Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1981/82:120

Regeringens proposition

1981/82:120

om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m.;

beslutad den 18 febraari 1982.

Regeringen föreslår riksdagen alt antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

BJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag om vissa ändringar i luUskyddet för beredningar av köksväxler, frakter eller andra växtdelar. Förslaget inne­bär bl. a. en övergäng från vikttull till värdetull för flertalet produkter.

I propositionen redovisas vidare resultatet av de omförhandlingar som har ägt ram med EG och vissa GATT-länder beträffande ett antal pro­dukter för vilka tullarna har varit bundna i GATT.

I proposifionen föreslås också att tullfrihet införs för fryst och torkad sparris saml för ammoniak.

Ändringama i tulltaxan föreslås träda i kraft den 1 juli 1982.

Riksdagen 1981182. 1 saml. Nr 120

Prop. 1981/82:120

2

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa

Härigenom föreskrivs all 7 kap., 8 kap., 13 kap., 15 kap., 20 kap., 22 kap. och 28 kap. lagen (1977:975) med tulltaxa' skall ha nedan angivna lydelse.

7 kap. Köksväxter samt vissa ätbara rötter och stam- eller rotknölar

Anmärkning

Ordet "köksväxter" i nr 07.01, 07.02 och 07.03 skall anses inbegripa ätbara svam­par, tryffel, oliver, kapris, tomater, potatis, rödbetor, gurkor, pumpor, auberginer, sötpaprika, fänkål, persilja, körvel, dragon, krasse, mejram (Majorana hortensis eller Origanum majorana), pepparrot och vitlök.

Nr 07.04 omfattar alla torkade, dehydratiserade eller evaporerade köksväxter av sådana slag som är hänförliga till nr 07.01-07.03 andra än:

a. torkade spritade baljväxtfrön (nr 07.05);

b. målen sötpaprika (nr 09.04);

c.  mjöl av torkade baljväxtfrön enligt nr 07.05 (nr 11.04);

d. mjöl, gryn och flingor av potatis (nr 11.05).

07.01 Köksväxler, färska eller kylda:

A. kål:

1. blomkål:

a. under liden I juni-30 november    ..... 

10 %

b. under liden 1 december-31 maj   ...... 

fri

2. vilkål och rödkål:

a. under liden 1 maj-30 november     ... 

10 %

b. under tiden 1 december30 april    . 

17 %

3. grönkål och brysselkål:

a. under tiden I juni-31 december   ...... 

20 %

b. under tiden I januari-31 maj    ......... 

fri

4. salladskål:

a. under tiden I april31 december   ... 

20 %

b. under tiden 1 januari-31 mars    ....... 

.............. 

fri

5. annan:

a.  under liden 1 mars-3l december   ..... 

.......... 

20 %

b.  under liden I januari29 febraari     

.............. 

fri

B. gurkor:

I.  slanggurkor:

a. under liden 16 mars-30 april    ......... 

.......... 

20 %

b. under tiden 1 maj-30 juni    .............. 

20 %,

dock minst

50: - per

100 kg

c.  under tiden 1 juli-30 september   ..... 

20 %,

dock minst

70: - per

100 kg

' Senaste lydelse av 7, 20, 22 och 28 kap. 1981:1087. Senaste lydelse av 8 kap. 1980:452.

Prop. 1981/82:120

d. under tiden 1 oktober15 mars     ... 

.............. 

fri

2. andra:

a. under tiden 16 juni-30 september    . 

20 %

b. under fiden 1 oktober-"l5 juni    ....... 

fri

C. lök:

1. vitlök   ................................................... 

.............. 

fri

2. purjolök, bunfiök och gräslök:

a. under liden 1 maj-30 november     ... 

10%

b. under liden 1 december-30 aprU    ... 

fri

3. annan:

a. under fiden 16 juli-29 februari    ....... 

......... 

20 %,

dock minst

25: - per

100 kg

b. under tiden 1 mars-15 juli     ............ 

fri

D. potatis:

1. nyskördad, under tiden 6 juni5 juli   .. 

......... 

20 %,

dock minst

25: - per

100 kg

2. annan   ................................................. 

fri

E. spartis:

1.

under tiden I maj-30 juni   ................... 

........... 

14 %

2.

under liden I juli-30 april   .................... 

.............. 

fri

F.  svampar och tryffel:

1. champinjoner   ...................................... 

10 %

2. andra   .................................................. 

fri

G. tomater:

1. under liden 16 april-15 maj    ............... 

......... 

10%,

dock minst

50: - per

100 kg

2. under tiden 16 maj-30 juni    ................ 

.......... 

17 %,

dock minst

50: - per

IOO kg

3. under tiden I juli30 september   ........ 

.......... 

17 %,

dock minst

70: - per

100 kg

4. under liden I oklober-31 oktober   ........ 

17 %,

dock minst

50: - per

IOO kg

5. under tiden 1 november-15 april   ........ 

.............. 

fri

H. sallad:

1.  isbergssallad:

a. under tiden 1 april-30 april.....    IOO kg

25:-

b. under tiden 1 maj-30 november    .... 

.......... 

11 %

c.  under tiden I december-31 mars   .... 

.............. 

fri

2.  annan:

a. under liden I mars-15 december   .... 

.......... 

11 %

b. under fiden 16 december-29 februari               

fri

Prop. 1981/82:120

4

IJ. baljfrakter:

1. ärter:

a. under liden I mars31 december   

......... 

5 %

b. under liden 1 januari-29 februari                

fri

2. andra:

a. under fiden 1 mars-31 december   

7 %

b. under tiden 1 januari-29 febraari                   

fri

K. sötpaprika   .................................... 

fri

L. rotfrukter:

1. morötter    .................................. 

10 %

2.

peppartol    ................................. 

3 %

3.

andra   ....................................... 

5 %

M. kronärtskockor:

1.

under tiden 1 juli-30 november   ...... 

10%

2.

under tiden 1 december-30 juni   ..... 

fri

N. andra slag:

1.

under tiden I maj-30 november    .... 

10 %

2.

under fiden 1 december-30 april   .... 

........... 

fri

07.02  Köksväxler (även kokta), frysta:

A.      morötter, ärter, bönor, spenat, lök, annan än vitlök,

purjolök, bunllök och gräslök, saml morötter och

ärter, blandade   .............................. 

16 %

B. broccoli och spartis    ....................... 

fri

C. andra slag:

belägges under hela året med samma tull som motsvarande färska produkter under den tid des­sa är högst luUbelagda

07.03     Köksväxler, tillfälligt konserverade i saltvatten, sva-

velsyrlighetsvalten eller andra konserverande lösning­

ar men ej särskilt beredda för direkt konsumtion;

belägges under hela året med samma tull som mot­svarande färska produkter under den fid dessa är högst luUbelagda

07.04     Torkade, dehydrafiserade eller evaporerade köks­

växter, hela, i bilar, skivade, krossade eller pulverise-

rade, men ej vidare beredda:

A. potatis, vitlök, sparris saml svampar och tryffel,

andra än champinjoner   .................... 

fri

B. andra slag   .................................... 

3 %

07.05     Torkade spritade baljväxtfrön av sådana slag som an­

vändes till människo- eller djurföda, även skalade eller

kluvna   ............................................. 

fri

07.06     Maniok-, artow- och salepsrot, jordärtskockor, balater

(sölpolatis) och andra liknande rötter, slam- eller rot­

knölar med hög hall av stärkelse eller inulin, färska

eller torkade, hela eller i bitar; märg av sagopalm    ...

fri

Prop. 1981/82:120

5

8 kap. Ätbara frukter och nötter; skal av meloner eller citrusfrukter

Anmärkningar

1. Detta kapitel omfattar ej icke ätbara nötter och frukter.

2. Ordet "färska" skall även avse kylda varor.

08.01 Dadlar, bananer, kokosnötter, paranötler, kasj

 ananas, avokadofrakter, mango, guava och

 stan, färska eller torkade, även skalade   

unötter, mango-

fri

08.02 Citrasfrukter, färska eller torkade   

fri

08.03 Fikon, färska eller torkade    ......... 

fri

08.04 Vindruvor, färska eUer torkade: A. färska:

1. under liden 1 juli-31 oktober............... 

2   under fiden 1 november30 juni      ....

100 kg

12:50 fri

B. torkade    ............................... 

fri

08.05 Nötter och liknande frukter, andra än sådana som är

 hänförliga fill nr 08.01, färska eller torkade, även ska­

 lade    ...................................................... 

fri

08.06 Äpplen, päron och kvitlenfrukler, färska: A. äpplen:

1.             under liden 16 juU-29 febraari. 

2.             under tiden 1 mars15 juli                     

100 kg

25:-fri

B. päron och kvittenfrukter:

t. under tiden 16juli-31 december  .. 

2. under liden 1 januari15 juli   ..... 

100 kg

25:-fri

08.07 Slenfrakler, färska: A. körsbär:

1. under liden 16 juni31 juli    ............. 

5%

2. under liden 1 augusti-15 juni   . 

fri

B. plommon:

1.  under tiden 16 juli30 september   ................................................. 

15 %

2. under tiden 1 oktober15 juli   

fri

C. andra   .................................. 

fri

08.08 Bär, ej hänföriiga till nr 08.07, färska:

A. hallon, krusbär och vinbär, andra än svarta vinbär:

 1. under liden 1 juni31 augusti   ........... 

7 %

2. under liden 1 september31 maj    ..................................... 

fri

B. svarta vinbär:

1. under liden 1 juni31 augusti       

11 %

2. under tiden 1 september-31 maj    ............................................. 

fri

C. jordgubbar:

1.      under tiden 8 juni-31 augusfi   

2.      under tiden 1 september7 juni    ........................................ 

14% fri

D. andra   ................................... 

fri

08.09 Andra färska frukter: A. meloner:

1.            under tiden 16 juni-30 september   ....................................... 

2.            under liden 1 oktober15 juni                   

18% fri

B. andra   ................................... 

fri

08.10 Frakter (även kokta), frysta, utan tiUsats av so(

 A. jordgubbar   .................................. 

;ker: 100 kg

50:-

1           B. hallon   ............................. 

fri

Prop. 1981/82:120

6

C. andra:

belägges under hela året med samma tull som motsvarande färska produkter under den lid des­sa är högst luUbelagda

08.11      Frakter, tillfälligt konserverade (l.ex. med svaveldi­

oxidgas eller i saltvatten, svavelsyrlighetsvatten eller

andra konserverande lösningar) men i föreliggande

skick olämpliga för direkt konsumtion:

A. jordgubbar................................................. 

17 %

B. äpplen   ..................................................... 

20 %

C. andra:

belägges under hela året med samma tull som motsvarande färska produkter under den lid des­sa är högst luUbelagda

08.12   Frakter, torkade, andra än sådana som är hänföriiga fill

nr 08.01, 08.02, 08.03, 08.04 eller 08.05  ..... 

fri

08.13                                                                             Skal av meloner eller citrasfrakter, färska, frysta, tor­

kade eller tillfälligt konserverade i saltvatten, svavel­

syrlighetsvatten eUer andra konserverande lösningar

fri

13 kap. Schellack o. d.; naturliga gummiarter och hartser samt and­ra växtsafter och växtextrakter

Anmärkning

Nr 13.03 skall anses tUlämpligt för bl. a. lakritsextrakt och pyrethrumextrakt, hum-leextrakt, aloeextrakt och opium. Numret skall ej anses tillämpligt för:

a.    lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros eller föreliggande

som konfektyrer (nr 17.04);

b.  maltextrakt (nr 19.02);

c.  extrakter av kaffe, te eller matte (nr 21.02);

d.    alkoholhaUiga växtsafter och växtextrakter, utgörande drycker, samt samman­

satta alkoholhaUiga beredningar (s.k. koncentrerade extrakt) för framställning

av drycker (22 kap.);

e.  kamfer, glycyrrhizin och andra produkter enligt 29.13 och 29.41;

f.   medikamenter hänförliga till nr 30.03 och blodgrupperingsreagens (nr 30.05);

g.  garvämnesextrakter och färgämnesextrakler (nr 32.01 och 32.04);

h.   eteriska oljor "concretes", "absolutes" och resinoider (nr 33.01) samt vatten frän destination av eteriska oljor och vattenlösningar av sådana oljor (nr 33.06); ij.   naturgummi, balata, guttaperka och liknande naturiiga produkter (nr 40.01).

