Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens proposition 1986/87:137

om reglering av priserna på fisk m. m.

Prop.

1986/87:137

Regeringen föreslår riksdagen atl anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 19 mars 1987.

På regeringens vägnar Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under budgetåret 1987/88.

1    Riksdagen 1986/87. 1 .saml. Nr 137

Jordbruksdepartementet

Prop, 1986/87; 137

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 mars 1987

Närvarande; statsministern Carisson, ordförande, och statsråden Sigurd­sen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande; statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om reglering av priserna på fisk m. m. 1 Inledning

Regeringen uppdrog den 4 december 1986 ål statens jordbruksnämnd att, efter överläggningar med fiskels förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk för budgetåret 1987/88. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i de av riksdagen beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk. I uppdraget erinrades om att jordbruksnämnden vid utformningen av förslagel bör beakta att riktpunkten för prisregleringens finansiering är att den skall bekostas inom ramen för regleringsekonomin. Regeringen erinrade vidare om att förslagel bör främja en fortsatt inriktning av fisket mol fiskslag som kan få en lönsam avsättning i första hand på den svenska marknaden för färskkonsumlion och beredning. Förslagen skulle utformas så all etl jäm­nare fiske av torsk under året och jämnare och säkrare leveranser av råvara till svensk beredningsindustri stimuleras. 1 uppdraget ingick att föreslå en minskad normkvantitet för sill och åtgärder som kan underlätta avsättningen av sill. Nämnden skulle föreslå från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder för atl inom prisregleringens ram dämpa prisutveckling­en på torsk.

Förslag skulle lämnas till disposilion av medel ur prisregleringskassan för atl täcka kostnaderna för premier för den kollektiva trygghelsförsäk­ringen inom yrkesfisket. Kostnaderna för denna försäkring skulle avräknas från normpriserna. Därvid skulle även beaktas att kostnadsökningen för trygghelsförsäkringen avseende regleringsårei 1986/87 ännu inte har räk­nats av.

Jordbruksnämnden skulle vidare lämna förslag lill disposilion av medel ur prisregleringskassan för atl täcka kostnaderna för utsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skulle en särskild medelsram beräknas för fortsall försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Dessa två ram­belopp skulle bestämmas efter samråd med fiskeristyrelsen.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 3 mars 1987 avgelt sina förslag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga.

I prop. 1986/87:100 (bil. 11 s. 51) har regeringen föreslagil riksdagen aU     Prop. 1986/87:137

för budgetåret 1987/88 anvisa ett förslagsanslag av 1000 kr. lill prisregle­

rande åtgärder pä fiskets område.

I

2 Prisregleringens utfall 1985/86 m. m.

Grunderna för prisreglering pä fisk beslutades av riksdagen år 1978 (prop. 1977/78:112, JoU 23, rskr. 272). Syftel med regleringen år all den skall styra fisket mot lönsamhet samtidigt som den skall medverka till atl utjäm­na variationer i fiskarenas inkomster. En närmare redogörelse för prisreg­leringens utformning finns i prop. 1984/85:143 (s. 19-21).

Här bör också nämnas att fiskets organisationer nu satt i gång en sam­ordning av bl. a. mottagningen och distributionen av fisk. Samordningen är sedan den 1 december 1986 en fömtsättning för all prisstöd skall lämnas. En samordning skapar förutsättningar för ökad avsättning till konkurrens­kraftiga priser både inom landet och på exportmarknaden. Arbetet med atl utveckla samordningen skall följas noga. Det ankommer i första hand på jordbruksnämnden att göra delta.

Inkomstuivecklingen inom hellidsfisket mellan åren 1984 och 1985 har enligt jordbruksnämnden varierat kraftigt beroende på region och fångslin-riktning. Utvecklingen måls genom bedömning av s. k. kalkylnelton. Kal­kylnettona har ökal för samtliga fångstinriktningar på västkusten utom för sillfisket. För sydkustens fiskare har kalkylneltona däremot minskat kraf­tigt utom för gruppen kombinalionsfiskare. För ostkusten, där kalkylnel­tona generelll setl är lägst, har inga större förändringar skett ulom för gruppen övrigfiskare. Pristilläggens andel av kalkylnettona är 1985 var högst inom sillfisket (45-60%) och del kombinerade fisket (25-30%). För sillfisket var dessa andelar högre för är 1985 än' för år 1984.

På västkusten var fisket efter sill och tor,skfisk mest betydelsefullt. Fisket efter torskfisk gav den klart bästa lönsarhheten. På sydkusten gällde detta kombinalionsfisket och på ostkusten strömmingsfisket.

De totala kostnaderna för pristillägg regleringsåret 1985/86 var för norm­prissatta fiskslag 46,4 milj. kr. jämfört medi 60,4 milj. kr. år 1984/85. Minskningen beror främst på minskade fångster av sill. Trots detta hänför sig 92% av del totala pristilläggsbeloppel för 1985/86 till sill. Behållningen i Svensk fisks konjunkturuljämningsfond var 75,8 milj. kr. den 1 juli 1986, en ökning med 16,2 milj. kr. jämfört med den 1 juli 1985. Motsvarande belopp för jordbruksnämndens prisregleringskassa var 69,0 milj. kr., en ökning med O, I milj. kr.

Prisregleringsavgiften samt import- och exportavgifterna beräknas inne­varande regleringsår tillföra kassan ca 75 milj. kr. De sammanlagda rän-leinläkterna på i konjunkturuljämningsfonden och prisregleringskassan innestående medel beräknas uppgå lill ca 15 milj. kr. De sammanlagda tillgångarna för prisregleringen innevarande regleringsår uppgår således till ca 235 milj. kr.

De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknades ursprungligen av jordbruksnämnden till ca 97 milj.

kr. De senaste beräkningarna anger atl kostnaderna blir betydligt lägre, ca Prop. 1986/87:137 75 milj. kr. Förklaringen till minskningen är atl fångsterna av sill har varit relativt setl små hittills under regleringsåret. Detta skulle innebära att den sammanlagda behållningen i prisregleringskassan och Svensk fisks kon­junkturutjämningsfond skulle komma atl uppgå till nära 160 milj. kr. vid regleringsårets utgång. Härtill kommer ca 90 milj. kr. i intäkter inkl. ränteintäkter under regleringsåret 1987/88. Sammanlagt innebär detta atl ca 250 milj. kr. finns tillgängliga under regleringsårei 1987/88.

3 Fiskets omfattning

Jordbruksnämnden gör följande bedömningar i fråga om fångster, avsätt­ning m. m. för regleringsårei 1987/88.

Den totala svenska fångsten av fisk har minskal de senaste åren och uppgick förra året till ca 200000 lon, varav knappt hälften var sill/ström­ming och knappt en Qärdedel torsk. Av den totala fångslen av sill/ström­ming avsattes ca 40000 ton i Sverige. Exporten av oberedd och filéad sill/strömming var ca 45 000 lon. Huvuddelen gick till Danmark. Europa­marknaden domineras för närvarande av ett stort utbud av nordsjösill. Denna dominans väntas bestå de närmaste åren. Efterfrågan på konsum-lionssill kommer troligen inle att öka nämnvärt. Därför väntas prisnivån på sill bli fortsatt pressad.

Fisket efler torsk har skett främst i Östersjön och uppgick förra året lill ca 45 000 lon. Ca 30000 lon avsattes i Sverige. Resten exporterades i oberedd form. Importen av torsk, främst frysta torskfiléer, motsvarade drygt 20000 lon. Avsättningsmöjligheterna bedöms av jordbruksnämnden som fortsatt goda. Våra tillgångar i Nordsjön, Skagerrak och Kattegati utnyttjas inte fullt ul. Torskbestandet i Östersjön väntas komma att minska de närmasle åren. Det beräknas dock medge ett uttag för Sveriges del på i stort setl oförändrad nivå.

För flertalet övriga fiskslag bedöms utrymmet för ökade fångster som forisatt gott.

4 Jordbruksnämndens förslag till prisreglering för 1987/88

Jordbruksnämndens förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under budgetåret 1987/88 har bilrätts av fiskets förhandlingsdelegation och kon­sumentdelegationen.

Förändringen av normpriserna har tidigare grundats på bl.a. kostnads­ökningen inom fisket och inkomstökningen för jämförbara grupper. Av­drag har gjorts för produktivitetsökning. Under den period som ligger till grund för årets förslag har driftskostnaderna inom fisket sjunkit betydligt, främst beroende på sjunkande drivmedelskostnader. Med hånvisning till att nedgången bedöms vara tillfällig föreslår nämnden oförändrade norm-

priser för sill och övriggrupperna. Hänsyn fill fiskets kostnadsutveckling     Prop. 1986/87; 137 m. m. under perioden december 1985-december 1986 skall i ställel beak­tas i förslaget till reglering för budgelårel 1988/89.

För torsk föreslås med hänvisning till den labila marknadssituationen etl nytt syslem med prisgränser. Normprisel skall ersättas med ett s. k. mitt-pris som i princip fastställs så att fisket når avsedd lönsamhet. Dessutom fastställs en nedre och en övre prisgräns. Regleringsåtgärder i form av t.ex. prisdämpande åtgärder eller pristillägg vidtas inle förrän jämförel-seprisel överstiger den övre prisgränsen resp. underskrider den nedre. Jämfört med normpriserna för innevarande regleringsar innebär förslaget till mittpriser en höjning med ca 25 %. Nämnden motiverar höjningen med den minskade tillgången pä torsk, vilket medfört atl fängstansträngning-arna ökat utan atl fångsterna för den skull stigit. Höjningen är således inte motiverad av den allmänna kostnadsökningen som, liksom i fråga om sill/strömming och övriggmpperna, föresläs beaktad först under reglerings­året 1988/89.

Kostnaderna för trygghelsförsäkringen inom yrkesfisket beräknas för budgetåret 1987/88 till 7,5 milj. kr. Det är en kraffig ökning jämfört med tidigare år. Kostnaderna skall räknas av från normpriserna. Jordbruks­nämnden föreslär dock alt de premiehöjningar som inträffat efter 1985/86 skall avräknas från normpriserna först i 1988/89 års prisreglering.

Förslagen om normpriser framgår i detalj av nämndens skrivelse.

För regleringsårei 1986/87 fastställdes normkvantitet endasi för sill/ strömming. Den uppgår till 73000 ton. Jordbruksnämnden föreslår att normkvantileten för sill/strömming för regleringsåret 1987/88 sänks till 60000 ton. Minskningen skall ses mol bakgrund av bl. a. nämndens förslag om stöd för export till stalshanddsländer och prisstöd till foderfisk. Normkvantiteten skall enligt förslaget kunna ökas till högst 70000 ton beroende på utfallet av exporten till stalshanddsländer.

Under innevarande år utgår pristillägg med 65 % av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris för sill/strömming, med 75% för torsk och med 80 % för övriga normprissatta fiskslag. Jordbruksnämnden föreslår att procenttalet för sill/strömming höjs lill 75 %. För övriga fiskslag föreslås oförändrade nivåer.

Under innevarande regleringsår får överskottsprisei för torsk utgöra högst 70% av lägstapriset och för övriggrupperna högst 80%. Över­skottspriset för sill/strömming fastställs bl. a. så att ett extra stöd utgår för de mindre storlekarna. Nämnden föreslär att överskottspriset för sill/ strömming för nästa regleringsår får utgöra högst 60% av lägstapriset, men att överskotlspriserna för storlekarna 2 och 3 inte får underskrida 1 kr. per kg. Nämnden föreslår även i övrigl oförändrade regler. Del sammanlagda beloppet för överskottshanteringen föreslås begränsat till oförändrat 7 milj. kr. Vidare föreslås att jordbruksnämnden bemyndigas medge att Svensk fisk tar i anspråk ytterligare medel till överskottshantering om nämnda belopp inte räcker till.

Under innevarande regleringsår lämnas ett särskilt stöd i form av regio­

nalt fraklslöd till fiskare bosatta på norra ostkusten (Uppsala län och

norrut). Stödet utgår för närvarande med 50 öre per kg för all landad torsk

5

och strömming som är avsedd som människoföda och som levereras till     Prop. 1986/87:137 köpare på norra ostkusten. Stödet är begränsat lill sammanlagi 1 milj. kr. Mol bakgrund av att fisket haft en svag utveckling längs hela ost- och sydkusten föreslår jordbmksnämnden att fraktslödet ersätts med etl regio­nall slöd i form av ett fasl pristillägg enligl följande, nämligen

-

till fiskare bosatta på sydkusten med 10 öre per kg för sill/strömming levererad och försåld lill förstahandsmottagare på syd- och ostkusten,

-

till fiskare bosatta på södra ostkusten (Stockholms län och söderut) med 20 öre per kg för sill/strömming levererad och försåld till förstahands­mottagare på ostkusten samt med 10 öre per kg för sill/strömming levererad och försåld till förstahandsmottagare på sydkusten,

-

till fiskare bosatta på norra ostkusten (Uppsala län och nortut) med 50 öre per kg för sill/strömming och torsk levererad och försåld till förstahandsmottagare på norta ostkusten, med 20 öre per kg för sill/ strömming levererad och försåld lill förstahandsmottagare på södra ostkusten samt med 10 öre per kg för sill/strömming levererad och försåld till förstahandsmottagare på sydkusten.

Kostnaderna för detta prisstöd beräknas till ca 5 milj. kr.

Jordbruksnämnden föreslår alt det under nästa regleringsår används högst 10 milj. kr. för ett nytt slöd till export av sill/strömming till stalshan­ddsländer. Härav skall högst 3 milj. kr. få avse sill från Västerhavet. Stödet skall enligl förslaget lämnas i form av ett fast pristillägg om lägst 40 öre och högst 65 öre per kg.

Jordbruksnämnden föreslår vidare ett nytt fast pristillägg för foderfisk om lägst 25 öre och högst 50 öre per kg till en sammanlagd kostnad av högst 5 milj. kr. Det föreslås all jordbruksnämnden fastställer närmare regler efter förslag av Svensk fisk.

Under regleringsåret 1986/87 lämnas fraktstöd för foderfisk till fiskare bosatta på norra ostkusten. Stödet är ett tillägg till det fraktstöd som finansieras över statsbudgeten och utbetalas för foderfisk som förs iland på norra ostkusten och som levereras till fiskmjölsfabrik på västkusten. Stö­det är 20 öre per kg och den sammanlagda kostnaden 100000 kr. Nämnden föreslår oförändrade regler och belopp för nästa budgetär.

Särskilda fasta pristillägg lämnas för de viktigaste slagen av sötvattens­fisk, nämligen 1,80 kr. per kg för gädda, gös och rensad och flådd lake samt 1,35 kr. per kg för abborre, annan lake och siklöja. Nämnden föreslår att dessa belopp höjs till 1,95 kr. per kg resp. 1,55 kr. per kg. Vidare föreslås elt oförändrat fraktstöd av 20 öre per kg till en sammanlagd kostnad av högst 100000 kr. för transport av ogräsfisk och foderfisk frän insjöarna till fiskmjölsfabrik på västkusten.

Även för vissa andra fiskslag ges stöd i form av ett fast pristillägg. För

kokräka och råräka lämnas under innevarande regleringsår ett fast pristill-

lägg med 2,00 kr. per kg resp. 1,85 kr. per kg. För makrill utgår pristillägg

med 75 öre per kg. För storbackelånga är pristillägget 2,10 kr. per kg för

långa utan huvud och 1,80 kr. per kg för långa med huvud. Jordbruksnämn­

den föreslär oförändrade pristillägg för räka och storbackelånga för nästa

regleringsår. I fråga om makrill föreslås ett pristillägg för garnmakrill och

övrig makrill om 1,90 kr. per kg resp. 90 öre per kg. Förslaget syftar till alt

6

stödja främst det kustnära makrillfisket.

