Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:224

Regeringens proposition 1981/82:224

om  försöksverksamhet  med  brevröstning  i  Förbundsrepubliken Tyskland;

beslutad den 29 april 1982.

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

JAN-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN]

CARL AXEL PETRI

Propositionens huvudsakliga innehåll

För att röstberättigade som vistas utomlands skall kunna utöva sin rösträtt anordnas vid de allmänna valen röstmottagning på svenska beskickningar och konsulat. I stort sett har röstmottagningen hos utlandsmyndigheterna kunnat genomföras utan invändningar från någon annan stat. Förbundsre­publiken Tyskland har emellertid nu förklarat att man inte längre tillåter att val genomförs hos utlandsmyndigheter i landet. Dock accepterar man att utländska medborgare deltar i val i sitt hemland genom brevröstning.

Eftersom någon röstmottagning alltså inte kommer att kunna anordnas på de svenska utlandsmyndigheterna i Förbundsrepubliken vid höstens val, riskerar många röstberättigade som vistas där att berövas möjligheten att utöva sin rösträtt vid valet. För att dessa personer inte skall hindras från att rösta läggs i propositionen fram ett förslag om att röstberättigade som vistas i Förbundsrepubliken Tyskland skall få rösta per brev enligt en särskild procedur, avsedd att trygga tillförlitligheten vid röstningen. Förfarandet föreslås bli anordnat som en försöksverksamhet som skall tillämpas vid 1982 års val till riksdagen och vid 1982 års val av landstingsledamöter och kommunfullmäktige.

1 Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 224

Prop. 1981/82:224

2

Förslag till

Lag om försöksverksamhet med brevröstning i Förbunds­republiken Tyskland

Härigenom föreskrivs följande.

1 § Vid 1982 års val till riksdagen och vid samma års val av landsfingsleda-

möter och kommunfullmäktige får röstberättigade som vistas i Förbundsre-

pubhken Tyskland rösta genom att därifrån sända sina valsedlar fill

valnämnden med posten (brevröstning).

Vid brevröstning tillämpas bestämmelserna i vallagen (1972:620), om inte annat följer av denna lag.

2 § Brevröstning skall gå fill på följande sätt.

Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av två vittnen lägger han sedan in iordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för brevröstningsförsändelse och fillsluter detta. Därefter skriver väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han förfarit på detta sätt och att försändelsen har gjorts i ordning i Förbundsrepubliken Tyskland. Vidare anger han på ytterkuvertet den dag då brevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning samt sitt personnummer. Vittnena intygar skriftligen att , väljaren egenhändigt undertecknat försäkran samt att de inte känner fill något förhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytterkuvertet. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittnena skall ha fyllt 18 år. Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne.

Sedan brevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning enligt andra stycket lägger väljaren in försändelsen tillsammans med sitt röstkort i ett omslag­skuvert och tillsluter detta. Därefter lämnas försändelsen för postbefordran rill valnämnden i den kommun där väljaren är upptagen i allmän röstlängd eller, om väljaren är upptagen i särskild röstlängd, till valnämnden i den kommun inom vilken den vallokal är belägen där den särskilda röstlängden enligt 4 kap. 20 § vallagen (1972:620) skall finnas tillgänglig.

Brevröstningsförsändeisen får vara iordninggjord tidigast 24 dagar före valdagen och skall avges senast dagen före valdagen. Försändelsen skall anses avgiven den dag då den är poststämplad. Brevröstningsförsändelsen skall lämnas för postbefordran i så god tid att den kan beräknas vara valnämnden till hända senast andra dagen efter valdagen.

3

§ Vid varje fillfälle då brevröstningsförsändelser kommer in fill valnämn­den skall antalet antecknas i ett särskilt protokoll. I väntan på den offentliga förrättningen för preliminär rösträkning skall försändelserna förvaras på betryggande sätt.

4

§ Granskning och rösträkning skall i fråga om brevröstningsförsändelser ske vid den offentliga förrättning som avses i 13 kap. 9 § vallagen (1972:620). Sedan de åtgärder som anges i samma paragrafs första stycke har vidtagits, skall brevröstningsförsändelserna granskas på följande sätt.

Granskningen inleds med att inkomna omslagskuvert med brevröstnings­försändelser räknas, varpå antalet antecknas i protokollet. Därefter granskas omslagskuverten. Därvid kontrolleras att

Prop.  1981/82:224

3

1.

omslagskuvertet inte har blivit öppnat efter tillslutandet,

2.

omslagskuvertet har avlämnats för postbefordran i Förbundsrepubliken Tyskland,

3.

brevröstningsförsändelsen inte har avgetts senare än dagen före valda­gen.

I de fall då de nämnda kraven är uppfyllda, förfars med omslagskuvertet på det sätt som föreskrivs i 5 §. I annat fall läggs omslagskuvertet åt sidan. Omslagskuvert som lagts åt sidan läggs därefter in i ett eller flera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet.

5 § När kontrollen enligt 4 § är avslutad, öppnas de omslagskuvert som inte

lagts åt sidan. Därefter kontrolleras att

1.

omslagskuvertet innehåller väljarens röstkort,

2.

samma väljare inte avgivit sådant ytterkuvert som avses i 13 kap. 3 § första stycket vallagen (1972:620) eller mer än en brevröstningsförsändelse,

3.

väljaren är röstberättigad i valdistriktet,

4.

väljaren inte röstat i vallokalen under valdagen.

I de fall då de nämnda kraven är uppfyllda, förfars med ytterkuvertet på det sätt som föreskrivs i 6 §. I annat fall läggs ytterkuvertet tillsammans med väljarens röstkort åter in i omslagskuvertet, som läggs åt sidan. Omslagsku­vert som lagts åt sidan läggs därefter in i ett eller flera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet.

6 § När kontrollen enligt 5 § är avslutad, granskas ytterkuverten till de

valförsändelser som inte har lagts åt sidan. Därvid kontrolleras att

försändelsen är i föreskrivet skick och har gjorts i ordning inom föreskriven

tid samt att ytterkuvertet är tillslutet. Därefter bryts ytterkuvertet. Inner-

kuverten granskas. Därvid kontrolleras att de är av föreskriven beskaffen­

het, att väljaren har ställt i ordning endast ett innerkuvert för varje val och att

innerkuverten ej är försedda med obehörig märkning. Godkända innerku­

vert läggs i urnorna. I samband därmed antecknas vid väljarens namn i

röstlängden att han har utövat sin rösträtt.

Föreligger brist eller felaktighet i något hänseende som valnämnden skall kontrollera enligt första stycket, skall det eller de bristfälliga kuverten tillsammans med väljarens röstkort och ytterkuvertet åter läggas in i omslagskuvertet. Detsamma gäller om ett innerkuvert är tomt eller om det inte klart framgår att ett kuvert innehåller en valsedel. Omslagskuverten läggs i sin tur in i ett eller flera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet.

Avgivna röster skall räknas tillsammans med de röster som avses i 13 kap. 9 § andra stycket vallagen (1972:620).

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1982 och gäller till utgången av år 1982.

Prop. 1981/82:224

Utdrag

JUSTITIEDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-04-29

Närvarande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet Petri

Proposition om försöksverksamhet med brevröstning i Förbunds­republiken Tyskland

1 Inledning

Svensk vallagstiftning utmärks av principen att alla röstberättigade skall beredas möjlighet att utöva sin rösträtt. Det är bl. a. därför som Sverige anordnar röstmottagning på sina utlandsmyndigheter. Vid 1979 års allmänna val röstade omkring 20 000 personer hos svenska utlandsmyndigheter. I Förbundsrepubliken Tyskland ägde röstmottagning rum hos nio utlandsmyn­digheter, där 1 559 personer röstade.

I stort sett har röstmottagningen hos de svenska utlandsmyndigheterna kunnat genomföras utan invändningar från någon annat stat. Schweiz utgör dock ett undantag. Redan på 1950-talet protesterade man i Schweiz mot att röstmottagning ägde rum där hos svenska utlandsmyndigheter. Det ansågs oförenligt med Schweiz suveränitet att utländska medborgare i Schweiz deltog i val av politiska församlingar i sina hemländer. Röstmottagning hos svenska utlandsmyndigheter i Schweiz har därför inte genomförts efter 1956 års val. De svenskar i Schweiz som velat delta i svenska val har fått bege sig till närmast belägna utlandsmyndighet i något grannland och lämna sina röster där.

På senare tid har även Förbundsrepubliken Tyskland intagit en kritisk hållning till att röstmottagning sker hos utländska beskickningar och konsulat i landet. I en cirkulärnote i september 1981 hävdades det att genomförandet av val till parlamentariska församhngar och kommunala val i andra stater inte faller inom ramen för sådan diplomatisk och konsulär verksamhet som avses i de båda Wienkonventioner som gäller beträffande diplomatiska och konsulära förbindelser. Förbundsrepubliken förklarade sig därför inte beredd att lämna tillstånd till genomförande av sådana val hos utlandsmyndigheterna i landet. Dock ansåg man sig kunna acceptera att utländska medborgare deltar i val i sitt hemland genom brevröstning

Prop. 1981/82:224

5

(Briefwahl) samt att utlandsmyndigheterna tillhandahåller valmateriel för sådan röstning.

Med anledning av den negativa inställning till röstmottagning som redovisats från Förbundsrepublikens sida har man från den svenska regeringens sida haft upprepade kontakter med tyska myndigheter i syfte att utverka ett medgivande för de svenska utlandsmyndigheterna att genomföra röstmottagning. Vidare har upprättats promemorian Om svenska väljares röstning i Förbundsrepubliken Tyskland vid 1982 års val.' I promemorian diskuteras olika alternativ för röstning hos svenska utlandsmyndigheter i Förbundsrepubliken. Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanser­na och en sammanställning av deras remissyttranden bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

2 Allmän motivering 2.1 Bakgrunden

I Sverige gäller som huvudregel att rösträtten vid allmänna val utövas vid personlig inställelse inför valförrättaren i det valdistrikt där väljaren är uppförd i rösfiängden. Att detta är den normala ordningen hänger samman med de krav som ställs på förfarandet vid valen (prop. 1972:105 s. 88 f). Dessa krav innebär att valförfarandet måste fylla högt ställda anspråk på tillförlitlighet. Garantier måste föreligga för att valen sker under former som tryggar valhemligheten. Dessutom skall valförfarandet vara smidigt och enkelt.

Strävandena att bereda alla kategorier av röstberättigade praktiska möjligheter att delta i val har emellertid lett till att rösträtten får utövas även på andra sätt än genom personlig inställelse. Detta innebär likväl inte att några avsteg har gjorts från de grundläggande principerna för valförfarandet. Enhgt vallagen (1972:620, omtryckt senast 1982:146, ValL) kan rösträtten utövas genom röstning med valsedelsförsändelse (11 kap. ValL), röstning på postanstalt (10 kap. 1-6 §§), röstning hos utlandsmyndighet (10 kap. 7-11 §§) och röstning på fartyg (10 kap. 12-16 §§).

Möjligheten att rösta hos svenska ufiandsmyndigheter infördes år 1920. Genom den lag om val till riksdagen som då trädde i kraft gavs väljare som tillhörde vissa yrkes- eller tjänstegrupper rätt att rösta genom att skicka en valsedelsförsändelse med posten till länsstyrelsen, som var sammanräknings­myndighet. År 1924 utvidgades den krets av väljare som fick rösta med valsedelsförsändelse till att omfatta även personal vid svenska beskickningar

 Promemorian har på uppdrag av justitiedepartementet upprättats av hovrättsasses­sorn Bengt-Åke[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop. 1981/82:224

6

eller svenska konsulat. Genom en lagändring år 1937 gavs alla väljare som vistades utom riket möjlighet att delta i riksdagsval genom att lämna valsedlar på svenska beskickningar eller konsulat.

Gällande rätt innebär att en röstberättigad, som på grund av vistelse utom riket finner sig vara förhindrad att rösta på valdagen i vallokalen för det valdistrikt där han är upptagen i röstlängd, får rösta hos en svensk utlandsmyndighet (8 kap. 1 § ValL). Vid 1979 års allmänna val anordnades röstmottagning hos 250 svenska utlandsmyndigheter (10 kap. 7 § ValL). Dessutom anordnade utlandsmyndigheterna särskild röstmottagning på ett 70-tal orter där grupper av svenskar befann sig.

Vid de senaste valen ägde röstmottagning i Förbundsrepubliken Tyskland rum på ambassaden i Bonn, på generalkonsulaten i Frankfurt am Main, Hamburg och Miinchen samt på konsulaten i Bremen, Dusseldorf, Hannover och Stuttgart. Därjämte anordnades röstmottagning på general­konsulatet i Berlin.

Svenska medborgare som inte är bosatta i Sverige och som uppfyller villkoren för rösträtt i riksdagsval tas efter ansökan upp i den s. k. särskilda röstlängden (4 kap. 12 § ValL). I 1979 års särskilda röstlängd var 15 319 utlandssvenskar upptagna. Av dessa var 1 699 bosatta i Förbundsrepubliken Tyskland. Emellertid röstar hos utlandsmyndigheterna också väljare som är utrikes tillfälligt. Som jag nämnde inledningsvis röstade omkring 20 000 personer hos utlandsmyndigheterna vid 1979 års val. Av dessa röstade 1 559 personer i Förbundsrepubliken Tyskland.

Särskilda bestämmelser om förfarandet vid röstning hos utlandsmyndig­heter är intagna i 10 kap. 7-11 §§ ValL, som innehåller bl. a. följande.

Röstning hos en utlandsmyndighet får börja tidigast den tjugofjärde dagen före valdagen och pågå så länge att avgivna valsedlar kan beräknas vara riksskatteverket (RSV) till hända senast kl. 12 dagen före valdagen. Chefen för utlandsmyndigheten bestämmer när och var röstning äger rum hos myndigheten (10 kap. 7 § ValL).

Vid röstmottagningen visar väljaren upp sitt röstkort eller sitt svenska pass för röstmottagaren, som därefter förser väljaren med erforderligt antal valkuvert. Sedan väljaren i avskildhet lagt in valsedlar i valkuverten lämnar han dessa kuvert och röstkortet till röstmottagaren. Har väljaren inget röstkort, upprättar röstmottagaren med ledning av väljarens pass och de uppgifter väljaren kan lämna ett adresskort.

Röstmottagaren kontrollerar därefter bl. a. att valkuvertet inte är försett med obehörig märkning. Därefter lägger röstmottagaren i väljarens närvaro in valkuverten och röstkortet eller adresskortet i ett ytterkuvert. Röstmot­tagaren tillsluter sedan ytterkuvertet, tar hand om det samt antecknar i en väljarförteckning bl. a. väljarens namn (10 kap. 8 § ValL).

Också röstning genom bud kan ske hos utlandsmyndigheter. Bestämmel­ser härom finns i 8 kap. 7 § och 11 kap. ValL.

Prop. 1981/82:224

7

Röstmottagare skall sända mottagna ytterkuvert till RSV (10 kap. 10 § ValL).

RSV förtecknar fortlöpande de ytterkuvert som kommer in från utlands­myndigheterna och sänder därefter kuverten till valnämnden i den kommun där väljaren är upptagen i allmän rösfiängd eller, om väljaren är upptagen i särskild rösfiängd, till valnämnden i den kommun, inom vilken den vallokal är belägen där den särskilda rösfiängden enligt 4 kap. 20 § ValL skall finnas fillgänglig (10 kap. 11 § ValL). Även ytterkuvert som anländer efter kl. 12 lördagen före valdagen skickas ut till valnämnderna. I gynnsamma fall kan även försändelser som anländer till RSV först under måndagen eller tisdagen efter valdagen vara valnämnden till hända innan nämnden inleder sin. preUminära rösträkning på onsdagen efter valdagen (jfr 13 kap. 10 § ValL).

Som jag nämnde inledningsvis har röstmottagningen hos de svenska utlandsmyndigheterna i stort sett kunnat genomföras utan några invändning­ar från andra stater. Ända tills Förbundsrepubliken Tyskland tillkännagav sin negativa inställning var Schweiz det enda undantaget. Där har röstmot­tagning inte förekommit på de svenska ufiandsmyndigheterna sedan mitten av 1950-talet.

I Schweiz pågår f. n. en översyn av lagen om utlandsschweizarnas rättigheter. I samband därmed övervägs om man bör ge utlandsschweizarna möjlighet att rösta via ambassader och konsulat och ev. även per brev. En ändring i den riktningen skulle förmodhgen leda fill att utländska medbor­gare som vistas i Schweiz får delta i val i sina hemländer.

Frågan om röstning för de svenska medborgarna i Schweiz har hittills lösts på det sättet att den som velat rösta har fått fara till en svensk utlandsmyndighet i något grannland. De utlandsmyndigheter som ligger närmast till är konsulaten i Lyon och Strasbourg i Frankrike samt i Vaduz i Liechtenstein. Vidare har särskild röstmottagning anordnats i Aosta på den itahenska sidan om gränsen.

Som förut har nämnts tillkännagav Förbundsrepubliken Tyskland genom en cirkulärnote den 8 september 1981 till beskickningarna i Bonn att man inte var beredd att lämna fillstånd fill att val fill utländska parlamentariska församlingar (bortsett från Europaparlamentet) eller utländska kommunal­val genomfördes hos ufiandsmyndigheter inom landet. I noten fillades dock att man inte hade någonting att invända mot att "Briefwahl" genomfördes eller att de utländska beskickningarna vidtog nödvändiga förberedelser för sådan röstning.

Som ett led i förberedelserna för 1982 års val har den svenska ambassaden i Bonn haft upprepade kontakter med utrikesdepartementet där i syfte att utverka ett medgivande för de svenska utlandsmyndigheterna i Förbundsre­publiken att genomföra röstmottagning. Jag har själv haft överläggningar i ämnet med företrädare för Förbundsrepublikens ambassad i Stockholm. Frågan har också tagits upp av statsminister[REDACTED_EFTERNAMN] under hans överlägg-

Prop,  1981/82:224

8

ningar med förbundskansler[REDACTED_EFTERNAMN] vid det nyligen avslutade statsbesöket i Förbundsrepubliken.

Som skäl för att inte godta röstmottagning vid utländska beskickningar och konsulat har man från Förbundsrepublikens sida bl. a. hänvisat till att man har stora invandrargrupper i landet och befarar att polifisk oro skulle kunna uppstå inom dessa grupper och att ev. motsättningar skulle komma till öppet uttryck, om val och därmed valrörelser kunde genomföras i Förbundsrepub­liken. Även om man inte hyser några sådana farhågor i fråga om svenska val har man sett sig nödsakad att fillämpa likabehandlingsprincipen. Från svensk sida har bl. a. lämnats en ingående redogörelse för förfarandet vid röstmottagning hos utlandsmyndigheter och man har därvid hävdat att detta förfarande bör kunna jämställas med Briefwahl. De här redovisade kontakterna har emellerfid inte lett till att Förbundsrepubliken accepterat denna ståndpunkt.

2.2 Promemorian

Beträffande de närmare övervägandena hänvisas till promemorian. Här skall endast i korthet redovisas de fyra lösningar som diskuteras i promemorian.

Ett alternativ innebär att några särskilda åtgärder för att möjliggöra röstning i Förbundsrepubliken inte vidtas. Det betyder att de röstberätfigade som vill utöva sin rösträtt får rösta på någon av de svenska utlandsmyndig­heterna i grannländerna. I promemorian konstateras att avståndet från de städer i Förbundsrepubliken där röstmottagning senast anordnades till närmaste svenska utlandsmyndighet i ett grannland är i fråga om Bonn, Dusseldorf, Frankfurt am Main, Hamburg, Munchen och Stuttgart omkring 15-25 mil. För väljare i Bremen och Hannover uppgår motsvarande avstånd fill 30-40 mil. Ev. kan särskild röstmottagning anordnas i grannländerna på vissa orter nära gränsen till Förbundsrepubliken. Slutsatsen i promemorian är att en lösning som innebär att röstning bara får äga rum i grannländer till Förbundsrepubliken i mycket hög grad skulle begränsa valdeltagandet för väljare i Förbundsrepubliken.

En annan lösning som diskuteras i promemorian går ut på att väljarens valhandlingar hos utlandsmyndigheten och röstmottagarens uppgifter begränsas jämfört med vad som nu gäller i syfte att uppnå ett förfarande som kan jämställas med "Briefwahl". Det skisserade förfarandet innebär att väljaren röstar med valsedelsförsändelse och att han inte direkt företar några valhandlingar hos utlandsmyndigheten (jfr 11 kap. 8 § ValL). Röstmottaga­ren befrias från de valtekniska uppgifter han har enligt 10 kap. 8 § och 11 kap. 8 § ValL, innefattande granskning av valkuvert, ytterkuvert m. m. Hans uppgifter begränsas till att registrera de valsedelsförsändelser som ges in och vid behov kontrollera ingivarens idenfitet. Enligt promemorian är det oklart om man från Förbundsrepublikens sida accepterar ett förfarande av detta

Prop. 1981/82:224

9

slag. Detta alternafiv anses därför inte böra övervägas utan att man närmare har klarlagt Förbundsrepublikens inställning till förfarandet.

Ett tredje alternativ som övervägs i promemorian innebär att väljare i Förbundsrepubhken får möjlighet att genom fullmakt uppdra åt en annan person att rösta i sitt ställe. Deii som vistas i Förbundsrepubliken kan alltså enligt denna lösning delta i val i Sverige genom att översända en röstningsfullmakt fill en person i Sverige. Enligt promemorian är emellertid fullmaktsröstning numera i princip främmande för svensk vallagstiftning. Bl. a. med hänsyn härfill bör enligt promemorian inte heller denna modell genomföras.

Det fjärde alternativ som diskuteras och också förordas i promemorian är ett brevröstningsförfarande som utformas så att vallagens bestämmelser om röstningsprocedur, preliminär röstning m. m. så långt som möjligt skall kunna tillämpas. Förfarandet går i korthet fill på följande sätt. Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av två vittnen lägger han sedan innerkuverten i ett ytterkuvert för brevröstning och tillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han förfarit på detta sätt. På samma sätt intygar vittnena att väljaren egenhändigt undertecknat försäkran samt att något förhållande som strider mot innehållet i försäkran inte är känt för dem. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittne skall ha fyllt 18 år. Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne. Så långt överensstämmer förfarandet i allt väsentligt med tillvägagångssättet då en valsedelsförsändelse för röstning genom bud ställs i ordning. Därefter läggs brevröstningsförsändelsen och väljarens röstkort i ett omslag, som fillsluts och lämnas för postbefordran till valnämnden. Samtliga brevröster räknas vid nämndens prehminära rösträkning onsdagen efter valdagen.

Så gott som alla remissinstanser tillstyrker i princip promemorians förslag om ett brevröstningsförfarande. Endast en remissinstans, valnämnden i Stockholm (majoriteten), avstyrker förslaget. I övrigt framförs kritiska synpunkter endast beträffande vissa detaljspörsmål. Angående det närmare remissutfallet hänvisas till bilaga 2.

2.3 Föredragandens överväganden

Alla röstberättigade bör ha möjlighet att delta i valen

Enligt min mening måste man nu utgå från att Sverige inte kommer att kunna anordna röstmottagning hos sina ufiandsmyndigheter i Förbundsre­publiken Tyskland vid 1982 års val. Det är givet att åtskilliga personer som vistas i Förbundsrepubliken vid tiden för valen i Sverige skulle sakna eller åtminstone få avsevärt sämre möjligheter att utöva sin rösträtt, om inte röstningen kan ordnas på annat sätt. Med hänsyn till principen att alla röstberättigade såvitt möjligt skall kunna delta i de allmänna valen måste

Prop. 1981/82:224

10

man enligt min mening överväga andra sätt att bereda dem som vistas i Förbundsrepubhken praktiska möjligheter att utöva sin rösträtt.

