Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts skrivelse nr 102 år 1972

Skr. 1972:102

Nr 102

Kungl. Maj:ts skrivelse till riksdagen med överlämnande av årsredo­visning för Statsföretag AB; given Stockholms slott den 19 maj 1972.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över industriärenden, till riksdagen överlämna års­redovisning för år 1971 för Statsföretag AB,

GUSTAF ADOLF

RUNE B.[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1972.1 saml Nr 102

Skr. 1972:102

Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 19 maj 1972.

Närvarande: statsministem[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], MO­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för industridepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om över­lämnande av årsredovisning till riksdagen för Statsföretag AB och an­för.

Den årliga redovisning tUl riksdagen av verksamheten hos Statsföre­tag AB som fömtskickades i prop. 1969:121 bör, liksom föregående år (skr. 1971:120), ske genom att bolagets nu föreliggande årsredovis­ning för det senast förflutna verksamhetsåret överlämnas till riksdagen. Årsredovisningen torde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga.

Jag hemstäUer sålunda, att Kungl. Maj:t tiU riksdagen överlämnar årsredovisningen för år 1971 för Statsföretag AB.

Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets Övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skaU avlåtas skrivelse av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Skr. 1972:102

3

Bilaga

Statsföretag AB årsredovisning 1971

Verksamheten 1971 i sammandrag Ändrade ägareförhåUanden inom gruppen

Februari 1971

Förvärv av Forshammars Bruk (LKAB) i samarbete med AB Gus­tavsbergs Fabriker

Mars 1971

Förvärv av resterande 50 % i Uddevallavarvet AB

September 1971

Etablering av Staros AB och Vilhelmina Plast AB i samarbete raed Coronaverken AB

Januari 1972

Försäljning av Svenska Utvecklings AB

Februari 1972

Förvärv av Vitrum AB och ACO Läkemedel AB (Kabi) Försäljning av Devac AB

Dotterbolagens verksamhetsområden

Bransch/typ av företag

Antal

Fakturering

Resultat före

företag

disp. och

1 Qlrnttpr

1 aivaiici

1971

1971

1970

1971

1970

Industriföretag

Gruvor

2

1 204,7

1 145,7

257,1

251,3

Järnverk, varv och mek.

verkstäder

6

1 005,5

809,3

(166,3)

(101,4)

Skogs- och torvindustri

2

588,5

576,1

3,0

45,3

Tobaksindustri

1

414,8

404.7

108,5

112,9

Läkemedelsindustri

1

124,1

118,4

9,0

10,3

övriga

3

79,2

57,0

1,4

4,1

3 416,8

3 111,2

212,7

322,5

Serviceföretag

HoteU och restauranger

1

357,8

356,5

(7,4)

(3,7)

Övriga

8

119,8

114,0

(1,3)

(0,4)

477,6

470,5

(8,7)

(4,1)

Utvecklings- och etable-

ringsföretag

6

98,7

52,3

(22,5)

(10,1)

30

3 993,1

3 634,0

181,5

308,3

Avgår: Internleveranser

46,0 3 947,1

41,8 3 592,2

Skr. 1972:102

1971

1970

Antal anställda

34 285

34 093

Löner mkr

1 074

945

Investeringar 

mkr

740

512

Statsföretagsgruppen Marknads- och konjunkturläget

Den allmänna konjunkturen var under 1971 svag och fick återverk­ningar i många sektorer inom näringslivet. De flesta företagen inom Statsföretagsgmppen hade känning av detta. De negativa effekterna var dock särskilt påtagliga för flera av de stora och ekonoraiskt tunga före­tagen.

Den svaga intemationella stålkonjunkturen påverkade utfallet vid LKAB. Avhämtningen av malm skedde inte i den takt man beräknade i början av året, vilket innebar att mahnlagren ökade. Däremot var pri­serna i stort sett oförändrade, tack vare existerande avtal. För NJA var priserna låga för flertalet produkter på grund av den ogynnsamma kon­junktursituationen. Hälften av NJA:s produktion består av fartygsprofi­ler, för vilka prisema var starkt pressade när order togs för leveranserna under 1971. Trots den svaga stålkonjunkturen uppnådde NJA emellertid en ökad försäljningsvolym.

För skogsindustrm var marknads- och konjunkturläget under 1971 genomgående svagt om än med vissa variationer. Exporten av sågade trävaror var volymmässigt god, även om priserna för bl a gran var vi­kande. Efterfrågan på hemmamarknaden däremot gick starkt tillbaka, tiU stor del beroende på den låga aktiviteten inom byggnadsbranschen. Inom massainduslrin var det nödvändigt att under 1971 tillgripa pro­duktionsinskränkningar för att bättre anpassa produktionen till efterfrå­gan. Minskad efterfrågan, men framför allt helt otillfredsställande priser på några av Assis huvudprodukter, medförde betydande resultatförsäm­ringar 1971.

De utdragna avtalsförhandlingarna samt prisstoppet påverkade den inhemska konjunkturen inom framför allt service- och konsumtionsva-mbranscherna. Först under årets sista kvartal steg efierfrågan tiU sarama nivå som tidigare år.

För Sveriges Centrala Restaurang AB liksom för hela restaurang- och hotellnäringen mnebär 1971 stora ekonomiska påfrestningar. En bety­dande kostnadsökning i förening med en pågående strukturell oravand-Imgsprocess inom hela rcslaurangnäringen kommer dessuiom med sä­kerhet att få effekt lång tid framöver och aktualisera ytterligare åtgärder i form av rationaliseringar och stmkturförändringar.

Skr. 1972:102

5

I svaga konjunkturer senarelägger industrin planerade investeringar. Detta drabbar maskin- och verktygslillverkande företag särskilt hårt. För SMT Machine Company AB inträdde under hösten 1971 ett akut krisläge som accentuerades då företaget befann sig under uppbyggnad och samtidigt felbedömt marknadsförutsätlningama.

De ekonomiska resultaten för Uddevallavarvet och Karlskronavarvet, lUcsom för Uddcomb, var otillfredsställande och kommer atl så förbli även 1972. Årets resultat vid varven har väsentligen sin grund i order tagna för flera år sedan.

För UddevaUavarvet tillkom sora en extra belastning på resultatet va­lutaförluster orsakade av förändrade växelkurser. Inneliggande order tryggar sysselsättningen för flera år framåt och förutsättningar finns för starkt förbättrade ekonomiska resultat under de närmaste åren.

Belräffande Uddcomb råder specieUa problem. Företaget är under uppbyggnad och vänder sig med sina produkter till kärnkraftindustrin. Konkurrensen i samband med upphandling av utrustning till kärnkraft­verk har visat sig vara hård, innebärande svårigheter att erhålla tUlräck­lig orderstock och tillfredsställande priser.

I och med att flyttningen till nya anläggningar i Karlskrona genom­förts står företaget tekniskt väl rustat, Igångkömings- och introduktions­kostnader måsle dock fömtses även för de närmaste åren. Gmppens samlade ekonomiska ulfall påverkades negativt, då ca 80 "/o av den to­tala volymen faller inom de branscher för vilka konjunkturerna var sär­skUt svaga. Effekten förstärktes av tidigare existerande lönsamhetspro­blem hos bl. a. KVAB, SMT och Uddcomb. Detta sammantaget med­förde ekonomiska påfrestningar, som blev särskilt kännbara eftersom de i flera fall drabbade nybildade och ännu ej konsoliderade företag. Tec­ken på en snabb förbättring av konjunktur- och marknadsläget för de tunga branscherna inora Statsföretagsgmppen kan ännu ej klart skönjas.

Förändringar i gruppens sammansättning

Genom samarbete med Coronaverken AB, inom ramen för det s. k. offertsystemet innebärande att Kungl. Maj:t efter riksdagsbeslut svarar för eventuella merkostnader för en etablering, startades Vilhelmina Plast AB i Vilhelmina och Staros AB i Nykroppa. Företagen, som båda startade sin verksamhet vid halvårsskiftet 1971, beräknas planenligt kunna påbörja produktionen i nya anläggningar på respektive orter i mitten av 1972.

Svetab sammanförde under året sina byggnadsmaterialproducerande dotterföretag till en företagsgrupp AB Standardsnickerier. Under året etablerades det av Svetab initierade företaget för tillverknmg av nålfUt- och luftade heltäckningsmattor Nylands Mattfabrik AB. An-

Skr. 1972:102

6

läggningsarbetena påbörjades i febmari  1972 och fabriken beräknas vara klar för produktion under första kvartalet 1973.

LKAB förvärvade tillsanmians raed Gustavsbergs Fabriker AB Fors­hammars Bergverk, som framställer kvarts- och fällspatsprodukter.

Under 1971 övertog staten Eriksbergs Mekaniska Verkstads aktier i Uddevallavarvet. Aktierna förvärvades av Statsföretag, sora nu innehar saratliga aktier i delta varv. 1 samband härmed erhöll Statsföretag 105 milj. kr. från staten för genomförande av nyemission i Uddevallavarvet. VUlkoren för de av staten tidigare tillförda aktieägaretillskotten inne­bär, att Statsföretag AB inte kan erhålla utdelning från Uddevallavarvet förrän varvet återbetalat dessa tillskott.

Staten övertog tmder höslen 1971 Pripp-Bryggeriernas resterande ak­tier i Kabi (35 %), Härigenom äger staten och Statsföretag gemensamt samtliga aktier i detta företag. Avsikten är att Statsföretag skall förvärva statens aktier i Kabi. Från Apoteksbolaget förvärvade Statsföretag och Kabi i början av 1972 produktionsdelarna av ACO och Vitrum, som sammanförs med Kabi till en läkemedelsgmpp. Läkemedelskoncemen kommer att bestå av fyra organisatoriskt parallellställda enheter, ACO, Kabis läkemedelsrörelse, Vilmm och Grummebolagen, det sistnänmda Kabis dotterbolag inom det kemisk-tekniska området.

Överläggningar fördes under höslen mellan industridepartementet och Statsföretag om den framtida verksamheten inom Svenska Utvecklings AB, SU, samt hur denna skall finansieras. Med hänsyn till Kungl. Maj:ts önskan att bibehålja den långsikliga inriktningen av SU:s pro­jektverksamhet, koncentrerad på problem med samhällelig anknytning, träffades överenskommelse om att staten skulle förvärva samtliga aktier i SU. Övertagandet skedde per den 1 januari 1972,

Statsföretag övertog från SMT Machine Company AB aktiema i Lin­son Instrument AB, Verksamheten i delta förelag har ingen anknytning till SMT utan främst till verksandiet inom Förenade Fabriksverken (FFV), Avsikten med förvärvet är att renodla SMT:s verksamhet i av­vaktan på att överläggningar med staten angående framtida huvudman för Linson slutföres. Den under 1970 beslutade avvecklingen av Ratio­neU Planering AB genomfördes programenligt. Helt enligt tidigare pla­ner fortgår arbetet med aweckling av verksamheten i Svenska Skiffer­olje AB. Statsföretag förvärvade under 1970 från Styrelsen för Teknisk Utveckling Devac AB för att vidareutveckla den stoflavskiljnuigsulrust-nmg som företaget tillverkade samt därefter biträda vid marknadsintro­duktion. Detta visade sig vara förenat med så stora svårigheter, både tekniskt och kommersieUt, att Statsföretag beslutat avveckla sitt engage­mang i bolaget.

Ägareförhållandena beträffande Swedish Industrial Development Corporation, SID, som tidigare ägdes av Statsföretag AB, Svenska Ut­vecklings AB, Förenade Fabriksverken, Kooperativa Förbundet samt

Skr. 1972:102

7

Innovations AB Projeclion KB, ändrades under året så, alt numera en­dast Statsföretag AB och Förenade Fabriksverken kvarstår som bolagets huvudmän. Avsikten är att verksamheten i SID skall samordnas mer in­timt med verksamheten inom Statsföretagsgmppen och Förenade Fa­briksverken.

Rekonstruktion och speciella insatser

De problem inom Kalmar Verkstads AB, som framkom redan under 1970 och kommenterades i förra årets verksamhetsberättelse, visade sig vara så omfattande, att det under 1971 blev nödvändigt att besluta om förelagels aweckUng. Arbetet härmed planlades så att det i tid skulle kunna samordnas med Volvos nyetablering i Kalmar av en monterings­fabrik för personbUar. Denna plan byggde på att KVAB under aweck-lingsperioden skulle erhålla stödorder på järnvägsmateriel. Bolagets upparbetade orderslock kunde icke ge tillräckUg sysselsättning.

De tidigare näranda probleraen för SMT krävde en fömtsättningslös omprövning av förelagets förutsättningar och framtida inriktning. Arbe­tet härmed pågår och beräknas bli avslutat under första halvåret 1972. Rekonstruktionen medför sannolikt en koncentration av både produkt­program och produktionsanläggningar.

Resultatet för Sveriges Centrala Restaurang AB var otillfredsställande redan under 1970. Det indikerade behov av översyn av verksamheten, som också påbörjades. Därvid blev det nödvändigt att göra en framställ­ning hos Kungl. Maj:t om sådan ändring av bolagsordningen för Re­staurangbolaget, att det kunde skapas både formeU och reell möjlighet för Statsföretag att som huvudaktieägare påverka verksamheten. Beslut om sådan ändring fattades också vid höstriksdagen 1971.

Investeringar

De totala bruttoinvesteringama i byggnader, maskiner och övriga an­läggningar uppgick 1971 till 740 milj, kr. 54 o/o härav avsåg pågående kapacitelsutbyggnader hos Assi, NJA och Uddcomb. Under 1972 be­räknas investeringarna vid Assis enheter i Karlsborg och Lövholmen vara avslutade, varefter de framtida fömtsättnuigama för sulfatfabriken och pappersbmket i Karlsborg samt linerbmket i Lövholmen kommer att vara väsentligt förbättrade.

LKAB:s investeringsvolym, 194 milj. kr. representerade ett genom­snitt under de senaste fem åren. Förhållandevis mycket stora investe­ringsprogram har påbörjats i flera av koncembolagen, bl. a. Kabi och Ceaverken.

Skr. 1972:102

8

Uppbyggnad av koncernen

Arbetet med att bygga upp och i samband därmed samordna olika verksamhetsgrenar inom företagsgruppen har fortsatt under året. Detta arbete är förenat med specieUa problem i en företagsgrupp, som har bU­dats genom att sammanföra autonoma företag, som dessutom arbetar inom skilda branscher.

Förtroendefullt samarbete mellan såväl företag som skilda befatt­ningshavare är en huvudförutsättning för att kunna konsolidera och ut­veckla företagsgmppen. Under året organiserades ett flertal konferenser för befattningshavare med likartad sysselsättning kring gemensamma problem. Ur detta samarbele har vuxit fram en rad utvecklingsprojekt, som nu bearbetas i arbetsgmpper och utskott, där ett stort antal bolag i gmppen är representerade. Exempel härpå är principer och system för långsiktig verksamhetsplanering.

Arbetet med att skapa enhetliga ekonomiska rapporterings- och bud­getsystem för företagsgmppen fortsatte tmder året.

InformationsverksanUieten ägnades ökad uppmärksamhet, I oktober lämnades en första delårsrapport. Informationen till de 18 riksdagsmän, som har till speciell uppgift att följa Statsföretags verksamhet, inleddes och dessa har, utöver bolagsstämraan, inbjudits två gånger för särskild information.

Företagsdemokrati och samverkan

Statsföretags styrelse fastställde under hösten 1971 allmänna riktlinjer för det företagsdemokratiska arbetet inom Statsföretagsgruppen.

I riktlinjerna framhålles nödvändigheten av att inom varje förelag ut­arbeta handlingsprogram för den förelagsdemokratiska utvecklingen med beaktande av de speciella fömtsättningar, som finns i de olika före­tagen, I nära anknytning till de företagsdemokratiska frågorna har stor uppmärksamhet börjat ägnas allmänna ledarskaps- och relationspro­blem.

Antalet personalrepresentanter i styrelsema har ökat och uppgår f. n. till totalt 21 fördelade på 13 företag. Avsikten är att utse personalrepre­sentanter i ytterligare styrelser,

Framåtblick

Som framgått av redogörelsen ovan fmns många problem inom före­tagsgmppen. Orsakerna härtUl är flera, även om den svaga konjunktu­ren har haft avgörande betydelse för det otillfredsställande ekonoraiska utfallet. De saralade finansiella resursema ansträngdes i hög grad under 1971, Endast tack vare en kreditvänlig kapitalmarknad, där nya lån

Skr. 1972:102

9

kunde erhållas på rimUga villkor och i ökad omfattnmg, klarades upp­kommande behov. Trots en självfmansieringsgrad på över 100 % hos några av bolagen bl. a, LKAB blev genomsnittet för hela Stats­företagsgruppen imder 50 »/o.

Men mycket har också skett, som bör tillåta en viss optimism för framtiden. Tidigare satsningar har börjat ge positiva utslag i några före­tag, som t, ex, Ceaverken. Investeringama i LKAB, Assi och NJA förlö­per planenligt och bör ge bättre fömtsättningar för framtiden. Även ar­betet med alt stmkturera verksamheten bör leda till förbättrade ekono­raiska resultal.