Jordbruksnämnden har haft i uppdrag atl efter samråd med fiskeristyrel- Prop. 1986/87:137 sen lämna förslag lill disposition av medel för att bestrida kostnader för utsättning av lax, annan laxfisk och ål och för fortsatt försöksverksamhet med fördröjd utsättning av lax. Nämnden föreslår atl 3 645 000 kr. ur prisregleringskassan används för att finansiera kostnaderna för utsättning av fisk under regleringsåret 1987/88. Däremot har nämnden inte lämnat förslag om medel för fördröjd utsättning av lax, men redovisar atl fiskeri­styrelsen har förordat atl 1,3 milj. kr. avsätts för delta ändamål för nästa regleringsår. Fiskets förhandlingsdelegation har föreslagil att endast 0,2 milj. kr. avsätts för avveckling av försöken, eftersom delegationen har den uppfattningen alt verksamheten är ett led i en avveckling av havsfisket efter lax.

Jordbruksnämnden föreslår atl Swefisk ekonomisk förening tilldelas 1,5 milj. kr. för alt genomföra undersökningar inför en större marknads-kampanj och ett slarlbdopp av 1,5 milj. kr. för andra marknadsföringsåt­gärder. Swefisk är den organisation som på näringens vägnar samordnar förstahandsmottagningen av fisk. Vidare föreslår nämnden atl Sveriges exportråd av prisregleringsmedel tilldelas 0,2 milj. kr. att användas för att främja export av sill och sillprodukter.

Som kompensation tiU konsumenterna för de höga torskpriserna föreslår jordbruksnämnden att 15 milj. kr. av prisregleringsmedel reserveras för konsumentfrämjande äigärder. Hur medlen skall disponeras bör enligt förslaget bestämmas av jordbruksnämnden efler förslag av en särskild arbetsgrupp som utses av nämnden.

Jordbruksnämnden beräknar prisregleringens kostnader för reglerings­året 1987/88 till sammanlagt 120,4 milj. kr., varav 72,5 milj. kr. hänför sig till kostnader för olika former av prisstöd. Kostnaderna för trygghetsför­säkringen beräknas till 7,5 milj. kr. och kostnaderna för överskottshante­ringen till 7 milj. kr. Härtill kommer 4945 000 kr. för utsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax. Jordbruksnämndens kostnader för uppbörd och kontroll beräknas till I milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisks admini­stration och upplysningsverksamhet till 9,3 milj. kr. Kostnaderna för Swe-fisks och exportrådets marknadsåtgärder beräknas till 3,2 milj. kr. Kom­pensationsåtgärderna till konsumenterna beräknas kosta 15 milj. kr.

1 fråga om prisregleringens finansiering föreslår nämnden följande. Från prisregleringskassan för fisk bör täckas kostnaderna för trygghetsförsäk­ringen, utplantering av fisk, Swefisks och exportrådets marknadsåtgärder, jordbmksnämndens uppbörd och de konsumenlfrämjande åtgärderna. Vi­dare föreslås Svensk fisk tillföras 48 milj. kr. ur prisregleringskassan för att läcka kostnader för rörliga, fasta och regionala pristillägg, pristillägg för stalshandelsexport och foderfisk, fraktstöd, överskottshantering samt Svensk fisks administration m. m. Utöver från prisregleringskassan till­förda medel bör Svensk fisk för denna verksamhet få disponera tillgängliga ränteintäkter hos Svensk fisk och konjunkturutjämningsfonden samt vid behov även medel ur konjunkturutjämningsfonden.

Med nyss nämnda förslag behövs för kommande regleringsår ca 80 milj.

kr. ur jordbmksnämndens prisregleringskassa. Nämnden beräknar att det

molsvarar kassans intäkter inkl. ränteintäkter under samma period. Be-

7

hållningen i kassan skulle därmed komma att uppgå till ca 80 milj. kr. den Prop. 1986/87:137 1 juli 1988. Ur Svensk fisks konjunktumtjämningsfond skulle utöver rän­teintäkterna behöva las i anspråk ca 35 milj. kr. Behållningen i fonden skulle därmed komma att uppgå lill ca 50 milj. kr. den I juli 1988 och den sammanlagda behållningen i prisregleringskassan och konjunkturuljäm­ningsfonden vid samma tidpunki lill ca 130 milj. kr.

Jordbruksnämnden har slulligen bl. a. redogjort för vissa problem i sam­band med leveranser av råvara lill industrin. Nämnden har lagil initiativ till överläggningar mellan fiskets företrädare och industrin. Överläggningarna har på grund av stora meningsskiljaktigheter inte gett något konkret resul­tat. Nämnden föreslår liksom föregående år att prisregleringen ses över.

5 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

Jordbruksnämndens förslag till prisreglering på fisk under budgetåret 1987/88 avviker på flera punkter från nu gällande riktlinjer för regleringen. Med hänsyn till dels vissa stmktur- och balansproblem inom yrkesfisket, dels den översyn av regleringen som planeras är jag emellertid beredd att i huvudsak biträda nämndens förslag. De avvikelser från gällande riktlinjer som därmed kommer all göras får betraktas som tillfälliga försök som underlag för översynen. Jag föreslår således att prisregleringen, med de avvikelser jag tar upp i det följande, utformas på det sätt jag har redogjort för i det föregående och att den av nämnden föreslagna normkvanfiteten fastställs.

I fråga om normpriserna innebär mitt ställningstagande bl.a. att den kostnads- och produktivitetsutveckling som skulle ha beaktats för budget­året 1987/88 skall beaktas i regleringen för budgetåret 1988/89.

Kostnaderna för trygghelsförsäkringen skall avräknas vid fastställande av normpriserna. I fortsättningen bör detta göras när de verkliga kostna­derna är kända. Det innebär atl normpriserna för nästa år bör justeras med hänsyn till den nu kända premieökningen för innevarande år. Denna har i enlighet med förra årets beslut ännu inte avräknats. Jag kan inte tillstyrka jordbruksnämndens förslag att skjuta på avräkningen ytterligare så att flera års premiehöjningar samtidigt skulle påverka ett års normpriser. Mot den­na bakgrund bör normpriserna, jämfört med vad som anges i nämndens skrivelse, sänkas med I öre per kg för sill/strömming och övriggmpp 

IV, 

med 3 öre för övriggmpperna I och 

II 

och med 6 öre för övriggmpp III. Det av nämnden föreslagna systemet med prisgränser för torsk bör prövas och utvärderas under kommande regleringsår. De föreslagna prisgränserna och niittpriserna bör dock sänkas med 2 öre med hänsyn till premiehöjningen för trygghetsförsäkringen.

Marknadssituationen för sill har under flera år varit pressad och de svenska sillfångsterna har sjunkit betydligt. Olika åtgärder har därför vid­tagits för att styra över fisket till mer lönsamma arter. Möjligheterna till en ändrad fångstinriktning har emellertid minskat de senaste åren beroende på ett försvagat torskbestånd. Det är enligt min uppfattning viktigt att pröva nya möjligheter alt få en lönsam avsättning av sill. Jag har därför i

huvudsak inget atl erinra mot aU på försök stödja sillexport fill statshan- Prop. 1986/87:137 delsländer inom ramen för prisregleringen på det sätt som nämnden har föreslagil. Stödet bör dock begränsas till sill från Östersjön. Eftersom stödet bör kunna anpassas till marknadspriset finns del inte heller någon anledning alt fastställa en lägsta nivä på slödel. Del ankommer på jord­bruksnämnden atl utvärdera försöksverksamheten.

Riktat induslrifiske efter sill är enligl svenska bestämmelser inte fillåtet. På försök har emellertid i vissa fall medgetts dispens för sådant fiske i Östersjön. Sådana dispenser ges av fiskeristyrelsen. 1 rådande avsättnings-situation för sill finner jag i likhet med jordbruksnämnden att ett visst slöd till industrifiske är motiverat. Del bör begränsas lill fiske i Östersjön. Det är viktigt att bestämmelserna för stödet samordnas med beslämmelserna som gäller för fiskets utövande. Det ankommer på jordbruksnämnden och fiskeristyrelsen att göra detta. Jag vill också framhålla vikten av all hänsyn fortlöpande tas till förändringarna i efterfrågan på fiskmjöl och till den allmänna inställningen till en minskad inblandning av fiskmjöl i djurfoder. Mot den bakgrunden bör någon lägsta nivå för slödel inte läggas fast.

Jordbruksnämndens förslag lill utvidgning av det regionala fraktslödet har jag i huvudsak ingen erinran mol. Mot bakgrund av syftel bör stödet emellertid bestämmas enbart med hänsyn till fiskarens hemvist oavsett leveransplats på ost- och sydkusten.

Produktutveckling och marknadsbearbetning är viktiga åtgärder som på sikt kan öka avsättningsmöjligheterna för svensk fisk och svenska fiskpro­dukter. Det gäller inte bara sill. Särskilda medel bör därför avsättas lill branschorganisationen Swefisk för åtgärder som vidtas i samverkan med regleringsföreningen Svensk fisk. Även Sveriges exportråd bör erhålla medel för åtgärder som syftar till ökad avsättning av icke odlad fisk och produkter därav. För åtgärder som berör odlad fisk kan disponeras andra medel som fördelas av fiskeristyrelsen. En förutsättning för stödet till Swefisk bör också vara att organisationen under regleringsåret 1987/88 vidtar och lill jordbruksnämnden redovisar aktiva äigärder för att tillgodo­se den svenska beredningsindustrins behov av råvara till rimliga priser samt åtgärder för samordnad försäljning till den svenska färsk varumarkna­den och exportmarknaden.

Jordbruksnämnden bör av regeringen kunna bemyndigas att betala ut 48 milj. kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg och fraktstöd i enlighet med vad jag har redovisat i del föregående samt för Svensk fisks administration. För dessa ändamål bör Svensk fisk få disponera även ränteinläkler samt i sista hand medel från konjunkturuljämningsfonden.

Av medlen i prisregleringskassan bör 15 milj. kr. reserveras för konsu­mentfrämjande äigärder. Den närmare användningen av dessa medel bör beslutas av regeringen.

Överskottspriserna bör fastställas på del sått som nämnden har föresla­git. Svensk fisk bör få besluta om avsättningen av överskotten i samma utsträckning som tidigare.

Jordbruksnämnden bör få medge Svensk fisk alt vid behov få disponera

ytterligare medel ur konjunkturutjämningsfonden för överskottshantering

och den löpande verksamheten. Fondens behållning bör dock inte utan

9

regeringens särskilda medgivande få underskrida 10 milj. kr.

Medel som har anslagits ur prisregleringskassan för fisk lill prisreglering-     Prop. 1986/87; 137 en och som inle las i anspråk under perioden bör tillföras Svensk fisks konjunkturutjämningsfond.

Till prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras högst 1 milj. kr. av de fetlvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas återbetalas vid export. Av medlen i prisregleringskassan bör 3,2 milj. kr. avsättas för Swefisks och exportrådets marknadsföring. Vidare bör medel avsättas för atl täcka kostnaderna för trygghetsförsäkringen för fisket (preliminärt ca 7,5 milj. kr.). För utsättning av lax, annan laxfisk och ål inkl. försök med fördröjd utsättning av lax bör avsättas 4945000 kr., vars närmare användning liksom för närvarande bör beslutas av fiskeristyrelsen. Jordbruksnämnden har beräknat sina kostnader för uppbörd och kontroll lill I milj. kr. Dessa kostnader bör täckas med medel ur prisregleringskassan.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket.

6 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen

föreslår riksdagen

att medge att för liden den 1 juli 1987-den 30 juni 1988 reglering av priserna på fisk m. m. jämle vad därmed hänger samman saml användningen av medel får ske enligt de grunder som jag har föror­dat.

7 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredragan­den har lagt fram.

10

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND 0215A/2323A

Bilaga     Prop. 1986/87:137

1987-02-16

Dnr 02-219/87

jn) 1987-03-0 3

Regeringen Jordbruksdepartementet

JlMS

PRISREGLERINGEN Pl FISK M M UNDER BUDGET

Å

RET 1987/88 (2 bilagor)

1        F

Ö

RHANDLINGSUPPDRAGET

Regeringen har i beslut den 4 december 1986 uppdragit at statens jordbruksn

ä

mnd att efter 

ö

verl

ä

ggningar med fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och jordbruksn

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen pl fisk under budgetaret 1987/88. F

ö

rslaget skall utformas med utg

å

ngspunkt i de av riksdagen ar 1978 beslutade riktlinjerna f

ö

r prisregleringen.

F

ö

rslagen b

ö

r utformas med beaktande av att riktpunkten f

ö

r prisregleringen 

ä

r att den skall bekostas inom ramen f

ö

r regleringsekonomin. Vidare b

ö

r f

ö

rslagen fr

ä

mja en fortsatt inriktning av fisket mot fiskslag som kan fa en l

ö

nsam avs

ä

ttning fr

ä

mst pa den svenska marknaden f

ö

r f

ä

rskkonsumtion och beredning.

F

ö

rslagen b

ö

r utformas sa att ett j

ä

mnare fiske av torsk under aret och j

ä

mnare och s

ä

krare leveranser av r

å

vara till svensk beredningsindustri stimuleras. N

ä

mnden b

ö

r f

ö

resl

å

 en minskad normkvantitet f

ö

r sill. F

ö

rslag b

ö

r vidare l

ä

mnas till 

å

tg

ä

rder som kan underl

ä

tta avs

ä

ttningen av sill.

N

ä

mnden b

ö

'r f

ö

resl

å

 fr

ä

n konsumentsynpunkt p

å

kallade 

å

tg

ä

rder f

ö

r att inom prisregleringens ram d

ä

mpa prisutvecklingen p

å 

torsk.

Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r enligt uppdraget avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r premier f

ö

r den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen inom yrkesfisket. Kostnaderna f

ö

r f

ö

rs

ä

kringen skall r

ä

knas av fr

ä

n normpriserna. D

ä

rvid skall

11

Prop. 1986/87: 137

n

ä

mnden beakta att kostnads

ö

kningen f

ö

'r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen avseende regieringsaret 1986/87 

ä

nnu inte har avr

ä

knats.

F

ö

rslaget b

ö

r 

ä

ven omfatta disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r att t

ä

cka kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av lax, annan laxfisk och al. D

ä

rvid skall 

ä

'ven ber

ä

knas en s

ä

rskild medelsram f

ö

r fortsatt f

ö

rs

ö

ksverksamhet med s k f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

'ttning av lax. Dessa tva rambelopp b

ö

r best

ä

mmas efter samrad med fiskeristyrelsen.

Jordbruksn

ä

mnden har nu

ö

verlagt med fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och konsumentdelegationen ang

å

ende prisregleringen p

å

 fisk under budget

å

ret 1987/88.

Ö

verl

ä

ggningarna har lett till en uppg

ö

relse och i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna l

ä

'gger n

ä

mnden fram f

ö

ljande f

ö

rslag. I den man n

å

gon delegation har avvikande uppfattning anges detta.

UTG

Å

NGSPUNKTER

De av riksdagen beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU 23, rskr 272) omfattar ett inkomstmal, ett konsumentpolitlskt mal, ett produktionsm

å

l, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mal. N

ä

mnden har ber

ö

rt dessa olika m

å

l bl a i sin regleringsskrivelse till regeringen den 8 april 1981.

