordiskt samarbete. Relativt ringa rationaliseringar kan betyda att stora belopp sparas på de nordiska ländernas vägbudgeter. För att fä della konstaterat skall projekten STINA och MALIN utvärderas under 1981.

Prop. 1980/81:182

29

NORDKOLT-projektet, som igångsattes 1973 redogör för och bedömer utvecklingsmöjligheterna för persontransporisysiem, särskilt kollektivtra­fik i mindre och medelstora tätorter med sikte på år 2000. Sammanfatt­ningsrapporten har utkommit under 1980.

Mellan Finland, Norge och Sverige finns ett storl anlal mellanriksvägar, vilka successivt förbättras inom ramen för de enskilda ländernas vägbygg­nadsprogram. Det kan särskilt nämnas att broarna vid Karesuando och Kolari numera är färdigbyggda och öppnades för irafik ijuli 1980. Arbetet med alt bygga mellanriksvägen Kiruna-Narvik är i full gäng. Vägen på den svenska sidan öppnas för irafik under hösten 1982.

Projektet glesbygdstransporter har som målsättning bl.a. alt studera olika trafiklösningar, som är ägnade alt medverka lill en tillfredsställande trafikförsörjning i glest befolkade områden. De konkrela försöken har i de flesta försöksområdena startat under sommaren och hösten 1980.

Projektet om hur transportmedel kan anpassas för att underlätta funk-tionshämmades och äldre personers resor saltes i gång i början av år 1978. En delrapport om hur järnvägsvagnar och bussar i fjärrtraflk i framliden skall utformas med tanke på dessa passagerarkategorier överiämnades till Nordiska rådet i början av 1980. Fartygsrapporten översändes lill Nordis­ka rådet hösten 1980. Flygplan-delprojektet igångsattes hösten 1980 och väntas bli avslutat år 1981.

En rapport från den arbetsgrupp som upprällades för atl klariägga beho­vet av all harmonisera reglerna för transportstöd i Finland, Norge och Sverige har överlämnats till Nordiska rådet för orientering.

År 1979 igångsattes en undersökning av hur cykeltrafikens villkor kan förbättras och vilka konsekvenser en sådan förbällring kommer alt få för del samlade trafiksystemet. Projektet slutförs 1981.

Nordiska kommittén för transportekonomisk forskning (NKTF) har till uppgift atl samordna den transportekonomiska forskningen i de nordiska länderna och stimulera utvecklingen av en gemensam forskningsmiljö på området. Under verksamhetsåret har kommittén arrangerat ett flertal kon­ferenser.

Samordningen av trafiksäkerhetsfrågor sker genom Nordiska irafiksä-kerhetsrådet (NTR), som påverkar de nordiska ländernas trafiklagstiftning och medverkar i iraflksäkerhetsforskning och biliekniska frågor. Speciellt kan arbetet för enhetliga trafikregler nämnas.

På förslag av NTR har det införts skyldighet all använda bilbälten och -för motorcyklisler och mopedisler - skyddshjälm.

Barnens trafiksäkerhetssiluation har under 1980 ägnats stor uppmärk­samhel. Likaså uppföljningen av arbetet med insamling och presentation av irafikolycksdata.

Nordiskt trafiksäkerhetssamarbete bedrivs också på andra seklorer än vägsektorn. Såväl inom järnvägs- och flygsektorn förekommer regel­bundna möten mellan de nordiska representanterna.

Prop. 1980/81:182

30

19  Turism

Ministerrådets program för nordiskt samarbete på turismens omräde fastslogs av Nordiska ministerrådet (turistministrarna) i juni 1978.

Vid årsskiftet 1979/1980 avslutades bl.a. projektet turismens effekt pä ekonomi och sysselsättning, del 1. Projektets del 

II 

genomförs 1980.

