Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 123 år 1972

Prop. 1972:123

Nr 123

Kungl. Maj:ts proposition tUl rUcsdagen angående godkännande av över­enskommelse mellan Sverige och Finland om avgränsning av kontinen­talsockeln 1 Bottenviken, fiottenhavet, Ålands hav och nordUgaste delen av Östersjön; given Stockholms slott den 6 oktober 1972.

Kungl. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över ulrikesdeparlementsärenden, föreslå riksdagen att bifalla det förslag om vars avlålande tUl riksdagen föredragande de­partementschefen hemställt.

Under Hans Maj:ls Min alleraådigsle Konungs och Herres frånvaro:

CARL GUSTAF

ÄLVA[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåU

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner en överenskommelse mellan Sverige och Finland, genom vUken större delen av kontinental­sockeln mellan Sverige och Finland avgränsas.

1   Riksdagen 1972.1 saml. Nr 123

Prop. 1972:123

Utdrag av protokollet över utrikesdepartementsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 6 oktober 1972.

Närvarande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], MYR­DAL,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Tf. chefen för utrikesdepartementet, statsrådet Myrdal, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om god­kännande av en överenskommelse mellan Sverige och Finland om av­gränsning av kontinentalsockeln i Bottenviken, Bottenhavet, Ålands hav och nordhgaste delen av Östersjön och anför.

Enligt lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln förstås d'ärmed havsbottnen och dess underlag inom allmänt vallenområde saml inom del havsområde utanför Sveriges territorialgräns som Konungen be­stämmer i enlighet med Genévekonventionen den 29 aprU 1958 om kontinentalsockeln. Varje slrandstal har ensam rätt alt utforska konti­nentalsockeln liksom att tUlgodogöra sig dess naturtillgångar enligt be­stämmelserna i Genévekonventionen som Sverige har lUlträtt (prop. 1964: 197, UU 12, rskr 400).

Utanför Sveriges sjöterritorium ulgör bottnen under de hav som om­ger vårt land konlinentalsockel i Genévekonventionens mening ända fram till de kringliggande staternas sjöterritorium. Della förhållande gÖr det nödvändigt att avgränsa kontinentalsockeln mellan Sverige och de andra slrandslalerna. EnUgt Genévekonventionen skall sockelgränsen i första hand beslämmas genom överenskommelse mellan ifrågavarande stater. Sådan överenskommelse har tidigare träffals med Norge (prop. 1968: 152, UU 14, rskr 413). Den 29 seplember 1972 undertecknades en överenskommelse mellan Sverige och Finland om avgränsning av kontinentalsockeln i Bottenviken, Bottenhavet, Ålands hav och nord­Ugaste delen av Östersjön. Texten tUl överenskommelsen torde få fogas som bilaga 1 till statsrådsprotokollet i detta ärende. I stället för de finska sjökort som hör lill överenskommelsen torde som bilaga 2 lill protokoUet få fogas en karta som utvisar gränslinjens sträckning.

Prop. 1972: 123

3

Överenskommelsen innehåller i huvudsak följande. I art. 1 slås fast alt gränslinjen i princip skall vara mittiinjen mellan de svenska och fUiska baslinjerna. För att gränslinjen skall ha en sträck­ning som inte skall vara alltför svår att bestämma, särskUt på öppna havet, har den dragils som räta linjer mellan brytpunkterna. Linjerna ansluter sig nära till den teoretiska mittiinjen.

Vid gränslinjens dragning har man tagit hänsyn tUl de begränsnings-Unjer som faststäUts dels år 1811 i den efter freden i Fredrikshamn mellan Sverige och Ryssland upprättade topografiska gränsbeskrivningen och dels genom konventionen den 20 oktober 1921 angående Alands-öarnas icks-befäslande och neutralisering (SÖ 1921: 26).

