Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1978/79:17

med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under år 1977;

beslutad den 7 september 1978.

Regeringen överlämnar lill riksdagen enligt bifogade utdrag av rege­ringsprotokoil redogörelse för verksamheten inom Europarådets minister­kommitté under år 1977.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

KARIN[REDACTED_EFTERNAMN]

1   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 17

Skr 1978/79:17

Skr. 1978/79:17

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-09-07

Närvarande:

Statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden UUsten,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Burenslam[REDACTED_EFTERNAMN], Wik­ström,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med redogörelse fiir verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1977

I resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanar Europarådets rådgivande lorsamling regeringama atl årligen lägga fram en rapport om verksamhel£;n i Europarådets ministerkommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörel­ser för åren 1967-1976 (skr. 1968:23, skr. 1969:27, skr. 1970:39, skr. 1971:119, skr. 1972:107, skr. 1973:161, skr. 1974:131, skr. 1975/76: 8, skr. 1975/76:141, skr. 1977/78:6). En redogörelse för verksamheten inom Eu­roparådets ministerkommitté under år 1977 har utarbetats inom utrikesde­partementet i samråd med övriga berörda departement. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokoUet i detta ärende som bilaga.

Jag hemställer atl regeringen till riksdagen överlämnar den inom utrikes­departementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1977.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr 1978/79:17

3

'

Bilaga

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1977

/.    Ministerkommittémöten

1. S9:e ministerkommittémötet

Det 59:e ministerkommitlémötet skulle normall ha ägt rum kring må­nadsskiftet november-december 1976. Det sköts emellertid upp tUl den 27 januari 1977 i anslutning tiU att den nya europarådsbyggnaden "Palais de TEurope" skulle invigas den 28 januari. På förmiddagen innan den officiel­la invigningen ägde ram höUs det årligen återkommande koUokviet mellan ministerkommittén och medlemmar ur den parlamentariska församlingen. Huvudtemat för denna diskussion var uppföljningen av slutakten från kon­ferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK).

Vid ministerkommittémötet leddes Sveriges delegation av utrikesminis­ter Karin[REDACTED_EFTERNAMN]. På svensk sida deltog även Sveriges ständiga ombud hos Europarådet, ambassadör Bengt Äkerrén, kabinettssekreterare Sverker[REDACTED_EFTERNAMN], departementsrådet Knut Thyberg, riksdagsman Pär Gransledt, departementssekreterare Staffan Wrigstad saml biträdande ombudet hos Europarådet, departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

Ordförande vid mötet var den grekiske utrikesministem Dimitri Bitsios.

De viktigaste punktema på dagordningen utgjordes av en genomgång av framstegen inom europeiskt samarbete, läget beträffande uppföljningen av ESK:s slutakt samt utvecklingslinjer vid FN:s senaste generalförsamling. Vidare berördes diplomatkonferensen om krigels lagar. Europarådets bud­get samt proceduren för sekretariatspersonalens löneförhandlingar.

a) Utvecklingen av det europeiska samarbetet

Diskussionen på denna punkt inleddes av ordföranden i EG:s minister­råd, Storbritanniens utrikesminister Anthony Crosland. Efter att ha läm­nat en rapport om de nios politiska samarbete, framhöll han värdet av Eu­roparådet som "oundgänglig faktor för samarbete i Europa". Del utgör, sade Crosland, ett forum för regelbundna och fruktbärande kontakter mel­lan EG-medlemmama och andra västeuropeiska demokratier, särskilt i fråga om politiska meningsutbyten på minister- och ambassadörsnivå.

Utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN] talade i egenskap av ordförande i EFTÄ:s ministerråd och uttryckte sin tillfredsställelse över att det från och med den 1 juli 1977 inte längre skulle existera luUar på industrivaror mellan EG och EFTA. Vidare berörde hon det EFTA-toppmöte som planerades äga ram i maj. I anslutning till EFFA-inlägget underströk fra[REDACTED_EFTERNAMN], nu som svensk utrikesminister, del nödvändiga i atl Europas högindustrialiserade länder soUdariskt samarbetar för att söka komma tUlrätta med de två sam­manhängande problemen inflation och arbetslöshet "eller riktigare ut­tryckt - hotet mot våra medborgares grundläggande rättighet till arbete".

Europarådets generalsekreterare, Georg Kahn-Ackermann, framhöU atl Europarådet i ännu högre grad skulle kunna bidra till atl närma medlems­statema tUl varandra om regeringarna fortsatte att utnyttja denna organisa­tions möjligheter.

Skr 1978/79:17

4

Ministrarna konstaterade med tillfredsställelse att det samarbete mellan de europeiska demokratiema, som bygger på verklig solidaritet och som har omsorgen om mänskliga rättigheter som en ytterst viktig beståndsdel, fortsätter atl utvecklas på ett hoppingivande sätt.

b) Uppfödningen av ESK:s slutakt

Efter inledningsanföranden av ministerkommitténs ordförande saml ordföranden i EG:s ministerråd utbytte ministrarna åsikter angående upp­följningen av ESK:s slutakt. Inom ramen för en bedömning av utveckUng­en sedan deras senaste möte i maj 1976 noterade de alt slutakten i vissa av­seenden icke hade följts upp i tiUfredsställande utsträckning.

Kommittén underströk ånyo alt alla delar av ESK:s slutakt har lika vikt och framhöll att graden av dess förverkligande skulle bli huvudämnet för diskussionema vid uppföljningsmötet i Belgrad och utgöra ett prov på vil­jan i de berörda ländema att åstadkomma en verklig avspänning. Minist­rama betonade behovet att intensifiera åsiktsutbytet mellan regeringama i Europarådels medlemsstater och kora överens om atl fortsätta diskussio­nerna vid sitt följande möte.

c) Förenta Nationerna

Förbundsrepubliken Tysklands utrikesminister, Hans-Dietrich Gen-scher, som föreslagit denna dagordningspunkt, öppnade diskussionen kring FN:s senaste generalförsamling (den 31:a) och framhöU all det -med den breda, grundläggande intresse- och värdegemenskapen mellan de europeiska demokratiema som bakgi-und - var viktigt för Europarådets medlemsstater atl dryfta arbetet i delta världsomfattande politiska foram.

Efter en genomgång av urskiljbara utvecklingslinjer i New York beslöt ministrama att fortsätta åsiktsutbytet mellan sina regeringar angående så­dana punkter på FN:s dagordning som är av särskUt intresse för Europas demokratiska länder. De uppdrog ål sina ställföreträdare att inför den 32:a generalförsamlingen ta upp lämpliga frågor - mänskliga rättigheter, all­mänjuridiska spörsmål etc. tUl gemensam behandling med bistånd av ex­perter från hemmaadministrationema.

d) Övriga frågor

Den schweiziske utrikesministern och tillika ordföranden vid diplomat­konferensen om krigets lagar, Pierre (jraber, informerade om hur långt ar­betet fortskridit inför konferensens flärde och sista session. Han bad sina koUeger atl utnyttja sitt inflytande för att säkra ett positivt konferensresul-lat.

Italiens utrikesminister, Arnaido Foriani, uttalade betänkligheter inför Europarådets växande budget. Efter en kort diskussion enades ministrar­na om att instruera organisationens budgetkommitté att föreslå lämpliga åtgärder för att begränsa Europarådets administrativa kostnader.

Den hoUändska delegationen föreslog slutiigen genom sin t.f delega­tionschef, statssekreterare Brinkhorst, att ställföreträdama skulle övervä­ga förbättringar i proceduren för sekretariatspersonalens löneförhandling­ar efiersom den f. n. föreföU otillfredsställande och t. o. m. hade resulterat i strejker eller hot om sådana.

