Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:122 Regeringens proposition

1978/79:122

om vissa åtgärder på informationsförsörjningsområdet;

beslutad den 1 mars 1979.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

JAN-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Riksdagen beslöt 1978 att ett centralt organ för informationsförsörj­ning skulle inrättas (prop. 1977/78: 114, UbU 1978/79: 12, rskr 1978/79: 39). I propositionen anges det nya organets närmare uppgifter, ställning, organisation och arbetsformer. Organet föreslås få namnet delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning.

I propositionen behandlas också kungl. bibliotekets organisation, vissa frågor om mikrofUmning av svensk dagspress samt informationssystemet LIBRIS.

Förslag om anslag för budgetåret 1979/80 för delegationen och kungl. biblioteket läggs även fram i propositionen.

1    Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 122

Prop. 1978/79:122

2

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-03-01

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], WUcström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe, Wahl­berg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om vissa åtgärder på informationsförsörjningsområdet

1   Inledning

I prop. 1977/78:114 om ett centralt organ för informationsförsörj­ning m. m. föreslog regeringen att en särskUd delegation för informa­tionsförsörjning skuUe inrättas och statens råd för vetenskaplig informa­tion och dokumentation (SINFDOK) jämte forskningsbiblioteksrådet (FBR) upphöra. I propositionen föreslogs också att kungl. biblioteket skulle omorganiseras. Även frågor om organisation m. m. för mikro­filmning av svensk dagspress behandlades i propositionen. Riksdagen bi­föll i huvudsak regeringens förslag (UbU 1978/79: 12, rskr 1978/79: 39).

En organisationskommitté! (U 1978: 10 har i uppdrag att förbereda inrättande av den nya delegationen för informationsförsörjning (dir. 1978: 59).

Organisationskommittén (OKI) har i skrivelser tUI regeringen i ja­nuari och februari 1979 avgett förslag till instruktion för delegationen för informationsförsörjning, förslag om nämndorganisation knuten tiU delegationen samt förslag till ny organisation för kungl. biblioteket (KB). Dessa förslag bör fogas till regeringsprotokoUet i detta ärende som bilaga I3. OKI har också i september 1978 lämnat förslag tUl an­slagsframställning för delegationen för budgetåret 1979/80.

1 skrivelse den 5 febmari 1979 har riksarkivet anfört synpunkter på OKI:s förslag till instruktion för delegationen för informationsförsörj­ning.

Som underlag för stäUningstagandena i prop. 1977/78:114 låg ett ge-

1 Civilingenjören Harry Brynielsson, ordförande, verkställande ledamoten Hans[REDACTED_EFTERNAMN], civilingenjören Johan Martin-Löf, överbibliotekarien Karin Snellman, departementssekreteraren Björn Thomasson och tf. riksbiblioteka­rien Lars Tynell.

Prop. 1978/79:122

3

mensamt betänkande (SOU 1977: 71) Vetenskaplig och teknisk informa­tionsförsörjning från de båda utredningarna bibUoteks- och dokumenta-tionssamverkanskommiUén (BIDOK; U 1975: 6) och SlNFDOK-utred-ningen (I 1975: 06). En av de bärande idéerna i såväl utredningen som propositionen var att det av innehåUsmässiga liksom av organisatoriska, personella och ekonomiska skäl är nödvändigt att föra samman å ena si­dan traditionell biblioteksservice och å andra sidan vetenskaplig och teknisk informations- och dokumentationsverksamhet till en helhet vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning.

Jag vUI nu ånyo stryka under, att informationsförsörjningens syfte är att underlätta för dem som söker information att nå den information som "är relevant för dem. Med dessa utgångspunkter "är det, som jag an­förde i prop. 1977/78: 114, angeläget att bygga upp en samlad organisa­tion för informationsförsörjning. Den skall underlätta och möjliggöra en långsiktig planering och ett rationellt utnyttjande av resurserna.

Jag har vid beredningen av förslagen i förevarande proposition sam­rått med chefen för industridepartementet. Med de lösningar av olika frågor som jag har stannat för ankommer det i flertalet fall på rege­ringen att besluta. För sammanhangets och överblickens skull kommer jag att i det följande redovisa också sådana ställningstaganden.

I prop. 1978/79: 100 (bil. 12 s. 570) har regeringen, i avvaktan på förevarande proposition, föreslagit att i statsbudgeten för budgetåret 1979/80 skaU föras upp ett anslag tUl VetenskapUga bibliotek m.m. som motsvarar de sammanlagda biblioteksanslagen för innevarande budgetår.

2    Delegationen för informationsförsörjning

2.1 Delegationens uppgifter och ställning gentemot andra myndigheter

Delegationen skall för det första vara central myndighet för övergri­pande planering och samordning av informationsförsörjningen till forsk­nings- och utvecklingsarbete och liknande verksamhet i samhället. Dele­gationen skall härvid föreslå riktlinjer och åtgärder för att främja en för landet gemensam syn på frågoma om den vetenskapliga och tekniska in­formationsförsörjningen och verka för att de beslut regering och riksdag fattar inom detta område genomförs.

Delegationen skall för det andra initiera och stödja forsknings- och utvecklingsarbete i olika former. Delegationen bör därvid inte enbart ar­beta med projekt som den själv finansierar utan också uppmärksamma och följa sådan verksamhet hos andra organ som är angelägen för infor­mationsförsörjningen. I vissa faU kan samfinansiering med annat organ bli aktueU.

Delegationen skall för det tredje svara för internationell bevakning och samverkan. Enligt min mening bör detta bl. a. innebära att delega-

Prop. 1978/79:122

4

tionen på myndighetsnivå skaU företräda Sverie i samband med bl. a. förhandlingar med utländska motparter.

Delegationen skall i sin verksamhet bl. a. ha en samordnande och övergripande uppgift när det gäller att ta initiativ till och främja utbild­ning på området. Detta är en central uppgift som dock inte skall inne­bära något intrång på exempelvis högskolans och arkivens ansvarsområ­den. Delegationen skall skaffa sig överblick över befintlig utbildning och i samråd med övriga berörda organ ta initiativ tUI förbättringar.

OKI anför att en inte oväsentlig uppgift för delegationen kommer att bestå i att lämna råd och upplysningar. Jag delar deima uppfattning och vill också påpeka att detta kommer att innebära att delegationen och dess kansli kommer att få omfattande kontakter med experter på infor­mationsområdet och bl. a. därigenom en god överblick över den verk­samhet som bedrivs på olika håll.

OKI tar också upp frågan om delegationens namn. I prop. 1977/78: 114, liksom i bakomliggande utredningsförslag, kaUas det nya organet delegationen för informationsförsörjning. Samtidigt betonas det att delegationens ansvar gäller den vetenskapliga och tekniska informa­tionsförsörjningen. I likhet med OKI anser jag att en benämning utan en precisering kan komma att tolkas i alltför vid mening. Jag förordar därför att benänmingen blir delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning.

Delegationens ansvarsområde berör i större eller mindre utsträckning en rad andra centrala, regionala och lokala myndigheter. Om delegatio­nen får ställning som överordnad myndighet i informationsförsörjnings­frågor, kan detta leda till oklarheter i kompetensförhållandena. I vissa fall skulle det vara omöjligt att göra en ansvarsavgränsning. En utgångs­punkt för förra årets beslut var också att den operativa verksamheten skall utövas decentraUserat. Jag anser därför att delegationen inte skall vara överordnad andra myndigheter. Berörda myndigheter skall ha kvar ansvaret för informationsförsörjning inom sina resp. ansvarsområden, medan delegationen har det övergripande planerings- och samordnings­ansvaret.

Delegationens samordnings- och planeringsuppgifter måste kunna ut­övas på ett sätt som svarar mot detta mål. OKI har bedömt det vara motiverat att en skyldighet finns för statliga organ att samråda med delegationen i frågor av principiell karaktär eUer av större räckvidd inom informationsförsörjningsområdet.

För egen del vill jag betona, att den vetenskapliga och tekniska infor­mationsförsörjningen omfattar ett mycket brett område och att olika problem inom det därför måste lösas genom samarbete mellan berörda myndigheter och utnyttjande av deras sakkunskap av olika slag. Ett nära samarbete bör därför äga mm mellan delegationen och andra be-

Prop.1978/79:122

5

rörda myndigheter. Delegationens uppgift i sådana samrådsfrågor kom­mer att vara att bedöma föreslagna åtgärder i förhållande till plane­ringen och utvecklingen i stort av informationsförsörjningen samt att dämtöver ge råd och synpunkter i sådana frågor där den besitter sär­skild sakkunskap. Ofta finns sakkunskapen hos resp. områdesansvarig myndighet. Delegationen kommer därför i många fall inte att behöva gå in i detalj i den aktuella frågan. Jag vill stryka under, att de slutliga av­görandena alltid bör tas av den närmast berörda myndigheten.

OKI tar upp vissa avgränsningsfrågor bl. a. vad gäller arkiven, mu­seerna och folkbiblioteken. Jag ansluter mig tUl OKJ:s bedömning att vad som allmänt gäller i frågan om förhållandet gentemot andra myn­digheters ansvarsområden också bör gälla beträffande dessa. I den mån verksamheten vid arkiven, museerna och folkbiblioteken tillgodoser forsknings- och utvecklingsändamål av den art som delegationen skall arbeta med bör den sålunda beaktas i den övergripande planeringen och samordningen av informationsförsörjningen. Jag vill dock erinra om vad jag nyss har anfört om delegationens mer översiktliga uppgift i sådana samrådsfrågor.

Jag förutsätter även att delegationen fortlöpande kommer att samar­beta med en rad icke-statliga organisationer m. m. inom informations­försörjningsområdet.

2.2 Delegationens organisation och arbetsformer

Det ankommer på regeringen att besluta om organisation och arbets­former för delegationen. Jag kommer dock i det följande att relativt ut­förligt redogöra för dessa frågor som en orientering för riksdagen.

Delegationen bör bestå av en styrelse, fasta rådgivande nämnder, ar­betsgrupper för särskilda uppgifter samt ett kansli.

Vad gäller sammansättning m. m. av styrelsen anförde jag i prop. 1977/78: 114 att en utgångspunkt för övervägandena bör vara att dele­gationen, för att fuUgöra sina uppgifter, måste vara ett organ där all­män- och användarintressena har en stark representation, samtidigt som den måste ha tillgång till bred sakkunskap. De fackliga organisationerna kan sägas representera såväl allmän- som användarintressen. Enligt min mening bör därför representanter för de fackliga organisationerna ingå i styrelsen.

Styrelsen bör för att bli ett effektivt arbetande organ ha ett litet antal ledamöter, vilket dock måste vägas mot önskemålen om allsidig sam­mansättning. OKI föreslår att styrelsen får tolv ledamöter. Jag finner detta antal väl avvägt. Det bör ankomma på regeringen att bestämma antalet ledamöter.

I prop. 1977/78:114 uUalade jag bl. a. att det med hänsyn till infor-

Prop. 1978/79:122

6

mationsförsörjningens mångsidighet var befogat med ett system med rådgivande och beredande nämnder. Frågan borde emellertid övervägas ytterligare under organisationsarbetet. OKI anför att nämnderna bör vara rådgivande och beredande organ till delegationens styrelse. De får därigenom en viktig roll även i den långsiktiga planeringen. Nämnderna bör ha rätt att på eget initiativ ta upp frågor och lägga fram förslag för styrelsen.

Även jag finner att nämnderna bör vara rådgivande och beredande organ till styrelsen.

Vilka nämnder som skall finnas är nära kopplat till planeringen av delegationens verksamhet. Ingen nämnd bör betraktas som inrättad en gång för aUa. Ändrad inrikting av verksamheten och nya prioriteringar kan motivera ändringar i nämndorganisationen eUer förskjutningar i an­svarsfördelningen mellan dem.

Jag anser liksom OKI att det bör ankomma på delegationen att av­göra vilka nämnder som behövs liksom ansvars- och uppgiftsfördelning mellan dem. Delegationen bör således kunna såväl inrätta som avskaffa nämnder. Det bör ankomma på OKI att förbereda beslut om nämnder under delegationens inledande verksamhetsskede.

OKI framhåller att delegationens kansli kommer att ha en viktig funktion för att delegationens uppgifter skall kunna fullgöras. Kansliet bör enligt min mening organiseras så att behövlig sakkunskap och kom­petens så långt möjligt inom ramen för ett begränsat antal befattnings­havare knyts till detsamma.

Enligt riksdagens beslut skall delegaiionen för informationsförsörj­ning inrättas den 1 juli 1979. Delegationen kommer då att överta bl. a. de uppgifter som f. n. ankommer på FBR och SINFDOK.

OKI har diskuterat vissa praktiska övergångsfrågor. BI. a. torde vissa av de projekt som SINFDOK stöder under innevarande budgetår inte vara slutförda den 30 juni 1979. Beslut humvida delegationen kommer att fortsiitta stödet tUl dessa projekt eller inte under budgetåret 1979/80 måste föreligga i tid före den 1 juli 1979. Med h'änsyn härtUl liksom tUl behovet av att planering för delegationens verksamhet inleds i god tid bl. a. skall delegationen till den 1 september 1979 ge in förslag tUl an­slagsframställning för budgetåret 1980/81 föreslår kommittén att de­legationens styrelse tillsätts den 1 maj 1979, med ställning formellt som kommitté.

Jag finner kommitténs förslag tUl lösning av dessa övergångsproblem ändamålsenliga och avser senare att föreslå regeringen att styrelsen för delegationen träder i funktion redan den 1 maj och övergångsvis ges ställning som kommitté. Jag utgår i likhet med kommittén från att frå­gan om kanslihjälp för styrelsen under tiden 1 maj30 juni 1979 kan lösas i provisorisk form. Befintliga organ bör kunna utnyttjas i viss ut­sträckning.

Prop. 1978/79:122

7

2.3 Anslagsfrågor och medelsberäkning

BIDOK och SINFDOK- utredningen föreslog att verksamheten vid delegaiionen skulle bedrivas inom tre program, nämligen planering och samordning, forslcning och utveckling samt nationella serviceuppgifter.

I likhet med OKI finner jag utredningamas förslag tUl programindel­ning ändamålsenligt och jag ansluter mig tUl detta.

OKI tar upp frågan om medel till delegationen skall anvisas under nionde huvudfiteln eller under såväl nionde som fjortonde huvudtiteln.

OKI finner för sin del att skäl kan anföras för båda altemativen, men vill dock förorda att en lösning med anslag över såväl nionde som fjor­tonde huvudtiteln tillämpas. Jag delar denna uppfattning. Den nya de­legationen kommer att ha ett mycket brett verksamhetsområde som spänner över i princip samtliga departements ansvarsområden. Huvud­delen av verksamheten kan dock f. n. sägas rikta sig mot utbUdnings-och industridepartementens områden. Jag anser att det därför är befogat att t. v. markera detta även i anslagskonstruktionen.

Jag avser inte att här ange detaljerade mål för delegationens verksam­het inom de tre programmen. Det bör ankomma på delegationen att med ledning av de riklinjer som anges i instruktionen och de förslag som framlagts av utredningarna formulera sådana mål. Dessa mål skall utgöra grundval för planeringen av verksamheten och för förslag tiil medlemsramen för densamma. Kanaliseringen av medel över den ena eller andra av huvudtitlama skall inte betraktas som slutligt avgörande för verksamhetens inriktning. Här bör också noteras att vissa projekt kan ha tyngdpunkten på ett annat departements område än de två de­partement via vilka anslagen enligt mitt förslag bör kanaliseras.

I likhet med vad som f. n. gäller anslagen till såväl SINFDOK som t. ex. forskningsråden bör anslaget tUl delegationen få karaktär av reser­vationsanslag. I statsbudgeten för budgetåret 1979/80 bör föras upp ett reservationsanslag benämnt Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning.