I den remitterade promemorian diskuteras fyra olika alternativ. Övervä­gandena i promemorian mynnar ut i ett förslag om försöksverksamhet med brevröstning. Remissinstanserna har fillstyrkt promemorians förslag. Jag kan också för egen del ansluta mig till att förslaget om brevröstning i huvudsak innebär en lämplig lösning. Den föreslagna ordningen fyller enligt min mening högt ställda anspråk på tillförlitlighet, garanterar valhemlighe­ten och är smidig och enkel. Jag föreslår därför att en ordning med brevröstning enligt den i promemorian skisserade modellen genomförs.

Brevröstningsförfarandet är i promemorian tänkt som en försöksverksam­het vid 1982 års val. Jag delar uppfattningen att möjligheterna fill brevröstning bör införas som ett provisorium. Först efter en utvärdering av brevröstningen vid 1982 års val kan man ta ställning fill om förfarandet bör införas mera permanent. Det är f. ö. svårt att förutse i vad mån det i framtiden kommer att finnas behov av ett sådant förfarande. Jag föreslår därför att brevröstningsförf ärandet införs i form av en försöksverksamhet vid 1982 års val. Med hänsyn härtill bör bestämmelserna om denna röstnings­form, såsom föreslås i promemorian, tas in i en särskild lag.

Det föreslagna brevröstningsförfarandet bör kunna tillämpas av svenska väljare i Förbundsrepubliken Tyskland. Med hänsyn fill att röstmottagning f. n. inte kan äga rum hos svenska ufiandsmyndigheter i Schweiz hade det naturligtvis varit en fördel om förfarandet kunde ha tillämpats också i detta land. Jag delar emellerfid den i promemorian redovisade uppfafiningen att försöksverksamheten knappast skulle vara förenHg med den ståndpunkt som Schweiz hitfills har intagit i fråga om rätten för utländska medborgare att i Schweiz delta i val till politiska församlingar i hemländerna.

Sammanfattningsvis föreslår jag alltså att de röstberättigade som vistas i Förbundsrepubliken Tyskland skall få utöva sin rösträtt genom brevröstning vid 1982 års val fill riksdagen och vid 1982 års val av landsfingsledamöter och kommunfullmäktige.

Även när det gäller den närmare utformningen av brevröstningsförfaran­det kan jag i allt väsentligt ansluta mig fill promemorians förslag. Förslaget har också i huvudsak godtagits av remissinstanserna. I fråga om det närmare förfarandet vill jag säga följande.

Iordningställandet av brevröstningsförsändelser

Väljaren lägger själv in sin valsedel i ett innerkuvert för varje valsom han vill delta i. Detta bör givetvis ske i avskildhet så att skyddet för valhemligheten upprätthålls. I närvaro av två vittnen lägger han därefter in de iordningställda innerkuverten i ett särskilt ytterkuvert för brevröstnings­försändelse och fillsluter detta. Därefter undertecknar väljaren på ytterku­vertet en försäkran på heder och samvete att han själv har lagt in en valsedel

Prop. 1981/82:224

11

för varje val i ett innerkuvert, att han i närvaro av vittnena har lagt in innerkuverten i ytterkuvertet och därefter har fillslutit detta samt att försändelsen har gjorts i ordnirig i Förbundsrepubliken Tyskland. På ytterkuvertet anger väljaren vidare det datum då försändelsen har ställts i ordning och sitt personnummer.

Därefter intygar de två vittnena på ytterkuvertet att väljaren egenhändigt undertecknat den nämnda försäkran och att något förhållande som strider mot de uppgifter som väljaren har lämnat på ytterkuvertet inte är känt för vittnena. På ytterkuvertet anges även vittnenas adresser. Ytterkuvertet läggs därefter, tillsammans med väljarens röstkort, i ett omslagskuvert, som förseglas och lämnas för postbefordran till valmyndigheten.

Brevröstningsförsändelse bör inte få göras i ordning tidigare än den dag då röstmottagning hos ufiandsmyndighet får börja, alltså tidigast den 24:e dagen före valdagen.

Vid brevröstning liksom vid röstning i övrigt får en väljare, som på grund av något kroppsligt fel inte kan avge sin röst i föreskriven ordning, anlita ett biträde som han utsett (8 kap. 14 § ValL).

Brevröstningsförsändelsen måste, som jag nämnde, iordningställas av väljaren själv. Däremot bör det naturligtvis stå väljaren fritt att uppdra åt en annan person att lämna försändelsen fill posten. Några särskilda bestämmel­ser härom behövs inte.

Det hittills beskrivna förfarandet överensstämmer mycket nära med det nuvarande budröstningsförfarandet (11 kap. 3 § ValL). Vid budröstning är det vittnet och budet som skall underteckna ett intyg motsvarande det som de båda vittnena undertecknar vid brevröstning.

Nästa led i valförfarandet är överbringandet av valsedlarna från väljaren fill valmyndigheten. Enligt vallagens bestämmelser kan mottagaren allfid, anfingen det är en valförrättare eller en röstmottagare på postanstalt, hos utlandsmyndighet eller på fartyg, kontrollera identiteten på den person som överlämnar valkuvert eller valsedelsförsändelse (9 kap. 3 §, 10 kap. 4, 8 och 14 §§ samt 11 kap. 8 § ValL). Någon motsvarande kontrollmöjlighet kan knappast åstadkommas i ett brevröstningsförfarande. Emellertid kan man på annat sätt skapa tillfredsställande garantier för att brevröstningsförsändelsen härrör från den person som uppges vara väljaren och för att försändelsen har avlämnats fill postbefordran med hans vilja.

I promemorian nämns tre kontrollmetoder. En metod är att låta en väljare som vill brevrösta rekvirera ett röstlängdsutdrag hos sin valmyndighet och i samband därmed ge t. ex. en utlandsmyndighet tillfälle att kontrollera beställarens identitet. Ett annat sätt är att föreskriva att väljaren aUtid skall bifoga sitt röstkort. Ett tredje sätt är att väljaren själv upprättar och bifogar ett sådant adresskort som upprättas vid röstning hos utlandsmyndighet i de fall då väljaren inte kan förete sitt röstkort.

Enligt gällande ordning skickas röstkort till den röstberättigades adress enhgt rösfiängden. Genom särskilda anvisningar om utfärdandet av duplett-

Prop. 1981/82:224

12

röstkort har RSV också försökt stärka garantierna för att röstkort inte skall komma i orätta händer. I dessa anvisningar står bl. a. följande.

Viss restriktivitet bör iakttas vid utfärdandet av duplettröstkort för att säkerställa att röstkortet kommer den röstberätfigade själv fill hända. Detta är särskilt vikfigt om duplettröstkort beställs per telefon. Endast i undan­tagsfall bör röstkort skickas under annan adress än den röstberättigades hemadress. Om duplettröstkort begärs av annan än den röstberätfigade bör fullmakt uppvisas.

Enligt promemorian får det antas att ett förfarande med särskild rekvisition av ett rösfiängdsutdrag skulle ge de säkraste garanfierna mot missbruk av brevröstningsförfarandet. Fördelarna med denna ordning i jämförelse med ett förfarande där man nöjer sig med att väljaren bifogar sitt röstkort bedöms dock vara så ringa att de inte mofiverar det merarbete för väljare och valmyndigheter som ett förfarande med särskilda röstlängdsut­drag skulle innebära. Vidare uttalas i promemorian att man inte bör godta att väljaren i stället för sitt röstkort bifogar ett adresskort med brevröstnings­försändelsen. I promemorian förordas därför den lösning som innebär att väljaren bifogar sitt röstkort.

Remissinstanserna har - bortsett från valnämnden i Stockholms kommun (majoriteten) - tillstyrkt promemorians förslag i denna del. Jag kan även för egen del ansluta mig till den förordade lösningen, som enligt min mening fyller de krav på tillförlitlighet som rimhgtvis kan ställas.

Vid vanlig poströstning skickas mottagna röster direkt fill resp. valnämnd (10 kap. 6 § ValL). Vid röstning hos utlandsmyndigheter och på fartyg skickas rösterna däremot till RSV. Där sorteras de för utsändning till resp. valnämnd (10 kap. 10-11 och 14-15 §§ ValL). Så sker för att underlätta de röstmottagande myndigheternas arbete. I många fall vet man där inte heller med säkerhet till vilken valnämnd försändelserna skall skickas, eftersom väljaren kan rösta utan att förete röstkort.

Vid brevröstning måste väljaren enligt den ordning som nyss har förordats ha tillgång till sitt röstkort. Där anges postadressen till den valnämnd som svarar för den preliminära rösträkningen. Med sådana förutsättningar bör enligt promemorian postbefordran kunna ske direkt fill valnämnden. Väljaren får då på omslagskuvertet ange den adress till valnämnden som återfinns tydligt angiven på röstkortet.

RSV förordar i stället att omslagskuverten skickas direkt fill verket, som granskar omslagskuverten vid en offentlig förrättning. Godkända försändel­ser skickas därefter till vederbörande valnämnd, som kontrollerar försän­delsens rikfighet i övrigt. Som skäl för sin ståndpunkt åberopar RSV bl. a. att behovet av särskilda informations- och utbildningsinsatser avsevärt skulle minska, om granskningen av omslagskuverten ålades en enda myndighet i stället för flera. En sådan ordning skulle också gagna en likformig bedömning samt underlätta en uppföljning och utvärdering av brevröstningsförfaran­det.

Prop. 1981/82:224

13

Med anledning av RSV:s synpunkter vill jag erinra om att RSV i dag inte deltar i granskningen av valsedlar i valkuvert, valsedelsförsändelser etc. Denna uppgift ankommer i första hand på valförrättarna i vallokalerna och på valnämnderna. Principiella skäl talar enligt min mening för att samma organ svarar för granskningen av brevröster. Vad beträffar behovet av särskilda informations- och utbildningsinsatser vill jag påpeka att den granskning av omslagskuverten som enligt förslaget skall göras inte kan anses vara speciellt omfattande eller komplicerad. Jag utgår från att man kan anförtro valnämnderna den kontroll det här är fråga om utan nämnvärd information och utbildning. Med hänsyn fill vad jag nu har sagt ansluter jag mig fill förslaget i promemorian att omslagskuverten skall skickas direkt till valnämnden. Detta torde inte medföra några svårigheter från väljarnas synpunkt, eftersom postadressen till valnämnden finns angiven på väljarens röstkort.

Valnämndens behandling av brevröstningsförsåndelser

Efter hand som brevrösterna anländer fill valnämnden bör anteckning om detta göras i nämndens protokoll.

Liksom övriga förtidsröster skulle brevrösterna kunna skickas ut fill vallokalerna för preliminär rösträkning i de fall rösterna anländer till valnämnden i fillräckhgt god fid för detta (jfr 12 kap. 1 och 2 §§ ValL). Eftersom brevröstning enligt förslaget kommer att fillämpas endast i mycket begränsad omfattning är det dock, som framhålls i promemorian, lämpligare att låta valnämnden räkna samtliga brevröster vid den preliminära rösträk­ningen på onsdagen efter valdagen. Förfarandet med dessa röster blir då detsamma som tillämpas i fråga om samtliga poströster vid kyrkofullmäk­tigval (34 och 35 §§ lagen 1972:704 om kyrkofullmäktigval, omtryckt senast 1982:147, KfvL).

Uppenbarligen bör brevröster inte få avges efter den tidpunkt då vallokalerna stänger, dvs. kl. 20 på valdagen. I enhghet med promemorie­förslaget bör det föreskrivas att brevröster skall avges senast dagen före valdagen och att en brevröstningsförsändelse anses avgiven den dag då den har poststämplats. För att brevröstningsförsändelsen med säkerhet skall komma med i valnämndens preliminära rösträkning bör försändelsen avsändas i sådan tid att den är nämnden till hända senast tisdagen efter valdagen.

De bestämmelser om granskning av poströster, utlandsröster och fartygs­röster som gäller vid den preliminära rösträkningen (13 kap. 3-5 §§ ValL) bör kunna tillämpas också vid granskningen av brevröstningsförsändelser. För brevröstningsförsändelser behövs emellertid vissa ytterligare kontrollåt­gärder. Eftersom brevröstning endast får ske från Förbundsrepubliken Tyskland bör det kontrolleras att försändelsen avsänts från detta land.

Prop. 1981/82:224

14

Vidare bör kontrolleras att väljarens röstkort har bifogats och att rösten har avgetts i rätt tid.

Till sist vill jag erinra om att remissinstanserna har tagit upp en del detaljspörsmål såsom frågan hur ofrankerade brevröster skall behandlas, frågan huruvida den förtryckta texten på ytterkuverten bör vara avfattad också på tyska språket etc. Dessa och liknande spörsmål bör enligt min mening inte regleras i lagen. Jag vill här erinra om att RSV kan meddela föreskrifter med stöd av förordningen (1975:6). med bemyndigande för centrala valmyndigheten att meddela vissa föreskrifter (ändrad senast 1980:30).

3 Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom justitiedepartementet upprättats ett förslag till lag om försöksverksamhet med brevröstning i Förbundsrepubliken Tyskland.

4 Specialmotivering

1§

I denna paragraf anges lagens fillämpningsområde.. Vid 1982 års val till riksdagen samt 1982 års val av landsfingsledamöter och kommunfullmäkfige får alltså den som är röstberättigad och som vistas i Förbundsrepubliken Tyskland utöva sin rösträtt genom att därifrån sända sina valsedlar med posten fill valnämnden. Med Förbundsrepubliken Tyskland avses i detta sammanhang även Västberlin.

Kravet på vistelse innebär att möjligheten att brevrösta står öppen bara för den som vistas i Förbundsrepubliken vid tiden för röstningen. Det krävs emellertid inte att väljaren är bosatt i Förbundsrepubliken. Även den som vistas där tillfälligt har möjlighet att brevrösta.

Vidare innebär kravet på vistelse att brevröstningsförsändelsen både skall göras i ordning i Förbundsrepubliken och avsändas därifrån. Det är alltså inte tillåtet att göra i ordning valförsändelsen i ett annat land och sedan skicka den med bud till Förbundsrepubliken för postbefordran därifrån till Sverige.

2

§

Hur väljaren skall gå fill väga vid brevröstning regleras i denna paragraf.

Bestämmelserna i andra stycket överensstämmer i sina huvuddrag med bestämmelserna i 11 kap. 3 § andra stycket ValL om hur en valsedelsför­sändelse ställs i ordning.

För att stävja missbruk föreskrivs att väljaren på ytterkuvertet skall skriva

Prop. 1981/82:224

15

en försäkran att han själv har lagt in en valsedel för varje val i ett innerkuvert, att han i närvaro av vittnena har lagt in innerkuverten i ett ytterkuvert och därefter har tillslufit detta samt att försändelsen har gjorts i ordning i Förbundsrepubhken Tyskland. Vittnenas intyg omfattar, förutom de upp­gifter som väljaren lämnar i sin försäkran, även uppgifterna om personnum­mer och datum för iordningställandet av försändelsen.

En väljare som medvetet eller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgift i en sådan försäkran som anges i andra stycket gör sig skyldig till osann resp. vårdslös försäkran (15 kap. 10 § brottsbalken). Även ett vittne gör sig skyldigt till brott, om han i samband med brevröstning lämnar medvetet oriktiga uppgifter i intyget (osant intygande, 15 kap. 11 § första stycket brottsbalken). En förutsättning härför är naturligtvis att han förstår innebörden av texten på ytterkuvertet.

I tredje stycket finns närmare bestämmelser om hur försändelsen görs färdig för postbefordran och om vart den skall adresseras. Postadressen till den valnämnd som där avses återfinns på röstkortet. Det krävs inte att väljaren personligen lämnar försändelsen fill postbefordran. När han har gjort i ordning försändelsen enhgt andra stycket är det inget som hindrar att han låter någon annan posta den. Det finns inte heller något krav på att väljaren skall befinna sig i Förbundsrepubliken när försändelsen avsänds. Även om väljaren efter att ha gjort i ordning valförsändelsen beger sig till ett annat land, får försändelsen lämnas till postbefordran t. ex. av en familje­medlem, förutsatt att det sker i Förbundsrepubhken.

I fjärde stycket anges tidsfristerna för röstning med brevröstningsförsän­delse. Liksom vid röstning hos ufiandsmyndighet får sådan försändelse inte ställas i ordning tidigare än 24 dagar före valdagen. Brevröstningsförsändelse skall vara avgiven (poststämplad) senast dagen före valdagen. För att försändelsen med säkerhet skall komma med vid valnämndens prehminära rösträkning, vilken får börja tidigast onsdagen efter valdagen (13 kap. 9 § ValL), stadgas vidare att försändelsen bör avsändas i sådan tid att den är nämnden till hända senast tisdagen efter valdagen. Försändelser som ankommer senare men innan valnämnden har börjat sin förrättning för rösträkning skall tas med i räkningen (13 kap. 10 § ValL).

3

§

Till skillnad från vad som gäller om övriga förtidsröster skall de omslagskuvert med brevröstningsförsändelser som anländer till valnämnden inte skickas vidare till vallokalen utan behållas hos nämnden i avbidan på den preliminära rösträkningen onsdagen efter valdagen. Därför blir 12 kap. 1 och 2 §§ ValL inte direkt tillämpliga beträffande dessa försändelser. I stället skall brevröstningsförsändelserna behandlas på samma sätt som poströsterna i kyrkofullmäktigval.

Paragrafen har utformats i nära överensstämmelse med 35 § KfvL.

Prop. 1981/82:224

16

4-6 §§

I 4-6 §§ regleras förfarandet vid valnämndens preliminära räkning av brevröster. Paragraferna har utformats efter mönster av 13 kap. 3-5 §§ ValL med de ändringar som krävs av hänsyn till den särskilda valmaterielen för brevröstning.

14 § föreskrivs att granskningen av brevröster skall ske sedan valnämnden har genomfört den granskning av ytterkuvert och deras innehåll som föreskrivs i 13 kap. 9 § ValL. Därefter anges de kontrollåtgärder som skall vidtas innan omslagskuvertet öppnas. I detta skede kontrolleras att omslagskuvertet inte blivit öppnat efter tillslutandet. Vidare kontrolleras att omslagskuvertet har avlämnats för postbefordran i Förbundsrepubliken Tyskland. Enklast sker detta genom en granskning av frankering och poststämpel. Nämnden skall också kontrollera att brevröstningsförsändelsen inte avgetts senare än dagen före valdagen. Försändelsen anses avgiven poststämpelns datum. Skulle i enstaka fall detta datum inte kunna avläsas, bör bedömningen kunna ske med ledning av när försändelsen ankom fill valnämnden. Av detta skäl bör valnämnden på varje omslagskuvert ange när försändelsen kom in till nämnden.

Nästa etapp i kontrollen regleras i 5 § och genomförs efter det att omslagskuvertet öppnats. Nu skall nämnden kontrollera att väljaren bifogat sitt röstkort, att han inte har avgett ytterligare förfidsröster (brev-, post-, utlands- eller fartygsröst), att väljaren är röstberättigad inom valdistriktet samt slutligen att han inte röstat i vallokalen under valdagen.

I 6 § ges regler för granskningen av ytterkuvert och innerkuvert. Denna granskning genomförs i huvudsak på samma sätt som granskning av valsedelsförsändelser.

Så snart något av kraven i 4-6 §§ inte är uppfyllt läggs försändelsen åt sidan för att sedan läggas in i särskilda kuvert (s. k. H-omslag). I de fall då fel konstateras efter det att omslagskuvertet öppnats skall innerkuvert, ytter­kuvert och röstkort läggas in i omslagskuvertet innan detta i sin tur läggs in i H-omslag.

Den fortsatta behandlingen av brevrösterna överensstämmer helt med det förfarande som tillämpas beträffande övriga förfidsröster vid valnämndens preliminära rösträkning. De innerkuvert som godkänns vid granskningen av brevrösterna läggs i samma valurnor som kuverten till de övriga förtidsrös­terna. Därefter görs en gemensam sammanräkning.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta förslaget fill lag om försöksverksamhet med brevröstning i Förbundsrepubliken Tyskland. Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

Prop. 1981/82:224

17

6 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.

1' Riksdagen 1981182. 1 saml. Nr 224

Prop. 1981/82:224

18

Bilaga 1

Om svenska väljares röstning i Förbundsrepubliken Tyskland vid 1982 års val

Promemorian har på uppdrag av justitiedepartementet upprättats av hovrättsassessorn Bengt-Åke[REDACTED_EFTERNAMN]

INLEDNING

Liksom ett flertal andra stater anordnar Sverige r

ö

st­mottagning p

å

sina utlandsmyndigheter vid allm

ä

nna val och folkomr

ö

stningar. D

ä

rigenom f

å

r utlandssvenskar och andra r

ö

stber

ä

ttigade som vistas utomlands praktiska m

ö

jligheter att ut

ö

va sin r

ö

str

ä

tt. Vid 1979 

å

rs all­m

ä

nna val l

ä

mnade drygt 19 000 v

ä

ljare sina r

ö

ster hos de svenska utlandsmyndigheterna.

I stort sett har r

ö

stmottagningen hos utlandsmyndigheter hittills kunnat genomf

ö

ras utan n

å

gra, inv

ä

ndningar fr

å

n annan stat. Schweiz utg

ö

r dock ett undantag. Redan p

å 

1950-talet protesterade man d

ä

r mot r

ö

stmottagning hos svenska utlandsmyndigheter. Det ans

å

gs of

ö

renligt med Schweiz suver

ä

nitet att utl

ä

ndska medborgare fr

å

n dess ter­ritorium deltog i val av politiska f

ö

rsamlingar i sina hem­l

ä

nder.  R

ö

stmottagning hos svenska utlandsmyndigheter i Schweiz har d

ä

rf

ö

r inte genomf

ö

rts sedan 1956 

å

rs val. De svenskar i Schweiz som velat delta 1 svenska val har f

å

tt bege sig till n

ä

rmast bel

ä

gna utlandsmyndighet i n

å

got grannland och l

ä

mna sina r

ö

ster d

ä

r.

P

ä

 senare tid har 

ä

ven F

ö

rbundsrepubliken Tyskland (BRD) givit uttryck f

ö

r en sk

ä

rpt inst

ä

llning i fr

å

ga om r

ö

st­mottagning hos utl

ä

ndska, beskickningar och konsulat i landet. I en cirkul

ä

rnot till samtliga, utlandsmyndig­heter i Bonn i september 1981 h

ä

vdade man fr

å

n BRD:s sida att genomf

ö

randet av val till parlamentariska f

ö

r­samlingar och kommunala val utanf

ö

r eget territorium inte faller inom ramen f

ö

r s

å

dan diplomatisk och konsul

ä

r

Prop. 1981/82:224

19

verksamhet som avses i de b

å

da Vienkonventionerna om diplomatiska och konsul

ä

ra f

ö

rbindelser. BRD f

ö

rklarade sig d

ä

rf

ö

r inte beredd att l

ä

mna tillst

å

nd till genom­f

ö

rande av s

å

dana val hos utlandsmyndigheterna i landet. Dock ans

å

g man sig kunna acceptera att utl

ä

ndsk medborgare deltar i val i sitt hemland genom postr

ö

stning (Brief­ wahl) fr

å

n BRD:s territorium samt att utlandsmyndig­heterna tillhandah

å

ller valmateriel f

ö

r s

å

dan r

ö

stning.

