Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1981/82:207

med överlämnande av aUmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning;

beslutad den 1 april 1982.

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag av regerings­protokoll allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning för år 1981.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

I    Riksdagen 1981/82. 1 saml. Nr 207

Skr. 1981/82:207

Skr. 1981/82:207

Utdrag

EKONOMIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-04-01

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse till riksdagen med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning

I enlighet med riksdagens beslut skaU en årlig redovisning av allmänna pensionsfondens fjärde fondsstyrelses placeringar och övriga verksamhet lämnas tUl riksdagen (NU 1974:37, rskr 253). För verksamhetsåren 1976-

1980   har regeringen lämnat redovisningarna i skrivelser till riksdagen se­

dan fondstyrelsen - i enlighet med 24 § reglementet (1959:293) angående

allmänna pensionsfondens förvaltning - har överlämnat förvaltnings- och

revisionsberättelserna till regeringen.

Fjärde fondstyrelsen har den 12 mars 1982 till regeringen överiämnat årsredovisning för år 1981 som innehåller verksamhetsöversikt, förvalt­ningsberättelse med resultaträkning och balansräkning samt revisionsbe­rättelse. I årsredovisningen har också tagits in tabeller som visar allmänna pensionsfondens innehav per den 31 december 1981 av aktier och av konvertibla skuldebrev. Av redovisningen framgår att nettoresultatet år

1981   uppgick tiU 91,1 milj. kr. mot 21,6 milj. kr. för år 1980. TUlgångama

vid utgången av år 1981 uppgick fill 1700 milj. kr. Därav utgjordes 1338

milj. kr. av aktier och 94 milj. kr. av konvertibla skuldebrev. Vid utgången

av 1980 uppgick tillgångarna till 1446 milj. kr., varav akfier 1187 milj. kr.

och konvertibla obligafioner och skuldebrev 66 milj. kr.

Av fondens rörelseöverskott har fondstyrelsen enligt numera gällande regler (prop. 1978/79: 165, NU 10, rskr 62, SFS 1979:1056) överfört 80% till de övriga fondstyrelserna som bidrag till pensionsutbetalningarna. För år 1981 utgjorde bidraget 83 milj. kr. mot 69 milj. kr. år 1980.

Den översikt av verkställande direktören som är fogad vid årsredovis­ningen innehåUer uttalanden om aktiemarknaden år 1981, fondens portfölj, den effektiva avkastningen på dess placeringar m. m. Av översikten fram­går bl.a. följande. Fondens nyplaceringar under 1981 uppgick fill 477 milj.

Skr. 1981/82:207

3

kr. Samtidigt har värdepapper med ett anskaffningsvärde på 298 milj. kr. sålts. Värdepappersinnehavet mätt i anskaffningsvärden har alltså under året ökat med netto 179 milj. kr., från 1252 milj. kr. till 1432 milj. kr. Jämfört med de riärmast föregående åren har nettoplaceringarna 1981 varit störte och volymen köp och försäljningar väsentligt större. Nettoplace­ringarna har påverkats av den livliga nyemissionsverksamheten och den ökade värdepappersoiiisättningen är en avspegling av kurs- och omsätt-ningsutveckhtigen på aktiemarknaden.

Av översikten framgår också att vid slutet av 1981 var marknadsvärdet på fondens värdepappersportfölj 749 milj. kr. högre än anskaffningsvärdet (jfr värdepappersförteckningen i förvaltningsberättelsen). Vid slutet av föregående år var motsvarande övervärde 119 milj. kr. Ökningen under året av marknadsvärdet i förhållande tUl anskaffningsvärdet var sålunda 630 milj. kr. Om man tUl detta belopp lägger summa utdelningar och räntor på konverteringslån, 74 milj. kr., och netto realisationsvinster, 71 milj. kr., blir det totala ekonomiska utfallet av 1981 års portföljförvaitning 775 milj. kr. Ställer man detta belopp i relafion tiU marknadsvärdet på portföljen vid årets början, 1 371 mjlj. kr. betyder detta en effektiv avkastning under 1981 på 57%.

Regeringen har tidigare denna dag på föredragning av chefen för social­departementet fastställt balansräkningen och förordnat ledamöter i fond­styrelsen för en period av tre år.

Jag hemställer att regeringen överlämnar årsredovisningen till riksda­gen.

Regeringen besjutar i enlighet med föredragandens hemställan.

ti    Riksdagen 1981182. 1 saml Nr207

Skr. 1981/82:207

5

BUaga

ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen

ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 1981

Skr. 1981/82:207

6

Allmänna Pensionsfonden

Första, andra och tredje AP-fonderna

Allmänna Pensionsfonden (AP-fonden) tillkom i samband med att ATP-systemet infördes fr. o. m. 1960. AP-fonden har till uppgift att förvalta de avgifter som eriäggs för att finansiera ATP-pensionerna. FörvaUningen delades upp på tre fondstyrelser (med ett gemensamt kansli), beroende på varifrån avgifterna kom (avgifter för anställda i offenfiig tjänst, för anställ­da i störte privatägda företag resp. övriga avgifter).