Dii ar 1981 beslutade riktlinjerna f

ö

r prisregleringen pa fisk Innebar bl a att det s k normprissystemet togs i bruk. Normprissystemet inneb

ä

r i huvudsak att normpriser och norakvantitecer f

ö

r de viktigare slagen av fisk fastst

ä

lls av statsmakterna efter f

ö

rslag av jordbruksn

ä

mnden. Normpriserna skall i princip s

ä

ttas sa att fisket nar avsedd l

ö

nsamhet samt att konsumenterna erbjuds fisk till rimliga priser. Normkvantitet anger den kvantitet f

ö

r vilken pristill

ä

gg h

ö

gst kan utg

å

.

I bilaga 1 

å

terfinns vissa uppgifter om utfallet av normprissystemet m m under budgetaret 1985/86.

I bilaga 2 redovisas uppgifter r

ö

rande normprissystemet samt regleringsekonomin fr o m budgetaret 1982/83.

F

Å

NGSTER OCH AVS

Ä

TTNING

Den totala svenska fiskf

å

ngsten har under de senaste aren minskat och uppgick 

å

r 1986 till ca 200 000 ton. Knappt h

ä

lften eller ca 90 000 ton utgjordes av sill/str

ö

mming f

ö

'r konsumtion och ca en fj

ä

rdedel eller ca 45 000 ton av torsk. Sill och torsk 

ä

r s

å

ledes de helt dominerande fiskslagen i det svenska fisket.

Avs

ä

ttningen av svenskf

å

ngad sill/str

ö

mming p

å

 den Inhemska marknaden uppg

å

r 

ä

rligen till ca 40 000 ton. Exporten av oberedd

12

Prop. 1986/87: 137

och fil

é

ad sill/str

ö

mming uppgick Ir 1986 till ca 45 000 ton, varav huvuddelen avsattes ,1 Danmark.

Den europeiska sillmarknaden domineras f n av det starkt 

ö

kade utbudet av nordsj

ö

sill. Sillf

å

ngsterna i Nordsj

ö

n 

å

r 1987 v

ä

ntas uppg

å

till ca 500 000 ton.

Storleken av den v

ä

steuropeiska sillmarknaden ber

ä

knas till ca 425 000 ton per ar. H

ä

rav svarar den v

ä

sttyska marknaden f

ö

r ca 200 000 ton. Det 

ä

r knappast troligt att konsumtionen kommer att upvisa n

å

gon st

ö

rre 

ö

kning som svar pa ett 

ö

kande utbud fr

ä

n framf

ö

rallt Nordsj

ö

n. Snarare kommer en st

ö

rre del av sillfangsterna i framtiden att anv

ä

ndas f

ö

r framst

ä

llning av fiskmj

ö

l.

Sammanfattningsvis kan allts

å

 konstateras att utbudet av nordsj

ö

sill

ö

lcat pa den europeiska marknaden de senaste aren. Det 

ö

kade utbudet har f

ö

rt med sig att priserna pa sill fallit. Eftersom konsumtionen troligen inte kommer att 

ö

ka i n

ä

mnv

ä

rd grad 

ä

r det sannolikt att priserna pa sill kommer att f

ö

rbli hart pressade.

Torskf

å

ngsterna i Sverige uppgick ar 1986 till ca 45 000 ton, en minskning med 7 000 ton j

ä

mf

ö

rt med f

ö

reg

å

ende ar. Den

ö

verv

ä

gande delen av de svenska torskfangsterna fas i 

Ö

stersj

ö

n.

Å

r 1986 avsattes ca 30 000 ton torsk i Sverige medan ca 15 000 ton exporterades 1 oberedd form. Importen av torsk, som doniineras av frysta fil

é

er, ber

ä

knas 1986 ha uppg

å

tt till ca 20 000 ton, omr

ä

knad till landad vikt.

Torskmarknaden har de senaste aren varit fast med brist pa r

å

vara. 

Ä

ven under de n

ä

rmaste aren bed

ö

ms avs

ä

ttnings-situationen som relativt gynnsam. Det kan dock inte uteslutas att andra fiskarter 

ö

vertar en del av torskmarknaden vilket i sin tur 

å

tminstone pa litet l

ä

ngre sikt kan fa en d

ä

mpande effekt p

å

priserna. Vad g

ä

ller fangstutrymmet utnyttjas inte tillg

å

ngarna i Nordsj

ö

n, Skagerrak och Kattegatt fullt ut. Torskbest

å

ndet i 

Ö

stersj

ö

n l

ä

r enligt de biologiska experterna komma att f

ö

rs

ä

mras de kommande aren. Best

å

ndet f

ö

rv

ä

ntas 

ä

nda medge ett uttag f

ö

r Sveriges del pa 50 000 - 60 000 ton (levande vikt) de n

ä

rmaste aren, dvs en i stort sett of

ö

r

ä

ndrad kvantitet.

Vad g

ä

ller 

ö

vriga torskfiskar och flatfisk 

ä

r importandelen 

ö

ver 90 

7,.  

Marknadsbilden f

ö

r dessa fiskslag v

ä

ntas inte f

ö

r

ä

ndras n

ä

mnv

ä

rt. Det finns ett utrymme f

ö

r 

ö

kade f

å

ngster av svenska fiskare eftersom f

å

ngstkvoterna ej utnyttjas fullt ut.

INKOMSTUTVECKLINGEN

Enligt 1978 ars riksdagsbeslut sammanfattas m

å

ls

ä

ttningen f

ö

r fiskeripolitiken pa f

ö

ljande s

ä

tt.

13

Prop. 1986/87; 137

"M

å

let f

ö

r fiskeripolitiken b

ö

r vara att skapa f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att de som 

ä

r sysselsatta i fiskerin

ä

ringen kan f

å

b

å

de en ekonomisk och social standard som 

ä

r j

ä

mf

ö

rbar med den som erbjuds inom andra n

ä

ringar och trygghet i arbetet samtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Inom de gr

ä

nser som ges av en ansvarsfull hush

å

llning av fiskcillgangarna b

ö

r fisket bedrivas s

å

 effektivt som m

ö

jligt och f

å

ngsterna best

ä

mmas av m

ö

jligheterna till l

ö

nsam och stabil avs

ä

ttning. Samtidigt b

ö

r h

ä

nsyn tas till behovet av syssels

ä

ttning fr

ä

mst i kust- och sk

ä

rg

å

rdsomr

å

dena d

ä

r fisket har stor regionalpolitisk betydelse".

Till nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningar har Inkomstmaterial f

ö

r 

å

r 1985 funnits tillg

ä

ngligt i form av dels jordbruksn

ä

mndens och Sveriges fiskares riksf

ö

rbunds l

ö

nsamhetsunders

ö

kning dels SCBs deklarationsunders

ö

kning f

ö

r fiskare. Dessa material redovisas i avsnitt 4.1 resp 4.2.

Unders

ö

kningarnas resultat visar - med undantag f

ö

r fr

ä

mst vissa grupper pa syd- och ostkusten - att fiskarnas inkomster f

ö

ljer niv

å

n och utvecklingen f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper.

4.1      LONSAMHETSUNDERSOKNINGEN

Inkomstmalet har i propositionen n

ä

rmare definierats att avse de fiskare som 

ä

r sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske. De fiskelag som bedrivit fiske och landat sin f

å

ngst i Sverige minst 30 veckor av aret motsvarar i storleksordningen h

ä

lften av alla fiskelag och likaledes h

ä

lften av hela fiskarekaren i salsj

ö

fiske samt svarar f

ö

r i storleksordningen 75 % av f

å

ngsterna. L

ö

nsamhetsutvecklingen f

ö

r dessa fiskelag kan d

ä

rf

ö

r l

ä

ggas till grund f

ö

r bed

ö

mning av inkomsterna inom heltidsfisket. Uppgifter h

ä

rom inh

ä

mtas genom en enk

ä

tunders

ö

kning, som bearbetas inom jordbruksn

ä

mnden. Svarsfrekvensen 

ä

r endast ca 50 % varf

ö

r resultaten b

ö

r tolkas med f

ö

rsiktighet.

Inkomstniv

å

n f

ö

r olika fiske inriktningar framg

å

r av tabell 4.1 i form av kalkylnetto per man.

Kalkylnetto 

ä

r en driftsekonomisk term och avser int

ä

kter minus kostnader under aret f

ö

r fiskelaget och fiskefartyget, f

ö

rdelat per man. F

ö

r de fiskare som ej 

ä

r del

ä

gare i fartyget utg

ö

rs Inkomsten endast av den s k manslotten, som skiljer sig fr

ä

n kalkylnettot p

å

 s

å

 s

ä

tt att 

ö

ver- eller underskott av den s k b

å

tlotten ej p

å

verkar manslotten men p

å

verkar kalkylnettot. 

Ö

ver- eller underskott av batlotten p

å

verkar inkomsten endast f

ö

r de fiskare som 

ä

r del

ä

gare i fartyget. Det f

ö

rekommer 

ä

ven att fartyget 

ä

gs av utanf

ö

r fisket st

å

ende personer. 

Ä

ven den taxeringsm

ä

ssiga inkomsten skiljer sig fr

ä

n kalkylnettot. Vid ber

ä

kning av kalkylnetto har avdrag ej gjorts f

ö

r egenavgifter.

14

Prop. 1986/87: 137

Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation har h

ä

vdat att den s k raanslotten egentligen ger en riktigare bild av inkomstl

ä

get

ä

n kalkylnettot.

Kalkylnettot per man var under 1985 st

ö

rst f

ö

r v

ä

stkustens fiskfiskare. De h

ö

gsta kalkylnettona redovisas genomg

å

ende f

ö

r v

ä

stkustens fiskare medan ostkustens fiskare har de l

ä

gsta kalkylnettona.

F

ö

r

ä

ndringen i kalkylnettona mellan 

å

ren 1984 och 1985 varierar kraftigt. Den st

ö

rsta

ö

kningen uppvisar v

ä

stkustens fiskfiskare med n

ä

ra 30 %. Med undantag f

ö

r sillfiskare 

ö

kar kalkylnettona vad g

ä

ller v

ä

stkustens fiskare i samtliga fiskeinriktningar. F

ö

r sydkustens fiskare har kalkylnettona minskat utom f

ö

r gruppen kombinationsfiskare. N

å

got sillfiske finns ej redovisat f

ö

r denna kuststr

ä

cka.

Pristill

ä

ggens andel av kalkylnettona ar 1985 per man 

ä

r h

ö

gst inom sillfisket, 45 - 60 

Z.   Ä

ven kombinationsfiskarna har relativt stora pristill

ä

ggsandelar, ca25 - 30 %. F

ö

r sillfisket har procentandelarna 

ö

kat j

ä

mf

ö

rt med ar 1984.

Tabell 4.1    Inkomster f

ö

r heltidsfiskande i lagfiske enligt l

ö

nsamhetsunders

ö

kningen

Fiskeinriktning    Kalkylnettol)  Varav pris-     F

ö

r

ä

ndring

och

per man 1985,  till

ä

ggl)       i kalkyl-

kuststr

ä

cka       kr

netto 1984-

1985,2)

Kr

Sill v

ä

stkusten

132

000

58 000

44

- 5

Sill ostkusten

99

000

61 000

62

Fisk v

ä

stkusten

184

000

20 000

11

-t- 29

Fisk sydkusten

109

000

3 000

3

- 15

Fisk ostkusten

94

000

3 000

4

- 3

R

ä

ka v

ä

stkusten

142

000

13 000

9

+15

Komb v

ä

stkusten

142

000

36 000

25

-1-7

Komb sydkusten

123

000

39 000

32

+  

10

Ö

vr v

ä

stkusten

127

000

9 000

7

+4

Ö

vr sydkusten

95

000

25 000

26

- 17

Ö

vr ostkusten

69

000

5 000

7

-1-9

1

Enligt huvudunders

ö

kningen avseende samtliga bearbetade enk

ä

tsvar.

2

Enligt delunders

ö

kningen avseende identiska fartyg f

ö

r b

å

da aren.

15

Prop. 1986/87: 137

4.2      DEKLARATIONSUNDERS

Ö

KNINGEN

Deklarationsunders

ö

kningen f

ö

r fiskare utf

ö

rs av SCB och baseras pa ett slumpm

ä

ssigt urval av yrkesfiskare.

Prim

ä

naaterialet bestar av sj

ä

lvdeklarationer fr

ä

n yrkesfiskare enligt 1979 ars fiskeriinventering. I bearbetningen ing

å

r endast de vars inkomst av fiske uppg

å

tt till minst h

ä

lften av den totala inkomsten (exkl kapitalinkomster).

Som framg

å

r av tabell 4.2 

ä

r inkomstniv

å

n vad g

ä

ller sammanr

ä

knad Inkomst t

ä

mligen lika f

ö

r samtliga redovisade grupper pa v

ä

stkusten. Sydkustens fiskare uppvisar ca 10 % l

ä

gre inkomster medan ostkustens fiskare har markant l

ä

gre inkomster.

Inkomst av fiske, som avser att belysa resultatutvecklingen f

ö

r sj

ä

lva fiskeverksamheten, visar f

ö

r sydkustens fiskare ett kraftigt f

ö

rs

ä

mrat resultat 

å

r 1985 medan utvecklingen i 

ö

vrigt 

ä

r n

å

got s

ä

mre 

ä

n f

ö

r sammanr

ä

knad inkomst.

Tabell 4.2    Inkomster f

ö

r tralfiskare enligt SCBs deklarationsunders

ö

kning f

ö

r fiskare

Kuststr

ä

cka

Sammanr

ä

knad

Inkomste

r av

inkomstl)

fiske m

m2)

1985

' 

»

F

ö

r

ä

ndring

1985

' 

»

F

ö

r

ä

ndring

kr

1984-

1985,

kr

1984-1985,

X

%

V

ä

stkusten

Sill

109

400

-1- 10

130

000

+

6

R

ä

ka

110

900

-1- 15

129

600

+

7

Ö

vrigt

109

100

-1- 12

131

900

-1-

6

Sydkusten

97

100

-t- 4

109

800

-

21

Ostkusten

63

200

-H 8

73

200

-1-

5

Det taxeringsm

ä

ssiga begreppet "sammanr

ä

knad inkomst" innefattar samtliga f

ö

rv

ä

rvsk

ä

llor. Underskott i f

ö

rv

ä

rvsk

ä

lla upptas till noll. Avdrag har gjorts f

ö

r egenavgifter.

Driftsekonomiskt begrepp. Kontant netto av fiske minskat med v

ä

rdeminskningsavdrag och avdrag f

ö

r 

ö

kade levnadsomkostnader samt 

ö

kat med ers

ä

ttning fr

å

n arbetsl

ö

shetskassa och f

ö

rs

ä

kringskassan. Avser att belysa resultatutvecklingen f

ö

r sj

ä

lva fiskeverksaraheten. Resultatreglerlngsposter har ej medtagits och avdrag har ej gjorts f

ö

r egenavgifter.

16

Prop. 1986/87:137

FÖRSLAG TILL  PRISREGLERING PÅ FISK FÖR BUDGETÅRET 1987/88

5.1

UTTOERLAG

Som underlag f

ö

r sina bed

ö

mningar och f

ö

rslag har parterna haft f

ö

ljande material

-

uppgifter om det biologiska fangstutrymmet

-

marknads- och avs

ä

ttningsf

ö

rhallanden

-

inkomstf

ö

rhallanden inom det svenska fisket

-

kostnadsutvecklingen f

ö

r produktionsmedel inom de viktigaste fiskeinriktningarna

-

l

ö

neavtalen pa arbetsmarknaden f

ö

r de stora l

ö

ntagarkollektiven

Uppgifter om det biologiska fangstutrymmet samt marknads- och avs

ä

ttningsf

ö

rhallanden redovisas i avsnitt 3 och i avsnitt 4 redog

ö

rs f

ö

r inkomstf

ö

rhallandena inom fisket.

Prisutvecklingen f

ö

r produktionsmedel inom de viktigaste fisk

ä

inriktningarna visar enligt jordbruksn

ä

mndens ber

ä

kningar en ninskning med 12,4 

7,  

under perioden december 1985 - december 1986.

