Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1985/86: 47

om ändrad mervärdeskatt

Prop.

1985/86:47

Regeringen föreslär riksdagen att anta det förslag som har tagks upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 31 oktober 1985.

Pä regeringens vägnar OlofPalme

Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I syfte alt eliminera kumulativa skatteeffekter, underlätta tillämpningen och göra mervärdeskatten mer konsumtions- och konkurtensneutral före­slås att det skattepliktiga tjänsteområdet utvidgas. Den helt dominerande delen av de tjänster som omfattas av de nya reglerna, tekniska och admini­strativa tjänster, är sådana som köps av andra mervärdeskatlskyldiga. De tjänster som berörs är bl.a. projektering, ritning och konstruktion av vara, kontroll och besiktning av byggnad samt dataprogrammering, bokföring och marknadsundersökningar.

I propositionen föreslås också att patenträtter, likverkningsräller m. m. skall beskattas. Härigenom kommer t.ex. uppfinnare alt bli skallskyldiga och får rätt till avdrag för ingående skatt på investeringar m.m. Sådan förmedling av varor som auktionsförrättare utför föresläs också bli en skattepliktig tjänst.

Vidare föreslås att mindre fiskefartyg fiskebåtar - inte längre skall vara undantagna från skatteplikt, medan däremot sedlar och mynt i likhet med frimärken undantas från skatteplikt.

Gränsen för redovisningsskyldighet föreslås höjd till 30 000 kr. Riksskat­teverkets förslag om ett slopande av den lägre mervärdeskatten pä serve­ringstjänster genomförs inte.

Slutligen föreslås vissa tekniska ändringar av reglerna om uthyrning av rörelsefastigheter.

Ändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft den 1 juli 1986.

1    Riksdagen 1985/86. 1 saml. Nr 47

Prop. 1985/86:47

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1968:430) om mervärdeskatt' dels att 2, 2 a, 6, 7, 8,  10, 14 och  15 §§, punkterna  1, 2 och 3 av

anvisningarna till 2 § samt anvisningarna till 2 a, 7. 8, 10, 14 och 17 §§ skall

ha följande lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 76 b §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Skattskyldig är den som inom landet i yrkesmässig verksamhet omsätter

1)

skattepliktig vara eller tjänst,

2)

vara som anges i 8 § 1-5, tjänst som anges i 10 § första stycket och avser vara som nu nämnts eller tjänst som anges i 11 § 1,3,4 eker 10.

Skattskyldig är vidare den som i yrkesmässig verksamhet omsätter sådan vara eller tjänst som anges i första stycket genom export.

Regeringen kan efter ansökan förordna om skattskyldighet tills vidare för omsättning av annan tjänst än sådan som anges i 10 § första stycket eller 11 §.

Länsstyrelsen kan efter ansökan

Länsstyrelsen kan efter ansökan

av fastighetsägare besluta att denne av fastighetsägare besluta att denne

tills vidare skall vara skallskyldig tills vidare skall vara skattskyldig

för uthyrning helt eller delvis av så- för uthyrning helt eller delvis av så­

dan byggnad eller annan anläggning dan byggnad eller annan anläggning

som utgör fastighet enligt denna lag som utgör fastighet enligt denna lag

för användning i verksamhet som för siadigvarande användning i

medför skattskyldighet. Vad nu har verksamhet som medför skattskyl-

sagts tillämpas även i fråga om upp- dighet. Vad nu har sagts tillämpas

låtelse av bostadsrätt.

även i fråga om upplåtelse av bo-

stadsrätt.

Överlåts faslighel som avses i fiärde slyckel eller del därav ulan vederlag inträder förvärvaren på tillträdesdagen i den tidigare äga­rens ställe vad gäller rättigheter och skyldigheter enligi denna lag.

När särskilda skäl föreligger, kan länsstyrelsen besluta att den som påbörjat verksamhet tills vidare skall vara skaltskyldig redan innan skatt­skyldighet enligt första eller andra slyckel föreligger.

Om skatt vid införsel föreskrivs i 58 och 59 §§.

(Se vidare anvisningarna.)

2a§' Med export förstås enligt denna lag att vara levereras eller tjänst tillhan­dahålls utom landet.

' Lagen omtryckt 1979: 304.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974; 885.

- Senaste lydelse 1984:357.

' Senaste lydelse 1979: 1190.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1985/86: 47

Som export räknas även, om inte annat följer av anvisningarna, leverans av vara inom landet

1)

om direkt utförsel av varan ombesörjs av speditör eller fraktförare,

2)

till utländsk företagare, som hämtar varan här i landet för direkt utförsel, om varan är avsedd för verksamhet som företagaren bedriver i utlandet,

3)

i frihamn om varan ej är avsedd att användas i frihamnen,

4)

till fartyg eller luftfartyg i utrikes trafik eller för bruk eller omsättning på sådant fartyg eller luftfartyg,

5)

för försäljning i exportbutik enligt 27 § tullagen (1973:670),

6)

om varan är personbil eller motorcykel som vid leveransen är införd i export vagnsförteckning.

Som export räknas även, om inte annat följer av anvisningarna, tillhan­dahållande av

1)

tjänst som avser fartyg eller luftfartyg i utrikes trafik eller tjänst som avser utrustning eller annan vara för användning på sådant fartyg,

2)

annan tjänst enligt 10 § första stycket 1 än uthyrning, om tjänsten avser vara, som införts lill landet endast för tjänslepreslationen i fräga för att därefter utföras ur landet,

3)

förmedling av vara åt utländsk uppdragsgivare,

4)

transport, som ej utgör personbefordran, direkt till eller frän utlandet eller förmedling av sådan transport,

5)

transport eller annan skattepliktig tjänst inom landet som avser im­portvara eller exportvara och som speditör eller fraktförare tillhandahåller utländsk uppdragsgivare i samband med införseln eller utförseln,

6)

kontroll eller analys av vara åt utländsk uppdragsgivare,

7)

lagring av vara åt ufiändsk uppdragsgivare,

8)

annonsering eller annan reklam åt utländsk uppdragsgivare,

9)

tjänst enligt 10 § första stycket 5 som avser faslighet i annat land,

10)    tjänst enUgl 10 § förslå

slyckel 1 som innefallar produktut­

veckling, projektering, ritning, kon­

struktion eller därmed jämförlig

tjänst åt utländsk uppdragsgivare,

11)   

upplåtelse ål utländsk använ­

dare av rätt lill patent, nyttjande­

rätt till konstruktion eller uppfin­

ning, som avser skallepliklig vara,

samt rätt att utnyttja system eUer

program för automatisk dalabe­

handling,

12)    automatisk dalabehandling

åt utländsk uppdragsgivare,

10)   annan tjänst åt utländsk upp-

13) annan tjänst ät utländsk upp­

dragsgivare, när tjänsten kommer dragsgivare, när tjänsten kommer

denne till godo endast i form av rap- denne till godo endast i form av rap­

port, protokoll eller annan handling port, protokoll eller annan handling

eller pä annat därmed jämförligt eller på annat därmed jämföriigt

sätt.                                                       sätt.

Även omsättning av vara eller tjänst på fartyg eller luftfartyg i utrikes trafik räknas som export. Detsamma gäller reparation och leverans av

Prop. 1985/86:47      Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

vara, när tillhandahållandet sker åt utländsk företagare, som ej är skatt­skyldig, inom ramen för garantiåtagande som gjorts av denne.

Som export räknas vidare bärgning och reparation av lastbil eller släp­vagn till lastbk eller leverans av utrustning till sådant fordon, om fordonet är registrerat eller hemmahörande i annat land och tillhandahållandet sker i anslutning till fordonets användning för yrkesmässig varutransport här i landet.

Har skaltskyldig levererat vara här i landet till köpare som är bosatt utom landet anses leveransen, om ej annat följer av anvisningarna, ha skett genom export under förutsättning att säljaren i sina räkenskaper har an­tingen ett intyg, utfärdat av en av länsstyrelsen godkänd intygsgivare, som visar atl köparen i nära anslutning till leveransen har medfört varan vid utresa ur landet, eker handling som visar att köparen i nära anslutning lill leveransen har medfört varan vid inresa i annat land.

(Se vidare anvisningarna.)

6§

Redovisningsskyldighet   förelig-

Redovisningsskyldighet   förelig-

ger om den skattepliktiga omsätt- ger om vederlagen för skaiteplik-

ningen för beskattningsåret över- tiga varor och tjänster och, vid ut-

stiger 10 000 kronor. När särskilda tag, saluvärdena av sådana varor

skäl föreligger kan dock länsstyrel- och tjänster (skattepliktig omsätt-

sen medge atl skattskyldig skall ning) för beskattningsåret över­

vara redovisningsskyldig även i an- stiger 30 000 kronor. När särskilda

nat fak.

skäl föreligger kan dock länsstyrel-

sen  medge att skattskyldig skak

vara redovisningsskyldig även i an­

nat fak.

Sedan      redovisningsskyldighet

Sedan      redovisningsskyldighet

har inträtt kvarstår den till dess har inträtt kvarstår den till dess

länsstyrelsen beslutar atl den skall länsstyrelsen beslutar alt den skall

upphöra. Har redovisningsskyl- upphöra. Har redovisningsskyl­

digheten inträtt på grund av att om- dighelen inträtt pä grund av att den

sättningen har överstigk 70 (?00kro- skattepliktiga omsättningen har

nor för beskattningsår, skak sådant överstigit 30000 kronor för beskatt-

beslut meddelas när det kan antas ningsår, skall sådant beslut medde-

att den skattepliktiga omsättningen las när det kan antas att den skatte-

varaktigt kommer alt uppgå lik pliktiga omsättningen varaktigt

högst 10000 kronor.

kommer att uppgå fill högst 30000

kronor.

(Se vidare anvisningarna.)

7§

Vara är skattepliktig om ej annat följer av 8 §.

Med vara förslås enligt denna lag materiellt ting som icke är fastighet samt gas, värme och elektrisk kraft. Som fastighet anses äveiv byggnad, ledning, stängsel eller liknande anläggning som för siadigvarande bruk anbragts i eller ovan jord och som tillhör annan än ägaren till jorden. Som fastighet anses däremot icke egendom som avses i 2 kap. 3 § jordabalken (industritillbehör). Som faslighel anses icke heller annan maskin, utrust­ning eller särskild inredning än industritillbehör, om den tillförts sådan byggnad eller del av byggnad, som är inrättad för annat än bostadsändamål och om den anskaffats för alt direkt nyttjas i särskild verksamhet som

Nuvarande hdelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1985/86:47

bedrives på fasligheten. Sådan utrustning för vatten, avlopp, sanitet, vär­me, elektricitet eller liknande varmed byggnad för bostadsändamål nor­malt förses anses dock som fastighet om utrustningen enligt 2 kap. 2 § jordabalken hör till byggnad.

Växande skog, odling och annan växtlighet anses som vara vid omsätt­ning utan samband med avyttring av marken.

Med vara likslädes vidare rätt till

Med vara likställs vidare rätt till

jordbruksartende,  avverkningsrätt     jordbruksartende,  avverkningsrätt

och annan jämföriig rättighet, rätt atl laga jord, sten eker annan na­turprodukt, räft fik jakt, fiske eller bete och reproduktionsrält eller an­nan rätt till fotografisk bild. Även visningsrätt eller annan rätt till kinemalografisk film som avser re­klam eller information likställes med vara.

och annan jämförlig rätfighet, rätt att la jord, sten eller annan natur­produkt, rätt tkl jakt, fiske eller bete, reproduktionsrält eller annan rätt tik fotografisk bild, visningsrätl eller annan rätt tik kinemalografisk film som avser reklam eller infor­mation, rätt tiU patent, nyttjande­rätt tiU konstruktion eller uppfin­ning som avser skallepliklig vara samt rätt att nyilja syslem eUer program för automatisk databe­handling.

(Se vidare anvisningarna.)

8§''

Från skatteplikt undantas

1) skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigt fiske, fartyg för bogsering, bärgning eller livrädd­ning, luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran samt del, fikbehör och utrustning till så­dant fartyg eller luftfartyg, när varan säljs eller uthyrs till den som äger fartyget eller luftfartyget eller den som varaktigt nyttjar detta en­ligt avtal med ägaren eller när varan införs till landet för ägarens eller nyttjanderättshavarens räkning.

1) skepp för yrkesmässig sjöfart, fartyg för yrkesmässigt fiske eller för bogsering, bärgning eller liv­räddning, luftfartyg för yrkesmäs­sig person- eller godsbefordran saml del, tillbehör och utrustning till sådant fartyg eller luftfartyg, när varan säljes eller uthyres till den SOI" äger fartyget eller luftfartyget eller den som varaktigt nyttjar detta enligt avtal med ägaren eller när varan införes till landet för ägarens eller nyttjanderättshavarens räk­ning,

2} krigsmateriel som är underkastad utförselförbud och del till sådan krigsmateriel, när varan säljes tik staten för militärt bruk eller för detta ändamål införes till landet för statens räkning,

3)

läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljes till sjukhus eker införes fill landet i anslutning fill sådan utlämning eller försäljning,

4)

råolja, elektrisk kraft, värme samt gas och annat bränsle för upp­värmning eller energialstring, dock inte T-sprit eller annan fotogen än flygfotogen och fotogen för drift av snabbgående dieselmotor,

5)

allmän nyhetstidning,

6)

periodiskt medlemsblad eller periodisk personaltidning, när varan fikhandahålles utan vederiag eller tkl utgivaren, medlem eller anställd eller införes till landet under motsvarande förutsättningar, annan periodisk pub-

' Senaste lydelse 1983: 1006.

Prop. 1985/86:47      Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

likation som väsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte alt verka för religiöst, nykterhelsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eker att företrä­da handikappade eller arbetshindrade medlemmar samt utländsk periodisk publikation av annat slag när prenumeration på sådan publikation förmed­las mellan prenumerant och utländsk utgivare eller när sådan publikation inkommer direkt till prenumerant,

8)

sådant alster av bildkonst som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo,

9)

vatten från vattenverk,

10)  varulager, inventarium och annan tillgäng som tillhör verksamhet,

när överlåtelse sker i samband med överlåtelse av verksamheten eller del

därav, fusion eller liknande förfarande,

12)

trycksak som är tullfri enligt tulltaxan (1977:975) och framkallad eller enbart exponerad mikrofilm, när varan införes lik landet som gåva eller annars utan vederlag, samt spritdryck, vin, starköl och tobaksvara vid införsel till landet i den ordning som avses i 18 § 4 lagen (1977:293) om handel med drycker eker i 1 § andra stycket lagen (1961: 394) om tobaks­skatt,

13)

frimärke, dock icke vid om-

13) frimärke, dock inte vid om­sättning eller införsel i särskild för

sättning eller införsel i särskild för butiksförsäljning avsedd förpack-

butiksförsäljning avsedd förpack­ning,

ning samt sedel och mynt .som är

eller har varit gällande betalnings­medel,

14)  dentalleknisk produkt, när den fikhandahålles tandläkare, dentaltek-

niker eller den för vilken produkten är avsedd.

(Se vidare anvisningarna.)

10 § Tjänst är skattepliktig, om ej annat följer av 11 §, när tjänsten avser

1)   skattepliktig vara och innefat-

1) skattepliktig vara och innefat­

tar tillverkning på beställning, ul-

tar tillverkning på beställning, ut­

hyrning, servering, formgivning,

hyrning, servering, formgivning,

förmedling, lagring, montering, re-

produktutveckling, förmedling, lag-

paration, kontroll, analys, under-

ring, montering, reparation, kon-

häll, ändring, rengöring eller om-

troll, analys, underhåll, ändring,

händertagande och förstöring,

rengöring,   omhändertagande   och

förstöring samt projektering, rit­ning, konstruktion eller därmed jämförlig tjänst,

2)

mark och innefattar undersökning, planering, jordbearbetning, jord­förbättring, schaktning, sprängning, bortning, dränering, utfyllning eller ytbeläggning,

3)

växande skog, odling eller annan växtlighet och innefattar röjning, sådd, plantering, uppskattning, märkning, gödsling, beskärning, gallring, skörd, avverkning eller växtskydd,

4)    byggnad, annan anläggning

4) byggnad, annan anläggning

som utgör fastighet enligt denna

som utgör fastighet enligt denna

lag, stängsel eller dylikt och inne-

lag, stängsel eller dylikt och inne­

fattar,    uppförande,    anläggande,

fattar    uppförande,    anläggande.

Nuvarande lydelse

rivning,  reparation,  ändring  eUer underhåll,

5) projektering, ritning, kon­struktion eller därmed jämförlig tjänst beträffande mark, byggnad eller annan anläggning som utgör fastighet enligt denna lag,

Föreslagen lydelse

rivning! reparation, ändring, under­håll eller rengöring.

5) koniroll och besiktning samt projektering, ritning, konstruktion eller därmed jämförlig tjänst beträf­fande mark, byggnad eller annan anläggning som utgör fastighet en­ligt denna lag samt byggledning,

6)

transport som ej utgör personbefordran eller förmedling av sådan transport,

7)

rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet,

8)

aiiomatisk databehandling,

8)   automatisk   databehandling,

systemering, programmering eller annan tjänst som avser automatisk databehandling,

9)                                                 reklam eller annonsering,

9) reklam eller annonsering samt

sådan marknads- eller opinionsun­dersökning som utförs åt någon för dennes yrkesmässiga verksamhet,

10)   upplåtelse av rättighet som avses i 7 § fjärde stycket,

11) bokföring och i samband där­med tillhandahållna kamerala tjänster.

Skatteplikt föreligger också, i den mån regeringen förordnar därom, för tjänst som omfattas av förordnande enligt 2 § tredje stycket.

Har länsstyrelsen enligt 2 § fjärde stycket beslutat om skattskyldighet för uthyrning eller upplåtelse som där avses är tjänsten skattepliktig.

(Se vidare anvisningarna.)

14 §5 Beskattningsvärdet utgör

3) vid annan omsättning vederia­gel och, vid uttag, saluvärdet, om ej annat följer av tredje femte styck­ena.

Vid omsättning av tjänst som avses i 10 § första stycket 5 utgör beskattningsvärdet 20 procent av vederiagel och, vid uttag, 20 pro­cent av saluvärdet. Motsvarande gäller vid omsättning av

1) tjänst som avser yttre ledning

1)

vid omsättning av monteringsfärdigt hus samt vid servering, rumsut­hyrning eller sådan uthyrning eller upplåtelse som avses i 10 § tredje stycket 60 procent av vederiagel och, vid uttag, 60 procent av saluvärdet,

2)

vid omsättning av byggnads- eller anläggningsenlreprenad eller annan tjänst som avser fastighet 60 procent av vederlaget och, vid uttag, 60 procent av saluvärdet, om ej annat följer av andra stycket,

3)

vid annan omsättning vederla­get och, vid uttag, saluvärdet, om ej annat följer av tredje eller fiärde

stycket.

Vid omsättning av tjänst som avses i 10 § första stycket 5 utgör beskattningsvärdet 20 procent av vederiagel och, vid uttag, 20 pro­cent av saluvärdet. Motsvarande gäller vid omsättning av tjänst som avser

1) yttre ledning för vatten, av-

Prop. 1985/86:47

' Senaste lydelse 1979:1190.

Prop. 1985/86:47      Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

lopp, fjärrvärme, gas, olja, elektri-

för vatten, avlopp, fjärtvärme, gas,

citet, teleförbindelse, ånga eller lik-

olja,   elektricitet,   teleförbindelse,

nande,

ånga eller liknande,

2)    väg, gata, bro, parkerings-

2) tjänst som avser väg, gata,

plats,

bro, parkeringsplats,

3)   spåranläggning, flygfält, hamn,

3) tjänsl som avser spåranlägg-

kanal eller annan farled,                       ning, flygfält, hamn, kanal eller an­

nan farled,

4)   mark för idrottsplan, skolgård,

4) tjänsl som avser mark för

lekplats eller liknande anläggning.        idrottsplan, skolgård, lekplats eller

liknande anläggning,

5) tjänst enligt 10 § första stycket 1 som innefattar kontroll samt pro­jektering, ritning, konstruktion och därmed jämförlig tjänst, när tjäns­ten avser industrilillbehör eller an­nan maskin, utrustning eller sär­skUd inredning i byggnad, som en­ligt 7 § andra styckel räknas som vara.

Vid omsättning av kopior av ritningar eller motsvarande handlingar, vilka upprättats genom tjänst enligt 10 § första stycket 5 i samband med planerat eller pågående byggnadsarbete utgör beskattningsvärdet 20 pro­cent av vederlaget och, vid uttag, 20 procent av saluvärdet.

Vid omsättning av tjänst enligt 10 § första stycket 1, som avser tvätt av textilt gods eller tvätt i förening med uthyrning av sådant gods, utgör beskattningsvärdet 60 procent av vederlaget, när tjänsten fillhandahåks staten eller kommun.

Vid omsättning av tjänst enligt 10 § första styckel 2, som innefat­tar undersökning av mark, utgör beskattningsvärdet 20 procent av vederiagel och, vid uttag, 20 pro­cent av saluvärdet, när tjänsten ut­förs i samband med planerat eller pågående byggnadsarbete.

(Se vidare anvisningarna.)

15§''

Redovisning av skatt för viss redovisningsperiod skall omfatta affärs­händelser genom vilka redovisningsskyldighet har inträtt enligt 5 a §.

Uppkommer förlust på fordran, för vilken utgående skatt har redovisats, får ett mot denna skatt svarande belopp avdragas i redovisningen för den period då förlusten uppkommer. Inflyter därefter betalning för sådan ford­ran skall beloppet åter upptagas i redovisningen. Återtages vara med stöd av förbehåll om återtaganderätt enligt konsumenlkreditlagen (1977:981) eller lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. får avdrag göras för vad säljaren vid avräkning gottskriver köparen för värdet av den återtagna varan, endast om det kan visas att köparen helt saknat rätt till avdrag för ingående skatt som hänför sig till dennes förvärv av varan.

8

* Senaste lydelse 1983: 1052.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1985/86: 47

Lämnas återbäring, bonus eller annan rabatt, som icke utgör s.k. vill-koriig rabatt, i efterhand och avser förmånen skattepliktig omsättning, för vilken utgående skatt redovisats, fär belopp motsvarande den del av den tidigare redovisade skatten som belöpt på den utgivna förmånen avdragas i den ordning som gäller för den skattskyldiges redovisning av utgående skatt. Utges förmånen lill skattskyldig skall avdraget grundas pä kredit­nota eller motsvarande handling. Av handlingen skall framgå minskningen av både vederlag och skatt.

Handling som avses i tredje stycket skall ligga till grund även för avdrag för annan kundkreditering som avser skattepliktig omsättning.

Uthyr eller upplåter den som är

Uthyr eller upplåter den som är

skattskyldig enligt 2 § fjärde

skattskyldig enligt 2 § fjärde

stycket, inom tre år frän utgången

stycket, inom tre år frän utgången

av det kalenderår under vilket be-

av det kalenderår under vilket

slui om skattskyldighet har medde-

skattskyldighet inlräll enligt med­

lats, fastigheten eller del därav till

delat beslul, fastigheten eller del

någon som ej bedriver verksamhet

därav till någon som ej bedriver

som medför skattskyldighet enligt

verksamhet som medför skattskyl-

denna lag, skall beloppet av åtnjut-

dighet enligt denna lag, skall belop-

na avdrag för ingående skatt för

pel av åtnjutna avdrag för ingående

ifrågavarande faslighel eller del

skatt för ifrågavarande fastighet el-

därav återföras. Sker sådan uthyr-

ler del därav återföras. Sker sådan

ning eller upplåtelse sedan tre men

uthyrning eller upplåtelse sedan tre

ej sex är har förflutit från utgången

men inte sex år har förflutit från

av det kalenderår under vilket be-

utgången av det kalenderår under

slut om skattskyldighet har medde-

vilket skattskyldighet har inträtt

lats skall ålerföring göras med hälf-

enligt meddelat beslul skall äterfö-

ten av det belopp som nu sagts.

ring göras med hälften av det be­

lopp som nu sagts.

Vad som sägs i femte stycket tillämpas även när fastighetsägaren lar uthyrd eller upplåten fastighet eller del därav i anspråk för användning i verksamhet som ej medför skattskyldighet samt när uthyrd eller upplåten fastighet säljs.

Återföring skall ske i deklarationen för den redovisningsperiod under vilken den skattepliktiga uthyrningen eller upplåtelsen har upphört eller fastigheten har sålts.

Exporteras en vara av det slag som anges nedan, skall den ingående mervärdeskatt som hänför sig till förvärvet av varan återföras, om den skatlskyldige inte visar atl varan har innehafts endast av skattskyldiga. De varor som avses är

1)

andra varor än sådana som avses i 18 § fjärde slyckel och som helt eller fill väsentlig del består av guld, silver eller platina,

2)

naturpärlor, naturliga och syntetiska ädelstenar,

3)

varor, som helt eller lill väsentlig del består av koppar, mässing, tenn, brons eller nysilver,

4)

vapen med undantag av sådana skjutvapen som omfattas av vapenla­gen (1973:1176),

5)

alster av bildkonst,

6)

konstalster av glas, porslin eller annan keramik,

7)

möbler,

8)

fartyg eker luftfartyg.

Återföring enligt åttonde slyckel skall ske i deklarationen för den redo­

visningsperiod under vilken varan har exporterats.

9

Prop. 1985/86:47      Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Redovisningen av skatt, som hänför sig lill omsättning enligt punkt 2 första stycket f) av anvis­ningarna lill 2 § och som avser nyttjande av personbil, får anstå till den sista redovisningsperioden un­der det kalenderår nyttjandet har skell.

(Se vidare anvisningarna.)

76 b §

Regeringen eller myndighei som regeringen besiämmer kan medge återbetalning av mervärdeskatt som hänför sig lill förvärv eller in­försel av vara som gjorts av FN-or-gan, statligt biståndsorgan eller riksomfattande hjälporganisation, när varan är avsedd att föras ul ur landet för utomlands bedriven verk­samhet.

