Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1984/85:177

med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning;

beslutad den 

II 

april 1985.

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag av regerings­protokoll allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning förär 1984.

På regeringens vägnar OLOF[REDACTED_EFTERNAMN]

HANS[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1984/85. I saml. Nr 177

Skr. 1984/85:177

Skr. 1984/85:177

2

Uidrag

FINANSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1985-04-11

Närvarande: slatsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Guslafsson,[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, Peierson,[REDACTED_EFTERNAMN], Bo­ström, Bodsiröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg, Wickbom.

Föredragande: statsrådet Guslafsson

Skrivelse tiil riksdagen med överlämnande av allmänna pensionsfon­dens fjärde fondstyrelses årsredovisning

1 enlighel med riksdagens beslut skall en årlig redovisning av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses placeringar och övriga verksamhet lämnas fill riksdagen (NU 1974; 37, rskr 253).

Fjärde fondstyrelsen har den 19 mars 1985 lill regeringen överiämnat årsredovisning för år 1984 som innehåller verksamhetsöversikt, förvalt­ningsberättelse med resultaträkning och balansräkning samt revisionsbe­rättelse. I årsredovisningen har tagits in tabeller som visar fondens värde­pappersinnehav per den 31 december 1984. Av redovisningen framgår atl netloresuliaiel år 1984 uppgick till 502,4 milj. kr. mot I 009,2 milj. kr, för år 1983. 1 den aktuella redovisningen har också etl reall resulial beräknals genom att årets nettoresultat har minskats med ej realiserade föriusler. Del då erhållna nominella resultatet har sedan belastats med det belopp som ålgår för alt bibehålla köpkraften hos del lolala fondkapitalet vid årels början. Del reala resullalel av 1984 års verksamhel blir då -563 milj. kr. atl jämföra med 2 210.3 milj. kr. 1983.

Av fondens rörelseöverskotl har fondstyrelsen enligi de regler som gäller från år 1984 (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr 122, SFS 1983:1092) att överföra ett belopp motsvarande tre procent av nuvärdet av förvaltade medel fill de övriga fondstyrelserna som bidrag till pensionsbelalningarna. För år 1984 utgör bidraget 103,3 milj. kr. mot 115,5 milj. kr. år 1983 enligi då gällande regler.

I verkställande direktörens översikt över fondens verksamhel år 1984 konstateras att fonden inte uppfyllt reglementets reala avkastningskrav. En jämförelse med i första hand utvecklingen av aktieindex visar emeller­tid alt resultatet lack vare omplaceringar i aktieportföljen och en viss ökning av likviditeten ändå är tämligen gott. Samtidigt som totalindex

Skr. 1984/85:177

3

sjunkit med drygt 12 % inskränker sig minskningen i fondkapifiet lill knappi 5 %.

En nyhet för fonden år 1984 är placeringar i utländska aktier. Sådana placeringar får uppgå till högst en procent av de medel som styrelsen förvaltar. Syftet har varit all skaffa ell hjälpmedel vid placeringar i slora, internationeUt inriktade svenska företag. Kontakterna med några interna­tionella mäklarfirmor ger fonden tillgäng lill dessa mäklarföretags bedöm­ningar av svenska storförelag och deras konkurrenter saml analyser av vikliga branscher i ett inlernalionelli perspektiv. Ett annal skäl lill fondens behov av kontakter med internafionella mäklare är Stockholmsbörsens ökande internationalisering.

Fonden har under år 1984 lyft de sista 150 milj. kr. inom ramen för riksdagens beslut år 1981 om överföring av medel till fjärde fondstyrelsens förvaltning. Därmed har fjärde fondstyrelsen sedan sin tillkomst år 1974 tJIU"örts sammanlagt I 850 milj. kr. För att fonden skall kunna bibehålla sin andel av aktiemarknaden, fortsätta sina satsningar på icke börsnoterade företag och lämna riskkapitaltillskoti till kooperativa förelag gjorde fond­styrelsen under året en framställning till regeringen om ytterligare överfö­ringar från första-tredje fondstyrelserna. Riksdagen beslöt i december 1984 (prop. 1984/85:65, NU 10, rskr 84, SFS 1984; 1034) aU rambeloppet för överföringar till fjärde fondstyrelsen skulle höjas med 500 milj. kr. lill 2350 milj. kr. fr.o.m. den Ijanuari 1985.

Regeringen har tidigare denna dag på föredragning av chefen för social­departementet fastställt balansräkningen.

Jag hemställer att regeringen överiämnar årsredovisningen till riksda­gen.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr. 1984/85:177

ALLM

Ä

NNA PENSIONSrONDCN rjrrde fondslyre 1 sen

5 

Bilaga

Å

RSREDOVISNING

Skr. 1984/85:177

1984 I SAMMANDRAG

ronden lyfte de sista 150 mkr grundkapital av 1.850 mkr som tilldelats fonden sedan dess tillkomst 1974. Riksdagen fattade i (ecember beslut om ytterligare 500 mkr som 

ä

r tillg

ä

ngliga fr o m 1985.

Fonden k

ö

pte v

ä

rdepapper f

ö

r 1.376 mkr och s

å

lde v

ä

rdepapper f

ö

r 1.316 mkr. Engagemangen i icke b

ö

rsnoterade f

ö

retag 

ö

ka­de kraftige. I andrahandsmarknaden nettos

å

ldes v

ä

rdepapper f

ö

r ca 100 mkr.

Fondens Fem st

ö

rsta engagemang var vid 

å

rsskiftet Volvo, Astra, Electrolux, ASEA och Pharmacia, som med ett sammanlagt marknadsv

ä

rde p

å

 2.065 mkr svarade f

ö

r ca 40S av portf

ö

ljv

ä

rdet.

Fonden genomf

ö

rde f

ö

r f

ö

rsta g

å

ngen placeringar i utl

ä

ndska aktier. Den utlandska portf

ö

ljen - f

ö

r vilken ramen f n 

ä

r 30 mkr - utg

ö

r ett hj

ä

lpmedel vid fondens placeringar i internationellt inriktade svenska storf

ö

retag.

Aktiekurserna sj

ö

nk med drygt 125. Fondens kapital (justerat f

ö

r tillskottet p

å

 150 mkr och avkastningen p

å

 detta) minskade med knappt 5S. Ett index f

ö

r enbart fondens v

ä

rdepappersport­f

ö

lj visar en minskning med drygt 

6%.

Det nya resultatkravet, 35 realt, uppfylldes inte 1984. 

ö

ver en l

ä

ngre tidsperiod har fonden med god marginal uppfyllt kravet.

Nuv

ä

rdet av grundkapitalet (= tillskotten uppr

ä

knade med kon-suitientprisindex) var vid 

å

rsskiftet 3.5

Ö

5 mkr. Fondkapitalet till marknadsv

ä

rden utgjorde samtidigt 6.115 mkr.

Skr. 1984/85:177

VD-

Ö

VeRSIKT

1984 var det f

ö

rsta

å

ret p

å

 flera 

å

r som aktiekurserna m

ä

tta med totalindex sj

ö

nk fr

å

n 

å

rsskifte till 

å

rsskifte. Det 

ä

r en utveckling som kan te sig beklaglig f

ö

r en institution som har till uppgift att f

ö

rvalta en aktie­portf

ö

lj och som naturligtvis helst ser en kontinuerlig kursuppg

å

ng. Men efter en l

å

ng period av exempell

ö

s kursstegring - fr

å

n h

ö

sten 1980 fram till februari 1984 hade den genomsnittliga kursniv

å

n mer 

ä

n fyrdubblats - 

ä

r det naturligt och kanske inte enbart till nackdel att trenden bryts. Vad som skett hittills under 1980-talet 

ä

r en v

ä

lmotiverad och n

ö

dv

ä

ndig omv

ä

rdering av aktier som placermgsobjekt, p

å

 vilken lagrats effekterna av en konjunkturuppg

å

ng med betydande resultatf

ö

rb

ä

ttringar i f

ö

retagen. Oet 

ä

r uppenbart att en s

å

dan utveckling inte kan forts

ä

tta i o

ä

ndlighet.

B

ö

rsuppg

å

ngen har m

ö

jliggjort en rekordstor tillf

ö

rsel av nytt riskkapital till f

ö

retagen. Under fem

å

rsperioden 1980-84 uppgick nyemissioner (av aktier, konverteringsl

å

n och optionsl

å

n) och nyintroduktioner p

å

 marknaden till sammanlagt 

ö

ver 30 miljarder kronor. Detta har inneburit en f

ö

rst

ä

rkning av soliditeten och en breddning av den finansiella basen f

ö

r framtida ex­pansion i m

å

nga f

ö

retag. Men marknadens resurser har tagits i anspr

å

k ock­s

å

f

ö

r finansieringsoperationer av mer diskutabelt v

ä

rde. I n

å

gra fall har emissioner genomf

ö

rts huvudsakligen i syfte att m

ö

jligg

ö

ra f

ö

r

ä

ndringar av inflytandet i n

ä

ringslivet eller f

ö

r att uppn

å

skattef

ö

rdelar. En tillnykt-ring av marknaden b

ö

r inneb

ä

ra att de fundamentala l

ö

nsamhetskraven p

å

f

ö

re­tagen f

å

r st

ö

rre spelrum i emissionssammanhang.

Ett drag i marknadsbilden 1984 har varit emissioner och nyintroduktioner som lett till ett 

ö

kat kors

ä

gande f

ö

retagen emellan. Man kan ha olika upp­fattningar om den optimala 

ä

garstrukturen i b

ö

rsf

ö

retagen - om en s

ä

dan

ö

ver huvud taget finns - och om hur 

ä

garrollen b

ö

r ut

ö

vas. Men att det finns en 

ä

garroll i f

ö

retagen

ä

r klart, lika v

ä

l som det finns en styrelseroll och en roll f

ö

r den verkst

ä

llande ledningen. Det 

ä

r orov

ä

ckande om 

ä

garrollen elimineras eller v

ä

sentligt f

ö

rsvagas och d

ä

rmed

ö

vertas av styrelsen/ f

ö

retagsledningen. Ett "oberoende" f

ö

retag ter sig inte som n

å

got efter­str

ä

vansv

ä

rt m

å

l.

Skr. 1984/85:177

8

Ä

ven om fj

ä

rde AP-fondens resultat 1984 med traditionella, nominella re­dovisningsmetoder kan te sig tillfredsst

ä

llande, har fonden inte uppfyllt reglementets reala avkastningskrav. Men om man j

ä

mf

ö

r med f

ö

ruts

ä

ttningarna - dvs i f

ö

rsta hand j

ä

mf

ö

r med utvecklingen av aktieindex - kan man konstatera att resultatet tack vare omplaceringar i aktieportf

ö

ljen och en viss 

ö

kning av likviditeten 

ä

nd

å

ä

r t

ä

mligen gott. Samtidigt som totalindex sjunkit med drygt 12?i inskr

ä

nker sig minskningen i fondkapitalet (korrigerat f

ö

r 

å

rets tillskott av grundkapital och avkastningen p

å

 detta) till knappt 55.

Huvuddelen av det belopp som fonden 1984 placerat i nyemissioner har g

å

tt till icke noterade f

ö

retag. Sedan 1980, d

å

 fonden f

ö

r f

ö

rsta g

å

ngen satsade pengar i ett icke b

ö

rsnoterat f

ö

retag, har fondens insatser av riskkapital till mindre och medelstora f

ö

retag uppg

å

tt till drygt 250 mkr. Det 

ä

r en mindre del av fondens resurser, men sett i relation till den sektorn av marknaden 

ä

r det ett betydande belopp fr

å

n en enda institution. 

Ä

ven efter tillkomsten av en snabbt expanderande OTC-lista och ett v

ä

xande antal placerare med inriktning p

ä

 sm

å

 och medelstora f

ö

retag har fonden h

ä

r en viktig roll att spela. Det ekonomiska utfallet hittills av denna verksamhet 

ä

r gott. Riskniv

å

n 

ä

r emellertid h

ö

gre 

ä

n i fr

å

ga om b

ö

rsnoterade f

ö

retag, och fonden f

å

r givetvis vara beredd p

ä

 att det kan komma att intr

ä

ffa f

ö

rluster.

En nyhet f

ö

r fonden 1984 

ä

r placeringar i utl

ä

ndska aktier. Syftet med dessa har inte varit att s

ö

ka nya marknader (ramen f

ö

r placeringar i utl

ä

ndska v

ä

rdepapper 

ä

r f n ca 30 mkr) utan att skaffa ett hj

ä

lpmedel i den del av fondens verksamhet som 

ä

r av avg

ö

rande betydelse f

ö

r fondkapitalets ut­veckling, n

ä

mligen fondens engagemang i stora, internationellt inriktade svenska f

ö

retag. Tack vare kontakterna med n

ä

gra internationella m

ä

klarfirmor f

å

r fonden tillg

å

ng till dels dessa m

ä

klarf

ö

retags bed

ö

mningar av svenska storf

ö

retag och deras konkurrenter, dels analyser av viktiga branscher i ett internationellt perspektiv. Ett annat sk

ä

l till fondens behov av kontakter med internationella m

ä

klare

ä

r Stockholmsb

ö

rsens 

ö

kande internationalisering. En v

ä

xande andel av aktierna i de svenska b

ö

rsf

ö

retagen 

ä

r utlands

ä

gd. I vissa fall s

ä

tts kursen p

å

 dessa aktier - 

å

tminstone tidvis - snarare p

å

 utl

ä

ndska b

ö

rser 

ä

n i Stockholm. Fonden f

å

r nu omedelbar tillg

å

ng till m

ä

klarf

ö

retagens marknadsbed

ö

mningar och kan i sitt agerande i andra­handsmarknaden nyttigg

ö

ra denna information.