I art. 24 anges positionerna för gränslinjens norra utgångspunkt och södra avslulningspunkl samt mellanliggande 15 brytpunkter. Äv art. 5 framgår all gränslinjen i området mellan Sverige och Åland sammanfal­ler med de västra begränsningslinjerna för Ålandsöarna enligt 1921 års konvention. För att gränslinjen skulle få denna sträckning har man på finsk sida ändrat lagen den 18 augusti 1956 om gränserna för Finlands territorialvatten. Vid ön Flöljan sträckte sig nämligen enligt denna lag del finska sjöterritoriet ett stycke väster om den i Ålandskonvenlionen i detta område faslsfällda begränsningslinjen.

Positionerna för de punkter som bestämmer gränslinjen återges en­ligt art. 6 på tre finska sjökort som bifogats överenskommelsen.

Som framgår av art. 7 skall överenskommelsen ratificeras. Den trä­der i kraft när de båda staterna underrättat varandra om atl de ratifi­cerat den.

Genom överenskommelsen har inte hela del mellan Sverige och Finland belägna sockelområdel avgränsats. I ett protokoll som skrevs under i samband med alt överenskommelsen undertecknades har be-st'dmts att förhandlingar om gränslinjens vidare sträckning i Östersjön skall upptas vid senare lidpunkl.

I protokollet behandlas vidare det faUel alt naturtillgångar på havs­bottnen eller i dennas underlag sträcker sig på ömse sidor om gränslin­jen och de tUlgångar som finns på ena sidan helt eller delvis kan utvin­nas från den andra sidan. På begäran av någon av staterna skall förhand­lingar i sådant faU upptas i syfte att bestämma hur dessa naturtUlgångar mest effektivt skall utnyttjas och hur avkastningen skall fördelas.

Texten tiU protokollet torde få fogas som bilaga 3 tiU statsrådsproto­kollet i della ärende.

Under åberopande av det anförda hemstäUer jag, att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att godkänna överenskommelsen mellan Sverige och Finland om av­gränsning av kontinentalsockeln i Bottenviken, Bottenhavet, Ålands hav och nordligaste delen av Östersjön.

Prop. 1972:123

Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten all lill riksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bUaga till della protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1972:123

Bilaga 1

Överenskommelse

mellan Sverige och Finland om av­gränsning av kontinentalsockeln i Bottenviken, Bottenhavet, Ålands hav och nordligaste delen av Östersjön

Regeringen i Konungariket Sve­rige och regeringen i Republiken Finland,

som beslutat atl fastställa gräns­linjen mellan de områden av konti­nentalsockeln i Bottenviken, Bot­tenhavet, Ålands hav och nordli­gaste delen av Östersjön, över vilka Sverige respektive Finland utövar suveräna rättigheter i fråga om ut­forskande och tillgodogörande av naturtillgångar,

har med beaktande av den i Geneve år 1958 ingångna konven­tionen om kontinentalsockeln enats om följande:

Artikel 1

Gränslinjen mellan de områden av kontinentalsockeln över vilka Sverige respektive Finland utövar suveräna rättigheter i fråga om ut­forskande och tillgodogörande av naturtillgångar skall i princip vara en miltiinje mellan de baslinjer från vilka bredden av ländernas territorialhav räknas. Från denna princip har emellertid avvikelser skett för atl såsom särskilda om­ständigheter i Genévekonventio­nens mening beakta de begräns­ningslinjer, som fastställts dels år 1811 i den efler freden i Fredriks­hamn upprättade topografiska gränsbeskrivningen och dels genom konventionen den 20 oktober 1921 angående Ålandsöarnas icke-befäs-lande och neutralisering. För att gränslinjen skaU erhåUa en prak­tisk och ändamålsenlig sträckning, utgörs den av räta linjer mellan de punkter som bestämts i artik-lama 24.

Sopimus

Suomen Ja Ruotsin välillä manner-maajalustan rajan määräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenan-merellä ja Itämeren pohjoisim-massa osassa.

