Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:169

Regeringens proposition

1982/83:169

om Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1984, m.m.;

beslutad den 7 april 1983.

Regeringen föreslår riksdagen alt antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotpkpll.

På regeringens vägnar INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

SVANTE[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I prpppsitipnen föreslås alt Nordiska ministerrådels allmänna budget för år 1984 gpdkänns Pch atl medel anvisas för Sveriges andel av kpstnaderna för den verksamhet spm finansieras över denna budget. Vidare föreslås atl regeringen bemyndigas medge att vissa åtaganden görs av Nordiska indu­strifonden. Nordiska ministerrådets allmänna budget omfattar inte det nordiska kultursamarbetet. För detta finns en särskild budget.

1    Riksdagen 1982183. 1 saml. Nr 169

Prop. 1982/83:169

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-04-07

Närvarande: statsrådet I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bpslröm, Bpdström, Gö-ransspn.[REDACTED_EFTERNAMN], R. Carlsspn,[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1984, m.m.

I prpp. 1982/83:100 (bil. 5, s. 23) har regeringen föreslagk riksdagen att, i avvaktan på särskild prpposilion i ämnet, liU Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgetåret 1983/84 beräkna ett förslagsanslag av 59200000 kr. Jag avser nu atl ta upp denna fråga.

1    Inledning

Nordiska ministerrådet inrättades år 1971 genom en revision av den år 1962 ingångna samarbelsöverenskommelse mellan de nordiska länderna (Helsingfors- avtalet). Den 12 april 1973 ingicks elt avtal mellan de nordis­ka ländema om upprättande av Nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo. Upprättandet av minislerrådssekrelariatel godkändes för Sveriges del av riksdagen den 25 maj 1973 (prop. 1973: 121, UU 13, rskr 245). Verksamhe­ten vid sekretariatet inleddes den 1 juh 1973.

I samband med upprättandet av sekretariatet skapades en budget för den del av ministerrådets verksamhet som administreras av sekretariatet. Den­na budget. Nordiska ministerrådets aUmänna budget, omfattar inte det nordiska kuhursamarbetel, för vUket Nordiska ministerrådet i samman­sättningen kultur- och undervisningsministrarna fastställer en särskild bud­get. Den omfattar inte heUer de gemensamma nordiska biståndsprojekt i u-länder som finansieras över de nordiska ländernas bisländsbudgetar och inte heller medel till Nordiska invesleringsbanken. Beträffande samarbetet genpm Nordiska investeringsbanken kommer regeringen senare i år alt lämna särskilt förslag om utökning av bankens grundkapital i enlighet med rekommendation från Nordiska rådet.

Prop. 1982/83:169

3

Fr.o.m. år 1975 pmfattar Nprdiska ministerrådets allmänna budget elt kalenderår. Medel för verksamheten under är 1983 anvisades av riksdagen den 27 maj 1982 (prop. 1981/82:208, UU 24, rskr 348).

Enligt reglementet för Nordiska ministerrådets budgetar (den allmänna budgeten och kulturbudgelen), beslutat av Nordiska ministerrådet den 18 februari 1979 (samarbelsminislrarna) och den 15 januari 1979 (kultur- och undervisningsministrarna), fastsläUer Nordiska ministerrådet budgeten i mars under förbehåll av de nationella parlamentens godkännande. Regle­mentet gäller frän den I januari 1979.

På initiativ av Nordiska rådet har en ny ordning fastställts på försök för behandhngen av den allmänna budgeten. Nordiska ministerrådet (samar­betsministrarna) och Nordiska rådels budgetkommilté hade ett möte den 30 november 1982, varvid man diskuterade anslag, prioriteringar och ni­våer för 1984 års budget. Som underlag för denna diskussion hade ansök­ningar frän ämbelsmannakommittéer och insfitufioner m.m. tiUstäUts Nor­diska rådets organ. På basis av bl.a. denna diskussion utarbetade Nordiska ministerrådet den 4 februari 1983 ett budgetförslag som överiämnades till Nordiska rådet. Efter behandling i rådets organ blev budgetförslaget före­mål för debatt under Nordiska rådels 31:a session i Oslo i febmari 1983. Med beaktande av de önskemål som framkom under debatten fastsläUde Nordiska ministerrådet (samarbelsminislrarna) den 15 mars 1983 den all­männa budgeten för år 1984.

Genom denna nya ordning som i huvudsak gäller även för Nordiska ministerrådets kulturbudget, har önskemålet atl bereda Nordiska rådet förbättrade möjligheter att delta i budgetarbetet tillgodoselts och alt ge rådets medlemmar lillfäUe all debattera budgeten under Nordiska rådets session. Härigenom uppnås också syftet att ge de nordiska samarbelsakti-vitelerna en bätlre parlamentarisk förankring och atl göra den nordiska budgetbehandhngen mer 1U

Den budgetprocedur som sålunda tillämpas innebär att förslag inte kan föreläggas riksdagen inom den tid under vUken anslagsproposilioner nor­malt ska lämnas. Motsvarande gäller för Nordiska ministerrådets kuhur­budget.

I del följande redogör jag närmare för Nordiska ministerrådets aUmänna budget för är 1984 och vissa frågor i anslutning härtiU.

Chefen för utbildningsdepartementet kommer senare denna dag alt an­mäla frågan om Nordiska ministerrådels kulturbudget för år 1984.

En utförlig redogörelse för del nordiska arbetet har lämnats i den berät­telse rörande det nordiska samarbetet som ministerrådet har överlämnat till Nordiska rådet i december 1982 (dokument C 1/1983 i det nordiska trycket). En sammanfattning av denna redogörelse bör fogas till protokol­let i detta ärende som bilaga 1.

En översikt över Nordiska ministerrådets budget för år 1984 bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

Prop. 1982/83:169

4

2 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

2.1 Allm

ä

nt

I rådande statsfinansiella läge i de nordiska länderna, vilket i hög grad beror pä oljeprisulvecklingen, inllalionen och andra förhållanden på del inlemationeUa ekonomiska planet, har del varit nödvändigt atl göra bespa­ringar i de nationella statsutgifterna. Detta påverkar även det nordiska samarbetet. En gemensam uppfattning är emellertid att det finns skäl alt betrakta den nordiska budgetbehandhngen på annat sätt än den nationella. Genom alt söka gemensamma lösningar i släUel för att lägga ner resurser i varje enskUl land för atl lösa likartade problem, kan en samhällsekonomisk nytta uppnås genom det nordiska samarbetet. Möjlighetema att åstadkom­ma nationella besparingar genom nordiska samarbelslösningar bör därför las tUlvara.

Dominerande i det nordiska samarbetet f.n. är frågorna pm det ekono­miska läget och sysselsättningen. Medel har avsatts för gemensamma åtgärder, som förbereds under ledning av de nprdiska ländemas finans-pch arbetsmarknadsministrar.

Under senare år har det ekonomiska, industripolifiska, handelsmässiga och energipoliiiska samarbetet fått en allt större betydelse. Nordiska mi­nisterrådet har ställt upp mål för detta samarbete under mbrikerna "Nor­den som hemmamarknad" och "Tekniken och framfiden". Det är min uppfattning alt de samarbetsprogram, som de nordiska ländernas samar-belsministrar utvecklat Pch de arbetsplaner spm industri- pch energiminis­trarna har antagit, skall genomföras i kontakt med arbetsmarknadens parter och med näringslivet. Pä så sätt öppnas möjligheter för samarbete inom olika sektorer och branscher i samhällsekonomin som är av särskilt intresse från tUlväxlsynpunkl.

På många områden är de nordiska länderna hänvisade till all samarbeta för atl kunna hälla jämna steg med de större industriländerna. De nordiska länderna är vart och elt för litet för all få fram t.ex. forskare och teknisk utmstning på viktiga områden såsom energiforskning, dataleknologi och teknisk utveckling. Den arbetsfördelning som åstadkommits pch de ge­mensamma satsningar spm gjprts i del nprdiska samarbetet i delta sam­manhang bör föras vidare Pch fönljupas.

Betydelsefulla för det nprdiska samarbetet är de nprdiska kpnlaklerna genpm fplkrörelserna Pch Föreningen Nprdens verksamhet spm väsentiigt har bidragit till alt stärka medbprgarnas känsla av nprdisk samhörighet. Jag anser det viktigt atl våra fplk hålls underrättade pm det nordiska samarbetets syften och praktiska resultat genom en effektiv infprmalipn. Jag återkommer till detta i det följande.

Prop. 1982/83:169

5

2.2 Översyn av formerna för det nordiska samarbetet m.m.

Det nprdiska samarbetet har genpmgått en snabb och omfattande för­ändring under de senaste tio åren. De former för del nordiska samarbetet som etablerades i början av 1970-talel kan därför behöva ses över. Sam­spelet mellan Nordiska rådet och Nordiska ministerrådet kan behöva en ändrad utformning bl.a. för alt säkerställa parlamentarikernas inflytande och aktiva medverkan i del nprdiska samarbetet. Behpvet av kpntakler med arbetsmarknadens parter pch med representanter för näringshvel har ökat som ett resultat av de senaste årens satsningar på ekonomiskt och industrieUt samarbete. Mol denna bakgrund tillsatte de nordiska ländernas statsministrar och Nordiska rådets presidium den 30 november 1982 ett parlamentariskt utskott med uppgift atl göra en översyn av dessa frågor.

Färöarna och Åland har tidigare som självstyrande områden utsett med­lemmar i Danmarks resp. Finlands nationella delegation till Nordiska rådet och har även haft möjlighet alt medverka i Nordiska ministerrådets arbete. I samband med att Grönland är 1979 fick en autonom ställning aktualisera­des frågan om en utökad representation för de självstyrande områdena i Nprdiska rådet. En kpmmilté bestående av parlamentariker pch regerings­medlemmar lämnade hösten 1982 ett förslag pm en ökning av Nprdiska rådets medlemsantal och om representationen för de självstyrande områ­dena i plika samarbetsorgan (NU 1982:6).

I enlighet med förslaget och de rekommendationer som med anledning därav antogs vid Nordiska rådets session i febmari blir del nödvändigt alt göra ändringar i bl.a. Helsingforsavtalet och vissa andra samarbelsavlal. Regeringen avser atl senare i år underställa riksdagen denna fråga.

2.3 Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1984

2.3.1 Allmänt

Nordiska ministerrådets allmänna budget omfattar kostnader för 15 nor­diska institutioner och ca 250 särskilda projekt. Nya samarbetsområden har tillkommit successivt. Budgetens omslutning uppgår till 150,2 milj. norska kronor för år 1983.