13.2

ScheUack, kornlack, stocklack o.d.; naturiiga gum­miarter, hartser, gummiharlser och balsamer                

fri

13.3

Växtsafter och växtextrakter; pektinämnen, pekfinater och peklater; agar-agar saml annat växtslem och andra förtjockningsmedel erhållna ur vegetabiliska ämnen ..

fri

Prop. 1981/82:120

7

15 kap. Animaliska och vegetabiliska fetter och oljor samt spalt-ningsprodukter därav; beredda ätbara fetter; animaliska och vegeta­biliska växer

Anmärkningar

1. Detta kapitel omfattar ej:

a. svinfett och öäderfäfett enligt nr 02.05;

b. kakaosmör (fett eller olja) (nr 18.04);

c.  grevar (nr 23.01) samt återstoder enligt nr 23.04;

d.            isolerade fettsyror, beredda växer, medikamenter, färger, läcker, tvål och

såpa, parfymer, kosmetiska preparat och toalettmedel, sulfonerade oljor och

andra varor hänförliga till något tulltaxenummer i sjätte avd.;

e. faktis framställd av oljor (nr 40.02).

2.    "Soapstocks", bottensatser erhållna vid rening av oljor samt återstoder från

destination av stearin, ullfett eller glycerol skall anses hänförliga till nr 15.17.

15.1

Isler, annat svinfett och fjäderfäfetl, ulsmälla, utpres­sade eller extraherade med lösningsmedel            

...................................................................... 

fri

15.2

Fetter av nötkreatur, får eller getter, ej utsmälta; ur sådana fetter ulsmälla eller med lösningsmedel extra­herade fetter (inbegripet "premier jus")  ...... 

fri

15.3

Solarstearin och oleoslearin (presstalg); islerolja, oleo-margarin och talgolja, ej emulgerade, blandade eller på

annat sätl beredda ....................................... 

fri

15.4

Fetter och oljor, även raffinerade, av fisk eller havs­däggdjur        

fri

15.5

Ullfett och fetlartade ämnen erhållna därur (inbegripet

lanolin)    ....................................................... 

fri

15.06  Andra animaliska oljor och fetter (inbegripet klövolja

saml fetter från ben och avfall)   ................... 

fri

15.07     Vegetabiliska fetter och fela oljor, råa, renade eller

raffinerade:

I

A. linolja  ....................................................... 

.............. 

fri

B. krolonolja, oiticicaolja, ricinolja, tobaksfröolja och

träolja    .................................................... 

.............. 

fri

C. andra slag:

1. avsedda all användas uteslutande för tekniskt

bruk   .................................................... 

.......... 

8 %'

2. andra:

a.  oraffinerade    .................................. 

......... 

10 %

b.  andra    ............................................ 

.......... 

15 %

15.08     Animaliska och vegetabiliska oljor, kokta, oxiderade,

dehydratiserade, fakliserade, blåsta, polymeriserade

genom värmebehandling i vakuum eller inert gas eller

pä annat säll modifierade:

A. linolja, Iräolja, oiticicaolja och ricinolja  ..    100 kg

3:-

B. andra slag   .............................................. 

fri

15.10 Fettsyror; sura oljor från raffinering; feltalkoholer:

A. fettsyror saml sura oljor från raffinering   . 

fri

B. feltalkoholer  ............................................. 

6 %

15.11..................................................................... Glycerol och glycerollul    

fri

' Oraffmerade fria t. o. m. den 30 juni 1984 (jfr 1981:434).  Fri t,o.m. den 30juni 1984 Gfr 1981:434).

Prop. 1981/82:120

8

15.12       AnimaUska och vegelabUiska oljor och fetter, som helt

eller delvis hydrerals eller som gjorts fastare eller här­

dals genom andra processer, även raffinerade men ej

vidare bearbetade:

A.  avsedda att användas uteslutande för tekniskt bruk

8 %

B.  andra   ...................................................... 

17 %

15.13...................................................................... Margarin, konsfister och annat berett ätbart fett            

25%

15.15   Spermaceli (valrav), rå, pressad eller raffinerad, även

färgad; bivax och andra insekts växer, även färgade  ..

fri

15.16

VegelabUiska växer, även färgade   .............. 

fri

15.17

Degras; återstoder från bearbetning av fetter, feta oljor eller andra fetlartade ämnen eller av animaliska eller vegetabiliska växer   .............................. 

fri

20 kap. Beredningar av köksväxter, frukter eller andra växtdelar

Anmärkningar

1. Detta kapitel omfattar ej:

a.            köksväxter och frukter, beredda eller konserverade pä sätt som anges i 7 och

8 kap.;

b.            fruktgeléer, fruktpastor o.d. i form av sockerkonfektyrer (nr 17.04) eller

chokladkonfektyrer (nr 18.06).

2.

Köksväxter enligt nr 20,01 och 20.02 är sådana som skulle vara hänförliga lill nr 07.0107.05 om de vid förtullningen förelåg i där angivet skick.

3.

Ätbara växter, rötter oeh andra växtdelar (t. ex. ingefära och angelika) inlagda i sockerlag skall tulltaxeras som konserverad frukt enligt nr 20.06; även rostade jordnötter skall tulltaxeras enligt nr 20.06.

4.

Tomatsaft i vilken torrsubstansen uppgår till minst 7 viktprocent skall tulltaxeras enligt nr 20.02.

20.01      Köksväxter och frukter, beredda eller konserverade

med ättika eUer ättiksyra, även med tillsats av socker,

salt, kryddor eller senap:

A. gurkor:

1. hela gurkor, minst 85 stycken per kg avrunnen

vikt   ...................................................... 

5 %

2. andra slag   .......................................... 

10 %,

dock minst

30: - per

100 kg

B. rödbetor    ................................................. 

10 %

C. oliver, kapris och sötpaprika  .................... 

fri

D. rödkål och kronärtskockor    ...................... 

7 %

E. andra köksväxter  ..................................... 

11 %

F.  frakter   ..................................................... 

.............. 

fri

20.02      Köksväxler, beredda eller konserverade på annat sätt

än med ättika eller ättiksyra:

A.                                                                               tomater, oliver, potatis, kapris, sötpaprika och pro­

dukter av tiU nr 07.05 hänförliga ärter och bönor

fri

B. svampar och tryffel:

1.  champinjoner   ...................................... 

.......... 

15 %

2.  andra slag   .......................................... 

fri

Prop. 1981/82:120

9

C. sparris  ..........................................    100 kg'

40:60

D................................................................ ärter, med undantag av produkter av tUl nr 07.05

hänförliga ärter    ...................................... 

......... 

10 %

E................................................................ bönor, med undantag av produkter av lill nr 07.05

hänförliga bönor    .................................... 

8 %

F.  lök, stekt (även fryst); surkål    ................. 

5 %

G. andra slag   ............................................... 

11 %

20.03   Frakter, frysta, med fillsals av socker:

A. jordgubbar   ...................................     100 kg

50: -

B. hallon   ...................................................... 

fri

C. andra:

belägges under hela året med samma tull som motsvarande färska produkter under den lid des­sa är högst luUbelagda

20.4

Frukter, fraklskal och andra växtdelar, kanderade, glaserade eller på liknande säll beredda med soc­ker                                                                           

fri

20.5

Sylter, fruklgeléer, marmelader, fraklmos och frukt­pastor, beredda genorn kokning, med eller utan tillsals av socker:

A. av jordgubbar, svarta vinbär eller äpplen               

7 %

B. andra slag   ............................................... 

5 %

20.06   Frakter, beredda eller konserverade på annat säll, med

eller utan tillsats av socker eller sprit   ......... 

.............. 

fri

20.07      Fraklsafl (inbegripet dravmusl) och köksväxtsafl,

även med tillsats av socker men ojäst och ej innehållan­

de sprU:

A................................................................ av svarta vinbär eUer jordgubbar; blandsafl innehål­

lande saft av svarta vinbär eller jordgubbar          

10%

B. annan:

1.    av äpplen, päron, körsbär eller plommon; bland­

safl, innehållande saft av äpplen, päron, körsbär

eller plommon men ej innehållande saft av svarta

vinbär eller jordgubbar   ....................... 

5 %

2.

av köksväxter, andra än tomat   ........... 

3 %

3.

andra slag   .......................................... 

fri

22 kap. Drycker, sprit och ättika

Anmärkningar

1. Detta kapitel omfattar ej:

a. havsvatten (nr 25.01);

b. destillerat vatten, ledningsförmägevatten och vatten av motsvarande ren­

hetsgrad (nr 28.58);

c.  utspädd ättiksyra, innehållande mer än 10 viktprocent ättiksyra (nr 29.14);

d. medikamenter enligt nr 30.03;

e. parfymer och toalettmedel (33 kap.).

2.     För tillämpning av nr 22.08 och 22.09 gäller att alkoholstyrkan skall anses vara

den som erhålles genom mätning med Gay-Lussacs alkoholometer vid en tempe­

ratur av -l-15°C.

' Tullen beräknas efter varornas vikt inkl. sådant emballage, med vilket varor av ifrågavarande slag brukar försäljas i detaljhandeln.

Prop. 1981/82:120

10

2:1 För tillämpning av underavdelningar av tulltaxenummer, där alkoholhalt ut­tryckes i volymprocent, gälleratt halten skall beräknas vid -l-15°C.