Jag viU i detta sammanhang, liksom utredningarna och OKI har gjort, framhålla att delegationen bör kunna samfinansiera särskilda projekt med andra myndigheter och organ. Som exempel på sådana kan nämnas styrelsen för teknisk utveclding, forskningsråden, forskningsrådsnämn­den, statens industriverk, miljödatanämnden, statskontoret och statens kulturråd samt halvstatliga organ och privata intressenter.

Kostnaderna för delegationens egen verksamhet bör täckas inom ra­men för anslaget tUl delegationen.

BIDOK och SINFDOK-utredningen gjorde följande bedömning av medelsbehovet för delegationens första verksamhetsår, nämligen för pro­gram I 2 600 000 kr., program 

II 

8 100 000 kr. och program III 2 700 000 kr., dvs. sammanlagt 13 400 000 kr. i 1977 års penningvärde.

Prop.1978/79:122

8

Den utgick därvid bl. a. dels från vad SINFDOK och FBR då dispone­rade, dels från att grundkostnaderna för informationscentralerna vid ka-roUnska institutet och tekniska högskolan i Stockholm i fortsättningen skulle finansieras över resp. högskoleenhets budget.

För budgetåret 1979/80 har OKI beräknat ett medelsbehov av sam­manlagt 17 150 000 kr., varav under program I 3 250 000 kr., program 

II 

10 500 000 kr. och program III 3 400 000 kr. H'ärav begär kommittén 7 550 000 kr. under nionde huvudtiteln och 9 600 000 kr. under fjor­tonde huvudtiteln. Kommittén anger därvid att delegationen för vissa områden, d"är verksamhet av den art som den skall bedriva hittills inte har varit så omfattande, under 1979/80 i första hand torde komma att bedriva planeringsarbete och förberedande projektarbete.

Delegationen kommer enligt vad jag har anfört i det föregående att ha uppgifter inom ett mycket brett område, avsevärt mer omfattande än det som SINFDOK:s verksamhet är inriktat på. TiU delegationens ar­betsområden skall bl. a. höra biblioteksområdet i mer traditionell be­märkelse, även om delar av SlNFDOK:s forsknings- och utvecklings­verksamhet också avsett detta område. D"ärutöver kommer väsentligt större vikt att ligga på planerings- och samordningsuppgifterna. Jag an­ser att dessa omständigheter bör ligga till grund för en beräkning av medel för delegationens verksamhet. Med utgångspunkt häri beräknar jag i samråd med chefen för industridepartementet medelsbehovet för delegationen för teknisk och vetenskaplig informationsförsörjning under budgetåret 1979/80 fill sammanlagt 15 200 000 kr. Chefen för industri­departementet avser i annat sammanhang föreslå regeringen att av medel som för budgetåret 1979/80 under fjortonde huvudtiteln anvisas under anslaget Styrelsen för teknisk utveckUng: Teknisk forskning och utveckling avsätta 8 200 000 kr. för delegationen. Eventuella reservatio­ner vid utgången av innevarande budgetår av medel som SINFDOK dis­ponerat bör få disponeras av delegationen. I det följande kommer jag att föreslå att 7 000 000 kr. anvisas under nionde huvudtiteln. Jag har därvid beaktat vad OKI har anfört om verksamheten på områden där sådant arbete hittiUs inte bedrivits i så stor omfattning.

Jag är inte nu beredd att föreslå en fördelning av dessa medel på de olika programmen. De bör fördelas efter förslag från OKI eller delega­tionen. Jag återkommer i annat sammanhang till regeringen i denna fråga. Delegationen bör kunna medges en viss frihet att omfördela medel mellan programmen med ledning av de erfarenheter som görs un­der verksamhetsåret.

Vad gäller den försöksverksamhet som bedrivs vid informationscent­ralerna vid karolinska institutet (MIC) och tekniska högskolan i Stock­holm (IDC) uttalade jag i prop. 1977/78: 114 att verksamheten vid de båda centralerna nu har passerat försöksstadiet och att huvudansvaret därför framdeles bör ligga på resp. högskoleenhet. I 1979 års budgetpro-

Prop. 1978/79:122

9

posiUon (prop. 1978/79: 100 bil. 12 s. 555 och 567) har jag beräknat vissa medel för detta ändamål under anslagen till de båda högskoleenheterna. Jag förutsätter likväl att delegationen inom ramen för de av mig under nionde huvudtiteln beräknade medlen under budgetåret 1979/80 för­delar ytterligare resurser för de båda informationscentralerna. Vid mma beräkningar har jag förutsatt att delegationen skall kunna anvisa minst 1 200 000 kr. till MIC och minst 300 000 kr. till IDC. Medel för verk­samheten i övrigt bör bestridas från resp. högskoleenhets anslag samt med de bidrag som erhålls från andra håll och med intäkter av verksam­heten. Härmed bör, som jag angav i budgetpropositionen, verksamheten vid de två centralerna kunna bedrivas i huvudsak i samma omfattning som hittills. Jag vill också anföra att jag vid min beräkning av de medel för informationscentralerna som fömtsätts gå via delegationen inte har tagit ställning till hur stor del av verksamheten vid dem som har riks­täckande karaktär. Vid ställningstagandet härtill måste en rad olika faktorer beaktas. Jag utgår från att delegationen och de två högskole­enheterna överväger detta vidare och ger förslag om hur fördelningen framdeles bör göras. Jag erinrar här om att detta problem anknyter nära till frågan om ansvarsbibliotek, som jag behandlade i prop. 1977/78: 114. I de förslag till medelsramar för delegationen som jag nu har angivit har jag i likhet med OKI inte tagit med kostnaderna för omläggningen av LIBRlS-systemet. Jag återkommer tUI denna fråga i det följande. I det beslut som regeringen fattade den 15 december 1977 om försöks­verksamheten med LIBRIS föreskrevs bl. a. att statskontoret skall svara för omläggningen av LIBRIS till annat datorsystem. Efter denna om­läggning som förväntas vara slutförd till den 1 april 1980 kommer de­legationen däremot att svara för den vidare utvecklingen av systemet.

3    Ny organisation av kungl. biblioteket 3.1 Allmänt

Omorganisation av kungl. biblioteket (KB) har av regeringen förbe­retts inom biblioteket. En partssammansatt grupp inom KB (OKI/KB) har utarbetat ett förslag som har tjänat som underlag för OKI:s övervä­ganden.

Då jag i likhet med OKI anser att KB bör ha frihet att bestämma de­taljorganisation kommer jag endast att taga stäUning till huvuddragen i den nya organisationen. Härigenom vinns att bibliotekets ledning lättare kan anpassa organisationen till nya krav och vid behov ändra den. Jag tar därför i det följande i första hand upp huvudlinjerna i en ny organi­sation. Behövlig underindelning bör fastställas av KB varvid jag förut­sätter att KB samråder med OKI. Jag utgår också från att en sådan un­derindelning görs förutsättningslöst och på sådant sätt att en rationell och smidig organisation åstadkoms.

Prop. 1978/79:122

10

Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan om KB:s fortsatta benäm­ning. Frågan om bibliotekets namn berördes inte i prop. 1977/78: 114. Inte heller OKI har tagit upp denna fråga. Jag finner det värdefuUt att biblioteket behåller sin benämning, som inte minst internationellt är ett väl inarbetat begrepp. Det bör likväl inte möta något hinder att genom tillägg av ordet nationalbiblioteket ange bibliotekets status.

3.2      KB:s uppgifter

I prop. 1977/78: 144 (s. 85 ff) angavs vUka uppgifter som skuUe an­komma på KB. Jag anslöt mig därvid i huvudsak tUl den inriktning av verksamheten som BIDOK har angivit. Därutöver förordade jag att KB skulle svara för mikrofUmningen av svensk dagspress.

Jag avser inte att här mera detaljerat beröra KB:s uppgifter. Jag vill dock betona att jag lägger stor vikt vid bibliotekets uppgifter som natio-nalbibliotek. Jag återkommer h"ärtill när det g'äller den anslagsmässiga programindelning som bör gälla för KB.

Jag kan också ansluta mig till OKI:s uttalande att KB tills vidare bör svara för de regionala serviceuppgifter som biblioteket har i dag, såsom huvudmannaskap för biblioteksdepån i Bålsta, KB:s biblioteksskola och andra uppgifter.

3.3 KB:s organisation

Den partssammansatta gruppen inom KB, OKI/KB, föreslår att det inom biblioteket under styrelsen och bibliotekets chef, riksbibliotekarien, skall finnas fyra avdelningar, nämligen en administrationsavdelning, en biblioteksavdelning, en bibliografisk avdelning och en avdelning för för­valtning och drift av LIBRIS. Varje avdelning förutsätts indelad i sek­tioner eller motsvarande.

Som en allmän utgångspunkt för sina överväganden har OKI angivit att man bör eftersträva en översiktlig och smidig organisation som möj­liggör att bibliotekets uppgifter fullgörs på ett rationeUt sätt och att till­gängliga resurser utnyttjas effektivt.

Jag anser i likhet med kommittén att det förslag som har utarbetats inom KB i huvudsak tiUgodoser dessa krav. Indelningen i ett fåtal större avdelningar ger allmänt en lätt överbUckbar organisation som bör un­derlätta en ändamålsenlig fördelning och samordning av personal och andra resurser.

Ansvaret för LIBRIS skulle enligt OKI/KB:s förslag delas upp på två avdelningar. OKI förordar för sin del att ansvaret för hela LIBRIS-verksamheten läggs på en avdelning, den föreslagna bibliografiska av­delningen. Någon särskild LIBRIS-avdelning skulle alltså inte behöva inrättas.

Prop. 1978/79:122

11

Jag kan i likhet med OKI se klara fördelar med en sådan närmare samordning vad gäller LIBRIS och ansluter mig därför till OKLs för­slag. Härigenom vill jag också understryka att LIBRIS är en av många funktioner inom den samlade biblioteksverksamheten.

KB skall ledas av en styrelse (prop. 1977/78: 114 s. 77 f). Biblioteket skall ha en mycket bred inriktning mot stora gmpper i samhäUet och det borde därför vara ett klart intresse för biblioteket att i en styrelse få in synpunkter och önskemål på verksamhetens utformning från dessa olika grupper. Det borde dock inte föreskrivas att bestämda organ eller sammanslutningar skall representeras i styrelsen.

På grund av dessa mina uttalanden har OKI inte ansett sig ha anled­ning att i detalj gå in på styrelsens sammansättning. Jag vill för min del anföra att frågan om styrelsens storlek och sammansättning bör avgöras av regeringen. Bibliotekets chef, riksbibliotekarien, bör ingå i styrelsen och, i likhet med vad som gäller i en rad centrala ämbetsverk m. m., också vara dess ordförande.

Enligt tidigare beslut skall omorganisationen genomföras den 1 juli 1979. Jag avser att senare föreslå regeringen att styrelsen börjar sin verksamhet tidigare för att den skall kunna deltaga i de slutliga besluten om den nya organisationen.

3.4 MikrofUmning av svensk dagspress

Utbildningsutskottet uttalade i si« betänkande (UbU 1978/79: 12) ef­ter hörande av arbetsmarknadsutskottet (AU 1977/78: 8 y) att mikro­filmningen borde förläggas tiU arbetsvårdsverksamheten i Kalmar. En­ligt utskottets mening borde avtal träffas med Kalmar läns landsting om mikrofilmningen. Riksdagen biföll utskottets hemställan (rskr 1978/79: 39).

Regeringen har den 8 februari 1979 bemyndigat KB att med iaktta­gande av vad som sägs i prop. 1977/78: 114 samt utbUdningsutskottets utlåtande 1978/79: 12 träffa avtal med berörda huvudmän om konti­nuerlig mikrofilmning av svensk dagspress vid arbetsvårdsverksamheten i Kalmar. Avtalet skall underställas regeringen för godkännande.

I prop. 1977/78: 114 angav jag att jag i Ukhet med tidningsfilmnings-kommittén ansåg att den kontinuerliga fUmningen borde prioriteras. Jag är inte beredd att föreslå att filmningen av äldre press inleds nu. Jag föreslår därför att endast löpande filmning av dagspressen börjar den 1 juli 1979. Jag fömtsätter härvid att filmningen görs av tidningar fr. o. m. den 1 januari 1979 dvs. fr. o. m. den tidpunkt då pliktleveranser enligt den nya lagen (1978: 487) om pliktexemplar av skrifter och Ijud-och bildupptagningar inleds.

Jag kommer i det följande att beräkna medel för fortsatt skyddsfilm­ning av sådana äldre tidningar, som löper risk att förstöras.

Prop. 191Sfl9:122

12

3.5 Anslagsfrågor och medelsberäkning

KB erhåller f. n. medel under två anslag under nionde huvudtiteln, nämligen dels förlagsanslaget Vetenskapliga bibliotek: Avlöningar, dels reservationsanslaget Vetenskapliga bibliotek: Bokinköp m. m. Också under det senare anslaget bestrids vissa lönekostnader. BIDOK före­slog att KB skulle ha två verksamhetsprogram i statsbudgeten, näm­ligen för nationaldokumentära uppgifter och nationella serviceuppgifter.

Jag anser i likhet med OKI att skäl finns att för KB tUlämpa ett pro­grambudgetsystem som ger biblioteket större möjlighet till interna prio­riteringar mellan olika uppgifter efter givna riktlinjer. Sådana möjlighe­ter har bl. a. de vetenskapliga biblioteken inom högskolan efter den an­slagsomläggning som gjordes när högskolan trädde i kraft den 1 juli 1977.

När det gäUer programindelning för KB bör, anser OKI, såväl BIDOK:s förslag som alternativ tiU det övervägas. Ett sådant alternativ skulle kunna vara ett program för nationeUa uppgifter och ett för övriga funktioner. Programmet för övriga funktioner skulle därvid omfatta lo­kala och regionala uppgifter av olika slag. Jag anser för min del att det senare alternativet har klara fördelar. En uppdelning i nationella uppgif­ter resp. lokala och regionala, bör vara mer ändamålsenlig från rege­ringens och riksdagens synpunkt än den BIDOK föreslog. I detta sam­manhang vill jag erinra om mina uttalanden i prop. 1976/77: 59 och 1977/78: 114 om ansvarsfördelningen mellan KB och universitetsbiblio­teket i Stockholm.

Mot denna bakgrund förordar jag att en programindelning efter det av OKI angivna alternativet tiUämpas fr. o. m. budgetåret 1980/81.

Jag föreslår vidare att den hittillsvarande uppdelningen på två anslag upphör och att KB fr. o. m. budgetåret 1979/80 får medel under ett an­slag. Detta anslag bör ha karaktär av reservationsanslag. Medel för av­ialsenliga lönekostnadsökningar bör, som i andra motsvarande fall, an­visas under åttonde huvudtitelns förslagsanslag Täckning av merkostna­der för löner och pensioner m. m. I statsbudgeten för budgetåret 1979/80 bör föras upp ett reservationsanslag benämnt Kungl. biblio­teket.

Vad gäller medelstilldelningen har KB hösten 1978 lämnat in förslag till anslagsframställning för budgetåret 1979/80. KB har därvid begärt anslag om sammanlagt 36 295 000 kr. Detta förslag innebär en väsentlig utökning av KB:s verksamhet som inte är direkt motiverad av omorga­nisationen. I beloppet ingår även lokalkostnader med 5 570 000 kr. I prop. 1978/79: 100 (bU. 12) har jag beräknat lokalkostnader för KB under anslaget Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna.

Jag beräknar för KB:s verksamhet under budgetåret 1979/80 sam­manlagt 25 332 000 kr. Härvid har jag förutom sedvanlig pris- och lö-

Prop. 1978/79:122

13

neomräkning beräknat medel för Sveriges deltagande i International Se-rials Dala System (ISDS), för vilket medel hittills har beräknats under anslaget Vetenskapliga bibliotek: Bokinköp m. m. anslagsposten Till re­geringens disposition. KB bör få i uppdrag att svara för Sveriges kontak­ter med den internationella centralen för systemet. Jag har även beaktat att medel för nationalfonoteket fr. o. m. den 1 juli 1979 beräknas under anslaget Arkivet för ljud och bild och att forskningsbiblioteksrådet upp­hör den 30 juni 1979.

