Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1987/88:74

om skördeskadeskydd

Prop.

1987/88:74

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 10 december 1987.

Pä regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposifionen lämnas förslag rörande vissa frågor om del framtida skör-deskadeskyddet.

1    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 74

Propositionens lagförslag

Prop, 1987/88:74

1 Förslag till

Lag om beslutanderätt för Stiftelsen Lantbrukarnas skördeskadeskydd

Härigenom föreskrivs följande,

1

§ Regeringen får överlämna till Stiftelsen Lantbrukarnas skördeskade­skydd att besluta i ärenden om skördeskadeskydd,

2

§ Statistiska centralbyrån skall till Stiftelsen Lantbrukarnas skördeska­deskydd lämna ut sädana uppgifter som behövs för handläggning av ären­den om skördeskadeskydd.

1,

Denna lag träder i krafl den 1 april 1988,

2,

Den som hos Stiftelsen Lantbrukarnas skördeskadeskydd har tagit befattning med en fråga som avses i 1 § får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han därvid har erfarit om affärs- eller driftsförhållanden hos enskild. Bestämmelsen gäller under år 1988,

2 Förslag till

Prop. 1987/88:74

Lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100)

Härigenom föreskrivs alt 9 kap, 4§ och bilagan till sekretesslagen (1980: 100)' skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

9 kap, 4§ Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av stafislik samt, i den utsträckning regeringen föreskriver del, i annan därmed jämförbar undersökning, som utförs av myndighet, för uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Uppgift i företagsregister, uppgift som avser avliden, uppgift som behövs för forskningsändamål, uppgift som avser personal- och lönestafislik och uppgift, som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhällande är direkt hänför­lig till den enskilde, får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närslående lider skada eller men.

Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas enligt vad som fö­reskrivs i lag om beslutanderätt i ärenden om skördeskadeskydd.

I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år, såvitt angår uppgift om enskilds personliga förhållanden, och annars i högst tjugo år.

Bilaga

I enlighet med vad som anges i 1 kap, 8 § skall vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att la del av handlingar hos myndighet i fillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i Svensk författningssamling (SFS) på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits ät organet.

Nuvarande lydelse

Stiftelsen Svensk-norska samar-

statligt stöd i form av stipendier

betsfonden

(SFS 1976: 1046)

Stiftelserna Nordiska museet,

prövning av anställnings- och ar-

Riksutställningar, Stockholms in-

belsvillkor och andra frågor som

ternationella fredsforskningsinsli-

rör statligt reglerad anställning hos

lut (SIPRI), Sveriges Tekniska mu-

stiftelsen (SFS 1976: 1046)

' Lagen omtryckt 1985:1059,

 Med nuvarande lydelse avses i prop, 1986/87: 151 föreslagen lydelse.

seum och WHO Collaborating Centre on Internafional Drug Moni-toring

Prop. 1987/88:74

Föreslagen lydelse

Stiftelsen Svensk-norska samar­betsfonden

Stiftelsen Lantbrukarnas skörde­skadeskydd

Stiftelserna Nordiska museet, Riksutställningar, Stockholms in­ternationella fredsforskningsinsfi-lut (SIPRI), Sveriges Tekniska mu­seum och WHO Collaborating Centre on International Drug Moni- toring

statligt stöd i form av stipendier (SFS 1976:1046)

prövning av ärenden om skörde­skadeskydd (SFS 1988:00)

prövning av anställnings- och ar­betsvillkor och andra frågor som rör statligt reglerad anställning hos stiftelsen (SFS 1976:1046)

Denna lag träder i krafl, i fräga orn 9 kap. 4 § den 1 april 1988, och i övrigt den 1 januari 1989,

Jordbruksdepartementet

pp- 

1987/88:74

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 december 1987

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gö­ransson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om skördeskadeskydd 1 Inledning

Mellan företrädare för regeringen och Lantbrukarnas förhandlingsdelega­tion träffades den 10 november 1986 en principöverenskommelse om att Lantbrukarnas riksförbund (LRF) skall överta huvudmannaskapet för ett nytt skördeskadeskydd.

En för staten och LRF gemensam arbetsgrupp har därefter haft i upp­drag att närmare utreda och lämna förslag till utformning av del nya skyddet.

Arbetsgruppen lade i april 1987 fram ett sådant förslag. Förslaget inne­håller ocksä en överenskommelse mellan staten och LRF. Överenskom­melsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilagal.

I prop, 1986/87: 146 om reglering av priserna på jordbruksprodukter m,m, togs bl, a, frågan om det framlida skördeskadeskyddet upp. Rege­ringen förordade i proposiUonen all LRF skulle vara huvudman för ell nytt skördeskadeskydd fr, o, m. 1988 års skörd och hemställde om riksdagens godkännande i denna del. Riksdagen beslutade i enlighet med hemställan (JoU 1986/87: 26, rskr, 346),

Samtidigt som regeringen förelade riksdagen frågan om huvudmanna­skapet uttalades att flera av de frågor som behandlades i överenskommel­sen var av den arten alt riksdagen måste besluta i ärendet innan en överföring kunde ske. Förslag i de olika frågor som fordrade riksdagens ställningstagande skulle utarbetas och föreläggas riksdagen senast hösten 1987, Under hösten har förnyade överläggningar ägt rum mellan företräda­re för regeringen och LRF. Jag återkommer nu till frågan om det framlida skördeskadeskyddet,

ti    Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 74

2  Bakgrund

Prop. 1987/88:74

2.1 Nuvarande skördeskadeskydd

Nuvarande skördeskadeskydd tillkom år 1961, Dessförinnan hade staten vid större skördeskador genom bl, a, prishöjningar lämnat stöd till jordbru­karna,

Skördeskadeskyddet omfattar samtliga jordbruksföretag med minst tvä hektar brukad åker. I skyddet ingår alla allmänt odlade grödor. De grödor som inte ingår är främst trädgårdsväxter, kokärter, konservärter, åkerbö­nor och bruna bönor.

Skördeskadeskyddet är etl ekonomiskt skydd vid sköidenedsätining. Om skörden är betydligt lägre än man normalt kan förvänta sig utgår ersättning oavsett orsak. Vid skadeberäkningen beaktas såväl förluster pä grund av låg skörd som förluster förorsakade av dålig kvalitet. Skyddet avser inte enskilda grödor utan det sammanlagda skörderesultatet för företaget. Genom skördeskadeskyddet skall i princip endast stora skörde­skador ersättas. Avsikten är att det skall vara ett katastrofskydd,

Skördeskadeskyddet är obligatoriskt. Varje jordbrukare är skyldig att i början av juni varje år lämna uppgifter om åkerarealens användning till slafistiska centralbyrån (SCB). Dessa arealuppgifter används för ersätt­ningsberäkningarna i skördeskadeskyddet samt utgör underlag för delar av lantbruksstatistiken. Varje jordbrukare får besked orn beräkningsresulta­tet. Skördeskadeersättningen betalas ut före mars månads utgång året efter skadeäret utan att ansökan om ersättning behöver göras,

Ersätlningsberäkningarna för de enskilda jordbruksföretagen baseras pä uppgifter från gärden om arealfördelningen pä olika grödor. Uppgifterna om skördens storlek och kvalitet hämtas däremot inte frän den enskilda gården. I stället beräknas områdeslal som baseras på det genomsnittliga skördeutfallet för olika grödor inom området. För skördeskadeskyddets syften är landet indelat i 420 skördeområden. För varje område och för var och en av de i skyddet ingående grödorna fastställs årligen normskörd, aktuell skörd, normkvalitel, aktuell kvalitet och skördevariation.

Med ledning av skörde- och kvalitetsuppgifter samt uppgifter om gällan­de grundpriser, i de flesta fall per den 1 november skadeåret, beräknas normskördevärde, aktuellt skördevärde och skördevarialion i kronor per hektar.

Företagels areal av varje gröda multipliceras med normskördevärdet resp. det aktuella skördevärdet för skördeområdet. På delta sätt erhålls ett normskördevärde och ett aktuellt skördevärde för varje gröda som odlas pä företaget. Om summan av de aktuella skördevärdena är mindre än summan av normskördevärdena, utgör skillnaden den beräknade skadan. Ersättning utbetalas om skadan är större än självrisken och avrundas till närmast hela hundratal kronor.

Genom att de aktuella skördarna bestäms för skördeområden kan ensta­ka eller grupper av företag drabbas av betydande skador utan att skörde­skadeskyddet löser ut, eller att det löser ut med otillräcklig effekt. Företa­gare som drabbas av mycket allvarliga skördeskador men som pä grund av

skyddets konstrukfion inte får ersättning eller endast får obetydlig ersätt-     Prop. 1987/88: 74 ning kan söka behovsprövade bidrag.

Ersättningar och bidrag utbetalas från en fond - skördeskadefonden. Medel fill denna har tillskjutits frän staten och jordbruket. För närvarande utgörs tillskottet till fonden endast av ränta på innestående medel.

Fonden förvaltas av statens jordbruksnämnd som är huvudmyndighel för skördeskadeskyddet. Jordbruksnämnden ansvarar för insamling av avgiftsmedlen och för utbetalning av ersättningar. Nämnden beslutar vida­re om behovsprövade bidrag.

SCB svarar för den största delen av arbetet med skördeskadeskyddet. Sålunda svarar SCB för den centrala ledningen av de objekfiva skördeupp­skattningarna samt fastställer indelningen i skördeområden, SCB svarar ocksä för insamling, granskning och kontroll av bl, a, arealuppgifler från samUiga jordbruksföretag i landet samt beräknar normskördar, aktuella skördar, normpriser och aktuella priser, skördevariationer och ersättning­ar. Dessutom ombesöijer SCB utskrift av utbetalningskort och ersättnings-besked samt svarar för stickprovskontroll av jordbrukarnas arealuppgifter.

Lantbruksnämnderna utför fältarbetet vid de objektiva skördeuppskatt­ningarna med hjälp av särskilda provtagare och medverkar vid fältkontrol­ler av arealuppgifterna. Nämnderna samlar in arealuppgifter från jordbru­kare, som inte lämnat in dessa trots påminnelser, samt medverkar vid granskning av arealuppgifter i fall som kräver lokalkännedom eller kontakt med jordbrukarna. Dessutom insamlar och granskar nämnderna individu­ella anmälningar av skördeskador i samband med s, k, tillfälliga åtgärder,

I dag svarar fonden helt för kostnaderna för skyddels administration.

En särskild nämnd - skördestafistiska nämnden - har till uppgift att utreda frågor om skyddets utformning och omfattning samt avge förslag till förbättringar av skyddet. Grunderna för skyddet är fastställda av riksda­gen. Varje år beslutar regeringen om skördeskadeskyddets statistiska och tekniska utformning efter förslag från skördestatistiska nämnden,

2.2 Tidigare utredningar

Efter bemyndigande av regeringen fillkallade dåvarande chefen för jord­bruksdepartementet i mars 1976 fem sakkunniga med uppdrag att se över skördeskadeskyddet inom jordbruket. De sakkunniga, som antog benäm­ningen utredningen om skördeskadeskyddet, avlämnade i maj 1979 betän­kandet (SOU 1979: 53) Nytt skördeskadeskydd.

Utredningen lade fram tvä alternativa förslag till skördeskadeskydd, nämligen ett kombinerat låne- och bidragssystem och eU syslem bestående av nuvarande områdesskydd med vissa individuella kompletteringar. Sta­ten borde enligt utredningen vara huvudman för skördeskadeskyddet oav­sett vilket av de båda föreslagna systemen som valdes.

För att vidare utreda vissa frågor om skördeskadeskyddets framfida

utformning tillkallade dåvarande chefen för jordbruksdepartementet i maj

1983 en särskild sakkunnig som i augusti 1983 redovisade resultatet av sitt

arbete i promemorian (Ds Jo 1983:8) Skördeskadeförsäkring, I promemo­

rian föreslogs en individualisering av skyddet. Som exempel på skyddssys-

tern som därvid kunde komma till användning diskuterades etl alternafiv     Prop, 1987/88: 74

med förhöjd självrisk och ett alternativ med individuella tilläggspremier.