22.01 Vatten, inbegripet mineralvallen och kolsyrat vatten;

is och snö   ........................................ 

fri

22.02    Lemonad, aromaliseral mineralvatten, aromaliseral

kolsyrat vallen och andra alkoholfria drycker, med

undantag av fraklsafl och köksväxtsafl hänförliga lill

nr 20.07   .......................................... 

fri

22.03 Maltdrycker:

med en alkoholhalt:

A. ej överstigande 1,8 viktprocent (lättöl)              100 I

10: -

B. överstigande 1,8 men ej 2,8 viktprocent (öl)     100 1

12: -

C. överstigande 2,8 viktprocent (starköl)               100 1

14: -

22.04    Dravmusl i jäsning, ävensom dravmusl vars jäsning

avbrutits på annat sätl än genom tillsats av alkohol:

A. på kärl rymmande högst 10 liter....    100 I

25: -

B. på andra käri   ..........................    100 I

10: -

22.05    Vin av färska druvor; druvmusl vars jäsning avbrutits

genom tillsats av alkohol:

A. musserande   ............................    100 1

77:50

B. andra slag, med en alkoholhalt:

1. ej överstigande 15 volymprocent:

a. på kärl rymmande högst 10 liter                  IOO I

21:20

b. på andra käri   ...................     100 I

8:80

2. överstigande 15 volymprocent:

a. på kärl rymmande högst 10 liter                  100 I

57:10

b. på andra käri   ...................     100 I

42:50

22.06    Vermul och annat vin av färska dravor, smaksatt med

aromatiska extrakter:

med en alkoholhall:

A. ej överstigande 15 volymprocent:

1.

på kärl rymmande högst 10 liter    100 1

21:20

2.

på andra käri   ......................     100 1

8:80

B. överstigande 15 volymprocent:

1. på kärl rymmande högst 10 liter.     100 1

57:10

2. på andra käri   ......................     100 I

42:50

22.07    Andra jästa drycker, l.ex. äppelvin (cider), päronvin

och mjöd:

A. musserande, andra än äppel- och päronvin   .   100 1

100: -

B. andra slag, med en alkoholhall:

1. ej överstigande 15 volymprocent:

a. på kärl rymmande högst 10 liter                  100 1

25: -

b. på andra käri  ....................     100 I

10: -

2. överstigande 15 volymprocent:

I

a. pä kärl rymmande högst 10 liter                 100 I

40: -

b. på andra kärl   ...................     100 I

50; -

22.08    Etanol (elylalkohol) och finsprit, odenalurerade, med

en styrka av 80° eller högre; denalurerad sprit (inbegri­

pet etanol och finspril), oavsett styrkan:

A................................................... avsedda all användas uteslutande för kemisk om­

vandling    ...................................... 

fri

B. andra   ........................................... 

6 %

Prop. 1981/82:120

11

22.09      Sprit (etanol, elylalkohol), ej hänföriig fiU nr 22.08;

likör och andra spritdrycker; sammansatta alkoholhal-

tiga beredningar (s.k. koncentrerade extrakt) för fram­

ställning av drycker:

A. likör, bitter och liknande drycker........    100 1

92:50

B.        andra drycker, inbegripet odenalurerad sprit med

en styrka understigande 80°:

1. på kärl rymmande högst 10 liter:

a.  whisky......................................     100 I

57:10

b.  brännvin,   okryddai  eller  kryddat;   vodka;

genever och gin  ......................     100 I

40: -

c.  andra slag ...............................     100 I

67:50

2. på andra kärl:

a.  whisky...................................    100 I av

50 % alkoholhaU vid + 15°C     ........ 

.......... 

16:50

b............................................ brännvin,   okryddat  eller  kryddat;   vodka;

genever och gin  ...................    100 1 av

50 % alkoholhaU vid + 15°C     ........ 

.......... 

15: -

c.  andra slag ...........................     100 I av

50 % alkoholhaU vid -M5°C    ........... 

........ 

17:50

C.  sammansatta alkoholhaUiga beredningar (s.k. kon­

centrerade extrakt) för framställning av drycker   ..

5 %

22.10...................................................................... Ättika         

6%

Anm. För spritdrycker eller viner, vilka införes i den ordning som anges i 18 § 3. lagen (1977:293) om handel med drycker, utgär, om tullfrihet ej ålnjutes, tull med följande belopp, räknat för helbutelj om 75 centiliter:

Cognac   ............................................................      95: -

Armagnac, brandy, eau-de-vie och whisky   ......      88: -

Andra spritdrycker, ej hänförliga till lulltaxenr 22.08        78: -

Vin: musserande:

champagne ..................................................      32: -

annat  ..........................................................      23: -

andra slag med en alkoholhalt:

överstigande 15 volymprocent   ...................      28: -

ej överstigande 15 volymprocent  ................       13: -

För spritdrycker eller viner, vilka införes i den ordning som anges i 18 § 4. lagen (1977: 293) om handel med drycker, utgår tull med av partihandelsbola­get för alkoholdrycker faststäUl belopp, motsvarande:

1.

tull enligt vad i 22 kap. sägs;

2.

skatt enligt 10 § lagen (1977: 306) om dryckesskatt; samt

3.

mervärdeskatt enligt lagen (1968; 430) om sådan skatt.

För starköl som införes enligt första och andra styckena utgår tull med 8 kronor per liter.

28 kap. Oorganiska kemikalier; organiska och oorganiska föreningar av ädla metaller, av sällsynta jordartsmetaller, av radioaktiva grund­ämnen och av isotoper

Anmärkningar

I.   Där ej annat följer av lydelsen av tulltaxenumren eller anmärkningarna till detta kapitel skall tulltaxenumren i detta kapitel anses tillämpliga endast för: a.   isolerade kemiska grundämnen och isolerade kemiskt definierade föreningar, även innehållande föroreningar;

Prop. 1981/82:120

b.  produkter nämnda i a ovan, lösta i vatten;

c. produkter nämnda i a ovan, lösta i andra lösningsmedel, under förutsättning

att lösningen är en för dessa produkter normal och nödvändig handelsform,

som är motiverad enbart av säkerhetsskäl eller av transporttekniska skäl,

och att lösningsmedlet ej gör produkten lämpligare för speciell användning

än för allmänt bruk;

d. produkter nämnda i a, b eller c ovan, försatta med stabiliseringsmedel

nödvändigt för konservering eller transport av dessa produkter;

e. produkter nämnda i a, b, c eller d ovan, försatta med damningshindrande

medel eller försatta med färgämne för att underlätta deras identifiering eller

av säkerhetsskäl, under förutsättning att tillsatserna ej gör produkten lämpli­

gare för speciell användning än för allmänt bruk.

2.     Förutom ditioniter (hydrosulfiter), stabiliserade med organiska ämnen, och sulf-

oxylater (nr 28.36), karbonater och peroxikarbonater av oorganiska baser (nr

28.42), cyanider och komplexa cyanider av oorganiska baser (nr 28.43), fulmina-

ter, cyanater och tiocyanater av oorganiska baser (nr 28.44), organiska pro­

dukter inbegripna i nr 28.49-28.52 samt karbider av metaller eller icke-metaller

(nr 28.56) skall endast följande kolföreningar tulltaxeras enligt detta kapitel:

a. koloxider; hydrogencyanid (cyanvätesyra), fulminsyra, isocyansyra, tio-

cyansyra och andra enkla eller komplexa cyansyror (nr 28.13);

b. karbonylhalogenider (nr 28.14);

c.  koldisulfid(nr28.15);

d. tiokarbonater, selenokarbonater, tellurokarbonater, selenocyanater, telluro-

cyanater, tetratiocyanatodiamminkromater ("reineckater") och andra kom-

piexa cyanater av oorganiska baser (nr 28.48);

e. hydrogenperoxid i fast form (nr 28.54), karbonylsulfid, tiokarbonylhalogeni-

der, cyan och cyanhalogenider samt cyanamid och metallderivat därav (nr

28.58), andra än kalciumcyanamid innehållande högst 25 viktprocent nitro-

gen, beräknat pä vattenfri torrsubstans (31 kap.).

3. Detta kapitel omfattar ej:

a. natriumklorid och magnesiumoxid, även kemiskt rena, samt andra produkter

hänförliga till femte avd.;

b. metaUorganiska och icke-metallorganiska föreningar andra än dem som är

nämnda i anm. 2 ovan;

c.  produkter nämnda i anm. I, 2, 3 och 4 lill 31 kap.;

d. oorganiska produkter av sådana slag som användes som luminoforer, hänför­

liga till nr 32.07;

e. konstgjord grafit (nr 38.01); produkter föreliggande som laddningar lill

brandsläckningsapparater eller som brandsläckningsbomber, enligt nr 38.17;

bläckborttagningsmedel i detaljhandelsförpackningar, enligt nr 38.19; odlade

kristaller (andra än optiska element) av halogenider av alkalimetaller eller

alkaliska jordartsmetaller, vägande minst 2,5 g per styck, enligt nr 38.19;

f.  ädelstenar (naturliga, syntetiska eller rekonstruerade) samt stoft och pulver

av sådana stenar (nr 71.02-71.04) ävensom ädla metaller och legeringar av

ädla metaller, hänförliga till 71 kap.;

g. metaller, även kemiskt rena, och metallegeringar, hänförliga till något num­

mer i femtonde avd.;

h. optiska element, l.ex. av halogenider av alkalimetaller eller alkaliska jord­artsmetaller (nr 90.01).

4.

Kemiskt definierade komplexa syror bestående av en syra hänförlig till underav­delning 

II 

till detta kapitel och en metalloxidsyra hänförlig till underavdelning 

IV 

skall tulltaxeras enligt nr 28.13.

5.

Nr 28.29-28.48 skall anses tillämpliga endast för salter (inbegripet peroxisalter) av metaller eller ammonium.

Där ej annat följer av lydelsen av tulltaxenumren skall dubbelsalter och kom­plexa salter tulltaxeras enligt nr 28.48.

6. Nr 28.50 skall anses tillämpligt endast för:

a. följande klyvbara kemiska grundämnen och isotoper: naturligt uran och

uranisotoperna 233 och 235 samt plutonium och plutoniumisotoper;

b. följande radioaktiva kemiska grundämnen: teknetium, prometium, poloni-

um, astat, radon, francium, radium, aktinium, protaktinium, neptunium,

americium och andra grundämnen med högre atomnummer;

c. alla andra radioaktiva isotoper, naturliga eller konstgjorda, inbegripet iso­

toper av ädla och oädla metaller enligt fjortonde och femtonde avd.;

d. oorganiska och organiska föreningar av dessa grundämnen eller isotoper,

även om de ej är kemiskt definierade och även om de är blandade med

varandra;

Prop. 1981/82:120

13

e.            legeringar (andra än ferrouran), dispersioner och kermeter innehållande des­

sa grundämnen eller isotoper eller oorganiska eller organiska föreningar

därav;

f.  förbrukade bränsleelement till kärnreaktorer.

Ordet "isotoper", nämnt ovan och i nr 28.50 och 28.51, inbegriper "anrikade isotoper" men inbegriper ej kemiska grundämnen, vilka förekommer i naturen som rena isotoper, och ej heller uran utarmat på U 235.

7.

Nr 28.55 skall anses inbegripa fosforjärn (järnfosfid) innehållande minst 15 viktprocent fosfor samt fosforkoppar (kopparfosfid) innehållande mer än 8 vikt­procent fosfor.

8.

Kemiska grundämnen (t. ex. kisel och selen), dopade för användning inom elektroniken, skall hänföras till detta kapitel under förutsättning att de föreligger obearbetade i den form de erhållit vid dragningen eller i form av cylindrar eller stavar. Skurna till skivor, plattor eller liknande former hänföres de till nr 38.19.

I   Kemiska grundämnen

28.01   Halogener (fiuor, klor, brom och jod):

A. klor    ......................................................... 

4,9 %

B. andra   ...................................................... 

fri

28.2

Svavel, sublimerat eller fällt; kolloidall svavel                    

fri

28.3

Kol (inbegripet kimrök)   ................................. 

fri

28.4

Hydrogen (väte), ädelgaser och andra icke-metaller:

A. oxygen (syre)   ......................................... 

6,9 %

B. kisel ...............................................     100 kg

5:60

C. andra   ...................................................... 

fri

28.05.............................................................. Alkalimetaller och alkaUska jordartsmetaller; sällsynta

jordarlsmelaller, yttrium och skandium saml bland­

ningar och legeringar av dessa ämnen med varandra;

kvicksilver   .................................................... 

.............. 

fri

II   

Oorganiska syror och oxygenföreningar av icke-metaller

28.06 Hydrogenklorid (klorväle) och saltsyra samt klorosva-

velsyra .......................................................... 