Del nordiska samarbetet består i stor utsträckning av att samordna nafionella aktiviteter som alla nordiska länder har intresse av. Den nordis­ka budgeten skall ses som ett viktigt instmment för atl gemensamt ulföra för de nordiska länderna angelägna arbetsuppgifter.

Syftet med den nordiska budgeten är inle all tptalfinansiera del nordiska samarbetet. De egentliga resurserna för del nordiska samarbetet är mång­dubbelt större, eftersom många projekt finansieras även med nafipneUa anslag. Jag ser de gemensamma nprdiska medlen spm ett sätt atl initiera och hålla samman nordiska samarbelsprojekt. En betydande del av finan-

Prop. 1982/83:169

6

sieringen bör ske genom att nationella myndigheter tillskjuter egna medel. VUlighelen atl anslå nafionella medel blir dä ett slags test på all den nordiska prioriteringen överenstämmer med nationella prioriteringar och alt projekten verkligen är relaterade till de faktiska behoven. För svensk del kan detta också ske genom att avräkning i vissa fall sker på nationella anslag.

2.3.2 Budget för år 1984

Mot bakgmnd av bl.a. den behandling av budgeten som skett i enlighet med den nya budgetproceduren har Nordiska ministerrådet den 15 mars 1983 enats om en budget för år 1984 på 169,5 milj. norska kronor. Detta är en ökning i förhållande fill år 1983 med 19,3 milj. norska kronor, eller med 12,8 %. Den reella ökningen är 6,1 %.

Av utgiftema avses en del läckas genom Nordiska ministerrådets in­komster under år 1984. Dessa inkomster består av räntor och avgifter som de anställda vid Nordiska ministerrådels sekretariat har all erlägga i stället för inkomstskatt i Norge. Bland inkomsterna har även upptagits ett belopp som avser kostnaderna för Nordiska hälsovårdshögskolan i Göteborg. Dessa kostnader förskolteras av Nordiska ministerrådet och fördelas året efter mellan medlemsländerna i förhåUande liU andelen utnyttjade elev-platser. Nordiska ministerrådets totala intäkter beräknas till 15,3 milj. norska kronor. Återstoden 154,2 milj. norska kronor avses finansieras genom bidrag från de nordiska ländema.

Jag skall nu redpgöra för de allmänna pripriteringar spm gjorts vid fastsläUandel av 1984 års budget.

Det nordiska samarbetet bedrivs på en mycket bred front. Även om vissa teman som "Tekniken och framtiden" och "Norden som hemma­marknad" står centralt i samarbetet motsvaras inte dessa av några enstaka projekt ulan av ett stort antal olika verksamheter. Den ökade arbetslöshe­ten i de nordiska länderna har gjort atl frågor om sysselsättningen och möjliga åtgärder på det arbetsmarknadspolifiska och del ekonomiskpoli-fiska området blivit alltmer centrala. Delta medför behov av satsningar över en bredare front för alt samarbetets fördelar skaU kunna utnyttjas.

De nordiska länderna har på det nationella planet olika budgetär. Av detta skäl måste de nordiska budgetama förberedas mer än elt och ett halvt år före det nordiska budgetårets början. För alt skapa en flexibilitet i budgeten och göra det möjligt att under löpande verksamhetsår la hänsyn till verksamheter som inle helt kan fömtses vid budgeteringslillfällel, eller vUka det är svårt all lång lid i förväg kostnadsberäkna, har ministerrådet vall atl lägga en stor del av projektbudgetens realökning till Nordiska ministerrådets reserv. Denna reserv är inte avsedd atl användas för för­stärkning av löpande verksamhet. Bland de områden som skall beaktas genom ökningen av reserven är bl.a. handlingsplanen pä dalaleknologiom-

Prop. 1982/83:169

7

rådet, samarbetsprogrammel på miljövårdsområdet saml en satsning på information om del nordiska samarbetet.

Projektmedel på inslitutionsbudgelen och projektbudgelen prioriteras genom den realökning som Nordiska ministerrådet fastställt för år 1984. Budgeten innefattar bl.a. ökade anslag tiU Nordiska industrifonden och Nordiska projektexportfonden på tiUsammans 4 milj. norska kronor.

Jag övergår nu till alt redovisa utgifternas fördelning i stort pä de olika verksamhetsområdena. Av de totala utgifterna på 169,5 milj. norska kro­nor utgör 24,7 milj. norska kronor medel för administration och andra utgifter, 83,5 milj. norska kronor medel för institutioner och 61,3 milj. norska kronor medel för projekt.

Anslagen för administration och andra utgifter upptas tUl 24,7 mot 23,3 milj. norska kronor för år 1983. För det nordiska Ijänslemannautbylet som fortsätter att utvecklas (prop. 1981/82:100 bil. 3 s. 17) har avsatts 820 000 norska kronor. De medel som upptagils för administration och andra utgifter avser främst kostnaderna för Nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo. Dessa kostnader beräknas öka från 17,9 till 19,9 milj. norska kronor. Ökningen beror främst på beräknade löneökningar för personalen och vissa andra kostnadshöjningar. Sekretariatets personal uppgår till sam­manlagt 46 personer.

Anslagen på institutionsbudgeten upptas till 83,5 mol 75,7 milj. norska kronor år 1983. Anslagen finansierar gemensamma nordiska institutioner. Antalet sådana institutioner uppgår f.n. till 15. De största anslagen beräk­nas för Nordiska industrifonden (33,8 milj. norska kronor). Nordiska häl­sovårdshögskolan (8,2 milj. norska kronor). Nordiska institutet för odon-lologisk materialprovning (7,5 milj. norska kronor) och Nordiska projekt­exportfonden (6,3 milj. norska kronor). Utöver de direkta anslagen har även beräknats en reserv pä 1,3 milj. norska kronor.

Beträffande Nordiska industrifonden innebär tidigare beslutad budget elt bemyndigande för fonden all ingå förpUktelser utöver tUlgänghga medel för del innevarande budgetåret. För är 1985 krävs sådant bemyndigande upp till ett belopp av 17,8 milj. svenska kronor och för år 1986 upp tUl elt belopp av 11,9 milj. svenska kronor.

Anslagen på projektbudgeten upptas till 61,3 mol 51,2 milj. norska kronor år 1983. Medlen är avsedda för såväl pågående projekt som nya projekt under år 1984. Anslaget fördelas på ca 250 st. särskilda projekt inom 24 olika projektområden. De största anslagen beräknas för regional-pohlik (totalt 10,2 milj. norska kronor), säkerhetsforskning inom energi­produktionsområdet (totalt 9,1 milj. norska kronor), arbetsmarknad (4 milj. norska kronor) och miljövård (3,4 milj. norska kronor). Utöver de direkta anslagen har, som jag tidigare nämnt, även beräknats en reserv till Nordiska ministerrådets förfogande på 5,1 milj. norska kronor.

Jag tillstyrker för egen del Nordiska ministerrådets förslag till allmän budget för år 1984. Jag föreslår att regeringen underställer riksdagen försla­get för godkännande.

Prop. 1982/83:169

8

2.3.3 Sveriges andel av budgeten

Ländernas bidrag fill ministerrådets budgetar beräknas enligt en särskild fördelningsnyckel. Tidigare har fördelningen grundals på förhållandel mel­lan ländernas bruttonationalprodukter. Sveriges andel av budgeten uppgår enligt denna metod för år 1983 till 41,4 %. Denna har beräknats motsvara 61 021 000 norska kronor, eller 59 200 000 svenska kronor.

Nordiska ministerrådet (samarbelsminislrarna) fastställde den 10 no­vember 1982, efter en teknisk utredning av olika beräkningsgrunder, nya principer för beräkningen av den nordiska fördelningsnyckeln. De nya reglema innebär atl fördelningsnyckeln fastställs som resp. lands andel av den samlade nordiska bmttonationalinkomsten (BNI) lUl faklorpris. Som bas skall användas de kända värdena från de tvä senaste åren. För det senaste året används preliminära tal. Fördelningsnyckeln skall hädanefter fastställas för varje år. För att underlätta övergången mellan den gamla pch den nya beräkningsmelpden har spm en övergångsprdning följande fördel­ningsnyckel faslställts för år 1984, nämligen Danmark 21,3%, Finland 17,0%, Island 1,1%, Nprge 19,2% Pch Sverige 41,4%. Sveriges andel av budgeten för år 1984 är således pförändrad i förhållande till innevarande år, medan andelarna för de övriga ländema förändrats något.

Den svenska andelen av de nationella bidragen tiU Nordiska ministerrå­dels allmänna budget för år 1984 föreslås därmed beräknad till 63 838 800 norska kronor, vilket motsvarar ca 66500000 svenska kronor.

HärtUl kommer den svenska andelen av kostnaderna för Nordiska hälso­vårdshögskolan under är 1983 som har förskotlerals av Nordiska minister­rådet. Andelen beräknas efter utnyttjade elevplalser och är ännu inte känd. Jag beräknar därför schablonmässigt ett belopp som svarat mol den svens­ka andelen av Nordiska ministerrådets allmänna budget, dvs. 41,4% av kostnaden som är 8207000 norska kronor. Detta motsvarar ca 3540000 svenska kronor.

Den svenska andelen av budgeten för år 1984 föreslås därmed beräknad tiU sammanlagt 70040000 svenska kronor. Detta innebär en ökning med 10840000 svenska kronor i förhållande till år 1983.

Medlen bör anvisas i statsbudgeten för budgetåret 1983/84. Eftersom Nordiska minislerrrådels budget avser kalenderåret 1984, kan del svenska bidraget delvis komma atl behöva betalas ut efter det svenska budgetårets utgång.

För Nordiska industrifondens bemyndigande att ingå förpliktelser för år 1985 och år 1986 utöver tillgängliga medel beräknar jag alt Sverige skall svara för samma andel därav som för den svenska andelen av Nordiska ministerrådets allmänna budget, dvs. 41,4 % av de aktuella beloppen som är 17,8 resp. 11,9 milj. svenska kronor. Detta motsvarar bemyndiganden på ca 7,4 milj. svenska kronor för är 1985 och ca 5,0 milj. svenska kronor förär 1986.