Första, andra och tredje fondstyrelsernas kapitalförvaltning avser en­bart obligationer och vissa andra typer av fordringsbevis. Det samman­lagda belopp som förvaltas av de tre första fondstyrelserna uppgick vid årsskiftet 1981/82 till 176 miljarder kronor. Två tredjedelar av detta belopp har gått till staten, kommunerna och bostadssektorn, en Qärdedel till det industriella näringslivet och återstoden fill kraftverksbyggande och fill lantbmket.

På inifiativ av en statlig utredning, Kapitalmarknadsutredningen, beslöt riksdagen 1973 att AP-fondens verksamhet skulle utsträckas till aU omfatta även fillförsel av riskkapital fill näringslivet. För att handha denna del av verksamheten inrättades en fjärde fondstyrelse med eget kansli, som träd­de i funktion fr. o. m. 1974.

Fjärde AP-fonden

Syftet med Qärde AP-fonden är "att filiföra företagen mera eget kapital fill gagn för industriell expansion och ökad sysselsättning". De medel som enligt riksdagsbeslut tillförs fjärde AP-fonden - och som överförs från första-tredje delfonderna - skall placeras i aktier, i konvertibla skulde­brev (dvs. skuldebrev som på vissa villkor kan bytas ut mot aktier) eller skuldebrev med optionsrätt att teckna aktier. Placeringarna skall tillgodose kraven på god avkastning, riskbegränsning och tillfredsställande betal­ningsberedskap.

Fonden får enbart köpa svenska aktier (och skuldebrev utfärdade av svenska akfiebolag). Vidare gäller den begränsningen, att fonden inte får äga bank- och försäkringsaktier. I reglementet för AP-fondens verksamhet har fastställts en övre gräns för hur stort fondens engagemang får vara i ett enskilt företag - fonden får inte äga aktier motsvarande mer än 10% av röstvärdet för samtliga aktier i ett bolag. Samma typ av regel - med begränsning till 5 % - gäller fö för försäkringsbolag.

Fjärde AP-fonden tillför näringslivet riskvUligt kapital direkt, dvs. i samband med nyemissioner. Lika viktigt är emellertid det stöd för aktie­marknaden som fondens nettoplaceringar i övrigt utgör.

Skr. 1981/82:207

7

Fondstyrelsen fattade 1980 ett principbeslut att fonden skall kunna enga­gera sig också i icke börsnoterade företag, i första hand företag som inom ett antal år kan bli aktuella för börsintroduktion. Sådana företag är ofta mer expansiva än företag som nått längre i tillväxtprocessen. Samtidigt är möjligheterna begränsade för onoterade företag att med bibehållen själv­ständighet få tillskott av riskkapital utifrån.

Sedan fjärde AP-fonden tillkom har riksdagen beslutat att sammanlagt 1850 mkr. skall överföras till fonden från de övriga delfonderna. Av detta belopp har hittiUs lyfts 1400 mkr. enligt följande:

1974

300 mkr.

1975

200 mkr.

1976

300 mkr.

1977

200 mkr.

1978

250 mkr. 1981    150 mkr.

Återstående 450 mkr. kommer att lyftas under de närmaste 3-4 åren.

Fjärde fondstyrelsen har tolv ledamöter (med lika många suppleanter) som förordnas av regeringen. Av ledamöterna utses två som företrädare för kommunerna, tre för arbetsgivare och fem för arbetstagare. Mandat­perioden är tre år. Fondens kansli, som sköter den löpande fondförvalt­ningen, består f. n. av sex personer.

Det ekonomiska resultatet av Qärde AP-fondens verksamhet är samman­satt av aktieutdelningar, räntor på konverteringslån och likvida medel samt kursvinster och kursförluster på sålda värdepapper, allt minskat med för­valtningskostnader. Värdeförändringarna i portföljen på gmnd av utveck­lingen på aktiemarknaden kommer inte fram i resultaträkningen. Av rörel­seresultatet (aktieutdelningar och ränteintäkter minskade med förvalt­ningskostnader) återgår 80% till förstatredje delfonderna.

Den aktuella bilden av Qärde AP-fonden och dess verksamhet förmedlas av verkstäUande direktörens översikt och årsredovisningen på följande sidor.

Fjärde AP-fonden

Styrelse

Ledamöter

Bengt Lyberg, f. d. landshövding, ordförande

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], generaldirektör, vice ordförande

Erik[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd

Roland Agius, direktör

Hans Werthén, tekn. doktor

Nils Landqvist, docent

Skr. 1981/82:207

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], LO:s andre ordförande

Enar[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Lars[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Kurt Lanneberg, ekonomichef

Hans Hellers, förbundsordförande

Suppleanter

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN], statssekreterare Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsledamot Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], försäljningschef Sven Järdler, förbundsdirektör Karl Erik Önnesjö, disponent Stig[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomidirektör Robert Alderin, direktör Lage[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande Sven Wehlin, andre förbundsordförande Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande Christer Wretborn, utredningssekreterare Tobias[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Verkställande direktör

Sten Wikander

Revisorer

Gösta Renlund, bankdirektör, ordförande Arne[REDACTED_EFTERNAMN], direktör Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef Gösta Telestam, direktör

VDs översikt

Aktiemarknaden 1981

Trots en successivt försvagad konjunktui" visade den svenska aktiemark­naden under 1981 en starkt posifiv utveckling. Med undantag för en för­svagning under augustiseptember steg kurserna praktiskt taget oavbru­tet. Från årsskifte tiU årsskifte höjdes kursnivån (mätt med tidskriften Affärsvärldens generalindex) med 56,9%. Sedan oktober 1980, då kurs­uppgången satte in efter ett par års stagnafion, har ökningen varit drygt 85%.