Projektet om en gemensam nordisk bokningsorganisation siktade till att undersöka möjligheterna för en gemensam nordisk bokningsorganisation för att göra informationen om alternativ till semesterresor bättre tillgänglig för konsumenterna. Projektets del 1 avslutades 1980. Projektets styrgrupp anser alt rapporten klart påvisar möjligheterna till och berättigandet av ett gemensamt system, men rekommenderar i första ronden en nationell upp­följning.

Del första kursprogrammet för toppledare inom hotell- och restaurant-branschen genomfördes 1980. Programmet bestod av fyra veckolånga av­snitt.

I slutet av 1980 arrangerades ett seminarium för nordiska turistchefer. Deltagarna samlas för atl dryfta bland annal närmarknadens betydelse samt utbildningsfrågor.

Ett tidsbegränsat universalkort "Nordlurist med tåg" för atl främja ungdomsturismen i Norden infördes 1979. Resultatet har visat sig sä gott att man beslutat fortsätta verksamheten.

Ar 1980 igångsattes projektet "Toleransnivå för reseliv i samhället". Projektet koncentreras på negativa eller problematiska konsekvenser, som en omfattande utbyggnad av turismen kan medföra för ett lokalsamhälle. Projektet avslutas 1982.

I september 1981 arrangeras en ny turistkonferens. På basen av bland annat rapporten om kapacitetsutnyttjandet vid turistanläggningar i Norden kommer man att ta upp frågor om produktutveckling och bokningsme-loder. Konferensen kan också betraktas som en upptakt för den nordiska turistsatsning under temat Res i Norden som Nordens turistråd (NT) genomför i samråd med turistutskottet. Föreningen Norden, bilorganisa-lionerna, resebyråerna med flera som engageras av NT. Projektet "Res i Norden" är ett flerårsprojetk som inleds år 1982.

20  Finansieringen av det nordiska samarbetet

De nationella nettobidragen till nordiskt samarbele under ministerrådet framgår av nedanstående tabell (alla tal i löpande priser):

Budget

Budget

Budget

1979

1980

1981

Ministerrådets allmänna budget (NOK)   71600000     84 100000        102500000

Ministerrådels kulturbudgel I (DKK)     70900000     77625000

85000000

Nordiska biståndsprojekt (DKK)

III OOOOOO

Prop. 1980/81:182

31

Minislertådet har beslutat alt fördela kostnaderna mellan de nordiska länderna enligt en nyckel baserad på bruttonationalprodukten:

Perioden 1980-82

Danmark

23,7

Finland

16,0

Island

0.9

Norge

18,0

Sverige

41,4

' Exklusive investeringsutgifter för Nordens hus på Färöarna, vilka medel anvisas särskilt (1979 = 4 milj. DKK 1980 = 3 milj. DDK)

21    Kontakterna med Nordiska rådet

Nordiska minislerrådel (samarbetsminislrarna och Nordiska rådets pre­sidium höll ett gemensaml möte i Harstad i juni 1980. Syftel med dessa gemensamma möten är att dra upp de huvudsakliga riktlinjerna för det nordiska samarbetet fram till nästa session i Nordiska rådet. Samtidigt prövas erfarenheterna från föregående sessioner. Vid mötet i Harstad beslöt man att under sessionen 1981 i Köpenhamn tillämpa de nya arbets­former, som logs i bruk vid sessionen i Reykjavik 1980. Sälunda skall de nya arbetsformerna med möjlighet för parlamentarikerna att ställa frågor till regeringarna med 24 timmars varsel och begränsning av tiden för anföranden under generaldebatten också att tillämpas i Köpenhamn.

På mötet diskuterades också en del framtida tyngdpunkter i det nordiska samarbetet. Dataleknologiens följder, forskning, industri/energi och Nord-kaloltsamarbetet ansågs vara särskilt betydande områden. På minister-rädssidan har man summerat upp de viktigaste frågorna frän senasle ses­sion till tvä huvudområden: "Norden som hemmamarknad" och "Tekni­ken och framliden".