En sammanfattning av l

ö

neavtalen f

ö

r ar 1986 inom olika avtalsomr

å

den redovisas i tabell 5.1. Det b

ö

r observeras att l

ö

neh

ö

jningarna g

ä

ller fr

å

n olika tidpunkter f

ö

r olika avtalsomr

å

den.

Tabell 5.1    L

ö

neh

ö

jningar inom olika avtalsomr

å

den

å

r 19861)

SAF-LO-omradet

SAF-PTK-omradet

Statliga sektorn

Kommuner

och

landsting

Sammanv

ä

gt

Vagn tal, Z

36

27

15

22

100

Allm

ä

nna ut­rymmen inkl l

ö

neglidning  5,0

5,1      5,7      7,1      5,6

Selektiva 

å

tg

ä

rder

1,16     0,7      0,3

1 Avtalen 

ä

r tv

åå

riga. I tabellen anges endast vad som utg

å

r 

å

r 1986. Inom den offentliga sektorn l

ä

ggs hela periodens avtalade h

ö

jningar ut 

å

r 1986. p| det statliga omr

å

det tillkommer dessutom l

ö

neh

ö

jningar genom s k lokala potter.

2 

Riksdagen 1986/87. I saml. Nr 137

Prop. 1986/87:137

5.2      NORMKVANTITET

Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastst

ä

llas i syfte att hindra att prisst

ö

det leder till alltf

ö

r stor 

ö

kning av fisket efter vissa fiskslag och d

ä

rmed till icke 

ö

nskv

ä

rda 

ö

verskott av konsumtionsfisk som inte skulle kunna tas tillvara som m

ä

nniskof

ö

da. Normkvantitet anger f

ö

r vilken kvantitet pristill

ä

gg utg

å

r. Den medf

ö

r s

å

ledes i och f

ö

r sig inte n

å

gon begr

ä

nsning i fisket.

F

ö

r budget

å

ret 1986/87 fastst

ä

lldes, liksom f

ö

r tidigare budgetar, normkvantitet endast f

ö

r sill/str

ö

mming. Den uppg

å

r under budget

å

ret 1986/87 till 73 000 ton. Enligt direktiven till arets 

ö

verl

ä

ggningar b

ö

r normkvantiteten minskas.

S

å

vitt n

ä

mnden kan bed

ö

ma torde den internationella efterfr

å

gan pa sill inte komma att f

ö

rb

ä

ttras under det kommande budgetaret. Inom landet konsumeras 

ä

rligen endast ca 40 000 ton svenskf

å

ngad sill.

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har enats om att f

ö

resl

å

 att norrikvantiteten f

ö

r sill/str

ö

mming f

ö

r budgetaret 1987/88 s

ä

nks till 60 000 ton. Denna kraftiga minskning av normkvantiteten h

ä

nger samman med dels det f

ö

reslagna s

ä

rskilda st

ö

det till 

ö

ststatsexport av sill (se avsnitt 5.8) dels det s

ä

rskilda st

ö

iet till foderfisk (se avsnitt 5.9).

Om exporten till 

ö

ststaterna inte kommer till st

å

nd eller om kostnaderna f

ö

r denna understiger beloppet 10 milj kr b

ö

r jordbruksn

ä

mnden fa bemyndigande att h

ö

ja normkvantiteten till h

ö

gst 70 000 ton. H

ä

rvid b

ö

r g

ä

lla att f

ö

r varje miljon kronor i minskad kostnad f

ö

r 

ö

ststatsexport, j

ä

mf

ö

rt med f

ö

reslagna 10 milj kr, b

ö

r normkvantiteten kunna 

ö

kas med 1 000 ton. S

å

dan eventuell 

ö

kning av normkvantiteten b

ö

r dock ej fa ske retroaktivt f

ö

r period f

ö

r vilken pristill

ä

gg redan fastst

ä

llts.

5.3      NORMPRISER

F

ö

rslag till f

ö

r

ä

ndring av normpriserna har vid tidigare 

ö

verl

ä

ggningar grundats p

å

 dels kostnads

ö

kningen inom fisket, dels inkomst

ö

kningen f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper. Vid sammanv

ä

gning har Inkomstdelen och kostnadsdelen f

ö

r fiskef

ö

retagen satts till vardera 50 %. 

Ä

ven produktivitetsutvecklingen inom fisket har beaktats. Vidare har inf

ö

randet av den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen inom yrkesfisket samt premieh

ö

jningar f

ö

r denna tom budgetaret 1985/86 avr

ä

knats fr

å

n normpriserna p

å

 s

å 

s

ä

tt att kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen ber

ä

knats bli lika mycket l

ä

gre som kostnaden f

ö

r f

ö

rs

ä

kringen.

Som anges i avsnitt 5.1 har priserna f

ö

r produktionsmedel inom fisket, enligt den index som ber

ä

knas av jordbruksn

ä

mnden, minskat med 12,4 % under perioden december 1985 - december 1986.

Prop. 1986/87; 137

En sammanv

ä

gning av kostnadsutveckling, inkomstutveckling f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper samt beaktande av produktivitetsutveckling och kostnads

ö

kning f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen skulle d

ä

rf

ö

r i och f

ö

r sig motivera en s

ä

nkning av normpriserna f

ö

r budget

å

ret 1987/88.

Med h

ä

nsyn till att nedg

å

ngen 1 kostnadsindex far bed

ö

mas som tillf

ä

llig, eftersom det fr

ä

mst 

ä

r s

ä

nkta drivmedelspriser som orsakat nedg

å

ngen medan flertalet 

ö

vriga poster stigit, har jordbruksn

ä

mnden och parterna dock enats om att f

ö

r budget

å

ret 1987/88 f

ö

resl

å

 of

ö

r

ä

ndrade normpriser f

ö

r sill/str

ö

mming och f

ö

r

ö

vriggrupperna j

ä

mf

ö

rt med innevarande budget

å

r. F

ö

r torsk f

ö

resl

å

s att det nuvarande systemet med normpriser ers

ä

tts av ett system med prisgr

ä

nser (se avsnitt 5.4).

F

ö

rslag till normpriser i kr/kg f

ö

r budget

å

ret 1987/88 samt j

ä

mf

ö

relser med innevarande och f

ö

reg

å

ende budgetar framg

å

r av f

ö

ljande tabl

å

.

Fiskslag/

F

ö

rslag

Normprisgrupp

1985/86

1986/87

1987/88

Sill/str

ö

mming, stor

3,06

3,17

3.17

Sil-/str

ö

mming, liten

2,38

2,46

2,46

Ö

vriggrupp ll)

6,61

6,97

6,97

Ö

vriggrupp Il2)

8.24

8,69

8.69

Ö

vriggrupp IIl3)

16,35

17,25

17,25

Ö

vriggrupp IV4)

3,31

3,49

3,49

1

Grasej, vitling, sandsk

ä

dda och pigghaj.

2

Kolja, r

ö

dsp

ä

tta, havskatt och lyrtorsk.

3

Kummel, r

ö

dtunga och bergtunga.

4

Lubb, skrubba och horng

ä

dda.

N

ä

mnden och delegationerna har vidare enats om att n

ä

r kompensation till fisket skall fastst

ä

llas f

ö

r budgetaret 1988/89 skall beaktas kostnadsutvecklingen inom fisket under perioden december 1985 - december 1987 samt inkomstutvecklingen f

ö

r j

ä

mf

ö

rbara grupper enligt l

ö

neavtal f

ö

r s

å

v

ä

l ar 1986 som 

å

r 1987. 

Ä

ven fr

å

gan om produktivitetsavdrag far da tas upp till behandling. Vidare skall vid detta tillf

ä

lle de 

ö

kade kostnaderna f

ö

r den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen inom yrkesfisket, som intr

ä

ffat efter budgetaret 1985/86, avr

ä

knas fr

å

n nonnpriserna. (Kostnaderna f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen uppgick under budget

å

ret 1985/86 till 5,4 milj kr.)

Ö

verenskommelsen Inneb

ä

r s

å

ledes att den kostnads- och Inkomstutveckling m m som normalt skulle beaktas vid detta 

ö

verl

ä

ggningstillf

ä

lle f

ö

rskjuts ett ar och Ist

ä

llet medr

ä

knas f

ö

rst vid 

ö

verl

ä

ggningarna inf

ö

r budgetaret 1988/89.

19

Prop. 1986/87:137

5.4      PRISGR

Ä

NSER F

Ö

R TORSK

Med h

ä

nsyn till den os

ä

kra marknadssituationen betr

ä

ffande torsk, f

ö

resl

å

s att ett prisgr

ä

nssystem inf

ö

rs. Normpriset f

ö

resl

å

s bli ersatt med ett s k mittpris, som i princip skall s

ä

ttas sa att fisket n

å

r avsedd l

ö

nsamhet. Dessutom fastst

ä

lls en nedre och en 

ö

vre prisgr

ä

ns.

Systemet inneb

ä

r att m

ö

jligheten f

ö

r fiskaren att erhilla ett h

ö

gt pris 

ö

kar samtidigt som pristill

ä

gg inte kommer att utg

å 

f

ö

rr

ä

n priserna har fallit under nedre prisgr

ä

nsen. Pristill

ä

gg och prisd

ä

mpande 

å

tg

ä

rder kommer s

å

ledes endast att vidtas n

ä

r j

ä

mf

ö

relsepriset (dvs det genomsnittliga p

å

 visst s

ä

tt definierade avr

ä

kningspriset till fiskaren) faller utanf

ö

r den nedre resp 

ö

vre prisgr

ä

nsen.

Vid j

ä

mf

ö

relsepriser 

ö

ver den 

ö

vre prisgr

ä

nsen skall s

å

dana prisd

ä

mpande 

å

tg

ä

rder vidtas som beskrivs i utredningen om normprissystemets tekniska utformning (Ds Jo 1979:14), dvs exportavgift, exportlicensierlng och exportf

ö

rbud. Enligt jordbruksn

ä

mndens uppfattning b

ö

r 

ä

ven prisutj

ä

mningsbidrag till beredningsindustrin kunna utg

å

 n

ä

r tidigare n

ä

mnda 

å

tg

ä

rder inte anses l

ä

mpliga. N

ä

mnden anser att prisutj

ä

mningsbidrag b

ö

r anv

ä

ndas endast i s

ä

rskilda situationer och ytterst restriktivt. Prisutj

ä

mningsbidrag b

ö

r kunna fa utg

å

ä

ven i l

ä

gen n

ä

r j

ä

mf

ö

relsepriset ligger l

ä

gre 

ä

n den 

ö

vre prisgr

ä

nsen om detta bed

ö

ms erforderligt. Vid j

ä

mfdrelseprlser under den nedre prisgr

ä

nsen b

ö

r pristill

ä

gg utg

å

pa samma s

ä

tt som n

ä

r j

ä

mf

ö

relsepriserna f

ö

r normprissatta fiskslag ligger l

ä

gre 

ä

n nonnpriserna.

Under de senaste budgetaren har normpriset f

ö

r torsk under perioden juli - december legat pa en h

ö

gre niv

å

ä

n under perioden januari - juni f

ö

r att s

ä

songsm

ä

ssigt stimulera torskfisket. Med samma motivering f

ö

resl

å

s att mittpris och prisgr

ä

nser pa torsk under budget

å

ret 1987/88 ligger pa en h

ö

gre niv

å

under f

ö

rsta h

ä

lften av budgetaret 

ä

n under den andra.

F

ö

rslag till mittpriser och prisgr

ä

nser f

ö

r torsk 1 kr/kg under budget

å

ret 1987/88 framg

å

r av f

ö

ljande tabl

å

.

Period

Nedre     Mitt-      

Ö

vre

prisgr

ä

ns  pris       prisgr

ä

ns

juli - december 1987    6,00      6,60      7,20 januari - juni 1988     5,50    -  6.10       6,70

20

Prop. 1986/87: 137

J

ä

mf

ö

rt med under Innevarande budgetar g

ä

llande normpriser f

ö

r torsk, som uppg

å

r till 5,22 kr/kg under perioden juli - december resp 4,99 kr/kg under perioden januari - juni Inneb

ä

r de f

ö

reslagna mittpriserna dels att priserna h

ö

jts, dels att skillnaden mellan h

ö

st- och v

å

rs

ä

song 

ö

kats. H

ö

jningarna motiveras av den Qlnskade tillg

ä

ngen pa torsk som inneburit v

ä

sentligt s

ä

mre f

å

ngster i f

ö

rh

å

llande till insatta fangstanstr

ä

ngningar. Liksom vad g

ä

ller normprissatta fiskslag har kostnadsutvecklingen m m under 1986 ej beaktats.

Parterna har enats om att n

ä

r kompensation skall fastst

ä

llas f

ö

r budget

å

ret 1988/89 skall konstnads- och inkomstutveckling m m beaktas pa samma s

ä

tt och f

ö

r samma period som f

ö

r normprissatta fiskslag.

5.5      PRISTILLAGG

Pristill

ä

gg kan f

ö

r normprissatta fiskslag utg

å

 om j

ä

mf

ö

relsepriset understiger normpriset. Hur stor andel av skillnaden mellan normptis och j

ä

mf

ö

relsepris som skall utg

å

 i pristill

ä

gg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid 

ö

verl

ä

ggningarna. Under innevarande budgetar utg

å

r pristill

ä

gg f

ö

r sill/str

ö

mming med 65 

7.,  

f

ö

r torsk med 75 % och f

ö

r 

ö

vriga normprissatta fiskslag med 80

7.  

av n

ä

mnda skillnad.

F

ö

r budget

å

ret 1987/88 f

ö

resl

å

s att pristill

ä

gg f

å

r utg

å

 f

ö

r sill/str

ö

mming med 75 

7.  

och, f

ö

r de fyra 

ö

vriggrupperna med 80 

7. 

av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris. F

ö

r torsk b

ö

r p

å

 samma s

ä

tt pristill

ä

gg fa utg

å

med 75 % av skillnaden mellan nedre prisgr

ä

ns och j

ä

mf

ö

relsepris i de fall j

ä

mf

ö

relsepriset understiger den nedre prisgr

ä

nsen.

F

ö

r innevarande budget

å

r 

ä

r kostnaden f

ö

r pristill

ä

gg f

ö

r sill/str

ö

mming begr

ä

nsad till h

ö

gst 55 milj kr. N

å

gon motsvarande begr

ä

nsning f

ö

resl

å

s ej f

ö

r budgetaret 1987/88.

5.6      FASTA PRISTILLAGG

Fasta pristill

ä

gg utg

å

r f n f

ö

r makrill, r

ä

ka, storbackel

å

nga och de viktigaste slagen av s

ö

tvattensfisk.

F

ö

r makrill f

ö

resl

å

s att pristill

ä

ggen f

ö

r budget

å

ret 1987/88 h

ö

js samt utg

å

r med olika belopp f

ö

r garnmakrill resp f

ö

r 

ö

vrig' makrill. 

Ä

ven f

ö

r s

ö

tvattensfisk f

ö

resl

å

s h

ö

jda pristill

ä

gg medan f

ö

r r

ä

ka och l

å

nga pristill

ä

ggen b

ö

r vara of

ö

r

ä

ndrade.

F

ö

rslag till fasta pristill

ä

gg i kr/kg f

ö

r__budget

å

ret 1987/88 samt j

ä

mf

ö

relser med Innevarande och f

ö

reg

å

ende budgetar framg

å

r av f

ö

ljande tabl

å

.