Suomen Tasavallan hallitus ja Ruotsin Kuningaskunnan hallitus,

jotka oval päältäneet vahvislaa mannermaajalustalla PerämereUä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa olevien niiden alueiden välisen ra­jan, joUla loisaalta Suomella ja toisaalla Ruolsilla on läysivaltaiset oikeudel lulkia ja hyväksikäytfää luonnonvaroja,

oval ollaen huomioon Geneves-sä vuonna 1958 tehdyn manner-maajaluslaa koskevan yleissopi-muksen, sopineet seuraavaa:

1 artikla

Raja niiden mannermaajalustan alueiden välillä, joilla toisaalla Suomella ja loisaalta Ruolsilla on läysivaltaiset oikeudel lulkia ja hy-väksikäyllää luonnonvaroja, on periaalleessa niiden perasviivain välinen keskiviiva, joisla maiden aluemerien leveys lasketaan. Täslä periaatteesta on kuitenkin poikettu otlamalla huomioon Geneven yleissopimuksessa tarkoileltuina erilyisinä asianhaaroina ne rajavii-vat, jotka vahvistellUn osaksi vuon­na 1811 Haminan rauhan jälkeen laadilussa lopografisessa rajanseli-tyksessä ja osaksi Ähvenanmaan saarten linnoillamatlomuulla ja puolueettomuutla koskevassa 20 päivänä lokakuula 1921 lehdyssä sopimuksessa. Jolta raja saisi käy-lännöllisen ja larkoituksenmukai-sen kulun, muodosluu se suorisla viivoisla niiden pisteiden välillä, jotka on määrätty 24 artikloissa.

Prop. 1972: 123

Artikel 2

Den norra utgångspunkten för gränslinjen är den punkt där den yttre gränsen för Sveriges sjöter­ritorium möter territorialgränsen mellan Sverige och Finland. Punk­ten har koordinaterna; 65°31,8'N 24°08,4'O (punkt 1) Från denna punkt sammanfaller gränslinjen med Finlands territo­rialgräns tiU den punkt där den yttre gränsen för Finlands sjöter­ritorium möter territorialgränsen. Punkten har koordinalema: 65°30,9' N     24°08,2' O (punkt 2)

Artikel 3

Från punkl 2 dragés gränslinjen genom följande punkter: 63°40,0'N 21°30,0'O (punkt 3) 63°31,3'N 20°56,4'O (punkt 4) 63°29,1'N 20°41,8'O (punkt 5) 63°20,0'N 20°24,0'O (punkt 6) 62°42,0'N 19°31,5'0 (punkt 7) 60°40,7'N 19°14,1'0 (punkl 8) 60°22,5'N 19°09,5'O (punkl 9) 60°22,3'N   19°09,5'O (punkt 10)

Punkt 9 utgör skärningspunkten mellan den yttre gränsen för Sveri­ges sjöterritorium och den räta lin­jen mellan punkt 8 och Märket (punkt 16 i 1921 års Alandskon-venlion).

Från punkt 9 tiU punkt 10 sam-nianfaller gränslinjen med Sveri­ges lerrilorialgr"äns. Punkt 10 ut­gör skärningspunkten mellan den yttre gränsen för Finlands sjöter­ritorium och den räta linjen mel­lan punkt 8 och Märket.