Vidare har jag beräknat medel för kontinuerlig mikrofUmning av svensk dagspress. Beräkningen utgår från att KB skaU kunna ställa ko­pior av mikrofilmen till förfogande för de bibliotek som tidigare fått pliktleveranser av tidningarna och som inte längre får sådana dvs. uni­versitetsbiblioteken i Uppsala och Göteborg. Jag har även tagit hänsyn tUI behov av personalförstärkning med anledning av mikrofilmningens lokalisering till arbetsvårdsverksamheten i Kalmar.

Jag beräknar även 300 000 kr. för skyddsfilmning.

Under anslaget bör även utgå medel för driften av LIBRIS. Jag har beräknat kostnaderna för driften av systemet till 3 952 000 kr. Det bör, som jag har angivit i det föregående, ankomma på KB att avgöra hur biblioteket skall fullgöra de uppgifter som det nuvarande s. k. LIBRIS-sekretariatet svarar för.

I enlighet med vad jag anförde i prop. 1978/79: 100 (s. 64) har jag be­räknat 100 000 kr. för utgivning av bibliografierna för svensk notutgiv­ning.

Slutligen har jag beräknat en aUmän förstärkning av bibliotekets re­surser med 500 000 kr. Förstärkningen avser i första hand de nationella uppgifterna. Det ankonuner dock på bibliotekets styrelse att prioritera mellan de olika önskemål som bibUoteket har.

4    LIBRIS

I prop. 1977/78: 114 förordade jag att ansvaret för drift av det dator­baserade informationssystemet för bibliotek, LIBRIS, skulle ligga hos KB, och ansvar för utveckling av systemet hos delegationen för infor­mationsförsörjning. Riksdagen hade ingen erinran mot detta (UbU 1978/79:12, rskr 1978/79: 39).

I enlighet med beslut av regeringen den 15 december 1977 förbereder statskontoret en omläggning av LIBRIS tiU nytt datorsystem. Statskon­toret har i en skrivelse den 19 oktober 1978 redovisat planerna för om­läggningen. Omläggningen skall enligt denna planering vara genomförd den 1 april 1980. Statskontoret beräknar kostnadema för omläggningen under budgetåret 1979/80 tUl 1 800 000 kr. varav 1 300 000 kr. för ut­vecklingskostnader m. m. samt 500 000 kr. för utmstning och service

Prop. 1978/79:122

14

m. m. i samband med bibliotekens anslutning till systemet. Härutöver föreslår statskontoret att 2 000 000 kr. anvisas över datamaskinsfonden.

LIBRlS-systemet har från olika håll kritiserats under senare år. Bl. a. har riksdagens revisorer i en skrivelse den 28 februari 1978 framfört vissa synpunkter. Revisorerna uttalar dock att med hänsyn till utveck­lingen av systemet en nedläggning inte bör övervägas under fömtsätt­ning att erforderlig teknisk översyn genomförs.

De tekniska förbättringar som planeras i samband med omläggningen av systemet torde uppfylla bl. a. dessa krav. Verksamheten under år 1978 kan också redovisa förbättrade resultat. Registreringen i LIBRIS' databas har enligt vad jag erfarit ökat markant. Vissa bibliografiska pro­dukter har också börjat framställas med direkt utnyttjande av LIBRIS.

I den organisation för ledning av driften och av omläggningen som avses tillämpas f. n. har användarnas inflytande förstärkts. Systemet kan därför sägas vara betydligt bättre förankrat än tidigare. Även i det för­slag till framtida organisation som organisationskommittén har lagt fram tUlgodoses enligt min mening användamas intressen.

De synpunkter som revisorema i övrigt framför tillgodoses enligt min mening delvis av de åtgärder som har vidtagits under år 1978 och av de förslag som organisationskommittén och statskontoret har lagt fram.

Mot bakgmnd av vad jag nu har anfört bedömer jag att fömtsätt­ningar för ett effektivt fungerande system föreligger. Jag fömtsätter att de myndigheter som framdeles har ansvaret för LIBRIS lägger upp pla­ner på längre sikt för verksamheten. I detta sammanhang vill jag stryka under att LIBRIS måste ses inte som en särskild verksamhet utan som en integrerad del av hela biblioteksverksamheten och bedömas i ett sam­lat perspektiv.

Enligt tidigare beslut av regeringen skall statskontoret svara för om­läggningen. Delegationen kommer framledes att svara för utveckling av systemet. Jag finner det därför naturligt att delegationen medverkar även i genomförandet av omläggningen. Statskontoret bör därför sam­råda med delegationen när den har inrättats.

De förslag om organisation av LIBRIS-verksamheten i övrigt som OKI har lagt fram ankommer det på vederbörande myndigheter att ta ställning till.

I flera sammanhang har diskuterats möjlighetema tUI samverkan mel­lan LIBRIS och folkbibliotekens datorsystem för biblioteksservice, BUMS. En fullständig teknisk integrering av systemen synes inte ända­målsenlig f. n. Riksdagen har anslutit sig tUI denna uppfattning. Den har vidare uttalat, att möjlighetema tUl samverkan bör tillvaratas och att formerna härför bör diskuteras mellan ansvariga organ (UbU 1978/ 79: 12, rskr 1978/79: 39).

I mina anslagsberäkningar har jag, som jag har angivit i det före­gående, beräknat medel för drift av LIBRIS inom ramen för anslaget till

Prop. 1978/79:122

15

KB. Ur anslagsposten Till regeringens disposition under anslaget Veten­skapliga bibliotek: Bokinköp m. m. iiar innevarande år anvisats medel för omläggningsarbetet.

För budgetåret 1979/80 beräknar jag under anslaget Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning utöver i det föregående angivna medelsram preliminärt 1 000 000 kr. för utvecklingskostnader i samband med omläggningen. Det ankommer på statskontoret och de­legationen att besluta om medel för detta arbete.

Kostnadema för utrustning och service m. m. för de anslutna biblio­teken förutsätter jag prövas av resp. högskoleenhet (motsv.). För senare budgetår bör detta prövas från fall till fall bl. a. i samband med förslag till anslagsframställning.

5    Statens psykologisk-pedagogiska bibliotek

Under anslagen Vetenskapliga bibliotek: Avlöningar samt Veten­skapliga bibliotek: Bokinköp m. m. beräknas f. n. medel även för statens psykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB). SPPB har kommit in med förslag till anslagsframställning för budgetåret 1979/80. Bibliotekets be­räkningar uppgår totalt till 2 244 000 kr.

På regeringens uppdrag ses f. n. SPPB:s uppgifter och ställning över. Jag utgår från att de förslag som kan föranledas av översynen kan före­läggas riksdagen inför budgetåret 1980/81.

I avvaktan på ställningstaganden till sådana förslag beräknar jag inte några ökningar av bibliotekets verksamhet. Jag beräknar för budgetåret 1979/80 sammanlagt 1 539 000 kr. för biblioteket.

6    Sammanfattning av anslagsberäkningarna

I det föregående har jag under de oUka avsnitten redovisat mina be­räkningar av medelsbehovet för resp. verksamhet. Mina förslag iimebär sammanfattningsvis följande.

Under ett reservationsanslag. Delegationen för vetenskaplig och tek­nisk informationsförsörjning, under nionde huvudtiteln beräknar jag 8 000 000 kr. Häri ingår som jag har angivit vissa medel för omläggning av LIBRlS-systemet.

Under ett reservationsanslag, Kungl. biblioteket, under samma huvud­titel beräknar jag för verksamhet under KB:s ansvar sammanlagt 25 332 000 kr. Under detta anslag bör också tUls vidare beräknas medel för statens psykologisk-pedagogiska bibliotek med 1 539 000 kr.

Prop. 1978/79:122

16

7    Hemställan

Med hänvisning till vad jag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna de riktlinjer för delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning som jag har redogjort för,

2.

godkänna vad jag har förordat om kungl. bibliotekets orga­nisation,

3.

till Delegationen för vetenskaplig och teknisk informations­försörjning under nionde huvudtiteln anvisa ett reservations­anslag av 8 000 000 kr.,

4.

till Kungl. biblioteket under nionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 26 871 000 kr.

8    Beslut

Regeringen ansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som före­draganden har lagt fram.

Prop. 1978/79:122

17

Bilaga 1

Organisationskommittén för vissa åtgärder på informations-försörj ningsområdet, OKI förslag nr 2

1978-12-18

Förslag till instruktion för delegationen för informationsförsörjning

OKI har 1978-09-29 lämnat förslag tUl anslagsframställning för bud­getåret 1979/80 för delegationen för informationsförsörjning (OKI för­slag nr 1). I det följande lämnar OKI förslag tUl instmklion för delega­tionen m. m. (OKI förslag nr 2). Samtidigt med denna skrivelse lämnar OKI också in en skrivelse med förslag angående nämndorganisation m. m. knuien till delegationen (OKI förslag nr 3); vissa frågor i sam­band med nämndorganisationen berörs även i det följande.

1   Inledning

Enligt sina direktiv (direktiv 1978: 59) skaU OKI med utgångspunkt i vad som anges i prop. 1977/78: 114 om delegationens för informa­tionsförsörjning uppgifter m. m. utarbeta förslag tUl instruktion för de­legationen. I det sammanhanget bör kommittén beakta de frågor rö­rande avgränsning mot andra myndigheters kompetensområden som aklualiseras i propositionen och i remissvar över betänkandet (SOU 1977: 71) Vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. Kommittén bör erdigt direktiven också överväga hur samverkan mellan delegationen och andra myndigheter skall ske.

OKI kommer i det följande att först behandla delegationens uppgif­ter. Härvid tar OKI också upp frågor om avgränsning m. m. gentemot andra myndigheters ansvarsområden samt om delegationens ställning (avsnitt 2). I avsnitt 3 diskuterar OKI vissa organisatoriska frågor. För­slag till instruktion fogas som bil. l tUl skrivelsen och förslag till för­ordning om samråd i frågor om vetenskaplig och teknisk informations­försörjning som bU. 2.

Vad gäller motiveringar för förslagen till reglering i instruktionen av nämndorganisation hänvisas till den nämnda skrivelsen med förslag an­gående nämndorganisation.

2   Delegationens uppgifter m. m.

OKI viU vad gäller de frågor som behandlas i detta avsnitt även hän­visa till vad kommittén har anfört i förslag till ansIagsframstäUning för budgetåret 1979/80 för delegationen för informationsförsörjning (s. 5 11).

2.1 Delegationens uppgifter

Beskrivningen av delegationens uppgifter är en central del i instruk­tionen. Huvuduppgiften kan anses vara klart angiven i prop. 1977/78:

1       Ej med här.

2  Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 122

Prop. 1978/79:122

18

114, att delegationen är central myndighet för övergripande planering och samordning av informationsförsörjningen till forsknings- och ut­vecklingsarbete och liknande verksamhet i samhället. Informationsför­sörjning används här som sammanfattande benämning på de biblioteks-, informations- och dokumentationsverksamheter som kan underlätta för informationssökande att nå den information som är relevant för dem. Delegationen skall föreslå riktlinjer och åtgärder för att främja utveck­landet av en nationell policy för den vetenskapliga och tekniska infor­mationsförsörjningen och verka för att de beslut regering och riksdag fattar genomförs.

I den därpå följande delen av instmktionen (3 §) har OKI valt att relativt utförligt ange ett antal uppgifier som delegationen enligt OKI:s bedömning särskilt bör uppmärksamma. Vissa av dessa uppgifter kan behöva kommenteras.

Vad gäller forsknings- och utvecklingsarbete (3 § p. 4) utgår OKI från att stöd tUl sådant i olika former är en central uppgift för delega­tionen. Därvid bör delegationen inle enbart arbeta med projekt som den själv finansierar, en del av uppgiften bör också vara att uppmärksamma och följa sådan verksamhet hos andra organ som har relevans för infor­mationsförsörjningen. Vidare bör, som OKI angivit i sitt förslag till an­slagsframställning för delegationen för 1979/80, även samfinansiering kunna förekomma med andra myndigheter m. fl., t. ex. av sådana pro­jekt som är inriktade i första hand på dessas ansvarsområden.

I prop. 1977/78: 114 anförde föredraganden att delegationen bör ha en övergripande, samordnande uppgift när det gäller att ta initiativ till och främja utbildning på området. Detta är en så central uppgift att den bör anges i instmktionen (3 § p. 5). Det övergripande ansvaret inne­bär inte, som föredraganden också sade, något intrång i t. ex. högsko­lans ansvar utan att delegationen bör skaffa sig överblick över befintliga utbildningar och ta initiativ i samråd med övriga berörda organ där brister finns.

Delegationen måste kunna på eget initiativ ta upp frågor och hos andra myndigheter föreslå erforderliga åtgärder för att främja informa­tionsförsörjningen (3 § p. 6). Däremot bör delegationen inte kunna före­skriva åtgärder m. m. för andra myndigheter. Detta har sammanhang med delegationens stäUning, något som OKI tar upp närmare i det föl­jande (avsnitt 2.2).

I utredningsförslagen fömtsattes att delegationen skulle ha en viktig uppgift i att yttra sig över anslagsframställningar och i andra frågor som berör informationsförsörjningen. Denna skyldighet bör skrivas in i instmktionen (3 § p. 7). En motsvarande skyldighet bör finnas för andra statliga organ att samråda med delegationen och inhämta dess yttrande. OKI återkommer till denna fråga i det följande (avsnitt 2.2). Man bör utgå från att delegationen yttrar sig över större frågor eller sådana som har principiell betydelse.

Delegationen har vidare förutsatts ha uppgifter inom det internatio­nella samarbetet (3 § p. 8). I denna uppgift bör ingå att ha ett övergri­pande ansvar för de internationella frågorna, både vad gäller bevakning av utvecklingen och samverkan med bl. a. motsvarande organ i andra länder och internationella organisationer. Delegationen bör också på sin nivå företräda Sverige i samband med förhandlingar m. m. med icke­svenska motparter. Det innebär inte att sådana internationella kontakter m. m. som t. ex. forskningsbiblioteken har i dag skall föras över tUl dele-

Prop. 1978/79:122

19

gationen, även om delegationen också här i vissa fall kan ha samord­ningsuppgifter. Delegationens intemationella ansvar skall ses som en del av det övergripande ansvar den skall ha och därför omfatta uppgifter motsvarande dess uppgifter i övrigt. I många fall kan detla alltså inne­bära samordningsansvar medan de konkreta kontakterna ombesörjs av något annat organ.

En inte oväsentlig uppgift kommer att vara att lämna råd och upp­lysningar (3 § p. 9). Delegationen och dess kansli kan förutsättas bygga upp en betydande kompetens på informationsförsörjningsområdet. Na­turligtvis kommer inom kansliet tillgången på direkt specialistkompetens att begränsas bl. a. genom antalet befattnmgshavare, men i stället torde efter hand ett kontaktnät komma att skapas med expertis av skiftande slag. Vidare torde man kunna få en god överblick över den verksamhet som bedrivs på olika håll. En betydande del av den rådgivning som delegationen kommer att kunna ge kan antas bestå i att lämna hänvis­ningar till specialister på resp. område. Även en sådan rådgivningsverk­samhet kommer att vara värdefull och kan bl. a. bidra till att t. ex. en­hetliga lösningar av uppkommande problem tillämpas. Man skall inte heller bortse från det värde förfrågningar av olika slag kan ha genom att de drar uppmärksamheten till problem som bör undersökas närmare.