Den s

å

lunda redovisade inst

ä

llningen fr

å

n BRD:s sida har bl.a. lett till att det inte anordnades n

å

gon r

ö

st­mottagning hos norska utlandsmyndigheter i BRD vid stor­tingsvalet 1981. Inte heller f

ö

rekom det n

å

gon r

ö

stroot-tagning hos Finlands utlandsmyndigheter i BRD i samband med det senaste.presidentvalet.

I promemorian redovisas vilka m

ö

jligheter som finns att l

ö

sa fr

å

gan om r

ö

stning f

ö

r svenskar i BRD vid 1982 

å

rs val. 

Ö

verv

ä

gandena mynnar ut i ett f

ö

rslag om f

ö

rs

ö

ks­verksamhet med s.k. brevr

ö

stning. Det f

ö

reslagna f

ö

r­farandet g

å

r i korthet till p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt. V

ä

ljaren l

ä

gger f

ö

r varje val sj

ä

lv in sin valsedel i ett inner­kuvert. I n

ä

rvaro av tv

å

 vittnen l

ä

gger han sedan innerkuvertet i ett ytterkuvert f

ö

r brev­r

ö

stning och tillsluter detta. D

ä

refter tecknar v

ä

ljaren p

å

 ytterkuvertet en f

ö

rs

ä

kran p

å

 heder ,pch samvete att han f

ö

rfarit p

å

detta s

ä

tt. P

å

 samma s

ä

tt intygar vittne­na att v

ä

ljaren egenh

ä

ndigt undertecknat f

ö

rs

ä

kran samt att n

å

got f

ö

rh

å

llande som strider mot inneh

å

llet i f

ö

r­s

ä

kran inte 

ä

r k

ä

nt f

ö

r dem. Vittnenas adresser anges p

ä

ytterkuvertet. Vittne skall ha fyllt 18 

å

r. V

ä

ljarens make eller barn eller makens barn f

å

r inte vara vittne. S

ä

 l

å

ngt 

ö

verensst

ä

mmer f

ö

rfarandet i allt v

ä

sentligt med tillv

ä

gag

å

ngss

ä

ttet d

å

 en valsedelsf

ö

rs

ä

ndelse f

ö

r r

ö

stning genom bud st

ä

lls i ordning. D

ä

refter l

ä

ggs brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndeisen och v

ä

ljarens r

ö

stkort i ett omslag, som tillsluts och l

ä

mnas f

ö

r postbefordran till

Prop. 1981/82:224

20

valn

ä

mnden. Samtliga brevr

ö

ster r

ä

knas vid n

ä

mndens pre­limin

ä

ra r

ö

str

ä

kning onsdagen efter valdagen.

Brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse f

å

r inte anordnas tidigare 

ä

n 24 dagar f

ö

re valdagen. F

ö

rs

ä

ndelsen skall skickas i s

å­

dan tid att den 

ä

r valn

ä

mnden tillhanda senast tisdagen efter valdagen ooh den f

å

r inte vara postst

ä

mplad senare 

ä

n dagen f

ö

re valdagen.

Enligt f

ö

rslaget tas best

ä

mmelserna om brevr

ö

stning in i en s

ä

rskild lag. I lagen bemyndigas regeringen att best

ä

m­ma f

ö

rs

ö

kaverksamhetens omfattning, allts

å

fr

å

n vilket land brevr

ö

stning f

å

i' ske.

Fr

å

n valteknisk synpunkt f

ö

religger inga hinder f

ö

r att inleda f

ö

rs

ö

kaverksatBheten i samband med I982 

å

rs val.

Prop. 1981/82:224

21

F

ö

rslag till

Lag om f

ö

rs

ö

ksverksamhet med brevr

ö

stning

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs f

ö

ljande.

Li

Vid 1982 

å

rs val till riksdagen samt val av landstingsledam

ö

ter och kommunfullm

ä

ktige f

å

r r

ö

stber

ä

ttigad som vistas i F

ö

rbunds­republiken Tysklajid r

ö

sta genom att d

ä

rifr

å

n s

ä

nda sina valsedlar till valn

ä

mnden med posten (brevr

ö

stning).

Vid brevr

ö

stning till

ä

mpas best

ä

mmelserna i vallagen (1972:620), om inte annat f

ö

ljer av denna lag.

2

§

Brevr

ö

stning g

å

r till p

å

f

ö

ljande s

ä

tt.

V

ä

ljaren l

ä

gger f

ö

r varje val sj

ä

lv in sin valsedel i ett innerkuvert. I n

ä

rvaro av tv

å

 vittnen l

ä

gger han sedan in iordningst

ä

llda innerkuvert i ett ytterkuvert

f

ö

r brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse och tillsluter detta. D

ä

r­efter tecknar v

ä

ljaren p

å

 ytterkuvertet en f

ö

rs

ä

kran p

å 

heder och samvete att han f

ö

rfarit p

å

detta s

ä

tt. Vidare anger han p

å

 ytterkuvertet den dag d

å

 brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

n­delsen anordnats samt sitt personnummer. Vittnena intygar skriftligen att v

ä

ljaren egenh

ä

ndigt undertecknat f

ö

rs

ä

k­ran samt att n

å

got f

ö

rh

å

llande som strider mot de uppgif­ter v

ä

ljaren l

ä

mnat p

ä

ytterkuvertet inte 

ä

r k

ä

nt f

ö

r dem. Vittnenas adresser anges p

ä

 ytterkuvertet. Vittne skall ha fyllt 18 

å

r. V

ä

ljarens make eller barn eller makens barn f

ä

r inte vara vittne.

Sedan brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelsen anordnats enligt andra stycket l

ä

gger v

ä

ljaren in f

ö

rs

ä

ndelsen tillsammans med sitt r

ö

stkort i ett omslagskuvert och tillsluter detta. D

ä

refter l

ä

mnas f

ö

rs

ä

ndelsen f

ö

r postbefordran till val-

Prop. 1981/82:224

22

n

ä

mnden i den kommun d

ä

r v

ä

ljaren 

ä

r upptagen i allm

ä

n r

ö

stl

ä

ngd eller, om v

ä

ljaren 

ä

r upptagen i s

ä

rskild r

ö

st­l

ä

ngd, till valn

ä

mnden i den kommun, inom vilken den val­lokal 

ä

r bel

ä

gen d

ä

r den s

ä

rskilda r

ö

stl

ä

ngden enligt 4 kap. 20 

§

 vallagen skall finnas tillg

ä

nglig.

Brevr

ö

stningaf

ö

rs

ä

ndelse f

å

r vara anordnad tidigast 24 dagar f

ö

re valdagen ooh skall avges senast dagen f

ö

re valdagen. F

ö

rs

ä

ndelsen skall anses avgiven den dag d

å 

den 

ä

r postst

ä

mplad. Brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse skall l

ä

m­nas f

ö

r postbefordran i s

å

dan tid att den kan ber

ä

knas vara valn

ä

mnden tillhanda senast andra dagen efter val­dagen.

3

§

Vid varje tillf

ä

lle d

å

 brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse kommer in till valn

ä

mnden skall antalet antecknas i ett s

ä

rskilt protokoll. I v

ä

ntan p

ä

 den offentliga f

ö

rr

ä

ttningen f

ö

r prelimin

ä

r r

ö

str

ä

kning skall f

ö

rs

ä

ndelserna f

ö

rvaras p

å 

betryggande s

ä

tt.

4

§

R

ö

str

ä

kningen inleds med att inkomna omslagskuvert med brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelser r

ä

knas varp

å

 antalet antecknas i protokollet. D

ä

refter granskas omslagskuverten. D

ä

rvid kontrolleras att

1.

omslagskuvertet inte blivit 

ö

ppnat efter tillslutandet,

2.

att v

ä

ljaren f

å

r r

ö

sta med brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse.

3. att brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelsen inte avgetts senare 

ä

n dagen f

ö

re valdagen.

Prop. 1981/82:224

23

I fall d

ä

 de n

ä

mnda kraven 

ä

r uppfyllda, f

ö

rfars med omslagskuvert p

å

 s

ä

tt som f

ö

reskrivs i 5 

§

I annat fa,ll l

ä

ggs omslagskuvert 

å

t sidan. Omslagskuvert, som lagts 

ä

t sidan, l

ä

ggs d

ä

refter in i ett eller flera s

ä

rskilda kuvert som f

ö

rseglas och f

ö

rses med.anteckning om inne­h

å

llet.

5 

§

N

ä

r kontroll enligt 4 

§

 har skett, 

ö

ppnas de omslagskuvert som inte lagts 

å

t sidan. D

ä

refter kontrolleras att

1.

omslagskuvertet inneh

å

ller v

ä

ljarens r

ö

stkort,

2.

samma v

ä

ljare inte avgivit s

å

dant ytterkuvert som av­ses i 13 kap. 3 

§

 f

ö

rsta stycket vallagen eller mer 

ä

n en brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse,

3.

v

ä

ljaren 

ä

r r

ö

stber

ä

ttigad i valdistriktet,

4.

v

ä

ljaren inte r

ö

stat i vallokalen under valdagen.

I fall d

å

 de n

ä

mnda kraven 

ä

r uppfyllda f

ö

rfars med ytter­kuvert p

ä

 s

ä

tt som f

ö

reskrivs i 6 

§

. I annat fall l

ä

ggs ytterkuvert tillsammans med v

ä

ljarens r

ö

stkort

ä

ter in i omslagskuvertet, som l

ä

ggs 

ä

t sidan. Omslagskuvert som lagts 

å

t sidan l

ä

ggs d

ä

refter in i ett eller flera s

ä

rskil­da kuvert som f

ö

rseglas och f

ö

rses med anteckning om inne­h

å

llet.

6 

§

Brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelserna granskas. D

ä

rvid kontrolleras att f

ö

rs

ä

ndelsen 

ä

r i f

ö

reskrivet skick och har anordnats inom f

ö

reskriven tid samt att ytterkuvertet 

ä

r tillslutet. D

ä

refter bryts ytterkuvertet. Innerkuverten granskas. D

ä

r­vid kontrolleras att de 

ä

r av f

ö

reskriven beskaffenhet, att v

ä

ljaren har st

ä

llt i ordning endast ett innerkuvert f

ö

r varje val och att innerkuvert ej 

ä

r f

ö

rsett med obe­h

ö

rig m

ä

rkning. Godk

ä

nda innerkuvert l

ä

ggs i urnorna. I samband d

ä

rmed antecknas vid v

ä

ljarens namn i r

ö

stl

ä

ngden att han har ut

ö

vat sin r

ö

str

ä

tt.

Prop. 1981/82:224

24

F

ö

religger brist eller felaktighet 1 n

å

got h

ä

nseende som valn

ä

mnden skall kontrollera enligt f

ö

rsta stycket, skall bristf

ä

lligt kuvert tillsammana med v

ä

ljarens r

ö

stkort och ytterkuvertet 

ä

ter l

ä

ggas in i omslagskuvertet. Det­samma g

ä

ller om innerkuvert 

ä

r tomt eller om det inte klart framg

å

r att kuvert inneh

å

ller valsedel. Omslagsku­vert l

ä

ggs i sin tur in i ett eller flera s

ä

rskilda ku­vert som f

ö

rseglas och f

ö

rses med anteckning om inneh

å

llet.

Denna lag tr

ä

der i kraft den 1 juli I982 och g

ä

ller till utg

å

ngen av juni I983.

Prop. 1981/82:224

25

1

R

Ö

STNING HOS SVENSKA UTLANDSMYNDIGHETER

1.1      F

ö

rfarande

Efter samr

å

d med utrikesdepartementet best

ä

mmer den cen­trala valmyndigheten (riksskatteverket, RSV) inf

ö

r varje val hos vilka svenska utlandsmyndigheter som r

ö

stning skall 

ä

ga rum. S

ä

rskilda best

ä

mmelser om f

ö

rfarandet vid s

å

dan r

ö

stning finns i 10 kap. 7-11 

§§

 vallagen (1972:620, omtryckt 1979:456, 

ä

ndrad senast 1981:525, ValL).

R

ö

stning hos utlandsmyndighet f

ä

r b

ö

rja tidigast den 24:e dagen f

ö

re valdagen och p

å

g

å

 s

å

 l

ä

nge att avgivna valsed­lar kan ber

ä

knas vara RSV tillhanda senast kl. 12.00 da­gen f

ö

re valdagen. Chefen f

ö

r utlandsmyndigheten best

ä

m­mer n

ä

r och var r

ö

stning 

ä

ger rum hos myndigheten, samt kung

ö

r tid ooh st

ä

lle f

ö

r r

ö

stningen. R

ö

stmottagare 

ä

r chefen f

ö

r myndigheten eller den han utser. Chefen kan ocks

å

 f

ö

rordna en tj

ä

nsteman p

å

myndigheten eller n

å

gon annan person som r

ö

stmottagare p

å

annan ort inom myndig­hetens omr

å

de.

F

ö

rfarandet vid r

ö

stning hos utlandsmyndighet 

ä

r i kort­het f

ö

ljande. V

ä

ljaren visar upp sitt r

ö

stkort (bilaga 1 a) eller sitt svenska pass f

ö

r r

ö

stmottagaren, som d

ä

r­efter f

ö

rser v

ä

ljaren med erforderligt antal valkuvert (bilaga 2 a). Sedan v

ä

ljaren i avskildhet lagt in val­sedlar i valkuverten l

ä

mnar han dessa kuvert och r

ö

st­kortet till r

ö

stmottagaren. Har v

ä

ljaren inget r

ö

stkort uppr

ä

ttar r

ö

stmottagaren, med ledning av v

ä

ljarens pass och de uppgifter v

ä

ljaren kan l

ä

mna, ett adresskort (bi-

Prop. 1981/82:224

26

laga 1 b). I adresskortet anges v

ä

ljarens namn, person-niimmer och hans senaste kyrkobokf

ö

ringsort i Sverige. R

ö

stmottagaren kontrollerar d

ä

refter att valkuvertet" inte 

ä

r f

ö

rsett med obeh

ö

rig m

ä

rkning. D

ä

refter l

ä

gger r

ö

st­mottagaren i v

ä

ljarens n

ä

rvaro in valkuvertet och r

ö

st­kortet eller adresskortet i ett ytterkuvert 

IV 

(bilaga 3 b) s

å

 att uppgifterna p

ä

 kortet kan l

ä

sas genom ku­vertets f

ö

nster. R

ö

stmottagaren tillsluter sedan kuver­tet, tar hand om det samt antecknar i en v

ä

ljarf

ö

rteck­ning (bilaga 1 c) v

ä

ljarens namn och koderna enligt r

ö

stkortet. Av dessa framg

å

r bl.a. vilket valdistrikt v

ä

l­jaren tillh

ö

r och hans nummer i r

ö

stl

ä

ngden. Har v

ä

lja­ren inget r

ö

stkort antecknas i st

ä

llet hans personnummer. Vidare anges i f

ö

rteckningen den dag d

å

 r

ö

sten har av­l

ä

mnats. Slutligen Klistras f

ö

rteckningens numrerade talong p

ä

 ytterkuvertet. Kuverten l

ä

ggs d

ä

refter i s

ä­

kert f

ö

rvar i avbidan p

å

 transporten som v

ä

rdepost till RSV.

Ocks

å

 r

ö

atning genom bud kan ske hos utlandsmyndighet. R

ö

stmottagaren kontrollerar d

å

 genom granskning av ytter­kuvert III (bilaga 3 a) att f

ö

rs

ä

ndelsen inte st

ä

llts i ordning tidigare 

ä

n som 

ä

r till

ä

tet, att ytterkuvertet 

ä

r tillslutet samt att intygen av v

ä

ljare, vittne och bud 

ä

r undertecknade och 1 

ö

vrigt korrekta..

V

ä

ljare eller bud som inte 

ä

r k

ä

nda f

ö

r r

ö

stmottagaren skall legitimera sig.

RSV f

ö

rtecknar fortl

ö

pande de ytterkuvert som kom.mer in fr

å

n utlandsmyndigheterna och s

ä

nder d

ä

r­efter kuverten till valn

ä

mnden i den kommun d

ä

r r

ö

stl

ä

ng­den finns. 

Ä

ven ytterkuvert som anl

ä

nder efter klockan 12 l

ö

rdagen f

ö

re valdagen skickas ut till valn

ä

mnderna. I gynnsamma fall kan 

ä

ven f

ö

rs

ä

ndelse som anl

ä

nder till RSV f

ö

rst under m

å

ndagen eller tisdagen efter valdagen vara valn

ä

mnden tillhanda innan n

ä

mnden inleder sin prelimin

ä­

ra r

ö

str

ä

kning p

ä

onsdagen efter valdagen.

Prop. 1981/82:224

27

1.2      Omfattning

Vid 1979 

å

rs allm

ä

nna val anordnades r

ö

stmottagning hos 250 av de totalt cirka 550 svenska utlandsmyndigheterna. Dessutom ordnade myndigheterna s

ä

rskild r

ö

stmottagning p

å

 ett sjuttiotal orter d

ä

r grupper av svenskar befann sig (t.ex. missionsstationer samt platser f

ö

r bist

å

nds­projekt och anl

ä

ggningsarbeten) och d

ä

r kommunikationer­na med kansliorten var d

å

liga.

Utlandssvenskar som uppfyller villkoren f

ö

r r

ö

str

ä

tt i riksdagsval tas efter ans

ö

kan upp i den s

ä

rskilda r

ö

st­l

ä

ngden. I 1979 

å

rs s

ä

rskilda r

ö

stl

ä

ngd var 15 319 ut­landssvenskar upptagna. Av dessa var 1 699 bosatta i BRD. Vid detta tillf

ä

lle var BRD den stat som hade flest r

ö

stber

ä

ttigade utlandssvenskar bosatta inom sina gr

ä

n­ser.

Totalt l

ä

mnade drygt 19 000 v

ä

ljare sina r

ö

ster hos svensk utlandsmyndighet vid 1979 

å

rs val. Hos de svenska myndigheterna i BRD r

ö

stade 1 559 personer.

Vid de senaste valen har r

ö

stmottagning i BRD 

ä

gt rum p

å 

ambassaden i Bonn, p

å

 generalkonsulaten i Berlin, Frank­furt ajn Main, Hamburg och Munchen samt p

å

 konsulaten i Bremen, Dusseldorf, Hannover och Stuttgart. Antalet v

ä

ljare som avl

ä

mnade sina r

ö

ster hos dessa myndigheter vid 1979 

å

rs val framg

å

r av tabell 1.1.

1  En n

ä

rmare redog

ö

relse f

ö

r genomf

ö

randet av r

ö

stning hos utlandsmyndighet l

ä

mnas i Ds Ju 1981:21 s. 93 ffi

Prop. 1981/82:224

28

Tabell 1.1  Antal v

ä

ljare vid de svenska utlands­myndigheterna i BRD vid 1979 

å

rs val

Ort

Antal v

ä

ljare

Bonn

148

Berlin (generalkonsulatet)

79

Bremen

55

Dusseldorf

162

Frankfurt am Main

305

Hamburg

299

Hannover

80

Munchen

207

Stuttgart

244

Totala antalet v

ä

ljare

1 559

1 .3       Historik

Ursprungligen kunde r

ö

str

ä

tten i riksdagsval endast ut­

ö

vas vid personlig inst

ä

llelse i vallokalen i det valdi­strikt d

ä

r v

ä

ljaren var uppf

ö

rd i r

ö

stl

ä

ngden. I kommu­nala val d

ä

remot kunde  den r

ö

stber

ä

ttigade genom full­makt 

ö

verl

å

ta 

å

t annan person att ut

ö

va sin r

ö

str

ä

tt. Den­na fullmaktsr

ö

stning upph

ö

rde emellertid 

å

r 1920 (se av­snitt 4.3)

 Str

ä

vandena att bereda alla kategorier av v

ä

l­jare praktiska m

ö

jligheter att delta i val och d

ä

rigenom fr

ä

mja valdeltagandet har efter hand lett till att andra r

ö

stningsf

ö

rfaranden utvecklats. Exempel p

å

 a

å

dana f

ö

r­faranden 

ä

r r

ö

stning med valsedelsf

ö

rs

ä

ndelae, r

ö

stning i annat valdistrikt ooh inf

ö

r s

ä

rskilda r

ö

stmottagare, postr

ö

stning (med s

ä

rskild r

ö

stmottagning p

å

sjukv

å

rds­inr

ä

ttningar och andra institutioner), r

ö

atning hoa ut­landsmyndighet och p

ä

 fartyg aamt budr

ö

stning. H

ä

r redo-

Prop. 1981/82:224

29

visas endast utvecklingen vad g

ä

ller r

ö

stningen hos ut­landsmyndigheter.

Med den lag om val till riksdagen som  inf

ö

rdes 1920 (prop. 1919:354. s''u 1919:1, rskr 1919:268, SFS 1920:796) gavs v

ä

ljare-tillh

ö

rande vissa yrkes- eller tj

ä

nstegrupper r

ä

tt att r

ö

sta genom att skicka, en valsedelsf

ö

ra

ä

ndelse med posten till l

ä

nsstyrelsen (sammanr

ä

kningsmyndighet). R

ö

st­ningen gick till p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt. V

ä

ljaren lade in sin valsedel i ett innerkuvert. P

å

 en s

ä

rskild blankett l

ä

m­nade han uppgifter om sin person ooh om tidpunkten f

ö

r f

ö

r­s

ä

ndelsens iordningst

ä

llande. Vidare angav v

ä

ljaren sk

ä

let f

ö

r  att han inte kunde r

ö

sta i vallokalen. Blanketten fylldes i och undertecknades av v

ä

ljaren i n

ä

rvaro av ett vittne som d

ä

refter med sin underskrift bestyrkte de upp­gifter som v

ä

ljaren hade l

ä

mnat. Som vittne fick endast anlitas s

ä

rskilt angivna befattningshavare, t.ex. ledamot i valn

ä

mnd, svensk konsul m.fl.  D

ä

refter lades inner­kuvert och blankett in i ett ytterkuvert som tillsl

ö

ts och skickades till l

ä

nsstyrelsen. F

ö

rs

ä

ndelsen skulle rekom­menderas .

Å

r 1924 (SFS 1924:47) utvidgades den krets av v

ä

ljare som fick r

ö

sta med valsedelsf

ö

rs

ä

ndelse till att omfatta 

ä

ven personal vid svensk beskickning eller svenskt konsulat.

Genom en lag

ä

ndring

ä

r 1937 gavs alla v

ä

ljare som vista­des utom riket m

ö

jlighet att delta i riksdagsval genom att l

ä

mna valsedeln p

å

svensk beskickning eller konsulat (prop. 1934:216, KU 1934:16, rskr 1934:256 SFS 1937:41). I stora drag 

ö

verensst

ä

mde f

ö

rfarandet med det som nu till

ä

mpas. F

ö

r att f

å

r

ö

sta p

å

 detta s

ä

tt var dock v

ä

ljaren tvungen att rekvrirera ett r

ö

stl

ä

ngdsutdrag. Utdraget skulle under­tecknas inf

ö

r r

ö

stmottagaren ooh 

ö

verl

ä

mnas till denne.

Sedermera avskaffades r

ö

stl

ä

ngdsutdragen och ersattes med r

ö

stkort (prop. 1960:103, KU 1960:12, rskr 1960:154, f

ö

r riksdagsval).

