Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:200 Regeringens proposition

1978/79:200

med forslag till riktlinjer för införande av sommartid;

beslutad den 22 mars 1979.

Regeringen föreslår riksdagen alt aniaga del förslag som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

BERTIL[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till riktlinjer för införande av sommartid, dvs. framflyttning av lidsberäkningen med en timme under sommarhalv­året. Om våra närmaste grannländer, i likhel med flertalet väst- och sydeu­ropeiska länder, inför sommartid bör enligl regeringens bedömning som­martid införas även i Sverige. Delta kan bli aktuellt tidigast år 1980.

1    Riksdagen 1978179. I saml. Nr 200

Prop. 1978/79:200

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-03-22

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN]. Wiilén. Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag till riktlinjer för införande av sommartid

1    Inledning

Fram till 1800-talet tillämpade varje ort sin egen tidsberäkning, s. k. lo­kaltid, som anpassades till den lokala medelsoltiden. Den snabba utveck­lingen av kommunikalionema under 1800-talet framtvingade en gemensam tidsberäkning för varje land eller större landsdel, s,k, normaltid. Under 1880-lalet påbörjades den nuvarande indelningen av jordklotet i 24 tidszo­ner omfattande 15 grader med en timmes tidsskillnad. Vissa länder har se­dermera gjort avsteg från zonindelningen bl. a. för alt fä en samordning med sina grannländer.

I Sverige infördes normaltid fr. o. m. år 1879. Denna normallid låg 14 se­kunder före den nuvarande, som infördes fr. o. m år 1900 och angavs med utgångspunkt från meridianen för del engelska centralobservatoriet i Greenwich. (Kungörelse 1899:44).

Sommarlid, dvs. en framflyttning av lidsberäkningen med en timme un­der sommarhalvåret, började tillämpas under första världskriget av vissa krigförande stater, och har sedan dess periodvis tillämpats av olika länder. Det främsta syftet har i allmänhet varit att utnyttja dagsljuset bättre och därigenom spara energi.

Prop. 1978/79:200

3

Ll Utvecklingen i Sverige och de nordiska länderna

/././ 1916 årsjörsök med sommartid

I likhet med många andra europeiska länder gjorde Sverige, Danmark och Norge gemensamt ett försök med sommartid under första världskriget. Försöket skedde på initiativ av Danmark. Det motiverades med möjlighe­ter till energibesparing och svårigheter i järnvägstrafiken med Tyskland som hade infört sommartid. I Sverige gällde sommartid under perioden 15 maj-30 september 1916 (kungörelse 1916:124). Danmark hade samma pe­riod som Sverige, medan Norge hade en något annan period.

Erfarenhetema av försöket med sommartid i Sverige sammanfattades i en inom civildepartemenlet år 1917 uppgjord promemoria.Enligt denna ha­de befolkningen på landsbygden i allmänhet varit negativt inställd lill som­martid medan befolkningen i städerna hade haft en positiv inställning. Sommartiden hade haft stor hygienisk och social betydelse för flertalet in­vånare. Olägenheter hade i stort sett enbart drabbat jordbrukarna. Energi­besparingen hade varit begränsad.

Till följd av invändningar från bl. a. jordbruket upprepades försöket inte i något skandinaviskt land under de närmast följande åren.

1.1.2    Sommartid i de andra nordiska länderna

I Danmark infördes sommartid på nytt våren 1940 och bibehölls under skiftande årliga perioder t. o.m. år 1948. 1974 antogs en lag som gav den danska regeringen fullmakt att införa sommarlid, Någol beslut har hittills inte fattats av den danska regeringen om att på nytt införa sommartid, I Norge tillämpades sommartid under perioden 1940-1945. Sommartid in­fördes på nytt år 1959 främst med hänvisning till fördelar från hälsosyn­punkt. Under år 1965 motsatte sig stortinget en fortsättning av sommarti­den och den upphörde i och med det året. Finland hade sommartid under april-oktober 1942. Island hade sommartid 19391967, men införde fr. o. m. är 1968 västeuropeisk tid som normaltid.

1.1.3    Nordiska rådets rekommendation år 1958

I en rekommendation som antogs i november 1958 uppmanade Nordiska rådet regeringarna att närmare utreda förutsättningama atl införa sommar­tid i de nordiska länderna efter enhetliga regler. Till följd av rådets re­kommendation uppdrog den svenska regeringen åt järnvägsstyrelsen, lanl-bruksstyrelsen och medicinalstyrelsen alt undersöka frågan. Verksled­ningarna kunde inte enas om någon rekommendation. Medicinalstyrelsen tillstyrkte sommarlid medan de båda andra avstyrkte. (Nordisk utred­ningsserie 1962:5). Sedan Norge hade upphört med sommartid år 1965, av­skrev Nordiska rådet frågan.

Prop. 1978/79:200

4

1.1.4 Nordiska ministerrådets utredning år 1974

Frågan aktualiserades på nytt 1974, denna gång i Nordiska ministerrådet. Danmark väckte tanken på att införa sommartid i bl. a. energibesparande syfte. Ministerrådet beslutade om att genomföra en utredning för alt un­dersöka förutsättningarna för att införa gemensam sommartid, altemativt ändrad normaltid dvs. sommartid året om, i de nordiska ländema. Utred­ningen lade fram sin betänkande i juli 1974 (Nordisk ulredningsserie 1974:12).

Utredningen fann att del inte var möjligt att genomföra en exakt och hel­täckande samhällsekonomisk kalkyl över införande av sommartid eller ny normallid. Analysen försvårades dessulom av all fördelar och nackdelar inte berörde samma grupper i samhället. Utredningen ansåg sig emellertid kunna konstalera att, vid införande av sommartid i Danmark, Norge och Sverige under perioden den 1 april-den 1 oktober, de någorlunda mätbara kostnadema i slort sell balanserade de mätbara fördelarna. Vid införande av ny normaltid i samma länder skulle fördelarna sannolikt överväga i var­je fall i Norge och Sverige. Om ändrad tidsberäkning i de tre ländema bor­de genomföras eller ej torde därför enligt utredningens uppfattning bli be­roende av vilket värde ny normaltid eller sommartid kan ha från trivselsyn­punkt.

Enligt uiredningens uppfattning tydde det inhämtade materialet på atl om endast ett av de tre länderna skulle införa ändrad tidsberäkning skulle kostnaderna för de tre berörda ländema komma att vara större än fördelar­na. Utredningen ansåg det därför väsentligt, alt om ändrad tidsberäkning infördes i någon form, detla skulle ske på samma sätt och vid samma tid­punkt i de berörda ländema. Om ändrad tidsberäkning hela året infördes i dessa länder skulle man uppnå en med Finland överensstämmande tid vil­ket skulle ligga i linje med de synpunkter som fördes fram från finsk sida.

Utredningen sändes på remiss bl, a, i Sverige, Den övervägande remiss­opinionen var negaliv. Vid etl möte i januari 1975 fann ministerrådet atl det inte fanns förutsättningar alt gemensamt införa en ändrad tidsberäkning för Danmark, Norge och Sverige,

1.1.5 Behandlingen i svenska riksdagen

Motioner om alt införa sommartid eller nynormaltid har framlagts vid 1926, 1940, 1964, 1974, 1975/76 och 1978/79 års riksdagar. De tre senaste gångerna gällde förslagen sommartid altemativt ny normaltid. Förslagen har huvudsakligen motiverats med hälso- och trivselskäl. Även möjlighe-tema till energibesparing och större trafiksäkerhet har framhållits i försla­gen. Motionerna vid tidigare års riksdagar har i samtliga fall avslagits.

Vid behandlingen av de senaste motionerna hänvisade socialutskottet till vad som hade framkommit i den nordiska utredningen och lill minister­rådets beslut. Emellertid ansåg utskottet att frågan borde tas upp på nytt om den europeiska gemenskapen skulle besluta införa sommartid.

Prop. 1978/79: 200

s

1.1.6 1977 års svenska departementspromemoria

Mot bakgrund av utvecklingen i Europa sammanställdes hösten 1977 en departementspromemoria (Ds H 1977:2) Införande av sommarlid, som re­dovisade bl. a. ministerrådets utredning och de svenska remissinstanser­nas inställning till denna samt händelseutvecklingen sedan dess. Vissa slutsatser drogs också rörande den situation som skulle inträffa om Väst­tyskland och Danmark införde sommartid. Promemorians slutsatser torde fogas till protokollet som bilaga I.

Promemorian har remissbehandlals. Den övervägande remissopinionen är positiv till all sommartid införs i Sverige om så sker i Västtyskland och Danmark. Bl. a. de remissinstanser som företräder jordbrukels intressen framför emellerlid negativa synpunkter. En sammanställning av remissva­ren torde fogas till protokollet som bilaga 2.

