Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1980/81:198

Regeringens proposition

1980/81:198

om reglering av priserna på fisk, m. m.;

beslutad den 30 april 1981.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret 1981/82. Vidare lämnas en redogörelse för regleringen under andra hälften av budgetåret 1980/81. Dessulom läggs fram förslag om fraklslöd för foderfisk från Östersjön.

I    Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 198

Prop. 1980/81:198

2

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1980-04-30

Närvarande: statsministern Fälidin, ordförande, och statsråden Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Krön­mark,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Petri,[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på fisk, m. m.

1    Inledning

Enligt riksdagens bemyndigande beslöt regeringen den 18 december 1980 om prisregleringen på fisk under första halvåret 1981. Statens jord­bmksnämnd hade dessförinnan i skrivelse den 19 november 1980 inkommil med förslag angående regleringen. Nämndens skrivelse bör fogas lill prolo­kollel i detla ärende som bilaga 1.

Regeringen uppdrog den 23 december 1980 ål jordbruksnämnden alt, efter överläggningar med fiskels förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk un­der budgetåret 1981/82. Förslaget skulle utformas med utgångspunkt i de av riksdagen år 1978 beslulade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken och riktlinjerna för prisregleringen på fisk samt med beaktande av det förslag som lagts fram av Arbetsgruppen för prisreglering på fisk m. m. i rapporten (Ds Jo 1979:14) Prisregleringen på fisk - normprissystemets tekniska utformning. Nämnden borde även avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för all bestrida kostnader för utsätt­ning av laxfisk och ål.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 8 april 1981 inkommil med sina förslag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i delta ärende som bilagu 2.

Sveriges fiskares riksförbund har i skrivelse den 29 juni 1979 anhållit om alt etl fraklslöd införs för foderfisk från Östersjön. Efler remiss har yttran­de över förbundets skrivelse avgelts av slalens jordbruksnämnd efter samråd med fiskeristyrelsen. Förbundet har därefter inkommit med ytterli­gare en skrivelse.

Prop. 1980/81:198

3

I prop. 1980/81; 100 (bil. 13 s. 72) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1981/82 beräkna till Prisreglerande åtgärder på fiskels område elt förslagsanslag av I 000 kr. Jag anhåller all nu få la upp denna fråga.

2   Föredragandens överväganden

2.1 Reglering av priserna på fisk m. m.

2.1.1 Reglering av priserna på fisk t.o.m. den 30 juni 1981

De nuvarande formerna för prisregleringen på fisk innebär att reglerings­föreningen Svensk fisk, ekonomisk förening, fastställer minimipriser på viktigare fiskslag. Den fisk som inte kan säljas till lägst minimipris övertas av föreningen. För fisk som övertagils betalar föreningen elt garanlipris som normall är någol lägre än minimiprisel.

Förutom genom minimi- och garanlipriser kan prisstöd lämnas i form av pristillägg, prisutjämningsbidrag och regionalt fraklslöd.

Prisregleringen finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk. Till prisregleringskassan förs prisreglerings- samt införsel- och ulförselav-gifter på fisk m. m. Prisregleringsavgifl tas ul på svenskfångad saltvattens-fisk och på imporlfisk av molsvarande slag med slöd av lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets omräde. Avgiften är fr.o.m. år 1981 högst 6% av inköpspriset resp. av importvärdet.

Vidare utgår f. n. särskilda pristillägg på fisk. De särskilda pristilläggen bekostas under innevarande budgetår med medel ur prisregleringskassan. Dessulom får under budgetåret medel ur Svensk fisks konjunktumljäm-ningsfond användas för all bekosta de särskilda pristilläggen.

Riksdagen beslöt år 1978 om nya rikllinjer för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Enligt riksdagens beslut skulle de nya riktlinjerna för prisregleringen kunna lillämpas tidigast fr.o.m. budgetåret 1979/80. På förslag från Sveriges fiskares riksförbund uppsköts dock införandet. En särskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen för prisreglering på fisk m. m., avgav i december 1979 förslag till den lekniska utformningen av det nya prisregleringssystemet. I prop. 1979/80; 169 om reglering av priserna på fisk m. m. redovisades arbetsgruppens förslag och de ställningstaganden som då kunde göras med ulgångspunkt i riksdagens principbeslut år 1978.

För första hälften av budgetåret 1980/81 föreslog jordbmksnämnden efter överläggningar med parterna all de dittills tillämpade gmndema för prisreglering övergångsvis skulle få lillämpas. Riksdagen beslulade i enlig­hel härmed (prop. 1979/80:169, JoU 1979/80:46, rskr 1979/80:365). Samli­digl bemyndigades regeringen atl beslula om prisregleringen på fisk under andra hälften av budgetåret 1980/81 sedan jordbruksnämnden avgivit för­slag härom efter överläggningar hösten 1980.

Prop. 1980/81:198

4

Överläggningarna ledde inte till sådant resultat atl del nya prisreglerings­systemet (normprissyslemel) kunde träda i kraft den I januari 1981. Rege­ringen beslöt därför den 18 december 1980 om en ytterligare förlängning av gällande prisregleringssystem.

Regeringens beslut, som avser perioden den I januari - den 30 juni 1981, innebär att Svensk fisk från prisregleringskassan för fisk tillförs 17 milj. kr. för atl bestrida kostnaderna för prisregleringen på fisk m. m. Vad gäller särskilda pristillägg har regeringen beslutat alt sammanlagt 20 milj. kr. får användas för delta ändamål. Härav skall 15,5 milj. kr. avse medel ur prisregleringskassan för fisk och högst 4,5 milj. kr. medel ur stiftelsen Svensk fisks konjunklumljämningsfond. Jordbruksnämnden har att fast­ställa storleken av de särskilda pristilläggen.

Det ankommer på Svensk fisk att inom ramen för direktiv som ges av jordbruksnämnden fastställa minimi- och garantipriser på fisk liksom atl beslula om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamhe­ten.

2.1.2 Reglering av priserna på fisk regleringsårel 1981/82

Statens jordbruksnämnd har efter överiäggningar med fiskels förhand­lingsdelegation och konsumentdelegationen nått en överenskommelse om prisregleringen på fisk under perioden den I juli 1981-den 30 juni 1982. Regleringen föreslås ske i enlighet med det nya system för prisreglering på fisk, det s.k. normprissystemet, som antagits genom 1978 och 1980 ärs riksdagsbeslut.

Jag vill erinra om vissa huvuddrag i riksdagens beslut år 1978 om allmänna rikllinjer för fiskeripolitiken och för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). I beslutel anges som målsättning bl.a. alt de som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkes­fiske kan uppnå en med jämförbara grupper likvärdig ekonomisk och social Slandard liksom trygghet i arbelel samtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser.

Riksdagsbeslutet innebär också alt fiskets organisationer ges möjlighet all överlägga med slalens jordbruksnämnd och konsumentdelegationen om en prisnivå för fisk så avvägd att den i princip ger fisket kompensation för ökade kostnader och fiskarna en rimlig ersättning för sill arbete. Härige­nom fär fisket ocksä en i princip molsvarande ställning som jordbruket har haft sedan lång lid.

Formerna för det nya prisregleringssystemel innebär i huvudsak atl normpriser och normkvantiteter för olika fiskslag fastställs av statsmak­terna efler förslag av jordbruksnämnden. Nämndens förslag föregås av de överläggningar som jag nyss har berört.

Prop. 1980/81:198

5

Regleringen sker bl. a. genom utbetalande av pristillägg och överskotts-priser.

Riksdagen beslulade är 1980 om de allmänna riktlinjerna rörande den tekniska utformningen av normprissystemet i huvudsaklig överensstäm­melse med den tidigare nämnda arbetsgmppens förslag (prop. 1979/80: 169, JoU 1979/80:46, rskr 1979/80: 365). Jag vill också erinra om huvuddragen i detla beslul.

Prisregleringen läggs på avräkningsprisledet, dvs. det led där fiskarens egen försäljning sker. För atl ett korrekt pristillägg skall kunna beräknas måsle bl.a. förslahandsmoltagarna av fisk tillämpa avräkningspriser som är jämförbara sinsemellan och dessutom med normprisel. Detla medför att förslahandsmoltagarna av fisk måsle ändra nu tillämpade avräkningsru-liner. Arbete har pågått med atl ändra avräkningsrutinerna och man kan räkna med all samlliga berörda förslahandsmollagare kommer all ha fun­gerande avräkningssyslem när normprissystemet börjar tillämpas.

Pristilläggets storlek beslutas av jordbruksnämnden för en regleringspe­riod om fyra lill fem veckor. Vid sill beslul har nämnden all la hänsyn till uppnått avräkningspris (s. k. jämförelsepris), som utgör ett genomsnitt för hela landet, saml prisrörelser kring normpriset och de pristillägg som ulgåll under tidigare regleringsperioder.

Pristillägget skall inte motsvara hela skillnaden mellan jämförelsepris och normpris. Frågan om storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris som bör utgå i pristillägg las upp i överlägg­ningar mellan parterna. Beräkningen av jämförelsepris och utbetalning av pristillägg görs av Svensk fisk.

Uppgifter om avräkningspriser samlas in från större förslahandsmolla­gare och för varje regleringsperiod beräknas etl vägt genomsnittligt avräk­ningspris för varje normprisregleral fiskslag eller grupp av fiskslag. Pristill-lägg fastställs efter varje regleringsperiod och utbetalas direkt till fiskaren/ fiskelaget för prislilläggsberättigade kvantiteter under regleringsperioden.

En lägsta prisnivå skall som hittills upprätthållas för den fisk som säljs på marknaden. Fisk som inle kan säljas till lägstapris skall överläs av Svensk fisk. För dessa överskott betalar föreningen ett s.k. överskotts­pris.

För all lillgodose konsumentintresset skall prisdämpande ätgärder kun­na vidlas om priserna överstiger fastställt normpris. Uttag av exporlavgifi samt sänkning eller borttagande av prisreglerings- och införselavgifterna är därvid de meloder som har störst praktisk betydelse vid sidan av kvantita­tiv reglering av exporten.

När del gäller dispositionen av de medel som ställs lill Svensk fisks förfogande innebär riksdagens beslul följande. Statsmaklerna fastställer på förslag av jordbruksnämnden en medelsram för prisregleringen under bud­getåret. Jordbruksnämndens förslag till medelsram skall utöver ramens lotala storlek innefatta förslag om uttag av prisregleringsavgift samt till-

Prop. 1980/81:198

6

delning av medel ur prisregleringskassan och konjunklumtjämningsfon-den. Inom medelsramen får Svensk fisk täcka de tolala kostnaderna för regleringen, dvs. för pristillägg, inlösen av överskott samt för administra­tion och upplysningsverksamhet. Utöver den angivna medelsramen får föreningen för all täcka de lolala kostnaderna för prisregleringen även använda de ränlor som flyter in på föreningens och konjunkturuljämnings-fondens medel. I den mån de medel som på angivet sätt slällls till förening­ens förfogande inle förslår för alt täcka kostnaderna för prisregleringen under etl regleringsår får föreningen vid oförutsedda behov la i anspråk medel ur konjunkturutjämningsfonden intill högst en fjärdedel av fondens behållning. Jordbruksnämnden får medge att mer än en fjärdedel förbru­kas.

Fisk som överläs av Svensk fisk som överskott försäljs av föreningen. Vissa medel utöver marknadsinläkterna kan disponeras av föreningen för inlösen av överskotten frän fiskaren/fiskelaget. Ifrågavarande medel anges som en delram inom den lolala medelsramen och skall utgöra grund för föreningens överväganden om överskottspriser under det kommande reg­leringsåret.

Jag övergår nu lill att behandla jordbmksnämndens förslag till prisregle­ring för budgetåret 1981/82.

Sillpriserna har under senare år påverkals framför allt av den bristsitua­tion som uppstod utomlands i och med all sillfisket i Nordsjön först starkt begränsades och sedan i det närmaste upphörde. De höga sillpriserna tillsammans med brist på sill har medfört att konsumtionen i Västeuropa delvis inriktats mot andra fiskslag, vilket i sin tur har medfört fallande sillpriser. En annan orsak lill prisnedgången på sill är att Canada har exporterat mycket belydande kvantiteter sill lill den europeiska markna­den. Genom all sillfisket har stor betydelse inom det svenska fisket och f. n. över två tredjedelar av den svenska sillfångslen exporteras, besläm­mer den internalionella marknaden i hög grad priserna till svenska fiskare.

Marknadsbilden våren 1981 för sill är osäker. Priserna på exportmarkna­derna är låga och någon prishöjning kan knappast förväntas innevarande budgetär. I sin prognos för marknadspriserna för budgetåret 1981/82 har jordbmksnämnden antagit att marknadslägel kommer alt förbättras och att marknadspriserna sannolikt kommer all vara högre än genomsnittet för år 1980. Etl belydande fiske i Nordsjön av sill och/eller ökad expori från Canada skulle dock enligl nämnden sannolikl medföra lägre marknads­priser än de prognostiserade.

Även avräkningspriserna på torsk ökade under senare delen av 1970-lalet. Torskpriserna är beroende av bl. a. priserna för frysta torskfiléer på den internationella marknaden. Härvid har USA-marknaden slor belydel­se för prisbildningen. Liksom för sill har fillgången på torsk minskal i Nordsjön och Allanlen. Denna bristsituation har pressat priserna uppåt, men samlidigl har del kanadensiska torskfisket ökal och förser numera

Prop. 1980/81:198

7

USA med en betydande del av dess behov. Della har fåll en prissänkande effekt på den europeiska marknaden. I jordbruksnämndens prisprognos anlas atl marknadspriset 1981/82 kommer atl ligga någol högre än säväl år 1979 som år 1980.

En viss ökning av avsättningen av fisk på den inhemska marknaden kan antas uppstå som en följd av minskade livsmedelssubventioner. För sill där exporten är hell dominerande för avsättningen torde dock en ökad in­hemsk konsumtion endast få marginell betydelse för den tolala avsättning­en.

Regleringsekonomin är f. n. god. Behållningen i prisregleringskassan för fisk kan beräknas uppgå till ca 39 milj. kr. vid utgången av innevarande regleringsär. Konjunklumtjämningsfondens behållning kan vid samma tid­punkt beräknas uppgå lill ca 47 milj. kr. Sistnämnda prognos är dock osäker och kan behöva justeras om marknadsläget för sill och torsk ytterli­gare skulle försämras.

Jordbruksnämnden föreslår att normprissystemet börjar tillämpas fr.o.m. den 1 juli 1981. Med hänsyn bl.a. till atl normprissystemet inle prövats i praktiken kan enligl nämnden oförutsedda problem uppslå. Nämnden har därför utgått från alt det förslag som lagts fram får ses som ell försök som inte behöver vara bindande för framliden. Nämnden anför vidare atl parterna har enats om en kontrollstation i slutet av är 1981. Vid denna bör dock inga principiella ändringar av uppgörelsens innebörd gö­ras.

Jordbruksnämnden föreslår att följande normpriser fastställs.

Fiskslag/normprisgrupp

Normpris (kr./kg)

2

70

1

95

3

51

27

00

4

65

5

75

II

55

2

35

Sill/strömming, stor Sill/strömming, liten 

Torsk Kokräka (Dvriggrupp l' Övriggrupp 11' Övriggrupp IlF Övriggrupp IV*

' I övriggrupp 1 ingår gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj, ~ I övriggrupp 

II 

ingår kolja, rödspotta, havskatt och lyrtorsk.  1 övriggrupp 111 ingår kummel, rödtunga och bergtunga. "' I övriggrupp 

IV 

ingår lubb. skrubba och horngadda.

För det fall etl svenskl storbackefiske efter långa kommer lill stånd under säsongen 1981 innebär överenskommelsen all normpriserna för öv­riggrupperna sänks med belopp i kr. per kg molsvarande ell totalbelopp på 0,3 milj. kr.

För sill/strömming föreslås alt normkvanliteten sätts lill 88000 lon för regleringsåret. Någon normkvanlitet föreslås inte för andra fiskslag. Pris­tillägg bör utgå med belopp molsvarande 75% av skillnaden mellan norm­pris och jämförelsepris. Tillägg bör ulgå endasi för de kvantiteter som sålts

Prop. 1980/81:198

8

lill minst lägstapris. Övriga kvantiteter övertas av Svensk fisk till över­skottspris. Della pris föreslås utgöra för sill/strömming högst 60% och för torsk högsl 70% av resp. lägstapris i den s.k. lägre serien. För övriga fiskslag föreslås överskoltsprisel på motsvarande sätt utgöra högst 80% av lägstaprisel.

För fiskslag för vilka normpris nu inte fastställs föreslås särskilda stödåt­gärder i likhet med vad som nu gäller. För råräka, makrill, slorbackdånga och viss sötvallensfisk föreslås således elt system med fasta pristillägg. För makrill bör dessutom gälla etl minimi- och garanliprissystem. 1 fråga om sötvallensfisk innebär förslaget en kraftig uppräkning av stödel. Nämnden föreslår vidare att det regionala fraklstödet på ostkusten bibe­hålls och ökas. För alt klara ej förutsebara tillfälliga problem bör Svensk fisk efter nämndens bemyndigande få genomföra lämpliga åtgärder.

För den löpande verksamheten föreslås Svensk fisk tillföras 60,9 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk, varav beräknas för pristillägg 50,5 milj. kr., för överskoltshantering 6 milj. kr. och för övriga åtgärder 4,4 milj. kr. Kostnaderna för Svensk fisks administration inkl. marknadsfrämjande åt­gärder och upplysningsverksamhet bör få täckas genom de ränteintäkter som uppkommer hos föreningen eller konjunklumtjämningsfonden. I den mån dessa medel inle räcker till bör erforderligt medelsbehov få täckas genom särskill uttag ur fonden.

Jag bitiäder de förslag i fråga om prisregleringen på fisk under budget­året 1981/82 och den tekniska tillämpningen av systemet som jordbruks­nämnden har lagl fram efler överiäggningar med parterna. Detta innebär således atl normprissystemet kan börja tillämpas fr.o.m. den I juli 1981 och alt de föreslagna normpriserna fastställs att gälla regleringsåret 1981/ 82. Vad gäller den kontrollstation i slutet av år 1981 som parterna enats om bör inga principiella ändringar av uppgörelsens innebörd få göras.