1  En n

ä

rmare redog

ö

relse f

ö

r s

ä

ttet f

ö

r r

ö

str

ä

ttens ut­

ö

vande genom tiderna 

å

terfinna i SOU 1967:27 s. 86 ff.

Prop. 1981/82:224

30

2

FR

Ä

MMANDE STATERS INST

Ä

LLNING TILL-R

Ö

STMOT-

TAGNING P

Å

 AMBASSADER OCH KONSULAT 

Om man undantar de s

ä

rskilda sv

å

righeter som kan ha f

ö

r­anletts av krigstillst

å

nd eller liknande f

ö

rh

å

llanden har r

ö

stmottagning hos de svenska utlandsmyndigheterna i stort sett kunnat genomf

ö

ras utan n

å

gra inv

ä

ndningar fr

å

n annan stat. 

Ä

nda tills BRD tillk

ä

nnagav sin negativa inst

ä

llning till r

ö

stmottagningen var Schweiz det enda undantaget i detta avseende. D

ä

r har r

ö

stmottagning inte f

ö

rekommit p

å

 de svenska utlandsmyndigheterna sedan mit­ten av 1950-talet.

2.1      Schweiz

I anledning av r

ö

stmottagningen f

ö

r andrakammarvalet 1956 p

å

 de svenska utlandsmyndigheterna i Schweiz 

ö

verl

ä

mnade det schweiziska utrikesministeriet en aide-m

é

moire till den syenska beskickningen i Bern. I denna aide-m

é

moire erinrade man om att det inte var f

ö

renligt med Schweiz suver

ä

nitet att p

ä

dess territorium anordna r

ö

stmottag­ning f

ö

r val i annat land. N

ä

r det senare kom till de schweiziska myndigheternas k

ä

nnedom att Kungl. Maj:t be­slutat att r

ö

stmottagning skulle 

ä

ga rum p

ä

 de svenska ut­landsmyndigheterna i Schweiz 

ä

ven vid folkomr

ö

stningen i pensionsfr

å

gan 1957 upprepade man sin erinran. Detta ledde till att Kungl. Maj:t besl

ö

t att- n

å

gon r

ö

stmottagning inte skulle genomf

ö

ras p

ä

 utlandsmyndigheterna i Schweiz. Alltsedan deaa har Schweiz vidh

å

llit sin inst

ä

llning och n

å

gon r

ö

stmottagning har inte f

ö

rekommit hos svenska ut­landsmyndigheter i Schweiz efter det h

ä

r  n

ä

mnda valet.

1  Kontakterna mellan svenska och schweiziska myndigheter i denna fr

å

ga 

ä

r utf

ö

rligt redovisade i SOU 1965:73 s. 73 ff.

Prop. 1981/82:224

31-

F

ö

rutom de ovan redovisade inv

ä

ndningarna av juridisk ka­rakt

ä

r har man fr

ä

n schweizisk sida framh

å

llit att ett stort antal utl

ä

nningar 

ä

r bosatta i landet och att bety­dande inrikespolitiska ol

ä

genheter skulle kunna uppst

å

 i Schweiz

»

t.ex. som en f

ö

ljd av propaganda inf

ö

r val i andra l

ä

nder,

Schweiz har ocks

å

vid senare tillf

ä

llen givit uttryck f

ö

r samma inst

ä

llning. Anledningen var att det kommit till de schweiziska myndigheternas k

ä

nnedom att utl

ä

ndska med­borgare med hemvist i Schweiz vid olika tillf

ä

llen delta­git i val och omr

ö

stningar i sitt hemland och att detta hade skett p

ä

schweiziskt territorium, i n

å

gra fall 

ä

ven med bitr

ä

de av ambassad eller konsulat. I en note 1977-04-18 fr

å

n det schweiziska utrikesdepartementet till am­bassaderna i landet anf

ö

rdes f

ö

ljande synpunkter p

ä

 fr

å

- 

 gan om r

ö

stmottagning hos utlandsmyndighet.

Enligt fast praxis till

å

ter inte Schweiz p

å

 sitt terri­torium n

å

got deltagande i omr

ö

stningar eller val som or­ganiserats i annan.stat. Enligt internationell r

ä

tt 

ä

r en stat inte heller skyldig att tolerera genomf

ö

randet av s

ä

dana omr

ö

stningar p

å

 sitt territorium. Schweiz har all­tid betraktat det som of

ö

renligt med sin suver

ä

nitet att utl

ä

nningar p

ä

 schweiziskt territorium deltar i det po­litiska livet i den stat som de tillh

ö

r, det m

å

 vara ge­nom att r

ö

sta p

å

 en diplomatisk mission eller p

å

 ett kon­sulat, genom korrespondens eller genom ombud eller genom att underteckna en framst

ä

llning om folkomr

ö

stning. Den schweiziska lagen om utlandsschweizarnas r

ä

ttigheter, som tr

ä

dde i kraft den 1. januari 1977, medger heller inte att schweizare som 

ä

r bosatta i utlandet ut

ö

var sina politiska r

ä

ttigheter fr

å

n en ort utanf

ö

r Schweiz territorium.

F.n. p

å

g

å

r emellertid en 

ö

versyn av lageri om utlands-schweizarnas r

ä

ttigheter. I samband d

ä

rmed 

ö

verv

ä

gs om man b

ö

r ge utlandsschweizarna m

ö

jlighet att r

ö

sta via ambassader och konsulat ooh ev. 

ä

ven per korresponde"ns. En 

ä

ndring i den riktningen skulle f

ö

rmodligen leda till att utl

ä

ndska medborgare som vistas i Schweiz f

å

r delta i val i sina heml

ä

nder. Under 

å

r I98I presenterades ocks

å

ett f

ö

rslag f

ö

r den schweiziska regeringen om tempor

ä

ra l

ä

tt-

Prop. 1981/82:224

32

n

å

der f

ö

r de  utl

ä

nningar i Schweiz som' vill delta i sitt hemlands val och folkomr

ö

stningar. F

ö

rslaget innebar att en utl

ä

ndsk medborgare skulle f

å

 skicka fullmakt fr

å

n Schweiz till en person i sitt hemland med uppdrag f

ö

r den­ne att r

ö

sta i fullmaktsgivarens st

ä

lle. Ett villkor var dock att fullmaktagivaren inte fick ge fullm

ä

ktigen n

å

g­ra f

ö

rh

ä

llningsorder om hur denne skulle r

ö

sta. Regering­en besl

ö

t emellertid att inte g

ö

ra n

å

gra l

ä

ttnader i praxis betr

ä

ffande utl

ä

nningars r

ö

stning i Schweiz f

ö

rr

ä

n man tagit st

ä

llning till de f

ö

rslag som f

ö

rta fram ang

å

ende utlandsachweizares politiska r

ä

ttigheter.

Fr

å

gan om r

ö

atning f

ö

r de svenska medborgarna i Schweiz har hittills l

ö

sts p

å

 det s

ä

ttet att den som velat r

ö

sta f

å

tt fara till en avensk utlandsmyndighet i n

å

got grann­land. De utlandsmyndigheter som ligger n

ä

rmast till 

ä

r konsulaten i Lyon, Strasbourg och Vaduz i Liechtenstein. Vidare har a

ä

rskild r

ö

stmottagning anordnats i Aosta p

ä 

den italienska sidan om gr

ä

nsen. N

å

gra motsvarande ar­rangemang har d

ä

remot inte varit m

ö

jliga p

å

 franska el­ler tyska aidan om gr

ä

nsen eftersom dessa b

å

da l

ä

nder motsatt sig r

ö

stmottagning utanf

ö

r utlandsmyndigheterna.

2.2      F

ö

rbundsrepubliken Tyskland

Inf

ö

r de norska kommunalvalen 1979 inf

ö

rdes i tidningar i BRD information till norska medborgare i landet om r

ö

stmottagning hos de norska utlandamyndigheterna. ,1 an­ledning h

ä

rav underr

ä

ttade utrikesdepartementet i Bonn i en note 1979-11-23 den norska ambassaden om att r

ö

st-mottagning icke 

ä

r s

å

dan verksamhet som omfattas av de b

å

da Wien-konventionerna om diplomatiska och konsul

ä

ra f

ö

rbindelser. Vidare tillk

ä

nnagavs att BRD, enligt fast praxis, inte accepterar r

ö

stmottagning p

å

 utlandsmyndig­heter. Upprepade kontakter f

ö

ljde mellan BRD och Norge men fr

ä

n BRD:s sida vidh

ö

ll man den h

ä

r redovisade in­st

ä

llningen.

1  SOU 1975:8 s. 22 f.

Prop. 1981/82:224

33

Notev

ä

xlingen mellan BRD ooh Norge f

ö

ljdes av en cirkul

ä

r­note I98I-O9-O8 fr

å

n utrikesdepartementet i Bonn till samtliga beskickningar d

ä

r. Noten inneh

ö

ll bl.a. f

ö

ljande.

Genomf

ö

randet av val till parlamentariska f

ö

rsamlingar eller kommunalval i den s

ä

ndande staten utanf

ö

r eget ter­ritorium 

ä

r en statlig verksamhet som 

ö

verskrider ramen f

ö

r de vanliga diplomatiska och konsul

ä

ra verksamheterna enligt de b

å

da Wien-konventionerna om diplomatiska och kon­sul

ä

ra f

ö

rbindelser. Skall val av denna art genomf

ö

ras av de utl

ä

ndska beskickningarna i den mottagande staten, be­h

ö

vs d

ä

rf

ö

r ett tillst

å

nd av den staten. Dessa grundsatser g

ä

ller naturligtvis 

ä

ven f

ö

r genomf

ö

randet av folkomr

ö

st­ningar och andra i den s

ä

ndande statens f

ö

rfattning el­ler lag reglerade val.

F

ö

rbundsrepubliken Tyskland har hittills inte l

ä

mnat till­st

å

nd f

ö

r genomf

ö

randet av val till utl

ä

ndska parlamenta­riska f

ö

rsamlingar resp. utl

ä

ndska kommunalval genom de h

ä

r ackrediterade beskickningarna med undantag av att med­borgare i medlemaatat i den europeiaka gemenskapen f

å

r r

ö

sta i de s

ä

rskilt reglerade valen till Europaparlamen­tet. 

Å

 sin sida har F

ö

rbundsrepubliken Tyskland hittills inte bett andra stater om tillst

å

nd att genomf

ö

ra s

å

dana val genom sina diplomatiska beskickningar.

Utrikesministeriet ber alla diplomatiska beskickningar i F

ö

rbundsrepubliken Tyskland att f

ö

rh

å

lla sig i enlighet h

ä

rmed och 

ä

ven underr

ä

tta sina konsul

ä

ra representatio­ner h

ä

rom. F

ö

rbundsrepubliken Tyskland har ingenting att inv

ä

nda mot att "Briefwahl" genomf

ö

rs eller att de ut­l

ä

ndska beakickningarna vidtar n

ö

dv

ä

ndiga f

ö

rberedelser f

ö

r a

ä

dan r

ö

stning.

Den ovan redovisade inst

ä

llningen fr

å

n BRD;s sida ledde till att det inte anordnades n

å

gon r

ö

stmottagning hos de norska utlandsmyndigheterna i BRD vid folketingsvalet I98I. Inte heller de finska utlandsmyndigheterna d

ä

r hade r

ö

st-mottagning i aamband med det senaste presidentvalet. D

ä

r­emot anordnades r

ö

stmottagning p

ä

 franska utlandsmyndig­heter i BRD vid presidentvalet I98I. Ocks

å

 hoa de danska utlandsmyndigheterna i landet genomf

ö

rdes r

ö

stmottagning vid kommunal- och folketingsvalen under I98I.

Som ett led i f

ö

rberedelserna f

ö

r I982 

å

ra val har det f

ö

rekommit upprepade kontakter mellan den svenska am-baaaaden och utrikesdepartementet i Borui i syfte att ut-

1" Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 224

Prop. 1981/82:224

34

verka medgivande av BRD f

ö

r de svenska utlandsmyndighe-

I 

terna att genomf

ö

ra r

ö

stmottagning. Ut

ö

ver tovan angivna

ak

ä

l har BRD d

å

 erinrat om att man har stora invandrar­grupper i landet ooh d

ä

rf

ö

r befarar att politiak oro skulle kunna uppst

å

 inom desaa grupper och att ev, mot­s

ä

ttningar skulle komma till 

ö

ppet uttryck om val och d

ä

rmed valr

ö

relser kunde genomf

ö

ras i BRD, 

Ä

ven om man fr

å

n BRD:3 sida inte hyser n

å

gra s

å

dana farh

å

gor i fr

å

ga om svenska val har man aett sig n

ö

dsakad att till

ä

mpa, likabehandlingsprincipen. Fr

ä

n svensk sida har bl.a. l

ä

m­nats en ing

å

ende redog

ö

relse f

ö

r f

ö

rfarandet vid r

ö

stmot­tagning hos utlandsmyndighet och man har d

ä

rvid h

ä

vdat  att detta f

ö

rfarande b

ö

r kunna j

ä

mst

ä

llas med Briefwahl, De h

ä

r redovisade kontakterna har emellertid 

ä

nnu inte lett till att BRD accepterat denna st

å

ndpunkt.

F

ö

rfarandet vid Briefwahl redovisas i avsnitt .3.2.

2.3      Konventioner om diplomatiska och konsul

ä

ra f

ö

rbindelser

Ramen f

ö

r verksamheten vid diplomatiska beskickningar och konsulat anges i Wien-konventionen om diplomatiska f

ö

rbindelser, som ratificerats av Sverige I966 (Sveriges 

ö

verenskommelser med fr

ä

mmande makter, SFM 1967:1), och Wienkonventionen om konsul

ä

ra f

ö

rbindelser, ratificerad 1974 (SFM 1974:10-12). Diplomatisk tj

ä

nsteman 

ä

r ocks

å 

beh

ö

rig att verkst

ä

lla konaul

ä

r f

ö

rr

ä

ttning (SFS 1927:71), Best

ä

mmelserna i konsularkonventionen 

ä

r,, enligt dess ar­tikel 70, ocks

å

 till

ä

mpliga d

å

 diplomatiak beakickning fullg

ö

r konaul

ä

ra uppgifter.

I artikel 3 i konventionen om diplomatiaka f

ö

rbindelaer ges exempel p

å

 uppgifter f

ö

r en diplomatisk beskickning. Denna artikel inneh

å

ller inget om r

ö

stmottagning eller liknande uppgifter i aamband med val i den a

ä

ndande sta­ten. Artikel  5 i konventionen om konsul

ä

ra f

ö

rbindelaer

Prop, 1981/82:224

35

inneh

å

ller en detaljerad uppr

ä

kning av konaul

ä

ra uppgif­ter. Emellertid finns det inte heller i den konventionen n

å

got uttryckligt st

ö

d f

ö

r att r

ö

stmottagning skulle in­g

å

 bland de konsul

ä

ra uppgifterna. I de fall beskrivning­en av uppgifterna 

ä

r mer  allm

ä

nt h

ä

llen (t.ex. arti­kel 5 f och m) anges det som villkor f

ö

r s

å

dan verksam­het att den inte st

å

r i strid med g

ä

llande lagar och f

ö

r­ordningar i den mottagande staten och att n

ä

mnda stat inte heller mots

ä

tter sig verksamheten.

Enligt artikel 8 b) i Europar

å

dets konvention om konsu­l

ä

ra uppgifter av 

ä

r I967 

ä

r konsul

ä

r tj

ä

nsteman ber

ä

t- . tigad att ta emot r

ö

ster i val och folkomr

ö

stningar. Enligt en till

ä

ggsbest

ä

mmelse (annex I 3-) ges dock var­je medlemsland r

ä

tt att undanta r

ö

stmottagning fr

ä

n de konsul

ä

ra uppgifterna. Av medlemsl

ä

nderna i Europar

å

det

ä

r det emellertid endast Norge som har ratificerat denna konvention.

En stat torde allts

å

inte, med st

ö

d i h

ä

r redovisade kon­ventioner, kunna h

ä

vda n

å

gon r

ä

tt att anordna r

ö

stmot­tagning p

å

 sina beskickningar eller konsulat. Inte heller

l

ä

r det finnas n

å

gon annan folkr

ä

ttslig grund f

ö

r a

å

dana

, 1 anspr

å

k.

1 Enligt en utredning inom utrikesdepartementet, verk­st

ä

lld i samband med att r

ö

stmottagningen p

ä

de svenska utlandsmyndigheterna i Schweiz upph

ö

rde.

Prop. 1981/82:224

36

3

N

Å

GRA EXEMPEL P

Å

 VALF

Ö

RFARANDEN I ANDRA L

Ä

NDER

3,1      

ö

vriga nordiska l

ä

nders utlandsr

ö

stning

Alla v

å

ra nordiska grannl

ä

nder anordnar r

ö

stmottagning p

å

sina utlandsmyndigheter. F

ö

rfarandena f

ö

r danska, finska och noraka v

ä

ljare vid s

å

dan r

ö

stning 

ä

r i stora drag 

ö

verensst

ä

mmande.

V

ä

ljaren inat

ä

ller sig personligen inf

ö

r r

ö

stmottagaren hos utlandsmyndigheten och erh

å

ller d

ä

r valkuvert och annan valmateriel. D

ä

refter l

ä

gger v

ä

ljaren i avskildhet in sin valsedel i ett valkuvert. Sedan l

ä

mnar han uppgif­ter om sin person och om sk

ä

let till att han inte kan r

ö

sta i vallokalen. Dessa uppgifter l

ä

mnas skriftligen i ett f

ö

ljebrev eller p

ä

ett omslagskuvert. P

ä

 denna handling undertecknar v

ä

ljaren d

ä

refter en f

ö

rs

ä

kran att de uppgifter han l

ä

mnat

ä

r riktiga och att han f

ö

r­farit i 

ö

verensst

ä

mmelse med valf

ö

rfattningens best

ä

m­melser d

å

 valsedelsf

ö

rs

ä

ndelsen st

ä

llts i ordning. R

ö

st­mottagaren kontrollerar v

ä

ljarens identitet och bekr

ä

f­tar med sin underskrift p

å

 f

ö

ljebrevet eller omslagsku­vertet att valf

ö

rs

ä

ndelsen st

ä

llts i ordning p

ä

 f

ö

reskri­vet s

ä

tt. D

ä

refter l

ä

ggs valkuvert och ev, f

ö

ljebrev i ett omslagakuvert som tillsluts och 

ö

verl

ä

mnas till r

ö

stmot­tagaren, Valf

ö

rs

ä

ndelaen akickaa genom r

ö

stmottagarens f

ö

rsorg till valmyndigheten i hemlandet.

Prop, 1981/82:224

37

3.2      Brevr

ö

stning (Briefwahl) i BRD

Som framg

å

tt i avsnitt 2.2 har man fr

å

n BRD:s sida f

ö

r­klarat sig beredd att acceptera att svenskar som befinner sig i BRD deltar i svenska val genom ett f

ö

rfarande som i sina huvuddrag 

ö

verensst

ä

mmer med Briefwahl. I det f

ö

ljande l

ä

mnas en redog

ö

relse f

ö

r de best

ä

mmelser i BRD:s valf

ö

rfattningar   (Bundeswahlgesetz ooh. Bundeswahl-ordnung) som r

ö

r f

ö

rfarandet vid Briefwahl.

F

ö

r varje valdistrikt (Wahlbezirk) uppr

ä

ttas en r

ö

stl

ä

ngd (W

ä

hlerverzeichnis). En v

ä

ljare som p

å

 grund av s

ä

rskilt i valf

ö

rfattningarna angivna sk

ä

l inte"har m

ö

jlighet att l

ä

mna, sin r

ö

stsedel i vallokalen i sitt valdistrikt f

ä

r l

ä

mna den i annat valdistrikt inom valkretsen (Wahlkreis). Han kan ocks

å

 s

ä

nda valsedeln med brev till valmyndig­heten i valkretsen. V

ä

ljare som r

ö

star i annat valdistrikt eller som skickar sin valsedel med posten m

å

ste f

ö

rete ett r

ö

stl

ä

ngdsutdrag (Wahlschein). N

å

gon form av r

ö

stning genom bud 

ä

r inte till

ä

ten.

I samband med att den uppr

ä

ttade r

ö

stl

ä

ngden l

ä

ggs ut f

ö

r offentlig granskning s

ä

nds en underr

ä

ttelse (Wahlbe-nachrichtigung) till alla dera som 

ä

r upptagna i l

ä

ngden. Underr

ä

ttelsen inneh

å

ller uppgifter ora den r

ö

stber

ä

tti­gades namn, adress och nummer i r

ö

stl

ä

ngden. Av under­r

ä

ttelsen framg

å

r vidare var vallokalen 

ä

r bel

ä

gen och tiden f

ö

r r

ö

stning. V

ä

ljaren uppmanas att medf

ö

ra under­r

ä

ttelsen till vallokalen. Vidare erinras han om att underr

ä

ttelsen inte ers

ä

tter ett r

ö

stl

ä

ngdsutdrag samt att ett s

å

dant utdrag erfordras om man vill r

ö

stai en annan vallokal inom valkretsen eller med Briefwahl. Upp­gifterna i underr

ä

ttelsen motsvarar allts

å

 i huvudsak vad som meddelas i r

ö

stkorten inf

ö

r svenska val.

R

ö

stl

ä

ngdsutdrag utf

ä

rdas av valmyndigheten efter skrift-

Prop, 1981/82:224

38

lig ans

ö

kan av den r

ö

stber

ä

ttigade p

ä

 ett fastst

ä

llt for­mul

ä

r. Han kan ocks

å

 muntligen ans

ö

ka om ett s

å

dant ut­drag men m

å

ste d

å

 inst

ä

lla sig personligen hos valmyndig­heten. Framst

ä

llningen kan 

ä

ven g

ö

raa av ombud med skrift­lig fullmakt. F

ö

r att r

ö

stl

ä

ngdsutdrag skall utf

ä

rdas m

å

ste vissa f

ö

ruts

ä

ttningar vara uppfyllda. S

å

dant utdrag kan utf

ä

rdaa om den r

ö

atber

ä

ttigade under den tid vallo­kalerna 

ä

r 

ö

ppna vistaa utanf

ö

r sitt valdistrikt f

ö

r att sk

ö

ta n

å

gon viktig angel

ä

genhet, om han nyligen har flyt­tat till annat valdistrikt och 

ä

nnu inte hunnit bli upp­tagen i r

ö

stl

ä

ngden i det diatriktet eller om han av h

ä

nsyn till arbete, sjukdom, h

ö

g

å

lder, lyte eller an­nan kroppslig svaghet inte utan avsev

ä

rda sv

å

righeter kan upps

ö

ka vallokalen.  R

ö

stl

ä

ngdsutdrag utf

ä

rdas ock­s

å

 i vissa fall n

ä

r fel f

ö

rekommit vid uppr

ä

ttandet av r

ö

stl

ä

ngden.  Den myndighet aom 

ä

r anavarig f

ö

r upp­r

ä

ttandet av r

ö

stl

ä

ngderna utf

ä

rdar ocks

å

r

ö

stl

ä

ngdsut­drag. Utdraget skall vara undertecknat av beh

ö

rig tj

ä

nste­man. Det antecknas i r

ö

stl

ä

ngden att r

ö

stl

ä

ngdsutdrag utf

ä

rdats.