Prop. 1982/83:169

9

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår riksdagen att

1.

för Sveriges del godkänna Nordiska ministerrådets förslag tiU allmän budget för år 1984,

2.

till Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgetåret 1983/84 under tredje huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 70040000 kronpr,

3.

bemyndiga regeringen att medge all stöd lämnas av Nordiska industrifonden vilket inräknat löpande beslut för Sveriges del innebär åtaganden pm högst 7 400 000 krpnpr under år 1985 och högst 5 000 000 kronpr under år 1986.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden pch beslutar att genpm prpppsition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

ti    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 169

Prop. 1982/83:169

10

Bilaga 1

Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1982 inom Nordiska ministerrådets verksamhetsområde

I det följande återges sammanfattningen av den berättelse rörande det nordiska samarbetet som Nordiska ministerrådet i december 1982 över­lämnade till Nordiska rådet (dokument C 1/1983).

1    Arbetsmarknad

Arbeidslösheten 0kte i Norden i 1982 samtidig som det ble utflating og for enkelte av landene en nedgång i sysselsettingen totalt. Antall ledige plasser gikk ned. Ungdomsarbeidsl0sheten gir fortsatt gmnn for bekym-ringer.

I de f0rste årene må en vente st0rre omstillinger på arbeidsmarkedet og dette vil etter kjerneprosjektets analyser kreve at sysselsettingspolitiske synspunkter bygges inn i aU offentlig planlegging og dessuten at arbeids-markedets parter dras sterkere inn j planleggingsprosessen. Det vil også kreves el utvidel nordisk samarbeide. Et viktig gmnnlag for dette samar-beidet er den overenskomsten orn felles nordisk arbeidsmarked som ble undertegnet av arbeidsministrene den 6. mars 1982. Island har nå også slultet seg til det felles nordiske arbeidsmarkedet.

Et omfattende utredningsarbeide om kapitalens mobilitet er utf0rt hvor en har studert forutsetningene for st0rre kapitalmobilitet. En analyse av dette materialet har vist at en rekke forhold som ble tätt opp i utredningen er videref0rt på andre samarbeidsområder.

Arbeidsmarkedssamarbeidet har fulgt opp samarbeidsprogrammet fra 1979 og en rekke utredningsprosjekter og andre nordiske fellestiltak er blitt gjehnomf0rt med hovedvekt på arbeidsmarkedets funksjonsmåter, ar-beidsmarkedsforvaltningens instmmenter og metodikk samt tiltak for sasr-1ig utsatte grupper på arbeidsmarkedet. Spesiell oppmerksomhet er viet ungdomsarbeidsl0sheten og en rapport om ungdomsgarantitanken i Nor­den er lagt fram. Kontakten med arbeidslivets parter er utvidet.

Et bredt engasjement på nasjonalt, nordisk og internasjonalt plan er n0dvendig for å oppnå gunstigere 0konomisk ulvikling og höyere syssel-settingsnivå.

Diskusjonen mellom arbeids og finansministrene har innledet et bredt anlagt analyseprosjekt pm arbeidsl0shetens samfunns0konomiske kostna­der hvor også de sosiale og menneskelige konsekvenser etter hvert vil bli studert. Samarbeidet har også inkludert mulighetene for sterkere felles nordiske initiativ i debatten om sammmenhengen mellom 0konomisk poli-tikk pg arbeidsl0shet.

De begrensede budsjettmidler som avsettes til arbeidsmarkedssamarbei­det på nordisk plan har fortsatt f0rt til reduserte muligheter for å ta ppp nye prioriterte samarbeidsoppgaver.

Prop. 1982/83:169

11

2   Arbetsmiljö

Till gmnd för det nordiska samarbetet på arbetsmiljöområdet ligger ett samarbetsprogram som reviderades år 1981. Revideringen företogs i sam­råd med arbetsmarknadens parter.

Den första nordiska institutionen på arbelsmiljöområdet har inlett sin verksamhet år 1982. Verksamheten gällande vidareutbildning av speciahs-ler inom arbelsmedicin, yrkeshygien och förtagshälsovård har under åren 1978-1981 drivits som ett projekt. Genom beslut av ministerrådet (samar­belsminislrarna) den 28 febmari 1982 upprättades Nordiska institutionen för vidareutbildning inom arbelsmiljöområdet.

Forskningen inom området arbelsmedicin och yrkeshygien har även år 1982 utgjort det största samarbetsområdet. Dokumentation av yrkeshy­gieniska gränsvärden, samarbete mellan de yrkeshygieniska enheterna, forskning angående arbetsförhållandenas betydelse för fosterskador saml arbetsrelaterade sjukdomar i stöd- och rörelseorganen samt dessa sjukdo­mars prevention har utgjort centrala projekt på området.

Samarbetet mellan myndigheterna har gällt främst dokumentationsverk­samhet, koordinering av föreskriftsarbeiet, samordning av produklkonlroU saml granskning av tryckkärlsstål. Samarbete gällande personsäkerhel vid automation samt riskanalyser har utgjort nya insatsområden år 1982. För-beredelsema för en omorganisering och utvidgning av dokumentations­verksamheten på arbetsmiljöområdet har pågått år 1982 för atl genomföra en försöksverksamhet, där även arbetsmarknadens parter utgör en mål­grupp. Ett projekt gällande arbetstids- och ledighetslagsliftningens effekter har inletts år 1982.

3    Bistånd till utvecklingsländerna

Arbeidet med oppf0lgingen av anbefalingene i betenkningen "Framtida nordiskt samarbete rörande utvecklingsbiståndet" NU A 1979:20 er fort­satt i 1982.

Arbeidsgmpper under Embelsmannskomiléen for bistandssp0rsmål har h0sten 1982 avgill rapporter vedr. "Bistand og milj0" og "Bislandspolitik-kens grenseomräder".

Den Rådgivende Komité for bistandssp0rsmål har siden sin start i 1981 avholdl 3 m0ter. I förbindelse hermed er gennomf0rt temadiskussjoner om aktuelle, sentrale bislandspolitiske sp0rsmäl.

De felles nordiske bistandsprosjekter er fortsall etter planene, om enn den globale 0konomiske ulvikling, som i sasrlig grad har vaert til ugunst for utvikhngslandene, har medf0rt visse vanskeligheter for enkelte prosjekter.

Ministerrådet har i 1982 truffet beslutning om forlengelse av landbruks-

Prop. 1982/83:169

12

prosjeklel i Mbeya, Tanzania fra 1. juli 1982 - 30. juni 1985 samt forlen­gelse av samvirkeprosjeklel i Tan/iania for perioden 19831988.

I kaphlet er del tall med en redegj0relse for det mere uformeUe bistands-samarbeid i form av samrådsm0ler, konsuhasjoner og fellesopptreden i inlernasjonale fora, f.eks. Verdensbanken og FN's Utviklingsorganisa-tioner.

4   Byggsektorn

I det nordiska bostadsminislermötet i augusti 1982 i Uleåborg i Finland uppnåddes enighet om ett nytt handlingsprogram för bostads- och byggom­rådet. Del förra handlingsprogrammet var från år 1977 och enligt del skulle samarbetet främst omfatta byggnadstekniska frågor. Det nya programmet är mindre tekniskt inriktat och samarbete kring bostadspolitiska frågor har fåll ökad betydelse.

TiU följd av aUmän konjunkturnedgång har man i de nordiska länderna kunnat konstatera en betydande nedgång i byggaktiviteten med en ökad arbetslöshet inom byggsektorn som följd. Nedgång i byggnadsverksamhe­ten i hemlandet har man sökt kompensera genom ökade insatser inom bygg- och byggmalerialexport. Delta har lett till elt ökat intresse för internationellt samarbete bl a för alt undanröja tekniska handelshinder och underlätta användningen av produkter som har godkänts och kontrollerats i liUverkningslandet. Ett nordiskt system för ömsesidigt accepterande av celralt godkända byggprodukler är under utveckling. Ett avtal härom - i vUket må beaktas Danmarks speciella förpliktelser till EG är ett viktigt led på vägen mot integrerad nordisk byggmarknad.

Inflationen, energikostnaderna saml kraven på bättre kvalitet har med­fört att produklionskostnadema hksom boendekostnaderna har ökat. Sam­hällets stöd tiU byggsektorn bör utvecklas för alt boendekostnaderna, speciellt för låginkomstgrupper, skall kunna hållas på en rimlig nivå. Nor­diskt samarbete inom bostadspolitik har förekommit sedan länge och skall enligt del nya handlingsprogrammet i fortsättningen fä allt större betydel­se.

Huvudvikten i del nordiska byggsamarbetet har hiltiUs legal i harmoni-sering av byggbestämmelser, -normer och -standarder. Denna verksamhet kommer också i fortsättningen alt vara viktig. Detta arbete har ofta nära anknytning till motsvarande internationella harmoniseringsverksamhet, som t ex inom ECE, där Nordens insats har varit av tämligen stor betydel­se.

Högt prioriterat är energisamarbetet. Inom området pågår flera projekt inom NKB:s energiutskott, NBS-Energi och INSTA-Bygg.

Betydelsen av att mera rationellt och ekonomiskt utnyttja det befintliga byggnadsbeståndet ökar i framtiden. Samarbetet bör därför omfatta, för­utom drifts-, beständighets- och underhållsfrågor, också frågor om om-

Prop. 1982/83:169

13

byggnad och förbättring av det befintliga byggnadsbeståndet. Nordiskt samarbete på detta område pågår för närvarande både byggmyndigheler och byggforskare emellan.

Under 1982 har byggsamarbetet omfattat ca 30 projekt av varierande storlek och varaktighet. Projekten genomförs på basis av ett projektpro­gram som för närvarande är under revidering på gmndval av det nya handlingsprogrammet.

5  Energipolitik

En arbetsplan för det nordiska energisamarbetet har fastställts i febmari 1982. Arbetsplanen är elt uttryck för ministerrådets vilja att skapa större planmässighet i arbetet och inrikta delta på sådana energipolitiska frågor där fömtsättningar finns alt utveckla samarbetet.

Informationsutbyte och projektsamarbete är på gång bl.a. inom områ­dena energihushållning, systemanalysarbete, nya och förnybara energikäl­lor saml alternafiva drivmedel. Möjligheterna till utökat samarbete inom olje- och gasområdet har utretts och ämbetsmannakommitténs rapport "Nordiskt samarbete om olja och gas" skall lämnas fill Nordiska Rådet som en bilaga til denna berättelse.