Vidare föreslogs att huvudmannaskapet för skyddet skulle överföras på

försäkringsbolag och de löpande kostnaderna för skyddet överföras på

jordbruket.

Såväl betänkandet som promemorian har remissbehandlats. Förslagen har dock inte föranlett några beslut om ändringar i skördeskadeskyddet.

3 Föredragandens överväganden

3.1   Allmänna utgångspunkter

Nuvarande skördeskadeskydd infördes år 1961. Syftet är att ge jordbruks-förelagen ett skäligt ekonomiskt skydd mot förluster på grund av skörde­skador.

Skördeskadeskyddet har sedan tillkomsten utsatts för kritik från i första hand enskilda jordbrukare eller grupper av jordbrukare. Även om vissa förändringar har genomförts i skyddet har jordbrukarnas möjligheter att påverka skyddets utformning ansetts vara alltför begränsade. Mot den bakgrunden har det varit angelägel för jordbrukarna alt själva få överta ansvaret för administrationen, finansieringen och den närmare utformning­en av skyddet.

Riksdagen har också, som tidigare nämnts, godkänt att huvudmannaska­pet för skyddet överförs till LRF. Genom en sådan överföring ges jordbru­ket frihet att utforma ett lämpligt skördeskadeskydd.

Samtidigt mäste emellertid beaktas de allvarliga återverkningar som stora skördeskador av typen naturkatastrof kan få. Sådana skador kan staten inte fråpsäga sig ansvaret för.

Staten bör följaktligen ha kvar ett övergripande ansvar för katastrofarta-de skador på skörden. Överenskommelsen med LRF innebär ocksä att staten även i fortsättningen skall ha ett övergripande ansvar vid skördeska­dor av naturkalastrofkaraklär som drabbar stora områden.

Dessutom bör emellertid staten även i fråga om skyddet i övrigt, dvs, till de delar huvudmannaskapet överföres pä LRF, försäkra sig om all vissa grundläggande krav på det framfida skyddets utformning uppfylls, I det följande kommer jag att behandla dessa frågor och frågan om administra­tion och finansiering av skyddet.

3.2   Skyddets omfattning

Den med LRF träffade överenskommelsen innebär alt jordbruksnäringen själv utifrån vissa utgångspunkter skall svara för utformningen av skyddet. I överenskommelsen med LRF har således vissa riktlinjer för skyddet angivits. Dessa innebär enligt överenskommelsen bl, a. att skyddet väsent­ligen är ett individuellt tolalskadeskydd och att det är öppet för alla jordbrukare med mer än 5,0 ha åker, Väsentliga ändringar får enligt över­enskommelsen inte göras utan regeringens medgivande.

För riksdagens information lämnas här en redogörelse för huvuddragen i     Prop. 1987/88: 74 det system som LRF avser att tillämpa.

Som skadeområden avgränsas årligen de geografiska områden där total­skador har stöire omfattning. Endast inom dessa skadeområden skall ersättning kunna utgå. Jordbrukare fär inom sådana områden anmäla are­aler där skörden inte kan bärgas eller skadorna på skörden i fält är sådana att skörden måste kasseras. Skyddet gäller inte partiella skador och nor­malt inte heller utvintringsskador och osådda arealer.

Beräkningen av skördeersättningen sker individuellt för varje förelag. Vid beräkning av skördeskadan utgär man frän totalskadad areal och normskördevärdet i området för den aktuella grödan. Skördeutfallet av andra grödor som odlas pä företaget beaktas inte. Ersättningen beräknas som skördeskadan på totalskadad areal minskad med en självrisk beräknad på gårdens totala normskördevärde. Viss minimistorlek pä utbetald ersätt­ning kan komma att bestämmas.

En självrisk på 20-25% skall tillämpas. Självrisken kan behöva vara olika stor i olika områden beroende på hur stor sannolikheten för lotalska-dor är. Även individuella variationer kan ifrägakomma,

3.3 Administration av skyddet

Enligt överenskommelsen skall LRF utöva huvudmannaskapet för skörde­skadeskyddet genom en särskild juridisk person. LRF har för detta ända­mål inrättat en stiftelse vars ledamöter utses av LRF: s styrelse. Stiftelsen skall inte ha någon annan verksamhet.

Avsikten är att anmälnings- och kontrollförfarandet skall organiseras så att det kommer att likna del förfarande som för närvarande tillämpas vid individuell anmälan av skördeskador.

De uppgifter som behövs för skördeskadeskyddet hämtas för närvaran­de ur lantbruksregistret. Enligt förordningen (1968:111) om uppgifter för lantbruksstatistiken, lantbrukets företagsregister och skördeskadeskyddet utgör uppgift för lantbruksstatistiken också anmälan för reglering av skör­deskada.

Skall stiftelsen administrera skyddet behöver sfiftelsen tillgång till mot­svarande uppgifter. För lantbruksföretag inom skadedrabbade områden är det främst följande uppgifter som behövs, nämligen

-

namn och adress,

-

person- eller organisationsnummer,

-

församlingsnamn och områdesidenlifikation samt

-

odlade grödor och arealerna för var och en av dem.

Även om huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet överförs från sta­ten till LRF kommer dessa uppgifter också i fortsättningen att lämnas för lantbruksstatistiken och ingå i lantbrukets företagsregister.

Som framgår av vad jag tidigare har anfört behöver stiftelsen ocksä tillgäng till uppgifter om normskördar för ersättningsberäkningarna. LRF anser att för det framtida skördeskadeskyddet är det tillräckligt med en tredjedel av nuvarande antal provytegårdar. Det blir därmed sannolikt de

krav staUstikanvändare i övrigt ställer som främst kommer att vara styran-     Prop. 1987/88: 74 de för hur omfattande skördeuppskattningarna behöver vara i framtiden.

Lantbruksekonomiska samarbetsnämnden publicerade i juni 1982 Ut­redning om de objektiva skördeuppskaltningarnas omfattning. Enligt den­na utredning erfordrades, om man bortsåg från skördeskadeskyddets be­hov, åtminstone skördestatistik på länsnivå. Skördeuppskattningarna bor­de, menade man, kunna begränsas till hälften eller tredjedelen av nuvaran­de omfattning. Det kan nu bedömas som troligt att antalet skördeområden kan minskas från 420 till ca 100,

De uppgifter som sfiftelsen mot bakgrund av vad jag nu nämnt kan behöva för administrationen av skyddet bör stiftelsen mot sedvanlig ersätt­ning få tillgång till efter överenskommelse med SCB,

LRF har vidare framfört önskemål om att få anlita lantbruksnämnderna för arbete med rapportering av skadorna samt insamling och granskning av skadeanmälningarna. Jag anser att det arbetet bör få utföras av nämnderna på uppdragsbasis.

3.4 Finansiering

Medelsbehovet i det framtida skördeskadeskyddet är beroende av omfatt­ningen av de skadetyper som ingår i skyddet samt valet av självrisknivå. LRF avser att i stort sett behålla den ambitionsnivå som gäller för de tillfälliga åtgärderna i nuvarande skydd. De sammanlagda årliga ersättning­arna för dessa åtgärder har varit i genomsnitt 44 milj. kr. under den senaste tioårsperioden. Om utvintring m. m., som inte avses beaktas i det framlida skyddet, frånräknas har de årliga utbetalningarna varit knappt 30 milj. kr, Överslagsmässigt bedöms administrationskostnaderna bli ca 5 milj, kr. per år.

Det beräknade skadeutfallet och därmed också ersättningarna kommer att variera betydligt mellan olika år. Det är därför angeläget att skördeska­defonden är tillräckligt stor för att klara dessa variationer. Under senare är har fondens behållning minskat. Efter utbetalningarna för 1986 års skörd uppgår skördeskadefonden till ca 324milj. kr. Det förutsätts att en upp­byggnad av fonden sker så att denna inom en 10-årsperiod kommer att uppgå till storleksordningen 500 milj. kr. i dagens penningvärde.

Till fonden bör tills vidare ärligen föras ett belopp av 60 milj, kr. Delta är avsett att dels motsvara de årliga genomsnittliga utbetalningarna för ersätt­ningar och administration, dels bygga upp fonden fill erforderlig storlek. Avsättningen till fonden bör ske från de prisregleringsmedel som jord­bruksnäringen tillförs enligt årliga riksdagsbeslut eller genom särskild skördeskadeavgift. Jordbrukets kompensationsram bör höjas med motsva­rande belopp utan avräkning.

Enligt överenskommelsen mellan staten och LRF skulle stiftelsen få

överta skördeskadefonden efter 1987 års skörd. Efter överläggningar un­

der hösten 1987 mellan företrädare för regeringen och LRF har emellerfid

en överenskommelse träffats som innebär att fonden inte nu överförs till

stiftelsen utan under en övergångsperiod av fem är kvarstår hos statens

jordbruksnämnd. Fondens medel skall av jordbruksnämnden placeras på

10

samma sätt som regeringen har angivit för placeringen av övriga prisregle-     Prop. 1987/88:74 ringsmedel. Nämnden skall efter rekvisition till stiftelsen utbetala de medel som erfordras för dess verksamhet.

Under övergångsperioden kommer ett arbete alt pågå i syfte alt nå en överenskommelse med LRF om en definitiv överföring av fonden vid periodens slut, I övrigt görs inga förändringar i förhållande till den fidigare överenskommelsen,

3.5    Effekter på den statliga förvaltningen

Som jag anfört fidigare (avsnitt 3.3) kommer överföringen fill LRF av huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet att medföra att dimensione­ringen av skördeuppskattningama blir mindre beroende av skördeskade­skyddet.

Enligt statistiska centralbyrån måste en ny områdesindelning vara färdig under hösten året före det skördeår då den skall användas, bl. a. beroende på den tid det tar för omarbetning av dataprogrammen. Urvalet av prov­ytegårdar mäste ocksä göras fidigt. Skördeuppskattningarna kan därför inte läggas om förrän fr. o, m. skördeåret 1989.

Infill omläggningen av skördeskadeskyddet den 1 juli 1988 bör såväl skördestatistiska nämnden som enheten för skördeskadeskydd finnas kvar och fullgöra sina uppgifter vad gäller 1987 års skörd samt förekommande avvecklingsarbete. Därefter bör såväl nämnden som kansliet kunna av­vecklas. En mindre del av de uppgifter enheten för skördeskadeskydd har kan behöva utföras inom statistiska centralbyrån även framdeles, bl. a. gäller det slutförande av arbete som rör 1987 års skördeskador. Detta har beaktats i statistiska centralbyråns anslagsframställning.

Jordbruksnämnden bör kvarstå som huvudmyndighet för nuvarande statliga skördeskadeskydd till dess att det är avvecklat.

3.6    Lagstiftningsfrågor

Den stiftelse som för LRF: s räkning skall handha skyddet kommer att anförtros uppgifter som innebär myndighetsutövning. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen fordrar detta lagstöd. Jag föreslår alt uppgiften överiäm­nas till stiftelsen i en särskild lag.

En fråga som bör uppmärksammas i del här sammanhanget är frågan om offentlighetsprincipens tillämpning på stiftelsen. Regeringen har i prop. 1986/87:151 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m, föreslagit en utvidgning av principens tillämpning utanför myndighetsområdet och då främst till sådana organ som handhar myndighetsutövning mot enskilda. Jag anser att stiftelsens verksamhet, i enlighet med de rikfiinjer som redovisas i propositionen, bör omfattas av en sådan utvidgad offentlighet. Stiftelsen bör således föras upp i den bilaga till sekretesslagen som föresla­gits i propositionen.