21

Prop. 1986/87; 137

Fiskslag

1985/86

1986/87

F

ö

rslag 1987/88

GammakrillD 

Ö

vrig makrill2)

0,75 0,75

0,75 0,75

1.90 0,90

Kokr

ä

ka R

å

r

ä

ka

2,00 1,85

2,00 1,85

2,00 1,85

Storbackel

å

nga:

-   utan huvud

-   med huvud

2.10 1.80

2.10 1,80

2,10 1,80

S

ö

tvattensfisk S

ö

tvattensfisk

l3)

Il4)

1.80 1,35

1,80 1,35

1.95 1.55

1

Makrill f

å

ngad med garn, krok eller smavad inomsk

ä

rs.

2

Makrill f

å

ngad med tr

å

l eller sn

ö

rpvad utomsk

ä

rs.

3

G

ä

dda, 

»ö

s, sik samt rensad och fl

å

dd lake.

4

Abborre, annan lake och sikl

ö

ja.

5.7      bVERSKOTTSPRIS

En l

ä

gsta prisniv

å

 skall uppr

ä

tthallas f

ö

r den fisk som s

ä

ljs pa marknaden. L

ä

gstapriser fastst

ä

lls av regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk f

ö

r normprissatta fiskslag samt f

ö

r makrill och kokr

ä

ka. F

ö

r den fisk som inte kan s

ä

ljas till l

ä

gstapris fastst

ä

ller Svensk Fisk 

ö

verskottspriser.

Niv

å

n f

ö

r 

ö

verskottspriserna avg

ö

rs enligt statsmakternas beslut ytterst av de medel som st

ä

lls till Svensk Fisks disposition f

ö

r detta 

ä

ndam

å

l, dvs i f

ö

rsta hand de marknadsint

ä

kter som flyter in fr

ä

n f

ö

rs

ä

ljning av till f

ö

reningen

ö

verl

ä

mnade kvantiteter. Under innevarande och samtliga f

ö

reg

å

ende budgetar har dessutom s

ä

rskilda medel anslagits f

ö

r att kunna h

ä

lla niv

å

n h

ö

gre 

ä

n eljest.

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna har enats om att f

ö

r budget

å

ret 1987/88 of

ö

r

ä

ndrat h

ö

gst 7,0 milj kr b

ö

r ansl

å

s f

ö

r att 

ö

verskottspriserna skall kunna ligga vid en rimlig niv

å

. Jordbruksn

ä

mnden b

ö

r dock liksom hittills bemyndigas medge att, i h

ä

ndelse av att det f

ö

reslagna beloppet skulle visa sig vara otillr

ä

ckligt. Svensk Fisk efter pr

ö

vning av n

ä

mnden far ta i anspr

å

k ytterligare medel f

ö

r 

ö

verskottshanteringen.

Vad g

ä

ller 

ö

verskottsprisernas niv

å

 b

ö

r 

ä

ven f

ö

r budgetaret 1987/88 finnas ett samband med l

ä

gstaprisernas niv

å

. (jverskottpriset f

ö

r sill/str

ö

mming b

ö

r fa utg

ö

ra h

ö

gst 60 

Z  

av l

ä

gstapriset. Dock b

ö

r 

ö

verskottspriset f

ö

r storlekarna 2 och 3

22

Prop. 1986/87; 137

inte understiga 1 kr/kg. F

ö

r torsk och 

ö

vriggrupperna f

ö

resl

å

s p

å

 motsvarande s

ä

tt procentsatserna till 70 % resp 80 %. N

ä

mnden b

ö

r dock fa medge dispens fr

ä

n dessa regler, s

å

dana eventuella dispenser b

ö

r dock ges restriktivt.

Betr

ä

ffande 

ö

verskottshanteringen av 

ö

vrig makrill f

ö

resl

å

s att de speciella regler som Svensk Fisk 

ä

ger r

ä

tt att till

ä

mpa bibeh

å

lls

ä

ven under budget

å

ret 1987/88.

5.8      EXPORT AV SILL TILL 

Ö

STSTATERNA

Enligt f

ö

rhandlingsuppdraget b

ö

r f

ö

rslag l

ä

mnas till 

å

tg

ä

rder som kan underl

ä

tta avs

ä

ttningen av sill.

Sillfisket har de senaste Iren minskat. Enligt Svensk Fisks statistik har nedg

å

ngen fortsatt under f

ö

rsta h

ä

lften av innevarande budgetar samtidigt som de av Svensk Fisk Inl

ö

sta 

ö

verskotten 

ö

kat. Avs

ä

ttningen pa den svenska marknaden 

ä

r t

ä

mligen konstant och uppg

å

r till storleksordningen 40 000 ton 

ä

rligen. Samtidigt har det 

ö

kade utbudet pa den europeiska marknaden inneburit att priserna pressats. Sverige har 

ä

ven outnyttjade kvoter av sill/str

ö

mming i fr

ä

mst

Ö

stersj

ö

n men 

ä

ven i V

ä

sterhavet.

Frar. Sveriges fiskares riksf

ö

rbund har redan tidigare framf

ö

rts att en satsning pa export till 

ö

ststaterna 

ä

r en v

ä

g att underl

ä

tta avs

ä

ttningen av sill. Denna m

ö

jlighet har '

ä

ven ber

ö

rts i fiskeristyrelsens "Verkspromemoria ang

å

ende det svenska sillfisket, rapport 1986-06-06".

F

ö

r export till 

ö

ststaterna f

ö

ruts

ä

tts normalt att hanteringen av r

å

varan kan ske pa ett enklare s

ä

tt 

ä

n f

ö

r regulj

ä

r handel pa Europa. F

ö

r att n

å

gra aff

ä

rer skall komma till st

å

nd m

å

ste priserna vara attraktiva f

ö

r k

ö

parna varf

ö

r omkostnaderna m

å

ste hallas nere. Leveranser f

ö

ruts

ä

tts kunna ske 1 bulk direkt till 

ö

steuropeiska moderfartyg antingen ute till havs eller eventuellt i svenska hamnar. Svenska sorterings- och hanteringsbest

ä

mmelser b

ö

r d

ä

rf

ö

r i huvudsak inte kr

ä

vas.

I syfte att m

ö

jligg

ö

ra s

å

dan 

ö

ststatsexport f

ö

resl

å

r jordbruksn

ä

mnden och delegationerna att under budgetaret 1987/88 h

ö

gst 10 milj kr far anv

ä

ndas f

ö

r att s

ä

rskilt st

ö

dja fiske efter sill f

ö

r export till 

Ö

ststaterna. H

ä

rav b

ö

r h

ö

gst 3 milj kr avse sill f

å

ngad i V

ä

sterhavet. St

ö

det b

ö

r utg

å

 i form av ett fast pristill

ä

gg per kg. Vidare f

ö

ruts

ä

tts att prisregleringsavgift ej skall utg

å

 f

ö

r de kvantiteter som blir aktuella samt att Svensk Fisks l

ä

gstapriser inte beh

ö

ver iakttas.

N

ä

rmare regler f

ö

r de olika former av 

ö

ststatsexport som kan bli aktuella och de pristill

ä

gg som d

ä

rvid skall kunna utg

å

 b

ö

r pr

ö

vas av jordbruksn

ä

mnden efter f

ö

rslag av Svensk Fisk. Pristill

ä

gget b

ö

r fastst

ä

llas till l

ä

gst 40 och h

ö

gst 65 

ö

re/kg.

23

Prop. 1986/87; 137

St

ö

det b

ö

r ses som ett f

ö

rs

ö

k och b

ö

r d

ä

rf

ö

r utv

ä

rderas av Svensk Fisk. H

ä

rvid b

ö

r en prelimin

ä

r utv

ä

rdering kunna presenteras f

ö

r jordbruksn

ä

mnden senast i december 1987 och en mer definitiv utv

ä

rdering h

ö

sten 1988. Viktigt 

ä

r h

ä

rvid att unders

ö

ka vilka effekter st

ö

det har haft pa den regulj

ä

ra exporten till V

ä

steuropa av oberedd och beredd sill.

Som framg

å

r av avsnitt 5.2 b

ö

r normkvantiteten kunna 

ö

kas om kostnaderna f

ö

r 

ö

ststatsexporten ej uppg

å

r till det f

ö

reslagna beloppet om h

ö

gst 10 milj kr.

5.9      STOD TILL FODERFISK

Ytterligare en m

ö

jlighet att underl

ä

tta avs

ä

ttningen av sill 

ä

r att lata en st

ö

rre del av f

å

ngsterna ga till foder. Detta kan ske antingen genom en 

ö

kad fransortering eller genom ett riktat foderfiske.

F

ö

r att detta skall bli ekonomiskt m

ö

jligt f

ö

resl

å

s att h

ö

gst 5 milj kr under budgetaret 1987/88 far anv

ä

ndas till st

ö

d It foderfisk (foderfisk utg

ö

rs 1 huvudsak av sill men inblanding av andra fiskslag torde ej kunna undvikas).

St

ö

det b

ö

r utg

å

 som ett fast pristill

ä

gg om l

ä

gst 25 och h

ö

gst 50 

ö

re/kg f

ö

r st

ö

dber

ä

ttigade kvantiteter. N

ä

rmare regler b

ö

r best

ä

mmas av jordbruksn

ä

mnden efter f

ö

rslag av Svensk Fisk. Avs

ä

ttningen b

ö

r endast ske till svenska fodertillverkare.

5.10     REGIONALT STOD

De av riksdagen ar 1978 beslutade allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r fiskeripolitiken innefattar bl a ett regionalpolitiskt m

å

l. Vad g

ä

ller detta mal p

å

pekas i prop 1977/78:112 att vid avv

ä

gningar av fiskets omfattning och inriktning h

ä

nsyn ocks

å

 m

å

ste tas till kravet p

å

 syssels

ä

ttning inom fisket i de kust- och sk

ä

rg

å

rdsomr

å

den d

ä

r fisket har stor regional betydelse. Genom ett l

ä

mpligt utformat st

ö

d b

ö

r den i fisket sysselsatta bofasta befolkningen kunna f

å

 rimliga m

ö

jligheter till arbete i sin hemort.

I tabell 5.2 har n

å

gra data sammanst

ä

llts f

ö

r de olika kuststr

ä

ckorna. Dessa visar en svagare utveckling f

ö

r fisket pa syd- och ostkusten j

ä

mf

ö

rt med v

ä

stkusten. S

å

v

ä

l l

ö

nsamhetsunders

ö

kningen som deklarationsunders

ö

kningen, vilka redovisas i avsnitt 4, pekar ocks

å

 pa l

ä

gre inkomster f

ö

r syd-och ostkustens fiskare 

ä

n f

ö

r fiskare pa v

ä

stkusten.

24

Prop. 1986/87: 137

Tabell 5.2    Utvecklingen av det licensierade fisket p

å

 olika kuststr

ä

ckor 1983/84 - 1985/86 enligt Svensk Fisks statistik

Hemort

1983/84

1984/85

1985/86

ANTAL FISKELAGl)

V

ä

stkusten

380

404

416

Sydkusten

296

305

297

Ostkusten

351

363

361

ANTAL ENSAMFISKARED

V

ä

skusten

187

138

126

Sydkusten

196

189

173

Ostkusten

662

647

629

SILLF

Å

NGSTER, 1000 T0H2)

V

ä

stkusten

44,2

55,3

43,8

Sydkusten

23,9

22,1

17,5

Ostkusten

17.8

11,1

8,8

TORSKF

Å

NGSTER, 1000

T0N2)

V

ä

stkusten

17.3

18,0

19,0

Sydkusten

20,9

18,1

14,7

Ostkusten

13,0

12,7

11,0

TOTALA INT

Ä

KTER, MILJ KR3)

V

ä

stkusten

321

358

403

Sydkusten

163

147

144

Ostkusten

129

112

119

1

Antal med licens som n

å

gon g

ä

ng under resp budgetar levererat till svensk f

ö

rstahandsmottagare.

2

Landade i Sverige, exkl 

ö

verskott och skrapfisk.

3

Totala avr

ä

kningsv

ä

rden samt pristill

ä

gg f

ö

r samtliga fiskslag landade 1 Sverige.

Mot denna bakgrund f

ö

resl

å

s att ett regionalt st

ö

d utg

å

r pa syd- och ostkusten under budgetaret 1987/88. St

ö

det b

ö

r utg

å

 som fast pristill

ä

gg (regionalt pristill

ä

gg) enligt f

ö

ljande

till fiskare bosatta p

å

sydkusten med 10 

ö

're/kg f

ö

r sill levererad och f

ö

rsaid till f

ö

rstahandsmottagare pa syd- och ostkusten,

3    Riksdagen 1986/87. I sarnl. Nr 137

25

Prop. 1986/87: 137

till fiskare bosatta pa s

ö

dra ostkusten (Stockholms l

ä

n och s

ö

derut) med 20 

ö

re/kg f

ö

r str

ö

mming levererad och f

ö

rs

å

ld till f

ö

rstahandsmottagare pa ostkusten samt med 10 

ö

re/kg f

ö

r str

ö

mming levererad och f

ö

rsaid till f

ö

rstahands­mottagare pa sydkusten,

~  till fiskare bosatta pa norra ostkusten (Uppsala l

ä

n och

norrut) med 50 

ö

re/kg f

ö

r str

ö

mming och torsk levererad och f

ö

rsaid till f

ö

rstahandsmottagare pa norra ostkusten samt med 20 

ö

re/kg f

ö

r str

ö

mming levererad och f

ö

rsaid till f

ö

rstahandsmottagare pa s

ö

dra ostkusten resp med 10 

ö

re/kg f

ö

r str

ö

mming levererad och f

ö

rs

å

ld till f

ö

rstahands­mottagare pa sydkusten.

F

ö

r regionalt pristill

ä

gg b

ö

r g

ä

lla att st

ö

d endast utg

å

r inom ramen f

ö

r g

ä

llande normkvantitet och f

ö

r avs

ä

ttning till human konsumtion.

Under innevarande budgetar utg

å

r ett s

ä

rskilt st

ö

d i form av regionalt fraktst

ö

d till fiskare bosatta p

å

 norra ostkusten. Som en f

ö

ljd av f

ö

rslaget om regionalt pristill

ä

gg b

ö

r detta fraktst

ö

d upph

ö

ra.

5.11     FRAKTST

Ö

D

Und':r innevarande budgetar utg

å

r ett fraktst

ö

d till fiskare bosatta pa norra ostkusten f

ö

r foderfisk som Ilandf

ö

rs pa norra ostkusten och som levereras till fiskmj

ö

lsfabrik pa v

ä

stkusten. St

ö

dbeloppet uppg

å

r till h

ö

gst 0,1 milj kr och motsvarar h

ö

gst 20 

ö

re/kg.

Denna st

ö

dform f

ö

resl

å

s f

å

 forts

ä

tta med of

ö

r

ä

ndrade regler och belopp 

ä

ven under budgetaret 1987/88.

Vidare utg

å

r under innevarande budgetar ett fraktst

ö

d f

ö

r ogr

ä

sfisk fr

å

n insj

ö

arna samt f

ö

r foderfisk vid training och romfiske i insj

ö

arna som levereras till fiskmj

ö

lsfabrik pa v

ä

stkusten. St

ö

det skall ses som en sanit

ä

r resp fiskevardande 

å

tg

ä

rd och bl a fr

ä

mja att ogr

ä

sfisk inte kastas tillbaka 1 insj

ö

arna utan tas om hand. St

ö

dbeloppet uppg

å

r till h

ö

gst 0,05 milj kr och motsvarar h

ö

gst 20 

ö

re/kg.

F

ö

r budgetaret 1987/88 f

ö

resl

å

s att st

ö

dbeloppet maximeras till 0,1 milj kr varav h

ö

gst 0,05 milj kr under vardera perioderna juli - december 1987 resp januari - juni 1988. I 

ö

vrigt b

ö

r st

ö

det utg

å

 enligt of

ö

r

ä

ndrade regler.