Skr 1978/79:17

5

2. 60:e ministerkommittémötet

Det följande minislermötel ägde ram redan tre månader efter det 59:e, den 27 april 1977, i Strasbourg. Utöver delegationschefen, utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN], bestod den svenska delegationen av Sveriges ständiga om­bud hos Europarådet, ambassadör Bengt Åkerren, kabinettssekreterare Sverker[REDACTED_EFTERNAMN], departementssekreterare Staffan Wrigstad samt biträdan­de ombudet hos Europarådet, departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

Irlands utrikesminister, Garrel Fitzgerald, fungerade som mötesordfö­rande.

Föratom den ständigt återkommande dagordningspunklen "utveckUng­en av det europeiska samarbetet" ägnades mötet huvudsakligen åt uppfölj­ningen av ESK:s slutakt. Bland övriga frågor som diskuterades kan näm­nas Spanien, migrerande arbetare samt problem som sammanhänger med illegal handel och distribution av narkotika.

a) Utvecldingen av det europeiska samarbetet

Även vid detta ministerkommittémöte avgav utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] en rapport på EFTA-ländemas vägnar. I anslutning härtill underströk hon hur nödvändigt interaationeUt samarbete är för att komma tiUrätta med de osedvanligt långvariga och komplicerade ekonomiska problemen.

Hon beskrev också den svenska regeringens syn på diskussionema i Eu­roparådets ministerkommitté om politiska frågor av gemensamt intresse, särskilt ESK och FN: "Utbytet av åsikter och erfarenheter är värdefullt. Vi får själva ett bättre underlag för våra överväganden och vi kan föra fram våra egna synpunkter och åsikter. Det är självklart att debattema aldrig kan ha till mål att utarbeta for medlemsstaterna gemensamma ståndpunk­ter".

b)       Uppföljningen av konferensen om säkerhet och samarbete i Europa (ESK)

Den brittiske statssekreteraren Frank Judd inledde såsom representant för EG:s ministerråd diskussionen med en bedömning av den aktueUa si­tuationen inför det förestående uppföljningsmötet i Belgrad. Utrikesminis­ter[REDACTED_EFTERNAMN] informerade om atl Sverige avsåg föreslå aktivering av arbetet på de s. k. förtroendeskapande åtgärdema, dvs. föranmälningar av manövrer, inbjudningar till observatörer att delta i dem etc.

Ministrama var eniga i bedömningen att Belgrad-mötet skulle ses som en första station i uppföljningsarbetet efter Helsingfors-konferensen. De framhöll vidare att avspänningsprocessen inte borde störas men under-sttök också att man av hänsyn lill slutaktens integritet måste kräva en noggrann genomgång i Belgrad av hur de olika staterna uppfyUt dokumen­tets samtliga delar.

Kommittén kom avslutningsvis överens om att fortsätta diskussionen mellan europarådsslalerna före, under och efter Belgrad-mötet.

c)       Övriga frågor

Det första diskussionsämnet under övriga frågor vax situationen i Spani­en. Kommitténs ordförande lämnade en rapport från sitt nyligen genom­förda officiella besök i Madrid. Ministrarna hälsade utvecklingen mot de­mokrati i Spanien med tillfredsställelse och sade sig se fram mot det tiUfäl­le då landet kunde inta sin plats i Europarådet.

ti   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 17

Skr 1978/79:17

6

På förslag av Portugal berördes däirefter läget beträffande arbetet på den europeiska konventionen om migrerande arbetstagares rättsställning. Portugal, Italien, Turkiet m.fl. utvandringsländer pläderade med starkt stöd av Sverige för att arbetet skyndsamt skulle slutföras och konventio­nen öppnas för undertecknande. 1 detta sammanhang kunde utrikesminis­ter[REDACTED_EFTERNAMN] meddela atl Sverige beslutat bli medlem i Europarådets fond för bosättning och regional utveckling.

Den norska delegationen underströk i ett inlägg behovet av gemensam­ma åtgärder på det intemationella planet för att komma tillrätta med pro­blem som sammanhänger med illegal handel och distribution av narkoti­ka.

3. 61:a ministerkommittémötet

Det tredje ministerkommittémötet under 1977 - det 61 :a sedan Europa­rådet grundades - hölls i Strasbourg den 24 november 1977 under ordfö­randeskap av Italiens utrikesminister Arnaido Forlani. Den svenska dele­gationen leddes av utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN] och bestod i övrigt av Sve­riges ständiga ombud hos Europarådet, ambassadör Bengt Åkerren, chefen för utrikesdepartementets politiska avdelning, ambassadör Knut Thyberg, departementssekreterare Staffan Wnigstad samt biträdande ombudet hos Europarådet, departementssekreterju-e Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

Det traditioneUt förekommande diskussionsämnet "utvecklingen av det europeiska samarbetet" kompletterades av ytterligare tre huvudpunkter på dagordningen, nämligen ESK:s uppföljningsmöte i Belgrad, FN samt Liechtenstein. Mötet inleddes emellertid med att kommittén hälsade Spanien välkommen som Europarådets tjugonde medlemsstat.

a) Spaniens inträde i Europarådet

Proceduren för Spaniens inträde i Europarådet hade påskyndats tidigare under hösten. Med utgångspunkt från en vädjan om att Spanien skulle be­redas plats i organisationen så snart som möjligt från samtliga partier i det spanska parlamentet, cortes, beslöt Europarådets parlamentariska försam­ling att inte invänta den begäran om yttrande, som ministerkommittén en­ligt dess resolution (51)30 brakar rikta till församlingen beträffande nya medlemsstater. I del uttalande som församlingen antog den 12 oktober het­te det istället att den "rekommenderade ministerkommittén att utan dröjs­mål inbjuda Spanien att bli medlem av Europarådet".

Ministerkommittén accepterade enhäUigt detta förfarande när den sam­manträdde på ställföreträdamivå den 17-21 oktober och uppdrog åt gene­ralsekreteraren atl framföra inbjudan till den spanska regeringen atl bli medlem i Europarådet.

Kort före minislerkommittémötets början den 24 november deponerade utrikesminister Marcelino Oreja Spaniens anslutningsinstramenl hos Eu­roparådets generalsekreterare och undertecknade den Europeiska konven­tionen om mänskliga rättigheter samt tUläggsprotokoUen 3 och 5.

b) Utvecklingen av det europeiska samarlietet

Ministerkommittén tog del av redogörelser för verksamheten inom EG, EFTA och Europarådet. 1 diskussionen deltog även EG-kommissionens ordförande, Roy Jenkins. Ministrarna uttalade sin tillfredsstäUelse över

Skr 1978/79:17

'

det faktum att EG som organisation den 22 november 1977 för första gång­en anslutit sig tUl en Europarådskonvenlion.

Mot bakgrund av invandrarfrågornas växande belydelse i Europa före­slog utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] alt en konferens med Europarådsstalemas in-vandrarministrar skulle sammankallas.

I ett belgiskt inlägg föreslogs ytterligare aktivitet från Europarådets sida beträffande mänskliga rättigheter och tortyr i världen liksom det ökande våldet i Europa. Kommittén uppdrog åt ställföreträdarna all nännare stu­dera dessa frågor.

c) ESK:s uppröljningsmöte i Belgrad

Ministrarna gick igenom del aktuella läget vid Belgradkonferensen och konstaterade att det var viktigt atl få lill stånd ytterligare uppföljningsmö­ten efter Belgrad.

d)       Förenta Nationerna

I diskussionen om aktuella FN-frågor utvecklade Karin[REDACTED_EFTERNAMN] de tankar som ligger bakom det svenska engagemanget kring problemen i södra Afri­ka och vädjade om Europarådsstalemas stöd för det svenska initiativet om stopp för nyinvesteringar i Sydafrika.

e)       Liechtenstein

En kort diskussion angående den intressemarkering som Liechtensteins regering gjort om medlemskap i Europarådet ledde till all ministrarna dels med tillfredsstäUelse noterade del visade intresset, dels uppdrog åt ställfö­reträdarna att vidare studera frågan i positiv anda.