Artikel 4
[REDACTED_EFTERNAMN] om punkt 10 börjar gräns­linjen på nytt i den punkt där Sve­riges och FiiUands sjöterritorier upphör att gränsa tUl varandra, punkten har koordinalema: 60°14,2'N  19°06,5'O (punkt 11)

Från   punkt   11   sammanfaller gränslinjen med Finlands territo­rialgräns till en punkt med koordi­nalema: 60°13,0'N  19°06,0'O (punkt 12)

2 artikla

Rajan pohjoisena lähtöpisteenä

on piste, jossa Ruotsin aluemeren

ulkoraja kohtaa Suomen ja Ruot­

sin välisen merirajan. Pisteen koor-

dinaatit oval:

65°31,8'P

24°08,4'1 (piste 1)

Täslä pisteestä alkaen raja yhtyy Suomen merirajaan siihen pislee-seen asli, jossa Suomen aluemeren ulkoraja kohtaa merirajan. Pisteen koordinaatit oval:

65°30,9'P

24°08,2'I (piste 2)

3 artikla

Pisteestä

2 raja kulkee seuraa-

vien pisleiden kaulta:

63°40,0'P

21°30,0'I (piste 3)

63°31,3'P

20°56,4'I (piste 4)

63°29,1'P

20°41,8'I (piste 5)

63°20,0'P

20°24,0'I (piste 6)

62°42,0'P

19°31,5'I (piste 7)

60°40,7'P

19°14,ri (piste 8)

60°22,5'P

19°09,5'I (piste 9)

60°22,3'P

19°09,5'I (piste 10)

Piste 9 on Ruotsin aluemeren ul-korajan sekä pisteen 8 ja Märketin (piste 16 vuoden 1921 Ähvenan­maan sopimuksessa) kautla kulke-van suoran viivan leikkauspisle.

Pisteestä 9 pisteeseen 10 yhtyy raja Ruotsin merirajaan. Piste 10 on Suomen aluemeren ulkorajan sekä pisteen 8 ja Märkelin kautla kulkevan suoran viivan leikkaus­pisle.

4 artikla

Pisteen 10 eteläpuolella alkaa raja uudestaan sutä pisteestä, jossa Suomen ja Ruotsin aluemeret lak-kaavat rajoiltumasta toisiinsa. Pis­teen koordinaatit oval: 60°14,2' P      19°06,5' I (piste 11)

Pisteestä 11 yhtyy raja Suomen merirajaan pisteeseen, jonka koor­dinaatit oval:

60°13,0' P      19°06,0' I (piste 12)

Prop. 1972:123

Från punkt 12 dragés gränslin­jen genom följande punkter: 60°11,5'N 19°05,2'O (punkt 13) 59°47,7'N 19°39,4'0 (punkt 14) 59°47,5'N 19°39,7'0 (punkt 15) 59°45,2'N 19°43,0'O (punkt 16) 59°26,7'N   20°09,4'O (punktl7)

MeUan punkterna 14, 15 och 16 sammanfaller gränslinjen med Fin­lands territorialgräns.

Artikel 5

De i artikel 34 angivna punk­terna 8, 13, 15 och 17 är identiska med de i 1921 års Ålandskonven­tion såsom 17,15,14 respektive 13 betecknade punkterna.

Artikel 6

Positionerna för de i artiklarna 24 nämnda punkterna 117 återges på bifogade tre finska sjö­kort, nämligen:

nr 3, skala 1 : 350 000, upplaga 1969 

II;

nr 5, skala 1 : 350 000, upplaga 1971

II;

nr 904, skala 1 : 200 000, upp­laga 1971 m.

Samtliga i denna överenskom­melse nämnda koordinater över­ensstämmer med koordinatsyste­met för dessa sjökort.

Artikel 7

Denna överenskommelse skall ratificeras. Överenskommelsen trä­der i krafl när båda regeringarna genom noleväxling i Helsingfors underrättat varandra om att de ra­tificerat den.

Som skedde i Stockholm den 29 seplember 1972 i två exemplar på svenska och finska språken, vil­ka båda texter har samma vits­ord.

Pisteestä 12 kulkee raja seuraa-vien pisteiden kaulta: 60°11,5'P 19°05,2'I (piste 13) 59°47,7'P 19°39,4'I (piste 14) 59°47,5'P 19°39,7'I (piste 15) 59°45,2'P 19°43,0'I (piste 16) 59°26,7' P       20°09,4' I (piste 17)

Pisteiden 14, 15 ja 16 välUlä yh­tyy raja Suomen aluemeren ulko-rajaan.