5.12     TRYGGHETSFORSAKRING

Fiskets kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kring finansieras med medel ur prisregleringskassan. N

ä

r f

ö

rs

ä

kringen Inf

ö

rdes budgetaret 1983/84 avr

ä

knades kostnaden fr

å

n normpriserna. 

Ä

ven premieh

ö

jningen budgetaret 1985/86 avr

ä

knades fr

ä

n normpriserna.

26

Prop. 1986/87: 137

Normpriserna s

ä

nktes pa sa s

ä

tt att kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen ber

ä

knades bli lika mycket l

ä

gre som kostnaden f

ö

r f

ö

rs

ä

kringen

Premien f

ö

r den kollektiva trygghetsf

ö

rs

ä

kringen fastst

ä

lldes ursprungligen f

ö

r ett budget

å

r i taget, men fastst

ä

lls fr o m ar 1987 f

ö

r ett kalender

å

r i taget.

Premien uppg

å

r f

ö

r 

å

r 1987 till 7,23 milj kr. Kostnaden f

ö

r budget

å

ret 1987/88 ber

ä

knas till ca 7,5 milj kr d

å

 viss h

ö

jning av premien antages ske f

ö

r 

å

r 1988. Kostnaden kan dock komma att bli h

ö

gre.

Som framg

å

r av avsnitt 5.4 har n

ä

mnden och delegationerna enats om att de premieh

ö

jningar som intr

ä

ffat efter budget

å

ret 1985/86 skall avr

ä

knas fr

ä

n normpriserna n

ä

r

ö

verenskommelse skall tr

ä

ffas om f

ö

rslag till prisregleringen pa fisk under budgetaret 1988/89.

6        REGLERINGSEKONOMIN 1986/87 OCH 1987/88

6.1      INT

Ä

KTER OCH KOSTNADER 1986/87

Beh

å

llningen i Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond uppgick per den 1 juli 1986 till 75,8 milj kr, en 

ö

kning med 16,2 milj kr j

ä

mf

ö

rt med den 1 juli 1985. Motsvarande belopp f

ö

r jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa var 69,0 milj kr, en 

ö

kning med 0,1 milj kr.

Regleringsekonomins totala int

ä

kter under innevarande budgetar ber

ä

knas nu till ca 90 milj kr. Prisregleringsavgift, som tas ut pa s

å

v

ä

l svenskf

å

ngad som importerad fisk med 6 % av f

ö

rstahands- resp Importv

ä

rdet eller motsvarande belopp 1 

ö

re per kg, ber

ä

knas tillf

ö

ra kassan ca 72 milj kr, varav ca 35 

7. 

fr

ä

n svenska fiskares f

å

ngster. R

ä

nteint

ä

kterna pa de medel som 

ä

r innest

å

ende i konjunkturutj

ä

mningsfonden resp prisregleringskassan ber

ä

knas uppg

å

till sammanlagt ca 15 milj kr. Exportavgift pa viss s

ö

tvattensfisk och al samt torsk v

ä

ntas tillf

ö

ra prisregleringskassan ca 3 milj kr.

Sammanlagt finns s

å

ledes ca 235 milj kr till prisregleringens f

ö

rfogande under innevarande budgetar.

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r prisregleringen under Innevarande budget

å

r ber

ä

knades ursprungligen av n

ä

mnden till ca 97 milj kr, varav ca 62 milj kr f

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg. Kostnaden kan nu ber

ä

knas till ca 75 milj kr varav ca 40 milj kr f

ö

r r

ö

rliga pristill

ä

gg. Anledningen till att kostnaderna nu v

ä

ntas bli l

ä

gre 

ä

r fr

ä

mst att sillfangsterna minskar.

27

Prop. 1986/87: 137

Enligt dessa ber

ä

kningar kommer tillg

å

ngarna i jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa och Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond sammanlagt att uppg

å

 till knappt 160 milj kr vid utg

å

ngen av innevarande budgetar. Beh

å

llningen i prisregleringskassan ber

ä

knas till ca 75 milj kr och 1 konjunkturutj

ä

mningsfonden till knappt 85 milj kr.

I f

ö

ljande tabl

å

 j

ä

mf

ö

rs de kostnader f

ö

r prisregleringen p

å 

fisk son bed

ö

mts bil f

ö

ljden av tr

ä

ffade 

ö

verenskommelser, och som redovisats i regleringsskrivelserna f

ö

r resp ar, och de i efterhand konstaterade utfallen. En utf

ö

rlig sammanst

ä

llning av regleringsekonomins int

ä

kter och kostnader redovisas i bilaga 2 (tabell 6).

R

ö

rliga pristill

ä

gg

Totala ko

stnader

Ber

ä

knat vid

Utfall,

Ber

ä

knat

vid

Utfall,

resp 

ö

verl

ä

gg-

milj

kr

resp 

ö

ver

l

ä

gg-

milj kr

ningstillf

ä

lle,

ningstillf

ä

lle,

milj kr

milj kr

1981'

')2

41,5 - 59,5

57.8

61 - 79

75,7

1982

33

76

45,9

98

63,7

1983

84

68 - 82

52,5

100

76,3

198-

85

56 - 61

60,4

84

80,8

1985.

'86

75

46,4

103

76,6

1986,

37

62

401

97

751

1  Prognos

6.2      INT

Ä

KTER OCH KOSTNADER 1987/88

6.2.1    INT

Ä

KTER OCH DISPONIBELT BELOPP

Tillg

å

ngarna 1 jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa och Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond kan enligt avsnitt 6.1 ber

ä

knas komma att uppg

å

 till knappt 160 milj kr per den 1 juli 1987. Int

ä

kterna under budget

å

ret 1987/88 inkl r

ä

nteint

ä

kter kan uppskattas till ca 90 milj kr. Sammanlagt st

å

r s

å

ledes i princip i storleksordningen 250 milj kr till prisregleringens f

ö

rfogande under budget

å

ret 1987/88.

6.2.2    KOSTNADER FOR DEN L

Ö

PANDE REGLERINGEN

Direkt avg

ö

rande f

ö

r kostnaderna f

ö

r st

ö

d inom ramen f

ö

r nornprlsregleringen 

ä

r prisutvecklingen f

ö

r fisk och

28

fiskprodukter. Det inneb

ä

r att jordbruksn

ä

mnden inf

ö

r det kommande budgetaret har att g

ö

ra prognoser f

ö

r marknadsutvecklingen. S

å

dana prognoser 

ä

r dock mycket sv

å

ra att g

ö

ra med h

ä

nsyn till framf

ö

r allt den stora Inverkan de internationella priserna har fr

ä

mst pa sill och torsk. N

ä

mnden har vidare att g

ö

ra en bed

ö

mning av storleken av prlstill

ä

ggsber

ä

ttigade kvantiteter f

ö

r olika fiskslag.

Mot bakgrund av gjorda marknadsbed

ö

mningar, f

ö

reslagna normpriser, nedre prisgr

ä

nser f

ö

r torsk samt normkvantiteten f

ö

r sill/str

ö

raming har kostnaderna f

ö

r pristill

ä

ggen f

ö

r normprissatta fiskslag samt torsk uppskattats till ca 46 milj kr. Kostnaderna f

ö

r fasta pristill

ä

gg pa makrill, r

ä

ka, storbackel

å

nga och s

ö

tvattensfisk har ber

ä

knats till ca 6,5 milj kr. St

ö

det till export av sill till 

ö

ststaterna samt st

ö

det till foderfisk 

ä

r h

ö

gst 10 milj kr resp h

ö

gst 5 milj kr. F

ö

r t

ä

ckande av Svensk Fisks kostnader f

ö

r

ö

verskottshanteringen har ber

ä

knats h

ö

gst 7 milj kr. F

ö

r regionala pristill

ä

gg pa syd- och ostkusten har ber

ä

knats ca 5 milj kr. Det speciella fraktst

ö

det till foderfisk pa norra ostkusten samt f

ö

r fraktst

ö

det till ogr

ä

s- och foderfisk fr

ä

n insj

ö

ar ber

ä

knas kosta vardera h

ö

gst 0,1 milj kr. Kostnaderna f

ö

r den kollektiva

trygghetsf

ö

rs

ä

kringen f

ö

r yrkesfiskare uppskattas till ca 7,5 milj kr. Kostnaderna f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen kan dock komma att bli h

ö

gre d

å

 premien f

ö

r ar 1988 

ä

nnu ej fastst

ä

llts.

Den sammanlagda kostnaden f

ö

r prisregleringen i form av prisiill

ä

gg, fraktst

ö

d, 

ö

verskottshantering och trygghetsf

ö

rs

ä

kring ber

ä

knas komma att uppg

å

 till drygt 87 milj kr.

6.2.3    KOSTNADER FOR UTS

Ä

TTNING AV FISK

Som framg

å

r av avsnitt 1 b

ö

r jordbruksn

ä

mnden avge f

ö

rslag till dispositon av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av fisk. D

ä

rvid skall 

ä

ven ber

ä

knas en s

ä

rskild medelsram f

ö

r fortsatt f

ö

rs

ö

ksverksamhet med s k f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax. De bada beloppen b

ö

r best

ä

mmas efter samrad med fiskeristyrelsen.

Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r i samf

ö

rst

å

nd med delegationerna att 3,645 milj kr utg

å

r ur prisregleringskassan f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av fisk under budgetaret 1987/88. Enligt f

ö

rslag fr

ä

n fiskets f

ö

rhandlingsdelegation b

ö

r beloppet anv

ä

ndas enligt f

ö

ljande (milj kr).

Å

l, ost- och sydkusten

0,550

Å

l, v

ä

stkusten

0,165

R

ö

dsp

ä

tta och torsk, v

ä

stkusten

0,130

Insj

ö

ar

2,800

Summa

3,645

4    Riksdagen 1986187. I saml. Nr 137

Prop. 1986/87: 137

29

Prop. 1986/87; 137

Fiskeristyrelsen godk

ä

nner beloppet och f

ö

rdelningen. N

ä

mnden och konsumentdelegationen har heller inget att erinra h

ä

remot.

Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation har dessutom framf

ö

rt att kompensation b

ö

r utg

å

 till licensierade yrkesfiskare f

ö

r det inkomstbortfall som blir f

ö

ljden av att, enligt g

ä

llande regler, romb

ä

rande hummer ej far ilandf

ö

ras utan m

å

ste ateruts

ä

ttas.

Vad g

ä

ller s k f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax anser fiskeristyrelsen att f

ö

rs

ö

ksverksamheten b

ö

r f

å

 forts

ä

tta. Kostnaden h

ä

rf

ö

r ber

ä

knas nu av fiskeristyrelsen uppg

å

 till 1,3 milj kr med h

ä

nsyn till 

ö

kade priser p

å

 uts

ä

ttningsmaterialet. Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation kan endast godta ett mycket begr

ä

nsat belopp (0,2 milj kr) avsett f

ö

r avveckling av f

ö

rs

ö

ken eftersom man anser att verksamheten leder till att havsfisket efter lax m

å

ste avvecklas. Konsumentdelegationen, som inte har n

å

gon sakkunskap pa omr

å

det, anser sig inte ha anledning att driva fr

å

gan mot fiskets uttryckliga 

ö

nskemal. N

ä

mnden som inte heller anser sig ha n

å

gon kunskap pa omr

å

det utg

å

r d

ä

rf

ö

r fr

ä

n att denna speciella fr

å

ga avg

ö

rs av regeringen.

6.2.4    JORDBRUKSN

Ä

MNDENS UPPB

Ö

RDSKOSTNADER

Jord;ruksn

ä

mndens kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll av pris-eglerings- och exportavgifter ber

ä

knas uppg

å

 till ca 1,0 mil kr.

6.2.5    SVENSK FISKS KOSTNADER

Kostnaderna f

ö

r Svensk Fisks administration och upplysningsverksamhet har av f

ö

reningen ber

ä

knats till ca 9,1 milj kr. H

ä

ri ing

å

r kostnader f

ö

r informations- och upplysningsverksamhet som prelimin

ä

rt angetts till ca 3,2 milj kr. F

ö

r undvikande av dubbelarbete f

ö

ruts

ä

tter jordbruksn

ä

mnden och delegationerna att f

ö

reningens marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder f

ö

regas av diskussioner med Swefisk.

6.2.6    SWEFISK

Genom beslut den 16 oktober 1986 f

ö

reskrev regeringen att 17 

§

 2 st i f

ö

rordningen (1986:428) om prisreglering pa fiskets omr

å

de skulle tr

ä

da i kraft den 1 december 1986.

I den n

ä

mnda best

ä

mmelsen f

ö

reskrivs att

"Prisst

ö

d far l

ä

mnas endast till fiskare som levererar till f

ö

rstahandsmottagare som deltar i en s

å

dan organiserad saraordning pa fiskf

ö

rs

ä

ljningens omr

å

de som har godk

ä

nts av statens jordbruksn

ä

mnd".

30

Prop. 1986/87: 137

I anledning h

ä

rav har Sveriges Fiskares Riksf

ö

rbund, de fiskare

ä

gda f

ö

rstahandmottagarna och Sveriges Fiskgrossisters Riksf

ö

rbund bildat Swefisk ekonomisk f

ö

rening. Efter anh

å

llan fr

ä

n Swefisk har statens jordbruksn

ä

mnd beslutat att f

ö

reningen tills vidare godk

ä

nns som s

å

dan organiserad samordning pa fiskf

ö

rs

ä

ljningens omr

å

de som anges i 17 

§

 2 st i f

ö

rordningen (1986:428) om prisreglering pa fiskets omr

å

de.

F

ö

reningen har enligt 2 

§

 i dess stadgar "till 

ä

ndam

å

l att fr

ä

mja medlemmarnas ekonomiska intressen genom

att vara en samordnande organisation av f

ö

rstahandsmottagare pa fiskf

ö

rs

ä

ljningens omr

å

de, med uppgift att bl a 

å

stadkomma en 

ö

kad avs

ä

ttning av svenskf

å

ngad fisk pa den svenska f

ä

rskvarumarknaden och pa export

att vara huvudman f

ö

r ett kommersiellt branschinstitut f

ö

r fisket. Branschinstitutet skall bl a genomf

ö

ra marknadskampanjer, f

ö

retagsutvecklingsprogram, utvegkla distributionssystem f

ö

r f

ä

rsk fisk, organisera en ladpol

m m.

att  t5 initiativ till och utg

ö

ra ett forum f

ö

r f

ö

rhandlingar

m-illan f

ö

rstahandsmottagare och beredningsindustrin i syfte -tt tillf

ö

rs

ä

kra svensk beredningsindustri r

å

vara

att  verka f

ö

r forskning och utveckling inom fiskebranschen

att 

i  ö

vrigt tillvarata medlemmarnas intressen."

Swefi.= k har planer pa att genomf

ö

ra en marknadskampanj vars syfte 

ä

r att f

ö

r

ä

ndra konsumenternas attityd till att 

ä

ta fisk och h

ö

ja statusen pa fisk. Meningen 

ä

r att kampanjen skall genomf

ö

ras i tva steg. F

ö

rsta steget 

ä

r en testomgang inom tva geografiskt skilda omr

å

den. D

ä

refter skall utformas en massiv riksomfattande insats under tre ar.

Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna f

ö

resl

å

r att Swefisk tilldelas 1,5 milj kr f

ö

r att genomf

ö

ra s k testunders

ö

kningar. D

ä

rut

ö

ver b

ö

r f

ö

reningen som ett startbelopp f

ö

r andra marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder erh

å

lla ytterligare 1,5 milj kr. F

ö

r undvikande av dubbelarbete f

ö

ruts

ä

tter jordbruksn

ä

mnden och delegationerna att f

ö

reningens marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder f

ö

reg

å

s av diskussioner med Svensk Fisk.

