Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1979/80:21

med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under år 1978;

beslutad den 6 september 1979.

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag av regerings­prolokoll redogörelse för verksamhelen inom Europarådets ministerkom­mitté under år 1978.

På regeringens vägnar

OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

HÄDARCARS

1    Riksdagen 1979180. I saml. Nr 21

Skr. 1979/80:21

Skr. 1979/80:21

UTRIKESDEPARTEMENTET

Utdrag

PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde

1979-09-06

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden Wikslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN], Winlher. De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondestam.

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1978.

1 resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella pariamenlen uppmanar Europarådels rådgivande församling regeringarna all årligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets ministerkommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörelser för åren 1967-1977 (skr. 1968:23, skr. 1969:27, skr. 1970:39, skr. 1971: 119, skr. 1972: 107, skr. 1973: 161, skr. 1974: 131, skr. 1975/76: 8, skr. 1975/76: 141, skr. 1977/78:6, skr. 1978/79: 17). En redogörelse för verk­samheten inom Europarådels ministerkommitté under år 1978 har utarbe­tats inom utrikesdepartemeniel efler samråd med cheferna för justitie-, försvars-, social-, kommunikations-, budget-, utbildnings-, jordbruks-, handels-, arbetsmarknads-, bostads-, industri- och kommundepartemen­ten. Redogörelsen bör fogas lill regeringsprolokollel i detla ärende som bilaga.

Jag hemställer atl regeringen till riksdagen överlämnar den inom ulrikes­departemenlet upprättade redogörelsen för verksamhelen inom Europarå­dets ministerkommitté under år 1978.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr. 1979/80:21

3

Bilugu

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1978

/.    Minisierkoinmiiiéinölen

1. 62:a ministerkommittémötet

Del 62:a minislerkommitlémötet ägde rum den 27 april 1978. Sveriges delegalion leddes av utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN]. Från svensk sida dellog även Sveriges sländiga ombud hos Europarådet, ambassadör Bengt Åker­ren, chefen för UD:s politiska avdelning, departementsrådet Knut Thy­berg, deparlementsrådel Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], departementssekreterare Anne-Christine Centerstig, departementssekreterare Staffan Wrigslad samt biträ­dande ombudet hos Europarådel, departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

Ordförande vid mötet var Luxemburgs premiär- och utrikesminister Gaston Thorn.

Huvudämnena för ministrarnas diskussion var utvecklingen av det euro­peiska samarbelel, mänskliga rättigheter, FN-frågor samt uppföljningen av slutakten frän den Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK) i ljuset av det nyligen avslutade Belgrad-mötet.

1 anslulning till minislerkommitlémötet den 26 april 1978 deltog minist­rama i det årligen återkommande kollokviei med medlemmar av den parlamentariska församlingen. Vid detta möte behandlades huvudsakligen ESK-uppföljningsmötel i Belgrad men även frågor angående Europarådets budget.

a) Utvecklingen av det europeiska samarbetet

1 sitl inledningsanförande redovisade ordföranden etl lill honom från den europeiska fackliga samorganisationen, EFS (eller med engelsk beteckning och förkortning - European Trade Union Confederation, ETUC), fram­fört förslag om en Irepartskonferens - mellan regeringar och arbetsmark-nadsparter i medlemsländerna - kring sysselsättningen i Europa. Norges utrikesminister, Knut Frydenlund, förklarade atl hans regering vore be­redd att åta sig värdskapet för en sådan konferens.

Det egentliga meningsutbytet om det europeiska samarbetets utveckling öppnades traditionellt med anföranden av ordföranden i EG:s ministerråd, Danmarks utrikesminister K. B.[REDACTED_EFTERNAMN], ordföranden i EFTA:s minis­terråd, Österrikes utrikesminister Willibald Pahr, samt Europarådels gene­ralsekreterare Georg Kahn-Ackermann. Det präglades av bekymmer för den rådande ekonomiska situationen i allmänhet och arbetslöshelsläget i synnerhet.

Utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN] underströk i sitt inlägg den allvarliga situa­tionen för unga människor och sade bl.a.: "Om vi inle lyckas skapa meningsfull sysselsättning för ungdomama kommer deras attityder till samhället i framtiden att präglas av detta misslyckande".

Fru[REDACTED_EFTERNAMN] tog vidare upp invandrarfrågornas växande betydelse i Euro­pa. Hon pekade ånyo på behovel av en grundläggande diskussion om invandrarnas problem och regeringarnas ansvar i detta sammanhang. Som etl första steg pä vägen mot den ministerkonferens hon själv föreslagit vid

Skr. 1979/80:21

4

det 61:a minisierkommittémötet inbjöd fru[REDACTED_EFTERNAMN] lill etl förberedande möte pä tjänstemannanivå i Stockholm. Samarbete på delta omräde, framhöll hon, ligger hell i linje med Europarådels strävan att värna om mänskliga rättigheter och social rättvisa. (Se även nedan under avsnill II: 2: d).

b) Mänskliga rättigheter

Till grund för diskussionen på denna punkl låg ett förslag lill deklaration som utarbetats efter ett belgiskt initiativ med anledning av att det var 30 år sedan FN:s generalförsamling antog sin universella deklaration om de mänskliga rättigheterna och atl den Europeiska konventionen hade varit i kraft under 25 år.

Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] anslöl sig till deklarationstexten och framhöll bl.a. atl Europarådets arbete på mänskliga rättighetsområdet aldrig kan anses avslutat. Hon pekade också på alt den antagna deklarationen fak­tiskt var ell uttryck för medlemsländernas övertygelse att en ytteriigare utveckling är möjlig och önskvärd. Vi måste, sade hon, uppmärksamma inle bara de traditionella mänskliga rättigheterna som skyddas genom den Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, utan också de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter vilka, även om de delvis täcks av den europeiska sociala stadgan, utan tvekan skulle kunna förstär­kas ylterligare.

Ministrarnas deklaration och dess uppföljning behandlas vidare nedan, bl. a. under avsnitt 

II: 

1 och 11:2.

c) FN-frågor

Förbundsrepubliken Tysklands delegalionschef, statssekreterare Hilde­gard Hamm-Briicher, framförde förslag om ytterligare nära samarbete mel­lan Europarådets medlemsstater, särskilt beträffande behandlingen av mänskliga rättighetsfrågor i FN. Som ett lämpligt ämne att i detta samman­hang diskulera utföriigare i Strasbourg pekade hon på det svenska försla­get om en tortyrkonvention.

Sveriges inlägg koncentrerades på läget i södra Afrika och betonade det nödvändiga i att ytteriigare öka trycket på den sydafrikanska regimen. De nordiska länderna, meddelade Karin[REDACTED_EFTERNAMN], diskuterade en utvidgning av del aktionsprogram som nyligen antagits vid del nordiska utrikesminister-mötet i Oslo. Bland de åtgärder som kunde övervägas inom FN:s ram nämnde hon särskill ett totalt stopp för försäljning av klyvbart material samt överföring av teknologi, utrustning och tjänster på kärnkraftens om­råde.

d) Uppföljningen av ESK:s sluUkt i ljuset av Belgrad-mötet

En av tidsskäl förkortad diskussion som å EG-staternas vägnar inleddes av Danmarks utrikesminister, K. B.[REDACTED_EFTERNAMN], gav bl.a. uttryck ål en allmän uppfattning alt Belgrad-mötet borde ses såsom en del av en dyna­misk utveckling, vilken i sig utgör en del av en större avspänningsprocess.

2. 63:e ministerkommittémötet

Ministrarnas höslmöte hölls den 23 november 1978. Som ordförande

Skr. 1979/80:21

5

fungerade Maltas biträdande premiärminister J. Cassar. Denna gång repre­senterades Sverige av utrikesminister Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Delegationen i övrigl bestod av Sveriges ständiga ombud hos Europarådel. ambassadör Bengl Åkerren, kabinettssekreterare Leif Leifland, kanslirådet Lars-Åke[REDACTED_EFTERNAMN] saml biträdande ombudet hos Europarådel, departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

Vid en ceremoni före sessionens början deponerade Liechtensteins rege­ringschef Hans Brunhart sitt lands anslutningsinstrument hos Europarådets generalsekreterare och undertecknade den Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Liechtenstein blev därmed Europarådels 2l:a medlemsstat.

