Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:138 Regeringens proposition

1978/79:138

om vissa anslagsfrågor m. m. rörande försvaret;

beslutad den 1 mars 1979.

Regeringen föreslär riksdagen all antaga de förslag som har upplagils i bifogade uldrag av regeringsprotokoll.

Pä regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

LARS DE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram slutligt förslag beträffande anslagen Flygvapen­förband: Materielanskaffning samt Flygvapenförband: Forskning och ulveckling som har tagits upp med beräknade belopp i budgeipropositionen. Därvid behandlas också frägan om framlida anskaffning av attack- och skolflygplan saml vissa roboifrågor.

I Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 138

Prop. 1978/79:138

Utdrag

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-03-01

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet De[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa anslagsfrågor m. m. rörande försvaret

Inledning

1 prop. 1978/79:100 (bil. 7s. 134 och 137) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Flygvapenförband: Materielanskaffning samt Flygvapenförband: Forskning och ulveckling för budgetåret 1979/80 beräkna förslagsanslag av 1 977 resp. 418,2 milj. kr. Jag anhällerati nu få ta uppdenna fräga. Jag vill i detta sammanhang också beröra frågan om utveckling av framlida flygplanssystem m. m.

DRIFTBUDGETEN   Fjärde hiivudliteln D Flygvapenförband

D 2. Flygvapenförband: Materielanskaffning

1977/78        Utgift

1437 599 080'

1978/79        Anslag

1888 425 000

1979/80       Förslag

1977 000 000

I Varav 91,7 milj, kr, i prisregleringsmedel.

Verksamheten under anslaget omfatlar dels sådant materielunderhåll som inle är en direkl följd av materielens förrådshållning eller utbildning och övningar vid förbanden, dels anskaffning av materiel för krigsorganisatio­nens behov samt viss materiel för fredsbruk. Verksamheten inriktas med

Prop. 1978/79:138

3

beställningsbemyndiganden, medan takten i beställningarna bestäms av medelstilldelningen.

Bemyndigandeskulden under anslagel värden 30 juni 1978 4 435 528 314 kr. För budgelärel 1978/79 har riksdagen lämnat ett beställningsbemyndi-gande om 2 330 000 000 kr. och anvisal elt anslag av 1 888 425 000 kr. Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1979 blir (4 435 528 314 -t- 2 330 000 000 - 1 888 425 000) 4 877 103 314 kr.

Beställningsbemyndiganden och betalningsmedel (1 000-lal kr.)

1978/79

1979/80

Chefen för flygvapnet      Föredraganden

Bem.

Bet.

Bem.

Bet.

Bem.

Bet.

Flygvapenförband: Centralt vid­taget materielunderhåll m. m., ulom av viss sjukvårdsmateriel, för delprogrammet

För liera delprogram gemensam-

ma lednings- och sirilförband

3 400    >y

3 500

3000

Jaklförband

1000   1

1000

1000

Attackförband

4 200   1

3 800

3 900

Spaningsförband

700   1     69 500               700

700

Flygtransportförband

900     '

900

900

Basförband

3 200

200

1 700

Gemensamma produktionsresur-

ser

68 000  -

67 700

67 500

Flygvapenförband: Centralt vid-

tagen materielanskaffning

m. m., ulom av viss sjukvårds-

materiel, för delprogrammet

För flera delprogram gemensam-

ma lednings- och sirilförband

212000\

208 000

236 900 \

Jaktförband

885 700  1

2817600

1 193 400

Atlackförband

128 600  1

83 500

196 000

Spaningsförband

36 800   > 1924 725         109 600

89 500

Flygtransportförband

12000

11800

20 400

Basförband

186 800

129 800

146 100

Gemensamma produktionsresur-

ser

62 200 '

IIOOOO

64 200   '

.77 800        78 700

I 463 800    2 093 600

Flygvapenförband: Centralt vid­tagen materielanskaffning m. m. av viss sjukvårdsmateriel för delprogrammet

Basförband

3 500

3 100

4 300

4 300

4 300

4 300

Kostnader

1609 000

1 997 325

3 552 400

2 029 500

1 545 900

2 176 600

Prisreglering

+ 721000

+  16 000

+ 987 600

 21000

+  486 100

+  25 000

Reducering pä grund av överpla-

nering m. m.

-

- 124 900

-

- 224 600

-

- 224 600

Medelsbehov

-

1888 425

-

1825 900

-

1977 000

Bemyndigandebehov

2 330 000

-

4 540 000

-

2 032 000

-

I» Riksdagen 1978/79. 1 samt. Nr 138

Prop. 1978/79:138

4

Budgetåret 1977/78

Försvarets materielverk och försvarets sjukvårdsstyrelse anger i sina årsredo­visningar för budgelårel \911/1% alt planerad materielanskaffning för flygva­penförband i slort selt har kunnai genomföras.

För gemensamma lednings-och sirilförband har siörre beställningar avsett materiel lill bl. a. luftförsvarscenlraler, radargmppcenlraler, radaranlägg­ningar, försvarels olika kommunikationsnät samt markbunden materiel för navigering och landning.

För jaklförband har delar av den andra delserien av flygplan JA 37 beställts. För delprogrammet Atlackförband haranskaffningen av materiel för flygplan AJ 37 fortsalt. Beställningarna för spaningsförbanden har främst avsett materiel till spaningsversionen av flygplan 37.

Till flygvapnets basförband har bl. a. beställts markradio för flygtrafikled­ning, kraflaggregat, beredskapsaggregat, flygsäkerhetsmaleriel, fordon, försörjningsmaleriel, fältarbelsmateriel, markvapen, trafikledarutruslning och utmslning för väderljänsl.

Budgetåret 1978/79

Bemyndigandeplaner har fastställts i regleringsbrev för budgetåret 1978/79 och ändrats genom beslut den 7 december 1978. Planerna innebär bl. a. att robolbeväpning lill flygplan JA 37 beställs saml alt vissa komplelteringsbe-slällningar görs för flygplan AJ 37.

Budgetåret 1979/80 Chefen för flygvapnet

Anslagel bör föras upp med 1 825,9 milj. kr. och ett beställningsbemyndi-gande om 4 540 milj. kr. inhämtas. Anslagsframställningen utgår från att utveckling och anskaffning av flygplan B3LA fullföljs.

Beställningsbemyndigandena för delprogrammet Gemensamma lednings- och sirilförband avser fortsatt anskaffning, installation och underhåll av utrustning för radarspaning, samband och ledningscentra­ler.

Inom delprogrammet Jaklförband beställs nödvändiga underhållsåt­gärder på flygplan J 35 samt kompletterande utrustning till flygplan JA 37 och komplettering av robotbeväpningen lill detta flygplan. Beställning av den Iredje delserien av flygplanet planeras.

Beställningsbemyndigandena för delprogrammet Atlackförband avser kompletterande beställningar samt underhåll för flygplan AJ 37.

Inom delprogrammet Spanings förband planeras beställning av molmedelsutmstningar, reservdelar och underhållsutmstningar till spa­ningsversionerna av flygplan 37.

Prop. 1978/79:138

5

Inom delprogrammet Flygtransportförband påbörjas ersättnings­anskaffning för helikopter 3.

Inom delprogrammet Basförband planeras forlsall anskaffning av bl. a. fordon och flygsäkerhetsmaleriel samt materiel och maskiner för fältarbe­ten.

Under delprogrammet Gemensamma produktionsresurser redovisas diverse verksamhei som inle entydigt kan hänföras till annal delprogram, t. ex. normalieverksamhel. Siörre delen av verksamhelen inom delproduktionsomrädet centralt vidtaget materielunderhåll m. m. bedrivs inom detta delprogram.

Av begärda bemyndiganden avser 987,6 milj. kr. prisreglering. Beloppet har beräknals enligl följande.

1.

Omräkning av bemyndiganden för nya beställningar under budgelårel 1979/80 frän prislägel februari 1978 lill prisläget februari 1980 enligt bedömd prisutveckling med 673,4 milj. kr.

2.

Omräkning av den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1979 till prislägel februari 1980 enligt bedömd prisutveckling med 499,8 milj. kr.

3.

Överskoll av prisregleringsbemyndiganden frän budgetåret 1977/78 med 185,6 milj. kr.

Föredraganden

Min beräkning av del totala bemyndigande-och medelsbehovet framgår av sammanställningen över beställningsbemyndiganden och betalningsmedel. Beräkningen har gjorts på grundval av det alternativ i chefens för flygvapnet programplan som innehåller flygplan A 20.

Belräffande beräkningen av beställningsbemyndiganden och betalnings­medel vill jag vidare anföra följande.

Chefen för flygvapnet harangett tjemyndigandebehovet i A 20-allernaiivel till sammanlagt 5 490 milj. kr. En stor del av beloppet utgörs av bemyndi­ganden för den tredje delserien av flygplan JA 37 (Jaktviggen). Jag har i mina beräkningar utgått från att delserie tre inte behöver beställas förrän under budgetåret 1980/81. Detla står i överensstämmelse med det avtal som har ingåtts mellan försvarets materielverk och Saab-Scania AB. Härutöver har jag utgått frän att bemyndiganden motsvarande den minskning av betalnings­medlen somjag förordar i det följande inte krävs. Prisregleringsbemyndigan-dena bör anpassas till minskningen av beställningsbemyndigandena.Det totala bemyndigandebehovet uppgår vid denna beräkning till 2 032 milj. kr.

Chefen för flygvapnet har angett behovet av betalningsmedel i A 20-alternativel till 2 038,5 milj. kr. Jag har vid mina beräkningar utgått frän den av överbefälhavaren angivna ramen för anslaget och därför minskat beloppet med ca 60 milj. kr. Dämtöver har ett mindre belopp förts över till anslagel 

IX 

1. Anskaffning av datamaskiner, vilket ger etl slutligt medelsbehov av 1 977 milj. kr.

Prop. 1978/79:138

6

Verksamheten under budgetåret 1979/80 planeras omfatla bl. a. följande.

För gemensamma lednings- och sirilförband anskaffas, installeras och underhälls utmslning för radarspaning, samband och ledningscentraler.

För jaklförbanden kompletteras beställningarna av materiel till delserie ett och två av Jaktviggen. Vidare underhålls flygplan J 35.

För atlackförbanden komplelleras beställningarna för flygplan AJ 37. Vidare underhålls detta flygplan.

För spaningsförbanden beställs molmedelsutmstningar, reservdelar och underhållsutmstningar till spaningsversionerna av flygplan 37. Vidare underhålls flygplan S 37.

För flyglransportförbanden planeras ersättning av helikoptrar.

För basförbanden fortsätts anskaffningen av bl. a. fordon och flygsäker­hetsmaleriel saml maskiner för fältarbeten.

Med utnyttjande av de belopp som har tagits upp i sammanställningen blir bemyndigandeskulden den 30 juni 1980 4 932 103 314 kr. Detta belopp bör emellerlid justeras med hänsyn till den beräknade fördelningen av prisregle­ringsmedel för budgetåren 1978/79 och 1979/80. Den på della säll beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1980 blir ca 4 480 milj. kr.

Liksom tidigare bör del få ankomma pä regeringen att ta slällning till vilka anskaffningar m. m. som bör ske inom ramen för del besiällningsbemyndi-gande som riksdagen kan komma au lämna.

Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagen alt

1.

bemyndiga regeringen atl medge all beställningar av materiel m. m. för flygvapenförband fär läggas ut inom en kostnadsram av 2 032 000 000 kr.,

2.

till Flygvapenförband: Maieiielanskaffning för budgetåret 1979/ 80 anvisa elt förslagsanslag av 1 977 000 000 kr.

D4. Flygvapenförband: Forskning och utveckling

1977/78        Utgift

686 200 000'

1978/79        Anslag

392 000 000

1979/80       Förslag        418 200000 ' Varav U5 milj. kr. i prisregleringsmedel.

Verksamheten under anslaget omfaltar utvecklingsarbete beträffande materiel för flygvapnet. Verksamheten inriktas med beställningsbemyndi­ganden, medan takten i beställningarna bestäms av medelstilldelningen.

Bemyndigandeskulden under anslaget var den 30 juni 1978 I 936 674 320 kr. För budgetåret 1978/79 har riksdagen lämnat ett beställningsbemyndi-gande om 368 milj. kr. och anvisat etl anslag av 392 milj. kr. Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1979 blir (1 936 674 320 + 368 000 000 - 392 000 000) 1 912 674 320 kr.

Prop. 1978/79:138

Beställningsbemyndiganden och betalningsmedel (I 000-tal kr.)

Primäruppdrag m. m.

1978/79

1979/80

Chefen för flygvapnet

Föredraganden

Bem.

Bet.

Bem.

Bet.

Bem.