Det behov av sekretess hos sfiftelsen som kan uppkomma på grund av

att offentlighetsprincipen skall tillämpas tillgodoses i propositionen genom

ett tillägg i 8 kap, 7§ sekretesslagen. En konsekvens av regleringen blir,

"

som också uttalas i propositionen, att inte bara handlingssekretess kom-      Prop. 1987/88: 74 mer att gälla utan också en motsvarande tystnadsplikt.

De föreslagna ändringarna i sekretesslagen skall inte träda i kraft förrän den 1 januari 1989.

Avsikten är emellertid att stiftelsen skall påbörja sin verksamhet redan under år 1988. Det behövs därför särskilda bestämmelser om tystnadsplikt för befattningshavare hos stiftelsen för tiden fram till den 1 januari 1989. Jag anser att sädana bestämmelser kan tas in i övergångsbestämmelserna till den särskilda lagen om beslutanderätt för sfiftelser. De bör ges en begränsad tillämpningstid och inte gälla längre än till dess ändringarna i sekretesslagen träder i kraft.

Jag har i det föregående föreslagit alt stiftelsen skall få tillgång till vissa uppgifter ur lantbrukets företagsregister. För dessa uppgifter råder enligt 9 kap, 4§ sekretesslagen (1980:100) i viss utsträckning sekretess.

Förslagen i prop, 1986/87: 151 innebär också att de enskilda organ till vilka offenfiighetsprincipen utsträcks blir att jämställa med myndigheter vid Ullämpningen av sekretesslagen. Enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen får sekretessbelagda uppgifter inte röjas för annan myndighet i andra fall än som anges i lagen eller i lag eller förordning till vilken lagen hänvisar. Detsamma gäller enligt 1 kap. 2 § då fråga är om alt röja uppgifter för enskild. Av 14kap, 1§ framgår emellertid såvitt avser uppgiflslämnande myndigheter emellan att även en föreskrift om uppgiftsskyldighel i en lag eller förordning till vilken någon uttrycklig hänvisning inte finns i sekre­tesslagen skall lända fill efterrättelse. Någon motsvarande bestämmelse finns inte då det gäller uppgiftsskyldighet mot enskilda.

Jag anser att uppgiftsskyldigheten gentemot stiftelsen bör regleras i den särskilda lagen om beslutanderätt för stiftelsen. För att stiftelsen skall kunna administrera skördeskadeskyddet behöver stiftelsen tillgäng till uppgifter från statistiska centralbyrån redan under hösten 1988, dvs, innan stiftelsen enligt förstagen i prop. 1986/87:151 blir att jämställa med myndig­het. En särskild hänvisning till uppgiftsskyldighelen måste därför införas i sekretesslagen. Ett sådant tillägg harg)orts i 9 kap. 4§,

I enlighet med det anförda har inom jordbruksdepartementet upprättats förslag till

1,

lag om beslutanderätt för Stiftelsen Lantbrukarnas skördeskade­skydd,

2,

lag om ändring i sekretesslagen (1980: 100),

Förslaget under punkt 2 har upprättats i samråd med chefen för justitie­departementet.

Lagförslagen är av sådan karaktär att de i och för sig ligger inom området för lagrådets granskning. Enligt min mening är förslagens beskaf­fenhet dock sådan att det inte är nödvändigt att höra lagrådet i ärendet.

12

4  Hemställan

Prop. 1987/88:74

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

dels att anta inom jordbruksdepartementet upprättade förslag till

1.   lag om beslutanderätt för Sfiftelsen Lantbrukarnas skördeska­

deskydd,

2.

lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), dels att

3.

godkänna vad jag har förordat om det framlida skördeskade­skyddet.

5 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt fram.

13 n   Riksdagen 1987/88. 1 saml. Nr 74

Bilaga     Prop. 1987/88:74

Arbetsgruppen f

ö

r utformning av'cjet nya sk

ö

rdeskadeskyddet

1987-04-21

Till

Statsr

å

det och chefen f

ö

r

jordbruksdepartementet

Ö

verF

ö

ring av sk

ö

rdeskadeskyddet till LRf

F

ö

retr

ä

dare f

ö

r regeringen och Lantbrukarnas f

ö

rhandlings­delegation tr

ä

ffade den 10 november 1986 princip

ö

verens­kommelse ora att Lantbrukarnas riksf

ö

rbund (LRF) skall 

ö

verta huvudmannaskapet f

ö

r ett nytt sk

ö

rdeskadeskydd.

En f

ö

r staten och LRF gemensam arbetsgrupp har haft uppdraget att n

ä

rma.re utreda och l

ä

gga f

ö

rslag om utformningen av det nya sk

ö

rdeskadeskyddet. I arbetet har deltagit

F generaldirekt

ö

r Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

é

n, ordf

ö

rande

Byr

å

direkt

ö

r Bengt Olof.[REDACTED_EFTERNAMN], jordbruksdepartementet

Avdelningschef Frithiof Billstr

ö

m, SCB

Statistikchef Rune Tryggveson, SCB

Lantbruksdirektbr Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], lantbruksn

ä

mnden i

Stockholms; l

ä

n

Lantbrukare Sune Huss, LRF

Lantbrukare Sture J

ö

nsson, LRF

Lantbrukare Arne Lynge, LRF

Direkt

ö

r Viggo Fringel, LRF

Agronom Bengt-Erik[REDACTED_EFTERNAMN], LRF

Som sekreterare har fungerat Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] och Bengt-Erik[REDACTED_EFTERNAMN].

LRF har utarbetat en beskrivning av hur sk

ö

rdeskadeskyddet efter LRF:s 

ö

vertagande skall se ut. Arbetsgruppen har tagit del av beskrivningen och funnit principerna f

ö

r det f

ö

re­slagna skyddet vara i 

ö

verensst

ä

mmelse med 

ö

verenskommelsen den 10 november 1986. Gruppen har inte tagit st

ä

llning till f

ö

rslaget om sk

ö

rderegleringskonto. Gruppen har utrett fr

å

gor av betydelse f

ö

r oml

ä

ggningen och genomf

ö

randet av det nya sk

ö

rdeskadeskyddet. Inom ramen f

ö

r gruppens arbete har en 

ö

verenskommelse tr

ä

ffats mellan staten och LRF om de villkor p

å

vilka 

ö

verf

ö

randet av huvudmannaskapet skall ske.

Arbetsgruppen f

å

r h

ä

rmed 

ö

veri

ä

mna sin rapport 

Ö

verf

ö

ring av sk

ö

rdeskadeskyddet till LRF. D

ä

rmed har arbetsgruppens uppdrag slutf

ö

rts.

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

é

n

pp?son

14

Arbetsgruppen  för

Prop. 1987/88:74

utformning  av \i2t                                       1987-QA-21

nya  sk

ö

rdeskadeskyddet

Ö

VERF

Ö

RING AV SK

Ö

RDESKADESKYDDET  TILL LRF

Inneh

å

ll

1    ARBETSGRUPPENS UPPDRAG OCH TIDIGARE UTREDNINGS­

ARBETE

1.1     Nuvarande sk

ö

rdeskadeskydd

1.2

Nytt sk

ö

rdeskadeskydd

1.3

Sk

ö

rdeskadef

ö

rs

ä

kring

1.4 

Ö

verl

ä

ggningar och 

ö

verenskommelse mellan

staten och LRF

2    UTFORMNING AV SYSTEM F

Ö

R DET FRAMTIDA SK

Ö

RDE­

SKADESKYDDET

2.1     Utg

å

ngspunkter och 

ö

verv

ä

ganden

2.2

Ers

ä

ttningar vid totalskador

2.3

Resultatreglering i jordbruket

2.4     Statens 

ö

vergripande ansvar

3       ANLITANDE AV STATLIGA ORGANS TJ

Ä

NSTER

3.1

Lantbruksregistret

3.2

Skbrdestatistik

3.3

Skadebest

ä

mning

4       REFORMENS GENOMF

Ö

RANDE

4.1

Tidpunkt

4.2

Ö

verenskommelse m m

4.3

F

ö

rfattnings

ä

ndringar

5       EFFEKTER PA DEN STATLIGA F

Ö

RVALTNINGEN

5.1     Oml

ä

ggning av den objektiva sk

ö

rdeuppskattningen

5.2 Avveckling av nuvarande administration f

ö

r

sk

ö

rdeskadeskyddet

BILAGA

Det framtida sk

ö

rdeskadeskyddet

15

1       ARBETSGRUPPENS UPPDRAG  OCH  TIDIGARE  UTREDNINGS-    Prop. 1987/88:74

ARBETE

1.1     Nuvarande sk

ö

rdeskadeskydd

Nuvarande sk

ö

rdeskadeskydd inf

ö

rdes 

å

r 1961. Skyddet best

å

r huvudsakligen av utbetalning av kontant ers

ä

ttning som ber

ä

k­nas utifr

å

n den enskilda g

å

rdens gr

ö

df

ö

rdelning och en f

ö

r vart och ett av 420 sk

ö

rdeomr

å

den objektivt best

ä

md sk

ö

rd. Sk

ö

rdeskadeskyddet 

ä

r avsett att vara ett katastrofskydd varf

ö

r sj

ä

lvrisken satts f

ö

rh

å

llandevis h

ö

g. En n

ä

rmare be­skrivning av nuvarande sk

ö

rdeskadeskydd finns i Sk

ö

rdeskade­skyddet, principer och metoder, promemoria fr

å

n SCB 1983:1.

Den till SCB knutna expertgruppen, sk

ö

rdestatistiska n

ä

mnden, och dess kansli har kontinuerligt verkat f

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra sk

ö

rdeskadeskyddets effektivitet. Den st

ö

rsta samlade genom­g

å

ngen gjordes under f

ö

rsta h

ä

lften av 1970-talet och resul­terade i rapporten B

ä

ttre sk

ö

rdeskadeskydd (SCB 1975). Denna 

ö

versyn ledde till f

ö

rslag om att g

ö

ra sk

ö

rdeskadeskyddet mer individuellt. N

å

gon samlad, genomgripande f

ö

r

ä

ndring av skydds­systemet gjordes inte som resultat av sk

ö

rdestatistiska n

ä

mn­dens

ö

versyn. Vissa delar av f

ö

rslagen har likv

ä

l efter hand genomf

ö

rts. Bland dem kan n

ä

mnas individuellt beaktande av utvintringsskador, av totalskadad eller ob

ä

rgad sk

ö

rd samt sk

ö

rdeskador p

å

 sockerbetor. Utredningsarbete med sikte p

å

 ett b

ä

ttre skyddssystem har fortsatt inom SCB och nya regler har successivt inf

ö

rts.

1.2     Nytt sk

ö

rdeskadeskydd

Regeringen tillsatte 1976 en parlamentarisk utredning f

ö

r att se 

ö

ver hur jordbrukarnas trygghetsproblem skulle l

ö

sas vid int

ä

ktsbortfall till f

ö

ljd av st

ö

rre sk

ö

rdeskador. I direkti­ven angavs som utg

å

ngspunkt f

ö

r utredningsarbetet att de en­skilda jordbruksf

ö

retagarna alltj

ä

mt skulle kunna ha tillg

å

ng till ett sk

ä

ligt ekonomiskt skydd mot f

ö

rluster till f

ö

ljd av st

ö

rre sk

ö

rdeskador. Olika skyddssystem skulle f

ö

ruts

ä

ttnings­l

ö

st pr

ö

vas. Utredningen borde finna former f

ö

r skyddet som var enkla och billiga att administrera och borde vidare efter­str

ä

va att jordbruket sj

ä

lvt skulle administrera skyddet.

Utredningen om sk

ö

rdeskadeskydd avl

ä

mnade 

å

r 1979 sitt bet

ä

n­kande Nytt sk

ö

rdeskadeskydd, SOU 1979:53. H

ä

ri presenterade utredningen tv

å

 huvudalternativ, dels nuvarande omr

å

desskydd med individuella kompletteringar, dels ett kombinerat l

å

ne-och bidragssystem. Man antydde 

ä

ven en 

ö

verg

å

ngsform mellan nuvarande skydd och ett l

å

ne- och bidragssystem. Oavsett skydds­system f

ö

reslogs staten alltj

ä

mt vara huvudman f

ö

r sk

ö

rdeskade­skyddet.