Det fortsatta konsolideringsarbetet måste få hög prioritet även under 1972, Erfarenheterna under det gångna året understryker nödvändighe­ten av en hård lönsamhetsprioritering av alla uppkommande handlings­alternativ. Under 1972 förutses för övrigt så stora anspråk på finansiellt stöd från de bolag i gruppen, som förra året uppvisade negativa resultat, bl. a. NJA, Kalmar Verkstad, Uddcomb, SMT och Svetab, att utrymmet för nya expansionsinvesteringar är ytterst begränsat. Även om framtiden för Statsföretagsgruppen ryraraer raånga och stora problem, bör det dock finnas förutsättningar alt på sikt uppnå tillfredsställande lönsam­het för gmppen i sin helhet, en tryggare sysselsättning och ökad expan­sionskraft.

Statsföretag AB förvaltningsberättelse

Konjunkturavmattningen under 1971 återverkade kännbart på flera av koncemens bolag och därraed också på Statsföretag.

De försämrade konjunkturema drabbade med särskild tyngd SMT Machine Company AB och NJA, Statsföretag har via LKAB läranat dessa bolag koncernbidrag med sammanlagt 85 milj, kr.

Tidigare beslutad aweckling av Rationell Planering fullföljdes plan­enligt. Under våren 1971 fattades beslut om aweckling av verksamhe­ ten hos Kalmar Verkstad. I början av 1972 försåldes utvecklingsbolaget Devac AB med en mindre förlust.

För Uddcomb Sweden AB kommer inkömingskostnader jämte kost­nader för en omlokalisering från Degerfors till Karlskrona att bli vä­ sentiigt högre än enligt urspmnglig förkalkyl. Enligt nyligen framlagd proposition till riksdagen föreslås statlig lånegaranti jämte ett statsbi­drag, men Statsföretag kommer under de närmaste åren alt få tillskjuta betydande belopp, sannolikt 2530 railj, kr. Svenska Utvecklingsaktie­bolaget (SU) återtogs efter riksdagsbeslut per den 1 januari 1972 av Statsföretags ägare. Aktierna överläts till ett pris av 6,5 mUj. kr. Stats­företags bokförda föriusl blev 18 milj. kr,

1 slutet av 1971 avyttrades den post aktier i Billman Regulator AB,

Skr. 1972:102

10

som Statsföretag förvärvade våren 1970. Försäljningen genomfördes tiU ett pris av kr 150/aktie, vUket gav kompensation för beräknade ränte­kostnader imder den tid aktiema irmehades.

Efter förhandUngar sedan hösten 1971 träffades i februari detta år uppgörelse meUan å ena sidan Statsföretag och dess dotterbolag AB Kabi och å andra sidan Apoteksbolaget AB om förvärv från Apoteksbo­laget av dess läkemedelstiUverkande företag, Apoteksvarucentralen Vit­rum AB samt ACO Läkemedel AB. Dessa båda företag kommer att samordnas med Kabis verksamhet. Den nya läkemedelskoncemen får en sammanlagd årsomsättning överstigande 200 mkr och en ökad slagkraft, inte minst på de exportmarknader som redan bearbetas.

Såväl KVAB som Uddcomb balanserar den 31 december 1971 så stora förluster att formell plikt att upprätta Ukvidationsbalansräkning förelåg. Koncembidrag till KVAB har nu länmats avseende hela förlus­ten för 1971, Ägarestmkturen i KVAB tillät icke sådant bidrag under 1971, Efter 1 juli 1972 kommer på samma sätt koncernbidrag till Udd­comb att lämnas fömtsatt att elt nyligen framlagt lagförslag godkäimes och dispens enligt denna bevUjas för Statsföretag.

Ett program för företagsdemokratisk utveckling inom Statsföretags­gruppen antogs hösten 1971 och detta är nu föremål för diskussion och gradvis instaUation ute i de enskilda företagen.

Utvecklingsinsatser inleddes under året med syfte att åstadkomma samordning av den finansiella planeringen inom hela gmppen.

Vid bolagsstämman i maj månad fick styrelsen ändrad sammansätt­ning och ny verkställande direktör utsågs. I löner och ersättningar utbe­talades under året till styrelse och verkställande direktör 508,6 tkr och tiU övriga i medeltal 29 anstäUda 2 517,2 tkr.

Den avkastning sora Statsföretag erhåUit från dotterbolag avseende 1971 års verksamhet har efter avdrag för Statsföretags egna förvalt­ningskostnader i sin helhet disponerats för att täcka förluster hos andra bolag inom gmppen och som bidrag tiU Norrlandsfonden (15 mUj. kr.). Den konsolidering som förutsattes kunna ske under Statsföretags tre första verksamhetsår och innan utdelning skall lämnas blu sannolikt mycket begränsad. Även 1972 kommer flera av dotterbolagen att redo­visa stora förluster. Under förutsättning att de allmänna konjunktur­förhållandena stabiliseras och successivt utvecklas i gynnsam riktning senare under 1972, fömtses dock viss resultatförbättring för gmppen i dess helhet redan innevarande år. Den utdelning sora Statsföretag en­ligt riksdagsbeslut skaU lämna från och med verksanUietsåret 1973 torde emeUertid mot bakgmnd av ärmu återstående konsoUdermgsbehov nöd­vändigtvis bU obetydUg de första åren.

Skr. 1972:102

11

Styrelsen  och  verkställande  direktören  föreslår  att  moderbolagets vinstmedel balanseras i ny räkning.

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

(Styrelsens ordförande)

Erik Grafström

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

(verkstäUande direktör)

Harry Hjalmarson

Nore[REDACTED_EFTERNAMN]

Sigurd Ljungcrantz

Skr. 1972:102

12

Revisionsberättelse

1 egenskap av revisorer i Statsföretag Aktiebolag får vi härmed avgiva följande revisionsberättelse för år 1971.

Vi har granskat årsredovisningen, tagit del av räkenskaper, protokoll och andra handlingar, som länmar upplysning om bolagets ekonomi och förvaltning, samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erfor­derUga.

Den löpande granskningen och granskningen av bokslutet har hand­hafts av Bohlms Revisionsbyrå AB, som däröver avlämnat berättelse till revisorerna.

Aktiebolagslagens föreskrifter beträffande redovisningen av aktieinne­hav och koncernförhållanden har iakttagits.

Såsom framgår av årsredovisningen har aktiema i Svenska Utveck­lings AB uppskrivils med 6,5 milj. kr. Vi har intet att erinra mot denna uppskrivning.

Under revisionen har icke framkommit anledning tUl anmärkning be­träffande redovisningshandUngama, bokföringen, inventeringen av tiU­gångama eUer förvaltningen i övrigi.

Styrelsen och verkställande direktören föreslår, att bolagets vinstme­del 14,0 mUj. kr. balanseras i ny räkning.

Detta förslag strider icke mot aktiebolagslagens föreskrifter angående fondavsättning eller mot god affärssed.

Vi tillstyrker

att den i årsredovisningen intagna, av oss påtecknade balansräkningen . faststäUes,

att vinsten disponeras i enUghet med ovanstående förslag samt

att styrelsens ledamöter och verkställande direktören beviljas ansvars­frihet för den tid årsredovisningen omfattar.

Stockholm den 14 april 1972.

Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Bernt[REDACTED_EFTERNAMN]

Ebbe Rybeck

(aukt. revisor)

Knut Ranby (aukt. revisor)

Skr. 1972:102

13

LKAB

Höjd produktion men lägre leveranser

Produktionen ökade mellan 1970 och 1971 från 23,7 tiU 25,8 milj. ton. (Konflikten påverkade produktionen ca fem veckor under början av 1970). Av den totala produktionen bestod 19,4 (18,6) mUj. ton av styckemalm, 1,6 (1,1) mUj. ton av slig samt 4,8 (4,0) mUj. ton av kul­sinter (pellets). Kiruna svarade för 20,6 (18,7) mUj. ton och Malmberget för 5,2 (5,0) mUj. ton färdiga produkter. Totalt bröts 44,4 (36,2) mUj. ton berg inklusive berg från investeringsarbeten.

Leveranserna blev däremot lägre än närmast föregående verksam­hetsår 23,8 mot 24,7 milj. ton, därav 23,0 (23,9) nulj. ton på export och 0,8 (0,8) nulj. ton till inhemska köpare.

Över hamnen i Narvik, som i huvudsak skeppar malm från gmvoma i Kimna, levererades 18,7 (18,4) milj. ton och över hamnen i Luleå 4,5 (5,7) milj. ton. Medellasten ökade i Narvik från 34 553 lUl 36 207 ton och i Luleå från 17 831 tUl 19 807 ton. Det genomsnittUga hamnuppe­hållet minskade något vid båda förvaltningama, i NarvUc från 45 tiU 43 timmar och i Luleå från 27 till 25. Skeppnuigssäsongen i Luleå varade från 20 maj till 8 december.

Stora restkvantiteter

Av de största kundländema var det endast Belgien/Luxenburg, som något ökade sma uttag av LKAB-mahn, från 7,1 tUl 7,2 nulj. ton. Väst­tyskland minskade från 9,6 till 8,8 och Storbritannien från 2,7 tUl 2,0 milj, ton. Den största inhemska kunden var traditionellt Norrbottens Järnverk med 0,6 (0,6) milj. ton.

Stålkonjunkturen i Europa var dämpad under 1971. Många av de stora malmköpama fann det mte möjUgt att hämta ut avtalade kon­traktskvantiteter. LKAB, liksom övriga malmexportörer, redovisade därför vid årets utgång exceptionellt stora restkvantiteter från 1971 års kontrakt.

Malmlagren hos stålindustrin i främst Ruhrområdet och den aUtmer dämpade stålproduktionstakten i Europa kan komma att medföra efter­släpningar i malmavhämtningen även under 1972.

Prismässigt har vissa förändringar skett på marknaden. Sålunda har dels sjöfrakterna för de transoceana konkurrentmalmema sänkts, dels har dollardevalveringen gjort de doUamoterade malmema bUligare i respektive köparlands valuta.

Skr. 1972:102

14

Fortsatt kvalitetshöjning

Arbetet med att höja produklemas kvaUtet fortgår. Andelen kulsinter steg från 16,9 till 18,8 % eller från 4,0 till 4,8 milj, ton, främst beroende på atl kulsinterverket i Svappavaara, som togs i bmk under 1970, var i drift under hela verksamhetsåret.

Hög investeringsnivå

Investeringsplanerna för den närmaste femårsperioden är i huvudsak oförändrade och uppgår tiU omkring 1 miljard kronor.

Investeringarna under 1971 uppgick tUl 198 (161) railj. kr. Bland större investeringsarbeten märks:

Kiruna: Utnyttjandet av den bUvande huvudnivån på 540 m avväg­ning i Kiinmavaara påbörjades, samtidigt som förberedande arbeten på den därefter följande huvudnivån påbörjades.

Malmberget: Arbetet med omläggningen till skivrasbrytning fort­satte. Huvudnivån på 600 m awägning blev klar. Vid årsskiftet 1972/73 beräknas aU lastning med tryckluftdrivna maskiner upphöra, varefter lastningen kommer att ske med modema dieseldrivna fordon. Utbyggna­den av anrikningsverket i Vitåfors med två magnetitsektioner påbörja­des och beräknas vara avslutad i början av 1973. Verkets kapacitet ökar därmed från 2,7 tUI 6,7 milj. ton per år. En ny blodstenssektion i anrik­ningsverket började byggas och beräknas bli klar i början av 1974. Ar­betet på ett nytt kulsinterverk av bandugnstyp påbörjades. Kapaciteten på detta beräknas till 2,5 milj. årston, vUket ger totalt 3,7 milj. ton kul­sinter i Malmberget. Det nya verket beräknas kunna tas i drift under 1973.

Narvik: En skophjulslastare med en utlastningskapacitet av 5 000 ton/tun. togs i drift. Arbetet med ny bangård och ny lossnmgsslation pågick. De beräknas bli färdiga under 1975.

Personalökning

Treårsavtal träffades med arbetarparten. Inom samverkansorganisa­tionen bedrevs ett intensivt arbete som syftade till ökad precisering av samverkansorganens arbetsformer och arbetsumehåll. Bl. a. inleddes en fullständig genomgång av personalpoUtiken. Medelantalet anställda var 7 353, en ökning med 208 personer.

Resultatet något förbättrat

Försäljningsvärdet uppgick tUl 1.195 (1.131) mUj. kr. Rörelseöver­skottet före avskrivningar för LKAB-koncernen blev 407 (384) mUj. kr. Vmslen efter planerUiga avskrivningar samt efter räntor och andra

Skr. 1972:102

15

finansiella poster m. ra. men före bokslutsdispositioner och skatter blev 259 (249) mUj. kr. Resultatet påverkades i positiv riktning av prishöjning­arna på ca 10 o/o för sålda produkter samt i negativ riktning av nunskad leveransvolym och väsentligt höjda produktionskostnader. Kostnads­ökningarna beror tUl stor del på lönestegringar samt prisstegringar på material och tjänster. En bidragande orsak var även en otillfredsstäl­lande produktivitet inom vissa avsnitt av driften samt ökning av grå­bergsbrytningen.

LKAB har lämnat koncernbidrag med 100 milj. kr. till Statsföretag och vissa av dess dotterbolag. Koncembidrag jämte utdelning för 1971 motsvarar exakt utdehimgen för 1970 sedan hänsyn tagits till skatleef­fektema för LKAB. Kommimernas skatteintäkter påverkas icke av bi­draget.

Vinsten före skatter uppgick tiU 114 (212) mUj, kr. och nettovinsten till 42 (94) mUj. kr.

Nytt dotterbolag

I början av året övertog LKAB två tredjedelar av aktiema i AB Fors-hammars Bergverk, som bryter och behandlar fältspat, kvarts och kvart-sit vid olika fyndigheter i Mellan-Sverige. Den andra aktieägaren är Kooperativa Förbundet.

Oljeprospektering AB (OPAB), i vilket LKAB iimehar 25 »/o av ak­tiema, påbörjade under våren bormingar efter olja i södra Skåne.

AB Statsgruvor

Verksamheten har under år 1971 bedrivits i oförändrad omfattning vid bly- och zinkmalmsgmvan i Stollberg.

Förberedelsearbetet med volfram- och flusspatgmvan i Yxsjöberg har pågått under hela året och driften beräknas komraa i gång våren 1972.

Produktion och leveranser

Under året har i Stollberg producerats 4 550 ton blyslig, 6 250 ton zinkslig samt 24 800 ton järnsUg.

Leveranserna har i stort sett motsvarat produktionen. En viss åter­hållsamhet i avhämtningen från köparnas sida har dock varit märkbar.

Marknadsöversikt

Priserna för bolagets produkter, som bestäms av internationella note­ringar, har undergått betydande förändringar. Genomsnittsnoteringen för bly var under år 1971 £105 (förra året £122) och för zink £127 (122). För järnsligen har priset varit oförändrat.

Skr. 1972:102

16

Investeringar

Investeringarna i Stollberg har under året uppgått till 1,7 milj. kr. Bl, a, har ny lave samt maskinhus och krossanläggnuig uppförts,

I Yxsjöberg har investeringarna pågått planenligt. Anrikningsverk och övriga ovanjordsanläggningar har i huvudsak färdigställts under året. 6,0 milj. kr. har under året investerats i byggnader och anläggningar och 4,3 milj, kr, i maskiner. Förberedande arbeten under jord har utförts.

Personal

Antalet anställda var vid årets slut 166 (127). Vid nybyggnaderna har även sysselsatts ett antal entreprenörer med egna anslällda.

Resultat

Rörelseresultatet för året visade ett underskott före avskrivningar med 1,9 milj, kr. Resultatet belastades med 2,9 milj, kr. för förberedande ar­beten i Yxsjöberg.

Avskrivningama, som uppgår till 0,6 milj, kr., omfattar ej nybyggna­derna i Yxsjöberg och Stollberg, De finansiella kostnadema har ökat ge­nom att ett lån har upptagits under året till ett belopp av 7,5 milj, kr.

Resultatet efter skaller visar varken vinst eller förlust.

För att finansiera driflskoslnadema i Yxsjöberg under inkömingsti-den kommer ett lån att upptagas.

Norrbottens Järnverk AB

Under 1971 levererade Norrbottens Järnverk 478 000 ton stål till ett värde av 378 mUj. kr. Hälften av försäljningen utgjordes av profiler för fartyg. Järnverket är på detta område marknadsledande och täcker över 25 "/o av de de europeiska varvens behov. Övriga produkter är stålbyggnadsmaterial och armeringsstål samt stångstål och plåt för verk­stadsindustrin.

Ökad fakturering i svag konjunktur

1971 var ett mycket svagt år för stålindustrui, Västeuropas stålpro­duktion minskade med 6 % från 1970, Trots produklionsbegränsnmgar föll stålpriserna ytterligare från den låga nivån vid årels början, Norr­bottens Jämverk kunde trots konjunkturläget öka sin fakturering med 15 «/o. Exportandelen var 42 %,

FartygsprofUerna har tiU största delen levererats mot långtidskon-

Skr. 1972:102

17

trakt. Priserna på fartygsraaterial, som levererats under 1971, har till stor del bestämts av kontrakt, som togs under lågkonjunkturen före upp­gången 1969, De har i dagens kostnadsläge gett ett mmdre gott ekono­miskt utbyte men lönsamheten inom detla område förbättras dock suc­cessivt. Av järnverkets totala orderstock på över 1 000 000 ton utgör fartygsraaterial den helt dominerande delen.