För alt öka informationsutbytet om de nordiska ländernas energiforsk­ningsprogram samt för att tillvarata koprdinerings- och samarbetsmöjlighe­terna på energiforskningsområdel utan alt skapa nya nordiska institutioner har energiminislrama beslutat nedsätta en nordisk kontaktgrupp för ener­giforskning. Gruppen är sammansatt huvudsakligen av ledande personer från de programstyrande organen på energiforskningsområdel i Norden, och skall verka t. v. under en provperiod på tvä år.

Ministerrådet (samarbelsminislrarna) godkände den 29 september 1982 delningen av ämbetsmannakommittén för industri- och energipoUtik med omedelbar verkan. Från detta datum finns alltså en särskild ämbetsmanna-kommilté för energipolitik.

6  Finans- och valutapolitiska frågor

I avsnitt 2 er gitt en meget kortfattet översikt över den inlernasjonale 0konomiske siluasjon som fortsall er preget av meget svake konjunklur-forhold. Utsiktene for OECD-området er vesentlig dårligere enn tidligere fpmtsatt, pg en må regne med bare meget moderat oppgang i 1983. En isolert nordisk 0konomisk politikk som sikter mol å stimulere aktiviletsni-våel i denne situasjon, begrenses av landenes valulastilling. De nordiske land er imidlertid innstilt på å s0ke det inlernasjonale samarbeid slyrket med sikte på å påvirke de viktigste land til å f0re en mere vekstfremmende polifikk.

I avsnitt 3 fölger en översikt över den 0konomiske situasjon og utsiktene

Prop. 1982/83:169

14

for neste år i de enkelte nordiske land og deres 0konomiske-pohtiske opplegg. Situasjonen er i 1982 preget av svak vekst i alle landene og en inflasjonslakl som for de flesles vedkommende ligger över OECD-gjen-nomsnitlel. Arbeidsledighelen er 0kende i alle land, men ledighelsgraden varierer sterkt mellom landene. Danmark, Island og Sverige har betydelige underskudd i sin ulenriks0konomi, mens Finland er neer balanse og Norge har et moderat overskudd.

I avsnitt 4 gis en meget kort redegj0relse for det nordiske 0konomiske forskningsråds budsjelt og virksomhel for 1982 pg 1983. Forskningsrådet avgir selv en mere deläljert rapport om sin virksomhel.

I avsnitt 5 er del redegjort naermere for arbeidet i embelsmannskomiléen for valutasp0rsmål og finansielle sp0rsmål. Det er gjort rede for ullalelser som de nordiske land har avgill i del inlernasjonale valutafond og felles-synspunkler i de nordiske lands inniegg ved OECD's Ministerrådsm0te. Uttalelsene gjelder både finans-, penge- og valutapohtikk. De nordiske land har blanl annet gått inn for at land som ikke har problemer med ulenriks0konpmien, leggér pm den 0kpnpmiske pplitikk i moderat eller-sp0rsels-slimulerende retning. EUers er det avght ullalelser som sserlig sikter mol å oppfordre hovedvalulalandene til å f0re en pplitikk spm vil virke i retning av mere stabile kursfprhpld.

Det er dessuten gitt en pversikt över kursutviklingen mellom de nordiske valufaer siste år. Både de forskyvninger som er et resultat av egne vedtak (som del er tmffel flere av i 1982) og de som er en f0lge av mer markeds-bestemle kursforskyvninger er iUuslrert. De egne vedlak dominerer i är bildel. Det er videre påpekt at kursjusteringer foretatl av el kurvrvalula-land i noen grad har ulik virkning överfor de andre nordiske kurv-valuta-land og Danmark, som har en annen kurslilknylningsform. Del pekes på al de totale kursforskyvningene mellom danske kröner, fmske mark og norske kröner er små når hele perioden 15. oktober 1981 til samme tids-punkt 1982 ses under ett. Kursulslaget mellom svenske kröner og de 0vrige har derimot vart st0rre.

Sp0rsmålel om behovet for hyppigere dr0ftelser av valuta- og konjunk-turproblemer er reist. Valuta- og konjunklurproblemer dr0fles allerede regelmessig. Etter anmodning fra det nordiske finansministerm0te i Åbo i november 1982 vil mulighetene for en videreutvikling av de valutapolitiske konsuhasjoner bli utredet av embelsmannskomiléen for valuta- og finansi­elle sp0rsmål.

7   Handelspolitik

Lågkonjunkturen i väridsekonomin har fortsatt atl återspegla sig i nor­disk samhandel. Redan förra året noterade ministerrådet en negativ trend i samhandeln. Svag utveckling i värids men också i samhandeln karakterise­ras av följande siffror som skildrar förändringarna mellan åren 1980 och 1981:

Prop. 1982/83:169

15

Nordiska ländernas import

%

%

från Norden

4,8

från världen     3,6

Nordiska ländernas export

till Norden

4,9

tUl väriden      10,3

Nordiska samhandelns andel under år 1981 gällande import var 20,5% (20,3% år 1980) och gällande export 20,6% (21,7% år 1980).

Utvecklingen för den första halvdelen av år 1982 lydde pä en fortsalt negativ utveckling av samhandeln.

Förra året uttryckte ministerrådet sin uppfattning alt orsaken till ned­gång i samhandeln "närmare bör analyseras så alt förslag kan framläggas om hur utvecklingen kan påverkas i positiv riktning i framtiden". Åtgärder för all utföra analyser har vidtagits i samarbete med Nordiska slafisfiska sekretariatet och Nordiska ekonomiska forskningsrådet.

Genom möten mellan de chefstjänstemän i de nordiska ländernas mini­sterier, som har ansvaret för utrikeshandelspolitiska frågor (handelschefs-mölen), mötena i Ämbetsmannakommittén för handelspolitiska frågor och vid andra kontakter samråder de nordiska länderna beträffande utveckling­en på del handelspolitiska området.

Nordiskt samarbete i de europeiska fora föregår i traditionella former, närmast genom kontakter mellan EFTA och EG. Vid sidan av dessa hålles regelbundna konsultationer mellan Danmark och andra nordiska länder.

Det nära samarbete som de nordiska länderna (särskilt Finland, Island, Norge och Sverige) hade under de mångåriga MTN-förhandlingarna i GATT har sålunda fortsatt vid uppföljandet av förhandlingsresultaten och intensifierats under förberedelserna för ministermötel i GATT i november 1982. Mot bakgmnd av dagens inlernafipnella ekpnpmiska situatipn fram­står bevarandet Pch stärkandet av en öppen pch liberal världshandel spm en uppgift av särskild vikt för små av utrikeshandeln beroende länder som de nordiska länderna. Detta kommer även all vara ett centralt tema vid GATT:s minislermöte och det är en angelägen uppgift för de nordiska länderna att i samarbete med andra länder verka för att GATT:s ställning som ett centralt handelspolifiskt fpmm inle försvagas. Även i OECD:s ministermöte i maj 1982 framstod behovet av all bevara en liberal världs­handel som en av de viktigaste elementen i stärkandet av OECD-ländernas ekonomi.

De nordiska länderna har enats om atl sträva efter lättnader i intematio­nell handel genom ett förbättrat samarbete med EG ifråga om gemensam­ma standarder och ömsesidigt erkännande av provningsresultat. På del nordiska planet sker samarbetet på detta område framför allt inom ramen för NORDTEST som bildades 1973 som ett gemensamt nordiskt organ med uppgift all främja utvecklingen inom provnings- och kontrollområdel.

I förbindelse med det internafionella arbetet för förenkling av handelsdo­kument- och procedurer, som bl.a. pågår i regi av FN:s ekonomiska

Prop. 1982/83:169

16

kommission för Europa (ECE), har de nordiska länderna tagit upp spe­ciella sidor vid detta arbete i gemensamma nordiska projekt. Det nordiska projektarbetet koordineras genom ett gemensamt utskott (NORDIPRO), som är sammansatt av representanter från de nationella handelsprocedur-kommitléerna i Norden.

De nordiska länderna samarbetar också på exportfrämjandets område. Detta sker i form av möten, som berör å ena sidan de nordiska handelsut-sända i utlandet och å andra sidan nationella exportfrämjande organisatio­ner. Huvudavsikten med mötena både hemma och ute är att utbyta erfa­renheler, orientera varandra om nya förbättringar saml bygga ut det kon­kreta samarbetet om speciella uppgifier av gemensamt intresse.

Ministerrådet har tagit förslaget om alt utveckla nordiskt samarbete om exportmarknadsföringsutbildning till behandling på grund av rekommen­dation nr 17/1982 från Nordiska rådet.

Nordiska ministerrådet har under året inlett arbetet på att följa upp beslutet rörande nordiskt samarbete om projeklexport (Nordiska rådets rekommendation nr 1/1981).

Samarbetet omfattar en rad åtgärder på informationsområdet samt för­sök att harmonisera viUkor för exportkrediter och garantier för dessa i de olika nordiska ländema. Vidare har en nordisk projeklexportfond samt elt syslem med nordiska projektinvesteringslån med en ullåninsram på 350 milj. SDR f.o.m. 1.7.1982 upprättats. Länderna har före den 1.7.1982 gett garantierna till Nordiska Investeringsbanken för dess projeklinvesterings-långivning.

8    Industripolitik

På det induslripolitiska området har arbetet inom ministerrådet och ämbetsmannakommittén under verksamhetsåret koncentrerats till uppfölj­ningen av arbetsplanen för översyn av del induslripolitiska samarbetet. Ett antal initiativ har tagits inom ramen för planen för atl se på möjligheterna atl utveckla samarbetet, bl.a. ifråga om teknisk FoU och när det gäller generella villkor för industrietableringar.

Projektet geologiskt samarbete på Nordkalotten har förts vidare och börjar nu komma in i en rapporteringsfas. Nordisk industrifonds verksam­het expanderar bl.a. som en följd av de ökade- resurser som ställts till fondens förfogande. Fonden har även aktivt engagerats i översynen av det nordiska tekniska FoU-samarbetet. Nordtesl har på uppdrag av ämbets­mannakommittén försökt värdera effekterna av sin verksamhet när det gäller att undanröja tekniska handelshinder. Som en följd härav kommer en ökad tyngd att läggas vid denna aspekt av organets verksamhet.

Prop. 1982/83:169

17

9   Jord- och skogsbruk

Från alt i början varit forskningsbetonat har åtgärder vidtagits för att utveckla nordiskt samarbete på jord- och skogssektorn till att omfatta nya områden. Under året har man beslutat påbörja en utredning om former för utvidgat nordiskt samarbete på lanlbmksområdet. Också behovet för nor­disk samverkan i fiskodling och aquakultur generellt utreds på rekommen­dation nr 6/1981 från Nordiska rådet.