Anvisningar

fill 2 §

1. Verksamhet anses som yrkesmässig när inkomsten därav utgör skat­tepliktig intäkt av jordbruksfastighet, av annan fastighet eller av rörelse enligt kommunalskattelagen (1928:370). Som yrkesmässig verksamhet räk­nas även omsättning av vara från fastighet som avses i 24 § 2 mom. kommunalskattelagen eker 2 § 7 mom. lagen (1947:576) om statlig in­komstskatt, uthyrning enligt 2 § Qärde stycket av sådan fastighet, upplå­telse av avverkningsrätt och avyttring av skogsprodukter i fall som avses i punkt 4 tredje stycket av anvisningarna till 35 § kommunalskattelagen samt annan verksamhet i vilken varor eller tjänster omsätts under rörelse-liknande former.

Den som yrkesmässigt omsätter tjänst som avses i 10 § första stycket 2 eller 4 anses bedriva yrkesmässig byggnadsverksamhet. Sådan verksam­het omfattar även tjänsl som den skattskyldige utför eller låter utföra på fastighet som för honom utgör lagertklgång i förvärvskällan rörelse enligt kommunalskattelagen. Som lagertillgång i byggnadsverksamhet skall dock enligt denna lag ej räknas fastighet som avses i 24 § 2 mom. kommunal­skattelagen och som av den skattskyldige stadigvarande brukas som bo­stad eller för fritidsändamål.

Försäljning av inventarier, material, avfallsprodukler eller liknande varor i verksamhet som icke medför skattskyldighet anses ej som yrkes­mässig. Som yrkesmässig anses dock försäkringsföretags omsättning av vara som övertagits i samband med skadereglering och finansieringsföre­lags omsättning av vara som enligt köpeavtal ålertagits av företaget. Som yrkesmässig anses alltid omsättning av vara som vid förvärvet eller inför­seln har varit undantagen frän skatteplikt enligt 8 § 1. Tillhandahållande av kost åt personal anses som yrkesmässig verksamhet endast när del sker i serveringsrörelse. Skatlskyldigs försäljning av personbil eller motorcykel

10

" Senaste lydelse 1984: 1085.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1985/86:47

anses som yrkesmässig, endast om rätt till avdrag för ingående skatt som hänför sig till den skattskyldiges förvärv av fordonet har förelegat.

Utgivning av program eller katalog för verksamhet som ej medför skatt­skyldighet anses icke som yrkesmässig.

Utländsk företagare anses bedriva yrkesmässig verksamhet här i landet även när han omsätter varor som han lagt i lager eller förvärvat inom eller infört till landet för leverans efter montering, installation eller annan tjänst eller inom landet tillhandahåller byggnadsentreprenad eller annan tjänst.

Föreligger skattskyldighet för utländsk företagare, som icke är bosatt eller icke stadigvarande vistas här i landet eller, om fråga är om juridisk person, icke har fast driftställe här i landet, skall förelagaren företrädas av en av länsstyrelsen godkänd representant. Sådan representant skall enligt fullmakt av den utländske företagaren som ombud för företagaren svara för redovisningen av skatt för den verksamhet som skattskyldigheten omfattar och i övrigt företräda den utländske företagaren i frågor som gäller skatt enligt denna lag. Länsstyrelsen kan kräva, att säkerhet skall ställas för skattens betalning. Underlag för kontroll av skalleredovisningen skall finnas fillgängligt hos representanten.

Verksamhet som staten eller kommun bedriver för att uteslutande tillgo­dose eget behov räknas som yrkesmässig endast när den drives i bolags­form eller liknande. Detta gäller även vid ekonomiskt samgående mellan staten och kommun eller mellan kommuner för verksamhet som avser visst gemensamt ändamål. Med kommun förstås även landstingskommun.

Bedriver staten, kommun eller

Bedriver staten, kommun eller

kommuner var för sig eller gemen-

kommuner var för sig eller gemen­

samt verksamhet som icke uteslu-

samt verksamhet som icke uteslu­

tande tillgodoser egna behov, räk-

lande tillgodoser egna behov, räk­

nas verksamheten, när den ej

nas verksamheten, när den ej

drives i bolagsform eller liknande,

drives i bolagsform eller liknande,

som yrkesmässig till den del den

som yrkesmässig till den del den

avser annat än egna behov. Som

avser annat än egna behov, om ej

yrkesmässig verksamhet anses all-

annat följer av elfte slyckel. Som

lid statens järnvägars befordran av

yrkesmässig verksamhet anses all­

varor, postverkets befordran av

tid statens järnvägars befordran av

varor i diligensrörelsen samt post-

varor, postverkets befordran av

verkets befordran av postpaket och

varor i diligensrörelsen samt post-

gruppkorsband. Som yrkesmässig

verkets befordran av postpaket och

verksamhet anses vidare alltid

gruppkorsband. Som yrkesmässig

kommuns omsättning av vara som

verksamhet anses vidare alltid

avses i 8 § 4. transport i samband

kommuns omsättning av vara som

med renhållning eller omhänderta-

avses i 8 § 4, transport i samband

gande och förstöring av vara.

med renhållning eller omhänderta­

gande och förstöring av vara.

Om särskilda skäl föreligger kan regeringen förordna att statlig verksam­het, som avser eget behov och som ej enligt sjunde eller ättonde stycket är att anse som yrkesmässig, tills vidare skall anses utgöra yrkesmässig verksamhet.

Verksamhet som medlem i sameby utför enligt rennäringslagen (1971:437) för samebyns räkning anses ej som yrkesmässig.

Verksamhet som utövas vid of-

fendiga bibliotek, vetenskapliga in­

stitutioner och därmed jämförliga

j j

Prop. 1985/86:47      Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

inrättningar räknas som yrkesmäs­sig, lill den del den bedrivs i kon­kurrens med näringsverksamhet som medför skattskyldighet enligt denna lag.

Fastighetsägare, som avyttrar fastighet eUer del därav för vilken han medgivits skattskyldighet en­ligt 2 § fiärde stycket, skall om han forisätter uthyrnings- eller upplå-lelseverksamhelen efter försälj­ningen vara skattskyldig härför till dess han frånträder fastigheten.

1. Med omsättning förstås enligt denna lag att vara levereras i samband med försäljning, att tjänst utförs eller förmedlas (tillhandahålls) mot veder­lag, alt betalning uppbärs i förskott eller a conlo för beställd vara eller tjänst samt att vara eller tjänst uUas. Med försäljning eller tillhandahål­lande liksläks byte. Med uttag förslås all

a)

vara tas i anspråk av den skattskyldige eker överlåts utan vederlag eller mot vederlag som understiger det allmänna saluvärdet, när rätt till avdrag för ingående skatt som hänför sig lill den skaitskyldiges förvärv av varan har förelegat,

b)

vara överförs från verksamhetsgren som medför skattskyldighet till verksamhetsgren som ej medför skattskyldighet,

c)

skepp, fartyg eller luftfartyg eker del, fikbehör eller utrustning därtkl, som vid förvärvet eller införseln har undantagks från skatteplikt enligt 8 § 1, las i anspråk för ändamål som ej berättigar fill sådant undantag,

d)   tjänst, som även på annat sätt yrkesmässigt omsätts i verksamhet,

utförs eller tillhandahålls av den skaltskyldige för egen eller annans räk­

ning utan vederlag eller mol vederlag som understiger det allmänna salu­

värdet, om ej annat följer av andra styckel,

e)   tjänst i yrkesmässig byggnadsverksamhet av annan än den skattskyl­

dige tillförs fastighet som innehas eller nyttjas av den skatlskyldige för

annat ändamål än stadigvarande bruk i byggnadsverksamheten.

12

f) vara, som utgör omsättnings­tillgång i skattskyldigs verksamhet, utnyttjas av den skattskyldige eller annan för privat bruk, när värdet av det privata utnyttjandet är mer än ringa.

f) personbil, som ulgör anlägg­nings- eller omsättningstillgång hos den som är skaltskyldig för om­sättning av sådant fordon, eller an­nan vara, som utgör omsättnings-fillgång i skattskyldigs verksamhet, utnyttjas av den skattskyldige eller annan för privat bruk, när värdet av det privata utnyttjandet är mer än ringa.

Omsättning enligt första styckel d) anses ej föreligga, om tjänst som Ullas avser nyttjande av personbil eller motorcykel, som har förhyrts för annat ändamål än yrkesmässig återuthyrning. Utför skattskyldig själv tjänst för egen räkning anses omsättning enligt första stycket d) föreligga endast om han i samband med tjänsten tar ut vara av mer än ringa värde.

Som omsättning avses ej uttag av vara, som utgör omsättningstillgäng, för användning i verksamhet som medför skattskyldighet.

Som omsättning anses icke heller skadevällandes avhjälpande av skada.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Ersättning som erhålles för annat omhändertagände än sådant som avses i 11 § 3 anses icke som omsättning för mottagaren.

Med personbil förstås enligt denna lag även lastbil med skåpkarrosseri och buss, om fordonets totalvikt är högst 3000 kilogram.

3. Den som i egenskap av ombud i eget namn förmedlar vara eller tjänst som anges i 2 § första stycket är skattskyldig om han uppbär likviden för varan eller tjänsten, exempelvis såsom kommissionär vid försäljning i kommission.

Prop. 1985/86:47

Vid försäljning på auktion av vara som ulgör omsättningslklgång eller annan anläggningstillgång än byggnad i yrkesmässig verksamhet är den skattskyldig, för vars räk­ning försäljningen sker. Sker auk­tionsförsäljning av företag, som bil­dals av producenter för avsättning av deras produktion eller som till­kommit för sådant syfte, är auk­tionsförelaget aft anse som skatt­skyldig återförsäljare. Detta gäller exempelvis auktionsförelag, som förmedlar avsättning av grönsaker, blommor m.m. för odlares räkning och av fiskares fångst. I sådant fall föreligger skattskyldighet både för auktionsföretaget och för den, vars varor säljes på auktionen. I andra fall av försäljning på auktion för an­nans räkning föreligger icke skatt­skyldighet för auktionsförrättare.

Vid försäljning på auktion av vara som ulgör omsättningstillgång eller annan anläggningstillgäng än byggnad i yrkesmässig verksamhet är den skaltskyldig, för vars räk­ning försäljningen sker. Sker auk-lionsförsäljning av förelag, som bil­dats av producenter för avsättning av deras produktion eller som till­kommit för sådant syfte, är auk-lionsföretagel alt anse som skatt­skyldig återförsäljare. Detta gäller exempelvis auktionsföretag, som förmedlar avsättning av grönsaker, blommor m. m. för odlares räkning och av fiskares fångst. I sådant fall föreligger skattskyldighet både för auktionsföretaget och för den, vars varor säljes på auktionen. I andra fall av försäljning på auktion för an­nans räkning föreligger inte skatt­skyldighet för auktionsförrättare för annat än förmedlingsersäll-ning.

Vid försäljning pä exekutiv auktion föreligger icke skattskyldighet för den som ombesörjer försäljningen.

lik 2 a §«

Bestämmelserna i tredje stycket 2, 3, 58 eller 10 gäller endast när tjänsten avser verksamhet som uppdragsgivaren bedriver i utlandet och som skulle ha medfört skatt­skyldighet om den utövats här i lan­det.

Bestämmelserna i tredje stycket 2, 3, 5-8 eller 13 gäller endast när tjänsten avser verksamhet som uppdragsgivaren bedriver i utlandet och som skulle ha medfört skatt­skyldighet om den utövats här i lan­det.

Leverans av vara från annat försäljningsställe på flygplats än exportbu­tik enligt 27 § tullagen (1973:670) anses ha skett inom landet även när varan är avsedd atl medföras av köparen vid utresa ur landet.

Bestämmelserna i sjätte styckel fikämpas inte i de fall när köparen är bosall i Danmark, Finland eller Norge. Vid leverans fik sådan köpare av vara eller grupp av varor som normall ulgör en helhet och med ett försälj-

' Senaste lydelse 1979: 1190.

13

Prop. 1985/86:47       Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

ningspris, exklusive mervärdeskatt, om minst 1 000 kronor anses dock leveransen ha skett genom export under förutsättning att varan i nära anslutning till leveransen av köparen har införts till Danmark, Finland eller Norge och att mervärdeskatt eller motsvarande allmän omsättningsskatt har eriagts vid införseln enligt tullräkning eller motsvarande handling.

till 7 §

Egendom av sådant slag som avses i 2 kap. 2 § jordabalken och som enligt denna lag anses som fastighet räknas som fastighet även om byggna­den tillhör annan än ägaren till jorden eller om den tillförts byggnad av annan än byggnadens ägare.

Aktie, obligation, biljett, lottse-

Aktie, obligation, biljett, lottse­

del, presentkort och annan jämför-

del, presentkort och annan jämför­

lig handling anses som vara endast

lig handling anses som vara endast

när handlingen omsattes eker in-

när handlingen omsätts eller införs

föres som trycksak. Sedel och mynt

som trycksak.

anses som vara när fråga uppen­

barligen är om samlarobjekt.

fill 8 §

Som yrkesmässig sjöfart anses även transport med skepp av eget gods. Undantaget för skepp gäller icke sådan farkost, för vilken förflyttningen är av underordnad betydelse i förhällande till huvuduppgiften. Flodspruta, pontonkran, flytdocka och annan lill tulkaxenummer 89.03 hänföriig far­kost än bärgningsfartyg utgör skattepliktig vara.

Undanlaget för fartyg för yrkes-

Undantaget för skepp för yrkes-

mässigt fiske gäller alla fartyg, som mässigt fiske gäller alla skepp, som

säljes eller införes för all användas säljs eller införs för att användas

vid sådant fiske, oavsett om/ar/v- vid sådant fiske, oavsett om skep-

gel är särskilt anordnat för delta pel är särskilt anordnat för detta

ändamål.

ändamå\ eUer inte.

Undantaget för fartyg för livräddning, gäller endast sådant fartyg som ställes till förfogande för Svenska sällskapet för räddning af skeppsbrutne.

Undantaget för gas och annat bränsle gäller icke vara, som med hänsyn till försäljningsform, kvantitet eller förpackning har karaktär av butiks­vara.

Undantaget för allmän nyhetstidning gäller sådan publikafion av dags­presskaraktär som normalt utkommer med minst ett nummer varje vecka.

Undanlaget för periodisk publikation under 6 gäller svenskt och ut­ländskt alster av angivet slag, som enligt utgivningsplan utkommer med normalt minst fyra nummer om året. Till sammanslutning med huvudsak­ligt syfte att verka för idrottsligt ändamål hänföres endast sammanslutning som är ansluten lill Sveriges riksidrottsförbund eller Svenska korpora-tionsidrottsförbundel eller är representerad inom Sveriges olympiska kom­mitté. Som försvarsfrämjande sammanslutning räknas endast sammanslut­ning som anges i 1 § kungörelsen (1970:301) om frivillig försvarsverksam-hel eller som har lill uppgift att stödja hemvärnets verksamhet.

fill 10 f Skatteplikt föreligger icke för lagring av vara ät annan än skattskyldig eller för tvätt av utrustning till icke skattepliktigt fartyg eller luftfartyg.

14

' Senaste lydelse 1984: 357.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Prop. 1985/86: 47

Tjänst under 1 som avser sådan krigsmateriel, söm anges i 8 § under 2 och som äges av staten, är skattefri.

Med tillverkning på beställning avses förfärdigande av vara av material som huvudsakligen tillhandahälls av beställaren. Till skattepliktig tjänst enligt 1 räknas även inseminering och betäckning av djur.

Som skattepliktig uthyrning anses icke tillhandahällande av mätare, apparat eker dylikt vid abonnemang på gas, vatten, värme, elektrisk kraft, teletjänst eller liknande.

Med servering förslås tikhandahåkandet av mal, dryck eller annan ser­veringsvara för förtäring på stället inom därför iordningställd lokal eller plats.

Förmedling under 1 är skatteplik-

Förmedling under 1 är skatteplik-

tig endast när den sker av den som lig endast när den sker av den som

är handelsagent enligt lagen är handelsagent enligt lagen

(1914:45) om kommission, handels- (1914:45) om kommission, handels­

agentur och handelsresande.

agentur och handelsresande eller av

auktionsförrättare, som på offent­

lig auktion säljer skattepliktig vara

för annans räkning, om inte skatt­

skyldighet föreligger för auktions-

förrättaren enligt punkt 3 andra

stycket av anvisningarna till 2 §.

Som skattepliktig anses icke ren-

Som     skattepliktig     rengöring

göring av möbler och annan lös anses inte städning av bostäder och

egendom i samband med rengöring andra lokaler, solning eller fönster-

av bostäder och andra lokaler.

putsning.

Med omhändertagande och förstöring avses även omhändertagande av sopor och avfall samt rening av avloppsvatten.

Till skattepliktig tjänst under 5

Till skatlepkkfig tjänst under 5

hänföres även tjänsl som avser in- hänförs även tjänsl som avser in­

redning av byggnad eller anlägg- redning av byggnad eller anlägg­

ning,

ning. Som skallepliklig tjänst enligt

5 anses inte sådan kontroll eller be­siktning som utförs i samband med fastighetsskötares eller vaktföre-tags normala tillsyn.

Tjänsl som innebär bärgning räknas som transport tjänst. Med annonse­ring avses ackvisifion och utformning av annons samt införande av an­nons, dvs. upplåtelse av annonsutrymme i tidning eller annan publikation eller i s.k. ljustidning.

Till skattepliktig tjänst under 2 hänförs även sådan tjänst som utförs i hav, sjö eker annat vattendrag för förbättring av vattnet.

Som skattepliktig automatisk da­tabehandling räknas inte lill någon del tillhandahållande via datater­minal av vara eller tjänst som inte år skattepliktig enligt denna lag.

till 14 §

I vederlaget eller saluvärdet inräknas mervärdeskatt och annan statlig

skatt eller avgift.

15

Prop. 1985/86:47       Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Med vederlag avses vid omsättning mot kontant betalning den erhållna likviden minskad med rabatt som direkt avgår från likviden och vid annan omsättning det pris som överenskommits vid avtalets ingående enligt utfär­dad faktura eller annan handling. I vederlaget skall inräknas avbetalnings­tillägg och varje annat pristillägg som skall erläggas av köparen enligt avtalet utom ränta.

Vid beräkning av beskattningsvärde eller skattepliktig omsättning får avdrag icke göras för s.k. villkorlig rabatt som utgår vid betalning inom viss tid. Ej heller fär avdrag göras för diskonto vid diskontering av kund­växel.

Vid omsättning som innebär att ny eller renoverad bilmotor lämnas till bestämt pris mot att en renoveringsbar bilmotor av samma slag tages i byte ulan särskild värdering, skall i beskattningsvärdet icke inräknas något värde för den inbytta motorn. Vad nu sagts gäller även vid annan jämförlig omsättning.
[REDACTED_EFTERNAMN] saluvärde bestämmes enligt ortens pris enligt samma grunder som föreskrives i kommunalskattelagen.

Vid sådan försäljning av vara i förening med varans inmontering i fastig­het som ej ulgör byggnads- eller anläggningsentreprenad och ej ingår såsom ett led i sådan entreprenad, exempelvis försäljning i förening med inmontering av enbart spis eller kylskåp, utgöres beskattningsvärdet av hela vederlaget. Uttages särskild ersättning för inmonteringen, bestämmes beskattningsvärdet för denna del av vederlaget enligt vad som gäller för tjänst som avser fastighet.

Vid skattepliktig omsättning av inventarium eller annan tillgång som tillhör verksamhet utgöres beskattningsvärdet alltid av vederlaget eller saluvärdet eller, i fråga om monteringsfärdigt hus, 60 procent av vederiagel eller saluvärdet.

Utgår gemensamt vederlag vid omsättning av varor eller tjänster, för vilka olika regler för beskattningsvärdets bestämmande gäller eller av vilka en del icke är skattepliktiga, bestäms beskattningsvärdet genom uppdel­ning av vederlaget efter skälig grund. Motsvarande gäller saluvärde vid uttag.

Vid uttag av tjänsl som avser faslighet anses saluvärdet motsvara sum­man av nedlagda kostnader jämte ränta pä eget kapital och värdet av den skattskyldiges eget arbete.

Med monteringsfärdigt hus förstås hus avsett för stadigvarande bruk, som för uppförande på fast grund levereras antingen i form av färdigställda byggnadselement, innefattande fullständig sats av bjälklags-, vägg- och takkonstruktioner, även med tillhörande beklädnads- och isoleringsmate­rial, saml byggnadssnickerier, eller på motsvarande sätt färdigmonteral.

Vid omsättning enligt punkt 2 första stycket f) av anvisningarna liU 2 § anses som beskattnings­värde ett belopp som överensstäm­mer med det schablonvärde som enligt 5 § lagen (1984:668) om upp­börd av socialavgifter från arbets­givare har fastställts ifråga om till­handahållande av bilförmån åt an­ställd.

16

Nuvarande lydelse

Föreslagen hdelse

Prop. 1985/86: 47

fill 17§"'

Avdrag för ingående skatt skall styrkas av skattedebitering pä inköps­faktura, avräkningsnota eller motsvarande handling. Detta gäller dock inte om säljaren enligt 16 § tredje stycket är undantagen frän skyldighet att på sådan handling ange skattens belopp och inte heller vid inköp från detalj­handeln, om vederlaget understiger 200 kronor. Rätt till avdrag för ingåen­de skatt som anges i 17 § sjätte stycket föreligger endast om köpehandling­en innehåller sådan uppgift som avses i anvisningarna till 16 § sista me­ningen.

Avdragsrätten för ingående skatt på driftkostnader för personbil eller motorcykel som utgör inventarium i skattskyldigs verksamhet eller som förhyrs för bruk i sådan verksamhet omfattar alla sädana kostnader oavsett om fordonet helt eller endast delvis används i verksamheten. Används personbil eller motorcykel, som har förhyrts för annat ändamål än yrkes­mässig återuthyrning, i mer än ringa omfattning i verksamhet som medför skattskyldighet föreligger avdragsrält för 50 procent av den ingående skatt som belöper pä hyran. Avser ingående skatt i annat fall endast delvis sådant förvärv som omfattas av avdragsrälten eller endast delvis verksam­het som medför skattskyldighet eller verksamhet som endast delvis medför skattskyldighet, skall beloppet av den avdragsgilla ingående skatten be­stämmas genom uppdelning efter skälig grund när annat ej följer av 18 § tredje stycket.

Kan det styrkas atl vid leverans av vara fill skattskyldig här i landet skatt eriagts för utländsk ej skattskyldig leverantörs räkning vid varans införsel, föreligger avdragsrätt för köparen med belopp motsvarande den av tull­myndigheten uttagna skatten, om avdragsrätt förelegat om köparen själv eriagt skatten.

Avdragsrätten för ingående skatt på jordbruksartende omfattar hela skatten, även om i arrendet ingår värdet av bostad.

Finansieringsföretag äger rätt till avdrag för ingående skatt som hänför sig lill värdet av vara som enligt köpeavtal ätertagits av företaget när det kan visas att köparen helt saknat rätt till avdrag för ingående skatt som hänför sig till dennes förvärv av varan.

Skallskyldigs avdragsrätt omfattar även ingående skatt som hänför sig till avhjälpande av skada som han vållat i sin verksamhet.

Förvärv eller införsel för verksamhet föreligger även när skaltskyldigs kostnad härför bestrides av skadevällande eller försäkringsgivare.

Har fastighetsägare inom tre år från utgången av det kalenderår under vilket utförts ny-, till- eller ombyggnad av fastighet medgivits skattskyldig­het för uthyrning eller upplåtelse av fastigheten eller del därav enligt 2 § fjärde stycket får han vid redovisningen av skatt avdraga ingående skatt som hänför sig till byggnadsarbetena till den del de avser lokaler, som upplåts för verksamhet som medför skattskyldighet enligt denna lag.

En fastighetsägare får, i den mån han är skallskyldig för uihyrning el­ler upplåtelse av faslighel eller del därav enligi 2 § fjärde styckel, inom tre år från förvärvet dra av den skatt som upptagits i etl av säl­jaren utfärdat intyg enligt 16 § fem-le stycket. Motsvarande gäller, om

'"Senaste lydelse 1984:357.

17

2    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 47

Prop. 1985/86:47      Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

fastigheten används i annan verk-samhel som medför skattskyldighet enligt denna lag.

Denna lag träder i kraft den 1 mars 1986 såvitt avser 8 § och anvisningar­na till 7 och 8  §§ och i övrigt den 1 juli 1986.

Äldre bestämmelser gäller fortfarande om upplåtelse, varom skriftligt avtal träffals före ikraftträdandet, av rätt till patent, nyttjanderätt till konstruktion eller uppfinning som avser skattepliktig vara samt nyttjande­rätt tik system eller program för automatisk databehandling.

De nya bestämmelserna i 6 § gäller i fråga om beskattningsår som börjar vid ikraftträdandet eller senare.

Äldre bestämmelser i 15 § femte stycket om återföring av ingående skatt lillämpas på beslut som meddelas före den 1 juli 1986.

Finansdepartementet

Prop. 1985/86:47

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1985

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden 1.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], Görans­son,[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN], Hul­terström,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändrad mervärdeskatt 1    Inledning

Mervärdeskatteutredningen har i delbetänkandet (Ds Fi 1985:1) Översyn av mervärdeskatten Del 

IX 

Skatteplikt för tekniska och administrativa tjänster m. m. behandlat ett flertal frågor som gäller bl. a. beskatlningsom-rädets eller skattepliktens omfattning. Utredningens sammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Betän­kandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sammanfattning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.

Riksskatteverket (RSV) har i rapporten (RSV Rapport 1985:4) Förenk­lingar inom mervärdeskatten lagt fram förslag som berör skattskyldigheten för uthyrning av rörelselokaler, beloppsgränsen för redovisningsskyldighet och beskattningsvärdet för servering. Verkets sammanfattning av rappor­ten bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga 3. Även rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sam­manfattning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga 4.