Skr. 1981/82:207

9

Stockholmsbörsen utvecklades 1981 väsenfiigt gynnsammare än bör­serna i andra länder. I Tokyo var uppgången 15%, i London 10% och i Amsterdam och Bryssel några få procent. I Frankfurt, Paris och New York sjönk kurserna. Eftersom de fundamentala faktorerna bakom akfiekursut-vecklingen (konjunkturer och penning- och kreditpolitik) varit i stort sett desamma i hela västvärlden måste utvecklingen av den svenska aktiemark­naden förklaras av tekniska/marknadsmässiga faktorer, som varit specifika för Sverige.

Den faktor av defta slag som sannolikt haft den största betydelsen är skattefondsparandet, som fick starkt ökad omfattning under 1981 och som byggdes ut genom systemet med företagsanknutna aktiefonder. MeUan en och en halv miljard kronor torde ha tillförts aktiemarknaden via skatte­fondsparandet under 1981. En annan faktor som stimulerat den svenska börsen har varit ett starkt intresse - för första gången på flera år - för svenska aktier från utländska placerare. I första hand har detta gäUt några få företag inom områdena läkemedel och bioteknik men i viss mån också andra företag, som med internationell måttstock tett sig undervärderade. Att premieobligationsmarknaden på grund av ändrade skatteregler fick en starkt minskad betydelse har troligen medfört aft en del pengar strömmat över till aktiemarknaden. Slutligen torde devalveringen i september (som också möjliggjorde mer påtagliga lättnader i penningpolitiken) med förbätt­rade utsikter för exportföretagen framför allt under 1982 ha haft en posifiv aktiemarknadseffekt under senhösten.

De starkt stigande börskurserna 1981 är inte uttryck för någon lönsam­hetsförbättring i företagen genomsnittligt sett. 1 nedanstående tabeU illu­streras utvecklingen av avkastningen på eget kapital i börsföretagen' sedan mitten av 1970-talet. Även om fillgängliga uppgifter beträffande 1981 är osäkra torde räntabiliteten ha sjunkit jämfört med 1980, framför allt bero­ende på effekterna av ändrade valutakurser.

Lönsamheten i börsföretagen

Procent

1975

1976

1977          1978

1979

1980

1981

Avkastning pä eget kapital Nyemissionsränta för industriobligationslån

8,5

10,3 -9,5

6,6 9,25-10

2,3            4,2 9,75-10 9,75-10,5

10,2 10-11

10,8 11,75-13,5

ca 9 14,75-15

Som en jämförelse återges i tabellen nyemissionsräntan resp. år för 15-åriga industriobligaUonslån. Endast ett år, 1975, har avkastningen på risk­kapitalet överstigit den aktuella räntan på långfristigt främmande kapital för företagen.

' Exkl. banker, försäkringsbolag och investmentbolag. Avkastningen efter 50% schablonskatt på justerat eget kapital vid resp. års ingång.

Skr. 1981/82:207

10

Samtidigt som aktiemarknaden tiUfördes nya pengar ökade också företa­gens efterfrågan på tiUskott av riskkapital. Akfiemarknadsutvecklingen gav utrymme för en kraftigt ökad nyemissions- och nyintrodukfionsverk-samhet. Summa kontantemissioner av akfier och konverteringslån samt nyintrodukfioner riktade fill den svenska marknaden steg från ca 125 mkr. 1980 tiU ca 1800 mkr. 1981. HärtiU kommer närmare 800 mkr. i emissioner av svenska företag, riktade till utlandet.

Diagrammet belyser också sambandet meUan aktiekurser och nyemis­sionsvolymer och därmed andrahandsmarknadens betydelse för näringsli­vets riskkapitalförsörjning.

Marknaden tillfördes nio nya företag under året, medan sex bolag upp­hörde att vara börsbolag. Av de nytiUkomna företagen var inte mindre än sex fastighetsbolag och ett investmentbolag. Av de avförda bolagen var fyra rörelsedrivande.

Med stigande kurser och en starkt ökad nyemissionsverksamhet har följt en starkt ökad aktieomsättning. På fondbörsens Al-lista omsattes under året 17,9 mdr kronor jämfört med 7,5 mdr kronor 1980. På All-listan, för vilken jämförelsetal för 1980 saknas, omsattes 1981 0,7 mdr kronor.