4. StäUföreträdarkommittén

Ministerkommittén har i princip delegerat sin beslutanderätt till ställfö­reträdarkommittén. Medlemsregeringama representeras här av sina stän­diga ombud hos Europarådet. Under hela 1977 har posten som ständigt ombud för Sverige innehafts av ambassadör Bengt Åkerren. Ställföreträ­darkommillén antog under året ell mölesprogram, som innebär att med­lemsstaterna vid vissa sessioner företräds av de biträdande ständiga ombu­den. Vid dessa möten har departementssekreterare Mals[REDACTED_EFTERNAMN] varit svensk delegat.

Under 1977 höU ställföreträdarkommittén på båda nivåerna sammanlagt 17 möten om två till tio dagar. Vid somliga av sessionerna biträddes de ständiga ombuden av experter från huvudslädema. Så var fallet när kom­mittén diskuterade frågor rörande ESK, FN och migrerande arbetare.

5. Administrativa frågor

a) Europarådets budget

Europarådets budget för år 1977 uppgick liU cirka 134.700.000 FF. Sve­riges andel härav, 3,93 procent, var 5.116.770 FF. Sveriges totala bidrag lill Europarådet för 1977 var 5.814.000 FF. Denna summa inkluderade bl. a. bidrag till budgeten för den europeiska farmakopén samt för amortering på byggnadslånet för den nya Europarådsbyggnaden. Häratöver tillkom bi-

Skr 1978/79:17

8

drag till Europeiska ungdomsfonden om 146.125 FF. TiU Europarådets fond för bosättning och regional utveckling eriades 70.000 US dollar såsom den första av fyra årliga kapitalteckningar och 17.366 FF i administrativa kostnader.

I december 1977 fastställdes Europarådets budget för 1978 till 157.098.350 FF. Sveriges andel, som i och med Spaniens inträde i organi­sationen räknades om till 3,54 procent, är 5.318.000 FF. Sveriges totala bi­drag för 1978 blir ungefär 6.646.000 FF. Dessutom skaU Sverige erlägga 158.000 FF lill ungdomsfonden och 70.000 US dollar plus c:a 32.000 FF till fonden för bosättning och regional utveckling.

b) Omorganisationen av Europarådets kommittéstruktur och arbetsformer

Den översyn av Europarådets struktur och arbetsformer som inleddes år 1975 resulterade under 1976 och 1977 i dels en första medelfristig verksam­hetsplan dels en ny kommiltéstruktur. Som framgick av redogörelsen för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1976 (skr. 1977/78: 6) skall i fortsättningen endast fem typer av kommittéer förekom­ma: huvudkommittéer, särskilda expertkommittéer, expertkommittéer, re­ducerade expertkommittéer samt arbetsgrupper.

Arbetet på atl genomföra omstraktureringen har pågått under 1977. Ställföreträdarkommittén har fattat beslut om att ersätta tidigare expert­kommittéer med huvudkommittéer på de flesta av verksamhetsplanens åt­ta sektorer. För översiktlighetens skull skall dessa anges nedan med såväl svensk som engelsk beteckning samt den franska bokstavsförkortning som genomgående används av sekretariatet:

1. Mänskliga rättigheter

Huvudkommittén för mänskliga rättigheter - Sleering Committee for Human Rights (CDDH)

2. Sociala och socio-ekonomiska frågor

Huvudkommittén för sociala frågor - Sleering Committee for Social Af-fairs (CDAS)

Huvudkommittén för social trygghet - Sleering Committee for Social Security (CDSS)

Särskilde representantens för flykting- och överbefolkningsfrågor rådgi­vande kommitté (fungerar i realiteten som en huvudkommitté) Special Represenlalive's Advisory Committee (CAHRS)

3. Utbildning, kultur och sport

Rådet för kultursamarbete (kulturstyrelsen) - Council for Cultural Co­operation (CDCC)

Kommittén för utveckling av sport - Committee for the Development of Sport (CDDS)

4.

Ungdomsfrågor

5.

Hälsovård

Europeiska hälsovårdskommillén - European Public Health Commit­tee (CDSP)

Skr 1978/79:17

9

6. Miljö- och regionala planeringsfrågor

Europeiska naturvårds- och naturresurskommittén European Com­mittee for the Conservation of Nature and Natural Resources (CDSN)

Huvudkommittén för regional planering och byggnadsvård - Sleering Committee for Regional Planning and the Architectural Herilage (CDAT)

7. Regionala och kommunala frågor

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor - Sleering Com­mittee for Regional and Municipal Matters (CDRM)

8. Rättsfrågor

Europeiska kommittén för juridiskt samarbete - European Committee on Legal Cooperation (CDCJ)

Europeiska kommittén för broilslighetsfrågor - European Committee on Crime Problems (CDPC)

//.    Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer

1. Mänskliga rättigheter

Arbetet inom denna sektor har bedrivits i Huvudkommittén för mänskli­ga rättigheter samt i tre expertkommittéer.

1 huvudkommittén fortsatte tidigare inledda diskussioner bl. a. om för­bättringar i rättshjälpssystemet vid förfarande inför kommissionen och domstolen för mänskliga rättigheter, om röstproceduren i Europarådels ministerkommitté vid granskningen av rapporter från kommissionen saml om konventionsutkasten rörande utiändska korrespondenters ställning re­spektive bestraffning av mened m. m. inför den europeiska kommissionen, domstolen och ministerkommittén. I fråga om enskilds ställning vid den europeiska domstolen beslöt kommittén all nännare studera en av domsto­len framförd åsikt att enskild sökande bör ha rätt att under vissa omstän­digheter hänskjuta mål till domstolen.

Huvudkommittén uppmärksammade också den verksamhei beträffande mänskliga rättigheter som pågår inom EG och fann del angeläget atl ut­vecklingen där ej leder tUl ett system som minskar Europarådsinslilulio-nernas belydelse. Det konstaterades atl några möjligheter f.n. ej förelåg tUl direkt samarbete mellan Europarådet och EG på delta område.

Huvudkommittén tog vidare kännedom om planer på att anordna ett kol-lokvium rörande mänskliga rättigheter i Aten i september eller oktober 1978.

Den expertkommitté som har i uppdrag all bl. a. studera frågan om över­klagande till den europeiska domstolen av beslut av kommissionen för mänskliga rättigheter innebärande avvisning av ansökningar avrådde från atl införa en sådan möjlighel till överklagande. Vidare väcktes inom kom­mittén frågan om omprövning av beslul som fattats av kommissionen med liten majoritet.

Kommittén ansåg det inte önskvärt att ge domstolen behörighet all läm­na förhandsutiålanden på begäran av kommissionen. Även tanken på dylik behörighet med avseende på mål och ärenden, som behandlas av nationel­la domstolar, vann föga anslutning inom kommittén.

Den andra expertkommittén har fortsalt sin genomgång av och jämförel­se meUan den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och

Skr 1978/79:17

10

motsvarande FN-inslrament. Kommittén rekommenderade att den euro­peiska konventionen kompletteras med vissa rättigheter, vilka bör innefat­tas i ett protokoll till konventionen. Förslag till sådant protokoU skall utar­betas.

Den tredje expertkommittén, som behandlar frågor om information och undervisning rörande mänskliga rättigheter, antog ett antal förslag. Dessa avser bland annat utarbetande av en för allmänheten avsedd broschyr om den europeiska konventionen samt inrättande av stipendier för studier och forskning rörande mänskliga rättigheter och av ett europeiskt pris för mänskliga rättigheter.

De tre expertkommittéerna fortsätter sin verksamhei under 1978.

2. Sociala och socio-ekonomiska frågor a) Social trygghet

Konventioner som öppnats för undertecknande eller trätt i kraft.