Jag avser nu att ta upp frågan om lagstiftning pä grund av mervärde­skatteutredningens betänkande (avsnitt 2-6) och RSVs rapport (avsnitt 7-9).

Hänvisningar till paragrafer avser lagen (1968:430) om mervärdeskatt (ML), om inte annat särskilt anges.

2   Beskattning av tjänster 2.1 Allmänna utgångspunkter

Mina förslags inriktning: Det skattepliktiga området för tjänster bör utvidgas för att undanröja kumulativa effekter och för att underiätta tillämpningen och kontrollen av skatten. Jag föreslår därför i det följande att tekniska och administrativa tjänster i större utsträckning än nu blir skattepliktiga.

19

Prop. 1985/86: 47      Utredningens inriktning sammanfaller med min.

Remissinstanserna har i allmänhet gett uttryck för samma grundläggande inställning. Tjänsteförbundet och företrädare för bostadsupplåtare har dock helt avvisat en utvidgad tjänstebeskattning och Datakonsultförening­en en utvidgad skatteplikt för ADB-tjänster. Företrädare för bank- och försäkringsområdena har pekat pä förslagels negativa effekter på deras interna samarbete. Ytterligare några remissinstanser har föreslagit spe­ciella avvikelser från utredningens förslag. Dessa redovisas i samband med detaljbehandlingen av förslagen.

Skälen för denna inriktning: Förslagen till en utvidgad tjänstebeskattning har kritiserats frän tre utgångspunkter. Företrädare för bank- och försäk­ringsområdena har pekat på att del inom dessa områden förekommer etl omfattande samarbete som av olika skäl bedrivs i fristående bolag. Dessa ägs oftast av dem som köper tjänster från förelagen. Enligt förslaget ökar antalet "interntjänster" som blir skattepliktiga och man har hemställt om åtgärder för att dessa inte skall beskattas. Om de beskattas befarar man att etl i övrigt värdefullt samarbete kan äventyras. För det andra har kriti­kerna hävdat att vissa tjänster som köps av icke mervärdeskattskyldiga kan bli dyrare. Detta i sin tur kan öka önskemålen att utföra tjänsterna i egen regi. Den tredje utgångspunkten har varit att en utökad beskattning kan leda till orättvisor i konkurtenshänseende genom att utredningen inte föreslår någon beskattning av motsvarande tjänster som importeras. Den tekniska utvecklingen innebär atl fler och fler tjänster blir lätt tillgängliga också importvägen. En utvidgad svensk Ijänstebeskattning kan äventyra svenska företags möjligheter till fortlevnad.

För egen del får jag anföra följande. Den begränsade beskattningen av tjänster innebär bl. a. att kumulativa skatteeffekter uppkommer, att prak­tiska tillämpningsproblem uppstår och att beskattningen inte blir neutral från konsumtionssynpunkt. En i princip oinskränkt beskattning av tjänster skulle i mycket stor utsträckning undanröja dessa negativa effekter.

Ett skäl till kritik mot den föreslagna utvidgningen av beskattningsområ­det som har framförts vid remissbehandlingen är atl denna skulle göra det lönsamt i många fall för företag som inte själva är skattskyldiga att utföra skattepliktiga tjänster i egen regi, med egen personal. Mervärdeskatten träffar i så fall endast inköpta varor medan skatt beräknas på hela vederla­get inkl. arbetskostnad om ett annat förelag anlitas för att utföra tjänster­na. Det kritiserade förhållandet råder redan nu men skulle i stort sett upphöra om Ijänslebeskattningen gjordes generell, eftersom fler företag än som nu är fallet skulle vara skattskyldiga.

En så väsentlig utvidgning av det skattepliktiga tjänsteområdet atl i stort

sett alla tjänster som omsätts av näringslivets företag skulle bli skatteplik­

tiga bör enligt min mening inte göras nu. En mer begränsad tjänslebeskalt-

ning bör därför gälla även i fortsättningen. Detta hindrar inte att sädana

ändringar genomförs som leder till att kumulativa skatteeffekter och till-

lämpningsproblem så långt möjligt elimineras samt alt beskattningen blir

20

mer konsumtions- och konkurtensneutral.

En utökad tjänstebeskatlning innebär en reell kostnadsminskning i den Prop. 1985/86:47 mån de tjänster som blir skattepliktiga tillhandahålls ät skattskyldiga kun­der. Skattskyldigheten för den som utför tjänsten medför nämligen rätt till avdrag för ingående mervärdeskatt på investeringar. Kostnadsminskning­en är alltså en följd av att kumulativa skatteeffekter undanröjs. Tillhanda­hålls tjänsten ät en ej skaltskyldig uppstår en kostnadsökning. Denna begränsas dock av att säljaren av den skattepliktiga tjänsten fär rätt till avdrag för ingående mervärdeskatt.

Beträffande de tre utgångspunkter för kritik mot utredningens förslag som jag nyss har nämnt vill jag anföra följande.

Utredningens förslag får konsekvenser för framför allt banker, försäk­ringsbolag, fastighetsförvaltande företag och offentlig förvaltning. Att en utökad beskattning av tjänster leder till något ökade kostnader för kunder som inte är skattskyldiga är enligt min mening inte något avgörande hinder mot en sådan åtgärd om de kumulativa skatteeffekter och tillämpnings­problem som åtgärden kan undanröja är beaktansvärda. Inte heller det förhållandet alt åtgärden kan leda till en tendens atl utföra tjänster i egen regi i något högre grad än som nu är fallet bör få hindra att den genomförs.

Den kritik mol förslaget som kommit från bank- och försäkringshåll är inte särskilt riktad mol det förhällandet att skatteplikten utökas. Den riktas snarare mol det redan rådande förhållandet att banker och försäkringsbo­lag fär betala mervärdeskatt på hela vederiagel för tjänster som tillhanda­hälls av bolag som ägs av dem själva. På bostadsområdet finns en likartad skuation. De enskilda fastighetsägarna eller bostadsrättsföreningarna kan köpa ADB- och bokföringstjänster frän en bostadskooperativ organisation eller liknande i vilken vederbörande är medlem. I vissa fall finns bestäm­melser i t. ex. stadgar att dessa tjänster skall tillhandahållas av riksorgani­sation eller regional sammanslutning, vars främsta uppgift är all bistå medlemmarna.

Sedan början av 1970-ialet har datatjänster som särskilda databolag tillhandahäller åt ägarna undantagils från skatteplikt genom särskilda rege­ringsbeslut i enskilda fall. I den mån samma bolag säljer tjänster ät utom­stående beskattas dessa i vanlig ordning. Sädana medgivanden har lämnats fill bl. a. SPADAB, Kommundata AB, Lantbruksdata AB och Norrdata AB. De förslag utredningen nu lagt fram påverkar inte detta förhållande. Dessa gamla medgivanden bör t. v. gälla. Pä sikt bör de dock upphöra att gälla, eftersom också befogenheten för regeringen att medge sådana un­dantag bör utgå ur mervärdeskattelagstiftningen. Det får då avgöras i vilken utsträckning nuvarande förhållanden skall lagfästas. I den mån förhållandena är likartade bör undantag kunna medges även om t. ex. försäkringsbolag eller fastighetsförvaltande förelag bildar ett gemensamt ägt särskilt bolag som utför datatjänster ät ägarna. Denna möjlighet bör också kunna användas i de fall där en förening eller ett förbund tillhanda­håller anslutna föreningar motsvarande tjänster. Däremot kommer utom­stående som köper tjänster från dessa bolag eller föreningar att fä betala mervärdeskatt pä tjänsten.

Vid remissbehandlingen har några remissinstanser krävt atl tjänster som

importeras av någon som inte är mervärdeskattskyldig bör beskattas vid

21

Prop. 1985/86: 47 importen. Den tekniska utvecklingen har möjliggjort att fler och fler tjäns­ter kan pä ett enkelt sätt utföras i utlandet och importeras. Merkostnaden för förläggning till utlandet är också i många fall obetydlig eller försumbar. Merparten av de tjänster som kan vara aktuella torde vara hänförliga till sädana datatjänster som tillhandahålls on line och där utredningen har föreslagit en skatteplikt för inhemsk upplåtelse av terminalåtkomst till databas. Utan att föregripa sakdiskussionen om detta förslag vill jag redan nu betona del angelägna i att man skapar en möjlighet att beskatta även importen av tjänster. I Danmark finns ett system där importören, om han inte är mervärdeskattskyldig, har att anmäla en skattepliktig import av tjänster och betala skatten till staten. För att ett sådant system skall vara praktiskt tikämpbart krävs att antalet importörer som själva skall redovisa skatt på importerade tjänster är litet. Skatten måste alltså, i likhet med vad som gäller i Danmark, vara i det närmaste generell också på tjänsteområ­det. I annat fall blir systemet alltför omfattande och svårkontrollerbart. En skaltebeläggning av importen bör komma ifråga endasl i undantagsfall. Detta innebär att som utredningen också förordat ett fortsatt arbete bör drivas som syftar till att generalisera tjänstebeskattningen. Parallellt med detta arbete bör också utredas frågan om införande av någon form av importbeskattning. Jag anser därmed att frånvaron av en beskattning av importerade tjänster inte behöver vara avgörande för behandlingen av nu aktuella utvidgningar av tjänstebeskattning. Däremot bör denna del hällas under uppsikt så att snabba motåtgärder kan sättas in om de negativa effekterna blir stora.

Sammanfattningsvis anser jag att övervägande skäl talar för att beskatt­ningsområdet på tjänstesidan utvidgas. Härigenom undanröjs kumulativa effekter i skattesystemet och vi fär en enklare och mer lätthanteriig mer­värdeskatt som mer överensstämmer med vad som gäller i vara konkur­rentländer med mervärdeskatt. Jag har emellertid viss förståelse också för den kritik som riktats mot en utvidgad tjänstebeskattning och som kommit från dem som är rädda för att förslaget kan innebära en övergång till en större egenregiverksamhet. För att komma tillrätta med detta bör fortsatta ansträngningar göras att utvidga beskattningsområdet. När det gäller den stafiiga och kommunala upphandlingen av tjänster pågår ett arbete inom mervärdeskatteutredningen som syftar till att kartlägga de problem som finns inom området och att föreslå de åtgärder som kan behövas. Utred­ningen är oförhindrad att också särskilt studera det system som tillämpas i Danmark och som i korthet innebär att statliga verksamheter budgettek-niskt rensas från all mervärdeskattebelaslning och atl kommunala verk­samheter åtnjuter full avdragsrätt för all ingående mervärdeskatt mot atl det sker en schabloniserad uttaxering på kommunerna för det härigenom uppkommande skaltebortfallet.

Jag övergår nu till att behandla utredningens olika förslag.

22

2.2 Tekniska konsulttjänster

Prop. 1985/86:47

Mitt förslag: Skatteplikt införs för tjänst som avser skattepliktig vara och som innefattar projektering, ritning, konstruktion och därmed jämförlig tjänst samt produktutveckling. Kontroll och besiktning av byggnads- och anläggningsarbeten liksom byggledning skall också omfattas av skatteplikt. Den 20-procentiga reduceringsregeln skall tikämpas pä dessa tjänster.

Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt bortsett frän att utred­ningen har föreslagit en skatteplikt också för lantmäteritekniska tjänster.

Remissinstanserna har i allt väsentligt lämnat utredningens förslag utan erinringar. Förslag har framförts om atl också all forskning skall omfattas av skatteplikten liksom alla konsulttjänster, såväl ekonomiska som tek­niska, som utförs i samband med byggnads- eller anläggningsarbeten. Förslaget om skatteplikt för kontroll och besiktning på fastighetsområdet avvisas dock av Svenska byggnadsenlreprenörföreningen som anser att effekterna av förslaget inte är tillräckligt utredda och atl den ingående skallen pä dessa arbeten inte torde vara av någon störte omfattning. Förslaget om skatteplikt för lantmäteritekniska mätningstjänster avstyrks av lantmäteriverket, som framhåller atl problemen med blandad verksam­het kvarstår och att frågan om verket bedriver yrkesmässig verksamhet eller inte är oklar.

Skälen för mitt förslag: Den ordning som nu gäller har inneburit att projek­tering, ritning, konstruktion eller därmed jämförlig tjänst är skattepliktig om tjänsten utförs på vad som enligt ML anses som fastighet. Sädana tjänster som utförs på vara är dock skattefria. Följden av detta har blivit att vissa delar av den uppdragsverksamhet som tekniska konsultföretag bedri­ver står utanför beskattningen. Detsamma gäller den uppdragsforskning och produktutveckling som bedrivs av självständiga företag utan egen tillverkning. Dessa företag har inte rätt till avdrag för den mervärdeskatt som belastar deras inköp utan måste ta ut kostnadstäckning för mervärde­skatten i sin prissättning. Bedrivs däremot verksamheten integrerat i ett tillverkningsföretag anses full avdragsrätt föreligga och inga kumulativa skatteeffekter uppstår.

Utredningen har betonat att uppdragen för stora konsultföretag kan omfatta både skattepliktiga och skattefria tjänster med åtföljande problem då det gäller rätten till avdrag för ingående skatt. Utredningen anser att nuvarande regler skapar stora redovisningstekniska och kontrollmässiga problem och dessutom ger upphov till avsevärda kumulativa effekter i vissa fall. Jag delar denna uppfattning. Genom att inrymma samtliga nu aktuella tjänster under skatteplikten skapas neutralitet i beskattningen mellan förelag som utför tjänsterna i egen regi och företag som är tvingade att anlita självständiga uppdragstagare. Denna del av förslaget har inte heller mött några invändningar vid remissbehandlingen. Förslaget bör genomföras.

23

Prop. 1985/86: 47

Genom ändringen kommer samtliga led i framställningen av en vara att

omfattas av skatteplikten. Detta bör också gäka sådan forskning som är direkt hänförlig till viss produkt. Denna forskning får anses innefattas i begreppet produktutveckling. Jag är dock inte beredd att nu låta skatte­plikten omfatta all grundforskning eller, vilket har föreslagits av en remiss­instans, alla konsulttjänster av såväl teknisk som ekonomisk art som utförs i samband med planerat eller pågående byggnads- eller anläggningsarbete. Forskning bedrivs på en mängd olika ställen och i olika former. Tjänster pä det ekonomiska området utförs idag av exempelvis banker, finansierings­institut och andra som inte är skattskyldiga för sådana tjänster.

Förslaget om skatteplikt för kontroll av byggnads- och anläggningsarbe­ten har kritiserats av Svenska byggnadsentreprenörföreningen. Jag anser det vara av stort värde att de tekniska konsulter som arbetar med stora projekt får en enhetlig skatleredovisning både vad gäller in- och utgående skatt. Den osäkerhet i förslaget som byggnadsentreprenörföreningen åbe­ropar bör inte heller överdrivas. Mänga av de besiktningar och kontroller som återges i remissyttrandet torde vara ren myndighetsutövning och därmed falla utanför beskattningen. För att ytterligare avgränsa det skatte­pliktiga området bör emellertid såsom länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län föreslår uttryckligen anges att skatteplikten inte gäller kontroll och besiktning som utförs i samband med fastighetsskötares eller vaktförelags normala tillsyn.

Kritik har också riktats mot förslaget att inrymma lantmäteritekniska mätningsljänster under skatteplikten. Dessa tjänster är av mycket speciell karaktär och klart avskiljbara. Eftersom det alltjämt skulle föreligga vissa problem med en blandad verksamhet anser jag att skatteplikten nu inte bör utvidgas lill att omfatta dessa tjänster. Dessutom tillkommer att det inte är klariagt vilken omfattning en utvidgad skatteplikt skulle fä med hänsyn lill verkets yrkesmässighel. Lantmäteriverket har hävdat att tjänster som tillhandahålls till kommuner inte kan betraktas som yrkesmässiga lill-handahållanden i mervärdeskatlelagens bemärkelse. Den offentliga verk­samhetens ställning i mervärdeskattehänseende behandlas som jag tidigare framhållit av f. n. mervärdeskatteutredningen. Resultatet av detta arbete bör avvaktas innan ställning tas till denna del av förslaget.

Som RSV har framhållit bör kontroll och besiktning vara skattepliktiga även när de avser mark.

Utredningen har också föreslagit att den 20-procentiga reduceringsre­

geln skall lillämpas på alla nu behandlade tjänster. I annat fall skulle de

poshiva effekterna av den utvidgade skatteplikten, sett ur redovisnings-

och kontrollsynpunkt, helt utebli. Utredningen anser också att samma

regler bör gälla markundersökningar som utförs av konsulter i samband

med ett planerat eller pågående byggnads- eller anläggningsarbete. Några

remissinstanser anser alt den 20-procentiga reduceringsregeln skall vara

tillämplig på byggledning även när denna sker i egen regi. Vid byggnads-

och anläggningsenlreprenader ingår oftast byggledning i entreprenadäta-

gandet, men byggledning är då inte någon särskild tjänsl. Detsamma gäller

också byggande i egen regi. Det är inte fråga om några specifika klart

24

avskiljbara tjänster. Det finns enligt min mening inte anledning att låta den

20-procentiga reduceringsregeln gälla generellt för byggledning. Beskatt­ningsvärdet får därför avgöras av den entreprenad som byggledningen avser.

Pä de punkter som jag inte särskilt har berört delar jag utredningens uppfattning.

Nu aktuella förslag bör föranleda ändringar i 10 § 1 och 5 samt 14 § och anvisningarna till 10 §.

Prop. 1985/86:47

2.3 Uppfinnarverksamhet

Mitt förslag: Rätt till patent och nyttjanderätt tik konstruktion eller uppfinning likställs med skattepliktig vara. Härav följer alt uppfin­nare blir skattskyldiga när verksamheten är atl anse som yrkesmäs­sig.

Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna har tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran. Några remissinstanser har pekat på de problem som kan uppstå vid bedömningen av om en verksamhet är yrkesmässig eller ej.

Skälen för mitt förslag: Den i det föregående föreslagna utökade skatteplik­ten för projektering m. m. som avser skattepliktiga varor innebär att alla fristående förelag som sysslar med utvecklings- och konslruktionsprojekt på uppdragsbasis inryms i mervärdeskattesystemet med rätt till avdrag för ingående mervärdeskatt på förvärv för verksamheten. Delsamma lillämpas redan nu för likartade arbeten som utförs inom etl integrerat tillverknings-företag. Mot bakgrund härav är det naturiigt att även fria uppfirinare får bli skattskyldiga till mervärdeskatt med åtföljande rätt till avdrag för ingående mervärdeskatt på investeringar i maskiner, apparater, förbrukningsvaror m.m. Härigenom undanröjs kumulativa effekter. Samtliga led i framställ­ningen av en vara kommer, oberoende av verksamhetsform alt omfattas av skatteplikten. Den utvidgade beskattningen kommer att träffa överlåtelser av nyttjanderätt eller motsvarande rätt till uppfinningar eller konstruk­tioner. Lagmässigt kan detta regleras på sä sätt att rätt till patent och nyttjanderätt tik konstruktion eller uppfinning likställs med skattepliktig vara.

Vid remissbehandlingen har några länsstyrelser och RSV framhållit de svårigheter som kan föreligga i att avgöra när uppfinnarverksamheten blir yrkesmässig. Jag anser inte att dessa svårigheter bör överdrivas. Samma svårigheter bör fö. föreligga även i andra fall och jag är inte beredd att förorda några särregler för uppfinnare.

Det nu behandlade förslaget kräver en ändring av 7 §.

25

Prop. 1985/86:47     2.4 Skatteplikt för ADB-program m. m.

Mitt förslag: Skatteplikten för automatisk databehandling (ADB) utvidgas till att omfatta skräddarsydda program, programmering, systemering och annan tjänst avseende ADB. Rätt till system eller program avseende ADB likställs med vara.

Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna har biträtt utredningens förslag.

Skälen för mitt förslag: Nu gällande bestämmelser innebär att skatteplikt föreligger för tjänst som avser automatisk dalabehandling. Vidare förelig­ger skatteplikt för datorer och s.k. kringulrusining. Standardprogram anses i skattehänseende som varor och beskattas därmed. Är det däremot fråga om specialkonstruerade program, s. k. skräddarsydda program, be­traktas dessa som tillhandahållanden av skattefria tjänster. Någon rätt till avdrag för ingående skatt pä denna del av verksamheten hos exempelvis ett dataföretag föreligger således inte. Enligt utredningen har denna olikhet skapat betydande tillämpningsproblem. Svårigheterna består i att i varje särskilt fall avgöra vad som är skattepliktigt och inte. Något bärande skäl till att behandla programvaran olika beroende på om det är fråga om standard- eller specialprogram finns enligt utredningen inte heller. Skatte­plikten bör därför vara generell. Det förekommer både att programvaran säljs och att rätten att utnyttja ett visst system eller program upplåts. Några skäl för att behandla dessa förfaranden olika finns inte.

Förutom datorer och programvaror tillhandahåller dataföretagen också tjänster med anknytning till ADB. Detta gäller förstudier, ändring av rutiner, utbildning av personal för aktuellt ADB-arbete, m. m. Dessa tjäns­ter ingår många gånger i vederlaget för datautrustningen och bör då också ingå i beskattningsvärdet för leveransen eller upplåtelsen oberoende av om tjänsten faktureras separat eller ej. Härigenom skapas en i princip generell skattskyldighet för företag som omsätter datavaror och sådana tjänster som är direkt hänförliga till ADB-tekniken såsom systemering, program­mering m. m. Däremot bör även fortsättningsvis renodlad datautbildning som inte har något samband med försäljning av datavaror eller tjänster vara skattefri i likhet med annan utbildning.

Bortsett från att vissa remissinstanser generellt avstyrker en utvidgad tjänstebeskattning har nu behandlade delar av utredningens förslag till­styrkts eller lämnats utan erinran.

Jag delar utredningens uppfattning och förordar atl ML ändras på det sätt utredningen har föreslagit. Ändringarna bör göras i 7 § och 10 § första stycket 8.

26

2.5 Datorbaserade*informationstjänster, m. m.

Prop. 1985/86:47

Mitt förslag: För dalorbaserad information skall fortsättningsvis skatteplikt föreligga endasl om detta följer av de allmänna bestäm­melserna i ML. En uttrycklig bestämmelse införs som frän skatte­plikt undantar verksamhet som utövas vid offentliga bibliotek och vetenskapliga institutioner i den män verksamheten inte bedrivs i konkurtcns med näringsverksamhet.

Utredningens förslag: Utredningens förslag överensstämmer i stort med mitt men innebär en viss utökad beskattning av själva informationen ge­nom alt vederlag för åtkomst till dator alltid beskattas.

Remissinstanserna: Den kritik som framkommit vid remissbehandlingen har framför allt gällt farhågorna för atl en utvidgad beskattning kan skapa problem med en skattefri tjänsleimport. Förslag har förts fram om en generell frihet från mervärdeskatt på datorbaserade informationstjänster.

Skälen för mitt förslag: Den i föregående avsnitt behandlade utvidgade beskattningen av ADB-tjänster innebär att sådana tjänster som tillhanda­hålls av de renodlade dataserviceförelagen i princip i sin helhet kommer att omfattas av skattskyldigheten. Det gäller förelag som sysslar med renod­lad databearbetning och/eller sådana som sysslar med datautveckling.

Utredningen har under ett särskilt avsnitt behandlat den datoriserade informationsöverföring som snabbt utvecklats under senare är. Utgångs­punkten för utredningens diskussion har varit Datavisionen som drivs av televerket. Datavisionen innebär att information frän datorbaserade infor­mationscentraler kan göras tillgänglig för abonnenterna med hjälp av enkel utrustning som ansluts till det vanliga telenätet. Utredningen konstaterar att de tjänster som Datavisionen tillhandahäller ät såväl informatörer som användare redan med gällande bestämmelser räknas som skattepliktiga ADB-tjänster. Vid beskattningen har dock undantagils de avgifter som televerket uppbär för utnyttjande av telenätet (skattefri teletjänst). Vidare har frågan om eventuell beskattning av bildavgiften gjorts beroende av informatörens status. Utredningen har ansett att detta bör gälla även fortsättningsvis. För alt skatteplikt uttryckligen alltid skall föreligga för upplåtelse av terminalåtkomst har utredningen föreslagit att detta anges i anvisningarna till 10 §. För att inte fördyra informationsförsörjningen hos vetenskapliga institutioner m. fl. föreslär utredningen vidare all viss offent­lig verksamhet skall räknas som yrkesmässig endast då den bedrivs i konkurtens med näringsverksamhet. Som skäl för ett sådant undantag anför utredningen också den möjlighet som finns att från utländska data­baser skattefritt få tillgång lill samma information. Utredningen har här ansett det omöjligt atl upprätthålla någon form av importbeskatlning.

För egen del fär jag anföra följande. När det gäller de datorbaserade informationstjänsterna bör man, såsom delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) framhållit, skilja på de olika dator-användningsområden som förekommer. När tekniken används för infor-

27

Prop. 1985/86: 47 malionsbearbetning, upphandlings-, boknings- ocrt beställningsfunktioner har datorn en central och dominerande funktion. Skattskyldighet för denna tjänst bör därför föreligga. Redan av gällande bestämmelser om skatteplikt för automatisk databehandling och utvecklad praxis följer att denna tjänsl är skattepliktig och att beskattningen träffar de avgifter som eriäggs för tjänsten bortsett från den renodlade teleavgiflen. Självfallet beräknas skal­len inte pä de belopp som uppbärs för exempelvis färdbiljetter, teaterbiljet­ter och liknande. Dessa belopp kan inte lill någon del anses innefatta vederlag för tillhandahållande av en skattepliktig ADB-ljänst.

När det däremot gäller användningen av datorer för informationslagring och informationsätervinning blir förhållandena annorlunda. I detta fall kommer den tillhandahållna tjänsten att bestå av två delar, dels en som avser datorbearbetningen eller likgången till datorn, dels en som avser själva informationen.