Dämlöver omfattar samarbetet i dagens läge följande programområden:

Jordbruksforskning

Ministerrådet ger ökat stöd åt nordiska samarbetsprojekt på jordbruks­forskningens område. Under år 1982 har NMR stött forskningssamarbete angående biologisk bekämpning av växtpatogener, bekämpning av masti-tis, jordbmksmeleorologi och lantbrukskooperation.

Stödet till de tvä förstnämnda områdena fortsätter under år 1983 i utökad

omfattning. Jordbmksmeteorologiskt forskningssamarbete fortsätts med

stöd från de nationella forskningsråden.

x

På jordbruksforskningsområdet samarbetar ministerrådet med Nordiska Kontaktorganet för Jordbmksforskning, som är ett samarbetsorgan för de nationella jordbmksvetenskapliga forskningsråden.

Skogsforskning

Samarbetet på programområdet leds av den nordiska institutionen Sa­marbetsnämnden för nordisk skogsforskning (SNS). Denna upprättades år 1972 och infördes år 1978 på ministerrådels budget. År 1982 inordnades Nordiska Skogsarbetsstudiernas Råd (NSR), som dittills varit en självstän­dig institution på ministerrådets budget, under SNS. SNS har till uppgift atl förmedla och understödja gemensam nordisk forskning inom skogsbru­ket samt alt underlätta samverkan inom den skogliga forskarutbildningen.

SNS' styrelse beslår av tre representanter för vardera Danmark, Fin­land, Norge och Sverige, varav en representerar den skogliga administra­tionen, en forskningen och en del praktiska skogsbmket, samt en observa­tör från Island.

För år 1982 har SNS tilldelat medel till elva pågående projekt, varav fyra inom det skogstekniska området, och tre nya projekt, varav två inom det skogstekniska området. Fömtom till direkta projekt har medel anslagits för en sammanställning över det befintliga kunskapsläget då det gäller första-gallringar. Fortsatt stöd har vidare getts till Nordiska Samarbetsgruppen för Högre Skogsutbildning samtidigt som det gjorts en precisering av gruppens arbetsuppgifter.

Prop. 1982/83:169

18

Genbanksamarbete

Nordiskt genbanksamarbete omfattar i dagens läge en nordisk institution - Nordiska genbanken för jordbmks- och trädgårdsväxter - samt tre planeringsprojekt (fisk, husdjur, mikrober).

Nordiska genbanken (NGB), som har sitt säte i[REDACTED_EFTERNAMN], ersätter de mot­svarande nationella aktiviteterna. NGB är ett viktigt serviceorgan för nordiska växtförädlare och växtforskare. Under år 1982 har verksamheten varit koncentrerad till fröburna jordbruks- och trädgårdsväxter. Speciellt bör nämnas, att arbetet med inventering och beskrivning av släkterna Ribes (vinbär, krusbär), Rubus (hallon, björnbär, hjortron, åkerbär) och Rheum (rabarber) har fortsatt. Inventering av släktet Prunus (körsbär, plommon) har påbörjats.

Internationella genbankstyrelsen (IBPGR) avhöll Pisum- symposium vid Sveriges lantbruksuniversitet i Alnarp 23-26 mars. Råg-arbetsgruppen inom det europeiska genbankprojektet (ECP) avhöll möte i Finland 4-6 augusti. I dessa möten spelade NGB en aktiv roll.

Ett förslag till upprättande av ett nordiskt centralregister för mikrobsam­lingar och -kollektioner har färdigställts. Förslaget har varit till remissbe­handling i länderna.

Växtförädling

Växtförädling i Norden omfattar många arter kulturplantor, och många klimatiskt olika regioner, som ofta går pä tvärs av de nationella gränserna. Eftersom varje nordiskt land inte kan upprätthålla en tillräcklig aktivitets­nivå på alla relevanta ämnen inom växtförädlingens område, och eftersom resultaten av växtförädlingsaktiviteter på den europeiska kontinenten har begränsat värde i Norden, har det varit nödvändigt att skapa en bättre nordisk koordinering på växtförädlingens område. Detta arbete leds av en nordisk styrningsgmpp (SNP, Samnordisk Planteforeedling), vari bl.a. lantbmksdepartementen är representerade.

Under året har tre större projekt varit på gäng: ett om växtförädlings­forskning (Resistens mot växtsjukdommar), ett om växtförädling (Föräd­ling av gräsmarksväxter för Nordens nordliga områden) och ett om sorts-avprövning. Dessutom har utredningsarbete på utvalda ämnen innanför växtförädlingsforskning och förädling utförts.

10   Jämställdhet

Ett reviderat samarbetsprogram för jämslälldhetsområdet förelades Nordiska rådet vid dess 30:e session och antogs av Ministerrådet (jäm-slälldhelsminislrarna) i augusti 1982. Programmet anger följande huvud­områden för samarbetet: arbetsliv, social- och familjepolitik, utbildning, bo- och samhällsplanering samt deltagande i det politiska livet och samhäl­let i övrigt.

Prop. 1982/83:169

19

Projektverksamheten har under året främst inriktats på jämställdhet i arbetslivet, t.ex. dalaleknologins effekt på jämställdhet mellan kvinnor och män speciellt inom kontorsområdet, produktivitetsfrämjande åtgärder och deras effekter på jämställdheten saml avslutande av projektet den tvådelade arbetsmarknaden. Dessutom är jämställdhetsutskottet represen­terat i styrgmppen för Nordiska arbetsmarknadsutskottets (NAUT's) pro­jekt om "Deltidsarbete i Norden". Övriga projekt rör sig om kvinnor i styrande organ, kvinnor i nordisk politik, daghemsverksamhetens mål och innehåll samt om samhällsplanering. Den 1 - 2 april arrangerades ett kontaklmöle mellan representanter för nationella kvinnoorganisationer, arbetsmarknadens parter. Nordiska rådets social- och miljöutskott och Ministerrådets jämställdhetsutskott.

Samarbetet på jämslälldhetsområdet är förankrat i jämställdhetsulskot-tet. Delta upprättades av samarbetsministrarna den 30 maj 1978 genom att kontaklgmppen för jämställdhet, som hade fungerat sedan 1975, blev permanent. Hösten 1980 beslutades att sakansvaret för jämställdhetssam­arbetet hädanefter skulle ligga hos jämställdhelsministrarna. Samtidigt blev jämställdhelsutskottet direkt underställt Ministerrådet (jämställdhets­ministrarna) som dess beredande organ. En konsulenttjänst för i första hand ärenden som rör jämställdhet inrättades i början av 1981 på minisler­rådssekrelariatel.

Jämslälldhelsulskotlet har enligt sitt mandat fill uppgift att koordinera det nordiska samarbetet på jämslälldhetsområdet på grundval av det pro­gram som antogs 1978 av Ministerrådet och som reviderats under 1982.

Under 1982 har NOK 941.000 beviljats för 8 projekt.

11    Konsumentpolitik

Med utgångspunkt i det nordiska samarbetsprogrammet på konsument­området, en strävan efter effektivisering av nationellt arbete inom sektorn samt nyttan för största möjliga antal medborgare i de nordiska ländema har ca 30 samarbelsprojekt vidareförts eller startats under 1982 till ett sam­manlagt anslag av ca 2,3 milj NOK.

På vamprovningsområdet har provningar av torktumlare och frysar slutförts och en förstudie av spisar startats. Arbetet med framtagande av provningsmetoder har fortsalt, bl a i samarbete med NORDTEST. En utredning om hur det nordiska samarbetet beträffande konsumenlvam-slandardisering kan organiseras för alt ge ökad effektivitet har slutförts.

På produktsäkerhetsomrädet har arbetet med produktinriktade aktivi­teter vidareförts bl a beträffande läll, beklädnadstextilier och cyklar. Vi­dare har användandet av inrapporteringssystem för olycksfall i hemmen och på fritiden kartlagts i syfte att få till stånd ett gemensamt nordiskt inråpporteringssystem.

Prop. 1982/83:169

20

1 syfte att få till stånd bättre rostskyddsgarantier för bUar har ett projekt genomförts i samarbete med de nordiska bilägarorganisationerna.

Pä produklinformationsområdet har arbetet fortsatt beträffande infor­mationssystem för hushällskapitalvaror. Det nordiska märkningssystemet för textila golvbeläggningar (NCC) har utvärderats och provning av tvätt­maskiner i syfte alt skapa en enhetlig definition av begreppet sparprogram har påbörjats.

Pä utbildningsområdet har en rapport om konsumentfrågorna i läramt-bildningen legat till gmnd för ett seminarium med dellagande av konsu­ment- och skolmyndigheter i de nordiska ländema.

En utvärdering av konsumentprogram i radio och TV har slutförts. Bl a har experimentella program jämförts med "traditionella" konsumentpro­gram.

På det konsumenträttsliga området har bl a marknadsföring till barn och unga, användande av garantier i marknadsföringen, konsumentskyddet vid sällskapsresor samt konsumentproblem på bank- och försäkringsområdet behandlats. Vidare har effekterna av den konsumenträtlsliga lagstiftningen diskuterats vid ett seminarium.

Ett projekt om användande av konsumentkrediter har avslutats och ett utvecklingsprojekt för hela det hushållsekonomiska området har startats.

Ett seminarium har genomförts orn lokal och regional konsumentpolilisk verksamhet.

12   Kulturellt samarbete

I avtalet mellan de nordiska länderna om kultureUt samarbete som trädde i kraft 1972 slås fast att man vill vidareutveckla den nordiska kullurgemenskapen, samt att man vill öka den samlade effekten av länder­nas insatser i utbildning, forskning och annan kulturell verksamhet -genom gemensam planering, samordning, samverkan och arbetsfördel­ning. Ett annat syfte med avtalet är att skapa grundval för en samordnad insats i internationeUt kulturellt samarbete.

Del ligger ett egenvärde i att den nordiska kulturgemenskapen stärks. Men samarbetet skall också kunna visa påtagliga resultat där de nordiska länderna genom samverkan uppnår en ökad effekt av sina gemensamma satsningar. Slutligen skall samarbetet kunna visa på en framtid för en vidgad nordisk gemenskap.på viktiga områden, inle minsl det kulturella.