1.2 Utvecklingen i Europa under senare år

1.2.1    Övergång till sommarlid

Under 1970-talel har ett stort anlal europeiska länder infört sommartid. Enligt tillgänglig information kommer sommartid att tillämpas under år 1979 i sammanlagt femton europeiska länder nämligen Irland, Storbritanni­en, Nederländema, Belgien, Luxemburg, Frankrike, Italien, Spanien, An­dorra. Portugal, Polen, Tjeckoslovakien. Bulgarien, Grekland och Turkiet.

Den västtyska förbundsdagen har godkänt en lag som ger regeringen fullmakt att införa sommartid. Regeringen har emellertid förklarat alt den inte kommer att utnyttja fullmakten om inte sommartid införs också i Öst­tyskland. Detta motiveras med att olika tid skulle vara en markering av Tysklands delning. Dessulom skulle särskilda problem uppstå för Västber­lin, som omfattas av lagen.

Om Västtyskland inför sommartid är det sannolikt att även Danmark gör det. Enligt en dansk fullmaklslag från 1974 kan statsministern besluta om införande av sommartid efter hörande av folkelingets näringsulskott. Ut­skottet har tillstyrkt införande av sommartid.

Om sommartid införs i Västtyskland kommer del sannolikt att ske också i Österrike. I Schweiz har däremot en folkomröstning nyligen upphävt ett beslut att införa sommartid,

1.2.2    Verksamheten i internationella organisationer

Frågan om sommartid har diskuterats i EG sedan år 1975. Kommissio­nen lade då fram ett förslag om alt sommartid skulle införas för alla EG-länder. Bland EG-länderna var del framför allt Västtyskland som avstyrkte förslaget, men även vissa andra stater var avvisande. Förslaget föll därför. Flera av ländema har sedermera på egen hand beslutat införa sommartid.

Kommissionen har därefter föreslagit en ordning där varje stat själv är fri att bestämma om den ska införa sommartid eller inte, men där man har-

Prop. 1978/79:200

6

moniserar den period sommartiden i förekommande fall ska gälla. Någon enighet har inte nåtts.

Sommartidsfrågan har även diskuterats inom Europarådet och den Eu­ropeiska transportministerkonferensen (CEMT).

2    Föredragandens överväganden

2.1 Allmänna överväganden

När frågan om sommartid eller ny normaltid utreddes av nordiska minis­terrådet, gälide den närmast en isolerad skandinavisk eller nordisk över­gång.

Numera har sommartid införts i flertalet väst- och sydeuropeiska länder. Om sommartid införs också i Västtyskland kommer Danmark med säker­het att följa efter, och möjligen även Österrike. Därmed kommer frågan i ett delvis nytt läge för Sveriges del.

En departementspromemoria i frågan sändes på remiss under år 1977 och en majoritet av remissorganen ställde sig positiva till att sommartid införs i Sverige om del sker i Danmark och Västtyskland.

Det som flertalet remissinstanser anser vara del starkaste skälet för sommartid är behovel av samordning med våra grannländer. Om en över­gång till sommartid eller ny normaltid skulle ske i våra grannländer utan att det samtidigt sker i Sverige skulle detta skapa betydande svårigheter i kommunikalionema. Del omfattande nätet av inlemalionella tåg-, färje-och flygförbindelser med inhemska anslutningar skulle mbbas. Del skulle vara komplicerat och dyrbart att göra om de svenska tidtabellema vid sommartid så att den svenska inrikestrafiken fungerar tillfredslällande samtidigt som internationella anslutningar bevaras. I många fall kan det bli nödvändigt att sätta in exiraförbindelser vilket medför extra kostnader utan motsvarande intäkter. Dessutom kan omläggningarna behöva ske vid andra tidpunkter än då trafikförelagens tidtabellsbyte normalt sker. Svå­righeter skulle också uppslå i t. ex, poslväsendet. Dessutom innebär olika tid i Sverige och våra grannländer att den gemensamma kontorstiden min­skar, vilket kan skapa komplikationer för t. ex. handeln, bankerna och ny­hetsförmedlingen. Trafikföretagen och andra som år 1974 åberopade lik­nande skäl mot etl isolerat skandinaviskt införande av sommartid, anser nu att dessa skäl i stället talar för införande av sommartid, om så sker i vå­ra grannländer. Särskilt viktig är samordningen med Danmark.

För sommartid har ansetts tala atl det skulle ge fler ljusa timmar på dyg­net för människor med normal arbetstid. Detta skulle ge större möjligheter att utnyttja fritiden och därmed ökad trivsel. Det skulle ge positiva hälsoef­fekter genom att människor skulle fä mera solljus och det skulle stimulera till idrott och friluftsliv i större utsträckning. Vidare skulle det ha positiva effekter på turismen och underlätta arbetet i skogsbruket. Dessa effekter

Prop. 1978/79:200

7

är emellertid svåra att mäta. Det skulle även innebära vissa fördelar från trafiksäkerhetssynpunkl genom atl det blir ljust under en siörre del av den tid på dygnet då trafiken är tätast.

Sannolikt skulle införande av sommartid medföra en viss besparing av energi för belysningsändamål. Emellertid kan denna besparing motverkas av andra effekter av omläggningen, t. ex. ökat behov av uppvärmning av främst arbetslokaler och att ökad fritid torde medföra en ökad resefre­kvens.

Nackdelama skulle främst bli kännbara för jordbruket under skördeti­den. Införande av sommarlid eller ny normaltid skulle medföra all skör­dearbetet på grund av daggen måste förskjutas en timme framåt. Jordbru-kama skulle på så sätt komma i otakt med samhället i övrigt. Ett likartat problem anses föreligga för kustfisket, för vilket tidsförskjutning dessutom kan skapa Iransportproblem. Slulligen kan sommartid medföra vissa pro­blem för väderlekstjänsten i fråga om observationstiderna.

De särskilda fördelarna med en ny normaltid, dvs. sommartid året om, skulle ligga i att man slipper en tidsomställning två gånger om året. Denna innebär vissa praktiska besvär och medför enligl norska erfarenheter an­passningsproblem för en del människor under en övergångslid. Dessulom kan de fördelar från hälso-, trivsel- och trafiksäkerhetssynpunkl m.m.. som jag nyss nämnde, tillvaratas under något längre tid än vid enbart som­martid. Å andra sidan skulle ny normaltid innebära en ökning av antalet mörka limmar under normal arbetstid på vinterhalvåret. Detla skulle ska­pa svårigheter på arbetsplatser med sådant utomhusarbete, som inle kan försiggå i mörker. Detta gäller i första hand inom skogsbruket, men också flera uppgifter inom t. ex. vägverket och televerket. Om Sverige inför ny normaltid medan ländema runt omkring har sommartid uppslår också de problem inom kommunikationssektorn som jag nämnde lidigare, men med den skillnaden att de inträffar under vinterhalvåret.

De problem som skulle uppstå inom kommunikationssektorn om våra grannländer införde sommartid utgör enligt min uppfattning del främsta ar­gumentet för alt införa sommartid också i Sverige. De andra fördelar som sommartid har bör också beaktas. Under sommarhalvåret är emellertid kvällarna ändå myckel långa på våra breddgrader. Sannolikt skulle dessa effekter därför inte bli så slora som i andra länder. Effeklen skulle bli störst i början av våren och i början av hösten.

Elt införande av sommartid skulle skapa vissa svårigheter för jordbruket genom att arbetet kan behöva förskjutas i liden. Jag vill emellerlid påpeka alt svårigheterna bara gäller under skördetiden, som kan uppskattas till två ä tre veckor för spannmålsskörden och ungefär lika mycket för vallskör­den. Vid en samlad bedömning uppväges enligl min mening svårigheterna för jordbruket av de fördelar som en enhetlig lidsberäkning skulle innebära för kommunikationssektom.

För egen del anserjag att, om sommartid införs i Danmark, är motivet

Prop. 1978/79:200

8

starkt för att också införa sommartid i Sverige. Det vore i en sådan situa­tion önskvärt att en eventuell omläggning också skulle ske i Norge. Om sommartid skulle införas i Danmark som en följd av utvecklingen i Väst­tyskland bör därför överläggningar tas upp med de andra skandinaviska länderna. Syftel med dessa överläggningar skulle vara alt om möjligt mel­lan Danmark, Norge och Sverige få till stånd enhetlighet i fråga om både tidsperiod och tidlängd för sommartiden.

Det är f n. oklart om och när sommartid kommer alt införas i Västtysk­land och frågan i så fall aktualiseras för oss. De överläggningar som äger rum mellan Västtyskland och Östtyskland har ännu inte lett till något re­sultat. Diskussionerna inom den europeiska gemenskapen fortsätter.

Om ett beslut fallas, kan det emellertid ske med kort varsel. De svenska kommunikationsföretagen har framfört krav på en förberedelsetid om 10-18 månader. För att detta skall kunna vara möjligt är det önskvärt att ett svenskt beslut om sommartid kan fattas så snart läget på kontinenten klarnar.