Bet

ä

nkandet remissbehandlades, men har inte f

ö

ranlett n

å

got beslut fr

å

n statsmakternas sida.

16

1.3   Sk

ö

rdeskadef

ö

rs

ä

kring

Prop. 1987/88:74

Ar 1983 tillkallade chefen f

ö

r jordbruksdepartementet en sakkunnig att g

ö

ra viss ytterligare utredning om sk

ö

rde­skadeskyddets framtida utformning. Utredningsmannen redo­visade resultatet av sitt arbete i promemorian Sk

ö

rdeskade­f

ö

rs

ä

kring, DsJo 1983:8.

I promemorian redovisades ett par olika former av individuell f

ö

rs

ä

kring dels en med delvis l

å

nefinansierad sj

ä

lvrisk, dels en med erfarenhetsbaserad individuell till

ä

ggspremie (expe-rience rating-system). Huvudmannaskapet f

ö

reslogs 

ö

verf

ö

rt p

å

 f

ö

rs

ä

kringsbolag. De l

ö

pande kostnaderna f

ö

r skyddet skulle enligt utredaren 

ö

vertas av jordbruket.

Promemorian remissbehandlades, men har ej f

ö

ranlett beslut av statsmakterna.

1.4   

Ö

verl

ä

ggningar och 

ö

verenskommelse mellan staten och LRF

Forts

ä

ttningen av

arbetet med en reformering av sk

ö

rdeskade­

skyddet har under

tiden 1984-1986 skett i form av 

ö

verl

ä

gg­

ningar vid skilda

tillf

ä

llen mellan representanter f

ö

r staten

och LRF.

En princip

ö

verenskommelse om det framtida sk

ö

rdeskadeskyddet n

å

ddes den 10 november 1986 vid 

ö

verl

ä

ggningar mellan f

ö

re­tr

ä

dare f

ö

r regeringen och Lantbrukarnas f

ö

rhandlingsdelega­tion. Denna skulle g

ä

lla under f

ö

ruts

ä

ttning av vederb

ö

rliga beslut av regeringen och riksdagen. 

Ö

verenskommelsen inne­h

ö

ll f

ö

ljande.

Ett nytt sk

ö

rdeskadeskydd inf

ö

rs om m

ö

jligt fr o m 1988 

å

rs sk

ö

rd. LRF 

å

tar sig huvudmannaskapet f

ö

r ett nytt sk

ö

rdeskade­skydd enligt f

ö

ljande principer.

Sk

ö

rdeskadefonden 

ö

verf

ö

rs i sin helhet till den nye huvud­mannen efter 1987 

å

rs sk

ö

rd. Om sk

ö

rdeskadorna detta 

å

r 

ö

ver­stiger vad som 

ä

r normalt skall staten och n

ä

ringen dela p

å ö

verskjutande belopp. N

ä

ringens framtida avs

ä

ttningar och kostnader f

ö

r skyddet f

å

r tas ut p

å

 marknaden. Fondmedlen f

å

r i forts

ä

ttningen placeras fritt.

Lantbruket ges frihet att utforma ett l

ä

mpligt sk

ö

rdeskade­skydd. Detta skall vara tillg

ä

ngligt f

ö

r alla lantbrukare.

Skyddet skall vara utformat s

å

 att det tillf

ö

rs

ä

krar jordbru­karen ett sk

ä

ligt ekonomiskt skydd mot f

ö

rluster till f

ö

ljd av st

ö

rre sk

ö

rdeskada.

Skyddet skall i princip omfatta alla jordbruksgr

ö

dor.

Staten kvarst

å

r med ett 

ö

vergripande ansvar f

ö

r sk

ö

rdeska­dor som har karakt

ä

ren av naturkatastrof.

17

ö

verenskommelsen innebar ocks

å

 att en gemensam arbetsgrupp       Prop. 1987/88:74 skulle f

å

 i uppdrag att n

ä

rmare utreda och l

ä

gga fram f

ö

r­slag om utformningen av det nya sk

ö

rdeskadeskyddet.

18

2    UTFORMNING AV SYSTEM F

Ö

R DET FRAMTIDA SK

Ö

RDESKADE-

Prop. 1987/88:74

SKYDDET

2.1  Utg

å

ngspunkter och 

ö

verv

ä

ganden

Den nyssn

ä

mnda 

ö

verenskommelsen inneb

ä

r att jordbruksn

ä

ringen sj

ä

lv tar 

ö

ver huvudmannaskapet  f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet. N

ä­

ringen skall vidare sj

ä

lv utifr

å

n vissa utg

å

ngspunkter svara f

ö

r utformning av sk

ö

rdeskadeskyddet, dess finansiering och administration. Denna reform ligger i linje med vad d

å

varande jordbruksministern uttalade i direktiven 

å

r 1976 till utred­ningen om sk

ö

rdeskadeskydd.

LRF har d

ä

rf

ö

r - mot bakgrund av den tr

ä

ffade 

ö

verenskommel­sen - utformat ett nytt sk

ö

rdeskadeskydd. Vid val av skydds­system har LRF byggt p

å

 erfarenheterna av hittillsvarande sk

ö

rdeskadeskydd samt det omfattande utredningsmaterial som presenterats under senare 

å

r. LRF har bl a gjort f

ö

ljande principiella 

ö

verv

ä

ganden.

Ett tillfredsst

ä

llande skydd mot f

ö

rluster till f

ö

ljd av st

ö

rre sk

ö

rdeskada 

ä

r en viktig fr

å

ga f

ö

r jordbrukarna. Samtidigt 

ä

r det sv

å

rt att utforma ett ur alla synpunkter v

ä

l fungerande skydd. 

Ö

nskem

å

let om ett skyddssystem d

ä

r ers

ä

ttningen st

å

r a 

ö

verensst

ä

mmelse med skadan skall v

ä

gas mot m

ö

jligheterna att till en rimlig kostnad g

ö

ra en riktig skadebest

ä

mning.

Effektiviteten i det nuvarande omr

å

desskyddet har f

ö

rb

ä

ttrats under det senaste decenniet genom en individuell behandling av vissa skadetyper. En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att det nuvarande systemet skall beh

ä

llas 

ä

r emellertid att skyddet 

å

rligen tillf

ö

rs medel av storleksordningen 100 milj kr. Mot bakgrund av detta och med h

ä

nsyn till den kritik som riktats mot nuva­rande skyddssystem har LRF studerat alternativa l

ö

sningar.

Ett alternativ till nuvarande sk

ö

rdeskadeskydd 

ä

r en indivi­duell sk

ö

rdeskadef

ö

rs

ä

kring. En s

å

dan f

ö

rs

ä

kring 

ä

r tekniskt genomf

ö

rbar men 

ä

r f

ö

rknippad med stora kostnader. En indivi­duell sk

ö

rdeskadef

ö

rs

ä

kring bed

ö

ms utifr

å

n amerikanska erfa­renheter f

å

 mycket begr

ä

nsad anslutning.

LRF har ocks

å

studerat alternativet sk

ö

rderegleringskonto och menar att ett s

å

dant konto f

ö

rb

ä

ttrar m

ö

jligheterna att inom ett f

ö

retag m

ö

ta p

å

frestningarna vid sk

ö

rdeskador.

19

Olika l

å

nesystem f

ö

r att hj

ä

lps: lantbrukare att 

ö

verbrygga       Prop. 1987/88:74 sk

ö

rdeskador har studerats vid tidigare utredningar. LRF anser att v

ä

rdet av ett l

å

nesystem begr

ä

nsas av att m

å

nga lantbrukare redan i dag har en h

ö

g skulds

ä

ttning.

LRF finner det mest n

ä

raliggande alternativet till nuvarande sk

ö

rdeskadeskydd vara ett skydd som begr

ä

nsas till totalskador. D

ä

rmed erh

å

lles med relativt sm

å

 administrationskostnader ett ers

ä

ttningssystem n

ä

r totalskador p

å

 jordbruksgr

ö

dor intr

ä

ffar. Jordbrukarna blir vid partiella skador h

ä

nvisade till att m

ö

ta eventuella likviditetsproblem genom resultatutj

ä

mnings

å

tg

ä

rder och/eller genom tillf

ä

lliga l

å

n. LRF anser det d

ä

rf

ö

r angel

ä

get att jordbrukarna ges m

ö

jlighet att g

ö

ra avs

ä

ttningar till indi­viduella sk

ö

rderegleringskonton.

2.2   Ers

ä

ttningar vid totalskador

Det system f

ö

r sk

ö

rdeskadeskydd som LRF avser att inf

ö

ra om­fattar totalskadade arealer av gr

ö

dor som ing

å

r i jordbruks-prisregleringen. Alla jordbruksf

ö

retag med mer 

ä

n 5,0 ha 

å

ker har m

ö

jlighet att f

å

 ers

ä

ttning vid totalskador av viss stor­lek. Skyddsformen beskrivs i bilaga.  I det f

ö

ljande 

å

terges huvuddragen.

Avsikten 

ä

r att som skadeomr

å

den 

å

rligen avgr

ä

nsa de geogra­fiska omr

å

den d

ä

r totalskador har st

ö

rre omfattning. Endast inom dessa skadeomr

å

den skall ers

ä

ttning kunna utg

å

. Jordbru­kare f

å

r inom s

å

dana omr

å

den anm

ä

la arealer d

ä

r sk

ö

rden inte kan b

ä

rgas eller skadorna p

å

 sk

ö

rden i f

ä

lt 

ä

r s

å

dana att sk

ö

rden m

å

ste kasseras. Skyddet g

ä

ller inte partiella skador och normalt inte heller utvintringsskador och os

å

dda arealer. Anm

ä

lnings- och kontrollf

ö

rfarandet organiseras p

å

 liknande s

ä

tt som f n sker vid individuell anm

ä

lan av sk

ö

rdeskador.

Ber

ä

kningen av sk

ö

rdeskadeers

ä

ttningen sker individuellt f

ö

r varje f

ö

retag. Vid ber

ä

kning av sk

ö

rdeskadan utg

å

r man fr

å

n totalskadad areal och normsk

ö

rdev

ä

rdet i omr

å

det f

ö

r den aktuella gr

ö

dan. Sk

ö

rdeutfallet av andra gr

ö

dor som odlas p

å 

f

ö

retaget beaktas inte. Ers

ä

ttningen ber

ä

knas som sk

ö

rdeska­dan p

å

 totalskadad areal minskad med en sj

ä

lvrisk ber

ä

knad p

å

g

ä

rdens totala normsk

ö

rdev

ä

rde. Viss minimistorlek p

å

 ut­betald ers

ä

ttning kan komma att best

ä

mmas.

Fr

å

gan om sj

ä

lvriskens niv

å

har  

ö

verv

ä

gts. Det har inte varit m

ö

jligt att g

ö

ra statistiska ber

ä

kningar av frekvensen av totalskador eller av deras storlek vid enskilda f

ö

retag. Det g

å

r d

ä

rmed inte heller att utifr

å

n viss sj

ä

lvrisk ber

ä

kna genomsnittlig medels

ä

tg

å

ng eller vice versa. Vid det nya skyddets inf

ö

rande avser man till

ä

mpa en sj

ä

lvrisk av 20-25 

%,. 

Sj

ä

lvrisken kan beh

ö

va vara olika stor i olika omr

å

den be­roende p

å

hur stor sannolikheten f

ö

r totalskador 

ä

r. 

Ä

ven individuella variationer kan ifr

ä

gakomma.

Inventeringen av totalskadade arealer b

ö

r avslutas i s

å

n

ä

ra samband med sk

ö

rden som m

ö

jligt. Utbetalningarna av ers

ä

tt-

20

ningar b

ö

r normalt ske under det aktuella sk

ö

rde

å

ret. Jord-      Prop. 1987/88:74 brukare som inte 

ä

r n

ö

jd med ers

ä

ttningsbeslut avses f

ä

 m

ö

j­lighet att f

å

 beslutet ompr

ö

vat av s

ä

rskild n

ä

mnd hos den nye huvudmannen.