Dagordningen upptog ESK, utvecklingen av det europeiska samarbelel, samt etl anlal ärenden som aktualiserats vid föregående möten, nämligen frågor rörande terrorism, mänskliga rättigheter och den föreslagna ire-partskonferensen om sysselsättning i Europa.

a) ESK

Ministrarna underströk betydelsen av att Madridmötet förbereddes nog­grant och pekade på den roll som Europarådet kan spela härvidlag.

Uirikesminster[REDACTED_EFTERNAMN] framhöll med hänvisning till det pågående ESK-expertmötet i Montreux att Europarådets medlemsstater har elt ansvar att främja användningen av de olika medel - såsom skiljedom - som står till buds för fredlig lösning av tvister. Han poängterade vikten av del arbete som inletts genom ESK och som syftar till att minska gränsöverskridande luftföroreningar.

b) Utvecklingen av det europeiska samarbetet

Ministerkommittén tog del av redogörelser för verksamheten inom EG, EFTA och Europarådet.

I sin genomgång av den aktuella situationen beträffande europeiskt samarbete och Europarådets roll i detta hänseende pekade uirikesminster[REDACTED_EFTERNAMN] på ett antal punkter där Europarådets arbete skulle kunna effektivise­ras.

I perspektivet av EG:s förestående utvidgning berörde Hans[REDACTED_EFTERNAMN] del praktiska samarbete som bedrivs på många fält inom Europarådet och betonade att detta har stort värde för Sverige.

c) Terrorism

Ministrarna antog en deklaration i vilken de förklarade att ökad upp­märksamhet skulle ges åt sådant arbele inom Europarådet som syftade till att öka det internationella samarbetet i kampen mol terrorism.

3. StäUföreträdarkommittén

Ministerkommittén har av praktiska skäl delegerat sin beslulanderäll till ställförelrädarkommitlén. Medlemsregeringarna representeras här av sina ständiga ombud hos Europarådet eller, vid vissa sessioner, av de biträdan­de ständiga ombuden. Dessa befattningar har under 1978 innehafts av ambassadör Bengt Åkerren resp. departementssekreterare Mats[REDACTED_EFTERNAMN].

11    Riksdagen 1979180. I saml. Nr 21

Skr. 1979/80:21

6

Under året höll ställförelrädarkommitlén 17 möten om i genomsnitt fyra dagar. Vid vissa sessioner biträddes de ständiga ombuden av experter från huvudstäderna. Så var fallel när kommittén diskuterade frågor rörande ESK och FN.

4. Administrativa frågor

Val av högre sekretariatstjänstemän

Europarådssekretariatets tre högsla tjänstemän - generalsekreteraren, bilrädande generalsekreteraren och parlamentariska församlingens sekre­terare - väljs av parlamentariska församlingen på förslag av regeringama. StäUföreträdarkommittén diskuterade under våren 1978 de två aktuella kandidaterna till posten som biträdande generalsekreterare, italienaren Gaeiano Adinolfi och belgaren Eugeen de Facq. Den förstnämnde valdes vid församlingens aprilsession och inträdde i tjänst den 1 juni 1978.

I samband med parlamentariska församlingens minisession i London den 4-7 juli 1978 offentliggjorde den svenska regeringen sin avsikt att tillsammans med övriga tre nordiska medlemsregeringar föra fram ambas­sadör Olof Rydbeck som kandidat till det val av generalsekreterare som skulle äga rum under våren 1979. Kandidaturen formaliserades och gjordes officiell genom ett brev å de fyra nordiska regeringamas vägnar från utrikesminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN] lill generalsekreterare Georg Kahn-Acker­mann den 22 seplember 1978.

Europarådets budget

Europarådets budget för år 1978 uppgick till cirka 158 milj. FF. Sveriges andel härav, 3,54 proceni, var 5.317.970 FF. Denna summa inkluderade bl.a. bidrag lill budgeten för europeiska farmakopén samt för amortering på byggnadslånet för den nya Europarådsbyggnaden. Härutöver tillkom bidrag lill Europeiska ungdomsfonden om 157.462 FF och ett bidrag till utbyggnaden av Europarådels ungdomscenter om 100.000 FF. Till Euro­parådets fond för bosälining och regional utveckling erlades 70.000 US dollar såsom den andra av fyra åriiga kapitalteckningar samt 32.500 FF i administrativa kostnader.

1 november och december 1978 fastställdes Europarådets budget för 1979 till 167.092.300 FF. Sveriges andel, som räknats om till 3,80 procent, är 6.349.507,44 FF. Sveriges lotala bidrag för 1979 blir ungefär 7.754.000 FF. Dessulom skall Sverige eriägga ungefär 170.000 FF till ungdomsfon­den och 70.000 US dollar plus cirka 35.000 FF till fonden för bosättning och regional utveckling.

//.  Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer

1. Mänskliga rättigheter

Viktigare frågor i kommittéurbetel

Arbelet inom denna sektor har bedrivits i Huvudkommittén för mänsk­liga rättigheter (Steering Committee for Human Rights - CDDH*) och i tre

* Huvudkommittéerna anges i det följande vid det försia tillfälle som de omnämns med såväl svensk som engelsk beteckning saml den franska bokslavsförkortning som genomgående används av Europarådssekretariatet.

Skr. 1979/80:21

7

experlkommiitéer. Det fick en speciell prägel genom att 30 år hade förflutit sedan Förenta nationernas allmänna deklaration om de mänskliga rättighe­terna antogs och 25 år gäll sedan den eui-opeiska konventionen angående skydd för de mänskliga räiiigheterna och de grundläggande friheterna trädde i krafl.

Huvudkommittén fortsatte atl behandla ell antal ärenden på det löpande arbetsprogrammet såsom konventionsuikaslen rörande ulländska korres­pondenters ställning respektive bestraffning av mened m.m. inför den europeiska kommissionen, domslolen och ministerkommittén. Beträffande det förstnämnda utkastet fanns inle lillräckigt stöd inom kommittén för alt del skulle kunna rekommenderas lill minislerkommiltén. Man beslöt sä­lunda att tillsvidare uppskjuta arbetet på detta konveniionsulkast med möjlighet all äter la upp ärendei om förulsältningarna därför skulle förbätt­ras i framliden. Inte heller i fråga om del andra konventionsutkastet kunde man falla slutlig ståndpunkt. Huvudkommittén sköt upp del definitiva beslutet i frågan lill sill möle i maj 1979.

1 samband med diskussionen om röstproceduren i Europarådets minis­terkommitté vid granskningen av rapporter från kommissionen för de mänskliga rättigheterna övervägde huvudkommittén möjligheterna att in­formera enskild sökande om utgången av hans mål, även under andra omständigheter än sådana som anges i ariikel 32 i den europeiska konven­tionen om de mänskliga rättigheterna. Delta spörsmål skulle utredas när­mare av sekretariatet inför kommitténs nästa möte.