Om riksdagen inte har någon invändning mot atl regeringen under de förutsättningar som jag har angett beslutar om införande av sommartid, bör de berörda myndigheterna och företagen kunna påbörja en planering så att en övergång kan klaras samtidigt som övriga länder i Västeuropa.

2.2 Period och tidpunkt för övergång

De länder som har infört sommartid har fastställt skiftande perioder för den. Bland de länder som normalt tillämpar väst- eller mellaneuropeisk tid kommer sannolikt följande perioder att tillämpas under år 1979:

slutet mars-slutet oktober: Irland, Storbritannien

april-september: Frankrike, Belgien, Nederländerna, Spanien, Portu­gal. Grekland, Polen,Tjeckoslovakien Bulgarien. Samma period härföre-slagits i Västtyskland, Österrike.

juni-september: Italien.

Även om vissa länder genomför övergången i samma vecka, sker den ibland på olika veckodagar eller klockslag.

En naturiig följd av de allmänna motiv för sommartid som jag har redovi­sat är att Sverige, vid en övergång tiil sommartid, bör välja den period och tidpunkt för övergång som tillämpas i andra länder och särskilt i våra när­maste grannländer. Bredaste möjliga enhetlighet bör eftersträvas. Det bör ankomma pä regeringen att fastställa perioden och tidpunkten för över­gång m. m.

Som jag nyss sade, har flertalet europeiska länder valt en period som sträcker sig fr. o. m. april t. o. m. september. En gemensam period har dis­kuterats sedan år 1976 inom de europeiska gemenskaperna och i Europarå­det. EG-kommissionen har föreslagit en kompromisslösning som sträcker sig från början av april till millen av oktober. Någon enighet har ännu inte

Prop. 1978/79:200

9

uppnåtts och frågan kommer kanske inle atl lösas förrän Västtyskland be­slutar införa sommarlid. Del finns goda utsikter att de europeiska ländema då ska nä fram till en gemensam period. Om så inte sker kommer i alla fall alla länder utom ett på den europeiska kontinenten atl tillämpa samma pe­riod.

Ett väsentligt önskemål är att perioden så nära som möjligl ansluler lill de lidpunkter då flygbolagen och järnvägama byter lidtabell, dvs. månads­skiftena mars/april och oktober/november, resp. maj/juni och septem­ber/oktober.

Om man uppnår en gemensam period som omfaltar april-september, så kommer den att sammanfalla med elt lidlabellsbyte för flygbolagen och etl för jämvägama. Perioden skulle dessutom bli så lång att man i rimlig grad kan utnyttja de fördelar som sommartid har.

Veckodagen och tidpunkten för övergång till och från sommartid har diskuterats inom en expertkommitté under Europarådet, Det råder där enighet om att övergången bör ske vid en tidpunkt med liten trafik och att det bör ske vid samma tidpunkt i alla länder oavsett lokal tidsberäkning. Majoriteten stödjer EG-kommissionens förslag att del bör ske en söndag morgon, kl, 01,00 Greenwich-tid, dvs, kl, 02.00 svensk normaltid.

Om övergången sker kl. 02.00 innebär detta att klockan ställs fram till kl. 03.00. Timmen mellan 02.00 och 03.00 utgår således. Det dygnet blir alltså 23 timmar långt. Vid återgång till normaltid kommer tidsinlervallet mellan 01,00 och 02,00 således alt omfatla två limmar. Man kan lämpligen skilja timmarna ål genom att ange dem som t. ex '"01.15 normaltid" resp. "01.15 sommartid". Eventuella problem rörande arbetstider i samband med över­gångarna får lösas av arbetsmarknadens parter.

3    Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

godkänna de riktlinjer för införande av sommartid som jag har för­ordat.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposiiion föreslå riksdagen att anta del förslag som föredra­ganden har lagt fram.

It   Riksdagen 1978179. I saml. Nr200

Prop. 1978/79:200

10

Bilaga 1

Överväganden och sammanfattning ur departementspro­memorian (DsH 1977:2) "Införande av sommartid"

6 Överväganden

1 det följande görs en genomgång av de olika fördelama och nackdelarna med elt införande av sommartid eller ändrad normaltid och en jämförelse av de två allemativen. Genomgången sker mot bakgrund av det fallet atl sommarlid införs i Västtyskland och Danmark.

6.1 Energibesparing

Besparing av energi, främst för belysningsändamål har varit del vanligas­te argumentet för sommartid, såväl när frågan aktualiserades under första världskriget som under senare år. Dessa möjligheter har bedömts mycket olika. I USA har man t, ex, uppskattat dem till 3% av elektricitets- och värmeförbrukningen, i Frankrike till ca 1 % och i Västtyskland till 0,1-0,2%, Det är också uppenbart att möjligheterna till besparingar beror på en rad faktorer. En faktor är respektive lands geografiska läge - förde­lama avlar relativt sett ju längre från ekvatorn landet ligger. En annan är energikonsumtionens fördelning på olika ändamål - industrins konsum­tion och eluppvärmning påverkas i mindre grad än belysningen. Slulligen inverkar också fördelningen mellan olika kraftkällor och det säll på vilket anläggningen genomförs.

I samband med Nordiska ministerrådets utredning 1974 uppskattade svenska vattenfallsverket den möjliga besparingen lill 0.5 procent av el­ förbrukningen vid införande av ny normaltid. Vid sommartid under april-september skulle besparingen bli 0,3 procent. Frågan är sedan om denna iniliala besparing motverkas av andra effekter av omläggningen. Remiss­instanserna har nämnt extra låg- och flygförbindelser vid etl ensidigt nor­disk införande av sommartid, ökal behov av uppvärmning av lokaler, ökat friluftsliv och därmed ökat transportbehov samt artificiell torkning av spannmål. Av dessa skäl var bl. a. svenska elverksföreningen inte överty­gad om en omläggning skulle medföra någon förändring av energiförbruk­ningen. Vissa remissinstanser betvivlade också att eventuella besparingar skulle uppväga kostnadema i övrigt för en reform. Ulredningen ansåg emellertid atl även om besparingarna var små representerade de betydan­de värden genom att de upprepades vaije år.

Del torde inte vara möjligt alt med visshet fastslå om en ändrad tidsbe­räkning medför en energibesparing och med hur mycket. Sannolikheten ta­lar dock för alt en viss besparing sker. Denna är störst vid ändrad normal­tid och blir vid sommartid större ju längre period som omfattas,

6.2 Hälsoeffekter, trivsel, turism

Även hälsoeffekter har åberopats till förmån för sommartid och ny nor­maltid. De utgjorde det främsta motivet för att sommartid infördes i Norge 1959-1965, Dessa skäl har också framförts av medicinalstyrelsen i 1962 års utredning och av socialstyrelsen i dess remissvar 1974, Den ökade möj­ligheten till solljus och därmed ökad dos av D-vitamin skulle ha en allmän

Prop. 1978/79:200

11

konditionshöjande effekt och minska infektionsbenägenheten. Dessutom skulle den bidra till att förmå stora delar av befolkningen till ökad motions­verksamhet. Detta skulle ha en positiv inverkan på det allmänna hälsotill­ståndet. Det skulle också vara en fördel ur trivselsynpunkt. De flesta re­missinstanser som berör frågan delar socialstyrelsens syn. Vetenskapsaka­demin påpekar dock att den ultravioletta strålningen är svagast när solen slår lågt. Ett par remissinstanser ifrågasätter om man verkligen i någon större utsträckning kommer att utnyttja dagsljuset till ökat friluftsliv.

En av erfarenhetema från Norge under åren 1959-1965 var alt man er­höll en tydlig förlängning av turistsäsongen och alt en stor del av septem­ber blev semestermånad samt att antalet utländska turister ökade.

Sannolikheten talar för atl en ändrad tidsberäkning skulle ha de positiva verkningar som angetts här. Del är emellertid svårt att säga i vilken ut­sträckning de kan uppnäs och vilken betydelse de ska tillmätas. Klart är att fördelarna skulle vara störst under mars-maj och september-november. Från denna utgångspunkt skulle alltså ny normaltid vara all föredra. Effek­terna av sommartid blir större ju längre period som omfattas,

6.3       Arbetstidsfrågor

Av nordiska ministerrådets utredning kan utläsas atl införande av som­martid under april-september i Sverige inte skulle medföra någon ökning av antalet mörka limmar mellan kl, 07,00 och 16.30. då befolkningens fler­tal torde ha sin arbetstid. Etl införande av ny normaltid, eller sommartid under en period, som också omfattar mars och oktober, skulle däremot in­nebära en ökning av antalet mörka arbetstimmar på morgonen. Denna ök­ning kompenseras delvis av en minskning mol arbetstidens slut. De mörka timmarna före kl. 16.30, dä de flesta utomhusarbeten är avslutade, försvin­ner praktiskt taget helt upp till 64° nordlig bredd (Umeå). Nettot blir ändå en ökning av antalet mörka timmar under normal arbetstid. För vissa utomhusarbeten som inle kan försiggå i mörker innebär delta en minskning av den effektiva arbetstiden och därmed ökade kostnader. Del gäller bl. a. skogsbruket samt en del av vägverkets och televerkels arbete.