Samarbetsministrarna och presidiet utbytte också synpunkter på det nordiska samarbetets funktion och efTektivitet. På båda hållen har en viss självkritik kommit lill uUryck utgående från önskemålet om aU nordiska beslut i så hög grad som möjligt skall få en positiv och praktisk betydelse i de nordiska länderna. Både inom ministerrådet och inom Nordiska rådet kommer man alt arbeta för att få ökad kännedom om denna problemställ­ning med hänsyn lill evenluellt senare samarbete kring konkrela ålgärder.

Under årets lopp har möten mellan ministerrådet och Nordiska rådets utskott förekommit. Ställförelrädarkommitlén och Nordiska rådets sekre-terarkollegium höll ett möte under 1980. Flera sammanträden mellan sek-retarialscheferna har ägt rum.

Prop. 1980/81:182

32

22    Kontakter med arbetsmarknadens parter

Kontakten mellan Nordiska ministerrådets organ och parterna i arbetsli­vet är en prioriterad del av det nordiska samarbetet. Kontakterna har först och främste koncentrerats till områden som arbetsmarknadsfrågor, indu­stripolitik, arbetsmiljö och socialpolitik. Möten har hållits mellan parterna och fackminisirarna, ämbetsmannakommittéerna och ministerrådets sek­retariat. Därtill sker kontakterna geonm yrkesinriktade seminarier och genom att parterna deltar i och ullalar sig om vikliga nordiska frägor och ulredningar. Samarbetsminislrarna känner etl särskill ansvar för kontak­ten.med parterna och har hållit ett konlaklmöte i Köpenhamn den 15 februari 1980. Etl nytt möte hölls i Stockholm den 8 december. Parlerna har därtill haft särskilda möten med arbetsmarknadsministrarna resp. indu­striministrarna.

Parterna har deltagit i diskussionerna om flera enskilda ärenden. Av frågor, som har varit särskill akluella kan följande nämnas: utkast lill ny social trygghetskonvention, revision av avtalet om fri nordisk arbetsmark­nad, projektexportulredningen och ulredningen om de multinationella fö­relagens betydelse i Norden. På arbetsgivarsidan har man särskill tagit upp exempel på praktiska samarbetshinder, t.ex. nordiska regler och nordisk praxis vid märkning och klassificering av kemiska ämnen och produkter. Dessa exempel följs för närvarande upp inom ministerrådet.

Från fackföreningsrörelsens sida har man särskilt väckt frägan om en slarkare formalisering av ministerrådets kontakter med parterna. Man har emellertid varil myckel öppen när del gällt alt möta parlerna och då del har förelegal konkreta diskussionsämnen. Samarbetsminislrarna har dessutom erbjudit atl ställa sig till förfogande för ett årligt konlaklmöte med par­lerna. Frägan är om också industriförbunden borde dras in mera i minister­rådets arbete. Industriförbunden vore i en del frägor en nalurlig motpart lill fackföreningsrörelsen. Della är en fråga som bör värderas närmare i sam­råd med parterna.

23    Nordiskt tjänstemannautbyte

Del nordiska tjänstemannautbytet utvecklades under verksamhetsåret lill sin fulla omfattning. Danmark anslöt sig hösten 1980 även officiellt till utbytet. Under år 1979 omfattade det nordiska tjänslemannautbytel drygt etl dussin personer.

Tjänstemannautbytet finaniseras med medel som Nordiska ministerrå­det ställer till förfogande. Från alt år 1979 i etl inledande skede ha varil 250000 NOK utgör 1980 ärs anslag för nordiskt tjänslemannautbyle 600000 NOK. För är 1981 har summan ytteriigare höjts lill 650000 NOK. Att döma av de ertärenheter som de nordiska ijänslemannaslipendialerna redovisar, finns det ett forlsall behov alt utvidga utbytet.