OKI vill i detta sammanhang ta upp frågan om delegationens benäm­ning. 1 prop. 1977/78: 114, Uksom i bakomliggande utredningsförslag, benämns det nya organet "delegationen för informationsförsörjning". Samtidigt betonas att delegationens ansvar gäller den vetenskapliga och tekniska informationsförsörjningen. Visserligen kommer delegationen i sitt arbete att ha kontakt med områden som inte strängt tillhör veten­skap och teknik, såsom folkbiblioteksområdet, statistik, teknisk informa­tion i vidare bemärkelse m. m. Dessa kontakter motiveras primärt av de uppgifter organ som t. ex. folkbiblioteken, vid sidan av sina övriga upp­gifter, kan få inom den vetenskapliga och tekniska informationsförsörj­ningen. Vad gäller teknisk och merkantU information av olika slag täcks denna i huvudsak av beteckningen teknisk information i den betydelse som utredningarna har angivit. Beteckningen "informationsförsörjning", utan precisering, kan å andra sidan komma att tolkas i mycket vid me­ning. OKI anser därför att en precisering bör finnas i delegationens offi­ciella benämning och föreslår att denna blir "delegationen för veten­skaplig och teknisk informationsförsörjning" (som vardaglig förkortning kan användas exempelvis DFI).

2.2 Delegationens ställning m. m.

I prop. 1977/78: 114 har klart uttalats att delegationen skaU ha ställ­ning som självständig myndighet. I denna egenskap kommer den att ha uppgifter gentemot dels regeringen, dels andra myndigheter, dels också en rad icke-statliga organisationer m. m.

Gentemot regeringen kommer delegationen att ha rådgivande ställ­ning och i denna egenskap dels på uppdrag eller på eget initiativ kunna lägga fram förslag inom sitt ansvarsområde, dels yttra sig över frågor som remitteras tUI den. Den kan vidare komma att få uppgifter av verk­ställande, förvaltningsmässig karaktär. OKI förutser dock att sådana uppgifter, fömtom uppgiften att fördela medel tUl forskning och utveck­ling m. m. inom dess ansvarsområde, i vart fall i inledningsskedet inte kommer att läggas på delegationen i större utsträckning.

Prop. 1978/79:122

20

Vad gäUer förhållandet tiU andra myndigheter utgår OKI från att delegationen inte bör fungera som överordnad över andra myndigheter raed beslutsrätt över dem i vissa frågor och med direkt förvalinings­mässiga uppgifter. Detta motiveras av att delegationens ansvarsområde, informationsförsörjning, i större eller mindre utsträckning berör en rad andra såväl centrala som regionala och lokala myndigheters områden. Om delegationen får ställning som överordnad myndighet i informa­tionsförsörjningsfrågor, kan detta leda tUl oklarheter i kompetensför­hållandena. I vissa faU kan det vara omöjligt att göra en ansvarsav­gränsning. Regering och riksdag har också fastslagit att den operativa verksamheten fortsatt skall utövas decentraliserat. Berörda myndigheter skall alltså ha kvar ansvaret för informationsförsörjning inom sina resp. ansvarsområden, medan delegationen har det övergripande planerings-och samordningsansvaret.

Det är väsentligt att delegationen kan utöva sina samordnings- och planeringsuppgifter på ett effektivt sätt. OKI har bedömt det vara moti­verat att en allmän skyldighet finns för statliga organ att samråda med delegationen i frågor av principieU karaktär eller av större räckvidd inom informationsförsörjningsområdet. De frågor som OKI avser här­med är t. ex. beslut i fråga om utveckling och införande av nya informa­tionssystem inom informationsförsörjningsområdet eller större ändringar i befintliga system, beslut om utvecklingsarbete i övrigt, viktigare orga­nisatoriska beslut och anslagsframställningar som i mera väsentlig grad berör informationsförsörjningsfrågor.

OKI har övervägt olika former för samrådsförfarandet. Dels en mer allmänt formulerad skyldighet som innebär att de statliga myndigheter­na bör samråda med delegationen och som successivt byggs ut på grund­val av de praktiska erfarenhetema av delegationens arbete. Dels en från början mer detaljerat angiven skyldighet som innebär att myndigheterna skall samråda med delegationen i vissa bestämda frågor.

En principiellt likartad skyldighet som den kommittén eftersträvar inom informationsförsörjningsområdet är den samrådsskyldighet statliga myndigheter har enligt rationaliseringsförordningen. Vissa frågor kan komma att omfattas av båda dessa förordningar. Detta kan komma att innebära en skyldighet för myndigheterna att söka samråd med två myndigheter speciellt när det gäller ADB-frågor inom informationsför­sörjningsområdet.

Kommittén är medveten om detta förhållande och anser det därför motiverat åtminstone under delegationens inledningsskede med en de­taljerad förordning inom detta speciella område.

Kommittén är medveten om att nya regler kan komma att gälla för prövning innan nya datorbaserade system införs. Kommittén anser dock att en prövning ur informationsförsörjningssynpunkt sådan som kom­mittén föreslår bör ske i de fall det föreslagna systemet kan antas kom­ma att utnyttjas för forsknings- och utveckluigsändamål.

Delegationen bör vidare ha rätt att på eget initiativ ta upp frågor med andra myndigheter eller lägga fram förslag för dem. Detta är desto mer befogat som delegationen kommer att stödja forsknings- och utveck­lingsarbete i betydande omfattning. Det är naturligt att delegationen överväger på vilket sätt resultaten av detta arbete kan utnyttjas och före­slår de åtgärder som bedöms lämpliga. I vissa fall kommer denna sam­verkan till stånd redan genom att ett utvecklmgsprojekt el. dyl. utförs av en myndighet.

Prop. 1978/79:122

21

Vid sidan härav kommer delegationen naturligtvis att samarbeta med myndigheter m. fl. på många andra sätt. Viktiga kontaktkanaler blir de personer som ingår i styrelsen eller i nämnder eller arbelsgmpper inom delegationen. Delegationen bör vidare genom den kompetens som torde finnas redan från början och som byggs upp efter hand kurma bistå andra myndigheter med råd och anvisningar. Samverkan kan vidare ske genom att företrädare för delegationen direkt medverkar i permanenta eller särskilda gmpper eller särskilda projekt.

En förutsättning för delegationens arbete är också samverkan med en rad icke-statliga organisationer m. m. inom informationsförsörjnings-området. Vad som sagts ovan gäller naturligtvis i tillämpliga delar också denna samverkan, även om i flertalet fall någon direkt skyldighet inte kan föreskrivas för icke-statliga organ.

Den författningsreglering som OKI bedömer bör finnas utgörs dels av en allmän föreskrift i instruktionen (4 §; jfr även 3 §), dels en särskild föreskrift om samrådsskyldighet med delegationen; förslag till förord­ning om samråd i frågor om vetenskaplig och teknisk informationsför­sörjning m. m. bifogas (bU. 2).

2.3 Vissa avgränsningsfrågor

Det är givet att delegationen genom sitt övergripande ansvar för i princip hela den vetenskapliga och tekniska informationsförsörjningen i många fall får kontakt med och kommer att arbeta med frågor som ligger inom andra myndigheters ansvarsområden. I vissa remissvar över BIDOK:s och SINFDOK-utredningens betänkande togs sådana frågor upp. Bl. a. har riksarkivet önskat få fastslaget att delegationens mandat inte berör arkivområdet. Statens kulturråd å sin sida har dels pekat på folkbibliotekens ökande roll inom informationsförsörjningsområdet, dels föreslagit att delegationen får ansvar för att följa utvecklingen inom museiområdet vad gäller registrering av museisamlingar och utveckling av lagrings- och informationsåtervinningssystem. Som ytterligare exem­pel kan nämnas styrelsens för teknisk utveclding (STU) ansvar för tek­nisk forskning och utveckling. OKI har i uppdrag att överväga problem av denna art. Kommittén har i detta sammanhang samrått bl. a. med de tre nämnda myndigheterna.

OKI har gjort följande överväganden. Genom beslutet att inrätta de­legationen har regering och riksdag markerat en vilja att frågor som rör vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning skall samordnas och så långt möjligt bedömas ur ett sammanhållet perspektiv. Delegationen skall ha ett övergripande ansvar för den vetenskapliga och tekniska in­formationsförsörjningen. Med hänsyn tUl informationsförsörjningens breda karaktär kommer detla att innebära att delegationen måste befatta sig med frågor som faller inom ett stort antal såväl statiiga som icke­statliga organs ansvarsområden. I den mån t. ex. arkivbestånd och mu­seisamlingar utnyttjas för vetenskapUga ändamål OICI vill här erinra om att vetenskap i detta sammanhang i princip avser alla vetenskaps­grenar bör frågor om dessas åtkomlighet, nyttjande m. m. falla också inom delegationens övergripande ansvar.

Slutsatserna i föregående avsnitt angående delegationens ställning gentemot andra myndigheter gäller naturligtvis även de här berörda områdena. Det får alltså förutsättas att samarbete äger rum mellan de-1 Ej med här.

Prop. 1978/79:122

22

legationen och andra berörda myndigheter. Detta kan dessutom sägas vara ännu mer nödvändigt därför att i vissa fall vid ställningstagandena till registreringssystem etc. hänsyn måste tas till att de skall kunna ut­nyttjas även för resp. institutioners övriga uppgifter (t, ex. folkbiblioteks och museers skiftande utåtriktade verksamhet i övrigt). De slutliga av­görandena i olika frågor får dock, som framgår av det ovan sagda, för­utsättas bli tagna av resp. områdesansvarig myndighet.

OKI vill här särskilt beröra förhållandet mellan delegationen och kungl. biblioteket (KB). I princip gäUer givetvis vad som har sagts ovan om avgränsning mot och samarbete med andra myndigheter, t. ex. öv­riga forskningsbibliotek. En betydande del av KB:s uppgifter är emel­lertid av uttalat nationell karaktär (med BIDOK:s beteckningar natio­naldokumentära uppgifter resp. nationella serviceuppgifter). I sådana frågor bör ett nära samarbete äga mm. OKI erinrar här också om före­dragandens uttalande i prop. 1977/78: 114 (s. 87) att delegationen i sam­råd med biblioteket bör lägga fram förslag om hur det bibliografiska arbetet skall ulformas i framtiden. Vidare skaU KB svara för driften av och delegationen för utvecklingsarbetet för LIBRlS-systemet. Även mel­lan dessa två funktioner måste nära kontakter finnas.

Över huvud vUl OKI betona att kommittén ser diskussionen om av­gränsningsfrågor snarare som en diskussion om samarbetsfrågor. Den vetenskapliga och tekniska informationsförsörjningen omfattar ett myc­ket brett område, och olika problem inom det måste lösas genom sam­arbete mellan berörda myndigheter och utnyttjande av deras sakkunskap av olika sla.a.

3    Organisatoriska frägor

I delegationens organisation kommer det enligt OKLs förslag att fin­nas fyra huvuddelar: styrelsen

fasta rådgivande nämnder arbetsgrupper för särskUda uppgifter kansliet.

3.1 Styrelsen

Styrelsen kommer i denna organisation att vara den beslutande in­stansen som anger riktlinjer för verksamheten. Från början bör alla be­slut som har betydelse för inriktningen av verksamheten fattas av sty­relsen. Det är enligt OKLs mening viktigt att även praxis utformas un­der medverkan av styrelsen, eftersom det är i den som sammanvägning och prioritering inom delegationens mycket breda ansvarsområde skall göras.

OKI vill med detta inte utesluta att mindre frågor av löpande karak­tär delegeras, t. ex. tiU ordförande eller kanslichef. OKI kan också tän­ka sig att vid senare tidpunkt, då man har bättre översikt över verksam­heten och viss praxis har utbildats, en icke obetydlig delegering sker t. ex. till vissa nämnder inom delegationen. Även i sådana fall bör sty-

1 OKI föreslår att beteckningen styrelse används av praktiska skäl för den beslutande instansen, medan beteckningen "delegationen" bör avse hela orga­nisationen med de fyra huvuddelar som anges här.

Prop. 1978/79:122

23

relsen ange riktlinjer och/eller ramar för resp. nämnd. Det bör emeUer-tid ankomma på delegationen att senare överväga huruvida detta bör ske.

OKI förutsätter att styrelsen även i ett fortvarighelslillstånd beslutar om de övergripande frågorna av policykaraktär m. m.

Vad gäller sammansättning m.m. av styrelsen har föredraganden i prop. 1977/78: 114 anfört att utgångspunkt för övervägandena bör vara att delegationen, för att fullgöra sina uppgifter, måste vara ett organ där allmän- och användarintressen har en stark representation, samtidigt S0.T1 delegationen måste ha tillgång till bred sakkunskap. Enligt föredra­ganden bör dock inte i instruktion eller på annat sätt föreskrivas repre­sentation av bestämda organ eller sammanslutningar.

Mot denna bakgmnd anser inte OKI att det är kommitténs uppgift att komma med ett preciserat förslag om styrelsens sammansättning. OKI vill dock anföra vissa allmänna synpunkter i frågan.

Som en utgångspunkt vill OKI ange att styrelsen, för att bli ett effek­tivt arbetande organ, bör ha ett begränsat antal ledamöter, vilket givet­vis måste vägas mot önskemålen om allsidig sammansättning. Inom ra­men för utredningarnas förslag om tio ledamöter är det enligt OKLs bedömning svårt att tUlmötesgå dessa krav. OKI föreslår därför att sty­relsen får tolv ledamöter.

Mandatperioden för ledamöterna föreslår OKI sätts till högst tre år. Omförordnande bör normalt inte komma i fråga mer än en gång i följd. Normalt blir alltså den längsta mandatperioden i en följd sex år. Genom ett kontinuerligt utbyte av ledamöter får man in nya personer och nya idéer och kontakter i organisationen. Det är dock också viktigt att kon­tinuiteten bevaras varför inte alla ledamöter bör bytas ut på samma gång.

Enligt prop. 1977/78: 114 bör allmän- och användarintressen ha ma­joritet i styrelsen. För ett organ med delegationens uppgifter represen­terar allmän- och användarintressen ett mycket brett spektrum. Av detta skäl är det knappast möjligt att någorlunda fullständigt ange vilka organ och grupper dessa intressen skall företräda. Utredningama har angivit alt allmänintressena bör företrädas av riksdagsledamöter. OKI vill för sin del inte utesluta att man tar med på politiska grunder nominerade ledamöter. Enligt kommitténs mening bör någon bindning tUl just riks­dagsledamöter dock inte göras. I det enskUda fallet kan man tänkas hos andra personer finna en kombination av såväl fullgod representativitet för allmänintressena som sakkunskap av en art som kan gagna delega­tionen.

OKI vill samtidigt ange att under rubriken allmänintressen kan föras även annat än politiskt förankrad representation. Bl. a. kan representa­tion för de fackliga organisationema föras tUl bl. a. denna grupp. De fackliga organisationerna kan samtidigt sägas representera användar­intressen. Kommittén utgår från att frågan om representation för de fackliga organisationema i delegationens styrelse avvägs som en del av allmän- och användarintressena.

Vad gäller representation i övrigt för användarintressen m. m. vill OKI endast erinra om de exempel som utredningarna har givit: högre utbildning och forskning inom högskolan, teknisk forskning och utveck­ling, annan sektorieU forskning och utveclding samt industri och nä­ringsliv. Utredningarna har också talat om representation för närliggan­de områden såsom folkbiblioteksväsende, nationaldokumenlär verksam-

Prop. 1978/79:122

24

het och datasamordning. Representanter för användarintressen m. fl. bör kunna väljas bl. a. från några av dessa gmpper.

OKI ansluter sig också till utredningarnas förslag att chefen för dele­gationens kansli bör ingå som ledamot i styrelsen.

OKI viU i detta sammanhang framhålla vikten av att ledningsfunk­tionen för delegationen ges tUlräcklig tyngd. Verksamheten omfattar planerings-, forsknings- och utvecklingsfrågor beträffande informations­flödet inom vetenskap och teknik. Området befinner sig f. n. i snabb förändring dels genom införandet av ny teknik såsom databehandling, dataöverföring, grafisk reproduktion, dels genom den omorganisation som denna nya teknik bör föranleda.

I OKLs förslag tUl instmklion har ledningsfunktionen under styrelsen utformats genom en fördelning av uppgifterna främst mellan ordföran­den och kanslichefen (1 och 12 §§). Erforderlig sakkunskap kan även tillföras ledningen fortlöpande genom speciella arrangemang som kopp­lar in nämndernas expertis och då speciellt dessas ordförande och/eller sekreterare.