En särskild fråga är hur ökningen av antalel arbetstimmar i mörker på­verkar risken för olycksfall i arbetet. Enligt ulredningen visar undersök­ningar av arbetsolyckomas fördelning över dygnet att mörker jämfört med andra faktorer inte har så stor betydelse. Man antar också atl risken för olycksfall i arbetet, liksom fallet är beträffande trafikolyckor, är större vid mörker på eftermiddagen än vid mörker om morgonen. Arbetarskyddssty­relsen har f. ö. inte haft någon erinran mot ny normaltid.

Slutsatsen av delta blir alt ny normaltid skulle ha vissa olägenheter och alt sommarlid är alt föredra ur arbelstidssynpunkl.

6.4       Trafiksäkerheten

Om sommartid eller ny normaltid införs kommer en del trafik på morgo­nen som nu sker i dagsljus att försiggå i mörker, medan på eftermiddagen en del trafik som nu förekommer i mörker skulle komma att äga rum i dags­ljus. Eftersom trafikmängderna i regel är stöne på kvällen än på morgonen blir följden av ändrad tidsberäkning en ökning av det trafikarbete som sker i dagsljus. Erfarenheter såväl i Norden som i andra länder visar att olycks­fallsrisken är avsevärt större i mörker än i dagsljus. Risken för olyckor är dessulom större i mörker på eftermiddagen än i mörker på morgonen. In-

Prop. 1978/79:200

12

förande av sommartid bör därför få till följd att antalet trafikolyckor mins­kar.

Med hänsyn till statistiska mått på trafikrisken i dagsljus respektive mör­ker har det bedömts att antalel personskadeolyckor skulle minska med lågt räknat 60 siycken per år om sommartid infördes under perioden maj-sep­tember. Det motsvarar en minskning av antalet skadade eller dödade i tra­fiken med över 100 personer. Därtill kommer en minskning av olyckor som bara medför egendomsskador.

6.5 Kommunikationssektorn

Vad beträffar kommunikationerna i övrigt påverkas främst flyget och järnvägen av en eventuell övergång til! sommartid. 1 tidigare sammanhang har bl. a. SAS och SJ avstyrkt en isolerad nordisk eller svensk övergång till sommartid med hänsyn till de problem av trafikteknisk, servicemässig och ekonomisk natur som uppslår för den internationella trafiken och de in­hemska anslutningarna till denna. Samma problem uppslår emellertid om EG-länderna men inle Sverige inför sommarlid. Slarka skäl talar därför för alt Sverige inför sommarlid om EG-ländema gör del. En samordning med Danmark är särskilt betydelsefull.

Tåg med inlemalionella förbindelser har också viktiga inhemska trafik­uppgifter såsom post- och tidningstransporler eller transporter under hög-irafik från storstäderna. Med hänsyn till det komplicerade nät av anslut­ningar som är uppbyggt med en viss dygnsrytm. kan dessa inte ulan allvar­liga konsekvenser brytas ut och flyttas en timme. Om Danmark men inte Sverige tillämpar sommarlitl bryts sydgående lågs anslutningar i Köpen­hamn under sommaren, medan nordgående förbindelser får onödigt långa väntetider i Köpenhamn. Även i de fall då en anpassning av de svenska tågtiderna kan eliminera olägenheterna medför naturligtvis själva omlägg­ningarna, två gånger om årel, administrativa problem och kostnader. Om införande av sommartid sker samtidigt med Danmark förväntas det där­emot medföra mycket lite extraarbete för SJ. Samma synpunkter som be-tiäffande järnvägen kan läggas när det gäller tågfäijelrafiken över Öre­sund.

Luftfarten kännetecknas i ännu högre grad än järnvägstrafiken av en in­ternationell trafikstruktur. En övergång till sommartid i Danmark samti­digt som Sverige bibehåller nuvarande lidsberäkning innebär för SAS del alt del sammanhängande nät av europeiska och interkontinenlala linjer som har anknytning till Arlanda bryts ned och atl anslutningarna mellan in­rikes och utrikes flyglinjer och övriga transportmedel försämras eller ute­blir. Det medför också etl ökat flygplansbehov för SAS och därmed ökade flygdriftkostnader utan motsvarande intäktsförbätlringar. Del innebär också försämrad service för trafikanlema.

Postdistributionen kan i viss mån påverkas negativt om Danmark men inte Sverige övergår till sommartid. Dessa verkningar hänger samman med tidtabellsförändringar för postförande flyg eller tåg. Förseningar på upp lill etl dygn för vissa försändelser kan bli följden.

Av de skäl som nu har anförts är det mycket väsentligt att framför allt svensk och dansk lidsberäkning överensstämmer. Vid en eventuell över­gång till sommartid är det angelägel atl det nya systemet introduceras sam­tidigt i Sverige och Danmark samt att sommartidsperiodema i de båda län­derna blir identiska. För luftfartens del är det angeläget att övergången sker i så nära anslutning som möjligt lill den 1 april och den 1 november.

Prop. 1978/79:200

13

För järnvägens del sker dock tidlabellsskifte i slutet av maj.

Om beslut fattas om övergång lill sommartid är det främst med hänsyn till luftfarten angelägel atl del genomförs först under år 1979. Samordning­en med Danmark är dock ännu viktigare.

6.6       Jordbruket och fisket

Ett införande av sommarlid eller ny normaltid skulle medföra ölägenhe­ter för jordbruket under skördetiden. Den lämpligaste skördetiden, med hänsyn lill daggförekomsten, är i större delen av Sverige mellan kl. 11.00 och 18,00 under augusti månad. Om man skulle hålla dessa lider även efter en ändrad tidsberäkning skulle det innebära alt jordbruksarbetet under skördetiden skulle flyttas fram en timme i förhållande till samhällets aktivi­teter i övrigt. Det skulle innebära att jordbrukama skulle komma i otakt med öppethållande i affärer och serviceinrättningar samt med andra sam-hällsaktiviteler. För jordbruk med anställd arbetskraft skulle det dessutom innebära ökade kostnader för obekväm arbetstid. En förlängning av skör­detiden, som kan uppskattas lill två ä tre veckor vid spannmålsskörd är knappast möjligt. Under september och oktober minskar den möjliga skör­detiden. Relativt små förseningar, lill följd av vädrets växlingar, kan leda till en kraftig utdragning av skördeperioden. Delta kan medföra såväl mindre avkastning som kvalitetsförsämring av grödorna. För vallskörden är en förlängning av skördeperioden, utöver de ca två veckor som nu ut­nyttjas, än mindre möjlig. Skörd av våt gröda skulle medföra ökat behov av artificiell torkning, vilket leder lill ökad energiförbrukning och ökade kostnader.

Det är sannolikt alt sommartid skulle medföra vissa störningar i mjölk­produktionen vid tidsändringar samt svårigheter att anpassa mjölkningen till leveranslider till mejerierna, åtminstone för små mjölkproducenter på stort avstånd från mejerierna.

Vid såväl sommartid som ny normallid torde vissa problem komma att uppstå för kustfisket. Fisket kan inte påbörjas förrän en lid efter solupp­gången då temperaturen har nått en viss nivå och fisken söker sig till bot­ten. Landningstidpunkten bestäms däremot av möjligheterna till fortsatt transport, som anpassas till samhällel i övrigl. Den effektiva fisketiden skulle således minska med en timme.

6.7       Sammanfattning

Det är naturligt att se frågan om införande av sommartid eller ny normal­tid som en gemensam nordisk angelägenhet. Flertalet remissyttranden över 1974 års utredning betonade att eventuella beslut borde omfatla åt­minstone Sverige. Norge och Danmark under samma period och på samma villkor. Kommunikationssektom har också kraftigt understmkil behovet av en samordning med i första hand Danmark. Det är därför naturligt atl tillmäta möjligheterna till skandinavisk eller nordisk enighet stor betydelse vid beslut om formen för ev. ändrad tidsberäkning. Det är självfallet en fördel om det kan ske en samordning i ännu vidare ram.

Om Västtyskland och Danmark inför sommartid skulle ett bibehållande av nuvarande lidsberäkning i Sverige skapa slora olägenheter för kommu­nikationssektorn, framför allt i förbindelserna med Västeuropa. Vissa an­slutningar skulle brytas och servicen skulle försämras. Detta var ett av de starkaste argumenten mot ensidigt nordiskt införande av sommarlid 1974.