6.2.7    EXPORTR

Å

DET

Exportr

å

det har i skrivelse den 11 augusti 1986 till statens jordbruksn

ä

mnd beg

ä

rt att f

ö

r budget

å

ret 1987/88 f

å

0,5 milj kr anvisade av fiskerin

ä

ringens regleringsmedel f

ö

r att s

ä

kerst

ä

lla viss finansiering av olika exportfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder f

ö

r fisk.

Exportr

å

det f

ö

resl

å

s erh

å

lla 0,2 milj kr att anv

ä

ndas till att fr

ä

mja export av sill och sillprodukter.

31

Prop. 1986/87: 137

6.2.8    KONSUMENTFR

Ä

MJANDE

Å

TG

Ä

RDER

Under senare ar har under langa perioder priserna pa torsk legat 

ö

ver norupriserna. Anledningen till de h

ö

ga priserna har i f

ö

rsta hand varit h

ö

ga internationella priser till f

ö

ljd av minskade torskf

å

ngster. Vid 

ö

verl

ä

"ggningarna v

å

ren 1986 inf

ö

r Innevarande budgetar aktualiserades 

å

tg

ä

rder f

ö

r att d

ä

mpa de inhemska priserna. J

ä

mf

ö

relsepriserna hade d

å

 under hela h

ö

sten 1985 successivt stigit fr

å

n 4,96 kr/kg i juli 1985 till 6,11 kr/kg i januari 1986. Normpriset var under perioden juli -december 1985 4,83 kr/kg och under perioden januari - juni 1986 4,62 kr/kg. J

ä

mf

ö

relsepriset l

å

g s

å

ledes 1 januari ar 1986 ca 1,50 kr/kg 

ö

ver normpriset.

Da prisniv

å

n under februari 1986 inte visade tecken p

å

att falla utan snarare stiga inf

ö

rde n

ä

mnden fr o m den 3 mars 1986 exportavgift pa torsk med 50 

ö

re/kg.

Fr

ä

n fiskets f

ö

rhandlingsdelegation har i sammanhanget ocks

å 

framf

ö

rts att sillpriserna legat ca 1 kr/kg under normpriset, vilket kommit konsumenterna tillgodo.

Under verl

ä

ggningarna har jordbruksn

ä

mnden och delegationerna ej kunna enas om n

å

gra konkreta 

å

tg

ä

rder f

ö

r att kompensera konsu-enterna f

ö

r den h

ö

ga prisniv

å

n. Enighet har dock natts om att e:t belopp om h

ö

gst 15 milj kr av prisregleringsmedel b

ö

r rese veras f

ö

r konsumentfr

ä

mjande

å

tg

ä

rder. F

ö

rslag till hur dett_ belopp skall komma konsumenterna tillgodo f

ö

resl

å

s fa utarb-tas av en s

ä

rskild arbetsgrupp som utses av jordbruksn

ä

mnden. Beslut om anv

ä

ndningen av medlen b

ö

r fa fattas av jordbruksn

ä

mnden.

6.2.9    REGLERINGENS TOTALKOSTNADER

De sammanlagda kostnaderna f

ö

r regleringen under budgetaret 1987/88 inkl administrations- och uppb

ö

rdskostnader samt medel till uts

ä

ttning av fisk och konsumentfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder ber

ä

knas komma att uppg

å

 till ca 120 milj kr.

En sammanfattning av f

ö

rdelningen pa olika 

ä

ndam

å

l och j

ä

mf

ö

relse med faktiska kostnader f

ö

r budget

å

ret 1985/86 och nu gjorda ber

ä

kningar f

ö

r budget

å

ret 1986/87 redovisas 1 f

ö

ljande 

tabl

å

 (milj kr).

32

Prop. 1986/87; 137

1985/86

1986/87

1987/88

Utfall

Ber

ä

knat

Ber

ä

knat

R

ö

rliga pristill

ä

gg

46,4

40,0

46,0

Fasta pristill

ä

gg

5.8

5,8

6,5

Ö

ststatsexport

-

-

10,0

Foderfisk

-

-

5.0

Regionala pristill

ä

gg

-

-

5.0

Fraktsc

ö

d

0.9

1.1

0,2

Ö

verskottshantering

6.4

7,0

7.0

Trygghetsf

ö

rs

ä

kring

5,4

6,5

7.5

Resterande pristill

ä

gg

fr

å

n tidigare ar

0,3

-"

S:a prisregleringen

65,2

60,4

87.2

Uts

ä

ttning

3.4

5,1

3,6-4,91)

JN:s uppb

ö

rdskostnader

0,8

1,0

1.0

Svensk Fisks adm. m m

7,2

8,8

9.1

Samordr.. f

ö

rstahandsmott.

-

1,0

-

SwefisV.

-

-

3,0

Expor'r

å

det

-

-

0.2

Konsu -.ent

å

tg

ä

rder

-

15,0

3-.a 

ö

vrigt

11,4

15,9

31,9-33,21)

Totalt

76,6

76,3

119.1-120,41)

1 Det h

ö

gre beloppet g

ä

ller under f

ö

ruts

ä

ttning att medel ansl

å

s till f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax (se avsnitt 6.2.3).

6.3

SEGLERINGENS FINANSIERING UNDER 1987/88

Regleringsf

ö

reningen Svensk Fisk f

ö

resl

å

s f

ö

r budgetaret 1987/88 tillf

ö

ras 48 milj kr ur jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa f

ö

r fisk. Vidare b

ö

r kostnaderna f

ö

r trygghetsf

ö

rs

ä

kringen, uts

ä

ttning av fisk, eventuella f

ö

rs

ö

k med s k f

ö

rdr

ö

jd uts

ä

ttning av lax samt jordbruksn

ä

mndens uppb

ö

rdskostnader liksom hittills f

å

 t

ä

ckas med medel ur denna kassa. 

Ä

ven de f

ö

reslagna bidragen till Swefisk ek f

ö

'r och Exportr

å

det f

ö

resl

å

s f

å

 utg

å

 ur prisregleringskassan. Vidare b

ö

r kostnaderna f

ö

r de konsumentfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder som kan bli aktuella fa bekostas av prisregleringskassan.

33

Prop. 1986/87; 137

Kostnaderna f

ö

r r

ö

rliga och fasta pristill

ä

gg, st

ö

d till 

ö

ststatsexport och foderfisk, 

ö

verskottshantering, regionala pristill

ä

gg och fraktst

ö

d samt kostnader f

ö

r Svensk Fisks administration m a b

ö

r fa t

ä

ckas av dels de medel som f

ö

resl

å

s tillf

ö

ras Svensk Fisk (48 milj kr) dels tillg

ä

ngliga r

ä

nteint

ä

kter hos Svensk Fisk och dess konjunkturutj

ä

mningsfond samt i sista hand av medel ur konjunkturutj

ä

mningsfonden.

Ovann

ä

mnda f

ö

rslag till finansiering Inneb

ä

r att ur jordbruksn

ä

mndens prisregleringskassa f

ö

rsias fa utg

å

 ca 80 milj kr, vilket ber

ä

knas n

å

got understiga int

ä

kterna i kassan. Beh

å

llningen i kassan skulle d

ä

rmed komma att uppg

å

 till knappt 80 milj kr per den 1 juli 1988.

Or Svensk Fisks konjunkturutj

ä

mningsfond skulle komma att tas i anspr

å

k ca 35 milj kr ut

ö

ver r

ä

ntan pa medlen 1 fonden. Beh

å

llningen i fonden per den 1 juli 1988 skulle d

ä

rmed komma att uppg

å

 till ca 50 milj kr.

Disponibla tillg

å

ngar per den 1 juli 1988 skulle totalt komma att uppg

å

 till knappt 130 milj kr.

7.       

Ö

VRIGA FR

Å

GOR

Enlig regeringens inledningsvis n

ä

mnda beslut av den 4 december 1986 .l

ö

r jordbruksn

ä

mnden efter 

ö

verl

ä

ggningar med de b

ä

gge deleg itionema f

ö

resl

å

-

å

tg

ä

rder som stimulerar till j

ä

mnare fiske av torsk under aret,

-

å

tg

ä

rder som stimulerar j

ä

mnare och s

ä

krare leveranser av r

å

vara till svensk beredningsindustri,

-

fr

å

n konsumentsynpunkt p

å

kallade 

å

tg

ä

rder f

ö

r de fall j

ä

mf

ö

relsepriset 

ö

verstiger normpriset.

7.1      J

Ä

MNARE FISKE AV TORSK

Inom ramen f

ö

r prisregleringen kan s

ä

rskilda prisstimulanser f

ö

r torsk bidra till att f

å

ngsterna 

ö

kar. Ett s

å

dant system har till

ä

mpats sedan budget

å

ret 1984/85 d

å

 h

ö

gre normpriser g

ä

llt under h

ö

sts

ä

songen n

ä

r torskfisket generellt sett 

ä

r mer kr

ä

vande.

Ä

ven f

ö

r kommande budgetar f

ö

resl

å

s att normpriserna s

ä

tts h

ö

gre pa h

ö

sten 

ä

n pa v

å

ren. Sp

ä

nnvidden mellan h

ö

st- resp varpriserna f

ö

resl

å

s 

ö

kas.

34

Prop. 1986/87; 137

Ytterligare bidragande till stimulans av torskfisket har varit att prisuppr

ä

kningarna f

ö

r torsk som regel har varit h

ö

gre 

ä

n f

ö

r sill/str

ö

mming. F

ö

r budget

å

ret 1987/88 f

ö

resl

å

s att normpriset f

ö

r torsk skrivs upp med h

ä

nsyn till konstaterad fangstminskning per fangstinsats vilket b

ö

r bidraga till att f

å

ngsterna kan hallas uppe pa en h

ö

g niv

å

.

7.2      J

Ä

MNA LEVERANSER UNDER ARBETSVECKAN AV R

Å

VARA TILL INDUSTRIN

I regleringsskrivelsen 1986-02-06 redogjordes f

ö

r de olika syns

ä

tt som g

ä

ller betr

ä

ffande mandagslandningar av sill. Vid 

ö

verl

ä

ggningar v

å

ren 1986 mellan fisket och industrin 1 denna fr

å

ga, som kom till st

å

nd pa initiativ av jordbruksn

ä

mnden, kunde konstateras att mots

ä

ttningarna 

ä

r mycket stora.

N

å

gon l

ö

sning pa problemet har inte 

å

stadkommits vid de nu avslutade 

ö

verl

ä

ggningarna. Helgfiske f

ö

rekonimer dock pa syd-och ostkusten. Jordbruksn

ä

mnden har ocks

å

 vissa m

ö

jligheter att tillse att industrin far r

å

vara pa mandagarna genom att till

å

ta import 

IV 

sillravara.

7.3      FR

Å

N KONSUMENTSYNPUNKT P

Å

KALLADE 

Å

TG

Ä

RDER

Som :-,imgar av avsnitt 6.2.8 ovan f

ö

resl

å

s att 15 milj kr av prisr-: leringsmedel reserveras f

ö

r konsumentfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder. Dessutom f

ö

resl

å

s att ett prisgr

ä

nssystem inf

ö

rs f

ö

r torsk (5.4).

7.4      UTV

Ä

RDERING OCH 

Ö

VERSYN AV FISKPRISREGLERINGEN

Grunderna f

ö

r det nuvarande normprissystemet och fiskprisregleringen togs f

ö

r snart 10 ar sedan. Jordbruksn

ä

mnden och delegationerna 

ä

r nu ense om att hos regeringen hemst

ä

lla om att fiskprisregleringen g

ö

rs till f

ö

rem

å

l f

ö

r en f

ö

ruts

ä

ttningsl

ö

s utv

ä

rdering och 

ö

versyn. En m

å

ls

ä

ttning b

ö

r d

ä

rvid vara att s

ö

ka 

å

stadkomma f

ö

renklingar i radande regleringssystem.

35

Prop. 1986/87: 137

8.       Hemst

ä

llan

Med h

ä

nsyn till det ovan anf

ö

rda hemst

ä

ller jordbruksn

ä

mnden

1.

att prisregleringen f

ö

r fisk samt finansieringen av denna under budgetaret 1987/88 utformas pa s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits.

2.

att normkvantiteten f

ö

r sill/str

ö

mming fastst

ä

lls till 60 000 ton samt att n

ä

randen bemyndigas h

ö

ja denna till h

ö

gst 70 000 ton p

å

 s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits.

3.

att normpriser samt mittpriser och prisgr

ä

nser f

ö

r torsk fastst

ä

lls pa s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits,

4.

att r

ö

rliga och fasta pristill

ä

gg samt regionala pristill

ä

gg utg

å

r pa s

ä

tt som ovan f

ö

reslagits,

5"      att n

ä

mnden beviljas utbetala 48 milj kr till Svensk Fisk att disponeras av f

ö

reningen f

ö

r kostnader f

ö

r prisregleringen,

6.

att n

ä

mnden bemyndigas medge Svensk Fisk att, ut

ö

ver medel som utbetalas av n

ä

mnden, disponera de r

ä

nteint

ä

kter som uppkommer hos f

ö

reningen och i konjunkturutj

ä

mningsfonden samt, om erforderligt, medel ut konjunkturutj

ä

mningsfonden f

ö

r kostnader f

ö

r prisregleringen och f

ö

r Svensk Fisks administration inkl marknadsfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder och upplysningsverksamhet,

7.

att st

ö

d till export av sill till 

ö

ststaterna f

å

r utg

å 

med sammanlagt h

ö

'gst 10 milj kr enligt best

ä

mmelser som far beslutas av n

ä

mnden,

8.

att st

ö

d till foderfisk f

å

r utg

å

 med sammanlagt h

ö

gst 5 milj kr enligt best

ä

mmelser som far beslutas av n

ä

mnden,

9.

att regionalt fraktst

ö

d p

å

 norra ostkusten far l

ä

mnas f

ö

r foderfisk med sammanlagt h

ö

gst 0,1 milj kr enligt best

ä

mmelser som far beslutas av n

ä

mnden,

10.

att fraktst

ö

d f

ö

r ogr

ä

sfisk och foderfisk fr

ä

n Insj

ö

ar far l

ä

mnas med sammanlagt h

ö

gst 0,1 milj kr enligt best

ä

mmelser som far beslutas av n

ä

mnden,

11.

att n

ä

mnden bemyndigas medge att medel ut

ö

ver vad som ovan f

ö

reslagits far anv

ä

ndas f

ö

r 

ö

verskottshantering efter pr

ö

vning av n

ä

mnden,

12.

att n

ä

mnden bemyndigas medge att hela beh

å

llningen 1 konjunkturutj

ä

mningsfonden f

å

r disponeras f

ö

r kostnader f

ö

r prisregleringen,

36

13.

att n

ä

mnden bemyndigas meddela best

ä

mmelser om pristill

ä

gg och 

ö

verskottshantering,

14.

att n

ä

mnden bemyndigas bestrida kostnaderna f

ö

r fiskarnas trygghetsf

ö

rs

ä

kring,

15.

att n

ä

mnden bemyndigas till fiskeristyrelsen utbetala 3,645 milj kr f

ö

r uts

ä

ttning av fisk,

16.

att n

ä

mnden bemyndigas till Swefisk ek f

ö

r utbetala 3 milj kr f

ö

r marknadsf

ö

rings

å

tg

ä

rder,

17.

att n

ä

mnden bemyndigas till Exportr

å

det utbetala 0,2 milj kr f

ö

r att fr

ä

mja export av sill och sillprodukter,

18.

att n

ä

mnden bemyndigas besluta om konsumentfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder samt bestrida kostnader h

ä

rf

ö

r med sammanlagt h

ö

gst 15 milj kr,

19.

att n

ä

mnden bemyndigas besluta om prisutj

ä

mningsbidrag till beredningsindustrin samt medge att kostnader h

ä

rf

ö

r far t

ä

ckas av medel som disponeras av Svensk Fisk,

20.

att i f

ö

rekommande fall h

ö

gst 1 milj kr av de fettvaruavgifter som tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av inhemskt ursprung med avdrag f

ö

r vad som kan ber

ä

knas

å

terbetalas vid export 

ö

verf

ö

rs till prisregleringskassan f

ö

r fisk,

21.

att n

ä

mnden bemyndigas utbetala pristill

ä

gg 

ä

ven vid landningar utomlands om dessa har f

ö

ranletts av ishinder,

22.

att fiskprisregleringen g

ö

rs till f

ö

remal f

ö

r en 

ö

versyn.