Vid särskilda behov bör Svensk fisk liksom hittills få disponera högst en fjärdedel av behållningen i konjunkturutjämningsfonden för den löpande verksamheten. Liksom hittills bör jordbruksnämnden få medge atl mer än en tjärdedel av fonden får förbrukas. Fondens behållning bör dock inle utan regeringens särskilda medgivande få undersliga 20 milj. kr.

Del ankommer på Svensk fisk att inom ramen för direktiv som ges av jordbruksnämnden fastställa lägstapriser och överskotlspriser för norm-prissatla fiskslag liksom att beslula om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpande verksamhelen. Jordbruksnämnden bör fä meddela närmare bestämmelser om pristilläggen och om hur utbetalning av pristilläggen skall ske.

Medel som anslagits ur prisregleringskassan för fisk till prisregleringen och som inle tas i anspråk under perioden bör få tillföras Svensk fisks konjunkluruljämningsfond.  .

Till prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras över högsl 1 milj. kr. av de fettvaruavgifter som tas ul vid härdning av

Prop. 1980/81:198

9

sillolja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas reslilueras vid export.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål än som fömt angetts, om regeringen anser det påkallat vid akula svårigheter inom fisket.

Jordbmksnämnden föreslår atl 2,5 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk, i likhet med vad som skett under tidigare budgetår, anslås för utsätt­ning av laxfisk och ål imder budgetåret 1981/82. Jag biträder förslaget. Den närmare användningen av medlen bör få beslutas av regeringen efter förslag av fiskeristyrelsen.

De förslag som jag här fört fram innebär all 60,9 milj. kr. las i anspråk ur prisregleringskassan för prisreglering under budgetåret 1981/82 saml 2,5 milj. kr. för utsättning av laxfisk och ål. Med den höjning av prisreglerings-avgiften som regeringen beslutade den 18 december 1980 kan inkomsterna av avgiftsmedel och räntor på kassans medel beräknas uppgå till ca 55 milj. kr. under elt hell budgetår. Delta skulle innebära all ca 9 milj. kr. av fonderade medel får tas i anspråk ur prisregleringskassan för fisk.

2.2 Fraktstöd för foderfisk från Östersjön

Vid möte i Warszawa hösten 1979 med fiskerikommissionen för Öster­sjön föreslog Sverige etl förbud mol dumpning av sill/strömming i Öster­sjön. Bakgmnden till förslaget var att en hel del kvantiteter sill/strömming kastas överbord i samband med det ökade fisket i Östersjön. Detla innebär etl slöseri med en naturresurs. Dumpningen genomförs huvudsakligen av fiskare som inriktar sig på att tillvarata främsl fångster av slörre storlekar, som betingar etl högt pris.

Förslagel om dumpningsförbud antogs i kommissionen. För Sveriges del avser fiskeristyrelsen all sälla förbudei i krafl den 1 juli 1981.

I skrivelse lill regeringen den 29 juni 1979 har Sveriges fiskares riksför­bund tagit upp frågan om ett fraktstöd för foderfisk från Östersjön. För­bundel anför atl bl. a. den mindre sill som fångats inte har gett önskvärd lönsamhel. Ulöver avsättning fill konsumfion kan avsättning också ske för produktion av fiskmjöl och olja. Inte heller denna avsättning har enligl förbundel varit lönsam under senare år.

En stor del av vårt behov av fiskmjöl och olja täcks genom import. I Sverige finns endasi en fabrik för framslällning av dessa produkter. Denna är belägen på Ängholmen i Tjörns kommun och ägs av Svenska västkust-fiskarnas centralförbund. I fråga om marknadssituationen har förbundet anfört alt liten fillförsel av råvaror och låga försäljningspriser på produk­terna har lett lill en bekymmersam ekonomisk silualion för förelagel. En nedläggning skulle innebära atl det svenska fisket blir helt beroende av dansk industri när dumpningsförbudet införs samt atl hela behovet av fiskmjöl och olja måste importeras. Det belyder även sysselsättningspro­blem i en bygd, där det är svårt alt finna ersättningsindustri.

Prop. 1980/81:198

10

Förbundel föreslår därför alt etl fraklslöd för foderfisk från Östersjön införs. Fraklstödet bör enligl förbundel ulgå med minsl 15 öre per kg. Förbundel har i en senare skrivelse föreslagil 17 öre per kg, dvs. hela den beräknade fraktkostnaden. Man kan förvänta all avsättningen lill konsum­tion av de mindre storlekarna som fiskas i Östersjön minskar och all en större del av framlida kvoter måsle användas för foder och oljeframsläll-ning. Enligl förbundel finns anledning förmoda all marknadslägel för fo­derfisk kan förbättras och atl fraklstödet så småningom kan avvecklas.

Jordbmksnämnden har efler samråd nied fiskeristyrelsen avgetl yttran­de över skrivelsen saml bifogat en skrivelse från regleringsföreningen Svensk fisk, ekonomisk förening.

Jordbruksnämnden finner det moliverat all införa ell dumpningsförbud eftersom del måsle anses vara angelägel atl de resurser som las upp ur havet las tillvara. Jordbruksnämnden anser ocksä all del är angeläget all fiskmjölsfabriken pä Ängholmen kan fortsätta sin verksamhel, inle minst med tanke på fiskets framtida avsätlningsbehov, då marknadssituationen för konsumlionssill kan bli besvärlig. Fiskmjölsfabriken baserar sin rå-vamtillförsel praktiskt taget helt på leveranser av skrapfisk från västkust-fartyg. Skrapfiskfångsler från fartyg hemmahörande pä ost- och sydkusten avsälts i allt väsenfiigt lill djurföda m. m. på resp. kuslslräcka.

Enligl nämnden är del svårt all bedöma hur stora kvantiteter som skulle kunna bli akluella för ell evenluelll fraklslöd vid införandel av ett dump­ningsförbud. Nämnden uppskattar all inslaget av sill/strömming av de minsta storlekarna ulgör upp emol ca 35 % av de fångster som las i berörda delar av Östersjön. Det torde emellertid enligt nämnden inte vara realis­tiskt alt räkna med alt all fångst av dessa storlekar som förs iland av västkuslbålar på ostkusten kommer all gå som råvara till Ängholmsfabri-ken.

Om stöd införs bör del enligl jordbruksnämndens mening tidsbegränsas. Stödet bör enligl nämnden endasi omfalla de fångster som har en direkt anknytning lill etl dumpningsförbud i Östersjön. Ell riktat fiske efter foderfisk bör således undantas. Förbud mot riktal fiske efter industrifisk råder för övrigt i Östersjön. Slöd bör ulgå endasi för den sill/strömming som fångals i och förts iland vid kusten av Östersjön och som levererats lill fiskmjölsfabriken på Ängholmen. Systemels tillämpning underiällas av atl endast en fångslmotlagare är aktuell. Denna skulle lämna de fångslupp-gifter som Svensk fisk behöver för alt belala ut prisstödet direkt lill stödberätligade fiskare. Föreningen har under hand accepterat en sådan uppläggning.

Jordbruksnämnden har inte tagil ställning fill frågan om storleken av ell evenluellt stödbelopp i öre per kg.

I fråga om finansieringen av ell fraklslöd erinrar nämnden om all enligl de nuvarande av statsmakterna fastställda riktlinjerna är fiskprisregle­ringen begränsad till all avse konsumlionsfisk. Därvid har också i princip

Prop. 1980/81:198

11

gällt alt stödåtgärder ansetts kunna omfatta endasi sådana fiskslag som belagts med prisregleringsavgift. För foderfisk utgår ej någon regleringsav­gift.

Svensk fisk är i princip positiv lill all någon form av slöd lämnas lill fiskare för vissa råvaror som bearbelas av den svenska fiskmjölsfabriken. Fömtsättningar för elt sådanl stöd bör enligt Svensk fisk vara dels alt slödel maximeras genom elt tidsbegränsat totalbelopp och genom en maxi­merad ersättning i öre per kg, dels atl slödel ges för sill, strömming och skarpsill som erhålls som bifångsler, dels slulligen att stödel inle sätts så atl handelns och industrins möjligheter alt erhålla råvara hindras, försvå­ras eller fördyras.

För egen del anser jag atl elt fraklslöd för foderfisk från Östersjön i nuvarande läge är moliveral. Del dumpningsförbud som fiskeristyrelsen avser all införa fr.o.m. den 1 juli 1981, och som har sin grund i en inlernationell överenskommelse, syflar lill alt ta tillvara en naturresurs. Det bör dock undvikas atl yrkesfiskel genom förbudei åsamkas pålagliga ekonomiska förluster.

Jag anser liksom jordbmksnämnden all slödel endast bör omfalta fångs-ler som har en direkt anknytning lill dumpningsförbudet av sill/strömming i Östersjön. Stöd bör således utgå endast för fodersill som ulgör bifängsl vid konsumtionsfiske och som fångats i och förls iland vid den svenska öster­sjökusten saml levererats lill fiskmjölsfabrik på västkusien. Stödel bör lämnas i öre per kg och ulbelalas av Svensk fisk direkl lill stödberätligade fiskare på samma sätl som föreningen nu utbetalar de särskilda pristilläg­gen.

Bidraget bör enligl min mening ulgå med högst tolv öre per kg. Av jordbmksnämndens yttrande framgår att den fångslmängd som kan bli aktuell för fraktstöd är svår att beräkna. Av yttrandet liksom av riksför­bundels framställning framgår också atl det finns skäl atl anta alt behovel av bidrag är temporärt.
[REDACTED_EFTERNAMN] bugdelårel 1981/82 bör bidrag enligt min mening utgå med sam­manlagl högsl 1 milj. kr. från förslagsanslaget Bidrag till fiskels rationalise­ring m. m. under tionde huvudtiteln. Anslagel bör därför räknas upp med motsvarande belopp.

Del ankommer på regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, på statens jordbmksnämnd alt meddela de särskilda föreskrifter som behövs för bidragel. Fråga om bidrag vid frakt av foderfisk från Östersjön bör prövas av Svensk fisk.

Prop. 1980/81:198

12

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att för liden intill den I juli 1982 reglering av prisema på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får ske enligl de gmnder som jag har förordat i det föregående,

2.

godkänna de av mig förordade gmndema för bidrag vid frakt av foderfisk från Östersjön.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

4   Anslagsfrågor för budgetåret 1981/82

TIONDE HUVUDTITELN E. Fiske

E 8. Bidrag till Fiskets rationalisering m. m.

Riksdagen har under förevarande mbrik för budgetåret 1981/82 anvisat elt förslagsanslag av 6 milj. kr. (prop. 1980/81:100 bil. 13 s. 67, JoU 1980/ 81:18, rskr 1980/81:207).

Mol bakgmnd av vad jag lidigare har anfört om ett fraklslöd för foder­fisk från Östersjön bör under detta anslag tillföras I milj. kr. för detta stöd.

Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagen alt

1.

medge alt under budgetåret 1981/82 statsbidrag beviljas till fis­kets rafionalisering med sammanlagl högst 6000000 kr.,

2.

till Bidrug tiU fiskels rationalisering m. m. för budgetåret 1981/82 utöver redan anvisat förslagsanslag anvisa ytteriigare I 000000 kr.

E 16. Prisreglerande åtgärder på Fiskets område

1979/80 Utgift

23951769

1980/81 Anslag

1000

1981/82 Förslag

1000

I det föregående har jag redovisat mina ställningstaganden lill prisregle­ringen på fisk under budgetåret 1981/82. Dessa innebär a« regleringen i sin helhet finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk och ur

Prop. 1980/81:198

13

Svensk fisks konjutiktumtjämningsfond. Anslaget bör föras upp med 1000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisreglerande åtgärder på fiskets område för budgetåret 1981/82 anvisa ett förslagsanslag av 1000 kr.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1980/81:198

15

Bilagu I

STATFNS JORDBRUKSN

Ä

MND        1980-11-19    Dnr 301-1795/80

F

Ö

RSLAG TILL PRISRFhLERANDE ATG

Ä

PDFR PA FISKETS 0,iRADE 1 JANUARI - 30 JUNI 1981, M M

Prop. 1980/81:198

16

INNEH

Å

LLSF

Ö

RTECKNING

1

F

ö

rhandlingsuppdraget

2

F

å

ngstutvecklingen under 1970-talet

3

N

ä

mndens utg

å

ngspunkter

li           Inkoirstm

å

l  och inkomstutveckling

5              Marknadsbed

ö

mning

6              Finansieringsl

ä

get

7              Delegationernas f

ö

rslag

6      F

ö

rslag till normpriser m rr, f

ö

r perioden " januari - 30 juni 1981

8.1

Normpriser

e.2

Normkvantitet

8.3

Pristill

ä

gg

8.A

S

ä

rskilda medel f

ö

r 

ö

verskott

8.5

S

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder

B.D

Kostnaderna f

ö

r regleringen

9

Be.i:yndi gande

IC      Prisreglsrinoen under reglerings

å

ret 1981/82

Bilaga 1 Fiskarnas inkomstf

ö

rh

å

llanden samt j

ä

mf

ö

relser med andra grupper

Bilaga 2 Tabeller utvisande inkomstspridningen

Bilags 3 KonsuTientdelsgationen ang

å

ende fiskpris- regleringen under f

ö

rsta halv

å

ret 1981

Bilaga A Sveriges fiskares riskf

ö

rbund ang pris­regleringar p

å

 fisk under f

ö

rsta halv­

å

ret 19B1

Bilaga 5 F

ö

rsiag till normpriser f

ö

r f

ö

rsta halv

å

ret 1981

Bilaca 6 Reservation av ledamoten J[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:198

17

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1980-11-19

Dnr 301-1796/80

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd med f

ö

rslag till reglering av priserna p

å

fisk m m under perioden 1 januari - 30 ,iuni 1981_________________ 

6 bilagor

F

ö

rhandli nqsuppdraget

Regeringen har i beslut den 13 december 1979 uppdragit 

å

l statens jordbruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med fiskets f

ö

rhandlings­delegation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen p

å

 fisk under budget

å

rE*: 1980/81. F

ö

r­slaget skulle utformas med utg

å

ngspunkt i de av riksdagen 

å

r 1978 beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripolitiken och riktlinjerna f

ö

r prisregleringen p

å

 fisk samt med beaktande av det f

ö

rslag som framlagts av arbetsgruppen f

ö

r prisreglering p

å

fisk m m. Enligt uppdraget kunde n

ä

mnden f

ö

resl

å

 - om s

å

 befanns l

ä

mpligt - att de hittills till

ä

mpade formerna f

ö

r prisregleringen 

ö

verg

å

ngsvas fick till

ä

mpas l

ä

ngst tom den 31 decemoer 19S0. 1 enlighet med beslutet l

ä

mnade n

ä

mnden i skrivelse till regeringen den 27 februari 1980 f

ö

rslag till prisreglerande 

å

tg

ä

rder p

å

 fiskets omr

å

de f

ö

r perioden 1 juli - 31 december 1980. F

ö

rslaget innebar en f

ö

rl

ä

ngning av dittills till

ä

mpade former f

ö

r regleringen och att till

ä

mpningen av normprissystemet fick anst

å

 i avvaktan p

å

ytterligare 

ö

ver­l

ä

ggningar mellan parterna avseende tiden efter den 31 December 1980.

Ö

verl

ä

ggningarna har p

å

g

å

tt vid fem tillf

ä

llen under tiden 2 september - 7 november 1980. Underlag f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna har tagits 

fvatv  

i en s

ä

rskild f

ö

rhandlingsberedning med experter fr

å

n jordbruksn

ä

mnden, konsumentdelegationen, fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och reqleririgs-fbreningen Svensk fisk. Parterna har under 

ö

verl

ä

ggningarna framlagt olika bud som f

ö

r tiden 1,''1 - 30/6 1980 ber

ä

knades kosta ca 20 milj kr enligt konsumentdelegationens bud resp 75 milj kr enliqt budet fr

å

n fiskets f

ö

rhandlinqsoelegation. D

å

 det konstaterades vid 

ö

ver­l

ä

ggningarna att parterna ej var beredda att v

ä

sentligt modifiera n

ä

mnda bud besl

ö

t n

ä

mnden l

ä

gga ett eget forslag kostnadsber

ä

knat till ca 37 milj kr. Detta f

ö

rslag f

ö

rkastades senare av de b

å

da delegationerna. N

ä

mnden och delegationerna konstaterade i detta l

ä

qe att m

ö

jligheten till en uppg

ö

relse ej f

ö

rel

å

g och att fortsatta 

ö

verl

ä

ggningar inte var meningsfyllda,

Dot f

ö

rslag betr

ä

ffande normpriser och normkvantiteter m m f

ö

r perioden 1 janjari - 30 juni 1981 som n

ä

mnden h

ä

rmed

ö

verl

ä

mnar har s

ä

ledes inte bitr

ä

tts vare sig av fiskets f

ö

rhandlingsdele­gation eller n

ä

mndens konsumentdelegation.

H

ä

r uteslutna.

2 

Riksdagen 1980/81. I saml. Nr 198

Prop. 1980/81:198

18

2.  F

å

nqstutvecklinqen under 197D-talet

Sillfisket

I b

ö

rjan av 1970-talet befann sig sillfisket p

å

 v

ä

stkusten i en strukturkris. De nyetableringar som skedde under 1950- och 1960-talen, med sikte p

å

 framf

ö

r allt direktlandningar av sill i ut­landet, hade dock till stor del avvecklats p

å

 grund av sviktande l

ö

nsamhet.[REDACTED_EFTERNAMN] 

å

ren 1973 - 

IU  

steg sillpriserna och fiskets ekonomi f

ö

rb

ä

ttrades. Beroendet av export av sill genom direkt­landningar hade minskat men var 

ä

nnu 1974 betvdande med en andei p

å

l"i>.   