Bet,

Flygvapenförband: Utvecklingsar­bete för delprogrammet

För flera delprogram gemensamma lednings- och sirilförband

26 800

41600

25 800

Jaklförband

-

53 800

94 900

Atlackförband

Spaningsförband

Basförband

26 100 1 200 3 000

[ 384 000

2 693 500

100

2 700

547 300

200

2 200

*   154 800

316 000

Gemensamma produktionsresurser

134 300

155 100

148 500

Kostnader

191 400

384 000

2 946 800

818 900

154 800

316 000

Prisreglering

+ 176 600

+8 000

+683 200

+ 16000

+ 165 200

+9 000

Tillägg på grund av överplanenng

-

-

-

+93 200

-

+93 200

Medelsbehov

-

392 000

-

928 100

-

418 200

Bemyndigandebehov

368 000

-

3 630 000

-

320 000

-

Budgetåret 1977/78

Försvarets materielverk anger i sin årsredovisning för budgetåret 1977/78 all verksamheten inom delprogrammet Gemensamma lednings- och sirilför­band i huvudsak har inriktats pä fortsatt utveckling av röriigi indikatorrum och transmissionsnät.

För delprogrammet Jaklförband har verksamhelen lill störsia delen bestått av lyparbeie för flygplan JA 37 Viggen. Fortsall ulveckling av grundflygplan, målinmäiningsutruslning, el- och teleutrustning, beväpning och underhälls-utrustning har beställts.

Ulvecklingsarbetel för delprogrammet Atlackförband avser till störsia delen fortsatt arbete pä flygplan AJ 37 Viggen. Vidare har beställningar lagts ul avseende verksamhelen intill den 1 juli 1979 på ersättare till flygplan AJ37.

Budgetåret 1978/79

Bemyndigandeplaner har fastställts i regleringsbrev för budgetåret 1978/79 och ändrats genom beslut den 7 december 1978. Planerna innebär bl. a. alt utvecklingsarbetet för slridslednings- och luftbevakningsförband samt atlackförband fortsätter.

Prop. 1978/79:138

8

Budgetåret 1979/80 Chefen för flygvapnet

Anslaget bör föras upp med 928,1 milj. kr. och elt besiällningsbemyndi-gande om 3 630 milj. kr. inhämtas. Anslagsframställningen utgår frän atl utveckling och anskaffning av flygplan B3LA fullföljs.

Inom delprogrammet Gemensamma lednings- och sirilför­band fortsätter ulvecklingen av materiel till rörliga indikalorrum samt påbörjas utveckling av materiel för nya radarstationer och för modifiering av radargruppcentraler.

Inom delprogrammet Jaklförband planeras endasi verksamhei av mindre omfattning.

Verksamheten inom delprogrammet Attack fö rba nd avser huvudsak­ligen ulveckling av flygplan B3LA.

Beslällningsbemyndigandel för delprogrammet Gemensamma pro-duklionsresurserär främst avsett för drift och underhåll av försöks-platser. Under delprogrammet beställs även viss objeklbunden forskning samt kompletterande studier och utredningar.

Av begärda bemyndiganden avses 683,2 milj. kr. för prisreglering. Beloppet har beräknals enligl följande.

1.

Omräkning av bemyndiganden för nya beställningar under budgetåret 1979/80 från prislägel februari 1978 lill prisläget februari 1980 enligl bedömd prisutveckling med 632,7 milj. kr.

2.

Omräkning av den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1979 till prisläget februari 1980 enligl bedömd prisutveckling med 72,7 milj. kr.

3.

Överskoll av prisregleringsbemyndiganden från budgelårel 1977/78 med 22,2 milj. kr.

Flygindus trikom mitten

Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade min förelrädare i januari 1978 en kommitté' (Fö 1978:01) med uppdrag att utreda vissa frågor rörande flygindustrin m. m. Kommittén antog namnet flygindustrikommittén (FLIK). Den har i november 1978 avlämnat betänkande del 1 (Ds Fö 1978:8).

Flygindustrikommittén harenligi sina direktiv haft till uppgift alt överväga om flygplan 37 Viggen skall utvecklas i ytteriigare en attackversion, om flygplan B3L A inte utvecklas, eller om ett utländskt alternativ skall väljas för vårt framtida attackflyg. Därvid skulle också övervägas vilken kapacitet för

' F. d. generaldirektören Sten Wåhlin, ombudsmannen Arne Angelöf, riksdags­mannen Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsmannen Georg[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsmannen Ake[REDACTED_EFTERNAMN] och statssekreteraren Ulf W.[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1978/79:138

9

utveckling, produklion och underhäll som behövs för att slödja resp. genomföra produkiionen och driften fram lill omkring är 2000 och hur denna kapacitet lämpligen bör vara fördelad och organiserad. Kommittén skulle ocksä överväga vilken inhemsk kapacitet vi bör ha för att i framliden kunna tillverka utländska flygplan pä licens och/eller uppträda som kompetenta köpare av sädana.

Kommillén skulle vidare undersöka på vilket sätt och i vilken män det är möjligl all pä andra områden la till vara del lekniska kunnande som representeras av en induslri som utvecklar flygplan. Den skulle också studera möjligheterna alt genom annal ulvecklingsarbele bidra lill alt vår industris teknologiska standard och kompelens hålls pä en tillfredsställande nivä.

Uppskovet med beslul om nylt attackflygplan borde enligl direktiven till kommittén också utnyttjas för förhandlingar med berörda industrier om hur en samordning inom robotomrädei bör åstadkommas. Kommittén skulle även studera sädana frågor.

Med hänsyn till tidsvillkoren har kommittén valt att arbeta i två skeden. Frågorna om flyginduslrins förhållanden har behandlats i del försia skedet. I etl andra skede avser kommillén alt ta upp de delar av uppdraget som avser robolinduslrin.

Allackflygfunktionen i krigsorgansalionen består fr. o. m. budgetåret 1978/79 av fem och en halv divisioner medeltunga altackflygplan av typ AJ 37 Viggen som levererades under perioden 1971-1978 samt fem lätta allackdivisioner utrustade med skolflygplanel SK 60. Dessa anskaffades under åren 1966-1967.

Som länkbara ersättare till dagens attack- och skolflygplan har kommittén sluderal fyra olika systemfamiljer. Alternativen innehåller följande flyg­planstyper och anlal.

System fa milj 1:8 divisioner av flygplan JA 37 -I- 6 divisioner av flygplan A 20 Ml -h 45 stycken direktanskaffade jetskolflygplan.

System fa milj 2:8 divisioner av flygplan JA 37 + 3 divisioner av flygplan A 20 M3 -I- 45 stycken direktanskaffade jetskolflygplan.

System fa milj 3:8 divisioner av flygplan JA 37 + 9 divisioner av eU utländskt lätt attack- och skolflygplan -I- 2 divisioner av flygplan AJ 37 med föriängd livstid.

Sy Slem fa milj 4: 7 divisioner av flygplan JA 37 -I- 3 divisioner av flygplan A 20 M2 -I- 2 divisioner av flygplan AJ 37 med föriängd livstid -I- 45 siycken direktanskaffade jetskolflygplan.

Behovet av personal för ulveckling avlar snabbt i alla de studerade syslemfamiljerna. Även i fortsättningen finns dock behov av lekniska resurser för alt slödja produklion, drift och underhåll. Resurser för stöd lill produktion av flygplanssystem som utvecklas i Sverige finns främsi vid Saab-Scania AB (S A.AB) och Volvo Flygmotor Aktiebolag (VFA). Resurser för slöd till underhållet finns främst vid Förenade fabriksverkens underhållssektion

Prop. 1978/79:138

10

(FFV-U) och för slöd ät driften inom samlliga nämnda förelag. För att de resurser som i framliden krävs för produktion, drift och underhäll av akluella flygplanssystem skall kunna utnytljas effektivt bör en långtgående samord­ning eftersträvas.

Samordningen måste påbörjas omedelbart efter del all beslul har fallals om atl inrikta ersättningen av aliackflyget mol någon av de systemfamiljer som kommillén har studerat. Man bör dock räkna med att del kommer atl krävas läng lid för alt fullfölja denna förändring. De tänkbara kostnadsbesparingar som följer med den kommer därför all bli begränsade lill all börja med. Personalbehovet för tekniskt stöd, som i dag är ca 4 000 personer, kommer efleren inledande minskning av 700-900 personer fortlöpande atl minska ned till en nivå om ca 1 400personersomnäsefleren omställningsperiod på 10-15 år.

På tillverkningssidan minskar inle personalbehovet lika snabbi som på utvecklingssidan. Beroende pä vilken sysiemfamilj som väljs pågår tillverk­ningen minst t. o. m. år 1988 och längst t. o. m. år 1994. För au fullfölja tillverkningen av inhemska flygplan krävs tillgång till de verkstadsresurser som nu utnyttjas för lillverkning. Tillverkningsresurserna kan i princip också utnyttjas för underhåll. Della utförs dock i dag med hjälp av särskilda verksladsresurser för underhåll. För all kunna utnyttja verkstadsresurserna effektivt sedan tillverkningen har avslutats krävs en samordning mellan tillverknings-och underhällsresurserna. Hänsyn mäsie därvid tas till möjlig­heterna all trygga en lillfredsslällande tillverkning av reservdelar till flygplansmotorerna sedan tillverkningen av dessa har upphört.

Den principiella inriktningen av den framtida flyginduslrin blir i samlliga de systemfamiljer som kommittén har studerat hett annorlunda än dagens. Personalförändringarna blir omfattande. För att övergångssvårighelerna bl. a. för den berörda personalen skall kunna begränsas och resursema ulnyltjas rationellt krävs en samordning mellan utvecklings-, tillverknings-och underhållsresurserna. Etl samordningsorgan med erforderliga befogen­heter bör därför inrättas. Syftet bör vara all efter förhandlingar med berörda företag och personalorganisationer åstadkomma en gemensam ledning förde resurser som behövs i framtiden. Om en samordning blir färdig tidigt klarläggs dä även behovet av omlokalisering. Därmed minskas också osäkerheten för den berörda personalen.

Den samordning av resurserna som är nödvändig i framliden bör ske i sådana former alt möjlighelerna till komplettering med civil verksamhet las lill vara. Därigenom förbättras möjligheterna alt förverkliga en organisation som utnyttjar resurserna effektivt.

En framtida organisation kan i praktiken inte fastställas utan förhandlingar med berörda förelag och personalorganisationer. Kommillén har inte haft bemyndigande all bedriva sådana förhandlingar. Till grund för förhandling­arna måste dessutom ligga ett principbeslut om anskaffningsform m. m.

Prop. 1978/79:138

.

11

Kommillén har därför inle funnit del meningsfullt atl inom den knappa tid som har ställ lill dess förfogande diskutera olika organisalionsalternaliv.

Slor vikt måste sålunda tillmätas tillskapandet av en ny, enhetligt ledd organisation som byggs upp främsi av de resurser som i dag finns vid SAAB, VFA och FFV-U. Hithörande problem bör därför beredas snabbi sä alt förhandlingar om organisaiionen kan bedrivas parallelll med den upphand­ling som blir aktuell i del alternativ som väljs.

De resurser som kommer atl finnas vid myndighelerna sedan den av riksdagen beslutade personalminskningen har genomförts, bedöms av kommillén svara mot den kompetens som behövs för alt kvarvarande produklion av inhemska flygplan skall kunna genomföras. Av dessa resurser bör ocksä en kompelens för alt upphandla utländska flygplan kunna organiseras.

Den fortsatta tillverkningen av flygplan JA 37 och en eventuell lillverkning av flygplan A 20 liksom driften av dessa system skall i de systemfamiljer som kommillén har sluderal ske utan slöd av en induslri som utvecklar flygplan. Detla är en situation som avsevärt skiljer sig frän dagens. Försvarets materielverk har anfört alt svårigheter efter hand kan uppstå med tillverk­ningen och driften av flygplan Viggen utan utvecklingsstöd. Materielverket anser därför att en lillverkning efter år 1990 kan bli osäker i tekniskt hänseende.

Vid en bedömning av möjlighelerna all genomföra den verksamhet som följer med de olika syslemfamiljerna är det väsentligt att beakta att flygplan 37 Viggen började tillverkas år 1967. Syslemel har varil i operativ drift sedan början av 1970-lalel. Flygplan JA 37 Viggen började införas på förbanden år 1978. Flygplan A 20 är en vidareutveckling av flygplan JA 37 och har i myckel stor utsträckning samma egenskaper som detla flygplan. Både tillverkningen och driften av flygplanssystem 37 Viggen har under jämförel­sevis läng tid kunnai genomföras med stöd av omfattande utvecklingsre­surser vid den tidpunkt som flygplan A 20 skall levereras.

Redan i dag finns således en läng erfarenhel av produktion och drift av flygplanssystem 37 Viggen. Kommittén har föreslagit en långtgående samordning för atl skapa en fungerande organisation för produktion,drift och underhåll. För det erforderiiga lekniska slödel lill denna verksamhet räknar kommittén med att utländska tekniska resurser kommer atl tas i anspråk i siörre utsträckning än hittills. Bl. a. mot denna bakgmnd bör del enligt kommittén vara möjligl alt skapa förutsättningar för en rimlig teknisk säkerhet i fråga om produktion och drift av flygplan A 20 även i systemfa­miljen med 6 divisioner av detla flygplan. Delsamma gäller för drift och underhäll av elt utländskt altacksyslem. I della fall kan stöd också påräknas frän en ulländsk industri som utvecklar flygplan.