För de flesta övriga produkterna har prisema bestämts av den inter­nationella UtveckUngen. Det har speciellt under senare delen av året in­neburit betydande prissänkningar. Vid årsskiftet 1971/72 kunde dock en viss stabilisering skönjas.

Ökad manufakturering

En allt större del av järnverkets produktion genomgår någon form av manufakturering efler valsningen. Fartygsprofilerna levereras i stor ut­sträckning inläggningsfärdiga. Inom slålbyggnadsområdet levereras så­väl profilerad, plastbelagd plåt och raanufakturerat storamalerial som färdiga stålhus. Andelen manufakturprodukter uppgick 1971 till drygt 50%, 1967 var den 13%.

Full sysselsättning

Trots konjunkturläget kunde full sysselsättning upprätthållas under året. Antalet anställda var oförändrat ca 3 400,

Jämverkets första produktionsenhet, eltackjärnverket, nedlades under året.

Investeringsprogram 70

Arbetet med järnverkels investeringsprogram fortskred planenligt un­der året. Huvuddelen av anläggningarna har upphandlats. Lån och kre­diter har erhålUts i beräknad omfattning. Investeringsprogrammet kom­mer att medföra:

Tre gånger så stor råjärnskapacilet

Fördubblad råstålskapacitet

VäsentUgt högre utnyttjande av varmvalskapaciteten genom kom­pletterande investeringar

Fördubblad kapacitet för manufakturering av fartygsmaterial

Högre råvarupriser sämre resultat

Priset på koks, järnverkets viktigaste råvara, steg våldsamt under 1970 och låg under första delen av 1971 fortfarande på en hög nivå. Under senare delen av året blev tillgången på koks god på grund av de

2    Riksdagen 1972.1 saml Nr 102

Skr. 1972:102

18

dåliga stålkonjunkturema. Detta medförde sänkta priser, som dock en­dast till ringa del hann påverka årets resultat. För den viktigaste malm-kvaliteten var prisstegringen från föregående år 9 "/o.

De ökade råvarupriserna och lönestegringar, som endast delvis mot­svarats av produktivitetsförbättringar, medförde att nettoförlusten efter dispositioner och skatter ökade tiU 63 milj. kr., vilket till 60 milj. kr. täcktes av koncembidrag. Konjunkturen, speciellt under andra halvåret 1971, blev sämre än beräknat.

Prognos

Produktion och fakturermg planeras bli väsentligt högre 1971 än 1971, Investeringsprogram 70 ger förutsättningar för en fortsatt snabb fakturermgsökning under följande år.

Resultatet beräknas successivt bli förbättrat, främst lack vare lägre produktionskostnader efter genomförandet av investeringsprogrammet och högre priser på fartygsmaterial. Trots de ralionaliseringsåtgärder sora vidtagits fömtses en avsevärd förlust under 1972, Även 1973 be­döras en viss förlust uppstå, medan resultatet för år 1974 vid normala konjunkturer väntas bli positivt.

Uddevallavarvet AB

Efter den goda sjöfartskonjunktur, som nådde sin kulmen hösten 1970, inträdde redan vid årsskiftet en markant försämring. Fraktema föll mycket snabbt och nådde för såväl tank- som bulkfarlyg imder 1971 den lägsta nivån på raycket länge.

Nedgången i sjöfarlskonjunklurerna, de långa leveranstiderna och den instabila valutasituationen medförde, alt varvsindustrin i sin helhet un­der 1971 tillfördes jämförelsevis få nya order.

Uddevallavarvet tecknade under året två nya kontrakt avseende 125 000 tdw tankfartyg för leverans 1975. Med få undantag omfattar or­derstocken fartyg på ca 100 000 tdw och däröver och är med hänsyn tUl typer och antal fartyg väl sammansatt. Bolagets orderstock ger företaget full sysselsättning tiU och med första halvåret 1975. Med hänsyn till det osäkra och snabbt skiftande läget på frakt- och beställningsmarknaden får detta betecknas som tiiUfredsstäUande.

Mellan de fyra stora varven, Eriksberg, Götaverken, Kockums och Uddevallavarvet, har ett konsortialavtal ttäffats för ett närmare samar­bete inora vissa områden.

Skr. 1972:102

19

Beslut om garantiram

Riksdagen har under året beviljat varvsindustrin fortsatta fartygskre­ditgarantier genom beslut om en garantiram, baserad på en ruUande fem-årsberäkning. För första femårsperioden utgör den av riksdagen an­slagna garantiramen 3,5 mUjarder kr,

överenskommelse har under året träffats mellan svenska staten, Stats­företag AB och Eriksberg om att avtalet om samägande av Uddevalla-varvet skall upphöra. Samtliga aktier i Uddevallavarvet AB har överta­gits av Statsförelag AB i enUghet med beslut av 1971 års vårriksdag. Samtidigt höjdes Uddevallavarvels aktiekapital till 100 milj, kr.

Investeringar

Arets investeringar uppgår tiU 18,4 milj, kr. Del på hösten 1970 beslu­tade investeringsprograraraet, som tillsammans med övriga investeringar belöper sig till ca 35 mUj, kr., har under året planenligt kunnat följas och beräknas vara avslutat under sommaren 1972,

Ombyggnad av utrustningspir och plåtfördelningsbyggnad slutfördes, och ny hall över profilförråd färdigställdes under året. Återstående större arbeten bl, a, ombyggnad av bädd 111, som medger en bety­dande ökning av fartygsstorlekama på denna bädd, jämte kranbanor och tiUbyggnad av svetshaUen på Sörvik pågår och slutföres under våren 1972,

Personal

Den "grå arbetskraften" har i det närmaste avvecklats. Nyrekrytering har skett genom skolning i egen regi varvid personalstyrkan kunnat ökas,

1 syfte att skapa riktimjer för det företagsdemokraliska arbetet har utredningar gjorts såväl av medarbetare inora företaget sora av externa konsulter. Antalet anstäUda har under året ökats med ungefär 150 per­soner till ca 3 000.

Dotterbolag

Skandiaverken AB har i likhet med föregående år drivits av moderbo­laget. Produktionen har Uksom tidigare i huvudsak bestått av hjälpmoto­rer, reservdelar m, m, för varvsindustrin raen även av viss tillverkning för andra beställare.

Resultat

De fartyg, som varvet levererat 1971 och de som skall levereras 1972, har kontrakterats i ett ogynsamt konjunktionsläge till fasta priser och på vid den tiden marknadsmässiga villkor. Även om resultatet av årets

Skr. 1972:102

20

verksamhet är otUlfredsställande, har rörelseresultatet jämfört med pro­gnosen kunnat förbättras avsevärt. Till detta har främst bidragit att le­veranstiderna väl kunnat hållas. Såväl sjösatt som levererat tonnage är det högsta hittills i varvels historia. Under de närmaste åren förväntas en successiv förbättring av varvets lönsamhet. Koncernen redovisar inga vinstmedel. Årets förlust uppgår till 33 milj, kr,, vilket täckes genom att medel från reservfonden tages i anspråk.

Karlskronavarvet AB

För Karlskronavarvet AB präglades 1971 av atl såväl produktion och försäljning som sysselsättning ökade. Betydande kostnadsstegringar, gäl­lande både material och löner, kombinerat raed svårigheter att uppnå en tillfredsställande produktivitet inom vissa verksamhetsgrenar, medförde dock att resultatutvecklingen inte blev gynnsam. De marina beställning­ama uppgick till ca 70 "/o av den totala faktureringen.

Marknadsöversikt

Kontrakt tecknades för leverans av elt minfartyg. Dessutom teckna­des ett flertal kontrakt för marint underhåll.

Under 1971 kompletterades även beställningar av fartygsseklioner till Kockums Mekaniska Verkstads AB och AB Götaverken.

Produktion och leveranser

Minfartyget "Älvsborg" färdigställdes och levererades i april. Under året påbörjades konstruktion och tillverkning av tolv torpedbåtar av modifierad Spica-typ. Kryssaren "Göta Lejon" genomgick översyn och modernisering. Leverans av antennanpassare till marinen slutfördes och utveckling av andra typer för exportförsäljning igångsattes.

Investeringar

Varvets modernisering fortsatte under 1971, De totala investeringama uppgick till ca 15 milj, kr. En skrov- och montagehall samt tillhörande mindre verkstadshall och servicebyggnad färdigställdes till årsskiftet 1971/72. En ny hall för gasskärning av plåt är under uppförande.

Personal

Antalet anställda ökade från 1 610 till 1 649, Arbetet inom del före­tagsdemokraliska området aktiverades under året. Sålunda är de an­ställda representerade i bolagets styrelse. Vidare inrättades en personal-kommitté och försöksverksamhet har pågått med fyra avdelningsnämn­der.

Skr. 1972:102

21

Resultat och likviditet

Omsättningen under året uppgick tiU 113 milj, kr. Resultatet för 1971 utvisade en försämring i förhållande till föregående år. Detta rörelsere­sultat kompenserades dock av ett räntenetto på 6,8 railj. kr., varefter re­sultatet före dispositioner och skatter uppgick lill 0,6 railj. kr. Arets re­sultat påverkades av en rad föriuslobjekl. Bolaget redovisade efter dis­positioner och skatter varken vinst eller föriusl.

Likviditeten var vid årsskiftet fortfarande god. Bolagels likvida raedel utgjordes emellertid huvudsakligen av förskott för kommande leveran­ ser.

Utveckling under de närmaste åren

Resultaten för de närmaste åren förväntas bli bättre än 1971, då en del olönsamma verksamhetsgrenar bortfaller. Sysselsättningen beräknas vara tillfredsställande fram till mitten av 1975 tack vare redan upp­gjorda kontrakt.

Varvels modernisering komraer under de närraaste åren att ställa stora krav på finansiella resurser.

De förestående försvarspolitiska besluten koraraer alt ha en avgö­rande inverkan på utvecklingen efter 1974,

AB Oljetransit

AB Oljetransit äger, förvaltar och driver en anläggning vid Trond-heirasfjorden för lagring och distribution av oljor.

Fortsatt expansion

Anläggningen har sedan 1963 utnyttjats för mottagning, lagring och transitering till Sverige av drivmedel, som tiUhör svenska mililära myn­digheter. En större del av cisternvolymen uthyres emellertid nuraera till norska förelag.

Långsiktig planering

Bolaget har kunnat notera etl ökat intresse i Norge för depåanlägg­ningar för raffinerade oljeprodukter. En utveckling av oljehamnen tycks möjlig och blir av intresse i synnerhet om nya oljefyndigheter komraer att exploateras norr om 62:a breddgraden.

Omsättningen under 1971 var 0,8 railj, kr, jämfört med 0,7 milj. kr. kalenderåret 1970. Resultatet för den kommersiella delen av verksamhe­ten var före extraordinära intäkter och kostnader 0,2 railj. kr.

Skr. 1972:102

22

Uddcomb Sweden AB

Anläggningarna i Karlskrona byggs ut

En verkstadsindustri som Uddcomb, med tunga och skrymmande produkter, måste av transportlekniska skäl ligga vid djuphamn. Därför valdes i samband med företagels bUdande Karlskrona som lokaliserings­ort. Avancerade och välutrustade anläggningar uppföres nu där i två etapper, 1 den första, som var klar sommaren 1971, uppfördes bland an­nal en supertung verkstadshall anpassad för reaktorlankar, ånggenerato­rer och liknande extrema tryckkärl, I den andra, klar sommaren 1972, byggs dels en tung verksladshall för kompletterande utmstning till reak­tortankar och primära ångkretsar, dels en adminislralionsbyggnad. Här­med får företagel en kvaUficerad anläggning för produktion av tunga komponenter till reaktorsystem, vilken även uppmärksammats interna­tionellt.

Personalen satsar på Karlskrona

Överflyttningen tUl Karlskrona kommer alt kunna genomföras med långt raindre friktion än vad som varit vanligt vid omlokaliseringar av industrier, Detla beror tUl stor del på den positiva inställning personalen har till Karlskrona, Med stort engagemang har var och en löst sina upp­gifter. Det tillmötesgående som Karlskrona komraun raött Uddcombs personal med, har varit en stark stimulans även för de enskilda män­niskorna i den svåra omställningsprocess, som flyttning till en ny ort innebär.

Ett bolag under uppbyggnad

Uddcomb är en kraftfull satsning med stark inriktning raot kärnkraft-området. Avsikten är att med hemmamarknaden som bas bygga upp ett verkstadsföretag med internationell konkurrensförmåga för export av svenska kvalitetsprodukter. Utgångsläget är gott och avsevärda framsteg har redan gjorts. Trots detta måsle utvecklingsprocessen för ett företag som Uddcomb bli långsam. En positiv vinstutveckling kan väntas först efter ett initialskede på 35 år, följt av ett jämviktsläge under ett par

Ordcrstocken ökar

Faktureringen under 1971 blev 27,5 mUj. kr. (25,8 år 1970). Order­stocken ökade under 1971 från 66,7 tiU 99,1 milj. kr. Den måste dock ses mot bakgrund av en genomsnittlig leveranstid av tre år och med en po­tentiell leveransförmåga av 80 milj, kr. per år efter intrunning av an­läggningarna i Karlskrona.

Skr. 1972:102

23

Faktureringen 1971 blev lägre än beräknat. Della berodde delvis på en leveranseftersläpning avseende icke-nukleära produkter samt den all­raänt svaga konjunkturen. Investeringar inom den kemiska processin­dustrin har senarelagts, vilket påverkat Uddcombs möjligheter till be­ställningar och leveranser.

Stora igångkörningskostnader

Att starta en industri av Uddcombs typ kräver stora resurser. Det är inle möjligt alt sora tillgång i företagets balansräkning laga upp kostna­der för imraateriella värden personalutbildning, marknadsbearbel-ning, administrativ uppbyggnad, process- och metodutveckling. Dessa och likartade kostnader går in i resultaträkningen som förluster. De första årens bokförda förluster i ett nystartat företag som Uddcomb kan därför för den oinvigde te sig anmärkningsvärda. Sett mot de möjUghe­ter det långa perspektivet ryraraer är det dock även helt affärsmässigt att acceptera stora igångkömingskostnader.

1972 Uddcomb helt till Karlskrona

Under 1972 slutföres omlokaliseringen av Uddcomb. Aret kommer därmed alt iimebära en klar vändpunkt i företagets uppbyggnad. 1 sin nya miljö kommer Uddcorab att sträva mot en mera långsiktig form för samarbetet inora förelaget samt vidareutveckla företagsdemokratin.

Stor samhällsinsats

Uddcorab har bildats och omlokaliserats genora en stor insats från samhällets sida. En satsning av denna typ kräver omfattande grundin­vesteringar, inte bara i byggnader och maskiner. Flyttningen till Karls­krona av flera hundra familjer fömtom företagets utmstning och pro­duktion, utbildning av nyanställd personal, upparbetande av kund- och leverantörskontakter, utformning av administtation och arbetsrutiner är kostnader, som Uddcomb självt inte förmår täcka under initial- och konsoUdermgsskedet. Härigenom har dock på lång sikt skapats ett värde, såväl industriellt som samhällsekonomiskt, som bör ha goda för-räntningsmöj ligheter.

SMT Machuie Company AB

Den internationella lågkonjunkturen har drabbat verktygsraaskinin-dustrin hårt över praktiskt taget hela världen. Så t, ex. utgjorde order­ingången i amerikansk verktygsmaskinmdustri under 1971 endast ca en tredjedel av genomsnittet åren 1964 tiU 1969, 1 Japan har ett flertal till-

Skr. 1972:102

24

verkare begränsat produktionen. Omfattande produktionsinskränkningar har även genomförts i England på gmnd av låg investeringslakt inom samväldet och i Tyskland har konjunkturen framtvingat flera fusioner.

Utbyggnaden av SMT:s marknadsorganisation raed etablering på vissa viktiga marknader har inle kunnat genomföras i planerad omfatt­ning. Av denna anledning har företaget varit mindre väl rustat att möta nedgången i efterfrågan på produkterna. Vidare befinner sig företagel i en av lönsamhetsskäl framtvingad omstrukturering från slandardma-skiner till numeriskt styrda maskiner. Detta har medfört betydande ut­vecklings- och igångkörningskostnader. Lågkonjunkturen har för SMT sammanfallit med ett uppbyggnads- och omstmktureringsskede, vilket medfört en rad svårigheter. Sedan flyttningen från Köping till Västerås genomförts och rationaliseringar inom såväl produktion som administra­tion börjat få effekt, har företaget en betydande överkapacitet, vilket raedför förluster.

Minskad orderingång

Orderingången för SMT-gruppen, som 1969 var 45,3 milj, kr, och 1970 67,4, stannade för 1971 på 44,2 milj, kr. Nedgången kan främst hänföras till exportmarknaderna, och rainskningen ligger helt på de tre sista kvartalen.

Stort underskott

1 samband med SMT:s bildande för tre år sedan bedömdes uppbygg­nadsskedet till fem år. Lågkonjunkturen har dock medfört, att förlus­terna blivit större än vad som då fömtsågs. Arets förlust 33 milj. kr., täcks med 25 milj, kr, av koncernbidrag.