Sj

ä

lva r

ö

stningsproceduren vid Briefwahl g

å

r till p

å 

f

ö

ljande s

ä

tt. I avskildhet markerar v

ä

ljarna p

å

val­sedeln vilken kandidat och vilken lista han r

ö

star p

å 

och l

ä

gger d

ä

refter in valsedeln i ett valkuvert,som han f

ö

rseglar med ett s

ä

rskilt f

ö

rseglingsra

ä

rke. D

ä

refter undertecknar v

ä

ljaren en p

å

 r

ö

stl

ä

ngdsutdraget tryckt edlig f

ö

rs

ä

kran att han sj

ä

lv gjort markeringarna p

å

 val­sedeln. Den v

ä

ljare som inte 

ä

r l

ä

skunnig eller som p

ä 

grund av kroppsligt fel inte sj

ä

lv kan st

ä

lla i ordning sin f

ö

rs

ä

ndelse f

å

r anlita bitr

ä

de, I s

å

dant fall skall bitr

ä

det p

å

 r

ö

stl

ä

ngdsutdraget underteckna en edlig f

ö

r­s

ä

kran att han markerat valsedeln i 

ö

verensst

ä

mmelse med v

ä

ljarens vilja. Valkuvertet och r

ö

stl

ä

ngdsutdraget l

ä

ggs d

ä

refter i ett s

ä

rskilt omslag, som f

ö

rseglas och l

ä

mnas f

ö

r postbefordran till valmyndigheten. F

ö

r-

Prop. 1981/82:224

39

s

ä

ndelsen postbefordras kostnadsfritt som brev inom landet. Det st

å

r v

ä

ljaren fritt att rekommendera f

ö

r­s

ä

ndelsen, men han f

å

r i s

å

dant fall sj

ä

lv svara f

ö

r merkostnaden.

R

ö

stl

ä

ngdsutdrag f

å

r inte utf

ä

rdas tidigare 

ä

n den tjugo­f

ö

rsta dagen f

ö

re valdagen. F

ö

ljaktligen kan f

ö

rs

ä

ndelse f

ö

r Briefwahl inte heller st

ä

llas i ordning tidigare. F

ö

rs

ä

ndelsen skall skickas i s

å

dan tid att den 

ä

r val­myndigheten tillhanda senast klockan 18 valdagen.

F

ö

r Briefwahlf

ö

rs

ä

ndelse g

ä

ller de allm

ä

nna reglerna om ogiltighet, bl.a. att valsedeln 

ä

r ogiltig om den inte 

ä

r avgiven i f

ö

reskrivet valkuvert. Vidare 

ä

r valsedeln ogiltig oro f

ö

rs

ä

ndelsen inte har kommit in i r

ä

tt tid eller om v

ä

ljaren inte har bifogat r

ö

stl

ä

ngdsutdrag med f

ö

re­skriven f

ö

rs

ä

kran.

Briefwahl har till

ä

mpats i BRD sedan 1957. Andelen v

ä

lja­re Bom r

ö

stade p

å

detta s

ä

tt var till en b

ö

rjan knappt 5 procent. Vid f

ö

rbundsdagsvalen 1976 och 1980 hade denna andel stigit till 10,7 resp. IJ procent, motsvarande om­kring 4 resp. 5 miljoner v

ä

ljare.

De medborgare i BRD som vistas utomlands deltar vanligen i hemlandets val genom Briefwahl. Som regel tar BRD:s beskickningar och konsulat emot f

ö

rs

ä

ndelser och vidare­befordrar dem kostnadsfritt med sin kurirpost till BRD.

Prop, 1981/82:224

40

3,3       Pullmaktsr

ö

stning (vote par procuration) i Frankrike

Ocks

å

 i Frankrike har tidigare till

ä

mpats en form av brevr

ö

stning (vote par correspondance), Sedan visst miss­bruk konstaterats ersattes emellertid brevr

ö

stningen med en utvidgad till

ä

mpning av fullmaktsr

ö

stning 

å

r 1975-

Fullmaktsr

ö

stning 

ä

r f

ö

rbeh

å

llen vissa kategorier av v

ä

l­jare. M

ö

jligheten st

å

r 

ö

ppen f

ö

r den som p

ä

 grund av ar­bete, sjukdom, anstaltsvistelse eller liknande hinder inte har m

ö

jlighet att bege sig till vallokalen p

å

 valdagen. F

ö

r fullm

ä

ktigen g

ä

ller att han skall ha r

ö

str

ä

tt, och va­ra upptagen i r

ö

stl

ä

ngden i samma kommun som v

ä

ljaren. En fullm

ä

ktig f

ä

r inte ut

ö

va r

ö

str

ä

tt f

ö

r fler 

ä

n fem andra v

ä

ljare, av vilka h

ö

gst tv

å

 f

å

r vara bosatta i Frank­rike. Fullmakten uppr

ä

ttas inf

ö

r vissa, s

ä

rskilt angivna statliga  ooh  kommunala tj

ä

nstem

ä

n. I utlandet uppr

ä

ttas fullmakten vanligen inf

ö

r konsul

ä

r myndighet. I samband med uppr

ä

ttandet av fullmakten skall v

ä

ljaren styrka att s

å

dana omst

ä

ndigheter f

ö

religger att han 

ä

r ber

ä

ttigad att r

ö

sta genom fullm

ä

ktig. Underr

ä

ttelser om den "utf

ä

r­dade fullmakten skickas till fullm

ä

ktigen och till den kommunala valmyndigheten, som g

ö

r anteckning i r

ö

stl

ä

ng­den om fullmakten. Valmyndigheten f

ö

r ocks

å

ett s

ä

rskilt register 

ö

ver fullmakter, d

ä

r det anges bl.a. namnen p

å

v

ä

ljare och fullm

ä

ktig, den myndighet inf

ö

r vilken full­makt uppr

ä

ttats samt dag f

ö

r utf

ä

rdande och giltighets­tid. Fullmakt kan utf

ä

rdas att g

ä

lla antingen f

ö

r visst val eller f

ö

r viss tid, vanligen ett 

å

r. Om valmyndig­heten inte erh

å

ller f

ö

reskriven underr

ä

ttelse om fullmak­ten f

å

r fullm

ä

ktigen inte ut

ö

va r

ö

atr

ä

tt f

ö

r v

ä

ljaren. Utan hinder av att fullmakt utf

ä

rdats f

ä

r v

ä

ljaren per­sonligen l

ä

mna sin r

ö

st i vallokalen under f

ö

ruts

ä

ttning att han g

ö

r det innan fullm

ä

ktigen har r

ö

stat f

ö

r honom.

Franska medborgare som vistas utomlands har allts

å

 m

ö

jlig-

Prop. 1981/82:224

41

het att delta i franska val genom att, inf

ö

r diplomatisk eller konaul

ä

r tj

ä

nateman, uppr

ä

tta en fullmakt f

ö

r en annan v

ä

ljare i sin valkrets i Frankrike. F

ö

r att under­l

ä

tta .valdeltagandet f

ö

r franska medborgare i utlandet uppr

ä

ttar man i vissa val r

ö

stningacentraler i andra sta­ter, vanligen p

å

 ambasaader ooh konaulat. Skulle n

å

gon atat mota

ä

tta aig detta kan r

ö

atning ake p

å

 s

å

dan central i ett grannland. F

ö

r att f

ä

 r

ö

sta p

ä

 en r

ö

stningacentral akall v

ä

ljaren vara boaatt inom centralens omr

å

de och registrerad i en s

ä

rskild f

ö

rteckning. Denna f

ö

rteckning uppr

ä

ttas av en kommission best

å

ende av en diplomatisk eller konsul

ä

r tj

ä

nateman och ytterligare tv

å

 peraoner, utsedda i s

ä

rskild ordning. Samtliga f

ö

rteckningar fast­st

ä

lls av en valkommission i utrikesministeriet, I r

ö

st­l

ä

ngden f

ö

r v

ä

ljarens valkrets i Frankrike g

ö

rs anteck­ning om att han 

ä

r upptagen i den s

ä

rskilda f

ö

rteckningen hos en utl

ä

ndsk r

ö

stningscentral, Pullmaktsr

ö

stning f

å

r ske 

ä

ven p

ä

 r

ö

stningscentral om v

ä

ljaren styrker att han inte sj

ä

lv kan bege sig dit.

De s

ä

rskilda f

ö

rfattningarna om r

ö

stmottagning p

ä

 r

ö

st­ningscentraler i utlandet g

ä

ller vid presidentval, folk­omr

ö

stningar och val av representanter i Europaparlamen­tet, Vid val av ledam

ö

ter i nationalf

ö

rsamlingen d

ä

remot har franska medborgare i utlandet endast m

ö

jlighet att r

ö

sta genom en fullm

ä

ktig i sin valkrets i Frankrike.

Prop, 1981/82:224

42

4        T

Ä

NKBARA L

Ö

SNINGAR, 

Ö

VERV

Ä

GANDEN OCH F

Ö

RSLAG

4,1      R

ö

stning p

å

 svenska utlandsmyndigheter i

grannl

ä

nder till F

ö

rbundsrepubliken Tyakland

Som framg

å

tt i avsnitt 2,1 f

å

r svenskar som vistas i Schweiz bege sig till en svensk utlandsmyndighet i n

å

got grannland f

ö

r att kunna ut

ö

va sin r

ö

str

ä

tt i svenska val. Motsvarande m

ö

jlighet finns naturligtvis f

ö

r svenskar i BRD, F

ö

r dem 

ä

r emellertid avst

å

ndet till n

ä

rmaste svenska utlandamyndighet i grannland oftast betydligt st

ö

rre 

ä

n f

ö

r svenskarna i Schweiz. De utlandsmyndigheter som lig­ger n

ä

rmast BRD:s gr

ä

nser 

ä

r generalkonaulatet i Luxem-bourg samt konsulaten i 

Å

benr

å

, Li

é

ge, Strasbourg, Vaduz, Innsbruck och Salzburg. Desaa myndigheters bel

ä

genhet i f

ö

rh

ä

llande till de tidigare r

ö

stmottagningsmyndigheterna i BRD framg

å

r av bilaga 4. P

ä

 konsulaten i 

Å

benr

å

 och Liege har dock inte anordnats r

ö

stmottagning vid de se­naste valen.

Avst

å

ndet fr

å

n de tidigare r

ö

stmottagningsmyndigheterna till n

ä

rmaste avenska utlandamyndighet i grannland 

ä

r i fr

å

ga om Bonn, Dusseldorf, Frankfurt am Main, Hamburg, Munchen och Stuttgart omkring 15-25 mil. F

ö

r v

ä

ljare i Bremen och Hannover akulle motsvarande avst

å

nd uppg

å

 till 30-40 mil. Vad g

ä

ller v

ä

ljarna i Berlin torde de i fler­talet fall kunna l

ä

mna sina r

ö

ster p

å

ambassaden i Ber­lin (DDR).

Om ingen annan m

ö

jlighet ges f

ö

r de svenska v

ä

ljarna i BRD 

ä

n att bege sig till en svensk utlandsmyndighet i grann­land f

ö

r att r

ö

sta ar det sj

ä

lvfallet angel

ä

get att r

ö

st-

Prop. 1981/82:224

43

mottagning anordnaa hos alla de svenska utlandsmyndigheter som ligger n

ä

ra BRD:s gr

ä

nser. M

ö

jligen kan man ocks

å

 be-, gr

ä

nsa ol

ä

genheterna f

ö

r v

ä

ljarna n

å

got genom att ordna s

ä

rskild r

ö

stmottagning  p

ä

 orter n

ä

ra gr

ä

nsen till BRD i de l

ä

nder som till

å

ter s

å

dana arrangemang. S

ä

rskild r

ö

at-mottagning torde vid behov kunna anordnas p

ä

 gr

ä

nsorter i Danmark, Nederl

ä

nderna och Belgien. Frankrike d

ä

remot har vid tidigare tillf

ä

llen f

ö

rklarat att man inte 

ä

r beredd att acceptera r

ö

stmottagning utanf

ö

r ambassader och kon­sulat .

Ä

ven om ovan redovisade 

å

tg

ä

rder vidtas talar allt f

ö

r att en l

ö

sning enligt den schweiziska modellen f

ö

r svenska v

ä

ljare i BRD i mycket h

ö

g grad akulle begr

ä

nsa valdel­tagandet .

4.2      Begr

ä

naning av r

ö

stmottagarens uppgifter

Att r

ö

stmottagaren ges m

ö

jlighet att kontrollera identi­teten p

ä

 den person som l

ä

mnar valkuvert eller valsedels-f

ö

ra

ä

ndelae inneb

ä

r en s

ä

rskild garanti f

ö

r s

ä

kerheten i valf

ö

rfarandet. En s

å

dan kontroll 

ä

r sv

ä

r att bygga in i ett brevr

ö

stningsf

ö

rfarande. Emellertid, om man inte vill avst

å

fr

å

n denna m

ö

jlighet till identitetskontroll 

ä

r det kanske likv

ä

l m

ö

jligt att 

ä

ndra det nuvarande f

ö

rfarandet s

ä

 att det fr

å

n BRD:s synpunkt kan j

ä

mst

ä

llas med Brief­wahl, 

Ä

ndringarna b

ö

r d

å

 inriktas p

ä

 att begr

ä

nsa v

ä

lja­rens valhandlingar hoa utlandsmyndigheten och r

ö

stmotta­garens Valtekniska uppgifter. Ett s

å

dant f

ö

rfarande skulle kunna utformas enligt f

ö

ljande.

Alla v

ä

ljare r

ö

star med valsedelaf

ö

rs

ä

ndelse. Denna st

ä

lls i ordning p

ä

aamma s

ä

tt som kommer att redovisas f

ö

r brev­r

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse i avsnitt 4

4.  D

ä

refter l

ä

mnas val­sedelsf

ö

rs

ä

ndelsen hos utlandsmyndigheten antingen av v

ä

ljaren eller av en utav de tv

ä

 vittnen som medverkat vid valsedelsf

ö

rs

ä

ndelsens uppr

ä

ttande. Den tj

ä

nsteman

Prop. 1981/82:224

44

som tar emot f

ö

rs

ä

ndelsen hos myndigheten antecknar ingi­varen och kontrollerar vid behov dennes identitet. Val­sedelsf 

ö

rs

ä

ndelaen tas d

ä

refter om hand hos utlandsmyndig­heten och s

ä

nds genom dess f

ö

rsorg till RSV,

Enligt det skisserade f

ö

rfarandet g

ö

r v

ä

ljaren inte i ord­ning n

å

gra valkuvert med valsedlar hos utlandsmyndighe­ten. Inte heller f

ö

retar han n

å

gra andra, direkta valhand­lingar d

ä

r. R

ö

stmottagaren befrias fr

ä

n de valtekniska uppgifter han har enligt 10 kap. 8 

§

 och 11 kap. 8 

§

ValL, innefattande granskning av valkuvert, ytterkuvert m.m., allt  redovisat  i avsnitt 1.1.  Hans uppgifter akulle begr

ä

nsas till att registrera de valsedelsf

ö

rs

ä

ndelser som ges in och vid behov kontrollera ingivares  identitet.

Garantierna mot missbruk m

å

ste anses vara lika h

ö

g i det skisserade f

ö

rfarandet som vid den budr

ö

atning aom nu f

ö

rekommer. Att r

ö

stmottagarens valtekniska kontroll slo­pas kan dock f

å

 till f

ö

ljd att en del felaktigheter, t.ex. i fr

å

ga om valsedelsf

ö

rs

ä

ndelser, kommer att passera obe­m

ä

rkta och i n

å

gra fall leda till att f

ö

rs

ä

ndelsen kasseras vid valn

ä

mndens r

ö

str

ä

kning. Med den nuvarande ordningen uppt

ä

cks merendels fel av denna typ av r

ö

stmottagaren och v

ä

ljaren f

å

r omedelbart  tillf

ä

lle att r

ä

tta till det som brister. Antalet fel av denna karakt

ä

r m

å

ste dock antas bli s

ä

 f

å

 att f

ö

rfarandet inte av detta skal b

ö

r anses oacceptabelt. Vad g

ä

ller r

ö

stmottagarens roll s

å

 skiljer den sig knappast fr

å

n vad tj

ä

nstem

ä

n p

å

 BRD:s utlandsmyn­digheter g

ö

r n

ä

r de tar emot Briefwahl-f

ö

rs

ä

ndelser och vidarebefordrar dem till resp. valmyndighet i BRD.

Hiiruvida man fr

å

n BRD:a sida skulle acceptera ett r

ö

st­ningaf

ö

rfarande enligt ovan 

ä

r kanske 

ä

nd

å

 ovisst. En l

ö

sning efter h

ä

r angivna linjer b

ö

r d

ä

rf

ö

r inte 

ö

verv

ä

gas f

ö

rr

ä

n Hian n

ä

rmare klarlagt BRD:s inst

ä

llning till f

ö

r­farandet .

Prop. 1981/82:224

45

4.3      Fullmaktsr

ö

stning

I en del l

ä

nder medger valf

ö

rfattningarna att en v

ä

ljare genom fullmakt uppdrar 

å

t en annan person att r

ö

sta i sitt st

ä

lle. Ett exempel p

å

 s

å

dant f

ö

rfarande 

ä

r det i avsnitt 3-3 redovisade vote par procuration i franska val,

Ocks

å

 i svenaka kommunalval har det en g

å

ng varit m

ö

j­ligt att 

ö

verl

å

ta aln r

ö

str

ä

tt p

ä

 annan genom fullmakt. F

ö

rfarandet kritiserades emellertid kraftigt. Man h

ä

v­dade att fullmaktar

ö

stningen stod i strid med kravet p

å 

valet a

å

aom en v

ä

ljarens peraonliga viljeyttring och med kravet p

ä

 valhemlighetens bevarande samt gav upphov till fullm

ä

ktsinsamlingar ooh andra oegentligheter, Pullmakts­r

ö

stning i kommunala val avskaffades d

ä

rf

ö

r 1920 (prop, 1920:286, KU 1920:52, rskr ' 1920:392). En form av full-maktsr

ö

atning kan dock fortfarande f

ö

rekomma i pr

ä

stval. Enligt 28 

§

lagen (1957:577) om pr

ä

stval f

å

r make genom fullmakt 

ö

verl

å

ta sin r

ö

str

ä

tt till andra maken.

Mycket talar f

ö

r att BRD akulle acceptera att utl

ä

ndaka medborgare som vistas i landet deltar i val i sitt hem­land genom att 

ö

vers

ä

nda en r

ö

stningafullmakt till en per-aon i hemlandet. F

ö

rfarandet vid fullmaktsr

ö

stning kan ocks

å

utformas s

å

 att de ovan redovisade ol

ä

genheterna i n

å

gon m

ä

n begr

ä

nsas. Emellertid 

ä

r fullmaktsr

ö

stning numera p

ä

 det hela taget fr

ä

mmande f

ö

r svenak vallag­stiftning. Att inf

ö

ra ett s

å

dant f

ö

rfarande vid allm

ä

nna val akulle kr

ä

va ganska omfattande till

ä

gg till nu g

ä

l­lande valf

ö

rfattningar. Av detta f

ö

ljer att fr

å

gan om val­f

ö

rfarandet f

ö

r svenska v

ä

ljare i BRD inte l

ä

mpligen b

ö

r l

ö

sas genom n

å

gon form av fullmaktsr

ö

stning.

Prop, 1981/82:224

46

4.4       Brevr

ö

stning

Som framg

å

tt i avsnitt I.3 kunde vissa kategorier av v

ä

ljare under en period p

ä

 1920-talet och in p

ä

 1930-talet ut

ö

va sin r

ö

str

ä

tt genom att per post s

ä

nda val­sedlarna till sammanr

ä

kningsmyndigheten.

Ä

ven med utg

å

ngapunkt i nu g

ä

llande vallagstiftning 

ä

r det uppenbarligen m

ö

jligt att utforma ett brevr

ö

stnings­f

ö

rfarande som n

ä

ra ansluter till f

ö

rfarandet vid r

ö

st­ning med valsedelsf

ö

rs

ä

ndelse. Vid a

ä

dan r

ö

atning at

ä

l-ler v

ä

ljaren i- ordning en valsedelsf

ö

ra

ä

ndelse i sitt hem eller p

ä

annan plats och l

å

ter sedan sin make, en n

ä

ra anf

ö

rvant, v

ä

rdare eller lantbrevb

ä

rare 

ö

verl

ä

mna den till valf

ö

rr

ä

ttare eller r

ö

stmottagare.

I det f

ö

ljande skisseras ett brevr

ö

stningsf

ö

rfarande aom utformats s

ä

 att vallagens best

ä

mmelser om r

ö

atningsproce-dur, prelimin

ä

r r

ö

str

ä

kning m.m, i m

ö

jligaste m

å

n skall kunna till

ä

mpas.

Anordnandet av brevr

ö

stningsf

ö

ra

ä

ndelse

V

ä

ljaren l

ä

gger sj

ä

lv in sin valsedel i ett innerku­vert 

II. 

Detta skall ake i avskildhet s

ä

att skyddet f

ö

r valhemligheten uppr

ä

tth

å

lls. I n

ä

rvaro av tv

ä

vittnen l

ä

gger han d

ä

refter in iordningst

ä

llda innerkuvert i ett s

ä

rskilt ytterkuvert f

ö

r brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse (bila­ga 5) och tillsluter detta. D

ä

refter anger v

ä

ljaren p

ä 

ytterkuvertet det datum d

ä

 f

ö

rs

ä

ndelsen st

ä

llts i ord­ning samt undertecknar en f

ö

rs

ä

kran p

ä

heder ooh samve­te att han sj

ä

lv f

ö

r varje val han deltar i har lagt in en valsedel i ett innerkuvert samt i n

ä

rvaro av vittnena lagt in innerkuvertet/-kuverten i ytterkuvertet och d

ä

r­efter tillslutit detta. P

ä

ytterkuvertet anger v

ä

ljaren

Prop. 1981/82:224

47

ocks

å

 aitt personnummer. D

ä

refter undertecknar de tv

å 

vittnena ett intyg p

å

 ytterkuvertet om att v

ä

ljaren egenh

ä

ndigt undertecknat den n

ä

mnda f

ö

rs

ä

kran och att n

å

got f

ö

rh

å

llande som strider mot de uppgifter v

ä

ljaren l

ä

mnat p

å

 ytterkuvertet inte 

ä

r k

ä

nt f

ö

r vittnena. P

å

ytterkuvertet anges 

ä

"ven vittnenas adresser. Ytterkuver­tet l

ä

ggs d

ä

refter, tillsammans med v

ä

ljarens r

ö

stkort, i ett omslagskuvert, som f

ö

rseglas och l

ä

mnas f

ö

r post­befordran till valmyndigheten.

Brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse b

ö

r inte f

ä

anordnas tidigare 

ä

n den dag d

å

 r

ö

atmottagning hos utlandsmyndighet f

ä

r b

ö

rja, allts

å

 tidigast den 24:e dagen f

ö

re valdagen.

Vid brevr

ö

stning likaom vid r

ö

stning i 

ö

vrigt f

ä

r en v

ä

l­jare, som p

å

 grund av n

å

got kroppsligt fel inte kan av­ge sin r

ö

st i f

ö

reskriven ordning, anlita ett bitr

ä

de som han utsett (8 kap, I4 

§

 ValL).

N

å

gra best

ä

mmelser om r

ö

stning genom bud 

ä

r inte erfor­derliga n

ä

r det g

ä

ller brevr

ö

stning. Det b

ö

r naturligt­vis st

å

 v

ä

ljaren fritt att uppdra 

ä

t en annan person att l

ä

mna f

ö

rs

ä

ndelsen till posten.