Den konvention om migrerande arbetstagares sociala trygghet (nr 78), som utarbetats inom Europarådels ram och öppnats för undertecknande 1972, trädde i kraft den 1 mars 1977 sedan tre stater - Luxemburg, Neder­ländema och Turkiet - ratificerat den. Konventionen, som är en motsva­righet till EG:s förordning om social tirygghet för migrerande arbetstagare och i sina huvuddrag bygger på denna, innebär ett försök all på multilateral grand lösa de samordningsproblem som uppstår i synnerhet på pensions­området när en person har arbetat också i andra länder än hemlandet. Konventionen innehåUer bestämmelser för alla grenar av den sociala tryggheten, men förutsätter i åtskUliga hänseenden en utfyllande reglering genom bilaterala konventioner. TUl Iconventionen ansluter en överens­kommelse med tiUämpningsbestämmelser. Nordiska socialkonventions-utskoltel har i uppdrag att utreda de nordiska ländernas möjligheter atl an­sluta sig tiU konventionen.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Huvudkommittén för social trygghet överlämnade under året till minis­terkommittén en studie över de ekonomiska konsekvenser för socialför­säkringssystemet som de demografiska förändringama i medlemsländerna innebär, särskilt det faktum all andelen äldre ökat. I studien ställs dessa förändringar också i relation tUl de sänkningar av den allmänna pensionsål­dern som samtidigt genomförs i olika länder. Ministerkommittén har beslu­tat ställa studien till medlemsländemas regeringars förfogande.

En särskUt tUlsalt expertkommitté under huvudkommittén, förstärkt med ledamöter utsedda av huvudkommittén för sociala frågor, arbetade med att utforma förslag till ett eurofiarådsinstrumenl avseende frågor i samband med arbetslöshet. Uppgifien, som tillkommit mot bakgrunden av de senaste årens kraftigt tilltagande arbetslöshet, går ul på att tUlskapa nya minimistandardnormer för ersättning vid arbetslöshet. Man vill emellertid samtidigt fastslå att det inte är tillfyUest att betala ul ersättning tiU arbetslö­sa. Det fordras också insatser för de arbetslösa i form av arbetsförmedling, yrkesulbUdning, rehabilitering etc. Sverige har som bekant kommit långt på detta område, och de svenska erfarenheterna uppmärksammas i kom­mittéarbetet.

I en annan expertkommitté fortsatte studiema av möjligheter alt åstad­komma en snabbare handläggning av pensionsärenden som berör flera län-

Skr 1978/79:17

H

ders myndigheter. En tredje expertkommitté ai-betade med förslag tiU för­enklingar i förfarandet när en person som tillfälligt vistas i ett annat land än sill egel blir sjuk och behöver vård. På initiativ av huvudkommittén för ut­veckling av sport tog huvudkommittén för social trygghet vidare upp frå­gan om socialförsäkringsskyddet för idrottsmän såväl amatörer som professionella - där situationen skiljer sig väsentiigt meUan olika länder.

På förslag av Belgien har ministerkommittén beslutat all en socialförsäk-ringsminrsterkonferens skall håUas i Strasbourg den 6-7 mars 1979. Hu­vudkommittén för social trygghet har fått i uppdrag att förbereda konferen­sen. Dess lemala kommer att bli dels kostnadsutveckling och förmåner vid sjukdom, dels finansieringen av socialförsäkringen i stort.

Liksom lidigare år deltog huvudkommittén i den årliga granskningen av rapporter rörande tillämpningen av den europeiska socialförsäkringsbal-ken jämte protokoll, tUl vUka instrument bl. a. Sverige är anslutet Gfr prop. 1965:115). På grundval av förslag från kommittén antar ministerkommittén årligen resolutioner om de anslutna ländernas iakttagande av balkens be­stämmelser. Årets granskning gav upphov lill erinringar i olika detaljfrågor mot några länder. Mot Sveriges tillämpning av instrumenten riktades så­som lidigare år ingen anmärkning. Arbetet på en revision av balken fortsät­ter inom kommittén.

b)       Arbetsmarknadsfrågor

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog i januari 1977 en resolution (77) 1 om kvinnors sysselsättning. 1 resolutionen rekommenderas medlemsstaternas regering­ar atl vidta en rad åtgärder för att undanröja diskriminering av kvinnor och stärka deras ställning inom arbetslivels område. Åtgärderna avser utbUd­ning, förbättringar i fråga om tillträde lill arbele och i fråga om arbetsför­hållanden saml lika lön. Den innehåUer också rekommendationer om ål-gärder avsedda att göra det möjligt för föräldrar att förena yrkesverksam­het med familjeansvar.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Huvudkommittén för sociala frågor har under året beslutat begära hos ministerkommittén att en expertgrupp skall tillsättas för att studera pro­blem som uppkommit för äldre arbetstagare till följd av ekonomiska och teknologiska förändringar. Kommittén har också genomfört sin första granskning av tUlämpningen av den europeiska au pair-överenskommelsen hos de tre första avtalsslutande partema. Sverige har inte tillträtt överens­kommelsen.

c)       Social omvårdnad m. m.

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog 1977 tre resolutioner med anknytning tUl soci­al omvårdnad:

(77) 33 rörande placering av bam

(77) 34 om förberedelse för pensionering

(77) 37 om social hemhjälp

Viktigare frågor i kommittéarbetet Vid vårens sammanträde med huvudkommittén för sociala frågor, vilkel

Skr 1978/79:17

12

på den grekiska regeringens inbjudan ägde ram i Äten, diskuterades bl. a. förslagen tiU de ovan nämnda resolutionema rörande placering av bam och förberedelse for pensionering.

Vid höstsammanlrädet antog kommittén för sin del resolutionen om so­cial hemhjälp. Resolutionen speglar ganska väl en modera syn på hemhjäl­pen och har gett socialstyrelsen impulsen att samla intresserade personer och organisationer till ett möte för att diskutera den svenska hemhjälpsor­ganisationen mot bakgrand av resolutionen.

Ett förslag till resolution om barnmisshandel behandlades preliminärt av kommittén. Det kommer att tas upp på nytt när motsvarande kommittéer för juridiska frågor och hälsovårdsfrågor lämnat sina synpunkter.

Kommittén beslöt vidare atl tiUkalla en kvalificerad konsult för att göra en analys av vilka sociala problem som på längre sikt kommer att fä ges prioritet i Europa.

Kommittén har under året också diskuterat stipendiefrågor och läget be­träffande ratifikation av den europeiska sociala stadgan.

Fackministerkonferenser

Den femtonde europeiska familjeministerkonferensen ägde rum i Bonn den 7-9 september. Från svensk sida deltog statsrådet Rune[REDACTED_EFTERNAMN].

d) Migration

Konventioner som öppnats för undertecknande

Sverige undertecknade den 24 november 1977 Europarådets konvention om migrerande arbetstagares rättsställning.

Med migrerande arbetare förstås medborgare i avtalsslutande stal som lagligen vistas och arbetar inom annan avtalsslutande stat. Konventionen reglerar utländska arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter med avseende på bl. a. inresa, uppehåUstiUstånd, arbetsliUstånd, familje­återförening, information, bostads- och arbetsförhåUanden, skatter, social trygghet, socialvård, sjukvård, hälsovåird, utbUdning, rättsskydd och rätts­hjälp. Konventionen har i juni 1978 ratificerats av Sverige.