Som utgångspunkt för sina överväganden har kommittén haft den försvarsekonomi för perioden 1977/78-1981/82 samt den långsikliga inrikt-

2 Riksdagen 1978/79. I saml. Nr 138

Prop. 1978/79:138

12

ning och avvägning i stort som beslutades av riksdagen våren 1977. Överbefälhavaren har därvid beräknat att 7 000 milj. kr. finns lillgängliga under perioden 1979/80-1983/84 för ersättning av jakt- och altackflyg­plan.

Överbefälhavaren har också beräknat vilket utrymme som finns tillgäng­ligt under perioden 1984/85-1988/89 för all ersätta jakt- och altackflygplan utifrån anlagandel all planeringsramen för denna period blir densamma som för den period 1977 års försvarsbeslut omfattar. Della utrymme har beräknals lill 6 050 milj. kr. Chefen för flygvapnet har anfört all flygvapnet bör ha samma andel av utgiftsramen under perioden 1984/85-1988/89 som man har under perioden 1979/80-1983/84. Utrymmet för ersättning av jakt- och attackflygplan skulle därmed bli 7 050 milj. kr. Kommillén har inle haft anledning all la slällning lill vilket ulrymme som finns tillgängligt för all ersätta jakt- och altackflygplan under perioden efter budgelärel 1983/84.

Kommittén har vid sin prövning av de kostnadsberäkningar som överbe­fälhavaren har redovisat funnit all ett antal åtgärder kan övervägas i syfte att minska koslnaderna för de olika syslemfamiljerna. De loiala koslnaderna för systemTamiljerna efter dessa ålgärder inkl. kosinader för beväpning och molmedel framgår av följande tabell. Kommittén har också sluderal en anskaffning av utländska attack- och skolflygplan dels genom köp, dels genom licenslillverkning i form av slulmoniering med viss lillverkning av detaljer. Kommittén har slutligen pröval kostnadskonsekvenserna av två olika ambitionsnivåer i fräga om ändringar av det utländska flygplanet föratt tillfredsställa särskilda svenska önskemål. Alla dessa alternativ framgår ocksä av labellen.

Syslemramilj

1979/84

1984/89

1989/00

Totalt

1

7 400

6 800

6 250

20 450

2

7 150

5 200

4 100

16 450

3 Köp och begränsade ändringar

6 400

5 650

7 550

19 600

3 Köp oeh utökade ändringar

6 400

6 100

8 050

20 550

3 Slutmoniering och begränsade

ändringar

6 350

6 800

7 200

20 350

3 Slutmontering och utökade

ändringar

6 750

7 450

7 200

21400

4

7 250

5 150

2 900

15 300

Även sedan hänsyn har tagits lill de länkbara kostnadsminskningarna kan konstateras att inte någon av syslemfamiljerna med inhemska attackflygplan hell ryms inom det ulrymme som överbefälhavaren har beräknat för perioden 1979/80-1983/84 för all ersätta jakt-och altackflygplan. Bristen är dock liten i förhållande lill del beräknade utrymmet. För sysiemfamilj 1 med 6 divisioner av flygplan A 20 Ml har brislen beräknats lill ca 75 milj. kr. för budgetär medan den för systemfamilj 2 med 3 divisioner av flygplan A 20 M3 har

Prop.  1978/79:138

13

beräknals till ca 30 milj. kr. för budgetår och för sysiemfamilj 4 med 3 divisioner av flygplan A 20 M2 lill ca 50 milj. kr. för budgetår. Enligt kommitténs mening bör del inle uteslutas all en omplanering molsvarande dessa belopp kan övervägas inom utgiftsramen för det militära försvarel för perioden 1979/80-1983/84. Innan beslul om upphandling kan ske måste offerter infordras från berörda industrier.

De genomförda beräkningarna pekar på all 9 divisioner av etl utländskt lätt attack- och skolflygplan bör kunna köpas inom ramen för den försvarseko­nomi som kommillén har haft att ulgå från. Totalkostnaderna för en sädan sysiemfamilj är ungefär lika stora som för systemfamiljen med 6 divisioner av flygplan A 20 M1. Leveranserna av flygplanen kan läggas så all betalningarna kommer sent. Det beräknade utrymmet under perioden 1979/80-1983/84 för atl ersätta altackflygplan belastas därmed bara i liten utsträckning.

Av överbefälhavarens operativa bedömning framgår all det bara är syslem-familjen med 6 divisioner av flygplan A 20 Ml som är godtagbar i operativt hänseende. Bedömningen kvarstår även efter de förändringar av systemfa­miljen som kommittén har diskuterat. Överbefälhavaren anser dock att tidpunkten för beslut vid köp av ett utländskt lätt attack- och skolflygplan ligger så sent att kvaliteten pä sådana flygplan vid anskaffningstidpunkten bör uppfylla de operativa minimikraven.

Överbefälhavaren har inte bedömi systemfamiljerna med 3 divisioner av flygplan A 20 M3 eller 3 divisioner av flygplan A 20 M2 som operativt godtagbara. Dock bedömdes flygplan A 20 M3 ha godtagbar kvalitet.

De anskaffningsalternaliv som kommittén har haft anledning atl studera innebär samtliga all förmågan atl ulveckla stridsflygplan inom landet avlar snabbi. På läng sikt innebär de också alt stridsflygplan i framliden måste ersättas med utländska flygplan. De studerade alternativen innebär därför ell avsleg från hittillsvarande principer för flygplansanskaffning.

När den inhemska förmågan all ulveckla flygplan försvinner skapas etl ökal tekniskt och ekonomiskt beroende av utlandet om vi ocksä i fortsätt­ningen avser atl anskaffa stridsflygplan lill försvarel. Den verkliga bind­ningen till ell visst land inträder då beslul fattas om alt anskafla elt visst flygplan.

Kommittén konstaterar att den framlida flygplansmarknaden är begränsad lill etl fätal flygplanstyper som tidsmässigt och ekonomiskl kan passas in i flygvapnets nuvarande omsättningsplanering. Möjliga leveranstider och leveranstakler är beroende av i vilken utsträckning en ulländsk leverantör kan tillgodose svenska önskemål. Även om det råder en viss osäkerhet om framlida förhållanden finns del inte anledning att nu utgå från annat än att Sverige kan få tillstånd atl köpa eller slulmontera något av de flygplan som kommittén har bedömt kommer atl finnas tillgängliga på 1980-talets flyg-plansmarknad.

öm flygplan A 20 anskaffas kommer produkiionen att ske inom landel i

Prop.  1978/79:138

14

samma omfauning som i dag. En viss utökning av stödet från utlandet kan behövas för all genomföra produkiionen. Leveranserna av nya flygplan kan i detta fall planeras sä alt de sker i takt med flygvapnets omsältningsbehov. Därvid erhålls ylterligare en generation flygplan som är särskilt utvecklade för det svenska försvarets behov.

I samtliga studerade systemfamiljer har förutsatts all del finns en under­hållsorganisation inom landel som självständigt kan upprällhälla en rimlig beredskap hos flygförbanden. Vid en anskaffning av utländska flygplan förbättras möjligheterna lill detta om anskaffningen sker i form av licenslill­verkning. Ekonomiska skäl lalar för att licenstillverkningen bör begränsas till att de utländska flygplanen slulmonleras inom landet.

Vad gäller möjligheterna all ta till vara det lekniska kunnande som representeras av en induslri som utvecklar flygplan visar internationella erfarenheter alt del krävs avsevärda förändringar i företagens interna struktur för all anpassa dem lill ulveckling, produklion och försäljning av civila produkier. All utnyttja de flygindustriella utvecklingsresurserna lill andra utvecklingsprojekt inom flyginduslrins egen ram ler sig möjligt bara i viss utsträckning. Även utanför flyginduslrin är del svårt atl finna tekniskt avancerade projekl av en sådan karaklär all de kan ersätta del flyginduslriella utvecklingsarbetet.

Enligl kommittén bör del ändå bli möjligl atl inom andra områden finna sädana arbetsuppgifter för flygindustrin att en del av den tillgängliga kompetensen och kapaciteten kan las lill vara. Exempel på verksamheler som särskilt i ell längre perspektiv kan komma i fråga är ulveckling av civila flygplan och rymdtekniskt arbete. Del faktum att både SAAB:s flygdivision och VFA är delar av stora koncerner bör kunna underiätla ell alternativt utnyttjande av personal och anläggningar.

Av länsstyrelsernas och kommunernas prognoser för försia hälften av 1980-lalel framgår atl del sannolikt blir myckel svårt aU erbjuda alternativ sysselsättning för flyginduslrins personal på de orter där den nu finns. Särskilt gäller della för den personal som sysslar med ulveckling. De anställda vid flyginduslrin synes dock i regel ha ell sådant kunnande som de kan ha användning för inom andra verksamhetsområden. Det får därför anses troligl all flertalet så småningom kommer au kunna utnyttja sitt kunnande i annat arbeie. Många äv dem kommer dock alt bli tvungna att flylta till andra orter.

Belräffande flyginduslrins betydelse för den allmänna teknologiska stan­darden och kompetensnivån i svensk industri har kommittén kunnai konstatera all flyginduslrielll ulvecklingsarbele ger upphov lill elt tekniskt kunnande. Genom att det sprids lill andra användningsområden blir della kunnande också av värde för den samlade teknologiska kompetensen i landel.

Kommillén anser dock all del med hjälp av statliga insalser bör bli möjligl

Prop. 1978/79:138

'

15

all i framliden genom annat än ulveckling av stridsflygplan bidra lill all vår industris teknologiska standard och kompetens hälls på en lillfredsslällande nivå, dvs. en nivä som molsvarar den som representeras av en induslri som utvecklar flygplan.

Kommittén konstaterar också att flertalet av de problem som har påvisats i de studerade syslemfamiljerna uppträder också i andra alternativ med svenskuivecklade altackflygplan, om inle en efterföljande utveckling av jaktflygplan kommer lill slånd. Etl svenskutvecklal altackflygplan skulle dock, tillsammans med de övriga ålgärder som kommillén har föreslagit, kunna mildra omställningsproblemen under de närmasle åren.

Kommittén anser alt dess undersökningar, trots de osäkerheter som finns, ulgör tillräcklig gmnd för dess ställningstagande lill de alternativ lill hand­lingslinje som den har haft att sludera.

Kommillén har inle haft lill uppgift all föreslä om utvecklingsarbetet pä flygplan B3LA skall fullföljas. Vid etl val mellan de alternativ som kommittén har haft alt sludera föreslär kommillén all anskaffningen av altackflygplan närmasl inriklas mol A 20-systemet. Med hänsyn lill vad kommittén har anfört om möjlighelerna all inrymma olika A 20-alternaliv inom den gällande planeringsramen för del militära försvaret och med hänsyn lill de operativa bedömningar som har redovisats för kommillén förordas ell alternativ som omfattar 8 divisioner av flygplan JA 37 och 6 divisioner av flygplan A 20.

Innan beslul om upphandling kan fattas måste offerter inhämtas frän berörda industrier. Skulle de förhandlingar som är nödvändiga i samband därmed visa alt den tekniska osäkerheten i produkiionen eller driften av flygplanen blir för slor eller atl koslnaderna inte ryms inom de medelsramar som kan slällas lill förfogande bör en anskaffning frän utlandet väljas och principbeslut därom fattas snarast möjligt. Vilket flygplan som dä kan komma i fråga behöver inle avgöras förrän omkring är 1984. Däremot bör principbeslutet innefatta ställningstagande lill valet mellan köp och licenslill­verkning. Ekonomiska skäl lalar föratt licenstillverkningen bör begränsas lill en slutmoniering. Kommittén anser alt en anskaffning i utlandet har väsentligt större principiella och praktiska nackdelar än alternativet med flygplan A 20.

Med hänsyn till den vikt som mäste tillmätas en ny enhetligt ledd organisation, uppbyggd främsi av de resurser som i dag finns vid SAAB, VFA och FFV-U, bör hithörande problem snabbi beredas så alt förhandlingar om organisaiionen kan bedrivas parallelll med den upphandling som blir aktuell i del anskaffningsalternativ som väljs. Samordningen mellan utvecklings-, tillverknings- och underhällsresurserna bör säkerställas genom ett samord­ningsorgan med erforderiiga befogenheter.

Oavsett vilket beslut om flygplansupphandlingen som kommer alt fattas måste regeringen omedelbart ta initiativ till överläggningar med berörda'

Prop. 1978/79:138

16

förelag och fackliga organisalioner för all snarast möjligt finna nya uppgifter som kan ge alternativ sysselsättning. För den personal som inte kan beredas sysselsättning på resp. ort krävs arbetsmarknadspolitiska insatser.