Mot slutet av 

å

r 1974 sj

ö

nk priserna p

å

flertalet fiskslag och en ny fiskekris uppkom. S

ä

rskilda statliga st

ö

d

å

tg

ä

rder in­f

ö

rdes d

ä

rf

ö

r bl a i form av pristill

ä

gg. Krisen blev dock t

ä

mligen kortvarig och f

ö

rbyttes redan mot slutet av 1976 i en utpr

ä

glac h

ö

gkonjunktur som fortsatte innemot decenniets slut.

P

å

 de 

ö

vriga kuststr

ä

ckorns synes etableringarna inom fisket under 1930- och 196C-talen inte ha 

ö

kat n

ä

mnv

ä

rt utan snarare minskat. F

å

ngsterna f

ö

rblev n

ä

mligen relativt of

ö

r

ä

ndrade 

å

r fr

å

n 

å

r. Framf

ö

r allt f

ö

rs

ö

rjde man hemmamarknaden med f

ä

rsk och i viss m

å

n beredd fisk. Den konjunkturella p

å

verkan, styrd av utbuds- och efterfr

å

ge-f

ö

rh

å

llandena utomlands, var d

ä

rf

ö

r begr

ä

nsad.[REDACTED_EFTERNAMN] 1970-talet har dock denna bild 

ä

ndrats genom att sillfisket har 

ö

kat. Pa s

å

v

ä

l ost- som sydkusten var man vid utg

å

ngen av 1970-talet betydligt mer beroende av att kunna avs

ä

tta sillen'str

ö

mmingen utomlands 

ä

n man var vid b

ö

rjan av decenniet.

Minskningen av v

ä

stkustfiskarnas sillf

å

ngster fortsatte fram till 1974-75 d

å

 ca 35 000 ton per 

å

r f

å

ngades.[REDACTED_EFTERNAMN] p

å

verkan av den starka prisuppg

å

ngen 

ö

kade h

ä

refter f

å

ngsterna. Hot slutet av decenniet uppgick v

ä

stkust fiskarnas f

å

ngstm

ä

ngd till 65 000 ton (

å

r 1979vilket 

ö

versteg 1970 

å

rs f

å

ngst med 5 QQQ ton.

De 

ö

kade f

å

ngsterna av sill p

å

 samtliga kuststr

ä

ckor har delvis kunnat ske genom att fiskeinriktningen 

ä

ndrats samr att fisket fortg

å

ende har rationaliserats genom bl a f

ö

rb

ä

ttrad f

å

ngstteknik hos etablerade fiskef

ö

retag. 

Ä

ven nyetableringar har kommit till st

å

nd.

Att sillfisket i Sverige p

å

 nytt 

ö

kade starkt mot slutet av 1970-talet beror fr

ä

mst p

å

 att prisutvecklingen internationellt var gynnsam till f

ö

ljd av f

ö

rst starka begr

ä

nsningar och senare formellt stopp f

ö

r sillfiske i Mordsj

ö

n.

Ett 

ö

kat utbud av sill p

å

 europamarknaden fr

å

n bl a Canada till­sammans med 

ö

kat intresse f

ö

r andra fiskslag som ers

ä

tter sill har under senaste 

å

ret medf

ö

rt fallande sillpriser. Med det 

ö

kade utlandsberoende som skett inom svenskt fiske under 1970-talet kan den l

ä

gre internationella prisniv

å

n f

ö

r sill bed

ö

mas leda till sv

å

rxgheter f

ö

r svenskt sillfiske. Sill f

å

ngsterna uopgick 

å

ren 1975-76 till ca 80 000 ton och 

ö

kade till 122 000 ton 

å

r 1979. V

ä

rdet av sill f

å

ngsterna upogick 

å

r 1979 till 230 Mkr, vilket mot­svarar 53?

ö

 av hela f

å

ngstv

ä

rdet n

ä

mnda 

å

r. F

å

ngstkvantiteten sill motsvarar 64?i av den totala f

å

ngstm

ä

ngden fisk p

å

 191 000 ton.

Prop. 1980/81:198

19

ö

vrigt fiske

Andra viktigare fisken 

ä

r fiske efter torskfisk, r

ä

ka och foder­fisk. F

å

ngstutvecklingen f

ö

r s

ä

rskilt torskfisk och foderfisk har visst samband med utvecklingen av sillfisket, eftersom samma fartygs-best

å

nd i viss m

å

n anv

ä

nds.

Foderfiskf

å

ngsterna uppgick till mer 

ä

n 100 000 ton i b

ö

rjan av decenniet men sj

ö

nk sedan kraftigt. Ar 1979 fiskades endast 27 000 ton foderfisk. En uppg

å

ng kan noteras under 19BQ.

Fisket efter torskfisk har varierat under 1970-talet. Den l

ä

gsta f

å

ngsten noteras f

ö

r

å

r 1978 d

ä

 mindre 

ä

n 20 000 ton f

å

ngades. Under 1979 och 1980 har dock skett kraftiga 

ö

kningar av f

å

ngsterna som dock till betydande del fick exporteras. Enligt planer skall i framtiden en betydligt st

ö

rre del av torskf

å

ngsterna

ä

n hittills kunna tas omhand inom landet f

ö

r beredning till fryst torskfil

é

.

Fisket efter r

ä

ka uppgick i b

ö

rjan av decenniet till 2 500 

ä

 3 000 ton per 

å

r. De sista 

å

ren p

å

 1970-taiet hade f

å

ngsterna sjunkit till under 2 000 ton per 

å

r.

3.  N

ä

mndens utg

å

ngspunkter

N

ä

mnden har vid utformningen av aitt f

ö

rslag som utg

å

ngspunkt haft de allm

ä

nna fiskeripolitiska m

å

l som riksdanen uppst

ä

llt (prop 1977/7fi:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Dessa omfattar ett inkomstm

å

l, ett konsumentpolitiskt m

å

l, ett produktionsm

å

l, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt m

å

l.

Inkomstm

å

let, som i propositionen inte n

ä

rmare preciserats, inneb

ä

r att med statliga insatser skall efterstr

ä

vas s

å

dana villkor f

ö

r fisket att de som 

ä

r sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkes­fiske kan uppn

å

 en med j

ä

mf

ö

rbara grupper likv

ä

rdig ekonomisk och social standard. Enligt propositionen inneb

ä

r inkomstm

å

let sj

ä

lv­fallet inte n

å

gon inkomstgaranti f

ö

r enskilda fiskare eiler fiske­f

ö

retag.

Det konsumentpolitiska m

å

let inneb

ä

r att konsumenterna har en sj

ä

lvklar r

ä

tt att st

ä

lla krav p

å

 tillg

å

ng till fisk av god kvali­tet till rimliga priser.

Produktionsm

å

let innebar att inom de f

å

ngstkvoter som svenska fiskare har tillg

ä

ng till - och vilka ytterst begr

ä

nsar f

å

ngstens storlek - skall en l

ö

nsam och stabil avs

ä

ttning vara avg

ö

rande f

ö

r f

å

ngstens omfattning. Fiskets inriktning skall s

å

 l

å

ngt som m

ö

jligt anpassas till efterfr

å

gan p

å

 fisk mom landet s

å

 att god balans uppn

å

s mellan tillg

å

ng och efterfr

å

gan.

Vad g

ä

ller effektivitetskravet f

ö

ruts

ä

tter propositionen att fiskerin

ä

ringen arbetar s

å

 effektivt och rationellt som m

ö

jligt. Endast genom en fortl

ö

pande effektivisering av n

ä

ringen 

ä

r det m

ö

jligt att f

ö

rena inkomstm

å

let med de krav som konsumenterna och samh

ä

llet kan st

ä

lla.

Prop. 1980/81:198

20

Vad slutligen g

ä

ller det regionalpolitiska m

å

let p

å

pekas i propositionen att vid avv

ä

gningen av fiskets omfattning och in­riktning h

ä

nsyn ocks

å

 m

å

ste tas till kravet p

å

 syssels

ä

ttning innm fisket i de kust- och sk

ä

rg

å

rdsomr

å

den d

ä

r detta fiske har stor regionalpolitisk betydelse. Genom ett l

ä

mpligt utformat statligt stod b

ö

r den i fisket sysselsatta bofasta befolkningen kunna f

å

 rimliga m

ö

jligheter till arbete i sin hemort.

Ut

ö

ver de nyssn

ä

mnda allm

ä

nna fiskeripolitiska m

å

len m

å

ste h

ä

nsyn tas till kostnaderna f

ö

r regleringen. Dessa blir en konsekvens av f

ö

reslagna normpriser och bed

ö

mningen av marknadsutvecklingen.

N

ä

mnden har vidare utg

å

tt fr

å

n att den tekniska utformningen av prisregleringen p

å

fisk under f

ö

rsta halv

å

ret 1961 skall ske i enlighet med de grunder som godk

ä

nts av statsmaKterne och i 

ö

vrigt n

ä

rmare redovisats av arbetsgruppen f

ö

r normprissystemets tekniska utformning (DsJo 1979:14).

Som framg

å

r av det f

ö

ljande 

ä

r det inkomst- och prismaterial som framtagits inf

ö

r 

ö

verl

ä

ggningarna beh

ä

ftat med brister. Normpris­systemet har vidare inte pr

ö

vats i praktiken varf

ö

r del inte 

ä

r m

ö

jligi att f

ö

rutse eventuella svagheter i systemet. N

ä

mnoen har d

ä

rf

ö

r utg

å

tt fr

å

n alt det f

ö

rslag som nu framl

ä

ggs f

å

r ses soft: elt provisorium son; inte 

ä

r bindande f

ö

r framtiden.

Inkomstm

å

l och inkcmstutvecklino

I riksdaosbeslutet om n\a riktlinjer f

ö

r fiskeripolitiken (proo 1977/7e:'l12, JoU 1977/76:23, rskr 1977/78:272) finns bland m

å

l­s

ä

ttningarna ett inkomstm

å

l f

ö

r fisket. Inneb

ö

rden av oetta m

ä

l 

ä

r som tidigare redovisats att man med statliga insatser sk-all efterstr

ä

va s

å

dana villkor f

ö

r fisket att de som 

ä

r sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesiiske kan uppn

å

 en med j

ä

mf

ö

rbara grupper likv

ä

rdig ekonomisk och social standard.

Vid sina bed

ö

mningar av inkomstl

ä

get inom fisket har n

ä

mnden haft tillg

å

ng till dels deklarationsunders

ö

kningar om fiskares inkomster, dels speciella l

ö

nsamhetsunders

ö

kningar f

ö

r fiskelag. Vad g

ä

ller inkomstmaterial f

ö

r andra orupper h

ä

nvisas till bilaga 1. N

å

ora precisa j

ä

mf

ö

relser mellan fiskarnas inkomsler och inkomsterna inorri andra n

ä

ringar har dock inte kunnal g

ö

ras eftersom dels tillo

ä

nglig inkomststatistik endast ger en orov bild av inkomslerna inom fisket, dels atl j

ä

mf

ö

relser med inkomster f

ö

r andra f

ö

retagargrupper eller anst

ä

llda 

ä

r sv

å

ra att g

ö

ra med f

ö

religgande material.

Inkomsterna inom fisket efter 

å

r 1975 har enligt jordbruksn

ä

mnden utvecklats myckel gynnsamt. F

ö

r 

å

r 1979 synes dock en uppbromsning ha skett och for vissa fiskare en viss nedg

å

ng i inkomsterna. I stort sett torde fiskets inkomster under 1979 varit desamma som under 1976. Priserna har visserligen sjunkit men delis har kompen­serats genom 

ö

kade volymer. Huruvida f

å

ngstanslr

ä

ngningarna d

ä

rvid

ö

kat kan ej statistiskt verifieras.

Prop. 1980/81:198

21

Allt inkomstmaterial visar att inkomstspridningen inom fisket 

ä

r betydande s

å

v

ä

l inom som mellan kuststr

ä

ckorna. Som exempel kan n

ä

mnas att den taxerade nettoint

ä

kten f

ö

r samtliga kategorier fiskare 

å

r 1978 f

ö

r "s

ö

dra" ostkusten vid den nedre kvartilen var 15 000 kr och vid den 

ö

vre 43 700 kr. Motsvarande siffror fbr G

ö

teborgs och Bohus l

ä

n var 34 800 kr respektive 73 300 kr. N

ä

mnda olikheter kan f

ö

rklaras av skillnader i bl a fiskets struktur.

Jordbruksn

ä

mnden har ansett att hel

å

rsdrivet tr

å

lfiske b

ö

r kunna betraktas som rationellt bedrivet yrkesfiske enligt propositionens anda. Tr

å

lfisket svarar f

ö

r den helt dominerande delen av de f

å

ngster som ing

å

r i den nuvarande prisregleringen. Av hela fiskar­k

å

ren utgjorde 

å

r 1976 tr

å

lfiskarna dock knappt h

ä

lften. Den grova bild som inkomstmaterialet ger tyder enligt n

ä

mndens uDpfattning p

å

 att tr

å

lfiskarnas inkomsler niv

å

m

ä

ssigl h

ä

vdar sig i f

ö

rh

å

llande till andra gruppers. Inom fisket redovisas i regel de h

ö

gsta in­komsterna av tr

å

lfiskare. 

Ä

ven inom tr

å

lfisket f

ö

rekommer emeller­tid betydande inkomstskillnader, vilket framg

å

r av bilaga 2.

Jordbruksn

ä

mnden anser att inkomstmaterialet f

ö

r fisket ovillkorligen m

å

ste f

ö

rb

ä

ttras. S

ä

rskilt angel

ä

get 

ä

r att den s k l

ö

nsamhets­enk

ä

ten som genomf

ö

rs av jordtiruksn

ä

mnden i samarbete med Sveriges fiskares riksf

ö

rbund kommande 

å

r kan f

å

en betydligt h

ö

gre svars­frekvens 

ä

n vad som g

ä

llt f

ö

r de tidigare unders

ö

kningarna. Vidare b

ö

r om m

ö

jligt levnadsstandarden hos fiskarna belysas 

ä

ven med andra m

å

tt och medel 

ä

n med inkomstdeklarationer och l

ö

nsamhets­kalkyler.

I bilaga 1 till denna skrivelse framg

å

r n

ä

rmare vilket inkomst-material som anv

ä

nts av jordbruksn

ä

mnden.

b.

Marknadsbed

ö

mning

I Normprissystemet best

ä

ms pristill

ä

ggen och d

ä

rmed kostnaderna f

ö

r prisregleringen av skillnaden mellan normpris och marknadspris (avr

ä

kningspris). Vid en ber

ä

kning av kostnaderna f

ö

r normpris­systemet f

ö

r en viss period spelar s

å

lunda marknadsbed

ö

mningen'en v

ä

sentlig roll.

Som underlag f

ö

r bed

ö

mning av kostnaderna har framtagits prisstatistik genom bearbetning av avr

ä

kningsnotor fr

ä

n st

ö

rre f

ö

rslahandsmollagare fram tom juni m

å

nad 1980. D

å

emellertid avr

ä

kningssyslemet d

ä

refter f

ä

r

ä

ndrats f

ö

religger viss os

ä

kerhet om hur det nya systemet kommer att 

å

terspeglas i avr

ä

kningspriset till fiskaren.

Sillpriserna p

å

verkades framf

ö

r allt av den bristsituation som upp­stod utomlands i och med att fisket i Nordsj

ö

n f

ö

rst starkt be­gr

ä

nsades och sedan i det n

ä

rmaste upph

ö

rt. De h

ö

ga sillpriserna och bristen p

å

 sill medf

ö

rde att konsumtionen inriktades mot andra fiskslaa. Denna utveckling som fortfarande p

å

g

å

r, har i sin tur medf

ö

rt fallande sillpriser. En annan f

ö

rklaring till prisned­g

å

ngen p

å

sill 

ä

r alt Canada har exporterat mycket betydande kvanti­teter sill till den europeiska marknaden. Genom att 

ö

ver tv

å

tredje­delar av den svenskf

å

ngade sillen exporteras best

ä

mmer i h

ö

g grad den internationella marknaden priserna 

ä

ven till svenska fiskare.

Torskpriserna har 

ö

kat under senare delen av 1970-talet. De 

ä

r bl a beroende av priserna for frysta torskfil

é

er p

å

 den internationella marknaden. H

ä

rvid har USA mycket stor betydelse f

ö

r prisbildningen. Liksom f

ö

r sill har tillg

å

ngen p

å

 torsk minskat i Nordsj

ö

n och Atlanten. Denna bristsituation har pressat priserna upp

å

t men samtidigt har under de senaste 

å

ren en lageruppbyggnad skett i USA som verkar d

ä

mpande p

å

 priserna.

Prop. 1980/81:198

22

Vad g

ä

ller utvecklingen under f

ö

rsta halv

å

ret 1981 torde man 

å

tminstone f

ö

r svenskt vidkommande kunna r

ä

kna med n

å

got

ö

kat f

å

ngstutrymme f

ö

r sill. Samtidigt kan ett sillfiske i Nordsj

ö

n komma att till

å

tas om 

ä

n i begr

ä

nsad utstr

ä

ckning. Den billiga kanadensiska sillen kommer att finnas kvar p

å

 den europeiska marknaden samtidigt som konkurrensen fr

ä

n andra fiskslag kvarst

å

r. Mot denna bakgrund har n

ä

mnden jed

ö

mt det som f

ö

ga troligt att sillpriserna kommer att 

å

terh

ä

mtas under f

ö

rsta halv

å

ret 1931. Snarast kan en mindre s

ä

nkning f

ö

rv

ä

ntas.

L

ä

gel p

å

 torskmarknaden bed

ö

ms d

ä

remJt som mera stabilt. Visserligen finns en viss press p

å

 marknaden eftersom lagren anses vara v

ä

lfyllda men knappast n

å

gon producent bed

ö

ms kunna producera lill l

ä

gre priser 

ä

n de nuvarande. Dm marknaderna i V

ä

steuropa forts

ä

tter att vara goda och det viktiga vinterfisket efter torsk bl a i Norge 

å

ter blir d

å

ligt, kan m

ö

jligen en viss uppjustering av priset bli aktuellt.