Huvudkommittén inledde behandlingen av en ny, mycket belydelsefull fråga, nämligen uppföljningen av utrikesministrarnas deklaration den 27 april 1978 om de mänskliga rättigheterna. Enligl denna ges prioritet åt arbelel inom Europarådel på alt undersöka möjligheterna fören utvidgning av listan över individuella rättigheter som bör åtnjuta skydd enligt europe­iska konventioner eller pä annat sätt. Det gäller särskilt rättigheter inom de sociala, ekonomiska och kulturella områdena. Diskussionen fördes mot bakgrund också av församlingens rekommendation 838 (1978). Huvud­kommittén beslöt att det sistnämnda frågekomplexet skulle behandlas med förtur och ägnas två dagar under nästa möte. I sitt yttrande till minister­kommittén erinrade huvudkommittén om att kontrollsystemet i den euro­peiska konventionen om de mänskliga rättigheterna innebär atl speciella krav måste slällas på rättigheter som skall omfallas av konventionen. En sådan rättighet måste sålunda vara grundläggande och allmänt erkänd samt vara tillräckligt exakt preciserad för atl ålägga en stat rällsliga förpliktelser som kan prövas i domstol. Man borde undvika att inom konventionens ram inrymma rättigheter som kunde försvaga dess auktoritet. Följaktligen borde man också överväga andra metoder att stärka just dessa rättigheter, något som hade förutselts i aprildeklarationen. För att i detla syfte förbätt­ra samordningen med övriga berörda huvudkommittéer rekommenderades atl en särskild kommitté skulle sammankallas under 1979 med uppgift att ulforma ett samordnat arbetsprogram för dessa kommittéer.

Den expertkommitté som har i uppdrag att utvidga rättighetslistan i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter fortsätter den kompli­cerade och tidsödande genomgången av bestämmelserna rörande rättighe­ter som ansetts vara lämpade att tas in i konventionen. Man är inriktad på atl slutföra denna del av arbetet under år 1979 för att sedan kunna ägna sig åt de frågor som föranleds av aprildeklaralionen.

Expertkommittén för förbättrande av proceduren enligt den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter diskuterade bl. a. möjligheterna atl

Skr. 1979/80:21

8

förbättra rättshjälpen till enskilda i förfaranden inför kommissionen och domstolen. Kommittén ansåg all nuvarande syslem var tillfredsställande när väl elt mål blivil anhängiggjorl vid kommissionen, men den skulle ytterligare överväga frågan om rättshjälp i del förberedande skedet. Därvid skulle också utredas i vad mån de olika medlemsstaternas lätlshjälpssys-lem omfattade bistånd till enskild som har för avsikt all vända sig lill kommissionen.

Expertkommittén för information och undervisning rörande mänskliga rättigheter diskuterade möjlighelen att inom Europarådels ram följa upp den kongress rörande undervisning om mänskliga rättigheter som ägde rum i Wien i september 1978 på initiativ av UNESCO och den österrikiska regeringen. Vidare framfördes etl anlal förslag i syfte atl förbättra situa­tionen belräffande dokumenlation och utgivande av publikationer på om­rådet. Man studerade också metoderatt effektivisera systemet med natio­nella korrespondenter för informalion om mänskliga rättigheter.

En särskild expertkommitté sammanträdde under årel för ett meningsut­byte om det av Sverige i Förenta nationerna framlagda förslagel till kon­vention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behand­ling eller bestraffning.

Särskildu uktivileter eller munifeslutioner

Ett av Europarådet och grekiska regeringen anordnat kollokvium ägde rum i Aten den 21-22 september 1978 över ämnet "Den europeiska kon­ventionen om mänskliga rättigheter i förhållande lill andra intemationella instmment om mänskliga rättigheter".

2. Sociala- och socio-ekonomiska frågor a) Social trygghet

Resolutioner som antagits av ministerkommittén

Till den europeiska socialförsäkringsbalken är numera anslutna Belgien, Danmark, Västtyskland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Sverige, Schweiz och Storbritannien. På grundval av rapporterna från de olika länderna, som granskas av en expertkommitté och därefter av Huvudkommittén för social trygghet (Steering Committee for Social Se­curity - CDSS), prövar ministerkommittén hur ländema har eflerievi de bestämmelser i balken och det därtill anslutande prolokollet som de har förbundit sig alt iaktta. Ministerkommittén uttalade sig i mars 1978 i resolutionerna (78)13-20 om efterlevnaden under perioden den 1 juli 1975 - den 30 juni 1976 och i november 1978 i resolutionerna (78)63 - 70 avseende perioden 1 juli 1976 - 30 juni 1977. Mot Sveriges tillämpning av instrumenten riklades liksom lidigare ingen anmärkning.

Viktigare frågor i kommitléarbelet

Arbelet på en revision av den nyssnämnda socialförsäkringsbalken med protokoll fortsatte under året med genomgång av de olika socialförsäk­ringsgrenar som instrumenten avser. Ett principbeslul fattades om utarbe­tande av ett sammanhållet nytt instrument, som skall innehålla strängare krav, i synnerhet i fråga om hur slor del av befolkningen som en stals socialtrygghelslagstiflning skall läcka. Den skall emellertid också medge något Slörre flexibilitet i tillämpningen än nuvarande instrumenl. Det avses bli möjligi alt tillträda det nya instrumentet i försia hand för stater som

Skr. 1979/80:21

9

redan är bundna av de äldre instrumenten. Dessa stater skall kunna ratifi­cera det nya instrumentet gren för gren. Andra stater skall kunna tillträda det nya instrumentet förutsatt atl de ratificerar ell flertal grenar på en gång. Minimiantalet grenar som ratifikationen i dessa fall skall omfatta har ännu inte fastställts.

Huvudkommittén för social trygghet är en av de kommittéer som minis­terkommittén engagerat i vidareutvecklingen av Europarådets arbele be­träffande de mänskliga rättigheterna. 1 de studier som huvudkommittén gjort av socialtrygghetsfrågorna ur denna synvinkel kom kommittén fram till alt några av rättigheterna på detta område borde kunna betraktas som så universella att del kunde övervägas att tillskapa ett mera utvecklat övervakningssystem för dem än del nuvarande. Del system som gäller enligt konventionen om de mänskliga rättigheterna kunde dock knappast anses användbart. Kommittén föreslog ministerkommittén att frågan skul­le undersökas vidare inom ramen för arbetet pä en revision av socialför­säkringsbalken.

Den expertkommitté, som sysslat med frågan om ett europainstrument om ersättning vid arbetslöshet, presenterade en inlerimsrapport för huvud­kommittén, avsedd att tjäna som underlag för direktiv att utarbeta en konvention.

En annan expertkommitté, som studerat möjligheterna till snabbare handläggning av sådana pensionsärenden som berör flera länder, presente­rade en slutrapport innehållande förslag till en resolution med etl åtgärds-program.

Huvudkommittén fortsatte sitt arbete med att förbereda den europeiska socialförsäkringsministerkonferensen i Strasbourg i mars 1979.

Särskildu aktiviteter eller manijéstutioner

Huvudkommitténs arbete med förenklingar i förfarandet när en person, som lillfälligl vistas utomlands, blir sjuk och behöver vård resulterade i atl Europarådet tog initiativ till en expertkonferens i intemationella arbetsor­ganisationens regi i Geneve. Syftet var att fä till stånd en konvention för att lösa dessa frågor, vilka bl. a. har stor betydelse för turismen. I konferen­sen, som ägde rum i början av oklober 1978, deltog representanter för så gott som alla länder i Europa, inklusive östeuropeiska stater. Där utarbeta­des ett preliminärt konventionsutkast, som kommeratt överarbetas vid en ny konferens hösten 1979.

I samarbete med Intemational Social Security Association höll huvud­kommittén i maj 1978 en konferens i Strasbourg för de europeiska länder­nas socialförsäkringsinrättningar i syfte att informera om den europeiska konventionen om social trygghet.

b) Arttetsmarknadsfrågor

Ministerkommittén behandlade under år 1978 ett förslag från den euro­peiska fackliga samorganisationen (ETUC) att inom Europarådets ram sammankalla en trepartskonferens om sysselsättningsfrågor. Förutsätl-ningama härför studerades särskilt av den norska regeringen, som förkla­rat sig beredd att vara värd för en sådan konferens. Tillräckligt stöd har emellertid hittills saknats forell positivt beslut.