Skr. 1984/85:177

9

Fonden har under 1984 lyft de sista 150 mkr inom ramen f

ö

r riksdagens beslut 1981 om 

ö

verf

ö

ring av medel till fj

ä

rde fondstyrelsens f

ö

rvaltning. D

ä

rmed har fj

ä

rde AP-fonden sedan sin tillkomst 1974 tillf

ö

rts sammanlagt 1.850 mkr. F

ö

r att fonden skall kunna bibeh

å

lla sin andel av aktiemarknaden, forts

ä

tta sina satsningar p

å

 icke b

ö

rsnoterade f

ö

retag och l

ä

mna riskkapitaltillskott till kooperativa f

ö

retag gjorde fondstyrelsen under 

å

ret en framst

ä

llning till regeringen om ytterligare 

ö

verf

ö

ringar fr

å

n f

ö

rsta - tredje AP-fonderna av storleksordningen 175 mkr per 

å

r de n

ä

rmaste 

å

ren. Riksdagen besl

ö

t i december 1984 att rambeloppet f

ö

r 

ö

verf

ö

ringar till fj

ä

rde AP-fonden skulle h

ö

jas med 500 mkr till 2.350 mkr fr o m den 1 januari 1985.

Stockholm i januari 1985

Sten Wikander

ti    Riksdagen 1984/85. I saml. Nr 177

Skr. 1984/85:177

10

AKTIEMARKNADEN 1984

De indexserier som illustrerar aktiemarknadens kursutveckling n

å

dde i februari sm h

ö

gsta niv

å

hittills. Kulmen intr

ä

ffade efter flera 

å

rs n

ä

stan oavbruten kursuppg

å

ng. Under denna tid har Stockholms fondb

ö

rs oms

ä

ttningsm

ä

ssigt utvecklats till en av de tio st

ö

rsta b

ö

rserna inter­nationellt sett. Ett stort antal nya f

ö

retag har inneburit en breddning av placenngsunderlaget. Antalet institutionella akt

ö

rer p

å

 marknaden -s

å

v

ä

l svenska som utlandska - har 

ö

kat. En rad nya finansieringsinstru­ment har tillkommit, och det ter sig alltmer befogat att tala om en nskkapitalmarknad snarare an en aktiemarknad. Med den beskrivna utveck­lingen har b

ö

rsens prim

ä

ra uppgift - att oka tillg

å

ngen p

å

 nytt risk­villigt kapital f

ö

r n

ä

ringslivet - f

å

tt en betydelse som man knappast trodde vara mojlig fbr bara n

å

gra f

å

å

r sedan.

DIAGRAM 1

Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Aff

ä

rers totalindex (h

ö

gsta resp l

ä

gsta noteringar m

å

nadsvis) 1982 och 1983 samt av totalindex och index f

ö

r n

å

gra av de viktigaste delbranscherna 1984.

Totalindex sjonk i fjol fr

å

n 

å

rsskifte till 

å

rsskifte

med drygt 125

(f

ö

reg

å

ende 

å

r +65?

ö

). Fr

å

n toppl

ä

get i februari sj

ö

nk

kurserna under

v

å

ren med drygt 155. Efter en viss 

å

terh

ä

mtning under

sommarm

å

naderna

fortsatte den vikande kursutvecklingen under h

ö

sten.

Sedan oktober 1980, d

å

kursuppg

å

ngen satte in efter en l

å

ng stagnations-period under senare delen av 70-talet, har kurserna fram till 

å

rsskiftet 1984/85 1 det n

ä

rmaste fyrdubblats.

De flesta branschindexserierna utvecklades under 198 i stort sett paral­lellt med totalindex. S

å

lunda sj

ö

nk index f

ö

r de "tunga" branscherna verk­st

ä

der, kemisk industri, skogsindustri, f

ö

rvaltningsbolaq, 

ö

vriga f

ö

retag och banker alla med 11-175. F

ö

r metall- och bruksf

ö

retag noterades en upp­g

å

ng med 1

é

?i. 

Ä

ven handelsf

ö

retagen (-35) och fastighets- och byggf

ö

retagen (-55) utvecklades b

ä

ttre 

ä

n totalindex. Arets f

ö

rlorare blev grupperna ut­vecklingsbolag och rederier som tappade mer 

ä

n en tredjedel resp n

ä

ra h

ä

lf­ten av sina marknadsv

ä

rden. Bakom indexsiffrorna d

ö

ljer sig sj

ä

lvfallet betydande skillnader mellan individuella f

ö

retag.

Skr. 1984/85:177

II

I ett tre

å

rsperspektiv har branschen kemisk industri, som bl a omfattar l

ä

kemedelsf

ö

retagen Astra och Pharmacia samt det under 

å

ret uppk

ö

pta KemaNobel, utvecklats 1405 b

ä

ttre 

ä

n totalindex. Som framg

å

r av diagram­met ligger indexserien f

ö

r kemif

ö

retagen p

å

en niv

å

 klart 

ö

ver de andra indexserierna.

Den registrerade aktieoms

ä

ttningen vid Stockholms fondb

ö

rs (AI- och AII-listorna) sj

ö

nk fr

å

n 75,8 mdr 1983 till 70,5 mdr 1984. Eftersom kursniv

å

n i genomsnitt steg mellan 

å

ren minskade oms

ä

ttningshastigheten

ä

nnu mer. Det f

ö

refaller troligt att inf

ö

randet av oms

ä

ttningsskatt p

ä

 v

ä

rdepapper och h

ö

jningen av courtagesatserna fr

å

n halv

å

rsskiftet haft en d

ä

mpande effekt p

å

 oms

ä

ttningen och d

ä

rmed p

å

 marknadens likviditetsskapande funk­tion. I aktiehandeln med utlandet har de okade transaktionskostnaderna p

å

verkat oms

ä

ttningen negativt. En intressant iakttagelse 

ä

r att den regist­rerade oms

ä

ttningsvolymen visade en stigande tendens i j

ä

mf

ö

relse med f

ö

re­g

å

ende 

å

r under 

å

rets sista, kursm

ä

ssigt svaga m

å

nader. F

ö

r de icke offi­ciellt noterade aktierna (fr

ä

mst OTC-listan och den s k v

ä

ntelistan) f

ö

re­ligger ingen oms

ä

ttningsstatistik. Sannolikt har volymutvecklingen dock varit gynnsam p

å

grund av de m

å

nga introduktionerna under 

å

ret.

Under fjol

å

ret utvecklades kurserna p

å

 Stockholmsb

ö

rsen v

ä

sentligt s

ä

mre 

ä

n aktiekurserna p

å

 flertalet utlandsb

ö

rser. F

ö

rh

å

llandet var det omv

ä

nda under de tre n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende 

å

ren. Enligt tidskriften Capital Interna-tionals index f

ö

r 20 st

ö

rre b

ö

rser steg kurserna under 1984 med i genom­snitt tv

å

procent (f

ö

reg

å

ende 

å

r 185). Tabellen nedan visar tendensen f

ö

r ett urval viktigare utl

ä

ndska b

ö

rser.

PROCENT

1984

1983

Madrid

+41

+ 18

Hongkong

+37

+12

Tokyo

+24

+23

London

+23

+30

Paris

+16

+57

New York

-4

+20

Stockholm

-12

+65

Skr. 1984/85:177

12

F

ö

rv

ä

ntningarna p

å

 b

ö

rsf

ö

retagen s

å

dana de avspeglades i den allmanna kursniv

å

n i b

ö

rjan av 

å

ret l

å

g p

å

 en mycket hog niv

å

. Tidvis 

ö

versteg det totala marknadsv

ä

rdet p

å

 b

ö

rsbolagen 1205 av bolagens justerade egna kapital, och direktavkastningen l

å

g p

å

 ca tv

å

 procent. I ett s

å

dant kursl

ä

ge 

ä

r marknaden mycket k

ä

nslig.

Den fr

ä

msta orsaken till de h

ö

ga kurserna var sannolikt den internatio­nella h

ö

gkonjunkturen som i kombination med devalveringen i oktober 1982 f

ö

rb

ä

ttrat l

ö

nsamheten f

ö

r svenska f

ö

retag. Det b

ö

r framh

å

llas att denna h

ö

gre l

ö

nsamhet tillsammans med tillf

ö

rseln av nytt riskkapital medf

ö

rt att soliditeten f

ö

r b

ö

rsf

ö

retagen steg f

ö

r andra 

å

ret i rad, vilket inte intr

ä

ffat under de senaste 

å

rtiondena. Successivt d

ä

mpade inflationsf

ö

r­v

ä

ntningar och d

ä

rmed l

ä

gre avkastningskrav var en annan viktig faktor som i sig bort verka positivt p

å

 kurserna.

Under 

å

ret balanserades efterfr

å

gan p

å

 nytt riskkapital b

ä

ttre 

ä

n tidi­gare av en likvidisering av marknaden p

ä

 grund av ett antal f

ö

retagsupp-kop och strukturaff

ä

rer. Allemansfonderna, som fr

å

n april ersatte skatte-fondsparandet, och beslutet att inf

ö

ra l

ö

ntagarfonder b

ö

r 

å

tminstone i teknisk mening ha haft en kursst

ö

djande effekt p

å

 kort sikt. Utlandet tycks under 

å

ret som helhet ha tillf

ö

rt marknaden ca 1,5 mdr kr, efter att under f

ö

rsta halv

å

ret ha nettos

ä

lt svenska aktier.

Beslutet om f

ö

rbud mot utdelningsh

ö

jningar 1985, som inf

ö

rdes i april i samband med det allm

ä

nna prisstoppet, och en tilltagande oro 

ö

ver den svenska kostnadsutvecklingen bidrog troligen till att successivt d

ä

mpa kurserna. En annan negativ faktor var sannolikt de f

ö

rsta tecknen till avmattning i den internationella konjunkturen, som visade sig under h

ö

st­m

å

naderna.

I de n

ä

rmast f

ö

reg

å

ende 

å

rsber

ä

ttelserna f

ö

r fonden har sambandet mellan aktiekurser och emissionsvolymer understrukits. Detta samband - som 

ä

r ett uttryck f

ö

r andrahandsmarknadens betydelse f

ö

r n

ä

ringslivets risk­kapitalf

ö

rs

ö

rjning - har g

ä

llt 

ä

ven 1984 och illustreras i diagram 2.

DIAGRAM 2

Skr. 1984/85:177

13

F

ö

retagens efterfr

å

gan p

å

 nytt riskkapital var fortsatt h

ö

g under 

å

ret. Den totala emissionsvolymen 

ö

versteg 14 mdr. Efter avdrag f

ö

r den del av de kombinerade emissionerna som i realiteten finansieras av den l

ä

nga kapitalmarknaden uppgick det egentliga riskkapitaltillskottet till drygt 9 mdr, vilket inneb

ä

r en tillbakag

å

ng med halvannan miljard j

ä

mf

ö

rt med 1983. Nyemissionerna av aktier i marknadsbolag minskade till 4,4 mdr (6,4 mdr). Den utl

ä

ndska andelen av detta belopp minskade till 0,4 mdr, vilket motsvarar ungef

ä

r en tiondel av f

ö

reg

å

ende 

å

rs volym. D

ä

remot 

ö

kade den svenska andelen markant till drygt 4 mdr (2,9 mdr). Av det to­tala riskkapitaltillskottet svarade konverteringsl

å

n f

ö

r knappt 0,4 mdr.

Under 

å

ret genomf

ö

rdes inte mindre 

ä

n 27 emissioner av f

ö

rlagsl

å

n f

ö

renade med optionsr

ä

tter att teckna aktier (optionsr

ä

tter inneb

ä

r en r

ä

tt att i framtiden teckna nya aktier) och ett f

ö

rlagsl

ä

n (i Patricia) som kombi­nerades med optioner (optioner inneb

ä

r r

ä

tt att i framtiden f

ö

rv

ä

rva redan utel

ö

pande aktier). Riskkapitaldelen av dessa emissioner kan upp­skattas till drygt 1,5 mdr. Framg

å

ngen f

ö

r dessa instrument berodde till stor del p

å

 skatteregler, som 

ä

ndrades i slutet av 

å

ret.

Marknaden tillf

ö

rdes under aret 63 nya f

ö

retag, som noterades p

ä

 olika listor. Dessa nyintroduktioner 

ö

versteg 3,2 nidr i v

ä

rde. Fem bolag upp­h

ö

rde att vara b

ö

rsbolag. Ett b

ö

rsbolag - Sal

é

ninvest - gick i konkurs.