Utredningens förslag, som också i stor utsträckning överensstämmer med nuvarande tillämpning, innebär att man betraktar detta som två tjäns­ter. Den ena är en alltid skattepliktig ADB-ljänst och den andra är, beroen­de på informatörens rörelseförhållanden, en skattefri eller skattepliktig informationstjänst. Jag delar inte denna uppfattning. De problem som vissa remissinstanser har påtalat gäller just detta förhållande. Uppdelningen är lätt manipulerbar och kan anpassas till köparens mervärdeskatteförhållan­den. Denna del av förslaget innebär också alt informafion alltid blir beskat­tad åtminstone tik viss del om den tillhandahålls via datorer och innebär en konkurtenssnedvridning gentemot information som likhandahälls pä annat sätt eller frän annat land.

Jag anser i stället atl man bör granska den information som tillhanda­hälls. Om den i sig själv är skattepliktig enligt ML:s allmänna bestämmel­ser så bör hela tjänsten vara skattepliktig och annars skattefri. Datorns roll i detta fall är underordnad och någon uppdelning av vederlaget skall inte göras i dessa situationer. Någon mervärdeskatt skall således inte utgå på det vederlag som betingas för exempelvis litteratursökning eller liknande on line i databas. Frågan om en utvidgad beskattning i dessa fall bör anstå till dess att möjligheterna att beskatta tjänsteimporten närmare har utretts. Inte minst i dessa delar är farhågorna för en utländsk konkurrens stora.

Jag är medveten om att detta ställningstagande innebär att databasföre­tagen kan få en blandad verksamhet och alt detta kan innebära vissa svårigheter. Del kan också i vissa fall uppslå problem med atl fastställa om anslutningsavgifter och abonnemangsavgifter kommer att läcka skatteplik­tig eller skattefri information. Detta bör dock i praktiken kunna lösas med tillämpning av en huvudsaklighetsprincip. Kommer informationen att i huvudsak bestå av skattefri information bör avgifterna inte skattebeläggas.

Jag anser att de nu nämnda svårigheterna är mindre än de nackdelar som är förenade med att till viss del alltid beskatta ak dalorproducerad informa­tion. Härtill bidrar också att det senare alternativet skulle ge möjligheter att kringgå en beskattning genom att hänföra ersättningen till den skattefria delen och skapa en konkurtensnackdel för svenska databasvärdar.

Den av utredningen föreslagna lagregleringen om skatteplikt för upplå-

28

telse av terminalåtkomsl fill databas är onödig eftersom en sådan skatte-

plikt anses följa redan av reglerna om skatteplikt för automatisk databe­handling. Med hänsyn fill nuvarande tillämpning bör dock i anvisningarna till 10 § föreskrivas att som skattepliktig tjänst avseende automatisk data­behandling inte anses sådant tillhandahållande av information som är skat­tefritt.

När det gäller den verksamhet som utövas vid offentliga bibliotek, vetenskapliga institutioner och därmed jämförliga inrättningar har jag för­ståelse för att det behövs en uttrycklig bestämmelse om att den skall räknas som yrkesmässig endast till den del som verksamheten bedrivs i konkurrens med näringsverksamhet. Detta bör såsom utredningen föresla­git ske genom ett fillägg till punkt 1 av anvisningarna till 2 S. 1 detta sammanhang bör också observeras att i den mån verksamheten blir skatte­pliktig så uppstår också frågan om rätt till avdrag för ingående skatt på investeringar. För flertalet gäller att verksamheten bedrivs oberoende av eventuell uppdragsverksamhet. Sådan verksamhet kommer i mån av kapa­citet först i andra hand. Det är därför naturiigt att avdragsrätten begränsas så all den endast omfattar anskaffningar som har ett direkt samband med uppdragsverksamheten.

Jag är slutligen medveten om att den nu förordade lösningen får ses som ett provisorium som relativt snart kan behöva omprövas med hänsyn inte minst lill den snabba tekniska utvecklingen.

Prop. 1985/86:47

2.6 Bokföring och skrivtjänster

Mitt förslag: Bokföring och kamerala tjänster som utförs i samband med bokföring skall vara skattepliktiga.

Utredningens förslag: Bokföring, annan kameral tjänst och skrivtjänst som utförs i redovisnings- eller skrivbyråverksamhet är skattepliktig.

Remissinstanserna har med några undantag tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinringar. Några remissinstanser har dock invänt mot att förslaget begränsar skattskyldigheten till redovisnings- eller skrivbyråer och några har krävt att använda begrepp ytterligare specificeras. Invändningar har också framförts mot utredningens uppfattning att skatten skall träffa en­dast skrivtjänster som utförs hos en skrivbyrå och inte skrivtjänster som utförs hos uppdragsgivaren. Företrädare för bostadsupplåtare har framhål­lit att förslaget innebär kostnadsfördyringar och att det i vart fall inte bör gälla bostadssektorn.

Skälen för mitt förslag: Den utökade användningen av tekniska hjälpmedel på det administrativa området har, som jag tidigare har framhållit, innebu­rit att den ingående skatten på förvärv för denna verksamhet har fått en allt mer ökande betydelse. Många av köparna av tjänsterna är skattskyldiga och kommer därför att drabbas av en kumulativ skatteeffekt. Sådana köpare har etl påtagligt intresse av att dessa tjänster beskattas, eftersom en sådan åtgärd undanröjer de kumulativa skatteeffekterna.

Inom området har redan med gällande bestämmelser en stor del kunnat

29

Prop. 1985/86:47 inrymmas under skatteplikten genom att den del av tjänsten som avser automatisk databehandling har särfakturerats. Vidare är vissa av de tjäns­ter som en skrivbyrå tillhandahåller enligt gällande bestämmelser skatte­pliktiga, exempelvis kopiering och tryckning. Utskrifter samt ord- och textbehandling är dock oftast skattefria. Detta har lett lill avsevärda till-lämpningsproblem. För vissa tjänster som till viss del avser automatisk databehandling har det varit svårt att dela upp arvodet i två delar. Genom rättsfall har på senare tid dessutom bokföring i sin helhet ansetts som en skattefri tjänst trots att uppdraget utförts med hjälp av datorer.

Utredningen har mot denna bakgrund ansett det nödvändigt med ett förtydligande. Utgångspunkten har därvid varit den att nu gällande skatte­plikt utvidgas så att det är tveklöst att vissa typer av tjänster skall vara skattepliktiga. De tjänster som utredningen därvid diskuterar är bokföring och skrivtjänster. Målsättningen för utredningen har varit den att de som vanligen sysslar med dessa tjänster, redovisningsbyråer och skrivbyråer, skall så långt möjligt bli generellt skattskyldiga. Utredningen har dessutom velat begränsa skattskyldigheten sä att endast de som har en viss omfatt­ning på verksamheten och som kan åta sig fullständiga uppdrag omfattas. Utredningen har valt att uttrycka detta genom att ange att skattskyldighe­ten för bokföring och skrivtjänst endast gäller om tjänsten utförs i redo­visnings- eller skrivbyräverksamhet. Denna begränsning har kritiserats av några remissinstanser.

För egen del anser jag inte att den av utredningen föreslagna begräns­ningen när det gäller bokföringstjänsterna är nödvändig. Bokföringstjäns­ter bör i princip vara skattepliktiga. Var och en som yrkesmässigt utför bokföringstjänster skall, om övriga förutsättningar för skattskyldighet i ML är uppfyllda, vara skattskyldig för denna verksamhet. 1 detta samman­hang bör dock beaktas vad jag anfört under avsnitt 2.1 om tjänster som tillhandahålls "internt" inom banker, försäkringsbolag och bostadssek­torn.

Med bokföring bör såsom RSV föreslagit förstås vart och ett av de moment som krävs för att reglerna i bokförings- och jordbruksbokförings­lagen skall uppfyllas. Revision bör dock inte omfattas av begreppet bokfö­ring och således inte ingå i del skattepliktiga området.

Det är som utredningen också framhållit av stort värde om de tjänster

som typiskt sett tillhandahålls av en redovisningsbyrå i princip i sin helhet

blir skattepliktiga. Därigenom undanröjs inte minst problem med blandad

verksamhet och gemensamma anskaffningar. Skattskyldigheten bör därför

utvidgas sä att den också innefattar andra kamerala tjänster än bokföring

men som utförs i samband med att man fullgör ett bokföringsuppdrag

exempelvis inkassering av fordringar, utbetalning av löner, redovisning av

skatt och fakturering. Jag anser att bestämmelsen bör utformas så att

bokföring och kamerala tjänster som tillhandahålls i samband med bokfö­

ring också skall vara skattepliktiga. Genom en sådan bestämmelse kommer

redovisningsbyråerna att bli i det närmaste generellt skattskyldiga medan

de som endast sysslar med begränsade delar av kamerala tjänster, exem­

pelvis enbart hyresuppbörd, fakturering, inkassering av fordringar eller

30

medlemsavgifter, inte kommer att vara skattskyldiga. För skallskyldighet

krävs alltså att man har åtagit sig ett bokföringsuppdrag.

Utredningen har i betänkandet närmare redogjort för de tjänster som typiskt sett tillhandahålls av redovisningsbyråer och som skall ingå i det skattepliktiga området. Hit hör förutom bokföring även uppläggning av kontoplaner och redovisningssystem, upprättande och simulering av resul­tat- och likviditetsbudgets, resultat- och ställningsanaiys, redovisning av skatter, utbetalning av löner och leverantörsskulder, fakturering med res-kontrabevakning och krav, upprättande av period- och årsbokslut, upprät­tande av årsredovisning, upprättande av deklarationer och arbetsgivare-och kontrolluppgifter, upprättande av lönsamhets- och investeringskal­kyler, ekonomisk fastighetsförvaltning samt upprättande av diverse stati­stik. Dessa tjänster täcks då av begreppet bokföring och kamerala tjänster. Det nu förda resonemanget innebär att grunden för skattskyldigheten är om en bokföringstjänst tillhandahålls eller inte. Detta innebär för exempel­vis finansieringsföretag som åtar sig att ta hand om kundernas reskontra-bokföring att denna del är skattepliktig som en skattepliktig bokförings­tjänst och att andra kamerala tjänster som tillhandahålls i samband med detta uppdrag också blir skattepliktiga.

Inkassoföretag tillhandahåller normalt inte någon bokföringstjänst och kommer då inte heller att vara skattskyldiga.

För skrivbyråerna gäller att mänga tjänster som utförs redan idag är skattepliktiga. Förslaget om skatt pä bokföringstjänster innebär för vissa skrivbyråer atl skatteplikten kommer atl utökas. Utanför det skattepliktiga området kommer därefter att ligga utskrifter efter manus samt översätt­ningar av affärsbrev och annan korrespondens. Sädana tjänster kan emel­lertid i stor utsträckning tillhandahällas också av sädana personer som inte avses nu bli omfattade av ML. Dessutom tillkommer att begreppen skrivt­jänst och skrivbyräverksamhet är oklara och att problem uppkommer om skrivtjänster som utförs hos uppdragsgivaren inte skall beskattas. Denna del av tjänsteområdet bör därför övervägas ytterligare innan lagstiftning sker.

Jag förordar att den del av förslaget som gäller bokföring och kamerala tjänster genomförs nu i modifierad form men att övriga förslag får avvakta ytterligare utredning. Bestämmelser av nu förordat innehåll bör föras in i 10§ 11.

Prop. 1985/86:47

2.7 IVIarknadsundersökningar m. m.

Mitt förslag: En generell skatteplikt införs för marknads- och opini­onsundersökningar som utförs åt någon för dennes yrkesmässiga verksamhet.

Utredningens förslag: Den utökade skatteplikten begränsas till att omfatta endast marknadsundersökningar.

Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har särskilt kommente­rat detta förslag. Några länsstyrelser åberopar den i betänkandet återgivna skrivelsen    frän   Föreningen   Svenska    Marknadsundersökningsinstitut

Prop. 1985/86:47

(FSM) och pekar pä de svårigheter som finns att särskilja marknads- och opinionsundersökningar med åtföljande problem med en blandad verksam­het. FSM anser att det inte pä ett relevant och entydigt sätt går att definiera skillnaden mellan nämnda undersökningar. Ofta är dessa enligt FSM sam­manvävda i en studie. Föreningen föreslår att både marknads- och opini­onsundersökningar inryms under skatteplikten.

Skälen för mitt förslag: Syftet med utredningens förslag har varit alt undan­röja kumulativa skatteeffekter och att försöka fä dem som sysslar med marknadsundersökningar generellt skattskyldiga för atl undvika problem med blandad verksamhet. Dessa företag är nu skattskyldiga för vissa reklamtjänster och ADB-tjänster. Detta har vållat tillämpningsproblem.

Den vid remissbehandlingen framförda uppfattning att det inte går att särskilja marknads- och opinionsundersökningar bör beaktas. Genom att dyr teknisk utrustning, framför allt datorer, används i stor utsträckning inom denna verksamhet måste målet vara att undanröja kumulativa skat­teeffekter. Den enda praktiska metoden för att nä detta mål är att utvidga skatteplikten så att den omfattar både marknads- och opinionsundersök­ningar. Detta överensstämmer också med de önskemål som förts fram av branschen. Skatteplikten bör, såsom utredningen också framhåkit, begrän­sas till att endast gälla de undersökningar som utförs för uppdragsgivare för av denne bedriven kommersiell verksamhet som avser omsättning av varor och tjänster. ML använder begreppet yrkesmässig i en mängd av­seenden. Delta bör gälla även här.

Bestämmelser av nu förordat innehåll bör föras in i 10 § 9.

2.8 Rengöring av fastighet

Mitt förslag: Rengöring av byggnad eller annan anläggning skall uttryckligen anges som skattepliktiga tjänster. Städning, sotning eller fönsterputsning undantas dock.

Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Med några få undantag har förslaget tillstyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Fastighetsägareförbundet har framhållit atl förslaget innebär alt en del idag skattefria tjänster skulle bli skattepliktiga. Liknande synpunkter har framförts av Svenska byggnads­entreprenörföreningen.

32

Skälen för mitt förslag: 1 likhet med vad som gäller idag bör städning och rengöring av i bruk tagna bostäder och andra lokaler inte omfattas av skatteplikt. Rengöring som har samband med ny-, till- eller ombyggnad eller reparation eller underhåll av byggnader och andra anläggningar som utgör fastighet bör däremot falla in under skatteplikten. Den nu gällande lagregleringen har vållat viss tveksamhet. För att ingen tvekan skall råda om del skattepliktiga området föreslår utredningen en precisering av lagen.

De farhågor om en utökad skatteplikt för gaturenhällning, snöröjning och rengöring av trädgård som framhållits av några remissinstanser torde bero pä ett missförstånd. Den av utredningen föreslagna ändringen innebär endast att det är rengöring av byggnad eller annan anläggning som utgör fastighet som omfattas av skatteplikten. Utan alt ändra innebörden av utredningens förslag förordar jag en något enklare lagtext. Ändringarna bör som utredningen föreslagit göras i 10 § första stycket 4 och sjätte styckel av anvisningarna till 10 §.

Prop. 1985/86:47

2.9 Utförsel av tjänst

Mitt förslag: Tillhandahållande av tekniska konsulttjänster och auto­matisk dalabehandling åt utländsk uppdragsgivare skall likställas med export. Motsvarande skall också gälla vid upplåtelse av skatte­pliktiga rättigheter till utländsk användare.

Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget.

Skälen för mitt förslag: För all svenska förelag skall kunna konkurrera pä lika villkor med sina utländska kollegor bör tjänster som omfattas av den utvidgade skatteplikten kunna betraktas som exporterade närde tillhanda­hålls åt utländska uppdragsgivare för användning utomlands. De svenska företagen bör vidare ha kvar avdragsrätten för ingående mervärdeskatt som belöper pä förvärv för utlandsuppdragen. Detta ställningstagande överensstämmer med vad som redan gäller enligt 2 a § för tjänster som exporteras och som nu är beskattade. Remissinstanserna har också till­styrkt förslaget.

Några remissinstanser har dock framhållit alt bestämningen utländsk bör defineras. I dessa sammanhang bör, såsom RSV föreslår, för fysiska personer bestämmelserna i punkt I av anvisningarna till 53 § kommunal­skaltelagen (1928:370) vara vägledande för bedömningen om någon är bosatt här i riket eller är utlänning. För juridiska personer kan det hemvist­begrepp som anges i 1 § valutaförordningen (1959: 264) tillämpas.

I anvisningarna till 2 a § finns vissa begränsningar angivna som förut­sättning för export. Utredningen har föreslagit alt inskränkningen som nu gäller för rapport m. m. slopas. Jag är emellertid inte beredd att nu genom­föra den ändringen. Frågan om vilka villkor som fortsättningsvis skall vara kvar bör övervägas samlat i ett sammanhang. De ändringar som jag nu förordar bör tas in i 2 a § punkterna 10- 12. Den nu gällande regleringen i 2 a § 10 bör flyttas till en ny 2 a § 13. Vidare bör en följdändring göras i anvisningarna lill 2 a §.

3    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 47

33

Prop. 1985/86:47    3    Skatteplikten för varor

3.1  Fartyg för yrkesmässigt fiske

Mitt förslag: Det nu gällande undanlaget från skatteplikt för fartyg som används för yrkesmässigt fiske begränsas lill att enbart gälla skepp.

Utredningens förslag: Överenstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av

alla remissinstanser utom Sweboat-Båtbranschens riksförbund, som anser

att fördelarna med nuvarande system överväger, och Sveriges fiskares

riksförbund, som anser att onödiga och allvarliga likvidiletsproblem kan

uppslå då fiskeföretagen blir tvungna alt under lång tid betala räntor för

innestående mervärdeskatt.

-

Skälen för mitt förslag: Det nuvarande undantaget för fartyg som används för yrkesmässigt fiske har lett till stora problem vid tillämpningen. Pro­blemen är hänförliga till de mindre fartygen båtarna - och består i att antingen säljaren inom landet eller tullmyndigheten vid import skall avgöra om båten skall användas för yrkesmässigt fiske eller ej. Varken säljaren eller tullmyndigheten torde med någon säkerhet kunna avgöra vad båten skall användas till. Genom slopandet av konlantmetoden och mervärde­skatten pä räntor finns såsom utredningen också framhållit inte längre skäl för att bibehålla ett undantag som lett till svåra tillämpningsproblem och också åtgärder i skatteundandragande syfte. I likhet med vad som gäller för andra näringsidkare som är med i mervärdeskattesystemet föreligger avdragsrätt för mervärdeskatten pä anskaffningar för den yrkesmässiga verksamheten. Frågan om yrkesmässighet eller ej skall också rimligen avgöras av beskatlningsmyndighelen och inte av säljaren av viss vara.

De invändningar om likvidiletsproblem som framförts torde i de flesta fall vara överdrivna. Några andra bärande skäl för att fiskare inte skall ha samma mervärdeskatteregler som andra näringsidkare har inte framförts. Jag förordar därför att utredningens förslag genomförs genom en ändring av 8 § 1. Som en följd av detta bör även anvisningarna till 8 § ändras.

3.2 Sedlar och mynt

Mitt förslag: Sedlar och mynt som är eller har varit gällande betal­ningsmedel undantas från skatteplikt.

34

Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt.

Ingen remissinstans har motsatt sig ett genomförande av förslaget.

Skälen för mift förslag: Frimärken är sedan lång tid tillbaka undantagna frän mervärdeskatt. Fackhandeln med frimärken och den med sedlar och mynt arbetar under så likartade förhållanden alt några bärande skäl för en åtskillnad i mervärdeskattehänseende inte längre föreligger. Till bilden hör också de uppenbara svårigheter som finns att upprätthålla beskattningen. Detta gäller i synnerhet i samband med resandeinförseln. Det nu gällande undantaget för frimärken bör därför utvidgas till att gälla också mynt och sedlar som är eller har varit gällande betalningsmedel. Jag är inte nu beredd att föreskriva andra inskränkningar i skattefriheten. Inte heller är jag beredd att beträffande inneliggande lager hos mynlhandlare kräva en återföring av tidigare avdrag för fiktiv skatt. Vid prissättningen av inköpet torde handlaren ha beaktat rätt till avdrag för fiktiv skatt föreligger. Med hänsyn härtill vore det oriktigt att nu återkräva detta avdrag. Ändringen bör genomföras genom ett tillägg till 8 S 13. Jag förordar också en viss språklig modifiering av utredningens förslag. En följdändring bör också göras i anvisningarna till 7 S.

Prop. 1985/86:47

3.3 Ortopediska hjälpmedel

Mitt förslag: Inga ändringar föreslås såvitt gäller orlopediska hjälp­medel.

Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Landstingsförbundet och Kommunförbundet har för att uppnå konkurrensneutralitet mellan verksamhet som utövas av sjuk­vårdshuvudmännen och utanför deras regi förordat att ortopediska hjälp­medel allfid undantas från skatteplikt.

Skälen för mitt förslag: Verksamhet som bedrivs av sjukvårdshuvudmän­nen i egen regi med egen personal och som avser tillverkning och repara­tion av hjälpmedel ät handikappade medför ingen skattskyldighet enligt ML. Däremot är alla varor och tjänster som inköps i princip belastade med mervärdeskatt. Tjänster som säljs fill sjukhusen är således belastade med mervärdeskatt. Landstingens inköpscentral har i skrivelse till utredningen påpekat att nuvarande regler kan medföra en övergång till egenregiverk­samhet av skatteskal. Utredningen har dock bedömt att konkurrenssitua­tionen inte är sådan att skatten allvariigt kan inverka på utvecklingen av verksamheten. Ett bifall lill framställningen skulle enligt utredningen kräva en klar avgränsninjg av vad skattelättnaden skall omfatta med avseende på såväl varor som tjänster. Utredningen har också ansett att det för undantag krävs mycket starka materiella och skattetekniska skäl. Utredningen har inte funnit att någon ändring av reglerna är motiverad. Jag delar denna uppfattning.

35

Prop. 1985/86:47

4   Skattefrihet för varor för bistånd och hjälp utomlands

36

Mitt förslag: Statliga biståndsorgan och riksomfattande hjälporgani­sationer skall kunna erhålla återbetalning av mervärdeskatt på för­värv eller införsel av vara som är avsedd att föras ut ur landet för utomlands bedriven verksamhet.

Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt.

Ingen remissinstans har ställt sig avvisande till förslaget. Dock har länssty­relsen i Stockholms län och Sveriges redovisningskonsulters förbund för­ordat att frågan om kompensation för mervärdeskatten löses i annan ord­ning. Vidare har föreslagits alt återbetalningen begränsas till riksorganisa­tioner och att kretsen ytterligare preciseras.

Skälen för mitt förslag: Varor som tas i anspråk för utomlands bedriven hjälpverksamhet eller liknande skall inte belastas med svensk mervärde­skatt. Sä är inte heller fallet om varorna levereras direkt till utlandet eller till en av köparen anlitad speditör för vidare befordran till utlandet. Under senare tid har RSV med stöd av 76 § medgett befrielse frän mervärdeskatt för vissa leveranser till Svenska Röda Korsels Centralstyrelses katastrof-förråd. Liknande verksamhet bedrivs emellertid även av andra organisa­tioner. För att få enhetlighet och enkelhet i systemet bör ett system liknande det som gäller för återbetalning av mervärdeskatt till diplomater införas också då det gäller dessa organisationer. I lagstiftningen bör införas en möjlighet för regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att medge återbetalning av skatt på förvärv som görs för utomlands bedriven verksamhet av statligt biståndsorgan, enskild hjälporganisation och FN-or­gan. Återbetalningen bör ske pä ansökan från organisationen och omfatta införsel och införslar under minst en kalendermånad. Det föreslagna syste­met bör handhas av RSV. Verkets beslut får överklagas hos kammarrätten genom besvär.

Genom detta system kommer säljaren av varorna inte att behöva be­handla försäljningarna till dessa organisationer på annat sätt än andra inrikes försäljningar. Erfarenheterna från systemet med återbetalning tik diplomaterna är goda. De organisationer som bör komma ifråga är enbart de som har rikstäckning. Del torde också vara enbart dessa som har möjlighet att bygga upp kaiaslroflager i Sverige. Mindre organisationer får göra sina inköp med leverans direkt lill utlandet för att undvika mervärde­skattebelastning på sina inköp. 1 ML bör införas en ny 76 b § med det innehåll jag nyss har nämnt. I lagen bör uttryckligen anges att återbetalning kan ske då det gäller ett FN-organ, statligt biståndsorgan eller riksomfat­tande hjälporganisation.

5    Auktionsförsäljning

Prop. 1985/86:47

Mitt förslag: Sådan förmedling av varor som auktionsförrättare utför skall anses som en skattepliktig tjänst.

Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt.

Remissinstanserna: Länsstyrelsen i Värmlands län samt AB Stockholms Auktionsverk och Göteborgs Auktionsverk AB avstyrker utredningens förslag. Övriga har lämnat förslaget utan erinran eller tillstyrkt det. Kriti­kerna anser att dessa auktioner i huvudsak enbart omsätter privat lösöre och därmed fyller en social funktion. Dessa skapar inte heller nägoi mer­värde. Ett genomförande leder till att försäljningen flyttas till andra kana­ler. Kostnaderna för administration och kontroll torde enligt auktionsver­ken leda till att nettoeffekten av en beskattning blir liten.

Skälen för miU förslag: Enligt ML medför all yrkesmässig omsättning av i princip alla varor skattskyldighet. Vidare föreligger skattskyldighet för den som i eget namn förmedlar försäljning av varor och tjänster och uppbär betalning av kunden. Vid försäljning på auktion omfattar skattskyldigheten dock endast s.k. producentauklioner. Vidare gäller att en yrkesmässig säljare av varor är skattskyldig även om försäljningen sker pä auktion.