För att kompensera ell bortfall av del flygindustriella ulvecklingsarbetel är del angelägel all man frän samhällets sida är beredd all med olika insalser stimulera sådani utvecklingsarbete som kan ge ell molsvarande bidrag till värt lands teknologiska standard. Etl sådant stöd bör utformas så all man inom industrin utnyttjar och vidareutvecklar tekniskt kunnande pä hög nivå. Huvudvillkoret härför är alt del finns eller skapas marknader för produkter på hög teknologisk nivå och atl del finns avnämare som kan betala vad det kostar alt köpa dem. I detla sammanhang bör ocksä understrykas den möjlighet som statsmakterna har att inrikta den offentliga efterfrågan mol sädana produktområden som förutsätter en tekniskt avancerad industripro­duktion. Kommittén anger som exempel energi-, kommunikations- och sjukvårdsområdena.

Till betänkandet har fogats en reservation av ledamölerna Angelöf och[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt denna bör planeringen inriktas mot en anskaffning av A 20-syslemet. Resultatet av de kommande förhandlingarna är av avgörande betydelse för vilket anlal A 20-divisioner och vilken modifieringsgrad som blir möjlig atl genomföra. Om koslnaderna inle kan hållas inom de gränser som försvarsekonomin ställer upp, kan del bli nödvändigl all i den fortsalla planeringen ocksä pröva att föriänga livstiden på AJ 37-divisioner och/eller att öka antalel JA 37-divisioner. Förslagel innebär att en anskaffning skall ske i Sverige.

Försvarets materielverk

Huvudavdelningen för flygmateriel vid försvarets materielverk anmälde i en skrivelse i november 1978 att flygindustrin hade lagt fram elt nytt förslag i avsikt alt söka minska kostnaderna för att ersätta nuvarande attackflygsys-tem. Förslaget bygger pä förutsättningen att kapaciteten vid flyginduslrin skulle kunna utnyttjas rationellare genom en ökad inriktning på civila flygplans- och motorprojekt. Det civila engagemanget bör enligt skrivelsen omfatta dels något eget projekt, dels deltagande i flera samarbetsprojekt med utländska flygindustrier.

I skrivelsen redovisas ett utkast till definition av ett flygplan med benämningen SK 38/A 38. Utkastet bygger på chefens för flygvapnet gmnd­läggande operativa målsättningar för etl nytt lätt attack- och skolflygplans-system. I förhållande till tidsplanen för flygplan B3LA är serieleveransen av flygplanet uppskjuten ca tvä år. Genom att serieleveransen uppskjuts minskar medelsbehovet jämfört med flygplan B3LA enligt skrivelsen med 1 187milj. kr. under perioden 1979/80-1983/84 och med 1 559 milj. kr. under perioden 1984/85-1988/89, medan behovet efter budgetåret 1988/89 ökar

Prop. 1978/79:138

17

med 2 575 milj. kr. Totalt blir kostnaderna för flygplan SK 38/A 38 171 milj. kr. lägre än för flygplan B3LA.

Förslaget innebär vidare all leveranslaklen för flygplan JA 37 måste sänkas sä atl tillverkningen av della flygplan kan anslutas till produktionen av flygplan SK 38/A 38. Detla fördyrar enligl skrivelsen JA 37-programmet med 60 milj. kr. Pä grund av all leveranserna av både flygplan JA 37 och flygplan SK 38 skjuls upp mäsle dessulom nuvarande flygplan J 35 och SK 60 hällas i drift längre än vad som har planerats. Enligt skrivelsen medför della en merkostnad av 80 milj. kr.

För all kostnaderna för flygplan SK 38/A 38 som materielverket har angett inle skall öka mäsle industrin enligl skrivelsen dels la på sig ansvaret för att öka beläggningen med civila produkter, dels vidta erforderiiga rationalise­ringsålgärder. Enbart en modifiering av flygplan JA 37 lill A 20 är flygtek­niskt så begränsad att den inte löser induslrins problem. De enda lösningarna pä dessa är ulveckling av ell nylt stridsflygplan och en omfattande salsning pä eu nytt civilt flygplansprojekt. De erforderiiga investeringarna i ell sådani projekl uppgår lill flera hundra milj. kr. Industrin bör satsa eget kapital i projektet, men även för relalivl små irafikflygplan blir beloppen så slora all staten förmodligen måste träda in med finansiella garantier.

Om man som bas för flygindustrin har utveckling av militära projekl som täcker hela kompetensområdet, blir det enligt skrivelsen lättare för industrin att engagera sig i flera projekt, eftersom vart och etl ger ett mera begränsat ekonomiskt risktagande. I skrivelsen anges att detta borde vara den bästa metoden för alt successivt öka flygindustrins civila engagemang.

Skrivelsen remitterades till överbeföthavaren för att denne bl. a. skulle ange om materialet föranleder överbefälhavaren att ändra de överväganden och förslag om anskaffning av flygplan som har redovisats i programplanen för perioden 1979/80-1983/84.

Överbefälhavaren konstaterade i sitt svar, efter att ha hört försvarets materielverk, att det tillgängliga underlaget inte medger en fullständig och rimligt säker bedömning av flygplan SK 38/A 38. Osäkerheterna är stora beträffande betydelsefulla delar av underiaget. På det befintliga underiaget har överbefälhavaren därför endast gjort följande översiktliga värdering.

Flygplan SK 38/A 38 uppfyller de operativa kraven i samma utsträckning som flygplan B3LA. Alternativet innebär dock all bådejakt-och attackflygets materielförnyelse försenas. Detla medför operativa nackdelar. På längre sikt behälls dock den operativa förmågan, varför inriktningen bör vara möjlig att godta.

Ekonomiskl ryms inte flygplan SK 38/A 38 inom gällande planeringsram. Enligl överbefälhavarens beräkningar saknas ca 60 milj. kr. per budgetär under perioden 1984/85-1988/89. Den redan hårt ansträngda ekonomin medger inle en merkostnad av denna storiek. Det underiag som har presenterats ger enligt överbefälhavaren inte heller motiv för en annan

Prop. 1978/79:138

18

prioritering mellan attack flygsystem och övriga vapensystem och funktioner än den som han lade till grund för 1977 ärs försvarsbeslut.

Överbefälhavaren anger alt han saknar kompetens att bedöma förulsäli­ningarna för alt industrin dels skall ta på sig ansvarel för au öka beläggningen med civila produkter, dels vidta erforderliga rationaliseringsålgärder. Han utgår dock från atl försvarsmakten inte skall belastas ekonomiskl om dessa förutsättningar inte infrias.

Det underlag som var tillgängligt vid denna tidpunkt beträffande flygplan SK 38/A 38 var enligl överbefälhavaren så osäkert att det inte var lillräckligt för etl slällningstagande. En fördjupad analys för au konstalera om flygplan SK 38/A 38 var ett realistiskt alternativ bedömdes kräva tvä till tre månader. En pä så sätt förlängd handlingsfrihet kunde enligl överbefälhavaren komma alt medföra ökade kostnader.

Regeringens uppdrag lill överbefälhavaren

Myndigheternas underiag rörande flygplan SK 38/A 38 var inte känt för flygindustrikommittén och kunde därför inte påverka kommitléns bedöm­ningar. Ell slutligt beslut om inriklning av flygplansanskaffningen mäsle inte fattas förrän i början av år 1979. Det fanns således möjlighet atl fram lill denna lidpunkl ytteriigare analysera SK 38/A 38-alternalivel.

Regeringen uppdrog därför ål överbefälhavaren atl utreda de operativa och planeringsmässiga fömtsättningarna samt alt genom försvarels materielverk låla utreda de lekniska, ekonomiska och sysselsältningsmässiga fömtsäll­ningarna för att anskaffa skol- och atlackflygplanssystemet SK 38/A 38. Vid uppdragels genomförande skulle bl. a. följande iakttas.

En förulsätlning för all SK 38/A 38-allernativet skulle kunna övervägas var atl de loiala koslnaderna för delta alternativ kunde bedömas bli lika stora eller mindre än de kosinader som flygindustrikommittén hade redovisal för A 20-allernativet. Om andra säll att begränsa de beräknade kostnaderna inle bedömdes genomförbara, kunde en inriklning mot en total anskaffning av ett mindre antal divisioner än nio övervägas. Den ekonomiska ramen för del militära försvaret enligl 1977 års försvarsbeslut skulle förutsättas ligga fast.

En ytteriigare förutsällning var all lillfredsslällande kosinadsälaganden från industrins sida kunde uppnås och all industrin utfäsle sig atl göra en kraftfull egen salsning på civil verksamhei. De åtaganden som flygindustrin gjorde gentemot staten för SK 38/A 38-allernativet fick inte innehålla förbehåll som gjorde dem beroende av beläggning med andra civila eller militära objekt eller av den totala sysselsällningsnivån vid flygindustrin. S. k. civilpålägg fick inte tillämpas.

Överbefälhavaren skulle utreda de operativa och planeringsmässiga förut­sättningarna för en anskaffning av flygplan SK 38/A 38. Överbefälhavaren

Prop. 1978/79:138

19

skulle därvid fortlöpande inhämta underlag från chefen för flygvapnet och försvarets materielverk.

Överbefälhavaren skulle vidare analysera de långsikliga ekonomiska följderna för försvarel i dess helhet av en anskaffning av flygplan SK 38/A 38. De båda alternativens inriklning mot flygplan A 20 och flygplan SK 38/A 38 borde jämföras från synpunkten av effekterna för andra delar av försvarel mol senare delen av perioden 1980-1995 om inle några nämnvärda höjningar av de reala ekonomiska ramarna för det militära försvaret genomfördes. Överbefälhavaren borde särskilt belysa hur betalningar för flygplan SK 38/ A 38 kunde komma att påverka utrymmet för anskaffning av ett evenluelll nyll stridsflygplanssyslem som efterföljare lill flygplan JA 37.

Överbefälhavaren borde i sin operativa bedömning jämföra SK 38/A 38-alternalivel med en inriklning mol flygplan A 20. Jämförelsen borde även göras med ulgångspunkt i en total anskaffning av elt lägre anlal divisioner av flygplan SK 38/A 38 än nio. Effeklerna av den föreslagna senareläggningen av pågående jaktflygplansanskaffning borde belysas, liksom de operativa konsekvenserna av alt den livslidsföriängning som förutsattes av tvä divisioner flygplan AJ 37 likväl inie medförde att dessa divisioner var användbara under SK 38/A 38-systemels hela livslid. De operativa skillna­derna mellan SK 38/A 38-allernaiivei och A 20-aliernalivel borde belysas och värderas i olika ekonomiska alternativ. Om alternativen medförde operativa effekler för andra försvarsgrenar än flygvapnet borde dessa belysas.

Överbefälhavaren skulle lämna en sammanfattande rekommendation till handlingslinje i fråga om anskaffning av altackflygplan med utgångspunkt i att alierantiven var inriktning mol flygplan SK 38/A 38 med ovan angivna förutsättningar eller en inriklning mol flygplan A 20.

Överbefälhavaren skulle vidare låta försvarets materielverk utreda de lekniska och ekonomiska förutsättningarna för atl genomföra SK 38/A 38-alternativet med tidigare angivna förutsättningar. Materielverket skulle därvid föra de förhandlingar som behövdes med berörda industriföretag. Materielverket borde belysa de sysselsältningsmässiga konsekvenserna av akluella åtaganden vid en inriklning mol flygplan SK 38/A 38. Materiel­verket skulle fortlöpande hälla överbefälhavaren underrättad om arbetets gång och lämna överbefälhavaren del underiag som behövdes.

Bedömningar av den tekniska och ekonomiska säkerheten i genomföran­det av ett SK 38/A 38-allernaliv borde inle göras med utgångspunkt i all della projekl skulle följas av etl svenskutvecklal stridsflygplanssyslem.

Överbeföthavaren

Överbefälhavaren överlämnade i februari 1979 den begärda ulredningen. Överbefälhavaren anger inledningsvis all  förmågan alt  inom  landel

Prop. 1978/79:138

20

ulveckla och tillverka huvuddelen av vår försvarsmateriel är av stor betydelse för våra möjligheter att styru den närmare utformningen av våra försvars-syslem och all anpassa dem lill våra speciella förhållanden. Detta gäller enligt överbefälhavaren i hög grad för flygplans- och robolsystem, för vilka nya teknologiska lösningar kan skönjas. Dessa teknologiska lösningar bedömer överbefälhavaren inle enbart vara av militärt iniresse.

En nedläggning av utvecklingskapaciteten inom svensk flygindustri medför enligl överbefälhavaren svårbemästrade och kostsamma omställ­ningsproblem, öm SK 38/A 38-projeklet slutförs, kan avvecklingen dock planeras på längre sikt, varför problemen enligt överbefälhavarens mening torde kunna bemästras lättare än i A 20-allernalivel.

Överbefälhavaren bedömer att SK 38/A 38-aliernaiivet härutöver ger handlingsfrihet alt senare påbörja utveckling och anskaffning av stridsflyg­plan inom landel, om erforderliga ekonomiska resurser kan disponeras. Överbefälhavaren anser vidare alt alternativet underiättar en ulveckling av kvalificerade robota--.