Under 

å

ret har marknadens spelregler konmit i fokus p

ä

 grund av ett antal uppm

ä

rksammade aff

ä

rer. P

ä

 frivillig v

ä

g har s k uppflaggningsregler b

ö

rjat till

ä

mpas. Stockholms fondb

ö

rs har inlett arbete p

ä

 en etisk kod f

ö

r sina medlemmar. En ny och omarbetad insiderlagstiftning har ocks

ä

 aviserats.

Skr. 1984/85:177

14

FONDEN 198A

Grundkapitalet

Grundkapitalet har under 1984 

ö

kat med 150 mkr genom 

ö

verf

ö

ring i augusti fr

å

n f

ö

rsta-tredje AP-fonderna. Det uppgick d

ä

rmed vid 

å

rets slut till nominellt 1.850 mkr. Oetta 

ä

r det belopp som sammanlagt 

ö

verf

ö

rts till fj

ä

rde fondstyrelsens f

ö

rvaltning sedan fondens till­komst 1974. Nuv

ä

rdet av grundkapitalet (dvs summan av de successiva tillskotten av grundkapital, uppr

ä

knade med konsumentprisindex fram till december 1984) utgjorde 3.545 mkr. Det uppindexerade grundkapitalet 

ä

r basen f

ö

r reglementets direktavkastningskrav (= 

å

terbetalning till f

ö

rsta-tredje AP-fonderna).

V

ä

rdepapperaport f

ö

ljen

F

ö

r

ä

ndringarna i fondens v

ä

rdepappersportf

ö

lj under 1984 har samman­fattats i nedanst

å

ende tabell med j

ä

mf

ö

relsetal f

ö

r 1983 (belopp i mkr):

K

Ö

P

F

Ö

RSAL JNINtlAR

NETTOPLACERINGAR

(ma rknadsv

ä

rden)

(likvidi

tetseffekt)

1984

983

1984     1983

1984

1983

SVENSKA V

Ä

RDEPAPPER

i nyemissioner/nyintro-

duktioner, noterade

f

ö

retag

37

118

-

37

118

i nyemissioner, icke

noterade f

ö

retag

103

50

-

103

50

i andrahandsmarknaden

1.166 1

.754

1.262  1.967

-96

-213

UTL

Ä

NDSKA V

Ä

RDEPAPPER

70

-

54

16

-

TOTALT

1.376 1

.922

1.316  1.967

60

.46

(I ovanst

å

ende tabell liksom i f

ö

ljande tabeller f

ö

rekommer det att total­summor p

å

 grund av avrundningar inte 

ö

verensst

ä

mmer med summan av delposter­na) .

Skr. 1984/85:177

15

Medan k

ö

p och f

ö

rs

ä

ljningar under 1983 resulterade i nettof

ö

rs

ä

ljningar p

å

 ca 50 mkr, medf

ö

rde placeringsverksamheten 1984, fr

ä

mst p

å

 grund av kraftigt 

ö

kade placeringar i nyemissioner i icke noterade f

ö

retag, totalt sett nettok

ö

p med ungef

ä

r samma belopp. I andrahandsmarknaden har fonden liksom 1983 nettos

ä

lt v

ä

rdepapper. En nyhet f

ö

r 1984 

ä

r placeringar i utl

ä

ndska v

ä

rdepapper (se sid 0).

I fondens balansr

ä

kning 

ä

r v

ä

rdepappersinnehavet upptaget till anskaff­ningsv

ä

rde. Om f

ö

rs

ä

ljningarna redovisas till historiska anskaffnings­v

ä

rden (i st

ä

llet f

ö

r som i tabellen till marknadsv

ä

rden) uppgick de to­tala f

ö

rs

ä

ljningarna till 

ä

rden och anskaffningsv

ä

rden best

å

r av netto realisationsvinster. M

ä

tt i anskaffningsv

ä

rden har v

ä

rdepappersinnehavet under 

å

ret 

ö

kat med 472 mkr (935 mkr) till 3.109 mkr.

Oms

ä

ttningen i fondens v

ä

rdepappersportf

ö

lj har under 1964 varit l

ä

gre 

ä

n 1983, b

å

de i absoluta tal och relativt sett. I oms

ä

ttningssiffrorna ing

å

r, f

ö

rutom omplaceringar i portf

ö

ljen och n

å

gra enskilda st

ö

rre aff

ä

rer, omfattande arbitrageaff

ä

rer mellan konverteringsl

å

n och aktier, olika aktieserier. Fria resp bundna aktier etc. Genom dessa aff

ä

rer bidrar fonden till att effektivisera marknaden och f

ö

rb

ä

ttra dess likviditetsskapande funktion. Bl a p

å

 grund av den oms

ä

ttningsskatt p

å

 v

ä

rdepapper som inf

ö

rdes fr o m den 1 januari 1984 har fondens arbitrageaff

ä

rer minskat betydligt j

ä

mf

ö

rt med 1983. Fondens aff

ä

rer i andrahandsmarknaden (genomsnitt av k

ö

p och f

ö

rs

ä

ljningar) utgjorde 1984 ca 1,75 (ca 2,55) av den officiella b

ö

rsoms

ä

ttningen.

Vid slutet av 1984 ingick totalt 58 f

ö

retag (57 f

ö

retag) i fondens svenska portf

ö

lj. Antalet noterade f

ö

retag har minskat, medan antalet icke noterade f

ö

retag fortsatt att 

ö

ka.

ANTAL F

Ö

RETAG

Noterade 1)

Icke noterade

2)

Summa

Enbart aktier

35 (37)

10 (4)

45 (41)

Aktier och konverterings-

eller optionsl

å

n

5 (7)

6 (6)

11 (13)

Ö

vrigt 3)

2 (2)

- (1)

2 (3)

Summa

42 (46)

16 (11)

58 (57)

1)  Formellt b

ö

rsnoterade eller p

å

 annat s

ä

tt noterade,

2)

N

å

gra engagemang i onoterade f

ö

retag 

ä

r av tekniska sk

ä

l formellt uppdelade p

ä

 tv

å

 juridiska personer. I tabellen liksom i det f

ö

ljande redovisas s

å

dana fall som ett foretag.

3)

Enbart konverteringsl

å

n resp optionsr

ä

tter (1984); enbart konverterings-eller optionsl

å

n (1983).

Skr. 1984/85:177

16

Ut

ö

ver de svenska f

ö

retag som redovisas i tabellen ovan hade fonden vid det senaste 

å

rsskiftet aktier i 15 utl

ä

ndska f

ö

retag, varav tre tyska, fem japanska, sex amerikanska och ett belgiskt.

M

ä

tt efter storleken av engagemangen i de enskilda f

ö

retagen (svenska v

ä

rdepapper, marknadsv

ä

rden, aktier och andra riskkapitalinstrument sammantagna) f

ö

rdelade sig v

ä

rdepappersportf

ö

ljen vid utg

å

ngen av 1984 p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt:

Engagemang,

mkr

Ant

al  f

ö

ret

!a

Totalt  belopp

>100

16

4

.274

50100

8

565

40

4

179

30

3

106

2030

9

224

10

6

83

5

4

30

1 

6

18

2

1

58

5

.480

Denna tabell liksom den f

ö

reg

å

ende visar att fondens portf

ö

lj 

ä

r f

ö

rh

å

llan­devis koncentrerad och att de st

ö

rsta engagemangen - den dryga fj

ä

rdedel av antalet f

ö

retag d

ä

r engagemanget 

ö

verstiger 100 mkr per f

ö

retag - till­sammans svarar f

ö

r inemot 805 av det totala portf

ö

ljv

ä

rdet. Av de 16 f

ö

retagen i denna grupp 

å

terfinns aktierna i 12 bland de 16 mest omsatta aktierna p

å

 b

ö

rsens A:I-lista. Det kan vidare n

ä

mnas att halva portf

ö

ljv

ä

rdet representerades av de sju st

ö

rsta placeringarna. Fondens st

ö

rsta engagemang 

ä

r "strategiska" i den meningen att deras utveckling 

ä

r avg

ö

rande f

ö

r ut­vecklingen av fondens v

ä

rdepappersportf

ö

lj. N

å

gra placeringar som 

ä

r strate­giska 1 betydelsen att de syftar till att skapa inflytande i n

ä

ringslivet eller utg

ö

r en del i en fast 

ä

gargruppering har fonden inte. Engagemangen har byggts upp enbart fr

å

n placeringssynpunkt. Detta betyder givetvis inte att fonden avst

å

r fr

å

n att ut

ö

va sin 

ä

garfunktion.

I diagrammet nedan illustreras f

ö

rh

å

llandet kapitalandel/r

ö

str

ä

ttsandel i de noterade f

ö

retagen i fondens portf

ö

lj. I flertalet fall 

ö

verensst

ä

mmer an­delarna 

å

tminstone approximativt. I n

å

gra bolag 

ä

r r

ö

str

ä

ttsandelen betydligt st

ö

rre 

ä

n kapitalandelen. Detta g

ä

ller bl a[REDACTED_EFTERNAMN] och Volvo. Det motsatta f

ö

rh

å

llandet 

ä

r betydligt vanligare, vilket f

ö

r en institution som fj

ä

rde AP-fonden 

ä

r en naturlig f

ö

ljd av systemet med r

ö

str

ä

ttsdifferentiering.

Skr. 1984/85:177

17

Uppgifter om kapital- och r

ö

str

ä

ttsandelar i de enskilda f

ö

retagen 

å

ter­finnes 1 v

ä

rdepappersf

ö

rteckningen p

å

sid 00-00.

DIAGRAM 3

Fondens  fem st

ö

rsta engagemang,  m

ä

tt  efter marknadsv

ä

rdet,   avs

å

g  f

ö

ljan­de f

ö

retag:

1 (2) Volvo

518 mkr

2 (1) Astra

422 mkr

3 (7) Electrolux

405 mkr

4 (5) ASEA

400 mkr

5 (4) Pharmacia

320 mkr

Volvo var  vid utg

å

ngen av   1984  fondens  st

ö

rsta enskilda placering,   en posi­tion som  innehafts av Astra under 

å

ren  1978-83.  Denna  f

ö

r

ä

ndring -  liksom f

ö

r

ä

ndringarna  i  

ö

vrigt   i  gruppen - beror  i  allt  v

ä

sentligt p

å

 olikheter 1 kursutvecklingen.  [REDACTED_EFTERNAMN]  (312 mkr  1984)   var  1983  fondens  tredje  st

ö

rsta placering.

t2    Riksdagen 1984/85. 1 saml. Nr 177

Skr. 1984/85:177

18

F

ö

rdelningen p

å

 branscher  (procent,  marknadsv

ä

rden)  av   fondens svenska v

ä

rdepappersportf

ö

lj   framg

å

r  av   tabellen nedan.

BRANSCH

FONDENS

PORTF

Ö

LJ

MARKNADEN 4)

1983

1984

1984

Verkst

ä

der

43

48

35

Metall- och bruksf

ö

retag

1

2

2

Kemisk induslri

23

20

12

Skogsindustri

11

9

12

Fastighets- och byggf

ö

retag

5

i

6

Handelsf

ö

retag

1

1

4

Rederier

-

-

0

Utvecklingsbolag

5

5

2

F

ö

rvaltningsbolag

1

-

18

ö

vriga f

ö

retag

10

10

8

100

100

100

De mer p

å

fallande  f

ö

r

ä

ndringarna  i port f

ö

ljsammans

ä

ttningen sedan  f

ö

re­g

å

ende 

å

r  (verkst

ä

der + 5 procentenheter,  kemisk  industri  -  3 procenten­heter)   h

ä

nger  huvudsakligen samman med  olikheter  i kursutvecklingen;   i fr

å

ga oro verkstadsaktierna har effekterna av den  relativa kursuppg

å

ngen f

ö

rst

ä

rkts  av nettok

ö

p.

Sammans

ä

ttningen av  fondens portf

ö

lj  skiljer  sig i ett  par avseenden fr

å

n aktiemarknadens  f

ö

rdelning p

å

branscher.  Fonden har   f n  inga   f

ö

rvalt­ningsbolagsaktier,   som utg

ö

r  inemot  en  femtedel  av aktiemarknaden.  A andra sidan har   fonden v

ä

sentligt  h

ö

gre andelar aktier  i  flera branscher  av  till-verkningsf

ö

retag  (verkst

ä

der,  kemisk  industri  och utvecklingsbolag,   samman­lagt   735 mot   48?i   f

ö

r marknade.n).

I   fr

å

ga om  fondens  portf

ö

lj  av noterade  v

ä

rdepapper har   f

ö

ljande  viktigare f

ö

r

ä

ndringar  skett  under  

å

ret:

-

nya  f

ö

retag   i  portf

ö

ljen

ä

r Garphyttan och Hillesh

ö

g,

-

å

tta  aktieinnehav har  avyttrats:   Cardo,  Gambro,  H

ö

gan

ä

s,  Korsn

ä

s, Lindab  (OTC-listan), Marabou,  Progranator och Scansped,

-

aktieposter   i  Consafe och Hufvudstadsn har k

ö

pts och s

å

lts  under 

å

ret.

4)   Veckans Aff

ä

rers  index,  exkl banker och  f

ö

rs

ä

kringsbolag.