Som framgår av diagram I var skUInaderna i kursutveckhng ganska små mellan de viktigaste delbranscherna, ca ± 5 procentenheter över året som helhet i förhållande till generalindex. Kurvorna har följt varandra mycket nära med ett undantag, skogsaktierna, som under sommarmånaderna visa­de en betydligt starkare uppgång och därefter en starkare nedgång än övriga akfier. Förklaringen till denna avvikelse är sannolikt marknadens föreställningar om effekterna på kort sikt av valutakursutvecklingen, sär­skilt då en allt starkare US-dollar. Mot bakgrund av iakttagelsen i föregå­ende årsberättelse att verkstadsaktierna under femårsperioden 1976-80 utvecklats väsentligt sämre än generalindex bör det påpekas att index för verkstadsaktier 1981 stigit snabbare (62,3%) än generalindex. Utveckling­en av ett branschindex är emellertid i hög grad beroende av avgränsningen av branschen. I ett annat indexsystem (fidskriften Veckans Affärers) har verkstadsakfierna utvecklats sämre än totalindex. Verkstadsbranschen omfattar där ytterligare några företag, för vilka kursutvecklingen i flertalet fall varit svag. Osäkerheten i fråga om delindexserierna gäller naturligtvis i än högre grad branscher med ganska få företag.

Av de branscher som inte illustreras i diagrammet har två utvecklats väsenfiigt sämre än generalindex (metall- och stålmanufaktur -I- 35,4% och handelsföretag-I-42,8%) och två väsenfiigt bättre (rena investmentbo­lag 4-69,4% och banker-I-81,9%). I fråga om investmentbolagen innebär detta att den s. k. investmentbolagsrabatten minskat under 1981. Föreställ­ningen att fastighets- och byggbolagen som gmpp utvecklats speciellt gynnsamt håUer inte streck - branschindex steg med 48,1 %.

Frågan om de mindre och medelstora företagens riskkapitalförsörjning har under året ägnats särskild uppmärksamhet. I november publicerade en

Skr. 1981/82:207

11

stafiig utredning ett delbetänkande, "Tillväxtkapital" (SOU 1981:95) med förslag om ätgärder syftande till en breddning av aktiemarknaden. Styrel­sen för Teknisk Utveckling lade i december fram ett förslag om bl.a. bildande av en ny typ av minoritetsinvestmentbolag efter amerikanskt mönster.

Fondens portfölj

Fondens nyplaceringar under 1981 uppgick till 477 mkr. (170 mkr). Samtidigt har värdepapper med ett anskaffningsvärde på 298 mkr. (44 mkr.) sålts. Värdepappersinnehavet mätt i anskaffningsvärden har alltså under året ökat med netto 179 mkr. (126 mkr.), från 1252 mkr. tiU 1432 mkr.

Jämfört med de närmast föregående åren har nettoplaceringarna 1981 varit större och volymen köp och försäljningar väsenfiigt störte. Nettopla­ceringarna har påverkats av den livliga nyemissionsverksamheten, och den ökade värdepappersomsättningen är en avspegling av kurs- och omsätt­ningsutvecklingen på aktiemarknaden. Marknaden har givit utrymme för "arbitrageaffärer" mellan olika akfieserier, fria resp. bundna akfier, aktier med resp. utan kupong etc. Vidare ingår i köp- och försäljningssiffrorna värdepappersbyten i samband med uppköpserbjudanden.

Vid slutet av 1981 ingick 45 (41) företag i fondens portfölj (enbart aktier i 34 företag, aktier och konverteringslån i 8 företag och enbart konverte­ringslån i 3 företag). Dessutom har fonden icke konvertibla förlagsbevis i ett företag (Volvo). Dessa har erhålUts som deUikvid vid utbyte av aktier i Beijerinvest mot Volvoaktier och redovisas i balansräkningen som en tillfällig placering utanför värdepappersportföljen.

Nya börsnoterade företag i portföljen är AEG, GuUspång, Korsnäs-Marma, NPL, Saab-Scania, Scansped och Swedish Match. Fonden har avyttrat sina innehav i Beijerinvest (i utbyte mot akfier i Volvo), Fläktfab-riken, Nife Jungner, Rötor Maskiner (de två sistnämnda i samband med uppköpserbjudande) och Uddeholm.

Nettoköp av aktier har gjorts i Electrolux, Esselte, MoDo, Prospector, SCA och SKF. Akfieinnehaven har minskats i AGA, ESAB, FABEGE, Fagersta, Fortia, Incentive, Perstorp, Pharos, Ratos och Volvo.

Portföljen av konverteringslån har fortsatt att öka. Fonden har köpt konvertibla skuldebrev i Electrolux, FABEGE (i samband med försälj­ningar av aktier) och Promotion. Fonden har vidare förvärvat en del av det konvertibla förlagslån, som Bahco emitterade under året i samband med sitt köp av Hiab-Foco. Två svenska företag, AGA och LM[REDACTED_EFTERNAMN], har under 1981 emitterat konvertibla förlagslån på den internationella kapital­marknaden. Fonden har köpt nom. USD 500000 i vardera lånet med utnyttjande av switchvaluta.