Dotterbolaget Thörns Mekaniska Verkstad, som främst tillverkar verktyg, visar i likhet med tidigare år ett överskott för Stockholmsfabri­ken, men belastas i årets bokslut för förluster för den nu nedlagda Es­kilstunaverkstaden,

Pcrsonalnedgång under 1971

Antalet anstäUda har under året minskat med ca 60 till totalt omkring 775. Personalreduceringen har främst drabbat Västeråsenhelen men i viss utsträckning även produktionsenheterna i Karlskoga och Ronneby.

UtbUck 1972

Enligt branschprognoser är endast smärre förbättringar alt förvänta i konjunkturen under 1972. Detta tillsammans med företagets negativa re­sultatutveckling gör, att den tidigare beslutade koncentrationen till NS-

Skr. 1972:102

25

maskiner accentueras. Förelaget måste intensifiera insatserna på export­marknaderna, främsl de mer närliggande europeiska.

En koncentration belräffande produkter, marknader och produktions­apparat är nödvändig för att företaget skall kunna uppnå erforderlig lönsamhet parad med anställningstrygghet för personalen.

Detta rekonstruktionsarbete koraraer att medföra avsevärda kostnader av engångskaraktär och kan endast genomföras under en relativt lång tid.

Kalmar Verkstads AB

Under första hälften av 1971 gjordes intensiva, men tyvärr resultat­lösa, ansträngningar att på olika sätt finna en lösning på Kalmar Verk­stads (KVAB) långsiktiga inriktning. Vid sararaanträde den 30 juni 1971 beslöt därför styrelsen föreslå ägaren att successivt avveckla företagel.

Avveckling av bolagels bilsektor

Under våren 1971 avslutades tillverkningen av den lätta distributions-bUen Tjorven. Aweckling av dotterföretagen för bUförsäljning blev syn­nerligen kostsam liksom även avvecklingen av KVAB:s olika fristående åierförsäljare för bilar.

Den närmaste framtiden

Personalen har under året minskats från 950 personer till 485. Den under 1971 friställda arbetskraften har i slor utsträckning erhållit annan anställning. Personalminskningen fortsätter i takt med den beslutade av­vecklingen.

Nettoförlust

Koncernens omsättning uppgick till 65,6 railj. kr., varav moderbola­get 59,9 railj. kr. (71,3 år 1970).

Rörelseförlusterna, de särskilda aweckUngskostnaderna och boksluts-disposUionerna belöpte sig sammanlagt till 27,0 railj. kr. (28,4).

Aktiema ägs nuraera raed endast några få undantag av Statsföretag AB.

AB Sonab

Den svenska försäljningen för AB Sonab har häraraats av den stora minskningen i efterfrågan på kapitalvaror under 1971. Den för Sverige budgeterade försäljningsökningen uppnåddes således ej. Bidragande har

Skr. 1972:102

26

också varit vissa förseningar från leverantörer i Storbritannien. Trots konjunkturnedgången i Sverige har Sonabgruppens omsättning ökat från 10,9 milj. kr. 1970 tUl 16,6 railj. kr. 1971.

Exportexpansion

Sonab har under 1971 fortsatt uppbyggnaden av försäljningsorganisa­tionen i utlandet genom alt etablera företag i Norge och Frankrike. Dessa bolag är främst inriktade på marknadsföring av Sonabs hemelek­tronikprogram (Hi-Fi). Sonabgmppens export uppgick tiU 44 »/o, vilkel betyder en femdubbling jämfört med 1970. Försäljningen utomlands sker huvudsakUgen genom egna dotterföretag.

Nya produkter

Inora Hi-Fi-prograraraet lanserades under hösten 1971 en nyutveck-lad förstärkar-Zradiokorabination, avsedd för musikanläggningar i hem­miljö. Produkten, typ R4000, har kunnat ges fem års garanti, vUket tidi­gare ej förekomrait på marknaden. R4000 har mötts av så starkt in­tresse, att produktionen under året inte kunnat täcka efterfrågan. En slor produktionsökning planeras därför för 1972,

Som ett första resultat av den under 1970 påbörjade utvecklingen av industrielektronik presenterades under slutet av 1971 ett system för per­sonsökning med tvåvägs talöverföring. Sonabs system är det första i Sve­rige, där ett talat meddelande kan utväxlas i båda riktningama. Det är även i många andra avseenden unikt, Elt betydande antal patent har sökts. Serieproduktion startar under första hälften av 1972 och mark­nadsföring skall under året ske genom dotterbolagen i Sverige, Storbri­tannien, Västtyskland och Schweiz,

Resultat, antal anställda

Resultatet före dispositioner och skatter visar ett underskott på 1,1 milj, kr,, vilket täckes av aktieägartillskott från Statsförelag AB, Antalet anslällda uppgick vid 1971 års slut tiU 192,

Fortsatt snabb expansion

För 1972 räknar Sonab med en fortsatt snabb utveckling. Omsätt­ningen väntas öka med ca 50 «/o. Under året skall ytterligare några ut­ländska dotterbolag etableras. Industriproduktemas andel av verksam­heten beräknas öka.

Resultatet för AB Sonab bedöms bli förbättrat, men kommer under ännu några år alt belastas av höga kostnader för utveckling och utiands-etablering av industrielektronik.

Skr. 1972:102

27

AB Statens Skogsudustrier Konjunkturnedgång för massa och papper

Leveransvärdet för Assikoncernen år 1971 blev 583 milj, kr, (570 år 1970), Moderbolagets leveransvärde uppgick till 524 milj, kr, (513,2). Genomsnittspriset på bolagets produktsortiment sjönk med 0,5 % från 1970, framföraUt beroende på prissänkningar med drygt 10 % på före­tagets huvudprodukt, kraftliner. Rörelseöverskottet sjönk från 90,5 railj. kr. till 51,3. Det faktiska nettoresultatet före dispositioner och skatter redovisas till 2,7 milj. kr. Räntesaldot har påverkats av att ränteutgifter för sammanlagt 9,0 milj. kr. har överförts tUl anläggningskostnaderna för de pågående utbyggnadsprojeklen vid Lövholmens pappersbruk.

Produktion

Efter en produktionsökning för samtliga produkter under 1970 ökade produktionen även under 1971 för såväl sågade trävaror sora träfiber­skivor. Produktionen av blekt avsalumassa visade en icke oväsentUg nedgång på grund av konjunklurförsämringen. Även papperskvalite­terna kraftpapper och kraftliner visade viss nedgång. För den förra kva­liteten berodde nedgången på marknadsförhållanden och för den senare på inkopplingssvårigheter. Den sammanlagda produktionen sjönk med 1 "/o jämfört med föregående år.

Höjda virkespriser

Kostnaderna för virkesråvaran, som är den helt dominerande kost­nadsposten i resultaträkningen, uppgick till 223 milj, kr, (211), För vir­kessäsongen 1970/71 steg priserna i Norrbotten för barrmassaved med 19 % och för timmer med 7 % samt i Mellan-Sverige för timraer med

40/0,

Investeringar

Investeringarna uppgick under två år till 368 milj. kr., varav ca 240 milj, kr, hänförde sig till 1971, Investeringsverksamheten under året var i aUt väsentiigt inriktad på den fortsatta utbyggnaden av Lövholmens pappersbruk från nuvarande 180 000 årston till 350 000 årston samt ra­tionaliserings- och kvalilelshöjande investeringar vid Karlsborgs sulfat­fabrik och pappersbruk. Båda dessa projekt kommer alt vara avslutade under första halvåret 1972.

Skr. 1972:102

28

Personal

Antalet anställda i medeltal uppgick under 1971 till 3 825 personer. Delta innebär en ökning raed 82 personer i förhållande lill 1970. An­talet anstäUda i koncernen under 1971 utgjorde 4 362 (4 280).

Svenska Industrietablerings AB

Svenska Industrietablerings AB (Svetab) har till uppgift att skapa nya arbetstillfällen inora olika stödområden. Detta sker genom att Svetab engagerar sig som ägare i nystartade företag eller går in i befintiiga före­tag och medverkar till expansion. Den investeringsverksamhet Svetab bedriver skall vara lönsam. Underskott i samband med startandet av nya företag är emellertid oundvikliga och lönsamhetskravet måste därför ses i ett raera långsiktigt perspektiv. Svetabs framtida överskott avses alt an­vändas för ytterligare investeringar i utbyggnader och nyetableringar.

Byggmaterialgrupp

Uppbyggnaden av Svetabs byggmaterialgrupp har fortsatt. De tre till­verkningsenheterna inora gruppen har sammanförts i ett koncernled­ningsbolag, AB Standardsnickerier. Marknadsföringen har samordnats genom Cenlo Gruppen AB, Detta företag ägs tillsammans med Svenska Cellulosa AB (SCA). Cenlo Gruppen AB marknadsför även detta före­tags byggmaterialprodukter.

Vidare är program för rationalisering av de olika tillverkningsenhe­terna under genomförande. Tillverkning finns på tre platser: i Bjurträs-ket (produktion av fönster) samt i Kramfors och i Kalmar (båda med inredningssnickerier på programmet). De vidtagna åtgärderna innebar ökad kapacitet. Då man ej kunde finna avsättning för denna högre pro­duktion, betydde detla personalreduceringar med ca 100 personer. Me­deltalet anställda under året i byggmaterialföretagen var 550 personer.

Företag för mattor

Under året har planerna för Nylands Mattfabrik vuxit fram i detalj. Även detta företag, som skaU tillverka heltäckningsmattor, ingår i Sve­tabs byggmaterialgmpp.

Byggandet av fabriken började strax efter årsskiftet 1971/72 och pro­duktionsstarten beräknas ske i början av 1973.

Träverktyg

Nordtool AB, som ägs tillsammans raed Sandvikens Jernverks AB, startades för tillverkning av träbearbetningsverktyg och speciellt en vändskärskutter med skär av hårdmetall. Företaget har utvecklats plan-

Skr. 1972:102

29

enligt. Det innebär att fabrikslokaler färdigställts i Öjebyn utanför Pi­teå och alt produktionen har börjat. Marknadsföringen av vändskärs-kuttem har, genom Sandvikens Jernverk, koramil igång såväl i Sverige som i vissa länder på exportmarknaden.

E.Ypansivt sjukvårdsföretag

AB Förbandsmaterial i Partille är elt grossistföretag för sjukvårdsar­tiklar. Sedan Svetab övertog förelaget 1969 har en forlsall positiv lön­samhetsutveckling ägt rum.

Ytterligare arbetstillfällen i Piteå

Utredning har gjorts avseende elt engagemang i Kryotherm AB och Svetab har gått in sora aktieägare i detla förelag från och raed början av 1972, Företaget, som ligger i Piteå, tillverkar värmeåtervinningsaggregat för uppvärmning, kylning och ventUation. Anledningen till Svetabs en­gagemang är att företaget bedöms ha utvecklingsmöjligheter med ytter­ligare arbetslUlfällen som följd.

Resultat

Vid årsskiftet 1971/72 arbetade ca 685 personer inora Svetabs hel- el­ler delägda bolag, Svetabgruppen består av fyra dotterbolag och tre bo­lag, där Svetab har en rainoritetsandel. Gruppens resultat före disposi­tioner och skatter innebar en förlust på 15,6 railj, kr.

1 moderbolaget arbetade vid årsskiftet 10 personer. Verksamhetsåret har främst präglats av konsolidering av tidigare investeringar samt ut­redning av planerade engagemang.

Nyckelhus AB

Nyckelhus AB marknadsför egna eleraentsystem baserade på trästom­mar för markbostäder. Företaget har eget arkitekt- och konstruktions­kontor. Tillverkning av trästommar och viss inredning sker vid Krimi­nalvårdsstyrelsens anläggningar. Grupphus uppföres huvudsakligen av Kriminalvårdsstyrelsens byggande avdelningar.

Ökad omsättning

Orasättningen har under året stigU med 20 % till 14,4 milj. kr. Den inneliggande orderstocken uppgår lill ca 21 raUj. kr. Antalet anställda var vid årsskiftet 74.

Skr. 1972:102

30

De rådande kreditreslriktionerna och de utdragna avtalsförhandling-ama dämpade efierfrågan på markbostäder. Under årets senare del kunde en viss återhämtning skönjas.

Resultat

Arets resultat gav etl underskott på 450 000 kr., som täckts genom koncembidrag.

AB Svensk Torvförädling Högre omsättning

Försäljningen av frästorv (KronmuU) och vanlig torv (Trädgårdstorv) ökade med ca 20 "/o jämfört med 1970, Tillverkningen av torvråvara hämmades emellertid av regn vid ogynnsam tidpunkt. Försäljningen 1972 kan därför inte öka lika kraftigt som 1971,

Den inhemska konkurrenssituationen har i stort sett varit oförändrad. En mindre prishöjning har dock kunnat genomföras. Konkurrensen på en del exportmarknader har ökat och därför förutses en minskad export 1972.

ProduktutveckUngsarbetet har fortsatt efter tidigare uppgjorda planer. Under .året har framför allt Torvbolagets specialjord för lökdrivning fått en mycket omfattande användning. De flesta tulpaner, som odlats i Sve­rige och Danmark, har vuxit i lökmull från Sösdala,

Minskad investering

1971 har investeringsmässigl sett varit ett meUanår. Investeringama uppgick endast till ca 50 000 kr,, medan de för 1972 är planerade uppgå till mer än 600 000 kr. Likviditeten har förbättrats avsevärt under året. Likvida medel uppgick den 31,12,1971 tiU 800 000 kr.

Bättre resultat

Tack vare ökad försäljning, framför alll av förädlade produkter, samt rationaliseringsåtgärder, har de ökade lönekostnaderna kunnat kompen­seras. Arets resultat efter planenUga avskrivningar och före dispositioner och skatter blev 308.000 kr. mot 18.000 1970. Antalet anställda under året har i genomsnitt varit 66,

Skr. 1972: 102

31

Svenska Tobaks AB

Tobaksbolagets export av piptobak till den amerikanska marknaden fördubblades under 1971 jämfört med föregående år och är nu slörre än hela den svenska konsumtionen. Även bolagels dotterbolag i Holland har haft en gynnsam utveckling. Koncernomsältningen ökade med 10 milj. kr. lUl 415 milj. kr.

På hemmamarknaden bidrog konjunkturnedgången till atl konsumtio­nen av cigarretter, cigarrer och cigariller samt piptobak sjönk. Denna minskning kompenserades mer än väl av exporlframgångama. Moder­bolagets omsättning steg med knappt 2 % i förhållande till 1970 och blev 381 milj. kr.

Bolaget sålde under 1971 ca 9,5 miljarder cigarretter, vilket innebär en minskning med 2,4 "/o järafört med föregående år. En under året lan­serad cigarrett med mycket låga halter av tjära och nikotin, märket Blend, uppnådde betydande framgångar.

En kraftig nedgång drabbade under året cigarr- och cigarillsektorn, som sjönk med hela 12 % till 270 mUj, st. Nedgången beror i stor ut­sträckning på konjunkturdärapningen, men följer också ett internatio­nellt mönster.

Bolagets försäljning av piptobak sjönk med 4 % tUl ca 1 350 ton. Snuset ökade däremot med 5 "/o till drygt 2 600 ton och tuggtobaken med omkring 4 % tUl 15 ton.

Växande export av piptobak

Exporten av piptobak uppgick i runt tal till 1 800 ton. Nya markna­der för piptobak har öppnats och andra håller på alt undersökas.

Den snabbt växande exporten av piptobak släller ökade krav på pro­duktionskapaciteten. Ombyggnader har genomförts vid piptobaksfabri­ken i Arvika, Vid årsskiftet 1971/72 logs lokaler i bruk vid fabriken i Hämösand för tillverkning av piptobak.

Beslut har fattats alt successivt flytta den nuvarande cigarrettiUverk-ningen i Härnösand tUl Malmö, Härnösandsfabriken blir då en ren pip-lobaksfabrik. Omdisponeringen beräknas vara genomförd i slutet av 1973 och investeringama beräknas uppgå till totalt ca 15 railj, kr.

Fördjupad företagsdemokrati

Medelantalet anställda var under 2 030,

Försöksverksarahelen med fördjupad företagsdemokrati vid bolagets olika fabriker och avdelningar har fortsatt och resulterat i nya samar­betsformer bl, a, delvis självstyrande gmpper. Vid utvärdering av mera

Skr. 1972:102

32

avancerade försök har man konstaterat en viss produktivitetsökning och en känsla av större arbetstillfredsställelse. Försöken synes emellertid ha lett till viss stress.

Reklam

Ifråga om lobaksreklam uppstod en ny situation sedan lagen om otill­börlig raarknadsföring trätt i kraft den 1 januari 1971. Efler beslut i marknadsrådet har långtgående inskränkningar skett i möjligheterna att använda bilder i cigarrellreklaraen.

Resuhat

Före bokslutsdisposilioner och skatter uppgår resultatet för 1971 till knappt 108 milj. kr., vilket innebär en nedgång i förhåUande tiU 1970 raed 5 milj. kr. Högre materialpriser och andra kostnadsökningar främst på lönesidan har endast delvis kunnat kompenseras genom ökad försälj­ning och rationaliseringar.