I den efterföljande redogörelsen beskrivs samarbetsfrågorna enligt kul­turavtalels indelning. Inledningsvis skall nämnas några av de mer omfat­tande frågor, som under 1982 i hög grad präglat arbetet inom kulturavtalets ram.

Utgående från ministerrådsförslaget B 38/k och rek. nr 4/1982 har minis­terrådet beslutat inrätta ett nordiskt forskningspolitiskt råd. Ministerrådet har beslutat om en snabb uppbyggnad av rådet. Uppbyggnadsfasen skall

Prop. 1982/83:169

21

vara avslutad 1985, då den skall kunna disponera 3 milj. nkr. i 1981 års prisnivå. Stadgar för verksamheten har fastställts under hösten 1982. Rå­dets medlemmar har utnämnts, personal har anställts och rådet kan aktivt inleda sin verksamhet den 1 januari 1983.

Den nordiska kullurframstöten i USA, Scandinavia Today, inleddes i september i Washington, DC, Minneapolis och New York och beräknas i aUt nå ut liU ca 30 milj. amerikaner. Kärnan utgörs av sex samnordiska utsläUningar, vUka i Norden koordinerats av kultursekretariatet. Det står redan klart att Scandinavia Today kommer att bli en utomordentlig fram­gång både när det gäller publiktillströmning, kritikreaktioner och uppmärk­samhet i massmedia. För närvarande undersöks möjligheterna all överföra några av utstäUningarna tiU Nprden. Vidare diskuteras möjligheterna att göra samnprdiska kulturmanifestatipner i andra länder.

Utredningen pm samiskt kulturliv har under året remissbehandlats Pch vid överläggningarna mellan kullurutskptlet Pch ministerrådet i pktpber diskuterades vissa förslag angående stöd till samiskt kulturliv. Beredning­en inpm ministerrådet tar sikte pä att öka detta stöd.

Ministerrådet har under året intensifierat sitt arbete på området kultur och media.

Under 1981 påbörjades uppföljningen av det stora utredningsarbetet 1976-80 kring frågan om överföring av nordisk radio och TV via satellit. Med anledning av rek. nr 3/1982 förbereddes under 1982 inom ramen för Helsingfors-avtalet förhandlingar om avtal mellan fyra länder beträffande utvecklingen av radio- och TV-samarbetel samt telesamarbetet med ut­nyttjande av satellittekniken. Det finns anledning att påpeka att det för utredningsarbetet utvecklats en intressant samarbels- och finansierings­form inom Helsingforsavtalets ram.

Som ett led i det fortsatta arbetet på medieområdet arrangerades i oktober på Örenäs slott i Sverige ett väl förberett seminarium om kulturin­dustri och kulturpolitik.

Ministerrådet tillsatte vid årsskiftet en egen mediagrupp, som är knuten till kultursekretariatet. Gruppen har till uppgift att följa den snabba utveck­lingen och lämna förslag och idéer till insatser för alt öka det nordiska samarbetet.

13   Lagstiftning

Lovgivningssamarbeidet har det siste året vaert drevet i samme former som tidligere. Det legges stadig st0rre vekt på å utveksle opplysninger om aktuelle lovgivningsiiliak i de enkelte land og å etablere et samarbeid på de enkelte rettsområdene.

Samarbeidet er blitt intensivert de siste årene. I 1982 har justismini-strene hatt m0te på R0ros, embelsmannskomiléen for lovgivningssp0rsmäl har hatt m0te på Marienborg ved K0benhavn og rettssjefene har hatt m0te

Prop. 1982/83:169

22

i K0benhavn. I tillegg fil dette blir lovgivningssp0rsmål diskutert mellom Ministerrådet og Nordisk Råd ved fellesm0tet mellom justisministrene og juridisk utvalg og under Nordisk Råds ärlige sesjon.

I sin betenkning til Cl/1982 har juridisk utvalg uttalt tilfredshet med at man kan begynne å spore resultater av at lovgivningssamarbeidet er blitt intensivert.

I betenkningen har juridisk utvalg videre under henvisning til prosjeklel "Norden som hjemmemarked" sagt seg enig i den prioritering av arbeids-innsats og ressurser som Ministerrådet har gitt lovgivningssamarbeidet på formuerettens område. Dette samarbeidet er en viktig del av det nordiske lovgivningsprogrammel og vil bli f0rt videre med sikte på ä oppnå mest mulig ensartede regler.

Når det gjelder familieretten som også er en sentral del av lovgivnings­programmel, har juridisk utvalg i betenkningen til Cl/1982 forutsatt at resullatene fra Nordisk Råds kpnferanse i 1982 om "Familieret i Norden" skal inngå som et ledd i de videre dr0ftelsene om utviklingen av lovgiv­ningssamarbeidet på dette området. Dette er Ministerrådet innstilt på.

Juridisk ulvalg har tidligere utlall tilfredshet med den målen det nordiske lovgivningsprogrammel blir presentert på i de ärlige beretningene til Nor­disk Råds sesjon. Beretningen i år vil f0lge samme linje som de siste års beretninger. Lovgivningsprogrammel blir stadig supplert og revidert bl.a. på gmnnlag av de ärlige dr0fielsene mellom justisministrene og juridisk utvalg og i lys av de resultater som oppnås. Ministerrådet innarbeider også i beretningen de ullalelser fra Nordisk Råd som blir vedtatt på sesjonene om de enkelte punkter i lovgivningsprogrammet. På denne maten skulle beretningen kunne gi et realistisk biide såvel av målene for lovgivnings­samarbeidet som av det I0pende samarbeidet både innenfor Ministerrådet og mellom Ministerrådet og Nordisk Råds parlamentariske organer.

14    Miljövård

Milj0beskytlelsessamarbejdet omfatter fprvallning og beskyttelse af det ydre milj0.

11982 har virksomheden omfattel f0lgende delområder: forskning, vand-og havfomrening, luflfomrening, st0j, affald og genanvendelse, produkt-kontrol, naturvaern og friluftsliv, 0kologisk planlaegning og milj0dala. End-videre er del arbejde, som i 1981 blev igangsal tU at belyse milj0effekterne ved energiproduktion fortsat efter planerne. Bevillingen tU projektarbejdet i 1982 har vaeret 2.570.000 NOK (kapitel 180) og 2.152.000 NOK (kapitel 181). I 1982 har EK-M udarbejdet et revideret handlingsprogram samt gennemf0rt en systematisk evaluering af den hidlidige projektvirksomhed på milj0områdel. Såvel programmet som evalueringsrapporten har vasret dröftet med Nordisk Råd. Programmet fremsaettes for Nordisk Råd som ininisterrådsforslag til behandling på sessionen 1983.

Prop. 1982/83:169

23

1983 er f0rste år i det reviderede program, og vil derfor va;re prägel af såvel afslutningen af tidligere igångsatte aktiviteter som igangssetningen af aktiviteter efter det nye program. Et vigtigl arbejdsområde bliver luftfor-ureningen, hvor man planlägger en st0rre samlet projektsatsning. Luftfor-ureningen er en af de vaesentligste f0lger af energiomsaetningen i samfundet og skal altså ses som en inlensivering af det igangvaerende arbejde med energi- og milj0sp0rgsmålene. Andre vigtige områder vil blive st0jbeka2m-pelse, genanvendelse, naturvaern og friluflliv samt kemiske stoffer og produkter. Indsalsen vil bhve koncenlreret om de emner, som er h0jest prioriterede i milj0beskytlelsesarbejdei i de nordiske lande og om emner, som synes al indeholde frugtbare muligheder for samarbejde.

15   Livsmedelsfrågor

Det permanente nordiske utvalg for naeringsmiddelssp0rsmål ble oppret-tet av Nordisk Ministerråd den 15.9.1982. Ulvalget erstatter den tidligere Nordiske embetsmannskomite for harmonisering av naeringsmiddelslov-givning. Samtidig er samarbeidet utvidet lU å omfalle alle sider av naerings-middel- og emaeringsområdel. En prosjeklsekretaer er engasjert på halvtid fra l.januar 1982.

Flere tidligere uformeUe nordiske samarbeidsgrupper er nå innordnet Naeringsmiddelutvalget som egne faggmpper:

1) Nordisk metodikkomite, 2) Nordisk neferingsmiddeltoksikologisk gruppe og 3) de nordiske sekretariater for Codex Alimenlarium arbeidet. Dessuten har Naeringsmiddelutvalget oppnevnl 4) Nordisk arbeidsgruppe for kost- og ernaeringssp0rsmål.

Målseltingen for del nordiske samarbeidet på naeringsmiddel - og er-naeringssektoren er å

-

samordne faglige og administrative ressurser

-

harmonisere lovgivning og beslemmelser for å lelle nordisk samhandel med naeringsmiddel

-

skape gmnnlag for en enhetlig naeringsmiddel- og ernasringspolitikk.

Prop. 1982/83:169

24

16   Organisation

Ministerrådet (samarbeidsministrene) har i 1982 hatt f0lgende sammen-setning

Danmark:     Minister for kulturelle og nordiske anliggender Lise 0slér-gaard inntil 9.09.82.

Milj0minister Christian Chrislensen fra 10.09.82. Finland:       Handels- og industriminister

Pirkko Työläjärvi inntil 26.02.82.

Social- och hälsovårdsminister

Jacob Söderman fra 26.02.82

Finansminister Mauno[REDACTED_EFTERNAMN] fra 9.07.82

Finansminister Jermu Laine fra 15.09.82.

Island:

Justitsminister Fridjön Thördarson.

Norge:

Handelsminister Arne Skauge.

Sverige:       Socialminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN] inntil 7.10.82.

Jordbruksminister Svante[REDACTED_EFTERNAMN] fra 8.10.82. Ministerrådet (samarbeidsministrene) har hatt f0lgende m0ter i 1982: 16.02.82 Stockholm 28.02.82 Helsingfors 2.03.82 Helsingfors 23.03.82 Oslo 24.03.82 Oslo 23.04.82 K0benhavn 07.06.82 Faer0yene 29.-30.09.82 Borgarnes 9.-10.11.82 Åbo 29.-30.11.82 Oslo

Ministerrådet (samarbeidsministrene) m0tte kultur- og undervisnings-ministrene 24.03.82 i Oslo, Nordisk Råds budsjetlkomité 24.03.82 i Oslo, Nordisk Råds Presidium 23.04.82 i K0benhavn, Nordisk Råds budsjetlko­mité 29.06.82 pä Kastrup. Nordisk Råds informasjonskomité 10.11.82 i Åbo og Nordisk Räds Presidium 10.11.82 i Åbo.