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Ministerkommittén antog under våiren 1977 en resolution (77) 12 om medborgarskap för makar av olika nationalitet. Den syftar till att alltmer jämstäUa man och kvinna beträffande möjligheten att, exempelvis genom naturalisalion, få makens medborgarskap. Vidare antogs en resolution (77) 13 om medborgarskap för barn i äktenskap. Den fastslår att UkstäUigheten i fråga om föräldramas rätt när det gäller bamen bör medföra atl bamen skall ha möjlighet att få såväl fadems som moderns medborgarskap. Varje medlemsstat rekommenderas atl ge bcim i äktenskap dess nationalitet så snart en av föräldrama är medborgare i staten. Alternativt bör bam till för­äldrar med olika nationalitet, som inte fått båda föräldramas medborgar­skap vid födelsen, ha möjlighet atl för\ärva den andra förälderns medbor­garskap t. ex. genom naturalisalion. Vidare rekommenderas införandet av vissa bestämmelser som syftar tiU avveckling av det ena medborgarskapet när bamel har blivit myndigt.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Inom särskUde representantens för flykting- och överbefolkningsfrågor rådgivande kommitté (CAHRS) slutfördes behandlingen av tre resolu-

Skr 1978/79:17

'

tionsutkast. Dessa överlämnades till ställföreträdarkommittén för godkän­nande. De tre resolutionsutkasten behandlar frågor i samband med familje­återförening, Ulegal invandring och sociala och ekonomiska följder för in­vandrare av lågkonjunkturen.

En expertgrapp liUsalles för atl utarbeta ett resolutionsulkasl om migre­rande kvinnors situation.

Planeringsarbete inleddes för ell större seminarium i Europarådels regi om aktuella utvecklingstendenser vad gäUer migration i Europa. Genom det svenska förslaget i november 1977 att en konferens skall anordnas för ministrar med ansvar för migrationsfrågor i Europarådets medlemsstater har emeUertid planeringen getts en annan inriktning.

e) Konsumentskydd

En expertkommitté rörande "The Provision of Adequale Äfter-Sales Service" avslutade sitt arbete under året, och ett förslag lill resolution la­des fram för övervägande av ministerkommittén. Vidare har ministerkom­mittén tiUsatt en särskild expertkommitté för atl utarbeta ett arbetspro­gram för konsumentskydd på det ekonomiska och sociala området. Kom­mittén möttes i juni 1977. Den har lagt fram ett program för framlida aktivi­teter till ministerkommittén.

3. UtbUdning, kultur och sport a) Utbildning och kultur

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Kulturstyrelsen (CCC), vilken först i december ombildades och fick den nya förkortningen CDCC, höU under 1977 sina 3l:a och 32:a möten. Ses-sionema ägnades i huvudsak åt frågan om struktur och arbetsmetoder för det framtida samarbetet inom kultur- och utbildningsområdena saml ål program- och budgetfrågor.

En arbetsgrapp med uppgift att se över existerande struktur och arbets­metoder lämnade under året sitt förslag tUl reviderad organisation. Vid CCC:s 32:a möte diskuterades förslaget varefter CCC lämnade ett egel för­slag tiU ställföreträdarkommittén. CCC:s förslag till ny straktur och nya ar­betsmetoder innebar i korthet att de permanenta kommiltéema skulle av­skaffas och endast CCC förbli ett permanent organ. Verksamheten före­slogs organiserad i projekt, konferenser och serviceaktiviteler.

Ställföreträdarkommittén beslöt emeUertid alt en stående konferens för universitetsfrågor skall utgöra ett permanent organ vid sidan av CDCC.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Under året har kommittén för högre utbUdning och forskning hållit sill 35:e möte i Alen. Kommittén för aUmänna skolfrågor har hållit två byrå­möten, varav ett utvidgat, och kommittén för vuxenutbildning och kultu­rell utveckling har hållit ett byråmöte. Av de frågor som varit aktuella i ex­pertkommittéer och arbetsgrupper kan följande redovisas.

(/) Högre utbildning och forskning

Arbetsgruppen för utveckling inom högskoleområdet ("Diversificalion of tertiary education"), har under året presenterat rapporter om den högre

Skr 1978/79:17

14

utbildningen i skilda länder, däribland Sverige. En särskild arbetsgrupp för de sydeuropeiska ländema kommer atl fortsätta sitt arbete.

Arbetsgruppen för "Equivalence of Diplomas" höll ett möte i Stock­holm för de nordiska ländema och länder i Centraleuropa. Vid mötet pre­senterades den nordiska överenskommelsen rörande giltighet och tillgodo­räknande av utbildning. Dessutom diskuterades de nordiska ländemas be­hörighetsvillkor för högre utbildning.

(ii) AUmänna skolfrågor

Under året har förberedelserna för att starta ett nytt projekt om hur den obligatoriska skolan tillgodoser individens, samhällets och arbetsmarkna­dens krav påbörjats.

Utbildningen av lärare för invandrare har studerats i flera länder, bl. a. i Sverige.

Ett symposium om förskolan i glesbygdsområden har hållits i Sloriien.

Samarbetet rörande produktion av läromedel har fortsatt under året.

(///) Vuxenutbildning

Projektet rörande modulsystem för vuxnas språkinläming har fortsatt och ett flertal expertmöten har arrangerats i Strasbourg. Dessutom anord­nades ett symposium i Förbundsrepubliken Tyskland. Under året har ar­bele lagts ned på alt bättre anpassa projektet till invandrares situation.

Ell syslem av kontakter har skapats meUan projekt i skilda länder som arbetar med nya angreppssätt inom vuxenutbildningen. Ell svenskt vuxen-utbildningsprojekl ingår i detta.

(iv) Pedagogisk forskning, information och dokumentation

Arbetet med all upprätta del datorbaserade "European Documenlation and Information Syslem for Education" (EUDISED) har fortsatt under året. Vissa inledande kontakter om samarbete mellan EUDISED och Unesco har lagils.

(v) Kultur- och ungdomsfrågor

Ell flertal expertmöten som behandlat de olika projekten inom kultur­området har under året hållits i Strasbourg. Förberedelsearbete for ett nytt projekt om "Cultural policies" har initierats.

Ell nät av kontaktpersoner med syfte alt förse en ny bulletin med infor­mation om kulturpolitiken i länderna har etablerats.

De nationella kontaktpersonerna för ungdomsfrågor har mötts och dis­kuterat bl.a. program för del framtida arbetet och frågan om hur detla skall organiseras.

Fackministerkonferenser

(i) Den tionde europeiska utbUdningsministerkonferensen hölls i Stras­bourg den 27-30 juni 1977. Huvudtemat för konferensen var "Skolan i samhället" ("The School in its Relations with the Community").

Deltagare var utbildningsministrarrafrån de 22 länder som undertecknat den europeiska kulturkonventionen. Från svensk sida deltog statsråden Jan-Erik[REDACTED_EFTERNAMN] och Britt[REDACTED_EFTERNAMN].

Vid ett i programmet inlagt informellt möte meUan enbart ministrarna kom dessa överens om atl temat inte lämpade sig för en resolution. 1 stället enades de om ett uttalande (statement) med nedanstående innehåll:

Skr 1978/79:17

15

Mol bakgrund av bl. a. OECD:s och Europarådets rapporter och deras i stort sett samstämmiga analyser och angivna policylinjer understryker mi­nistrarna särskUt följande:

   relationen skolasamhäUe utgör en viktig faktor både för samhällsut­

vecklingen och för utveckling av skolans ulbUdningsfunklion;

-    denna funktion innefattar mer än utbUdning för arbetsmarknaden;

målen för utbildningspolitiken kan därför inte enbart anpassas till arbets­

marknadens krav; icke desto mindre är det viktigt för den personliga ut­

vecklingen alt få en för yrkeslivet avpassad utbUdning.

Särskilt följande problem bör uppmärksammas:

-

samhällskunskap måste få utrymme i all undervisning;

-

genom adekvat utbildning skall lärarna ges siörre möjligheter alt hålla kontakt med samhällsutvecklingen;

-föräldrar skall ges möjlighel deltaga i arbetet med skolan, dess innehåll och styrelse;

-

skolans struktur skall vila på demokratisk grund och säkra dellagande av samhäUeliga intressen i skolan samt främja demokratisk styrelse av skolan;

-

metoder bör studeras hur ett syslem för "permanent education" skall kunna genomföras, vilka innefattar en strategi för återkommande utbild­ning.