3,7 %

28.8

Svavelsyra; oleum (rykande svavelsyra)    .... 

3,7 %

28.9

Salpetersyra; blandningar av svavelsyra och salpeter­syra            

8 %

28.10

Fosforpenloxid och fosforsyror (meta-, orto- och py-ro-):

A.  ortofosforsyra    ........................................ 

............ 

4 %

B.  andra   ...................................................... 

......... 

4,3 %

28.12

Borlrioxid och borsyra  .................................. 

.............. 

fri

28.13

Andra oorganiska syror och oxygenföreningar av icke-metaller (med undanlag av vatten):

A.  svaveldioxid och svaveltrioxid   ................. 

......... 

3,7 %

B.  koldioxid (kolsyra) och perklorsyra   ......... 

7,8 %

C. andra   ...................................................... 

.............. 

fri

III   Halogen- och svavelföreningar av icke-metaller

28.14 Halogenider, oxidhalogenider och andra halogenföre­ningar av icke-metaller:

A. fosforklorider och fosforylklorid    .............. 

7,8 %

B. andra   ...................................................... 

fri

Prop. 1981/82:120

14

28.15 Sulfiderav icke-metaller; fosfortrisulfid:

A. koldisulfid (kolsvavla)    ..................... 

4,1 %

B. andra   .......................................... 

fri

IV    

Oorganiska baser samt oxider, hydroxider och peroxider av metaller

128.16 Ammoniak, vallenfri eller i vattenlösning              

fri

28.17    Nalriumhydroxid (kausfik soda); kaliumhydroxid

(kauslikt kali); natrium- och kaliumperoxid:

A. nalriumhydroxid i fasl form    ............... 

........ 

5 %

B. andra slag   .................................... 

...... 

4,1 %

28.18

Hydroxid och peroxid av magnesium; oxider, hydroxi­der och peroxider av strontium eller barium     

fri

28.19

Zinkoxid och zinkperoxid   ..................... 

........... 

fri

28.20

Aluminiumoxid  och  aluminiumhydroxid;  konstgjord

korand   ............................................ 

fri

28.21

Kromoxider och kromhydroxider    ........... 

........... 

fri

28.22

Manganoxider   ................................... 

........... 

fri

28.23

Järnoxider och järnhydroxider; jordpigment innehål­lande minst 70 viktprocent bundet järn, räknat som

FejOj   ........................................................... 

............. 

fri

28.24

Koboltoxider och kobolthydroxider; kommersiella ko-bolloxider           

fri

28.25

Tilanoxider  ........................................ 

.......... 

fri

28.27

Blyoxider; mönja och orangemönja   ........ 

fri

28.28

Hydrazin och hydroxylamin saml deras oorganiska salter; andra oorganiska baser samt melalloxider, me-tallhydroxider och metallperoxider:

A. hydrazin och oorganiska salter därav    

....... 

4,5 %

B. andra   .......................................... 

........... 

fri

V    Metallsalter (inbegripet peroxisalter) av oorganiska syror

28.29

Fluorider;   fiuorosilikaler,   fiuoroborater   och   andra fluorkomplexa salter    

fri

28.30

Klorider, oxidklorider och hydroxidklorider; bromider

och oxidbromider; jodider och oxidjodider   ........... 

fri

28.31     Hypokloriler; kommersiellt kalciumhypoklorit; klori-

ler; hypobromiler:

fri

7,8%

7,8% fri fri

3,7% fri fri

A. kalciumhypoklorit och klorkalk; hypobromiler   ...

B. andra   .......................................... 

28.32     Kloraler och perkloraler; bromater och perbromater;

jodaler och perjodaler:

A. perkloraler   .................................... 

B. andra   .......................................... 

28.35

Sulfider; polysulfider   ........................... 

28.36

Ditioniter (hydrosulfiter), inbegripet ditioniter stabili­serade med organiska ämnen; sulfoxylaler:

A. nalriumformaldehydsulfoxylat    ........... 

B. andra   .......................................... 

28.37........................................................ Sulfiler och liosulfaler   

Prop. 1981/82:120

15

28.38     Sulfater (inbegripet alunarter) och peroxisulfater (per-

sulfater):

A. aluminiumsulfat   .............................. 

4,1 %

B. kaliumaluminiumsulfal (kalialun), järn(II)sulfal (fer-

rosulfat) och koppar(lI)sulfat    ........... 

3,7 %

C. andra   .......................................... 

fri

28.39

Nitriter och nilraler    ............................ 

fri

28.40

Fosfiter, hypofosfiler och fosfater:

A. natrium- och kaUumfosfaler samt kalciumfosfaler,

andra än kalciumhydrogenfosfal (dikalciumfosfat)

4,1 %

B. andra   .......................................... 

fri

28.42     Karbonater och peroxikarbonater (perkarbonaler);

kommersiellt animoniumkarbonal innehållande am-

moniumkarbamat:

7,8% fri fri fri

3,7% fri

4,1 % fri

fri

fri

A................................................... ammoniumkarbonat,  även  innehållande ammoni-

umkarbamal   .................................. 

B. andra   .......................................... 

28.43

Cyanider och komplexa cyanider  ............ 

28.44

Fulminaler, cyanater och tiocyanater   .... 

28.45

Silikater; kommersiella natrium- och kaliumsilikater:

A. natrium- och kaliumsilikater   .............. 

B. andra   .......................................... 

28.46  Borater och perborater:

A. nalriumperboral   .............................. 

B. andra   .......................................... 

28.47

Salter av melalloxidsyror (l.ex. kromaler, permanga-naler och stannaler)       

28.48

Andra salter (inbegripet peroxisalter) av oorganiska syror med undantag av azider  

VI   

Diverse

28.49     Ädla metaller i kolloidal form; amalgamer av ädla me­

taller; salter och andra oorganiska eller organiska för­

eningar av ädla metaller, inbegripet albuminaler, pro-

teinaler, tannaler och liknande föreningar, även om de

ej är kemiskt definierade   ..................... 

fri

28.50

Klyvbara kemiska grundämnen och isotoper; andra ra­dioaktiva kemiska grundämnen och radioakliva iso­toper; oorganiska och organiska föreningar av ifrågava­rande grundämnen eller isotoper, även om de ej är kemiskt definierade; legeringar, dispersioner och ker­meter, innehållande dessa grundämnen, isotoper eller föreningar   ........................................ 

fri

28.51

Isotoper saml oorganiska och organiska föreningar där­av, även om de ej är kemiskt definierade, andra än

isotoper och föreningar hänförliga lill nr 28.50         

fri

28.52................................................. Oorganiska och organiska föreningar av torium, av

uran utarmat på U 235, av sällsynta jordarlsmelaller

eller av yttrium eller skandium, även blandade med

varandra   .......................................... 

fri

28.54 Hydrogenperoxid (väteperoxid), inbegripet hydrogen­

peroxid i fasl form  ............................... 

7,8 %

Prop. 1981/82:120

16

28.55

Fosfider, även icke kemiskt definierade   .. 

........... 

fri

28.56

Karbider, även icke kemiskt definierade:

A. kalciumkarbid    ............................... 

......... 

5 %

B. andra   .......................................... 

fri

28.57  Hydrider, nitrider, azider, silicider och borider, även

icke kemiskt definierade   ...................... 

........... 

fri

28.58                                                              Andra oorganiska föreningar (inbegripet destillerat val­

len och ledningsförmågevallen saml annat vallen av

motsvarande renhetsgrad); flytande luft (även med

ädelgaserna avlägsnade); komprimerad luft; amal­

gamer, med undantag av amalgamer av ädla metaller

fri

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1982.

Prop. 1981/82:120

17

Utdrag

HANDELSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1982-02-18

Närvarande: statsrådet Ullslen, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tilländer,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m.

1   Inledning

1974 års trädgärdsnäringsutredning (Jo 1974:09)' avlämnade den 7 no­vember 1979 en promemoria Översyn av tullarna för beredningar av köks­växter, frukter eller andra växtdelar. Promemorian bör fogas lill protokol­let i detta ärende som bilaga 1.

Efter remiss har yttranden över promemorian avgells av lantbrukssty­relsen, statens jordbruksnämnd, kommerskollegium, generallullslyrelsen, statens pris- och kartellnämnd (SPK), statens industriverk, kommittén för industrins råvarukoslnadsuljämning (Jo 1978:07), Lantbrukarnas riksför­bund (LRF), Trädgårdsnäringens riksförbund. Kooperativa förbundet (KF), ICA-förbundet, Sveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening. Landsorganisationen i Sverige (LO), importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), Föreningen Svenska Konservlillverkare och ScandUor AB.

Kommerskollegium har bifogat yttranden av Stockholms Handelskam­mare, Skånes handelskammare saml handelskammaren i Gävle.

Trädgårdsnäringens riksförbund och Föreningen Svenska Konservlill­verkare har i särskUda skrivelser framfört kompletterande synpunkter på trädgårdsnäringsulredningens förslag.

En sammansläUning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga 2.

Med anledning av de ändringar i tulltaxan som föreslagits av 1974 års Irädgårdsnäringsuiredning har omförhandlingar ägt rum beträffande ett antal produkter för vilka tullarna har varit bundna inom ramen för det

' Departementsrådet Rune[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, kommunalrådet Villiam[REDACTED_EFTERNAMN], i. riksdagsledamöterna Valdo[REDACTED_EFTERNAMN] och Anna-Lisa[REDACTED_EFTERNAMN] samt riksdagsleda­moten Håkan[REDACTED_EFTERNAMN].

2  Riksdagen 1981182. 1 saml. Nr . ''O

Prop. 1981/82:120

18

allmänna tull- och handelsavtalet (the General Agreement on Tariffs and Trade, GATT). Sedan dessa förhandlingar numera avslutats får jag anmäla resultatet härav för riksdagens godkännande.

AB Findus har i skrivelse till regeringen hemställt om tullfrihet för fryst och torkad spartis. Skrivelsen har överlämnats av Föreningen Svenska Konservlillverkare som även yttrat sig i frågan.

Supra AB har gjort en framställning om tullfrihet för ammoniak. Yttran­de i frågan har avgetls av kommerskollegium, generallullslyrelsen och utredningen (Jo 1981:07) om försöriningen med gödselmedel m.m. Kom­merskollegium har inhämtat synpunkter från överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), statens jordbruksnämnd och närmast berörda näringslivs­organisalioner.

2   Föredragandens överväganden

1974 års Irädgårdsnäringsuiredning framlade i augusti 1978 i betänkandet (SoU 1978:51) Svensk trädgårdsnäring - Produktion, rationalisering och internationella förhållanden bl.a. förslag till förändringar av del svenska gränsskyddel på Irädgårdsområdet. Utredningens förslag, som omfattade 6-8 kap. i luUlaxan, innebar såväl tullhöjningar som tullsänkningar och ändringar av tullperioderna. I syfte alt värdesäkra tullnivåerna föreslogs en övergång från vikllullar lill värdetullar för vissa produkter.

Tullskyddel för Irädgårdsprodukler togs upp lill behandling i regeringens proposition 1978/79:136 om trädgårdsnäringen. Regeringens förslag inne­bar en övergång från vikllull lill värdetull för vissa produkter, höjningar och sänkningar av luUsatserna samt justeringar av vissa tullperioder.