De tidigare rådande svårigheterna att sälja begagnade varor genom den yrkesmässiga handeln har i stor utsträckning undanröjts genom införandet av avdrag för fiktiv skatt. Vid omsättning av begagnade varor inom den yrkesmässiga handeln kommer endast det inom handeln skapade mervär­det atl beskattas. Delta mervärde består, om inga reparationer eller dylikt görs, endast av den provision eller handelsmarginal som handlaren vill ha för sin insats. Väljer en privatperson att inte anlita en yrkesmässig hand­lar; utan försöka sälja varan genom ett auktionsföretag och således "köpa" en förmedlingstjänst uppkommer ingen mervärdeskattebelastning. Frän skattesynpunkt likställs auktionsförsäljningen med en försäljning som sker utan anlitande av mellanhänder, dvs. mellan tvä privatpersoner. Att utsträcka beskattningen till alt omfatta också försäljning av varor mellan privatpersoner är av praktiska skäl uteslutet. Det förslag utredningen lämnat innebär dock att man får en likartad beskattning i de fall man väljer att antingen sälja varan till en yrkesmässig handlare eller alt köpa försälj­ningstjänsten genom etl yrkesmässigt auklionsföretag. Beskattningen kommer att träffa antingen det påslag som handlaren gör eller den provi­sion som auklionsförelaget tar ut. I båda fallen beskattas alltså mervärdet. Jag delar inte den uppfattning som framförts av kritikerna. Verksamheten även vid de kommunala auktionsverken skall vara självbärande oaktat den sociala funktionen. Auktionsverken tar således betalt för den tjänst man utför i syfte att göra verksamheten självbärande ekonomiskt.

Länsstyrelsen i Värmlands län anser att endast de s. k. kvalitetsauktio­nerna borde omfattas av beskattningen men avstyrker detta med hänvis­ning till gränsdragningsproblem. För egen del anser jag inte att det förelig-

37

Prop. 1985/86:47

ger någon principiell skillnad mellan vanliga auktioner och s. k. kvalitets­auktioner.

Den av Auktionsverket i Göteborg framförda uppfattningen om en tre­dubbel beskattning är inte riktig. Det nu aktuella lagförslaget innebär inte att varan beskattas på nytt. Det som beskattas är endast den tjänst nämli­gen försäljning av varan som auktionsföretaget tillhandahäller. Den tjäns­ten är självfallet inte tidigare beskattad.

Utredningens förslag har lämnats utan erinran eller tillstyrkts av nästan alla remissinstanser och bör enligt min uppfattning genomföras. En änd­ring bör göras i anvisningarna till 10 S. Som en följd härav bör också en mindre korrigering göras i punkt 3 av anvisningarna till 2 §.

6   Privat nyttjande av motorfordon

Mitt förslag: I likhet med vad som redan gäller för omsättningstill­gångar bör privat nyttjande av personbilar som utgör anläggningstill­gångar hos yrkesmässiga säljare av sädana fordon anses som uttag.

Utredningens förslag: Överensstämmer i princip med mitt.

Remissinstanserna: Några länsstyrelser har förordat att en uttagsbeskatt­ning också bör ske för privat nyttjande av andra anläggningstillgångar. Motorbranschens riksförbund har inget att erinra mol atl inventariebilar jämställs med omsällningsbilar i beskattningssammanhang men anser ändå att någon uttagsbeskattning inte bör ske. Bilindustriföreningen avstyrker också förslaget. Dessa organisationer förordar dock om förslaget ändå genomförs en reduktion av beskattningsunderlaget med hänsyn till att drivmedel, skatt och försäkring inte bör belastas med mervärdeskatt. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län avstyrker helt förslaget och förordar att också privat nyttjande av omsättningstillgångar skall undantas från beskattning.

38

Skälen för mitt förslag: Den som sysslar med yrkesmässig äterförsäljning eller uthyrning av bilar har full avdragsrätt för ingående skatt pä alla fordon. Om fordonet bokförs som en omsättningstillgång skall privat nytt­jande av fordonet uttagsbeskattas. Om fordonet däremot bokförs som en anläggningstillgång sker ingen sådan uttagsbeskattning. I stället fär en uppskattning av den privata användningen göras vid inköpstillfället och avdrag för ingående mervärdeskatt medges inte till den del fordonet väntas bli använt för privata ändamål.

Det finns enligt min mening inte något skäl till att behandla fordonen olika beroende på om fordonet bokförts som omsättningstillgångar eller en anläggningstillgångar. Motorbranschens riksförbund har också tillstyrkt att fordonen jämställs. Något skäl för alt inte alls beskatta den privata användningen av motorfordon har inte anförts. Uttagsbeskattningen bör därför omfatta alla fordon som inom bilhandeln används privat.

Utredningens förslag att värdet skall vara detsamma som gäller för underlag för socialavgifter har kritiserats av några remissinstanser som efteriyst en schablon. Det föreslagna värdet bygger emellertid på en scha­blon som är den beräknade kostnaden för innehav av olika bilar vid en årlig körsträcka av 1000 mil. RSV fastställer förmänsvärdet. Värdet är olika om förmånen omfattar helt fri bil och om exempelvis drivmedel betalas av förmånstagaren.

Av praktiska skäl bör ett enhetligt förmånsvärde användas. Jag anser att man kan nöja sig med det förmånsvärde som gäller om förmånstagaren själv betalar drivmedel.

Utredningen har också föreslagit att redovisningen får anslå till den sista redovisningsperioden för del kalenderår under vilket uttaget gjorts. Detta bör ytterligare underiätla tillämpningen och även ge en viss kompensation för att schablonvärdet även täcker viss kostnad för skatt och försäkring. Även det förhållandet alt fullt avdrag för ingående skatt medgetts redan vid inkupet av fordonet ger viss ytterligare kompensation för detta. Förslaget bör genomförils.

Nu föreslagna ändringar bör göras i 15 §, punkt 2 första stycket O av anvisningarna till 2 § och anvisningarna till 14 §,

Prop. 1985/86:47

7    Uthyrning av rörelselokaler

Mitt förslag: De av RSV föreskngna ändringarna, som innebär för­tydliganden av nuvarande bestämmelser om skattskyldigheten för uthyrning av rörelselokaler och som huvudsakligen gäller äter-föringsskyldigheten och avdragsrätten, bör genomföras.

RSV:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt.

Remissinstanserna har i allt väsentligt fillstyrkt RSV:s förslag. Några re­missinstanser har dock förordat ett helt ändrat system för att uppnå syftet med bestämmelserna dvs. konkurrensneutralitet mellan rörelser som be­drivs i egna lokaler och sådan som bedrivs i hyrda lokaler. Ytteriigare några remissinstanser har framfört kritik mot enskilda detaljer av förslaget.

Skälen för mitt förslag: Fastighetsägare kan efter ansökan bli skattskyldiga för uthyrning av lokaler som används i mervärdeskattepliktig verksamhet. Detta system, som varit i kraft i drygt 5 år, har gjort att det i mervärdeskat­tehänseende inte spelar någon roll om en mervärdeskattepliktig verksam­het bedrivs i egna eller hyrda lokaler. I bägge fallen undanröjs all ingående skatt och därmed uppstår inga kumulativa effekter. Systemet leder till konkurrensneutralitet.

I materiellt hänseende har, vilket också bekräftas av remissinstanserna, systemet fungerat tillfredsställande. Del avsedda syftet med beslämmel­serna har uppnåtts. Däremot har reglerna i vissa fall lett lill tillämpnings-svårigheter och vidlyftiga arbetskrävande utredningar. Delta har föranlett

39

Prop. 1985/86:47 RSV att göra en översyn av bestämmelserna och föreslå vissa smärte förändringar av reglerna för alt härigenom underlätta tillämpningen. Dessa ändringar har godtagits av i det närmaste samtliga remissinstanser. Endast ett fåtal har haft invändningar och dä mot delar av förslaget. Vid remissbe­handlingen har emellertid framförts önskemål om en radikal förenkling av detta regelsystem. Även om jag har förståelse för dessa önskemål är jag inte beredd att nu föreslå längre gående ändringar än de RSV har föresla­git. Dessa ändringsförslag bör i princip godtas.

Jag övergår därför nu till atl i detalj beskriva de olika ändringarna.

RSV föreslår att det i lagtexten uttryckligen anges att det endast är lokaler i vilka det bedrivs en stadigvarande mervärdeskattepliktig verk­samhet som kan komma ifråga för den frivilliga skattskyldigheten. Syftet med denna ändring är att förhindra ideliga ändringar av skattskyldigheten. Stadigvarande bör i detta fall bedömas med utgångspunkt i fastighetsäga­rens avsikt med uthyrningen. Ett sådant synsätt torde också överens­stämma med vad som gäller på inkomstskalteomrädet. Förslaget bör ge­nomföras genom ett tillägg i 2 § fjärde stycket.

Det finns i nuvarande regelsystem särskilda tidsfrister för återföring till beskattning av tidigare gjorda avdrag. En återföring skall ske när förutsätt­ningarna för den frivilliga skallskyldigheten har upphört att gälla inom sex år. Återföringsskyldigheten omfattar hela skatten om skattskyldigheten upphör inom tre är och annars halva skatten. Dessa tidsfrister räknas från utgången av det kalenderår under vilket länsstyrelsen har meddelat sitt beslut om skattskyldighet. RSV har ansett det otillfredsställande att tids-frislen görs beroende av tidpunkten för länsstyrelsens beslut. RSV föreslår därför atl tidsfristen alllid skall räknas från ulgången av det kalenderår under vilket skattskyldigheten har börjat gälla. Samtliga remissinstanser utom Sveriges industriförbund har tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinringar. En ändring av given innebörd bör därför göras i 15 § femte stycket.

Säljs en fastighet skall avdragen skatt återföras. Det har i den praktiska tillämpningen uppstått oklarhet om det är dagen för försäljningen eller dagen för tillträdet som skall vara utgångspunkt för beräkningen av tids­fristen. RSV har ansett det vara mest lämpligt om säljaren, om han uppbär avkastning från fastigheten, kvarstår som skattskyldig till fränträdesdagen. Härigenom uppnås enligt RSV också överensstämmelse med vad som gäller vid inkomsttaxeringen. Mot detta har inte framförts några invänd­ningar. Regler av denna innebörd bör föras in i punkt 1 av anvisningarna fill 2 §.

RSV har vidare fört fram ett förslag om att tidpunkten för återförings­

skyldigheten skall beräknas från äganderättsövergången och inte frän­

trädesdagen. I annat fall föreligger enligt verket risk för alt tillträdet

anpassas efter tidsgränserna för återföringsskyldigheten. Denna del av

förslaget har kritiserats av Sveriges industriförbund. Svenska byggnadsen­

treprenörföreningen och Sveriges fastighetsägareförbund liksom av läns­

styrelsen i Jönköpings län. Skattskyldigheten och återföringsskyldigheten

bör enligt dessa bedömas efter samma utgångspunkter, nämligen den tid

40

under vilken skattskyldighet förelegat. Jag delar denna uppfattning. Ett

införande av ytterligare en för regelsystemet väsentlig tidpunkt skulle försvåra tillämpningen. Denna del av förslaget bör således inte genomfö­ras.

Enligt bestämmelser i ML får återfört belopp räknas som en driftkostnad vid inkomsttaxeringen. I de fall deklaration för mervärdeskatt skall avläm­nas efter beskattningsårets utgång kan detta få den konsekvensen att det inte finns någon förvärvskälla alt göra avdrag i, eftersom fastigheten har sålts. RSV föreslår att den i praktiken redan accepterade tillämpningen uttryckligen lagfästs i ML. Eftersom detta redan tillämpas i praktiken och då jag inte anser att nya regler som gäller inkomstskatt bör föras in i ML bör förslaget inte genomföras.

När en fastighet säljs kan köparen av fastigheten frivilligt gå in i syste­met och få avdrag för den skatt som säljaren skall återföra. I den mån någon del av en tidigare skattepliktig lokal i samband med den nya ägarens tillträde blir outhyrd kan den nya ägaren inte få avdrag för denna del av den återförda skatten. Detta är enligt RSV inte tillfredsställande. En möjlighet bör införas till ytterligare avdrag under en treårsperiod allteftersom de lomma lokalerna blir uthyrda till någon som bedriver mervärdeskatteplik­tig verksamhet. Detta förslag har allmänt tillstyrkts och bör genomföras. Bestämmelser härom bör tas in i anvisningarna till 17 §.

Vid remissbehandlingen har framförts önskemål om att de nu gällande tidsfristerna skall vara hänförliga enbart till fastigheten och således följa med vid äganderättsbyten. Jag anser dock med hänsyn till ändrade förhål­landen både vad gäller hyresgäster, lokalers inredning och utstyrsel alt ett sådant system skulle bli helt ohanleriigt och också kunna ge materiellt sett helt felaktiga resultat. Tidsgränserna bör därför även fortsättningsvis följa ägaren. RSV har dock föreslagit en ändring av detta synsätt i fräga om benefika fång. Överlåts en fastighet utan vederiag exempelvis genom arv eller gåva bör förvärvaren träda i den tidigare ägarens ställe såvitt gäller rättigheter och skyldigheter enligt ML. Detta har betydelse framför allt då det gäller tidsfristerna. I dessa fall bör således inte någon ny lidsfrist börja löpa. Jag förordar en sådan ändring. Jag är däremot inte beredd att föreslå atl denna liberalisering av reglerna också skall gälla i de fall då fastigheten överlåts mot vederlag men på sådana villkor alt överlåtelsen i andra skatlesammanhang likställs med benefikt fång. Jag anser det inte lämpligt att de nu föreslagna reglerna också skall gälla dessa fall. Den föreslagna ändringen bör göras i etl nytt stycke av 2 §.

Prop. 1985/86:47

8   Gränsen för redovisningsskyldighet

Mitt förslag: Gränsvärdet för redovisningsskyldighet höjs från 10000 fill 30000 kr.

RSV:s förslag: RSV har föreslagit en höjning lill 50000 kr. Remissinstanserna: Endast några få avstyrker en höjning av gränsvärdet.

41

Prop. 1985/86:47

En majoritet har tillstyrkt RSV:s förslag. Ett tiotal remissinstanser föror­dar dock en försiktig uppjustering och föreslär därför 20000 eller 30000 kr. som gränsvärde. De skäl som åberopas mot verkets förslag är risken för brister i konkurrensneutraliteten och de problem som uppstår genom att en Qärdedel av de skattskyldiga inte omfattas av redovisningsskyldigheten.

Skälen för mitt förslag: Den nu gällande gränsen för redovisningsskyldig­het, 10000 kr., har gällt oförändrad alltsedan mervärdeskatten infördes är 1969. En höjning är motiverad med häiisyn till penningvärdeförändringar och till önskemålet om en förenklad administration. Jag anser dock alt man bör vara relativt försiktig så att inte nya problem uppstår. Även de farhå­gor för brister i konkurrensneutraliteten som förts fram vid remissbehand­lingen bör beaktas. Jag har funnit det lämpligt atl nu stanna för en höjning till 30000 kl. 1 samband med denna höjning bör också beräkningsgrunden för redovisningsskyldigheten ändras. Avgörande för redovisningsskyldig­het bör fortsättningsvis vara om summan av vederlagen och uttagsvärdena inkl. mervärdeskatt överstiger 30000 kr. Omsättningen skall således inte beräknas pä de reducerade beskattningsvärdena. Begreppet skattepliktig omsättning fär alltså en ny innebörd i detta sammanhang.

Enligt RSV:s utredning behöver ca 74000 skattskyldiga inte längre redo­visa mervärdeskatt om gränsen sätts till 30000 kr. Skattebortfallet har RSV beräknat till 30 milj. kr.

Nu förordade ändringar bör göras i 6 §.

9   Beskattningsvärde för servering

Mitt förslag: Nuvarande reduceringsregel för serveringstjänster be­hålls.

RSV:s förslag: Reduceringsregeln för serveringstjänster slopas och full mervärdeskatt skall utgå pä denna tjänst.

Remissinstanserna: En majoritet bland länsstyrelserna har tillstyrkt RSV:s förslag medan en klar majoritet av samtliga remissinstanser förordar att nuvarande regler behålls. Det främsta skälet för dem som avstyrker är den ekonomiska effekten för restaurangnäringen och konsumenterna.

42

Skälen för mitt förslag: Otvivelaktigt har gällande reduceringsregel för serveringstjänster lett till tillämpningssvårigheter. Ett slopande av regeln skulle underlätta tillämpningen för dem som enbart bedriver serveringsrö­relse. För dem som driver holellrörelse och som också tillhandahåller mal uppstår dock nya problem eftersom hotelltjänster beskattas på samma sätt som serveringstjänster, dvs. med en lägre mervärdeskatt. Vid remissbe­handlingen har också framhållits nödvändigheten av mer omfattande ana­lyser av effekterna av förslaget från såväl företagsekonomisk som sam­hällsekonomisk synpunkt. Jag delar denna uppfattning och jag är därför

inte nu beredd att förorda att förslaget genomförs. Däremot bör fortsatta ansträngningar göras för att undanröja de problem som finns för företag som har att tillämpa olika skattesatser i sin verksamhet.

Prop. 1985/86:47

10    Ikraftträdande

Mitt förslag: Ändringarna bör i huvudsak träda i kraft den I juli 1986.

Skälen för mitt förslag: Några av de förslag som jag i det föregående har förordat innebär att det tillkommer nya skattskyldiga, som bör kunna nås av myndigheternas information. Jag förordar med hänsyn härtill att de nya reglerna inte skall träda i kraft förrän vid halvårsskiftet 1986. Härigenom torde RSV, länsstyrelserna och berörda skattskyldiga fä tillräckligt lång tid till förberedelser före ikraftträdandet.

De nya reglerna för sedlar och mynt samt fiskebåtar bör dock träda i kraft så snart som möjligt. Jag förordar att detta sker den 1 mars 1986.

I övergångsbestämmelserna bör fastslås att rättighetsöverlåtelser som gjorts före ikraftträdandet inte till någon del skall beröras av de nya reglerna.

11    Lagrådets hörande

Med hänsyn till att lagstiftningsåtgärderna i huvudsak är av enkel beskaf­fenhet och i övrigt har motsvarigheter i redan gällande bestämmelser i ML anser jag att lagrådets yttrande över lagförslaget inte behöver inhämtas.

12    Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen att anta ett inom finansdepartementet uppräiiat förslag till

lag om ändring i lagen (1968: 430) om mervärdeskatt.

13    Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredragan­den har lagt fram.

43

Prop. 1985/86:47      Bilaga I

Mervärdeskatteutredningens sammanfattning av betänkandet (Ds Fi 1985: 1) Översyn av mervärdeskatten Del 

IX 

Skatteplikt för tekniska och administrativa tjänster m. m.

Utredningen behandlar i detta sitt nionde delbetänkande ett antal materiel­la mervärdeskattefrågor som gäller beskaltningsområdets eller skatteplik­tens omfattning, export av vissa tjänster, förvärv av varor för hjälpverk­samhet eller motsvarande utomlands, skattskyldighet för auktionsförsälj­ningar samt beskattningen av privat utnyttjande av motorfordon inom bilbranschen. Av dessa frågor är del den del av beskatiningsområdet som gäller skatteplikten för tjänster som utredningen ägnat särskild uppmärk­samhet.

I mervärdeskattelagen (ML) har beskattningsområdet utformats med en i princip generell skatteplikt för varor med endast specifikt angivna undan­tag, medan skatteplikten för tjänster gäller för specifikt angivna prestatio­ner med likaledes specifikt angivna inskränkningar i det eljest skatteplik­tiga området. Denna utformning, som kan ses som ett arv frän skattens föregångare, den allmänna varuskatten, medförde att skatten fick en snä­vare ram än vad som allmänt gäller för utländska mervärdeskatter. Bl. a. blev följden att åtskilliga av sådana tjänster, som tillhandahälls i uppdrags­verksamhet och som ofta utförs åt skattskyldiga företagare, ställdes utan­för beskattningen. Den bedömningen gjordes att man kunde bortse från de kumulativa skatteeffekter som kunde bli följden av att inte inrymma dessa tjänster under skatteplikten.

Under den tid som gått sedan mervärdeskatten infördes har förhållan­dena ändrats, i vissa delar högst radikalt. Tekniska hjälpmedel har fått en ökad användning och medfört att de skattebelagda förvärven för verksam­heterna har ökat. Därmed har inte bara de kumulativa skatteeffekterna blivit större utan också bidragit till bristande konkurrensneutralitet i be­skattningen. Detta motiverar enligt utredningen att skatteplikten för tjäns­ter omprövas och utvidgas.

En utvidgning av tjänstebeskattningen aktualiserar frågan om att även för denna del av beskatiningsområdet tillämpa tekniken med en i princip generell skatteplikt med specifikt angivna undantag, dvs. den teknik som tillämpats för skatteplikten för varor. Utredningen har dock avstått från att nu föreslå en sådan genomgripande ändring, men konstaterar att de fram­lagda förslagen inte försvårar en framtida sådan omläggning.

Den fortsatta redogörelsen följer dispositionen i betänkandet.

Tekniska konsulttjänster (avsnitt 3.2)

Arbeten i form av projektering, ritning, konstruktion och liknande utgör nu

skattepliktiga tjänster, om de avser byggnad eller annan anläggning som

utgör fastighet enligt ML, men inte om arbetet avser vara. Denna gräns-

44

dragning har medfört att konsultföretagen inom byggnads- och anlägg-

ningsområdet i betydande utsträckning utför både skattepliktiga och inte     Prop. 1985/86:47 skallepliktiga tjänster.

Den verksamhet som bedrivs av tekniska konsultföretag, innefattar ofta forskning, produktutveckling och tekniskt biträde beträffande sådana pro­cess- och produktionsanläggningar och annan maskinell utrustning som i merväideskattehänseende räknas som vara.

Det är vanligt att de tekniska konsultarbetena i samma projekt avser både skattepliktig vara och sådana byggnader och anläggningar som utgör fastighet. Det uppkommer därför i mänga fall en s. k. blandad verksamhet med därav följande tillämpningsproblem både vad gäller skatteredovis­ningen hos de enskilda företagen och för skattekontrollen.

Flera svenska konsulter bedriver uppdragsverksamhet som avser stora utländska projekt. Vissa delar av sådan uppdragsverksamhet omfattas inte av skattskyldighet och uppdragen belastas därför med svensk mervärde­skatt.

Andra problem i den praktiska tillämpningen för de tekniska konsult­företagen ligger däri att de i 14 S ML intagna bestämmelserna om redu­cerad skatt gäller för arbeten som avser fastighet, men inte för arbeten av samma slag pä varor.

Utredningen har kommit till den uppfattningen, att lösningen av nu föreliggande problem ligger i att utvidga beskatiningsområdet till att omfat­ta samtliga de tjänster som vanligen utförs av tekniska konsultföretag.

1 enlighet härmed föreslår utredningen att skatteplikt införs för tjänst som avser skattepliktig vara och innefattar projektering, ritning, konstruk­tion och därmed jämförlig tjänst samt för tjänsten produktutveckling. Med redan gällande skatteplikt för motsvarande tjänster pä fastighet kommer alla tjänster som normalt ingår i projekteringsuppdrag att omfattas av skatteplikt och generell skattskyldighet att föreligga för de tekniska kon­sulter som åtar sig sädana uppdrag. Pä detta sätt skapas neutralitet i beskattningen mellan självständiga konsultföretag och de skattskyldiga som i egen regi eller inom en koncern kan utföra samma arbeten och som därvid enligt gällande regler kan avlyfta ingående mervärdeskatt för dessa arbeten.

Av samma skäl som anförts för skatteplikt för nu angivna tjänster föreslår utredningen att skatteplikt införs för tjänsterna kontroll och be­siktning av vad som enligt ML utgör fastighet samt vidare för byggledning och vissa lantmäteritekniska tjänster eller uppdrag. Därmed uppnäs en i princip generell skattskyldighet för byggkonsulterna och även neutralitet i beskattningen av sådana lantmäteritekniska tjänster, där det föreligger en konkurrenssituation.

För nu skattepliktiga konsulttjänster avseende fastighet utgår reducerad skatt enligt den s.k. 20 procentsregeln. Utredningen föreslår att denna regel skall gälla även när tjänst av samma slag avser sådan i fastighet installerad utrustning och inredning som räknas som vara enligt 7 S andra stycket ML. Förslaget är praktiskt betingat och innebär dessutom att den utvidgade skatteplikten inte kan förväntas leda till en skärpt reell beskatt­ning av någon betydelse.

45

Prop. 1985/86: 47      Rätt lill uppfinning, paieni och liknande (avsnitt 3.3)

För att även den verksamhet som bedrivs av fria uppfinnare och konstruk­törer skall kunna inordnas under skattskyldigheten föreslås att i 7 § tredje styckel ML tas in bestämmelser enligt vilka rätt till patent samt rätt att utnyttja konstruktion likställes med skattepliktig vara. Upplåtelse av sä­dana rättigheter kommer därför all utgöra en enligt ML skattepliktig tjänst. Förslaget överensstämmer med vad som allmänt gäller för utländska mer­värdeskatter.

Administrativa tjänster (avsnitt 3.4)

Av vad som i betänkandet behandlas under rubriken administrativa tjäns­ter gäller att skatteplikt föreligger endast - enligt 10 § första stycket 8 -för tjänst som avser automatisk databehandling (ADB). Härunder faller inte dalaserviceföretagens konsultativa tjänster som avser exempelvis s. k. mjukvara. Vidare gäller att standardprogram för ADB har ansetts utgöra skattepliktig vara medan specialgjorda, s. k. skräddarsydda program har hänförts till tillhandahällande av inte skattepliktiga Ijänsteprestalioner.

Detta betyder att det hos mänga dataserviceföretag nu föreligger en s. k. blandad verksamhet i mervärdeskattehänseende. För att undanröja de olägenheter, som är förenade med sädana verksamheter, föreslår utred­ningen, att skatteplikten för ADB utvidgas lill att omfatta även systeme­ring, programering och annan tjänst med avseende pä ADB. Vidare före­slås att i 7 § ML tas in bestämmelser enligt vilka rätt till system eller program avseende ADB likställs med skattepliktig vara. Med sådana be­stämmelser kommer även upplåtelse av nyttjanderätt härtill atl omfattas av skattskyldighet.