Prop. 1978/79:200

14

Dessa ölägenheter kan undanröjas genom införande av sommarlid också i Sverige. Genom atl införa sommartid eller ny normaltid kan man dess­utom i skiftande grad uppnå andra fördelar. Det gäller bl. a. viss energibe­sparing, ökad trafiksäkerhet och positiva hälsoeffekter. Däremot skulle båda alternativen innebära olägenheter för jordbruket och för fisket.

Ny normaltid innebär att de ovannämnda fördelama tillvaratas i något större utsträckning än vid sommartid. Vid ny normaltid är det möjligen också någol lättare all reducera ölägenheterna för jordbruket. En väsentlig fördel vore att Sverige (Skandinavien) skulle få samma tidsberäkning som Finland, Den viktigaste fördelen med ny normaltid ligger emellertid i att man undgår en omställning två gånger om året. Förutom de praktiska be­svär en sådan kan innebära visar erfarenhetema från Norge alt somliga människor upplevde övergången som elt irritationsmoment och ibland be­hövde en viss anpassningstid. För majoriteten gick emellerlid övergången ulan problem.

Genom införande av sommartid under april-september skulle man upp­nå den största delen av de fördelar som är förenade med ny normaltid. Hur stor del som uppnås är beroende av vilken period man väljer.

Man skulle också undgå en ökning av de mörka timmarna under normal arbetstid. Den viktigaste fördelen ligger i att man skulle kunna bibehålla tidsgemenskapen med större delen av de länder som normalt har mellaneu­ropeisk tid. Delta skulle bl. a. innebära atl kommunikationerna inte skulle komma "i otakt" vare sig under sommar- eller vinterhalvåret. En fömt-sällning för att delta skall vara helt möjligt är alt de västeuropeiska länder­na enas om en gemensam period för sommartid.

Prop. 1978/79:200

15

BUaga 2

Sammanställning av remissvar på DsH 1977:2 "Införande av som­martid"

Promemorian sändes 1977-11-09 på remiss till sammanlagt 77 myndighe­ter och organisationer m, m.

Följande myndigheter m. m, anmodades yttra sig:

Rikspolisstyrelsen. Överbefälhavaren, Civilförsvarsstyrelsen, Socialsty­relsen, Postverket. Televerket. Sveriges metereologiska och hydrologiska institut, Statens järnvägar. Statens vägverk. Statens trafiksäkerhetsverk. Sjöfartsverket, Luftfartsverket, Statens väg- och trafikinstitui. Transport-nämnden, Statskontoret, Riksrevisionsverket, Universitets- och högskole­ämbetet, Skolöverstyrelsen, Statens Kulturråd, Lantbruksstyrelsen, Fis-keristyrelsen. Naturvårdsverket, Skogsstyrelsen, Kommerskollegium, Statens pris- och kartellnämnd, Konsumentverket. Generaltullstyrelsen, Arbetsmarknadsstyrelsen, Arbetarskyddsstyrelsen, Delegationen för ar-betstidsjrågor. Statens planverk, Statens industriverk, Energisparkom-mittén. Domänverket, Länsstyrelsen i Kalmar län. Länsstyrelsen i Väster­norrlands län.

Följande instanser bereddes tilfälle alt yttra sig:

CDL-Centrala Driftledningen. Friluftsfrämjandet, Kooperativa förbun­det. Landsorganisationett i Sverige, Landstingsförbundet, Lantbrukarnas riksförbund. Linjeflyg AB, Näringslivets trafikdelegation, Riksidrottsför­bundet, SAS, Sjösäkerhetsrådet, Skogsindustriernas samarbetsutskott, Skogs- och lantarbetsgivareförbundet. Skogs- och lantbrukstjänsteman-naförbtindet. Statens Handikappråd, Svenska arbetsgivareföreningen. Svenska busstrafikförbundet. Svenska elverksföreningen. Svenska hamn­förbundet, Svenska handelskammarförbundet, Svenska institutet. Svens­ka kommunförbundet, Svenska lantarbetareförbundet. Svenska lokaltra­fikföreningen. Svenska samernas riksförbund. Svenska sjöfolksförbundet, Svenska skogsarbetareförbundet, Svenska tidningsutgivareföreningen. Svenska transportarbetareförbundet. Svenska åkeriförbundet, Sveriges akademikers centralorganisationlSR. Sveriges exportråd, Sveriges fiska­res riksförbund, Sveriges industriförbund, Sveriges radio AB, Sveriges re­dareförening, Sveriges Riksbank, Sveriges Turistråd, Tidningarnas tele­grambyrå. Tjänstemännens centralorganisation, Vetenskapsakademin.

Sammanlagt 67 instanser har framfört synpunkter på promemorian. Svar på ell anlal underremisser har också bifogals.

De flesta remissinstansema har betraktat sommarlid som huvudalterna­tivet. En mindre del har också yttrat sig över alternativet ny normallid.

Sammanlagt 26 av remissinstanserna förordar införande av sommartid under de förutsättningar som anges i promemorian. 20 instanser säger sig kunna acceptera sommartid, 8 instanser avstyrker sommartid och 13 tar in­te ställning. En rent kvantitativ bedömning visar sålunda alt de instanser som är positiva till sommartid ulgör en majoritet.

7 instanser säger sig föredra ny normaltid. 11 instanser avstyrker där­emot ny normallid under de i promemorian angivna fömlsällningarna.

Införande av sommartid lillslyrks av Socialstyrelsen, SJ, Statens tra­fiksäkerhetsverk, Luftfartsverket, Statens väg- och trafikinstitut. Riksrevi­sionsverket, Skolöverstyrelsen, Naturvårdsverket, Skogsstyrelsen, Kom­merskollegium,   Konsumentverket,   Statens  industriverk.  Domänverket,

Prop. 1978/79:200

16

Länsstyrelsen i Västernorrlands län. Friluftsfrämjandet, Kooperativa för­bundet, LandstingsjÖrbundet, SAS, Svenska Hamnförbundet, Svenska handelskammarjörhundet, Svenska kommunförbundet, Sveriges Industri­förbund, Sveriges Redareförening, Sveriges Riksidrotisförbund. Sveriges Turistråd, Vetenskapsakademin, Statens industriverk föreslår all man un­der en försöksperiod inför sommartid för senare utvärdering. Riksrevi­sionsverket anser inte alt det visats att sommarlid skulle ha några stöne fördelar för landets interna ekonomi. Om däremoi fördelarna av gemen­sam tid med våra grannländer - särskilt inom kommunikationssektom -kan anses vara betydande, förordar Riksrevisionsverkel en sådan samord­ning.

Utan att tillstyrka sommartid säger sig en rad instanser kunna accep­tera sommartid, även om det i vissa fall skulle ha smärre ölägenheter. Hit hör Rikspolisstyrelsen, Överbefälhavaren, Civiljorsvarsstyrelsen, Post­verket. Televerket. Statens vägverk, Sjöfartsverket, Transportnämnden, Universitets- och högskoleämbetet, Generaltullslyrelsen, Arbetarskydds­styrelsen, Linjefiyg AB, Sjösäkerhetsrådet. Svenska Busstrajlkförbundet. Svenska lokaltrafikföreningen. Svenska Tidningstit givarföreningen. Svenska Åkeriförbundet, Sveriges Radio AB, Sveriges Rikshank, Tidning­arnas telegrambyrå. Transportnämnden anser att sommartid endast bör införas under förutsättning att den samtidigt genomförs i övriga nordiska länder och EG-ländema,

Införande av sommartid avstyrks av SMHI, Lanthruksstyrelsen. Länsstyrelsen i Kalmar län, med två reservationer, Lantbrukarnas riksför­bund. Skogs- och lantarbetsgivarförbundet. Svenska elverksföreningen. Svenska lantarhetarförbimdet. Sveriges Fiskares riksförbund.