Propositionen behandlades i riksdagen dels av jordbruksutskottet (JoU 1978/79:29), dels av skatteutskottet (SkU 1978/79:47). Riksdagen biföU regeringens förslag om övergång till värdeluUar (rskr 1978/79:400). Riksda­gen gjorde dock vissa ändringar i lulltaxeförslagen.

I samband med alt regeringen i proposition 1979/80:24 redovisade resul­tatet av de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för GATT föreslogs alt de nya tullarna skulle träda i kraft i den mån inle GATT-bindningar hindrade delta. I enlighet med riksdagens beslut (rskr 1979/ 80:138) trädde ändringarna i 6-8 kap. tulltaxan i kraft den I februari 1980.

Resultatet av de omförhandlingar som ägt rum med EG beträffande de produkter för vUka tullarna varit bundna i GATT redovisades i samband med regeringens proposition 1979/80:175 med förslag till skyddsåtgärder mol lågprisimport på irädgårdsområdet. Den träffade överenskommelsen innebar att de ändringar som beslutats av 1978/79 års riksmöte kunde genomföras fullt ul. De nya tullarna trädde i kraft den 1 juli 1980.

I trädgårdsnäringsulredningens betänkande år 1978 behandlades inle lullskyddel för beredningar av köksväxter, frukter eller andra växtdelar

Prop. 1981/82:120

19

(20 kap. tulltaxan). Utredningen har forlsall arbetet med en översyn av tullarna på delta område. Översynen har skett i samarbete med kommittén (Jo 1978:07) för industrins råvarakostnadsuljämning (RÅK). Trädgårds­näringsulredningens förslag redovisades den 7 november 1979 i promemo­rian Översyn av tullarna för beredningar av köksväxler, frukter eller andra växtdelar.

Med anledning av övergången från vikllullar lill värdetullar för färska köksväxter och frukter hänförliga fill 7 och 8 kap. i tulltaxan, finner utredningen del lämpligt all också tullarna för beredda köksväxler och frakter ulgår i form av värdeluUar. Härigenom skulle lullnivåerna värde-säkras även för dessa produkter så att tullarnas skyddseffekt inle urholkas av infiationen.

Vidare anser utredningen att justeringar av lullnivåerna för vissa varu­slag bör genomföras. Justeringarna är delvis föranledda av de ändringar av tullnivåerna under 7 och 8 kap. som beslutats av riksdagen år 1979. Enligt utredningen bör tullarna emellertid ocksä anpassas bättre till den nuvaran­de konkurrenssituationen och den konkurrenssituation som kan förutses för såväl trädgårdsnäringen som den berörda livsmedelsindustrin i framti­den.

För ell anlal varuslag föreslår utredningen tullfrihet på grund av all någon produktion inte förekommer inom landet, l.ex. konserverade to­mater, oliver, kapris, paprika, tryffel och sparris.

Utredningen föratsätter att kompensafion för belastningen av jordbruks-prisreglerade råvaror inkluderas i del föreslagna lullskyddel då belastning­en är av liten betydelse. Om däremot belastningen är av större betydelse bör enligt utredningens mening möjligheter ges till kompensation för de i beredningen ingående jordbruksprisreglerade varorna, främst socker.

Utredningens förslag beträffande lulltaxenr 08.10 innebär alt frysta jord­gubbar ulan fillsals av socker (08.10.100) beläggs med en värdetull på 11 % i avvaktan på all frågan om möjligheterna för svensk livsmedelsindustri att använda svenskproducerade jordgubbar utreds.

Vad gäller lill lulltaxenr 20.01 hänförliga beredningar föreslår utredning­en en värdetull på 12% för positionerna 20.01.152 och 20.01.159 (rödbetor saml andra köksväxler) saml en värdetull pä 15% för positionen 20.01.151 (gurkor). Utredningen föreslår vidare beträffande lulltaxenr 20.02 att posi­tionerna 20.02.100 och 20.02.909 (ärter saml andra köksväxler) beläggs med en tull på 12%, medan positionerna 20.02.200 och 20.02.300 (bönor saml svampar och tryffel) beläggs med en tull på 8 resp. 15%. I de fall produkter är baserade på jordbruksprisreglerad råvara (torkade ärter och bönor) föreslås att dessa produkter förs lill jordbruksprisregleringen och upptas med tullfrihet. För frysta jordgubbar med tillsats av socker (20.03.100) föreslås en tullsals på 11%, dvs. samma tull som föreslås för lulltaxenr 08.10. Utredningen förordar all produkter under positionen 20.03.909 (andra frysta frukter) som hittills under hela året bör beläggas

Prop. 1981/82:120

20

med samma tuU som motsvarande färska produkter under den lid dessa är högst luUbelagda.

Sylter, marmelader och andra produkter hänförliga till lulltaxenr 20.05 bör enligt utredningen ges ell manufaklureringsskydd som bör sättas vid 5%. För produkter innehållande luUbelagda råvaror föreslår utredningen en värdetull på 7%. För fraktkonserver hänförliga till lulltaxenr 20.06 föreslås tullfrihet. Till tuUlaxenr 20.07 hänförliga safter av svarta vinbär, jordgubbar och äpplen samt biandsafter bör enligt utredningen beläggas med en tull på 10%, medan för saft av päron, körsbär, plommon, krasbär och vinbär, andra än svarta vinbär, samt köksväxtsafter föreslås en tullsats på 5%).

För övriga varuslag hänförliga fill 20 kap. i tuUtaxan föreslår utredningen tullfrihet.

Utredningens förslag om en övergång från vikllullar lill värdetullar för beredningar av köksväxter, frukter eller andra växtdelar har i huvudsak tillstyrkts av de remissinstanser som representerar odlarna och konservin­dustrin. Från handelns sida menar man emeUertid att de föreslagna tullsat­serna genomgående bör ligga på en lägre nivå än vad utredningen föreslår. Även kommerskollegium anser att tullsatserna för vissa positioner bör ligga vid en något lägre nivå än den utredningen förordar. Från industrins sida framhålls att utredningens förslag till utformning av tullskyddet för frakt- och grönsakskonserver tillgodoser fiertalel av konservindustrins krav beträffande de principer som bör ligga fill grund för tullskyddet för dessa produkter, även om nivån på del föreslagna luUskyddet i vissa fall kan anses väl låg.

Flera remissinstanser framhåller att utredningens förslag i alltför liten utsträckning beaktar konsumenternas intressen. Några remissinstanser anser all utredningen inle beaktar förslagets biståndspolitiska konsekven­ser.

För egen del biträder jag utredningens förslag om en övergång lill värde-tullar för beredda köksväxter och frukter. En övergång från vikllullar lill värdetullar har tidigare skett med tullarna i allmänhet i den svenska tull­taxan och nu senast beträffande köksväxler och frukter i 7 och 8 kap. i tulltaxan. Tillämpning av värdetullar innebär all lullnivån värdesäkras och alt luUens skyddseffekt inle minskar i takt med infiationen. Jag har vid mina ställningstaganden i denna fråga liksom i de övriga frågor jag lar upp i del följande samrått med chefen för jordbruksdepartementet.

Utredningen föreslår alt vissa justeringar av lullnivåerna skall genomfö- ras bl. a. med tanke på de åndringar av lullnivåerna för färska köksväxler och frukter som används som råvara.

Fiertalel av tullarna på detta område är emellertid bundna i GATT. I den mån höjningar av bundna tullar aktualiseras krävs omförhandlingar med berörda länder. Detla gäller även vid övergång till värdetull i de fall bindningen avser en vikllull.

Prop. 1981/82:120

21

Bestämmelser om sådana omförhandlingar finns i artikel 

XXVIII 

i GATT. Enligl dessa bestämmelser fillkommer rätt att påyrka förhandling varje avlalsslutande part med vUken ursprungligen förhandlades om med­givandena och varje annan avlalsslutande part som bedöms ha ställning som huvudleverantör. Samråd skaU också på begäran ske med varje annan avtalsslutande part som bedöms ha ett väsentligt intresse i medgivandena. Vid dessa omförhandlingar, som också kan avse kompensation med avse­ende på andra varor, skall parterna sträva efter att bibehålla en allmän nivå av reciproka och ömsesidigt fördelaktiga medgivanden vilken inte är mind­re gynnsam än vad som gällde innan sådana förhandlingar ägt rum.

Det har mol denna bakgrand befunnits lämpligt all genomföra sådana omförhandUngar innan förslag liU nya tuUar föreläggs riksdagen.

Sedan GATT i maj 1980 notifierals om önskemål alt omförhandla ell anlal medgivanden beträffande beredda köksväxter och frakter har för­handlingar ägt ram med EG som på flertalet posifioner på området har StäUning som huvudleverantör saml med Österrike, Polen och USA.

Vid omförhandlingarna har utgångspunkten för svensk del varit träd­gårdsnäringsulredningens förslag. Samtidigt har det varit en strävan all begränsa tullhöjningarna bl. a. för alt undvika ogynnsamma verkningar pä konsumentpriserna. Del har också varit nödvändigt alt söka finna lullni-våer som har kunnat accepteras av motparterna i omförhandlingarna ulan omfattande kompensation i form av nedsättning av tullarna på näralig­gande områden.

Omförhandlingarna har nu slutförts, sedan enighet nåtts om förslag lill överenskommelser mellan å ena sidan Sverige och å andra sidan EG, Österrike, Polen och USA. Överenskommelserna innebär att Sverige i fråga om flertalet produkter som har varit bundna i GATT erbjuder åter-bindning vid nya värdeiullsalser under kapitel 20. Vidare erbjuds sänk­ningar av vissa tidigare bindningar saml ett anlal nya bindningar, i regel på en nivå som motsvarar gällande tulltaxa.

En förteckning över de GATT-bindningar som ingår i förslaget till över­enskommelser bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 3.

Beträffande produkter hänförliga till lulltaxenr 20.01 innebär överens­kommelserna all tullen för smågurkor sätts lill 5 % och för andra gurkor till 10% med en minimituU av 30 kr. per 100 kg. För rödbetor blir tullen 10%, för rödkål och kronärtskockor 7 % och för andra köksväxter 11 %.

Under lulltaxenr 20.02 binds tullen vid 10% för ärter, 8% för bönor, 15% för champinjoner, 5% för stekt lök och surkål och 11% för andra produkter.

Produkter hänförliga lill lulltaxenr 20.04 (kanderade frukter) blir tullfria.

För produkter hänförliga till lulltaxenr 20.05 blir tullen 7% för sylter, geléer etc. av svarta vinbär och jordgubbar och 5% för andra produkter.

Produkter hänförliga till lulltaxenr 20.06 blir tullfria.

För produkter hänförUga lill lulltaxenr 20.07 blir tullen 10% för safter av

Prop. 1981/82:120

22

svarta vinbär och jordgubbar, 5% för safter av äpplen, päron, körsbär och plommon saml 3 % för safter av köksväxter (andra än tomater). För övriga oblandade safter föreslås tullfrihet.

Som kompensation för återtagandet av de tidigare svenska tullbindning­arna lämnas däratöver erbjudande om vissa sänkningar av gällande tullar. Tullfrihet erbjuds sålunda för fryst broccoli (nuv. tull 10%), frysta hallon (nuv. tull 7%), pektinämnen, pekfinater och peklater (nuv. tull 6%, ärf. n. suspenderad enligl 5 § luUförordningen) och blekt linolja (nuv. tull 3 kr. för 100 kg).

Tullen sänks för vissa jästa drycker från 67:50 till 40 kr. för 100 liter och för genever och gin från 67:50 till 40 kr. för 100 liter om importen sker på kärl rymmande högst 10 liter och från 17:50 till 15 kr. för 100 liter om importen sker på andra kärl.

