Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:123

Regeringens proposition

1980/81:123

om gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade;

beslutad den 5 mars 1981.

Regeringen föreslår riksdagen all anta de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

BRITT[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Sedan läsåret 1967/68 anordnar Örebro kommun gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade elever från hela landel. Örebro kommun föreslås atl även i fortsättningen vara huvudman för utbildningen. 1 propo­sitionen föreslås vissa mindre ändringar i fråga om bl.a. statsbidrag lill verksamheten. Ändringarna innebär slörre frihet för kommunen vid stats­bidragels användning.

I    Riksdagen 1980/81. I saml. Nr 123

Prop. 1980/81:123

Utdrag

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-03-05

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade

1    Inledning

Läsåret 1967/68 påbörjades i Örebro kommun en försöksverksamhet med gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade. År 1971 beslöt riksdagen aU verksamheten fr. o. m. läsåret 1971/72 skulle bedrivas i reguljär form (prop. 1971:1, UbU 1971: 1, rskr 1971:58).

För ulbildningen gäller ett avtal av den 8 december 1971 mellan slaten och Örebro kommun. Avtalet godkändes den 28 januari 1972 av Kungl. Maj:t, som samma dag utfärdade bestämmelser om verksamheten. Be­stämmelserna, som senast ändraides den 22 mars 1979, bör fogas lill rege­ringsprotokollet i detta ärende som bilaga I.

Sedan 1971 års avtal sagts upp av Örebro kommun i december 1977 har giltighetstiden successivt föriängls, senast till utgången av juni 1981.

Föriängningen har samband med inlegrafionsutredningens (U 1978:07) uppdrag att utreda frågan om integration av handikappade elever i skolvä­sendet.

Inlegrationsulredningen avgav hösten 1979 betänkandet (DsU 1979:14) Gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebro. En sammanfattning av betänkandet bör fogas lill regeringsprolokollel i della ärende som bilaga 2.

Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetis av socialstyrelsen, statens handikappråd, statskontoret, riksrevisionsverkei, arbelsmarknads-styrelen (AMS), universitets- och högskoleämbetet (UHÅ), skolöversty­relsen (SÖ), länsskolnämnderna i Stockholms, Malmöhus och Örebro län, styrelserna för Maniilar, Öslervångs-, Väner-, Kristina-, Birgitta- och

Prop. 1980/81:123

3

Hällsboskolorna, studieslödsutredningen (U 1975: 16), gymnasieutred­ningen (U 1976: 10), omsorgskommittén (S 1977: 12), elevvärdskommittén (U 1978:06), Landslingsförbundet, Svenska kommunförbundel. Lundsor­ganisationen i Sverige (LO), Tjänstemännens cenlralorgunisalion (TCO), Centralorganisationen SACO/SR, Stockholms, Malmö. Örebro och Här­nösands kommuner. Handikappförbundens centralkommitté (HCK), Sve­riges dövas riksförbund. Riksförbundet för döva och hörselskadade barn. De handikappades riksförbund (DHR), Hörselvårdskonsulenlernas för­ening. Hörselpedagogiska föreningen. Hörselfrämjandel. Svenska sällska­pet för hörsel- och dövundervisning saml Västanviks folkhögskola.

En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till rege rings proto­kollet i delta ärende som bilaga 3.

Statens förhandlingsnämnd har på regeringens uppdrag fört förhandling­ar med Örebro kommun om nytt avtal för utbildningen. Genom skrivelse den 22 januari 1981 har förhandlingsnämnden för regeringens prövning överlämnat etl avtal som har träffats den 12 januari mellan staten och kommunen med förbehåll för vederbörligt godkännande på ömse håll. Avtalet är avseU aU gälla för liden den 1 juli 1981-den 30 juni 1986. Om avtalen inle sägs upp elt år före avtalstidens utgång, förlängs del med ell år i sänder. Avtalet bör fogas till regeringsprolokollel i delta ärende som bdaga4. Örebro kommun har den 13 februari 1981 för sin del godkänt avtalet.

Jag avser nu atl la upp frägan om vad som för liden fr. o. m. den 1 juli 1981 bör gälla beträffande gymnasial utbildning för döva och gravt hörsel­skadade. Jag begränsar mig därvidlag lill frägor som kräver riksdagens slällningstagande.

2   Föredragandens överväganden

Enligl 2a§ skollagen (1962:319, omtryckt 1970: 1026, paragrafen ändrad senast 1977: 108) sörjer staten för undervisningen i specialskola av bl.a. barn som på grund av dövhet eller hörselskada inte kan följa undervisning­en i grundskolan. För specialskolan gäller särskilda bestämmelser enligt skollagen och specialskolförordningen (1965:478, omtryckt 1970:327).

På gymnasial nivå finns ingen direkt motsvarighet lill specialskolan. Säsom redovisats anordnar emellertid Örebro kommun sedan läsåret 1967/ 68 gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade elever från hela landel. 1 Örebro kommun ligger ocksä en av statens specialskolor för döva och hörselskadade, nämligen Birgitlaskolan.

Inlegrationsulredningen har behandlat säväl huvudmannaskapet för spe­cialskolan som huvudmannaskapet för gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade. För specialskolan har utredningen föreslagil fortsatt statligt huvudmannaskap. Frägan tas upp i årets budgetproposition, i vil-

tl    Riksdagen 1981/81. I saml. Nr 123

Prop. 1980/81:123

4

ken regeringen föreslår all riksdagen godkänner alt specialskolan förblir stafiig (prop. 1980/81: 100 bil. 12 s. 293 ff.). Vad gäller huvudmannaskapet för gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade lar utredningen inle själv ställning till om huvudmannaskapet bör vara statligt eller kom­munalt. Bland remissinstanserna är meningarna delade. Del kommunala huvudmannaskapet möjliggör ett gemensamt utnyttjande av gymnasieskol­enheternas resurser såsom skolledning, lärare, övrig personal, lokaler och utrustning. Jag förordar därför ei t fortsatt kommunalt huvudmannaskap.