Bland årets bokslutsdispositioner märks främst en avsättning till in­vesteringsfonden av 10 milj. kr. och etl koncernbidrag av 50 milj. kr. Koncernbidraget utgår till Statsföretag AB och är 8 milj, kr, högre än 1970,

Prognos för 1972

Tobaksbolagets omsättning för 1972 beräknas uppgå till ca 400 milj, kr,, vilket innebär en ökning med 5 % jämfört med 1971. Ökningen hänför sig främst till exporten av piptobak. Den volymmässiga försälj­ningen av egna produkter i Sverige beräknas bli i stort sett oförändrad för samtliga varuslag utom gruppen cigariller och cigarrer, för vilken en fortsatt tillbakagång förutses.

Under förutsättning att försäljningsprognosen slår in, vänias resultatet före bokslutsdisposilioner och skaller öka under 1972 med ca 7 milj. kr, till ca 110 milj. kr.

Sveriges Centrala Restaurang AB

Sveriges Centrala Restaurang AB är moderbolag för SARA, ÖSARA, SKAR, VARA och BARA. Företagel är Skandinaviens största hotell-och restaurangkedja med 156 restauranger, varav 54 i kombination med hotell. Omsättningen under 1971 var 358 milj. kr. (356 år 1970) och an­talet anställda 6 500 (6 900).

Skr. 1972:102

33

Svag konjunktur 1971

Den allmänna konjunktursvackan under 1971 medförde en minskning av försäljningsvolymen för hotell- och restaurangbranschen. Förelagens möjligheter till prisjusteringar har på grund av prisstoppet varit starkt begränsade. Delta i förening med väsentligt högre lönekostnader har in­neburit en betydande försämring av lönsamheten. Resultatutvecklingen har vidare bl, a, påverkats av den långvariga lågstrejken, som medförde avbeslällningar av konferenser, kongresser och kurser.

Prisstoppets mycket allvarliga ekonoraiska konsekvenser för Restau­rangbolaget bör särskilt understrykas. Sålunda fanns redan före halv­årsskiftet en ackuraulerad priseftersläpning, som motsvarade totalt ca 7 milj, kr. Denna kunde, trots vissa dispenser, aldrig inhämtas. En försäm­ring av intäkts-kostnadsrelationen, motsvarande ca 1 milj. kr, per må­nad, föreligger också. Prisstoppet kommer även att få en betydande negaliv effekt 1972.

Strukturrationalisering

Restaurangbolagen arbetar sedan många år med övergång till större och därmed mer lönsararaa enheter. Denna omstrukturering har intensi­fierats under 1971,

Strukturförändringen har under den senaste treårsperioden berört ett 40-tal företag inom koncernen,

SARA

Antalet rum vid Amaranten Hotel, Stockholm, har nu ökats med 150 till 360,1 Uppsala har nya Hotell Gillet tillkomrait raed 170 rum. En re­staurang har öppnats och sex har nedlagts,

ÖSARA

Standard Hotell i Norrköping har restaurerats. Nybyggnad pågår av hotell Witt i Kalmar, Två restauranger har nedlagts,

SKAR

Grand Hotell i[REDACTED_EFTERNAMN] har överlagils. Två restauranger har nedlagts,

VARA

En restaurang har nedlagts och två har tillkommit. Byggnad och pro­jektering pågår i Göteborg av storhotellen Europa och SjöfartshoteUet samt i Borås av Grand Hotell,

BARA

Grand Hotell i Falun övertogs vid årsskiftet 1971/72, 3    Riksdagen 1972.1 saml Nr 102

Skr. 1972:102

34

Omsättning och resultat

Omsättningen för koncemen ökade från 356 till 358 milj, kr. Resulta­tet före bokslutsdispositioner och skatter utvisade en förlust på 7,4 railj. kr. (3,7). Efter återförda avskrivningar och upplösning av lagerreserv re­dovisas en nettovinst på 0,03 milj. kr.

Företagsdemokratiskt utvecklingsarbete

En sararådsgrupp för fördjupad företagsderaokrali har, i likhet raed 1970, arbetat inora VARA-bolaget.

Framtidsbedömning

För en företagsgrupp av Restaurangbolagels typ kan den kraftiga lö­nekostnadsutvecklingen främst balanseras genom övergång till större men relativt sett mindre personalkrävande enheter. Med hänsyn till per­sonalkostnaderna bedömes förutsättningarna för bästa lönsamhet före­ligga för större kombinerade hotell- och restaurangföretag. Det starkt ökande inslaget av moderna storhotell inom koncemen och det succes­siva nedläggandet av mindre restauranger innebär en betydande förbätt­ring av koncernens marknads- och lönsamhetsfömlsättningar.

Med hänsyn tUl att den allmänna konjunkturförbättringen befaras gå tämligen långsamt, blir bedömningen för 1972 något pessimistisk.

AB Kabi

Försäljningsutveckling

Kabigruppens fakturerade försäljning uppgick 1971 till 124,1 mUj, kr,, vilket innebar en ökning med 6 milj, kr, jämfört med 1970, Detta motsvarar en försäljningsökning på 5,5 "/o. Den budgeterade försälj­ningsökningen var 9,7 %. Läkemedelsrörelsen inklusive kliniska reagens uppvisar främst på grund av vissa numera övervunna kvalitetsproblem raed garamaglobulin en försäljningsökning med endasl ca 2,0 railj. kr, eller 2,0%,

På svenska marknaden har försäljningsökningen blivil 2,2 milj, kr, el­ler 3,6 0/0,

På exportmarknaderna har inom läkemedelsrörelsen noterats en för­säljningsminskning på 0,3 milj, kr, eller 0,8 %, Denna utveckUng, som får ses mot bakgmnd av en uppgång på ca 34 "/o föregående år, beror även på en fortsatt överproduktion i världen av penicillin.

Vissa av koncemens utländska dotterbolag har kunnat öka sin försälj­ning i betydande omfattning, totalt 23 »/o.

Den kemisk-tekniska rörelsen, som bedrives av koncernens dotterbo-

Skr. 1972:102

35

lag, AB Gmmmebolagen, har under året visat en starkt positiv försälj­ningsutveckling. Försäljningen har sålunda ökat med 24 %. Den ke­misk-tekniska rörelsens bidrag till koncernens gemensamma resultat har därmed blivit betydande.

Produkter

En av läkemedelsrörelsens huvudprodukter på blodområdet albu-min har under året visat en 16-procentig ökning. Hela efterfrågan har dock inte kunnat täckas på gmnd av vissa kapacitetsbrister och pro­duktionsstörningar. Den farmaceutiska fabrik, som byggs i Stockholm och beräknas vara klar vid årsskiftet 1972/73, kommer dock atl ge elt betydande kapacitetstillskott.

Koncernens forskningsverksamhet har under året lett till introduktion av ett nytt preparat av stor betydelse humant tiUväxthorraon (Cre-scormon). Preparatet är i första hand avsett för behandling av den van­ligaste formen av dvärgväxt ocb har en vidsträckt internationell mark­nad.

Kabikinas, ett blodproppsupplösande preparat, har i enlighet med prognoserna ökat med ca 60 %. Preparatet väntas under 1972 öka kraf­tigt på flera betydande marknader.

Cyklokapron, ett blödningshämmande preparat, har uppnått ett gott resultat tack vare en intensifierad informationsinsats. En betydande ök­ning i försäljningen har budgeterats för 1972.

Kostnadsutveckling

Löne- och råvarukostnaderna i produktionen ökade påtagligt under året. Dessa kunde inte i nämnvärd grad kompenseras genom prishöj­ningar.

Antalet anställda utgjorde i medeltal under året totalt 1 058 (347 ar­betare och 711 tjänstemän). Detta innebär en ökning med 42 personer.

Forskning

De direkta driftskostnadema för forskning har utgjort 12,4 mUj, kr,, vilket innebär en ökning med 16 % jämfört med föregående år.

Investeringar

Arets största enskilda investeringsobjekt har utgjorts av vissa kostna­der för den nya farmaceutiska fabriken i Stockholm, som svarade för ca 4 mUj. kr, av totalinvesteringar på 12,5 milj, kr.

Skr. 1972:102

36

Resultat

Koncernens resultat uppgick före dispositioner och skaller lill 9 milj. kr. (föregående kalenderår till 10 milj. kr.).

Prognos

1972 års budget bygger på fömtsättningen, att den under tidigare år starkt stigande exportförsäljningen åter skall visa en positiv tendens samt alt den svenska läkemedelsförsäljningen skall återtaga den höga ökningstakt som rådde 1969/70. Delta torde medföra en återgång till 1970 års resullatnivå.

Bolaget har i januari 1972, under medverkan av Statsföretag AB, för­värvat AB Vitrum och ACO Läkemedel av Apoteksbolaget AB för en total köpeskilling av ca 45 milj, kr. På gmnd härav kommer styrelsen att föreslå en ökning av AB Kabis aktiekapital.

Ceaverken AB

1 prognosen för 1971 förutsågs ett gott år för Ceaverken, Verksam­hetsåret har också motsvarat förväntningarna. Den snabba ulvecklingen fortsatte och försäljningen nådde nya toppsiffror. Faktureringen upp­gick tUl 33,1 railj, kr, (21,8 år 1970) och har således ökat under året raed 52 %, Utlandsförsäljningen svarade med 63 % för den största ök­ningen. Av den totala rönlgenfilmproduktionen har tre fjärdedelar ex­porterats. Den kraftiga ökningen av produktionen, en fördubbling under de två senaste åren, har möjliggjorts av de år 1970 påbörjade tekniska och organisatoriska förändringarna. Även produktionen av ID-kort har ökat kraftigt.

Investeringar

För att utöka bolagets produktionskapacitet samt för fortsatt rationa­lisering av tillverkningen har ett omfattande investeringsprogram beslu­tats. Kostnaden uppgår totalt till ca 12 milj. kr. Investeringsprogrammet kommer att slutföras under åren 1972/73, men huvuddelen belastar 1972 raed ca 8 milj, kr. Under 1971 uppgick investeringarna till 1,8 milj, kr, (2,9),

Personal

1971 har kännetecknats av viss brist på kvalificerad arbetskraft. Per­sonalstyrkan uppgick vid årsskiftet till 258 (190) och försäljningsvärdet per anställd har stigit från 127 000 till 143 000 kr, eller med 12,6 o/o.

Skr. 1972:102

37

Resultat och likviditet

Den slora volym- och försäljningsökningen medförde en ökning av rörelseöverskottet före kapitalkostnader och skatter med 31,5 % till 3,3 milj, kr.

För finansiering av bolagels investeringsprogram har ett intecknings­lån på 7,5 railj. kr. beviljats.

Prognos för 1972

Det aktuella investeringsprogrammet väntas lämna fuU avkastning först under andra hälften av 1973.

Exportförsäljningens kraftiga ökning beräknas fortsätta även under 1972.

Stigtex AB

Marknadssituation

Marknadssituationen för Stigtex AB förbättrades successivt under se­nare delen av verksamhetsåret efler att under den första ha varit mindre god. Inneliggande orderstock var vid årels slut avsevärt slörre än vid dess början, och försäljningen visar klara tendenser att öka under 1972,

Produktion

Produktionen, som till största delen är baserad på tillverkning av garn till möbeltyger och gardiner, har på grund av marknadssituationen inte kunnat upprätthållas i full utsträckning.

Bolaget skall under 1972 taga upp en ny verksamhetsgren inom färg-ningsområdet. Avtal har träffats om anskaffning av en s, k, "space-dyeing"-anläggning. Man planerar atl starta produktionen inora detta område under tredje kvartalet 1972.

Antalet anställda har under året uppgått till 146 personer.

Resultat

Bolagets omsättning uppgick till 11,2 milj, kr, varav 1,8 milj, kr. på export. Resultatet före bokslutsdisposilioner och skatter var 23 000 kr.

Svenska Reproduktions AB

Svenska Reproduktions AB (SRA) bildades 1913 under nanrnet Sta­tens Reproduktionsanstalt med uppgift att tillgodose ämbetsverkens be­hov av trycksaker och förlagsservice. Efter bolagsbildningen 1962 är SRA moderföretag för ett antal enheter raed grafisk och kartografisk tUlverkning samt förlagsrörelse.

Skr. 1972:102

38

Konkurrensen på den svenska trycksaksmarknaden är hård och det allmänna konjunkturläget har medfört en betydande överkapacitet inom den grafiska branschen.

Samverkan mellan grafiska företag

Beslut har fattats ora samordning av SRA:s och Allmänna Förlagets (ALLF) distributionsverksarahet på förlagsorarådet. På produktionssi­dan är eraeUertid bilden raera splittrad för den grafiska industrin inom den statiiga sektorn. Det finns stora möjligheter att eliminera dubblerad verksamhet mellan aktiebolag, affärsverk och ämbetsverk. SRA-grup-pens fortsatta tekniska och kommersiella utveckling styrs i viss utsträck­ning av hur saraordnings- och rationaUseringsåtgärder utvecklas när det gäller den statliga sektoms grafiska industri.

Resultat

Gmppens omsättning var 1971 35,0 milj. kr. (35,2) och resultatet före dispositioner och skatter 0,4 railj, kr, (3,6), Koncernbidrag har erhål­lits från Statsföretag AB med 1,3 milj, kr. Föregående år lämnade SRA koncernbidrag till Statsföretag med 2,1 milj, kr,

AB Allmänna Förlaget

Huvuduppgiften för Allmänna Förlaget (ALLF) är att samordna pro­duktion och marknadsföring av det statliga trycket.

Företagets uppbyggnadsskede, som påbörjades 1969, kan nu i stort sett anses vara avslutat.

Serviceproduktion av trycksaker

Förlagels största verksamhetsgren är serviceproduktion av trycksaker för statliga myndigheter och institutioner. Omsättningen för denna verksamhet uppgick under 1971 tUl 53 mUj. kr. mot 64 milj. kr. 1970, en skillnad som förklaras av att valsedelstryck det året ingick i arbetet.

Förlagsverksamhet

Förlaget ger ut böcker dels på eget initiativ, dels till följd av initiativ från myndigheterna. Den sistnämnda förlagsproduktionen omfattar ett relativt litet antal titlar, som man beräknar skall kunna säljas i så stora upplagor att de är självbärande. Sttävan är att kunna åtaga sig allt fler produkter av denna typ.

Personal

Antalet anställda var vid 1971 års utgång 120 personer, en minskning raed 12. Minskningen har skett genom naturlig avgång.

Skr. 1972:102

39

Resultat 1971

Den totala försäljningen uppgick under året till 62 milj. kr. varav 53 avser serviceproduktion. Förlags- och kommissionsförsäljning uppgick alltså till ca 8,5 milj. kr. Genom alt statiiga myndigheler och institutio­ner författningsenligt är skyldiga alt anlita ALLF intar förlaget en sär­ställning. Företagels likviditet har under hela verksamhetsåret varit god.

Inför 1972

Lågkonjunkturen inom den grafiska branschen antas fortsätta även under 1972. Branschen kännetecknas av en mycket stark strukturom­vandling och teknisk utveckling.

1971 fattades beslut om att ALLF:s distributionsverksarahet skall överföras till Svenska Reproduktions AB (SRA) under 1972.

Totalt räknar förlaget med en måttiig omsältningsökning under 1972.

Alhnänna Bevaknings AB

Allraänna Bevaknings AB (ABAB) ökade under 1971 orasättningen från 23,2 till 29,5 milj. kr. Ökningen hänför sig främst lill arabassad-och tillsynsbevakning.

Bevakningsverksamheten i Göteborg har utvecklats gynnsamt.

Installationsverksamheten har i det närmaste fördubblats. Delta be­döms ha samband med den fortlöpande tekniska rationaliseringen av be­vakningen.

Trots förskjutningen mot en kombination av teknisk och personell be­vakning har marknaden ökat totalt, vilket torde bero på elt ökat behov av skydd.

Investeringar

Under 1971 förvärvades kontorsfastigheten Sibyllegatan 17. 1 övrigt har investeringarna i huvudsak omfattat inköp av bilar, drifts- och kon­torsinventarier. Beslut har fattats om investering i en ny ledningscentral för Göteborgsfilialen. Denna skall tagas i drift under 1972.

Personal

Den fast anställda personalen har ökat med 91 personer till 601, varav 44 i Göteborg. Även den extra personalen har ökat i antal. Bola­gets utbildningsverksamhet bar omfattat såväl yrkeskurser som kurser i företagsdemokrati för företagsnämndsledamöter.

Skr. 1972:102

40

Resultat

Resultatet har ej blivit det förväntade, frärast beroende på exceptio­nella, ej förutsedda personalkostnader, sora dock inte bedöras påverka resultatet 1972. Genora förvärvet av ovannämnda fastighet uppstod en tillfällig likviditetsförsäraring, som emellertid elimineras under 1972.

Under 1972 koraraer de påbörjade rationaliserings- och investerings-programraen att fortsätta i såväl Stockholra som Göteborg.