6.   Finansierinqsl

ä

qet

Fbr att bestrida kostnaderna fbr minimi- och garantiprisregleringen m m under perioden 1 juli - 31 december 198Q tillf

ö

rs f

ö

reningen Svensk fisk enligt riksdagens beslut 8,5 milj kr ur prisreglerings­kassan f

ö

r fisk. H

ä

rav f

ä

r h

ö

gsl en milj kr l

ä

mnas som bidrag till f

ö

rslahandsmollagare av fisk f

ö

r att bestrida eng

å

ngskostnader son: uppkommer i samband med 

ö

verg

ä

ngen till del nya prisreglerings-systemet. F

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg under perioden f

å

r f

ö

reningen anv

ä

nda ett totalbelopp av 13,5 milj kr. H

ä

rav utg

å

r 10,5 milj kr ur prisregleringskassan fbr fisk och h

ö

gst tre milj kr ur Svensk fisks konjunkturutj

ä

mningsfond. F

ö

r uts

ä

ttning av lax och 

ä

l under innevarande budget

å

r har dessutom anslagits 2,5 miij kr ur pris­regi eri ngskassan.

Prisregleringsavgift uttas f n i princip med 

K  

eller motsvarande belopp i 

ö

re per kg, vilket ber

ä

knas ge en inkomst av ca 32 milj kr per reglerings

ä

r. R

ä

nteint

ä

kterna i prisregleringskassan under andra halv

å

ret 1980 kan ber

ä

knas till ca 2,5 milj kr. Kassans be­h

å

llning per den 1 januari 1981 ber

ä

knas till ca 42 milj kr.

Beh

å

llningen i Svensk fisks konjunkturutj

ä

mningsfond uppgick per den 1 juli 1980 till ca 45 milj kr. R

ä

nteint

ä

kterna p

å

medel innest

å

ende i fonden ber

ä

knas till ca tv

å

milj kr under andra halv

å

ret 1980. F

ö

reningens nettoutgifter f

ö

r pristill

ä

ggen kan ber

ä

knas till tre milj kr. Kostnaderna f

ö

r minimi- och garantiprisregleringen m m under andra halv

å

ret 1980 ber

ä

knas uppg

å

 till ca 6,5 milj kr vari­genom tv

å

 milj kr skulle komma att 

ö

verf

ö

ras till konjunkturut­j

ä

mningsfonden. Beh

å

llningen i fonden per den 1 januari 1981 skulle d

ä

rmed komma att uppg

å

 till ca 46 milj kr.

Den sammanlagda beh

å

llningen i jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa f

ö

r fisk och Svensk fisks konjunkturutj

ä

mningsfond kan d

ä

rmed ber

ä

knas till omkring 88 milj kr per den 1 januari 1981.

Prop. 1980/81:198

23

Delegntionern.ns f

ö

rslag

Jordl)ruksn.!jmndcnG konsumentdelegation och fiskets f

ö

rhandlinqjdcle-gation har under 

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r jordt)ruki;n

ä

randen 

var  fur  

sin lagt from f

ö

rslag till prisregleringens genomf

ö

rande under f

ö

rr-ta halv

å

ret 1981. Forslagen skiljer sig starkt 

ä

t s

å

v

ä

l betr

ä

ffande av­v

ä

gningen av normpriser som i fr

ä

ga om normprissystemets tekniska utformni.ng m m.

En sammanfattning av delegationernas slutliga f

ö

rslag vid 

ö

ver­l

ä

ggningarna redovisas i det f

ö

ljande. Delegationernas detaljerade f

ö

rslog framg

å

r av bilagorna 3 och 4.

Konsumentdelegationen  har f

ö

r sin del ansett att det tillg

ä

ngliga inkcmstnaterialet inle ger en tillfredsst

ä

llands grund f

ö

r till­l

ä

mpning av det nya normprissystemet. Delegationen har bl a pekat p

å

 de strukturella obalanser som r

å

der inom n

ä

ringen och som yttci'-ligare har f

ö

rst

ä

rkts under 1978 och 1979. Konsumentdelegationen har ansett att de genomsnittsoriser som q

ä

llde under f

ö

rsta halv

å

ret 1980 inkl de statliga pristilJJiggen per den 1.7.19R0, efter upp­r

ä

kning for kastnadsutvecklinqcn under den senast k

ä

nda Eeym

å

n;:clors-perioden, b

ö

r kunna g

ä

lla som normpriser f

ö

rsta halv

å

ret 19B1.

F

ö

r EJ ll/str

ä

~niin,-j h::r delc.grtioncn g.-idtagit normkvantiteter.

~2  

500 ton. vilket p

å

 hel

å

r:!,liis motsvarar ca 85 000 tor,. For tor;.;; :-j:=;-slf.E e-! ncr-Kv-f t::t av i6 "IO ten, :;.ctEv-,5r--:&: trr 

>- hel = r. .orniKvar.ctc-ter, oor f

ö

rdelas procanluellt liko oxanc fiske­fartygen.

Pristill

ä

gg f

ö

resl

ä

s utg

å

 med 75fi av skillnaden mellan nornris och j

ä

.Tif

ö

rsisEDris. Cncast kv;;ntiteter s?.jd= t;.ll pinct "iCstE:. y; e 

£

i;ail kur.n

ö

 erh

å

lla pr.still

ä

jg l

ö

pEncE unoi:.- aret. ."rLsqEr: r::' :.;'!." till

ä

ga f

ö

r 

ö

verskott incm nor;nkvantitelen skall kunna tas uEp :.e 

ö

verl

ä

ggningar efter 

å

rets slut. 

Ö

verskott f

å

r inle ing

å

vic Li-r

ä

kni.ng av jamf

ö

relsepris.

F

ö

r 

ö

vriga st

ö

d

å

tg

ä

rder f

ö

resl

å

s ett totalbelopp p

å

 ca 1.9 milj kr. Inom n

ä

mnda belopp skail st

ö

d

å

tg

ä

rder f

ö

r s

ö

tvnttensfisk, .-ijkrill-fiskct och 

ö

verskottskvanliteter finansieras. F

ö

r 

ö

verskotl?.;va.>ti-teter f

å

r d

ä

rvid disponeras h

ö

gst 1,5 milj kr. Kostnaderna f

ö

r Sventik fisks administration och marknodsfr

ä

.Tijande 

å

tg

ä

rder tillkoncier.

Enligt delegationens ber

ä

kningar bed

ö

rris kostnaden f

ö

r f

ö

rslaget uppg

å 

till 23,4 milj kr, varav kostnarion f

ö

r pristill

ä

gg skulle med ut­g

å

ngspunkt i jordbruksn

ä

mndens marknadsbedcTining utg

ö

ra 21,5 milj kr. 1 beloppet ing

ä

r inte kostnad f

ö

r Sven.

ö

k fisks administration (2,5 milj). Finansieringen av regleringen kan enligt delegatio.-iEn ske utan ytterligare h

ö

jning av prisregleringsavgiften p

å

 f is!c Enner budget

å

ret 1960/81. Eri s

å

dan h

ö

jning anser delegationen ol

ä

mplig ur konsument- och handelspolitisk synpunkt. F

ö

rlsaget inneb

ä

r att fonderade medel beh

ö

ver tas i anspr

å

k i storleksordningen 5-(; milj kr. H

ä

rtill kommer att r

ä

nteint

ä

ker p

å

 omkring 2 milj kr tas i anspr

å

k.

Delegationen har f

ö

rutsatt att normprissystemets detaljer skail kun.-ii ompr

ö

vas allt eftersom erfarenhet av systemet vinns.

1) Det bud som h

ä

r redovisas framlades efter det att jordbruk3nri'nriden lagt sitt bud men under 

ö

verl

ä

ggningarnas g

ä

ng. Det bud konsurierit-delegationen framf

ö

rde innan n

ä

mnden l

ä

mnnde sitt kompromissf

ö

rslag kan kostnaC

ö

bcr

ä

knas till ca 20 milj kr (inkl kostnad for SvenElc Fisks administration o dyl).

Prop. 1980/81:198

24

Fiskets f

ö

rhandlinosdeleqation  har med hj

ä

lp av kalkylmodeller r

ä

knat fram de priser som man framlagt i sitt bud. De framr

ä

knade priserna ans

å

gs ge fiskarna en inkomstniv

å

j

ä

mf

ö

rbar med den genom­snittliga industriarbetarens. Sorr utg

å

ngsniv

å

f

ö

r priser och in­komster har delegationen valt  

ä

r 1976. N

ä

mnda 

ä

r ans

å

gs sillfisk­arnas inkomster vara acceptabla medan f

ö

r andra grupper av fiskare en inkomsteftersl

ä

pning med omkring 20

°

; ans

å

gs f

ö

religga. F

ö

r n

ä

mnda grupper har d

ä

rf

ö

r elt inkomstlyft med ca 20?o gjorts. H

ä

refter har inkomsterna skrivits fram t o m 

å

r 1980 med samma inkomst

ö

kning som skett f

ö

r den genomsnittliga industriarbetaren 1978-1980. Eftersom kostnaderna i fisket samtidigt har 

ö

kat, har fiskpriserna justerats upp

ä

ven med h

ä

nsyn h

ä

rtill.

Normkvantileten f

ö

r sill har f

ö

reslagits till 45 000 ton, motsvarande ca 90 000 lon f

ö

r etl helt 

å

r. 

Ö»

'erskott som uppst

å

r och som ryms inom normkvanliteten skall l

ö

pande under 

å

ret kunna erh

å

lla pris­till

ä

gg. Vid ber

ä

kningarna av j

ä

mf

ö

relsepris skall 

ä

ven

ö

verskott inom normkvantiteten v

ä

gas in. Som pristill

ä

gg f

ö

resl

å

s 75?

ö

 av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris. F

ö

rdelningen av norm­kvantiteten skall ske enligt principen kvantitet per man och vecka.

F

ö

r 

ö

vriga st

ö

d

å

tg

ä

rder f

ö

resl

å

s ett totalbelopp p

å

 3,1 milj kr. Desssi st

ö

d

å

tg

ä

rder 

ä

r pristill

ä

gg pa s

ö

tvallensfisk och r

å

r

ä

ka, pris-utj

ä

mningsEidrag f

ö

r frvst torskfil

é

, regionalt frakt=;tod, fraklbi-drac tili foderfisk samt bidrag till Sveriges fiskares riksf

ö

rbund f

ö

r att t

ä

cka f

ö

rbundets kostnader for pris

ö

verl

ä

ggningarna. H

ä

rtill kommer kostnad f

ö

r Svensk fisks administration m m. Enligt fiskels marknadsoed

ö

mning anses kostnaden fbr oristill

ä

gg bli 64 milj kr. Totalkostnaden enligt fiskets s

ä

ll alt r

ä

kna uppg

å

r lill ca 70 milj kr.

Eftersom delegationernas s

ä

tt att ber

ä

kna f

ö

rslaoens koslnader grundar sig p

ä

bl a olika marknadsbed

ö

mningar g

ö

r n

ä

mnden f

ö

ljande f

ö

rtydliganden.

Konsumentdelegationens bud har ber

ä

knats p

å

grundval av den marknads­bed

ö

mning soni n

ä

mnden st

å

r for medan fiskets bud utg

å

r fr

å

n en n

å

got mer optimistisk marknadsbed

ö

mning an n

ä

mndens. Enligt n

ä

mndens be­r

ä

kningar kostar d

ä

rf

ö

r fiskets bud totalt ca 75 milj kr varav f

ö

r pristill

ä

gg 69 milj kr. Vid n

ä

mndens kostnadsber

ä

kningar av fiskels bud 

hat- 

det emellertid varit n

ö

dv

ä

ndigt all bortse fr

å

n den kostnads­

ö

kning som fiskels f

ö

rslag att ber

ä

kna j

ä

mf

ö

relsepriset inneb

ä

r. Som nyss n

ä

mnts anser fisket att 

ä

ven 

ö

verskott skall ing

å

 vid ber

ä

kning av j

ä

mf

ö

relsepris.

1) Det bud som h

ä

r redovisas f

ö

rel

å

g n

ä

r jordbruksn

ä

mnden hade att ta st

ä

llning till delegationernas bud. Det har p

å

 n

å

gra punkter modifierats i bilaga 4.

Prop. 1980/81:198

25

B.  F

ö

rslag till normnriscr m m f

ö

r perioden 1 janunri - 30 juni 1981

8.1   Normpriser

Som inledningsvis anf

ö

rts har jordbruksn

ä

mnden vid utformninqen av f

ö

rslaget till normpriser som utg

å

ngspunkt haft statsmakternas be­slut r

ö

rande de allm

ä

nna m

å

len f

ö

r fiskeripolitiken. Det inkomst­material som g

å

tt att f

å

fram inf

ö

r 

ö

verl

ä

ggningorna 

ä

r som tidigare p

å

pekats av den beskaffenheten att det inte till

å

ter att n

å

gra preciserade slutsatser dras betr

ä

ffande inkomstl

ä

get f

ö

r fiskarna j

ä

mf

ö

rt med andra grupper. Vid sidan av inkomstm

ä

lel m

å

ste vidare beaktas de 

ö

vriga m

å

len f

ö

r fiskeripolitiken. Moi bakgrund nv den inkoriistniv

å

 som f

ö

relegat under 1979 och med h

ä

nsynstagande till 

ö

vriga m

å

l har n

ä

mnden ansett att soni utg

å

ngspunkt f

ö

r normpiiser f

ö

r f

ö

rsta halv

å

ret 1961 kan tas de genomsnittliga avr

ä

kninqspriSErn: p

å

fisk som q

ä

llde f

ö

r ianuari - oktober 1979". lill dessa priser 

hnr 

lagts d

å

utg

å

ende s

ä

rskilda pristill

ä

gg f

ö

r annan fisk 

ä

n sill modDri vad g

ä

ller sill, ett p

å

slag gjorts med ett n

å

got mindre tielopn. De s

å

 framtagna priserna har d

ä

refter ber

ä

knats i;pp med h

ä

nsyn till k.nd kostnadsutveckling (december 1979 - juni 1980).

Av irikamstmnttrialet frymg

å

r att J nkuirElspri dningen bl;;na f:skn,"-.ri 

ä

r mycket st.or. N

ä

mnoen har d

ä

rf

ö

r i sitt r~rEJag till ncrriErjser s

ä

rEkjlt r.Tkn,'jl, unp n.ErrvipriEet p

å

 den 

;y.iT,:iTC  

siileri .E.-:r-.t :.

å

 kck-r

ä

kn f.jr alt d

ä

rmic mcjiigg

ö

ra en viSE inkomctrcr=.t.-:rK-n;ncj fiir berordp fiskararupper.

ä

mnasn f

ö

rklarade sin i detlE sa-rir.anii-r g beredd att med parterna diskutera vissa omdisponeringar i si ut bud till f

ö

rm

å

n f

ö

r s

ä

rskilda grupper inom fisket.

De av n

ä

;"naen f

ö

resjriana norinnriserns samt e- j'-i "

ö

re' el' -;le j?

.""-... deieEationernas f

ö

rslag och qenon-sr-ittl.-.-t ot

ö

EtElEr, svr-iK;-.:' ;.- .-; . till fiskare under 1979 

å

terfinns i bilaga 5.

8.2   Normkvantitet

Enligt statsmakternas beslut skall norn,kvantitet faststEliss i syfte atl hindra att prisst

ö

det leder till en allf

ö

r stor 

ö

knii;-; hi fisket efter vissa fiskslag nch d

ä

rmed till icks 

ö

nsKvarria ovpESkott av konsumtionsfl sk som inte kan tas till var? som m

ä

nniEKofcdn. Noriiikvantitet skall dock inte fastst

ä

llas s

å

 sn

ä

vt att don inle t

ä

cker de norn'nla variationerna i fir.ket. Det unocrstrvks 

ä

ven atl norriki.'

£

i.ntiteten inte innebar n

ä

gori begr

ä

nsning i fisket utan cnd:-:.-:_ anger f

ö

r vilken kvantitet priEsc

ö

d kan utg

å

.

De fiskslag f

ö

r vir.;a norrnkvnti teter i f

ö

rsta hand 

ä

r aktuall,' ar sill/st roiTimj.ng och torsk. Vad f

ö

rst g

ä

ller sill/str

ö

.Timinn 

t\zT 

f

å

ngsterna 

ö

kat myckel kraftigt c.-e se.'-.;(Ete 

ä

ran. Prelirnin.irt u,..;..u; k f

å

ngsten 1979 till drygl 122 000 lon varav dock ca 16 DuO ton d.iiEKi landades i utlandel och knappt 7 000 ton utgjorde 

ö

verskott s;):n,

1) Det slatistiska prismaterial som fanns tillg

ä

naligt vid d:-:l ur-spru.-igliga utform.onrjet av n

ä

i.indens oud, vilket legal till grunj fn det nu framlagaa f

ö

rslaget, omfattade endast perioden januari -oktober 1979.

Prop. 1980/81:198

26

ö

vertagits av Svensk fisk. Av i Sverige ilandf

ö

rd sill kunde s

ä

ledes p

å

 den svenska marknaden samt p

å

 exportmarknaden avs

ä

ttas till l

ä

gst g

ä

llande minimipris sammanlagt knappt 100 000 ton sill/ str

ö

mming. Enligt fiskeristyrelsens l

å

ngsiktsplan f

ö

r yrkesfisket r

ä

knar man med att vid nuvarande totala f

å

ngstuttag 

(ca  

120 000 ton) storleken av de ol

ö

nsamma f

å

ngstuttagen skulle komma att uppq

å

 till ca 40 - 50 OQO ton i mitten av 1980-talet, dvs f

å

ngsterna av sill/str

ö

mming skulle beh

ö

va begr

ä

nsas till ca 70 

ä

 80 000 ton (inkl utlandslandningar).

Ä

ven f

å

ngsterna av torsk har 

ö

kat relativt kraftigt de senaste 

å

ren. 1979 

ä

rs f

å

ngst uppgick till drygt 23 000 ton medan f

å

ngsten enbarl under f

ö

rsta halv

å

ret 1980 uppgick till knappt 22 000 lon. H

ä

rav utgjorde dock ca 4 800 ton 

ö

verskott som

ö

vertagils av Svensk fisk medan ungef

ä

r 5 000 ton exporterades. P

å

 den svenska marknaden kunde s

å

ledes avs

ä

ttas endast drygt 12 000 ton.