Skr. 1981/82:207

12

Av icke börsnoterade aktier har fonden i en riktad nyemission förvärvat drygt 11% av aktiekapitalet i Paul Anderson Industrier AB (PAI) och lämnat företaget ett konvertibelt föriagslån på 5 mkr. Fondens totala engagemang i PAI uppgår därmed till ca 7,5 mkr. PAI är moderbolag i en koncern med inriktning främst på byggnadsentreprenader, byggmaterial och maskinuthyrning. Koncernen har ca 1600 anställda och en omsättning 1981 på drygt 800 mkr. Vidare har fonden i en nyemission, riktad huvud­sakligen till ett antal institutionella aktieplacerare, förvärvat aktier med ett anskaffningsvärde av 1,7 mkr. i Yngve Kullenberg Byggnads AB. Detta företags rörelse omfattar väsentligen byggnadsverksamhet med fastighets­försäljning, fastighetsförvaltning samt tomt- och fritidsverksamhet.

Diskussioner pågår i januari 1982 om ett eventuellt engagemang i KF Industrier AB.

Övriga förändringar i portföljen är marginella. Fondens deltagande i nyemissioner under året uppgick till ett sammanlagt belopp av 65 mkr. Det innebär att en förhållandevis stor del av fondens nettoplaceringar under året gått tUl nyemissioner. Fondens engagemang i dessa har varit relativt sett störte än fondens andel av den totala aktiemarknaden (jfr nedan).

Under våren genomförde fonden en informationskampanj om sitt intres­se för engagemang i icke börsnoterade företag. Huvudmomentet i kampan­jen utgjordes av en folder, "Porträtt av en företagsbyggare som vill ha sin frihet kvar". Foldern skickades fill ca 1750 företag med mer än 100 anstäUda och liU alla auktoriserade resp. godkända revisorer. Fondens personal har också medverkat med föredrag i ämnet vid ett antal regionala möten med kontorsföreståndare i de tre största affärsbankerna.

Marknadsvärdet på fondens portfölj av börsnoterade aktier vid utgången av 1981 utgjorde 2,5 % av det samlade börsväldet av samtliga börsnoterade företag (exkl. banker och försäkringsbolag, vilkas aktier fonden inte får förvärva) vid samma tidpunkt.

Fondens fem största placeringar 1980 och 1981

Marknadsvärden mkr.

Vid slutet

Förändring netto under

Vid slutet

av 1980

året genom köp/nyemis-

av 1981

sion               försäljning

Astra

131 ( 1)

L M[REDACTED_EFTERNAMN]

90(5)

-1- 3

AGA

116(2)

-1-13

Volvo

93(4)

SCA

53(-)

+32

Sandvik

114(3)

-

- 4

243 ( 1)

195 ( 2) 136 ( 3)

-28

130 ( 4)

129 ( 5) 124 (-)

Fondens fem största engagemang (aktier och konverteringslån samman­tagna), mätt efter marknadsvärden, redovisas i nedanstående tabell. Astra är sedan 1978 fondens största enskilda placering. Under 1981 har den

Skr. 1981/82:207

13

förändringen inträffat att Sandvik utgått ur gmppen och ersatts av SCA. L M[REDACTED_EFTERNAMN] har tack vare en mycket gynnsam kursutveckling blivit fondens näst största engagemang.

Utöver de i tabellen redovisade företagen hade fonden ett engagemang av storleksordningen 100 mkr. eller mer i ytterligare två företag, nämligen ASEA och Fortia.

De fem största innehaven svarade vid slutet av 1981 för 38% av det totala marknadsvärdet på fondens portfölj. Andelen har de senaste åren varit sjunkande (1979:45%, 1980:40%).

Fördelningen på branscher av fondens portfölj framgår av tabellen ne­dan. Branschindelningen är den som tidskriften Affärsvärlden fillämpar och som ligger till gmnd för tidskriftens indexberäkningar.

Portfä(jens fördelning på branscher

Procent, mätt efter marknadsvärden

Fondens portfölj

Andel av totalt

Bransch

1979

1980

1981

börskapital

Verkstadsindustri

36

33

33

27

Skogsindustri

6

6

10

12

Metall- och stålmanufaktur

13

10

9

7

Handelsföretag

1

1

1

2

Fastighets- och byggbolag

4

4

4

10

Investmentbolag, blandade

7

9

7

9

Investmentbolag, rena

1

1

1

9

Övriga

33

36

36

24

100

100

100

100

Förändringarna under 1981 i portföljens branschmässiga fördelning är med ett undantag små. Andelen skogsaktier har genom köp för samman­lagt ca 65 mkr. ökat från 6 till 10% av portföljvärdet.

Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig på vissa punkter från akfiemarknadens fördelning på branscher. Å ena sidan har fonden väsent­ligt lägre andelar fastighets- och byggbolagsaktier och aktier i rena invest­mentbolag. Å andra sidan är andelarna för verkstadsakfier och den mycket heterogena gmppen "Övriga" aktier väsenfiigt högre. I det sistnämnda fallet påverkas siffran av fondens stora engagemang inom läkemedelsindu­strin (Astra och Fortia). Enbart dessa utgör närmare 16% av portföljvär­det.

Likvida medel

Vid utgången av 1981 uppgick fondens likvida medel till 260 mkr., vilket innebär en ökning under året med 71 mkr. Ökningen beror på att det till fonden överförda gmndkapitalet under året höjts med 150 mkr.