Ett antal remissinslanser tar inte ställningi frågan. Hit hör5farjAo«-toret, Fiskeristyrelsen, Statens Kulturråd, Statens Pris- och Kartell­nämnd, Arbetsmarknadsstyrelsett, Statens Planverk, Energisparkom-mittén, CDL, Landsorganisationen i Sverige. Skogsindustriernas samar­betsutskott. Svenska arbetsgivarföreningen. Svenska skogsarbetarförbun­det. Tjänstemännens Centralorganisation. Landsorganisationen kan för närvarande inte finna några fördelar som motiverar en ändring av tidsbe­räkningen. Om övriga nordiska länder skulle genomföra ett beslut om änd­rad tidsberäkning kan del finnas skäl atl göra det också i Sverige,

Internationell enhetlighet, kommunikationer

Det som flertalet av remissinstansema anser utgöra det starkaste skälet för eventuellt införande av sommartid är önskvärdheten av samma tidsbe­räkning som våra närmaste grannländer. I första hand är det en fråga om alt undvika störningar i kommunikationerna med Danmark och Västeuro­pa. Statens järnvägar, som 1974 avstyrkte införande av sommartid med hänvisning till de negativa konsekvenser del skulle få för kommunikatio­nerna, tillstyrker av samma skäl sommartid eller ny normaltid i Sverige om den skulle införas i Danmark. Man konstaterar att tågen skulle komma "i otakl" om olika tidsberäkning tillämpas i Sverige och Danmark, vilket skulle medföra onödigt långa väntetider i Köpenhamn och att vissa anslut­ningar bryts. Möjligheterna till anpassning av den svenska tidtabellen är begränsade eftersom tågen också har viktiga inhemska irafikuppgifier och delta i flera fall skulle leda till försämringar av inrikesförbindelserna. Som exempel redogör SJ för de komplikationer som skulle uppstå för tre tåg på linjen Stockholm-Köpenhamn och deras anslutningar till kontinenten.

Prop. 1978/79:200

17

För godstiafiken skulle de negativa verkningama bli mindre, men i enstaka fall skulle fördröjningar på ett helt dygn kunna bli följden. Förbindelserna Oslo-Köpenhamn över Sverige skulle drabbas hårdare eftersom förbin­delserna är färre än mellan Stockholm och Köpenhamn. Däremot beräk­nas trafiken med Finland inte få problem av så stor omfattning. Om som­martid infördes i Sverige men inte i DDR skulle det medföra försämringar i förbindelserna, men detta måste vägas mol de betydligt större olägenheter­na med olika tid i Sverige och Danmark. SAS vill i princip avstyrka infö­rande av sommarlid så länge inie en mycket långtgående samordning äger rum. En samordning inom Europa minskar de negativa konsekvenserna, men ändå måste tidtabellerna ändras för en rad utomeuropeiska desiinalio-ner. I princip föredrar man också ny normaltid. Om sommartid införs i Danmark förordar man emellertid elt införande av sommartid också i Sve­rige och Norge, Sveriges Redareförening anser också särskilt med hänsyn till färjerederierna, atl del är myckel angelägel att Sverige inför sommartid om så sker i EG-blocket, Liknande synpunkter framförs av bl, a. Postver­ket, Luftfartsverket. Sjöfartsverket. Transportnämnden. Svenska Hamn-förbundet. Landstingsförbundet saml länsstyrelserna i Västernorrlands och Kalmar län. Den senare anser dock inte att detta ensamt kan motivera införande av sommartid.

Tidningarnas telegrambyrå och Svenska tidningsutgivarjoreningen på­pekar alt införande av sommartid i viss mån skulle rubba bevakningen av sena kvällsnyheter från västra halvklotet. Om allmännyttiga skäl talar för sommartid vill man dock inte avstyrka det, Sveriges radio framför liknan­de synpunkter. Svenska tidningsutgivarjoreningen framhåller dessutom atl svårigheter skulle uppstå vid transporten av tidskrifter och tidningar lill kontinenten, om Sverige skulle avstå från atl införa sommartid samtidigt med Danmark och Västtyskland, CDL påpekar att kraftindustrin har ett mycket intensivt samarbete med de nordiska länderna, där ulbyte av el­kraft ofta avtalas mellan kontrollrummen i de olika länderna timme för tim­me. Man anser att enhetlig tidsangivelse i hög grad reducerar risken för missförstånd och anser det därför naturligt alt se frågan om införande av sommarlid som en gemensam nordisk angelägenhet, Sveriges industriför­bund anser all införande av sommarlid för industrins del inte skulle ha vare sig entydigt positiva eller negativa konsekvenser. En internationell sam­ordning är dock angelägen. Om hela vår västeuropeiska omvärld går över till enhetlig tid vore det opraktiskt - eller klart olämpligt - om Sverige in­le anpassade sig. Skogsindustriernas samarbetsutskott menar atl tidsbe­räkningen så långt som möjligl bör vara anpassad till den i våra näraliggan­de viktiga exportmarknader, främst nordiska grannländer. Sveriges Riks­bank påpekar ocksä att del skulle medföra vissa olägenheter om Sverige ställde sig utanför en gemensam sommartidsberäkning för de flesta västeu­ropeiska länder, dock utan att bankfunktionen skulle påverkas.

Frågan om införande av sommartid har aktualiserats av att det finns pla­ner på att införa sommarlid i Västtyskland och Danmark, och bl. a. hela EG då skulle ha sommartid. 11 instanser anser detla ensamt vara tillräck­ligt för all de ska förespråka respeklive acceptera sommartid. 10 andra in-sianser anser att ett eventuellt införande av sommartid bör omfatta även Norge för att en svensk reform ska vara motiverad. Statens Pris- och Kar­tellnämnd fäster stor vikt vid detla och anser atl det hade varit av värde om man i promemorian sökt atl åtminstone översiktligt beskriva, kvantifi-era och jämföra effekterna av de två altemtiva situationerna. SPK anser att det i hög grad kan diskuteras om tillräckliga skäl finns för Sverige atl in-

Prop. 1978/79: 200

18

föra sommarlid, om det inte samtidigt sker i Norge. SAS anser i princip alt en samordning bör ske i siörre krets än Norden och Västeuropa, men att det är av allra störsia vikt att de skandinaviska länderna fattar likartade be­slut. Ytterligare 12 instanser anser all sommarlid bara bör införas om del sker i Västeuropa och "övriga nordiska länder". Det framgår, med etl un­dantag, inte klart om man också avser Finland och Island, som redan har en annan tidsberäkning än Sverige. Statens Järnvägar och Sjöfartsverket påpekar däremot att frånvaron av samordning med Finland inte skulle ska­pa några större problem. Riksrevisionsverket anser också alt samordning med övriga skandinaviska länder och Västeuropa är av väsentligt större värde än en samordning med Finland.

Flera instanser som i och för sig skulle föredra ny normaltid avstyrker eller avråder nu från ny normaltid med hänvisning till behovet av interatio­nell samordning. Det gäller Kommerskollegium, Konsumentverket. SAS och Svenska Arbetsgivarföreningen. Inte heller Sjöfartsverket anser att ny normaltid skulle innebära någon fördel. Sjösäkerhetsrådet anser mot bak­grund av sina tidigare invändningar att eventuellt införande av ny normal­lid bör föregås av fömyade överväganden.

Det råder en bred enighet bland remissinstansema om att ett eventuellt beslut om sommartid bör gälla en period som är gemensam för Norden och Västeuropa. I första hand avses den gemensamma period som EG kan komma att enas om. Statens industriverk förutsätter dock en samordning mellan Europarådels medlemsstater. Vissa instanser har synpunkter på vilken tid en harmoniserad period bör omfatta. SAS och Luftfartsverket fö­respråkar en period mellan 1 april och 1 november, då flygbolagen byter tidtabeller. Trafiksäkerhetsverket förordar perioden april-september och Svenska Handelskammareförbundet förordar majseptember.

Hälsoeffekter, trivsel, turism

De hälso- och trivseleffekter som påpekats i promemorian är förknippa­de med den ökade tiden i dagsljus och därmed dels ökade möjligheter till friluftsliv dels den allmänslimulerande direktverkan på den mänskliga or­ganismen som sol- och dagsljus har. Socialstyrelsen. Kooperativa förbun­det. Landstingsförbundet och Svenska Kommunförbundet tar bl. a. de gynnsamma hälsoeffekterna som utgångspunkt för sitt lillslyrkande. So­cialstyrelsen förordar i första hand ny normaltid. Luftfartsverket påpekar att sommartid skulle vara till fördel förflygledningspersonalen, som vistas i mörka arbetslokaler. Landsorganisationen anser däremot att åtminstone arbetstagare med dagarbetstid redan nu får anses ha tillfredsställande lång frilid under den ljusare delen av dygnet. Riksrevisionsverket menar att bl. a. ökad fritid i dagsljus borde kunna uppnås enklare på annat sätl, t. ex. genom ökat införande av s. k. flextid där så är möjligl eller på sikt genom en arbetstidsförkortning. Länsstyrelsen i Kalmar län påpekar dock atl inte alla yrkesgrupper kan erbjudas flexibel arbetstid.

Sveriges turistråd anser liksom Kooperativa förbundet att de erfarenhe­ter som gjordes i Norge beträffande förlängd semesterperiod och ökad tu­rism sannolikt är giltiga också i Sverige. Turistrådet menar att inte bara den stationära turismen drar nytta av elt ökat antal ljusa timmar utan atl också det redan nu kraftiga veckoslutsresandet kommer atl öka i omfatt­ning. Många resmål ligger på elt sådant avstånd att de bara kan nås med viss tid av färdande i mörker. Denna skulle reduceras kraftigt vid införan­de av sommartid under i första hand april och september. Sommartid skul-

Prop. 1978/79:200

19

le också möjliggöra etl ökal utnyttjande av våra skärgårdar samtidigt som det sannolik! finns sjösäkerhetsskäl för sommartid. Slutligen skulle som­martid verka positivt förden internationella turismen till Sverige. Svenska kommunjörbundei påpekar att den ökade turismen skulle kunna förbättra ekonomin och utnylljandegraden vid flertalet övemattningsanläggningar. Dessulom skulle de kommunala idrotts- och fritidsanläggningarna kunna utnytljas en längre lid av dagen.