Jag anser vidare i överensslämmelse med inlegrafionsutredningens upp­fattning alt gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade från hela landet även fortsättningsvis skall vara förlagd till Örebro. Det är enligl min mening mest rationellt med tanke på befintliga resurser.

Integrationsutredningen har föreslagit att det inte skall föreskrivas nå­gon övre gräns för antalet elever i ulbildningen. Utredningen menar all om del av praktiska skäl måste införas en begränsning, bör antalet platser sältas så högt atl alla behöriga sökande kan beredas plats. Denna uppfatt­ning delas av remissinstanserna. Jag anser atl staten, i likhel med vad som gäller för gymnasieskolan i allmänhet, årligen bör pröva för hur många elever utbildningen skall vara dimensionerad. För budgetåret 1981/82 bör utbildningen liksom för innevarande budgetår dimensioneras för 250 ele­ver. Härigenom bör förutom elever från specialskolor för döva och hörsel­skadade även andra elever kunna tas emol.

1 fråga om inträdesvillkor och förfarandet vid intagning bör i storl sett samma regler gälla som hittills. En döv eller gravt hörselskadad som är bosatt utom riket bör få las in som elev efter medgivande av regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer.

Också när det gäller utbildningens organisation bör i stort sett hittillsva­rande regler gälla i fortsättningen.

I fråga om statsbidrag för utbildningen bör gälla dels de allmänna regler­na för gymnasieskolan, dels vissa särskilda bestämmelser. Liksom hittills bör en särskild norm kunna gälla för statsbidrag till koslnader för stödun­dervisning och samordnad specialundervisning. Vad gäller lekniska och organisatoriska stödåtgärder för elevema vill jag erinra om vad som sägs i årets budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 316).

Härutöver behövs ytterligare bidrag med tanke på de särskilda koslna­der som är förenade med verksamheten. Jag anser att detta bidrag bör ges i form av ett allmänt verksamhetsstöd som kommunen kan använda på sätt den finner lämpligast. Bidraget kan t.ex. användas för personal som inle har statligt reglerad anställning cch för sociala anordningar för eleverna.

Enligl skollagen skall undervisningen i gymnasieskolan vara kostnadsfri för eleven. Skollagen innehåller också bestämmelser om kostnadsfri skol­hälsovård för den som genomgår en längre utbildning i gymnasieskolan. Det verksamhetsstöd som jag förordar ger möjlighet att ulöver vad som följer av lagen på olika sätt hjälpa eleverna.

Prop. 1980/81:123

5

Flertalet elever i den aktuella ulbildningen uppbär nägon form av bidrag från staten för sitt uppehälle. Enligt 1971 års avtal har kommunen likväl haft skyldighet atl ge eleverna kost och logi gratis. För della har kom­munen fäll särskilt bidrag av staten. En sådan ordning med dubblering av del slalliga stödet bör inle gälla i fortsättningen. Verksamhetsstödet bör som jag nyss har anförl användas på sätt kommunen finner lämpligl. För ijänsler som kommunen inle enligl lag skall fillhandahålla koslnadsfrill och för vilka kommunen inle heller får sina koslnader läckta genom statsbidrag bör kommunen inte ha nägon avtalsenlig skyldighet alt ge elevema utan att dessa skall behöva betala något.

Det avtal av den 12 januari 1981 som slalens förhandlingsnämnd har underställt regeringen för prövning svarar enligl min mening väl mol vad som fr. o. m. den Ijuli 1981 bör gälla i fråga om den gymnasiala ulbildning­en för döva och gravt hörselskadade.

Avlalel skiljer sig frän 1971 ärs avlal i huvudsak på tvä punkter.

Enligl del nya avlalel skall kommunen anvisa logi och möjlighel lill kost för de elever som så önskar och behöver. Till skillnad från vad som föreskrevs i 1971 års avtal har kommunen dock inle skyldighet all tillhan­dahålla dessa förmåner gratis. Jag får därvid hänvisa lill vad jag nyss har anfört.

Den andra större förändringen i förhållande till 1971 ärs avlal är alt ell slatsbidrag i form av verksamhetsstöd ersätter nu utgående bidrag för lönekostnader för kommunall anställd personal samt vissa elevsociala koslnader. Som jag tidigare har anförl ingär inle kostnader för kost och logi för eleverna i underlaget för statsbidrag. Verksamhetsstödet beräknas per elev och läsår. För läsåret 1981/82 är beloppet per elev 30000 kr. Beloppet kommer åriigen all räknas upp med basbeloppsindex, dvs. neltoprisindex med bortseende från direkl inverkan av ändringar i energipriser.

Avlalel innebär enligl min mening godtagbara villkor för slaten. Som jag lidigare har nämnt är avtalet avsett all gälla för liden den 1 juli 1981-den 30 juni 1986.

I årets budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 315) har för budgetåret 1981/82 beräknats medel i särskill statsbidrag för verksamheten i Örebro utöver bidrag lill lärar- och skolledariöner. Del nya avtalets verksamhetsstöd innebär alt kostnaden nu kan beräknas lill (250x30000kr.=) 7500000kr.

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen atl

1. godkänna vad jag har förordat om gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade fr. o. m. den Ijuli 1981,

Prop. 1980/81:123

6

2. bemyndiga regeringen atl ikläda staten de ekonomiska förpliktel­ser som följer av avtalet den 12 januari 1981.

4   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition föreslå riksdagen alt anta de förslag som föredragan­den har lagl fram.