Skr. 1984/85:177

19

-

nettok

ö

p av aktier har gjorts i Alfa-Laval, ASEA, Gullsp

å

ng, Holmen, SKF, Sandvik och Sk

å

nska,

-

nettof

ö

rs

ä

ljningar av aktier har gjorts i Atlas Copco, Papyrus och[REDACTED_EFTERNAMN],

-

fonden har deltagit i en nyemission av aktier i MoDo och nyemissioner av f

ö

rlagsl

å

n med optionsr

ä

tter i Andersons, Bahco och Iro,

-

innehaven av konvertibla f

ö

rlagsbevis i Andersons och Rockharomar (OTC-listan) har konverterats till aktier,

-

innehaven av konvertibla f

ö

rlagsbevis i USD, emitterade av AGA,[REDACTED_EFTERNAMN], SCA och Sandvik har f

ö

rs

å

lts (jfr nedan under utl

ä

ndska v

ä

rdepapper).

I 

ö

vrigt h

ä

nvisas till v

ä

rdepappersf

ö

rteckningarna p

å

 sid 00-00.

Fondens placeringar i onoterade f

ö

retag har fortsatt att 

ö

ka i snabb takt. Tabellen nedan visar placeringarna 

å

r f

ö

r 

å

r sedan 1980, d

ä

 denna verksam­het startade. Att antalet f

ö

retag i portf

ö

ljen (och det totala engagemanget) per den 31 december 1984 

ä

r mindre 

ä

n de ackumulerade talen f

ö

r fem

å

rs­perioden 1980-84 beror v

ä

sentligen p

å

 att ett antal f

ö

retag sedermera mark-nadsintroducerats. Insatserna i venture capitalf

ö

retag (tillv

ä

xtinvestbolag, utvecklingsbolag) inneb

ä

r att fondens resurser via dessa bolag st

å

r till f

ö

rfogande ocks

å

 f

ö

r f

ö

retag som 

ä

r alltf

ö

r sm

å

 f

ö

r ett direktengagemang fr

å

n fondens sida.

VENTURE CAPITALF

Ö

RETAG

antal

belopp, mkr 

Ö

VRIGA F

Ö

RETAG

antal

belopp, mkr

1980   1981   1982

2     3 

T8~5T ~4

1983   1984

2

Is"

2 "32"

4 

~2

Ö

105 6)

1980-84 31.12.1984

7

7 ~68'

16

147

187 5)1

SUMMA

antal belopp, mkr

2     6 

T8'"5T 4?

6 

'5F

8

23

132 6)  255 5)|

16

215  5)

5)

1 dessa belopp - men inte i antalssiffrorna - ing

å

r 8 mkr av ett icke noterat konverteringsl

å

n, emitterat av ett noterat f

ö

retag (Bahco).

6)

Inkl ytterligare tillskott i tidigare engagemang.

Skr. 1984/85:177

20

Fondens engagemang i icke noterade f

ö

retag 

ä

r till sin natur l

å

ngsiktiga. Det kan dr

ö

ja 5-10 

å

r innan fonden kan placera om eller frig

ö

ra sina pengar, och det ekonomiska resultatet av placeringarna har i allt v

ä

sent­ligt formen av realisationsvinster/f

ö

rluster. Till den del resultaten av denna verksamhet kan avl

ä

sas redan nu (framf

ö

r allt p

å

 grund av att ett antal f

ö

retag blivit noterade) 

ä

r utfallet gott. P

å

 aktier med ett sam­manlagt anskaffningsv

ä

rde av 40 mkr var summan av icke realiserad v

ä

rde­stegring och netto realisationsvinster 62 mkr.

Nytillkomna icke noterade foretag under 1984 

ä

r utvecklingsbolagen H-lnvest och Nord-lnvent samt Avesta Kraft (inkl Visentkraft), Energi­ekonomi, NKR, SwedeChrome och Thorsmans. Ett engagemang i Largus Exploration under f

ö

rsta halv

å

ret avvecklades under senare delen av 

å

ret. Fonden har deltagit i en nyemission av aktier i Aphelandra (f d Ventura Intressenter) och f

ö

rv

ä

rvat ytterligare aktier och konvertibler i bolaget. Vidare har fonden deltagit i nyemissioner i Blekinge Invest, Four Seasons Venture Capital AB (inkl nyemission av ett konvertibelt f

ö

rlagsl

å

n i dess management­bolag) och Ryd-Gruppen. Tv

ä

 av de onoterade f

ö

retagen i 1983 

å

rs portf

ö

lj, Lindab och Rockhammar, har marknadsintroducerats med noteringar p

å

 OTC-listan.

Kortfattade beskrivningar av de onoterade f

ö

retag som ingick i portf

ö

ljen vid det senaste 

å

rsskiftet 

å

terfinnes p

å

 sid 00-00,

Sedan den 1 januari 1984 har fonden efter en reglementsandring 1983 r

ä

tt att i begr

ä

nsad omfattning placera i utl

ä

ndska v

ä

rdepapper. Ramen f

ö

r dessa placeringar 

ä

r 15 av det bokf

ö

rda fondkapitalet, dvs f

ö

r 1984 drygt 30 mkr. Syftet med den utl

ä

ndska v

ä

rdepappersportf

ö

ljen har beskrivits i VD-

ö

ver-sikten. M

ö

jligheterna att mht valutaregleringen k

ö

pa utl

ä

ndska v

ä

rdepapper skapades genom f

ö

rs

ä

ljning i b

ö

rjan av 

å

ret av fondens innehav av konvertibla f

ö

rlagsbevis i USD, som emitterats av n

å

gra svenska f

ö

retag. Dessa f

ö

rs

ä

lj­ningar gav upphov till ink

ö

psr

ä

tter (switchr

ä

tter) f

ö

r utl

ä

ndska v

ä

rdepapper.

Oms

ä

ttningen i den utl

ä

ndska aktieportf

ö

ljen har vant mycket livlig (k

ö

p 70 mkr, f

ö

rs

ä

ljningar 54 mkr), vilket 

ä

r en f

ö

ruts

ä

ttning f

ö

r att utlands­placeringarna skall uppfylla sitt 

ä

ndam

å

l. Innehavet av utl

ä

ndska aktier har varierat under 

å

ret som en f

ö

ljd av marknadsl

ä

get och som mest uppg

å

tt till ca 25 mkr. Mht m

å

ls

ä

ttningen med den utl

ä

ndska v

ä

rdepappersportf

ö

ljen 

ä

r det m

ä

tbara ekonomiska utfallet av denna verksamhet (dvs utan h

ä

nsyn till effekterna p

å

 den svenska portf

ö

ljen) m

å

h

ä

nda av sekund

ä

r betydelse.

Skr. 1984/85:177

21

Fondens "utlandsfond" (utl

ä

ndska aktier + valutakonton) p

å

 i genomsnitt ca 23 mkr under 

å

ret har givit en effektiv avkastning p

é

 ca 125.

Likvida medel

Fondens likvida medel, som vid slutet av 1983 uppgick till 582 mkr, 

ö

kade under 

å

ret och var vid det senaste 

å

rsskiftet 720 mkr. I f

ö

rh

å

llande till det totala fondkapitalet med vardepappersportf

ö

ljen upptagen till marknads­v

ä

rde inneb

ä

r detta en likviditet p

å

 125 (likviditeten vid 

å

rsskiftet har de senaste 

å

ren varierat mellan 8 och 115).

ö

kningen av de likvida medlen, 138 mkr, uppstod p

ä

 f

ö

ljande s

ä

tt (belopp i mkr):

Aktieutdelningar

R

ä

ntor p

ä

l

å

n

R

ä

ntor p

ä

likvida medel

19B4

1983

121

94

14

13

66

44

201

151

Nettof

ö

rs

ä

ljning av v

ä

rdepapper (marknads­

v

ä

rden)

________________________________________ 

-

46

ö

kning av korta skulder

___________________________ 

-

47

ö

kning av grundkapitalet

__________________________ 

150

150

SUMMA TILLF

Ö

RDA MEDEL________________________ 351                        394

Nettok

ö

p av v

ä

rdepapper (marknadsv

ä

rden)

-60

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna (f

ö

r f

ö

re­

g

å

ende 

å

r)

-116

-98

F

ö

rvaltningskostnader

-9

-6

Minskning av korta skulder resp nettof

ö

r­

ä

ndring av korta fordringar

-30

-20

SUMMA ANV

Ä

NDA MEDEL______________________ -214__________ -124

LIKVIDITETSF

Ö

R

Ä

NDRING

138

270

Skr. 1984/85:177

22

De likvida medlen 

ä

r placerade i bankcertifikat och p

å

 specialkonto i bank samt - fr o m 1984, efter en reglementsandring som gav fonden till­g

å

ng till nya placeringsinstrument - statsskuldv

ä

xlar och f

ö

retagscerti­fikat. Den genomsnittliga f

ö

rr

ä

ntningen under 

å

ret var 12,45 (11,65).

BokfBrinqsm

ä

saigt resultat

Enligt de redovisningsprinciper som g

ä

ller f

ö

r Allm

ä

nna Pensionsfonden skall fondens tillg

å

ngar tas upp till anskaffningsv

ä

rden vid ber

ä

kningen av fondkapitalet och i redovisningen i 

ö

vrigt. Det betyder att det bok­f

ö

ringsm

ä

ssiga utfallet av verksamheten s

å

dant det redovisas i resultat­r

ä

kningen inte har p

å

verkats av orealiserade kursvinster och kursf

ö

r­luster.

Aktieutdelningarna 

ö

kade 1984 med 27 mkr till 121 mkr. Om man korrigerar f

ö

r s

å

dana aff

ä

rer som inneburit att aktier s

å

lts f

ö

re avst

ä

mningsdagen f

ö

r utdelning och sedermera 

å

terk

ö

pts (som 1984 haft relativt blygsam om­fattning) blir 

ö

kningen 17 mkr eller 165.

R

ä

nteint

ä

kterna uppgick till totalt 80 mkr (57 mkr). Av 

ö

kningen med 23 mkr j

ä

mf

ö

rt med 1983 beror n

ä

rmare 20 mkr p

å

 att genomsnittslikviditeten 1984 varit h

ö

gre 

ä

n 

å

ret innan.

F

ö

rvaltningskostnaderna

ö

kade fr

ä

n 6,3 mkr 1983 till 8,6 mkr. Ar 1984 har belastats med extraordin

ä

ra kostnader p

ä

 ca 2,5 mkr (ca 1 mkr), dels program-och maskinkostnader f

ö

r fondens nya datasystem (jfr av-snittet "Administ­ration"), dels kostnader f

ö

r ombyggnad och inredning av fondens ut

ö

kade kontorslokaler. F

ö

rvaltningskostnaderna (inkl extraordin

ä

ra kostnader) motsvarade ca 2,5 promille (ca 2,5 promille) av det genomsnittliga fond­kapitalet under 

å

ret (ungef

ä

r h

ä

lften om tillg

å

ngarna v

ä

rderas till marknadsv

ä

rden).

Arets verksamhet har givit ett r

ö

relseresultat (aktieutdelningar och r

ä

nte­int

ä

kter minskade med f

ö

rvaltningskostnader) p

å

 193 mkr (144 mkr).

F

ö

rs

ä

ljningarna av v

ä

rdepapper under 1984 medf

ö

rde realisationsvinster p

å 

437 mkr (1.005 mkr) och realisationsf

ö

rluster p

ä

 24 mkr (25 mkr). Realisa­tionsvinster och realisationsf

ö

rluster 

ä

r inte "planerade" utan uppkommer successivt som ett resultat av omplaceringar i den l

ö

pande aff

ä

rsverksam­heten.

Skr. 1984/85:177

23

Fonden skall enligt sitt reglemente som direktavkastning till f

ö

rsta-tredje AP-fonderna 

ö

verf

ö

ra ett belopp motsvarande 35 av realv

ä

rdet av f

ö

rvaltade medel vid 

å

rets slut. Denna 

ö

verf

ö

ring uppg

å

r f

ö

r 1984 till 103 mkr. Fram tom 1983 g

ä

llde i st

ä

llet en regel av inneb

ö

rd att fonden som bidrag till f

ö

rsta-tredje AP-fondernas pensionsutbetal­ningar skulle inleverera ett belopp motsvarande 805 av r

ö

relse

ö

verskottet (jfr ovan), vilket f

ö

r 1983 blev 116 mkr.

Efter 

ö

verf

ö

ring blev det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga nettoresultatet f

ö

r 

å

ret 502 mkr (1.009 mkr). Detta belopp tillf

ö

res fondkapitalet. Ut

ö

ver denna 

ö

kning har det bokf

ö

rda fondkapitalet 

ö

kat med de 150 mkr som lyfts under 

å

ret inom ramen f

ö

r riksdagens beslut 1981 om 

ö

verf

ö

ring av medel till fj

ä

rde fondstyrelsens f

ö

rvaltning.