Överbefälhavaren värderar underlaget i flygplansfrågan i försia hand utifrån operativa och försvarsekonomiska utgångspunkter. Valet av flyg-plansallernaliv måste enligt överbefälhavaren ske främst med hänsyn lill alternativens militära värde och till möjlighelerna alt inrymma kostnaderna i de ekonomiska ramar för försvarel som kan förulses. Slor hänsyn mäsle också las lill de långsikliga bindningarna och till möjlighelerna atl pä lång sikt anpassa försvarel lill ändrade ekonomiska förutsättningar och lill önskemål om förändrade avvägningar. Överbefälhavaren anser alt ulrymme måste finnas för all successivt tillföra nya vapensystem eller försvarskomponenter. Även bedömningar av säkerhetspolitiska och samhällsekonomiska följder är enligl överbefälhavaren väsentliga för frågans vidare behandling.

Den framlida operativa miljön präglas enligl överbefälhavaren av ökad rörlighet och eldkraft hos en angripare. Angriparen behåller sannolikt i huvudsak nuvarande anlal förband. Förbandens kvalitet förbättras lill stora delar i lakl med den lekniska ulvecklingen. Våra kvalificerade förband minskar i anlal.

Denna ulveckling ökar enligl överbefälhavaren kravet på vår förmåga alt snabbi kunna ta upp slrid mot en angripare både ulanför kuster och gränser och på djupet av värt territorium. Förband som kan användas i varierande operativa sammanhang och i skilda skeden av striden får därför stor betydelse.

Överbefälhavaren finner atl altackflygförband är en typ av stridskrafter som är väl anpassad lill della slag av slrid. De förenar i sig hög beredskap med möjligheler till snabb insals mot mål i luften, lill sjöss och på marken. De ulgör härigenom en betydelsefull del av invasionsförsvaret.

Vid elt överraskande angrepp lorde enligl överbefälhavaren båda systemen tillsammans med bl. a. jaktdivisionerna och msiade sjöstridskrafter ha sädan

Prop. 1978/79:138

21

effekt mot iransporlrörelser lill sjöss och i luften all en invasion kan behöva inledas med viss bekämpning. Härigenom skapas tid för förbättrade och säkrare möjligheler atl genomföra vär mobilisering.

Vid en gränsinvasion - antingen den sker överraskande eller efter det att vi har mobiliserat - och under fortsatta slrider i värl land är SK 38/A 38-systemel enligl överbefälhavaren väl lämpat för insalser mol markmål. Vapen och målinmäiningssystem ger bäitre möjligheler för flygplan SK 38/ A 38 än för flygplan A 20 alt fördröja en angripares framryckning och försvära hans uppträdande på marken även i mörker och dåligt väder. Della kan vid överraskande angrepp, vid sidan av vår luftförsvarseffeki, vara av stor betydelse för våra möjligheter all tillföra andra stridskrafter. Flygplan A 20 har i denna situation, beroende pä sämre vapenkapaciiel och uthållighet, enligt överbefälhavaren lägre operativ effekt. Detta innebäratt markförsvaret vid en gränsinvasion lorde fä föras med ett begränsat understöd frän A 20-systemet.

Enligl överbefälhavaren är det angelägel alt allackflygsyslemel utformas sä all några divisioner redan inledningsvis kan ulgängsgmpperas för försvar mot gränsinvasion. Delta kan ske vid en lolal tillgång på nio divisioner.

Vid kustinvasion skapar båda systemen tillsammans med jaktförsvaret förutsättningar för alt i samverkan med övriga stridskrafter tillfoga en angripares sjö- och flyglransporter sädana förluster all han troligen tvingas genomföra en lids- och resurskrävande förbekämpning av vårt försvar.

Under en bekämpning före gräns-och kusiinvasion kan både flygplan A 38 och flygplan A 20, men främst del senare, uigöra etl väsentligt tillskott lill vårt luftförsvar.

Sammantaget bedömer överbefälhavaren att båda attacksystemen utgörett beiydande hot mol kustinvasionsföretag. En angripare torde därför tvingas bekämpa båda systemen i samband med en invasion.

Överbefälhavaren anser atl SK 38/A 38-syslemel har bättre förmåga vid gränsinvasion och vid slrid pä värt territorium, all alternativen i slorl sell är jämförbara vid kusiinvasion, all flygplan A 20 har bäitre luftförsvarsförmäga än flygplan SK 38/A 38 och att flygplan SK 38/A 38 frän operativa utgångs­punkter totalt sett framstår som ett något bättre alternativ än flygplan A 20.

Både flygplan SK 38/A 38 och flygplan A 20 kan lösa väl motiverade och belydelsefulla uppgifter i invasionsförsvaret. En anskaffning av endera av dessa flygplanssystem är i hög grad angelägen. Flygplan SK 38/A 38 framstår som del något bällre alternativet med hänsyn lill dess bällre motståndskraft mol bekämpning och bäitre attackförmåga mot markmäl. Överbefälhavarens tidigare bedömning mellan B3LA- och A 20-allemaliven är sålunda allljäml giltig.

De loiala kostnaderna för de båda alternativen är enligt överbefälhavaren med del underiag som nu har presenterats i slort sell likvärdiga. Flygplan

Prop. 1978/79:138

22

SK 38/A 38 är billigare än flygplan A 20 under den närmasle tioårsperioden. Skillnaden uppgår lill mer än 1 000 milj. kr. Den består lill väsentlig del av kostnadersom äratt hänföra lill avvecklingen av flyginduslrin. Förden därpå följande femårsperioden är flygplan SK 38/A 38 i molsvarande mån dyrare. På längre sikt ger flygplan SK 38/A 38 lägre driftkostnader.

Alternativens totalkostnader

Flygplansfamilj med

Kostnad

Flygplansfamilj med

Kostnad

SK 38/A 38

(milj. kr.)

A 201

(milj. kr.)

JA 37 flygplan

6 780

JA 37 flygplan

7 740

JA 37 beväpning

1 150

JA 37 beväpning

1 150

SK 38/A 38 flygplan

9 8202

A 20 flygplan

8 730

SK 38/A 38 beväpning

3 930

A 20 beväpning

2 450

Flygplan 60-t-35

110

45 skolflygplan

1 130

2 divisioner AJ 37 livs-

tidsröriängning

100

SJömålsinvisning

80

Ökade kostnader för

bassystem

300

Forskningsprogram för flyg-

plan SK 38/A 38

200

Drift till är 2010

4 850

Drift lill år 2010

5 840

Totalt

27 320

Totall

27 040

' Enligt flygindustrikommittén. Inkl. telemotmedel enligl överbefälhavaren.

2 Industrin har inte hävdat avvecklingskostnader i alternativet flygplan SK 38/A 38.

Trots detta har försvarets materielverk belastat alternativet med 430 milj. kr.

Överbefälhavaren pekar i delta sammanhang på kostnadsunderlagets olika säkerhet förde båda familjerna. För flygplan SK 38/A 38 föreligger offerter i alla väsentliga avseenden för typarbelel och för serieanskaffningen s. k. budgetpriser för grundflygplan, motor och egenutvecklad elektronik. Kost­naderna för flygplan A 20 grundas pä bedömningar. Den föreliggande valsituationen kan ha inneburit atl kostnaderna för flygplan SK 38/A 38 har utsatts för större press än koslnaderna för flygplan A 20. Överbefälhavaren anser del inte vara helt uteslutet att koslnaderna för flygplan A 20 - i en ny beslutssituation - skulle kunna minskas i förhållande till de värden som nu redovisas. En minskning ned lill de för flygplan SK 38/A 38 angivna värdena för den försia tioårsperioden lorde dock inle vara sannolik.

Enligl regeringens anvisningar skulle överbefälhavaren lämna sina rekom­mendationer belräffande valel mellan flygplan SK 38/A 38 och flygplan A 20 med ulgängspunkl i en ekonomisk ram som för perioden fram t. o. m. budgetåret 1981/82 följer 1977 års försvarsbeslut och för tiden därefier inte förutsätter nämnvärda höjningar av de reala ramarna för del militära försvarel.

För tiden efter budgelärel  1981/82 har överbefälhavaren mot denna

Prop. 1978/79:138

23

bakgrund räknat med tvä hypotetiska ramar.

Ram I utgår frän atl försvarsmaktens "köpkraft" för de kommande femårsperioderna efter budgetåret 1981/82 behälls på den nivä som 1977 års försvarsbeslut förutsatte för perioden 1977/78-1981/82. Den är ekonomiskt mer gynnsam för försvaret än de planeringsförutsättningar som f n. gäller.

Ram 2 förutsätter enligl överbefälhavaren all försvarsmaktens ram efter budgelårel 1981/82 närmasl molsvarar en föriängning av de ekonomiska förulsäliningarsom regeringen hiltills har föreskrivit för programplaneringen intill budgetåret 1983/84.

Med hänsyn lill den osäkerhel som nödvändigtvis är förknippad med den långsikliga planeringen bedömer överbefälhavaren det nödvändigt att i första hand väga flygplansallernaliven inom ram 2, även om denna - utdragen mot sekelskiftet - medför myckel slora negaiiva verkningar för försvarel.

SK 38/A 38-aliernativel kan med de kostnader som försvarets materiel­verk har redovisal och med den översiktliga planering som chefen för flygvapnet har genomfört inrymmas inom gällande försvarsram de närmasle tre budgetåren, men ryms inie inom ram 2 för liden därefier. Bristen uppgår lill knappt 600 milj. kr. för perioden 1982/83-1993/94.

A 20-allernativel enligt flygindustrikommittén med lillägg för molmedel ryms inie i ram 2 under försvarsbeslutsperioden eller under tiden fram till budgetåret 1988/89. Bristen uppgår lill knappt I 400 milj. kr. för perioden 1979/80-1988/89 (950 milj. kr. om molmedel inie inräknas).

Överbefälhavaren har lidigare klarlagt atl en anskaffning av flygplan SK 38/A 38 eller flygplan A 20 förutsätter en förbällrad försvarsekonomi efter budgetåret 1981/82. Denna slutsats gäller alltjämt.

Under prakiiski laget hela 1980-lalel ryms sålunda varken flygplan SK 38/ A 38 eller flygplan A 20 i en försvarsram med nuvarande planeringskonstmk-lion. För flygplan SK 38/A 38 fortsäller bristen in mol mitten av 1990-lalei.

Kostnadsfördelningen över tiden i de båda flygplansallernativen är sådan att en minskning av antalet divisioner inle påverkar koslnadsulfallet under de närmaste lio budgetåren. Det är sålunda inle heller möjligl all inrymma elt mindre antal divisioner av flygplan A 38 eller flygplan A 20 i ram 2 för denna period.

Inom ramen för 1977 års försvarsbeslut ger nu presenterat underlag inte skäl lill ändrad prioritering mellan atlacknygsystemet och övriga vapen­system och funktioner.

Vid beslutet kan regeringen emellertid inte bara ta hänsyn till de ekonomiska förhållandena inom den närmasle tiden. Överbefälhavaren har i den perspeklivplan del 1 som inlämnades i februari 1979 prövat alternativa avvägningar inom försvarsmakten och översiktligt granskat möjlighelema all genomföra dessa.

Den ram I som överbefälhavaren har redovisal kan närmasl relateras till

Prop.  1978/79:138

24

den mellersta delen av det ekonomiska intervall som har gällt för perspek­tivplaneringen, medan ram 2 närmast kan relateras lill den nedre delen av detta intervall.

Den lägre nivån skulle, som framgår av perspekiivplanen, leda till myckel stora omstruktureringar av försvarsmaktens krigs- och fredsorganisalion inför och under 1990-lalel.

En sådan försvarsekonomisk ulveckling skulle enligl överbefälhavaren antingen leda lill alt den allmänna värnplikten måste uppges med därav följande minskningar i krigs- och fredsorganisaiionerna eller till en myckel begränsad materielanskaffning och därav följande låg vapenteknisk effekt i krigsorganisationen samt reducering av försvarsindustrin.

Överbefälhavaren redovisar i perspekiivplanen de stora säkerhetspolitiska risker som är förknippade med en sädan inriklning. Om statsmakterna trots delta vid sill beslul vill upprällhålla handlingsfriheten inför 1982 års försvarsbeslut mol den nedre delen av det ekonomiska intervall som gäller för perspektivplaneringen, kan överbefälhavaren inte rekommendera en inhemsk anskaffning av flygplanssystem med hänsyn lill de långsikliga bindningar som della skulle innebära.

Mol denna bakgrund och med beakiande av alla de värderade faktorerna förordar överbefälhavaren SK 38/A 38-allernaUvet endast utder förutsäu­ning all försvarsmakten efter budgelårel 1981/82 kan påräkna en sädan höjd ekonomisk ram au flygplanssysiemen - inom ramen för en balanserad avvägning mellan skilda försvarsfunktioner - kan tillföras erforderliga resurser. Ram 2, som närmasl molsvarar en prolongering av den nuvarande planeringsramen, tillgodoser inle en sädan ulveckling.

öm statsmakterna avser ta ställning utifrån de ekonomiska förutsättningar som gäller för ram 2 kan överbefälhavaren sålunda varken rekommendera flygplan SK 38/A 38 eller flygplan A 20. Som överbefälhavaren har framhållit i yttranden i flygplansfrågan under år 1978 måste enligl hans mening fortsatt flygplansanskaffning då inriklas mot utländska alternativ. De säkerhetspoli­tiska och andra nackdelarna av en sådan inriktning är avsevärda.