Prop. 1980/81:123

7

Bdaga I

Kungl. Maj:ts bestämmelser den 28 januari 1972 rörande den gymnasiala utbildningen för gravt hörselskadade i Örebro i den lydelse bestämmelserna har efter ändringar senast den 22 mars 1979

Kungl. Maj:l, som denna dag godkänt etl avtal mellan slalens förhand­lingsnämnd och Örebro kommun belräffande den gymnasiala utbildningen för gravt hörselskadade, meddelar följande bestämmelser belräffande ifrå­gavarande utbildning alt, om inte annat föreskrivs, gälla räknat fr.o.m. den Ijuli 1971 lills vidare.

1§

Örebro kommun anordnar i sin gymnasieskola ulbildning för gravt hör­selskadade elever till en omfallning som bestäms av Kungl. Maj:t.

2§

Utbildningen skall vara öppen för elever från hela riket.

3§

För gymnasieskolan gällande bestämmelser skall lillämpas i den mån annat ej framgår av dessa bestämmelser eller särskilda beslut av Kungl. Maj:t.

4§

Skolöverstyrelsen bör vid behandling av frågor som berör ifrågavarande utbildning samråda med en för ändamålet fillsatl samarbelsgrupp.

5§

För undervisningen skall gälla läroplanen för gymnasieskolan med de ändringar och tillägg som skolöverstyrelsen, eller efter bemyndigande av överstyrelsen, skolstyrelsen i Örebro beslutar.

6§

Behörig all intas som elev är gravt hörselskadad som genomgått spe­cialskolans högstadium. Gravt hörselskadad får i annat fall intas om sär­skilda skäl föreligger.

7§

Innan intagningsnämnden beslutar om intagning av elever skall den samarbelsgmpp som avses i 4 § beredas tillfälle alt yttra sig.

8§

Utbildningen av de gravt hörselskadade skall integreras med motsvaran­de utbildning för andra elever i gymnasieskolan i den mån della är möjligt och lämpligl.

Prop. 1980/81:123

8

9§

Klass, linje, specialkurs, gren, variant eller grupp får anordnas om antalet elever är minst fyra.

Om särskilda skäl föreligger, får skolöverstyrelsen medge alt ulbild-ningsväg får anordnas även om anlalel elever är mindre än fyra.

Stödundervisning får anordnas i enlighet med av skolöverstyrelsen ut­färdade föreskrifter.

Förlängd ulbildning motsvarande högst ell är fär medges efter prövning i varje särskilt fall. Prövningen görs av i 4§ angiven samarbetsgrupp. Det ankommer på skolöverstyrelsen alt utfärda erforderliga anvisningar. (Para­grafen ändrad 1973-06-05)

10§

Rektor vid skolenhet lill vilken gymnasial utbildning för gravt hörselska­dade är förlagd svarar för den omedelbara skolledningen.

För utbildningen skall finnas tvä särskilda studierektorer. 1 fråga om lönegradsplacering för dessa Ijänsler skall fr. o. m. den 1 februari 1972 gälla vad som enligt ijänsleförteckningsavtalet för undervisningsområdet (TFU) den 28 juni 1971 är föreskrivet för ordinarie studierektor vid gymnasiesko­la. 1 fråga om behörighet till och tillsättning av dessa tjänster skall gälla vad som finnes föreskrivet i skolstadgan för ordinarie studierektor i gymnasie­skolan. Undervisningsskyldigheten skall enligt rektors närmare bestäm­mande utgöra 3-5 veckotimmar.

1 övrigl anställes lärare enligl bestämmelserna för gymnasieskolan och, i den omfattning Kungl. Maj:t medger, speciallärare förlalkorrektion. Övrig personal anställes i den omfattning som skolöverstyrelsen inom ramen för av Kungl. Maj:l för sådan personal anvisade medel - efter framställ­ning av skolstyrelsen bestämmer.

11§

Instruktion för studierektor, speciallärare för lalkorreklion och övrig personal faslställes av skolöverstyrelsen efter förslag av skolstyrelsen.

12§

Kommunen skall förse lärosalar och andra lokaler som användes av de hörselskadade eleverna med hörselteknisk utrustning.

I3§

Kommunen skall svara för all elev som är i behov därav koslnadsfrill erhåller kost och logi inklusive tvätt och städning.

Kommunen svarar för att eleverna får fickpengar, reseförmäner, sjuk-och specialistvård, landvård saml beklädnadsbidrag i huvudsak enligl de grunder som gäller för elev i specialskolan. Fickpengarna skall i förekom­mande fall reduceras med uppburet studiebidrag eller tillägg enligl sludie-hjälpsreglemenlel.

Skolslyrelen skall svara för all fritidsverksamhet för ifrågavarande ele­ver anordnas.

14§

Kommunen har rätt atl få statsbidrag dels till lönekostnader för studie­rektorer och lärare enligl förordningen (1966: 115) om statsbidrag lill drift­kostnader för viss kommunal utbildning, dels till kostnader för sådana löneförmåner till övrig personal vilka utgår enligl vid varje tillfälle gällande kommunalt kollektivavtal.

Prop. 1980/81:123

9

Kommunen har vidare rätl alt få statsbidrag, såvitt avser i första stycket angiven personal, till kostnader för följande arbetsgivaravgifter, nämligen socialförsäkringsavgifi lill sjukförsäkringen, folkpensioneringen och för­säkringen för tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, avgifl enligl lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, avgifl enligl lagen (1971:282) om arbelarskyddsavgift, avgift enligl lagen (1973:372) om ar­betsgivaravgift lill arbetslöshetsförsäkringen och del kontanta arbetsmark­nadsstödet, avgifl enligt lagen (1975:335) om arbetsgivaravgift till arbets­marknadsutbildningen, avgift enligl lagen (1975:358) om vuxenulbildnings­avgift, socialförsäkringsavgifi enligl lagen (1975:380) om delpensionsför­säkring, avgift enligl lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring och so­cialavgift enligl lagen (1976:381) om barnomsorg.