Under senare tid har det byggts upp stora komplicerade system för lagring av information samt överföring av information genom centrala databaser och centrala datorer till vilka informatörer och användare ges terminalåtkomst. Utredningen föreslår att klara bestämmelser införs i ML om alt sådan upplåtelse av terminalåtkomsl är att anse som tillhandahål­lande av skattepliktig ADB-ljänst.

De offentliga biblioteken och vissa vetenskapliga institutioner lagrar numera information i databaser och upplåter dessa för terminalåtkomsl till såväl svenska som utländska användare. Utredningen finner att dessa tjänster både av prakfiska och andra skäl bör hållas utanför beskattningen och föreslår alt verksamhet som bedrivs av sädana institutioner och som inte utövas i konkurrens med näringsidkare som är skattskyldiga till mer­värdeskatt skall räknas som icke yrkesmässig.

I fråga om det administrativa tjänsteområdet föreslär utredningen dess­utom, att tjänster som tillhandahålls av bokförings- eller redovisnings­byråer och skrivbyråer skall omfattas av skatteplikten och att delsamma skall gälla beträffande marknadsundersökningar och liknande. Dessa för­slag innebär bl.a. en återgång till vad som gällde för skrivbyråerna när skatten infördes. Motiven för denna utvidgning av beskattningsområdet är att teknisk utrustning, inte minst i form av datorer, i en allt större utsträck­ning används för dessa tjänster, som huvudsakligen utförs åt skattskyldiga

näringsidkare. Med skatteplikt för dessa tjänster undanröjs kumulativa     Prop. 1985/86:47 effekter, skapas bättre konkurtensneutralitel i beskattningen och de pro­blem som partiell skattskyldighet medför begränsas.

Rengöring av faslighel (avsnitt 3.5)

Enligt 10 § första stycket 4 ML föreligger skatteplikt för uppförande, rivning, reparation, ändring eller underhåll av byggnad och annan anlägg­ning som ulgör fastighet enligt ML. Tjänsten rengöring finns inte upptagen i lagrummet. Utredningen har uppmärksammats pä att skattskyldiga som i sak utför underhålls- eller reparationsarbeten i mänga fall betecknat tjäns­terna som rengöring av fastighet. För alt ingen tvekan skall råda föreslär utredningen alt även rengöring tas in som skattepliktig tjänst i det nämnda lagrummet, men också att i anvisningarna lill samma paragraf tas in be­stämmelser om alt lokalstädning, fönsterputsning och sotning även i fort­sättningen skall vara frän skatteplikt undantagna tjänster.

Utförsel och införsel av tjänst (avsnitt 4)

Vid ett genomförande av de föreslagna utvidgningarna av det skattepliktiga tjänsteområdet och med beaktande av den nya kommunikationsteknik som nu snabbt utvecklas i form av datoriserade terminalåtkomster till såväl svenska som utländska databaser får tillämpningen av ML pä det interna­tionella tjänstebudet ökad betydelse. Det är enligt utredningen angelägel att svensk uppdragsverksamhet ät utländska beställare inte i nu nämnda eller i andra avseenden belastas med svensk mervärdeskatt.

Utredningen föreslår därför alt del görs ett tillägg till 2 a § tredje stycket ML varigenom tillhandahållanden av tekniska konsulttjänster åt utländska uppdragsgivare skall anses omsatta genom export.

Motsvarande föreslås gälla om upplåtelse ål utländsk användare av rätt till patent, nyttjanderätt till konstruktion av vara eller uppfinning samt rätt att nyttja syslem eller program för automatisk databehandling.

Utredningen föreslär vidare att tillhandahållande av automatisk databe­handling, varmed även likställes upplåtelse av lerminalätkomst till databas ät utländsk uppdragsgivare skall räknas som export.

Utredningen anser att någon inskränkning i fräga om möjligheterna för skattefria tilihandahäkanden av här angivna tjänster åt utländska upp­dragsgivare inte bör göras. De begränsningar som nu finns intagna i anvis­ningarna till 2 a S skall således inte beröra de här angivna tjänsterna.

Skatteplikten för varor (avsnitt 5)

Utredningen har haft att pröva några i riksdagen och i skrivelser framförda önskemål om undantag om skatteplikt för varor. Framställningarna har gällt varor med nära anknytning till läkemedel och till sjukvården. Utred­ningen har inte funnit skäl för någon utvidgad skattefrihet inom dessa områden.

Utredningen behandlar även det undanlag som enligt 8 § första-stycket

47

Prop. 1985/86: 47 1) ML gäller för fartyg, dvs. såväl båtar som skepp, för yrkesmässigt fiske. Enligt en till utredningen ingiven skrivelse har detta undantag vållat åtskil­liga tillämpningsproblem, speciellt beträffande de mindre fartyg som klas­sificeras som båtar.

Enligt utredningens mening har de skäl som på sin tid motiverade det generella undantaget för fartyg mist sin betydelse genom atl skatteredovis-ningen numera skall ske enligt bokföringsmässiga grunder. Detta betyder bl. a. all rätt till avdrag för ingående skatt inträder omedelbart i samband med leverans och fakturering. För att undanröja de påtalade tillämpnings­problemen föresläs att undanlaget i fräga begränsas till att gälla skepp och således inte båtar för yrkesmässigt fiske.

Härutöver föreslår utredningen all det undantag frän skatteplikt som gäller för frimärken som för samlarändamål omsätts på annat sätt än i delaljhandelsförpackningar kompletteras med ett generellt undantag för sedlar och mynt. Förslaget är betingat av i princip samma praktiska skäl, som på sin tid föranledde undantaget för frimärken.

Varor för bistånd och hjälp utomlands (avsnitt 6)

I anledning av därom gjorda framställningar av styrelsen för internationell utveckling, SIDA, och av chefen för armén föreslär utredningen att en möjlighet för skattefrihet införs för varor som förvärvas inom landet eller införs till landet för framtida användning i internationell hjälpverksamhet eller motsvarande. Utredningen föreslär alt frågan löses på det sättet, atl regeringen enligt en ny 76 a § i ML bemyndigas att medge återbetalning av uttagen skatt på varor som vissa biståndsorgan och hjälporganisationer anskaffat och lagt i särskilda beredskapslager för framtida hjälpinsatser. Motsvarande föreslås gälla för varor som används för svenska övervak­ningsinsatser utomlands för FN:s räkning.

Auktionsförsäljning (avsnitt 7)

1 detta kapitel återkommer utredningen till en tidigare behandlad fråga om skattskyldighet för auktionsförsäljning utöver den skattskyldighet som enligt punkten 3. av anvisningarna till 2 § ML gäller för auktionsföretag, som förmedlar avsättning av grönsaker m. m. för anslutna odlares räkning och av fiskares fångst. Utredningen föreslär att även annan auktionsför­säljning skall omfattas av skatten med skattskyldighet för auktionsföreta­gen som förmedlare av omsättning av skattepliktiga varor.

Privat utnyttjande av motorfordon inom bilbranschen (avsnitt 8)

1 detta kapitel behandlar utredningen frågan om beskattningen av privat

nyttjande av motorfordon hos skattskyldiga som bedriver yrkesmässig

försäljning av sädana fordon. 1 syfte att åstadkomma klara och entydiga

regler härom föreslås atl del privata nyttjandet skall beskattas som skatte­

pliktigt uttag och att en obeskuren rätt till avdrag för ingående skatt skall

48

föreligga vid förvärv av fordonen, dvs. mot bortseende från ev. framtida

privat nyttjande. För att underlätta skatteredovisningen föreslås vidare, att     Prop. 1985/86: 47 redovisningen av det privata nyttjandet skall få anstå till deklarationen för den sista redovisningsperioden för året och att samma schablonregler, som gäller för beräkningen av arbetsgivaravgifter för bilförmåner, skall läggas till grund för bestämmandet av beskattningsvärdet.

49

4    Riksdagen 1985/86. I saml. Nr 47

Prop. 1985/86:47     Bilaga 2

Sammanställning av remissyttranden över mervärdeskatteutredningens betänkande (Ds Fi 1985; 1) Översyn av mervärdeskatten Del 

IX 

Skatteplikt för tekniska och administrativa tjänster m. m.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av kammarrätten i Stockholm, riksskatteverket (RSV), generaltullstyrelsen, länsstyrelserna i Stockholms, Östergötlands, Blekinge, Malmöhus, Göteborgs och Bohus, Värmlands, Gävleborgs och Norrbottens län, byggnadsstyrelsen. Data­maskincentralen för administrativ databehandling (DAFA), lantmäteriver­ket, styrelsen för internationell utveckling (SIDA), televerket. Bilindustri-föreningen, Centralorganisationen SACO/SR, Delegationen för vetenskap­lig och teknisk informationsförsörjning. Finansbolagens förening. För­eningen Svenska marknadsundersökningsinstitut. Föreningen Auktorise­rade revisorer FAR, Kooperativa förbundet (KF), Landsorganisationen i Sverige (LO), Landstingsförbundet, Lantbrukarnas riksförbund (LRF), Motorbranschens riksförbund, SHIO-Familjeföretagen, AB Stockholms Auktionsverk, Sweboat-Båtbranschens riksförbund. Svenska byggnadsen­treprenörföreningen, Företagarförbundet SFR, Svenska konsultförening­en. Svenska kommunförbundet. Svenska numismatiska föreningen. Svenska revisorsamfundet SRS, Sveriges grossislförbund, Sveriges konst-och antikhandlareförening, Sveriges mynthandlares förening, Sveriges re­dovisningskonsulters förbund och Tjänstemännens centralorganisation (TCO) samt ett gemensamt yttrande av Svenska arbetsgivareföreningen (SAF) och Sveriges industriförbund.

SIDA har bifogat ett yttrande avgivet av Svenska Röda Korsets Central­styrelse. Yttranden har även inkommit från Företagens uppgiftslämnarde-legation, AB Arsenalen, Dataarkiv i Stockholm AB, Sveriges fiskares riksförbund, Göteborgs Auktionsverk AB, Standardiseringskommissionen i Sverige, Tjänsteförbundet, Svenska inkassoföreningen. Svenska försäk­ringsbolags riksförbund. Svenska uppfinnarföreningen. Svenska bankföre­ningen, Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation ek för. Data­konsultföreningen, Sveriges fastighetsägareförbund. Databyrån för Infor­mationsbehandling AB och Föreningen Stockholms fastighetsförvaltare.

1. Allmänna synpunkter

RSV delar uppfattningen att skatteplikten för varor och tjänster bör om­prövas och utvidgas. En översyn av tjänstebeskattningen är synnerligen angelägen eftersom det här föreligger flera beaktansvärda problem. De förslag som utredningen lagt fram berör områden med framträdande till-lämpningsproblem

Den lagtekniska metoden att ange skatteplikten för tjänster bör enligt

länsstyrelsen i Östergötlands län omprövas i del fortsatta utredningsarbe­

tet. Förslagen beträffande de tekniska och administrativa konsulltjäns-

-

terna, som syftar till att undanröja kumulativa effekter och undvika blan-

dad verksamhet, är välgrundade och bör genomföras.

Länsstyrelsen i Värmlands län anser att flertalet av de ändringar som     Prop. 1985/86:47 föreslagits i betänkandet avser områden som vållat såväl näringslivet som skattemyndigheterna problem och som genom nu föreslagna lagändringar kan få sin lösning.

Utredningens ambition atl försöka minska antalet företag som bedriver en s. k. blandad verksamhet är enligt länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län väl motiverad eftersom kontroll hos sådana förelag är mycket arbets­krävande.

LRF framhåller att de problem som finns pä tjänstebeskattningens områ­de till stor del beror pä den metod som valts för denna beskattning. Ett utredningsarbete bör inledas som syftar till att fä en i princip generell skatteplikt på även tjänster.

Svenska revisorsamfiindel och Sveriges grossislförbund framhåller att även en generell beskattning av tjänster med särskilt angivna undantag säkeriigen skulle skapa mycket svårbemästrade problem och tillämp-ningssvårigheler. Sveriges redovisningskonsullers förbund konstaterar att de flesta ändringsförslagen innebär förbältningar men beklagar att utred­ningen inte tagit steget fullt ul och föreslagit den genomgripande ändringen att införa en i princip generell skatteplikt för tjänster med specifika undan­tag. Den fortgående utvecklingen hotar leda till att mervärdeskattelagen blir ett ohanteriigt lappverk i stil med kommunalskattelagen.

Televerket anser att förslagen leder till en tydligare gräns mellan skatte­pliktiga och icke skattepliktiga tjänster och att detta har ett stort värde i sig. Televerket har inga invändningar mot utredningens betänkande.

Byggnadsstyrelsen tillstyrker de av utredningen föreslagna ändringarna men understyrker vikten av att reglerna utformas så atl gränsdragnings­problem kan undvikas.

Länsstyrelsen i Norrbottens län delar i princip den uppfattning som utredningen redovisar. Förenklingar av såväl redovisnings- som kontroll-teknisk karaktär uppnås. Vissa kumulativa effekter undanröjs och detta ökar konkurrensneutraliteten i beskattningen. Länsstyrelsen i Gävleborgs län har framfört liknande synpunkter.

KF framhåller atl det rent principiellt inte finns något att invända mot alt beskattningsomrädet för tjänster breddas. Ju mer heltäckande beskattning­en är desto större är förutsättningarna för att uppnå konkurrensneutralitet. Blandad verksamhet medför också alltid en rad avvägningsproblem. KF är därför positivt till de förslag som läggs fram.

LO anser sig inte kunna rikta några principiella invändningar mot försla­gen utan tillstyrker ett genomförande.

TCO har inga principiella invändningar mot förslagen. Dessa kan dock medföra ökade problem i samband med registrering och bedömning av skattskyldighet.

Svenska byggnadsentreprenörföreningen anser atl del är viktigt alt mer­värdebeskattningen utformas så att den blir konkurrensneulral dels mellan offentligt och enskild verksamhet dels mellan olika företag. Föreningen är positiv till de överväganden som ligger bakom utredningens förslag och även i huvudsak till de framlagda förslagen.

Företagarförbundet anser att de föreslagna ändringarna är genomgående

51

välbetänkta.

Prop. 1985/86:47

SAF och Sveriges industriförbimd understryker vikten av att det mer-

värdeskatterättsliga regelsystemet har en sådan utformning att det främjar konkurrensneutraliteten såväl inom landet som pä exportmarknader och att det inte leder till kumulativa effekter för skattskyldiga som tillhanda­håller skattepliktiga varor och tjänster. Andra utgångspunkter är att syste­met bör vara lätt att tillämpa och inte medför onödigt arbete och inte heller inbjuder till skatteundandraganden som i sin tur kan leda till illojal konkur­rens. Dessa principer har varit vägledande för mervärdeskatteutredningen vid utformningen av nu aktuellt betänkande. Organisationerna understry­ker vikten av att dessa principer följs.

Förelagens uppgiftslämnardelegation menar att gränsdragningen mellan vara och tjänst är komplicerad och atl del vid sammansatt varu- och tjänstehantering är besvärligt att på ett korrekt sätt ta fram varans skatte­pliktiga värde. Tillkommer delar av tjänsten i underlaget för skatten upp­står nya problem. Delegationen befarar att en utvidgning för med sig ytteriigare kontrollincilamenl inom den företagssektor som redan är utsatt för en omfattande kontroll. Innan betänkandet läggs till grund för en eventuell lagstiftning bör en kostnads/nyttoanalys genomföras där förela­gens merarbete ställs mot samhällsekonomin.

Enligt FAR har den föreslagna utvidgade skatteplikten motiverats av kumulativa skatteeffekter och bristande konkurrensneutralitet. 1 den mån dessa skäl är hållbara tillstyrker FAR utredningens förslag. Utredningen har emellertid ej närmare utrett konsekvenserna av den föreslagna utvidga­de skatteplikten för bl. a. skrivtjänster, uppfinningar och auktionsförsälj­ning. Enligt FAR:s uppfattning borde en utvidgad skatteplikt för i vart fall vissa av dessa tjänster anstå till dess atl frågan om en generell skatteplikt för tjänster närmare belysts.

Tjänsteförbundet framhåller att de förslag utredningen lagt fram medför en rad negativa konsekvenser. Den utvidgade skattskyldigheten för data­konsulttjänster är oklar. Allvariigast är dock att många av de berörda konsultföretagen levererar till kunder som inte är mervärdeskattskyldiga. Incitamenten att utföra tjänsten i egen regi ökar. Förslagen är således inte konkurrensneutrala. Den tredje invändningen är att importen gynnas på bekostnad av inhemska tjänster. Utredningens förslag kan, trots de riktiga principiella utgångspunkterna, mot bakgrund av det anförda inte genomfö­ras.

Sveriges fastighetsägareförbund framhåller att i det helt övervägande

antalet situationer leder förslaget till ökade kostnader för fastighetsförvalt­

ningar, eftersom endast ett fätal haft möjlighet till och även fått frivillig

skattskyldighet. Förslaget är inte heller konkurrensneutralt i och med att

effekterna av förslaget i huvudsak skulle drabba endast mindre förvaltning­

ar som inte kan utföra tjänsterna i egen regi. Dessa är så gott som uteslu­

tande privata fastighetsägare som inte skulle kunna kompensera sig med

höjd hyra med hänsyn lill principerna för hyressättningen. Större förvalt­

ningar exempelvis allmännyttiga bostadsföretag drabbas mindre eftersom

de inte köper tjänster utan utför dem i egen regi. Med hänsyn till förslagets

effekter pä hyresmarknaden avstyrker förbundet förslaget. AB Arsenalen

52

och Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC) framför

liknande synpunkter. SBC framhåller också att ett genomförande leder till Prop. 1985/86: 47 att praktiskt taget alla fastighetsförvaltare får én blandad verksamhet efter­som de tillhandahäller ett paket innehållande både teknisk och kameral förvaltning. Den tekniska förvaltningen kommer även med utredningens förslag att stå utanför beskattningen. SBC hemställer att förslaget om mervärdeskatteplikt för bokföring och liknande kamerala tjänster inte blir föremål för lagstiftning. Om fördelarna inom andra branscher anses vara så betydande, att förslaget ändå genomförs, måste dock kamerala tjänster inom bostadssektorn särbehandlas och förbli undantagna frän skatteplikt. Föreningen Stockholms fastighetsförvaltare har framfört liknande syn­punkter.

2. Tekniska konsulttjänster

RSV framhåller atl viss tvekan kan uppkomma om vad som bör förstås meti produktutveckling. Syftet med bestämmelsen måste vara att samtliga led i framställ lingen av en vara skall omfattas av skatteplikten. RSV anser att detta bör vara vägledande vid tolkningen av bestämmelsen. Vidare bör också forskning som direkt syftar till vidareutveckling av viss produkt hänföras till produktutveckling. De skattepliktiga tjänsterna kontroll och besiktning bör avse även mark. Även Svenska revisorsamfundet och Sveri­ges grossislförbund befarar tolkningsproblem med vad som skall förstås med produktutveckling. Länsstyrelsen i Stockholms län vill ha en precise­ring av begreppen "därmed jämförlig tjänst" och "produktutveckling". Vidare föreslär länsstyrelsen en än mer generell regel som innebär att samtliga konsulttjänster av såväl teknisk som ekonomisk art och som utförs som ett led i ett planerat eller pågående byggnads- eller anläggnings­arbete skall omfattas av skatteplikt.

Länsstyrelsen i Östergötlands län föreslär att 20%-regeln skall bli til­lämplig pä alla markarbeten enligt 10 § 2) för atl härigenom underiätta tillämpningen. Ett alternativ vore att låta 20%-regeln gälla alla markunder­sökningar.

Skatteplikten för produktutveckling och därmed forskning kan enligt länsstyrelsen i Värmlands län leda till problem med avdragsrälten för ingående mervärdeskatt.

KF vill ha ett klarläggande av vad som skall förstås med projektering.

SHIO-Familjeföretagen framhåller att den utökade beskattningen leder till en ökad neutralitet. Förslagen tillstyrks därför. Även Svenska kom­munförbundet tillstyrker förslagen.

LRF, som tillstyrker förslagen, vill att också grundforskning skall omfat­tas av del skatteplikfiga området. Forsknings- och utvecklingsarbete bör således vara en skattepliktig tjänst. För offentliga institutioner bör skatte­plikten begränsas till de fall verksamheten bedrivs i konkurrens med nä­ringslivet.

Svenska konsultföreningen tillstyrker förslagen och betonar vikten av

att den utökade skatteplikten också skall gälla för motsvarande uppdrags­

verksamhet hos myndighet och kommun. Föreningen hälsar med tillfreds­

ställelse utvidgningen till att omfatta samtliga de tjänster som "normall"

53

utförs av tekniska konsultföretag.

Prop. 1985/86: 47

Svenska byggnadsentreprenörföreningen tillstyrker förslagen utom vad

gäller kontroll och besiktning. Föreningen anser atl sådana kontroller och besiktningar också utförs av andra än tekniska konsulter. Svårigheterna med blandad verksamhet är överdrivna. Dessutom torde den ingående skatten för dessa tjänster vara obetydlig. Föreningen ifrågasätter vidare beskattningsvärdet för byggledning. Frågan gäller om tjänst avseende byggledning fär brytas ul och beskattas enligt 20%-regeln och om kostna­derna för byggledning vid egenregiarbetena får brytas ut och uttagsbeskat­tas. SAF och Sveriges industriförbund tillstyrker förslagen men ifrågasät­ter utredningens resonemang om att man inte vid entreprenader eller egenregiarbeten fär bryta ut exempelvis byggledning under åberopande av konkurrensneutraliteten.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län förordar en komplettering av lagen som innebär alt tjänster som görs av vaktföretag och liknande avse­ende kontroll av maskinell utrustning o.dyl. uttryckligen undantas frän beskattning.

Svenska försäkringsbolags riksförbund framhåller att förslagen leder till en ökad skattebelastning för bolagen. En utökad beskattning för utifrån förvärvade tjänster kan inte avvisas pä principiella grunder däremot kan det inte vara rimligt atl s. k. internleveranser beskattas.

Lanlmäteriverkel konstaterar att utredningen vall all lösa problem av teknisk administrativ art genom en förhållandevis stor utvidgning av be­skattningsområdet. Lantmäteriet kommer även om förslaget genomförs all ha en blandad verksamhet. En stor del av datortjänsterna som lantmäteriet säljer är enligt verket lantmäteritekniska tjänster och bör därför även i mervärdeskatlehänseende betraktas som sådana. Förslaget leder till en prishöjning för framförallt kommunerna och dä i särskilt hög grad de små och medelstora kommunerna. Lantmäteriverket ifrågasätter också om verksamheten verkligen är yrkesmässig i mervärdeskattelagens mening. Verket avstyrker förslaget om skatteplikt för lantmäteritekniska tjänster.

3. Uppfinnarverksamhet

Ingen remissinstans avvisar förslaget om att också frislående uppfinnare

skall bli skattskyldiga lill mervärdeskatt. Däremot framförs olika syn­

punkter pä problemet med att avgöra när en uppfinnare skall bli mervär­

deskattskyldig. Sålunda framhåller RSV att del föreligger svårigheter att

avgöra när en uppfinnares verksamhet anses vara yrkesmässig. De av

utredningen återgivna allmänna uttalandena torde inte vara tillräckliga.

Man bör enligt RSV försöka få fram objektiva kriterier som avgör yrkes­

mässigheten. Exempel härpå är forskarstöd, deltagande i mässor m.m.

Länsslyrelserna i Stockholms. Östergötlands och Värmlands län föreslår

att problemen med atl avgöra skattskyldigheten löses genom att länsstyrel­

sen bör kunna medge retroaktiv avdragsrätt när verksamheten har blivit av

den karaktären att vederbörande skall in i mervärdeskattesystemet. Läns­

styrelsen i Östergötlands län framhåller dessutom att länsstyrelsen måste

medges rätt att ompröva sina tidigare registreringsbeslul. Länsstyrelsen i

54

Gävleborgs län ifrågasätter om man inte borde införa en speciell regel som

innebär alt registrering skall kunna underlåtas under exempelvis tre år.      Prop. 1985/86:47 Efter denna tidsrymd kan med större säkerhet avgöras om verksamheten leder till skattepliktig omsättning eller ej. TCO har framfört liknande syn­punkter.

Enligt länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län bör någon särbehandling av denna typ av verksamhet inte ske. Yrkesmässighet får bedömas på sedvanligt sätt. L/?F understyrker vikten av alt länsstyrelserna är generösa i sina bedömningar när någon begär förtida inträde för att förslaget inte skall bli etl slag i luften. SAF och Sveriges industriförbund tillstyrker förslaget och förordar dessutom införande av generella regler innebärande atl avdrag medges i efterhand för anskaffningar som gjorts innan skattskyl­dighet föreligger inte bara för uppfinnare. Svenska uppfinnareföreningen uttalar sitt starka stöd för förslaget och framhåller att begreppet yrkesmäs­sig bör ges en så extensiv tolkning alt fria uppfinnare redan i ett tidigt stadium kommer i åtnjutande av den konkurrenslikställdhet förändringen i lagstiftningen avser att införa. FAR har också tillstyrkt förslaget.

4. Administrativa tjänster

Svenska bankföreningen anser att utredningens förslag att införa skatte­plikt för vissa administrativa tjänster, främst bokföringstjänster, skulle innebära myckel stora komplikationer för bankernas samarbete genom gemensamt ägda konsortier eller bolag. När dessa bolag tillhandahåller delägarna tjänster finns risk för att dessa tjänster blir skattepliktiga med åtföljande kostnadsfördyring för deltagande banker. Detta kommer dessut­om alt drabba de mindre bankerna eftersom de större inte köper tjänster utan utför tjänsterna i egen regi. Bankernas samarbete får, enligt förening­en, inte äventyras. I mervärdeskallelagen bör införas en bestämmelse som innebär att tjänster som ett bolag som ägs av en eller flera banker tillhanda­håller åt bolagets ägare eller åt annat bolag som helt eller delvis ägs av banker inte skall vara skattepliktiga. SAF och Sveriges industriförbund är positiva till förslaget men anser att hänsyn bör las vid en eventuell lagstift­ning till de av bankföreningen påtalade problemet med samverkan. Vidare har dessa krävt någon form av gränskorrigering vid tjänsteimport (se avsnitt 6).