I en sädan situalion bör - parallellt med undersökningar av utländska flygplan - prövas pä vilket säll och i vilken takt produkiionen av flygplan JA 37 skall slutföras utifrån samhällsekonomiska och försvarsekonomiska utgångspunkter. Därvid bör bl. a. såväl förkortning som föriängning av JA 37-serien prövas. Styrande för delta blir bl.a. tidpunkten för anskaff­ningen av det utländska ailackfiygplanei.

Sammanfattningsvis lämnar överbefälhavaren följande rekommendatio­ner.

-

Om försvarsmakten efter budgetåret 1981/82 kan påräkna en långsiktig ekonomisk ram som i erforderlig grad överstiger den nuvarande planerings­ramen och dess prolongering, bör flygplan SK 38/A 38 ulvecklas.

-

Om en sådan försvarsram inte kan påräknas, bör fortsatt flygplansan-skaffning inriklas mol utländska alternativ.

Prop. 1978/79:138

25

- Därvid bör ocksä del lämpligaste sättet all slutföra produktionen av flygplan JA 37 utredas med hänsynslagande till operativa, samhällsekono­miska och försvarsekonomiska förhållanden.

Ärendel har behandlats i militärledningen. Härvid har cheferna för armén och marinen avgelt särskilda yttranden och chefen för flygvapnet anmält avvikande mening. Militärledningens rådgivande nämnd har under hand­läggningen informerats om ärendet.

Chefen för armén ansluler sig till överbefälhavarens uppfattning och redovisar därulöver bl. a. följande motiv som grund för sitt ställningsla­gande.

Huvuduppgiften för både flygplan A 38 och flygplan A 20 är attackinsats mot sjö- och markmäl. Båda flygplanssysiemen kan därvid, som överbefäl­havaren har angell, lösa belydelsefulla operativa uppgifter. Chefen för armén ifrågasätter emellerlid om inle dessa uppgifter kostnads- och effektmässigt pä läng sikt kan lösas bällre och säkrare av andra vapensystem som inte pä samma sätt som flygplan påverkas av angriparens luftvärns- och jakikapaci-tel. Markmål kan bekämpas av robolbeväpnade helikoptrar eller markrobolar och sjömål med sjörobotar antingen från land eller från robotfartyg som är baserade inomskärs. Det ekonomiska underiag för flygplan SK 38/A 38 som har presenterats lorde enligl arméchefen vara så säkert som man rimligen kan begära med hänsyn lill den myckel begränsade tid som har ställ lill förfogande för all kostnadsberäkna etl projekl som har denna omfattning och som befinner sig pä nuvarande utvecklingsstadium. Chefen för armén framhäller dock alt del för huvuddelen av koslnaderna bara finns ram- eller budgelpriser men inga bindande åtaganden frän industrins sida. Erfaren­heten visar enligl arméchefen all del är myckel svårt all beräkna kostnaderna för slora och komplicerade objekt. Del gäller här en ulveckling av både ett kvalificerat flygplan och tekniskt komplicerade vapen. Chefen för armén anser att beiydande kostnadsökningar inle kan uleslulas. Della innebär all statsmakternas garanti för ekonomiska resurser lill en balanserad försvars­makt måste innefatta även sådana kostnadsökningar som inle har redovisats nu.

Chefen för marinen delar i allt väsentligt överbefälhavarens värderingar och slutsatser. Han anser dock au följande punkter måste förtydligas.

Genomförda studier och analyser inom perspektivplaneringen visar enligl chefen för marinen atl Skandinaviens strategiska betydelse sannolikt kommer atl öka under 1980- och 1990-lalen. Samlidigl ökar en angripares lekniska och operativa möjligheler alt genomföra en överraskande invasion -både över landgräns och kust. I båda fallen är invasionen med stor säkerhet kombinerad med omfattande företag i luften. En kraftig flygbekämpning av våra förband måste förutsättas. Delta släller enligl marinchefen krav på elt starkt luftförsvar som även i framtiden måste innehålla etl kvalificerat jaktflyg. Den ökande risken för överraskning kräver en god underrättelse-funktion, i vilken spaningsflyget intar en vital plals. Av ekonomiska skäl

Prop. 1978/79:138

26

framtvingade reduceringar inom flygplanssekiorn får därför enligl chefens för marinen mening inledrabba jakt-eller spaningsflyget. Dessa funktioner kan inle heller överläs av andra förbandsiyper annat än i begränsad omfalt­ning.

Chefen för flygvapnet anför bl. a. följande.

I regeringens direktiv för ulredningen har förutsatts atl den ekonomiska ramen för del militära försvaret inte höjs nämnvärt. Överbefälhavaren har ändå vall atl slutligt värdera möjligheten all genomföra SK 38/A 38-systemet mot en ekonomisk ram som förutsätter en fortgående urholkning av försvarets "köpkraft" och som innebär att försvarsmaktens materielanskaff­ning minskas drastiskt. Denna ram motsvarar den lägsta ekonomiska nivån i den nyligen genomförda perspektivplaneringen. Chefen för flygvapnet anser att del är ologiski all bedöma möjlighelerna atl genomföra projektet främsi mot en sådan ekonomisk ulveckling för försvarel och all del föregriper 1982 års försvarsbeslut. Regeringens direktiv visar enligl chefen för flygvapnet klart alt ell bibehållande av reala ekonomiska resurser förulsälls. Chefen för flygvapnet har den uppfattningen att överbefälhavaren genom sill val av ekonomisk ram har ställt SK 38/A 38-sysiemei i "strykklass" vid bedöm­ningen av möjligheterna att på läng sikt bereda ekonomiskt ulrymme för försvarets olika funktioner.

Chefen för flygvapnet påpekar också alt överbefälhavaren har förutsatt en minskning av flygvapnets planeringsram för perioden 1982/83-1986/87 med ca I miljard kr. Chefen för flygvapnet har sedan länge invänt mot denna omfördelning. Trots omfördelningen krävs inte några ekonomiska tillskott för all Ulveckla och anskaffa SK 38/A 38-sysiemet i ram 1. I ram 2 krävs ell tillskoll av ca 600 milj. kr. för en lolvårsperiod. Enligt flygvapenchefens uppfattning finns fömlsällningar alt inom försvarets planeringsram läcka denna merkostnad. Chefen för flygvapnet anser därför all överbefälhavaren har undervärderat möjligheterna au anskaffa SK 38/A 38-systemet.

Chefens för flygvapnet överväganden leder sammanfattningsvis lill ett siarkare förord för flygplan SK 38/A 38 än del som kan utläsas av överbefälhavarens förslag.

Föredraganden

Försvarsmaktens attackflyg består f n. av fem och en halv divisioner medeltunga altackflygplan av typ AJ 37 Viggen (Attackviggen) som levere­rades under perioden 1971-1978 saml fem lälta allackdivisioner utrustade med skolflygplanel SK 60 som anskaffades under åren 1966-1967.

Den lekniska livslängden hos Attackviggen medför au del uppslår behov av att ersätta flygplanet under senare delen av 1980-ialei. Tidpunkten för ersättning av flygplan SK 60 är beroende av hur systemet utnyttjas i fortsättningen. Om flygplanet används bara till flygutbildning, bör etl nytt skolflygplan anskaffas i början av 1990-talei. Om attackuppgifterna kvarstår.

Prop. 1978/79:138

27

behöver det ersättas under andra hälften av 1980-lalel.

Frågan om ersällning av dagens attack- och skolflygplanssystem har varil föremål för myckel omfattande utredningar under de senaste åren. Därutöver har visst arbeie påbörjats både närdet gäller au vidareutveckla flygplan JA 37 (Jaktviggen) lill ell medellungi altackflygplan kallat A 20 och att utveckla ell nyll lätt attack- och skolflygplan med benämningen B3LA. T. o. m. budget­året 1977/78 har sammanlagl ca 115 milj. kr. lagts ned pä förberedande studier m.m. Därefter har ca 310 milj. kr. anvisats för fortsatta studier och ulvecklingsarbele.

1974 års försvarsuiredning rekommenderade i sitt betänkande (SOU 1977:1) Totalförsvaret 1977-82 atl Jaktviggen skulle ulvecklas till det medellunga altackflygplanel A 20. Däremot ansåg utredningen all man, med det underiag som då var tillgängligt, inie kunde förorda den utveckling och anskaffning av det lätta attack- och skolflygplanel B3LA som överbefälha­varen hade föreslagil. Vidare framhöll utredningen att det skolflygplan som blev aktuellt för anskaffning, om B3LA inle utvecklades, skulle kunna beväpnas och organiseras i lätta atlackförband.

I prop. 1976/77:74 om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsva­rets fortsatta ulveckling (bil. 1) anslöt sig regeringen lill försvarsutredningens rekommendationer all del medellunga altackflygplanel A 20 borde ulvecklas och all etl skolflygplan borde anskaffas och förses med lämplig beväpning, om B3LA inle anskaffades. Beträffande flygplan A 20 anfördes att del fortsatta utredningsarbetet också borde innefatta en noggrann prövning av hur många flygplan som behövdes och vilka prestanda dessa borde ha. Regeringen anslöt sig vidare till uiredningens uppfattning atl ell komplette­rande underiag var nödvändigl innan beslul kunde fallas angående inrikt­ningen av kommande anskaffning av attack- och skolflygplan. Riksdagen (FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311) beslöt enligl regeringens förslag.

För all nära följa och utvärdera del fortsatta arbelel med eu fördjupat beslutsunderlag tillkallades den s. k. B3LA-beredningen som lämnade sin rapport (Ds Fö 1977:7) i oktober 1977. Beredningen fann au valel borde stå mellan ett alternativ som innehöll sex divisioner av flygplan A 20 och 45 skolflygplan av utländsk eller svensk lillverkning och etl alternativ som omfattade nio divisioner av flygplan B3LA och tvä divisioner av Attack­viggen som i sin nuvarande ulformning behälls intill mitten av 1990-ialei. Enligl de kostnadsberäkningar som B3LA-beredningen redovisade var totalkostnaderna för B3LA-aliernativet någol lägre än för A 20-alternaiivet. Koslnaderna för B3LA-alternativet hade därvid, till skillnad frän koslna­derna för A 20-alternativet, minskats efter vissa förhandlingskoniakler med de berörda industriföretagen. Enligt B3LA-beredningen var det en väsentligt siörre skillnad mellan alternativen när del gällde kravet pä betalningsmedel under olika tidsskeden. Därför au B3LA-aliernaiivei fordrade eu mera omfattande utvecklingsarbete beräknades del kräva elt tillskott till det militära försvarets planeringsram för perioden 1977/78-1981/82 av ca 350

Prop. 1978/79:138

28

milj. kr. per budgetår i prisläget februuri 1977. Altcrnulivei med flygplan A 20 beräknades kräva ett tillskott lill ramen uv cu 100 milj. kr. per budgetär under samma period.

Min företrädare anförde i prop. 1977/78:95 om anslaget Flygvapenförband: Forskning och utveckling att flera skäl talude för att mun inte skulle fatta slutligt beslut i flygplansfrågan under våren 1978. B3LA-beredningen hade inle hafi möjligheler au sludera konsekvenserna för den svenska flygindu­strin och för vissa av försvarels myndigheter och verksläder av att inle ulveckla och anskaffa flygplan B3LA. Del fanns en betydande osäkerhel om vad produktionen och driften av Jaktviggen skulle komma au kosta, om den mäsle ske ulan stöd av så stora utvecklingsavdelningar som de berörda förelagen har i dag. Vidare ansågs den version av flygplan A 20 som överbefälhavaren förordade inte kunna anskaffas inom planeringsramen. Det fanns därför anledning alt närmare överväga om och i så fall hur Viggen borde ulvecklas lill ytteriigare en altackversion ellerom det fanns något ulländskl altemativ till flygplan A 20. Del borde vidare undersökas pä vilket sätl och i vilken utsträckning som del var möjligl au inom andra områden la lill vara det lekniska kunnande som flyginduslrin representerar. Med hänsyn till frågans stora betydelse tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande i januari 1978 en pariameniarisk kommitté, flygindustrikommittén (Fö 1978:01), för alt ta fram ytteriigare beslutsunderlag avseende alternativ fördel fall atl flygplan B3LA inte skulle komma all ulvecklas.

Regeringen uppdrog vidare åt försvarets materielverk atl förhandla med berörda industrier om villkoren för fortsatt utvecklingsarbete m. m. pä flygplanen B3LA och A 20 för liden intill den I juli 1979 inom en kostnadsram av 310 milj. kr. i prisläget februari 1977. Full handlingsfrihet alt vid denna tidpunkt avbryta eller fullfölja utvecklingsarbetet pä flygplan B3LA förulsalies. öm utvecklingsarbetet pä flygplan B3LA avbryts den 30 juni 1979 skulle utvecklingsarbetet på flygplan A 20 enligt uppdragel lill materielverket omgående kunna fortsälla utan merkostnad för slaten.