Prop. 1980/81:182

33

I sina reseberättelser redovisar stipendialerna överlag positiva ertären­heter av utbytet. Tack vare ministerrådets slipendiesystem, som läcker bostads- och andra extra kostnader under stipendiatens vistelse i etl annat nordiskt land, har stipendiaternas ekonomiska förhållanden under ut-landstjänslgöringen varil lillfredsslällande, enligt rapporteringen. Under utbytestiden lyfter stipendiaterna sin lön från hemlandet.

Ulbytesliden får inle överskrida etl är. I stipendiatrapporterna redovisas synnerligen positiva erfarenheter av en vistelse i ell annat nordiskt land pä tre lill sex veckor.

Finansministerierna i de nordiska länderna koordinerar utbytet, men ministerierna förmedlar inte aktivt utbylesljänsler.

Intresset för utbytestjänstgöring har varit slorl i alla de nordiska län­derna. 1 Sverige fördubblades antalet sökande till stipendiatutbylet på elt år från över trettio lill över sjuttio år 1980. De flesta sökande kom från den svenska cenlralförvaltningen, närmasl från kommunikationssektorn, från forskningen eller utbildningsväsendet. Av de svenska sökandena ville en tredjedel lill Danmark och en tredjedel till Norge medan en femtedel sökte om stipendium till Finland.

24    Informationsverksamheten

Nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo och Köpenhamn samt Nor­diska rådets presidiesekretarial i Slockholm har under året strävat till att koordinera sin informationsverksamhet. Rikllinjer för denna veksamhet ingår bland annat i den informationsplan som utarbetas inom Nordiska rådets informalionskommilté och förbereds i samråd mellan sekretariaten.

Av gemensamma informationssatsningar kan nämnas ett nordiskt rese­seminarium för ledande journalister vid ell antal stora ulländska tidningar.

Utöver den gemensamma informationsverksamheten med Nordiska rå-del bedrivs en omfattande information kring ministerrådets egen verksam­het.

Samarbetet pä informationsområdet bedrivs även med Föreningarna Nordens Förbund, de nordiska utrikesdepartementens pressavdelningar och informalionsansvariga vid departement i de nordiska länderna.

Prop. 1980/81:182

34

Bilaga 2

Avtal om det nordiska biståndssamarbetet

Danmarks, Finlands, Islands, Norges och Sveriges regeringar har bedri­vit ett mångårigt samarbete på utvecklingsbiståndets område bäde när del gäller harmonisering av bistånd och i form av gemensamma nordiska biståndsinsatser. Dessa regeringar önskar nu förstärka och ulveckla sitt samarbele för främjande av ekonomiska och sociala framsteg i u-länderna, säväl inom ramen för internationella organisationer som i bilaterala relatio­ner med enskilda länder. 1 syfte att särskilt främja samnordiska biståndsin­satser har regeringarna enats om följande:

Artikel I

Allmänt

1.

Förvaltningen av samnordiska biståndsinsatser i u-länder, som rege­ringarna beslutar genomföra enligt detta avtal, skall ankomma på Nordiska ministerrådet. Rådgivande kommittén för biståndsfrågor och Ämbetsman­nakommittén för biståndsfrågor samt beträffande den löpande förvaltning­en på biståndsorganen i de nordiska länderna.

2.

Med samnordiska biståndsinsatser avses i detta avtal program omfat­tande flera länder, landprogram, program- och sektorstöd samt enskilda projekl.

Artikel 

II

Ministerrådet

1.    Ministerrådet behandlar och framlägger förslag till regeringarna om

samnordiska biståndsinsatser.

2.

Ministerrådet fastställer budgetära ramar för samnordiska insalser och avgör viktigare principiella frågor rörande utvidgning, föriängning och revision av insatserna.

3.

Ministerrådet skall löpande informera Nordiska rådet om budgetar och riktlinjer för de samnordiska biståndsinsatserna.

4.

Ministerrådet fattar sina beslul i överensstämmelse med de enskilda ländernas lagar, administrativa bestämmelser och reglering av statsutgif­terna.