InvandrarutbUdningen diskuterades på grundval av en rapport om upp­följningen på området sedan föregående ministerkonferens (i Stockholm 1975).

Ministrarna antog en resolution i vilken man rekommenderar medlems­regeringama all intensifiera utbildningsinsatserna för invandrare. Man vill även stimulera till bilaterala överenskommelser mellan utvandrings- och invandringsländer. Inrättande av bUaterala kommissioner bör uppmuntras. Följande frågor förtjänar ytterligare uppmärksamhet:

-

för- och grundskoleutbUdning för invandrarbarn

-

vuxenutbildning med tonvikt på invandrarfamiljernas integrering i sin nya sociala och kulturella miljö

- särskilda utbildningsinsatser för invandrarkvinnor.

Vidare bör insatser göras bl. a. genom massmedia för utveckling av in­vandrarnas kultur och färdighet beiräffande del egna språket.

Europarådet rekommenderas ge hög prioritet ål invandrarulbildning i sin medelfristiga plan och bl. a. företa en studie Över de långsikliga effek­terna av immigration i invandrarlandel (svenskt initiativ); vidare bör man undersöka möjlighelerna atl utarbeta bilaterala och multilaterala modellav-

lal.

Europeiskt utbildningssamarbete diskuterades på basis av de internatio­nella organisationernas framstegsrapport.

Ministrarna enades om en resolution varmed man konstaterar all organi­sationernas arbele kompletterar varandra genom olika infaUsvinklar lill problemen (organisationernas olika inriktning och mål) men alt samarbetet mellan sekretariaten måste intensifieras.

Slutligen instruerade ministrarna sin ämbelsmannakommitté atl förbere­da den ll:e europeiska utbUdningsministerkonferensen i[REDACTED_EFTERNAMN] 1979 över temat "Education and equalily of opportunily for girls and women".

(ii) Under året har förberedelsearbetet inletts för Europarådels 2:a kul­turministerkonferens, som skaU hållas i Aten 1978. Temat for konferensen blir "The cultural dimension of development".

Skr 1978/79:17

16

b) Sport

1 november 1977 beslöt StäUföreträdarkommittén att inrätta en sport-kommitté direkt under ministerkommittén. Den kallades huvudkommittén för utveckling av sport (CDDS). Medlemmar är de stater som underteck­nat den europeiska kulturkonvenlionen.

Arbetet inom CDDS och dess föregångare har koncentrerats tUl förbere­delserna för del sportministermöte som ägde rum i London den 37 april 1978. Bland de ämnen som stod på spiortministerkonferensens dagordning kan nämnas regeringarnas ansvar för sporten, etiska och mänskliga pro­blem inom idrotten samt sportens plats i samhället.

4. Ungdomsfrågor

a)       Europeiska ungdomsfonden

Fonden har under året fördelat ungefär 4,3 miljoner FF. Diskussioner har förts om förstärkning av fonden och Sverige har tillsammans med nio övriga länder lämnat friviUiga extra bidrag tiU fondens verksamhet.

b)       Europeiska ungdomscentret

Ungdomscentret har under året fortsatt sin utbildningsverksamhet och arrangerat c:a 20 kurser, vUka omfattat mellan fem och tio dagar.

S. Hälsovård

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

StäUföreträdarkommittén antog i januari två resolutioner på hälsovårds-området - (77) 3 rörande sjukhusens interna struktur och (77) 4 angående omgruppering av paramedicinska yrken. Senare antogs (77) 30 om den all­mänpraktiserande läkaren. Här behandlas utbildningsfrågor samt sätt att stimulera intresset för denna yrkesverksamhet.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Den europeiska hälsovårdskommillén (CDSP) hade två möten under året. Vid det andra mötet deltog för första gången företrädare för Spanien.

Kommittén slutförde behandlingen av resolutionsförslaget rörande den allmänpraktiserande läkarens roll.

Presidiets roll mellan kommitténs möten diskuterades. Del föratsattes atl kommitténs arbetsgrapper skuUe kontakta presidiet om svårigheter uppstår att tolka mandat eller att av andra skäl svårigheter uppkommer att genomföra planerat arbete.

Kommittén enades om ämnen och sammansättning för de arbetsgrupper som skall börja sitt arbete under år 1978. Följande prioritering mellan grap-perna gjordes

1)  den gemensamma arbetsgrappen för frågor angående harmonisering

av lagstiftningen om transplantation m. m.

2)

en arbetsgrapp för jämförelse av kostnader för vård och behandling i öppen resp. sluten vård

3)

en arbetsgrupp rörande egenvård

4)

en arbetsgrupp angående skolhälsovårdens plats inom hälso- och sjukvården

Skr 1978/79:17

17

5) en arbetsgrupp om sjukhusinfektioner.

Som ämne för det samordnade forskningsprogrammet 1978 föreslogs "Vad kan förväntas av hälsoutbUdningsprogrammen?"

Kommittén yttrade sig över förslaget från den parlamentariska försam­lingen angående införande av ett s. k. intemationellt medicinskt kreditkort. Kommittén förklarade sig villig medverka i arbetet men stäUde sig något tveksam till värdet av ett sådant kort.

Kommittén diskuterade erfarenheter av bilaterala avtal på medicinens område och då främst med de östeuropeiska statema.

På svenskt förslag beslutade kommittén alt en utvärdering skall ske av samarbetet på blodområdet för att göra resultaten tillgängliga för andra än experter.

Kommittén antog förslag till resolution och rapport angående transplan­tation av biologiskt material från människa. Kommittén antog vidare för­slag tiU resolution och rapport om familjeplanering. Arbetet betecknades såsom mycket värdefullt och kommer att publiceras genom Europarådels försorg.

Den arbetsgrupp som behandlar vissa frågor om förebyggande av narko­tikamissbruk har nu utarbetat förslag tiU rapport och förslag till resolutio­ner angående dels ambassaders resp. konsulats uppgifter när medborgare från del egna landet får problem med narkotikamissbruk i vistelselandet, dels åtgärder på informations- och utbUdningsområdena om problem som unga människor möter vid resor till länder där narkotika är lätt tillgänglig.

6. Miljö- och regionala planeringsfrågor a) Miljöfrågor

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Arbetet inom naturvårdskommittén har koncentrerats till frågor rörande natur- och landskapsvård samt hotade växt- och djurarter. En särskild för­teckning över hotade växt- och djurarter har under året sammanställts. Inom en särskild expertkommitté utarbetas en konvention rörande skyd­det av vilda djur och växter i Europa. Under året har Europarådets diplom för skyddsvärda områden förlängts för de berörda svenska områdena, nämligen Sarek-Padjelanta nationalparker och Muddus nationalpark.

Fackministerkonferenser

Det tredje miljöministermötet planeras äga rum i Schweiz den 20-21 september 1979. Det tredje sammanträdet med den förberedande kom­mittén ägde ram i oktober 1977. MUjöministermötet avses behandla frågor rörande sambandet mellan de areella näringama och naturvården.

Särskilda aktiviteter eller manifestationer

Under året har informationscentralen för naturvårdsområden slutfört sin våtmarkskampanj.

b) Regionalplanering

Fackministerkonferenser

Förberedelserna för den Qärde europeiska planminislerkonferensen, vil­ken avses äga ram i Wien i oktober 1978, påbörjades under 1977. Huvudte­mat vid konferensen blir planering för landsbygdsområden.

Skr 1978/79:17

18

Konferensen förbereds av en ämbelsmannakommitté. Vidare ingår som ett led i förberedelsearbetet olika seminarier och symposier över ämnen med anknytning till konferensens huvudtema.

Under året har ett symposium om "Rural architecture in regional plan­ning" hållits i Granada, Spanien. Häri deltog även representanter för ett antal östeuropeiska stater.