De tillg

å

ngar som motsvarar det bokf

ö

rda fondkapitalet f

ö

rdelade sig vid utg

å

ngen av de tv

å

senaste 

å

ren p

ä

 f

ö

ljande s

ä

tt (belopp i mkr):

1984

1983

Aktier

2.872

2.429

Andra v

ä

rdepapper (konvertibla

skuldebrev, optionsl

ä

n, options-

r

ä

tter)

237

208

Likvida medel  7)

619

439

3.728

3.076

Totalt nominellt resultat

En 

å

rsredovisning f

ö

r en aktief

ö

rvaltande institution som inte beaktar orealiserade v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringar i aktieportf

ö

ljen m

å

ste s

ä

gas vara ofull­st

ä

ndig, 

ä

ven om aktiekurserna och d

ä

rmed portf

ö

ljv

ä

rdet kan 

ä

ndras snabbt. Valet av "avst

ä

mningsdag" kan i h

ö

g grad p

å

verka resultatutfallet. Man b

ö

r d

ä

rf

ö

r inte f

ä

sta alltf

ö

r stort avseende vid resultatet under ett enstaka 

å

r. Portf

ö

ljf

ö

rvaltning 

ä

r en verksamhet med l

å

ngsiktiga m

ä

l, och utfallet m

ä

ste d

ä

rf

ö

r ses i ett l

å

ngsiktigt perspektiv.

7) F

ö

r a-t f

ä

ö

verensst

ä

mmelse mellan summa tillg

å

ngar och fondkapital har fondens kortfristiga nettoskuld (fondlikvider resp skuld till f

ö

rsta-tredje AP-fonderna) salderats mot likvida medel enligt balansr

ä

kningen.

Skr. 1984/85:177

24

Medan fonden 1983 redovisade en 

ö

kning av icke realiserade kursvinster med netto 1.342 mkr blev utfallet 1984 - efter "uttag" av realisationsvinster p

å

netto 413 mkr - en minskning med 906 mkr. Huvudorsaken till denna ut­veckling 

ä

r naturligtvis kursutvecklingen p

å

 Stockholmsb

ö

rsen. Matt med Veckans Aff

ä

rers totalindex sj

ö

nk aktiekurserna under 1984 med 12,35. Fondens totala kapital (korrigerat f

ö

r tillskottet av grundkapital p

å

 150 mkr och avkastningen p

ä

 detta) minskade med 4,85. Ett index f

ö

r enbart fondens v

ä

rdepappersportf

ö

lj visar en minskning med 8,35. Sett i f

ö

rh

å

llande till de f

ö

ruts

ä

ttningar som g

ä

ller f

ö

r fondens verksamhet (d v s i huvudsak l

å

ngsiktiga placeringar i v

ä

rdepapper eller placeringar i korta penning­marknadsinstrument) f

å

r det totala nominella resultatet 1984 

ä

nd

å

 betraktas som f

ö

rh

å

llandevis gott.

Realt resultat 8)

Resultatr

ä

kningen inneh

å

ller 

ä

ven ett avsnitt d

ä

r det totala nominella resultatet korrigeras f

ö

r inflationen under 

å

ret och relateras till reg­lementets krav p

ä

 35 real avkastning. Efter avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft med 263 mkr blev det reala resultatet -563 mkr j

ä

mf

ö

rt med +2.210 mkr 1983. Med h

ä

nsyn till kravet p

ä

ö

verf

ö

ring till f

ö

rsta-tredje AP-fonderna visade fonden 1984 ett underskott p

ä

 666 mkr j

ä

mf

ö

rt med ett 

ö

verskott p

ä

 2.095 mkr f

ö

reg

å

ende 

å

r.

Lika v

ä

l som n

ä

r det g

ä

ller det totala nominella resultatet 

ä

r det inte s

ä

rskilt meningsfullt att bed

ö

ma utfallet ett enskilt 

ä

r. P

å

 sid 00-00 belyses d

ä

rf

ö

r fondens resultatutveckling i ett l

ä

ngre perspektiv, i detta fall fr

å

n fondens tillkomst 1974. Oetta material har sammanfattats i nedanst

å

ende diagram.

DIAGRAM 4

8)  Vid ber

ä

kningen av det reala resultatet i verksamhetsber

ä

ttelsen f

ö

r 1983 uppindexerades hela  fondkapitalet.  Kravet  fr o m 1984 p

å

 bibeh

å

llet  real­v

ä

rde p

å

  fondens kapital g

ä

ller emellertid endast grundkapitalet,  dvs summan av  tillskjutna medel,   inte under tidigare 

å

r uppkommen  "

ö

verav­kastning".   Resultatr

ä

kningen och balansr

ä

kningen f

ö

r  1983 p

ä

  sid 00-00 har  d

ä

rf

ö

r justerats j

ä

mf

ö

rt med 

å

rsredovisningen f

ö

r  1983.

Skr. 1984/85:177

25

I det perspektiv som diagrammet erbjuder f

å

r 1984 

å

rs underskott i f

ö

rh

å

llande till resultatkravet (ett underskott som ar mycket be­tydande r

ä

knat i miljoner kronor) rimligare proportioner. Sett fr

å

n fondens tillkomst kom ackumulerade resultat och resultatkrav i balans 1981, och trots 1984 

å

rs underskott 

ö

versteg det samlade resultatet vid det senaste 

å

rsskiftet motsvarande krav med 

ö

ver 2.500 mkr.

Administration

Riksdagen har beslutat ora en ut

ö

kning av fondstyrelsen med tv

å

 ordinarie ledam

ö

ter och tv

å

 suppleanter. Dessa personer skall f

ö

retr

ä

da konsument-resp producentkooperationen sedan fonden f

å

tt m

ö

jlighet att bidra med risk­kapital till ekonomiska f

ö

reningar.

Antalet anst

ä

llda vid fondens kansli har under 

å

ret varit of

ö

r

ä

ndrat sju. Fondens vice verkst

ä

llande direkt

ö

r Tomas S

ö

derstr

ö

m slutade med utg

å

ngen av september sin anst

ä

llning f

ö

r att tilltr

ä

da en annan be­fattning. Thomas Halvorsen har utn

ä

mnts till direkt

ö

r vid fonden fr o m den 1 oktober. I november anst

ä

lldes Lillemor Evertsson som medarbetare p

ä

 kansliet.

Det system f

ö

r automatisk databehandling, som omn

ä

mndes i f

ö

reg

å

ende 

å

rsredovisning, har tagits i bruk successivt under 

å

ret. Det omfattar delsystem f

ö

r v

ä

rdepappersportf

ö

lj, bokf

ö

ring och reskontra samt lik­vida medel.

Genom beslut av regeringsr

ä

tten i december 1984 har fastslagits att fonden 

ä

r att anse som myndighet i tryckfrihetsf

ö

rordningens och sek­retesslagens mening.

Av f

ö

rvaltningskostnader p

ä

 totalt 8.576 tkr har l

ö

ner och ers

ä

ttningar uppg

å

tt till:

Styrelse och verkst

ä

llande direkt

ö

r

905 tkr

Ö

vriga anst

ä

llda

972 tkr

Revisorer

206 tkr

Stockholm i januari 1985 Sten Wikander

Skr. 1984/85:177

26

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

De av fondstyrelsen f

ö

rvaltade medlen har placerats p

å

 s

ä

tt som framg

å

r av balansr

ä

k­ningen och s

ä

rskilda specifikationer 

ö

ver fondens v

ä

rdepappersinnehav vid 

å

rsskiftet. Fondens reglemente f

ö

reskriver att tillg

å

ngarna skall bokf

ö

ras till anskaffningsv

ä

rden.

Resultatet av 

å

rets f

ö

rvaltning satijt fondens tillg

å

ngar och skulder per den 31 december 1984 framg

å

r av f

ö

ljande resultatr

ä

kning samt balansr

ä

kning. En kommentar till dessa 

å

terfinnes p

å

sid 00-00.

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar

R

ä

nteint

ä

kter

F

ö

rvaltningskostnader

R

Ö

RELSERESULTAT

Realisationsvinster Realisationsf

ö

rluster

1)

NETTORESULTAT F

Ö

RE

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1-3 AP-FONDERNA

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna BOKF

Ö

RINGSHSSSIGT

NETTORESULTAT

RESULTATR

Ä

KNING, TKR

1984

./.

121.139

80.252

8.576

192.815

./.

437.031 23.985

605.861

./.

103.375

502.486

1983

./.

94.146

56.624

6.339

./.

144.431

1.004.997 24.611

./.

1.124.817 115.545

1.UUV.272

REALT RESULTAT

Nettoresultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna enl ovan 

ö

kning/minskning av ej realiserade vinster/f

ö

rluster2)

NOMINELLT RESULTAT INKL EJ REALISE­RADE VINSTER/F

Ö

RLUSTER

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grund­kapitalets k

ö

pkraft'

REALT RESULTAT INKL EJ REALISERADE VINSTER/F

Ö

RLUSTER

605.861 ./.  906.373

./.  300.512

./.  262.531

563.043

1.124.817 1.342.245

2.467.062

./.  256.693

2.210.369

ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna

UNDERSKOTT/

Ö

VERSKOTT I F

Ö

RH TILL RESULTATKRAV

./.  103.375

666.418

./.  115.545

2.094.824

1)

35 p

å

 grundkapitalet uppindexerat med konsumentprisindex till penningv

ä

rdet i december (1984) resp 805 av r

ö

relseresultatet (1983)

2)

H

ä

rmed avses skillnaden mellan ej realiserade vinster/f

ö

rluster ("dold reserv" i v

ä

r­depappersportf

ö

ljen) vid 

å

rets slut j

ä

mf

ö

rt med vid 

å

rets b

ö

rjan. Jfr balansr

ä

kningen.

3)

Uppindexering av grundkapitalet med konsumentprisindex. Betr 1983 jfr not 8, sid 00.

Skr. 1984/85:177

27

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

BALANSR

Ä

KNING, TKR

1984-12-31 Bokf

ö

rda     Marknads­v

ä

rden      v

ä

rden

1983-12-31 Bokf

ö

rda    Marknads­v

ä

rden      v

ä

rden

TILLG

Å

NGAR

Banktillgodohavanden, statsskuld­v

ä

xlar, f

ö

retagscertifikat Fondlikvider Upplupna int

ä

kter

Aktier

720.183

14.715

459

2.871.832

4)

720.183

14.715

459

5.201.349

5)

582.327

582

.327

33.368

33

.368

330

330

2.428.647  5.650.528

Konvertibla skuldebrev, l

å

n med optionsr

ä

tter, optionsr

ä

tter

SUMMA TILLG

Å

NGAR

236.880

3.844.069

4)

294.810

6.231.516

5)

207.807   279.746'

3.252.479   6.546.299

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

Fondlikvider

Skuld till 1-3 AP-fonderna Upplupna kostnader och f

ö

rutbe­talade int

ä

kter

ö

vriga kortfristiga skulder

Fondkapital

Tillskjutet grundkapital  . Uppindexerat grundkapital

Ackumulerat 

ö

verskott fr

å

n f

ö

re­g

å

ende 

å

r

Ackumulerat 

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till resultatkrav

Arets nettoresultat Arets underskott/

ö

verskott i f

ö

r­h

å

llande till resultatkrav

SUhMA SKULDER OCH FONDKAPITAL

11.577

11.577

60.591

60.591

103.375

103.375

115.545

115.545

605

605

683

683

_

515

515

149

149

116.072

116.072

176.968

176.968

1

.850.000

3.544.938

1.700.000

3.132.407

1

.375.511 502.486

3.236.924

- 666.418 6.115.444

366.239 1.009.272

1.142.100 2.094.824

3

.727.997

3.075.511

6.369.331

3

.844.069

6.231.516

3.252.479

6.546.299

4)

Anskaffningsv

ä

rden

5)

Icke noterade v

ä

rdepapper har v

ä

rderats till anskaffningsv

ä

rden

6)

Tillskjutna belopp sedan fondens bildande, uppindexerade med konsumentprisindex till penningv

ä

rdet i december resp 

å

r.

Skr. 1984/85:177

28

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

Stockholm 1985-01-31

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN] Roland Agius Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN] Dan[REDACTED_EFTERNAMN] Sten Wikander

Gunnar S

ö

der Hans Werth

é

n Stig[REDACTED_EFTERNAMN] Kurt Lanneberg

Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Nils Landqvist Sven Wehlin Hans Hellers

Under h

ä

nvisning till revisionsber

ä

ttelsen intygas, att f

ö

rest

å

ende resultatr

ä

kning och balansr

ä

kning 

ö

verensst

ä

mmer med r

ä

kenskaperna.

Stockholm 1985-02-05

G

ö

sta Renlund  Jonas Forssman  Anders[REDACTED_EFTERNAMN]  G

ö

sta Telestam

Skr. 1984/85:177

29

REVISIO.NSBERATTELSE

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å

som revisorer granska Allmanna Pensionsfondens fj

ä

rde fondstyrelses f

ö

rvaltning, fir h

ä

nsed avge revisionsber

ä

ttelse f

ö

r ir 1984.

Vi har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaperna, protokoll och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de under fondstyrelsens f

ö

rvaltning st

å

ende tillg

å

ngarna sant vidtagit de dvriga gransknings

å

tg

ä

rder vi ansett erforderliga.

R

ä

kenskaperna har detaljgranskats av REVEKO AB,

Vi finner ingen anledning till erinran mot de v

ä

rdepappers transaktioner, som fonden f

ö

retagit under 1984, eller mot det s

ä

tt p

å

 vilket desamma genomf

ö

rts.