3.2      Nämnder och arbetsgrupper

Under delegationen fömtsätts finnas fasta rådgivande nämnder. OKI har i särskUd skrivelse denna dag (OKI förslag nr 3) sammanfattat sina överväganden och lagt fram förslag rörande sådana nämnder.

Vad gäller arbetsgrupper för särskilda, tidsbegränsade uppgifter kan de förutsättas få viktiga funktioner i delegationens verksamhet. Deras uppgifter och till följd därav även sammansättning m. m. får dock antas bli av så skiftande slag att några bestämda regler inte kan ställas upp. Styrelsen kommer att få ta ställning härtill i varje särskilt faU.

I sitt förslag till nämndorganisation föreslår OKI endast ett fåtal nämnder för inledningsskedet av delegationens verksamhet. Med hänsyn härtill kan antas att särskilda arbelsgmpper kommer att utnyttjas i be­tydande omfattning.

3.3      Kansli

Kansliet kommer att som huvuduppgifter ha att vara sekretariat för styrelsen samt för nämnder och arbetsgrupper inom delegationen. I denna funktion måste ingå även att upprätthålla kontakter gentemot alla de myndigheter, organisationer m. fl. som har uppgifter inom informa­tionsförsörjningsområdet. Löpande samverkan med sådana myndigheter torde komma att bli ett ansvar i första hand för kansliet.

Vad gäller kansliets uppgifter och arbete avser OKI att återkomma senare i samband med att kommittén överlämnar sitt förslag tiU orga­nisation av detta. OKI vill dock redan här anföra att enligt dess uppfatt­ning kansliet kommer att ha en viktig funktion för att delegationens uppgifter skall kunna fyllas. Kansliet bör därför ha en stark ställning. Ett sätt att åstadkomma detta är att organisera kansliet på så sätt att behövlig sakkunskap och kompetens så långt möjligt inom ramen för ett begränsat antal befattningshavare kan knytas till det. Ett annat sätt är, som OKI föreslår i det föregående, att kansliets chef också ingår i styrelsen.

Prop. 1978/79:122

25

4    Tillsättande av delegationen

Enligt riksdagens beslut skall delegationen för informationsförsörj­ning inrättas som särskild myndighet den 1 juli 1979. Delegationen kommer då att överta bl. a. de uppgifter som f. n. ankommer på forsk­ningsbiblioteksrådet och SINFDOK.

OKI har diskuterat vissa praktiska övergångsfrågor. Bl. a. torde vissa av de projekt som SINFDOK stöder under innevarande budgetår inte vara slutförda den 30 juni 1979. Beslut huruvida delegationen kommer att fortsätta stödet till dessa projekt eller inte under (hela eller del av) budgetåret 1979/80 bör föreligga i tid före den 1 juU 1979.

Med hänsyn härtiU, liksom till behovet av att planering för delega­tionens verksamhet inleds i god tid bl. a. skall delegationen till den 1 september 1979 ge in förslag till anslagsframställnmg för budgetåret 1980/81 föreslår OKI att delegationens styrelse tillsätts tidigare, lämp­ligen den 1 maj 1979. Eftersom myndigheten delegationen för informa­tionsförsörjning enligt riksdagens beslut inrättas försl den 1 juli, bör ett tillsättande av styrelsen den 1 maj formellt kunna ske genom att den får ställning som kommitté. Sammansättningen bör givetvis vara den som avses gälla fr. o. m. den 1 juli.

I sitt förslag till instmklion förutser OKI att vissa delar bör kunna tillämpas även före den 1 juli. Detta gäller främst föreskrifter om upp­gifter och om ärendenas handläggning.

Något kansli för delegationen kommer inte att finnas för tiden den 1 majden 30 juni. OKI utgår från att detta kan lösas i provisorisk form. Bl. a. bör befintliga organ kunna utnyttjas i viss utsträckning, t. ex. SlNFDOK:s kansU, vid beredning av frågor om projekt som SINFDOK stöder i dag.

Om delegationens styrelse i enlighet med detta förslag tUlsätts den 1 maj utgår OKI från att de av OKLs uppgifter som inte har slutförts då förs över tUl styrelsen. Detta kan tänkas gälla vissa praktiska åtgär­der som tillsättning av personal vid kansliet m. m.

Sammanfattning

Med hänvisning tiU vad OKI har anfört i det föregående föreslår OKI

att instruktion för delegationen för vetenskaplig och teknisk informa­tionsförsörjning fastställs i enlighet med bifogat förslag,

att förordning om samråd i frågor om vetenskaplig och teknisk in­formationsförsörjning utfärdas i enlighet med bifogat förslag,

att delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörj­ning tillsätts som kommitté den 1 maj 1979 och i permanent form den 1 juU 1979, samt

att regeringen i särskild ordning beslutar att förordning med instmk­lion för delegationen i vissa delar skall tillämpas för delegationen även under tiden den 1 majden 30 juni 1979.

Prop. 1978/79:122

26

Bilaga 2

Organisationskommittén för vissa åtgärder på informations-försörjningsområdet, OKI förslag nr 3

1978-12-18

Förslag angående nämndorganisation m. m. knuten till delegationen för informationsförsörining

OKI har 1978-09-29 lämnat förslag till anslagsframställning för bud­getåret 1979/80 för delegationen för informationsförsörjning (OKI för­slag nr 1). I det följande lämnar OKI förslag angående nämndorgani­sation m. m. knuten till delegationen (OKI förslag nr 3). Samtidigt läm­nar OKI förslag angående instruktion m. m. för delegationen (OKI förslag nr 2).

1    Inledning

1.1      Prop. 1977/78:114

I prop. 1977/78:114 om ett centralt organ för informationsförsörj­ning m. m. har föredraganden bl. a. uttalat (s. 84) att det med hänsyn till informationsförsörjningens mångsidighet torde komma att krävas olika beredande organ under delegationen. Ett system med nämnder så som utredningarna föreslagit är därför befogat. Ytterligare överväganden krävs dock om vilka nämnder som bör inrättas. Vid sidan av permanenta nämnder bör givetvis olika arbetsgrupper m. m. kunna tillsättas. Före­draganden anför också att vid utformningen av nämndorganisationen en avstämning bör göras av hur olika intressegrupper kan representeras i olika nämnder. Det är möjligt att man härvidlag från början kan ange vilka sakområden som bör företrädas i resp. nämnd. Någon definitiv bindning tUl organ och sammanslutningar bör enligt föredraganden emellertid inte göras.

I organisationskommitténs (OKI) direktiv (direktiv 1978: 59) anges att kommittén med utgångspunkt i utredningsförslagen och i de syn­punkter på dessa som har kommit fram i remissbehandlingen skaU föreslå vUka nämnder som bör finnas under delegationen och hur deras uppgifter bör avgränsas.

1.2      Utredningsförslaget

I det utredningsförslag som propositionen grundar sig på BIDOK:s och SINFDOK-utredningens betänkande (SOU 1977: 71) Vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning föreslås att delegationen för informationsförsörjning kompletteras med ett antal permanenta råd­givande nämnder och tillfälliga arbelsgmpper. Som motivering för förslaget anför utredningarna (s. 193194) att i delegationens upp­gifter ligger att samverka med och bevaka utvecklingen inom stora delar av det svenska samhället. Kontakter är därför nödvändiga med olika användargrupper, vetenskapliga bibliotek och informationscentra-

Prop. 1978/79:122

27

ler, folkbibliotek, industri och näringsliv, forskning och utveckUng, olika myndigheter samt sammanslutningar och inlressegmpper. En organi­sation med nämnder och arbelsgmpper bör därför kunna bredda infly­tandet från intressenterna och därmed underlätta kontaktema med dem. Enligt utredningarna skall medan styrelsens sammansättning avser att spegla allmänintressen och användarbehov nämnder och arbetsgrupper i högre grad spegla mer speciell kompetens på området exempelvis inom serviceorganen och utbudsorganisationen.

I remissbehandlingen av betänkandet rönte detta förslag stort intresse från remissinstanserna som lämnade många synpunkter såväl av allmän karaktär som i detalj på de nämnder som utredningama angav skulle kunna vara motiverade. Dessa synpunkter ingår i underlaget för OKLs överväganden.

2    OKI:s överväganden och förslag

2.1      Allmänna överväganden

OKI har som utgångspunkt haft föredragandens uttalanden i prop. 1977/78: 114. Dessa innebär enligt OKI:s uppfattning endast att i princip fasta rådgivande nämnder bör finnas under delegationen men inte något ställningslagande tUl nämndemas uppgifter och ansvarsfördelning, StäUning eller antal.

I sina överväganden skiljer OKI, i anslutning till utredningsförslaget, mellan nämnder, som förutsätts vara i princip permanenta och ha upp­gifter av generell karaktär såsom ansvar för ett visst sakområde, och arbetsgrupper, som förutsätts normalt vara av mer tillfällig karaktär och tillsättas för särskUda uppgifter, t. ex. utredningar. Arbetsgrupperna kommer därigenom också vanligen att ha tidsbegränsade mandat.

Syftet med en nänmdorganisalion kan sägas vara dubbelt: medan delegationens styrelse fömtsätts ha majoritet för allmän- och användar­intressen bör delegationen genom nämnderna, liksom givetvis genom olika arbelsgmpper, dels få ett kontaktnät till producenter, förmedlare och bmkare inom informationsförsörjningsområdet, dels kunna knyta till sig nödvändig sakkunskap.

Det ligger i sakens natur att arbetsgmpperna kommer att ha upp­gifter av mycket skiftande karaktär. Arbetsformer, sammansättning m. m. torde växla rätt mycket mellan olika gmpper, varför några generella regler och riktUnjer knappast kan stäUas upp. Delegationen bör här ha frihet att inom ramen för givna resurser avgöra sådana frågor. OKI kommer därför inte i det följande att närmare behandla arbetsgruppema.

2.2      Nämndernas uppgifter

Nämnderna bör i delegationens organisation ha en roll som råd­givande och beredande organ gentemot delegationens styrelse. Detta innebär att nämnderna skaU behandla frågor (här avses främst större frågor eller frägor av policykaraktär) som efter beslut av styrelsen eller dess ordförande eller kanslichefen föreläggs dem. De får därvid en viktig roll även i den långsiktiga planeringen. Nämnderna skall naturligtvis också ha rätt att på eget initiativ ta upp frågor och lägga fram förslag.

OKI har diskuterat nämndernas ställning inom delegationen resp.

Prop. 1978/79:122

28

gentemot organ utanför delegationen. Härvid har kommittén kommit fram till att huvudprincipen för den nya organisationen, att informa­tionsförsörjningsområdet skall bedömas som en helhet, motiverar att beslut etc. normalt tas av styrelsen. Denna skall ju svara för överblicken och den slutliga sammanvägningen för hela delegationens ansvarsom­råde. Särskilt i inledningsskedet är det enligt OKLs bedömning väsent­ligt att helhetssynen kan slå igenom och delegationens framtida verk­samhet från början ges en sådan inriktning.

OKI vill därmed antyda att det senare, när delegationen kunnat lägga upp långsiktiga planer för sin verksamhet och utforma viss praxis, kan bli aktuellt att i viss utsträckning delegera uppgifter, som alltså skulle kunna avgöras av en nämnd efter de riktlinjer som styrelsen anger. Även i inledningsskedet bör det vara möjligt att delegera vissa smärre frågor t. ex. till ordföranden i styrelsen.

Av det anförda följer att förslag, yttranden m. m. från nämnderna bör gå till styrelsen. Nämnderna bör inte heller själva kunna besluta om utredningar m. m. i den mån detta kan anses gå utöver normal ärendeberedning och t. ex. kräver anlitande av utomstående expertis (vilket som regel innebär särskUda kostnader).

2.3 Inrättande av nämnder

Enligt OKLs uppfattning är beslut om vUka nämnder som skaU finnas nära kopplade till planeringen av delegationens verksamhet. En nämnd bör givetvis inte heller betraktas som permanent för all framtid. Ändrad inriktning av verksamheten och nya prioriteringar kan motivera ändringar i nämndorganisationen eller förskjutningar i ansvarsuppdelningen mellan dem. OKI anser att det bör ankomma på delegationen att avgöra vUka nämnder som behövs liksom ansvars- och uppgiftsfördelning mellan dem. Delegationen bör kunna såväl inrätta som avskaffa nämnder. Vilka nämnder som finns bör därför inte regle­ras i instruktionen.

OKI har emellertid bedömt att nämndema kommer att få stor be­tydelse i delegationens verksamhet. Kommittén förutsätter att delega­tionen när den inrättas omedelbart koinmer att inleda en intensiv planering. Några nämnder för centrala frågor inom delegationens ansvarsområde bör därför enligt OKI:s uppfattning finnas redan från början av delegationens verksamhet.

OKI föreslår därför att regeringen beslutar att inrätta sådana nämn­der vid den tidpunkten. I det följande återkommer OKI tUI frågan om vilka nämnder som kommittén bedömer vara av denna karaktär.

OKI förutsätter också att detta är ett övergångsarrangemang. Dele­gationen bör ha frihet att besluta om dessa första nämnder på samma sätt som om övriga nämnder.

I detta sammanhang vill OKI framhålla att man vid bedömningen av vilka kontakter och vUken expertis som krävs och därvid bl. a. vilka uppgifter som bör tillvaratas i en nämnd naturligtvis också bör se på vilken expertis m. m. som finns på annat håll. I vissa fall är det möjligt att något befintligt organ knutet tUl en annan instans besitter just den sakkunskap som man behöver. Bedöms så vara fallet bör prö­vas om dessa organ kan utnyttjas i stället för en särskUd nämnd direkt knuten tUI delegationen. Därvid måste givetvis övervägas bl. a. om det aktuella organet har den allsidiga sammansättning som kan erfordras

Prop. 1978/79:122

29

för de uppgifter delegationen önskar få tillvaratagna liksom om be­hövlig anknytning till delegationen kan åstadkommas.

OKI har bedömt att ett sådant samarbete skulle kunna etableras t. ex. med den samarbetsgmpp, arbetsgruppen för språkvårdssamverkan, som finns i dag med representanter för Svenska akademien. Svenska språknämnden. Tekniska nomenklaturcentralen och Standardiserings­kommissionen i Sverige. Vid underhandskontakt har arbetsgruppen sagt sig vara beredd att ta på sig en sådan uppgift gentemot delegationen. Former och villkor för detta bör dock diskuteras av delegationen.

2.4 Nämndernas sammansättning

Om delegationen inrättar nämnder bör den också utse deras ledamö­ter, inklusive ordförande.

I prop. 1977/78: 114 har föredraganden uttalat att i sammansätt­ningen av nämnderna någon definitiv bindning tiU organ och samman­slutningar inte bör göras. "Definitiv" torde här få tolkas som att sär­skUda organ inte skall ha inskrivet en rätt att utse en ledamot i en viss nämnd; detta bör dock inte hindra att man för ett tillfälle begär att få förslag. Föredragandens uttalande bör utesluta fast reglerad re­presentation av den typ som i en rad fall föreslagits i remissbehand­lingen.

Delegationen skall alltså ha full frihet att välja ledamöter i nämn­derna. I praktiken torde man i många fall komma att begära förslag från olika instanser inom resp. sakområde. Vid ny- och omförordnande bör delegationen självfallet vara fri att ompröva sammansättningen av nämnden. Motiv för förändringar kan bl. a. vara tyngdpunktsförskjut­ningar i delegationens eller den aktueUa nämndens planering för den kommande perioden.

OKI vill inte föreslå något fast antal ledamöter för nämndema. Dele­gationen bör ha viss frihet att avgöra detta från faU tUl fall. Av hänsyn till arbetseffektiviteten bör dock antalet ledamöter inte vara alltför högt. OKI föreslår därför att en högsta gräns sätts vid tolv ledamöter inklusive särskilda representanter för personalorganisationerna ifall sådana ingår.