Medelsbehovet i det framtida sk

ö

rdeskadeskyddet 

ä

r beroende av omfattningen av de skadetyper som ing

å

r i skyddet samt valet av sj

ä

lvriskniv

å

. LRF avser att i stort sett beh

å

lla den ambitionsniv

å

 sora g

ä

ller f

ö

r de tillf

ä

lliga

å

tg

ä

rderna i nuvarande skydd. Den del av ers

ä

ttningarna som f

ö

jjt av dessa 

å

tg

ä

rder har varit i genomsnitt 44 milj kr under den senaste tio

å

rsperioden. Om utvintring m m, som inte avses beaktas i det framtida skyddet, fr

å

nr

ä

knas har de 

å

rliga utbetalningarna varit knappt 30 milj kr. 

Ö

verslagsm

ä

ssigt bed

ö

ms administrationskostnaderna bli ca 5 milj kr per 

å

r.

Det ber

ä

knade skadeutfallet och d

ä

rmed ocks

å

 ers

ä

ttningarna kommer att variera betydligt mellan olika 

ä

r. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r angel

ä

get att sk

ö

rdeskadefonden

ä

r tillr

ä

ckligt stor f

ö

r att klara stora variationer i ers

ä

ttningar mellan olika 

ä

r. Under senare 

å

r har en v

ä

sentlig avtrappning av fonden skett. Efter utbetalningarna f

ö

r 1986 

å

rs sk

ö

rd uppg

å

r sk

ö

rdeskadefonden till ca 324 milj kr. Det 

ä

r angel

ä

get att en uppbyggnad av fonden sker s

å

 att denna inom en 10-

å

rsperiod kommer att upp­g

å

till storleksordningen 500 milj kr i dagens penningv

ä

rde.

F

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddets finansiering 

ö

vertar den nye huvud­mannen sk

ö

rdeskadefonden efter 1987 

å

rs sk

ö

rd. Hur detta i detalj skall g

å

 till behandlar arbetsgruppen i avsnitt 4.2. Till fonden b

ö

r efter 

ö

vertagandet tills vidare 

å

r]igen f

ö

ras ett belopp av 60 milj kr. Detta 

ä

r avsett att dels motsvara de 

ä

rliga genomsnittliga utbetalningarna f

ö

r ers

ä

ttningar och administration, dels bygga upp fonden till erforderlig storlek. Avs

ä

ttningen till fonden b

ö

r ske fr

ä

n de prisregleringsmedel som jordbruksn

ä

ringen tillf

ö

rs enligt 

ä

rliga riksdagsbeslut eller genom s

ä

rskild sk

ö

rdeskadeavgift. Jordbrukets kompensa­tionsram h

ö

js med motsvarande belopp utan avr

ä

kning. Kostna­derna f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet betalas fr

å

n fonden.

LRF avser att inr

ä

tta en stiftelse som ansvarig huvdman f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet och fonden. Stiftelsen skall ledas av en styrelse med ett litet kansli som administrerar sk

ö

rdeskade­skyddet. Stiftelsen beslutar om skyddets omfattning och i vilka omr

å

den som inventering av totalskador skall ske. Stif­telsen k

ö

per till stor del tj

ä

nster f

ö

r administrationen av skyddet.

Arbetsgruppen har diskuterat fr

å

gan om skattebefrielse f

ö

r stiftelsen utifr

å

n de riktlinjer LRF skisserat f

ö

r

ö

vertaganda av sk

ö

rdeskadeskyddet. Fr

å

gan har inte l

ö

sts nu. Det har f

ö

rut­satts att den kan tas upp i samband med det s

ä

rskilda avtal som skall tr

ä

ffas vid fondens 

ö

verf

ö

rande till stiftelsen.

2.3      Resultatreglering i jordbruket

Prop. 1987/88:74

Som n

ä

mnts i avsnitt 2.1 i det f

ö

reg

å

ende har LRF vid upp­byggandet av det nya sk

ö

rdeskadeskyddet lagt vikt vid resultat-utj

ä

mnande 

å

tg

ä

rder vid partiella sk

ö

rdeskador. LRF har f

ö

re­slagit att nuvarande generella omr

å

desskydd skall ers

ä

ttas med ett sk

ö

rderegleringskonto efter m

ö

nster av skogskonto. Behovet av ett s

å

dant konto skulle bortfalla om den s k staketmetoden vid f

ö

retagsbeskattning genomf

ö

rs. En kortfattad beskrivning av LRF:s f

ö

rslag till sk

ö

rderegleringskonto finns i bilaga.

Om man s

å

som i LRF:s f

ö

rslag till sk

ö

rdeskadeskydd endast f

ä

r ers

ä

ttning f

ö

r st

ö

rre totalskador p

å

 sk

ö

rden, finns givetvis ett behov av att inom f

ö

retaget utj

ä

mna inkomsterna mellan 

å

r. S

ä

dana m

ö

jligheter finns i viss m

å

n genom reglerna i skattelagarna om avskrivning av inventarier, nedskrivning av lager och djur samt om resultatutj

ä

mningsfond. Ett sk

ö

rdereg­leringskonto skulle ytterligare 

ö

ka tryggheten vid st

ö

rre sk

ö

rdeskador.

Fr

å

gan om att inf

ö

ra m

ö

jlighet till sk

ö

rderegleringskonto faller dock n

ä

rmast inom det omr

å

de som f n utreds av f

ö

re­tagsskatteberedningen. Arbetsgruppen anser det l

ä

mpligast att fr

å

gan tas upp i denna beredning.

2.4      Statens 

ö

vergripande ansvar

Sk

ö

rdeskadefonden kan vid mycket omfattande sk

ö

rdef

ö

rluster till f

ö

ljd av katastrofsituationer bli otillr

ä

cklig. Staten skall enligt 

ö

verenskommelsen i november 1986 kvarst

å

 med ett 

ö

vergripande ansvar f

ö

r sk

ö

rdeskador som har karakt

ä

ren av naturkatastrof. I s

å

dana situationer har LRF r

ä

tt att ta upp 

ö

verl

ä

ggningar i fr

å

gan med staten. Arbetsgruppen har avst

å

tt fr

å

n att precisera sig n

ä

rmare p

å

denna punkt, efter­som det inte 

ä

r m

ö

jligt att f

ö

rutse alla t

ä

nkbara fall.

22

3    ANLITANDE AV STATLIGA ORGANS TJ

Ä

NSTER

Prop. 1987/88:74

F

ö

r att administrera det framtida sk

ö

rdeskadeskyddet har den nye huvudmannen behov av uppgifter och tj

ä

nster fr

å

n bl a statliga organ. Det g

ä

ller uppgifter ur lantbruksregistret, viss sk

ö

rdestatistik samt medverkan vid skadebest

ä

mning.

3.1     Lantbruksregistret

F

ö

r lantbruksf

ö

retag som befinner sig i skadedrabbade omr

å­

den beh

ö

ver huvudmannen - s

å

vitt nu kan bed

ö

mas - tillg

å

ng till f

ö

ljande uppgifter fr

å

n lantbruksregistret.

person/organisationsnummer

f

ö

rsamlingsnamn/omr

å

desidentifikation

namn, adress och telefonnummer

uppgift om vilka gr

ö

dor som odlas p

å

 g

å

rden

och arealerna f

ö

r var och en av dem

Arbetsgruppen f

ö

resl

å

r att skyddets huvudman f

å

r r

ä

tt att ta del av de uppgifter ur lantbruksregistret som erfordras f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet. Utskrift av uppgifterna exempelvis p

å 

anm

ä

lningsblanketter b

ö

r SCB g

ö

ra p

å

 uppdragsbasis. Gruppen f

ö

ruts

ä

tter h

ä

rvid att uppgifter om bl a arealer av odlade gr

ö

dor kommer att samlas in 

ä

rligen fr

å

n f

ö

retag med mer 

ä

n 5,0 ha 

å

ker.

3.2     Sk

ö

rdestatistik

Som framg

å

r av beskrivningen i det f

ö

reg

å

ende beh

ö

vs uppgifter om normsk

ö

rdar f

ö

r ers

ä

ttningsber

ä

kningarna. LRF anser att f

ö

r det framtida sk

ö

rdeskadeskyddet

ä

r det tillr

ä

ckligt med en tredjedel av nuvarande antal provyteg

å

rdar. Det blir d

ä

rmed sannolikt de krav statistikanv

ä

ndare i 

ö

vrigt st

ä

ller som fr

ä

mst kommer att vara styrande f

ö

r hur omfattande sk

ö

rdeuppskatt­ningarna beh

ö

ver vara i framtiden.

Lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mnden publicerade i juni 1982 Utredning om de objektiva sk

ö

rdeuppskattningarnas omfattning. Enligt denna utredning erfordrades, om man borts

å

g fr

å

n sk

ö

rdeskadeskyddets behov, 

å

tminstone sk

ö

rdestatistik p

å 

l

ä

nsniv

å

. Sk

ö

rdeuppskattningarna borde, menade man, kunna be­gr

ä

nsas till h

ä

lften eller tredjedelen av nuvarande omfattning. Det kan nu bed

ö

mas som troligt att antalet sk

ö

rdeomr

ä

den kan minskas fr

å

n 420 till ca 100.

Arbetsgruppen utg

å

r fr

å

n att SCB kommer att n

ä

rmare utreda statistikbehovet i samr

å

d med den nye huvudmannen och 

ö

vriga statistikanv

ä

ndare samt redovisa resultaten h

ä

rav i sin anslagsframst

ä

llning.

23

3.3   Skadebest

ä

mning

Prop. 1987/88:74

Huvudmannen f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet kommer att beh

ö

va k

ö

pa tj

ä

nster vad g

ä

ller rapportering av skador och granskning av skadeanm

ä

lningar. LRF har ansett det f

ö

rdelaktigt att d

ä

rvid anlita lantbruksn

ä

mnderna. Arbetsgruppen f

ö

resl

å

r att huvudmannen f

ö

r skyddet f

å

r k

ö

pa tj

ä

nster av n

ä

mnderna f

ö

r bl a

inrapportering av skadeomr

å

den,

granskning av lantbrukarnas ans

ö

kningar om sk

ö

rdeskade­ers

ä

ttning.

Ö

verenskommelse i denna fr

å

ga f

å

r tr

ä

ffas mellan huvud­mannen f

ö

r skyddet och lantbruksstyrelsen.

24

4         REFORMENS  GENOMF

Ö

RANDE                                            Prop. 1987/88:74

4.1      Tidpunkt

Enligt 

ö

verenskommelsen med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r regeringen skall LRF om m

ö

jligt fr o m 1988 

ä

rs sk

ö

rd svara f

ö

r ett nytt sk

ö

rdeskadeskydd.

Arbetsgruppen har g

å

tt igenom f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r att vid angiven tidpunkt genomf

ö

ra reformen. LRF har f

ö

rklarat sig kunna 

ö

verta sk

ö

rdeskadeskyddet fr o m 1988 

å

rs sk

ö

rd, om principbeslut i fr

å

gan fattas av riksdagen under innevarande v

å

rsession.

SCB, som svarar f

ö

r huvuddelen av arbetet med nuvarande sk

ö

rde­skadeskydd, anser det angel

ä

get att oml

ä

ggningen av skyddet verkligen blir genomf

ö

rd vid den angivna tidpunkten. Man be­d

ö

mer att det blir mycket sv

å

rt att beh

ä

lla personal i erfor­derlig omfattning vid SCB:s enhet f

ö

r sk

ö

rdeskadeskydd l

ä

ngre 

ä

n till sommaren 1988, sedan beslut om avveckling fattats.