Fram till och med det moment d

ä

 v

ä

ljaren och vittnena under­tecknat f

ö

rs

ä

kran resp. intyg 

ä

r s

ä

kerheten i det skis­serade brevr

ö

stningaf

ö

rfarandet denaamma som man uppn

å

r vid r

ö

stning genom bud enligt nu g

ä

llande best

ä

mmelser. Vid s

å

dan r

ö

stning 

ä

r det vittnet och budet som skall un­derteckna ett intyg motsvarande det som de b

å

da vittnena undertecknar vid brevr

ö

stning.

N

ä

sta led i valf

ö

rfarandet 

ä

r

ö

verbringandet av valsed­larna fr

ä

n v

ä

ljare till valmyndighet. Enligt vallagens best

ä

mmelser kan mottagaren alltid, antingen det 

ä

r en valf

ö

r­r

ä

ttare eller en r

ö

stmottagare p

å

 postanstalt, hos ut-

Prop. 1981/82:224

48

Landsmyndighet eller p

å

fartyg, kontrollera identiteten p

å 

den person som 

ö

verl

ä

mnar valkuvert eller valsedelsf

ö

r­s

ä

ndelse. N

å

gon motsvarande kontrollm

ö

jlighet kan sv

å

rli­gen 

å

stadkommas i ett brevr

ö

stningsf

ö

rfarande. Emeller­tid kan kontroller av annat slag l

ä

ggas in i f

ö

rfaran­det i syfte att skapa garantier f

ö

r att brevr

ö

stnings­f

ö

rs

ä

ndelsen h

ä

rr

ö

r fr

å

n den person som uppges vara v

ä

l­jaren och f

ö

r att f

ö

rs

ä

ndelsen har avl

ä

mnats till postbe­fordran med hans vilja. En metod 

ä

r att l

å

ta v

ä

ljare som vill brevr

ö

sta rekvirera en handling motsvarande r

ö

stl

ä

ngds-utdrag hos sin valmyndighet och i samband d

ä

rmed ge t.ex. utlandsmyndighet  tillf

ä

lle att kontrollera best

ä

llarena identitet. Ett annat s

ä

tt 

ä

r att f

ö

reskriva att v

ä

ljaren skall bifoga sitt r

ö

stkort. Anses graden av kontroll kunna s

ä

nkas ytterligare n

å

got kan man m

å

h

ä

nda 

ä

ven godta att v

ä

ljaren sj

ä

lv uppr

ä

ttar ett s

å

dant adresskort som uppr

ä

t­tas vid r

ö

stning hos utlandsmyndighet i de fall d

å

 v

ä

lja­ren inte kan f

ö

rete sitt r

ö

stkort. Adresskortet bifogas brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelsen f

ö

r att den skall kunna s

ä

ndas vidare fr

å

n RSV till r

ä

tt valn

ä

mnd.

R

ö

stkorten skickas till den r

ö

stber

ä

ttigades adress enligt r

ö

stl

ä

ngden. Genom s

ä

rskilda anvisningar om utf

ä

rdandet av  duplettr

ö

stkort har RSV ocks

å

 f

ö

rs

ö

kt st

ä

rka garan­tierna f

ö

r att r

ö

stkort inte skall komma i or

ä

tta h

ä

nder. I dessa anvisningar st

å

r bl.a. f

ö

ljande.

Viss restriktivitet b

ö

r iakttas vid utf

ä

rdandet av dup­lettr

ö

stkort f

ö

r att s

ä

kerst

ä

lla att r

ö

stkortet kommer den r

ö

stber

ä

ttigade sj

ä

lv till h

ä

nda. Detta 

ä

r s

ä

rskilt viktigt om duplettr

ö

stkort best

ä

lls per telefon. Endast i undantagafall b

ö

r r

ö

stkort skickas under annan adress 

ä

n den r

ö

stber

ä

ttigades hemadress. Om duplettr

ö

stkort beg

ä

rs av annan 

ä

n den r

ö

stber

ä

ttigade b

ö

r fullmakt upp­visas .

Det f

å

r antas att ett f

ö

rfarande med s

ä

rskild rekvisi­tion av ett r

ö

stl

ä

ngdsutdrag eller motsvarande handling skulle ge de s

ä

kraste garantierna mot missbruk i bj?ev-

Prop. 1981/82:224

49

r

ö

stningsf

ö

rfarandet. F

ö

rateget i detta avaeende, vid j

ä

mf

ö

relse med ett f

ö

rfarande d

ä

r man n

ö

jer sig med att v

ä

ljaren bifogar sitt r

ö

stkort, bed

ö

ms dock vara s

å

 ringa att det inte motiverar det merarbete f

ö

r v

ä

ljare och val­myndigheter aom ett f

ö

rfarande med s

ä

rskilda r

ö

stl

ä

ngds­utdrag skulle inneb

ä

ra.

D

ä

remot b

ö

r man inte nu godta att v

ä

ljaren i st

ä

llet f

ö

r sitt r

ö

stkort bifogar ett adreaakort med brevr

ö

stninga­f

ö

rs

ä

ndelsen. Det har visserligen f

ö

rekommit att v

ä

ljare som 

ä

r bosatta utrikes haft vissa sv

å

righeter att f

å

tag p

ä

 sina r

ö

stkort. Ofta har detta emellertid berott p

å

 att v

ä

ljaren inte anm

ä

lt adressf

ö

r

ä

ndring till RSV. Om s

ä 

sker- torde det vara endast i rena undantagsfall som r

ö

st­kortet inte n

å

r fram till v

ä

ljarens bostad i s

å

dan tid att han hinner delta i brevr

ö

stning.

Vad g

ä

ller postbefordran av brevr

ö

ater fr

ä

n v

ä

ljare till valmyndighet kan man 

ö

verv

ä

ga att f

ö

reskriva att f

ö

rs

ä

n­delsen skall rekommenderas. Den kommer d

ä

 att hanteras av s

ä

rskild personal ooh transporteras i plomberade s

ä

ckar. Emellertid bed

ö

ms det inte f

ö

religga tillr

ä

ckliga sk

ä

l f

ö

r att g

ö

ra detta till en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att r

ö

sten skall godk

ä

nnas. D

ä

rf

ö

r f

å

r det ankomma p

å

v

ä

ljaren sj

ä

lv att bed

ö

ma, om f

ö

rs

ä

ndelsen b

ö

r rekommenderas eller kan skickas som vanligt brev.

Alla r

ö

ster aom tagits emot hoa utlandsmyndighet och p

å 

fartyg skickas till RSV. D

ä

r sorteras de f

ö

r uts

ä

ndning till resp. valn

ä

mnd. S

ä

 sker f

ö

r att underl

ä

tta de r

ö

st­mottagande myndigheternas arbete. I m

å

nga fall vet "man d

ä

r inte heller med s

ä

kerhet till vilken valn

ä

mnd f

ö

rs

ä

n­delserna skall skickas eftersom v

ä

ljaren kan r

ö

ata utan att f

ö

rete r

ö

stkort.

Vid brevr

ö

stning m

å

ste v

ä

ljaren ha tillg

å

ng till sitt r

ö

stkort. D

ä

r anges postadressen till den valn

ä

mnd som

I'*' Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 224

Prop, 1981/82:224

50

svarar f

ö

r den prelimin

ä

ra r

ö

str

ä

kningen. Med s

ä

dana f

ö

ruts

ä

ttningar b

ö

r postbefordran direkt till valn

ä

mn­den kunna ske. V

ä

ljaren f

ä

r d

ä

 p

å

 omslagskuvertet ange den adress till valn

ä

mnden som 

å

terfinns tydligt angiven p

å

 r

ö

stkortet. Detta b

ö

r kunna underl

ä

ttas genom att RSV f

ö

rtrycker viss text p

å

omalagakuvertet.

Valn

ä

mndena behandling av brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelser

Efter hand som brevr

ö

sterna anl

ä

nder till valn

ä

mnden sker anteckning om detta i n

ä

mndens protokoll.

Likaom 

ö

vriga f

ö

rtidar

ö

ater skulle brevr

ö

sterna kunna skickaa ut till vallokalerna f

ö

r prelimin

ä

r r

ö

str

ä

kning i de fall r

ö

sterna anl

ä

nder till valn

ä

mnden tids nog f

ö

r detta. Om brevr

ö

stning till en b

ö

rjan kommer att till

ä

mpas endast i mycket begr

ä

nsad omfattning 

ä

r det dock knappast rimligt att utbilda samtliga valf

ö

rr

ä

ttare f

ö

r granskning av brevr

ö

ster. L

ä

mpligare

ä

r d

å

 att l

å

ta valn

ä

mnden, vid den prelimin

ä

ra r

ö

str

ä

kningen p

å

onsdagen efter valdagen, r

ä

kna samtliga brevr

ö

ster. F

ö

rfarandet med dessa r

ö

ster " skulle d

å

 bli detsamma som med samtliga postr

ö

ster vid kyrkofullm

ä

ktigval.

F

ö

r att brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelsen med s

ä

kerhet skall kom­ma med i valn

ä

mndens prelimin

ä

ra r

ö

str

ä

kning b

ö

r f

ö

rs

ä

n­delsen avs

ä

ndas i s

å

dan tid att den 

ä

r n

ä

mnden tillhanda senast tisdagen efter valdagen. Uppenbarligen skall en brevr

ö

st inte f

å

 avges efter den tidpunkt d

ä

 vallokalerna st

ä

ngt, kl. 20 p

å

 valdagen. F

ö

r att p

å

ett enkelt s

ä

tt kunna pr

ö

va detta b

ö

r det f

ö

reskrivas att brevr

ö

st skall avges senast dagen f

ö

re valdagen samt r

ö

sten skall anses avgiven den dag d

ä

f

ö

rs

ä

ndelsen postst

ä

mplats.

De best

ä

mmelser om granskning av r

ö

ster som avgivits p

ä 

poatanatalt, hoa utlandsmyndighet och p

å

 fartyg vilka g

ä

ller vid den prelimin

ä

ra r

ö

str

ä

kningen (13 kap. 3-5 

§§

Prop. 1981/82:224

51

ValL) kan till

ä

mpas ocks

å

 vid granskningen av brevr

ö

st­ningsf

ö

rs

ä

ndelser. Por s

å

dan f

ö

rs

ä

ndelse skulle emeller­tid tillkomma vissa moment. Om brevr

ö

stning endast f

ä

r ske fr

ä

n visst land skall det kontrolleras att f

ö

rs

ä

ndel­sen avs

ä

nts fr

å

n detta land. Vidare skall kontrolleras att v

ä

ljarens r

ö

stkort har bifogats och att r

ö

sten av­getts i r

ä

tt tid. F

ö

rfarandet vid. kontrollen av brevr

ö

st­ningsf 

ö

rs

ä

ndelser redovisas n

ä

rmare i specialmotiveringen.

Sammanfattande synpunkter

Man brukar ange tre huvudkrav p

å

 f

ö

rfarandet vid val (prop. 1972:105 s. 88 f).' Det m

å

ste fylla h

ö

gt st

ä

llda anspr

å

k p

ä

 tillf

ö

rlitlighet. Garantier m

å

ste f

ö

religga att valen sker under former som tryggar den f

ö

r fria val n

ö

dv

ä

ndiga valhemligheten. Slutligen 

ä

r det viktigt att valf

ö

rfaran­det 

ä

r smidigt och enkelt.

Det brevr

ö

stningsf

ö

rfarande som ovan skisserats 

ö

ver­ensst

ä

mmer i stora delar med f

ö

rfarandet vid r

ö

stning genom bud, vilket nu till

ä

mpata under l

å

ng tid. En akill-nad 

ä

r dock att den r

ö

stmottagande myndigheten inte ges m

ö

jlighet att kontrollera identiteten p

å

 den person som vid budr

ö

stning l

ä

mnar f

ö

rs

ä

ndelsen och som 

ä

ven under­tecknat intyget p

ä

 ytterkuvertet om att f

ö

rs

ä

ndelsen an­ordnats i enlighet med vallagens best

ä

mmelser. Att avst

å 

fr

å

n denna kontrollm

ö

jlighet  g

ö

r det f

ö

rvisso sv

å

rare att uppdaga ev. missbruk. Detta kan i sin tur leda till att risken f

ö

r otillb

ö

rliga f

ö

rfaranden vid r

ö

stningen

ö

kar i n

å

gon m

å

n. Omfattande erfarenheter av Briefwahl i BRD talar emellertid f

ö

r att man, utan att 

ä

ventyra s

ä

kerheten i valproceduren, kan till

ä

mpa ett brevr

ö

st­ningsf erfarande .

Fr

ä

n den enskilde v

ä

ljarens synpunkt m

å

ste brevr

ö

stning framst

å

 som tilltalande enkelt. Framf

ö

r allt slipper v

ä

l­ jaren de i flera fall ganska l

ä

nga resorna till den r

ö

st­mottagande myndigheten.

Prop. 1981/82:224

52

Vidare talar allt f

ö

r att BRD 

ä

r beredd att godta att svenska v

ä

ljare som vistas i landet ut

ö

var sin r

ö

str

ä

tt genom det ovan beskrivna brevr

ö

stningsf

ö

rfarandet.

Om BRD vidh

å

ller sin i avsnitt 2.2 redovisade inst

ä

ll­ning bed

ö

ms det  av ovan anf

ö

rda sk

ä

l l

ä

mpligast att l

ö

sa

fr

å

gan om svenska v

ä

ljares r

ö

stning i BRD genom att f

ö

r-

1 s

ö

ksvis pr

ö

va brevr

ö

stning.

Valmateriel f

ö

r brevr

ö

stning

Ut

ö

ver valsedlar, innerkuvert 

II 

och r

ö

stkort erfordras f

ö

r brevr

ö

stningen s

ä

rskilda ytterkuvert och omslag f

ö

r -brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse. Vidare b

ö

r ett s

ä

rskilt infor­mationsblad f

ö

r v

ä

ljare framst

ä

llas.

Enligt RSV:s bed

ö

mning kan erforderlig materiel f

ö

r

brev­

r

ö

stning tillverkas och avl

ä

mnas f

ö

r distribution i

vart

fall inom tv

å

 veckor fr

ä

n det att beslut fattats om

att

brevr

ö

stning fr

å

n visst land skall f

å

 ske.

F

ö

rberedelser f

ö

r brevr

ö

stning

I ett land fr

å

n vilket brevr

ö

stning f

ä

r ske b

ö

r samtliga svenska utlandsmyndigheter tillhandah

å

lla valmateriel f

ö

r brevr

ö

stning. D

ä

rigenom ges 

ä

ven v

ä

ljare som tillf

ä

lligt vistas i landet m

ö

jlighet att brevr

ö

sta.

F

ö

r att v

ä

ljarna inte skall beh

ö

va g

ö

ra resor till ut­landsmyndighet enbart f

ö

r att h

ä

mta valmateriel b

ö

r er­forderlig materiel f

ö

r brevr

ö

stning skickas ut till de v

ä

ljare som  enligt den s

ä

rskilda r

ö

stl

ä

ngden 

ä

r bosatta i land fr

å

n vilket s

å

dan r

ö

stning f

å

r ske. Till var och en av dessa r

ö

stber

ä

ttigade b

ö

r s

ä

ndas informationsblad ang

å

ende brevr

ö

stning, innerkuvert 

II, 

ytterkuvert och om­slagskuvert f

ö

r brevr

ö

stning, en partimarkerad valsedel f

ö

r

1  J

ä

mf

ö

r dock synpunkter av 19

é

5 

å

rs valtekniska utred­ning p

å

 brevr

ö

stning (SOU 1975 = 8 s. 61 f) .

Prop. 1981/82:224

53

ettvart av de partier som avses i 6 kap. 9 

§

  ValL samt en blank valsedel. D

ä

rigenom f

ä

r v

ä

ljaren tillg

ä

ng till motsvarande valmateriel som skall tillhandah

ä

llas i val­lokal.

F

ö

r att undvika att v

ä

ljare av f

ö

rbiseende g

ö

r i ordning sin brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse f

ö

r tidigt (innan 24:e dagen f

ö

re valdagen) b

ö

r valmaterielen inte- distribueras till­sammans med r

ö

stkorten, vilka vanligen skickas ut 30-40 dagar f

ö

re valdagen. Uts

ä

ndningen av valmateriel  b

ö

r ske i s

å

dan tid att den kan ber

ä

knas vara v

ä

ljarna till­handa ungef

ä

r vid r

ö

stningsperiodens b

ö

rjan.

Prop. 1981/82:224

54

5

GENOMF

Ö

RANDE OCH UPPF

Ö

LJNING

Brevr

ö

stningaf

ö

rfarandet 

ä

r till att b

ö

rja med t

ä

nkt som en f

ö

rs

ö

kaverksamhet. Avsikten 

ä

r att tillf

ä

lligt l

ö

sa fr

å

gan om svenskara deltagande i val i l

ä

nder d

ä

r man mot-a

ä

tter sig r

ö

stmottagning p

å

 de svenska utlandsmyndighe­terna men likv

ä

l godtar att v

ä

ljaren anordnar en valf

ö

rs

ä

n­delse ooh avs

ä

nder den fr

ä

n landets territorium. Det land aom nu 

ä

r aktuellt 

ä

r BRD. D

ä

remot synes det knappast vara f

ö

renligt med den st

å

ndpunkt som Schweiz hittills intagit att f.n, genomf

ö

ra n

å

gon f

ö

ra

ö

ksverkaamhet med brevr

ö

st­ning fr

å

n det landet.

Om BRD vidh

å

ller sin negativa inst

ä

llning till r

ö

stmot­

tagning p

å

 ambassader och konsulat b

ö

r f

ö

rs

ö

k med brev­

r

ö

stning kunna genomf

ö

ras fr

å

n det landet vid 1982 

å

rs

val. Som redovisats i-avsnitt 4.4 

ä

r det m

ö

jligt f

ö

r RSV

att distribuera erforderlig information och valmateriel

inom tv

å

 veckor fr

å

n det att beslut om f

ö

rs

ö

ksverksamhet

meddelats.

j

Ett f

ö

rfarande med brevr

ö

atning skulle f

ö

r flertalet svenskar i utlandet inneb

ä

ra att valdeltagandet i h

ö

g grad underl

ä

ttades. Det finns ganska m

å

nga utlandsavenakar, kanake s

ä

rskilt i de inre delarna av Amerikas F

ö

renta Sta­ter, som bor mycket l

å

ngt, i vissa fall 50 mil eller l

ä

ng­re, fr

ä

n n

ä

rmaste r

ö

stmottagningsmyndighet. Fr

å

n utlands­svenskarnas sida 

ä

r det d

ä

rf

ö

r att f

ö

rv

ä

nta ett starkt intresse av att f

ö

rs

ö

ksverksamheten efter hand utvidgas ooh att brevr

ö

stning s

ä

 sm

å

ningom godtas som ett or­din

ä

rt valf

ö

rfarande. Allm

ä

nt aett 

ä

r det naturligtvis

Prop. 1981/82:224

55

ocks

å

 av intresse att pr

ö

va ett f

ö

rfarande som g

ö

r det enklare och ofta betydligt mindre kostsamt f

ö

r v

ä

ljaren att ut

ö

va sin r

ö

str

ä

tt och som d

ä

rigenom 

ä

r

ä

gnat att 

ö

ka valdeltagandet.

Ä

ven vid en rent ekonoijisk bed

ö

mning ter sig brevr

ö

st­ningen tilltalande. Kostnaderna f

ö

r att genomf

ö

ra s

å

dan r

ö

stning 

ä

r, i j

ä

mf

ö

relse med nu till

ä

mpade f

ö

rfaranden, mycket l

å

g. S

ä

 var t.ex. kostnaderna f

ö

r postr

ö

stningen vid 1979 

å

rs val 27 405 000.kr., motsvarande drygt 18 kr. per postr

ö

stande v

ä

ljare.

Vad som har redovisats i avsnitt 3 om vissa utl

ä

ndska valf

ö

rfaranden tyder emellertid p

ä

 att erfarenheterna av brevr

ö

stning i andra l

ä

nder

ä

r n

å

got skiftande. I BRD har f

ö

rfarandet till

ä

mpata l

ä

nge och omkring fem miljoner v

ä

ljare brevr

ö

atade i aenaate valet. S

å

vitt k

ä

nt har det fungerat helt tillfredsst

ä

llande. Erfarenheterna fr

å

n Frankrike pekar d

ä

remot i en n

å

got annan riktning. Av dessa sk

ä

l 

ä

r det v

ä

sentligt att en noggrann utv

ä

rdering g

ö

rs av erfarenheterna av en ev. f

ö

rs

ö

ksverksamhet med brevr

ö

stning innan f

ö

rfarandet ges en vidare till

ä

mpning.

Prop. 1981/82:224

56

6

KOSTNADER '

En f

ö

rs

ö

ksverksamhet med brevr

ö

stning fr

å

n BRD vid 1982 

å

rs val skulle f

ö

ra med sig kostnader hos RSV f

ö

r att ut­arbeta, framst

ä

lla och distribuera valmateriel.

F

ö

r att utarbeta informationsblad, kuvert, protokoll och anvisningar f

ö

r valn

ä

mnderna ber

ä

knas 

å

tg

å

 1,5 personm

å

nader motsvarande en kostnad av omkring 15 000 kr. H

ä

rtill kommer visst arbete med uppf

ö

ljning och utv

ä

rde­ring av f

ö

rs

ö

kaverksamheten. Enligt RSV:s bed

ö

mning kan h

ä

r angivna arbetsuppgifter genomf

ö

ras med nu tillg

ä

ng­lig personal.

Kostnaden f

ö

r tryckning av ytterkuvert, omslagskuvert och informationsblad "ber

ä

knas till cirka 4 000 kr.  Att distri­buera valmateriel till utlandssvenskar i BRD ber

ä

knas kosta omkring 6 000 kr.

Ocks

å

 i utbildningen av valn

ä

mnderna m

å

ste f

ö

rs

ö

ksverk­samheten beaktas. Vidare kan brevr

ö

stningsformen ge ett visst, mycket obetydligt merarbete f

ö

r n

ä

mnderna i samband med mottagning och prelimin

ä

r r

ä

kning av r

ö

sterna. Ev, kostnads

ö

kningar f

ö

r valn

ä

mnderna m

å

ste dock bed

ö

mas bli s

å

 begr

ä

nsade att de inte beh

ö

ver redovisas i detta sam­manhang.

Initialkostnaderna medr

ä

knade akulle allta

å 

en f

ö

ra

ö

ksverkaamhet med brevr

ö

atning fr

ä

n BRD kunna ge­nomf

ö

ras vid 1982 

ä

ra val till en kostnad av 25 000 kr.

Prop, 1981/82:224

57

I de ekonomiska ber

ä

kningarna har inte beaktats att ar­betet med r

ö

stmottagning p

ä

 ambassad och konsulat i BRD bortfaller.

Prop. 1981/82:224

58

7

SPECIALMOTIVERING

F

ö

rslaget till lag om f

ö

rs

ö

ksverks:-,mhet rierf brevr

ö

stning

Eftersom brevr

ö

stningsf

ö

rfarandet f.n. 

ä

r t

ä

nkt att till-l

ä

mpas endast p

ä

f

ö

rs

ö

k har det ansetts l

ä

mpligast att best

ä

mmelserna om denna r

ö

stningsform ges i en s

ä

rskild lag.