Förordningen (1962:696) om bestridande av vissa kostnader på skolvä­sendets område tillämpas också på i första stycket angiven personal, såvitt avser ersättning för sjukvårdskostnad och flyttningskostnad. (Paragrafen ändrad 1979-03-22)

I5§

Kommunen äger få statsbidrag lill kostnader för i 13 § angivna elevso­ciala förmåner saml andra omkostnader för verksamheten, dock högst med belopp som upplages i en av skolöverstyrelsen, inom ramen för av Kungl. Maj:t för dessa ändamål anvisade medel, för varje budgetär fastställd stat.

Uppbär kommunen folkpension för elev i form av hel förtidspension, skall statsbidraget minskas med belopp som motsvarar pensionen.

16§

Statsbidrag för tekniska eller organisatoriska stödåtgärder m. m. utgår, i den mån inle annat föreskrivits ovan, i den ordning som enligl särskilda bestämmelser gäller för handikappade elever i gymnasieskolan.

17§

Till koslnader för uppförande och inredning av lokaler för elevhem m.m. utgär statsbidrag enligt bestämmelserna i kungörelsen (1945:594) angående statsbidrag lill skolhem för lärjungar vid högre skolor och till avlöning av föreståndare vid dylikt skolhem, dock alt statsbidrag skall utgå med 100 procent av kostnaderna.

18§

Statsbidrag enligl 14-16S§ utgår ur anslaget Bidrag lill driften av gym­nasieskolor ulom i vad avser medel lill stadigvarande undervisningsmateri­el och invenlarier som utgår ur anslaget Bidrag fill byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Statsbidrag enligl 17 § utgår ur anslaget Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m.

19§

Slatsbidrag enligl ovannämnda bestämmelser utbetalas av länsstyrelsen efter rekvisition av kommunen, om ej annal är särskilt föreskrivet.

Prop. 1980/81:123

10

Bilaga 2

Sammanfattning av integrationsutredningens betänkande (Ds U1979:14) Gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebro

1    Utredningens allmänna inställning

Inlegrationsulredningen menar all ulbildningen i Örebro befinner sig i en akut kris. Orsaken är all resurserna är för knappa. Mol den bakgmnden har utredningen funnit det nödvändigl alt lägga fram förslag till vissa kortsikfiga lösningar av de problem som i dag finns vid gymnasieskolan i Örebro. Förslagen inbegriper dock i vissa delar även ställningstaganden till hur utbildningen skall organiseras på längre sikt.

2    Utbyggnad inför elevtillströmningen?

De frågeställningar ulredningen fört fram är:

Skall den gymnasiala ulbildningen för döva och gravt hörselskadade i Örebro anpassas till all möta den stora elevtillslrömningen under 1980-talet, eller skall antalet tillåtna elevplalser maximeras och sökande utöver delta antal platser avvisas? Vilka konsekvenser kan uppstå om elt stort anlal döva och gravt hörselskadade avvisas från ulbildningen? Vilka blir konsekvenserna för kommunen om ett stort anlal döva och gravt hörsel­skadade elever tillkommer under 1980-lalet?

Till utbildningen i Örebro söker sig dövskolans elever, vuxna döva som lidigare inte genomgått gymnasieutbildning och hörselklasselever som på grund av avtagande hörsel inte kan följa undervisningen i specialklass för hörselskadade eller undervisningen i reguljär klass. Vilka av dessa gmp-per/elever skall prioriteras om antalet elever fastställs till maximalt 200 och efter vilka kriterier inom gmpperna skall elt urval i så fall göras?

För dövskolans elever gäller alt den gymnasiala utbildningen bl.a. ger den nödvändiga språkliga förslärkning som elevema från dövskolans års­kurs 10 behöver. Undersökningar i Sverige och i utlandet visar alt en genomsnittselev från årskurserna 9-10 i dövskolan har en språkförståelse i svenska som en hörande genomsnittselev i grundskolans årskurs 3. Sko­lans ambition måsle vara alt döva elever skall läsa och skriva svenska lika bra som hörande och tala svenska så all de kan göra sig förslådda. För dövskolans elever är den gymnasiala ulbildningen nödvändig. Kunskaper­na i framför allt svenska mäste fördjupas. Att avvisa döva och gravt hörselskadade elever från denna ulbildning vore liktydigt med att upphöra med all språklig stimulering av vissa hörande elever ovanför årskurs 3 i grundskolan och att också förvägra dem yrkesutbildning.

De vuxna döva/gravt hörselskadade elever som direkl från förvärvslivet eller via folkhögskola eller arbetsmarknadsutbildning söker till den gymna­siala ulbildningen i Örebro är även de en känslig handikappgrupp. De har prövat yrkesliv inom olika områden och funnit alt deras kunskaper i svenska och även i övrigl inte står sig i en allt hårdare konkurrens.

1 samma silualion befinner sig även de hörselklasselever i grundskolan som söker till Örebro. De kommer inte heller, lika litet som avvisade

Prop. 1980/81:123

11

dövskoleelever eller vuxna, atl utan vidare gä ul i förvärvslivet. Oavsett om man satsar på undervisning i gymnasieskola eller inte för eleverna ovanför 200-strecket, måste samhället på något säll gripa in. Att möjlighe­ter skapas till gymnasial utbildning för döva och hörselskadade som önskar sådan är, enligl utredningens mening, både ur den enskildes och samhällets synpunkt det enda meningsfulla.