Arbetsgruppen f

ö

resl

ä

r att den prelimin

ä

rt angivna tidpunkten f

ö

r reformen, dvs fr o m 1988 

å

rs sk

ö

rd, fastst

ä

lls.

Efter statens utbetalningar f

ö

r 1987 

å

rs sk

ö

rd skall sk

ö

rde­skadefonden 

ö

verf

ö

ras till den nye huvudmannen. Arbetsgruppen f

ö

resl

å

r att staten den 30 juni 1988 

ö

verf

ö

r beh

å

llningen i sk

ö

rdeskadefonden med undantag f

ö

r ett belopp som ber

ä

knas f

ö

r 

å

terst

å

ende utbetalningar av ers

ä

ttningar och behovspr

ö

vade bidrag till f

ö

ljd av 1987 

å

rs sk

ö

rdeskador. Sedan dessa utbetal­ningar avslutats 

ö

verf

ö

rs 

ä

ven eventuellt kvarst

å

ende medel i fonden.

4.2      

Ö

verenskommelse m m

Sk

ö

rdeskadeskyddet kommer att finansieras av sk

ö

rdeskadefonden samt av medel inom jordbruksprisregleringen eller s

ä

rskilda av­gifter som tas upp i anslutning till jordbruksprisregleringen. Dessa medel 

ä

r med h

ä

nsyn till sin karakt

ä

r att betrakta sorr. statliga medel. En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att den av LRF inr

ä

ttade juridiska person, som skall svara f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet, skall kunna disponera dessa medel 

ä

r ett medgivande i lag. Arbets­gruppen f

ö

resl

å

r att den nye huvudmannen genom en s

å

dan lag­best

ä

mmelse ges r

ä

tt att disponera n

ä

mnda medel och utbetala ers

ä

ttningar f

ö

r sk

ö

rdeskador.

En 

ö

verenskommelse mellan staten och LRF om det nya sk

ö

rde­skadeskyddet av f

ö

ljande inneh

å

ll har tr

ä

ffats.

25

Lantbrukarnas Riksf

ö

rbund (LRF) och staten 

ä

r 

ö

verens om      Prop. 1987/88:74 att genom en s

ä

rskild juridisk person, som LRF har ett avg

ö

rande inflytande 

ö

ver och som endast har detta 

ä

nda­m

å

l, skall vara huvudman f

ö

r ett nytt sk

ö

rdeskadeskydd fr o m 1988 

å

rs sk

ö

rd, om f

ö

ljande f

ö

ruts

ä

ttningar och villkor uppfylls.

1.

Sk

ö

rdeskadeskyddet skall vara utformat enligt de riktlinjer som redovisas i bilaga, avsnitt 2.1 och 2.2, till denna 

ö

verenskommelse. Detta inneb

ä

r bl a att skyddet v

ä

sentligen 

ä

r ett individuellt tolalskadeskydd samt att det 

ä

r 

ö

ppet f

ö

r alla jordbrukare med mer 

ä

n 5,0 ha 

å

ker.

2.

Den nye huvudmannen ges tillg

ä

ng till s

ä

dana uppgifter ur lantbruksregistret som erfordras f

ö

r att administrera sk

ö

rde­skadeskyddet. Uppgifterna skall behandlas med f

ö

reskriven sekretess.

3.

Sk

ö

rdeskadeskyddets huvudman f

å

r mot ers

ä

ttning anlita sta­tistiska centralbyr

å

n och lantbruksn

ä

mnderna f

ö

r uppgifter inom sk

ö

rdeskadeskyddets ram.

4.

Sk

ö

rdeskadeskyddet finansieras genom prisregleringsmedel som jordbruksn

ä

ringen tillf

ö

rs enligt 

ä

rliga riksdagsbeslut eller genom s

ä

rskild statlig sk

ö

rdeskadeavgift inom ett 

å

rligt be­lopp som f n ber

ä

knas till ca 60 milj kr. Ompr

ö

vning av beloppets storlek kan aktualiseras, n

ä

r fonden f

å

tt avsedd storlek, i samband med 

ö

verl

ä

ggningar om prisregleringen p

å 

jordbrukets produkter. Jordbrukets kompensationsram skall s

å

ledes fr o m den 1 juli 1988 h

ö

jas med motsvarande belopp utan avr

ä

kning. Medlen tillf

ö

rs den fond som enligt punkt 5 

ö

verf

ö

rs till huvudmannen f

ö

r skyddet.

5.

Genom ett s

ä

rskilt avtal 

ö

verf

ö

r staten per den 30 juni 1988 till huvudmannen f

ö

r skyddet beh

å

llningen i sk

ö

rdeskadefonden med undantag av det belopp som beh

ö

vs f

ö

r 

å

terst

å

ende utbetal­ningar av ers

ä

ttningar och behovspr

ö

vade bidrag till f

ö

ljd av 1987 

å

rs skbrdeskador. S

å

 snart dessa utbetalningar avslutats 

ö

verf

ö

rs 

ä

ven eventuellt kvarst

å

ende medel. De medel som enligt punkterna 4 och 5 

ö

verf

ö

rts till skyddets huvudman skall anv

ä

ndas f

ö

r det nya sk

ö

rdeskadeskyddet.

6.

Om utbetalda ers

ä

ttningar och behovspr

ö

vade bidrag till f

ö

ljd av sk

ö

rdeskador 

å

r 1987 

ö

verstiger 90 milj kr skall staten och jordbruksn

ä

ringen vardera tillf

ö

ra sk

ö

rdeskadefonden h

ä

lften

av 

ö

verskjutande belopp. N

ä

ringens bidrag f

å

r t

ä

ckas inom ramen f

ö

r de prisregleringsmedel som jordbruket tillf

ö

rs.

26

7.   Staten skall ha ett 

ö

vergripande ansvar vid sk

ö

rdeskador av   Prop. 1987/88:74

naturkatastrofkarakt

ä

r som drabbar stora omr

å

den. I s

å

dana

situationer har LRF r

ä

tt att ta upp 

ö

verl

ä

ggningar med staten.

8.   V

ä

sentliga 

ä

ndringar i grunderna f

ö

r sk

ö

rdeskadeksyddet kr

ä

ver

regeringens medgivande.

Kommentarer till 

ö

verenskommelsen

Som framg

å

r av avsnitt 2.2 avser LRF att inr

ä

tta en stiftelse som skall handha sk

ö

rdeskadeskyddet.

1.  Avsikten 

ä

r inte att sk

ö

rdeskadeskyddets utformning i detalj skall l

å

sas till beskrivningen i bilagan. Se 

ä

ven punkt 8 i 

ö

verenskommelsen.

Den nedre gr

ä

nsen f

ö

r brukningsenhet, 5,1 ha 

å

ker, ansluter till tidigare utredningars f

ö

rslag. Den 

ä

r ocks

å

 en gr

ä

ns som till

ä

mpas i jordbruksstatistiken. Odlingen av jordbruks­gr

ö

dor vid enheter med h

ö

gst 5,0 ha 

å

ker ger s

ä

llan n

å

got st

ö

rre bidrag till f

ö

rs

ö

rjningen.

3.   Se avsnitt 3 i det f

ö

reg

å

ende.

4.

Se avsnitt 2.2 i det f

ö

reg

å

ende.

5.

Denna punkt reglerar hur och n

ä

r sk

ö

rdeskadefonden skalj f

ö

ras 

ö

ver till den nye huvudmannen. Avsikten 

ä

r att infor 

ö

verf

ö

randet av fonden ett avtal skall tr

ä

ffas mellan staten och den stiftelse som skall vara huvudman f

ö

r skyddet.

6.

Enligt princip

ö

verenskommelsen i november 1986 skall, om 1987 

ä

rs sk

ö

rdeskador 

ö

verstiger vad som 

ä

r normalt, staten och n

ä

ringen dela p

å

ö

verskjutande belopp.

F

ö

r att precisera detta har arbetsgruppen ber

ä

knat de genom­snittliga utbetalningarna (exkl administration) f

ö

r de tjo sk

ö

rde

å

ren 1976 - 1985. De uppgick till 88 540 000 kr r

ä

knat i 1986 

ä

rs penningv

ä

rde. Med st

ö

d av denna ber

ä

kning f

ö

resl

å

r arbetsgruppen att, om utbetalningarna till f

ö

ljd av sk

ö

rde­skador 1987 

ö

verstiger 90 milj kr, staten och jordbruks­n

ä

ringen skall tillf

ö

ra sk

ö

rdeskadefonden h

ä

lften vardera av 

ö

verskjutande belopp.

7.   Arbetsgruppen har avst

å

tt fr

å

n n

ä

rmare precisering, eftersom

det inte 

ä

r m

ö

jligt att f

ö

rutse alla t

ä

nkbara fall.

27

Exempel p

å

 v

ä

sentliga 

ä

ndringar i grunderna f

ö

r sk

ö

rdeskade-  Prop. 1987/88:74 skyddet

stora ambitionsniv

åä

ndringar

ä

ndring till annan skyddsform

ä

ndrad arealgr

ä

ns, t ex fr

å

n 5 till 10 ha

4.3  F

ö

rfattnings

ä

ndringar

Vid sidan av en lag med bemyndigande f

ö

r den nye huvudmannen f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet att besluta om ers

ä

ttning fordras vissa f

ö

rfattnings

ä

ndringar. S

å

lunda beh

ö

vs exempelvis 

ä

nd­ringar i f

ö

rordningen (1968:111) om uppgifter f

ö

r lantbruks-statistiken, lantbrukets f

ö

retagsregister och sk

ö

rdeskade­skyddet samt vissa instruktions

ä

ndringar.

28

5    EFFEKTER P

Ä

 DEN STATLIGA F

Ö

RVALTNINGEN

PrOp. 1987/88:74

5.1     Oml

ä

ggning av den objektiva sk

ö

rdeuppskattningen

S

å

som redovisas i avsnitt 3.2 r

ä

knar arbetsgruppen med att den objektiva sk

ö

rdeuppskattningen skall finnas kvar 

ä

ven efter oml

ä

ggningen av sk

ö

rdeskadeskyddet. D

ä

remot blir di­mensioneringen av uppskattningarna mindre beroende av sk

ö

rde­skadeskyddet. Det bed

ö

ms f n som troligt att antalet sk

ö

rde­omr

å

den kommer att minskas fr

å

n 420 till ca 100. Antalet provyteg

å

rdar per sk

ö

rdeomr

ä

de kommer enligt SCB att beh

ö

va 

ö

ka n

å

got n

ä

r omr

å

dena blir st

ö

rre. Vissa delunders

ö

kningar inom uppskattningarnas ram kan beh

ö

va beh

å

llas i nuvarande omfattning.

Kostnaderna f

ö

r de objektiva sk

ö

rdeuppskattningarna 

ä

r f n f

ö

r SCB:s del ca 24 milj kr och f

ö

r lantbruksn

ä

mndernas del (provyteledarna) ca 3,5 milj kr per 

ä

r. SCB:s kostnader kommer med den tillt

ä

nkta bantningen sannolikt att minska med 40 

%.  

Denna uppgift 

ä

r h

ä

mtad ur den i avsnitt 3.2 n

ä

mnda utredningen av lantbruksekonomiska samarbetsn

ä

mnden. Kostna­derna f

ö

r provyteledarna uppskattas minska med 30 

ä

 35 ?o. De totala besparingarna i de objektiva sk

ö

rdeuppskattningarna f

ö

r SCB och lantbruksverket tillsammans blir d

å

 ca 11 milj kr. Dessa fr

å

gor b

ö

r mera ing

å

ende tas upp i resp myndighe­ters anslagsframst

ä

llningar.

Enligt SCB m

å

ste en ny omr

å

desindelning vara f

ä

rdig under h

ö

sten

å

ret f

ö

re det sk

ö

rde

å

r d

å

 den skall anv

ä

ndas, bl a beroende p

å

 den tid det tar f

ö

r omarbetning av dataprogram och att urvalet av provyteg

å

rdar m

å

ste g

ö

ras tidigt. SCB anser att sk

ö

rdeuppskattningarna d

ä

rf

ö

r inte b

ö

r l

ä

ggas om f

ö

rr

ä

n fr o m sk

ö

rde

å

ret 1989. Arbetsgruppen har ingen er­inran mot detta.