Eftersom uppdragel till försvarets materielverk alt förhandla om villkoren för ulvecklingsarbelet pä flygplanen B3LA och A 20 förutsatte en samtidig beställning av Jaktviggen, vill jag något beröra det avtal om lillverkning av de andra och iredje delserierna som ingicks i maj 1978 mellan försvarets materielverk och Saab-Scania AB. Detla avtal innehåller i huvudsak följande.

Om typarbeiei på flygplan B3LA fullföljs efter den 1 juli 1979 gäller eu fast pris förde båda delserierna av Jaktviggen om 2 357 milj. kr. i prisläget försia kvartalet 1977 med prisreglering. Kontraktet förutsätter ocksä atl detla pris skall granskas senare. Försvarets materielverk har rält all avbeslälla den tredje delserien av Jaktviggen före den 15 juli 1980. Priset för den andra delserien blir då i 396 milj. kr. i samma prisläge. Härtill kommer kosinader för avveckling eller underbeläggning av produktionsresurserna, om fortsatt tillverkning av flygplan vid Saab-Scania AB inte kommer till stånd efter den

Prop. 1978/79:138

29

andru delserien av Jaktviggen. I detlu fall skall separat överenskommelse träffas om kostnadsansvaret. Om typarbciet pä flygplan B3LA avbryts, skull avtalet omformas om Saab-Scania AB begär del. Den andra delserien tillverkas då till etl fast pris av I 381 milj. kr. Priset föruisäiier au den tredje delserien beställs. Denna tillverkas i detta fall till elt preliminärt pris av I 376 milj. kr. Därvid gäller således inte villkoren om fast pris. Enligt avtalet skull reglerna för samarbete mellan försvarets materielverk och Saab-Scania AB i della fall bli föremål föreit särskilt avtal som skall anpassas lill Saab-Scanias speciella arbetssituation.

Överbefälhavaren inkom i sepiember 1978 till regeringen med en samman­fattning av det underiag som han hade lämnat lill nygindusirikommittén, I detla underlag framförde överbefälhavaren i sina slutsatser bl, a, all fortsatta beställningar av flygplan vid svensk industri kräver dels all följderna av avvecklingssituationen vid berörd industri inle belastar den militära rumen, dels all industrins möjligheler att genomföra produktionen och stödja den fortsatta driften av flygplanssystem kan bedömas som rimligt säker. Vidare anförde överbefälhavaren alt det underlag som hade presenterats inte gav skäl till någon annan prioritering mellan allackflygsyslemel och övriga vapensystem och funktioner än den som lades fast genom 1977 ärs försvarsbeslut. En anskaffning av flygplan B3LA var enligl överbefälhavaren väl motiverad men förutsatte en höjning av försvarsmaktens ram.

Jag delar överbefälhavarens uppfattning all ingenling har kommit fram som ger anledning till en annan avvägning mellan del militära försvarets olika delar än den som lades fast genom 1977 års försvarsbeslut. Det finns alltså inte nägra förutsättningar föratt göra sådana omplaneringar inom försvars­makten alt en ulveckling av flygplan B3LA kan genomföras utan atl planeringsramen för det militära försvarel höjs väsentligt. Ulveckling och anskaffning av flygplan B3LA bör därför enligt min mening inte komma i fräga.

Som jag påpekat lidigare har flygindustrikommittén inte haft i uppdrag au lämna förslag om utvecklingsarbetet pä flygplan B3LA skall fullföljas eller inle. Kommittén har haft till uppgift atl ularbela ytterligare beslutsunderlag för aliernaiiv som innebäratt flygplan B3LA inte utvecklas. Kommittén har inhämtat underlag frän överbefälhavaren, försvarels materielverk och berörda industriföretag. Kommittén föreslår i silt försia betänkande (Ds Fö 1978:8) att anskaffningen av altackflygplan närmasl bör inriklas mol flygplan A 20, om en anskaffning av flygplan B3LA inte kommer till slånd. Med hänsyn lill möjlighelerna au inrymma olika A 20-alternativ inom den gällande försvarsramen och med hänsyn till de operativa bedömningar som har redovisats för kommittén förordar den ett alternativ som omfattar älta divisioner av flygplan JA 37 och sex divisioner av flygplan A 20. Denna anskaffning ryms dock inte hell inom del ekonomiska ulrymme som överbefälhavaren har beräknat finns tillgängligt förersältning av altackflyg­plan under perioden 1979/80-1983/84.

Prop. 1978/79:138

30

Kommittén har framhållit att offerter mäste inhämtas från berörda industrier innan beslul om upphandling kan fattas. Om de förhandlingar som är nödvändiga i samband därmed skulle visa au den lekniska osäkerheten i fräga om produktionen eller driften av flygplanen blir för stor eller all koslnaderna inte ryms inom den rum som kan avdelas, bör etl utländskt flygplan väljas. Principbeslut om en sådan anskaffning bör i så fall fauas snarast möjligl. Kommittén anser dock att en anskaffning i utlandet har mycket siörre principiella och poliliska nackdelar än alternativet med flygplan A 20.

Strax efterdet alt flygindustrikommittén hade avlämnat silt betänkande inkom från huvudavdelningen för flygmateriel vid försvarets materielverk lill försvarsdepartementet ell nytt underlag avseende ell lätt allack- och skolflygplan. Detta underlag avvek i ekonomiskt avseende väsentligt från underlaget för flygplan B3LA. Flygindustrikommittén hade inle haft tillfälle all ta del av underlaget. I det nya underlaget anfördes atl förutsättningarna för att utveckla och tillverka flygplan delvis har förändrats under senare tid. Framför allt sades deua bero på en kraftigl ökad internationell efterfrågan på civila flygplan av olika sioriekar. Genom alt salsa på etl egel civilt flygplansprojekt och genom alt della i andra sädana projekl tillsammans med utländska industrier kan enligl vad som angavs i del nya underlaget en betydande del av personalen inom den svenska flyginduslrin sysselsättas med andra flygplansprojekt än militära. Härigenom skulle kraven pä betalningar för militära uppdrag kunna minskas samtidigt som en variant av flygplan B3LA med benämningen SK 38/A 38 skulle kunna ulvecklas lill en något senare tidpunkt. Underiaget remitterades omgående lill överbefälha­varen. 1 sill remissvar angav denne bl.a. att kravet på tillskou lill försvarsmaktens ram under de försia fem budgetåren enligl försvarels materielverks uppskattning kunde minskas frän lidigare 350 milj. kr. per budgetår för flygplan B3LA till 60 milj. kr. per budgetår för flygplan SK 38/A 38. Underiaget vardock enligt överbefälhavaren av sådan karakläralidei inle kunde ligga lill grund för elt beslut. Överbefälhavaren ansåg alt det krävdes ylterligare några månaders arbeie för all etl lillräckligt genomarbetat underiag skulle kunna redovisas för regeringen. Eftersom något omedelbart beslul i frågan inle behövdes, fanns enligt min mening skäl att utnyttja den ytterligare lid som stod lill buds genom all uppskjuta slällningslagandel lill en särskild proposition. Under denna lid slutfördes överbefälhavarens arbete med perspekiivplanens försia fas. Detla möjliggjorde alt flygplansfrågan nu kan belysas i ell mera långsiktigt försvarsekonomiski perspekliv.

Av de skäl som nyss har nämnts uppdrog regeringen i december 1978 ät överbefälhavaren att utreda de operativa och planeringsmässiga förulsäli­ningarna saml att genom försvarets materielverk låta utreda de lekniska, ekonomiska och sysselsältningsmässiga lörulsätiningarnu för en eventuell anskaffning av flygplan SK 38/A 38. Av uppdraget framgår att överbefälha­varen borde analysera de långsiktiga ekonomiska följderna för försvarel i dess

Prop. 1978/79:138

31

helhet av en anskaffning av flygplan SK 38/A 38 och ult de operutiva skillnuderna mellan flygplunssyslcmcn SK 38/A 38 och A 20 bortlc belysas och värderas i olika ekonomiska alternativ. Vidure rrumgur utt bctlömningar UV den tekniska och ekonomisku säkerheten i genomlönindct uv cu ulicrnuiiv med flygplan SK 38/A 38 borde göras med den förutsiiiiningen utt detta projekl inle skulle följas uv cu slridsflygplunssysicm som hell utvecklades i Sverige.

Överbefälhavaren överlämnade i februari 1979 silt svar på regeringens uppdrag.

Med utgångspunkt i regeringens uppdrag har överbefälhavaren beskrivit två hypotetiska eknomiska ramar för ulvecklingen efter perioden 1977/ 78-1981/82. I den högre ramen har förutsalls alt försvarsmakten vid varje försvarsbeslut frän år 1982 och fram lill sekelskiftet tillförs ekonomiska resurser så att "köpkraften" behålls på samma nivä som i 1977 års försvarsbeslut. Detla har förutsatts ske genom ramhöjningar som ger kompensation för pris- och löneökningar uiöver den allmänna prisutveck­lingen enligt netloprisindex. I den lägre ramen har förutsalls atl kompensa­tion uiöver netloprisindex för prisökningar på materiel, förnödenheter och Ijänsler inle erhålls. Däremoi har förutsatts kompensation för löneökningar utöver netloprisindex. Överbefälhavaren anser att en sädan ram medför en fortgående minskning av försvarets "köpkraft" och innebär att försvarsmak-lens materielanskaffning på lång sikt reduceras avsevärt.

De ekonomiska fömlsällningar som överbefälhavaren har angell mäsle enligl min mening fogas in i etl försvarsekonomiski och försvarspolitiskt sammanhang. Verksamhelen i fred inom försvarsmakten harundersenareär rationaliserats i snabb takt. Omfattande organisationsförändringar har genomförts. Etl flertal förband har lagts ned och andra kommer au läggas ned. Personalen har måst minskas i en takt av över 500 anställda om året. Trots delta har del inie varil möjligl au hell få ned kostnadsutvecklingen för den fredstida driften inom försvarsmakten till samma nivå som öknings­takten i den allmänna prisnivån. Det var därför nödvändigl all höja försvarsramen i 1977 års försvarsbeslut, bl. a. i syfte atl undvika en fortlöpande minskning av den andel av försvarskosinaderna som går till ny materiel.

De framlida ekonomiska förulsäliningarna för del militära försvaret har närmare analyserats inom regeringskansliet. Därvid har förutsatts att del militära försvaret även i framliden erhåller kompensation för den allmänna prisutvecklingen enligl netloprisindex och au särskilda höjningar av försva­rets planeringsram övervägs i samband med försvarsbesluten, öm man lar lill utgångspunkt alt den nuvarande takten i rationaliseringar och personal­minskningar inom försvaret skulle kunna hällas under åren fram lill sekelskiftet, visar analysen atl försvarsramen i de framlida försvarsbesluten måste höjas med belopp som väsentligt kan bedömas översliga den höjning som vidtogs år 1977 om den reella "köpkraften" skall kunna behållas inom

Prop. 1978/79:138

32

maierielomrädei. För alt en ännu snabbare tukt skall bli möjlig i rationalise­ringar och personalminskningar krävs viisentliga omstruktureringar av verksamhelen inom huvudprodukiionsområdet Ledning och förbandsverk­sambet.

Den högre ekonomiska ram som överbefälhavaren har utnyttjat i sin ulredning av aitackflygplansfrågan fömlsälter att realinnehållet i den verk­samhet som bedrivs inom försvarsmakten vidmakthålls genom fortlöpande höjningar av försvarsramen vid de försvarsbeslut som återstår under 1900-talel. 1 den lägre ekonomiska ramen har förutsatts kompensation enbart för löneökningar uiöver netloprisindex. Den genomförda analysen tyder pä atl redan den lägre av överbefälhavarens båda ramar förulsätier höjningar av försvarsramen vid de försvarsbeslut som återstår under 1900-ialei som är av samma storleksordning som den som genomfördes i 1977 års försvarsbe­slut.

1 direktiven till den utredning som överbefälhavaren nu har redovisal angavs alt en av förutsättningarna för att alternativet med flygplan SK 38/A 38 skulle kunna övervägas var all tillfredsställande kosinadsälaganden från flyginduslrins sida kunde uppnås och au industrin utfäsle sig att avsätta stora egna resurser för civil verksamhet. För flygplan SK 38/A 38 finns bindande offerter bara för huvuddelen av utvecklingsarbetet. Industrin har i särskild ordning anmält lill regeringen hur stora resurser man tänker avsätta för civil verksamhet. Resultatet är enligt min mening svårbedömbart. Flera av de redovisade projekten förutsätter enligl flyginduslrin slalliga ekonomiska garantier för atl de skall kunna genomföras. Några civila kontrakt som kan sägas belägga en väsenllig del av företagens utvecklings- och produktions­apparat finns inle redovisade. För det fall alt flygplan SK 38/A 38 inle kommer all ulvecklas saknas uttalanden från industrin om civil verksam­het.