Inlegrationsulredningen föreslår, atl alla elever som söker lill och enligl inlagningsnämnden är kvalificerade för den gymnasiala ulbildningen för döva och gravt hörselskadade skall antas. Någon begränsning av antalet elever bör inte finnas i avlal eller bestämmelser rörande denna utbildning. Om del av praktiska skäl ändå måste införas en begränsning av hur många elever som skall undervisas i Örebro, bör antalet elever sältas så högt alt alla behöriga sökande kan beredas plats. Ett maximerat anlal om 300 elever har bedömts vara tillräckligt för att i mitten av 1980-talet kunna la emot dövskolans alla elever, ell anlal elever från grundskolans hörselklas­ser saml ett antal vuxna elever. Verksamheten bör från början göras flexibel och möjligheter bör finnas all senare öka antalet elevplatser.

3    Utbyggnad i Örebro eller på flera orter?

Utredningen menar all en fördel med en skolort - Örebro - är att där redan finns en dövlärarkår för den gymnasiala utbildningen. Kåren är dock inte tillräcklig. Brislen på gymnasielärare med dövlärarutbildning trots tolv års verksamhet i Örebro kan tas som elt tecken på all del inte på något eller några år går alt bygga upp en dövlärarkår på gymnasieskolnivå på ylterligare en eller flera orter i landel. Endast i Örebro har det funnits och finns del fortfarande elt högstadium av en storleksordning som gör rekry­tering av adjunkter och talkorreklionslärare till gymnasieskolan möjlig. En sådan samverkan mellan högstadieskola och gymnasieskola är önskvärd, eftersom del i perioder av läramnderskolt pä etl stadium kan vara över­skoll på ell annat stadium.

Antalet elever i en gymnasieskola är betydelsefullt för elevernas valmöj­ligheter i skolan. Redan med elt elevantal om 200 föreligger vissa svårighe­ter all skapa underlag för upprättandet av klass eller grupp inom de utbildningsvägar som eleverna valt. Även från denna synpunkt är en skolort alt föredra.

Fördelen med två eller flera skolorler är atl en sådan fördelning skulle ge kortare resavslånd för många elever. Skåne och Norrland skulle kunna bli länkbara landsändar för ytterligare en eller två gymnasieskolor med inte­grerade klasser för döva/gravt hörselskadade elever. Tänkbara skolorter skulle i så fall vara Lund/Malmö och Härnösand eftersom att det på dessa orter finns högsladielärare/gymnasieskollärare med dövläramlbildning.

Dövlärarrekryleringen är cenlral i valet mellan en skolort eller två eller flera för den gymnasiala utbildningen. Trots tolv års verksamhet i Örebro har denna rekrytering inle hell tillfredsställande kunnat lösas. Vid en spridning av utbildningen på två eller flera orter förefaller problemet nära nog olösligt. Utredningen har därför förordat en skolort - Örebro - för den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade.

Inlegrationsulredningen föreslår således att den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade även i framliden koncentreras till Örebro kommuns gymnasieskola och att den successivt byggs ut. Ulredningen anser alt möjligheter bör finnas för elever inom den gymnasiala utbildning-

Prop. 1980/81:123

12

en för döva och gravt hörselskadade alt följa undervisningen i andra gymnasieskolor, som har sådana utbildningsvägar som av en eller annan orsak inte kan anordnas vid gymnasieskolan i Örebro.

4   Resursbehov

Ulredningen menar all den främsta orsaken till problemen med ulbild­ningen är atl resurser saknas. Ulredningen har därför föreslagit att nya tjänster skall inrättas vid den gymnasiala ulbildningen för döva och gravt hörselskadade i Örebro. Kostnaden för de nya tjänsterna har beräknats fill ca 1450000 kr. Följande tjänster är akluella.

Slag av tjänst

Antal

Ökad kostnad ca

Kurator

1

89000 kr.

Vaktmästare

1

75000 kr.

Elevkonsulent (fritidsledare)

1

77000 kr.

Elevhemsföreståndare

(boendeföreståndare)

1

90000 kr.

Skolsköterska

3/5

47000 kr.

Syo-konsulent

1

95 000 kr.

Assistent

6

435000 kr.

Teckenspråkstolkar

3

250000 kr.

Studierektorer

2

294000 kr.

Utredningen har inte i detalj utrett resursbehov efter budgetåret 1980/81 men fömtsätter all det i det blivande avlalel mellan staten och Örebro kommun skrivs in atl kommande senare resursbehov skall kunna beaktas i del årliga budgetarbetet.

5   Elevernas studiesociala situation

För de elever som direkl från dövskolans årskurs 10 övergår fill den gymnasiala utbildningen i Örebro, betalar slaten kostnaderna för mal, logi, hemresor (en gång per vecka), sjukvård, tandvård, specialistvård, lärome­del saml hörselleknisk utmstning. De elever som inte kommer lill Örebro direkl efter avslutad skolgång i dövskolan, får själva av de bidrag de får från bl. a. AMS bekosta mal och husmm.

Alla döva och gravt hörselskadade elever i Örebro har rätl lill AMS-bidrag. För elever under 20 år utgår en dagpenning om 75 kr. och ell stimulansbidrag om 10 kr. För elever över 20 år utgår en dagpenning om 135 kr., men stimulansbidraget är oförändrat. Ovannämnda belopp beskat­tas. Ifrågavarande bidrag utgår enligt gällande bestämmelser och för högst 22 dagar per månad. Elever som inle är hemmahörande i Örebro kan i vissa fall få traktamentsersältning.

Som kompensation för memtgifter i samband med handikappet utgår handikappersättning om 30, 45 eller 60 procent av basbeloppet inom den allmänna försäkringen.

Enligt beslul från riksförsäkringsverket har de handikappade eleverna under sill första år efter avslutad skolgång i dövskolan rätt till pension/ sjukbidrag. För elever som uppbär pension reduceras dagpenningen med hela beloppet. Endast stimulansbidraget utgår. De elever som inle har

Prop. 1980/81:123

13

pension/sjukbidrag eller AMS-bidrag kan söka studiebidrag. Till studiebi­draget kommer de andra sludiesociala förmånerna som studiehjälps- resp. studiemedelssystemen innefattar.