Under året diskuterade ställförelrädarkommitlén pariamentariska för­samlingens rekommendation (nr 805) om Europarådets förhällande till arbetsmarknadsparterna och deras organisationer. Ett möte mellan StäU­företrädarkommittén och företrädare för ETUC samt för den internaiionel-

Skr. 1979/80:21

10

la arbetsgivareorganisationen (Inlernational Organization of Employers -lOE) och den gemensamma organisationen för EG-ländernas arbetsgivare­föreningar och industriförbund (Union des Industries de la Communauté Européenne - UNICE) ägde rum i februari 1978. I sitt svar på rekommen­dation nr 805 uttalade ministerkommillén sin avsikt atl inbjuda lill elt nytt möle för all få del av organisationernas synpunkter på behandlingen av de socioekonomiska frågorna.

Viktigure frågor i konimilléurbetet

Huvudkommittén för sociala frågor (Steering Committee for Social Af-fairs - CDAS) utarbetade under året ell resolutionsförslag om ungdomars inträde i arbelslivel och en expertgrupp studerade problem för äldre ar­betstagare lill följd av ekonomiska och teknologiska förändringar.

1 samband med alt huvudkommittén gick igenom arbetsprogrammet för 1979 beslöt den att ägna en större del än hittills av sitt arbete och sina resurser ät arbetslivsfrågor. Därigenom skulle en jämnare fördelning ska­pas mellan dessa frågor och sådana som rör social välfärd.

c) Social omv

å

rdnad m. m.

Viktigure frågor i koinmitléurbeiet

Vid silt vårsammanträde beslöt huvudkommittén för sociala frågor på svenskt förslag alt med hjälp av en konsult låta göra en studie av statliga och icke-statliga organisationers roll i arbelel med internationella adoptio­ner i Europa.

Vid sill höstsammanträde tog huvudkommittén, likaså på svenskt initia­tiv, upp en första diskussion om en eventuell översyn av 1953 års europeis­ka konvention om social och medicinsk hjälp. Kommittén behandlade vid samma sammanträde en rapport från 1977 års koordinerade stipendiegmpp rörande socialarbetares och andra personalkategoriers roll vid återanpass­ningen till arbetslivet av personer som varit intagna på kriminalvårdsinsti-tuiioner. Man beslöt att motsvarande grupp för år 1980 skall göra en jämförande sludie över socialhjälpslagstiflningen i Europarådels medlems­stater.

Huvudkommittén för sociala frågor höll under hösten 1978 elt extra sammanträde om frågan all ulvidga skyddet av de mänskliga rättighetema till att omfatta även sociala och ekonomiska frågor. Från svensk sida hävdade man i kommittén att det mesl ändamålsenliga sättet att främja de sociala rättigheterna är all revidera den europeiska sociala stadgan.

d) Migration

Sverige har som försia land ratificerat Europarådets konvention om mig-rerande arbetstagares rättsställning (prop. 1977/78: 162, AU 1977/78:33, rskr 1977/78:252). Det svenska förslagel i samband med konventionens undertecknande alt sammankalla ett möte med deltagande av ministrar som svarar för invandrarfrågor har under året beretts på tjänstemannanivå, bl. a. vid elt möte i Slockholm i november. Mötet beslöt tillstyrka förslaget att sammankalla en migraiionsminislerkonferens och en sådan beräknas kunna äga rum första halvåret 1980.

Resolutioner uniagna uv ininisterkoinmittén

Ministerkommillén anlog år 1978 en resolution (78)4 om sociala och

Skr. 1979/80:21

II

ekonomiska återverkningar på migrerande arbetares silualion lill följd av lågkonjunktur eller ekonomiska kriser. 1 resolutionen uppmanas medlems-sialerna alt utforma sin migrationspolitik på sådanl säll all utländska arbetare inte drabbas värre av lågkonjunkturers verkningar än övriga arbe­tare. Mot denna bakgrund rekommenderas bl. a. bättre arbelslösheisskydd för utländska arbetare och utökad yrkesutbildning och social service.

Minislerkommiltén antog vidare är 1978 en resoluiion (78)33 om åter­förening av migrerande arbetares familjer. Resolutionen föreskriver att rälten till återförening bör erkännas i berörda länders lagstiftning och att den väntelid som i vissa länder erfordras för all en ulländsk arbetares familj skall få rätl alt förena sig med denne aldrig bör översliga 12 måna­der. 1 resolutionen uppmanas medlemssialerna även alt vidla en rad ålgär­der av prakiisk art i syfle att underlätta familjeåterförening.

Ministerkommittén antog slulligen under år 1978 en resolution (78)44 om olovlig invandring och illegal anställning av utländska arbetare. Resolu­tionen utgår från de negativa följder som olovlig invandring har för säväl berörda utländska arbetare som för övriga arbetare. 1 resolutionen uppma­nas medlemsstaterna att vidta en rad åtgärder i syfle all dels förhindra och motverka invandring av detla slag. dels förstärka berörda arbetares rätts­liga och sociala ställning i den ulsträckning som är möjlig. -

Viktigare frågor i kommitléarbelet

Särskilde representantens för flykting- och överbefolkningsfrågor rådgi­vande kommitté (Special Representaiive's Advisory Committe - CAHRS) behandlade vid ett extra möte i oktober 1978 möjligheterna alt stärka skyddet av invandrares rättigheter på de sociala, ekonomiska och kulturel­la områdena. Kommittén uttalade att dessa rättigheter kunde stärkas fram­för allt genom atl så många medlemsstater som möjligt undertecknade och ratificerade konventionen om migrerande arbetstagares rättsställning. Även en förbättring av sociala stadgans övervakningssystem berördes som en möjlig åtgärd.

CAHRS slutbehandlade under 1978 etl förslag till en resolution om invandrarkvinnomas situation. Ett utkast till resolution om yrkesutbild­ning för till hemlandet återvändande utländska arbetare har under 1978 utarbetats av en expertgmpp under CAHRS.

e) Konsumentskydd

Ställförelrädarkommitlén antog i september 1978 resolution (78)38 an­gående "Adequate After-Sales Service". Denna syftar lill atl tillförsäkra konsumenten skälig service på en rad områden efter det atl ell försäljnings­avtal slutits, t.ex. beträffande leveranser, installation, reparation eller underhåll samt tillhandahållande av reservdelar.

3. Utbildning, kultur och sport a) Utbildning och kultur

Viktigare frågor i koinmiltéarbetel

Rådel för kultursamarbete, eller kultursiyrelsen, (Council for Cultural Co-operalion - CDCC) har under året hållit sitl 33:e och 34:e möte. Detta organ arbetar nu enligl samma regler som gäller för övriga huvudkommit-

Skr. 1979/80:21

12

teer. Verksamheten och arbetsformerna har dels anpassats till dessa regler, dels utvecklats i riktning mol de förslag till nya arbetsformer som presenterades vid 32:a mötet och som därefter fastställts av ställförelrädar­kommitlén.

Arbetet på de projekt som tidigare startats fortsätter och Sverige är representerat i så gotl som samlliga projekl.

CDCC avsätter nu lid vid varje möte till atl särskill granska någol av de pågående projekten. Under 1978 har projektet rörande språkutbildning diskuterats uttömmande.

StäUföreträdarkommittén beslöt alt inrätta en särskild kommitté för frågor rörande högre utbildning (Standing Conference on University Prob­lems - CC-PU). Denna kommitté har haft ett första möte under 1978. Vid detta invaldes Sverige i byrån för kommittén. Kommittén har ännu inte funnil sina arbelsformer. Viss oklarhet råder också beträffande dess upp­gifter och mandal i relation till CDCC.

1) Projekiverksumhei

Inom skolområdet driver CDCC etl projekt om hur den obligatoriska skolan skall tillgodose individens, samhällets och arbetsmarknadens krav. Sverige är representerat i projektgruppen och svenska försöksverksam­heter kommer att studeras.