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att normkvantiteter f

ö

r f

ö

rsta halv

å

ret 19E1 fastst

ä

lls endasi f

ö

r sill/str

ö

mming och torsk. Normkvantiteten f

ö

r sill/str

ö

mming b

ö

r s

ä

ttas till 42 500 lon, vilkel per hel

å

r motsvarar B5 000 ton och f

ö

r torsk till 20 000 ton, vilket per hel

å

r motsvarar en normkvanlitet p

å

 ca 30 000 ton.

F

ö

rdelningen av normkvanliteten bor t \' ske enligl principen man cch vecka. Denna f

ö

rdelningsmetodik b

ö

r dock kunna omprovas senare.

8.3    pristill

ä

gg

Normprissystemet inneb

ä

r alt on. marknadspriset till fiskaren under­stiger normnriset ett pristill

ä

gg skall utg

å

. Delta skall dock inte motsvara hela skillnaden mellan marknadspris (j

ä

mf

ö

relsepris) och normpris. Storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris som skall utg

ä

 i pristill

ä

gg skall enligt stats­makternas beslut tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna mellan parterna.

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att pristill

ä

gg utg

å

r i princip med 

75%  

av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris. J

ä

mf

ö

relsepriset utg

ö

r en sammanv

ä

gning av priser f

ö

r hela landet f

ö

r resp normoris-grupp. Underlaget f

ö

r j

ä

mf

ö

relsepris skall normalt utg

ö

ras av av­r

ä

kningspriserna f

ö

r de kvantiteter som s

å

lts till minst l

ä

gstapris.

I enlighet med statsmakternas beslut (prop 1979/80:169) skall pris­till

ä

gg l

ö

pande utg

å

 endast f

ö

r de kvantiteter som s

å

lts till minsl l

ä

gstapris. Fr

å

gan om prisst

ö

d f

ö

r s

å

dant 

ö

verskott som kan f

ö

re­ligga inom den totala normkvanliteten liksom i fr

å

ga om fiskslag utan normkvantitet f

å

r tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna mellan parterna efter reglenngs

å

rets utg

å

ng.

8.4    S

ä

rskilda medel_f

ö

r 

ö

verskott

I normprissystemet ges st

ö

det till fisket genom fastst

ä

llandet av normpriser och normkvantiteter. De kvantiteter som inte kan s

ä

ljas till minst l

ä

gstapris skall 

ö

vertas av Svensk fisk till ett av f

ö

reningen fastst

ä

llt

ö

verskottspris. Niv

å

n f

ö

r detta avg

ö

rs ytterst

Prop. 1980/81:198

27

av de medel som Svensk fisk disponerar f

ö

r denna verksamhet, dvs i f

ö

rsta hand de marknadsint

ä

kter som inflyter fr

å

n f

ö

rs

ä

ljningen av till f

ö

reningen 

ö

verl

ä

mnade kvantiteter. Hed h

ä

nsyn till att 

ö

verskottspriset, n

ä

r f

ö

reningens koslnader f

ö

r transport etc fr

å

n­dragits, sannolikt blir ganska l

å

gt, f

ö

resl

ä

r n

ä

mnden att Svensk fisk f

å

r disponera ytterligare 2,5 milj kr f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l.

.5 S

ä

rskilda_st

ö

d

å

tg

ä

rder

Enligt statsmakternas beslut skall prisregleringen enligt normpris­systemet i princip omfatta viktigare slag av saltvattcnsfisk som f

ö

rs i land i Sverige och s

ä

ljs till svensk f

ö

rslahandsmollagare f

ö

r konsumtioos

ä

ndam

ä

l. Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till normpriser omfattar samtliga fiskslag utom makrill som f n 

ä

r minimiprisreglerad samt d

ä

rut

ö

ver kokr

ä

ka. Det inneb

ä

r att, f

ö

rutom fisk som av svenska fiskare direktlandas utomlands, 

ä

ven s

ö

tvallensfisk och olika slag av makrill, ligger utanf

ö

r systemet. N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att nuvarande st

ö

d f

ö

r dessa fiskslag i form av s

ä

rskilt pristill

ä

gg f

ä

r utg

å

ä

ven fr

å

n den 1 januari 1981. De pristill

ä

gg som g

ä

llde den 1 januari 1980 b

ö

r d

ä

rvid r

ä

knas upp med 70?i. F

ö

r makrill f

ö

ruts

ä

tts att Svensk fisk skall kunna fastst

ä

lla l

ä

gsta- och 

ö

verskottspriser. De s

ä

rskilda reqler som tijl

ä

mpats f

ö

r 

ö

vertagande av s k ringnotsmakrill b

ö

r likaledes g

ä

lla.

Enligt nu g

ä

llande prisreglering till

ä

mpas vid sidan av minimi- och garanliprissystemet och ut

ö

ver de s

ä

rskilda pristill

ä

ggen olika former av st

ö

d, n

ä

mligen prisutj

ä

mningsbidrag f

ö

r frysta fiskfil

é

er, regionalt fraktst

ö

d p

å

 ostkusten samt ett s

ä

rskilt st

ö

d till r

å

r

ä

ka.

Vad f

ö

rst g

ä

ller st

ö

det till r

å

r

ä

ka, som per den 1 juli 1960 utgick med 1:35 kr per kg, har n

ä

mnden vid utformningen av sitt f

ö

rslaq till normpris f

ö

r kokr

ä

ka tagit h

ä

nsyn till detta st

ö

d. S

å

ledes har till det enligt ovan n

ä

mnda principen utr

ä

knade normpriset f

ö

r kok-r

ä

ka lagts 1:35 kr per kg. I det f

ö

reslagna normpriset f

ö

r kokr

ä

ka ing

å

r s

å

ledes 

ä

ven st

ö

det f

ö

r r

å

r

ä

ka.

Vad g

ä

ller de tv

å

ö

vriga st

ö

dformerna - prisutj

ä

mningsbidrag f

ö

r djupfrysta torskfil

é

er och regionalt fraktst

ö

d p

å

 ostkusten -

ä

r normprissystemet s

å

 utformat att dessa st

ö

dformer ers

ä

tts av pris­till

ä

ggen. N

å

got s

ä

rskilt belopp skulle s

å

ledes inte beh

ö

vs ansl

å

s f

ö

r dessa st

ö

d

å

tg

ä

rder.

N

ä

mnden 

ä

r medveten om att i normprissystemet problem kan uppst

å 

under ig

å

ngs

ä

tlningsskedet, som inte kunnat f

ö

rutses vid 

ö

ver­l

ä

ggningarna. F

ö

r att systemet inte skall drabbas av of

ö

rutsedda sv

å

righeter synes det 

ä

ndam

å

lsenligt att Svensk fisk vid behov och efter bemyndigande av jordbruksn

ä

mnden skall kunna genomf

ö

ra till­f

ä

lliga st

ö

d

å

tg

ä

rder.

Svensk fisk b

ö

r f

ö

r fortsatta pristill

ä

gg f

ö

r s

ö

tvattensfisk och makrill samt f

ö

r eventuella 

ö

vriga st

ö

d

å

tg

ä

rder under f

ö

rsta halv­ 

å

ret 1981 f

å

 disponera h

ö

gst en milj kr.

Prop. 1980/81:198

28

8.6 Kostnaderna f

ö

r regleringen

Mot bakgrund av den av jordbruksn

ä

mnden gjorda marknadsbed

ö

mningen (se avsnitt 5) och de av n

ä

mnden f

ö

reslagna normpriserna och norm-kvantiteterna kan kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen under f

ö

rsta halv

å

ret 1981 ber

ä

knas uppg

å

 till ca 31 milj kr. H

ä

rtill kommer de medel som f

ö

resl

ä

s st

ä

llas till f

ö

rfogande f

ö

r Svensk fisk f

ö

r att sl

ö

dja

ö

ver­skottspriserna - 2,5 milj kr - och f

ö

r s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder - en milj kr - samt vidare kostnader f

ö

r Svensk fisks administration m m - 2,5 milj kr. Den sammanlagda koslnaden f

ö

r prisregleringsverksamheten under f

ö

rsta halv

å

ret 1981 ber

ä

knas s

å

lunda till ca 37 milj kr.

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r att kostnaderna f

ö

r Svensk fisks administration m m 1 huvudsak f

å

r t

ä

ckas ganom de r

ä

nteint

ä

kter som uppkommer hos f

ö

r­eningen eller konjunklurutj

ä

mninnsfcnden. 1 den m

ä

n dessa medel inle r

ä

cker till b

ö

r erforderligt medelsbehov t

ä

ckas genom uttag ur fonden.

Som framg

å

r av avsnitt 6 ber

ä

knas med nuvarande storlek av pris­regleringsavgiften int

ä

kterna uppg

å

 lill ca 16 milj kr per halv

å

r medan r

ä

nteint

ä

kterna p

å

medel innest

å

ende i prisregleringskassan ber

ä

knas till 2,5 milj kr per halv

å

r. Hot bakgrund h

ä

rav f

ö

resl

å

r n

ä

mnden atl prisreqleringsavgiflen p

å

 fisk h

ö

js med 2 procentenheter till 

i

°

i!  

eller motsvsrande belopp i 

ö

re per kg fr

å

n oen 1 Januari 1961. Int

ä

kterna skulle h

ä

rmed

ö

ka med 

å

tta milj kr till 24 milj kr f

ö

r f

ö

rsta halv

å

ret 1931. F

ö

r atl bestrida de ber

ä

knade kostnaderna f

ö

r prisregleringen b

ö

r dessutom kunna disponeras sex milj kr fr

å

n pr;'s-reqleringskassan f

ö

r fisk och tv

å

milj kr fr

å

n Svensk fisks konjunktur-utj

ä

mningsfona.

Finansieringen av pristill

ä

ggen och de meoel son f

ö

resl

å

s tillf

ö

ras Svensk fisk f

ö

r olika st

ö

d

å

tg

ä

rder, o v s sammanlagt 34,5 milj kr, skulle d

ä

rmed ske p

å

f

ö

ljande s

ä

tt:

Prisregleringsavgifter

24,0 milj kr

R

ä

ntor till prisregleringskassan  2,5    "

Medel ur prisregleringskassan    6,0    "

Medel ur konjunkturutj

ä

mnings­

fonden

2,0    '

34,5 milj kr

I den m

å

n de medel som p

å

 angivet s

ä

tt kommer att st

å

till f

ö

reningens f

ö

rfogande f

ö

r att t

ä

cka kostnaderna f

ö

r prisregleringen under peri­oden 1 januari - 30 juni 1981 inte r

ä

cker lill b

ö

r f

ö

reningen vid of

ö

rutsedda behov f

å

 ta i anspr

å

k medel ur konjunkturutj

ä

mnings­fonden intill h

ö

gst en fj

ä

rdedel av fondens beh

å

llning. N

ä

mnden b

ö

r f

å

 medge att mer 

ä

n en fj

ä

rdedel f

ö

rbrukas. I likhet med vad som redan g

ä

ller b

ö

r fondens beh

å

llning inle ulan regeringens s

ä

rskilda medgi-vande f

å

 understiga 20 milj kr.

Prop. 1980/81:198

29

9.  Bemvndiganden

Under h

ä

nvisning till vad som nu anf

ö

rts anh

å

ller n

ä

mnden att f

å 

handl

ä

gga prisregleringen p

å

 fisk under f

ö

rsta halv

å

ret 1981 i enlighet med vad ovan f

ö

reslagits. Detta inneb

ä

r s

å

ledes att norm­prissystemet skall b

ö

rja till

ä

mpas fr o m den 1 januari 1981. N

ä

mnden anh

å

ller vidare om att regeringen fastst

ä

ller de av n

ä

mnden f

ö

re­slagna normpriserna och normkvantitelerna.

Mot bakgrund av det av n

ä

mnden redovisade behovet av inkomst­f

ö

rst

ä

rkning av regleringsmedel i samband med inf

ö

randel av norm­prissystemet f

ö

resl

å

s en h

ö

jning av prisregleringsavgiften fr

ä

n fyra till sex procent vilket kan ber

ä

knas medf

ö

ra en inkomstf

ö

r­st

ä

rkning av ca 16 milj kr per 

å

r. Prisregleringsavgift p

ä

 svensk­f

å

ngad och importerad fisk b

ö

r s

å

ledes f

å

 uttas med i princip h

ö

gst sex procent av ink

ö

pspriset eller importv

ä

rdet eller till belopp som i stort sett svarar mot procentavgiften.

N

ä

mnden anh

å

ller om bemyndigande att p

ä

 de grunder som ovan f

ö

re­slagits besluta om att utbetala medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk samt medge att h

ö

gst tv

å

milj kr ur Svensk fisks konjunktur-utj

ä

mningsfond f

å

r anv

ä

ndas f

ö

r alt bestrida kostnaderna f

ö

r fisk-prisreqleringen under f

ö

rsta halv

å

ret 1981. N

ä

mnden b

ö

r 

ä

ven f

å 

meddela n

ä

rmare best

ä

mmelser om pristill

ä

ggen och hur utbetalning av pristill

ä

ggen skall ske.

10.  Prisregleringen under reglerings

ä

ret 1981/82

ö

verl

ä

ggningar r

ö

rande prisregleringen 

o

é

fisk f

ö

r reglerings

ä

ret 1981/82 bords normalt ha inletts under januari m

å

nad 1981 och vara avslutade f

ö

re februari m

å

nads utg

å

ng. 

Ö

verl

ä

ggningarna skulle s

å­

lunda inledas om ca tv

ä

 m

å

nader. Emellertid skulle d

å

 f

ö

religga mycket litet nytt statistiskt material i f

ö

rh

å

llande till de nu av­slutade 

ö

verl

ä

ggningarna. N

å

got nytt inkomstmaterial skulle s

ä

lunda knappast f

ö

religga. Statistiska centralbyr

å

ns deklaralionsunder-s

ö

kningar belr

ä

ffande yrkesfiskarnas inkomster avseende inkomst

å

ret 1979 torde enligt vad n

ä

mnden inh

ä

mtat fr

å

n SCB sannolikt inte publiceras f

ö

rr

ä

n tidigast i februari m

å

nad 1981. En av n

ä

mnden och SFR gemensamt planerad l

ö

nsamhetsunders

ö

kning avseende inkomst­

å

ret 1980 torde inte kunna redovisas f

ö

rr

ä

n tidigast i april m

å

nad 1981. Tillr

ä

ckliga erfarenheter av till

ä

mpningen av normprissystemet kan ej heller f

ö

religga redan i b

ö

rjan av 1981.

Mot bakgrund h

ä

rav synes det mest 

ä

ndam

å

lsenligt att avvakta med 

ö

verl

ä

ggningarna avseende normpriser, normkvantiteter och dyligl under reglerings

å

ret 1981/82 till april - maj 1981. N

ä

mnden skulle d

å 

med utg

å

ngspunkt i de principer som g

ä

ller f

ö

r f

ö

rsta halv

å

ret 1981 inkomma med f

ö

rslag till normpriser och normkvantiteter m m samt till finansiering av regleringen f

ö

r det kommande reglerings

å

ret. Det skulle d

å

erfordras att regeringen bemyndigas besluta i fr

å

ga om prisregleringen p

ä

 fisk f

ö

r reglerings

å

ret 1981/82.

Prop. 1980/81:198

30

Detta 

ä

rende har, p

å

 f

ö

redragning av avdelningsdirekt

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN], avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN], Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg. D

ä

rvid har 

ä

ven av­delningschefen Wenker n

ä

rvarit. Mot n

ä

mndens beslut reserverade sig Icriamnten[REDACTED_EFTERNAMN] (se bilaga 

é

).

Ingv Lindstr

ö

m

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:198

31

Bilaga 2

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND

1981-04-08                       Dnr   301-112/81     KlD

Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd med f

ö

rslag till reglering av priserna p

ä

fisk m m under budget

å

ret 1981/82____________________________ 

3 bilagor

1.  F

ö

rhandlinqsuppdraqet

Regeringen har i beslut den 23 december 1980 uppdragit 

å

t statens jordbruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med Fiskets f

ö

rhandlings­delegation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen p

å

 fisk under budget

å

ret 1981/82. F

ö

r­slaget skulle utformas med utg

å

ngspunkt i de av riksdagen 

å

r 1978 beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripolitiken och riktlinjerna for prisregleringen p

å

 fisk saml med beaktande av det f

ö

rslag som fram­lagts av arbetsgruppen f

ö

r prisreglering p

å

fisk m m. Enligt uppdraget borde n

ä

mnden

ä

ven avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisreg­leringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l. Regeringen har dessulom genom beslut den 17 mars 1981 till jordbruksn

ä

mnden

ö

verl

ä

mnat en skrivelse fr

å

n Sveriges fiskares riksf

ö

round ang

å

ende r

ä

ntan p

ä

 fiskeril

å

nen f

ö

r behandling i samband med de p

å

g

å

ende 

ö

verl

ä

ggningarna.

Jordbruksn

ä

mnden har nu

ö

verlagt med Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelegationen ang

å

ende prisregleringen p

å

 fisk under perioden 1 juli 1981 - 30 juni 1982. 

Ö

verl

ä

ggningarna har lett till en uppg

ö

relse och i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna l

ä

gger n

ä

mnden fram f

ö

ljande f

ö

rslag till st

ö

d

å

tg

ä

rder inom fisket f

ö

r n

ä

mnda perioden.

2.  Utg

å

ngspunkter

Vid utformningen av sitt f

ö

rslag har n

ä

mnden och delegationerna som utg

å

ngspunkt haft de allm

ä

nna fiskeripolitiska m

å

l som riksdagen fast­st

ä

llt (prop 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Dess3 omfattar ell inkomslm

å

l, ett konsumentpolitiskt m

ä

l, ett produktions­m

å

l, ett effektivitetskrav och elt regionalpolitiskt m

å

l.