1

§

I denna paragraf anges lagens lokala till

ä

mpningsomr

å

de. Vid 1982 

å

rs val till riksdagen samt valen"av landstingsledam

ö

ter och kommunfullm

ä

ktige f

å

r allts

å

den som 

ä

r r

ö

stber

ä

ttigad och som vistas i BRD ut

ö

va sin r

ö

str

ä

tt genom att d

ä

rifr

å

n s

ä

nda sina valsedlar med posten till valn

ä

mnden. Kravet p

å

 vistelse i BRD inneb

ä

r bl.a. att det inte blir m

ö

jligt att fr

ä

n annat land skicka r

ö

ster med bud till BRD f

ö

r att avl

ä

mnas till posten d

ä

r. F

ö

r att tillgodose att kravet p

ä

vistelse i BRD 

ä

r uppfyllt kan man 

ö

verv

ä

ga att l

å

ta f

ö

rs

ä

kran omfatta ocks

å

det f

ö

rh

ä

llandel att brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelsen st

ä

llts iordning i BRD.

Prop. 1981/82:224

59

gade inte till

ä

ts r

ö

sta hos de svenska utlandsmyndig­heterna men d

ä

r det 

ä

nd

å

ä

r m

ö

jligt att genomf

ö

ra brev­r

ö

stning.

2

§

Hur v

ä

ljaren skall g

ä

 till v

ä

ga vid brevr

ö

stning regle­ras i 2 

§

. F

ö

rfarandet har n

ä

rmare beskrivits i avsnitt 4.4.

Best

ä

mmelserna i paragrafens andra stycke 

ö

verensst

ä

mmer i sina huvuddrag med best

ä

mmelserna ill kap. 3 

§

 andra stycket ValL om hur en valsedelf

ö

rs

ä

ndelse st

ä

lls i ord­ning.

F

ö

r att st

ä

vja missbruk f

ö

resl

å

s att det i lagen skall tas in en f

ö

reskrift om att v

ä

ljaren p

å

 ytterkuvertet skall ange sitt personnummer samt att vittnenas intyg skall om­fatta, f

ö

rutom de uppgifter som v

ä

ljaren l

ä

mnar i sin f

ö

r­s

ä

kran, 

ä

ven uppgifterna om personnummer och datum f

ö

r f

ö

rs

ä

ndelsens anordnande.

Inneh

å

llet i den f

ö

rs

ä

kran som v

ä

ljaren skall underteckna och inneh

å

llet i vittnenas intyg framg

å

r av bil. 5. Den som medvetet eller av grov oaktsamhet l

ä

mnar oriktig upp­gift i s

å

dan f

ö

rs

ä

kran g

ö

r sig skyldig till osann resp. v

ä

rdsl

ö

s f

ö

rs

ä

kran (I5 kap. 10 

§

brottsbalken). 

Ä

ven ett vittne g

ö

r sig skyldigt till brott om han i samband med brevr

ö

stning l

ä

mnar medvetet oriktiga uppgifter i intyget (osant intygande, I5 kap. 11 

§

 f

ö

rsta stycket brottsbal­ken). Detta torde enligt 2 kap. 3 

§

3. brottsbalken g

ä

lla 

ä

ven utl

ä

ndsk medborgare som vittne. En f

ö

ruts

ä

ttning h

ä

rf

ö

r 

ä

r naturligtvis att han f

ö

rst

å

r inneb

ö

rden av tex­ten p

å

ytterkuvertet. P

å

 v

ä

ljaren ankommer att klarg

ö

ra detta f

ö

r vittnena. Uppgiften skulle kunna underl

ä

ttas genom att RSV i sin information till v

ä

ljarna tog in en

Prop. 1981/82:224

60

ö

vers

ä

ttning av kuverttexten till brevr

ö

stningslandets spr

å

k.

I paragrafens tredje stycke anges hur f

ö

rs

ä

ndelsen skall adresseras. Postadressen till den valn

ä

mnd som d

ä

r avses 

å

terfinns p

ä

r

ö

stkortet.

I fj

ä

rde stycket i denna paragraf anges tidsfristerna f

ö

r r

ö

stning med brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse. Liksom vid r

ö

stning hos utlandsmyndighet f

ä

r s

å

dan f

ö

rs

ä

ndelse inte st

ä

llas i ordning tidigare 

ä

n 24 dagar f

ö

re valdagen. I 

ö

verensst

ä

mmelse med 11 kap. 6 a 

§

 ValL b

ö

r denna tids­begr

ä

nsning g

ä

lla b

å

de vid ordinarie val och 

ö

vriga val. Brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelse skall vara avgiven (postst

ä

mp­lad) senast dagen f

ö

re valdagen. F

ö

r att f

ö

rs

ä

ndelsen med s

ä

kerhet skall komma med vid valn

ä

mndens prelimin

ä

ra r

ö

str

ä

kning, vilken f

å

r b

ö

rja tidigast onsdagen efter val­dagen (13 kap. 9 

§

 ValL), stadgas vidare att f

ö

rs

ä

ndelsen b

ö

r avs

ä

ndas i s

å

dan tid att den 

ä

r n

ä

mnden tillhanda se­nast tisdagen efter valdagen. F

ö

rs

ä

ndelser som ankommer senare men likv

ä

l innan valn

ä

mnden har b

ö

rjat sin f

ö

r­r

ä

ttning f

ö

r r

ö

str

ä

kning skall tas med i r

ä

kningen (i 3 kap. 10 

§

 ValL).

3

§

Till skillnad fr

ä

n vad som g

ä

ller om 

ö

vriga f

ö

rtidsr

ö

s­ter skall de omslagskuvert med brevr

ö

stningaf

ö

rs

ä

ndelser som anl

ä

nder till valn

ä

mnden inte skickas vidare till val­lokalen utan beh

å

llas hos n

ä

mnden i avbidan p

ä

den preli­min

ä

ra r

ö

str

ä

kningen onsdagen efter valdagen. D

ä

rf

ö

r blir 12 kap. 1 och 2 

§§

 ValL inte direkt till

ä

mpliga betr

ä

f­fande dessa f

ö

rs

ä

ndelser. I st

ä

llet skall brevr

ö

stnings­f

ö

rs

ä

ndelserna, behandlas p

å

 samma s

ä

tt som postr

ö

sterna i kyrkofullm

ä

ktigval.

Paragrafen har utformats i n

ä

ra 

ö

verensst

ä

mmelse med 35 

§ 

KfvL.

Prop.  1981/82:224

61

4,   5  och 6 §§

I 4-6 

§§

 regleras f

ö

rfarandet vid valn

ä

mndens prelimin

ä

ra r

ö

str

ä

kning av brevr

ö

ster. Avsikten 

ä

r att f

ö

rfarandet i m

ö

jligaste m

å

n skall 

ö

verensst

ä

mma med f

ö

rfarandet vid r

ä

kning av valsedelsf

ö

rs

ä

ndelser. Paragraferna har d

ä

r­f

ö

r utformats efter m

ö

nater av 13 kap. 3-5 

§§

 ValL med de 

ä

ndringar som kr

ä

vs av h

ä

nsyn till den s

ä

rskilda val­materielen f

ö

r brevr

ö

stning.

I 4 

§

 anges de kontroll

å

tg

ä

rder som genomf

ö

rs innan om­slagakuvertet 

ö

ppnas. I detta skede kontrolleras att om­slagskuvert inte blivit 

ö

ppnat efter tillslutandet. Vida­re kontrolleras att v

ä

ljaren f

ä

r r

ö

sta med brevr

ö

stnings­f

ö

rs

ä

ndelse. Om det har best

ä

mts att brevr

ö

stning skall f

ä

ske endast fr

ä

n visst land, skall valn

ä

mnden allts

å 

kontrollera att f

ö

rs

ä

ndelsen avl

ä

mnats f

ö

r postbefordran i s

å

dant land. Enklast sker detta genom en granskning av frankering och postst

ä

mpel. 

Ä

r f

ö

rs

ä

ndelsen frankerad med postst

ä

mplat frim

ä

rke fr

å

n ett land ifr

å

n vilket brevr

ö

st­ning f

ä

r ske kan f

ö

rs

ä

ndelsen i detta avseende godk

ä

nnas. Enligt de postala regler som g

ä

ller behandlas n

ä

mligen f

ö

rs

ä

ndelse som 

ä

r frankerad med frim

ä

rke fr

ä

n annat land 

ä

n det d

ä

r f

ö

rs

ä

ndelsen postats som ofrankerad. I s

å

dant fall st

ä

mplas inte friir

ä

rket. N

ä

mnden skall ocks

å

kontrolle­ra att brevr

ö

stningsf

ö

rs

ä

ndelsen inte avgetts senare 

ä

n dagen f

ö

re valdagen. F

ö

rs

ä

ndelsen anses avgiven postst

ä

m­pelns datum. Skulle i enstaka fall detta datum inte kunna avl

ä

sas b

ö

r bed

ö

mningen kunna ske med ledning av n

ä

r f

ö

rs

ä

ndelsen ankom till valn

ä

mnden. Av detta sk

ä

l b

ö

r val­n

ä

mnden p

å

varje omslagskuvert ange n

ä

r f

ö

rs

ä

ndelsen kom in till n

ä

mnden.

N

ä

sta etapp i kontrollen regleras i 5

§

 och genomf

ö

rs ef­ter det att omslagskuvertet 

ö

ppnats. Nu skall n

ä

mnden kon­trollera att v

ä

ljaren bifogat sitt r

ö

stkort, att han inte avgivit ytterligare f

ö

rtidsr

ö

ster (brev-, post-, utlands-eller fartygsr

ö

st), att v

ä

ljaren

ä

r r

ö

stber

ä

ttigad inom

Prop. 1981/82:224

62

kommunen samt slutligen att han inte r

ö

stat i vallokalen under valdagen,

I 6 

§

 ges regler f

ö

r granskningen av ytterkuvert och inner­kuvert . Denna granskning genomf

ö

rs i huvudsak p

å

 samma s

ä

tt som granskning av valsedelsf

ö

rs

ä

ndelse. I fr

å

ga om brevr

ö

stningaf

ö

rs

ä

ndelse 

ä

r dock att m

ä

rka att- det 

ä

r f

ö

reskrivet i lagen att v

ä

ljarens personnummer och vitt­nenas adresser skall anges p

å

 ytterkuvertet. Brister det i n

å

got av dessa avseenden b

ö

r detta, liksom vid 

ö

vriga fel eller brister, leda till att f

ö

rs

ä

ndelsen l

ä

ggs 

å

t si­dan och allts

å

 kaaseras.

S

å

 snart n

å

got av kraven i 4-6 

§§

 inte 

ä

r uppfyllt l

ä

ggs f

ö

rs

ä

ndelsen 

ä

t aidan f

ö

r att sedan l

ä

ggas in i s.k. H-omslag. I de fall d

ä

 fel konstateras efter det att- om­slagskuvertet 

ö

ppnats skall innerkuvert, ytterkuvert och r

ö

stkort l

ä

ggas in i omslagskuvertet innan detta i sin tur l

ä

ggs in i H-omslag.

Den fortsatta behandlingen av brevr

ö

sterna 

ö

verensst

ä

mmer helt med det f

ö

rfarande som till

ä

mpas betr

ä

ffande 

ö

vriga f

ö

rtidsr

ö

ster vid valn

ä

mndens prelimin

ä

ra r

ö

str

ä

kning.

Prop, 1981/82:224

63

Underbilaga 1

a)

Lan 

01

F

ä

n 

02

Lokala skattemyndigheten 175 42    A-STAD

Komm

02

Vd4(ad 

11

Vildiltrikt

A-STADS  11 :E

Sammanrakningsmvndlohvt VALN

Ä

MNDEN

175 00    A-STAD

49

Nr I r

ö

ttltngdan

1163

R

Ö

STKORT 1982 valdagen den 19 SEPTEMBER

BJ

Ö

RKMAN, KARL GUSTAV

STORA V

Ä

GEN 10 175 42 A-STAD

VaKkMr

8,00 - 20,00

Vallokal d

é

r rfittnlng ik*r

A-STADS  FOLKHÖGSKOLA

Ni 

ä

r r

ö

stber

ä

ttigad vid val till

riksdag,   landsting och   kommunfullm

ä

ktige.

V

Ä

NO!

b)

V

ä

ljarens efternamn och alla f

ö

rnamn

ADRESSKORT

Uppr

ä

ttas av r

ö

stmottagare hos svensk utlandsmyndighet eller p

å

svenskt fartyg f

ö

r v

ä

ljare som saknar r

ö

stkort.

Personnummer (F

ö

delse

å

r,-m

ä

n,-dag,-nrl )

Senaste kyrkobokf

ö

ringsort (F

ö

rsamling)

Kommun

'   0

«

 fyra sista siffrorna ang

å

s om de 

ä

r le

ä

nda.

   F

ö

r dan som 

ä

r upptagen i s

ä

rslcild r

ö

stl

ä

ngd sitta 

X 

t danna ruta.

a

5

Prop,  1981/82:224

c)

V

Ä

LJARF

Ö

RTECKNING 

(Utlandsr

ö

ster)

f

ö

rval till riksdagen,

landstinget och kommun­

fullm

ä

ktige 

å

r. _...... 

jLfrUndtmyndighct

64

Sidnummer (ifylls av RSV

............. 

Dao

Nr

u

000121

V

ä

l)ar

U   000121

R

Koder enligt r

ö

stkortet

L

ä

n      'Komm

F

ö

r.

Vd-kod

Nr i r

ö

stl

ä

ngden

Utlandsr

ö

ster

A

V

ä

ljarans personnummer{F

ö

delse

å

r,-m

å

n,-dag,-nr)

Signatur

Dag

Nr

u

000122

V

ä

ljarens namn

U   000122

R

Koder enligt r

ö

stkortet

L

ä

n

Komm
[REDACTED_EFTERNAMN]

Vd-kod

Nr i r

ö

stl

ä

ngden

Utlandsr

ö

ster

A

V

ä

ljarens personnummer (F

ö

delse

å

r,-m

ä

n.-dag,-nr)

Signatur

Id~

Nr

-

V

ä

ljarens namn

     A 

«

 "

Prop. 1981/82:224

65

Underbilaga 2

VALKUVERT

AiiTlintiigtr

Pi detta fantrt fir inte gSras nigon anteclcnmg dier något mSilce. VSjaiea skall sjähr ligga b «in välsedd i detta kuvert Endast EN välsedd skall läggas in i ksvatct. Välsedda 

INNERKUVERT

för röstning med valsedelsförsändelse

Anvisningar

Pi dena kuvert fit inte göras nigonanteclning eller något märke. Väljaren skaO själv lägga in sin valsedel i detta kuvert. Endast EN valsedel skall läggas in i kuverteL Valsedeln fär INTE vikas. Därefter skall väljaren lägga in detta kuvert tillsammans med övriga innerkuvert i ett Ytterkuvert för valsedelsförsändelse. Av ytterkuverteta text framgår hur vät aedelsförsäoddsen skall anordnas.

II

Prop. 1981/82:224

66

Underbilaga 3

'tpisuiej} stouaAnif fd saBue \\v(i spueupjoue suasiapuesjo} to\ U86so

*U96cpteA ajo) je6ep 9 peupjoue cjba oop i\ 6AiJef d seuujei ujos a$|ap

-uesioj -uaGepiBA aJO} Je6ep  IsclPil peupjoue bjca jgj as|dpuesjO}S|apas|ey\

YTTERKUVERT F

Ö

R VALSEDELSF

Ö

RS

Ä

NDELSE

Alternativ A        F

ö

rs

ä

kran av v

ä

ljare som 

ä

r gift och som l

ä

mnar valsedels­f

ö

rs

ä

ndelse genom sin make H

ä

rmed f

ö

rs

ä

krar jag p

ä

 heder och samvete att jag sj

ä

tv f

ö

r varje val jag deltar i lagt in en valsedel i ett innerkuvert samt i n

ä

rvaro av vidst

å

ende vittne tagt in inner-kuvertetZ-kuverten i detta ytterkuvert. vilket jag d

ä

refter tillslutit.

Vittnets intyg

H

ä

rmed intygar jag att v

ä

ljaren egenh

ä

n­digt undertecknat vidst

å

ende f

ö

rs

ä

kran.

(Datum)

(V

ä

ljarens namnteckning)

(Personnummer)

(Vittnets* namnteckning)

F

ö

rs

ä

kran av v

ä

ljare som p

ä

 grund av sjukdom, r

ö

relsehinder AlternBtiv B        eOer h

ö

g 

å

lder ej kan inst

ä

lla sig i vallokalen f

Ö

r sitt val­distrikt och som l

ä

mnar valsedelsf

ö

rs

ä

ndefso genom bud H

ä

rmed f

ö

rs

ä

krar jag p

ä

 heder och samvete att jag ej kan inst

ä

lla mig for r

ö

stning i vallokalen f

ö

r mitt valdistrikt p

ä

 grund av sjukdom, r

ö

relsehinder eller h

ö

g 

å

lder, att jag sj

ä

lv f

ö

r varje val jag deltar i lagt in en valsedel i ett innerkuvert samt i n

ä

r­varo av vidst

å

ende vittne och bud lagt in innerkuvertetZ-kuverten i detta ytter* kuvert, vilket jag d

ä

refter tillslutit.

Vittnets och budets intyg H

ä

rmed intygar vi att v

ä

ljaren egenh

ä

n­digt undertecknat vidst

å

ende f

ö

rs

ä

kran och att n

å

got f

ö

rh

ä

llande som strider mot denna ej 

ä

r kant f

ö

r oss.

(Vittnets' namnteckning)

(Datum)

(V

ä

ljarens namnteckning)

(Personnummer)

(Budets* namnteckning)

Alternativ C        F

ö

rs

ä

kran av v

ä

ljare som l

ä

mnar valsedelsf

ö

rs

ä

ndelse genom

lantbrevb

ä

rare H

ä

rmed f

ö

rs

ä

krar jag p

å

 heder och samvete att jag Sj

ä

lv f

ö

r varje val jag deltar t lagt in en.valsedel i ett innerkuvert samt i n

ä

rvaro av vidst

å

ende vittne lagt in inner­kuvertetZ-kuverten i detta ytterkuvert, vilket jag d

ä

refter tillsl.utit.

Vittnets intyg

H

ä

rmed intygar jag att v

ä

ljaren egenh

ä

n­digt undertecknat vidst

å

ende f

ö

rs

ä

kran.

(Vittnets* namnteckning) Lantbrevb

ä

rarens intyg Undertecknad har mottagit detta ytter

ä

ljaren.

(Datum)

(V

ä

ljarens namnteckning)

1)   V

ä

ljarens make eller barn eller makens barn f

ä

r ej vara vittne. Vittne skall ha fyllt 18 

ä

r. Vid r

ö

stning enligt alternativ C f

å

r lantbrevb

ä

raren ej vara vittne.

(Personnummer)

(Lantbrevb

ä

rarens namnteckning)

2)   Bud f

ä

r den vara som 

ä

r v

ä

ljarens barn, barnbarn, fader, moder eller syskon eller hans v

ä

rdare och som fyllt 18 

ä

r.

Ytterknteit fflr rAstniog på postanstalt eller vid förtidsröstning I atlandet

IV

xKaTtemynaigmieri

L

Ä

NSSTYRELSEN

] i

130 40     B-STAD

1

LJn

Komm

Fdri

Vd-kod

Nr 1 rdnianadfn

n?

in

na

OS

SR  35

V

«

Ml

«

trikt

B-STADS 5:E

i

S

«

mm

«

nrah n Ingtmynd lofM 

VALN

Ä

MNDEN

123  30    B-STAD

u   000121

Utlandsr

ö

ster

Prop. 1981/82:224

67

UnderbUaga 4

Svenska utlandamyndig-heter i F

ö

rbundsrepubli­ken Tyakland :iied r

ö

stmot-tagning vid 1979 

å

ra val

O 

Berlin

Prop. 1981/82:224

68

Underbilaga 5

YTTERKUVERT F

Ö

R BREVR

Ö

STNINGSF

Ö

RS

Ä

NDELSE

F

ö

rs

ä

kran av v

ä

ljaren

H

ä

rmed f

ö

rs

ä

krar jag pS heder och samvete att jag sj

ä

lv f

ö

r varje val jag deltar i har lagt in en valsedel i ett innerkuvert samt i n

ä

rvaro av nedanst

å

ende vittnen lagt in inner-kuvertet/kuverten i detta ytterkuvert, vilket jag d

ä

refter tillslutit.

(Datum)'                           (VAljsrant namntscknlng)                                                                 

«

rsonnumm

«

r)

Vittnenas intyg

H

ä

rmed intygar vi att v

ä

ljaren egenh

ä

ndigt undertecknat ovanst

å

ende f

ö

rs

ä

kran och att n

å

got f

ö

rh

å

llande som strider mot de uppgifter som v

ä

liaren ovan har l

ä

mnat inte 

ä

r k

ä

nt f

ö

r oss.

(Vittnets namnteckning)                                                             (Vittnats namntacknlng)

(Vittnats adretf)                                                                             (Vittnats

å

drats)

H

ä

r anges den dag d

å

 brevr

ö

ttningif

ö

ri

ä

ndslffl anordnat. Detta f Ar inte ike f

ö

rr

ä

n tidigast 24 dagar f

ö

rs valdagen. ' V

ä

ljarens make eller bam eller makens bam f

ä

r ej vara vittne. Vittne skall ha fyllt 18 

å

r.

A

Prop. 1981/82:224

69

Innehåll

Inledning........................................................................ 

Lagförslag....................................................................... 

1     Röstning hos svenska utlandsmyndigheter.............. 

1.1

Förfarande ...................................................... 

1.2

Omfattning....................................................... 

1.3

Historik............................................................. 

2    Främmande staters inställning till röstmottagning på ambassader

och konsulat............................................................. 

2.1

Schweiz...........................    ............................. 

2.2

Förbundsrepubliken Tyskland.......................... 

2.3

Konventioner om diplomatiska och konsulära förbindel­ser   

3     Några exempel på valförfaranden i andra länder..... 

3.1

Övriga nordiska länders utlandsröstning......... 

3.2

Brevröstning (Briefwahl)  i  Förbundsrepubliken Tysk­land    

3.3

Fullmaktsröstning (vote par procuration) i Frankrike . .

4     Tänkbara lösningar, överväganden och förslag........ 

4.1

Röstning hos svenska utlandsmyndigheter i grannländer till Förbundsrepubliken Tyskland 

4.2

Begränsning av röstmottagarens uppgifter..... 

4.3

Fullmaktsröstning ............................................ 

4.4

Brevröstning.................................................... 

5

Genomförande och uppföljning................................. 

6

Kostnader................................................................. 

7     Specialmotivering..................................................... 

Underbilaga 1................................................................. 

Underbilaga 2................................................................. 

Underbilaga 3................................................................. 

Underbilaga 4................................................................. 

Underbilaga 5................................................................. 

Prop. 1981/82:224

70

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttranden över promemorian Om svenska väljares röstning i Förbundsrepubliken Tyskland vid 1982 års val

1 Remissinstanser

Efter remiss har yttranden över promemorian Om svenska väljares röstning i Förbundsrepubliken Tyskland vid 1982 års val avgetts av riksskatteverket (RSV), postverket, länsstyrelsen i Stockholms län och länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län.

Vidare har yttranden avgetts av valnämnden i Stockholms kommun, valnämnden i Göteborgs kommun och Utlandssvenskarnas Förening.