5 artikla

Artikloissa 34 mainitut pisteet 8, 13, 15 ja 17 oval samat kuin vuoden 1921 Ähvenanmaan sopi-muksen pisteet 17,15,14 ja 13.

6 artikla

Artikloissa 24 mainittujen pis­leiden 117 sijainnit merkitään oheiseen kolmeen suomalaiseen merikarttaan, nimittäin

n:o 3 mitlakaava 1:350 000, painos 1969 

II;

n:o 5 mitlakaava 1 : 350 000, painos 1971

II;

n:o 904 mitlakaava 1 : 200 000, painos 1971 III.

Kaikki tässä sopimuksessa mai­nitut koordinaatit oval n'äiden me-rikarttojen koordinaattijärjestel-män mukaiset.

7 artikla

Tämä sopimus on ratifioitava. Sopimus lulee voimaan sillen, kun molemmal hallitukset Helsingissä lapahluvalla nootlienvaihdolla oval Umoiltaneet toisUleen ralifioineen-sa sen.

Tehty Tukholmassa 29 päiv"änä syyskuula 1972 kahlena suomen-ja ruotsinkielisenä kappaleena, jot­ka molemmal oval yhlä todistus-voimaiset.

Ole Jödahl

Max Jakobson

Prop. 1972: 123

Bilaga 2. (Se vidstående sida.)

Bilaga 3

Protokoll

I samband med undertecknandet denna dag av överenskommelsen meUan Sverige och Finland om av-gränsnuig av kontinentalsockeln i Bollenviken, Bottenhavet, Ålands hav och nordligaste delen av Öster­sjön har undertecknade befuUmäk-tigade ombud enats om att, för det fall naturtillgångar på havsbottnen eller i dennas underlag sträcker sig på ömse sidor om den i artiklarna 24 i överenskommelsen bestäm­da gränslinjen och de naturtiU­gångar som finns på den ena sta­tens område av kontinentalsockeln heh eller delvis kan utvinnas från den andra statens område, de för­dragsslutande statema skall på en­dera statens begäran upptaga för­handlingar om hur dessa naturtUl­gångar mest effektivt skall utnytt­jas och hur avkastningen skall för­delas.

Ombuden har härjämte bestämt, att förhandlingar om gränslinjens vidare sträckning i Östersjön skaU upptagas vid senare tidpunkt.

StockhoUn den 29 september 1972. Ole Jödahl

Pöytäkirja

Suomen ja Ruotsin välUlä man­nermaajalustan rajoja Perämerellä, Selkämerellä,  Ahvenanmerellä  ja Itämeren  pohjoisimmassa   osassa koskevan  sopimuksen  allekirjoit-tamisen yhleydessä oval allekirjoit-taneet  valluuletut  sopineet  siitä, etlä mikäli merenpohjassa tai sen sisuslassa oleval luonnonvarat ulot-tuvat sopimuksen artikloissa 24 määrälyn   rajalinjan   molemmUle puoliUe, ja loisen valtion manner­maajalustan alueella olevat luon­nonvarat   voidaan   kokonaan   tai osittain saada käyttöön loisen val­tion alueella, sopimusvaltioiden tu-lee loisen valtion pjnnöslä ryhtyä neuvotteluihin näiden luonnonva-rojen mahdolUsimman tehokkaas-ta hyväksikäytöstä ja siitä, kuinka tuotlo on jaeltava.

Valtuutetul oval lisäksi sopineet, etlä rajan uloltaminen edelleen Ilämerelle oletaan esUle myöhem-pänä ajankohtana.

Tukholmassa 29 päivänä syyskuu­la 1972.

Max Jakobson

MARCUS BOKTR. STOCKHOLM 1 »7 J    720417

Bilaga ;