Inom området högre utbildning och forskning driver CDCC ett projekt som f n. koncentrerar sitl arbete på medelhavsländemas problem. En rapport om den högre utbildningen i nordeuropeiska länder utarbetades under året. Sverige är representerat i projektgruppen.

Inom kulturområdet driver CDCC Ivå projekt. 1 det ena skall man bl. a. jämföra erfarenheter från olika städer beträffande hur kulturpolitik verk­ställs. Södertälje och Örnsköldsvik deltar från svensk sida. Det andra projektet behandlar kulturpolitik och audiovisuella media. Även i detta är Sverige representerat.

//') Pedogogisk forskning, informution och dokumentation

Arbetet med alt upprätta det datorbaserade informationssystemet Euro­pean Documeniaiion and Informalion Syslem for Education (EUDISED) fortsätter. Sverige är representerat i styrgruppen för EUDISED. EU­DISED har under året rönt en växande uppmärksamhet och ett flertal länder utanför Europarådet har visat slort intresse av systemet och vill ta del av arbetet.

Fackministerkonferenser

Den andra konferensen för ministrar ansvariga för kulturfrågor hölls den 23-27 oktober 1978 i Aten. Konferensens tema, vilket fastställts vid möten med en ämbetsmannakommitté som arbetat under Ivå år, var "kul­turella aspekter på utveckling".

Konferensen antog sju resolutioner. 1 en av dessa tas frågan om en "Europeisk kulturell charta" upp, i en annan uttalar man sig för ett fortsatt samarbete på kulturområdet inom Europarådets/CDCC:s ram. Konferen­sen uppmanar vidare CDCC atl låla utreda frågor rörande den mångnatio-nella kulturindustrin.

Nästa kulturministerkonferens skall hållas i Luxemburg.

Särskilda aktiviteter eller munifeslutioner

Med utgångspunkt från etl svenskt initiativ hölls den 7-9 november

Skr. 1979/80:21

13

1978 i Strasbourg en ämbetsmannakonferens över temat "Sociely and the Sludy of science, mathematics and technology". Vid konferensen diskute­rades del förhållandet att naturvetenskapen, matematiken och tekniken har en mindre tillfredsställande slällning i utbildningen och i kulturen som helhet saml konsekvenserna härav för samhällsulvecklingen och demokra­tin.

Konferensen rekommenderade en rad åtgärder att övervägas av den europeiska utbildningsministerkonferensen vid dess 1 l:e session i[REDACTED_EFTERNAMN] år 1979. Dessa innefattar bl.a. strävan att på alla stadier i utbildningssyste­met främja medvelenhet om vetenskap och teknik, åtgärder för en bättre iftbildning av låg- och mellanstadielärare på dessa områden samt aktioner för all molverka könsrollsbetingade attityder till studier i naturvetenskapli­ga och lekniska ämnen.

b) Sport

Fuckminisierkonferenser

Europarådets andra sportkonferens ägde mm i London den 47 april 1978. Sveriges delegation leddes av jordbmksminister Anders[REDACTED_EFTERNAMN]. Konferensen behandlade tre huvudämnen, nämligen regeringamas ansvar för idrotten, utvecklingen av den sportcharta på temat "idrott åt alla" som antagits vid 1975 års ministerkonferens samt etiska problem inom idrotten. Resolutioner antogs inom samtliga ämnesområden.

4. Ungdomsfrågor

a) Europeiska ungdomsfonden

Fonden har under året fördelat mer än 4 miljoner FF. Sverige har liksom tidigare år tillsammans med andra medlemsländer bidragit med frivilliga bidrag till fondens verksamhet. Sverige har under året erhållit en regerings­plats i fondens styrelse.

b) Europeiska ungdomscentret

Ungdomscentret har under året fortsatt sin verksamhet och arrangerat ett tjugotal kurser. Under året härden tillbyggda delen av centret öppnats. Till denna bidrog Sverige under 1978 med ett exlra bidrag om 100000 FF.

5. Hälsovård

Viktigure frågor i kommittéarbetet

Europeiska hälsovårdskommittén (European Public Health Committee - CDSP) slutbehandlade under året resolutioner och rapporter om "alko­hol och alkoholism", om "psykologens roll som medlem i ett medicinskt lag" och om "intemationella transporter och utbyte av humanbiologiska substanser". Kommittén slutbehandlade vidare en resolution om fortsatta ekonomiska bidrag under en treårsperiod från Europarådet till den Euro­peiska banken för djupfryst blod av ovanliga blodgrupper.

Till ämne för 1979 års samordnade forskningsprogram valdes "Kost­nadsutvecklingen inom hälso- och sjukvården i medlemsstaterna under senare år, vilka åtgärder som vidtagits, resultaten av dessa samt rekom­mendationer mot bakgmnd härav".

Skr. 1979/80:21

14

Kommittén föreslog alt expertkommittéer tillsätts för all behandla "Al­koholproblem hos ungdomar" och "Identifiering och motivering av be­folkningsgrupper som inte utnylljar samhällets förebyggande hälsovård".

Kommittén behandlade också en rapport om tillämpningen av "Mo­dema ledningsmetoder inom hälso- och sjukvårdsinstilutioner". Denna vann stor uppskattning, och kommittén rekommenderade all den skulle tryckas och ges stor spridning i medlemsländerna.

Kommittén diskuterade också erfarenheter av de olika medlemsländer­nas bilaterala överenskommelser med östeuropeiska stater på hälso- och sjukvårdsområdet bl. a. mot bakgmnd av atl vissa av dessa stater under hand har uttryckt intresse för Europarådels arbele främst beträffande blodfrågor, cancer och transplantation.

Av del pågående arbelet bör särskill nämnas arbetet med en resolution om artificiell insemination av människor. Arbelel har bedrivits tillsam­mans med Europeiska kommittén för juridiskt samarbete (European Com­mittee on Legal Cooperation - CDCJ). Det har emellertid visat sig svårt att uppnå enighel. Arbetet har därför kommit att dra ul på tiden längre än beräknat.

Under året diskuterade kommittén slutligen flera administrativa pro­blem, vilkel bl.a. har resulterat i en framställning om höjda bidrag till stipendiater och vissa kursdeltagare. Påpekanden har vidare gjorts om behov av en översyn av reglerna för stipendieverksamheten i syfte att öka antalet korta studieförsök, eftersom dessa har visat sig vara mest värde­fulla. På svenskt initiativ har också diskuterats en förbättrad organisation och planering av kommitténs arbete med förstärkta kontakter mellan kom­mittén och dess underordnade expertkommittéer.

6. Miljö- och regionala planeringsfrågor 

a) Miljöfrågor

Viktigare frågor i kommitléarbelet

Arbetet inom Europeiska naturvårds- och naturresurskommittén (Euro­pean Committee for the Conservation of Nature and Natural Resources -CDSN) har koncentrerats till frågor om nalur- och landskapsvård samt hotade växt- och djurarter. En särskild expertkommitté som haft till upp­gift att utarbeta en konvention rörande skyddet av vilda djur och växter i Europa har slutfört sitl arbete. Expertkommitténs rapport har överlämnats till ministerkommittén för fortsatt behandling. Avsikten är atl konven­tionen skall öppnas för undertecknande i samband med miljöministermötel i Bern i september 1979.

Expertkommittén för djurskydd har hafl ivå sammanträden. Under året påbörjade kommittén arbetet med en konvention om användningen av försöksdjur.

Fackmini st erkon.ferenser

Det fjärde mötet med den kommitté som förbereder det tredje miljömi­nistermötet (i Bern den 19-21 seplember 1979) ägde rum i september 1978. Miljöministermötel avses behandla bl.a. frågor rörande förhållandet mel­lan jordbmk, skogsbruk och naturvård.

Skr. 1979/80:21

15

b) Regional planering, byggnadsvärd och stadsplanering

Viktigure frågor i kommilléarbeiei

Under år 1978 har arbelet i Huvudkommittén för regional planering och byggnadsvård (Steering Committee for Regional Planning and the Archi-lectural Heritage CDAT) kommil alt i ökad utsträckning koncentreras lill atl ta fram underlag för dels arbelet med utkast lill en konvention om regional planering, dels förberedelserna för en kampanj om stadsförnyelse.