2 Allmänna synpunkter på promemorian

Alla remissinstanser utom en, valnämnden i Stockholms kommun (majoriteten), tillstyrker i princip promemorians förslag om ett brevröst­ningsförfarande.

Enligt RSV medför brevröstning enligt den modell som redovisas i promemorian förenklingar såväl för de röstande som för berörda myndig­heter. Även i ekonomiskt hänseende kan brevröstningen förväntas medföra vissa besparingar jämfört med det traditionella röstningsförfarandet hos utlandsmyndigheterna. Enligt RSV:s bedömning uppfyller det föreslagna röstningsförfarandet även de krav som traditionellt ställs beträffande tillförlitlighet och skydd för valhemligheten. Med hänsyn till att brevröstning efter svenska förhållanden är ny och oprövad biträder RSV förslaget att förfarandet vid 1982 års val endast genomförs i form av begränsad försöksverksamhet.

Postverket har inget att erinra mot de föreslagna reglerna för brevröst­ningsförfarandet. Härvid förutsätts dock att omslagskuverten uppfyller gällande internationella postbestämmelser om format, utseende m. m.

Länsstyrelsen i Stockholms län har inte något att erinra mot den föreslagna försöksverksamheten med brevröstning. Det föreslagna brevröstningsförfa­randet synes vara smidigt och enkelt samtidigt som det fyller kravet på tillförlitlighet. Beträffande det tredje huvudkrav som under förarbetena till vallagen ställdes på förfarandet vid val, att valhemligheten skall tryggas, synes brevröstning ge minst samma garantier i det hänseendet som nuvarande röstning med valsedelsförsändelse.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län har i princip inget att erinra mot förslaget att på försök införa brevröstning. Länsstyrelsen anför dock följande.

Prop. 1981/82:224

71

Om brevröstning införts på samtliga postanstalter i Förbundsrepubliken Tyskland, kan systemet få oönskad spridning genom att svenskar som normalt inte vistas i Förbundsrepubliken Tyskland kan bege sig till någon västtysk postanstalt och brevrösta. Alternativet med brevröstning hos svensk utlandsmyndighet med bl. a. viss identitetskontroll är därför att föredra, om detta går att genomföra. Risk kanske finns för att brevröster befordras kostnadsfritt på samma sätt som sker vid val i Förbundsrepubliken Tyskland. Av lagförslaget bör framgå hur valnämnden skall behandla bl. a. ofranke­rade brevröster. Dessutom bör vittnesmeningen på valförsändelsen vara avfattad även på tyska, eftersom man får räkna med att alla vittnen inte behärskar svenska språket.

Valnämnden i Stockholms kommun avstyrker promemorieförslaget och anför följande.

Skulle förslaget accepteras för svenskar som är bosatta i Förbundsrepub­liken måste frågan samtidigt prövas med utgångspunkt från de förhållanden som råder inom vårt eget land vad avser personers geografiska eller andra hinder att använda nu tillämpade valförfaranden.

Med hänsyn till den obefintliga remisstiden och den därav följande begränsningen i den politiska behandlingen finns ingen förutsättning att avge yttrande över betänkandet.

Tre ledamöter av valnämnden i Stockholms kommun har reserverat sig mot majoritetens beslut och åberopat ett utlåtande från valnämndens kansli, i vilket promemorieförslaget tillstyrks.

Enligt valnämnden i Göteborgs kommun synes det vara oundgängligen erforderligt att göra sådana ändringar i nuvarande ordning för utlandsröst­ning som kan godkännas, enär i annat fall ett inte alltför obetydligt antal röstberättigade svenska medborgare skulle betagas möjligheten att utöva sin rösträtt. En tillämpning av "den schweiziska modellen" för svenska väljare i Förbundsrepubliken Tyskland skulle vara en oacceptabel begränsning av valdeltagandet. Valnämnden får därför i princip tillstyrka det remitterade förslaget till lag om försöksverksamhet med brevröstning.

Enligt Utlandssvenskarnas Förening är det angeläget att man i princip slår vakt om möjligheten att anordna röstmottagning hos utlandsmyndigheterna. Att röstning på detta sätt sedan länge inte har varit möjlig i Schweiz är beklagligt men har varit ett undantag. Det vore tillfredsställande om den i promemorian antydda utvecklingen kunde leda till att situationen i Schweiz normaliserades.

Att man nu riskerar en avvisande attityd mot röstmottagning även i Förbundsrepubliken Tyskland är så mycket mera beklagligt. Föreningen vill ifrågasätta om saken kunde aktualiseras i Europarådet i syfte att åstadkom­ma en allmän enighet inom de europeiska länderna om lika behandling av varandras medborgare i det berörda avseendet. Som framgår av promemo­rian berättigas enligt art. 8 b) i Europarådets konvention om konsulära uppgifter  de  konsulära  tjänstemännen  att  ta  emot  röster  i  val  och

Prop. 1981/82:224

72

folkomröstningar. Från svensk sida borde möjligen intresset hos andra europeiska länder väckas för en ratificering av konventionen och för en anslutning till en gemensam praxis i fråga om röstmottagning.

Även om det sålunda är synnerligen angeläget att man också fortsättnings­vis kan rösta utomlands på beskickningar och konsulat vill föreningen uttala sin tillfredsställelse över det förslag till brevröstning som promemorian innehåller.

Föreningen har i olika sammanhang föreslagit att undersökningar skulle göras om möjligheten att tillämpa poströstning i någon form i sådana länder, där avstånden till svenska utlandsmyndigheter är betydande eller där eljest praktiska svårigheter att utöva rösträtten föreligger. Det skulle därför vara av stort värde om ett försök av det slag som beskrivs i promemorian gjordes i Förbundsrepubliken Tyskland.

Föreningen vill sålunda tillstyrka de föreslagna åtgärderna för brevröst­ning i Förbundsrepubliken Tyskland och har inga erinringar mot de praktiska detaljerna. Det är väsentligt att förfarandet blir enkelt och smidigt, och föreningen ansluter sig bl. a. därför till vad som anförs i promemorian om att avvisa tanken på krav på röstlängdsutdrag som villkor för brevröstning.

3 Övriga synpunkter på promemorian

RSV tar upp frågan om utskickning av valmateriel för brevröstning. Sedan 1956 års val har röstmottagning hos svenska utlandsmyndigheter i Schweiz inte genomförts. De svenskar i Schweiz som velat delta i svenska val har fått bege sig till närmast belägna utlandsmyn­dighet i något grannland, däribland Förbundsrepubliken Tyskland, för att rösta. RSV bedömer det som troligt att ett flertal svenskar i Schweiz kommer att vilja utnyttja brevröstningsförfarandet vid 1982 års val. Förutsättningen är härvid att de får tillgång till erforderligt valmateriel samt att brevrösten iordningställs inom Förbundsrepubliken Tyskland. RSV anser det önskvärt att detta förfarande kan komma till användning. RSV avser därför att skicka ut valnriateriel även till de svenskar som är bosatta i Schweiz. Detta kan antingen ske efter individuella beställningar eller- vilket RSV anser vara ett bättre alternativ - att valmateriel generellt skickas till de väljare som enligt den särskilda röstlängden är bosatta i Schweiz.

RSV tar också upp frågan om vem som bör granska omslags-kuverten. Röster som tagits emot hos utlandsmyndighet och på fartyg skickas till RSV för vidarebefordran till valnämnd. Brevrösterna skall enligt förslaget sändas direkt till valnämnden av de röstande. Granskningen av brevröster avviker markant från granskningen av övriga utlandsröster. Detta gäller framför allt granskningen av de särskilda omslagskuverten. Beslutet om eventuell brevröstning kan inte förväntas förrän i slutet av maj 1982. RSV:s och länsstyrelsernas planlagda utbildning för valnämnderna genom­förs under maj 1982. Information och utbildning beträffande den särskilda

Prop. 1981/82:224

73

granskningen av brevröster kommer därmed inte att kunna inordnas i den ordinarie planlagda utbildningen. Behovet av särskilda informations- och utbildningsinsatser skulle enligt RSV:s bedömning avsevärt minska om granskningen av de särskilda omslagskuverten ålades RSV i stället för valnämnderna. Likformigheten i bedömningen skulle även underlättas om denna avvikande granskning genomfördes av en myndighet, särskilt med beaktande av att flertalet valnämnder endast skulle få enstaka brevröster. Även uppföljningen och utvärderingen skulle underlättas av en sådan samordning.

RSV föreslår med anledning härav att brevrösterna sänds till RSV av de röstande. Granskning av omslagskuverten utförs av RSV vid offentlig förrättning enligt de riktlinjer som redovisas i promemorian. För valnämn­dernas del skulle därvid brevrösterna granskningsmässigt kunna hanteras på i princip samma sätt som övriga valsedelsförsändelser bland förtidsrösterna. Om denna ordning godtas, bör enligt RSV lagen om försöksverksamhet med brevröstning få följande lydelse.

1§

Vid 1982 års val till riksdagen samt val av landstingsledamöter och kommunfullmäktige får röstberättigad som vistas i Förbundsrepubliken Tyskland rösta genom att därifrån sända sina valsedlar till centrala valmyndigheten med posten (brevröstning).

Vid brevröstning tillämpas bestämmelserna i vallagen (1972:620), om inte annat följer av denna lag.

2§

Brevröstning går till på följande sätt.

Väljaren lägger för varje val själv i avskildhet in sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av två vittnen lägger han sedan in iordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för brevröstningsförsändelse och tillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han förfarit på detta sätt. Vidare anger han på ytterkuvertet den dag då brevröstningsförsändelsen anordnats samt sitt personnummer. Vittnena intygar med sina namnteckningar att väljaren egenhändigt under­tecknat försäkran samt att något förhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytterkuvertet inte är känt för dem. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittne skall ha fyllt 18 år. Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne.

Sedan brevröstningsförsändelsen anordnats enligt andra stycket lägger väljaren in försändelsen tillsammans med sitt röstkort i ett omslagskuvert och tillsluter detta. Därefter lämnas försändelsen för postbefordran till centrala valmyndigheten.

Brevröstningsförsändelse får vara anordnad tidigast 24 dagar före valda­gen och skall avges senast dagen före valdagen. Försändelsen skall anses avgiven den dag då omslagskuvertet är poststämplat. Brevröstningsförsän­delse skall lämnas för postbefordran i sådan tid att den kan beräknas vara centrala valmyndigheten till hända senast kl. 12.00 dagen efter valdagen.

Prop. 1981/82:224

74

3§

Vid varje tillfälle då brevröstningsförsändelse kommer in till centrala valmyndigheten skall antalet antecknas i ett särskilt protokoll. I väntan på centrala valmyndighetens granskning dagen efter valdagen skall försändel­serna förvaras på betryggande sätt.

4§

Centrala valmyndighetens offentliga granskningsförrättning inleds med att inkomna omslagskuvert med brevröstningsförsändelser räknas varpå antalet antecknas i ett protokoll. Därefter granskas omslagskuverten. Därvid kontrolleras att

1.

omslagskuvertet inte blivit öppnat efter tillslutandet,

2.

att väljaren får rösta med brevröstningsförsändelse,

3.

att brevröstningsförsändelsen inte avgetts senare än dagen före valda­gen.

I de fall nämnda krav är uppfyllda, förfars med omslagskuvert på sätt som föreskrivs i 5 §. I annat fall läggs omslagskuvert åt sidan och behandlas på sätt som föreskrivs i 6 § andra stycket.

5§

När kontroll enligt 4 § har skett, öppnas de omslagskuvert som inte lagts åt sidan. Därefter kontrolleras att omslagskuvertet innehåller väljarens röst­kort och ett ytterkuvert för brevröstningsförsändelse.

I de fall nämnda krav är uppfyllda lägger centrala valmyndigheten brevröstningsförsändelsen i ett ytterkuvert för röstning på postanstalt eller vid förtidsröstning i utlandet tillsammans med väljarens röstkort, vilket placeras närmast ytterkuvertets fönster, och tillsluter kuvertet. Därefter förfars med ytterkuvertet på sätt som föreskrivs i 6 § första stycket och 7 §. I annat fall läggs innehållet åter in i omslagskuvertet, som läggs åt sidan och behandlas på sätt som föreskrivs i 6 § andra stycket.

6§

De ytterkuvert med inneliggande brevröstningsförsändelse som uppfyller kraven i 4 och 5 §§ läggs in i ett eller flera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet.

De omslagskuvert som inte uppfyller kraven i 4 och 5 §§ läggs in i ett eller flera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet och behålls av centrala valmyndigheten.

Uppgifter om antalet särskilda kuvert och innehållet i dessa antecknas i protokollet.

7§

Centrala valmyndigheten sänder därefter omedelbart de särskilda kuver­ten enligt 6 § första stycket till valnämnden i den kommun där väljaren är upptagen i allmän röstlängd eller, om väljaren är upptagen i särskild röstlängd, till valnämnden i den kommun, inom vilken den vallokal är belägen där den särskilda röstlängden enligt 4 kap. 20 § vallagen skall finnas tillgänglig. Försändelserna skall anordnas som värdepost.

Valnämnden skall i väntan på den offentliga förrättningen för preliminär rösträkning förvara försändelserna på betryggande sätt.

Prop. 1981/82:224

75

8§

Valnämndens preliminära rösträkning inleds med att från centrala valmyndigheten inkomna särskilda kuvert med ytterkuvert med brevröst­ningsförsändelser brytes. Ytterkuverten räknas och antalet antecknas i protokollet. Därvid kontrolleras att

1.

ytterkuvert inte blivit öppnat efter tillslutandet,

2.

samma väljare inte avgivit sådant ytterkuvert som avses i 13 kap. 3 § första stycket vallagen eller mer än en brevröstningsförsändelse,

3.

väljaren är röstberättigad i valdistriktet,

4.

väljaren inte röstat i vallokalen under valdagen.

Därefter bryts ytterkuvertet och kontrolleras att brevröstningsförsändel­sen är i föreskrivet skick och har anordnats inom föreskriven tid. Brevröstningsförsändelsen brytes och innerkuverten granskas. Därvid kon­trolleras att de är av föreskriven beskaffenhet, att väljaren har ställt i ordning endast ett innerkuvert för varje val och att innerkuvert ej är försett med obehörig märkning. Godkända innerkuvert läggs i urnorna. I samband därmed antecknas vid väljarens namn i röstlängden att han har utövat sin rösträtt.

Föreligger brist eller felaktighet i något hänseende som valnämnden skall kontrollera enligt de föregående styckena, skall innerkuvert tillsammans med väljarens röstkort och brevröstningsförsändelsen åter läggas in i ytterkuvertet. Detsamma gäller om innerkuvert är tomt eller om det inte klart framgår att kuvert innehåller valsedel. Ytterkuvert läggs i sin tur in i ett eller flera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1982 och gäller till utgången av juni 1983.

Föratt uppföljning och utvärdering skall kunna genomföras är det enligt RSV nödvändigt att verket får tillgång till samtliga ytterkuvert för brevröstningsförsändelser och omslagskuvert, även de som inte god­känts.

Minoriteten i valnämnden i Stockholms kommun har åberopat ett utlåtande från valnämndens kansH, som bl. a. innehåller följande synpunk­ter.

Enligt kansliets mening har promemorians rubrik fått en oklar lydelse.. Såvitt kansliet förstår avses i lagförslaget även röstberättigade utländska medborgare.

Röstberättigad som uppehåller sig i Schweiz har nu inga möjligheter att rösta hos utlandsmyndighet i landet. Om brevröstning genomförs i För­bundsrepubliken Tyskland får väljare i Schweiz betydligt större möjligheter att avlämna sina röster genom att bege sig till Förbundsrepubhken och brevrösta. Det torde ligga nära till hands att så blir fallet. Det kan nog inte uteslutas att väljare, som inte har denna möjlighet att personligen brevrösta i Förbundsrepubhken, kan frestas att genom bud eller på annat sätt få sin brevröstningsförsändelse  avlämnad i  Förbundsrepubliken.  Utredningen

Prop. 1981/82:224

76

överväger att låta väljarens försäkran på försändelsen också omfatta det förhällandet, att brevröstningsförsändelsen ställts i ordning i Förbundsre­publiken. Enligt kansliets mening är det till fyllest om det i instruktionen till de röstande informeras om att brevröstningen skall ha skett i Förbundsre­publiken och att detta således ej omfattas av väljarens försäkran. Motiv härför är bl. a., att valnämnden i praktiken inte har några möjligheter att kontrollera hur försändelsen ställts i ordning.

Brevröstningsförsändelsen bör utformas som fönsterkuvert i likhet med kuvert 

IV 

för poströstning. Härigenom säkerställs att försändelsen kommer till valnämnden.

Om brevröstningsförfarandet permanentas bör övervägas om inte brev­röstningsförsändelsen kan ges tjänstebrevsstatus. Så länge brevröstning endast tillåts från visst land kan tjänstebrev dock ej utnyttjas då sådan försändelse ej frankeras och utredning om avsändarland härigenom försvå­ras.

I avvaktan på att försändelserna kan ges tjänstebrevsstatus bör RSV ge anvisningar om hur ofrankerade eller otillräckligt frankerade försändelser skall hanteras.

Valnämnden i Göteborgs kommun gör följande påpekanden.

I 1 § bör tydligt utsägas att valsedlarna skall - i vederbörligen frankerad försändelse - skickas direkt till valnämnden. Följande lydelse föreslås därför.

". . . rösta genom att därifrån med posten i betalt brev sända sina valsedlar direkt till valnämnden i den kommun där väljaren är upptagen i allmän röstlängd, eller om väljaren är upptagen i särskild röstlängd till valnämnden i den kommun, inom vilken den vallokal är belägen där den särskilda röstlängden enligt 4 kap. 20 § vallagen skall finnas tillgänglig (brevröst­ning)."

Det bör antingen i 1 § eller senare angivas, att icke frankerad eller ofullständigt frankerad försändelse icke kan godtagas som brevröst. Enär liknande valförsändelser i Förbundsrepubliken Tyskland befordras kost­nadsfritt, synes det föreligga risk, att en tysk postfunktionär mottager även en svensk sådan försändelse ofrankerad. Vederbörande valnämnd skulle då löpa risk att få betala lösen för brevrösten.

Av 2 § bör klart framgå, att väljaren äger rösta i flera val, förslagsvis:

"Väljaren lägger för varje val, vari han önskar deltaga, själv in sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av två vittnen lägger han sedan in sålunda iordningställda innerkuvet.... "Paragrafens tredje stycke synes - om den ovan föreslagna avfattnirigen av 1 § godkännes-kunna ändras sålunda. "... Därefter lämnas försändelsen för postbefordran till den valnämnd, varom förmäles i 1 §."

Beträffande utformningen av "ytterkuvertet" bör intygsmeningen vara avfattad jämväl på tyska språket för att tyskspråkiga vittnen skall kunna

Prop. 1981/82:224

77

förstå vad de intygar.  Intygandet bör även innehålla en försäkran att försändelsen iordningställts i Förbundsrepubliken Tyskland.

I 3 § bör klart utsägas, att brevrösterna skall räknas vid valnämndens onsdagssammanräkning. Lämpligen bör även angivas, att den i 4 § behand­lade kontrollen bör ske innan räkningen av poströsterna påbörjas. Sedan denna kontroll gjorts, bör brevrösterna insorteras bland poströsterna. Kontrollen enligt 5 och 6 §§ bör nämligen ske i samband med granskningen av poströsterna. Brevrösterna får ej behandlas separat, enär risk då föreligger, att valhemligheten röjs.

5

§ bör få en positiv avfattning förslagsvis sålunda. "När kontroll enligt 4 § skett, öppnas de godkända omslagskuverten" (tillsammans med poströster­na, se ovan).

6

§ bör få ett förslagsvis så lydande tillägg i första stycket, femte meningen: "Därvid kontrolleras, att de är av föreskriven beskaffenhet, att väljaren har ställt i ordning endast ett innerkuvert för varje val, vari han är berättigad deltaga, och att etc.-." Andra styckets första mening kan förtydligas så ". . . skall felaktigt innerkuvert åter etc. -."

Förslaget saknar bestämmelser motsvarande 13 kap. 10 § ValL. Det bör därför kompletteras med en 7 § av förslagsvis följande lydelse: "Kommer brevröstningsförsändelse in efter sammanräkningsförrättningens början, lägges den utan vidare åtgärd åt sidan. Sådana försändelser lägges därefter in i ett eller flera omslag och förses med anteckning om innehållet."

Valnämnden delar helt den i promemorian framförda åsikten att ett förfarande med röstlängdsutdrag skulle bli onödigt omständligt och att kravet på att röstkort skall medsändas brevrösten innebär tillräcklig garanti för säkerheten i valförfarandet under förutsättning att RSV:s anvisningar om restriktivitet med utfärdandet av duplettröstkort iakttages.

Promemorian saknar bestämmelser om utformningen av "omslagskuver­tet" för brevröstningsförsändelsen. Detta kuvert bör kunna göras som ett fönsterkuvert, i vars "fönster" skall synas endast valnämndens namn och adress.

Beträffande kostnaderna för genomförande av det föreslagna brevröst­ningsförfarandet förefaller promemorieförfattaren ha varit alltför optimis­tisk. Valnämnden saknar möjlighet att närmare bedöma RSV:s kostnader, men vill uttala att det "mycket obetydliga merarbetet för nämnderna" i varje fall för Göteborgs del måste beräknas medföra en merkostnad av åtminstone ett par tusen kronor, vilket dock får anses vara en måttlig kostnad för den föreslagna försöksverksamheten.

Utlandssvenskarnas Förening tar upp följande frågor. I promemorian uttalas att väljaren själv har att bedöma om valsedelsförsändelsen skall rekommenderas eller kunna sändas som vanligt brev. En sådan bedömning får ske mot bakgrund av de röstandes allmänna erfarenheter av postväsendet i berörda länder. Upplysningar om fördelar och nackdelar med skilda

Prop. 1981/82:224

78

befordringssätt bör emellertid lämpligen delges väljarna samtidigt med annan information om röstningen.

Föreningen vitsordar att det kan förväntas ett starkt intresse från utlandssvenskarnas sida för att en försöksverksamhet med brevröstning efter hand utvidgas och att sådan röstning kommer att godtas som ett ordinärt valförfarande. Ett avgörande villkor är emellertid att snabbheten och tillförlitligheten hos postväsendet kan upprätthållas och förbättras. I flera länder är utvecklingen tyvärr i dessa hänseenden oroande.

Prop. 1981/82:224

79

Innehåll

Proposition....................................................... 

1

Propositionens huvudsakliga innehåll ..................... 

...... 

1

Lagförslag........................................................ 

...... 

2

Lag om försöksverksamhet med brevröstning i

Förbundsrepubliken Tyskland .......................... 

...... 

2

Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 29 april

1982............................................... ...'...... 

...... 

4

1

Inledning..................................................... 

4

2

Allmän motivering......................................... 

...... 

5

2.1

Bakgrunden ......................................... 

...... 

5

2.2

Promemorian......................................... 

8

2.3

Föredragandens överväganden................. 

...... 

9

3

Upprättat lagförslag...................................... 

.... 

14

4

Specialmotivering.......................................... 

14

5

Hemställan.................................................. 

.... 

16

6

Beslut........................................................ 

.... 

17

Bilagor

Bilaga 1 Promemorian Om svenska väljares röstning i Förbundsre­

publiken Tyskland vid 1982 års val............... 

18

Bilaga 2 Sammanställning av remissyttrandena över promemorian .

70

GOTAB 71299    Stockholm 1982