Det är enligt OKI:s uppfattning viktigt att nämndemas sammansätt­ning inte är densamma för alltid utan att en viss cirkulation sker. Detta är, som antytts ovan, motiverad bl. a. av att det över tiden kan bli tyngd­punktsförskjutningar i delegationens och, kanske än mer, i en nämnds verksamhetsinriktning. Ett annat skäl är att man genom ett kontinuer­ligt utbyte av ledamöter får in nya personer och nya idéer i organisa­tionen och direktkontakt med flera utomstående grupper. Detta senare är desto viktigare eftersom delegationens verksamhet inte i nämnvärd grad innefattar regelbundna förvaliningsmässiga uppgifter utan skall vara rörlig, kunna skifta från ett område tUl nya områden och i största utsträckning är beroende av att kunna fånga upp nya impulser och metoder.

Med hänsyn härtiU föreslår OKI att mandatperioden för ledamöter i de permanenta nämndema sätts till högst tre år och vidare att leda­möterna normalt inte skall kuima omförordnas mer än en gång i följd. Normalt blir alltså den längsta mandatperioden i en följd sex år. OKI vill påpeka att man av kontinuitetsskäl bör undvika att byta ut samt­liga nämndledamöter samtidigt.

Prop. 1978/79:122

30

I remissbehandlingen har från flera håll föreslagits att nämndernas ordförande samtidigt skall vara ledamöter i styrelsen. Ett exempel på en sådan ordning är statens kulturråd där ordförandena för rådets tre fasta nämnder också ingår i styrelsen.

OKI kan se flera fördelar med ett sådant arrangemang. Genom en sådan person kan dels kunskap om förslag från resp. nämnd, moti­vering till dem m. m. föras fram till styrelsen, dels kunskap om dele­gationens policy över huvud och intentioner i särskilda frågor kanali­seras till nämnden. A andra sidan bör man beakta risken för att en sty­relseledamot som samtidigt är nämndordförande av naturliga skäl kanske inte alltid kan vara helt objektiv gentemot förslag från den nämnden. Dessutom är det möjligt, eller snarare troligt, att delegationen efterhand inrättar fler nämnder än de tre som OKI i det följande före­slår skall inrättas samtidigt med delegationen (kulturrådets fasta nämnder är i dess instruktion begränsade tUl tre). Styrelsens ledamöter, som OKI i det förslag till instruktion m. m. för delegationen som inlämnas sam­tidigt med denna skrivelse föreslår skall vara tolv, räcker i en sådan situation eventuellt inte tUl för alla nämndordförandeposter, särskilt som kanske inte alla av olika skäl står tUI förfogande.

Mot bakgrund härav viU OKI inte föreslå att en sådan ordning skall vara regel men menar att den, med hänsyn till de fördelar den dock kan ge, bör kunna prövas i särskilda fall.

Ett altemativ här är att nämndordförande eller annan ledamot i sär­skilda fall adjungeras tUl styrelsens sammanträde.

OKI vill här påpeka att kunskap om resp. nämnds resonemang och motiveringar också förs vidare genom nämndens sekreterare. OKI anser att frågan om sekreterare för nämnderna visserligen bör bedömas från fall till fall, där sådana omständigheter kan spela in som nämndens upp­gifter och sammansättning, personliga kunskaper och erfarenheter hos möjliga kandidater m. m. Det kan t. ex. ibland vara lämpligt att tUI nämndsekreterare utses någon som ingår i den fasta personalen vid de­legationens kansli. I andra fall kan man vilja välja en utomstående per­son som kanske på deltid kan utöva nämndsekreterarskapet och i övrigt fortsatt uppehålla arbete inom för delegationens verksamhet relevant sakområde. OKI förutsätter dock att den som väljs som sekreterare i en eller annan form knyts till delegationens kansli och därmed även kan delta i beredning m. m. av ärendena när de går vidare tiU styrelsen.

2.5 Nämnder vid delegationens tiUkomst

OKI har i det föregående föreslagit att delegationen beslutar om in­rättande av fasta nämnder, men samtidigt förutsatt att regeringen skall kunna inrätta vissa nämnder samtidigt med delegationen i övrigt med tanke på dessas roll i den planering som förutsätts starta vid den tid­punkten. Med hänsyn tUl nämndemas roll bl. a. i den långsiktiga pla­neringen anser OKI att dessa nämnder bör inrättas i så nära anslutning som möjligt till att delegationens styrelse tUlsätts.

I sina överväganden har OKI granskat dels de bakomliggande utred­ningsförslagen, dels de många synpunkter som har förts fram i remiss­behandlingen. OKI har också haft överläggningar eUer på annat sätt haft kontakt med ett antal organ på informationsförsörjningsområdet.

Mot bakgmnd härav bedömer OKI att följande tre nämnder i varje fall bör finnas:

Prop. 1978/79:122

31

en nämnd för bibliotek och informationscentraler en nämnd för näringsUvets informationsförsörjning en nämnd för forskning och utveckling rörande informationsförsörj­ning.

Utredningarna hade föreslagit två nämnder för bibliotek m. m., näm­ligen en för de velenskapliga biblioteken, informationscentralerna och folkbiblioteken och en för förvaltningsbibliotek och företagsbibliotek. Flertalet av de remissinstanser som har berört detta förslag förordar att de två nämnderna slås samman tiU en nämnd. OKI delar denna upp­fattning och föreslår alltså att en nämnd inrättas med uppgift att svara för frågor rörande sådan informationsförsörjning som bibliotek och informationscentraler svarar för. I en sådan nämnd skulle kunna till­varatas, bland andra uppgifter, även vissa av de samordningsuppgifter som forskningsbiblioteksrådet svarar för i dag.

Utredningama hade vidare föreslagit en nämnd som skulle kunna bereda ärenden rörande informationsförsörjning för näringslivets behov med särskUd hänsyn tUI den mindre och medelstora industrins behov. I remissbehandlingen har från en rad instanser framhållits att en sådan funktion bör finnas. OKI ansluter sig till denna bedömning och föreslår, mot bakgrund av att industri och näringsliv utgör en stor del av informationsförsörjningens avnämare, att en sådan nämnd bör in­rättas redan från början. Bl. a. skulle uppgifter som SINFDOK:s råd­givande grupp för industri och teknik behandlar kunna tillvaratas i denna nämnd.

Slutligen föreslår OKI, i likhet med utredningarna, att en nämnd inrättas för forsknings- och utvecklingsfrågor. I en sådan nämnd bör finnas sakkunskap för att bedöma olika projekt med hänsyn till upp­läggning, genomförbarhet etc. och för att utvärdera genomförda pro­jekt. OKI anser att det är av vikt att den sakkunskap som finns re­presenterad i övriga nämnder utnyttjas vid bedömningen av olika för­slag. Övriga nämnder bör också kunna ta initiativ tUl forsknings- och utvecklingsprojekt. På FoU-nämnden ankommer att granska projektför­slagen och göra en samlad bedömning. Det ankommer på styrelsen att, på förslag av FoU-nämnden, avgöra forsknings- och utvecklingsinsat­sernas inriktning.

OKI har diskuterat några ytteriigare frågor som berörts i detta sam­manhang. Utbildningsfrågor och internationella frågor berör i princip alla nämnders arbete. Det bör, anser OKI, fastslås att resp. nämnder har ansvar för sådana frågor i vad avser deras ansvarsområden i övrigt. Särskilda nämnder för utbildning och för intemationella frågor bör vad gäller utbildning i vart fall t. v. därför inte inrättas. Vissa utbild­ningsfrågor kan därmed komma att ligga utanför nämndema. OKI för­ordar därför att FoU-nämnden får ett ansvar för sådana utbUdnings-frågor som inte faller inom någon annan nämnds ansvarsområde. Dele­gationens kansli bör ha ett ansvar för att internationella frågor som inte faller inom någon av nämndernas ansvarsområde tas tillvara.

Frågor om LIBRlS-systemet intar en central ställning inom det ut­vecklingsarbete m. m. som avser bl. a. de vetenskapliga biblioteken. OKI skall enligt sina direktiv lämna förslag om hur verksamheten med LIBRIS skall bedrivas i fortsättningen, med utgångspunkt i princip­uttalanden i prop. 1977/78:114 att kungl. biblioteket skaU ansvara för driften och delegationen för utvecklingen. Kommittén avser att återkom­ma till dessa frågor i annat sammanhang. Den anser dock att inom

Prop. 1978/79:122

32

ramen för delegationens nämndorganisation nägon särskUd nämnd för detta ändamål f. n. inte bör inrättas. I stället fömtsätter kommittén att LIBRIS-frågor behandlas dels inom nämnden för bibliotek och informa­tionscentraler, dels inom nämnden för forsknings- och utvecklings­frågor.

OKI har i detta sammanhang också tagit upp den s. k. svenska UNISIST-kommitté som i dag finns knuten tUl SINFDOK. Enligt OKLs uppfattning bör det uppdras åt delegationen att ta över SINFDOK:s uppgift att vara kontaktorgan gentemot Unesco för Unescos General Information Programme vilket omfattar bl. a. UNISIST. Det bör dock ankomma på delegationen att ta ställning tUl i vUken form bl. a. kontakterna med berörda svenska myndigheter och organisationer skall utformas.

I nuvarande organisation på informationsförsörjningsområdet intar kommunikationssystemfrågor en framskjuten plats i SINFDOK:s verk­samhet. OKI förordar, med tanke bl. a. på dessa frågors generella karaktär, att de i vart fall t. v. förs tUl FoU-nämnden.

För att de föreslagna tre nämnderna skall kunna börja arbeta tidigt bör tillsättningen förberedas av OKI så att ett förslag om sammansätt­ning m. m. kan föreläggas delegationens styrelse så snart den tUlsatts.

2.6 Övriga frågor

I det förslag till instruktion m. m. för delegationen för informations­försörjning som OKI avger samtidigt med denna skrivelse har kom­mittén beaktat sina förslag i denna skrivelse i den utsträckning de en­ligt kommitténs mening bör regleras i instmktionen.

Sammanfattning

Mot bakgrund av vad som har anförts i det föregående föreslår OKI att det under delegationen skall kunna inrättas rådgivande nämnder, att det ankommer på delegationen att besluta om inrättande av så­dana nämnder och om uppgifter och ansvarsfördelning för dessa nämn­der,

att sådana nämnder har högst tolv ledamöter,

att ledamötema utses av delegationen för en mandatperiod om högst tre år och att omförordnande normalt får ske endast en gång i följd, samt att regeringen beslutar att samtidigt med att delegationens styrelse tillsätts tre rådgivande nämnder skall inrättas, nämUgen en för biblio­tek och informationscentraler, en för näringslivets informationsförsörj­ning och en för forskning och utveckling rörande informationsförsörj­ning.

Prop. 1978/79: 122

33

Bilaga 3

Organisationskommittén  för vissa åtgärder på informa­tionsförsörjningsområdet, OKI förslag nr 4

1979-01-29

Förslag angående organisation av kungl. biblioteket och av LIBRIS-verksamheten

I enlighet med sina direktiv överlämnar organisationskommittén för vissa åtgärder på informationsförsörjningsområdet (U 1978.10, OKI) förslag tUl ny organisation för kungl. biblioteket. BI. a. med hänsyn till att frågan om organisation av LIBRIS-verksamheten berör biblio­tekets organisation lämnar OKI sina förslag också om LIBRIS i denna skrivelse (OKI förslag nr 4).

1    Kungl. biblioteket 1.1 Inledning

1.1.1   Utredningsförslag

I betänkandet (SOU 1977: 71) VetenskapUg och teknisk informations­försörjning (s. 207215) föreslog biblioteks- och dokumentationssam-verkanskommittén (BIDOK) att kungl. biblioteket skulle ha ställning som nationalbibliotek med främst nationella uppgifter Detta skulle enligt BIDOK pä sikt innebära en viss förändring i förhällande till den hittillsvarande verksamheten. Den nya inriktningen borde kurma ur­skiljas i bibliotekets funktioneUa uppdelning och inre stmktur. BIDOK föreslog en ny organisation med fyra enheter, nämligen en för biblio­grafiska funktioner, en för arkivbiblioteksfunktioner, en för fonogram-funktioner och en för intern administration. Till enheten för bibliogra­fiska funktioner skulle knytas en nämnd för bibliografiska frågor.

Biblioteket föreslogs behålla KB:s ställning som fristående myndighet inom utbildningsdepartementets verksamhetsområde. Det skulle ledas av en styrelse med företrädare för olika intressen.

BIDOK föreslog slutUgen att biblioteket skulle få två verksamhets­program i statsbudgeten, nämligen for

nationaldokumentära uppgifter och

nationeUa serviceuppgifter.

1.1.2   Prop. 1977/78:114

I förslagen i prop. 1977/78:114 om étt centralt organ för informa­tionsförsörjning m. m., har regeringen i huvudsak följt utredningsför­slagen om bibliotekets ställning och uppgifter. Av beslut med anledning av prop. 1977/78: 97 om åtgärder för att bevara skrifter och ljud- och bildupptagningar (KrU 1977/78: 27, rskr 1977/78: 375) följer dock att

1 Då något beslut inte har fattats om benämningen av biblioteket efter om­organisationen, används här genomgående beteckningen kungl. biblioteket (KB).

3    Riksdagen 1978/79. 1 saml. Nr 122

Prop. 1978/79:122

34

de uppgifter som enligt BIDOK:s förslag skulle föras tUl enheten för fonogramfimktioner i stäUet förts över till det arkiv för ljud och bild som inrättats den 1 januari 1979. Med anledning av förslag från en ti­digare kommitté, tidningsfilmningskommittén, uttalas att KB skaU ha ansvar för mikrofilmning av den svenska dagspressen som en del av sitt ansvar för nationalexemplaret av det svenska trycket.

I propositionen tar föredraganden inte ställning till bibliotekets inre organisation utan hänvisar tiU organisationsarbetet.

Riksdagen har beslutat i enlighet med förslagen i propositionen i des­sa avseenden (UbU 1978/79:12, rskr 1978/79: 39).

1.1.3. KB:s nuvarande organisation

KB:s nuvarande organisation kan sägas vara ett resultat av en his­torisk utveckling där ändringar och utökningar av uppgiftema föran­lett successiva ändringar i organisationen, vilket efter hand givit en nå­got splittrad bild. Enligt instmktionen (SFS 1965: 733) finns inom bib­lioteket följande åtta avdelningar: en avdelning för central administra­tion, en svensk avdelning, en förvärvsavdelning, en handskriftsavdel­ning, en kart- och planschavdelning, en katalogavdelning, en bokvårds-avdelning samt en låneavdelning. Instmktionen anger vidare att inom biblioteket finns ett bibUografiskt institut, ett nationalfonotek (som den 1 juli 1979 förs över till arkivet för ljud och bild) och statens biblio­teksdepå. Hämtöver finns också en provisorisk tidningsavdelning. I an­slutning till att KB övertagit ansvaret för driften av LIBRIS har ett särskilt LIBRIS-sekretariat inrättats. KB ansvarar dessutom för Rogge-biblioteket i Strängnäs. Slutligen är forskningsbiblioteksrådets sekreta­riat knutet till KB (denna funktion upphör i och med att delegationen för informationsförsörjning inrättas den 1 juli 1979).

KB leds av en chef, riksbibliotekarien. Nägon styrelse har inte fun­nits.

1.2 OKI:s överväganden och förslag

7.2.7 Omfattningen av förslaget m. m.

I OKLs direktiv (dir. 1978: 59) förutsätts att omorganisationen av KB förbereds inom biblioteket. Vissa frågor bör dock behandlas av OKI. Kommittén bör sålunda lägga fram förslag om den framtida or­ganisationen. Erforderligt underlag härför bör tas fram inom bibliote­ket. Bl. a. i anslutning härtill bör kommittén överväga hur verksamhe­ten med LIBRIS skall bedrivas i fortsättningen. I ett särskilt beslut den 15 juni 1978, ställt till KB, har regeringen bl. a. föreskrivit att KB skall samråda med OKI och i den utsträckning som behövs utarbeta under­lag för kommitténs beslut.