Inkomstm

å

let inneb

ä

r enligt riksdagsbeslutet atl med statliga in­satser skall efterstr

ä

vas s

å

dana villkor f

ö

r fisket atl de som ar sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppn

å

 en med j

ä

mf

ö

rbara grupper likv

ä

rdig ekonomisk och social standard. Inkomst­m

å

let inneb

ä

r emellertid inle n

å

gon inkomstgaranti f

ö

r enskilda fiskare eller fiskef

ö

retag.

Det konsumentpolitiska m

ä

let inneb

ä

r att konsumenterna b

ö

r ha till­g

å

ng till fisk av god kvalitet till rimliga priser.

Prop. 1980/81:198

32

Produktionsm

å

let inneb

ä

r att inom de gr

ä

nser som ges av en ansvars­full hush

å

llning med fisktillg

å

ngarna en l

ö

nsam och stabil avs

ä

ttning skall vara avg

ö

rande f

ö

r f

å

ngstens omfattning. Fiskets inriktning skall s

å

 l

ä

ngt som m

ö

jligt anpassas till efterfr

å

gan p

å

 fisk inom landet s

ä 

att ood balans uppn

å

s mellan tillg

ä

ng och efterfr

å

gan.

Vad g

ä

ller effektivitetskravet f

ö

ruts

ä

tter propositionen att fiskeri­n

ä

ringen arbetar s

ä

 effektivt och rationellt som m

ö

jligt. Endast genom en fortl

ö

pande effektivisering av n

ä

ringen 

ä

r det m

ö

jligt att f

ö

rena inkomstm

å

let med de krav som konsumenterna och samh

ä

llel kan st

ä

lla.

Vad slutligen g

ä

ller det regionalpolitiska m

å

let p

å

pekas att vid avv

ä

gningen av fiskets omfattning och inriktning h

ä

nsyn ocks

å

 m

å

ste tas till kravet p

ä

 syssels

ä

ttning inom fisket i de kust- och sk

ä

r­g

å

rdsomr

å

den d

ä

r fisket har stor regionalpolitisk betydelse. Genom etl l

ä

mpligt utformat statligt st

ö

d b

ö

r den i fisket sysselsatta bofasta befolkningen kunna f

å

 rimliga m

ö

jligheter till arbete i sin hemort.

Kostnaderna f

ö

r regleringen blir beroende p

å

 f

ö

reslagna normpriser och bed

ö

mningen av marknadsutvecklingen.

Jordbruksn

ä

mnden har vidare enligt sina direktiv utg

å

tt fr

ä

n all den tekniska utformningen av prisregleringen p

ä

 fisk reglerings

å

ret 1981/82 skall ske i enlighet med dt grunder som godk

ä

nts av statsmal

ö

vrigl n

ä

rmare redovisats av arbetsgruppen f

ö

r normprissystemets lekniska utformning (DsJo 1979:14).

Med h

ä

nsyn bl a till att normprissystemet inte pr

ö

vats i praktiken 

ä

r det inte m

ö

jligt att f

ö

rutse alla de problem som kan uppst

å

. N

ä

mnden och delegationerna har d

ä

rf

ö

r utg

å

tt fr

å

n alt det f

ö

rslag som nu framl

ä

ggs f

ä

r ses som ett f

ö

rs

ö

k som inte beh

ö

ver vara bindande f

ö

r framtiden.

3. Inkomstm

å

l och inkomstutveckling

I riksdagsbeslutet om nya riktlinjer f

ö

r fiskeripolitiken finns som n

ä

mnts ett inkomstm

å

l f

ö

r fisket. Inneb

ö

rden av detta ni

å

l

ä

r att man med slatliga insatser skall efterstr

ä

va s

å

dana villkor f

ö

r fisket att de som 

ä

r sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppn

å 

en med j

ä

mf

ö

rbara grupper likv

ä

rdig ekonomisk och social standard.

F

ö

r bed

ö

mning av inkomstl

ä

get har vid 

ö

verl

ä

ggningarna beaktats dels deklarationsunders

ö

kningar om fiskares inkomster, dels speciella l

ö

n­samhetsunders

ö

kningar f

ö

r fiskelag. Tyngdpunkten i inkomstmaterialet har vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna legat vid deklaratignsunder-s

ö

kningar. N

å

gra precisa j

ä

mf

ö

relser mellan fiskares inkomster och inkomsterna for andra yrkesgrupper har dock inte kunnat g

ö

ras efter­som tillg

ä

nglig inkomststatistik endast ger en grov bild av inkomslerna inom fisket. Vidare 

ä

r j

ä

mf

ö

relser med inkomster f

ö

r andra f

ö

retagar­grupper eller anst

ä

llda sv

å

ra att g

ö

ra.

De deklarerade inkomsterna inom fisket efter 

ä

r 1975 har enligt n

ä

mndens uppfattning i allm

ä

nhet utvecklats gynnsamt. F

ö

r 

ä

r 1979 har dock inkomst­

ö

kningen stagnerat och f

ö

r vissa fiskare redovisas en viss nedg

å

ng i in­komsterna. 1 stort sett har dock fiskets inkomster under 1979 varit de­samma som under 1978. Priserna har visserligen sjunkit fr

ä

n den h

ö

ga niv

å

n under 1978 men detta har kompenserats genom 

ö

kade f

å

ngster. I vilken grad f

å

ngstanstr

ä

ngningarna d

ä

rvid 

ö

kat kan inte statistiskt veri­fieras.

Prop. 1980/81:198

33

Allt inkomstmaterial visar att inkomstspridningen bland fiskarna 

ä

r betydande s

å

v

ä

l inom som mellan kuststr

ä

ckorna. Som exempel kan n

ä

mnas att den taxerade nettoint

ä

kten av fiske f

ö

r samtliga kategorier fiskare 

å

r 1979 f

ö

r "s

ö

dra" ostkusten vid den nedre kvartilen' var 15 300 kr och vid den 

ö

vre' 43 200 kr. Motsvarande siffror f

ö

r G

ö

teborgs och Bohus l

ä

n var 37 OOD kr resp 73 000 kr. N

ä

mnda olikheter kan f

ö

rklaras av skillnader i bl a fiskets struktur.

Tr

å

lfisket svarar f

ö

r den helt dominerande delen (ca 70-80?

ö

) av f

å

ngsterna av de fiskslag som ing

ä

r i den nuvarande prisregleringen. Av hela fiskark

ä

ren i saltsj

ö

fisket utgjorde 

å

r 1979 tr

å

lfiskarna dock mindre 

ä

n h

ä

lften (ca 4Dfi). Den grova bild som inkomstmaterialet ger tyder enligt n

ä

mndens uppfattning p

å

 att tr

å

lfiskarnas inkomster niv

å­

m

ä

ssigt h

ä

vdar sig i f

ö

rh

å

llande till andra j

ä

mf

ö

rbara gruppers. Inom fisket redovisas i regel de h

ö

gsta inkomsterna av tr

å

lfiskare. 

Ä

ven inom tr

å

lfisket f

ö

rekommer emellertid betydande inkomstskillnader.

4. Prognos f

ö

r f

å

ngster och avs

ä

ttning 1981/82

Fiskeristyrelsen genomf

ö

r i samr

å

d med jordbruksn

ä

mnden och i samarbete med Sveriges fiskares riksf

ö

rbund en fortl

ö

pande planering av fiskets om­fattning och inriktning p

ä

 kortare och l

ä

ngre sikt. Senast framlagda plan avser det f

ö

rv

ä

ntade f

å

ngst- och avs

ä

ttningsulrymmel budget

å

ret 1981/82.

F

å

ngstutrymmesproqnosen utg

ä

r dels fr

å

n F

ö

rutsebara biologiska faktorer, dels fr

å

n f

å

ngslkvoter som svenskt fiske f

ö

rv

ä

ntas komma att bli till­f

ö

rs

ä

krat.

F

ö

r sill/str

ö

mming f

ö

rv

ä

ntas det reella f

å

ngstutrymmet 1981/62 uppg

å 

till ca 120 OOD ton. Os

ä

kerheten i prognosen 

ä

r dock stor eftersom 

ö

verenskommelse

ä

nnu ej n

å

tts mellan Sverige och EG avseende bl a f

ö

rdelningen av f

å

ngsterna i Skagerrak och Kattegatt. F

å

ngstutlaget av sill 

å

r 1980 var enligt prelimin

ä

ra uppgifter 128 000 ton, varav inemot 90 000 ton f

å

ngades i 

Ö

stersj

ö

n. Ett 

ö

kat f

å

ngstuttag f

ö

rutses f

ö

r 1981/82 i 

Ö

stersj

ö

n, medan f

å

ngstuttaget i Skagerrak och Kattegatt f

ö

rutses minska kraftigt. F

å

ngstutrymmet f

ö

r torsk f

ö

rutses f

ö

r budget­

å

ret 1981/82 

ö

ka till ca 49 000 ton. J

ä

mf

ö

rl med f

å

ngsten 

ä

r 1980 inneb

ä

r detta en 

ö

kning med ca 17 000 ton. Liksom f

ö

rh

å

llandet 

ä

r belr

ä

ffande sill, kommer huvuddelen av f

å

ngsten av torsk att tas i 

Ö

stersj

ö

n. F

å

ngstkvoten i v

ä

sterhaven 1981/82 uppg

å

r enligt planen endast till ca 9 000 ton. Utvecklingen efter 1981/82 anses komma att medf

ö

ra minskade torskf

å

ngster i 

Ö

stersj

ö

n.

F

ö

r 

ö

vriga arter f

ö

rutses endast mindre 

ä

ndringar i f

å

ngstutrymmet fr

å

n 

å

r 1980 till 1981/62. Ett undantag ulg

ö

r dock 

å

l d

ä

r kustf

å

ngslerna f

ö

rutses minska med 200 ton eller med ca 20?.

N

ä

r det g

ä

ller avs

ä

ttningsulrymmel f

ö

r sill/str

ö

mming bed

ö

ms atl ungef

ä

r samma kvantitet b

ö

r kunna avs

ä

ttas 1961/82 som under n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende 

å

r, d v s ca 110 000 ton. I planen understryks dock att de antaganden som ligger till grund f

ö

r prognosen l

ä

tt kan f

ö

r

ä

ndras.

Utrymmet f

ö

r avs

ä

ttning inom landet av torskfisk, dvs f

ö

rutom'torsk 

ä

ven kolja, kummel, gr

å

sej m fl n

ä

rbesl

ä

ktade arter, f

ö

rutses vara

1)

Nedre .fj

ä

rdedelens h

ö

gsta inkomst

2)

Ö

vre fj

ä

rdedelens l

ä

gsta inkomst

3   Riksdagen 1980/81. 1 saml. Nr 198

Prop. 1980/81:198

34

upp

å

t 25 000 ton 1961/82. I prognosen har h

ä

nsyn tagits till att ganska omfattande investeringar i torskberedningsindustrin har skett, vilket f

ö

rutses inneb

ä

ra att ytterligare 7 

ä

 10 000 ton torskr

å

vara kommer att bearbetas till frysta fil

é

er j

ä

mf

ö

rt med lidigare 

ä

r. lill f

ö

ljd av att flera betydelsefulla fiskerinationer f

ö

rlorat traditionella fiskevatten p

ä

 grund av att exklusiva fiskezoner har uppr

ä

ttats, g

ö

rs vidare i fiskeplanen bed

ö

mningen att f

ö

rutom p

ä

hemmamarknaden stora kvantiteter hel torsk b

ö

r kunna avs

ä

ttas p

ä

 exportmarknaden.

5. Marknadsbed

ö

mning

I normprissystemet best

ä

ms pristill

ä

ggen och d

ä

rmed huvuddelen av kostnaderna f

ö

r prisregleringen av skillnaden mellan normpris och marknadspris (avr

ä

kningspris). Vid en uppskattning av kostnaderna f

ö

r norniprisregleringen under ett reglerings

å

r 

ä

r s

ä

lunda bed

ö

mningar av marknadspriserna v

ä

sentliga. Storleken av prislill

ä

ggsber

ä

ttigade kvantiteter 

ä

r ocks

å

 av stor betydelse f

ö

r regleringskostnaderna.

Sillpriserna p

å

verkades i slutet av 1970-talet framf

ö

r allt av den bristsituation som uppstod utomlands i och med att fisket i Nordsj

ö

n f

ö

rst starkt begr

ä

nsades och sedan i det n

ä

rmaste upph

ö

rde. De h

ö

ga sillpriserna tillsammans med brist p

å

 sill medf

ö

rde att konsumtionen i V

ä

steuropa delvis inriktades mot andra fiskslag. Denna kunsomtions-utveckling, som delvis fortfarande p

å

g

å

r, har i sin lur medf

ö

rt fallande silipriser. tn annan orsak till prisnedg

å

ngen p

å

sill 

ä

r att Canada har exporterat mycket betydanoe kvantiteter sill lill Europa. Genom att f n 

ö

ver tv

å

 tredjedelar av den svenska sillf

å

ngsten exporteras, best

ä

mmer den internationella marknaden i h

ö

g grad priserna till svenska fiskare.

Marknadsbilden v

å

ren 1981 f

ö

r

sill 

ä

r os

ä

ker. Priserna p

ä

 exportmarknaderna

ä

r l

å

ga och n

å

gon prish

ö

jning

kan knappast f

ö

rv

ä

ntas innevarande budget

å

r.

Man r

ä

knar emellertid med atl

marknacsl

ä

get kommer atl f

ö

rb

ä

ttras under

1981/62 och att marknadspriserna sannolikt kommer att vara h

ö

gre 

ä

n

genomsnittet f

ö

r

å

r 1980. Ett

betydande fiske i Nordsj

ö

n av sill och/

eller 

ö

kad export fr

ä

n Canada

skulle dock sannolikt medf

ö

ra l

ä

gre marknads­

priser 

ä

n de prognostiserade.

Ä

ven priserna p

å

 torsk 

ö

kade under senare delen av 1970-talet. Torsk­priserna

ä

r beroende av bl a priserna f

ö

r frysta torskfil

é

er p

å

 den internationella marknaden. H

ä

rvid har USA-marknaden stor belydelse for prisbildningen. Liksom f

ö

r sill har tillg

å

ngen p

ä

torsk minskat i Nordsj

ö

n och Atlanten. Denna bristsituation har pressat priserna upp

å

t men samtidigt har det kanadensiska torskfisket 

ö

kat och f

ö

rser numera USA med en betydande del av dess behov. Denna 

ö

kning har f

å

tt en pris-s

ä

nknade effekt p

å

 den europeiska marknaden. Emellertid r

ä

knar man med att marknadspriset p

å

 torsk 1981/82 kommer att ligga n

å

got h

ö

gre 

ä

n s

å

v

ä

l 1979 som 1980.

En viss 

ö

kning av avs

ä

ttningen av fisk p

å

 den inhemska marknaden kan antas som en f

ö

ljd av minskade livsmedelssubventioner. F

ö

r sill d

ä

r exporten 

ä

r helt dominerande f

ö

r avs

ä

ttningen torde dock en 

ö

kad in­hemsk konsumtion endast f

å

 marginell betydelse.

Prop. 1980/81:198

35

6.  Finansieringsl

ä

qet

F

ö

r att t

ä

cka kostnaderna f

ö

r minimi- och garantiprisregleringen m 

m 

under perioden 1 januari - 30 juni 1981 tillf

ö

rs f

ö

reningen Svensk Fisk enligt regeringens beslut 17 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r fisk. F

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg under perioden f

å

r f

ö

reningen anv

ä

nda ett totalbelopp av h

ö

gst 20 milj kr. H

ä

rav utg

å

r 15,5 milj kr ur pris­regleringskassan f

ö

r fisk och h

ö

gst 4,5 milj kr ur Svensk Fisks konjunktur­utj

ä

mningsfond. F

ö

r uts

ä

ttning av lax och 

å

l under innevarande budget

å

r har dessutom anslagits 2,5 milj kr ur prisregleringskassan.

Prisregleringsavgifl uttas f n i princip med 

6%  

eller motsvarande belopp i 

ö

re per kg, vilket ber

ä

knas ge en inkomst av ca 50 milj kr per reglerings

å

r. R

ä

nteint

ä

kterna i prisregleringskassan kan under budget­

å

ret 1981/82 ber

ä

knas till ca 5 milj kr. Kassans beh

å

llning per den 1 juli 1961 ber

ä

knas till ca 39 milj kr.

Beh

å

llningen i Svensk Fisks konjunklurulj

ä

mningsfond den 1 januari 1981 kan ber

ä

knas ha uppg

å

tt till ca 45 milj kr. R

ä

nteint

ä

kterna p

å

medel innest

å

ende i fonden ber

ä

knas till ca 2 milj kr under f

ö

rsta halv

å

ret 1981. F

ö

r pristill

ä

ggen under f

ö

rsta halv

å

ret 1961 kan ber

ä

knas beh

ö

va tas i anspr

å

k 4,5 milj kr. Kostnaderna f

ö

r minimi- och garantiprisregleringen m m under f

ö

rsta halv

å

ret 1981 ber

ä

knas f n uppg

å

 till ca 12 milj kr varigenom 5 milj kr skulle komma att 

ö

verf

ö

ras lill konjunkturulj

ä

mnings-fonden. Beh

å

llningen i fonden den 1 juli 1961 skulle d

ä

rmed komm;. alt upp­q

å

 lill ca 47 milj kr. Det b

ö

r p

å

pekas att den prognos som gjnrts vad betr

ä

ffar behovet av medel f

ö

r minimi- och garantiprisregleringen

ä

r mycket os

ä

ker och kan beh

ö

va justeras om marknadsl

ä

get skulle f

ö

r

ä

ndras s

å

 att betydande 

ö

verskott av t ex sill och torsk hastigt skulle uppst

å

.

Den sammanlagda beh

å

llningen i jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa f

ö

r fisk och Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mning.=;fond kan enligt vad som sagts ovan ber

ä

knas till omkring 86 milj kr den 1 juli 1981.