Sammanfattningsvis kan sägas atl de flesta av de döva och gravt hörsel­skadade elevema får olika former av ekonomiska bidrag från staten som gör atl de under sin gymnasietid har en ekonomisk standard som de i många fall inte kommer alt uppnå senare i livet.

Inlegrationsulredningen understryker alt olika bidragssystem som finns i framtiden måsle samordnas så all de handikappade eleverna får rimliga ekonomiska bidrag.

6   Huvudmannaskapet för den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade

Ulredningen har ställt frägan, om elt förändrat huvudmannaskap för utbildningen skulle kunna lösa några av de problem som f. n. finns.

I sitt delbetänkande (SOU 1979:50) Huvudmannaskapet för specialsko­lan log ulredningen ställning för ett fortsatt statligt huvudmannaskap för specialskolan. Till grund för detta ställningstagande låg bl. a. en analys av det samarbete som under åren hade utvecklats mellan de statliga special­skolorna, de kommunala grundskolorna och de landslingskommunala hör-selvårdskonsulenterna. De skilda huvudmannaskapen har aldrig utgjort hinder för etl gott samarbete. Andra faktorer låg bakom de samarbelssvä-righeter som fanns.

Om förhållandena är desamma vid ulbildningen i Örebro kan utredning­en inle uttala sig, eftersom någon motsvarande analys inle gjorts av denna verksamhel. Ulredningen anser alt statsmaklerna försl måste lu ställning till de resonemang som framförts och de förslag som lagts fram i betänkan­det om dövskolans framlida huvudmannaskap.

Prop. 1980/81:123

14

Bilaga 3

Sammanställning av remissyttranden över integrationsut­redningens betänkande (Ds U 1979:14) Gymnasial utbild­ning för döva och gravt hörselskadade i Örebro

Antagning tdl utbildningen

Inlegrationsulredningen har beträffande antagning till utbildningen före­slagit atl alla elever som söker till och som enligt inlagningsnämnden är kvalificerade för gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade skall anlas. Någon begränsning av antalet elevplalser bör inle finnas i avtal och bestämmelser rörande denna utbildning.

Utredningens förslag tillslyrics av majoriteteten av de remissinsianser som har behandlat denna fråga. TCO anser atl även om klartecken kan ges lill ett ökal elevantal läsåret 1981/82 är det i många fall, med hänsyn lill lokal- och personalbehov, för sent alt kunna åstadkomma tillfredsställande lösningar. Örebro kommun tillstyrker utredningens förslag, men anser atl möjlighelerna till fastare gymnasieorganisation bör studeras. Hörselpeda­gogiska föreningen delar också ulredningens uppfattning, och påpekar all även vuxenstuderande bör kunna ges tillfälle all få del av utbildning och ej bli nekade della på gmnd av plalsbrisl.

Utbildningens lokalisering

Inlegrationsulredningen föreslår beträffande lokalisering av utbildning­en alt den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade även i framliden skall koncentreras till Örebro och att den successivt byggs ul.

Ulredningens förslag tillstyrks av majoriteten av remissinstanserna. Av de remissinsianser som avslyrker ulredningens förslag eller som har re­dovisat avvikande mening anser socialstyrelsen all man på sikt måste sträva efter atl förlägga gymnasieundervisningen för döva och gravt hör­selskadade elever lill flera orter, så all eleverna kommer närmare sina hemorter. Länsskolnämnden i Stockholms län är tveksam lill en koncen­tration av undervisning av nämnda typ till Örebro. En uppbyggnad av gymnasial ulbildning på mer än en ort, där ulbildningsulbud och studie val finge vara avgörande, vore alt föredra. I elt sådant resonemang framslår någon av landets tre slora lälortsregioner som etl intressant komplement lill Örebro. Länsskolnämnden i Malmöhus län vill bl.a. fasta uppmärk­samheten på de svårigheier som vissa hörselskadade elever kan ha alt få en gymnasial utbildning. Det skulle därför vara lämpligt all i de nuvarande specialskoleregionerna ge en gymnasieskola i varje region en sådan för­slärkning, all den skulle kunna erbjuda möjligheler för denna gmpp alt fortsätla sina studier. Styrelsen för Vänerskolan tror inte alt en hänvisning av de hörselskadade till den centrala resursen vid gymnasieskolan i Örebro leder lill alt samtliga som har behov av denna resurs utnyttjar den möjlig­helen. En koncentration och en blandning av döva och hörselskadade i undervisningen vid gymnasieskolan i Örebro åstadkommer dessulom stora pedagogiska prqblem i och med att den döva gmppen kräver teckenspråk som kommunikationsform, medan hörselskadade inle behärskar denna språkliga uttrycksform. Elevvårdskommittén förmodar att en koncentra­tion av gymnasieutbildning till Örebro kommer att medföra ytterligare behov av en slörre adminislrafion och därmed också ökade kostnader. Det är troligt alt en störte spridning på flera gymnasiala enheter i landet på

Prop. 1980/81:123

15

längre sikl ger ökade möjligheter att få utbildad lärarkraft. Elevvårdsko-millén anser atl en spridning till flera orter är önskvärd och atl gruppinte­grering så nära hemorten som möjligt bör eftersträvas, Härnösands kom­mun förordar en decentralisering lill Härnösand av gymnasieutbildningen för döva och gravt hörselskadade i Norrland. Hörselpedagogiska förening­en framhåller att då del gäller fierhandikappade elever är en central lokali­sering alt föredra på grund av all en samlad erfarenhet finns till hands både inom skolan och inom andra institutioner på orten, Samtidigt bör dock undersökas om en del av linjerna kan överföras till andra orter bl.a. med tanke på konsekvenserna av en alltför slor koncentration av handikapp-gmpp till en enda plats. Länsstyrelsen i Västerbottens län föreslår atl de reella möjligheler som slår till buds alt förlägga delar av utbildningen till Härnösand beaktas, innan nytt avtal mellan staten och Örebro kommun kommer till stånd.