Arbetstid m. m.

Utöver de speciella problem som gäller jordbruket ser remissinstansema inga problem ur arbelstidssynpunkl med införande av sommartid. Svenska kommunförbundet anmärker dock alt del kan finnas avlalstekniska pro­blem som mäsie lösas. Svenska tidningsutgivarföreningen påpekar att di­stributionen av dagstidningar berör drygt 13 000 tidningsdistributörer och bilförare som till 90 procenl arbelar mellan klockan 04 och 06. En övergång lill sommartid skulle självfallel innebära att en relativt siörre del av delta arbete måste ske under mörker. Svenska lokaltrafikföreningen påpekar också all några tjänster kan vara utlagda så att vilotiden i samband med övergången till sommartid skulle bli för kort enligl gällande arbetstidslag­stiftning. Man förutsätter alt problemen kan lösas, om inte annat så genom någon form av generella dispenser. Svenska busstrafikförbundet förutsät­ter atl problemet blir behandlat i särskilda författningsregler om sommartid på elt sådant sätt att del inle skulle föranleda rättsverkningar med avseen­de på innehållet i andra författningar.

Ell eventuellt beslut om ändrad normaltid skulle medföra ökal anlal mörka arbeistimmar i början av dagen. Detta skulle innebära problem för en del utomhusarbete, som inte kan utföras i mörker. Antingen måste ar­betet förskjutas i tiden eller också minskas den effektiva arbetstiden med en timme. Delta gäller bl. a. televerket som 1974 uppskattade kostnaden lill 6,3 mkr och bestämt avstyrker ny normallid. Statens vägverk uppskattar kostnadsökningen för sin del lill 4,3 mkr. Av irafiksäkerhetsskäl skulle också ålgärder mot snö och underkylt regn i många fall få läggas mer än en timme tidigare, vilken skulle skapa stömingar i personalens dygnsrytm. Domänverket konstaterar att ny normaltid för dess del skulle medföra på­tagliga negativa effekter och utgår från atl den tanken inte aktualiseras. Länsstyrelsen i Västernorrlands län avstyrker också ny normaltid med hänvisning till atl det skulle medföra ökat anlal mörka arbetstimmar, vilket är otillfredsställande, och till behovet av samordning med Västeuropa. Även Sveriges turistråd anser att frågan om införande av ny normaltid fordrar noggrannare konsekvensanalyser.

Trafiksäkerhet

Trafiksäkerhetsaspektema behandlas av flera instanser. Statens trafik­säkerhetsverk konstaterar liksom i tidigare yttranden alt införande av som­martid eller ny normaltid skulle kunna påverka olycksutvecklingen i gynn­sam riktning. Sommartid innebär nämligen elt ökat antal mörka timmar på morgonen och ett ökat antal ljusa timmar på eftermiddagen och kvällen, då trafiken är tätare och olycksriskerna större. Verket anser också att en re­form skulle ha gynnsam effekl på antalet trafikolyckor där barn är inblan­dade. Emellerlid anser man inte att några väsentliga fördelar står att vinna genom införande av sommartid under perioden april september eftersom

Prop. 1978/79:200

20

det mesta trafikarbetet då under alla omständigheter utföres i dagsljus. Däremoi borde man kunna göra större vinster vid ändrad normallid. Detta belyses med siffror på hur antalel resor till arbetet i mörker, resp, från ar­betet i dagsljus under vissa antaganden ökar vid Göteborgs. Stockholms och Luleå horisont. Av dessa skäl anser verkel ny normaltid är att föredra framför sommarlid och atl sommartid, om den införs av andra skäl, bör förläggas till april-september. Statens väg- och trafikinstitut hänvisar till lidigare yttranden där man, liksom irafiksäkerhelsverket, har förespråkat ny normaltid framför sommartid med motiveringen atl minskningen av an­talet olycksfall skulle bli dubbelt så stor. Dessa synpunkter bekräftas av studier som gjorts under senare år, Olyckskvoten, dvs, antalet olyckor per miljon fordonskilometer, är under mörker oavsett region ungefär 2 gånger högre än under dagsljus vid barmark och 1.5 gånger högre vid snö- och is-förhållanden. Även Kooperativa förbundet. Landstingsförbundet. Svens­ka kommunförbundet och Svenska Lokaltrajikjöreningen lar fasta på för­delama ur trafiksäkerhetssynpunkl, Sveriges turistråd anser att sommartid sannolikt skulle öka spridningen av hemresetiden på söndagar, vilket bor­de påverka trafiksäkerheten positivt, Riksre\'isionsverket menar däremot atl en ökad irafiksäkerhel kan åstadkommas enklare med andra medel.

Energibesparing

Ingen av remissinstanserna tillmäter möjligheterna till energibesparing någon avgörande betydelse. Flera instanser anser att den eventuella be­sparingen skulle bli marginell, Energisparkommittén anser atl en viss ned­gång i energiåtgången för belysningsändamål förefaller rimlig. Viss osäker­het finns dock beträffande övergång till ny normaltid vilket skulle innebära ett ökal antal mörka timmar under normal arbetstid. Besparingen kan ock­så motverkas av andra effekter av omläggningen bl. a. förlängning av tu­ristsäsongen, ökad nöjesbilism, ökat friluftsliv och därmed större trans­portbehov, ökad uppvärmning av lokaler samt artificiell torkning av gröda. Kommittén inslämmer därför i promemorians slutsals att det inle är möj­ligt atl med visshet fastslå om en ändrad tidsberäkning medför en energibe­sparing. Sannolikheten talar dock för atl en viss besparing sker. Denna tor­de bli större om flera länder genomför omläggningen samtidigt. Om Väst­tyskland och Danmark övergår till ny tidsberäkning är del mera sannolikt att energihushållningssynpunkterna talar för en omläggning även i Sverige. Enligl kommitténs mening bör emellertid andra hänsynstaganden än ener­gisparandel vara utslagsgivande vid beslut om omläggning av tidsberäk­ningen. Ell ställningstagande till energibesparingseffekterna förutsätter avsevärt noggrannare undersökningar. Del är rimligt att anta alt besparing­en skulle bli störst vid ny normaltid. men med hänsyn till den ovannämnda osäkerheten vill kommittén f.n. inte la ställning till om en eventuell för­ändring borde avse sommartid eller ny normaltid. Centrala driftsledningen konstaterar alt variationen i den totala elförbrukningen genom olika ljus­förhållanden uppgår lill högst 2 procent. Genom införande av sommartid skulle i princip elbelysning erfordras en timme mindre per dygn under sommarhalvåret. Den maximala besparingen skulle då kunna beräknas lill ca 0.1 procent av dygnsbelastningen. De tidigare gjorda uppskattningarna på 0,3 procenl skulle alltså vara i överkant. Införande av sommarlid eller ny normaltid skulle å andra sidan medföra en större energiförbrukning för uppvärmning av lokaler, eftersom solenergin enligt CDS:s uppfattning ut­nytljas sämre.  Energiförbrukningen för uppvärmningsändamåi är ca 50

Prop. 1978/79:200

21

procent av den lolala energiförbrukningen. Det skulle därtör vara troligt att energiförbrukningen totalt snarare ökar än minskar vid införande av sommarlid. Svenska Elverksföreningen, som lidigare har uttryckt tvivel belräffande möjlighelema till energibesparing, påpekar atl flertalet av dess medlemsföretag har särskilda tariffer för abonnenter med slor energiför­brukning under icke normal högbelastningstid. Man tar ut ett högt pris på dagen och etl lågt pris på natten och detla regleras av ell särskilt kopp-lingsur anslutet till elmätarnas räkneverk. Vid införande av sommartid skulle dessa kopplingsur behöva ställas om två gånger om året, vilket skul­le skapa praktiska problem.