 Exkl. banker.

* Netto efter avdrag av kortfristig skuld för köpta värdepapper.

Skr. 1981/82:207

14

Förändringen av de likvida medlen uppstod på följande sätt:

66

40

150

256

-113

- 69

-    3

-185

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Ökning av grundkapital

Nettoplaceringar

i värdepapper

Bidrag tiU pensionsutbetalningar

Förvaltningskostnader

___ 

___ 

Likviditetsförändring

71

De likvida medlen är placerade i bankcertifikat och på specialkonto i bank. Den genomsnitfiiga förtäntningen under året var 14,2% (13,3%).

Den högre avkastningen återspeglar det genomsnitthgt högre ränteläget för korta placeringar under 1981.

Fondkapital och bokföringsmässigt resultat

Fondens grundkapital - dvs. det kapital som överförts från 1-3 AP-fonderna tUl AP-fondens Qärde fondstyrelses förvaltning - utgjorde vid slutet av föregående år 1250 mkr. Uppsamlade överskottsmedel var 122 mkr., och det totala fondkapitalet vid ingången av 1981 var alltså 1372 mkr.

Genom riksdagsbeslut i mars 1981 har det högsta belopp som får över­föras till Qärde fondstyrelsens förvaltning från de övriga delfonderna höjts fill 1 850 mkr. Av ökningen med 600 mkr. har fonden under 1981 filiförts 150 mkr.

Vid beräkningen av fondkapitalet och i fondens redovisning i övrigt skall enligt reglementet för Allmänna Pensionsfondens förvaltning tillgångarna tas upp till anskaffningsvärden. Det innebär att det i resultaträkningen redovisade resultatet av verksamheten inte har påverkats av oreaUserade kursvinster och kursförluster.

Aktieutdelningama ökade 1981 med inte fullt 10 mkr. fiU 66 mkr. Ök­ningen beror till störte delen på utdelningshöjningar i de företag i vilka fonden är engagerad. Utdelningsintäkterna har påverkats negativt med drygt 3 mkr. genom att aktier sålts före avstämningsdagen för utdelning och sedermera återköpts.

Ränteintäkterna uppgick tiU 40 mkr (34 mkr.). Av ökningen jämfört med 1980 hänför sig ca 5 mkr. till den ökade portföljen av konvertibla skulde­brev.

Förvaltningskostnaderna har sjunkit från föregående år vilket samman­hänger med kostnader av engångsnatur 1980 på drygt 1 mkr.

Försålda värdepapper har här upptagits till försäljningsvärden, och nettoplacering-ama har alltså påverkats av realisationsvinster.   ,

Skr. 1981/82:207

15

Årets verksamhet gav ett rörelseöverskott (aktieutdelningar och räntein­täkter minskade med förvaltningskostnader) på 103 mkr. (86 mkr.).

Försäljningar av värdepapper 1981 medförde netto realisationsvinster på 71 mkr. (4 mkr.).

Sedan 1979 betalar 4:e AP-fonden tUl 1-3 delfonderna 80% av sitt röreiseöverskott som bidrag fill pensionsutbetalningarna. För 1981 utgör detta bidrag 83 mkr. (69 mkr.).

Nettoresultatet för året, som tillföres fondkapitalet, blev 91 mkr. (22 mkr.). TiUsammans med det fömt nämnda tiUskottet på 150 mkr. fill gmndkapitalet ökade fondkapitalet alltså med 241 mkr. fill 1613 mkr. vid årets slut.

Fondens tillgångar upptagna tiU anskaffningsvärden i mkr. - förde­lade sig vid utgången av 1981 på följande sätt:

1338

(1 187)

94

(    66)

5

(    -)

176

(   120)

Aktier

Konvertibla skuldebrev

Förlagsbevis

Likvida medel'

1613             (1372)

Effektiv avkastning

Vid slutet av 1981 var marknadsvärdet på fondens värdepappersportfölj 749 mkr. högre än anskaffningsvärdet* (jfr värdepappersförteckningen i förvaltningsberättelsen). Vid slutet av föregående år var motsvarande övervärde 119 mkr. Ökningen under året av marknadsvärdet i förhåUande till anskaffningsvärdet var sålunda 630 mkr. Om man till detta belopp lägger summa utdelningar och räntor på konverteringslån, 74 mkr., och netto realisationsvinster, 71 mkr., blir det totala ekonomiska utfallet av 1981 års portföljförvaitning 775 mkr. Ställer man detta belopp i relation till marknadsvärdet på portföljen vid årets början, 1 371 mkr, betyder detta en effekfiv avkastning under 1981 på 57%.

Förvaltningen av en aktieportfölj är en verksamhet med långsiktiga mål, och resultatet ett visst år måste ses i perspektivet av utfallet under en längre tidsperiod.

Också mätningar på längre sikt (t. ex. av effektivavkastning eller jämfö­relser med utvecklingen av aktieindex) är vanskliga när det gäUer en fond som tillförts medel successivt. 1 det följande redovisas två alternativa sätt att bedöma det långsiktiga utfallet av fondens placeringar.