För varor hänföriiga lill lulltaxenr 20.03, 20.04, 20.05 och 20.07 har Sverige förbehållit sig rätten all vid import, utöver den bundna nivån, utlaga en rörlig avgift för all ta hänsyn lill prisskillnader för i varan ingående sockermängd. Detta innebär att del system för extem prisutjäm­ning vid import, som gäller fr.o.m. den I jiili 1981 enligl de ändringar i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrukels område som beslutats av 1980/81 års riksmöte (prop. 1980/81:190, JoU 36, rskr 419), kan tillämpas fullt ut för här berörda produkter.

I överenskommelsen med Polen har förutsatts all de luUreduklioner som Sverige medgivit i samband med de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för GATT (jfr prop. 1979/80:24) för imporien av vissa sprit­drycker hänföriiga tUl lulltaxenr 22.09 skall genomföras utan avtrappning.

1 samband med överenskommelsen om GATT-bindningar har vissa and­ra åtaganden gjorts från svensk sida.

Sverige beviljar sålunda enligt särskild skriftväxling EG vissa lullför­måner som tillägg lill de förmåner som Sverige redan beviljat i skriftväxling i anslutning till frihandelsavtalet år 1972. Enligl skriftväxlingen sänks tullen för champinjonkonserver från 15% lill 13% vid import från EG.

I särskild skriftväxling med Österrike beviljar Sverige också vissa tull-kontingenter för importen av fruktsafter med ursprang i EFTA-länderna. För safter av äpplen och päron samt blandningar därav medges sålunda tullfrihet upp till en årlig kvantitet av 4 200 ton. För saft av svarta vinbär sänks tullen från 10% tiU 5% upp fill en årlig kvantitet av 400 ton.

Jag förordar all regeringen föreslår riksdagen all godkänna de föreslagna överenskommelserna om GATT-bindningarna liksom förslaget om skrift­växling med EG angående lullförmåner vid import av champinjonkon­server och förslaget om skriftväxling med Österrike angående tullkoniin­genter vid import av vissa fruktsafter.

Förslaget tiU ändring av lagen (1977:975) med tulltaxa har utformats med beaktande av de åtaganden som överenskommelserna innebär för Sveriges del.

Prop. 1981/82:120

23

Genomförandel av de särskilda luUförmånerna beträffande champinjon­konserver vid import från EG får ske med utnyttjande av de bemyndigan­den som har lämnats enligt 4 § tullförordningen (1973:979). Jag finner del naturligt att ifrågavarande lullättnader - i likhet med vad som var fallet med de tullförmåner som lämnades enligl skriftväxlingen år 1972 - skall kunna utsträckas att gäUa även i förhällande till EFTA-länderna.

Också när det gäller lullkontingenlerna för fruktsafter med ursprung i EFTA-länderna får genomförandet ske med utnyttjande av nyssnämnda bemyndiganden enligt 4 § luUförordningen. Administrationen av tullkon-tingenterna kommer lik.som när det gäller nuvarande tullkontingent för margarin all åvila statens jordbraksnämnd.

När det gäller produkter som inte berörs av överenskommelserna om GATT-bindningarna får jag anföra följande.

Frysta jordgubbar utan tillsats av socker är hänförliga tUl lulltaxenr 08.10, medan frysta jordgubbar med fillsals av socker är hänförliga till lulltaxenr 20.03. Tullsalsen vid båda positionerna är 50 kr. för 100 kg. Trädgårdsnäringsutredningen föreslår att möjligheterna för svensk livsme­delsindustri alt använda inom Sverige producerade jordgubbar snarast utreds. Detta bör enligt utredningen ske genom kontakter mellan företrä­dare för odlarna och industrin. I avvaktan härpå föreslås en värdetull på t. v. 11%.

Utredningens förslag till luUskydd för frysta jordgubbar tillstyrks av de remissinstanser som företräder odlare. Trädgårdsnäringens riksförbund anser all en värdetull av 14% bättre skulle stämma överens med tullen på färska produkter. Föreningen Svenska Konservtillverkare framhåller all leveranserna av svenskodlade jordgubbar endasi uppgår fill ca 1% av konservinduslrins råvarabehov. En tull pä importerade djupfrysta bär skulle enligt föreningen inle bli en skyddstull för svensk odling utan enbart en kostnadsbelastning för konservinduslrin och konsumenterna. Förening­en hemställer alt lullfrihel införs på djupfrysta jordgubbar.

I Ukhet med utredningen finner jag del lämpligt alt möjligheterna för svensk livsmedelsindustri alt i högre grad än f.n. använda svenskodlade jordgubbar undersöks. Detta bör ske genom överläggningar mellan odlarna och industrin. I avvaktan på resultatet härav föreslår jag att tullen för frysta jordgubbar hänförliga liU luUtaxenr 08.10 och 20.03 behålls oföränd­rad.

Beträffande övriga produkter under lulltaxenr 20.03 tillstyrker jag utred­ningens förslag om all de som hillills under hela året beläggs med samma tull som motsvarande färska produkter under den lid dessa är högst luUbe­lagda.

För sylter, mos och andra produkter av äpplen under tuUlaxenr 20.05 tillstyrker jag en tull av 7%.

För flertalet produkter under tulllaxenummer 20.06 innebär överens­kommelserna att lullfrihel genomförs. Jag anser del lämpligt all den tullfri-

Prop. 1981/82:120

24

het för blandad frukt (20.06.900) som Sverige medgivit i samband med de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för GATT samtidigt ge­nomförs ulan avtrappning.

Vissa sockrade safter under lulltaxenr 20.07 berörs inte av överenskom­melserna om GATT-bindningar. Jag föreslår att för dessa produkter får gälla samma tuU som för motsvarande osockrade produkter.

I överensstämmelse med utredningens förslag bör produkter av till lull­taxenr 07.05 hänförliga ärter och bönor föras över lill jordbruksprisregle­ringen. Dessa produkter har undantagils från GATT-bindningar. Produk­terna har upptagits med lullfrihel i förslaget till tulltaxa. Enligt vad jag har inhämtat avser chefen för jordbraksdepartemenlet att senare under riks­mötet föreslå regeringen alt lägga fram förslag till ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbrakels område.

Jag vill i delta sammanhang la upp dels frågan om tullfrihet för fryst och torkad spartis, dels frågan om slopande av tullen för ammoniak.

AB Findus har i en framställning, som överlämnats av Föreningen Svenska KonservtUlverkare, hemställt om tullfrihet för fryst sparris (ur lulltaxenr 07.02 B) och torkad sparris (ur tuUlaxenr 07.04 C). Bolaget pekar på att det tullskydd (14%) för färsk spartis som trädde i kraft den I juli 1980 också kommit att framsläUas för fryst spartis. Torkad sparris är tullfri vid import från EFTA medan en tull av 3 % tas ul vid import från andra länder. Fryst och torkad sparris används nästan uteslutande som råvaror inom livsmedelsindustrin vid tillverkning av soppor och färdiga maträtter. Del kan enligl bolaget knappast hävdas all fryst och torkad sparris konkur­rerar med färsk svensk sparris. Bolaget hemsläller därför om tullfrihet för fryst och torkad sparris.

Föreningen Svenska Konservtillverkare delar bolagels uppfattning och fillstyrker därför framställningen.

För egen del finner jag del angelägel all så långt som möjligt kunna undvika att tull las ul på varuslag där skyddsbehov saknas. Då något sådant behov inte torde föreligga beträffande fryst och torkad sparris förordar jag alt tulltaxan ändras så att lullfrihel ges för dessa produkter.

Supra AB har i skrivelse lill regeringen hemställt om tullfrihet för am­moniak. Bolaget framhåller alt elt slopande av tullen på ammoniak på ett avgörande sätt skulle säkerställa tillförseln av ammoniak för bolaget, vilket är av vital betydelse för svensk gödselmedelslillverkning och därmed även förproduktionen av baslivsmedel inom svenskt lantbruk.

Ammoniak har sin helt dominerande användning som råvara vid tillverk­ning av kvävegödselmedel. Varan är i tulltaxan hänförlig lill lulltaxenr 28.16 med en värdetull av f.n. 10,2%. Åtagandena i de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för GATT innebär all tullen etappvis skall sänkas fill 9%. Ammoniak är tullfri vid import från EG och EFTA samt vissa u-länder. Supra är f. n. Sveriges enda tillverkare av gödselmedel och i praktiken även av ammoniak.

Prop. 1981/82:120

25

Såsom jag tidigare anfört har frågan om tullfrihet för ammoniak remiss­behandlats. Sveriges Kemiska Industrikontor finner all tullfrihet för am­moniak väsentligt skulle gagna den svenska gödselmedelsinduslrins kon­kurrensförmåga och fillstyrker lullfrihel. Kommerskollegium anser all del kan finnas anledning att överväga generell lullfrihel för ammoniak för all undvika all en tull som svensk industri inle har något behov av kommer att utgöra en onödig kostnadsbelastning för den berörda industrin. KoUegiel anser dock alt frågan om lullfrihel för ammoniak bör anstå i avvaktan på alt läget beträffande den framtida svenska försörjningssituationen har be­lysts, bl.a. i den pågående utredningen om försörjningen med gödselme­del. Utredningen (Jo 1981:07) om försörjningen med gödselmedel m.m. tillstyrker tullfrihet. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) är princi­piellt av den åsikten all aUt som kan gynna svensk försörjningsviktig industri bör göras. Införande av lullfrihel kan därvid vara en åtgärd. Styrelsen framhåller dock samfidigt att ett underlättande av importen av ammoniak genom all ta bort tullen skuUe kunna motverka syftet all för­söka trygga en inhemsk produkfion av ammoniak och anser sig därför ej kunna tillstyrka bolagels framställning.

För egen del finner jag det angeläget att undvika att tull las ut på varor där skyddsbehov saknas och där tullen endasi kommer all utgöra en onödig kostnadsbelastning för den svenska industrin. Jag förordar därför att luUlaxan ändras så att tullfrihet införs för ammoniak.

Jag förordar all ändringarna i tulltaxan träder i kraft den I juli 1982.

Delsamma bör gälla genomförandel av de särskilda luUförmånerna för champinjonkonserver och tuUkonlingenterna för fruktsafter.

De ändringar som nu föreslås i tulltaxan är inte av sådan beskaffenhet all lagrådets yttrande krävs.

3   Upprättat lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom handelsdepartementet upprättats förslag tUl lag om ändring i lagen (1977; 975) med tulltaxa.

4   Hemställan

Jag hemsläller alt regeringen föreslår riksdagen all

1.

godkänna förslagen lill överenskommelserna beträffande bind­ningarna i GATT och beträffande tullförmåner för champinjon­konserver och tullkoniingenter för fruktsafter.

2.

antaga förslaget till lag om ändring i lagen (1977:975) med tull­taxa.