Jordbruk, skogsbruk, fiske

De instanser som avstyrker sommartid motiverar främst detta med de svårigheter införande av sommartid skulle skapa för jordbruket och fisket. För jordbrukets del gäller del framför allt all skördearbetet inte kan påbör­jas förlän daggen försvunnit från grödan, varför arbetet skulle förskjutas. Lantbrukarnas Riksjörbund påpekar alt dessa problem har ökal med den moderna tekniken för vallskörden. Den lidigare hässjningsmetodiken har ersatts av ensilering och skulltorkning av vallfoder, vilka båda metoder bygger på förtorkning pä fältet och därför är mera daggkänsliga. Spann­målsskörden sker numera nästan enbart med skördetröska. Även denna metod förutsätter att daggen har torkal från fälten. När skörden måste fort-sälta in på hösten blir daggproblemet mera påtagligt. Normalt skördas ock­så siörre delen av spannmålen i mellansverige och Norrland under septem­ber månad. Införande av sommartid skulle därför innebära mera obekväm arbetstid för jordbruket och övertidsersättning för anställd arbetskraft. Re­dan nu tar man ul den övertid som arbelstidslagstiftningen medger. Lant­bruksstyrelsen tillägger atl lorkningskapacitelen inom jordbruket inte har utvecklats i takt med Iröskningskapaciteten. Däremot har det nya distribu­tionssystemet med lankhämtning av mjölk medfört att konsekvenserna för mjölkproduktionen skulle bli mindre allvarliga än 1974. Skogs- och lantar­betsgivarförbundet framhåller att utvecklingen skärper problemen med överlid. Under tryck från arbetstagarhåll har arbetstiden avlägsnat sig allt­mer från branschens behov och fått allt mindre avvikelser från industrins. Problemen har ökat genom det minskade antalet fast anställda inom jord­bruket, den femte semesterveckan samt ändrade fridagsregler för djurskö­tare. Övertidsultaget har också blivit dyrare. Om sommartid införs anser förbundel därför alt jordbruket måste ges kompensation för extra kostna­der. Svenska lantarhetarJÖrhundet motiverar framför allt sill avstyrkande med de svårigheter som omställningen två gånger om året skulle medföra bl. a. för mjölkningsarbelel. Omställningen skulle vålla besvärligheter och irritation inte bara i jordbruket utan i hela arbetslivet. Förbundet anser lik­som Lantbruksstyrelsen all omläggning till ändrad normallid i och för sig skulle vara mer tilltalande, men alt det skulle medföra ell siörre anlal mör­kertimmar både för jordbruket och trädgårdsanläggningsbranschen, där den mörka årstiden redan nu vållar svårigheter. Domänverket konstaierar också atl sommarlid skulle medföra merkostnader för jordbruksförvalt­ningen under skördeperioden, men att denna period är relativt kort. Där­emot skulle sommartid ha betydande positiva effekter för skogsförvalt­ningen, såväl från produktions- som arbetsmiljösynpunkt genom att del in­nebär en minskad arbetstid under den varmaste delen av dagen.

Svenska skogsarbetarförbundet påpekar dock atl utvecklingen mot stör-

Prop. 1978/79:200

22

re andel fast lön och hårdare kontroll av arbetstiden medför att skogsarbe-lama, om sommarlid införs, inte ges större tillfälle atl under eftermidda­garna besöka affärer, banker etc. Förbundet som tidigare har varil positivt till sommarlid känner därför större tveksamhet nu.

Sveriges Fiskares Riksförbund hänvisar lill etl tidigare yttrande som av­styrker införande av sommartid, eftersom det skulle innebära en minsk­ning av den effektiva fisketiden för kustfiskare. Även Fiskeristyrelsen pe­kar på dessa ölägenheter.

Väderleksprognoser

Sveriges Meteorologiska och Hydrologiska institut påpekar att införan­de av sommarlid skulle medföra såväl ökade kostnader som sämre service för väderlekstjänstens avnämare. Observationstiderna vid de synoptiska observalionsstationema är intemalionellt fastlagda. Införande av sommar­tid skulle innebära en förskjutning och ökade krav på ersättning för obe­kväm arbetstid och, för deltidsarbetande observatörer, praktiska problem vid lunchtiden. Observationstiderna, som nu är väl avpassade lill radio-och TV-sändningar och flygets avgångstider, skulle försenas en timme och prognoskvalitelen skulle därmed sänkas. Sjösäkerhetsrådet som lidigare avstyrkt sommartid av dessa skäl, finner nu att skälen för samordning med våra grannländer väger tyngre och accepterar därför gemensamt införande av sommartid.

Kritik av promemorian

Statskontoret anser att starka skäl talar för att Sverige har samma lids-syslem som övriga länder i Västeuropa. Nackdelama av att införa som­martid är dock sådana att de inte direkt kan sägas uppväga fördelama. Lik­som i sill remissvar på nordiska ministerrådels utredning anser därtör statskontoret atl en mera övergripande samhällsekonomisk värdering utar­betad enligt vedertagna metoder bör ligga lill grund för ell beslut. Riksrevi­sionsverket som under vissa förutsättningar förordar införande av som­martid, anser att, även om frågeställningen innehåller flera aspekter som är svåra atl inbegripa i en samhällsekonomisk nyttokostnadskalkyl, försök borde ha gjorts att väga samman för- och nackdelar lill ett förslag till åt­gärd. Statens pris- och kartellnämnd menar atl det saknas sådana kost­nadsberäkningar som skulle göra det möjligt all mera säkert avväga för-och nackdelar med ändrad lidsberäkning. Nämnden kan inte utesluta att t. ex. kostnadsökningar inom jordbruket blir övervältrade på konsumen-tema. Hur stor inverkan detta skulle ha på konsumentprisnivån går inte att beräkna med det bristfälliga underlaget. SPK anser också att del hade varit en fördel om man åtminstone i grova drag hade försökt kostnadsmässigt uppskatta effekterna av en omläggning, särskilt i fråga om energiförbruk­ningen. Tjänstemännens Centralorganisation menar alt promemorian i vä­sentliga delar saknar underlag för alt lämpligheten av införande av som­martid eller ny normaltid skall kunna bedömas. Frågan om eventuella medicinska och sociala problem för arbetstagare med oregelbundna och obekväma arbetstider har inte alls berörts. De ekonomiska konsekvenser­na har knappast alls diskuterats utom vad gäller kommunikationer, jord­bruk och fiske. Hur en förändring skulle påverka industrin och dess förhål­lande till omvärlden har inte alls berörts, inle heller eventuella konsekven­ser för byggnads- och anläggningsverksamhel. TCO anser det därför syn-

Prop. 1978/79:200

23

nerligen angelägel all en utredning, med bl. a. representanter för arbets­marknadens parter, snarast tillsätts för atl överväga frågan. Svenska ar­betsgivarföreningen menar alt effekterna på näringslivets produktions­kostnader inte har ändrats sedan 1974. Det kan ifrågasättas om vinsterna av sommartid är så stora att de motsvarar kostnaderna för de relativt slora omställningar som blir nödvändiga. Del är nu särskilt angeläget att man uppmärksammar de koslnadshöjande effektema av införande av sommar­tid inom t. ex. jordbruket. Kommunikationstekniska skäl talar givetvis för att även Sverige skulle införa sommartid, om så sker utomlands. Brislen på harmonisering beträffande periodvalet minskar emellertid avsevärt förde­lama av ett allmänt införande av sommartid. Denna fråga borde ha analy­serats närmare. Enligt föreningens uppfattning saknas därför tillräckligt underlag för en bedömning huruvida de kommunikalionsmässiga fördelar­na är tillräckligt stora för all införa sommartid och man vill inte för närva­rande tillstyrka införande av sommartid.

Förberedelsetid m. m.

Statens Järnvägar anser att en övergång lill sommarlid kommer all inne­bära vissa planerings- och trafikledningsproblem och därmed samman­hängande kostnader vilka dock inte exakt låter sig beräknas. Även Post­verket menar att sommartid eller ny normallid medför ett tidskrävande ar­bete. Svenska kommunförbundet påpekar alt de kommunala trafikförela-gen måste göra vissa lidtabells- och tjänstgöringsjusteringar när sommarlid införs resp. upphör. Liknande problem gäller även inom social- och sjuk­vård, renhållningsverksamhel m.m. Svenska Lokaltrafikföreningen anser dock inte problemen större än de relativt enkell ska kunna lösas. Liknande synpunkter framförs av Generaltullstyrelsen. Svenska Skogsarbetarför­bundet påpekar att arbelstidsschemat måste ändras två gånger per år. Dessutom anser man atl de allmänna kommunikalionstabellerna måste ändras liksom tiden för öppethållande i affärer och allmänna inrättningar.

På grund av behovet av förberedelsetid för eventuellt införande av som­marlid anser Postverket alt det bör ske tidigast 1979. För SJ:s del är det angeläget att beslut om eventuellt införande av sommartid fattas 10-12 månader före ikraftträdandet. SAS anser det önskvärt med 18 månaders varsel. Beslut nu om sommartid 1979 skulle alltså komma i senaste laget.

Om införande av sommartid påverkar resebehoven, anser Svenska buss­trafikförbundet att beslut måste fattas 15-18 månader i förväg för all de ändrade resebehoven ska kunna beaktas i planeringen.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979