Resursbehov

Integrationsutredningen föreslår atl ökade resurser tilldelas verksamhe­ten.

Av de remissinsianser som behandlat frågan om det framtida resursbe­hovet anser statens handikappråd atl bristen på leckenspräkslärare är besvärande och all del under en begränsad period bör förläggas en dövlä­ramlbildning för ämneslärare till Örebro. Utbildningen skulle vara en parallell lill den ulbildning som i dag finns i Stockholm. Statskontoret föreslår att inlegrationsulredningen genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att utreda möjligheterna till ett ökal samarbete på olika delområden mellan den slalliga dövskolan och den gymnasiala utbildningen för döva och hörselskadade i Örebro. Utredningsarbetet skulle ske i anslutning till del fortsatta arbelel med nya former för en friare resursanvändning. AMS menar all skolan måste fä förstärkta syo-resurser. Elevernas kontakt med arbetslivet både under skoltiden och i samband med att skolgången avslu­tas måste bygga på ett nära samarbete mellan syo-kopsulenlen och arbets­förmedlingen både i Örebro och på elevens hemort. SÖ instämmer i utred­ningens bedömning av att resurserna måste förstärkas och anmäler all verket avser alt återkomma med mera detaljerade förslag i de åriiga anslagsframställningarna. UHÄ understryker viklen av atl särskilda speci-allärartjänsler inrättas vid gymnasieskolan i Örebro. Länsskolnämnden i Stockholms län anser det angelägel atl den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade i Örebro tillförsäkras de provisoriska re­surser som kan vara nödvändiga för alt ge dessa elever en kvalitativ god ulbildning och en meningsfull frilid.

Länsskolnämnden i Malmöhus län finner det naturligt all resurser ska­pas cenlrall med hänsyn till all man måsle göra det möjligt för de döva och gravt hörselskadade alt kunna välja mellan många utbildningsvägar. Läns­skolnämnden i Örebro län anser all de personella resurser i övrigt som ulredningen föreslagit skall tillföras ulbildningen på kortare och längre sikl är förhållandevis goda. Om de är tillräckliga beror pä vilken omfattning verksamheten får. Under "puckel-åren" torde del b|i nödvändigl alt tillåta en ylterligare expansion av den hörselgymnasiala ulbildningen och delta måste självfallet få konsekvenser för resurstilldelningen. Styrelsen för Manillaskolan delar integrationsutredningens uppfattning om planering pä längre sikt och alt den bör ske genom del åriiga budgetarbetet. Slyrelsen för Öslervångsskolan anser atl utredningen redan nu borde ha tagit ställ­ning till frågan om särskild samordnare eller rektor i Örebro. Styrelsen for

Prop. 1980/81:123

16

Kristinaskolan föreslår atl en tjänst som samordnare (rektor) med övergri­pande ansvar för gymnasieskolan för döva och gravt hörselskadade inrät­tas snarast och alt den resurs i utveckling som finns vid statens skola för vuxna i Härnösand las i beaktande i den fortsatta diskussionen om den gymnasiala ulbildningen för döva och gravt hörselskadade. Styrelsen för Birgittaskolan anser ulredningens förslag fill ökade personalresurser vara välmotiverade och understryker nödvändigheten av alt resursförstärkning­arna snarast realiseras. Styrelsen fär Hällsboskolan understryker vikten av all gymnasieskolan lilldelas fasla ijänsler som speciallärare, resurslärare och assistenter, psykologer, kurator, tolkar, studierektorer och rektor i den omfattning ulredningen föreslär. Omsorgskommittén anser att man bör pröva formerna för hur gymnasieskolan i Örebro kan ges en fri resurs all förfoga över och som gör del möjligt att lillgodose även starkt individu­ella behov hos döva och gravt hörselskadade. Hörselpedagogiska för­eningen påpekar att utnyttjandet av de personella resurserna med all samlad erfarenhet är mycket viklig och atl samordningsproblem inte får utgöra hinder för ell sädani tillvaralagande. Hörselfrämjandel har ungefär samma syn på personalresurserna som styrelsen för Hällsboskolan, men förordar slörre resurser för hörselteknisk apparatur och akustikbehandling av lokaler samt ytterligare medel till läromedelsproduktion.

Elevernas studiesociala situation

Inlegrationsulredningen har i delbetänkandet redogjort för de olika eko­nomiska slöd som samhällel ger till de döva och gravt hörselskadade eleverna och därvid påtalat att många elever under sin gymnasielid kan leva på en ekonomisk nivå, som de senare i livet inle kommer att uppnå. Utredningen anser alt de olika statliga bidragssystemen skall samordnas i framliden, så att de handikappade eleverna får rimliga ekonomiska bidrag.

AMS, elevvårdskommdtén och Örebro kommun delar ulredningens upp­fattning alt bidragssystemen bör samordnas. SÖ och styrelsen för Hälls­boskolan anser atl studieslödsutredningen bör behandla frågan om elever­nas sludiesociala situation. Studiestödsutredningen kommer i sitt slutbe­tänkande alt behandla frågan om studiestöd till handikappade studerande. Ulredningen har därvid för avsikt att också behandla frågar om bättre samordning mellan de olika stöden lill denna grupp av studerande. Läns­skolnämnden i Örebro län finner del hell i sin ordning att döva och hörselskadade elever erhåller skälig kompensation för de merkostnader handikappet medför. Nämnden påpekar dock atl de ersättningar som nu utgår är så generöst tilltagna, att de hos andra elevgrupper väcker både förundran och missnöje. Riksförbundet för döva och hörselskadade barn anser inlegrafionsutredningens beskrivning av elevernas ekonomiska slan­dard vara överdriven. Det beskrivna förhållandet gäller i varje fall inle för de elever som har sina föräldrahem i Örebro och som på grund därav inte uppbär traktamentsersättning. Svenska sällskapet för hörsel- och dövun­dervisning anser att frågan om elevernas ekonomiska bidrag bör penetre­ras innan elt nytt avtal tecknas mellan slaten och Örebro komniun.