Detta 

ä

rende har pa f

ö

redragning av avdelningschefen Ojeheim avgjorts av generaldirekt

ö

ren och ledam

ö

terna Alamaa,[REDACTED_EFTERNAMN], Brangmo,[REDACTED_EFTERNAMN] och Fringel. D

ä

rvid har 

ä

ven avdelningschefen Sj

ö

berg n

ä

rvarit. I 

ä

rendets behandling har 

ä

ven deltagit t f avdelningsdirekt

ö

ren Sten.

Lindstr

ö

m

Per-G

ö

ran Ojeheim

Prop. 1986/87: 137

37

Prop. 1986/87: 137

STATENS JORDBRUKSN

Ä

MND       1987-02-16

Dnr 402-219/87

0218A/1968A

BILAGA 1

NORMPRISSYSTEMETS UTFALL 1985/86

Normprissystemet Inf

ö

rdes budget

å

ret 1981/82 och har s

å

ledes hittills till

ä

mpats under fem hela budgetar. Redog

ö

relse f

ö

r utfallet av regleringen 1981/82 - 1984/85 finns som bilagor till n

ä

mndens regleringsskrivelser inf

ö

r budget

å

ren 1983/84 - 1986/87.

Enligt riksdagens beslut justerades normpriserna upp med i genomsnitt 4 % 1985/86 j

ä

mf

ö

rt med 

å

ret Innan.

Enligt jordbruksn

ä

mndens bed

ö

mning skulle kostnaden f

ö

r pristill

ä

ggen inom normprissystemet uppg

å

 till 75 milj kr, varav h

ö

gst 57 milj kr f

ö

r sill.

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning framg

å

r prognostiserade och faktiska j

ä

mf

ö

relsepriser samt fastst

ä

llda normpriser f

ö

r budget

å

ret 1985/86. Detta budget

å

ret erh

ö

ll fiskarna i pristill

ä

gg f

ö

r sill 65 %, f

ö

r torsk 75 % och f

ö

r 

ö

vriga normprissatta fiskslag 80 % av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris.

Fiskslag

Bed

ö

rat

Faktiskt

Normpris

j

ä

mf

ö

relsepris

j

ä

mf

ö

relsepris

1985/86,

1985/86,

1985/86,

kr/kg

kr/kg

kr/kg

Stor sill

1,75

2,09

3,06

Liten sill

1.25

l.

«

2,38

Torsk, juli - dec

4,50

5,53

4,83

jan - juni

4,20

6,17

4,62

Ö

vriggrupp I

5,00

5,01

6,61

Ö

vriggrupp 

II

7,00

7,99

8,24

'

Ö

vriggrupp III

11,50

15,11

16,35

Ö

vriggrupp 

IV

2,75

3,76

3,31

Som framg

å

r av sammanst

ä

llningen underskattade prognosen f

ö

r sill det faktiska marknadspriset. Sillpriserna steg j

ä

mf

ö

rt med aret innan.  Marknadspriset f

ö

r stor sill blev n

ä

ra 35 

ö

re h

ö

gre 

ä

n det f

ö

rv

ä

ntade medan marknadspriset f

ö

r liten sill blev 20 

ö

re h

ö

gre 

ä

n det f

ö

rv

ä

ntade.

38

Torskpriset utvecklades betydligt gynnsammare 

ä

n prognosen. Pristill

ä

gg f

ö

r torsk kom ej att utbetalas.' 

Ä

ven f

ö

r 

ö

vriggrupperna blev prisutvecklingen gynnsammare 

ä

n enligt prognosen.

Sammanfattningsvis blev prisutvecklingen f

ö

r samtliga fiskslag gynnsammare 

ä

n prognosen f

ö

rutsade. Totalkostnaden f

ö

r pristill

ä

ggen av normprissatta fiskslag hade prognosticerats till 75 milj kr. Utfallet blev 46,4 milj kn och kom s

å

ledes att ligga betydligt l

ä

gre

ä

n enligt prognosen. '

Av nedanst

å

ende sammanst

ä

llning visas f

ö

rdelningen av pristill

ä

ggsbeloppen pa olika normprisgrupper. Som framg

å

r erh

ö

ll sill 92 % av det totala pristill

ä

ggsbeloppet f

ö

r normprissatta fiskslag 1985/86.

Fiskslag

Milj kr

Procent

Stor sill

17,3

37

Liten sill

25,7

55

Torsk

Ö

vriggrupp I

1,6

4

Ö

vriggrupp

II

1,2

3

Ö

vriggrupp III

0,6

1

Ö

vriggrupp

IV

0,0

O

Summa

46,4            ,100

Prop. 1986/87:137

39

Prop. 1986/87:137

ST.\TEN'S   JORDBRL-NSNAMiro 0218A/1930A

1987-02-16

Dnr 4Q2-219/87 BILAGA 2

UPPGIFTER R

Ö

R.\NDE lORMPRISSYSTEMET S.AMT REGLERINGSEKONOMIN

Tabell 1.    Fastst

ä

lld och utnyttjad normkvantitet, total ilandf

ö

rd och

f

ö

rsaid kvantitet samt total ilandf

ö

ring f

ö

r sill/str

ö

mming, ton

1982/83  1983/84  1984/85  1985/86  1986/87

Fastst

ä

lld normkvantitet Utnyttjad normkvantitetl Ilandf

ö

rd och f

ö

rsald2

Totalt ilandf

ö

rt

-

i Sverige3

-

i Sverige och utlandet"

86 000   83 000   80 000

85 965   77 291   77 395

109 001   84 358   87 455

118 100   97 400   93 300 139 300   112 700  114 700

76 000 69 594 69 807

79 500

73 000

1.

Pristill

ä

ggsber

ä

ttigad kvantitet.

2.

Kvantitet 5oa hade varit pristill

ä

ggsber

ä

ttigad om ej normkvantitet satt ett tak.

3.

Inkl "

ö

verskott", dvs kvantiteter son ej kunnat f

ö

rs

ä

ljas till minst l

ä

gstapriser, saiTit ej licensierade fiskares ilandf

ö

ringar. (SCBs statistik.)

4.

Utlandslandningar saknas f

ö

r 1985/86.

Tabell 2.

Prlstill

ä

ggsber

ä

ttigade kvantiteter, ton

1982/83  1983/84  1984/85  1985/86

Sill/str

ö

miag,

stor

49

433

36

736

31

020

27

333

Sill/str

ö

=aing,

liten

36

532

40

555

46

375

42

261

Torsk

43

869

49

411

46

075

43

538

Ovriggruco I

867

820

1

422

1

289

OvriggruDD 

II

2

131

2

364

2

208

2

321

Ovriggrup? III

517

523

518

427

Qvriggrupp 

IV

85

114

67

133

Makrill

327

741

827

524

Kokr

ä

ka

7 21

537

515

671

R

å

r

ä

ka

432

242

731

889

Storbackel

å

nga

8

113

75

83

S

ö

tvattensfisk

I

920

941

965

838

S

ö

tvattensfisk

II

656

625

603

537

40

Prop. 1986/87: 137

Tabell 3.    Normpriser samt ber

ä

knade genomsnittliga j

ä

mf

ö

relsepriser och pristill

ä

gg, kr/kg

1982/83

1983/84

1984/85

1985/36

1986/87

NORMPRISER

Sill/str

ö

mming,

stor

2,80

2,98

3,01

3,06

3,17

Sill/str

ö

mming,

liten

2,14

2.31

2,34

2,38

2,46

Torsk

3,85

4,27

4,585 4,386

4,835 4,626

5.225 4,996

Kokr

ä

ka9

29,64

32,85

35,00

Ö

vriggrupp il

5,05

5,70

6,27

6,61

6,97

Ö

vriggrupp Il2

6,26

7,10

7,81

8,24

8,69

Ö

vriggrupp III

12,46

14,08

15,49

16,35

17,25

Ö

vriggrupp IV

2,52

2,85

3,14

3.31

3,49

j

ä

mf

ö

relse?riser7 

,

.8

Sill/str

ö

raming,

stor

2,01

2,04

1,90

2,09

Sill/str

ö

mming,

liten

1.59

1.53

1,32

1.5

Torsk

4,05

4.32

4,46

4,435

4,476

5,94

5,535

6,176

Kokr

ä

ka9

34,17

46,02

48,05

44,38

Ö

vriggrupp I-

3,81

4,13

3,94

5,01

Ö

vriggrupp Il2

5,80

6,49

7,30

7,99

Ö

vriggrupp III-'

8,75

10,11

11,07

15,11

Ö

vriggrupp IV

2,43

2,26

3,03

3,76

pristill

ä

gg7

Sill/str

ö

mming,

stor

0,56

0,66

0,73

0,63

Sill/str

ö

mming,

liten

0,39

0,55

0,67

0,61

Torsk

0,03

0,04

0,05

0,ll5

0,026

-

Kokr

ä

ka9

0,17

-

-

Ö

vriggrupp il

0,93

1,18

1,87

1.25

Ö

vriggrupp Il2

0,44

0,50

0,47

0,52

Ö

vriggrupp III

2,80

2,98

3,60

1,36

Ö

vriggrupp IV

0,19

0,47

0,17

0,02

1.

Gr

å

sej, vitling, sandsk

ä

dda och pigghaj.

2.

Kolja, r

ö

dsp

ä

tta, havskatt och lyrtorsk.

3.

Kummel, r

ö

dtunga och bergtunga.

4.

Lubb, skrubba och sandsk

ä

dda.

5.

Avser perloden 1 juli - 31 december.

6.

Avser perioden 1 januari - 30 juni.

7.

Baserade p

å

 uppgifter fr

ä

n de st

ö

rre f

ö

rstahandmottagarna. J

ä

mf

ö

relsepriser och pristill

ä

gg ber

ä

knas resp fastst

ä

lls m

å

nadsvis. H

ä

r angivna arsuppgifter 

ä

r v

ä

gda medeltal av manadsuppgifter.

8.

F

ö

r "

ö

vriggrupperna" p

å

verkas uppgifterna av f

ö

r

ä

ndringar i kvantiteterna f

ö

r ing

å

ende fiskslag och 

ä

r s

å

ledes inte enbart uttryck f

ö

r

pris f

ö

r

ä

ndringar.

9.  Kokr

ä

ka 

å

satts ej normpris fr o m 1985/86, se 

ä

ven tabell 5.

41

Prop. 1986/87: 137

Tabell 4.     Procentsats av skillnaden mellan normpris och j

ä

mf

ö

relsepris med vilken pristill

ä

gg utg

å

r

1982/83  1983/84  1984/85  1985/86  1986/87

Sill

Torsk

Ö

vrigal

70

70

65

65

65

75

75

75

75

75

75

75

80

80

80

1. 

ö

vriggrupp I - 

IV 

samt tom 1984/85 

ä

ven kokr

ä

ka.

Tabell  5.

Jämförelsepriser  och  fasta  pristillägg,  kr/kg

1982/83       1983/84       1984/85       1985/86       1986/87

j

ä

mf

ö

relse?riser

Makrill

Kokr

ä

ka

Elar

ä

ka

Storbackel

å

nga

S

ö

tvattensfisk il

S

ö

tvattensfisk Il2

5,91

34,17

8,38

9,25 3,25

6,23 46,02 12,07

10,06 3,19

6,94

48,05

9,73

11,93 3,95

5,17

44,38

9,79

12,54 4.37

FASTA PRISTILLAGG

Makrill R

å

r

ä

ka Kokr

ä

kaS Storbackel

å

nga

-

med huvud

-

utan huvud S

ö

tvattensfisk ll S

ö

tvattensfisk Il2

0,55

0,60

0,70

0,75

0,75

1,60

1,75

1,75

1,85 2,00

1,85 2,00

1,47

1,62

1,70

1,80

1,80

1,73

1,90

2,00

2,10

2.10

1,63

1,63

1,70

1,80

1,80

1,16

1,16

1,25

1,35

1.35

1.

G

ä

dda, g

ö

s och sik samt fr o m 1984/85 rensad och fl

å

dd lake.

2.

Abborre, sikl

ö

ja samt tom 1983/84 lake resp fr o m 1984/85 annan lake.

3.

Å

ren 1981/82 - 1984/85 

å

sattes kokr

ä

ka normpris, se tabell 2.

4.

F

ö

r s

ö

tvattensfisk

ä

r underlaget f

ö

r ber

ä

knade j

ä

mf

ö

relsepriser begr

ä

nsat.

42

Prop. 1986/87: 137

Tabell 6.    Regleringsekonorain 1982/83 - 1985/86 samt prognos f

ö

r 1986/87 och 1987/88, milj kr

1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88

prognos prognos

ING BEH

Å

LLNING

69,5

99,8

124,1

128,5

144,8  (158,5)

Prisregi.kassan Konj.utj.fonden

28,1 41,4

42,4 57,4

57,7 66,4

68,9 59,6

69,0 75,8

INT

Ä

KTER

69,0

75,6

85,2

92,9

90,0

Prisregi.avg m m Utf

ö

rselavg. R

ä

nta kassan R

ä

nta fonden

59,0

4,0 6,0

60,7 1,2 6,6 7,1

66,5 1,5 8,9 8,3

71,7 3,9 9,1 8,2

72,0 3.0 7,0 8,0

BUDGETMEDEL

25,0

25,0

-

-

-

TOT DISPONIBELT

163,5

200,4

209,3

221,4

234,8

UTGIFTER

63,7

76,3

80,8

76,6

(76,3)

R

ö

rliga pristill

ä

gg

-   sill/str

ö

mming

-   torsk

-   

ö

vriga

45,9 41,3

1.3 3,3

52,5

46,6

2,1

3.8

60,4

52,5

2,3

5,6

46,4 43,0

3,4

(A0,0) (37,0)

(3,0)

Fasta pristill

ä

gg

-   r

å

r

ä

ka

-   kokr

ä

ka

-   makrill

-   langa

-   s

ö

tvattensfisk

3,2 0,7

0,2 0,0 2,3

3.3

0,4

0,4 0,2 2,3

4.4 1,3

0,6

0,1 2,

5,8 1,7 1,3 0,4 0,2 2.2

(5,8)

tidigare ar

-

-

-

0,3

-

Ö

verskottshantering

4,1

5,1

1.9

6.4

( 7,0)

Reg. fraktst

ö

d mm

1,A

0,5

0.5

0,9

1,1

L

å

ginkomstsatsning

-

0,6

-

-

-

Utplantering

3.0

3,0

2.2

3.4

5,1

Socialf

ö

rs

ä

kring

-

4.4

4.4

5.4

6,5

JNs uppb

ö

rdskostn mm

0,7

0.7

0,7

0,8

1,0

Svensk fisk adm

5,4

6,2

6,3

7,2

8,8

Samordning

-

~

1,0

UTG BEH

Å

LLNING

99,8

124,1

128,5

144,8

(158,5)

Norstedts Tryckeri, StockHolm 1987

43