5.2          Avveckling av nuvarande administration f

ö

r

sk

ö

rdeskadeskyddet

Statens jordbruksn

ä

mnd

ä

r den myndighet som f n har huvud­ansvaret f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet. Det praktiska arbetet med skyddets ledning ligger emellertid endast till en mindre del hos jordbruksn

ä

mnden. Endast en del av ett 

å

rsverke 

ä

gnas denna uppgift. Oml

ä

ggningen p

å

verkar allts

å

jordbruksn

ä

mnden mycket litet.

Huvuddelen av sk

ö

rdeskadeskyddets administration ligger hos SCB. Inom avdelningen f

ö

r areell statistik sk

ö

ts detta arbete av enheten f

ö

r sk

ö

rdeskadeskydd. Denna enhet 

ä

r samtidigt kansli 

å

t sk

ö

rdestatistiska n

ä

mnden. 

Å

rskostnaderna f

ö

r denna enhet uppg

å

r till drygt 4 milj kr.

29

Intill oml

ä

ggningen av sk

ö

rdeskadeskyddet den 1 juli 1988

Prop. 1987/88:74

b

ö

r s

å

v

ä

l sk

ö

rdestatistiska n

ä

mnden som enheten f

ö

r sk

ö

rde­skadeskydd finnas kvar och fullg

ö

ra sina uppgifter vad g

ä

ller 1987 

å

rs sk

ö

rd samt f

ö

rekommande avvecklingsarbete. D

ä

refter b

ö

r s

å

v

ä

l n

ä

mnden som kansliet kunna avvecklas. En mindre del av de uppgifter enheten f

ö

r sk

ö

rdeskadeskydd har kan beh

ö

va utf

ö

ras inom SCB 

ä

ven framdeles. Bl a g

ä

ller det slutf

ö

rande av arbete som r

ö

r 1987 

å

rs sk

ö

rdeskador. Det b

ö

r beaktas vid omorganisationen och vid anslagstill­delningen. Arbetsgruppen f

ö

ruts

ä

tter att hith

ö

rande fr

å

gor tas upp i SCB:s anslagsframst

ä

llning f

ö

r 1988/89.

Jordbruksn

ä

mnden kvarst

å

r som huvudmyndighet f

ö

r nuvarande statliga sk

ö

rdeskadeskydd till dess att det 

ä

r avvecklat.

30

lantbhj,-;ahnas riksförbund

F

ö

rhandlingsavdelningen

1987-04-07

Prop, 1987/88:74

Bilaga

DET   FRAMTIDA  SKÖRDESKADESKYDDET

Innehållsförteckning

1.

Bakgrund

2.

Ers

ä

ttningen vid totalskador

2.1.

Omfattning

2.2.

Utformning

-

grundl

ä

ggande princip

-

best

ä

mning av skadan

-

sj

ä

lvrisk

-

ber

ä

kning av ers

ä

ttning

-

underlag f

ö

r ber

ä

kningarna

-

tidpunkt f

ö

r utbetalning

-

besv

ä

rs

ä

renden

2.3.        Medelsbehov och finansiering

-

medelsbehov

-

finansiering

2.4.        Administration

3.           Sk

ö

rderegleringskonto

31

DET   FRAMTIDA  SKÖRDESKADESKYDDET

Prop, 1987/88:74

1.

Bakgrund

Ett tillfredsst

ä

llande skydd mot sk

ö

rdeskador 

ä

r en viktig fr

å

ga f

ö

r jordbrukarna. Samtidigt 

ä

r det sv

å

rt att utforma ett ur alla synpunkter bra skydd. Jord­brukarnas 

ö

nskem

å

l om ett skydd d

ä

r ers

ä

ttningen st

å

r i 

ö

verensst

ä

mmelse med skadan skall v

ä

gas mot m

ö

jlig­heterna att till en rimlig kostnad g

ö

ra en riktig skadebest

ä

mning.

Effektiviteten i det nuvarande omr

å

desskyddet har f

ö

rb

ä

ttrats genom en individuell behandling av vissa skadetyper. Ytterligare f

ö

rb

ä

ttringar har ocks

å

 f

ö

re­slagits av Sk

ö

rdestatistiska n

ä

mnden vad g

ä

ller be­r

ä

kningarna av normsk

ö

rd och sk

ö

rdevariationer.

En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att det nuvarande systemet skall bibeh

å

llas 

ä

r emellertid att skyddet 

å

rligen tillf

ö

rs medel av i storleksordningen 100-120 Mkr. Mot bak­grund av detta och med h

ä

nsyn till den kritik som riktats mot sk

ö

rdeskadeskyddet har LRF studerat olika alternativa skyddssystem.

LRF har d

ä

rvid funnit att det mest n

ä

raliggande al­ternativet till det nuvarande sk

ö

rdeskadeskyddet

ä

r ett begr

ä

nsat skydd vid totalskador. Det inneb

ä

r ett system som omfattar vissa av de skador vilka f n beaktas genom tillf

ä

lliga 

å

tg

ä

rder. Huvuddragen i det nya sk

ö

rdeskadeskyddet beskrivs i det f

ö

ljande.

2 .       Ers

ä

ttningen vid totalskador

2.1     Omfattning

Det framtida sk

ö

rdeskadeskyddet ber

ä

knas omfatta samtliga jordbruksf

ö

retag med mer 

ä

n 5 ha 

å

kermark.

De gr

ö

dor som f

ö

ruts

ä

tts ing

å

 i skyddet 

ä

r

H

ö

stvete

Fabrikspotatis

v

å

rvete

Sockerbetor

R

å

g

Oljev

ä

xter

Korn

Blands

ä

d

Havre

Foder

ä

rter, m m

Vall

Vallfr

ö

Matpotatis

Gr

ö

nfoder

32

I skyddet ing

å

r inte konserv

ä

rter, bruna b

ö

nor, fo-    Prop. 1987/88:74 derrotfrukter, sp

å

nadsv

ä

xter m fl icke jordbruksreg­lerade gr

ö

dor. Tr

ä

dg

å

rdsodlingar eller f

ä

ltm

ä

ssiga odlingar av k

ö

ksv

ä

xter, fruktr

ä

d och b

ä

rbuskar om­fattas inte heller. Skyddet omfattar inte mindre odlingar av en gr

ö

da, t ex potatis. Liksom i det nuvarande skyddet b

ö

r potatisodlingen vara minst 0,5 ha f

ö

r att ing

å

 i skyddet. Skyddet b

ö

r omfatta f

ö

re­tag d

ä

r jordbruksproduktionen har v

ä

sentlig ekonomisk betydelse.

Skyddet ger jordbrukare m

ö

jlighet att anm

ä

la arealer d

ä

r sk

ö

rden totalskadats. Skyddet omfattar ob

ä

rgade arealer och f

ä

ltskador som inneb

ä

r att sk

ö

rden m

å

ste kasseras. En n

ä

rmare anpassning av skyddets omfatt­ning sker varje 

å

r till den aktuella sk

ö

rdesituatio­nen. Skyddet begr

ä

nsas geografiskt till omr

å

den med stora totalskador. En f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att ers

ä

tt­ning skall utg

å

ä

r att lantbrukaren f

ö

ljt god lant-brukarsed och vidtagit n

ö

dv

ä

ndiga 

å

tg

ä

rder f

ö

r att begr

ä

nsa skadornas omfattning. Skyddet g

ä

ller inte partiell sk

ö

rdeneds

ä

ttning. Skyddet omfattar inte heller t ex utvintringsskador p

å

 h

ö

sts

å

dda gr

ö

dor och os

å

dda arealer.

Den exakta omfattningen av skyddet kommer att 

ö

ver­v

ä

gas n

ä

rmare vid detaljutformningen av systemet.

2.2.     Utformning

Det framtida sk

ö

rdeskadeskyddet omfattar totalskadade arealer. Ber

ä

kningen av sk

ö

rdeskadeers

ä

ttningen sker individuellt f

ö

r varje f

ö

retag. Vid ber

ä

kning av sk

ö

rdeskadan utg

å

r man fr

å

n totalskadad areal och normsk

ö

rdev

ä

rdet i omr

å

det f

ö

r den aktuella gr

ö

dan. Sk

ö

rdeutfallet av andra gr

ö

dor som odlas p

å

f

ö

retaget beaktas inte. Ers

ä

ttningen ber

ä

knas som sk

ö

rdeskadan p

å

 totalskadad areal minskad med en sj

ä

lvrisk ber

ä

k­nad p

å

 g

å

rdens totala normsk

ö

rdev

ä

rde f

ö

r de gr

ö

dor som ing

å

r i skyddet.

Best

ä

mning av skadan. Skadan p

å

 osk

ö

rdad areal v

ä

rde­ras i princip till normsk

ö

rdev

ä

rdet minskat med ute­blivna b

ä

rgningskostnader.

Skadan p

å

 areal med kasserad gr

ö

da v

ä

rderas till normsk

ö

rdev

ä

rde.

En f

ö

r

ä

ndring av sk

ö

rdeskadeskyddet till att bara omfatta totalskador 

ä

ndrar f

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r ber

ä

kningen av f

ö

retagens sj

ä

lvr isk.

Den nuvarande sj

ä

lvriskber

ä

kningen 

ä

r utformad s

å

 att skyddet i princip alltid t

ä

cker lika stor del av risken. Denna likformighet nar uppn

å

tts aenon-. att sj

ä

lvrisken gjorts direkt proportionell 

t-oz  

sk

ö

rce-variatio.Ten f

ö

r varje f

ö

retag. En avst

ä

rT,ninc slier 

£

3 att sj

ä

lvrisken blir 15,5 procent i medeiial f

ö

r he}= riket. I ett indi vicuellt skydd motsvarar det en S3

ä

lvrisk pa ca 23 proc.

33

N

ä

r skyddet begr

ä

nsas till totalskador blir den nu-    Prop,1987/88:74 varande sj

ä

lvriskber

ä

kningen inte lika relevant. En totalskada 

ä

r en extrem situation som p

å

verkat ber

ä

k­ningarna men om nuvarande sj

ä

lvriskber

ä

kningar bibe­h

å

lls kommer den att p

å

verkas av faktorer som inte entydigt kan kopplas till sannolikheten f

ö

r att ett f

ö

retag drabbas av en totialskada. Befintligt statis­tiskt material till

å

ter inte ber

ä

kning av frekvens av totalskador eller av deras variation 

ö

ver tiden f

ö

r enskilda f

ö

retag. D

ä

rmed g

å

r det heller inte att uti­fr

å

n viss sj

ä

lvrisk ber

ä

kna en teoretisk medels

å

tg

å

ng eller vice versa.

I ers

ä

ttningsber

ä

kningen tas inte h

ä

nsyn till sk

ö

rden av andra gr

ö

dor p

å

 g

å

rden. Mot bakgrund av den f

ö

r­enkling som det medf

ö

r f

ö

refaller det rimligt att 

ä

ven sj

ä

lvriskber

ä

kningen f

ö

renklas. Inledningsvis b

ö

r en generell sj

ä

lvrisk p

å

20-25 proc till

ä

mpas. Sj

ä

lvrisken kan komma att justeras beroende p

å

 skade­utfallet. Eventuellt kan sj

ä

lvrisken beh

ö

va vara olika stor i olika omr

å

den beroende p

ä

 sannolikheten f

ö

r totalskador i omr

å

det. En individualisering kan eventuellt ocks

å

 beh

ö

va till

ä

mpas allt efter stor­leken och frekvensen av tidigare utbetalningar fr

å

n skyddet.