Revisionen har icke gett anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvalt­ningsber

ä

ttelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller eljest betr

ä

ffande fondstyrelsens f

ö

rvaltning.

Stockholm den 5 februari 1985

G

ö

sta Renlund

Jonas[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]        G

ö

sta Telestam

Skr. 1984/85:177

30

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

V

Ä

RDEPAPPERSINNEHAV PER DEN 31 DECEfCER 1984

Svenska v

ä

rdepapper Aktier, noterade

F

ö

retag

Antal

F

ö

r

ä

ndring under 1984

Marknadsv

ä

rde tkr

aktie­kapital

av r

ö

ster

ABV

A 172.774 B 517.190

689.964

+ 431.228

56.334

9,9

6,4

AGA

A 561.064 B  93.587

654.651

* 46.587

267.010

6,9

8,1

Alfa Laval B

410.968

+ 334.500

79.317

2,8

0,0

Andersons B

176.312

 126.312

30.855

16,7

9,9

ASEA A

1.542.444

+ 109.000

399.493

3,9

,3

Astra

1.876.667

+ 375.334

422.250

8,3

8,3

Atlas Copco

803.693

- 165.000

77.155

3,9

3,9

Bahco

163.916

38.520

9,1

9,1

Bilspedition A 245.184 B  14.816

260.000

+ 195.000

16.016

3,7

4,9

Boliden A

244.000

+ 122.000

44.892

2,6

2,8

Electrolux B

1.062.207

+ 42.516

257.054

4,2

0,1
[REDACTED_EFTERNAMN]

A 325.495 B 856.984

1.182.479

+ 35.595

311.683

3,2

8,7

ESAB

A 138.608 B  13.861

152.469

49.760

8,5

8,5

Esselte

A 214.347 B 310.553

524.900

168.614

6,7

5,1

Euroc

261.300

71.857

6,3

6,3

Fagerhult B

78.615

30.267

10,9

3,2

Skr. 1984/85:177

31

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

Mo och Domsj

ö 

A 137.650 Al 329.598 B  55.100

522.

348

+

182.

250

Papyrus A

99.

200

-

30.

800

Perstorp B

237.

076

+

20.

000

Pharmacia B

2

.690.

,460

+

865.

,460

Promotion B

396.

045

Rockhammar

A  80.000 B 140.000

220.

.000

*

220,

.000

SCA

A 451.492 B 1817.572

2

.269,

.064

+

62

.408

Saab-Scania A

564

.504

+

10

.000

Sandvik A

608

.310

+

108

.310

Sk

å

nska B

1

.834

.500

+

1564

.920

SKF

A 720.050 B 475.769 C  20.000

1

.215

.819

+

248

.100

21.030 65.670 320.165 93.070 12.320

273.607

184.034 194.659 165.105 204.420

F

ö

retag

Antal

F

ö

r

ä

ndring under 1984

Marknadsvar tkr

de

% 

aktie­kapital

av r

ö

ster

Fl

ä

kt

83.661

24.262

1,9

1,9

Garphyttan

110.000

+ 110.000

24.750

1,1

7,7

Gullsp

å

ng B

646.154

+ 205.629

66.554

8,6

5,0

Hennes 4 Mauritz B

295.125

+ 98.375

41.317

6,7

3,1

Hillesh

ö

g B

145.827

+ 145.827

8.604

0,7

0,3

Holmen

A  29.918 B 163.488

193.406

+ 143.703

35.818

2,4

0,6

Incentive       1 A 762.000 B 254.000

.016.000

* 762.000

137.160

V,3

9,1

Iro

79.550

19.092

10,2

10,2

LKB-Produkter B

98.750

23.256

2,5

1,2

Lundbergf

ö

retagen B

50.000

- 150.000

2.900

0,1

0,0

Mo och Domsj

ö

522.348

 182.250

133.246

9,1

6,6

1,1

1,1

3,9

1,7

5,4

2,2

13,3

8,5

1U,5

8,8

2,9

2,3 7,4 2,0 5,8

4,6

2,3 6,4 3,0 4,5

Skr. 1984/85:177

32

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde  fondstyrelsen

F

ö

retag

Antal

F

ö

r

ä

ndring under 1984

1)

Marknadsv

ä

rde tkr

'0

aktie­kapital

av r

ö

ster

Swedish Match B

543.398

+ 25.000

141.827

6,7

0,0

Trelleborg

A 127.500 B 472.500

600.000

+ 480.000

30.000

7,2

7,5

Volvo

A 170B.321 B 742.041

2.450.362

+1336.562

518.264

3,2

5,8

Totalt marknadsv

ä

rde                                                  5.062.207

Totalt anskaffningsv

ä

rde                                            2.731.748

1) F

ö

r

ä

ndringarna anges netto och 

ä

r i vissa fall resultatet av flera olika f

ö

r

ä

ndringar under 

å

ret, t ex emission eller aktieuppdelning i kombination med  f

ö

rs

ä

ljning.

Skr. 1984/85:177

33

.ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde  fondstyrelsen

Aktier,  onoterde

F

ö

retag

Antal      F

ö

r

ä

ndring     Anskaffnings-        

%  

av

under 1984     v

ä

rde        aktie-  r

ö

ster

tkr

kapital

12,0

27,7

10,0

9,8

7,5

12.562 2.505 1.000

Aphelandra B 30.000 Avesta Kraft pref 1 87.164 Blekinge-Invest A   18.000

125

Energiekonomi A     12 B    113

100.000

Four Seasons VC A   5.650 B  94.350

H-Invest B 40.000 Inter Innovation A 31.373 Junkaravan pref 1   75.000

Kooperationsinvest A   1.400 B   3.600

5.

000

NKR

10.

BIO

Nord-lnvent B

3.

000

Ryd-Gruppen A   3.395 B   6.605

10.

000

Sv Aluminiumkom­paniet B

12.

,500

SwedeChrome

500

.000

Thorsman

150,

.000

Venture Elec­tronics B

4

.800

Visentkraft pref 1

27

.503

+

20.000

+

87.164

+

12.000

+

125

+

50.000

+

40.000

10.810 3.000

500.000 150.000

27.503

6.944              42,9

10.895             12,6

2.170              10,0

1.000               10,n

22,2

20.000

4.000

25,3

10,3

5.000

3,8

6,7

7.500

4,9

9,7

6.000

20,0

10,0

23,0

23,0

8,3

1,2

16,7

7,5

1.500

30,9

15,8

25.000

13,2

13,2

13.432

7,5

7,5

480

16,0

2,9

3.438

12,6

27,7

Totalt  anskaffningsv

ä

rde

123.426

Skr. 1984/85:177

34

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

ö

vriga v

ä

rdepapper, noterade

(konvertibla skuldebrev (A), do med optionsr

ä

tter (B), f

ö

rlagsbevis med optionsr

ä

tter (C), optionsr

ä

tter (D)

F

ö

retag

Nominellt tkr

F

ö

r

ä

ndring under 1984

Marknadsv

ä

rde tkr

Andersons (C)

8.816

Bahco (C)

8.196

Electrolux

IV.

(A)

74.099

FABEGE (A)

741

Grafoprint op 1 (D) (motsvarande 5.000 aktier)

Iro (C)

6.629

SCA (B)

19.176

Totalt marknadsv

ä

rde Totalt anskaffningsv

ä

rde

8.816

8.816

8.196

8.196

148.199

4.594

175

6.629

6.629

26.238

202.847

144.916

Skr. 1984/85:177

35

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

Ö

vriga v

ä

rdepapper, onoterade

(konvertibla skuldebrev, do med optionsr

ä

tter)

F

ö

retag

Nominellt    F

ö

r

ä

ndring    Anskaffningsv

ä

rde

tkr        under 1984    tkr

Aphelandra

1.500

+   500

2.177

Avesta Kraft

21.791

+ 21.791

21.791

Bahco

8.400

8.400

Four Seasons V C

Management I

2.500

2.500

Four Seasons V C

Management 

II

2.500

+ 2.500

2.500

Inter Innovation

20.000

20.000

Ryd-Gruppen I

4.000

4.000

Ryd-Gruppen 

II

5.000

+ 5.000

5.000

Venture Electronics

18.720

18.720

Visentkraft

6.876

+ 6.876

6.876

Totalt anskaffningsv

ä

rde

91.964

2) Med optionsr

ä

tter

Skr. 1984/85:177

36

ALLM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN Fj

ä

rde fondstyrelsen

Utl

ä

ndska aktier

(samtliga aktier anskaffade under 1984)

F

ö

retag

Antal

Marknadsv

ä

rde tkr

BEC

Ackermans

280

DEM

Bayerische Vereinsbank

1.000

Gutehoffnungshutte

2.000

Siemens

1.000

JPY

Eisai

50.000

Fuji Radio

10.000

Nikken Chemicals

25.000

Shinko Shoji

1.000

Toyo Telecom

25.000

USD

Massachusetts Comp

10.000

Merck 4 Comp

1.000

National Semiconductor

10.000

Ryder System

3.000

Squibb Corp

1.000

Sumitomo Realty

300

366

950

912

1.349

2.386

882

665

86

1.157

831

844

1.067

1.310

485

2.425

Totalt marknadsv

ä

rde Totalt anskaffningsv

ä

rde

15.715 16.658

Skr. 1984/85:177

37

KORTFATTADE UPPGIFTER OM ONOTERADE F

Ö

RETAG A) Venti.re Capitalf

ö

retag (tillv

ä

xtinvestbolag, utvecklingsbolag)

Aphelandra AB (F d Ventura Intressenter) 

ä

r kommanditdel

ä

gare i Ventura Kommandit­bolag, Stockholm. 

Ö

vriga del

ä

gare 

ä

r Ahlsell, Eldon, Ferax och Lunden. Ven­turas bolagskapital 

ä

r 31 mkr.

Aphelandra har bildats f

ö

r att m

ö

jlig­g

ö

ra f

ö

r n

å

gra institutioner som inte kan 

ä

ga kommanditlotter att engagera sig i Ventura.

VD; (Aphelandra och Ventura): Bertil
[REDACTED_EFTERNAMN].

Fondens

ä

garandel; 27!o i Ventura via

43S i Aphelandra.

VD: G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 22

«

H-Invest 

ä

r ett regionalt uLvtcklings-bolag med hemort i Kalma,, ri.idat 1984. Bolagets egna kapital 

ä

r (efter en nyemis­sion) 26 mkr. St

ö

rre alrtie

ä

gare 

ä

r ett antal institutioner (f

ö

rutom fonden Sparbankernas F

ö

rvaltnings AB, Investe­ringsbanken, Folksam m fl) och ett an­tal f

ö

retag och f

ö

retagare i regionen.

VD; Bernt[REDACTED_EFTERNAMN]

Fondens 

ä

garandel: 25S (f

ö

re nyemission)

Blekinge-Invest 

ä

r ett regionalt ut­vecklingsbolag. Det bildades 1982 av n

ä

ringslivet, banker och fackliga orga­nisationer och har dessutom ett antal kapitalmarknadsinstitutioner som del­

ä

gare. Aktier har ocks

å

 placerats hos allm

ä

nheten.

Efter en nyemission 1984 

ä

r bolagets egna kapital ca 20 mkr.

VD: Hans Krona Fondens 

ä

garandel; 10!o

Four Seasons Venture Capital AB (inkl FSVC Management AB) 

ä

r ett venture capi­talbolag bildat 1983 med s

ä

te i Stock­holm. Med ett eget kapital p

å

 90 mkr 

ä

r FSVC ett av de st

ö

rsta venture capital-f

ö

retagen i landet. 

Ö

vriga aktie

ä

gare 

ä

r Alfa-Laval, SPP och AMF-P.

Kooperationsinvest, Stockholm, bildades 1982 p

å

 initiativ av Svenska Sparbanks­f

ö

reningen med uppgift att tillskjuta riskkapital till kooperationen och denna n

ä

rst

å

ende f

ö

retag. Bolagets egna kapi­tal 

ä

r 30 mkr. Bolagets insatser av f

ö

rlagskapital i kooperativa f

ö

retag finansieras till stor del genom upp­l

å

ning. 

Ö

vriga aktie

ä

gare 

ä

r Sparbanker­nas F

ö

rvaltnings AB, KF, Kooperationens Pensionsstiftelse, Folksam, Riksbyggen och n

å

gra fackf

ö

rbund.

VD; Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel; 20S

Skr. 1984/85:177

38

Nord-lnvent 

ä

r  ett  under   1984 bildat  ven­ture capitalf

ö

retag   i G

ö

teborg.   Bolaget samverkar  med   industrif

ö

retag,   h

ö

gskolor och   forskningsinstitutioner   och  bygger sin  verksamhet  p

å

   id

é

er  och  projekt   som kommer  fram  i  nordiska uppfinnartavling­ar.  F

ö

retaget,   som har ett  eget  kapital p

å 

drygt.20 mkr,   

ä

gs av ett  antal   institutio­ner  i Sverige och 

ö

vriga  nordiska  l

ä

nder.

VD;   Arne   J

ö

neman Fondens  

ä

garandel:   B

°

i

VD:   Sven-Erik  H

å

kansson Fondens  

ä

garandel:   13?i

Energiekonomi   i  G

ö

teborg    tillverkar och marknadsf

ö

r  system  f

ö

r energistyr­ning,   inbrottslarm,  brandlarm och  vatten-detektering i  fastigheter.  Oms

ä

ttning 1984;   2 mkr.