Ministerrådet (samarbeidsministrene) har videre hatt m0te med de nor­diske statsministre 30.11.82 i Oslo og Nordisk Räds budsjetlkomité 30.11.82 i Oslo.

Ministerrådet har hattf0lgende m0ier i egenskap av fagministerråd i 1982:

9. febmar

Industri- og energiministrene

19. febmar        Sosial- og justisministrene

3.-4. mars

Kultur- og undervisningsminislrene

Prop. 1982/83:169

25

3. mars

6. mars 24. mars 24. mars

27. mars 13. mai

l.juni 15. juni 2. august

17.-18. august 19.-20. august 18. oktober 18. oktober

11. november

11.     november

12.     november

15.

november

16.

november 16. november

16. november 16. november 

I. 

desember 10. desember

10. desember

Kultur- og undervisningsminislrene, m0te med Nordisk Råds kullumlvalg

Industri-, kommunikasjons- og kulturministrene Arbeidsministrene Kultur- og undervisningsminislrene Kultur- og undervisningsminislrene sammen med samar­beidsministrene

Industri-, kommunikasjons- og kulturministrene Jordbmksminislrene innen for rammen av Nordisk kon­taktorgan for jordbrukssp0rsmål Kultur- og undervisningsminislrene Energiministrene

Industri-,  kommunikasjon-  og  undervisningsminislrene per capsulam Boligminislrene Sosialminislrene

Kuhur- og undervisningsminislrene Kultur- og undervisningsminislrene, m0te med Nordisk Råds kulturulvalg Arbeidsministrene

Arbeidsministrene, kontaktm0te med arbeidsmarkedets parter

Finansministrene og arbeidsministrene Industri-, kommunikasjon- og kulturministrene Milj0ministrene

Milj0ministrene, m0te med Nordisk Råds sosial- og mil-j0utvalg

Trafikkministrene-, m0te med Nordisk Råds trafikkutvalg Energiministrene

Kultur og undervisningsminislrene Finansministrene, m0te med Nordisk Råds ökonomiske utvalg Regionalministrene

17   Regionalpolitik

Under siste halvdel av 1970-tallet hadde de flesle fylker/amt/län i Nor­den en befolknings0kning på minst 6 promille pr år. Bare 7 av 66 fylker hadde en gjennomsnittiig befolkningsnedgang på mer enn 6 promille. På 1980-tallet har denne siluasjon klart endret seg. Hele 21 fylker har negativ befolkningsutvikling i 1981, spesiell i Danmark og Sverige. I Finland har man en positiv befolkningsutvikling i de flesle regioner, spesielt fordi nettoutflytlingen til Sverige er gått över til nettoinnflyiting. I Norge er situasjonen når det gjelder befolkningsutviklingen regionalt relativt stabil.

Prop. 1982/83:169

26

De regionale forskjellene i arbeidslöshetsgraden er imidlertid fremdeles store spesielt i Finland. Gjennomsnittiig arbeids l0shet har steget markert i alle landene. H0yest er de i Danmark. Ser vi på gjennomsnittiig arbeidsl0s-hetsgrad i 1981 pr amt/fylke/län varierer den i Norge mellom 1,8-2,8%, Sverige 3,1 -5,8%, Finland 4,7-10,7% og Danmark 5,6-8,8%.

Det er altså fremdeles store regionale forskjeller når det gjelder befolk-ningutvikling og arbeidsl0shet innen det enkelte land og mellom landene. Nedgangskonjunkturen i verdensökonomien og behovet for sturkturend-ringer i nasringslivet innebaerer stor usikkerhet når det gjelder den fremti-dige regionale ulvikling. Det kreves derfor 0kt innsats både nasjonalt og nordisk for å nå den felles målsetningen om en i regional sammenheng balansert ulvikling i Norden, mellom landene og innen det enkelte land.

NERP har satset på å gj0re samarbeidet på det regionalpolitiske området så konkret og målrettet som mulig, slik at resullatene kan anvendes nasjo­nalt. 1 forsknings- og utredningssamarheidet er det i 1982 avholdt et koordineringsseminar som et ledd i arbeidet med å prioritere og program-mere det fremtidige arbeidet til NordREFO, Basprosjektet, Storbyprosjek-tet og Glesbygdssamarbeidet (se avsnitt 4 og 5). Det er også meget viktig ä knytte förbindelsen mellom det regionalpolitiske forsknings- og utred­ningssamarheidet og det grenseregionale samarbeidet som etter hvert har fått en meget dominerende plass i del nordiske regionalpolitiske samarbei­det. Dette er i samsvar med politiske prioriteringer i Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd. Ministerrådet finansierer i 1982 helt eller delvis en grunnadministrasjon i 11 grenseregionale samarbeidsområder (avsnitt 2), Samarbeidet pä Nordkalotten og i Vestnorden er spesielt prioritert. Bevilg-ningen på ministerrådets budsjelt til konkrete regionalpolitiske tiltak (kap 244) har betydd mye for å styrke og konkretisere samarbeidet i grensere-gionene (avsnitt 3.1). Bevilgningen i 1982 er på 4,4 mill NOK og regional­ministrene fastholder målsetningen fra handlingsprogrammet av 1979 om at de 0konomiske ressurser for finansiering av denne type prosjekt b0r 0kes til et nivå på 10 mill NOK pr år. NERP vurderer for tiden sp0rsmålet om hvordan man best organisatorisk forsterker styringen og kontrollen av disse midlers anvendelse.

Som eksempler på konkrete tiltak som finansieres över kap 244 i 1982 kan nevnes handelskontor i Midtnorden og handelskonsulent på Nordka­lotten, bransjetreff for industrien i Midtnorden og 0stfold-N Bohuslän, felles turistmessig markedsf0ring av visse samarbeidsområder (Bornholm-SÖ Skåne, Nordkalotten) samt småbålsj0kart og gjesthavner i Kvarken og Skjeergårdssamarbeidet. Det er viktig at planlegging, gjennomföring og oppf0lging av denne type prosjekt skjer i naer kontakt med ansvariige lokale myndigheter i respektive land. Del har også vist seg n0dvendig å ha en nordisk avl0nnet prosjektmedarbeider knyttet til den lokale styrings-gruppen i det enkelte grenseregionale samarbeidsområde som kan sikre en forsvariig koordinering og gjennomf0ring av prosjektene. For å sikre bedre

Prop. 1982/83:169

27

kontinuitet og mer långsiktig planlegging av arbeidet har NERP gått inn for at man fra 1983 skal få en slik 3-årig grunnadministrasjon i 6 prioriterte samarbeidsområder. Når man summerer midlene til grunnadministrasjon (kap 241 og 245) samt til konkrete regionalpoliliske tiltak (kap 244) går i

1982   ca 8 mUl NOK eller 80% av midlene på Nordisk Ministerråds budsjeU

på den regionalpolitiske sektor til grenseregionall samarbeid.

I handlingsprogrammet er utpekt visse regioner der det generell be­dömmes å vEere av nordisk interesse å gjennomf0re felles regionalpolitiske tiltak. I disse regioner har Den Nordiske Investeringsbank (NIB) fått mulighet til å tilf0re kapital til bedrifter gjennom såkalte regionallån via nasjonale kredittinstilusjoner (avsnitt 3.1). Totalt er det still til disposisjon 325 mill NOK for en fors0ksperiode som nylig er forlenget til 1/4 1984. I

1983   skal del företas en evaluering av läneordningen.

Den andre hoveddelen av det regionalpolitiske samarbeidet omfatter forsknings- og utredningsarbeid. Forskningssamarbeidet skjer i regi av Nordisk institutt forregionalpolitisk forskning (NordREFO) som i 1982 har arbeidet videre med de 6 prosjektene som ulgj0r forskningsetappen 1980-83 (avsnitt 5): 1) Den velferdsmessige og 0konomiske förankringen av regionalpolilikken, 2) Industriens ulviklingsbetingelser i svakt utbygde områder i de nordiske land, 3) Administrative betingelser for regional planlegging, 4) Oppf0lging og "utvärdering" av effekter av regionalpoli­tiske tiltak, 5) Regionale effekter av den offenllige sektors lokalisering, og 6) Regionale konsekvenser av slrukturendringer og teknisk ulvikling.

Utredningssamarheidet er konsentrert om tre långsiktige prosjekt. Bas­prosjektet (avsnitt 4.1) arbeider med sammenstilling og analyse av basisdo-kumentasjon om de regionale forhold i Norden. I årsrapporten 1982 analy-seres befolkningsförändringen og sysselsettingsutviklingen på regionalt nivå i femårsperioden 1976-80. Videre er det i 1982 laget en spesialutren-ding som behandler problem i ""tynande gmvsamhällen'".

I Storbyprosjektet (avsnitt 4.2) sammenlignes bystmkturproblemer og utviklingslendenser i 13 nordiske slorbyer, dvs sammenhenger mellom byenes ulvikling og omstmklurering. En rapport fra prosjeklets fase 1 förelä i mars 1982. Fase 2 vil omfalle perioden 1982-84 og behandler feltene a) njeringsutvikling og naeringspolitikk, b) boligmarked og boligpoli-likk og c) offentlig 0konomi i storbyene.

Den glesbygdspoliliske arbeidsgruppen (avsnitt 4.3) har i 1982 arbeidet med en sluttrapport om fors0ksvirksomhelen med grensekommunalt sam­arbeid i spredt bebodde områder. Gruppen vil i sitt videre arbeid konsen-Irere seg om informasjons- og erfaringsulveksling, og i 1982 er arbeidet med en rapport med tema "lokalt engasjement i utviklingen av glesbyg-dene" startel opp.

Prop. 1982/83:169

28

18   Socialpolitik

Till grund för det nordiska samarbetet på social- och hälsovårdsområdet t.o.m. år 1982 ligger del samarbetsprogram som fastställdes år 1977. Ett reviderat program fastställdes av Nordiska ministerrådet (social- och häl-sovårdsminislrarna) i augusti 1982. Samarbetet inom de olika delsekto­rerna bedrivs dels inom de fem permanenta institutionerna

- Nprdiska hälspvårdshögskplan

- Nprdiska institutet för pdpntologisk materialprovning

- Nprdiska läkemedelsnämnden

- Nprdiska nämnden för alkohol- och drogforskning

- Nordiska nämnden för handikappfrågor

dels i form av frislående projektverksamhet. Den nya nordiska konven­tionen om social trygghet trädde i kraft den 1 januari 1982. Under år 1983 träder dessutom en överenskommelse mellan Danmark, Finland, Norge och Sverige om godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendel i kraft.