1 anslutning till dessa föreskrifter har en partsammansatt grupp inom KB (OKI/KB) utarbetat ett förslag som har tjänat som underlag för OKLs överväganden. Under arbetet med detta förslag har kontakt hål­lits med OKI som löpande lämnat bl. a. vissa allmänna synpunkter. OKl/KB-gruppens förslag fogas som bilaga 1 till denna skrivelse.

OKI har tolkat sitt uppdrag så att KB bör ha viss frihet att själv be­stämma detaljorganisationen. OKI föreslår därför att regeringen tar ställning endast till huvuddragen i den nya organisationen. Förslaget i det följande tar därför primärt upp huvudlinjerna i en ny organisation.

' Ej med här.

Prop. 1978/79:122

35

Underindelningen bör fastställas av KB. OKI förutsätter att samråd äger rum med OKI.

1.2.2   KB:s uppgifter

BIDOK delade i sitt förslag upp KB:s verksamhet i två program, ett för nationaldokumentära uppgifter och ett för nationeUa serviceupp­gifter. Till nationaldokumentära uppgifter förde BIDOK bl. a. verk­samheten som arkivbibliotek för svenska skrifter och framställning av de nationalbibliografiska produktema, vård och förkovran av KB:s äldre samlingar av böcker och annat tryck, kartor och planscher och skyddsfilmning av dagstidningar. Hit fördes även uppgiften att hälla en representativ samling utländsk Ktteratur.

Till de nationella serviceuppgifterna fördes främst att framställa accessionskatalogen över förvärv av utländsk litteratur tUI landets ve­tenskapliga bibliotek samt att svara för utbyte av bibliografisk informa­tion med utländska bibUografiska centraler. I detta program skulle också kimna ingå special- och ämnesbibliografisk verksamhet. TUl den­na grupp skulle också föras utförandeansvaret för LIBRIS. BIDOK an­ger slutligen några ytterligare serviceuppgifter gentemot bibliotek i stockholmsregionen som KB svarar för, främst biblioteksdepån i Bålsta, bibUoteksskoIan och stockholmsbibliotekens bilservice. Det bör enligt BIDOK ankomma på organisationskommittén att överväga KB:s fort­satta engagemang i dessa uppgifter.

Föredraganden anför i prop. 1977/78: 114 att han i huvudsak kan ansluta sig tUl den inriktning av verksamheten som BIDOK angivit. Föredraganden gör dock vissa uttalanden oni gränsdragningen mellan KB och biblioteket vid universitetet i Stockholm. EnUgt propositionen kan inte en skarp gränsUnje dras mellan de två bibliotekens ansvars­områden. Ett rationellt framtida utnyttjande av de två bibliotekens re­surser fömtsätter ett nära samarbete meUan dem. Föredraganden utta­lar att det bör ankomma på de två bibliotekens ledningar att närmare lägga fast ansvarsfördelningen och lämpliga samarbetsrutiner mellan biblioteken.

OKI anser sig mot bakgrund av dessa uttalanden inte ha anledning att i detalj diskutera KB:s uppgifter. Som en allmän slutsats av vad som har refererats här och av uttalanden om att KB skall ha stäUning som nationalbibliotek utgår OKI från att stor vikt bör läggas vid de natio­neUa uppgiftema.

Som nämnts ovan svarar KB också för vissa serviceuppgifter i stock­holmsregionen. OKI anser det naturUgt att KB även i fortsättningen svarar för bibUoteksdepån i Bålsta. Vad gäller uppgifter som biblioteks­skolan och stockholmsbibliotekens bUservice bör det ankomma på be­rörda bibliotek att gemensamt avgöra hur de skall drivas. KB bör t. v. kunna svara för dem.

1.2.3   OKI/KB:s organisationsförslag

Den partsammansatta gmppen inom KB, OKI/KB, föreslår att det inom biblioteket under styrelsen och bibliotekets chef (riksbiblioteka­rien) skall firmas fyra avdelningar, nämligen

en administrationsavdelning

en biblioteksavdelning

en bibliografisk avdelning

en avdelning för förvaltning och drift av LIBRIS.

Prop. 1978/79:122

36

Inom resp. avdelning förutsätts finnas en underindelning i sektioner (motsvarande).

En närmare redogörelse för de uppgifter som resp. avdelning förut­sätts svara för ges i OKI/KB :s bifogade förslag. Vid en jämförelse med nuvarande organisation kan konstateras att de nuvarande avdelningar­nas uppgifter enligt förslaget förs över i huvudsak enligt följande:

(ny organisation)

(hittiUsvarande organisation)

administrationsavdelning

central administration

Statens biblioteksdepä (lokalansvar m. m.)

biblioteksavdelning

svenska avdelningen'

tidningsfilmning förvärvsavdelningen' handskriftsavdelningen kart- och planschavdelningen bokvårdsavdelningen katalogavdelningen läneavdelningen Roggebiblioteket

bibliografiska avdelningen

bibliografiska institutet

katalogisering'

LlBRIS-avdehting

LIBRIS-sekretariatet

OKI/KB pekar på två' områden där specieUa åtgärder kan behövas för samordning meUan avdelningar, nämUgen dels katalogisering av främst det svenska trycket, dels LIBRIS-frågor. Särskilda samrädsgrup-per bör här finnas, vad gäller katalogisering meUan biblioteks- och bib­liografiska avdelningama, och vad gäUer LIBRIS mellan bibliografiska och LIBRIS-avdelningama.

I runda tal skulle de fyra avdelningarna i antal tjänstemän (med nu­varande personalstyrka) motsvara

administrationsavdelningen

ca

38

biblioteksavdelningen

ca

140

bibliografiska avdelningen

ca

70

LIBRIS-avdelningen

5

En särskild samordningsgmpp, samordningskoUegiet, bör finnas. I detta bör ingå bl. a. bibliotekets chef och avdelningscheferna.

1.2.4 OKLs bedömning

Som en aUmän utgångspunkt för sina överväganden har OKI satt att man bör eftersträva en översiktlig och smidig organisation som möjlig­gör att bibliotekets uppgifter fullgörs på ett rationeUt sätt och att till­gängliga resurser utnyttjas effektivt En flexibel organisation krävs bl, a. för att biblioteket inom givna ramar skall kunna successivt anpassa or­ganisationen tUl ändrade krav och tyngdpunktsförskjutningar i dess verksamhet.

1 Den katalogisering som i dag görs inom svenska avdelningen och förvärvs­avdelningen förs över till bibliografiska avdelningen.

- Bibliografiska avdelningen förutsätts svara för databasen i LIBRIS medan LIBRIS-avdelningen svarar för den tekniska systemdriften. 3 Uppgifterna avser antalet tjänstemän, inte årsverken; i summorna ingär alltså även deltidsanställda.

Prop. 1978/79:122

37

OKI anser vidare att organisationen bör bygga på fimktionella sam­band mellan de olika uppgifterna. Dessutom bör i organisationen, mot bakgmnd av den vikt som bör läggas på de nationella uppgiftema (riks-funktionerna), dessa uppgifter klart kunna urskiljas så att de många in­tressentema ute i landet vet vart de skall vända sig i sina kontakter.

Det förslag som utarbetats inom KB tillgodoser enligt OKLs bedöm­ning i huvudsak dessa krav. Inledningen i ett fåtal större avdelningar ger aUmänt en lätt överblickbar organisation som bör underlätta en ra­tionell fördelning och samordning av personal- och andra resurser.

Även en uppdelning i riks- och andra funktioner tillgodoses i försla­get. I stort kan den bibUografiska avdelningen och LIBRIS-avdelning­en sägas svara för riksfimktionema i den utsträckning dessa avser kon­takter med och service tiU användargmpper ute i landet. Inom biblio­teksavdelningen Ugger uppgiften att förvara nationalexemplaret av svenskt tryck (arkivbiblioteksfimktionen). Nationalexemplaret är emel­lertid inte primärt avsett att användas utanför biblioteket, och det syns därför mer naturligt att denna uppgift förs samman med beståndshan­tering i övrigt.

En förutsättning för den föreslagna organisationen är givetvis att samverkan finns mellan avdelningama. OKI/KB-gruppen har pekat på' två områden där behovet av samverkan är sådant att samverkan bör formaliseras.

Behandlingen av det svenska trycket är en central fråga i hela bib­liotekets verksamhet. Som angivits ovan bör hantering av detta (för­varing m. m.) samordnas med övrig beståndshantering. Det synes å andra sidan ändamålsenligt att katalogisering av det svenska trycket samordnas med övrig katalogisering och med redigeringen av de bib­Uografiska produktema. Här kan också påpekas att en betydande del av det svenska trycket (småtryck m. m.) över huvud inte katalogiseras. OKI kan därför ansluta sig till OKI/KB:s förslag.

Ansvaret för LIBRIS kommer enligt förslaget att delas upp på två avdelningar. Förslaget om en särskild LIBRIS-avdelning har motiverats dels med att LIBRIS under de närmaste åren torde kräva arbetsinsat­ser av särskilt slag (det är ett system som är under utveckling, bl. a. på­går en fullständig omläggning av det till annat datorsystem som även innebär en utvidgning av antalet anslutna bibliotek m. m.), dels med att det finns intresse frän andra anslutna bibliotek m. fl. att ha en sär­skild kontaktpunkt vars personalresurser m. m. kan särskiljas.

OKI kan för sin del se klara fördelar med en ännu närmare sam­ordning vad gäller LIBRIS och förordar därför att det inte inrättas en särskild LIBRIS-avdelning, utan att handläggningen av LIBRIS-frågor i sin helhet förs tiU den bibliografiska avdelningen. Önskemål om det har under hand framförts tUl OKI, bl. a. från flera bibliotek. Härige­nom markeras också att LIBRIS inte är en avskild fråga utan en av många funktioner inom den samlade biblioteksverksamheten. Inom bib­liografiska avdelningen bör dock ktmna finnas en särskild sektion med de uppgifter som i OKI/KB:s förslag skulle ligga på en LIBRIS-avdel­ning.

Allmänt gäller, som även OKl/KB framhåller, att om ändringar i bibliotekets uppgifter senare blir aktuella, en fömtsättningslös bedöm­ning då bör göras om organisationen bör ändras.

Som angivits i det föregående anser OKI att det bör ankomma på KB själv att fastställa den underindelning inom resp. avdelning som

Prop. 1978/79:122

38

bedöms nödvändig. Särskilt kan detta bli aktueUt inom den omfattande biblioteksavdelningen. OKI utgår dock från att den indelning som väljs görs fömtsättningslöst och med utgångspunkt i att personal- och andra resurser skall kunna utnyttjas rationellt och flexibelt. En indelning i underavdelningar/sektioner får inte leda till en fixerad resursfördelning och vattentäta skott mellan dessa.

1.2.5   KB:s ledning

Enligt stälbiingstagandena i prop. 1977/78: 114 (s. 88) skall KB fram­deles ledas av en särskild styrelse. Föredraganden anför i propositionen att biblioteket har en mycket bred inriktning mot stora grupper i sam­hället, och att det därför bör vara ett klart intresse för biblioteket att i en styrelse få in synpunkter och önskemål på verksamhetens utform­ning från dessa olika grupper. Det bör dock, sägs det, inte i instruktio­nen föreskrivas att bestämda organ eUer sammanslutningar skall repre­senteras i styrelsen.

Mot bakgmnd av dessa uttalanden finner OKI inte anledning att i detalj gå in på styrelsens sammansättning. Kommittén utgår dock från att bibliotekets chef ingår i styrelsen och anser att det bör övervägas om han, i likhet med vad som gäller en rad centrala ämbetsverk m. m., också skall vara dess ordförande. OKI vill härutöver erinra om att BIDOK i sina förslag (SOU 1977: 71 s. 212) angav en rad exempel på grupper som kunde tänkas bli företrädda i styrelsen. OKI ansluter sig också tiU BIDOK:s förslag att styrelsen skall bestå av högst tio leda­möter.

Den löpande verksamheten bör ledas av bibliotekets chef. Denne bör härutöver ha ett särskilt ansvar för den långsiktiga planeringen. Be­slutsrätten i en betydande del av de löpande frågorna får förutsättas bli delegerad till bl. a. resp. avdelningschefer. Som stöd för bibliotekets chef bör inom biblioteket kunna konstitueras ett ledningsorgan (mot­svarande samordningskoUegiet i OKI/KB:s förslag) bestående av bl. a. avdelningscheferna. Ett sådant organ skulle kunna få en funktion vid samordningen av bibliotekets olika verksamheter och för den långsikti­ga planeringen. Det bör emellertid ankomma på biblioteket (styrelsen) att ta ställning tUI om ett sådant organ skaU finnas liksom till dess sammansättning.

Som bilaga 2 bifogas en skiss över KB:s organisation enUgt OKLs förslag.

1.2.6   Anslagsfrågor m.m.

I enUghet med regeringens beslut den 15 juni 1978 har KB hösten 1978 lämnat in förslag till anslagsframställning för budgetåret 1979/80, OKI har tolkat sitt uppdrag så att kommittén inte har anledning att närmare gå in på dessa frågor.

OKI vill emellertid i detta sammanhang något ta upp frägan om an­slagskonstruktion för KB. KB erhåUer f. n. medel under två anslag under nionde huvudtiteln, nämUgen dels förslagsanslaget Vetenskapliga bibUotek: Avlöningar (i huvudsak lönekostnader), dels reservationsan­slaget Vetenskapliga bibUotek: Bokinköp m. m. (bokinköp och andra omkostnader; f. n. går också vissa delar härav till lönekostnader). BIDOK föreslog som nämnts (avsmtt 1.2.2) att RB skulle ha två verk­samhetprogram i statsbudgeten, nämligen för nationaldokumentära upp­gifter och nationella serviceuppgifter.

Prop. 1978/79:122

39

OKI anser att skäl finns för att för KB tillämpa ett programbudget­system som ger biblioteket större möjlighet till interna prioriteringar mellan oUka uppgifter efter givna riktlinjer. I detta sammanhang kan erinras om att sådana möjligheter har bl. a. de vetenskapliga bibliote­ken inom högskolan efter den anslagsomläggning som gjordes för hög­skolan per den 1 juli 1977. OKI bedömer dock att programindelningen bör övervägas ytterligare. Detta bör ske när regeringen och riksdagens ställningstaganden är kända tiU bl. a. OKLs olika förslag och planering­en för KB:s nya organisation förts vidare. Kommittén vill också erinra om att enligt föredraganden i prop. 1977/78:114 KB:s ledning och led­ ningen för imiversitetsbiblioteket i Stockholm skall överväga gräns­dragningen mellan biblioteken.

En programindelning för KB bör enligt OKLs mening övervägas yt­terligare inför budgetåret 1980/81 och behandlas i KB:s förslag till an­slagsframställning för detta budgetär. Därvid bör, anser OKI, säväl BIDOK:s förslag som alternativ till det övervägas. Ett sådant alternativ skulle kunna vara ett program för nationella uppgifter och ett för öv­riga funktioner. Programmet för övriga funktioner skulle därvid om­fatta lokala och regionala uppgifter av olika slag.

OKI föreslår vidare att den hittiUsvarande uppdelningen på två an­slag upphör, och att KB fr. o. m. budgetåret 1979/80 får medel under ett anslag. Detta anslag bör ha karaktär av reservationsanslag. Medel för avtalsenliga lönekostnadsökningar bör, som i andra motsvarande faU, anvisas under åttonde huvudtitelns förslagsanslag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m.

1.2.7 Genomförande m. m.

OKI förutsätter att ett fortsatt planeringsarbete bedrivs inom KB. Inom ramen för detta bör bl. a., som nämnts, övervägas organisationen inom de ramar som OKI föreslagit i det föregående. Som också har an­förts i det föregående bör härvid samråd äga rum med OKI. Vidare bör underlag för sedvanliga AB-förhandlingar i samband med omorganisa­tionen utarbetas inom KB.