' För att få överensstämmelse mellan summa tillgångar och fondkapital har fondens

kortfristiga skulder (leverantörsskulder resp. skuld till 1-3 AP-fondema för bidrag

till pensionsutbetalningar) salderats mot lilcvida medel. Pä grund av avrundningar

stämmer summa fondkapital inte med summan av delposterna i tabellen.

* Icke börsnoterade värdepapper har i avsaknad av marknadsvärden tagits upp till

anskaffningsvärden.

Skr. 1981/82:207

16

Till att börja med jämförs utvecklingen av fondkapitalet (med värdepap­persportföljen upptagen tiU marknadsvärden) sedan fondens tillkomst med en tänkt fond, som placerat pengar enbart i industriobligationer. Denna "industriobligationsfond" har filiförts medel i samma takt och i samma omfattning som i verkligheten skett fill 4:e AP-fonden. Placeringarna har gjorts tiU den vid varje tid gäUande nyemissionsräntan för industriobliga-fionslån. Samma skatte- och bidragsregler som gällt för 4:e AP-fonden har fillämpats. En jämförelse av detta slag kan sägas vara relevant i den meningen att placeringar i industriobligationer hade varit ett naturligt alternativ om 4:e AP-fonden inte tillskapats. Skillnader i det ekonomiska utfallet ger dessutom ett uttryck för riskkapitalets avkastning i förhållande tiU långfristiga lån tiU i stort sett samma företag.

Som framgår av diagrammet har den fakfiska utvecklingen i 4:e AP-fonden givit ett fondkapital som är drygt 600 mkr. högre än den tänkta obligationsfondens. Ännu störte blir skiUnaden om man justerar obliga­tionsfondens portfölj fill marknadsvärden, som p.g.a. sfigande räntor har sjunkit. Mot detta beräkningssätt kan dock invändas att obligationerna så småningom löses in till noniinella värdet.

Ett annat sätt att illustrera fondens ekonomiska utveckling är att jämföra det aktuella fondkapitalet med värdet i dag av fillskotten på sammanlagt 1400 mkr., uppräknade med konsumentprisindex. En sådan beräkning får givetvis justeras med de belopp fonden "återbetalat" i form av skatter och bidrag tUl pensioneringssystemet, likaledes indexjusterade. De tillförda 1400 mkr. motsvarade vid det senaste årsskiftet 2 330 mkr., och de återbe­talade beloppen hade vid samma tidpunkt ett "nuvärde" av 310 mkr. För att realvärdet på de medel som netto tUlförts fonden skall ha bibehåUits borde fondkapitalet den 31 december 1981 alltså ha varit minst 2020 mkr. Det faktiska fondkapitalet, baserat på marknadsvärden, var 2362 mkr.

Administration

Medelantalet anställda under året har varit oförändrat 6.

Löner och ersättningar har uppgått fill:

styrelse och verkställande direktör

760254 kronor

övriga anställda

592 259 kronor

revisorer

74624 kronor

Stockholm i januari 1982

Sten Wikander Verkställande direktör.

Skr. 1981/82:207

17

Förvaltningsberättelse

De av fondstyrelen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskilda specifikafioner över styrelsens innehav av aktier och konvertibla obligationer vid årsskiftet. Enligt fondens regle­mente är tillgångarna bokförda till anskaffningsvärdet.

Resultatet av årets förvaltning samt styrelsens fillgångar och skulder per den 31 december 1981 framgår av nedanstående resultaträkning samt ba­lansräkning.

Resultaträkning tkr.

1981

1980

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader

Rörelseresultat

Realisationsvinster Realisationsförluster

Resultat före överföring till 1-3 AP-fonderna Överföring fill 1-3 AP-fonderna

Nettoresultat

66321

56678

40431

33 504

-    3441

4095

103311

86087

80862

12545

-  10432

8169

173741

90463

-82649

68869

91092

21594

Balansräkning tkr.

Tillgångar

Kassa och bank

Förlagsbevis

Övriga fordringar

Aktier

Konvertibla skuldebrev

Summa tUlgångar Skulder och fondkapital

Kortfristiga skulder Leverantörsskulder Skuld till 1-3 AP-fondema Upplupna kostnader Övriga kortfristiga skulder

Fondkapital

Grundkapital

Ackumulerat överskott från föregående år

Årets nettoresultat

Summa skulder och fondkapital

1981-12-31

1980-12-31

262938

193905

5051

-

15

3

1337672

1 186717

93945

65 654

1699621

1446279

1981-12-31

1980-12-31

3 264

4 875

82649

68869

72

71

238

158

86223

73973

1400000

1250000

122306

100712

91092

21594

1613 398

1372306

1699621

1446279

Skr. 1981/82:207

18

Stockholm den 27 januari 1982

Bengt Lyberg

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Roland Agius

Hans Werthén

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Kurt Lanneberg

Sten Wikander

(Verkst. dir.)

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Nils Landqvist

Enar[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans Hellers

Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas, att förestående resul­taträkning och balansräkning överensstämmer med räkenskaperna.

Stockholm den 29 januari 1982

Gösta Renlund Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Arne[REDACTED_EFTERNAMN] Gösta Telestam

Revisionsberättelse

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer grans­ka Allmänna Pensionsfondens Qärde fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1981.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående till­gångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforder­liga.