Fackministerkonferenser

Den fjärde europeiska planministerkonferensen ägde rum i Wien den 5-7 oktober 1978. Huvudtemat för konferensen var planering för landsbygds­områden. Med anledning av det regeringsskifte som ägde rum just vid denna tidpunkt kunde något svenskl statsråd icke della. Vid konferensen underslröks behovet av särskilda insatser för alt inom landsbygdsområden åstadkomma en balanserad ekonomisk och social utveckling, elt tillfreds­ställande skydd för natur- och kulturvärden och en bättre kontroll över bebyggelseutvecklingen i lätorlsnära områden.

Det beslöts att den femle europeiska planminislerkonferensen skall äga rum i Storbritannien år 1980 och att denna skall ägnas ål en analys av den då 10-åriga verksamheten. 1 anslutning därtill skall också diskuteras etl utkast lill en europeisk konvention om regional planering. Vid den femte planminislerkonferensen skall också en europeisk kampanj om stadsför­nyelse lanseras.

Särskildu uktivileter eller munifeslutioner

Under året har hållits ett seminarium i Grindelwald, Schweiz, om plane­ring för alpina områden och ett i Ferrara, Italien, om byggnadsvård och stadsplanering.

7. Regionala och kommunala frågor

Viktigure frågor i kommittéurbetel

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (Steering Commit­tee for Regional and Municipal Matters - CDRM) höll sitt iredje plenar-möte den 14-16 juni 1978. Enligt ställförelrädarkommitténs beslut äg­nades huvuddelen av detla sammanträde åt förberedelser för kommun­ministerkonferensen i Stockholm den 7-8 september 1978. Det andra mötet hölls den 22-24 november 1978. Delta möte ägnades främst ål 1978 och 1979 års arbetsprogram.

Bland de verksamheter som pågår inom kommittén kan nämnas följande sludier: decentralisering, medborgarinflytande, moderna tekniker för kom­munal administration inkl. rationell användning av datorer, kommunal ekonomi och glesbygdsfrågor.

Fuckminisierkonferenser

Den tredje kommunministerkonferensen hölls i Saltsjöbaden den 7-8 september 1978 under ordförandeskap av kommunminister Johannes An-lonsson. Vid konferensen behandlades frågor om medborgarinflylande och Ulvecklingen av den kommunala demokratin. Därvid ägnades särskild uppmärksamhet ät följande frägor: - problemen kring sådana grupper - främst invandrare, kvinnor, äldre

och handikappade - som är underrepresenterade i kommunala organ

Skr. 1979/80:21

16

-

olika sätl alt minska klyftan mellan medborgare och förtroendevalda

-

ökade möjligheler för medborgare att påverka kommunal planering

En huvudrapport som bygger på omfattande studier inom Europaråds­länderna låg till grund för konferensens arbele. Rapporlen behandlar bl. a.:

-

nya medier (lokalradio, kabel-lv, videogram)

-

kommunala folkomröstningar

-

medinfiytande i kommunal planering

-

decentralisering som medel förökat medinflylande

-

invandrarnas ställning och åtgärder för att öka dessas och kvinnomas inflytande i samhällel tillsammans med andra underrepresenterade gmpper, I.ex. pensionärer och handikappade.

De församlade ministrama antog en resolution om att stärka medborgar­nas inflyiande på lokal nivå och föreslog ett aktionsprogram för att utveck­la den kommunala demokratin.

Ministrarna betonade särskilt all förhållandena bör förbättras för in­vandrarna i fråga om möjligheter att delta i kommunal offentlig verksam­hel. Det rekommenderades att garantier skall övervägas som ger invandra­re rätten att rösta i kommunala val och att särskilda rådgivande organ för invandrarfrågor skall inrättas.

När det gäller frågan om bätlre möjligheter till kommunikation mellan medborgare och samhällsorgan uttalades att de kommunala myndighelema bör förmedla mer lättillgänglig information genom exempelvis lokala infor­matörer, bulletiner, broschyrer och nya lokala nyhetsmedier (kabel-tv och videogram).

För alt fördjupa medborgarnas inflytande på kommunal planering re­kommenderade ministrama en uppdelning av planeringsprocessen i väl åtskilda faser med material som presenteras överskådligt för medborgama.

Decentralisering kan - enligt resolutionen - engagera medborgama i de lokala frågoma bl.a. genom alt kommundelsorgan skapas med uirymme för rådgivande, upplysande och verkställande makt.

För att omsätta principema i den antagna resolutionen beslöt ministrar­na föra en aktiv forsknings- och informationspolitik, och öka det intema­tionella utbytet av erfarenheler inom ramen för Europarådels verksamhet.

8. Rättsfrågor

A. Konventioner som öppnuts för undertecknunde

(i) Den 15 mars 1978 öppnades för undertecknande ett tilläggsprotokoll till 1968 års europeisku konvention ungäende upplysningur om innehållet i fränimande rätl. Sverige har inte undertecknat protokollet.

Genom 1968 års konvention upprättas ett system som är avsett atl underlätta för judiciella myndigheler i konventionsstat att få upplysningar om innehållet i gällande rätt i annan sådan stat. Upplysningar kan inhämtas om gällade rätt på civilrättens och handelsrättens omräde, om rällegångs­förfarandet på dessa områden saml om domstolsorganisationen. Framställ­ning om upplysning får enligt konventionen göras först när rättsligt förfa­rande har inletts (jfr prop. 1969: 27).

Genom tilläggsprotokollet utvidgas konventionens system till att omfat­ta Upplysningar på straffrättens område. Sådana upplysningar fär begäras inte bara av domstol utan också av åklagare och kriminalvårdsmyndighet. Systemet utvidgas dessutom på det sättet att upplysningar på civilrättens

Skr. 1979/80:21

17

och handelsrättens områden får begäras av den som verkar inom ramen för ell offentligt rättshjälpssystem. Slutligen görs den ulvidgningen alt upplys­ningar i samtliga fall får inhämtas även innan rättsligt förfarande har inletts.

(ii) Den europeisku konventionen om bevisupptugning in. m. i ullundel i förvaltningsärenden öppnades för undertecknande den 15 mars 1978. Sve­rige har inte undertecknat konventionen.

Konventionen syftar till att förenkla samarbelel mellan förvaltnings­myndigheter i Europarådets medlemsstater. Konventionen innehåller be­stämmelser varigenom konventionsstat åtar sig all på begäran lämna upp­lysning om innehållet i sin förvaltningsrätt, att ge upplysningar om sakför­hållanden och ställa handlingar till förfogande samt atl la upp bevisning i förvaltningsärenden. I varje konvenlionsstat skall utses etl förmedlingsor­gan som skall ta emot och vidarebefordra ansökningar om åtgärd enligl konventionen.

(iii) Den 17 mars 1978 öppnades för undertecknande ell undra tilläggs-prolokoU till 1957 års europeiska utlämningskonvention.

Prolokollet ger möjligheter till utlämning för skallebrott och brotl mot lagstiftning angående andra pålagor samt tullar och valutatransaktioner. När utlämning sker för verkställighet av dom eller beslut som har medde­lats utan att den tilltalade har hörts personligen ges utlämnande stat möjlig­het att i vissa fall göra utlämnandet beroende av att den tilltalade kan få sin sak prövad på nytt.

Sverige deponerade ratifikationsinstmment för protokollet den 13 juni 1979.

(iv) Den 17 mars 1978 öppnades för undertecknande ett tilläggsproto-koU tiU 1959 års europeiska konvention om inbördes rättshjälp i brottmål.