Svenska försäkringsbolags riksjörbund konstaterar att förslaget skulle medföra avsevärda kostnadsökningar för försäkringsbranschen. Uppdel­ningen av försäkringsverksamheten i olika bolag är till stor del betingad av regler i försäkringslagstiflningen. De koslnadshöjande effekter som försla­get härigenom skulle få på exempelvis dataområdet innebär att förslaget inte är konkurrensneutralt jämfört med branscher där skilda verksamhets­former kan drivas av samma juridiska person.

Daiakonsuliföreningen hemställer atl förslaget om en utökad skatteplikt

på ADB-tjänster avskrivs. Föreningen anför som skäl härför att en stor del

(30-40%) av verksamheten är riktad mot icke skattskyldiga som genom

förslaget drabbas av en tung kostnadsökning. Detta påverkar i sin tur

konsultvolymen och möjligheterna tik utveckling av tjänsteexporten. På

marknaden kommer konsultuppdragen även genom förslaget att bestå av

55

Prop. 1985/86:47 både skattepliktiga och skattefria delar. Denna blandning kan leda till ett okontrollerat bruk med risk för överträdelser av lagstiftningen. Utländska konsulter kommer att få stora konkurrensfördelar och det blir fördelaktiga­re att köpa tjänsten frän utlandet och för svenska konsultföretag att lägga ul hela projekt på utländska syster/dotterbolag. Utredningen har alltför ensidigt beaktat de sektorer som redan är mervärdeskattskyldiga medan konsekvenserna för de icke skattskyldiga inte analyserats. Föreningen anser det synneriigen olyckligt om ett svårkontrollerat missbruk med mer-värdeskattebeslämmelserna bredde ut sig och där det konkurrensmässigt gynnar de mindre seriösa företagen på de seriösa förelagens bekostnad. Tjänsteförbundet framför liknande synpunkter (se avsnitt 1).

Dataarkiv i Stockholm AB anser att förslaget ger en hel del oönskade effekter genom att utländska databasvärdar gynnas. Dalabassökning görs i stor utsträckning av organisationer och myndigheter som inte kan dra av mervärdeskatten.

Dalabyrån för Informationsbehandling AB, som pä entreprenad utför drift och utveckling av ett ADB-system för blodcentraler, har med hänvis­ning till en ökad skevhet i konkurrensen mot landstingens ADB-avdelning-ar, anhållit att det skattepliktiga området inte utvidgas till att gälla ADB-ut-veckling. Alternativt yrkas att specialprojekt som möter konkurrens från egenregiverksamhet undantas.

Länsstyrelsen i Stockholms län anser att man med hänvisning till ut­vecklingen pä dataområdet kan ifrågasätta om automatisk databehandling idag skall ses som en egen särskiljbar skattepliktig prestation. Denna prestation är numera regelmässigt endast ett underordnat led för att få fram något annat. Utredningen har tagit ett steg i rätt riktning när man föreslår skatteplikt för bokföringstjänster och ord- och textbehandling. Utredning­ens tankegångar bör föras vidare så att det är den slutliga tjänsten som är skattepliktig och inte de medel som erfordras, dvs. användandet av ADB. Innan en generell skatteplikt införs för tjänster bör skatteplikt föreligga för framtagning av rapport, protokoll, lista eller förteckning och då oberoende av den teknik som används för framtagningen. Länsstyrelsen har tillstyrkt övriga förslag på ADB-området men avstyrkt förslaget om skatteplikt för upplåtelse av terminalåtkomst till databas. ADB-mediet är endast ett me­del för informationsöverföring och någon självständig ADB-tjänst tillhan­dahålls inte. Det är karaktären pä en tjänst som styr frågan om skatteplikt eller ej. Debiterings- eller faktureringssättet skall som regel sakna betydel­se. Möjligheten att rubricera tillandahällanden pä olika sätt används ofta i skatteundandragande syften. Länsstyrelsen anser emellertid att det kan finnas fog för att den som upplåter ledningar och överför information skall anses utföra en skattepliktig tjänst dock inte en ADB-ljänst. Skatteplikten kan utformas så att den föreligger för upplåtelsen av ledningar och överfö­ring av information mellan en terminal och en databas.

Länsstyrelsen i Gävleborgs län anser att informationstjänstens karaktär

bör styra bedömningen av uppdraget i sin helhet. Med andra ord skulle

även upplåtelse av terminalåtkomsl i samband med tillhandahållande av

skattefri information bli skattefri. Ett sådant ställningslagande motverkar

56

godtyckliga fördelningar mellan skattepliktig och skattefri omsättning.

Länsstyrelsen i Östergötlands län tillstyrker den föreslagna utvidgning- Prop. 1985/86: 47 en av skatteplikten inom ADB-området. När det gäller upplåtelse av ter­minalåtkomsl till databas uppstår dock vissa gränsdragningsproblem. För­slaget leder till att ersättningens form kommer att styra beskattnigen. Vidare uppkommer en konkurtenssnedvridning mellan upplåtelser av ter­minalåtkomst och informationsuttag på traditionellet sätt. Länsstyrelsen förordar att skatteplikten för upplåtelse av information i databaser görs generell dvs. i överensstämmelse med den av utredningen föreslagna lag­texten. Vidare bör övervägas en uttrycklig lagreglering som innebär att bearbetning av beställarens data med användning av databaslagrade pro­gram skall bedömas efter prestationens innehåll.

LRF anser förslaget beträffande det skattepliktiga området för ADB-tjänster väl avvägt och värt alt genomföra.

DAFA ser med tillförsikt all en generalisering nu sker. DAFA anser dock alt gränsdragningsproblem kan uppstå då det gäller alt fastställa om informationen från bibliotek m. fl. tillhandahålls i konkurrens med närings­verksamhet eker ej.

Svenska revisorsamfundet och Sveriges grossistförbund finner förslagen om de administrativa tjänsterna mycket motiverade. Avdragsrält bör före­ligga för förvärv som gjorts före ikraftträdandet exempelvis för en förfluten treårsperiod.

Centralorganisationen SACOISR anser att den informalionsförmed-lingsverksamhet som sker via bibliotek i alla stycken bör undantas från mervärdeskatt. Dessa tjänster är att se som ett komplement till bibliote­kens samlingar av tryckt referensmaterial och inte som förmedling av skattepliktiga tjänster.

RSV delar utredningens uppfattning att exempelvis offentliga biblioteks verksamhet skall räknas som yrkesmässig till den del den bedrivs i konkur­rens med näringsverksamhet. RSV pekar dock på att del uppstår stora problem med avdrag för ingående skatt för dessa verksamheter. Avdrags­rälten borde begränsas lill alt enbart omfatta sädana anskaffningar som har ett direkt samband med uppdragsverksamheten.

Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning har

inga invändningar mot förslagen om enhetlig skattebehandling av ADB-

program däremot framför delgationen synpunkter på förslaget om datorba­

serade informationstjänster. Skillnad borde göras mellan de olika datoran­

vändningsområdena nämligen ä ena sidan informationsbearbetning, upp­

handlings-, boknings- och beställningsfunktioner samt ä andra sidan infor­

mationslagring och informationsåtervinning. När ADB-tekniken används

för alt med givna mål bearbeta inmatade fakta produceras ny information

med datorn i en överordnad roll. I dessa delar är datorns roll i processen så

dominerande alt skattskyldighet för verksamheten inte kan ifrågasättas.

Däremot i de andra delarna lagring och återvinning, är upplåtelsen av

terminalåtkomst till informatörens dator ett underordnat led i tillhandahål­

landet av information. Detta öppnar vägen till synsättet atl skattskyldighe­

ten begränsas lill att utgå på avgiften för upplåtelsen och möjligen sökning­

en medan beskattningen av sökprodukten dvs. informationen görs beroen­

de av informatörens rörelseförhållanden bedömde enligt mervärdeskatlela-

57

5   Riksdagen 1985186. 1 saml. Nr 47

Prop. 1985/86: 47 gens grundsatser. Svagheten med detta är att avgiftsprinciperna lätt kan anpassas så att skattskyldighet helt undviks. Principen leder dock, enligt delegationen, i rätt riktning och kan accepteras för information som inte faller in under begreppen vetenskaplig och teknisk. Denna del bör helt undantas från mervärdeskatt. Främsta skälet härför är att tjänster hämtade frän utländska databaser inte kan beskattas. Delegationen ställer sig bak­om förslaget om undantag för offentliga bibliotek m.fl. Osäkerheten att avgöra om konkurrens föreligger eller ej fär motverkas genom rimlig upp­märksamhet mot marknaden.

Standardiseringskommissionen i Sverige hänvisar till en statlig utred­ning vari uppskattas att ca 55% av det svenska utnyttjandet av datorbase­rade informationstjänster gäller i utlandet baserade tjänster. Sverige är i ett utpräglat beroendeförhållande till de utländska tjänsterna, speciellt som ca 27 % av de svenska tjänsterna gäller information ur utanför landet produce­rade databaser. Detta innebär, eftersom någon beskattning av importerade utländska tjänster inte kan ske, att skatten inte blir konkurrensneutrala. Kommissionen motsätter sig med skärpa att enbart tjänster erbjudna av inhemska enskilda organ och företag beskattas. Svårigheterna att konstru­era ett system utgör ett avgörande skäl för atl liks vidare hek undanta ADB-baserade informationstjänster frän beskattning.

Bokföring och skrivtjänst

RSV anser alt med bokföring bör förstås samtliga moment som krävs för att reglerna i bokförings- och jordbruksbokföringslagen skall uppfyllas. Fortlöpande revision bör innefattas i begreppet bokföring när tjänsten utförs i redovisningsverksamhet och får ses som ett led i bokföringsåtagan­det. Begreppet kameral tjänst bör preciseras.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län är tveksam till den del av förslaget som begränsar skatteplikten till tjänster som utförs i redovis­nings- eller i skrivbyråverksamhet. Detta leder till konkurrenssnedvrid­ning. Detsamma gäller översättning. Lagtexten som gäller factoring måste kompletteras och begreppet kameral verksamhet förtydligas.

Länsstyrelsen i Stockholms län framhåller att skatteplikten och därmed skattskyldigheten bör föreligga oberoende av om verksamheten rubriceras skrivbyråverksamhet, redovisningsbyråverksamhet eller annat. En preci­sering och listning av de skattepliktiga bokföringstjänsterna bör göras i lagen. Även skrivljänslerna bör specificeras. Nämnda länsstyrelse och länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus samt Värmlands län förutsätter alt skrivljänslerna blir skattepliktiga även när de utförs hos uppdragstagaren. DAFA har också framhållit vikten av att termerna närmare preciseras. Länsstyrelsen i Gävleborgs län anser att eventuella undanlag bör klart anges i lagen.

LRF delar utredningens uppfattning men ifrågasätter om inte också revision borde ingå bland de skallepliktiga tjänsterna. Delta kräver dock ytterligare kartläggning och överväganden och bör därför utredas närmare.

Sveriges redovisningskonsullers förbund noterar all redovisningsbyråer

58

framgent bör kunna räkna med i princip generek avdragsrätt för ingående

skatt även om vissa tjänster faller utanför skatteplikten.

SHIO-Familjeföretagen betonar att förslaget att skatt skall utgå på samt-     Prop. 1985/86: 47 liga stationära tjänster som en skrivbyrå utför löser gränsdragningspro­blem mellan beskattade och obeskattade tjänster. Förslaget innebär för­enklingar och tillstyrks.

Finansbolagens förening befarar att konkurrensneutralitet inte kan upp­rätthällas om endast faktoringverksamhet blir en skattepliktig tjänst. Fi­nansbolagen tillhandahäller även andra tjänster. Föreningen förordar där­för att till det skattepliktiga området hänförs alla de bokföringstjänster och liknande tjänster som finansbolagen tillhandahåller säljföretag. Om detta inte kan genomföras utan utredning bör dock förslaget om faktoring ge­nomföras omedelbart. Lagtekniskt bör inte faktoring hänföras till bokfö­ringstjänster utan lagen bör kompletteras med begreppet administrativa finanstjänsler.

Svenska inkassoföreningen är osäker om inkassoåtgärder inryms i den skallepliktiga tjänsten bokföring och skrivtjänst eller ej. Föreningen anser att dessa tjänster bör vara skattepliktiga med hänsyn till den ökade bety­delse som maskinella hjälpmedel fält. Följden härav har blivit att kumula­tiva effekter uppstått eftersom inkassoförelagen väsentligen anlitas av skallskyldiga.

Länsstyrelsen i Malmöhus län anser att utredningens förslag inte tillgo­doser kravet på likformighet, generellt verkande och neutralitet i konkur­rens- och konsumtionshänseende, eftersom endast tjänster som utförs av vissa blir skattepliktiga. Vissa begrepp är också svärdefinierade. Länssty­relsen biträder därför inte utredningens förslag om bokförings- och skriv­tjänster.

FAR anser att frågan om en utvidgad skatteplikt för de administrativa tjänsterna bör anslå tills dess frågan om en generell skatteplikt för tjänster utretts.

Företrädare för bostadsupplåtare har avstyrkt förslaget (Se avsnitt 1).

Marknadsundersökningar

Länsstyrelserna i Stockholms samt Göteborgs och Bohus län framhåller

svårigheterna med att skilja pä marknads- och opinionsundersökningar.

Ett sätt att lösa detta är all båda skall omfattas av skatteplikten. Länssty­

relsen i Blekinge län förordar en precisering innebärande att skatteplikten

endast skall gälla sädana undersökningar som utförs för uppdragsgivare

som bedriver en kommersiell verksamhet. Även länsstyrelsen i Värmlands

län har pekat pä detta problem. Länsstyrelsen i Gävleborgs län föreslår,

för att undvika missförstånd, att även marknadsföring anses som en skatte­

pliktig tjänsl. Föreningen Svenska marknadsundersökningsinslilut väl­

komnar en enhetlighet i mervärdeskattehänseende och framhåller att ut­

vecklingen under årens lopp har gått i en än mer negativ rikning än vad

som framgår av utredningens betänkande. Konkurrenssituationen har för­

ändrats och skärpts. Föreningen framhåller också att det i praktiken inte

går att skilja på marknads- och opinionsundersökningar. Dessa är ofta

sammanvävda i en och samma studie. Föreningen hemställer att såväl

marknads- som opinionsundersökningar skall inrymmas under skatteplik-

59

Prop. 1985/86: 47 ten och att alla företag och organisationer som genomför sådan verksamhet skall vara skattskyldiga. Detta gäller både kommersiell som icke kommer­siell verksamhet. Som ett alternativ föreslår FSM att undersökningar för icke kommersiell verksamhet undantas. Detta alternativ är dock enligt FSM väsentligt sämre eftersom gränserna kan vara svårbedömbara.

5. Rengöring av fastighet

Länsstyrelsen i Stockholms län har framhållit atl 20%-regein vore mer relevant för dessa tjänster. Med denna reduceringsregel kunde exempelvis vissa undantagna tjänster såsom sotning också kunna vara med. En gene­rek skatteplikt skulle enligt länsstyrelsen underiätla tillämpningen. Läns­styrelsen föreslär också att rengöring av industri- och verksamhelstillbe-hör skall beskattas enligt 20%-regeln. Länsstyrelsen i Gävleborgs län anser atl det uttryckligen i lagen bör föreskrivas att s. k. byggstädning ulgör en skattepliktig tjänst och atl snöskottning från tak inte anses som rengöring av byggnad ulan som transport i samband med renhåkning.

Sveriges fastighetsägareförbund anser atl reglerna om rengöring av fastighet liksom de om tekniska och administrativa tjänster leder till bris­tande konkurtensneutralitel. Vidare anser förbundet alt gäkande rättsläge inte klarlagts genom det av utredningen åberopade förhandsbeskedet. Dessutom saknas stöd för all rengöring av fastighet endast skall omfatta s. k. löpande städning. Förbundet framhåller också atl även om utredning­en inte avsett att ändra nuvarande skatteplikt vid rengöring av fastighet skulle genom förslagets utformning så ändå bli fallet. Delta gäller enligt förbundet exempelvis gaturenhällning, snöröjning och rengöring av träd­gård. Dessa tjänster skulle - ull skillnad mol idag - bli skattepliktiga enligt förbundet. Svenska byggnadsenlreprenörföreningen, som framför liknande synpunkter som fastighetsägareförbundet, anser att rengöring i betydelsen städning och renhållning inte bör omfattas av skatteplikt. Där­emot bör sådana rengöringsarbeten som till sin innebörd är att jämställa med underhålls-, reparations- och/eller rivningsarbeten hänföras till rengö­ring. SAF och Sveriges industriförbund hänvisar till det av Svenska bygg­nadsentreprenörföreningen avgivna yttrandet. Kammarrätten i Stockholm har föreslagit att lagtexten kortigeras. Svenska försäkringsbolags riksför­bund påpekar att ett stort problem finns då det gäller rengöring och sanering där de olika specialföretagen använder mervärdeskatten som ett konkurtensmedel. En ändring så att men kommer ifrån dessa ständiga tvistigheler skulle underlätta för försäkringsbolagen.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län fikslyrker förslaget.

6. Utförsel och införsel av tjänst

Åtskilliga remissinstanser invänder mot förslagen om skatt på ADB-tjän­

ster under hänvisning till atl införseln av dessa tjänster inte går att beskat­

ta.

SAF och Sveriges industriförbund protesterar mol att utredningen inte

60

presenterat något förslag om beskattning av importerade tjänster. Delta

innebär alt icke mervärdeskatlskyldiga t. ex. banker, försäkringsförelag, Prop. 1985/86:47 kommuner, stat och landsting redan idag men framförallt om förslaget går igenom kan från exempelvis Danmark köpa etl stort antal tjänster som är helt fria från båda svensk och dansk mervärdeskatt. Någon kumulativ effekt finns inte heller eftersom det danska företaget har full avdragsrätt för sin ingående mervärdeskatt. Ett svenskt företag som tillhandahåller t. ex. reklam eller datatjänster kommer därför i en mycket ogynnsam konkurtenssituation gentemot danska företag. En klar brist i konkurrens­neutralitet föreligger därför om inte importen kommer att beskattas. Före­tag eller delar kan komma att av enbart mervärdeskatteskäl förläggas i Danmark. SAF och Sveriges industriförbund kräver därför bestämt all någon form av gränskortigering görs.

Sveriges redovisningskonsulters förbund betonar all några bestämmel­ser om import av tjänsl inte heller erfordras såvida inte importen sker av den slutliga konsumenten.

LRF delar utredningens bedömning att svensk tjänsteexport fär lyfta av ingående skatt. Del är myckel angelägel alt utländska uppdragsgivares tillhandahållanden i Sverige noggrannt studeras och kartläggs. Inom en snar framlid torde etl accentuerat behov föreligga att beskatta importen av tjänster.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län tillstyrker förslagen.

Svenska konsuliföreningen, som tillstyrker förslaget, förutsätter atl en exportsituation också föreligger då ett konsultförelag indirekt arbetar för utländsk användare men via svensk beställare. Skillnaden mellan de an­vända begreppen utländsk uppdragsgivare resp. utländsk användare bör preciseras.

/?5 V anser alt begreppet utländsk måste preciseras. RSV förordar att för fysiska personer bör punkt 1 av anvisningarna till 53 § kommunalskaltela­gen vara vägledande och för juridiska personer kan det hemvislbegrepp som anges i 1 § valutaförordningen tillämpas.

7. Skatteplikt för varor

Fartyg för yrkesmässigt fiske

Generaltullstyrelsen har framhållit alt undantagsbestämmelsen vållat stora

problem vid importbeskattningen och då i huvudsak när det gällt mindre

båtar. Problemet har varit att avgöra vad som skall anses som yrkesmäs­

sigt fiske. De nuvarande svårigheterna har enligt styrelsen också lett lill att

många båtar felakfigt befriats från skatt. Enligt generaltullslyrelsens me­

ning är del angeläget atl utredningens förslag genomförs. Styrelsen föreslår

också all en följdändring görs i anvisningarna till 8 §. Länsstyrelsen i

Malmöhus län tillstyrker förslaget men ifrågasätter om inte ändringen för

att ytteriigare underlätta tillämpningen bör omfatta alla fiskefartyg. Läns­

styrelsen i Göteborgs och Bohus län anser det också angeläget att en

ändring av nuvarande förhållanden kommer till stånd. Skäl till ytterligare

undantag för andra typer av fartyg kan inte anses föreligga. SAF och

Sveriges industriförbund har inget alt erinra mot förslaget. Sweboat-Båt­

branschens riksförbund anser att likvidiletsskälen minskat men inte mist

61

Prop. 1985/86:47 sin betydelse och alt konkurtcnsen med utlandet gör atl fördelarna med det nuvarande systemet överväger den enkla regel som följer av förslaget. Sveriges fiskares riksförbund åberopar all många fiskeföretag redovisar sin mervärdeskatt helårs eller halvårsvis och har härigenom långa tidsperioder mellan avstämningarna. Onödiga och allvarliga likviditetsproblem kan här­med enligt förbundet uppstå då fiskeföretaget blir tvunget atl under lång lid betala räntor för innestående mervärdeskatt. Riksförbundet vill därför pä det bestämdaste avråda från en ändring av bestämmelsen. Förbundet förslår i stället att säljaren av fartyget åläggs att kontrollera alt köparen har registreringsbevis för mervärdeskatt för inkomst av fiske.

Läkemedel

Svenska kommunförbundet anser att starka skäl talar för att det nuvarande undantaget för dentallekniska produkter bör utvidgas att omfatta även ortopedteknisk verksamhet.

Landstingsförbundet framhåller all utredningens ställningslagande då det gäller ortopediska hjälpmedel motverkar konkurtensneutralitel och går emot sjukvårdshuvudmännens intressen. Den ortopediska verksamheten utgörs av personliga tjänster riktade direkt lill patienterna. Därför är sådan verksamhet i sjukhushuvudmannens regi mervärdeskaltebefriad. Av kon-kurtensneulralilets skäl bör skattebefrielse medges även för tillverkning och applicering i verksamhet utanför sjukhushuvudmannens regi. Därmed skapas likhet också med vad som gäller för dentallekniska produkter vid landtekniska laboratorier för tandvården.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län delar utredningens uppfatt­ning.

Sedlar och mynt

RSV godtar förslaget och pekar på att ett genomförande ger från kontroll-synpunkt den fördelen alt rätten till avdrag för fikfiv skatt faller bort för dessa varugrupper. RSV har dock förordat för att undvika bristande kon­kurtensneutralitel att guldmynt även fortsättningsvis skall vara skatteplik­tiga. Detta bör dock endast gälla de mynt som inte har mer än materialvär­det. RSV föreslår en fortsatt skatteplikt för guldmynt präglade efter år 1914.

Generaltullstyrelsen anser det svårt all upprätthålla beskattningen på

detta område i vad avser införsel med resande. Med hänvisning härtill och

till likheterna med de problem som tidigare var förknippade med beskatt­

ningen av frimärken motsätter sig inte generaltukstyrelsen att förslaget

genomförs. Styrelsen föreslär att en följdändring görs i anvisningarna till

7 § och en språklig modifiering av förslaget lill lagtext. Länsstyrelsen i

Malmöhus län förslår att en återföring av tidigare avdrag för fiktiv skatt

skall ske i fräga om varulagret. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län

anser att förslaget leder till att mynthandlare får en blandad verksamhet

men motsätter sig ändå inte ett genomförande.

62

Svenska numismatiska föreningen och Sveriges mynthandlares förening

har med tacksamhet mottagit utredningens förslag och tillstyrkt det.

8. Skattefrihet för varor för bistånd och hjälp utomlands

Prop. 1985/86:47

Kammarrätten i Stockholm ifrågasätter om inte FN särskilt bör omnämnas i författningstexten eftersom FN inte torde kunna karaktäriseras som en organisation liknande ett biståndsorgan eller hjälporganisation. RSV som tillstyrker förslaget anser dock att kretsen av äterbetalningsberättigade bör ytterligare preciseras. I en anvisning till bestämmelsen bör uttryckligen anges vilka organ del gäller. Vidare anser RSV att bestämmelsen enbart bör vara tillämplig på riksorganisationer. Länsstyrelsen i Stockholm län har inga invändningar mol alt hjälporganisationerna erhåller kompensation för mervärdeskatten men frågan bör inte lösas inom mervärdeskatten ulan regleras i annan ordning. Länsstyrelsens bestämda uppfattning är vidare den att dessa frågor inte bör handläggas av länsstyrelsen utan av annan därtill bättre skickad myndighet. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län tillstyrker förslaget men anser att återbetalningen bör beslutas på central nivå. Länsstyrelsen i Värmlands län anser atl återbetalning inte bör ske förrän varan utförts ur landet och alt generellt utformade regler kan leda till vissa problem.

Sveriges redovisningskonsulters förbund menar alt förslaget leder till en onödig byråkrati. I stället borde organisationernas beredskapslagring räk­nas som yrkesmässig verksamhet med rätt till avdrag för ingående skatt på samma sätt som gäller för exportföretagen. Den utökade skatteförmånen är dock inte oskälig alldenstund den ej heller påverkar konkurrensneutrali­teten.

SIDA och Svenska Röda Korsets Centralstyrelse anser det befogat och angeläget att skattebefrielsen också skall omfatta de transportkostnader som uppkommer genom transporten av de varor som skall omfattas av återbetalningen. SIDA och RK önskar också enkla lätthanterliga regler som inte tynger administrationen. Vissa lättnader torde också kunna upp­nås om kretsen av återbetalningsberättigade begränsades till riksorganisa­tioner. Återbetalningen bör också ske i anslutning till inköpstidpunkten och inte till ulförseltillfället. RK föreslår också att återbetalning görs för varje månad.