7.  F

ö

rslag till normpriser m m f

ö

r rcqlerinqs

ä

ret 1981/82

7.1   Normpriser

Som inledningsvis anf

ö

rts har jordbruksn

ä

mnden vid utformningen av f

ö

r­slaget till normpriser som utg

å

ngspunkt haft statsmakternas beslut r

ö

rande de allm

ä

nna m

å

len f

ö

r fiskeripolitiken.

Jordbruksn

ä

mnden har tidigare i skrivelse till regeringen 1980-11-19 ang f

ö

rslag till prisreglerande 

ä

tg

ä

rder p

å

 fiskets omr

å

de 1 januari - 30 juni 1981 m m redovisat fiskarnas inkomstf

ö

rh

å

llanden samt vissa j

ä

m­f

ö

relser med andra grupper. Vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna har visst ytterligare material bearbetats, vilket redovisas i bilaga 1. N

ä

mndens slutsatser r

ö

rande inkomstl

ä

get i fisket redovisas i avsnitt 3. N

ä

mnden har som utg

å

ngspunkt f

ö

r forslaget till normpriser haft 1979 

å

rs avr

ä

knings­priser, vilka r

ä

knats upp med h

ä

nsyn till k

ä

nd kostnadsutveckling under tiden december 1979 - december 1980. H

ä

rut

ö

ver har gjorts vissa p

å

slaq med h

ä

nsyn till bl a inkomstutvecklingen inom andra j

ä

mf

ö

rbara grupper. F

ö

rslaget till normpriser samt en j

ä

mf

ö

relse med nuvarande marknadspriser redovisas i bilaga 3.

7.2   Normkvanlitet

Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastst

ä

llas i syfte att hindra att prisst

ö

det leder till alltf

ö

r stor 

ö

kning av fisket efter vissa

Prop. 1980/81:198

36

fiskslag och d

ä

rmed till inte 

ö

nskv

ä

rda 

ö

verskott av konsumtionsfisk som inte skulle kunna tas till vara som m

ä

nniskof

ö

da. D

ä

remol b

ö

r enligt beslutet normkvantitet inte fastsl

ä

llas s

ä

sn

ä

vt att den inte t

ä

cker normala variationer inoiri fisket. Det p

å

pekas att normkvantiteten i sig inte inneb

ä

r n

å

gon begr

ä

nsning i fisket utan endast anger f

ö

r vilken kvantitet prisst

ö

d kan utg

å

.

De fiskslag for vilka normkvantitet i f

ö

rsta hand 

ä

r aktuell 

ä

r sill/ str

ö

mming och torsk. F

å

ngsterna av b

å

da dessa fiskslag har 

ö

kat kraftigt under de senaste 

å

ren.

F

å

ngsten av sill uppgick under 

å

r 1980 prelimin

ä

rt lill 128 000 ton, varav ca 26 000 ton landades i utlandet och 6 000 ton utgjorde 

ö»

'erskott som 

ö

vertogs av Svensk Fisk. Av i Sverige ilandf

ö

rd sill s

å

ldes f

ö

r konsunition och beredning p

å

 den svenska marknaden och f

ö

r export s

å

ledes sammanlagt ca 96 OOD ton. Enligt fiskeristyrelsens fiskeplan for 1981/82 r

ä

knar man md atl marknadsl

ä

get f

ö

r sill/str

ö

mming vad g

ä

ller s

å

v

ä

l Sverige sorri utomlands inte f

ö

r

ä

ndras under komm.ande regierings

å

r j

ä

mf

ö

rl med 1980. Det understryks dock all marknadsl

ä

get kan 

ä

noras snabbt, t ex genom att sillfisket i Nordsj

ö

n kommer ig

å

ng i mer v

ä

senllig omfattning.

Den inhemska f

å

ngsten av torsk uppgick 1980 till 32 000 ton varav 9 000 lon exporterades och 5 000 ton utgjorde 

ö

verskott. Enligt fiskeolanen b

ö

r man under 1981/82 kunna r

ä

kna med 

ö

kad avs

ä

ttning p

å

 s

å

v

ä

l den svenska soni den internationella marknaden. Utvecklingen hittills i 

å

r visar att avs

ä

ttnings-f

ö

rh

å

llandensa varil ovanligt goda, inte minst p

ä

 exportmarknaden.

Mol bakgrund av den f

ö

rv

ä

ntade utbuds- och erierfr

å

gesitualionen under 1981/82 f

ö

resl

å

r n

ä

mnden att normkvanliteten f

ö

r sill/str

ö

mminq s

ä

tts till 88 000 ton. N

å

gon normkvantitet f

ö

r torsk f

ö

resl

å

s inte.

F

ö

roelninoen av normkvanlitet b

ö

r t v ske enligt princioen man och vecka. Denna f

ö

rdelningsmetodik sker p

å

 f

ö

rs

ö

k och b

ö

r kunna ornpr

ö

vas senare.

7.3 Pristill

ä

gg

Om avr

ä

kningspriset fj

ä

mf

ö

relsepriset) till fiskaren understiger norm­priset kan pristill

ä

gg utg

å

. Pristill

ä

gget skall dock inte utg

ö

ra hela skillnaden mellan de b

å

da priserna. Storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris som skall utg

å

 i pristill

ä

gg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningar. Parterna har enats om att pristill

ä

gg b

ö

r utg

å

 med i princip 75K av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris. J

ä

mf

ö

relsepriset utg

ö

r en sammanv

ä

gning f.Tr hela landet av avr

ä

kningspriser till fiskare f

ö

r ett fiskslag eller grupp av fiskslag. Underlaget f

ö

r ber

ä

kning av j

ä

mf

ö

relsepriset skall normalt utg

ö

ras av avr

ä

kningspriserna f

ö

r de kvantiteter som s

å

lts lill minst l

ä

gstapris. Pristill

ä

gg skall utg

ä

 endasi f

ö

r de kvantiteter som s

å

lts till minsl l

ä

gstapris.

Prop. 1980/81:198

37

7.4   

Ö

verskottspris

De kvantiteter som inte kan s

ä

ljas till minst l

ä

gstapris skall 

ö

vertas av Svensk Fisk till ett av f

ö

reningen fastst

ä

llt

ö

ver­skottspris. Niv

å

n f

ö

r 

ö

verskottspriserna skall enligt tidigare beslut av statsmakterna ytterst avg

ö

ras av de medel som Svensk Fisk disponerar f

ö

r denna verksamhet d v s i f

ö

rsta hand de marknads­int

ä

kter som flyter in fr

å

n f

ö

rs

ä

ljningen av till f

ö

reningen 

ö

verl

ä

mnade kvantiteter. Sannolikt skulle 

ö

verskottspriserna enligt denna konstruktion bli relativt l

å

ga och bli avh

ä

ngiga av i f

ö

rsta hand priset p

å

 foderfisk. Parlerna har d

ä

rf

ö

r enasl om all f

ö

resl

å

 att 

ö

verskottspriset kopplas till l

ä

gstaprisel. F

ö

r sill/str

ö

mming f

ö

resl

å

s s

å

ledes alt 

ö

verskottspriset f

ä

r ulg

ö

ra h

ö

gst 60?i och f

ö

r torsk h

ö

gst 70?i av resp l

ä

gstapris i den l

ä

gre serien. F

ö

r 

ö

vriga fiskslag b

ö

r 

ö

verskottspriset ut­g

ö

ra h

ö

gst 80?

»

av l

ä

gstaprisel i den l

ä

gre serien.

7.5   S

ä

rskill l

å

ginkomstst

ö

d

Som framg

å

r av bilagda inkomstmaterial 

ä

r inkomstspridningen bland fiskarna stor. En kategori som upovisar l

ä

gre inkomster 

ä

n flertalet 

ö

vriga gruoper ar vissa str

ö

mmingsfiskare p

å

ost­kusten. Denna kategori har d

ä

rf

ö

r ansetts b

ö

ra ha elt extra inkomstsl

ö

d. Parterna har d

ä

rf

ö

r enats om all f

ö

resl

å

 att det regionala fraktbidragel p

ä

ostkusten bibeh

å

lls och r

ä

knas upp. Det f

ö

resl

å

s i forts

ä

ttningen utg

ä

 direkt till fiskarna i st

ä

llet f

ö

r som nu till f

ö

rslahandsmoltagarna.

Ä

ven insj

ö

fiskarna utg

ö

r en l

å

ginkomstgrupp. Prisst

ö

d utg

å

r f n f

ö

r de viktigare slagen av s

ö

tvattensfisk i form av s

ä

rskilda pristill

ä

gg vilka f n uppg

å

r till 0:78 resp 0:52 kr per kg. Dessa pristill

ä

gg har under det senaste 

å

ret r

ä

knats upp betydligt mer 

ä

n pristill

ä

ggen f

ö

r saltvattensfisk. Parterna har nu enats om att f

ö

resl

å

 att 

å

ter kraftigt h

ö

ja pristill

ä

ggen for s

ö

tvattensfisk. De f

ö

resl

å

s under reglerings

å

ret 1981/82 utg

ä 

med 1:55 kr per kg f

ö

r g

ä

dda, g

ö

s och sik samt 1:10 kr per kg f

ö

r abborre, lake och sikl

ö

ja.

4 

Riksdagen 1980/81. 1 .saml. Nr 198

Prop. 1980/81:198

38

7.6.  S

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder

7.6.1.   R

å

r

ä

ka

F

ö

r r

å

r

ä

ka utg

å

r f n s

ä

rskilt pristill

ä

gg med 0:69 kr per kg. Inom ramen f

ö

r den ordinarie prisregleringen utg

å

r vidare prisst

ö

d med 0:75 kr per kg, dvs sammanlagt 1:44 kr per kg. Parterna har enats om att f

ö

resl

å

 att pristill

ä

gg f

ö

r r

å

r

ä

ka skall utg

å

 med sammanlagt 1:50 kr per kg under 1981/82.

7.6.2.   Makrill

Fisket efter makrill 

ä

r av olika sk

ä

l speciellt. Under framfor allt v

å

ren f

ö

rekommer ett relativt stort fiske efter garnmakrill medan vanligtvis stora f

å

ngster s k ringnotsmakrill landas under h

ö

sten. Omfattningen av de senare 

ä

r helt beroende av vilka f

å

ngstkvoter Sverige kan erh

å

lla i andra l

ä

nders ekonomiska zoner. Med h

ä

nsyn till makrillfiskets speciella natur har parterna enats om att t v l

å

ta makrill ligga utanf

ö

r normprissystemet. Det inneb

ä

r s

å

ledes att minimi- och garantiprissystemet f

ö

resl

å

s bibeh

å

llas f

ö

r detta fiskslag. 

Ä

ven det s

ä

rskilda pristill

ä

gget bibeh

å

lls och f

ö

resl

å

s uppr

ä

knat till 0:50 kr per kg. 

Ä

ven de speciella regler som reg­leringsf

ö

reningen till

ä

mpar f

ö

r ringnotsmakrillen beh

ä

lls t v. Parterna har vidare varit eniga om att under 1981 utreda fr

å

gan om m

ö

jligheterna att inkludera den s k garnmakrillen i normpris­systemet.

7.6.3 Storbackel

å

nga

Ä

ven fisket efter storbaEkei

å

nca har ansetts vara av s

å

dan karakt

ä

r att det sv

å

rligen kunnat inpassas i normprissystemet. Systemet med fasta pristill

ä

gg f

ö

r langa f

ö

resl

å

s d

ä

rf

ö

r g

ä

lla 

ä

ven i forts

ä

tt­ningen. Parterna har enats om en uppr

ä

kning av nu utg

å

ende pris­till

ä

gg till 1:39 kr per kg (l

å

nga med huvud) och 1:63 kr per kg (l

å

nga utan huvud). Kostnaden f

ö

r dessa pristill

ä

gg har ber

ä

knats till 0,3 mkr. Emellertid 

ä

r det f

ö

r dagen os

ä

kert om det kommer att bli n

ä

got svenskt l

å

ngafiske under f

ö

rest

å

ende s

ä

song. L

å

ngafisket sker i EG:s fiskevatten och n

å

got definitivt avtal med EG f

ö

r 1981 har 

ä

nnu inte tr

ä

ffats. Det ovan angivna beloppet, 0,3 mkr, har s

å­

ledes prelimin

ä

rt anv

ä

nts f

ö

r att h

ö

ja normpriserna f

ö

r de s k 

ö

vriggrupperna. Parterna 

ä

r eniga om att om svenskt l

ä

ngafiske kom­mer till st

å

nd skall de 

ö

verenskomna normpriserna f

ö

r 

ö

vriggrupperna minskas med belopp i 

ö

re per kg motsvarande 0,3 mkr i pristill

ä

gg.

7.6.4. Tillf

ä

lliga st

ö

d

å

tg

ä

rder

Ö

verg

å

ngen till ett nytt prisregleringssystem kan medf

ö

ra att till­f

ä

lliga st

ö

d

å

tg

ä

rder m

å

ste s

ä

ttas in f

ö

r att klara ej f

ö

rutsebara problem. S

å

dana 

å

tg

ä

rder b

ö

r f

å

 genomf

ö

ras av Svensk fisk efter bemyndigande av jordbruksn

ä

mnden. N

å

got s

ä

rskilt belopp har dock inte reserverats f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l.

Prop. 1980/81:198

39

7.7 Kostnader f

ö

r regleringen

7.7.1.   Kostnader f

ö

r den l

ö

pande regleringen

Mot bakgrund av den gjorda marknadsbed

ö

mningen och f

ö

reslagna norm­priser samt normkvantitet f

ö

r sill kan kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen under reglerings

å

ret 1961/82 ber

ä

knas uppg

å

 till mellan 41,5 och 59,5 milj kr (50,5 1 9 milj kr). F

ö

r t

ä

ckande av kostnaderna f

ö

r det f

ö

rslag till 

ö

verskottspriser som redovisas i punkt 7.4 ber

ä

knas 

å

tg

å

 6 milj kr. Av de f

ö

reslagna formerna f

ö

r l

å

ginkomstst

ö

d har kostnaderna f

ö

r det regionala fraktbidraget p

å

ostkusten ber

ä

knats till 1,2 milj kr och pristill

ä

ggen p

å

s

ö

tvattensfisk till 1,5 milj kr. Kostnaden fcr de ovan f

ö

reslagna s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rderna har ber

ä

k­nats till sammanlagt 1,7 milj kr under f

ö

ruts

ä

ttning all n

å

got fiske efter storbackel

å

nga inte blir aktuellt. Skulle ett s

å

dant fiske trots allt komma till st

å

nd torde 0,3 mkr fr

å

n det ovan angivna beloppet f

ö

r pristill

ä

gg f

å

ö

verf

ö

ras till s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder med molsvarande minskning av det totala pristill

ä

gget.

Den sam-ncnlagda kostnaden fnr den l

ö

pande prisregleringen ber

ä

knas s

ä

ledes komma att uppg

å

 till ca 61 3 9 milj kr.

7.7.2.   Uts

ä

ttning av 

å

l och lax

Enligt f

ö

rhandlingsuppdraget b

ö

r n

ä

mnoen avge f

ö

rslaq 

ä

ven till disposition av medel ur orisreglerinoskassan f

ö

r fisk f

ö

r all be­strida kostnader f

ö

r uts

ä

ttnig av laxfisk och 

å

l. Parterna har nu enats om att f

ö

resl

å

 att ett anslag av 2,5 milj kr ur prisrenlerinns-kassan for fisk utg

å

r for finansiering av ovann

ä

mnda koslnader unaer budget

å

ret 1931/82.

7.7.3.   Jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader

Jordbruksn

ä

mndens kostnad f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll av avgifter ber

ä

knas uppg

å

till ca 0,6 milj kr f

ö

r det kommande reglerings

å

ret. Dessa kostnader t

ä

cks med medel ur prisregleringskassan.

7.7.4.   Svensk Fisks kostnader

Parterna har enats om alt f

ö

resl

å

 att kostnaderna f

ö

r Svensk Fisks administration elc f

ä

r l

ä

ckas genom de r

ä

nteint

ä

kter som uppkommer hos f

ö

reningen eller konjunkturutj

ä

mningsfonden. I den m

ä

n dessa medel inte r

ä

cker till b

ö

r erforderligt medelsbehov f

å

 t

ä

ckas genom uttag ur fonden.

1) Med h

ä

nsyn till sv

å

righeten att g

ö

ra en marknadsbed

ö

mning f

ö

r hela 1981/82 har n

ä

mnden valt att f

ö

r de fiskslag som ino

å

r i systemet ange ett 

ö

vre och ett l

ä

gre pris mellan vilka marknadspriset san­nolikt kommer att ligga. Kostnaden f

ö

r pristill

ä

ggen ber

ä

knas s

å­

ledes bli 59,5 milj kr om marknadspriserna hamnar vid det l

ä

gre pri­set i n

ä

mndens marknadsbed

ö

mning och 41,5 milj kr vid det h

ö

ore priset.

Prop. 1980/81:198

40

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r regleringen under 1981/82 exkl Svensk Fisks administrationskostnader ber

ä

knas s

å

ledes komma att uppg

å

 till ca 64 milj kr 1 9 milj kr.

7.8. Finansiering

Med nuvarande storlek av prisregleringsavgiften p

å

 fisk, d v s 6 X av f

ö

rstahandsv

ä

rdet eller motsvarande belopp i 

ö

re per kg resp importv

ä

rdet ber

ä

knas inkomsterna i prisregleringskassan under kom­mande reglerings

ä

r uppg

å

 till ca 50 milj kr. D

ä

rtill kommer r

ä

ntor p

å

 medel innest

å

ende i kassan med ca 5 milj kr, dvs sammanlagt ca 55 milj kr.

Svensk Fisk f

ö

resl

å

s f

ö

r den l

ö

pande prisregleringsverksamheten f

ö

r 1981/82 tillf

ö

ras 60,9 milj kr ur prisregleringskassan. Vidare har f

ö

reningen i enlighet med g

ä

llande direktiv r

ä

tt att vid s

ä

rskilda behov anv

ä

nda en fj

ä

rdedel av beh

å

llningen i konjunkturutj

ä

mnings-fonden. Till den del de anvisade medlen inte beh

ö

ver tas i anspr

å

k 

ö

verf

ö

rs 

ö

verskottet till fonden. Fondens beh

å

llning ber

ä

knas uppg

å 

till

ca  

48 milj kr per den 1 juli 1931.