Artikel III

Rådgivande kommittén

1. Rådgivande kommittén för bislåndsfrågor bilräder ministerrådet vid dess behandling av förslag till nya samnordiska biståndsinsatser och för-

Prop. 1980/81:182

35

langning eller ändring av dylika insatser i enlighet med artikel 11 punkterna 1 och 2 av detla avlal. 2. Instruktion för kommittén fastställs av ministerrådet.

Artikel 

IV

Ämbeismannukommittén

1.

Ämbetsmannakommittén för bislåndsfrågor är beredningsorgan för de ärenden som ministerrådet behandlar enligt artikel I av delta avtal.

2.

Ämbetsmannakommittén behandlar rapporter, ekonomiska redovis­ningar, revisionsberättelser och utvärderingsrapporter frän de förvallande biståndsorganen (jfr artikel V punkl 1). På denna grund fattar kommittén erforderliga beslut och utfärdar instruktioner till de förvaltande biståndsor­ganen om biståndsinsatsernas genomförande i enlighet med avtal med mottagarländerna och inom ramen för fastställda budgetar.

3.

Arbetsordning för ämbetsmannakommittén fastställs av ministerrå­det.

Artikel V

Förvaltningen av biståndsinsatserna

1.

Förvallningen av de enskilda samnordiska biståndsinsatserna skall som regel ombesöijas av elt av de nationella biståndsorganen (det förval­tande biståndsorganet) som utses av ministerrådet.

2.

Det förvaltande biståndsorganet skall utföra sina uppgifter i enlighet med bestämmelserna i detla avtal och i de avtal som ingåtts enligt artikel 

VI 

samt med iakttagande av de beslut och instruktioner som meddelas av ämbetsmannakommittén inom ramen fördess befogenheter.

3.

Ämbetsmannakommittén kan besluta att de förvaltande organen skall tillsätta insalsgrupper för atl bilräda dem vid behandling av frågor i sam­band med genomförandet av biståndsinsatserna.

Artikel 

VI

Avtal

1.

Skall biståndet lill etl mollagariand grundas på elt samnordiskt land­program, intages den erforderliga adminislraliva regleringen härav i ell ram- eller proceduravtal mellan de deltagande nordiska regeringarna å den ena sidan och mottagarlandets regering å den andra. Förhandlingar om ell sådanl avlal förs av del förvallande biståndsorganet pä grundval av minis­terrådets instmktion.

2.

Inriklningen och omfattningen av samnordiska biståndsprogram reg­leras genom periodiska avtal, som det förvallande biståndsorganet ingår med mottagarlandets regering i enlighet med ämbetsmannakommilténs beslul och inom de budgetära ramar, som ministerrådet fastställer.

Prop. 1980/81:182

36

3.

På grundval av ram- eller proceduravtal saml periodiskt avlal kan ingås etl eller flera sekiorstöds- eller insalsavtal med mottagariandets regering, i den män samnordiskt slöd lill seklorprogram eller projekt i mollagariandet befinnes påkalla sådan reglering. Sekiorstöds- eller insats­avtal ingås av det förvaltande biståndsorganet och anmäles för ämbets­mannakommittén.

4.

Omfattar det samnordiska biståndet till elt mollagariand endast stöd lill enstaka sektorprogram eller projekl, kan den juridiska regleringen härav inskränkas till sekiorstöds- eller insalsavtal innehållande alla för biståndet till landet behövliga bestämmelser. Sådant sektorslöds- eller insalsavtal ingås av det förvaltande biståndsorganet i enlighel med ämbets­mannakommilténs beslut och inom de budgetåra ramar, som ministerrådet fastställer.

5.

Samnordisk biståndsinsats, som avser stöd lill program omfaltande flera länder regleras genom avtal med dessa länder. Sådanl avlal ingås av det förvaltande biståndsorganet med motsvarande tillämpning av punk­terna 1 -4 av denna artikel.

6.