Enligt tidigare beslut skall omorganisationen genomföras den 1 juli 1979. En styrelse för biblioteket skall därvid tillsättas. OKI vill i detta sammanhang föreslå att styrelsen om möjligt tillsätts interimistiskt ti­digare, förslagsvis den 1 maj 1979. Genom ett sådant arrangemang vin­ner man den fördelen att den nya styrelsen kan delta i planeringen för ny organisation och svara för de beslut som erfordras.

2    LIBRIS

2.1 Inledning

Sedan våren 1972 har försöksverksamhet bedrivits med LIBRIS {Library Information System) dalorbaserat informationssystem för bibliotek. Ansvaret för verksamheten har under större delen av denna tid legat hos statskontoret. EnUgt beslut av regeringen den 15 decem­ber 1977 svarar fr. o. m. den 1 januari 1978 KB för driften av syste­met medan utvecklingsansvaret ligger hos statskontoret. I denna senare funktion ingår f. n. främst att svara för den omläggning av systemet

Prop. 1978/79:122

40

till annan dator som förbereds och som beräknas kunna tas i drift den 1 april 1980. Därefter skulle i princip statskontorets direkta LIBRIS-ansvar upphöra.

BIDOK föreslog (SOU 1977: 71 s. 172 och 211) att delegationen för informationsförsörjning skulle få det övergripande planerings- och finan­sieringsansvaret för utveckling av LIBRIS medan KB tUldelas ansvaret för ledning, drift och underhåll av LIBRIS, i anknytning till dess bib­Uografiska uppgifter.

1 prop. 1977/78:114 (s. 91) tillstyrker föredraganden BIDOK:s för­slag. Han uttalar att den exakta inplaceringen organisatoriskt hos resp. organ bör övervägas i organisationsarbetet. I OKl:s direktiv (1978: 59) sägs också att kommittén, med utgångspunkt i ställningstagandet i pro­positionen, bör överväga hur verksamheten med LIBRIS skall bedrivas i fortsättningen. Riksdagen har inte haft någon invändning.

Rilcsdagens revisorer lät under år 1977 granska LIBRIS-verksamhe­ten. Resultatet av granskningen presenterades i Det datorbaserade in­formationssystemet för vetenskapliga bibliotek LIBRIS (Riksdagens revisorers kansli. Granskningspromemoria nr 10/1977). Efter remiss­behandling av granskningspromemorian sammanfattade revisorema si­na slutsatser i en skrivelse till regeringen den 28 februari 1978.

1 propositionen anför föredraganden vidare (s. 91) att "det bör an­komma på delegationen och nationalbiblioteket att överväga den fort­satta utvecklingen av LIBRIS och lägga fram förslag till verksamhets­planer på längre sikt. Det material och de synpunkter som har förts fram av riksdagens revisorer bör därvid kunna nyttiggöras. Jag avser att senare föreslå regeringen att revisorernas skrivelse överlämnas till berörda organ för beaktande".

Delar av de organisationsfrågor som berörs av LIBRIS har ocksä diskuterats i anslutning till omläggningsprojektet, då främst sedda ur användamas synpunkt. Den projektgrupp som arbetar med omlägg­ningen inhämtade också under hand synpunkter från de LlBRIS-an-slutna biblioteken på ett förslag till användarorganisation. OKI har för sin del haft överläggningar med ett antal representanter för projekt-gmppen och för myndigheter, bibliotek m. fl. som berörs av LIBRIS-verksamheten.

2.2 OK]:s överväganden ocb förslag

2.2.1  Utgångspunkter

Försöksverksamheten med LIBRIS har bedrivits sedan år 1972. Ef­ter den omläggning till nytt datorsystem och de förändringar i övrigt som genomförs fram tiU våren 1980 varvid man också kan utnyttja erfarenheterna av den hittillsvarande verksamheten bör den egent­liga försöksverksamheten anses vara formellt avslutad. Detta innebär givetvis inte att den utformning som systemet har den 1 april 1980 skall bestå allt framgent, ändringar och förbättringar måste kunna genom­föras successivt inom ramen för en permanent drift.

En övergång till ett permanent tUlstånd motiverar också att man överväger hur arbetet med systemet ur olika aspekter skall organiseras. En naturlig utgångspunkt härvid är enligt OKl:s mening att LIBRIS är en del av verksamheten vid de vetenskapliga biblioteken och att man därför såvitt möjUgt bör söka att lägga ansvaret för LIBRIS på "ordinarie" organ inom informationsförsörjningsområdet för att därige-

Prop. 1978/79:122

41

nom få en samordning med och en avvägning mot övrig verksamhet inom området.

En annan utgångspunkt är naturligtvis principuttalandet i prop. 1977/ 78: 114 (s. 91) att ansvaret för den löpande driften av LIBRIS skall ligga hos KB och ansvaret för utveckling hos delegationen för infor­mationsförsörjning. Ett nära samarbete bör finnas mellan dessa två myndigheter, något som föredraganden också förutser när han i propo­sitionen anför att "det bör ankomma på delegationen och nationalbib­lioteket att överväga den fortsatta utvecklingen av LIBRIS och lägga fram förslag till verksamhetsplaner på längre sikt".

En helt klar gräns torde inte kunna dras mellan drift och utveck­ling. Till utveckling hör givetvis beslut om nya rutiner. Till den löpan­de driften hör även systemunderhåU. Inom ramen för detta kan dock vissa åtgärder vidtas som närmast skulle kunna betecknas som utveck­ling av systemet. Som ett ytterligare kriterium skuHe man kunna ange att åtgärder som vidtas inom ramen för beslutad budget hör till driften medan sådana som kräver ytterligare medel snarast bör rubriceras som utveckling. Även med dessa kriterier torde gränsfall inte kunna undvi­kas, vilka fär bedömas från fall till fall.

I olika sammanhang, bl. a, vid remissbehandlingen av BIDOK:s för­slag och i arbetet inom omläggningsprojektet, har man betonat vikten av att användarna av LIBRIS skaU ha insyn och inflytande, och att man skall kunna tillgodogöra sig deras synpunkter. I projektgruppens förslag fördes till gruppen användare de LIBRlS-anslutna biblioteken ( = de bibliotek som tillför systemet katalogposter). Detta kan vara rik­tigt när det gäller direkta driftsfrågor. När det gäller riktlinjer, policy etc. är det däremot tveksamt om enbart de bibliotek som tUIför syste­met katalogposter skaU ha inflytande. LlBRIS-anslutna kan vara även bibliotek som inte registrerar i systemet. Användare kan även vara bibliotek som inte alls är anslutna utan gär via anslutet bibliotek resp. utnyttjar katalogprodukter och bibliografier. Möjlighet för icke anslutna bibliotek att delta är vidare motiverad t. ex. vid beslut om att ansluta ytteriigare bibliotek till LIBRIS.

I sammanhanget kan pekas på att antalet anslutna bibliotek kom­mer att öka genom omläggningen (f. n. är fjorton bibliotek anslutna, efter omläggningen, i LIBRIS III, finns kapacitet för att direktansluta tjugotvå bibliotek, med ett väsentligt ökat antal terminaler). Detta bör beaktas då man diskuterar om ev. samarbetsorgan skall ha representa­tion frän alla anslutna bibliotek.

2.2.2 Förslag till organisation

Följande uppgifter bör enligt OKLs bedömning kunna tillgodoses inom en LIBRIS-organisation:

a) Drift av LIBRIS

löpande handläggning av drift och systemunderhäll samt resultat­uppföljning ledning av den löpande handläggningen . löp)ande kontakter med LIBRlS-anslutna bibliotek utbildning och information utformning av riktlinjer för driften

b) Utveckling av LIBRIS

initiering och kanalisering av förslag och synpunkter på utveckling av LIBRIS

Prop. 1978/79:122

42

bedömning och prioritering av förslag resp.  beslut om utvecklings­projekt

utförande av utvecklingsarbete

beslut om ändringar m. m. av systemet.

Med utgångspunkt i denna uppspaltning av uppgifterna föreslår OKI följande (som bilaga 3 bifogas en skiss över LIBRIS-organisationen en­ligt OKLs förslag).»

Driften av LIBRIS

I det föregående (avsnitt 1.2,4 av denna skrivelse) har OKI föresla­git att inom KB skaU finnas bl. a. en bibliografisk avdelning, och att ansvaret för LIBRIS-driften förs tiU denna avdelning. Inom denna av­delning bör, som OKI angivit, kunna inrättas en särskild LIBRIS-sek-tion, som svarar för den löpande handläggningen av drift och system­underhåll m. m. Chefen för denna sektion bör under chefen för den bib­liografiska avdelningen ha det direkta ansvaret för driften.

Sektionen bör även svara för löpande kontakter med de LIBRlS-anslutna biblioteken. På dessa bibliotek bör utses kontaktpersoner som tillsammans med LIBRIS-sektionen bildar ett kontaktnät för frågor om löpande drift och underhåll. Vid behov kan kontaktpersonerna kallas samman t. ex. för särskild information och utbildning. OKI utgår från att medel avsätts för sådana åtgärder såväl inom KB som vid de LIB­RlS-anslutna biblioteken för deras deltagande.

Ett övergripande ansvar för driften ligger givetvis hos KB:s ledning (bibliotekets chef och styrelse) som också bör besluta om riktlinjer för driften. Som stöd härför kan inrättas en rådgivande nämnd, motsva­rande den bibliografiska nämnd (Bl-nämnd) som BIDOK föreslog. I nämnden bör ingå företrädare för KB och användarna samt för arbets­tagarorganisationerna. Av praktiska skäl bör nämnden inte vara för stor. Med hänsyn härtiU och till att gruppen användare enligt tolkning­en i det föregående (avsnitt 2.2.1) är jämförelsevis stor torde detta in­nebära att inte alla LIBRlS-anslutna bibliotek har en egen represen­tant utan att ett par personer företräder dessa bibliotek vid sidan av några företrädare för andra bibliotek, organisationer m. m. Till skillnad från det förslagna kontaktpersonsnätet, som förutsätts i första hand syssla med frågor i anslutning tUl den dagliga driften, bör nämnden be­handla policyfrågor och föreslå riktlinjer för verksamheten. Den bör också kunna föra fram förslag om utveckling av LIBRIS.

Utveckling av LIBRIS

Ansvaret för utveckling av LIBRIS skall enligt gjorda uttalanden ligga hos delegationen för informationsförsörjning. Som OKI anfört i det föregående bör ett nära samarbete förutsättas mellan delegationen och KB som driftsansvarig instans.

OKI har berört LIBRIS-frågorna i sitt tidigare ingivna förslag om nämndorganisation knuten till delegationen (OKI förslag nr 3 1978-12-18). Där föreslås (avsnitt 2.5) bl. a. att från början tre nämnder in­rättas, nämligen en för bibliotek och informationscentraler, en för nä­ringslivets informationsförsörjning och en för forskning och utveck­ling. Vad gäUer LIBRIS anförs:

"Frågor om LIBRlS-systemet intar en central ställning inom det ut­vecklingsarbete m. m. som avser bl. a. de vetenskapliga biblioteken. OKI skall enligt sina direktiv lämna förslag om hur verksamheten med

' Ej med här.

Prop. 1978/79:122

43

LIBRIS skaU bedrivas i fortsättningen, med utgångspunkt i princip­uttalanden i prop. 1977/78: 114 att kungl. biblioteket skall ansvara för driften och delegationen för utvecklingen. Kommittén avser att åter­komma tUl dessa frågor i annat sammanhang. Den anser dock att inom ramen för delegationens nämndorganisation någon särskild nämnd för detta ändamål f. n. inte bör inrättas. I stället förutsätter kommit­tén att LIBRIS-frågor behandlas dels inom nämnden för bibliotek och informationscentraler, dels inom nämnden för forsknings- och utveck­lingsfrågor."

OKI utgår aUtså från att förslag m. m. om utveckling av LIBRIS inom delegationen kan kanaliseras bl. a. via biblioteksnämnden, och att de bör bedömas inom denna och inom FoU-nämnden. Givetvis kan förslag tas upp även på andra håll, t. ex. inom den rådgivande nämnd knuten till KB som OKI behandlat i det föregående, och föras vidare till delegationen. Delegationen kommer naturligtvis att själv kunna ta initiativ. Besluten om utvecklingsprojekt m. m. kommer att tas av de­legationens styrelse. Utvecklingsprojekten kan sedan komma att utfö­ras av oUka instanser, t. ex. av eller i anslutning tUl KB.

Med denna konstruktion bör sedan beslut om ändringar av syste­met, tiUämpning av utvecklingsprojektens resultat ni. m. tas av den ytterst driftsansvariga instansen, dvs. KB:s styrelse, i amråd med de­legationen.

2.2.3 Genomförande

Ansvaret för driften av LIBRIS ligger redan i dag på KB. Ansvar för utveckling av LIBRIS bör läggas på delegationen för informationsför­sörjning när den inrättas. OKI utgår dock från att statskontoret fort­satt ansvarar för omläggningsprojektet tills detta har slutförs våren 1980.

Vad gäller de oUka instanser, såsom rådgivande nämnd knuten till KB, kontaktpersoner vid de LIBRlS-anslutna biblioteken m. m. som OKI föreslagit i det föregående, bör inrättandet/utseendet av dessa i princip vara en del av det allmänna ansvar för LIBRIS m. m. som resp. myndighet har. Det bör aUtså ankomma på dessa myndigheter att slut­ligt besluta om inrättandet. Några beslut härom av regeringen torde därför inte erfordras. OKI erinrar här om att kommittén i sitt förslag tUl nänmdorganisation knuten till delegationen föreslagit att det skall ankomma på delegationen att inrätta och avskaffa rådgivande nämn­der. OKI fömtsätter vidare att KB, om biblioteket inrättar en rådgi­vande nämnd sä som OKI föreslagit, överväger om denna nämnd bör och kan fungera som rådgivande även i annat än rena LIBRIS-frågor.

2.3 Övrigt

OKI har här, i enUghet med sitt uppdrag, behandlat enbart organi­satoriska frågor som berör LIBRIS. Frågor som rör LIBRIS-verksam­heten i sak bör behandlas av de organ som i dag har resp. framdeles får ansvar för verksamheten. Detta gäller bl. a. frågan om samverkan mellan LIBRIS och folkbibliotekens BUMS-system som har tagits upp i oUka sammanhang. OKI bedömer dock att även om en fullständig integrering av de två systemen f. n. inte synes möjlig och kanske inte heUer ändamålsenlig, möjUgheter tUI en omfattande samverkan finns. Det bör vara en uppgift för de ansvariga instansema att överväga möj­lighetema tiU utvidgning av den samverkan som redan finns i dag.

Prop. 1978/79:122

44

Sammanfattning

Mot bakgrund av vad som har anförts i det föregående föreslår OKI

att KB:s organisation fastställs i enlighet med de huvudlinjer som OKI har angivit,

att anslag tUl KB fr. o. m. budgetåret 1979/80 anvisas under ett sär­skilt reservationsanslag i statsbudgeten, och att KB får i uppdrag att inför budgetåret 1980/81 föreslå programindelning för biblioteket,

att styrelsen för KB tillsätts den 1 maj 1979, och

att ansvaret för LIBRIS-verksamheten fördelas i enlighet med OKLs förslag.

Prop, 1978/79:122

45

Bilaga 3: underbilaga 1

KUNGL BIBLIOTEKETS ORGANISATION fr. o. m. 1979-07-01 enligt OKI:s förslag

STYRELSE

BIBLIOTEKETS CHEF

; SAMORDNINGS-

I 

!a

»

LLEGIUM_____ ,

ADMINISTRATIV AVDELNING

BIBLIOTEKS-AVDELHINC

BIBLIOGRAFISK AVDELNING

LIBRIS-SEKTION

I

________ I

lURVALS

IGRUPP

I

NORSTEOn TRYCKERI  STOCKHOLM 1 

»

79   790191