BS Konsult AB

BS Konsult AB bedriver konsultverksamhet inora byggnadsorarådet. Verksamheten är inriktad på utredningsarbete, lokalprograraraering, projektering av byggnader och inredning, upphandling, projektledning, byggledning och kontroll av byggnadsobjekt. Företaget har nu resurser alt genomföra totaluppdrag avseende såväl hela byggprocessen som en eller flera delar av den, alltefter uppdragets karaktär. Större delen av företagels resurser har under året tagits i anspråk för projekterings- och utvecklingsuppdrag för Byggnadsstyrelsens räkning. Det har varit inora sektorerna förvallning, industri, undervisning och laboratorieverksam­het.

Satsning på utvecklingsarbete

Företaget har, genom ett flertal uppdrag och utvecklingsprojekt, äg­nat stort intresse åt metoder för lokalprogrammering samt upprättande av general- och utbyggnadsplaner för anläggningar, BS Konsult avser atl under kommande år salsa betydande utvecklingsresurser på områden som arbetsmiljö samt drift och underhåll av byggnader.

Man siktar på att tidigt i planeringsprocessen skapa förutsättningar för en mera effektiv planläggning när det gäller frågor av denna typ.

Varierande typer av projekt

Bland de projekt, som är under arbete för Byggnadsstyrelsen, kan nämnas nybyggnader för RikspoUsstyrelsen och Stockholms-polisen, Ve­terinärhögskolan, Lärarhögskolan i Uppsala ra, fl. Andra uppdragsgi­vare är Asea-Atom, Sveriges Riksbank, Svenska Lagerhus AB, Sigtuna komraun. Bland uppdragen ingår industribyggnader för Svetab och Statsföretag,

Långsammare expansion

Den kraftiga expansion förelaget haft under tidigare år har nu mat­tats. Detla beror dels på att planerade verksamhetsgrenar byggts ut, dels på den svaga konjunktur, som även byggnadsområdet drabbats av.

Bolagets omsättning var under 1971 8,9 milj. kr. jämfört med 8,4 milj. kr. 1970, Resultatet före skatter var 89 000 kr, (81 000).

Skr. 1972:102

41

Svenska Utvecklings AB

Under Utvecklingsbolagets tredje räkenskapsår det andra inom Statsföretagsgmppen koncentrerades verksamheten på redan igång­satta projekt i enlighet raed de riktlinjer sora tidigare antagits av bola­gels styrelse och Statsföretag AB, Begränsade investeringar i nya projekt och betydligt utvidgad uppdragsverksarahet har kännetecknat denna in­riktning. Intäkter från de projekt bolaget satt igång har ännu inte in­flutit i någon större omfattning. Inora företaget tillärapade principer för reserveringar och avskrivningar medförde en avsevärd belastning på årets resultat. Detta innebar en förlust även 1971, men avsevärt lägre än föregående år.

Resultat

Omsättningen för koncemen uppgick 1971 till 18 railj. kr. Överskottet före räntor och avskrivningar blev 0,1 milj, kr. Resultatet före disposi­tioner och skatter redovisar en föriusl med 3,6 milj, kr, (5,4), Resultatet har belastats med 0,7 milj, kr, för insatser inora miljövårdssektorn.

Antalet anställda inora raoderbolaget uppgick till 55 personer, 1 dot­terbolagen var samtidigt antalet anställda 130 och i närstående företag 840,

Orderstocken i koncernen var vid utgången av 1971 ca 95 milj, kr.

Ändrade ägarförhållanden

1 enlighet raed riksdagsbeslut hösten 1971 övertogs aktierna i Svenska Utvecklings AB den 1 januari 1972 av staten (Industridepartementet), varefter aktiekapitalet höjdes med 8 milj, kr, till 25,5 milj, kr. Bolagets ursprungliga målsättning skall bibehållas liksom ett fortsalt nära sam­arbele raed Statsföretag AB.

För 1972 väntas väsentligt ökade intäkter tack vare alt flera projekt når exploateringsstadiet. Investeringar i helt nya projekt avses även detla år bli ganska begränsade.

Med hänsyn tUl att koncernbidrag i fortsättningen ej utgår samt att avskrivnings- och reservationsbehoven ökar, förutses även för 1972 en förlust, men dock något minskad. För 1973 beräknas resultatet kunna bli posUivt,

Linson Instrament AB

I september 1969 förvärvades Linson Instrument AB via SMT Ma­chine Corapany AB av Förenade Fabriksverken (FFV), Företaget var ca 15 år gammalt och arbetade då med utveckling och tillverkning av

Skr. 1972:102

42

medicinska analysinstrument. Sedan 1970 ingår det i en samarbetsgrupp om tre företag, där Linson svarar för produktutvecklUig, Telub AB, Växjö, för produktion och AB Lars[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:0cm;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Resultat

Faktureringen av Linsonprodukter 1971 uppgick till 2,8 milj, kr. Låg­konjunktur och vikande marknader har drabbat företaget hårdare än väntat.

Bedömning av 1972

Faktureringen förväntas åter komraa i nivå med den långsiktiga ök­ningstrend som gällande femårsplan förutsätter. Antalet anställda uppgick under året till 21.

Svenska Lagerhus AB

Lagerhus AB äger och förvaltar lagerhus, lagrar spannmål, frö, foder­medel etc. Bolaget åtar sig särskilda uppgifler som t. ex. beredskaps­lagring av brödsäd och oljekraftfoder. Primärt skall bolaget förvalta lagerhusen i TomeUlla, Klagslorp, Eslöv, Åstorp, Hallsberg och Lin­köping,

Fler lagerhus

Under året har två nya lagerhus tagits i bruk. Bolaget har också på grund av efterfrågan fått lagra i hyrda lokaler. Antalet anställda har un­der året varit 27. Orasättningen under 1971 uppgick till 2,6 milj, kr. Re­sultatet före bokslutsdispositioner och skatter var 36 000 kr.

Under 1972 förväntas bolagets behov av hyrda lokaler minska. Resul­tatet under 1972 beräknas bli oförändrat jämfört med 1971,

Devac AB

I slutet av 1970 förvärvade Statsföretag AB aktiema i Devac AB från bl, a. Styrelsen för Teknisk Utveckling. Förutsättningen för förvärvet var att ett försäljnmgssamarbete skulle kunna etableras med något annat företag i branschen. Denna föralsättning har dock ej kunnat infrias.

Samtidigt som styrelsen för Devac beslöt undersöka möjligheterna att sälja bolaget, meddelade ingenjör Östen Aström att han önskade för­värva aktierna i företaget. Överlåtelsen skedde därefter den 29 febmari 1972,

Skr. 1972:102

43

Resultat

Verksamheten för 1971 gav före bokslutsdisposilioner och skatter ett underskott av 1,4 milj, kr.

SID

Swedish Industrial Development Corporation (SID) har under 1971 arbetat med att till Sverige överföra nya produkter och ny teknologi från amerikansk industri, SID har även bistått moderbolagen med mark­nadsundersökningar och planering av raarknadsföring i USA,

Ett nytt dotterbolag bildades under året för ett av moderföretagen. Medlemmar av SID:s ledning ingår nu i styrelserna för tre av moderfö­retagens amerikanska dolterbolag, sora startats sedan SID inledde sin verksamhet.

Licensförsäljning

Licensförhandlingar pågår avseende amerikanska produkter, metoder och system för moderföretagen. Förhandlingar pågår även avseende li-censering av teknik från Sverige till amerikanska företag. Under 1972 kommer SID att för moderföretagens räkning starta 12 nya ameri­kanska bolag. Från och med årsskiftet 1971/72 övertog Statsföretag AB aktiema i SID från Kooperativa Förbundet, Svenska Utvecklings AB och Projections, Syftet är att SID, i större utsträckning än tidigare, skall kunna koncentrera sin verksamhet inom områden av särskilt intresse för Statsföretagsgmppen,

Svenska Skifferolje AB

Under 1971 har avvecklingen av bolagets och dess dotterbolags kvar­varande verksamhet fortsatt, Nettokostnadema för awecklingsarbetet uppgick under år 1971 tiU 0,5 nulj, kr.

Awecklingskostnaderna har finansierats med inkomster från några av aktieinnehaven i främmande bolag.

Rationell Planering AB

Efter en noggrann analys under slutet av år 1970 beslöt styrelsen för Rationell Planermg den 8 december 1970 att föreslå ägaren. Statsförelag AB, aweckling av bolaget.

Redan i februari 1971 hade större delen av de anstäUda inom bolaget beretts nya anställningar, främst inom BS Konsult AB och Statskonsult

Skr. 1972:102

44

AB, De återstående sex anställda hade till uppgift att avveckla reste­rande engagemang. Arbetet härmed var avslutat vid mitten av året. De anställda hade då funnU anställningar vid andra företag eller startat egen konsultverksamhet.

Verksamheten

Omsättningen under della sista verksamhetsår uppgick till 267 000 kr. På grund av aweckUngskostnaderna uppgick förlusten till 998 000 kr., vilket täcktes genom koncembidrag från moderbolaget.

Detta svarar mot den kalkyl, som framgick av årsredovisningen 1970 för Statsföretag AB.

Skr. 1972:102

45

Statsföretagsgruppen balansräkning 31/12 1971

Milj. kr.

Förändring från före­gående år

Tillgångar

Omsättningstillgångar

Kassa och bankmedel

409,9

+    4,3

Kortfristiga fordringar

1 999,2

4-203,6

Varulager (not 1)

1 279,8

3 688,9

-1-113,6

Investeringskonto hos Sveriges

Riksbank

9,3

(10,9)

Anläggningstillgångar

Aktier och andelar

57,8

+    2,5

Långfristiga fordringar

200,7

(23,7)

Fastigheter, maskiner och

inventarier (not 2)

2 765,0

-1-347,5

Goodwill (not 3)

11,2

3 034,7

(7,2)

Summa tillgångar

6 732,9

+ 629,7

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Bankskulder

130,4

(244,6)

Leveranlörsskulder

419,4

(12.7)

övriga kortfristiga skulder

1 187,8

1 737,6

+ 113,6

Långfristiga skulder

Obligationslån

327,1

+ 36,9

övriga långfristiga lån (not 4)

1 513,9

+676,5

Avsatt till pensioner

220,4

2 061,4

+  11,1

Särskilda avsättningar

Allmän varulagerreserv (not 5)

391,0

+ 20,2

Lagerinvesteringskonton

29,1

+ 14,0

Investeringsfonder

32,2

452,3

(19.4)

Vårdereglering för investeringar i

dotterbolag

183,5

+ 45,9

Minoritetsintressen i eget kapital

(not 6)

94,9

(24,3)

Eget kapital

Aktiekapital

I 400,0

_

Bundna reserver

568,1

+    7,7

Koncernreserv

2,4

+    0,7

Disponibla medel (not 7)

224,8

+    7,0

Arets resultat

7,9

(2,9)

Summa eget kapital

2 203,2

+ 12,5

Summa skulder och eget kapital

6 732,9

+ 629,7

Villkoriig skuld tUl Svenska staten

115,0

Ställda panter

2 259,1

+609,3

övriga ansvarsförbindelser

310,1

+ 89,7

Skr. 1972:102

46

Statsföretagsgruppen resultaträkning 1971

Milj, kr.

Förändring från före­gående år

Försäljningsintäkter (not 8)

3 947,1

+ 354,9

Tillverknings-, försäljnings- och

administrationskostnader

3 469,0

+469,0

Återstår

478,1

(114,1)

Avskrivningar enligt plan (not 9)

299,8

+  13,3

Rörelseresultat efter avskrivningar

178,3

(127,4)

Finansiella intäkter

räntor

111,2

övriga

1,8

113,0

+    5,5

Finansiella kostnader

räntor

123,3

kursförluster m m

10,2

133,5

+ 20,2

Återstår

157,8

(142,1)

Extraordinära intäkter och kostnader

(not 10)

35,3

+ 66,7

Resultat före disposition och skatter

193,1

(75,4)

Avsättningar till allmän varulager-

reserv

(20.2)

+  33,0

Extra avskrivningar utöver plan-

enliga

(18,2)

(63,2)

övriga dispositioner, netto

(39,5)

(77,9)

+  13.2

115,2

(58,3)

Skatter

111,5

(65,3)

3,7

+    7,0

Minoritetsandelar i årets resultat

(not 11)

4,2

(9.9)

Årets resultat

7,9

(2.9)

Skr. 1972:102

47

Bokslutskommentarer

Koncernens resultat- och balansräkningar, sidorna 4546, samt den inledande översikten över koncemens verksamhet, sidoma 312, utgör en del av Statsföretags årsredovisning, Koncembokslutet bygger på re­dovisningshandlingar per den 31 december 1971 från saratliga dolterbo­lag, varraed menas de bolag där Statsföretag äger 50 % av aktierna eller mer. De tillsammans med Coronaverken under 1971 bildade bolagen Staros AB och Vilhelmina Plast AB i vilka Statsföretag äger 50 % av aktiema ingår ej i koncernredovisningen då resultatet under 1971 till­föres tidigare ägare.

Koncembokslutet har upprättats enligt den s. k. förvärvsmeloden (past equily). För flera av koncernbolagen, och i första hand för dem där Statsförelags aktievärden nedskrivits, framkommer elt överskott (övervärde). I överensstämraelse raed allraänt vedertagna försiktighets­principer i balansvärderingen, har dessa övervärden tUlförts elt särskilt värderegleringskonto.

Balansräkningen

1. Varulager

Vamlagret redovisas till det lägsta av anskaffnings- respektive åter­anskaffningsvärdet, som efter avdrag för inkurans ej heller översteg va­romas försäljningsvärde efter avdrag för försäljnmgskostnader.

1971

1970

milj. kr.

milj. kr.

1 318,6

1 189,6

38,8

23,4

1 279,8

1 166,2

Bruttolager Inkuransreserv

Balansräkningens värde

Reducerade leveransprograra på grund av konjunkturnedgången inne­bar stora lagerökningar hos LKAB och Assi med tillsamraans ca 120 milj, kr,

Anskaffn-

Ackumul,

Netto

kostn.

avskrivn.

värde

2 634,0

1 221,0

1 413,0

2 447,0

1 909,1

537,9

600.9

20,9

580,0

287.2

53,1

234,1

2, Anläggningar (Milj. kr,)

Fastigheter

Maskiner och inventarier

Pågående nyanläggningar

övrigt

Summa

5 969,1

3 204,1

2 765,0

Skr. 1972:102

48

Brandförsäkringsvärdena var vid årsskiftet för byggnader, maskiner och inventarier ca 3 800 mUj, kr. Aktierna i AB Kabi förvärvades till ett betydande överpris utöver det nominella. Bakgrunden var att bokförda nettovärden innehöll avsevärda reserver såväl i anläggningar som vam­lager. På de övervärden som i koncemens balansräkning tillförts fastig­heter och maskiner verkställdes i koncembokslutet avskrivning med 10%,

3, Goodwill

Balansrälaiingens värde för goodwill består dels och i första hand av förvärvade goodwillvärden i bl, a, ett dotterbolag lUl AB Siatens Skogs­industrier, dels av 3 milj, kr, hänförlig till en uppskrivning av aktier i AB Stalsgruvor,

4, Övriga långfristiga lån

Balansräkningen redovisar en ökning av övriga långfristiga lån raed 676,5 milj. kr. Av detta belopp hänför sig 448 milj. kr. till UddevaUa­varvet, varav 270 milj. kr, motsvaras av minskade korta bankskulder,

5, Allmän varulagerreserv

Efter avsättning i 1971 års bokslut till allraän varulagerreserv raed 20,2 milj, kr. uppgick denna reserv tiU 391,0 milj, kr. För koncernen i sin helhet var det outnyttjade utrymmet för ytterligare skattefri ned­skrivning i varulager ca 400 mUj. kr,

6,   Minoritetsintressen i eget kapital

Minoritetsintressen i eget kapital finns i följande bolag:

1971

1970

milj, kr.

milj. kr.

AB Kabi

15,1

14,8

Kalmar Verkstads AB

-

0,2

LKAB

58,8

60,2

AB Sonab

0,1

0,1

SID

-

0,2

Stigtex AB

1,0

Svenska Tobaks AB

1,0

1,1

Sveriges Centrala Restaurang

AB

9,5

14,6

Uddevallavarvet AB

-

12,0

Uddcomb Sweden AB

6.7

13,1

Diverse andelar ingående i

i dotlerdotterbolag

2,7

2,9

Enligt balansräkningen

94,9

119,2

Minoritetsintresset i Sveriges Centrala Restaurang AB har liksom föregående år tagits i anspråk för att täcka ej bokförda pensionsåtagan­den. Motivet för dessa ombokmngar ges av bolagsordningen för Sveriges Centrala Restaurang AB.

Skr. 1972:102

49

7. Disponibla vinstmedel

Enligt balansräkningen den 1 januari 1971 (milj. kr.) 228,6

Avgår:

(mUj. kr.)      (railj. kr.)

Avsättning lill bundna medel

(9,1

övrigt

(2,7)

(11,8)

216,8 Tillkommer: Statsbidrag avseende Uddevallavarvels förlust

1970 (50 %)

8,0

Årets vinst

7,9

15,9

Enligt balansräkning den 31.12.1971

232,7

Resultaträkningar

8. Internleveranser

Interna leveranser raellan koncernbolag uppgick till blygsamma be­lopp enligt följande:

LKAB till NJA MJA lill Uddevallavarvet SRA till Allmänna Förlaget Övriga internleveranser

Summa

1971

1970

milj. kr.

milj. kr.