Frågor som integrering av erfarenheter från den sociala sektorn i sam­hällsplaneringen, utbildning av personal för dövblinda, samarbete inom klinisk kemi etc. har ägnats stor uppmärksamhet i det fristående projektar­betet. Samarbete inom medicinal-och socialstalistiken samt njurtransplan­tationsområdena har bedrivits under lång tid.

19   Transport, kommunikation och trafiksäkerhet

1 dette kapittel er det redegjort for det samarbeid som skjer i henhold til transportavtalen av 6. november 1972 under Nordisk embetsmannskomite for transportspörsmål (NET), samarbeidet under Nordisk trafikksikker-hetsråd (NTR) og samarbeidet i arbeidsgruppen for ensartede beslem­melser i Norden for fritidsbåter.

Nordisk embetsmannskomite .for transportsp0rsmål (NET)

NET's medlemmer orienterer hverandre om aktuelle nasjonale trans­portpolitiske saker og tär opp sp0rsmål som behandles i internasjonalt samarbeid.

I 1982 resp. begynnelsen av 1983 ventes sluttrapporter fra f0lgende prosjekter ä foreligge:

-

taksering av eksisterende veger med tanke på oppmslning for framtidig bruk

-

förbättring och underhåll av grusvägar

-

effektmåhng av mindre anleggsarbeider

-

glesbygd-transporter

-

handikapp-transporter

-

sykkeltrafikk-prosjektet

Prop. 1982/83:169

29

Havneprosjeklet videref0res i henhold til tidligere planer. 1 1982 ble det igångsatt to nye vegforskningsprosjekter og to nye energiprosjekter. 1 1983 igangsettes et nytt vegforskningsprosjekt, vintervedlikehold, samt el pro­sjekt vedr0rende transport av farlig gods. NET höides orientert om forber-edelsene av Nordisk trafikksikkerhetsår 1983.

For å få bedre översikt över aktuelle samarbeidsoppgaver i 1984 og f0lgende år arrangerer NET en ny ekspertkonferanse i januar 1983.

Nordisk komité for transport0konomisk forskning (NKTF) bistår NET i dennes virksomhel. NKTF's oppgave er å samordne den transport0kono-miske forskningen i Norden. Dette skjer i hovedsak gjennom arrangering av konferanser. På oppdrag fra NET har NKTF oppdatert sin rapport om Iransportarbeidel i Norden. Videre har NKTF påtatt seg ä se naermere på del konkrete behov for ytlerligere samnordisk transportstatistikk.

For 0vrig har NET holdt seg orientert om det videre arbeid med TELE-MEDEL-prosjektet og fulgt med utviklingen av de ivergående flyforbin-delser i nprd (Nordkalott-flyforbindelsen og Mittnorden-forbindelsen). Vi­dere har NET fulgt utviklingen av mellomriksvegene.

TU slutt redegj0r NET for siutasjonen när det gjelder fast förbindelse over0resund og det pågående samarbeid for trafikksikkerhet i flytrafikk, sj0lrafikk og jernbanelrafikk.

Nordisk trafikksikkerhetsråd (NTR)

NTR er el kontakt-, samordnings- og planleggingsorgan, som bisläs i sitt arbeid av Nordisk komité for irafikksikkerhetsforskning. Nordisk komité for vegtrafikklovgivning og Nordisk bilteknisk kpmité.

Ved siden av gjensidig prientering pg prpsjektvirkspmheten har NTR gjprt en pversikt pver hvorvidt NTR's forslag er blitt gjennomf0rt i de enkelte land: Sp0rsmålet om trafikksikkerhelssamarbeidets målsetninger har også vasrt dr0ftet. Videre etterstreber NTR å samordne nordiske synspunkler når del gjelder internasjonalt trafikksikkerhetssamarbeid.

De prosjekter som har vaert igång under 1982 er:

-

foreldrenes holdning til barns trafikksikkerhet

-

effekten av tiltak mot promillekj0ring

-

metoder for vurdering av konsekvensene av forskjellige former for trafikksanering

-

verneutstyr for voksne og barn i bilers bakseter

-

evalueringsmetoder i irafikkundervisningen

-

eldre folgjengeres trafikkm0nsler og ulykkesrisiko

-

syklende barns trafikkrisiko og

-

nordisk trafikksikkerhetsår 1983.

Flere av prosjektene fortsetter i 1983. Andre prosjektplaner for 1983 gjelder et prosjkel om bremsekraftfordeling i vogntog samt oppf0lging av MIRO-prosjektel. For0vrig kommer NTR bl.a. til å fortsette dr0ftelsene om målformuleringer for trafikksikkerhetssamarbeidet.

Prop. 1982/83:169

30

Trafikksikkerhetsäret 1983 forventes å influere i h0y grad NTR's og samarbeidsorganenes virksomhel i 1983.

Arbeidsgruppen for fritidsbåter

I juni 1982 ble arbeidsgruppens mandat forlenget med tre är. Gruppen virker for fellesnordisk syn på bätlivssp0rsmål og arbeider for ensartede beslemmelser. I I0pet av 1982 har gruppen behandlet bl.a. utdannelse, seglbretter, og internasjonal informasjon.

20   Turism

Turismens betydning er stor og voksende. Den bidrar til verdifull re-kreasjon og 0kte kulturelie kontakter. Turismen er et viktig element i landenes samfunns0konomi.

Turistutvalgets virksomhel skjer i naert samarbeid med Nordisk turistråd (NT), som er et samarbeidsorgan for de nasjonale turistrådene og tilva-rende. Den hiltil sl0rste satsing for å stimulere internordisk turisme er kampanjen Reis i Norden.

Andre prosjekter i 1982 har vaert:

-

markedsunders0kelser (det tysktalende område)

-

et seminar for luristsjefer

-

pensjonislreiser

-

loleransenivå

-

handboken Reiseliv i Norden (oppdatering).

-

kapasitetsulnyltelse (oppdatering)

I sin virksomhel har turistutvalget lagt saerlig vekt på gjensidig oriente­ring om aktuelle turistpoliliske sp

I 1983 planlegger turistutvalget i samråd med NT et m0te om prosjekl-samarbeidel. Dellakere blir sakkyndige på turistområdet og beslektede områder. Såvel pågående virksomhel som aktuelle samarbeidsoppgaver i årene framöver vil bli tall opp.

For0vrig planlegges f0lgende prosjektvirksomhet i 1983:

-

Reis i Nprden - pppf0lging

-

Markedsunders0kelser - videref0ring

-

Håndbpken Reisehv i Norden - revidering

-

Förberedelse av Åland-konferansen

-

Seminarene - Uldannelsesledere

-

kultur/turisme

Prop. 1982/83:169

31

Bilaga 2

Nordiska ministerrådets allmänna budget för år 1984 

Sammanfattning

Verksamhetsområde

Miljoner

norska kronor

1983

1984

Ministerrådssekretariatet

Institutioner

Ministerrådets dispositionsbeviljning (projekt)

Övriga utgifter

(därav tjänstemannautbyte)

17,9

75,7

51,2

5,4

(0,77)

19,9

83,5

61,3

4,8

(0,82)

Summa utgifter

150,2

169,5

De nordiska ländemas bidrag Övriga intäkter

139,1 11,1

154,2 15,3

Summa intäkter

150,2

169,5

Nordiska ministerrådets budget

för år

1984 för institutioner och projekt

1000-tal norska kronor

Institutioner

1983'               1984-

Nordiska statistiska

1 384

1 493

sekretariatet

1395 8 295

1409 8 207

6 888

7 508

1291

1 515

1 582 842 3 000 11 500 5 586

1 584

988

6 300'

33 780

6 245

652 1 871

637' 2 049

3 139

2 471

5 612

6 161

1589 1295

1 890 1295'

Nordiska läkemedelsnämnden Nordiska hälsovårdshögskolan Nordiska institutet för odontologisk materialprovning Nordiska nämnden för alkohol-och drogforskning Nordiska nämnden för handikapp­frågor

Nordisk arbetsmiljöutbildning Nordiska projektexportfonden Nordiska industrifonden Nordtest

Nordiska kommittén för byggbestämmelser (NKB) NordREFO

Nordiska genbanken för jordbruks-och trädgårdsväxter Samarbetsnämnden för nordisk skogsforskning

Nordiska ekonomiska forsknings­rådet Reserv för institutioner

Summa

75 716

83 532

' Uttryckt i 1982 års priser

 Uttryckt i 1983 års priser

' Reservation för Nordiska projektexportfonden samt NKB:s projektmedel ingår i

Reserv för institutioner

Prop. 1982/83:169

32

Projekt

1000-tal norska kronor

1983

1984

Allmänna utredningar Verksamhetsbidrag Generalsekreterarens disp.reserv Socialpolitik Arbetsmarknad Arbetsmiljö Miljövård

Jämstäl Idhetsfrågor Handelspolitik Industripolitik

Säkerhetsforskning inom energipro­duktionsområdet

-

allmänt

-

miljöeffekter Energifrågor Byggsektorn Nordiska träskyddsrådet Regionalpolitiska programarbetet

Regionalpolitik - Nordkalotten Samefrågor

Regionalpolitik - konkreta åtgärder

Gränsregionalt samarbete

Jordbruksfrågor

Livsmedelsfrågor

Konsumentfrågor

Samfärdsel

Trafiksäkerhet

Turism

Övrigt

Reserv för Regionalpolitik -

konkreta åtgärder

Reserv för särskilda ändamål

Allmän reserv

Ministerrådets reserv

Prisökningsreserv 1983/84

Summa

866

700'

-

500

2 544

2 740

3 161

4 000

2 540

2 750

3 145

3 370

969

1000

641

710

944

1080

5 668

6 000

2 896

3 050

1699

1800

1766

1920

304-

-

825

820

1 321

1450

853

550

3 710

5 350

2 407

2 550

2 684

3 120

320

600

3041

2 810

2717

2 720

1 301

1400

812

700

934

-

1 275

_

1407

-

445

-

5 062

-

4 539

61291

51 195

' Ingår t.o.m. 1983 i Allmänna utredningar

 Fr.o.m. 1984 ingår i Verksamhetsbidrag de anslag som tidigare låg inom Nordiska

träskyddsrådet och Allmänna utredningar (exkl. Generalsekreterarens disp. reserv)

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983