Protokollet utsträcker rättshjälpskonventionens tillämpningsområde till fiskaliska brott. Det föreskrivs bl.a. att konventionsstaterna inte skall utnyttja möjligheten att avslå en framställning om rättshjälp enbart på den gmnden atl den hänför sig till en gäming vilken den anmodade staten betraktar som ett fiskaliskt brott.

Sverige deponerade ratifikationsinstmment för detta protokoll den 13 juni 1979.

(v) Den europeiska konventionen om kontroll av privatpersoners för­värv och innehav av skjulvapen öppnades för undertecknande den 28 juni 1978. Sverige har inte undertecknat konventionen.

Det huvudsakliga ändamålet med konventionen är att försöka kontrolle­ra överföringen av vapen mellan i första hand Europarådets medlems­stater. I detta syfte innehåller konventionen regler om underrättelseskyl­dighet och om dubbla tillstånd i de fall då ett vapen förs över från en medlemsstat till en annan eller mellan medborgare i olika medlemsstater.

B. Resolutioner som har antagits av ministerkommittén (i) Avtalsviten

I resolution (78)3 rekommenderas medlemsstaternas regeringar alt beakta vissa närmare angivna principer när ny lagstiftning rörande avtalsviten utarbetas. Dessa principer syftar lill att förebygga obilliga effekter av vitesklausuler. Det är sålunda inte tillåtet att kräva fullgörelse av huvud­förpliktelsen i tillägg tiU vilet och inle heller att kräva skadestånd samtidigt med vite. Oskäliga viten skall kunna jämkas.

Skr. 1979/80:21

18

(ii) Rättshjälp

Resolution (78)8 innehåller rekommendationer till medlemsstaternas rege­ringar rörande rättshjälp och rådgivning i rättsliga frågor. Medlemsstater­nas regeringar rekommenderas atl vidta åtgärder för att tillämpa vissa närmare angivna principer angående rättshjälp. Enligl dessa skall rätts­hjälp ges sä att ingen av ekonomiska skäl är förhindrad att hävda sin rätl vid domstol i civila, administrativa, sociala eller skatterältsliga ärenden. Därvid skall beaktas både vederbörandes ekonomiska förhållanden och de koslnader en rättslig prövning kan beräknas medföra. Atl en person förmår betala en del av rättegångskostnaderna skall inte utesluta rättshjälp. Den som får rättshjälp kan åläggas belala ett bidrag till kosinadema, som inte får överstiga vad han utan belydande svårighet kan betala. Motsvarande principer bör gälla vid juridisk rådgivning i ärenden av det slag som nyss nämnls.

(iii) Trunspluntution m. m.

1 resolution (78)29 uttalas att harmonisering av lagstiftningen rörande transplantation och annat utnyttjande av mänskliga organ och vävnader är önskvärd. Medlemsstatemas regeringar rekommenderas därför att när ny lagstiftning på detta område införs tillse atl denna lagstiftning överens­stämmer med vissa närmare angivna principer. Dessa principer syftar bl. a. till att skydda dem som ställer mänskliga organ eller vävnader till förfogan­de för transplantation eller annan användning för terapeutiskt eller diag­nostiskt ändamål eller i forskningssyfte. Vidare ges regler för när trans­plantation o. d. får ske från avlidna personer.

(iv) Jämställdhet mellun makar

I resolution (78)37 rekommenderas medlemsstaternas regeringar att verka för jämställdhet i civilrättsligt hänseende mellan makar. Som allmän prin­cip anges atl civilrältslig lagstiftning inte får ge den ena maken en förmånli­gare ställning än den andra. I resolutionen nämns bl. a. makarnas likställd-hel såviit avser rätl att välja bosättningsort, att ulöva yrke eller studier, att beslämma eget och barnens eftemamn, alt bidra till familjens underhåll, att sitta kvar i hemmet vid äktenskapets upplösning, atl förvalta gemensam egendom samt att företräda, vårda och underhålla barnen.

(v) Olovligt brukande av motorfordon

1 resolution (78)42 rekommenderas medlemsstaternas regeringar atl verka för alt stöld eller annat olovligt brukande av motorfordon i siörsta möjliga utsträckning förhindras. Detta bör enligl resolutionen ske dels genom föreskrifier om att molorfordon skall vara utrustade med stöldlås, dels genom regler om varning eller bötespåföljd för den som inte vidtar lämplig åtgärd för att förhindra olovligt brukande av motorfordon.

(vi) Ungdomsbrollslighel och sociala förändringur Resolution (78)62 innehåller rekommendationer till medlemsstaterna alt vidla åtgärder pä kriminal- och socialpolitikens område i syfte att resociali-sera ungdomsbrottslingar. Bl.a. förordas atl frihelsberövande påföljder skall användas inom kriminalpolitiken i så lilen ulsträckning som möjligt. I stället bör andra behandlingsmetoder väljas. På det socialpolitiska fältet rekommenderas ytterligare forskning, särskilt beträffande betydelsen av förebyggande åtgärder när det gäller resocialisering av familjer och ungdo­mar och i fråga om medel att uppnå solidaritet i samhällel.

Skr. 1979/80:21

19

Viktigure frågor i koinmitléurbeiet

(i) Europeisku kommittén för juridiskt samarbele (CDCJ)

Europeiska kommittén för juridiskt samarbele (European Committee on

Legal Cooperation - CDCJ) höll under år 1978 tvä möten. Kommitténs

29:e möte ägde rum den 3 7 juli och det 30:e mötet den 27 november-

I 

december.

1 syfte att uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådets medlemsländer pågår ulredningsarbete på en rad områden inom olika kommittéer under CDCJ. Bland de ämnen som har utretts under 1978 bör främst nämnas vårdnad om barn, åtgärder för alt underlätta för part atl föra talan vid domstol, skydd för den enskilde vid automatisk databehandling, automa­tisk databehandling av rättslig informalion, transplantation, makars rätts­ställning, följdverkningar i bevishänseende av nya meloder att återge handlingars innehåll, immunitet och privilegier saml rättsliga aspekter på de problem som uppstår i samband med slatslösa personer utan bestämt hemvist.

CDC. har under året föreslagit ministerkommittén atl anta utkast till resolutioner om jämställdhet mellan makar i civilrättsligt hänseende, om internalionelll ulbyle av och transport av transplantationsmaterial m.m. samt om artificiell insemination.

(ii) Europeisku kommittén för brotlslighetsfrågor (CDPC)

Europeiska kommittén för brottslighetsfrågor (European Committee on Crime Problems - CDCP) höll under 1978 sitl 27:e möte. Vid mötet, som ägde mm den 812 maj, behandlades bl.a. förslag till resolutioner om ungdomsbrottslighet och sociala förändringar, om förebyggande av olov­ligt brukande av motorfordon och om harmonisering av nationell vapenlag­stiftning. CDPC antog förslagen, det sistnämnda med vissa ändringar, och beslöt alt hänskjula dem till ministerkommillén. Vid mötet antogs också en slutlig rapport från ett särskilt möte om straffrättsliga reformer som över­lämnades till ministerkommittén. CDPC beslöt vidare att föreslå minister­kommittén att tillsätta två nya kommittéer, den ena angående samarbete mellan allmänhelen och polisen för all förebygga och upptäcka brotl och den andra om registrering och rehabilitering av dömda. Avsikten var att dessa kommittéer skulle börja sitt arbete år 1979 respektive år 1980 och därmed ersätta två andra underkommiltéer till CDPC.

Bland de frågor som under 1978 behandlades av CDPC:s underkommit­téer märks, ulöver de ämnen som ovan nämnls, avkriminalisering, straff­processuella frihetsberövanden, ekonomiska broll, terrordåd, internatio­nellt samarbete i fråga om brott mot konst, våldet i dagens samhälle samt vissa frågor rörande kriminalvård i anstalt.

Fuckminisierkonferenser

På inbjudan av Danmarks regering hölls det elfte europeiska justitiemi­nistermötet i Köpenhamn den 21 och 22 juni 1978.1 mötet deltog företräda­re för Europarådets medlemsstater utom Island och Malta. Vidare deltog Finlands justitieminister samt som observatörer Liechtensteins justitiemi­nister och företrädare för Vatikanstaten.