18,2

14,9

9,4

11,7

6,5

8,4

11,9

6,8

46,0

41,8

9. Avskrivningar

Avskrivningarna enligt plan är beräknade med ledning av anläggning­arnas uppskattade ekonoraiska livslängder. Byggnader avskrives sålunda i allmänhet raed 34 % medan huvudparten av maskinerna avskrives med 1015 % i bägge fallen räknat på ursprungligt anskaffningsvärde och ulan hänsyn till eventuell direktaedskrivning mot investeringsfond.

10.       Extraordinära intäkter och kostnader

Intäkter

MUj. kr.

Statsbidrag avseende Uddevallavarvets förlust

1971 och 1972

51,0

Realisationsvinst i Sveriges Centrala

Restaurang AB

13,6

Delsumma

64,6

Kostnader

Norrlandsfonden

15,0

Omstruktureringskostnader SMT

9,6

övriga poster netto

4,7

29,3

Netto

35,3

4   Riksdagen 1972.1 saml Nr 102

Skr. 1972:102

50

Statsbidrag erhölls under 1971 för aktieteckning i Uddevallavarvet. Detta bidrag avsåg att dels täcka förluster i företaget under åren 1970 1972 med 67 milj. kr. och dels öka varvets eget kapital med 38 milj kr. 1 koncernens bokslut tillfördes den del av statsbidraget som avsåg 1970 till disponibla medel som 1970 belastades för förlusten. Den del som hänför sig till 1971 och 1972, 51 raUj. kr., upptogs som extra ordinär intäkt, med saratidig avsättning av 17 milj. kr. avseende 1972, bland bokslutsdispositionerna. Genom denna behandling har statsbidragets syfte att till viss del täcka varvets förluster beaktats i koncernens resul­taträkning.

11. Minoritetsandelar i årets resultat

Andelar av förluster hos:

1971

1970

Milj.

kr.

Milj.

kr.

Uddevallavarvet

8,0

Uddcomb

6,5

5,9

Kalmar Verkstad

~

6,5

4,1

18,0

Avgår:

andelar av vinster hos

LKAB

1,9

4,1

Kabi

0,8

2,7 3,8

0,6

4,7 13,3

smärre minoriletsandelar netto

0,4

0,8

Summa

4,2

14,1

Finansieringsanalys för 1971 Finansieringsanalys för 1971

Tillförda medel

Milj. kr.

Koncernens redovisade nettovinst

8

tillägges kostnader som ej motsvaras av

utbetalningar:

avskrivningar m m

300

avsättningar och dispositioner

40

Summa

348

Utdelning till minoritetsägare

5

Från årets verksamhet internt tillförda medel

343

Statsbidrag för aktieteckning i Uddevallavarvet

105

ökning av skulder

580

Summa tillförda medel

1028

Använda medel

För ökade varulager användes

114

För ökade fordringar användes

170

Koncernens investeringar uppgick till

740

1024

Likvida medel ökade med

4

1028

Skr. 1972:102

51

Självfinansieringsgraden

Från årets verksamhet internt tillförda medel

----------------------  

X 

100 = 46%

Summa investeringar

4t   Riksdagen 1972. 1 saml Nr 102

Skr. 1972:102

52

Statsföretag AB balansräkning 31/12 1971

Milj. kr.

Förändring från före­gående år

Tillgångar

OmsättningstUlgångar

Kassa och bankmedel

38,3

+ 20,5

Placeringslån, dotterbolag

57,0

+  57,0

, övriga

1,0

(14,0)

Fordringar hos dotterbolag

115,2

(19,3)

Andra fordringar

2,7

214,2

+    0,6

Anläggningstillgångar

Fordringar hos dotterbolag

84,4

+ 77,3

"    övriga

1,8

+    1,8

Inventarier

.      0,4

(0,4)

Aktier i dotterbolag (not 6 och 8)

1 710,4

+ 24,5

Aktier i andra bolag (not 8)

4,9

1 801.9

+    1,7

Summa tillgångar

2 016,1

+ 149,7

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

66,6

+  18,7

Övriga kortfristiga skulder

47,3

113,9

+  18,3

Långfristiga skulder

Reverslån, dotterbolag

105,1

+ 105,1

"               , övriga

2,0

(1,6)

Obligationslån

47,7

154,8

(1,2)

Eget kapital

Aktiekapital

1 400,0

Reservfond

333,5

Disponibla medel

3.5

+    3,5

Åiets resultat

10,4

+    6,9

Summa eget kapital

1 747,4

+ 10,4

Summa skulder och eget kapital

2 016,1

+ 149,7

Borgensförbindelser (not 7)

647.8

+ 527,9

Skr. 1972:102

53

Statsföretag AB resultaträkning 1971

Milj. kr.

Förändring frän före­gående är

Erhållna koncernbidrag (not 1)

64,6

+ 20,5

Utdelning på aktier dotterbolag

(not 2)

13,4

(139,3)

Räntor netto (not 5)

1.7

+  1,7

79,7

(117,1)

Förvaltningskostnader (varav

avskrivningar 0,2 mkr)

7,2

+ 0,8

Kostnader för utvecklingsprojekt

5,2

+  5,2

Lämnade koncernbidrag och aktie-

ägartillskott till dotterbolag

(not 1 och 3)

26,2

38,6

(14,0)

41,1

(109,1)

Extraordinära intäkter och kostnader Statsbidrag för aktieteckning i

Uddevallavarvet

105,0

Avgår: nedskrivning av nytecknade

aktier                                                (105,0)

Realisationsvinst vid aktieförsäljning      0,3

Slämpelkoslnader                                   (0,6)

Bidrag lill Norriandsfonden                 (15,0)

15,3

(31,5)

Resultat före dispositioner och skatter

25,8

(77,6)

Nedskrivning av aktier (not 4)

4,6

(88,0)

Vinst före skatter

21,2

+ 10,4

Skatter

10,8

+  3,5

Nettovinst

10,4

+  6,9

Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas att föreslående ba­lans- och resuhalräkningar överensstämmer med räkenskapema.

Slockholm den 14 aprU 1972

Oloj[REDACTED_EFTERNAMN]

Bernt[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Knut Ranby

Ebbe Rybeck

auktoriserad revisor

auktoriserad revisor

Skr. 1972:102

54

Bokslutskommentarer Resultaträkningen

1. Koncernbidrag

Erhållna

LKAB

100,0

Svenska Tobaks AB

50,0

Summa

150,0

(Från BS-Konsult har erhåUits 50 tkr) ' varav via Statsförelag 14.6 mkr

Lämnade

NJA

60,0'

SMT

25,0»

Svetab

14,8

SU

1,8

SRA

1,3

Devac

1,3

RationeU Planering

1,0

Nyckelhus

0,4'

Summa

105,6

" direkt från LKAB

Koncembidrag utnyttjas enligt särskilda lagbestämmelser för vinstö­verföring mellan bolag inom samma koncem. Länmade bidrag är för gi­varen avdragsgill kostnad och för mottagaren skattepUktig intäkt. Av hänsyn tiU bl. a. flera skattetyngda norrlandskommuner har Statsföretag beslutat avstå från avdragsrätten vid den kommunala taxeringen. Stats­företagsgrappens rätt att utnyttja koncembidragsinstitutet har prövats av MeUankommunala skatterätten.

2.

Utdelningar från dotterbolag avser LKAB (12,2 mkr) och Kabi (1,3 mkr). 1970 redovisades utdelning för två räkenskapsår.

3.

Aktieägartillskott länmades tUl KVAB (5,0 mkr) och Sonab (1,1 mkr).

4.

Nedskrivning av aktier

11971 års bokslut har följande omvärdering skett.

tkr.

Devac

(50)

Kalmar Verkstad

(995)

SMT

(10 000)

Stigtex

(99)

SU

6 500

Netto

(4 644)

Skr. 1972:102

55

5. Räntor, netto

mUj. kr.

Från koncembolag

4,7

"      övriga

6,0

Summa

10,7

TiU koncembolag

5,3

"    övriga

3,7

Simima

9,0

Netto

1,7

Balansräkningen

6. Aktier

Under 1971 medverkade Statsföretag i följande företagsbildningar ge­nom nyteckning av aktiekapital:

tkr.

Stigtex AB

1 999

VUhelmina Plast AB

1 000

Staros AB

2 500

Bilfragmentering AB

126

Summa

5 625

Från SMT Machine Company AB förvärvades dess innehav av aktier i Lmson Instnmient AB tUl bokfört värde, 6 000 tkr.

Som ett led i en nödvändig finansiell rekonsttufction övertogs vidare flertalet av de aktier i Kalmar Verkstads AB som innehades av minori­tetsdelägare, bl. a. Statens Jämvägar, Kalmar kommun och Svenska Handelsbanken. Under året försåldes aktiema i Billman Regulator AB.

7. Borgensförbindelser

tkr.

För förskott till koncembolag

127 900

"     pensionsgarantier, koncernbolag

74 355

"     lån (varav koncembolag 248 516)

275 401

Övriga

170155

Summa

647 811

1970: 119 878

Skr. 1972:102

56

Aktier

Dotterbolag

Stats-

Nominellt

Bokfört

företags värde tkr

värde tkr

andel i

%

Allmänna Bevaknings AB

100

2 000

2 400

AB Allmänna Förlaget

100

6 000

7 200

BS Konsult AB

100

250

_

Ceaverken AB

100

8 000

8 700

Devac AB

100

50

AB Kabi

65

20 800

50 000

Kalmar Verkstads AB

100

4 998

Karlskronavarvet AB

100

32 000

15 000

Linson Instrument AB

100

250

6 000

LKAB

95

478 336

1 230 000

Norrbottens Järnverk AB

100

200 000

Nyckelhus AB

100

100

AB OljetransU

100

1000

RationeU Planering AB

100

50

SMT Machine Company AB

100

18 000

AB Sonab

75

375

AB Statens Skogsindustrier

100

260 000

130 000

AB Statsgruvor

100

10 000

15000

Stigtex AB

67

1600

1 900

AB Svensk Torvförädling

100

5 000

5 000

Svenska Industrietablerings AB

100

10 000

-

Svenska Lagerhus AB

100

5 000

-

Svenska Reproduktions AB

100

7 167

7 700

Svenska Skifferolje AB

100

23 000

-

Svenska Tobaks AB, stam

100

149 000

200 000

Sveaska Tobaks AB, pref.

10

100

100

Svenska Utvecklings AB

100

17 500

6 500

SID (tillsammans med Svetab och SU

69 %)

42

365

-

Sveriges Centrala Restaurang AB

99

4 950

4 900

Uddcomb Sweden AB

50

20 000

-

UddevaUavarvet AB

100

100 000

20 000

Diverse vilande namnbolag

100

10

1 385 901

1 815 400

Avgär

Reserv för aktier i Uddevallavarvet

./.

105 000

1385 901

1 710 400

Övriga

Bilfragmentering AB

25

126

126

Staros AB

50

2 500

2 500

Swedish Center Japan

42

1250

1 250

Vilhelmina Plast AB

50

1000

1000

1 390 777

1 715 276

Skr. 1972:102

57

Antal anstäUda

Medeltal anstäUda 1971

Tjänstemän

Kollektiv­anställda

Totalt

Allmänna Bevaknings AB

622

622

AB Allmänna Förlaget

134

134

BS Konsult AB

91

91

Ceaverken AB

121

110

231

Devac AB

7

7

AB Kabi

711

347

1058

Kalmar Verkstads AB

232

505

737

Karlskronavarvet AB

440

1209

1649

Linson Instrument AB

21

21

LKAB

1560

5 793

7 353

Norrbottens Järnverk AB

772

2 645

3 417

Nyckelhus AB

76

76

AB Oljetransit

4

2

6

Rationell Planering AB

6

6

SMT Machine Company AB

302

522

824

AB Sonab

127

22

149

AB Statens Skogsindustrier

915

3 447

4 362

Statsföretag AB

30

30

AB Statsgruvor

30

116

146

Stigtex AB

18

128

146

Swedish Industrial Development Corporation

7

7

AB Svensk Torvförädling

16

50

66

Svenska Lagerhus AB

9

18

27

Svenska Reproduktions AB

167

307

474

Svenska Skifferolje AB

3

3

Svenska Tobaks AB

500

1 530

2 030

Svenska Utvecklings AB

95

66

161

Sveriges Centrala Restaurang AB

1 576

4 817

6 393

Svetab

184

453

637

Uddcomb Sweden AB

157

269

426

UddevaUavarvet AB

719

2 277

2 996

9 652

24 633

34 285

Skr. 1972:102

58

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

ABAB ALLF  BS        Cea-     Devac  Kabi Kon-    verken sult

Resultaträkningar i samman-

drag (mkr)

Fakturerad försäljning

29,5

62,6

9.0

33,1

0.7

124,0

Produkt-, försäljnings- och

administrationskostnader

29,0

62,4

8,7

29.8

1,9

108.7

Avskrivningar

0.4

0,3

0.2

1,1

5,5

Rörelseresultat

0,1

(0,1)

0,1

2,2

(1,2)

9.8

Finansiellt netto

(0,1)

0,2

0.1

(0,5)

(1,1)

Extraordinära poster

(0,1)

-

-

-

(0,1)

0,2

Resultat före dispositioner

och skatter

(0,1)

0,1

0,2

1,7

(1,3)

8,9

Dispositioner

0,2

(0.1)

(0.1)

(1,5)

1.3

(5,5)

Skatter

-

-

(0,1)

-

-

1,0

Nettovinst

0,1

0,2

2,4

Balansräkningar i sammandrag

(mkr)

Likvida tillgångar

1,5

2,5

1,4

2,3

0,1

8,0

Fordringar

2,5

10,2

2,3

6,7

0,5

25,6

Varulager

1,8

2,6

-

5,6

-

35,6

Summa omsättningstillgångar

5,8

15,3

3,7

14,6

0,6

69,2

Anläggningstillgångar

4,3

3,3

0,5

12,2

-

50,9

Balansomslutning

10.1

18,6

4,2

26,8

0,6

120,1

Korta skulder

5,9

11,1

3,8

6.0

0,6

25.0

Långa skulder

1,5

-

-

7,8

31,8

Summa skulder

7,4

11,1

3,8

13,8

0.6

56,8

Obeskattade reserver

-

0,1

2,6

21,6

Minoritetsintressen, procent

35

Eget kapital

2,7

7,4

0,4

10,4

-

41,7

varav aktiekapital

2,0

6,0

0,3

8,0

0,1

32,0

Skr. 1972:102

59

Kalmar Karis-

Linson

LKAB   Norr-     Nye-

Olje-

Ratio-

SMT

Verk-     krona-

Insttu-

bottens  kel-

ttansit

neU

Machine

stad        varvet

ment

Jämverk hus

Plane­ring

Com­pany

65,6

113,0

2,7

1 194,6

387,5

14,5

0.8

0,3

65.8

80,4

116,4

3,0

787,3

407,2

14,0

0,4

1,2

78.3

2,0

2,8

167,7

26.0

-

0.3

-

3.6

(16,8)

(6,2)

(0.3)

239,6

(45.7)

0,5

0.1

(0.9)

(16.1)

(1,8)

6,8

-

24,0

(16.0)

(0,1)

-

(0.1)

(6,4)

(2,7)

(4,9)

(0.9)

(0,1)

(9,5)

(21,3)

0,6

(0,3)

258,7

(61.7)

(0,5)

_

(1,0)

(32.0)

(0,6)

(0,5)

0,3

(144.5)

60,0

0,5

1.0

24,5

0,1

0,1

72,1

1,2

-

0,1

(22,0)

-

42,1

(2,9)

-

-

(7.6)

2,3

38,9

286,6

2,7

1.1

0,6

2,4

30,8

72.9

2.0

222,6

140.0

8,5

0,6

48,2

16,7

30,0

1,3

223,2

176,8

1,5

49,8

49,8

141,8

3,3

732,4

319,5

11,1

1.2

100,4

15,9

48,7

0,3

1 130,8

255,3

2,5

22.3

0.1

30,5

65.7

190,5

3.6

1 863.2

574,8

13.6

23,5

0,1

130,9

61,5

113,8

3,1

249.5

169,7

4.6

0.1

64,7

25,0

8.8

95,9

228,5

8.9

22.4

58,9

86,5

122,6

3,1

345,4

398,2

13,5

22.5

123,6

1

28,4

0,2

179,6

5

1 338,2

-

0,9

(20,8)

39,5

0,3

176,6

0.1

i.o

0,1

6,4

5,0

32,0

0.3

500,0

200,0

0,1

1.0

0,1

18.0

' Minoritetsintresse bestående av 18 aktier

Skr. 1972:102

60

Resultat- och balansräkningar i sammandrag

Sonab Assi

Stats-

stigtex SID

Svensk

gruvor

Torv­föräd­ling

Resultaträkningar i

sammandrag (mkr)

Fakturerad försäljning

16,6

583,1

10,2

11,2

0,8

5.4

Produkt-, försäljnings- och

administrationskostnader

16,2

525.2

12,2

10,8

1.1

4,7

Avskrivningar

0,8

37,2

0.6

0.2

0,1

0,5

Rörelseresultat

(0,4)