Avtal, som omtalas i denna artikel, skall vi behov innehålla förbehåll om åriiga anslagsbeslut i deltagande nordiska länder. 1 övrigl skall sådana avlal i den utsträckning det är möjligt och lämpligt ansluta sig lill den avtalsstruktur, som eljest gäller för det förvaltande biståndsorganet.

Artikel VII

Finunsiellu bestämmelser

1.

Fördelningen mellan dellagande länder av kostnaderna för samnor­diska biståndsinsatser fastställs på förhand genom beslul av ministerrådet i varje särskill fall.

2.

Kostnader som kan identifieras, såsom det förvallande biståndsorga­nels särkostnader för sitt förvaltningsuppdrag, skall täckas av de deltagan­de länderna i enlighet med den fastställda fördelningen av kostnaderna för ifrågavarande biståndsinsats.

3.

De dellagande länderna skall ställa till förfogande de bidrag, som fastställts av ministerrådet enligl denna artikel och enligt åriiga beslut om budgetar för insatserna. Bidragen skall lämnas som gåva och ulan bind­ningar. Beloppen skall överföras till det förvallande biståndsorganet i början av det bidragsgivande landels budgelår.

Artikel VIII

Personal

Rekryteringen av utsänd personal till samnordiska biståndsinsatser skall ombesörjas av det förvaltande biståndsorganet, som även anställer perso­nalen. Rekrytering i de nordiska länderna skall bedrivas i samarbete med

Prop. 1980/81:182

37

biståndsorganen. Lön och andra avlöningsförmåner samt andra anställ­ningsvillkor skall såvitt möjligt överensstämma med det förvaltande bi­ståndsorganets egna regler, men största möjliga enhetlighet i anställnings­villkoren inom nordiskt bistånd skall eftersträvas.

Artikel 

IX

Redovisning, revision, rapportering och utvärdering

1.

Det förvaltande biståndsorganet skall åriigen redovisa räkenskaper, som reviderats genom vederbörande lands slatliga revisionsmyndighets försorg.

2.

De förvaltande biståndsorganen skall utarbeta årliga rapporter om insatsernas genomförande, att föreläggas ämbetsmannakommittén vid tid­punkt som kommittén fastställer för att möjliggöra utarbetande av den samlade årsrapport, som kommittén har all avlämna till ministerrådet.

Det förvallande biståndsorganet skall därutöver vid behov rapportera till ämbetsmannakommittén om viktigare principiella och politiska frågor som berör verkställandet av insatserna.

3.    Avtalen med mottagarländerna skall som regel innehålla bestämmel­

ser om utvärdering av insatserna.

Artikel 

X

Ikraflträdunde, övergångsbestämmelser och uppsägning av avtalet

1.

Detta avlal Iräder i kraft provisoriskt vid undertecknandet och blir slutligt gällande när dess godkännande i enlighet med parternas konstitu­tionella regler blivit vederbörligen notifierat genom diplomatiska kanaler. Samlidigl upphävs överenskommelsen den 18 juli 1968 mellan Danmark, Finland,Norge och Sverige rörande administration av gemensamma nor­diska biståndsprojekt i utvecklingsländerna jämte tilläggsprotokoll den 3 december 1971 och den 25 maj 1973.

2.

Minislerrådel beslutar i vilken mån detla avlal skall lillämpas på avlal med mottagariänderna som ingåtts underhänvisning till överenskommel­sen den 18 juli 1968.

3.

Avlalel kan sägas upp av var och en av parterna skriftligen med sex månaders varsel.

Till bekräftelse härav har undertecknade, befullmäktigade ombud under­tecknat defta avtal.

Som skedde i Köpenhamn den 5 mars 1981 på danska, finska, isländska, norska och svenska språken, vilka alla äger lika vitsord, i elt exemplar, som skall deponeras hos Danmarks regering.

Bestyrkta avskrifter skall av Danmarks regering tillställas övriga för­dragsslulande regeringar.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1981