7. Regionala och kommunala frågor

Viktigare frågor i kommittéarbetet

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt första plenarmöte inom ramen för den nya kommittéstrakturen den 23-25 mars 1977. Detta ägnades främst ål 1977 och 1978 års arbetsprogram. Dessutom förbereddes kommunministrarnas ad hoc-konferens i Lissabon den 28-29 oktober 1977. Det andra mötet höUs den 23-25 november 1977. Därvid behandlades främst program och andra frågor som rör den tredje kommunministerkonferensen i Stockholm år 1978.

Vid den andra kommunminislerkonferensen i Äten 1976 antogs ett preli­minärt förslag till en europeisk konvention för gränskommunalt samarbe­te. Under 1977 lades en slutlig text fram av huvudkommittén för regionala och kommunala frågor. Denna väntas bli anlagen under 1978.

Bland de aktiviteter som pågår inom kommittén kan förutom de utred­ningar och rapporter som rör Stockholmskonferensen nämnas följande studier. Moderna tekniker för kommunal administration, inklusive ratio-neU användning av datorer; fördelning av kostnader för kommunal service mellan nyttiare och skattebetalare.

Fackministerkonferenser

Vid en ad hoc-konferens i Lissabon den 28-29 oktober 1977 diskuterade kommunministrama frågor om fördelning av ansvar och resurser mellan olika administrativa nivåer saml lämpliga storlekar för kommuner.

Vid den tredje kommunminislerkonferensen i Stockholm den 7-8 sep­tember 1978 kommer att behandlas frågor om medborgarinflytande och ut­vecklingen av den kommunala demokratin.

8. Rättsfrågor

Konventioner som öppnats för underf.ecknande

(i) Den europeiska överenskommelsen om översändande av ansökningar om rättshjälp öppnades för undertecknande den 27 januari 1977. Överens­kommelsen undertecknades av Sverige samma dag.

Överenskommelsen avser ansökningar om rättshjälp (fri rättegång eller annal sådant bistånd) i ärenden av civil, kommersiell eller administrativ natur. Den som vill ansöka om rättshjälp i annan avtalsslutande stal än den i vilken han har hemvist får lämna in sin ansökningshandling till förmedlan­de organ i den senare staten. Denna översänder sedan ansökningen lill mottagande organ i den andra staten.

(ii) Sverige undertecknade den 27 januari 1977 den europeiska konven-

Skr 1978/79:17

19

tionen om bekämpande av terrorism, som öppnades för undertecknande samma dag. Konventionen ratificerades av Sverige med vissl förbehåll den 15 september 1977 Gfr prop. 1976/77:124).

Genom konventionen åtar sig de avtalsslutande staterna att antingen till­mötesgå begäran från annan sådan stat om utiämning av någon som har be­gått terrordåd av närmare angivet slag eller själv vidta åtgärder för lagfö­ring av honom. En fullständig anslutning till konventionen medför vidare alt stal inte får vägra utiämning för sådant brott under hänvisning till all det är atl betrakta som politiskt. På denna punkt har emellertid Sverige gjort ett särskilt förbehåU som innebär all Sverige behåller nuvarande möj­ligheter att vägra utlämning för politiska brott. Konventionen innebär dessutom atl de avtalsslulande staterna skall lämna varandra rättsligt bi­träde när del gäller straffrättsliga förfaranden mol personer som har gjort sig skyldiga till terrordåd.

(iii) Den europeiska konventionen om produktansvar för personskada och dödsfall öppnades för undertecknande den 27 januari 1977. Konven­tionen har inte undertecknats av Sverige.

Genom konventionen tillskapas ett särskilt ansvarssyslem för person­skada orsakad av bristfälliga produkter. Konventionens tillämpningsområ­de är begränsat lill ansvarighet för personskada. Ansvarigheten åvilar pro­ducenten av den bristfälliga produkten saml, i fråga om importerade varor, dessutom importören. Ansvarigheten är i princip objektiv, dvs. oberoende av vållande på producentens sida.

(iv) Sverige undertecknade den 24 november 1977 den europeiska kon­ventionen om migrerande arbetstagares rättsställning. Konventionen, vars innehåll redovisas under sektor 2, "sociala och socio-ekonomiska frå­gor", öppnades för undertecknande samma dag.

(v) Sverige undertecknade den 24 november 1977 ett protokoll om änd­ring i 1963 års europeiska konvention om begränsning avfaU av flerfaldigt medborgarskap och om militära förpliktelser ifall av flerfaldigt medbor­garskap. Protokollet öppnades för undertecknande samma dag.

Syftei med protokollet är bl. a. att underlätta för person med dubbelt medborgarskap all avslå från medborgarskapet i den stat där han inte är bosatt samt atl förtydliga en bestämmelse i konventionen om rätt till befri­else i vissl fall från mUitära förpliktelser vid dubbelt medborgarskap.

Ministerkommittén har också antagit ett tilläggsprotokoll till 1963 års konvention. Det avser informationsutbyte i anslutning till tiUämpningen av konventionen.

(vi) Den 24 november 1977 öppnades för undertecknande den europeis­ka konventionen om delgivning i utlandet av handUngar i förvaltningsmål och förvaltningsärenden.

Syftet med konventionen är att skapa förutsättningar för internationellt samarbete vid delgivning av handlingar i förvaltningsmål och förvaltnings­ärenden och därmed komplettera tidigare internationella instrument om in­bördes rättshjälp i civil- och brottsmål.

Resolutioner vilka antagits av ministerkommittén (i) Medborgarskap för makar av olika nationaUtet

I resolution (77) 12 rekommenderas medlemsstaternas regeringar alt verka för jämställdhet mellan utländska män och kvinnor som är gifta med medlemsstats medborgare när det gäUer villkoren för att bli medborgare i denna stal. Vidare rekommenderas att det för utlänning, som är gift med medborgare i medlemsstat, för förvärv av medborgarskap i den staten inte

Skr 1978/79:17

20

skall krävas mer än fem års hemvist i staten varav högst tre år efter äkten­skapets ingående. Resolutionen innehåller också en rekommendation om all utlänning som är gift med medborgare i medlemsstat skaU {& font-family:Verdana'>(u) Medboigarskapför barn i äktenskap

Resolution (77) 13 innehåller rekommendationer tUl medlemsstaternas regeringar rörande medborgarskap för barn födda i äktenskap. 1 resolutio­nen rekommenderas regeringama all i och med födseln ge bam i äktenskap medborgarskap i staten om barnels far eller mor är medborgare i staten el­ler möjliggöra för sådant bam alt lill dess det har fyUt 22 år förvärva detta medborgarskap. Vidare rekommenderas regeringama att i sin lagstiftning införa bestämmelser varigenom dubbelt medborgarskap undviks. I sist­nämnda avseende innehåller resolutionen även rekommendationer om bl.a. vissa minimibestämmelser. (Jfr även redovisningen under sektor 2 "sociala och socioekonomiska frågor").

(lii) Införande och förenhetUgande av nationella identitetskort

I resolution (77) 26 rekommenderas medlemsslatemas regeringar att snarast anpassa redan befintliga nationeUa system för identitetskort tiU vis­sa angivna bestämmelser eller åtminstone bringa dessa syslem i överens­stämmelse med de principer som dessa bestämmelser ger uttryck för och som är avsedda atl skydda individens grundläggande rättigheter. För det fall identitelskortsystem saknas rekommenderas att införandet av ett så­dant system övervägs. Resolutionen innehåller också en rekommendation till regeringama all för identifieringsändamål erkänna varandras identitets­kort.

(iv) Ersättning tiU brottsoffer

Resolution (77) 27 innehåller rekommendationer till medlemsslatemas regeringar alt i fråga om ersättning till brottsoffer beakta vissa närmare an­givna principer. Dessa principer rör bl. a. i vUka fall staten bör bidra tUl er­sättningen, vilka brottstyper som minsl bör omfattas av ersättningssyste­met, hur och i vilken form ersättningen bör utgå, vad som bör omfattas av ersättningen, ersättningens storlek och vUken stat som bör utge ersättning­en.