Prop. 1981/82:120

26

5    Beslut

Regeringen ansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslå riksdagen all antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1981/82:120

27

Bilaga 1

W  

Ä

RS

TR

Ä

DG

Å

RDSN

Ä

R INGSUTREDNING

ö

versyn av tullarna fur berednr.'gar av kdksv

ä

xter, frukter eller andra V

ä

xtdelar

RROMEMORIA 19/9-11-07

Prop. 1981/82:120

28

Till statsr

å

det och chefen f

ö

r 3 ord 

ö

TTilcs departement et

Genom besltit den IJ september 1974 bemyndigade Kungl. Maj:t chefen f

ö

r jordbruksdepartementet att tillkalla h

ö

gst fem sakkunniga att utreda tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringen. Med st

ö

d av bemyn­digandet har som sakkunniga f

ö

rordnats departementsr

å

det Bune[REDACTED_EFTERNAMN], tillika ordf

ö

rande, kommunalr

å

det Villiam Bj

ö

rk, direkt

ö

ren Valdo Carlstr

ö

m, handelstr

ä

dg

å

rdsm

ä

staren Anna-Lisa[REDACTED_EFTERNAMN] och riksdagsledamoten H

å

kan Str

ö

mberg.

Som experter 

å

t de sakkunniga har f

ö

rordnats professorn M

å

rten[REDACTED_EFTERNAMN], avdelningschefen Henry[REDACTED_EFTERNAMN], agronomen Herbert L

öö

w, direkt

ö

rerna H

ä

gnar[REDACTED_EFTERNAMN] och Holger Hystr

ö

m samt f

ö

rbundsordf

ö

randen B

ö

rje[REDACTED_EFTERNAMN].

Till sekreterare har f

ö

rordnats avdelningsdirekt

ö

ren Lars Erik[REDACTED_EFTERNAMN] och till bitr

ä

dande sekreterare bl.a. kanslisekreteraren Dag von Schantz.

Utredningen har antagit namnet 1974 

å

rs tr

ä

dg

å

rdsn

ä

rings-utredning.

Regeringen har i bet

ä

nkandet (SOU 1976:51/ Svensk tr

ä

dg

å

rds­n

ä

ring - Produktion, rationalisering, intemationella f

ö

r­h

å

llanden lagt fram f

ö

rslag r

ö

rande kapitlen 6, 7 och 8 i tulltaxan. Dtredningen har d

ä

refter fortsatt arbetet med en 

ö

versyn av kapitel 20 i tulltaxan. 5-/ers:/nen har skett j. samar­bete med kormiitt

é

n f

ö

r industrins r

å

varukostnadsutj

ä

mning. Vida­re har utredningen haft 

ö

verl

ä

ggningar med ber

ö

rda myndigheter och organisationer.

Utrednin-e.n t

å

r h

ä

rmed 

ö

verl

ä

mna nromemorian 

Ö

versvn av tullar­na f

ö

r beredningar a\' k

ö

ksv

ä

xter, frukter eller andra v

ä

xtdel a-", som inneh

å

ller utredningens 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag.

Prop. 1981/82:120

29

utredningen 

ä

r enig i sitt f

ö

rslag.

S

ä

rskilda yttranden har avgetts av experterna Herbert L

öö

w och Holger[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m.

Stockholm den '; november 1979

F

ö

r 1974 

å

rs tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredning

Rune[REDACTED_EFTERNAMN]

/Dag von Schantz

Prop. 1981/82:120

30

iwreplLL

1.     Inledning

2.     Nuvarande  förhållande

2.1 Trädgårdanäringen

2.2 Frukt-  cch grönsäy.sV.onserfindustrin

2.5 Tullarna

J.       *.rbetet?, uppläggning

4.       Utredningen.B  överväganden och  förslag

4.1 Allmänna synpunkter

4.2 Förslag  rörande  olika  produkter

-j.       

F

ö

rslagets genomf

ö

rande

6.   Sammanfattning av f

ö

rslaget

P

Ö

Tf attnins-sf c-rslag t.   S

ä

rskil" yttrande av experten Herbert LS

ö

w

9.

S

ä

rskilt yttrande av experten Holger >;ystr

ö

m

10.

Bilagor

Prop. 1981/82:120

31

PRO.HEMORIA

ÖVSRSYN AV TUm.RJJA FÖR BERSDNINGAR AV KÖKSVÄ?ITSR,   FRUXTER ELLEF. AHDR-'-. VÄXTDELAR

1.        Inledning

1974 

å

rs tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredning (Jo 1974:09) gjorde i bet

ä

n­kandet (SOU 1970:51) Svensk tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ring - Produktion, ratio­nalisering och internationella f

ö

rh

å

llanden en 

ö

versikt av Sveriges hanael med tr

ä

dg

å

rdsprodukter och det nuvarande svens­ka gr

ä

nsskyddet. Konkurrensen mellan i-l

ä

nder och u-l

ä

nder p

å 

tr

ä

dg

å

rdsom.r

ä

det redovisades ocks

å

. Utredningen f

ö

retog en genom­g

å

ng av gr

ä

nsskyddet och lade fram f

ö

rslag till f

ö

r

ä

ndringar av detta med utg

å

ngspunkt fr

å

n att skyddet skulle bibeh

å

llas p

å

i stort sett of

ö

r

ä

ndrad niv

å

. Utredningens f

ö

rslag, som omfattade kapitlen 6, 

i   

och 6 i tulltaxan (l977:97;r), innebar s

å

v

ä

l tull­h

ö

jningar som tulls

ä

nkningar och 

ä

ndringar av tull perioderna. I syfte att v

ä

rdes

ä

kra tullniv

å

erns f

ö

reslogs en 

ö

verg

å

ng fr

å

n vikttullar till v

ä

rdetullar f

ö

r vissa produkter.

1 oet

ä

nkandet pr

ö

vade.

»

 inte tuilskyddet f

ö

r beredningar av k

ö

ks­v

ä

xter, frukter och andra v

ä

xtdelar (kap,.20 i tulltaxan). Utred­ningen anf

ö

rde med anleaning h

ä

rav f

ö

ljande.

Utredningen har, raed"anledning av att en s

ä

rskild utredning om r

å

\'arukostnadsutj

ä

jnning skall tills

ä

ttas, inte pr

ö

vat tuilskyd­det f

ö

r de produkter som ing

å

r i detta kapitel. Utredningen f

ö

r­uts

ä

tter atx den genomg

å

ng av tullarna som kommer att ske g

ö

rs gemjensamt .mellan utredningarna betr

ä

ffande de aktuella tr

ä

dg

å

rds­produkterna, d

å

 det 

ä

r angel

ä

get att dessa tullar korresponderar med de som tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen f

ö

reslagit.

Vidare f

ö

reslog utredni.ngen att tullen p

å

 frysta jordgubbar utan tillsats av socker (stat.nr. 06.10.100) skulle h

ö

jas fr

å

n 53 kr./ 100 kg till 75 kr./IOO kg. Denna h

ö

jning f

ö

reslogs dock inte tli genomf

ö

rd f

ö

rr

ä

n de tullar i kap. 20 i tulltaxan som ber

ö

rs av den f

ö

reElarria h

ö

jningen varit f

ö

rem

å

l f

ö

r utredning och f

ö

rslag.

Prop. 1981/82:120

32

P

å

 grundval av utredningens bet

ä

nkande lade regeringen i propo­sitionen 1976/79:136 om tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringen fram f

ö

rslag om bl.a. gr

ä

nsskyddet f

ö

r tr

ä

dg

å

rdsprodukter.

1 propositionen anf

ö

rde chefen f

ö

r handelsdepartementet bl.a. f

ö

ljande.

N

ä

r det g

ä

ller tullen f

ö

r frysta fru.kter enligt tulltaxenr 06.10 

ä

r det enligt min mening l

ä

mpligt att avvakta med pr

ö

vningen av tullniv

å

erna till dess tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen har pr

ö

vat tullskyddet f

ö

r beredningar av k

ö

ksv

ä

xter, frukter, etc, som om­fattas av 20 kap. i tulltaxan. Jag f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r att texten till detta tulltaxenummer tills vidare bibeh

å

lls of

ö

r

ä

ndrad, vilket f

ö

r frj'sta jordgubbar inneb

ä

r of

ö

r

ä

ndrad vikttull och f

ö

r 

ö

iTiga frysta frukter och b

ä

r samma tull som. f

ö

resl

å

s f

ö

r motsvarande f

ä

rska produkter, n

ä

r dessa 

ä

r h

ö

gst tullbelagda.

I 

ö

vrigt f

ö

resl

å

r jag ingen annan 

ä

ndring av tullskyddet f

ö

r frukter och b

ä

r

ä

n en 

ö

verg

å

ng till v

ä

rdetull p

å

i stort sett samma niv

å

 som. nuvarande vikttull.

Tulltaxans 20 kap. omfattar beredningar av k

ö

ksv

ä

xter, frukter och andra v

ä

xtdelar. Tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredr.ingen har 

ä

rjiu inte pr

ö

vat tullskyddet f

ö

r de produkter som ing

å

r i detta kapitel. Utredningen har f

ö

rutsatt att en genomg

å

ng av tullarna betr

ä

f­fande de aktuella tr

ä

dg

å

rdsprodukterna skall ske gemensamt med den s

ä

rskilda utredningen om r

å

varukostnadsutj

ä

raning (Jo 1975:

I likhet med tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen finner jag det angel

ä­

get att tullarna f

ö

r beredningarna korresponderar med dem som koramer att g

ä

lla f

ö

r de f

ä

rska produkterna. Jag f

ö

ruts

ä

tter att utredningens f

ö

rslag f

ö

r beredningarna delvis kan f

ö

religga i s

å

god tid att f

ö

rslag kan underst

ä

llas riksdagen redan under 1979/60 

å

rs riksm

ö

te. S

å

som vissa remissinstanser har framh

å

llit b

ö

r

ä

ndringarna av tullarna p

å

 tr

ä

dg

å

rdsprodukter och beredning­ar genomf

ö

ras i ett sammanhang.

Det b

ö

r vidare p

å

pekas att i de fall nuvarande vikttull eller tulljieriod 

ä

:' bunden 1 liATT virrletul le.n ej ler linn utnt r

ä

ckt.i i"--ri:)den inte k:in n.

ä

ttas i kr.ift !'

ö

rr

ä

n orforu" rl i .1:1 iiid rin/:.i.r b.ir 

å

stadkom,mith enligt de regler i GATT som g

ä

ller fi.ir detta. :'..-i snart riksdagens beslut f

ö

religger kommer f

ö

rnandlingar att in­ledas h

ä

rom. Resultatet h

ä

rav kom,mer senare att redovisas f

ö

r riksdagen.

Mot aenna bakgrund f

ö

resl

å

r jag att 

ä

ndringarna betr

ä

ffande 

Lc 

kap. i tulltaxan tr

ä

der i kraft vid tidpunkt som regeringen be­st

ä

mmer. Jag r

ä

knar raed att de GATT-f

ö

rhandlingar som kr

ä

vs 

ä

r slutf

ö

rda under h

ö

sten 1979- Tull

ä

ndringarna torde d

ä

rmed kunna s

ä

ttas i kraft omkring den 1 januari 19SO.