Kostni'derna f

ö

r uts

ä

ttning av 

ä

l och lax samt jordbruksn

ä

mndens uppbiTEBverksamnet f

ö

resl

å

s likaledes l

ä

ckas med medel ur pris-reqleringskassan. Ur orisregleringskassan fbr fisk skulle s

å

ledes anv

ä

ndas sammanlagt 64 milj kr. Del inneb

ä

r att av kassans fonde­rade medel skulle anv

ä

ndas ca 9 milj kr. Kassans beh

å

llning per den 1 juli 1981 har ber

ä

knats lill ca 38,5 milj kr.

a. Kontrollstation

Den 

ö

verenskommelse om normpriser m m som nu tr

ä

ffats f

ö

r regle­rings

å

ret 1931/82 har m

å

st grundas p

å

 ett antal ovissa faktorer eftersom systemet 

ä

nnu inte pr

ö

vats i praktiken. Vidare str

ä

cker sig den k

ä

nda kostnads- cch marknadsutvecklingen som p

å

verkat de 

ö

verenskomna normpriserna endast framt till 

å

rsskiftet 1980/61 medan 

ö

verenskom;nelsen omfattar tiden fram till den 30 juni 1962. Parterna har d

ä

rf

ö

r enats om en kontrollstation i slutet av 1981. Vid denna b

ö

r n

å

gra principiella 

ä

ndringar av uppg

ö

relsens inne­b

ö

rd inte g

ö

ras.

Prop. 1980/81:198

41

9.  Bemyndiganden

Under h

ä

nvisning till vad som nu anf

ö

rts anh

å

ller n

ä

mnden att f

å

 hand­l

ä

gga prisregleringen p

å

 fisk under budget

å

ret 1981/62 i enlighet med vad tidigare F

ö

reslagits. Detta inneb

ä

r s

å

ledes att normprissystemet skall b

ö

rja till

ä

mpas fr o m den 1 juli 1981. N

ä

mnden anh

å

ller vidare om att regeringen fastst

ä

ller de av n

ä

mnden f

ö

reslagna normpriserna och normkvantiteterna.

N

ä

mnden anh

å

ller 

ä

ven om bemyndigande att p

å

 de grunder som ovan f

ö

re­slagils beslula om atl utbetala 60,9 milj kr till Svensk Fisk f

ö

r att bestrida kostnaderna fbr fiskprisreglerinoen under perioden 1 juli 1981 -30 juni 1982. N

ä

mnden f

ö

ruts

ä

tter alt Svensk Fisk ul

ö

ver tillf

ö

rda medel och 

å

rets r

ä

nteinkomster d

ä

rut

ö

ver liksom hittills vid of

ö

rutsedda behov f

å

r disponera h

ö

gst en fj

ä

roedel av beh

å

llningen i konjunkturutj

ä

mnings­fonden 

ä

ven f

ö

r den l

ö

pande prisregleringsverksamheten i normprissystemet. Vidare b

ö

r g

ä

lla de allm

ä

nna riktlinjerna r

ö

rande den praktiska till-l

ä

mpningen av normprissystemet som beslutades av riksdagen 1980. N

ä

mnden b

ö

r bemyndigas medge att prisst

ö

d f

å

r utg

å

 f

ö

rutom genom normpris-regleringen (pristill

ä

gg och 

ö

verskottspriser) 

ä

ven genom fasla pris­till

ä

gg p

å

 vissa fiskslag - s

ö

tvattensfisk, r

å

r

ä

ka, s k storbackel

å

nga och makrill - samt regionalt fraktst

ö

d. N

ä

mnden b

ö

r

ä

ven f

å

 meddela n

ä

rmare best

ä

mmelser om pristill

ä

ggen och hur utbetalning av pristill

ä

ggen skall ske. N

ä

mnden anh

å

ller vidare om bemyndigande atl under budget­

å

ret 1961/82 ta ut prisregleringsavgift p

å

 fisk enligt samma grunder som o

ä

ller under f

ö

rsta halv

å

ret 1981.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

ä

r att regleringen av importen och exporten under budget

å

ret 1981/62 f

å

r ske i huvudsak p

å

 samma s

ä

tf som under innevarande budget

å

r.

N

ä

mnden f

ö

resl

å

r vidare att i likhet med vad som lidigare faslst

ä

llls h

ö

gst en milj kr av de fettvaruavgifter sora tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av inhemskt ursprung med avdrag f

ö

r vad som kan ber

ä

kans 

å

ter­betalas vid export skall 

ö

verf

ö

as till prisregleringsakssan f

ö

r fisk.

10.  Framst

ä

llning fr

å

n Sveriges fiskares riksf

ö

rbund (SFR) ang r

ä

ntan

p

å

 fiskeril

å

n_____________________________________________________ 

Som inledningsvis n

ä

mnts har den skrivelse som SFR avgett till jord­bruksdepartementet den 17 mars 1981 ang

å

ende r

ä

ntan p

å

fiskeril

å

nen i samband med den senasle tv

ä

procentiga h

ö

jningen av diskontot 

ö

ver­l

ä

mnats till jordbruksn

ä

mnden att tas upp under f

ö

rhandlingarna om prisregleringen p

å

 fisk. Fr

å

n Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation har under 

ö

verl

ä

ggningarna i anledning h

ä

rav anf

ö

rts att r.an sv

å

rligen kunde se att denna fr

å

ga kunde l

ö

sas i prisregleringsammanhang. Delegationen har upplyst om att den avser i st

ä

llet att 

å

nyo ta upp denna fr

ä

ga vid direkta kontakter med jordbruksdepartementet. Mot bakgrund h

ä

rav har n

ä

mnden ej funnit anledning att i f

ö

revarande sammanhang ta upp fr

å

gan.

Detta 

ä

rende har, p

å

 f

ö

redragning av avdelningsdirekt

ö

ren[REDACTED_EFTERNAMN], avgjort av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN], Hillbom, Kristianssor[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg. D

ä

rvid har 

ä

ven avdelningschefen Wenker n

ä

rvarit.

Ingvar Lindstr

ö

m

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1980/81:198

42

Bilaoa 1

Fiskarnas inkomster och j

ä

mf

ö

relser med andra grupper

Vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna har f

ö

r bed

ö

mning av fiskarnas inkomster anv

ä

nts i huvudsak taxeringsstatistik sammanst

ä

lld ;iv statistiska centralbyr

å

n. Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r utvecklingen av samtliga taxerade nettoinkomster f

ö

r tr

å

lfiskare p

å 

resp kuststr

ä

cka f

ö

r 

å

ren 1976-1979. En allm

ä

n svaghet med taxerings­statistiken 

ä

r att 

ä

ven fiskare som inte kan betraktas som heltids-fiskare kan ing

å

 i materialet.

inkl egenavg inkl egenavg inkl egenavg inkl egenavg

1976 1976

1977 1977

1978 1978

,1)

1979 1979'

Ostkusten   Sydkusten

34 000 39 200

34 600

44 200

46 700 56 500

45 9Q0

 58 500

46 600 55 200

57 600 69 400

80 900 93 200

79 100 95 200

Sill

47 900 56 200

65 300 79 000

73 100 91 OQO

73 300 86 800

V

ä

stkusten

R

ä

ka

44 500 51 900

46 600 55 600

51 400 62 800

64 000 77 000

Ö

vriga

38 100 44 600

52 700 62 700

57 000 69 500

61 200 72 900

1) Beloppen inkluderar avs

ä

ttning till allm

ä

n investeringsreserv.

Av diagram 1-3 framg

å

r inkomstutvecklingen f

ö

r de olika fiskare-kategorierna f

ö

r tiden 1970-1979.

F

ö

r j

ä

mf

ö

relse mellan fiskares inkomster och andra gruppers in­komster har tagits fram material som belyser dels genomsnittlig inkomst f

ö

r industriarbetare dels genomsnittlig inkomst f

ö

r vissa jordbru\

ö

religger endast uppgifter 

ö

ver individinkomsten varf

ö

r j

ä

mf

ö

relse med andra gruppers familje­inkomster inte kan g

ö

ras. F

ö

r jordbrukare 

ä

r individinkomst ett mycket os

ä

kert inkomstm

å

tt. Makarna bidrar oftast gemensamt till jordbrukets inkomster och tidigare har m

ö

jligheten atl dela upp inkomsten mellan makarna varit begr

ä

nsad, medan m

ö

jligheten till en t

ä

mligen fri uppdelning nu f

ö

religger. F

ö

r industriarbetare finns uppgifter f

ö

r s

å

v

ä

l mannen som familjen. Att j

ä

mf

ö

ra l

ö

ntagares taxerade inkomster med egna f

ö

retagares 

ä

r alltid vanskligt med h

ä

nsyn bl a till olika skatteregler. I nedanst

å

ende tabeller anges inkomsten f

ö

r industriarbetare och jordbrukare avseende 

å

ren 1976-1979. I diagram 4-6 redovisas motsvarande inkomster f

ö

r per­ioden 1970-1979.

Ber

ä

kningar av sammanr

ä

knad inkomst f

ö

r industriarbetare

Ar        Mannen     Familjen

1976

51 200

71 900

1977

55 300

76 000

1978

58 900

84 100

1979

65 500

94 200

1980 prel

70 700

101 700

Prop. 1980/81:198

43

Sammanr

ä

knad inkomst F

ö

r jordbrukare i sl

ä

ttbygdsomr

å

det

Per f

ö

retag

20-30 ha

30-50 ha

50-100 ha

Inkl egen­avgifter

Inkl egen­avgifter och s

ä

r­skilt inv. avdrag

Inkl egen­avgifter

Inkl egen­avgifter och s

ä

r­skilt inv. avdrag

Inkl egen­avgifter

Inkl egen­avgifter och s

ä

r­skilt inv avdrag

1976 1977 1976 1979

55 600 62 400 66 000 72 900

Per f

ö

retag.

58 500 66 000 68 600 75 300

exkl eqena

20-30 ha

65 700 69 500

78     000

79     300

ivqifter 30-50 ha

71 300 76 600

82   800

83   000

50-100 ha

74 400 82 800 95 900 92 500

84 300

94 600

103 600

98 700

1976 1977 1975 1979

50 300 56 500 59 700 66 500

58 OOD 61 700 68 800 70 100

65 500 72 700 84 500 81 000

Per brukare,

, inkl make/maka exkl egenavgifter

20-30 ha

30-50 ha

50-100 ha

1977 1978 f979

51 000 54 100 60 400

56 100 60 300 62 500

63 200 70 000 69 400

Per> brukare

exkl make/maka exkl egenavgifter

20-30 ha

30-50 ha

50-100 ha

1977 1978 1979

38    200

39        800

 43 300

39 600 42 300 42 700

45 000 48 600 47 500

Inkomstbegreppet skiljer sig n

å

got mellan h

ä

r redovisat siffer­material for fiskarens inkomster och inkomster for industriarbetare och jordbrukare. F

ö

r fiskarna har exempelvis till skillnad fr

ä

n industriarbetare underskottsavdrag f

ö

r fastighet beaktats. N

ä

mnda skillnader har dock bed

ö

mts i praktiken vara relativt sm

å

 varf

ö

r j

ä

mf

ö

rbarheten bara p

å

 grund av detta inte st

ö

rs i n

å

gon h

ö

gre grad.

Prop. 1980/81:198

44

Diagram 1 .Samtliga taxerade nettoinkomster fbr tr

å

lfisicaT

»

p

å

 syd-resp.ostkusten-

Tr

100 '

A=Sydi'.usl

°

.i inkl egenavgft B=   "     exkl     "

7Z       73      7       ir      7i       

7?   

7lr      »

l">

Prop. 1980/81:198

45

DiagrEtm 2.Samtliga taxerade inkomster f

ö

r tr

å

lfiskare p

å

 v

ä

stkusten.

7.kr

lOö

A=Sillfi

P-                    

II

ske

inkl   e; exkl

en-avji 

It

ft

:.=R=ikfi;

ke

inkl

"

D=       ."

exkl

Ii

A

90'

E=Lvrii:t trål fiske

inkl

II

A

F=         "

exkl

"

/

8o-

/

70 to.

,-A

ill/       '

fil   '       

s-O'

"\

V

Ht>-

/

/

>

/

3o.

/

zo-

-

7

7/

7Z

73

IH

?«

76      7?       ?      7f

Prop. 1980/81:198

46

Eiagraa  J.Iniiomst  för  industriarbetare .Fraaskrivning  f rå.-i_E'aB=IO-resp.   Fo3-75."Sasmanräknad  inkomst"

Zkr

iljen

7X)      7/       72.     75       7      7S-      Ji,      77      7$      7f     BO

Prop. 1980/81:198

47

Diagram 4.Inkomst f

ö

r jordbrukare enligt deklarationsunders

ö

kningar. "Sammanr

ä

knad inkomst",20-30 ha 

å

kerareal.

7/r'

A Per f

ö

retag, inkl s

ä

rsk invest.avdrag och egenavgift

3 Som A men exkl s

ä

rsk invest.avdrag

C Som E men exkl egenavgift

D Per brukare inkl maka/make exKl egenavgift

E Som D men exkl .maka/make

lo ko

so\

ho\

30+

io+

W

?'

?1   J   ?W

I

IT

IL       

>?  >8   

f

Prop. 1980/81:198

48

Diagram 5 .Inkomst f

ö

r jordbrukare enligt dekl,unders

ö

kningar. "Sanmanr

ä

knad Inkomst",30-50 ha 

å

kerareal.

7.kr

m

."

ö

r betydelsen av A,B,C,D och E h

ä

nvisas till 20-JO ha 

å

kerareal

7{J  7/  

72.      7J      7     7S-     7i      7?     7>       ?f

Prop. 1980/81:198

49

Diagram  S.Inkomst  för  jordbriikare  enligt  deklarationsundersökningar. "Sammanräloiad  inkoost" ,50-100  ha  åkerareal.

7-kr

{00

f

ö

-

r

ö

r betydelsen av A,B,C,D och E h

ä

nvisas       'A till diagram 4.

?i      11      71      73     7      7S     ?(,      7?     7Q     }

Prop. 1980/81:198

50

Bilaga 2

Prisbetingad kostnadsutveckling inom fisket

I samband med pris

ö

verl

ä

ggningarna har inom jordbruksn

ä

mnden konst­ruerats ett produktionsmedelsprisindex f

ö

r fiskerin

ä

ringen. Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelegationen 

ä

r i stort sett ense om metoden f

ö

r att m

ä

ta kostnadsutvecklingen inom fisket.

Uppgifter om prisf

ö

r

ä

ndringar f

ö

r fiskets produktionsmedel inh

ä

mtas dels fr

å

n f

ö

retag som handlar med de aktuella varorna dels genom officiell prisstatistik fr

å

n i f

ö

rsta hand SCB. Arbete p

å

g

å

r med att dels utvidga k

ä

llmaterialet dels f

ö

rb

ä

ttra indexarnas kvalitet.

De i index anv

ä

nda vikterna f

ö

r olika produktionsmedel har tagits fr

ä

n typkalkyler f

ö

r olika fartygsgrupper (fiskeinriktning, kust­str

ä

cka). Typkalkylerna bygger p

å

 en av jordbruksn

ä

mnden och Sveri­ges fiskares riksf

ö

rbund genomf

ö

rd l

ö

nsamhetsunders

ö

kning f

ö

r fiske­lag. De st

ö

rsta viktandelarna har kostnadsslagen underh

ä

ll av fartyg och drivmedel (ca 30 

%  

vardera). Av ett fiskefartygs totala int

ä

kt 

å

tg

å

r ca 50 

%  

f

ö

r att t

ä

cka kostnaderna och 

å

terst

å

ende ca 50 

'i  

f

ö

r inkomster och avskrivning.

Produktionsmedelsorisutveckling, procent

dec 1979

juni 1980

Koslnadsslag

-iuni 1980

-dec 1980

Driv- och sm

ö

rjmedel

+19,5

+6,4

Is

+16,6

to,o

Emballage

+9,6

+5,6

Hamnavgifter

+0,0

to,o

Ö

vr lossningskostnader

+6,3

+4,7

bvr driftskostnader

+6,3

+4,7

Redskap, sillfiske

+6,6

+2,2

Redskap, fiskfiske

+3,0

+6,4

Underh

ä

ll m m

+7,1

+2,9

F

ö

rs

ä

kring

±

0,0

to,o

Panta f

ö

r l

å

nat kapital

-5,4

113,0

Tyofartyg

Silltr

å

lare. v

ä

stkusten

+10,6

+3,9

Fisktr

ä

lare,    "

+10,3

+4,4

R

ä

ktr

å

lare

+10,7

+4,6

Komb. tr

å

iare, sydkusten

+11,1

+4,4

Str

ö

mmingstr

å

lare

+10,6

+3,9

Prop, 1980/81:198

51

Bilaqa 3

Fiskslag/ normprisqrupp

Sill/str

ö

mming, stor

Sill/str

ö

mming, liten

Torsk

Kokr

ä

ka

1)

2)

Ö

vriggrupp I '' 

Ö

vriggrupp 

II

3)

Ö

vriggrupp 111

4) 

Ö

vriggrupp 

IV

Normpris (kr/kq)

Avr

ä

kningspris inkl pristill

ä

gg mars 1981 (kr/ko)

2:70

2:35

1:95

1:62

3:51

3:06

27:00

-

4:65

-

5:75

-

11:55

-

2:35

_

1)1

ö

vriggrupp 1 ing

ä

r gr

å

sej, vitling, sandsk

ä

dda och pigghaj

2) I

ö

vriggrupp 

II 

ing

å

r kolja, r

ö

dspotta, havskatt och lyrtorsk

3} I

ö

vriggrupp III ing

ä

r kummel, r

ö

dtunga och bergtunga

4) I

ö

vriggrupp 

IV 

ing

å

r lubb, skrubba och horng

ä

dda

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1981