Huvudmannaskapet

Integrafionsulredningen har slälll frågan om ell förändrat huvudmanna­skap skulle kunna lösa nägra av de problem som finns vid Örebroskolan. Utredningen har härvid redovisat vad som låg till grund för utredningens slällningstagande belräffande huvudmannaskapet för specialskolan. Emel­lertid har utredningen inle gjort någon bedömning av del framtida huvud-

Prop. 1980/81:123

17

mannaskapet för Orebroskolan och har därför inte lämnat någol förslag därom.

Av de remissinstanser som behandlat frågan om del framfida huvudman­naskapet för gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebro föreslår länsskolnämnden i Örebro län och kommunförbundet elt kommunalt huvudmannaskap. Styrelsen för Öslervångsskolan, Örebro kommun. Riksförbundet för döva och hörselskadade barn. Hörselfrämjan­det och Svenska sällskapet för hörsel- och dövundervisning förordar elt stafiigt huvudmannaskap.

Prop. 1980/81:123

18

Bilaga 4

Avtal om gymnasial utbildning för döva och gravt hörsel­skadade i Örebro 1981-01-12

AVTAL

mellan svenska staten och Örebro kommun om gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade i Örebro.

I§

Örebro kommun svarar för gymnasial ulbildning för döva och gravt hörselskadade elever lill en omfattning som bestäms av staten.

Protokollsan teckning

För gymnasieskolan gällande bestämmelser skall tillämpas om inle annat framgår av della avtal eller särskilda föreskrifter eller andra beslut av regeringen.

2§

Ulbildningen skall vara öppen för elever frän hela riket.

Vid behandling av fråga om intagning till ulbildningen skall inlagnings­nämnden höra företrädare för specialskolan och behövlig expertis.

Utbildningen av de döva och gravt hörselskadade skall i den mån delta är möjligt och lämpligt integreras med motsvarande utbildning för andra elever i gymnasieskolan.

3§

Rektor vid skolenhet, lill vilken gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade är föriagd, svarar för den omedelbara skolledningen.

Klass, linje, specialkurs, gren, variant eller grupp får anordnas om antalet elever är minst fyra. Om särskilda skäl föreligger, fär efter medgi­vande av regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer uibild-ningsväg anordnas även om antalet elever är mindre än fyra.

Protokollsanteckning

För utbildningen skall finnas särskilda tjänster som studierektor i den omfattning regeringen bestämmer.

Stödundervisning och samordnad specialundervisning får anordnas en­ligl föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighel som regering­en bestämmer.

4§

Kommunen skall förse lärosalar och andra lokaler, som används av de döva och hörselskadade elevema, med hörselteknisk utrustning.

5§

Kommunen anvisar elev, som är i behov därav och som så önskar, logi inkl. tvätt och städning samt möjlighet lill kost.

Kommunen svarar för atl eleverna får den hjälp i övrigl som deras handikapp kräver.

Prop. 1980/81:123

19

Protokollsanleckning

Avtalsbestämmelserna i 5§ utgör inle hinder för kommunen att la ul avgifl av elev för tjänster, om dessa inte krävs för utbildningens genomfö­rande eller på annan grund enligl lag skall lillhandahällas koslnadsfrilt. Del förutsätts vidare all avgifl inle las ut för tjänster i den mån kostnaderna för kommunen täcks genom atl ersällning enligl 6§ eller annat statsbidrag används för sådanl ändamål.

6§

Utöver vad som följer av för gymnasieskolan gällande bestämmelser eller särskilda beslul av regeringen om slalsbidrag erlägger slalen lill kommunen för varje läsår ersällning med 30000 kr. per elev i koslnadslägel i juni månad 1981. Med basbeloppsindex, dvs. neltoprisindex med bort­seende frän direkl inverkan av ändringar i energipriser, för juni månad 1981 som bas anpassas ersällningsbeloppel för läsärel 1982/83 och senare läsår lill koslnadsulvecklingen för april månad före del läsår utbetalningen avser. Ersättningsbeloppet erläggs kvartalsvis i förskott.

Protokollsanleckning

Kommunen erhåller ersällning för elev som påbörjal ulbildningen senasl den 15 september del läsår ersättningen avser. Ersättningen för tredje kvartalet varje år utbetalas a conlo med samma belopp som ersättningen för andra kvarlalel samma år. Slulreglering sker i samband med ulbelal-ningen för fjärde kvartalet.

7§

Detla avlal gäller från och med den I juli 1981 lill och med den 30 juni 1986. Om avtalet inle sägs upp ell är före avtalstidens utgång, förlängs det med ell år i sänder.

8S

Avlalel gäller under förbehåll atl del godkänns av regeringen saml av Örebro kommunstyrelse genom beslul som vinner laga kraft.

Detla avtal är upprättat i tvä exemplar, av vilka parterna tagit var sitt.

Slockholm och Örebro den 12 januari 1981

För svenska staten

För Örebro kommun-

Statens förhandlingsnämnd

styrelse

Svante[REDACTED_EFTERNAMN]

Axel Gisslen

Ingrid Ericsson-Söderlund

Ingemar Ögren

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1981