När del gäller projekl av del slag som del här är fräga om är osäkerheterna stora i fräga om kosinader och lekniska möjligheler alt genomföra projekten. Enligt min mening är det därför nödvändigl att förse kostnadsberäkningarna med säkerhetsmarginaler uiöver dem som enligl praxis har lagts in i de redovisade koslnaderna. Även om man i likhel med överbefälhavaren utgår från de belopp som har presenterats, pekar den analys som har gjorts inom regeringskansliet pä att elt genomförande av SK 38/A 38-projeklet kräver beiydande framlida ramhöjningar, om inte försvarsmakten samtidigt omstruktureras kraftigt. Bl. a. skulle detta kunna leda till slarka ingrepp i den allmänna värnplikten och i fredsorganisationen. Enligl min bedömning är därför långsiktiga och omfattande ekonomiska åtaganden från statsmak­lernas sida gentemot försvaret nödvändiga, om flygplan SK 38/A 38 skall få rum i en balanserad försvarsslrukiur. I detla sammanhang vill jag även peka på de konsekvenser som åtaganden av denna storleksordning kan få för våra möjligheler att på lång sikt skaffa oss ett luftförsvar som är anpassat lill ulvecklingen i vår omvärld. Vid en samlad bedömning kan jag inte finna del

Prop. 1978/79:138

33

försvarbart all stalsmakterna binder sig för utt utvecklu ett projekl som kan komma att äventyra förutsättningarna för atl på läng sikt upprätthålla ett balanserat försvar. Jag förordar därför atl del pågående arbetet med atl utveckla flygplan SK 38/A 38 avbryts.

Överbefälhavarens ulredning tyder på alt också en anskaffning av sex divisioner av flygplan A 20 med den kvalitel som överbefälhavaren har funnil önskvärd från operativa utgångspunkter skulle medföra problem när del gäller koslnaderna. Utredningen pekar också pä vissa problem med ell sådant alternativ genom de osäkerheter som följer med omställningen av den del av flyginduslrin som bedriver utvecklingsarbete. En vidareutveckling av Jaktviggen lill denna kvalitetsnivå börenligi min mening därför inle komma i fråga. Det är därför nödvändigl all undersöka om någon form av vidareut­vecklad Jaktviggen kan fylla elt väsentligt operativt behov på en godtagbar ekonomisk nivä. Till dess atl della har klariagls bör visst utvecklingsarbete pä Jaktviggen fortgå under budgetåret 1979/80. Ett flygplan som vidareut­vecklas på dessa grunder bör enligt min mening ocksä ses i samband med frägan om det loiala antalel divisioner av Jaktviggen som jag senare kommer att beröra.

Flygvapnet har behov av nya skolflygplan under senare delen av 1980-talei eller början av 1990-ialet. Del bör prövas om dessa flygplan också kan ges en beväpning sä att de kan användas för vissa altackuppgifler. Alternativ som omfaltar anskaffning av sådana flygplan bör belysas i den fortsatta plane­ringen. Om svensk flyginduslri kan lämna konkurrenskraftiga erbjudanden på della område, anserjag att anskaffningen bör ske inom landel.

Innan slällning kan tas till frågan om utveckling och anskaffning av nya flygplan måste överbefälhavarens planering för perioden 1980/81-1984/85, i vilken ersättning för atlacksyslemet skall ingå, föreligga och offerter från industrin inhämtas. Därvid är del nödvändigl att inrikta anskaffningen så au den ryms inom del ekonomiska utrymme som överbefälhavaren har redovisal för anskaffning av attack- och skolflygplan inom ramen för 1977 års försvarsbeslut. Planeringen kommer också atl påverkas av vilka kostnads-åtaganden som kan erhållas från industrin för det antal Jaktviggen som återstår alt beställa. Hiuills har en anskaffning av åtta jaktdivisioner och sex attackdivisioner planerats. Jag anser att alternativ med varierande antal jaktdivisioner och attackdivisioner kan behöva övervägas i avsikt atl nedbringa kostnaderna.

Skulle det visa sig alt koslnaderna för etl operativt godtagbart inhemskt flygplanssystem överstiger del disponibla utrymmet bör andra alternativ övervägas. Della står i överensslämmelse med vad som har förordats av flygindustrikommittén. För atl behälla denna handlingsfrihet är del nödvän­digl att utländska flygplansalternativ studeras parallelll med en vidareutveck­ling av Jaktviggen. Jag delar överbefälhavarens lidigare bedömning all del torde komma att finnas utländska flygplan som uppfyller de operativa kraven vid den lidpunkl när en anskaffning skall ske.

Prop. 1978/79:138

34

1 den planering som överbefälhavaren genomför bör förslag till fortsall flygplansanskaffning ingå. Möjlighelerna lill och konsekvenserna av ell anlal alternativ med varierande antal Jaktviggendivisioner, divisioner med vida­reutvecklade Jaktviggen och divisioner med utländska flygplan bör granskas. Även olika alternativ lill anskaffning av beväpnade och obeväpnade skolflygplan skall vägas in i del avdelade ekonomiska utrymmet.

Jag vill i della sammanhang erinra om att luftförsvaret kommer all uigöra en viklig förutsättning för försvarels krigsavhållande förmåga. Del ankommer på 1978 års försvarskommitté alt granska allernaliva möjligheler lill anskaffning av jaktflygplan, luftvärnsroboiar och andra luftförsvarskom-ponenleroch att lämna förslagom den framlida avvägningen av luftförsvaret. Del är väsentligt all underlag las fram som belyser i vilken omfattning inhemska utvecklings- och tillverkningsresurser kan ulnyltjas vid anskaff­ningen av olika komponenter i det framlida luftförsvaret.

Det avtal om beställning av de andra och tredje delserierna av Jaktviggen som har träffats mellan försvarets materielverk och berörda industriföretag innebär vissa komplikationer, om flygplanen SK 38/A 38 eller B3LA inte ulvecklas. Trots au ell beiydande ulredningsarbele har lagts ned pä alt granska de anskaffningsalternaliv som finns föreligger alltjämt siora osäker­heter. Till dessa hör brislerna i kosinadsunderlagei för alierntivet med flygplan A 20 och svårigheterna att värdera de samlade konsekvenserna av förändringar i industrins civila och militära verksamhei. Möjlighelerna lill en gradvis övergång lill ulveckling och tillverkning av civila produkier utreds dessulom i annan ordning. De förhandlingar med berörda industriföretag som bör föras om beställning av fortsatt ulvecklingsarbele på militära flygplan och robotar kompliceras av dessa förhållanden. Jag finnerdet därför lämpligt alt dessa förhandlingar fortlöpande följs av flygmalerielberedningen inom försvarsdepartementet.

Vi har i dag en organisation för ulveckling, produktion och drift av flygplanssystem som i huvudsak är anpassad lill de flygplan som f n. ingår i försvarsmakten och till den metod för flygplansanskaffning som nu tilläm­pas. Beslutet alt inte ulveckla och tillverka flygplanen B3LA eller SK 38/A 38 medför all denna organisation bör omprövas och minskas. De resurser av olika slag som nu finns inom industrin och försvarsmakten för underhåll av flygplanssystem påverkas försl på längre sikt och är bl. a. beroende av vilka beslut om flygplansupphandling som kommer att fattas i framtiden.

Strukturomvandlingen av de nödvändiga resurserna för ulveckling, produklion och drift av flygplanssystem bör snarast påbörjas. Härvid är del, som flygindustrikommittén har framhållit, nödvändigt atl resurserna inom industrin, förvaltningen och de militära verkstäderna samordnas. Enligl min uppfattning kommer personalminskningar att bli nödvändiga innan en ny och lämpligt avvägd organisation har uppnåtts. Förändringarna inom den statliga sektorn berör främst försvarets materielverk, försvarets forsknings­anstalt, flygtekniska försöksanstalten och förenade fabriksverken. Del bör

Prop. 1978/79:138

35

enligt min mening vara möjligl alt uppnå erforderiig kompetens vid försvarets materielverk till lägre kosinader och med mindre personal än vad som nu planeras.

Jag avser att ta initiativ till en ulredning om en sådan samordning av resursema som jag nyss har nämnl. Jag vill i detia sammanhang anmäla all jag också avser all la upp frågan om relationerna mellan försvarets materielverk och industrin i ett vidare perspekliv. Bl. a. bör belysas om nuvarande ordning för materielanskaffning är lämplig och om förändringar i förenklande och kostnadsbesparande syfte kan göras. Även rollfördelningen mellan materielverket och industrin bör övervägas i della sammanhang. Dessa frågor rör inte endasi anskaffningen av flygmateriel. Försvarels materielverk utreder också sin organisation med anledning av regeringens uppdrag lill överbefälhavaren i april 1978 angående försvarsmaktens cenirala ledning m. m. Resultatet av denna ulredning, som skall redovisas den I juni 1979, skall beaktas i det nyssnämnda arbelel.

Regeringen har lillkallat en delegation (1 1978:09) med uppdrag alt i samverkan med berörda företag och fackliga organisalioner undersöka möjligheterna för berörd personal lill civil sysselsättning, både inom och utom flygindustrin. Delegationen skall i detta syfte försl la del av och analysera den inventering av möjligheterna all utnyttja de flygindustriella resursema för civil verksamhet som bedrivs inom de berörda industrikon­cernerna. Delegationen skall därvid undersöka i vad mån slalliga insalser är nödvändiga och pröva de förslag som flygindustrikommittén har lagl fram. Delegationens arbeie har inletts.

Valel av anskaffningsalternaliv för attack- och skolflygplan har även slor betydelse för den svenska induslrins förmåga atl i framliden utveckla och tillverka mer kvalificerade robolsystem än lätta pansarvärns- och luftvärns-robotar. I SK 38/A 38-projektei, liksom i B3LA-projektel, ingick robot B 83 som var särskilt avsedd för dessa flygplan. En utveckling av denna robot skulle ha skapat vissa förutsättningar all i framliden ulveckla och tillverka kvalificerade robotar inom landel. Enligl min uppfattning är det önskvärt all inrikta en del av vår försvarsmaierielinduslri mot ulveckling och produktion av vissa av de mer kvalificerade robotar som planeras ingå i försvarel. Som har anförts lidigare (prop. 1976/77:74 bil. I s. 130) är en väl fungerande samordning mellan olika robotindusiriereit krav för alt framlida produktion skall kunna säkerställas. 1 detla sammanhang är del enligt min mening väsentligt atl granska i vilken utsträckning försvarets långsikliga behov av robotar hell eller delvis kan täckas genom en inhemsk utveckling och produklion som är ekonomisk försvarbar. Detta förutsätter en långsiktig och samordnad planering av försvarsmaktens behov av robotar. Flygindustri­kommittén kommer inom kort alt avge ell betänkande i denna fräga. Härutöver studerar överbefälhavaren förutsätlningarna för en gemensam anskaffning vid svensk industri av sjömälsrobotar för marinen och flygvap­net. Jag avser att återkomma i dessa frågor senare.

Prop. 1978/79:138

36

Min beräkning av det totala bemyndigande- och medelsbehovel framgår av sammanställningen över beställningsbemyndiganden och betalningsmedel. Bemyndiganden och medel har beräknals på grundval av det alternativ i chefens för flygvapnet programplan som innehåller flygplan A 20. Vid ingången av budgetåret 1978/79 fanns sammanlagl ca 945 milj. kr. i beställningsbemyndiganden som inle hade utnyttjats för atl lägga ut beställningar. Jag räknar med atl det vid utgången av budgelärel kommer alt finnas outnyttjade bemyndiganden om ca 610 milj. kr. Dessa beställnings­bemyndiganden kan enligl min mening planeras om för verksamheten under budgelårel 1979/80. Del loiala bemyndigandebehovet uppgår vid denna beräkning lill 320 milj. kr.

Verksamheten under budgelårel 1979/80 planeras omfatta bl. a. följande.

För gemensamma lednings- och sirilförband fortsätter ulvecklingen av materiel till röriiga indikaiormm. Vidare påbörjas ulveckling av materiel för nya radarstationer och för modifiering av radargruppcentraler.

För atlackförbanden fortsätter ulvecklingen av Jaktviggen lill ett flygplans­system med altackuppgifler.

Huvuddelen av bemyndigandena för gemensamma produktionsresurser utnyttjas för drift och underhåll av försöksplalser.

Med uinyttjande av de belopp som har tagits upp i sammanställningen blir bemyndigandeskulden den 30 juni 1980 1 814 474 320 kr. Delta belopp bör emellertid jusieras med hänsyn lill den beräknade fördelningen av prisregle­ringsmedel för budgetåren 1978/79 och 1979/80. Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1980 blir ca 1 600 milj. kr.

Liksom lidigare bör det fä ankomma pä regeringen alt ta ställning till vilket utvecklingsarbete som bör ske inom ramen för del besiällningsbemyndi-gande som riksdagen kan komma all lämna.

Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagen atl

1.

bemyndiga regeringen alt medge att utvecklingsarbete för flygvapenförband får beställas inom en kostnadsram av 320 000 000 kr.,

2.

till Flygvapenförband: Forskning och utveckling för budgetåret 1979/80 anvisa eU förslagsanslag av 418 200 000 kr.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.

eOTAB Stockholm 1979   60135