Vid ers

ä

ttningsber

ä

kningar na utg

å

r man fr

å

n f

ö

re­tagets uppgifter om odlade och totalskadade arealer av olika gr

ö

dor. Uppgifterna om odlad areal har f

ö

re­tagaren l

ä

mnat till lantbruksregistret i juni. I an­slutning till sk

ö

rden l

ä

mnar f

ö

retagen uppgifter om totalskadade arealer i de omr

å

den som f

ö

rklarats skadedrabbade.

F

ö

retagets areal av totalskadade gr

ö

dor multipliceras med normsk

ö

rdev

ä

rdet (med eventuella avdrag) f

ö

r om­r

å

det. Summan f

ö

r de olika gr

ö

dorna ger den totala sk

ö

rdeskadan f

ö

r f

ö

retaget. Den ber

ä

knade sk

ö

rdeska­dan minskas d

ä

refter med f

ö

retagets sj

ä

lvrisk som ut­g

ö

r viss procentandel (20-25 proc) av g

å

rdens totala normsk

ö

rdev

ä

rde. Uppgifter om normsk

ö

rdar f

ö

r nuva­rande sk

ö

rdeomr

å

den kommer efter n

å

got 

å

r inte att finnas tillg

ä

ngliga. Man blir i st

ä

llet h

ä

nvisad till uppr

ä

kning av dessa normsk

ö

rdar med hj

ä

lp av trend­utvecklingen f

ö

r st

ö

rre geografiska omr

å

den. Uppgif­terna kan eventuellt helt f

å

 grundas p

å

 normsk

ö

rdar f

ö

r ett mindre antal sk

ö

rdeomr

å

den.

Ers

ä

ttningen utg

ö

r skillnaden mellan skadan och sj

ä

lvrisken. En miniminiv

å

 p

å

 utbetalat belopp kan komma ifr

å

ga.

Underlaget f

ö

r ber

ä

kningarna h

ä

mtas fr

å

n lantbruks­registret och SCBs sk

ö

rdestatistik. Uppgifter om aktuella priser h

ä

.mtas fr

å

n bl a jordbruksn

ä

mnden.

34

F

ö

r lantbruksf

ö

retag som befinner sig i skadedrabbade  Prop. 1987/88:74 omr

å

den beh

ö

vs f

ö

ljande uppgifter fr

å

n lantbruks­registret

per son/organisationsnr

f

ö

r samlingsnamn/omr

å

desidentifikation

namn, adress och telefonnr

uppgifter om vilka gr

ö

dor som odlas p

å

g

å

rden och arealerna f

ö

r var och en av dem

Sk

ö

rdestatistik erfordras f

ö

r de jordbruksomr

å

den som SCB utvecklar f

ö

r sk

ö

rdestatistiken f

ö

r f

ö

ljande gr

ö

dor

H

ö

stvete

Vallsk

ö

rd

v

å

rvete

Matpotatis obev

R

å

g

Matpotatis bev

Korn

Fabrikspotatis obev

Havre

Fabrikspotatis bev

H

ö

straps

Sockerbetor

V

å

rraps

Foder

ä

rter m m

H

ö

strybs

v

å

rrybs

Det f

å

r f

ö

ruts

ä

ttas att SCB g

ö

r normsk

ö

rdeber

ä

kning-arna enligt en metod som ger sannast m

ö

jliga skatt­ning av normsk

ö

rden.

Statistikbehovet kommer att utredas n

ä

rmare i samr

å

d med SCB.

Tidpunkt f

ö

r utbetalning. Inventering av totalskadade

arealer b

ö

r avslutas i s

å

 n

ä

ra samband med sk

ö

rden

'

som m

ö

jligt. Utbetalningarna av ers

ä

ttningar b

ö

r

normalt ske under det aktuella sk

ö

rde

å

ret.

Ö

verklagande sker i det nuvarande systemet genom talan mot ers

ä

ttningsbesked hos regeringen. 

Ä

ndringen av huvudmannaskapet medf

ö

r ocks

å

 en annan besv

ä

rsorc- ning. En s

ä

rskild granskningsn

ä

mnd b

ö

r tills

ä

ttas d

ä

r jordbrukaren kan f

å

 sin ers

ä

ttning pr

ö

vad.

2.3.     Medelsbehov och finansiering

Medelsbehovet till det framtida sk

ö

rdeskadeskyddet 

ä

r beroende av omfattningen av de skadetyper som ing

å

r i skyddet samt valet av sj

ä

lvriskniv

å

. Underlag saknas f

ö

r att p

å

 samma s

ä

tt som i omr

ä

desskyddet g

ö

ra en teoretisk ber

ä

kning av medelsbehovet. En rimlig ut­g

å

ngspunkt 

ä

r att ambitionsgraden 

ä

r densamma som g

ä

llt f

ö

r de tillf

ä

lliga 

å

tg

ä

rderna i det nuvarande skyddet. Utbetalningarna till f

ö

jd av de tillf

ä

lliga 

å

tg

ä

rder som vidtagits inom ramen f

ö

r det existerande skyddet har varit i genomsnitt 44 Mkr i 1986 

å

rs priser under den senaste tio

å

rsperioden. D

å

ing

å

r en del 

å

tg

ä

rder som inte kommer att ing

å

 i det framtida skyddet, t ex utvintringsskador och skador till f

ö

ljc av os

å

dda arealer. Om dessa skadetyper fr

å

nr

ä

knas har utbetalningarna varit ca 30 Mkr till f

ö

l]d av de tillf

ä

lliga 

å

tg

ä

rderna.

35

Det ber

ä

knade skadeutfallet och d

ä

rmed ocks

å

 ers

ä

tt-   Prop.1987/88:74

ningarna kommer att variera betydligt mellan olika

å

r. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r angel

ä

get att sk

ö

rdeskadefonden 

ä

r

tillr

ä

ckligt stor f

ö

r att klara stora variationer i

ers

ä

ttningar mellan olika 

å

r. Under senare ar har en

v

ä

sentlig avtappning skett av fonden. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r

angel

ä

get att en uppbyggnad av fonden sker s

å

 att

fonden efter tio 

å

r uppg

å

r till i storleksordningen

500 Mkr (uttryckt i dagens prisniv

å

).

N

å

gon detaljerad ber

ä

kning av kostnaderna f

ö

r admi­nistration har 

ä

nnu inte gjorts, 

ö

verslagsm

ä

ssigt har kostnaderna bed

ö

mts bli ca 5 Mkr.

Sk

ö

rdeskadefonden

ö

verf

ö

rs i sin helhet till den nye huvudmannen efter 1987 

å

rs sk

ö

rd. Fonden f

ö

rvaltas p

å 

samma villkor som hittills, vilket inneb

ä

r att s

å

v

ä

l fondf

ö

rm

ö

genhet som fondavkastning befrias fr

å

n be­skattning. Utbetalningar fr

å

n skyddet beskattas hos lantbrukaren. Fonden f

å

r i forts

ä

ttningen placeras fritt f

ö

r att uppn

å

 h

ö

gsta m

ö

jliga avkastning. Kost­naderna f

ö

r sk

ö

rdeskadeskyddet betalas av fonden.

Skyddet finansieras i f

ö

rsta hand av de prisregle­ringsmedel som jordbruksn

ä

ringen disponerar enligt 

å

rliga riksdagsbeslut eller genom s

ä

rskild sk

ö

rde­skadeavgift enligt den modell som till

ä

mpats tidi­gare. Till fonden f

ö

rs 

å

rligen ett belopp som svarar mot kostnaderna f

ö

r skyddet, vilka f n ber

ä

knas till 60 Mkr. Jordbrukets kompensationsram h

ö

js utan avr

ä

kning med motsvarande belopp.

2.4.     Administration

Det f

ö

renklade sk

ö

rdeskadeskyddet b

ö

r i huvudsak kunna administreras efter samma principer som f

ö

r de tillf

ä

lliga

å

tg

ä

rderna i nuvarande skydd.

En central enhet/stiftelse inr

ä

ttas som ansvarig f

ö

r skyddet och huvudman f

ö

r sk

ö

rdeskadefonden. Organisa­tionen b

ö

r best

å

 av en styrelse och ett litet kansli som ansvarar f

ö

r skyddets uppl

ä

ggning och funktion. Enheten beslutar om skyddets omfattning och i vilka omr

å

den som inventering av totalskador skall ske. Enheten k

ö

per tj

ä

nster f

ö

r administration av hela eller delar av f

ö

ljande uppgifter

rapportering av skadeomr

å

den till den cen­trala enheten

framst

ä

llning och distribution av anm

ä

l­ningsblanketter

granskning och kontroll av lantbrukarnas ans

ö

kningar om sk

ö

rdeskadeers

ä

ttning (lant­bruksn

ä

mnderna) .

ber

ä

kning och utbetalning av sk

ö

rdeskade­ers

ä

ttningar

f

ö

rvaltning av sk

ö

rdeskadefonden

36

Behovet av tj

ä

nster kommer att variera mellan olika    Prop. 1987/88:74 

å

r beroende p

å

totalskadornas omfattning. Arbetsin­satsen kommer att vara koncentrerad till sk

ö

rdeperio­den.

3.      Sk

ö

rderegleringskonto

En begr

ä

nsning av sk

ö

rdeskadeskyddet till totalskador inneb

ä

r att jordbrukare i andra skadesituationer i princip kommer att st

å

 utan skydd. I samband med att huvudmannaskapet 

ä

ndras b

ö

r det generella omr

å

des­skyddet d

ä

rf

ö

r ers

ä

ttas med ett sk

ö

rdereglerings­system som ger jordbrukarna m

ö

jligheter att genom avs

ä

ttningar till ett eget konto f

ö

rb

ä

ttra m

ö

jlig­heterna att inom f

ö

retaget m

ö

ta de p

å

frestningar som f

ö

ljer av en sk

ö

rdeskada. P

å

 s

å

 s

ä

tt kan resultatet ett bra sk

ö

rde

å

r anv

ä

ndas f

ö

r att klara s

ä

mre sk

ö

rde­

å

r.

F

ö

r att sk

ö

rderegleringskonto skall bli ett verk­ningsfullt komplement till ett katastrofskydd b

ö

r reglerna f

ö

r avs

ä

ttning till konto g

ö

ras mycket enkla. Samma principer som f

ö

r skogskonto b

ö

r kunna till

ä

mpas, vilket i detta fall inneb

ä

r att

jordbrukare ges m

ö

jlighet att g

ö

ra avs

ä

tt­ning i bank p

å

s

ä

rskilt sk

ö

rderegleringskonto

jordbrukaren avg

ö

r sj

ä

lv storleken p

å

 det belopp han 

ö

nskar avs

ä

tta p

å

 kontot

den totala avs

ä

ttningen till kontot begr

ä

n­sas eventuellt till g

å

rdens totala normala produktionsv

ä

rde

jordbrukaren b

ö

r sj

ä

lv kunna avg

ö

ra n

ä

r ut­tag fr

å

n kontot skall ske. Uttaget belopp upptas till beskattning.

Behovet av ett regleringskonto bortfaller vid ett eventuellt genomf

ö

rande av den s k staketmodellen f

ö

r f

ö

retagsbeskattning. F

ö

rslaget bygger p

å

 att i verksamheten uppkom.iien vinst som f

ö

retagaren l

å

ter st

å

 kvar i verksamheten, endast skall beskattas med en l

å

gprocentig proportionell statlig skatt (10 proc p

å

 sparade vinstmedel). Vinst som n

ä

ringsidkaren tar ut beskattas som vanligt. Den statliga kommitt

é

 som presenterat f

ö

rslaget har inte tagit st

ä

llning till om det 

ä

r l

ä

mpligt att inf

ö

ra en staketmetod vid f

ö

retagsbeskattning eller inte. I avvaktan p

å

 ett slutligt st

ä

llningstagande till staketraetoden b

ö

r m

ö

jligheten med sk

ö

rderegleringskonto 

ö

ppnas f

ö

r lantbrukare.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1987                                                                                                                      37