VD;   Sven Hedly Fondens  

ä

garandel:   tO%

Venture  Electronics   (Ventronic),   Stock­holm,  bildades  1983 med ett  eget  kapi­tal  p

å

 40 mkr   (huvuddelen  konverterings­l

å

n).  Bolaget  

ä

ger   (helt  eller  delvis) och koordinerar  verksamheterna   i  ett antal  innovationsf

ö

retag och projekt inom  fr

ä

mst  omr

å

dena  elektronik, mikrodatorer,   precisionsmekanik  och laseroptik.   

Ö

vriga  aktie

ä

gare:   Tornet och ledande befattningshavare  i   f

ö

re­tagsgruppen.

Inter   Innovation,  Stockholm,  producerar i  Sverige  och marknadsf

ö

r   internatio­nellt  sedelhanteringssystem med   inrikt­ning  fr

ä

mst p

å

 bankomr

å

det. Oms

ä

ttning 1984:  230 mkr.

Koncernchef:   Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

Fondens  

ä

garandel:   4?i  (f

ö

re konvertering)

VD:   Gerhard [REDACTED_EFTERNAMN] Fondens   

ä

garandel:   16?i  (f

ö

re  konver­tering) .

B)  

Ö

vriga  f

ö

retag

Avesta Kraft   (.+  Visentkraft)   har  

ö

ver­tagit Avesta  AB:s   vattenkrafttillg

å

ng-ar.  

Ä

gare 

ä

r  -   f

ö

rutom Avesta och  fon­den - ett  konsortium av   f

ö

rs

ä

krings­bolag.  Bolagskonstruktionen  och ett kraftleveransavtal  med Avesta  

ä

r  s

å­

dana,  att  preferensaktierna  ger  3,5?i real  avkastning.

Junkaravan,  

Ö

rnsk

ö

ldsvik,   bildades   1983 av MoDo och ett konsortium av   f

ö

rs

ä

k­ringsbolag  f

ö

r att 

ö

verta MoDo:s  vatten­krafttillg

å

ngar.   Liksom  i  Avesta  Kraft ger preferensaktierna  3,5?o real  avkast­ning.

VD:  Hilding Br

ä

ndstrom Fondens 

ä

garandel:   5?i

Skr. 1984/85:177

39

NKR 

ä

r m

ö

beltillverkare i Tran

å

s med spe­ciell inriktning p

å

 inredningar f

ö

r kontor och offentlig milj

ö

. Sverige 

ä

r huvudmark­nad, men en v

ä

xande andel av produktionen exporteras. Oms

ä

ttning 1984: 210 mkr.

VD: Henrik[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel; 23?

»

SwedeChrome i[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

ä

r ett under 1984 nybildat bolag, som uppf

ö

r en anl

ä

gg­ning f

ö

r produktion av ferrokrom med anlitande av plasmateknik. Anl

ä

ggningen ber

ä

knas komma att tas i drift vid 

å

rs­skiftet 1986/87. Bolaget har ett eget kapital p

å

 ca 200 mkr.

VD; Stig Tolestam Fondens 

ä

garandel: 13?i

Ryd-Cruppen, Stockholm, 

ä

r en koncern best

å

ende av en fasad- och byggsystem­grupp, glasmasterier, glasgrossist­f

ö

retag och ett aluminiumprofilpress-verk. Oms

ä

ttning 1984 uppgick till ca    mkr.

VD: Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m

Fondens 

ä

garandel; 17fi (efter konver­tering 1985: 46?i)

Svenska Aluminiumkompaniet, Stockholm, 

ä

r moderbolag i en grupp mindre f

ö

re­tag, som k

ö

ptes ut ur Gr

ä

nges Alumi­nium 1983. SAKO bedriver metallgros-sist- och importverksamhet. Ovnga f

ö

retag i gruppen 

ä

r Al lack i K

ö

ns-ter

å

s och Skultuna[REDACTED_EFTERNAMN]. Oms

ä

tt­ning 1984: ca 65 mkr.

Thorsmans i Nyk

ö

ping ing

å

r i Ericsson­koncernen. Som en f

ö

rberedelse f

ö

r en f

ö

rs

ä

ljning av aktier till allm

ä

nheten 1985 (med notering p

å

 A Il-listan) f

ö

r­v

ä

rvade n

å

gra institutioner 2Q?o av aktierna i bolaget i slutet av 1984. F

ö

retaget tillverkar produkter med an­knytning tili installation av kabel och ledningar och produkter f

ö

r inf

ä

stningar i byggnad

ö

m

ä

terial. Oms

ä

ttning 1984 ca 215 mkr.

VDj_Jan Cedwall Fondens 

ä

garandel: 7,

5%

Koncernchef: lan[REDACTED_EFTERNAMN] Fondens 

ä

garandel: 3

\%

Utoi/er dessa f

ö

retag ing

å

r bland fondens placeringar i onoterade v

ä

rdepapper nom 8,4 mkr av ett icke noterat konvertibelt f

ö

rlagsl

å

n emitterat av AB Bahco.

Skr. 1984/85:177

40

FONDENS RESULTATUTVECKLING 1974-64

(Omr

ä

knad m h t de resultat- och avkastningskrav som g

ä

ller fr o m 1984).

Under fj

ä

rde AP-fondens fem f

ö

rsta verksamhets

å

r (1974-78) inneh

ö

ll fond­reglementet inte n

å

gon form av avkastningskrav. Fonden var dock skatte­pliktig f

ö

r utdelningar, r

ä

nteint

ä

kter och realisationsvinster (statlig skatt som f

ö

r stiftelser + kommunalskatt). Fonden befriades 1979 fr

å

n in­komstskatt.

Under fem

å

rsperioden 1979-83 f

ö

reskrev reglementet att BOS av fondens r

ö

relse

ö

verskott(utdelningar + r

ä

nteint

ä

kter - f

ö

rvaltningskostnader) skulle inlevereras till f

ö

rsta - tredje AP-fonderna. Detta var snarare ett "utdelningskrav" 

ä

n ett resultat- eller avkastningskrav i egentlig mening, eftersom beloppet var beroende av det r

ö

relseresultat fonden redo­visade och inte p

å

 n

å

got s

ä

tt relaterat till f

ö

rvaltade medel.

Enligt det reglemente som g

ä

ller fr o m 1984 skall fj

ä

rde AP-fonden till f

ö

rsta - tredje AP-fonderna 

ö

verf

ö

ra en avkastning p

å

 3?i p

å

 nuv

ä

rdet av f

ö

rvaltade medel. Detta nuv

ä

rde 

ä

r summan av de tillskott av grundkapital som fonden successivt lyft under 

å

rens lopp, uppr

ä

knade med konsumentpris­index fr

å

n den tidpunkt d

å

 de faktiskt lyfts fram till slutet av resp. verksamhets

å

r. (Genom att avkastningskravet r

ä

knas p

å

 kapitalet vid 

å

rets slut betyder det n

å

got mer 

ä

n 3?i p

å

 medelkapitalet under 

å

ret).

Resultatkravet inneb

ä

r inte bara ett krav p

å

 en direktavkastning till f

ö

rsta- tredje AP-fonderna. Fondkapitalet m

å

ste genom kursstegringar i aktieportf

ö

ljen (och det netto av utdelningar, r

ä

nteint

ä

kter och realisa­tionsvinster som blir kvar sedan f

ö

rsta - tredje AP-fonderna f

å

tt sm avkastning) v

ä

xa s

å

 att det motsvarar det indexuppr

ä

knade grundkapitalet. Det totala resultatkravet utg

ö

r d

å

 ett krav p

å

 drygt 3S real avkastning. Eftersom fondkapitalets utveckling i mycket h

ö

g grad beror p

å

aktiekurs­utvecklingen 

ä

r det egentligen inte meningsfullt att till denna del m

ä

ta utfallet varje enskilt 

å

r. Ett 

å

r d

å

 aktiekurserna sjunker samtidigt som den allm

ä

nna prisniv

å

n stiger 

ä

r det i praktiken om

ö

jligt att bibeh

å

lla realv

ä

rdet p

å

 f

ö

rvaltade medel. A andra sidan f

ö

rekommer det 

å

r d

å

 aktie­kurserna stiger snabbt och inflationen 

ä

r l

å

g och d

å

 realv

ä

rdet av f

ö

rvaltade medel 

ö

kar kraftigt. Det totala resultatkravet m

å

ste d

ä

rf

ö

r g

ö

ras g

ä

llande 

ö

ver en l

ä

ngre tidsperiod. Procentsatsen 3 grundar sig f 

ö

 p

å

 en utredning 

ö

ng

å

ende den genomsnittliga framstegstakten i den svenska ekonomin under mycket l

å

ng tid.

Skr. 1984/85:177

41

Mot denna bakgrund kan det ha sitt intresse att belysa hur fj

ä

rde AP-fondens utveckling skulle ha varit om det nuvarande avkastningskravet hade g

ä

llt fr

å

n fondens tillkomst 1974 och i vad m

å

n fonden uppfyllt detta. P

å

 n

ä

sta si

ö

a 

å

terfinns justerade resultatr

ä

kningar f

ö

r vart och ett av 

å

ren 1974-84. Resultatr

ä

kningarna f

ö

r 1974-83 har r

ä

knats om till 1984 

å

rs princip. En justering i efterskott kan naturligtvis aldrig bli exakt. De faktiska utbetalningarna (av skatt resp "utdelning") kan ha varit annorlunda 

ä

n de teoretiska, vilket p

å

verkat fondens likviditet och d

ä

rmed ocks

å

 resultat. Det visar sig emellertid att summan av de faktiska utbetalningarna 

å

ren 1974-83, (478 mkr) mycket n

ä

ra 

ö

verensst

ä

mmer med de utbetalningar som skulle ha blivit f

ö

ljden av en till

ä

mpning av 3S-regeln, (475 mkr). 

Ä

ven om teori och verklighet inte 

ö

verensst

ä

mmer varje enskilt 

å

r 

ä

r skillnaderna s

å

 sm

å 

att de i detta sammanhang 

ä

r f

ö

rsumbara.

I tabellen p

å

 n

ä

sta sida 

å

terges dels det nominella resultatet av verksam­heten inkl ej realiserade vinster/f

ö

rluster, dels det totala resultatkravet enligt nuvarande regler (avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets k

ö

pkraft + 

ö

verf

ö

ring till f

ö

rsta - tredje AP-fonderna), s

å

v

ä

l 

å

rsvis som ackumulerat. Skillnaden utg

ö

r 

ö

ver- eller underskridande av resultatkravet. Dessa siffror illustreras ocks

å

 i diagrammet p

å

 sid O och kommenteras i anslutning till diagrammet.

Skr. 1984/85:177

42

VO  fA

so

......   -r

   -

J t

TA             KS

-- i--- 

SOI 

cn

ov

rA esi

O

Ol    

vO          o

vOi   r--

r-*

Ov

cr    1

Ov

rAl    CO

CN          

rAl    CN

lA

o

1  

i

1    CN

CN

+

CO

t

I

"O

c

1

1

3

r-~\

lA  lA

CSJ

r--i  r-

r       CN

cni cn

r

c-l

CO

o  CSJ

3-

voi   

lA          C>

91   o

r

OS

o    1

PA

CN

PAI     OS

(N

CD

 t

I

CsJt    lA

fA

-

1

t

+

J

£

1

1

X

CS|

rA

CO o

fA

-3-1   O

     o

t-1 a

O

CD

C

fA  T

O

lAl    CD

rA         CO

T-I vo

CN

OS

     1

fsi

CN

rAl   lA

*"

T-I       CSJ

1    r-

CO

Ov

1 1

.

;

+

I

------ 1----- 

f

1- O

O

OS          Os

CDI   OS

fA

B

CO

a

cn T-

fA

Ol    CSJ

CD          SO

lAl    

rvj

os

VO

COl    CSJ

CNI    CN

O

!    

1    t

t-1

1

u-

1

1

u

1

u

O

vO

PA   ffl

CSJI    (SJ

r-        O

r-*i   T-

CTV

CO

cn

O

ONI     CNJ

Ol   OS

sO

-H

Ov

CSJ

CSJI    

CN

rAl   ov

lA

:co

1

1

O

[

1

I

E

1

T     -

O

1

cn

t

Ov

r

3- 

CSi

cri o

r-         rA

Ol   -

fA

>

r-

vO

rA

(SJI   rA

JS           lA

T-I cn

lA

CO

os

1

1

CNI    vO

lA

u

1

.:

£

1

cn

t

1---------- 

CJl

c

1

1

1

c

CD

CNI

fA   03

CD

os       -a-

-3-1 -a'

CO

r-

lA

T-          1

CM

CD1   o

ov         >T

1 r

sO

w

Ov

1    r-

T-1  cr

CD

t

1

-

t

>

1

CD

1

1

1

r

fA

-     T

T-I    00

Ov         lA

1 

cri o

03

O

f

-a-

1

lA

T-I  r

CN         rA

VOI   rA

O

os

*"

r-l     t

'"

T

1   rA

!->

'"

1

1

CD

1

1

1

1

1

3

tn

vO

-

O o

est

CDI   rA

           CN

SOI   r-

-ST

OJ

r-

rsi

t

(   rA

vO           CN

COI   sO

fA

ov

'

1 1

1

Qi O

I

1

1

~ ;~"

lA

vo   r-

O'

Cl   T-

O

r

ov

CSJ

1

SO

0S|    lA

vOl    CO

rA

E

'

1

OJ

a

CO

1

__________________ 

1

r--- 

_ 

1

1

c

vO

O o

SO

Ot  o

vO         lA

-ii

r

a-

CNI    CN

vO

;cD

ov

1 t      1

1

u

1

E

1

1

O

1

1

1

1 1

------------------------------------- T---------------- 

*

,.

u

1

QJ                                          1              

1           u

-J -       t

T3     1             1                     t              (_J

'    U    Oi

'-i   1

 tr     I

C a     Q.            t         

Q)   0)  -Q

u

U   u.