20.7

(2.6)

0.2

(0,4)

0,2

Finansiellt netto

(0,8)

(18,0)

0,8

(0,2)

-

Extraordinära poster

-

0,2

0,1

Resultat före dispositioner

och skaller

(1,2)

2,7

(1,6)

-

(0,4)

0,3

Dispositioner

1,2

3,8

1.7

-

(0,3)

Skatter

-

2.2

0,1

-

-

Nettovinst

4,3

(0,4)

Balansräkningar i samman-

drag (mkr)

Likvida tillgångar

0,7

44,2

1.1

2,3

-

0,8

Fordringar

11,0

139,6

3,0

2,2

0,3

1,2

Varulager

8,9

237,5

1.9

2.8

1,3

Summa omsättningstillgångai

 20,6

421.3

6.0

7.3

0,3

3,3

AnläggningstUlgångar

3,3

715.1

37,0

3.9

0.1

3.9

Balansomslutning

23.9

1 136,4

43,0

11.2

0.4

7,2

Korta skulder

10.1

224,9

5,3

1,4

0,4

0,7

Långa skulder

12,8

543,6

11,5

6.8

0,5

Summa skulder

22,9

768,5

16,8

8.2

0,4

1.2

Obeskattade reserver

0,6

82.7

2.0

-

0,3

Minoritetsintressen, procent

25

-

33

31

-

Eget kapital

0,4

285,2

24,2

3,0

5,7

varav aktiekapital

0,5

260,0

10,0

2,4

0,9

5,0

Skr. 1972:102

61

Svenska SRA

Svenska Tobaks-

Svenska Res-     Svetab Udd-

Udde-

Lager-

Skiffer-   bolaget

Utveck- tau-                   comb

valla-

hus

olje AB

lings AB rang-bolaget

varvet

2,6

34,9

0,4

414,8

18,1

371,8

53,6

27,5

346,0

1,9

32,7

0,5

315,0

18,0

377,8

64,2

42,4

349,1

0,8

2,2

15,7

2,5

12,8

2,4

3,1

7,4

(0,1)

(0,1)

84,1

(2,4)

(18,8)

(13,0)

(18,0)

(10,5)

-

(0,3)

0,3

24,2

(1,2)

(5,7)

(2,8)

(1,2)

(22,2)

0,1

(0,2)

0,2

17,1

0,2

(0,3)

108,5

(3,6)

(7,4)

(15,6)

(19,2)

(32,7)

-

0,7

-

(61,0)

0,8

8,0

15,7

-

-

0,1

-

22,3

-

0,6

0,1

0,1

0.4

-

0,3

-

25,2

(2,8)

-

-

(19,3)

(33,1)

0,1

5,0

3,4

72,3

3,0

16,7

11,3

0,1

218,7

1,0

8,9

7,8

129,1

2,9

27,9

20,7

11,8

894,3

-

6,6

-

253,1

2,0

12,0

11,8

35,2

171,4

1,1

20,5

11,2

454,5

7,9

56.6

43,8

47,1

1 284,4

6,1

14,9

50,2

431,6

45,9

179,2

26,9

64,8

93,9

7,2

35,4

61,4

886,1

53,8

235,8

70,7

111,9

1 378,3

1,0

9,8

8,0

334,8

10,6

64,5

23,1

40,9

507,2

1,1

9,7

35,1

47,3

24,4

128,5

39,8

63,9

775,2

2,1

19,5

43,1

382,1

35,0

193,0

62,9

104,8

1 282,4

5,2

-

169,2

-

3,3

0,4

1

1

50

_

5,1

10,7

18,3

334,8

18,8

39,5

7,4

7,1

95,9

5,0

7,2

23,0

150,0

17,5

5,0

10,0

40,0

100,0

Skr. 1972:102

62

Styrelseledamöter

per den 31 december 1971

Statsföretag AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Ame, LO:s ordförande (ordf) Hjalmarson, Harry, direktör (v ordf) Grafström, Erik, generaldirektör Ljimgcrantz, Sigurd, direktör NUsson, Karl-Erik, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör (vd)[REDACTED_EFTERNAMN], Nore, departementsråd

Suppleanter

Hörjel, NUs, generaldirektör

Sjöborg, Lars, advokat

AUmänna Bevaknings AB

Ordinarie ledamöter ChristeU, Bengt, direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör Lindroth, Kurt, polismästare[REDACTED_EFTERNAMN], Arvid, direktör öström, Hans, direktör (vd)

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd

MuUer, Ivar, byråchef
[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, kommendörkapten

AB Allmänna Förlaget

Ordinarie ledamöter HeUslröm, Ingemar, direktör (ordf) Severin, Erik, generaldirektör (v ordf) Dennis, Bengt, statssekreterare[REDACTED_EFTERNAMN], Erik, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, durektör (vd) NUsson, BertU, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Axel, expeditionschef

Suppleanter

ChristeU, Bengt, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, tryckningskonsiUent[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Gunnar, bankdirektör

BS Konsult AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sixten, generaldirektör (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, teknisk direktör

Kolte, Lennart, arkitekt (vd) Resare, Bengt, överdirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Ake, planeringsdurektör Wannberger, Gunnar, direktör

Suppleanter

Bäcklin, Bengt, duektör[REDACTED_EFTERNAMN], Ame, arkitekt TUert, Reidar, generaldirektör

Ceaverken AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör (ordf)

Wämberg, Karl, direktör (v ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör

EkwaU, Per, direktör (vd)

GyUö, Sture A, avdelningschef

Halden, Folke, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Olle, professor

Sjövall, Elisabet, doktor

Suppleanter

Gerdmp, Gösta, kanslichef
[REDACTED_EFTERNAMN], Axel, expeditionschef

Devac AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör (ordf) Bäcklin, Bengt, direktör Linghag, NUs, direktör Aström, Östen, direktör (vd)

Suppleant

Orreiuus, Jan, ombudsman

AB Kabi

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Carl, rikspolischef (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör Hagsttöm, Tony, departementsråd Holgerson, NUs, direktör Schotte, Lennart, direktör WUund, Arnold, farm. doktor Wämberg, Karl, direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], David, farm. doktor (vd) Limdberg, Valdemar, f örbimdsordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Börje, ingenjör

Skr. 1972:102

63

Kalmar Verkstads AB

Ordinarie ledamöter

Wannberger, Gunnar, dueklör (ordf)

Byggeth, NUs, direktör

Bäcklui, Bengt, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, kommunalråd
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör

Linghag, NUs, direktör

Limdin, Bert, förbundsordförande

Suppleanter[REDACTED_EFTERNAMN], Buger, kontorist Kalmeby, Ame, metallarbetare Orrenius, Jan, orabudsraan Verkställande direktör Amerius, Sven

Karbkronavarvet AB

Ordinarie ledamöter Waimberger, Gunnar, direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Thure, landshövding[REDACTED_EFTERNAMN], Benkt, direktör HaUenborg, NUs-Hugo, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], NUs, avsynare Söderman, Johan, direktör (vd)

Suppleanter Astbo, Kurt, ingenjör[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar, kommunalråd[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, departementsråd

Linson Instrument AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generalduektör (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Benkt, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, direktör

Pontin, Jan, duektör (vd)
[REDACTED_EFTERNAMN], Barbro, civUekonom

Suppleant

Löfvenmark, Jan, teknisk direktör

LKAB

Ordinarie ledamöter Asbrink, Per, rUcsbankschef (ordf) Fjällborg, Gunnar, ingenjör[REDACTED_EFTERNAMN], Torsten, riksdagsman Lemne, Mats, landshövding[REDACTED_EFTERNAMN], Ame S, envoyé (vd)[REDACTED_EFTERNAMN], Hjalmar, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Bmno, gmvarbetare[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör Waldenström, Erland, direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Thure, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, bruksdisponent Ersman, Sven, duektör[REDACTED_EFTERNAMN], NUs-Erik, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, duektör

Norrbottens jämverk AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör (ordf) Bahrke, Sigvard, direktör (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, bmksdisponent (vd) Lanneberg, Kurt, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Göran, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Göte, klubbordförande NUsson, Ake, förbimdsordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, riksdagsman Trogen, Ingvar, duektör

Suppleanter

Hammarsten, Erik, landstingsråd[REDACTED_EFTERNAMN], Alf, direktör Simdberg, Nore, departementsråd

Nyckelhus AB

Ordinarie ledamöter Linghag, NUs, direktör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, direktör Orrenius, Jan, ombudsman ÖsterUnd, Sven, överingenjör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör Liibeck, Sten, civUingenjör Verkställande direktör Godberg, Valter

AB Oljetransit

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör (ordf) Hahn, Erik, civiUngenjör (vd) Lasson, Knut-Inge, överdirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Anders, kommerseråd NUsson, Jan, departementsråd

Suppleanter

Grafsttöm, ErUc, generaldirektör

Wennerhom, Karl Otto, departementsråd

Skr. 1972:102

64

RationeU Planering AB

Ordinarie ledamot[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör

Supplenat

Bäcklin, Bengt, direktör (vd)

SMT Machine Corapany AB

Ordinarie ledamöter Wannberger, Gunnar, direktör (ordf) Engellau, John, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lennart, direktör (vd) Löjdquist, Inge, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generaldirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Holger, avtalssekreterare Wagner, Hans, civUingenjör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör

Sohlenius, Gunnar, professor

AB Statsgruvor

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Arne S, envoyé (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Bertil, direktör Hemikson, Arne, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, direktör

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Olof

Stigtex AB

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars, direktör

Kjellman, Ake, disponent (vd)

Suppleanter

Edebo, Ralph, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, direktör

AB Sonab

Ordinarie ledamöter Wannberger, Gunnar, direktör (ordf) Knall, Gösta, överingenjör[REDACTED_EFTERNAMN], Eric, generaldirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, direktör Wagner, Hans, civilingenjör (vd) Asdal, Carl-Gösta, teknisk direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Eric, inköpschef

Orrenius, Jan, ombudsman

AB Statens Skogsindustrier

Ordinarie ledamöter
[REDACTED_EFTERNAMN], Carl-Hemik, bankdirektör

(ordf) Bahrke, Sigvard, direktör (vd)[REDACTED_EFTERNAMN], Tage, ombudsman[REDACTED_EFTERNAMN], Bert, direktör Rydbo, Folke, generaldirektör Rynell, Olov, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Per, direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Manne, avdelningsordförande
[REDACTED_EFTERNAMN], Stig, överdirektör
[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, direktör

Sjöberg, Arne, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Olof, kommunalråd

Swedish Industrial Development Corporation (SID)

Ordinarie ledamöter

Akselson, Sigfrid, teknisk direktör (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, direktör

Hummerhielm, Lars, marknadschef

Jordansson, Lars, direktör

Liljestrand, Bengt, direktör

Schotte, Lennart, direktör

Verkställande direktör Carmel, Tord

AB Svensk Torvförädling

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Sten, generaldirektör (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Valdemar, förbundsordförande Wahlqvist, Nils, direktör (vd)

Suppleanter

Edebo, Ralph, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Barbro, civUekonom

Svenska Lagerhus AB

Ordinarie ledamöter

Widén, Ingvar, generaldirektör (ordf)
[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, direktör
[REDACTED_EFTERNAMN], Sune, byrådirektör

Hejneman, Yngwe, direktör

Senning, Claes, kansUråd

Skr. 1972:102

65

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Villiam, trädgårdsmästare[REDACTED_EFTERNAMN], Ulrik, godsägare[REDACTED_EFTERNAMN], Yngve, inspektör[REDACTED_EFTERNAMN], Harald, riksdagsraan Widén, Arthur, lanlbmkare

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Georg

Svenska Reproduktions AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar, direktör (ordf) Severin, Erik, generaldirektör (v ordO[REDACTED_EFTERNAMN], Erik, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], BertU, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Axel, expeditionschef Ahstrand, Lars, direktör (vd) Öjborn, Lars, generaldirektör

Suppleanter

Rogers, Sture, förlagschef
[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Gunnar, bankdirektör

Svenska Skifferolje AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Gunnar, bankdirektör[REDACTED_EFTERNAMN], Hans, direktör Uddgren, Olle, direktör (vd)[REDACTED_EFTERNAMN], Olle, civiUngenjör

Svenska Tobaks AB

Ordinarie ledamöter Cederwall, Gustav, landshövding (ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Valter, riksdagsman (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör Hjalmarson, Harry, direktör Holgerson, Nils, direktör Söderslröra, Olof, direktör Tilert, Reidar, generaldirektör Tunharamar, Elam, direktör

Suppleanter[REDACTED_EFTERNAMN], Clas, direktör Höök, Erik, fil. doktor[REDACTED_EFTERNAMN], Paul, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Gösta, direktör

Verkställande direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Karl

Sveriges Centrala Restaurang AB

Ordinarie ledamöter[REDACTED_EFTERNAMN], Rolf, generaldirektör (ordf) Allard, Henry, talman (v ordf)[REDACTED_EFTERNAMN], Thorbjöm, riksdagsraan Hellströra, Ingemar, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Birger, redaktör[REDACTED_EFTERNAMN], Lisa, förbundsordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Sigvard, förbundsordförande Wärenstam, Tore, huvudredaktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Johaimes, riksdagsman Hägerström, Ragnar, kommunalråd[REDACTED_EFTERNAMN], Tage, direktör Stefanson, Stig, optikermäslare

Verkställande direktör Wadell, Anders V

Svenska Utvecklings AB

Ordinarie ledamöter

Grafslröra, Erik, generaldirektör (ordf)

Aler, Bo, duektör (v ordf)

Bjurel, Bertil, generaldirektör

Brising, Lars, direktör (vd)

Brynielsson, Harry, direktör

Kähr, Olof, direktör

Wannberger, Gunnar, direktör

Wennerberg, Sigfrid, överingenjör

Suppleanter

Akselson, Sigfrid, direktör Falke, Erik, civilingenjör Walléus, Evert, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Ingeraar, jägmästare

Svetab

Ordinarie ledamöter Sjöborg, Lars, advokat (ordf) Rehnberg, Bertil, överdirektör (v ordf) Floden, Ingemar, direktör (vd) Mäkinen, Matti, direktör[REDACTED_EFTERNAMN], Åke, förbundsordförande[REDACTED_EFTERNAMN], Ingvar, riksdagsraan Wannberger, Gunnar, direktör

Suppleant

Bostedt, Hans, direktör

Uddcomb Sweden AB

Ordinarie ledamöter

Wannberger, Gunnar, direktör (ordf)

Bencher, Walter, direktör

Skr. 1972:102

66

Hallenborg, NUs-Hugo, direktör Omberg, Ture, direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Sven G, direktör Bahrke, Sigvard, direktör Dyke, Theodore A, direktör Gray, Leon, direktör Segerud, Gimnar, direktör

Verkställande direktör Byggeth, NUs

UddevaUavarvet AB

Ordinarie ledamöter Ljungcrantz, Sigurd, direktör (ordf) Alf, Karl, ombudsman[REDACTED_EFTERNAMN], John Olof, bmksdisponent SchreU, Johan, direktör (vd) Simdberg, Nore, departementsråd Wannberger, Gunnar, direktör

Suppleanter
[REDACTED_EFTERNAMN], Guimar, riksdagsman[REDACTED_EFTERNAMN], Astor, verkmästare Trogen, Ingvar, direktör

Skr. 1972:102

6''

Innehållsförteckning

KonceraförhåUanden

Verksamheten 1971 i sammandrag

3

Statsföretagsgruppen

4

12

Statsföretag AB förvaltningsberättelse

9

Revisionsberättelse

Enskilda bolag

Allmänna Bevaknings AB

39

AB Allmänna förtaget

38

BS Konsult AB

Ceaverken AB

36

Devac AB

42

AB Kabi

34

Kalmar Verkstads AB

25

Karlskronavarvet AB

20

Linson Instrument AB

41

LKAB

13

Norrbottens Järnverk AjB

16

Nyckelhus AB

29

AB Oljetransit

21

Rationell Planering AB

43

SMT Machine Corapany AB

23

AB Sonab

25

AB Statens Skogsindustrier

27

AB Statsgmvor

15

Stigtex AB

37

Swedish Industrial Development Corporation

43

AB Svensk Torvförädling

30

Svenska Industrietablerings AB

28

Svenska Lagerhus AB

42

Svenska Reproduktions AB

37

Svenska Skifferolje AB

43

Svenska Tobaks AB

31

Svenska Utvecklings AB

41

Sveriges Centrala Restaurang AB

32

Uddcomb Sweden AB

22

Uddevallavarvet AB

18

Resultat- och balansräkningar m m

Statsföretagsgmppen

Balansräkning 31/12 1971

45

Statsföretagsgruppen

Resultaträkning 1971

46

Bokslutskommentarer

47

Statsförelag AB

Balansräkning 31/12 1971

52

Skr. 1972:102

68

Statsföretag AB

Resultaträkning 1971

53

Bokslutskommentarer

54

Statsföretagsgruppen, antal anställda

57

Resultat- och balansräkningar

i sammandrag

58

Statsföretagsgruppen

Styrelseledamöter

62

MARCUS BOKTR. STHLM 1 972     7202