9. Auktionsförsäljning

Länsstyrelsen i Stockholms län godtar utredningens förslag men anser att

mer torde stå atl vinna bl. a. ur kontrollsynpunkt om auktionsförtättarna

görs fullt ut skattskyldiga. Till det kommer atl mervärdeskattelagen dä

bringas i överensstämmelse med allmän lag. Skattskyldigheten skall enligt

länsstyrelsen omfatta samfiiga av auktionsförtättaren uppburna ersättning­

ar. En gräns bör dras mellan auktionsförtättare och auktionsutropare.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län framhåller atl förslaget leder till

att ett flertal skattskyldiga med obetydlig eker blandad verksamhet kom­

mer med i mervärdeskaltesystemet. Dä detta endast har relativt begränsad

betydelse så motsätter sig inte länsstyrelsen förslaget. LRF anser att

förslaget leder till en ökad konkurtensneutralitel och att det bör genomfö­

ras. Sveriges konst- och antikhandlareförening anser aukiionsförsäljning,

trots avdraget för fikliv skatt, alltjämt besvärande ur konkurtenssynpunkt.

63

Prop. 1985/86: 47      Föreningen ansluter sig till fullo till utredningens förslag.

Kammarrällen i Stockholm och RSV har föreslagit en justering av andra stycket av punkt 3 av anvisningarna till 2 §.

Förslaget avstyrks av länsstyrelsen i Värmlands län samt AB Stock­holms Auktionsverk och Göteborgs Auktionsverk AB.

Länsstyrelsen framhåller att den alldeles övervägande mängden varor som omsätts pä auktioner är personligt lösöre, inte minst från dödsbon. Länsstyrelsen anser också att den ersättning som betalas till auktionsför-rättaren regelmässigt utgör en provision beräknad på viss procentuell andel av försäljningssumman. Det är således inte från någon handelsvinst, något mervärde, som ersättningen tas. Hade varuinnehavaren själv kunnat stå för försäljningen skulle hela vederlaget ha varit mervärdeskattefritt. Något mervärde skapas inte genom auktionerna. Att sätta likhetstecken mellan auktionsföretagens provisioner vid ordinära auktioner och det mer­värde som uppstår i den etablerade handeln med begagnade varor får ses som en mycket grov förenkling. De direkta följderna är svåra att överblic­ka. Handeln med begagnade varor som redan nu medför kontrollproblem kan kanaliseras till mindre seriösa företag. Länsstyrelsen anser att den auktionsverksamhet som förekommer är så heterogen att någon beskatt­ning av förmedlingsprovisionerna ej bör ske. En beskattning framstår som mer angelägen dä det gäller de s. k. kvalitetsauktionerna men med hänsyn till gränsdragningsproblem bör någon ändring av reglerna inte göras över­huvudtaget.

De bägge auktionsverken har framfört liknande synpunkter. Dessa beto­nar dessutom den sociala funktion som åvilar auktionsverken och att den övervägande delen av försäljningarna avser vardagliga bruksföremål som kommer från privatpersoner och slerbhus. De s. k. kvalitetsauktionerna omfattar endast en bråkdel av den totala auktionsförsäljningen. I likhet med länsstyrelsen anser auktionsverken det oegentligt att tala om ett mervärde eftersom auktionspriset i merparten av fallen ändock väsentligt understiger säljarens ursprungliga inköpspris. De praktiska skäl som tidi­gare motiverade undantaget kvarstår fortfarande. Antikhandelns konkur­rensläge förbättrades genom införandet av fiktiv skatt. Förmedling av lösöre mellan privatpersoner torde ta en ökande andel av marknaden om förslaget genomförs. De kommunala auktionsföretagen betalar redan idag mervärdeskatt genom att de inte kan avlyfta ingående skatt. Nettoeffekten torde därför bli relativt obetydlig och ej motsvaras av de kostnader som administreringen medför. Försäljningsvolymen måste med nödvändighet minska, vilket påverkar omsättningen. Slutligen påpekar dessa att auk­tionsbranschen är mycket svårkontrollerad och att kostnaderna för kon­trollen skulle bli betydande, kanske så betydande att det statsfinansiella resultatet uteblir.

Göteborgs Auktionsverk framhåller dessutom att det i vissa fall kan

uppstå en tredubbel beskattningseffekt. Skatt har eriagts vid varans an­

skaffande, arvskatt vid bouppteckningen och slutligen mervärdeskatt vid

auktionsförsäljningen. Om auktionsförsäljningarna drabbas måste i rättvi­

sans namn motsvarande gälla också vid annan privatförsäljning, vilket

64

skulle vara omöjligt att administrera. Auktionsverket efterlyser vidare den

sakliga grunden för utredningens påslående att man i nu gällande ordning     Prop. 1985/86: 47

har möjlighet att undandra sig skattebetalning vid försäljning på offentlig

auktion.

Stockholms Auktionsverk har också framhållit att de svenska auktions-företagen är utsatta för stark konkurrens från utländska auklionshus där försäljning för svenska säljare är mervärdeskaltebefriad.

10. Privat nyttjande av motorfordon

Länsstyrelserna i Stockholms, Östergötlands. Blekinge och Malmöhus län. som tillstyrkt förslaget, har dessutom framhållit att privat nyttjande av även andra anläggningstillgångar borde beskattas. Som exempel på sädana nämns flygplan, husvagn och båtar. Det privata nyttjandet kan endast beskattas genom en minskad avdragsrält. Enligt dessa är det dock nästan omöjligt att vid anskaffningstillfället fastställa omfattningen av det privata utnyttjandet.

RSV tillstyrker förslaget och betonar att administrativa fördelar och kontrollskäl talar för att underlaget för socialavgifter skall ligga till grund även för mervärdeskatten.

Sveriges redovisningskonsullers förbimd avstyrker bestämt förslaget ef­

tersom detta berör en bransch som saknar stringens, ordning och reda i sin

administrativa hantering. Förbundet ser också klara svårigheter i att til­

lämpa de föreslagna värderingsreglerna. Om skatteplikt trots allt införs

förordas en radikal schablonmetod. Bilindusiriföreningen anser atl man

går för långt när man kopplar skatten till ett socialt förmånsvärde. Beräk­

ning och uppföljning av skatten blir krånglig samtidigt som utbytet för

staten blir ringa. Dessa bilar blir beskattade när de säljs. Någon beskatt­

ning bör därför inte ske. I den mån beskattning ändå skall ske bör ur

förmånsvärdet exkluderas drivmedel, underhäll och reparation eftersom

det är en beskattning av förbrukningen av bilen (värdeminskning) som

eftersträvas. En schablon på 25% av det nämnda bilförmänsvärdet är den

bas som mervärdeskatten bör beräknas pä. Beskattningen blir då lägre än

det billigaste leasingalternativet. Motorbranschens riksförbund har inget

att erinra mot förslaget att jämställa inventariebilar med omsättningsbilar i

beskattningshänseende men anser att dessa bilar får betraktas som arbets­

redskap för de anställda och att någon uttagsbeskattning inte bör ske. Om

beskattning ändå sker måste beskattningsunderlaget bestämmas till en

lägre nivå. Hänsyn bör tas till att drivmedel och försäkring inte är belagda

med mervärdeskatt. SAF och Sveriges industriförbund har i sitt gemen­

samma yttrande hänvisat till vad Bilindustriföreningen och Motorbran­

schens riksförbund anfört. SHIO-Familjeföretagen har inget att erinra mot

förslaget att jämställa inventariebilar med omsättningsbilar. Tjänstebilar

bör dock betraktas som arbetsredskap. När det gäller konsekvenserna

hänvisar organisationen lill det remissyttrande som avgivits av Motorbran­

schens riksförbund. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län anser att

skäl saknas att uppta värdet av anställdas bilförmån i bilhandelsföretag

som skattepliktig omsättning. Länsstyrelsen vill således undanta all privat

utnyttjande av bil eller motorcykel från beskattningen.

65

Prop. 1985/86:47      11. Övriga frågor

Sveriges redovisningskonsulters förhund framhåller vikten av att mervär­deskatten vid import för skattskyldigs räkning bör slopas.

Svenska kommunförbundet efterlyser förslag om ändring av mervärde­skatten på det kommunala verksamhetsområdet.

Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län föreslår en ändring av bestäm­melserna om återföring av fiktiv skatt. Länsstyrelsen anser att återföring inte skall behöva ske om säljaren kan styrka att mervärdeskatt eller mot­svarande eriagts vid införseln av en båt till annat land.

SHIO-Familjeföretagen anser att det finns en konkurrenssnedvridning i mervärdeskatten då det gäller tvätteriljänster som utförs av privta tvätie-rier kontra landstingsägda eller andra offentliga ivätterier. Organisationen hemställer att frågan tas upp till förnyad behandling.

Länsslyrelserna i Blekinge och Norrbottens län påpekar, vad gäller bestämmelserna om fikliv skatt, alt begreppet väsentlig del är oklart. Oklarheten gäller om avsikten är den värdemässiga eller volymmässiga delen.

Länsstyrelsen i Stockholms län framhåller att utredningen inte har pre­senterat någon analys av de med förslagen förknippade effekterna i admini­strativt hänseende. Länsstyrelsen förutsätter att mervärdeskatteenheten tilldelas resurser att möta den ökade ärendevolymen.

Centralorganisationen SACO/SR anser alt vissa av de föreslagna mer­värdeskattepliktiga tjänsterna blir svåra att kontrollera. Kostnaderna för eventuellt merarbete och personalkonsekvenser bör utredas innan ställ­ning tas till förslagen.

Länsstyrelserna i Blekinge, Stockholm och Norrbottens län har framfört visst önskemål om ändrade krav för att export skall föreligga vid tillhanda­hållande av tjänster ät utländska köpare.

66

Bilaga 3

Prop. 1985/86:47

Riksskatteverkets sammanfattning av rapport (RSV Rapport 1985:4) Förenklingar inom mervärdeskatten

I denna rapport behandlas förslag till vissa förenklingar inom mervärde­skatten. Arbetet har skett i nära samarbete med länsstyrelsernas mervär-deskatteenheler. De förslag som nu läggs fram berör skattskyldigheten för uthyrning av rörelselokal, beloppsgränsen för redovisningsskyldighet och beskattningsvärdet för servering.

Bestämmelserna i mervärdeskattelagen (ML) om frivillig skattskyldighet för uthyrning i vissa fall av fastighet har nu gällt i drygt fem år. Fiera länsstyrelser har också uppgivit sig ha en del tillämpningsproblem. På grund härav har det varit angeläget med en genomgång av hur bestämmel­serna har fungerat i praktiken. Härvid har framkommit att reglerna i allt väsentligt ger ett materiellt riktigt resultat. Emellertid föreligger behov av vissa smärre lagändringar vad gäller skattskyldighet, återföringsskyl-dighet, fastighetsköparens rätt till avdrag för skattebelopp som upptagits i ett av säljaren utfärdat intyg och överlåtelse av fastighet genom benefikt fång. Överväganden i dessa avseenden redovisas i promemorian.

Beloppsgränsen för redovisningsskyldighet har varit 10000 kr. alltsedan mervärdeskatten infördes den 1 januari 1969. Med hänsyn enbart till pen­ningvärdeutvecklingen framstår en höjning av gränsvärdet som motiverad. RSV föreslår att beloppsgränsen höjs till 50000 kr. Detta innebär att ca 110000 skattskyldiga befrias frän skyldigheten att avge mervärdeskatte­deklarationer. De överväganden som ligger bakom förslaget redovisas i rapporten. I denna behandlas också vilka konsekvenser detta får för skatt­skyldiga och beskatlningsmyndigheter.

Beskattningen av serveringstjänster har givit upphov till stora lillämp-ningssvårigheter. Detta beror främst på att den s. k. 60%-regeln gäller för servering men inte för i serveringsrörelse förekommande varuförsäljning. De påtalade svårigheterna skulle i allt väsentligt försvinna om serverings­tjänsterna belades med full skatt. RSV föreslår därför att reduceringsre­geln för servering slopas. Fördelarna med en sådan lösning är mänga. För de skattskyldiga skulle det innebära en enklare tillämpning och redovis­ning. Den möjlighet till skattefusk, som reduceringsregeln otvivelaktigt ulgör, försvinner. Förslaget innebär emellertid ett ökat skatteuttag som uppskattas till 1,9 Mdr kr. Härav beräknas statsverket tillföras ökade intäkter med 1,6 Mdr kr.

67

Prop. 1985/86:47      Bilaga 4

Sammanställning av remissyttranden över riksskatteverkets rapport (RSV Rapport 1985:4) Förenklingar inom mervärdeskatten

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av kammarrätten i Göteborg, länsstyrelserna i Stockholms, Uppsala, Södermanlands, Öster­götlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar, Gotlands, Blekinge, Kristian­stads, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Älvsborgs, Skara­borgs, Värmlands, Örebro, Västmanlands, Kopparbergs, Gävleborgs, Västernorriands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län, samt riksrevisionsverkel (RRV), statens pris- och kartellnämnd (SPK), För­eningen Auktoriserade Revisorer FAR, Företagarförbundet, Företagens uppgiftslämnardelegation. Kooperativa förbundet (KF), Landsorganisa­tionen i Sverige (LO), Landstingsförbundet, Lantbrukarnas riksförbund (LRF), Motorbranschens riksförbund, SARA AB, SHIO-Familjeföreta­gen, Svensk industriförening. Svenska byggnadsentreprenörföreningen. Svenska kommunförbundet. Svenska restauratörförbundel. Svenska revi­sorsamfundet SRS, Sveriges bokförings- och revisionsbyråers förbund, Sveriges fastighetsägareförbund, Sveriges fiskares riksförbund, Sveriges grossislförbund, Sveriges hotell- och restaurangförbund. Sveriges industri­förbund, Sveriges köpmannaförbund, Sveriges redovisningskonsulters för­bund. Tjänstemännens centralorganisation (TCO) och Trädgårdsnäringens riksförbund.

Yttranden har även inkommit frän Riksförbundet Kiosk och Gatukök, Svenska försäkringsbolags riksförbund och Sveriges turistråd.

LO har bifogat etl yttrande av Hotell- och restauranganställdas förbund.

1 Uthyrning av rörelselokaler

Flera remissinstanser däribland Svenska byggnadsenlreprenörföreningen betonar att reglerna i materiellt hänseende ger ett riktigt resultat.

I det närmaste samtliga remissinstanser har tillstyrkt i allt väsentligt eller lämnat RSV:s förslag utan erinran. Några remissinstanser däribland läns­styrelserna i Uppsala, Öslergöllands, Kronobergs, Gotlands, Blekinge och Västmanlands län har ansett att de nuvarande beslämmelserna är omfattande och svårtiklämpade. Ett utredningsarbete bör inledas som syftar till en radikal förenkling av reglerna. Länsslyrelserna i Uppsala, Kronobergs och Kopparbergs län har förordat all de nuvarande bestäm­melserna ersätts med avdragsrätt för fiktiv skatt.

Svenska byggnadsentreprenörföreningen, Sveriges fastighetsägareför­bund och Sveriges industriförbund har ansett atl begreppet "stadigvarande användning" bör definieras. Begreppet bör i ML ges samma innebörd som i inkomstskattesammanhang.

Sveriges industriförbund avstyrker förslaget om ändrad utgångspunkt

för beräkning av tidsfristen för återföring av mervärdeskatt. Förbundet

anser inte att det vare sig ur förenklings- eller materiell synpunkt finns skäl

68

till att ändra bestämmelsen.

En koppling av återföringsskyldigheten till fränträdesdagen och inte     Prop. 1985/86: 47 försäljningsdagen förespråkas av länsstyrelsen i Jönköpings län. Svenska byggnadsentreprenörföreningen,   Sveriges fastighetsägareförbund   och Sveriges industriförbund. Återföringsskyldigheten bör bedömas med ut­gångspunkt från den tidpunkt då säljarens skattskyldighet upphör.

När det gäller konsekvenserna i inkomstskattehänseende av en återfö­ring har Sveriges industriförbund ansett att de nuvarande reglerna genom ändringar i skattelagstiftningen numera ger ett principiellt felaktigt resul­tat. Del återförda beloppet borde i stället räknas in i ingångsvärdet för fastigheten. Länsstyrelsen i Hallands län anser inte att det behövs någon lagändring eftersom ifrågavarande fastigheter redovisas endera under för­värvskällan rörelse eller annan fastighet. För båda gäller att inkomsten fär beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. I dessa fall finns alltid en förvärvskälla atl redovisa den återförda mervärdeskatten i. Länsstyrelsen i Västerbottens län anser det helt felaktigt att betrakta en driftkostnad som allmänt avdrag. Erforderliga ändringar bör göras i kommunalskattelagen och inte i ML.

Länsstyrelsen i Kalmar län har föreslagit att lagtexten till anvisningen till 17 § förtydligas för att inte beräkningen av tidsfristen skall försvåras.

Svenska byggnadsentreprenörföreningen, Sveriges fastighetsägareför­bund och Sveriges industriförbund har i fråga om benefika fång framhållit att de ändrade bestämmelserna också bör gälla när lån överläs och om visst kontantbelopp eriäggs.

När det gäller avdragsrättens överförande vid försäljning av fasligheten har några remissinstanser framhållit att avdrag inte borde fä ske förrän den gamla fastighetsägaren återfört det tidigare gjorda avdraget. Vidare har några remissinstanser framhållit att tidsgränsen för den utvidgade avdrags­rätten vid överlåtelser är oklar.

Vid remissbehandlingen har också framförts önskemål om att reglerna ändrades sä att återföringsskyldigheten begränsades lill att gälla under fastighetens 3 resp. 6 års tid och alt man således inte påbörjar en ny beräkning av tidsgränserna vid ägarbyten. Vidare har önskemål också framförts om att skattskyldighet skall medges från den dag då hyresavtal har tecknats och oberoende av om hyresgästen då fär tillträde till lokalerna eller ej. Önskemål om retroaktiv avdragsrätt har också framförts.

2 Gränsen för redovisningsskyldighet

Endast länsslyrelserna i Stockholms och Malmöhus län. Förelagens upp­giftslämnardelegation, SHIO-Familjeföretagen, Sveriges grossislförbund och Sveriges köpmannaförbund har helt avstyrkt utredningens förslag till en höjd gräns för redovisningsskyldighet.

Länsstyrelsen i Malmöhus län har framhållit att en höjd gräns leder till

att noggrannare och mer resurskrävande utredningar måste göras för en

bedömning av om redovisningsskyldighet föreligger eftersom de ekono­

miska konsekvenserna för de skattskyldiga ökar. De granskningsresurser

som i dag åtgår för de skattskyldiga som kan länkas omfattas av föreslagen

höjning är enligt länsstyrelsen mycket små. Några granskningsresurser

69

Prop. 1985/86: 47      friställs således inte. Frågan om skattskyldighet kvarstår även med en höjd gräns för redovisningsskyldighet.

Företagens uppgiftslämnardelegation har åberopat att arbetet även för de som omfattas av förslaget i stort sett kvarstår. Till detta tillkommer risken för brister i konkurrensneutraliteten. Vidare fär nystartade verk­samheter problem eftersom möjligheten att registrera sig under ett upp­byggnadsskede tillämpas mycket restriktivt. En höjning försvårar också samordningen med socialavgiftsutredningens förslag om företagarregis-trering.

Sveriges grossistförbund har hänvisat till det av delegationen avgivna yttrandet.

SHIO-Familjeföretagen betonar att en höjning fär genomgripande kon­sekvenser för mänga småföretagare. Förslaget gynnar vissa icke-reguljära mindre yrkesutövare. En höjd beloppsgräns och den därmed sammanhäng­ande avsaknaden av mervärdeskatteregistrering och kontroll kan enligt förbundet innebära att det blir svårare att upptäcka svartarbele och mot andra företagare illojal verksamhet. Sveriges köpmannaförbund har också främst framhållit konkurrensneutralitetsskäl för sitt bestämda avstyr­kande. De administrativa vinsterna är mycket små.

Som skäl mot en kraftig höjning av gränsen har vidare framförts att det i dag råder i princip nästan identitet mellan skattskyldighet och redovis­ningsskyldighet. Detta anses vara värdefullt. RSV:s förslag leder till att en Qärdedel av de skattskyldiga lämnas utanför skattesystemet. Dessa kom­mer ändå att ha kvar att tillämpa regler om skatteplikt och beskattnings­värde men näs inte vare sig av information eller kontroll. En höjd gräns innebär också att en mängd småföretagare har skyldighet att debitera mervärdeskatt i sina fakturor. I och med att dessa inte är redovisningsskyl­diga kommer fakturorna inte att kunna innehålla någon uppgift om mervär­deskatteregistreringsnummer. Den nyligen införda kontrollmöjligheten minskar därför i betydelse.

Länsstyrelserna i Kronobergs och Kalmar län anser att en uppjustering bör göras med hänvisning till penningvärdeutvecklingen och förordar en ny gräns pä 20000 kr. RRV har föreslagit att effekterna av gränsen 20000 kr. beräknas innan ställning las till ett höjt värde.

Några remissinstanser anser att man förutom anpassningen till penning­värdeutvecklingen även bör fä en viss framhållning. De föreslår en gräns på 30000 kr. Dessa remissinstanser är länsstyrelserna i Blekinge, Kristian­stads, Älvsborgs, Skaraborgs, Värmlands och Örebro län samt LRF. Sveriges industriförbund och TCO. TCO har dessutom förordat att detta belopp indexanknyts.

Länsstyrelsen i Östergötlands län förordar, i avvaktan på en reform om alt endast redovisningsskyldig äger rätt att debitera mervärdeskatt, att gränsen sätts vid 30000 kr.

Sveriges fiskares riksförbund föreslär en höjning till 40000 kr. under hänvisning till att denna gräns används redan nu inom förbundets verksam­het.

De remissinstanser som helt tillstyrkt RSV:s förslag om en höjning till

70

50000 kr. är länsslyrelserna i Uppsala, Södermanlands, Jönköpings, Got-

lands, Hallands, Göteborgs och Bohus, Västmanlands, Kopparbergs, Prop. 1985/86:47 Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län samt FAR, Företagarförbundet, LO, LandstingsjÖrhundel, Motor­branschens riksförbund. Svensk induslriförening. Svenska kommunför­bundet. Svenska revisorsamfundet SRS, SARA AB, Trädgårdsnäringens riksförbund och Riksförbundet Kiosk och Gatukök.

Sveriges bokförings- och revisionsbyråers förbund och Sveriges redovis­ningskonsulters förbund tillstyrker förslaget men föreslär att gränsen an­knyts till basbelopp.

3 Beskattningsvärden för servering

Den av RSV framförda uppfattningen om all nuvarande regler lett till tillämpningssvärigheter vidimeras av åtskilliga remissinstanser. Förslaget tillstyrks uttryckligen dock endast av ett fåtal remissinstanser. Av dessa har länsstyrelserna i Kronobergs, Kalmar, Malmöhus, Göteborgs och Bohus, Skaraborgs samt Västerbottens län betonat all man endast behand­lat förslaget sett ur skatteteknisk synpunkt. Övriga som antingen inte motsätter sig ett genomförande eller tillstyrker förslaget är kammarrätten i Göteborg, länsstyrelserna i Uppsala, Östergötlands, Gotlands, Krislian-stads, Älvsborgs, Värmlands, Västmanlands, Kopparbergs, Gävleborgs, Västernorriands, Jämtlands och Norrbotlens län samt Svensk induslriför­ening, Sveriges bokförings- och revisionsbyråers förbund och Trädgårds­näringens rik.sförbund. Sistnämnda förbund betonar dock att förslaget bör genomföras samtidigt med en sänkt mervärdeskatt.

Förslaget avstyrks av länsslyrelserna i Stockholms, Södermanlands, Jönköpings, Blekinge, Hallands och Örebro län samt FAR, Företagarför­bundet, KF, Landstingsförbundet, LO, LRF, SHIO-Familjeföretagen, Svenska kommunförbundet. Svenska reslauraniörförbundet. Svenska revisorsamfundel SRS, SARA AB, Sveriges grossislförbund, Sveriges ho­tell- och reslaurangförbund, Sveriges industriförbund, Sveriges köpman­naförbund, Sveriges redovisningskonsullers förbund, TCO, Riksförbundet Kiosk och Gatukök och Sveriges turistråd.

RRV anser att en bättre ekonomisk analys är nödvändig innan ställning kan tas lill förslaget. SPK förordar en närmare analys av de strukturella och arbetsmässiga konsekvenserna innan ställning kan tas till förslaget.

Länsstyrelsen i Örebro län, landstingsförbundet, Svenska kommunför­bundet. Svenska revisorsamfundel, Sveriges grossislförbund, Sveriges in­dustriförbund och Sveriges redovisningskonsulters förbund anser att alter­nativ bör utredas. Företrädare för restaurangnäringen har också förordat att andra åtgärder som kan minska tillämpningsproblemen övervägs.

Som skäl för ett avstyrkande framhålls framför allt den kraftiga ekono­

miska effekten av förslaget. Prisnivån beräknas stiga med ca 10%. Res­

taurangnäringen kommer att fä svårigheter med sjunkande lönsamhet och

en minskad sysselsättning. Turistnäringen påverkas negativt. Nya problem

uppstår med blandad verksamhet nämligen i de fall helpension tillhanda­

hålls och i de fall där frukost eller annan måltid är inräknad i rumspriset.

De problem man försöker lösa är vidare hänförliga till endast en liten del av

71

Prop. 1985/86:47 näringen och de skäl som tidigare åberopats för en reducerad skatt är fortfarande giltiga. RSV:s påstående om en minskad personalkostnad är felaktigt.

72                                                                                                                            Norstedts Tryckeri, Stockholm 198B