(v) Straffrättens möjUgheter att bidra tiU skydd av miljön

I resolution (77) 28 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att överväga de problem som logs upp i en rapport angående straffrättens roll på miljöskyddels område som lades fram vid det sjunde europeiska justitie-minislermölel i Basel år 1972 och om möjligt vidta en eUer flera av de åtgär­der som föreslogs i denna rapport.

(vi) Smitningfrån traftkolycksplats

I resolution (77) 29 uttalas alt harmonisering av lagstiftningen rörande smitning från irafikolycksplats är önskvärd. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför att tillämpa vissa närmare angivna principer i den­na lagstiftning. Dessa principer innebär bl. a. att bestämmelser bör ges om vad trafikant skall iaktta i händelse av trafikolycka och om påföljder för smitning.

Skr 1978/79:17

21

fv(() Den enskildes skydd mot myndighets åtgärder

I resolution (77) 31 framhåller ministerkommittén atl del med hänsyn tUl det ökade samarbetet mellan stater i förvaltningsärenden samt människor­nas allt större rörlighet över gränsema är önskvärt att få till stånd en enhet­lig standard i alla medlemsstater i fråga om den enskildes skydd mol myn­digheters åtgärder. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför att i sin lagstiftning och administrativa praxis ledas av vissa principer. Dessa principer omfattar rätt att bli hörd, att få tillgång lill upplysningar, rätt all anlita biträde, angivande av skäl i beslut och angivande av besvärs­möjligheter.

(viu) Tillämpningen av den europeiska konventionen om inbördes rätts­hjälp i brottmål

Resolution (77) 36 innehåUer rekommendationer till medlemsstatemas regeringar rörande lillämpningen i vissa avseenden av konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål.

Viktigare frågor i kommittéarbetet

(i) Europeiska kommittén för juridiskt samarbete (CDCJ)

CDCJ höll under år 1977 två möten. Kommitténs 27:e möte ägde rum den 27 juni-1 juli och det 28:e mötet den 28 november-2 december.

I syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådets medlemsländer pågår utredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CDCJ. Bland de ämnen som är under utredning bör främst nämnas vårdnad om barn, åtgärder för att underlätta för part att föra talan vid domstol, skydd vid automatisk databehandling, automatisk databehandling av rätts­lig information, transplantation, den enskildes skydd vid administrativa förfaranden, förenhetUgande av familjerätten, rättsliga aspekter på de pro­blem som uppslår i samband med statslösa personers närvaro på medlems­slatemas territorier, privilegier och immunitet samt följdverkningar i be­vishänseende av nya metoder atl återge handlingars innehåU.

CDCJ har under året underställt ministerkommUtén utkast tiU konven­tion om erhållande utomlands av upplysningar och bevis i förvaltnings­ärenden. Ministerkommittén har vidare underställts utkast tiU tilläggspro-tokoU tUl den europeiska konventionen om upplysning om innehåUet i ut­ländsk rätt. CDCJ har även föreslagit ministerkommittén atl anta utkast till resolutioner om avtalsviten, rättshjälp och transplantation.

Massmediakommittén, som sorterar under CDCJ, har under 1977 hållit sitt tredje möte. Vid mötet diskuterades bl. a. program och framlida verk­samhet samt organisations- och strakturfrågor. Det beslöts att den tidigare organisationen av arbetet i fyra expertkommittéer skuUe ändras, så att ar­betsuppgifterna omfördelades till tre underkommitiéer. Expertkom­mittéerna har numera följande uppgifter: Mediemas funktion och uppgif­ter. Elektroniska media och Rättsliga frågor rörande media.

(U) Europeiska kommitténför brottslighetsfrågor (CDCP)

CDCP höU den 23-27 maj 1977 sitt 26:e plenarmöte. Vid mötet behand­lades förslag tUl resolution om ersättning tUl brottsoffer och förslag liU re­solution om straffrättens möjligheter att bidra tUl miljöskyddet. CDCP an­tog förslagen, det förstnämnda med vissa ändringar, och beslöt att hän­skjuta dem tiU ministerkommittén. Vidare behandlades bl.a. förslag tiU tilläggsprotokoll och resolutioner rörande tillämpningen av de europeiska konventionema om utlämning för brott och om inbördes rättshjälp i brott-

Skr 1978/79:17

22

mål. CDCP antog med vissa tUlägg de föreslagna textema och beslöt att hänskjuta dem tiU ministerkommittén. Vid mötet antogs även en slutlig rapport om obehörigt avvikande från trafikolycksplats.

Bland de frågor som under år 1977 behandlades av CDCP:s underkom­mittéer märks, utöver de ämnen som ovan nämnts, avkriminalisering, sttaflfprocessuella frihetsberövanden, försäljning och innehav av skjutva­pen, ungdomsbrottslighet och sociala förändringar, ekonomiska brott samt terrordåd.

På CDCP:s arbetsprogram för år 1978 står bl. a. våldet i dagens samhäl­le, intemationellt samarbete i fråga om brott rörande konst, samarbetet meUan aUmänheten och polisen samt vissa frågor rörande kriminalvård i anstalt.

Fackministerkonferenser

På initiativ av den österrikiske justitieministern höUs den 23 september 1977 ett informeUt justitieministermöte i Wien. I mötet deltog företrädare för samtliga Europarådets medlemsstater utom Grekland, Malta, Portugal, Spanien och Turkiet samt Finland. Vid mötet diskuterades resultatet av en europeisk familjerättskonferens som hållits i Wien omedelbart före justitie­ministermötet. Vidare diskuterades åtgärder att underlätta för enskild att föra talan vid domstol samt frågor om ersättning till brottsoffer och om ter­rorism.

Särskilda aktiviteter eller manifestationer

Under tiden den 19-22 september höUs i Wien en europeisk familjerätts­konferens. I konferensen deltog företrädare for samtliga Europarådets medlemsstater utom Malta samt Finland och Liechtenstein.

Syftet med konferensen var att diskutera vilka ämnen som kan vara lämpliga alt ta upp i ett arbete avseende harmonisering av medlemsstater­nas lagstiftning på det familjerättsliga området.

Vid konferensen behandlades frågor om åtgärder för att införliva bam i en ny familj, föräldrars skyldighet mot sina bam samt utövandet av föräld-ramyndighet, makes behörighet att förfoga över makamas gemensamma egendom och efterlevande makes rätt till sådan egendom samt grunder för och följder av äktenskapsskillnad. Konferensen antog vissa uttalanden med förslag tUl åtgärder for att harmonisera familjerätten, riktade till mi­nisterkommittén och CDCJ att beaktiis i arbetet inom Europarådets ram.

///.    Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Regeringen beslöt den 16 juni 1977 att Sverige skuUe ansluta sig liU Europarådets fond för bosättning och regional utveckling, och den 1 juli 1977 inträdde Sverige som femtonde medlemsstat i fonden.

Fonden (Resettiement Fund) bildades år 1956 som ett instrament i flyk­tingpolitiken. Numera används fonden huvudsakligen för att stödja ut­vecklingsprojekt i sådana regioner sorn har drabbats eller hotar att drabbas av stora befolkningsomflyttningar. I detta syfte tar fonden upp lån på den intemationella marknaden samt beviljar eller garanterar lån till medlems-ländema på förmånliga viUkor.

Sedan tillkomsten har fonden beviljat lån om sammanlagt 412 miljoner US dollar. Härav har 81 miljoner återbetalats.

Skr 1978/79:17

23

Fondkapitalet uppgick den 31 december 1977 tUl 7.805.000 US doUar. Under 1977 beviljades lån om ungefär 56 miljoner US dollar till projekt i Portugal, Italien, Grekland, Cypem, Turkiet, Malta och Frankrike.