Av de frågor som diskuterades vid mötet kan nämnas de särskilda problem som uppstår för personer som avtjänar frihetsstraff i utlandet, åtgärder för atl underlätta för medborgarna att tillvarata sina intressen i rättsliga angelägenheter, frågan om dödsstraffets avskaffande, frågan om pä vilket sätl en modern administration kan tillgodose medborgarnas be-

Skr. 1979/80:21

20

hov samt frägan om förlusl av rättigheter i samband med straffdom. I samtliga ämnen utom det sislnämnda antog ministermölel resolutioner i vilka Europarådets ministerkommitté rekommenderas atl vidla vissa när­mare angivna åtgärder.

Till grund för diskussionen rörande de särskilda problem som uppstår för dem som avtjänar frihelsstraff i annal land än hemlandet låg en rapport som hade utarbetats av Sveriges justitieminister. 1 rapporten påpekade denne de svårigheter som anstallsintagna utlänningar har att göra sina rättigheter gällande samt de problem som uppslår då dessa av språkskäl inte kan få kontakt med personal och andra inlagna. Vidare framhölls den sociala isolering som drabbar dem som avtjänar frihetsstraff i främmande land till följd av att de är avskurna från konlakt med sina familjer. Justitie-ministem erinrade också om de problem som uppkommer för intagna med annan religion och främmande seder.

Ministermölel antog en resolution i vilken justitieministrarna hänvisade lill resolutionerna (73) 5 och (75) 3 av Europarådets ministerkommitté som innehåller vissa minimiregler rörande behandling av intagna. Ministrama anmodade i resolutionen Europarådels medlemsstater atl tillträda de Euro­parådskonventioner som syftar till att minska antalet personer som avtjä­nar frihetsstraff i annat land än hemlandet, särskilt konventionen om intemationell giltighet av brottmålsdomar och konventionen om överföring av lagföring i brottmål. Sverige har ratificerat dessa konventioner. Vidare rekommenderade justitieministrama Europarådets ministerkommitté att uppdra åt Europeiska kommittén för brottslighetsfrågor (CDPC) att under­söka vilka omständigheter som gör det svårt för medlemsstaterna att tillträda nämnda konventioner. CDPC bör enligt justitieministrarna över­väga möjligheten att utarbeta modellavtal avseende ett enkelt förfarande för överföring av intagna mellan olika stater. CDPC bör enligt resolutionen också studera möjligheten att ge dem som avtjänar frihetsstraff i annat land än hemlandet förbättrad social service genom samarbete länderna emellan. Slutligen ansåg justitieministrarna att CDPC bör studera vilka åtgärder som i övrigt kan vidtas för att minska svårigheterna för sådana intagna, t. ex. när det gäller språkproblem samt kullurella och religiösa problem.

Diskussionen rörande lämpliga åtgärder för att underlätta för medbor­gama atl tillvarata sina intressen i rättsliga angelägenheter ägde rum på gmndval av en rapport som hade utarbetats av den franska justitieminis­tern. Inom detta ämnesområde har inom Europarådet redan utförts visst arbete, vilket har lett till tre rättsliga instmment - resolution (74) 5 om rättshjälp i civila, kommersiella och administrativa frågor, resolution (78) 8 om rättshjälp och juridisk rådgivning samt en europeisk överenskommelse den 27 januari 1977 om vidarebefordran av ansökningar om rättshjälp. I en resolution rekommenderade justitieministrarna Europarådets minister­kommitté att uppdra ål Europeiska kommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) att behandla detta ämne med förtur. Därvid bör CDCJ enligt resolutionen särskilt studera vilka åtgärder som kan vidtas för all göra medborgarna medvetna om sina rättigheter och hur de skall göra dessa rättigheter gällande, vad som kan göras för att minska rättegångskost­nader, vilka möjligheter som finns alt införa en enkel och billig process-form för mål om mindre värden och ett system för lösning av dylika tvister genom medling samt möjliga åtgärder för alt påskynda handläggningen vid domstol.

Luxemburgs justitieminister var diskussionsledare i ämnet "Hur kan en modern administration tillgodose medborgarnas behov." Justitieministrar-

Skr. 1979/80:21

21

na antog en resolution i vilken de rekommenderade Europarådets minister­kommitté alt ge CDCJ i uppdrag att på grundval av diskussionerna vid ministermötet undersöka vilka åtgärder som behövs för atl förbättra infor­mationen och rådgivningen lill medborgama så atl dessa blir mera med­vetna om sina rättigheter och om de medel som står lill buds för atl hävda dem.

Frågan om dödsstraffets avskaffande hade tagits upp av Österrikes justitieminister, som inledde diskussionen i ämnel. I sitt inledningsanfö­rande erinrade han om den utveckling som hade ägt rum på det internatio­nella planet i fräga om avskaffande av dödsstraffet. Han pekade därvid bl.a. på den konferens i ämnet som Amnesty International år 1977 höll i Slockholm. 1 sammanhanget underslrök han vikten av att denna utveck­ling fortsatte, trols de terroristdåd som under senare år hade ägt rum i Europa. Han ansåg att Europarådet, vars verksamhet är gmndad på re­spekten för mänskliga rättigheter, borde känna etl särskill ansvar när det gäller all understödja ansträngningarna på del internalionella planel att avskaffa dödsstraffet. 1 en resolution rekommenderade justitieministrama Europarådets ministerkommitlé atl hänskjula frågor rörande dödsstraffet till lämpliga organ inom Europarådel för studier.

Särskildu uktivileter

Under tiden den 6-8 juni 1978 hölls det åttonde kollokviei om europeisk lag i Neuchälel. Kollokviei ägnades avlalsrättsliga siandardvillkor.

Under tiden den 20-23 november 1978 hölls i Strasbourg en konferens med deltagande av företrädare för kriminologiska forskningsinstitut. Syftet med konferensen var att diskutera allmänhetens attityder i fråga om brott och lagföring. Vid konferensen diskuterades olika omständigheter som kan anlas påverka allmänhetens uppfattning i dessa frågor. I debatten under­ströks bl.a. betydelsen av allmänhetens uppfattning om brottslighetens omfattning och karaktär. Konferensen antog vissa uttalanden med förslag till åtgärder för att förbättra informationen till allmänheten i brottsfrågor, riklade till CDPC att beaktas inom ramen för kommitténs fortsatta verk­samhet.

(iii) Massmediekommittén

Massmediekommittén (Ad hoc committee of experts on the Mäss Media - CAHMM) diskuterade under 1978 de underställda expertgmppemas arbete. En förändrad indelning från fyra till tre expertgmpper genomför­des.

Under sina möten utarbetade expertgrupperna dokument rörande bl. a. fritt informationsutbyte och statens roll och uppgifter i relation till media. Dämtöver har gruppema också avsatt tid till att diskutera arbetet på massmedieområdet i andra internationella organisationer.

///. Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Europarådets fond för bosättning och regional utveckling (Resettlement Fund), vilken bildades är 1956 som ett instrumenl i flyktingpolitiken, används numera huvudsakligen för att slödja utvecklingsprojekt i sådana regioner som har drabbats eller hotas all drabbas av stora befolkningsom­flyttningar. Sverige anslöl sig till fonden som femtonde medlem den 1 juli 1977. Under år 1978 fick denna yllerligare fyra medlemmar, nämligen Danmark och Norge samt Nederländerna och Spanien.

Skr. 1979/80:21

22

Fondkapitalet uppgick den 31 december 1978 till 9735 000 US dollar. Under året beviljades lån om ca 205 milj. dollar till projekt i Italien, Turkiet, Grekland, Cypern, Portugal, Island och Frankrike. Sedan till­komsten har fonden beviljat lån om sammanlagt ca 642 milj. dollar.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979