Räkenskaperna har detaljgranskats av REVEKO AB.

Vi finner ingen anledning till erinran mot de värdepapperstransaktioner, som fonden företagit under år 1981, eller mot det sätt på vilket desamma genomförts.

Revisionen har icke gett anledning till anmärkning beträffande förvalt­ningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkning­arna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrel­sens förvaltning.

Stockholm den 29 januari 1982

Gösta Renlund

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta Telestam

Skr. 1981/82:207

19

Portfölj förteckning

Akfieinnehav per den 31 december 1981

Företag

Antal

Förändring*

Marknads-

%av

under 1981

värde tkr

Aktie­kapital

Röster

ABV

190052

-H 27151

61767

10,1

7,7

A

56467

B

133 585

AEG B

27 200

+ 27200

4624

4,5

1,1

AGA

603 170

+ 50529

132417

7,3

8,2

A

563064

B

40106

Alcro

48000

5 760

10,0

10,0

A

24000

B

24000

Anderson Paul B

9000

-   9000

2475

11,1

6,2

ASEA

613 500

106749

3,1

3,1

Astra

675000

-H25000

243000

10,0

10,0

Atlas Copco

778234

95723

4,7

4,7

Bahco

81958

-     600

12294

9,1

9,1

Boliden A

73 334

16207

1,6

1,7

Cardo

129032

50968

2,1

2,1

Electrolux B

436500

-1- 34000

35793

1,8

0,0

ESAB

82808

-  11548

15402

5,1

5,1

Esselte

311415

-H 49500

46466

4,9

4,0

A

177020

B

134395

FABEGE B

265460

-1-190460

8760

1,4

0,8

Fagerhult B

46410

+ 23 205

9978

9,6

2,1

Fagersta

77689

-  18000

9892

5,2

1,2

A

800

B

76889

Fortia

1 185983

-1-965 128

99622

7,3

3,1

A

2I8I6

B

1 164 167

Gullspång B

51705

-1- 51705

39813

3,5

2,0

Hennes &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.15pt'p class=MsoNormal>

157400

-(-    2000

22823

6,8

3,1

Höganäs

183900

22804

9,4

10,1

Incentive

217500

- 30000

39150

6,0

9,6

Iro

79550

-    1 100

13 523

10,2

10,2

Korsnäs

89500

-1- 89500

27924

2,4

1,9

A

55 791

B

33 709

Kullenberg B

500

-1-      500

1700

1,7

0,3

Lindab B

7500

1687

9,4

1,7

LM[REDACTED_EFTERNAMN]

874 699

191955

4,0

3,9

A

97479

B

777220

Mo och Domsjö

355 098

-1-102600

46881

9,1

7,3

A

111500

Al

140998

B

102600

NPL-Gruppen B

12500

-h  12500

5000

2,2

0,8

Perstorp B

149594

-  15 534

29620

6,6

2,4

Pharos

60000

- 25265

7 380

3,5

3,5

Promotion B

106050

-    3000

40299

11,2

7,1

Prospector B

12005

+    3 655

5102

3,8

1,5

Ratos

260717

- 21000

48493

7,2

6,3

A

136672

B

124045

Skr. 1981/82:207

20

Företag

Antal

Förändring*

Marknads-

%av

under 1981

värde tkr

Aktie­kapital

Röster

SCA

526664

-H32800

128698

4,4

2,7

A

102 327

B

424 337

SKF

473 795

-f 323 795

67822

2,2

1,3

A

126500

B

255060

C

92235

SAAB

284036

- 284 036

35789

1,4

1,4

Sandvik

575021

124974

6,1

5,6

A

448077

B

126944

Scansped B

38150

H- 38150

9537

6,0

2,5

Swedish Match B

507798

-1-507 798

59412

6,3

0,0

Trelleborg

138 187

9535

11,0

8,7

A

25500

B

112687

Volvo

911745

-186 150

130331

3,3

5,3

A

569833

B

218612

TB B

123 300

Totalt marknadsvärde

2068149

Totalt anskaffningsvärde

1337672

* Förändringarna anges netto och är i vissa fall resultatet av Oera olika förändringar under året, t. ex. emission eller aktieuppdelning i kombinafion med försäljning.

Innehav av konvertibla skuldebrev per den 31 december 1981

Företag

Nom. kr.

Förändring

Marknads-

under 1981

värde tkr

Anderson Paul

5000000

+5 000000

5000

AGA$

2752500

+ 2752500

3 220

Bahco

8400000

+8400000

8400

Custos

6059140

11512

Electrolux I

5 757000

5412

Electrolux III

507 000

472

Electrolux 

IV

41967400

+4 342 400

36092

FABEGE

691000

+  691000

5 355

Holmen

3 852090

4 623

Lindab

3 500000

3 500

LM[REDACTED_EFTERNAMN] $

2790000

+ 2790000

3 264

Promotion

4673 700

+  540000

8413
[REDACTED_EFTERNAMN]

7 504000

17 259

Totalt marknadsvärde

112522

Totalt anskaffningsvärde

93945

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982