Z   UJ        1

CD ;0       

"D  4J   CD

0)

:0

-H t

     )

(-                           t           k~~

 J    C

U   .1.J

> U_

i/i     1

CD                 rA                    1               .

3 :CD *J

0}    CO

CO 

 Z        1

>    Ul            1                >)               O

«

w   4_l    CO

>->   3

u

     1

OJ   J->         t-               

C    O

cn --*

0> OJ

1

 >     1

J3   v                          QCI             1/)

JJ .-. Ji

C   t-

C 

_J            1  t

4              iCI   

      CC

_l

(0    0)    CO

' :0

  tn

o UJ      \   

»

x

U    CD          '              k-l   L

é

J

ZJ

*j   o

»

> u.

C  c

LD o     1 cr

:0 --

»

       -1           

LD

~- c c

tn  cn

JC    

»

UJ   

(*_-

»

              *J   .-          k-l     UJ          Z

UJ

3 :CD -.

c c

cn   >

QC CC        1   _|

>

a                rA       _ji    _j      o

cr

cn  u  C

o o

C

UJ       1   o

CT

»

  CD           cr             Ol   O      "

0)         *J

-    0) "-

- tn 0=1 r

cr

C J    C             yi   3:      

-

t-  + 

4    .4J

E T3  

J 

 uji   o

  "D  CN "    CD       Ull   O      

_j

0)           CD

CO   CD

\   CD

1 

1 

1   it

C   C          U   C      OCI   iC     O

«

j

Ul    U    >

cn  CD

Ql   U    U

UJ  

*->    0         :0   (m            (   UJ      

UJ

t    CD    fc-

C   0)   0)

Z  UJ Ol   

*JUjj1

0]       

z

OJ   CP:0

* -

-4 tn *j

 01   _i

*z

:CD   CT'

   (-"DS)            tr

u   c t-

CD    CD

c -*   Ul

3:      cri o

o

Ul           CD    OJ    C        Zl   O      UJ

:0 

OJ   0)

J

o  :ci   

t/1

>>t->0       1"      >

a

q:  c   i

QC q:

O   CD -H

Z   UJ  L-l   O

UJ

i/ii  O

O

a 

Ii o

c .m:

o

' c CD QJ  ra -J T3 

0) -!-   C

c    cu    1-   OJ .-c   

I.   

o>_

Ji

O

CB -

in

a

>

Ol et

cn

c .

Cb

n

 -0

m

OJ

1-  c

>

F

OJ    D

n

X    

u

OJ   CT

a

u

O

a

:0

C .to

F

u

F

a.

CB

:C0

a i?

X

) -

«

     CN  r

Skr, 1984/85:177

43

FEM AR  I  SIFFROR

(Mkr  d

ä

r  ej   annat   anges.   Avrundningar   till  heltal,   utom betr   r

ä

ntesatser.)

1980

1981

1982

1983

1984

Tillskott av gruxkapital i/tfer året

D:o ackunjlerat

Gnxckapital vid 

å

rets slut, nuv

ä

rde (uppindexerat med kcnsLnentprisirtfex)

Fcnkapitalvid

å

rets slut, anskaffningsv

ä

rden

FcncJ

å

rets slut, marknaifev

ä

rden

K

ö

p av v

ä

rdepapper uTder 

å

ret

F

ö

rs

ä

ljningar av v

ä

rdepapper inder 

å

ret, mBTtoiadsv

ä

rden

Nettcplaceringar LTder 

å

ret, marknadBv

ä

rden2)

Placeringar i nyemissinner

V

ä

rdepappersportF

ö

lj vid 

å

rets slut, anskaffningsv

ä

rden

V

ä

rdepappersportF

ö

lj vid 

å

rets slut, marknactevarden

Antal F

ö

retag i portf

ö

ljen vid 

å

rets slut, st

(varav icke b

ö

rsnoterade)

Aktieutdelningar och r

ä

nteint

ä

kter

Realisationsvinster/F

ö

rluster, netto

V

ä

rde

ä

ndring i portf

ö

ljen')

Ö

verf

ö

ring till f

ö

rsta-tredje AP-fonden)

Effektivavkastning3) %________________ 

F

ö

r

ä

ndr. av generalindex (Veckans Aff

ä

rer,  % F

ö

r

ä

ndr. a" konsuTEntprisindex (1949=100), % B

ö

rscms

ä

ttning (aktier A:I + A:II) Nyenussicner'p

å

 marknaden, plac. i Sverige Nyemissicner6)p

å

 marknacden, plac. i utlandet Antal noterade bolag vid 

å

rets slut), st Avkastning p

å

 eget kapital i b

ö

rsf

ö

retagerpB), Nyanissicnsr

ä

nta f

ö

r ind.cbligaticTBl

å

n, S

-

150

150

150

150

1.250

1.400

1.550

1.700

1.850

2.005

2.345

2.726

3.132

3.545

1.372

1.613

1.916

3.076

3.728

1.491

2.362

3.868

6.369

6.116

170

477

565

1.922

1.376

48

368

423

1.967

1.316

122

109

142

-46

60

5

57

91

168

140

1.252

1.432

1.702

2.636

3.109

1.371

2.181

3.654

5.930

5.496

41

45

53

57

58

(1)

(3)

(9)

(11)

(16)

90

107

127

151

201

4

70

128

980

413

201

630

1.2C3

1.342

-906

-69

-83

-98

-116

-103

25

57

65

67

-5

+23

+58

+36

+65

-12

14

9

10

9

8

7.500

18.500

29.100

75.800

70.500

139

1.658

3.376

7.089

9.199

798

150

3.904

371

96

130

141

179

232

11

8

8

13

ca 16

11.75-13,5   14,75-15   13,5-14,5   12,75-13,75   11,5-13

1) Gnrdop. + ackumlerade bckf .tr

ö

ssiga 

ö

verskott

2)

Anger hur mycket pengar san netto dispcnerats fbr kcp resp frigjorts genan f

ö

rs

ä

ljningar.

3)

ö

kning el. minskn. av den "dolcda reserven" (skilln. mellan markn.v. och ansk.v.)

4)

8CPo av aktieutd. och r

ä

nteint. rainjs fbrvaltn.kostn. Reigeln inf.  fr o m 1979, å

r.

5)

Aktieutcjeln. och r

ä

ntor p

é

l

å

n + netto realisaticns-

vinster/f

ö

rluster *_ v

ä

rde

ä

ndring i portf

ö

ljen, allt st

ä

llt i relation till markn.v

ä

rdet p

å 

portf

ö

ljen vid 

å

rets b

ö

rjan.

6)

Inkl rryintrodLkticner och schabla-m

ä

ssigt ber

ä

k­nad riskkapitalandel av cptionsl

å

n. K

ä

lla: Aktiv Placering.

7)

A:I och A:II-listoma + OTC-listan.

8)

Efter teoretisk skatt med SK.

Skr. 1984/85:177

44

fJ

Ä

ROe AP-FONDEN

Styrelse

Fondstyrelsens nuvarande ledam

ö

ter och suppleanter f

ö

rordnades av regeringen i april 1982 f

ö

r en tid av tre 

å

r, dvs till dess fondens balansr

ä

kning f

ö

r

å

r 1984 fastst

ä

llts. Genom en 

ä

ndring 1984 i reglementet f

ö

r Allm

ä

nna Pensions­fonden ut

ö

kas fj

ä

rde AP-fondens styrelse med tv

å

 ledam

ö

ter och tv

å

 suppleanter, som skall utses efter f

ö

rslag av rikssammanslutningar inom kooperationen.

LEDAM

Ö

TER

SUPPLEANTER

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], landsh

ö

vding, ordf

ö

rande

Bengt K A[REDACTED_EFTERNAMN], statssekreterare

Gur.nar S

ö

der, generaldirekt

ö

r, vice ordf

ö

rande Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN], f riksdagsledamot

Erik[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalr

å

d

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalr

å

d

Roland Agius, direkt

ö

r

Brivio Th

ö

rner, direkt

ö

r

Hans Werth

é

n, tekn dr

Karl Erik 

ö

nnesj

ö

, disponent

Nils Landqvist, docent

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomidirekt

ö

r

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Vakant

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], LOs ordf

ö

rande

Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

é

asson, f

ö

rbundsordf

ö

rande

Sven Wehlin, andre f

ö

rbundsordf

ö

rande

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

rbundsordf

ö

rande

Dan[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Uno[REDACTED_EFTERNAMN], f

ö

rbundsordf

ö

rande

Kurt Lanneberg, ekonomichef

Jaan Kolk, sekreterare

Hans Hellers, f

ö

rbundsordf

ö

rande

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r

Revisorer

G

ö

sta Renlund, bankdirekt

ö

r, ordf

ö

rande G

ö

sta Telestam, direkt

ö

r Jonas[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

r Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef

Vid revisionen medverkar REVEKO AB.

Kansli

Sten Wikander, verkst

ä

llande direkt

ö

r

Thomas Halvorsen, direkt

ö

r

Gunnel[REDACTED_EFTERNAMN], kamrer

Margareta Passad

Lillemor Evertsson

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

LiseLotte[REDACTED_EFTERNAMN]

Allm

ä

nna Pensionsfonden, fj

ä

rde fondstyrelsen Bes

ö

ksadress:  Kungsgatan 44 

IV 

Postadress:   Box 3069, 10361 Stockholm Telefon:      08 - 24 33 90

Skr. 1984/85:177

45

Diagram 1

AKTIEMARKNADENS UTVECKLING 1982-84

[Veckans Aff

ä

rers index, 29,12.1972 = 100)

lUO

---- 

1------ 

---- 

1600 1400 1200

KE

SKINDL

1

STRI

h

/\

w

\

[\i

V-

1000

900

1-------------- 

-------- 1

~u

-

------- 1

:--- 

/\X

V

\-[/\

s

\.

v

X.

'        \

'-..

,A

.

ill

x''

'

TALINDE

\'x.

-1

d

, III"

\.

w.

*

»

II'

.''-

1' 1

RKSTAD

-w

\

.

AA

v

~~--

\

300

1

H

2b0

I

1962

1983

JAN

FEB

MARS

APR

MAJ

JUNI

JUU

AUG

SEPT

OKI

NOV

DEC

Skr. 1984/85:177

46

Diagram 2

AKTIEKURSER OCH NYEMISSIONER/ NYINTRODUKTIONER

MKR (STAPLAR) 11000

500-1

INDEX (Kunra)

-10000

totalindex, 

Å

rsgenomsnitt

-  9000

400-

NYEMISSIONER PLACERADE I UTLANDET

NYINTRODUKTIONER

I NYEMISSIONER PLACERADE ' I SVERIGE

- 8000

- 7000

300-

- 6000

5000

200-

- 4000

- 3000

100-

- 2000

1971   75   76   77   78   79   80   81   82   83   84

-  1000

Skr. 1984/85:177

47

Diagram 3

FJ&font-family:Verdana'>Ö

RSNOTERADE SVENSKA F

Ö

RETAQ

31 12 1964 Kapitalandel 

»

 -,

15

Vane pnck representerar en toretag (lotalt 40)

10

y    

6

* 

     .*

Rosiransandel %

1-- 1-- 1-- 1-- 1-- 1-- 1- i-- 1~

5                                     10

Skr. 1984/85:177

48

Diagram 4

RESULTAT OCH RESULTATKRAV 1ST4-B4

Mkr lotati resultat inkl ei realiserad

»

 vinsier /lonusler itmton med resutatkm enl nuvararxJe reglemenie

(Kurvor) -5.000

lOlOt-

Ä

O" J

Totalt resultat

2000-

Stapler (v

ä

nstra skalan; lotaii resultat irsvis. overskon/underskon i torh

é

llande tu resultat­krav

-

Kurvor (h

ö

gra skalan) lolalt resultat resp resultatkrav, ackumulerade v

ä

rden sedan lortdens tiiikomsl

tooo 

1

-t-   

1

/

-

li    V

-

-

    "1

/

"

//

-4000

-3000

-2.000

-1000

1000-

ResuitaiKrav /

I- 1- \- 1- 1- 1- 1- 1- 1- 1- 1- 1

1974    75    76   77    78    79   80   61    82    83   84

Norstedts Trvckeri, Stockholm 1985