Prop. 1981/82:120

33

Vid behandlingen av regering-ens f

ö

rslag i denna del i riksdagens skatteutskott (SkU 19','6/'.' :47) anf

ö

rde utskottet i anledning av motionen 1976/79:247'&font-family:Verdana'>ö

ljande:

I  denna motion tas upp en fr

å

ga som g

ä

ller fri-sta k

ö

ksv

ä

xter och frysta b

ä

r. I propositionen f

ö

resl

å

s att provningen av tull­niv

å

erna f

ö

r dessa varor skall anst

å

 till desss tr

ä

dg

å

rdsn

ä

rings­utredningen behandlat tullst~'Qdet f

ö

r beredningar av k

ö

ksv

ä

xter och frukter i 20 kap. i tulltaxan. Texten f

ö

r de frysta varorna f

ö

resl

å

s d

ä

rf

ö

r st

å

 of

ö

r

ä

ndrad kvar, vilket inneb

ä

r att samma tull som f

ö

r motsvarande f

ä

rska produkter, n

ä

r dessa, 

ä

r som h

ö

gst tullbelagda, kommier att utg

å

 f

ö

r de frysta varorna, 

ö

ver­g

å

ngsvis in.rieb

ä

r detta \'iss 

ö

kning av tullen p

å

de frj'sta varor­na, vilket motion

ä

rerna inte anser tillfredsst

ä

llande. Utsi:ottet delar s

å

 till vida motion

ä

rernas uppfattning som utskottet anser att ett bibeh

å

llande av nuvarande tullniv

å

i avvaktan p

å

 utred­ningen nade varit att f

ö

redra om detta kunnat genomf

ö

ras utan n

å

gra komplikationer. En s

å

dan lagstiftning skulle emellertic kr

ä

va en omr

ä

lcning av tullen och en uppdelning av de frj'sta vs-rorna i en m

ä

ngd underpositioner som skulle till

ä

mpas under f

ö

r­h

å

llandevis kort tid. I fr

å

ga om 

å

tskilliga varor som d

å

 m

å

ste specificeras skulle os

ä

kerhet r

å

da om de 

ö

ver huvud taget f

ö

re-ko.TLmer i fryst skick. Med h

ä

nsjm h

ä

rtill och onaer f

ö

ruts

ä

ttning att det ifr

å

gavarande utrednings- och lagstiftningsarbetet be­tr

ä

ffande dessa varor kan genomf

ö

ras planenligt tillstyrker ut­skottet propositionen i denna del och avstyrker s

å

ledes motio­nen 2476 n

ä

r det g

ä

ller den senast behandlade fr

å

gan.

Jordbruksministern tillkallade 

å

r 1976 en s

ä

rskild komm.ixi;

é

 med uppdrag att se 

ö

ver de olika systemen for industrins r

å

varmtost-nadsutj

ä

mning, m.m. (Jo 1976:07). Jordbruksministerr; anf

ö

rde i direktiven till komm.itt

é

n att .= amr

å

d borde ske med tr

ä

dg

å

rdsns-rin-sutredningsn som bl.a. skall pr

ö

va tullsk;.-ddet f

ö

r beredning­ar av V;

ö

ksv

ä

xter. frukter och andra v

ä

xtdelar.

.''ied a.nledning h

ä

rav bildades i juni 1979 en arbetsgz-upp under tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen med leaam

ö

ter fr

å

n denna utredning och komm.itt

é

n f

ö

r industrins r

å

varukostnadsutj

ä

mnin.-; (RAK).

Arbetsgruppen skulle pr

ö

va tuilskyddet f

ö

r tulltaxenr 06.IC samt tulltaxans kar. 

20  

och avge f

ö

rslag till eventuella 

ä

ndringar till tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen. Arbetet skulle bedrivas s

å 

att f

ö

rslag kunde l

ä

mnas senast den 1 oktober 1979-

3 

Riksdagen 1981182. 1 samt. Nr 120

Prop. 1981/82:120

34

2.  Nuvarande f

ö

rh

å

llande

2.1  Tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringen

Tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen har i bet

ä

nkandet Svensk tr

ä

dg

å

rds­n

ä

ring - Produktion, rationalisering, internationella f

ö

rh

å

llan­den gett en utf

ö

rlig beskrivning av den svenska tr

ä

dg

å

rdsproduk­tionens omfattning och inriktning i dag. Riktlinjer dras ocks

å 

upp f

ö

r en svensk tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringspolitik.

I bet

ä

nkandet g

ö

rs vidare en bed

ö

mning av framtiden mot bakgrund av l

ö

nsamhetsutvecklingen och de internationella f

ö

rh

å

llandena. D

ä

rvid anf

ö

r utredningen bl.a. f

ö

ljande.

Odlingen p

å

 fri land bed

ö

ms totalt sett bli av of

ö

r

ä

ndrad areal­omfattning vilket inneb

ä

r att de producerade kvantiteterna kom­mer att l

å

ngsiktigt 

ö

ka i takt med 

ö

kade arealsk

ö

rdar. Gr

ö

nsaker p

å

fri land toroe komma att ben

å

lla nuvarande omfattning. Olika produkters utveckling blir beroende av m

ö

jligheterna att anv

ä

n­da maskinsksrd. De produkter som kan sk

ö

rdas med maskin kan ge­nom, f

ö

rb

ä

ttrade maskiner f

å

 en gynnsaui utveckling, medan andra sv

å

rmekaniserade gr

ö

dor kan underg

å

en kraftig kostnadsh

ö

jning.

Frukt od 1 inger, kan ber

ä

Knas a* t genomg

å

 en kraftig f

ö

ryngring av tr

ä

dbest

å

ndet som medf

ö

r att nyare och b

ä

ttre sorter anv

ä

nds. Sk

ö

rdens storiek kommer totalt att 

ö

ka n

å

got. B

ä

rodlingen har under en f

ö

ljd av 

å

r

ö

kat och denna trend torde forts

ä

tta. Od­lingen av jordgubbar som 

ä

r den dominerande underg

å

r en st

ä

ndig utveckling betr

ä

ffande sorter, odlingsteknik och tekniska ut­rustningar. Hed hj

ä

lp sv bevattning kan odlingss

ä

kerheten 

ö

kas.

Odlingen i v

ä

xthus har 

ö

kat i omfattning under 1970-talet men samtidigt har andelen 

ä

ldre relativt orationella enheter 

ö

kat. Bet 

ä

r angel

ä

get att ett utbyte sker av de orationella anl

ä

gg­ningarna. De m

ö

jligheter som st

å

r till buds n

ä

r det g

ä

ller att f

ö

rbilliga produktionen 

ä

r framf

ö

r allt 

å

tg

ä

rder som syftar till att m.inska arbetsinsatsen och oljef

ö

rbrukningen per producerad enhet. Sam.ma effekt n

å

s genom att oka nyttjandegraden i v

ä

xthu­sen och 

ö

ka avkastningen per areale.nhet. Produktionen av slang-

Prop. 1981/82:120

35

gtir.ka har 

ö

kat under de senaste 

å

ren och produktionen 

ä

r tidvis under sommaren tillr

ä

cklig f

ö

r att t

ä

cka den svenska konsumtio­nen. Odlingen av tomater har 

ö

kat och kan f

ö

rv

ä

ntas 

ö

ka ytter­ligare .

2.2 Frukt- och gr

ö

nsakskonservindustrin

Statens industriverk har nyligen i rapporten (SIND 19'i'fc:6) Livsmedelsindustri behandlat denna industrigren.=5 utvecklings­drag. Tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen f

å

r h

ä

nvisa till denna rar­port f

ö

r en n

ä

rmare beskrivning av frukt- och gr

ö

nsakskonserv­industrin, vilken bransch n

ä

rmast ber

ö

rs av utredningens f

ö

re­varande promemoria.

I' industriverkets rapport indelas livsmedelsindustrin i elva del­branscher med sinsemellan olika struktur. Delbranscherna inom den egentliga livsmedelsindustrin, dvs. exklusive malt- och l

ä

s-kearycksindustrin, f

ö

rs samman till en skyddad och en konlrurrens-utsatt del. Till den senare delen h

ä

nf

ö

rs bl.a. frukt- och gr

ö

n-saksKcnservindustrin. Indelningen, grundar sig p

å

 att huvuddelen av produkterna fr

å

n den skyddade livsmedelsindustrin 

ä

r sky

ö

.Tads fr

å

n utl

ä

ndsk konkurrens genom gr

ä

nsskydd inom, jordbruksprisreg­ leringens ram.

Av rapporten framg

å

r att fruKt- 

->c'n  

gr

ö

nsakskonservindustrin 

å

r 19('b sysselsatte 

ö

OO anst

ä

llda 

i   

arbetsst

ä

llen med minst 5 sys­selsatta. Ite.sa utgjorde 

,6   

procent av antalet an:;t

ä

llda inom livsmedelsindustrin. Branschens produktion, m

ä

tt som saluv

ä

rde, uppgick samma 

å

r till 1 600 .milj. kr. vilket motsvarade 7,1 pro­cent av livsmedelsindustrins saluv

ä

rde. F

ö

r

ä

dlingsv

ä

rdet uppgick till 600 m:i]j. kr. eller 9,5 procent av livsm.edelsindustrins f

ö

r­

ä

dlingsv

ä

rde.

Frukt- och gr

ö

nsakskonservindustrin tillverkar industriellt be­redda frukt- och gr

ö

nsaksprodukter. F

ö

rutom kon;;e-''ver ing

å

r djupfry!;ta och torkade produkter inkl. exempelvis pulversopor och potatismcspul ver, diverse inl

ä

ggningar samt drycker hasera-de c* frukt-, t

ä

r- eller gr

ö

n.saksr

å

vara som saft och juice.

Prop. 1981/82:120

36

Av rapporten framg

å

r att produktionen inom frukt- och gr

ö

nsaks­konservindustrin

ä

r relativt heterogen i den meningen att bran­schen tillverkar ett stort antal produkter. Len bestar av ett 40-tal arbetsst

ä

llen med minst 5 sysselsatta och med sinsemel­lan mycket stor spridning av arbetsst

ä

llestorleken. Antalet f

ö­

retag 

ä

r n

å

got f

ä

rre d

å

 de st

ö

rre f

ö

retagen vanligen har flera arbetsst

ä

llen. Dessutom tillkommer oml:ring 40 arbetsst

ä

llen med f

ä

rre 

ä

n 5 sysselsatta. Branschen inkluderar s

å

ledes s

å

v

ä

l de stora konserv- och djupfrysningsf

ö

retagen som mycket sm

å

 saft­tillverkare och musterier av vilka m

å

nga 

ä

r i drift endast en del av 

å

ret.

?'rukt- och gr

ö

nsakskonservindustrins huvudsakliga r

å

varor, H

Ö

k.T-v

ä

xter. frukter, b

ä

r och safter. Innefattas endast delvis i jord­bruksprisregleringen. S

å

lunda

ä

r gals cch gr

ö

na mat

ä

rter, bruna b

ö

nor och potatis skyddade mot importkonkurrens genom; inf

ö

rsel­avgifter. Gr

ö

na 

ä

rter som. sk

ö

rdas f

ä

rska, s.k. konserv

ä

rter, sam.t b

ö

nor som, sk

ö

rdas i form av hela skidor 

ä

r d

ä

reraot inte jordbruksprisreglerade. F

ö

r jordbruksr

å

varor ("mj

ö

l. irjj

ö

lk. k

ö

tt, 

ä

gg och 

ä

ggprodukter, st

ä

rkelse, socker, sockerkul

ö

r, sirap och fettvaror; som ing

å

r i s

å

ser och soppor medges s.k. intern cri:;-utj

ä

mning.

T rapuortn fra::!,'!-,! ] l; att ut : i keshiinde 1 n av frukt- och gr

ö

n.-i.-ik:;-kons-rvindu;-1 ri ns produkter kri-.Kt

ä

riseras av en omfattantie i:rt-port och en relativt begr

ä

nsad export. Importen har 

ö

kat i volym under de senaste decennierns. och importkonkurrensen har h

å

rdnat. I fr

å

ga om importvarorna s

ä

gs vidare f

ö

ljande.

De dominerande importvarorna 

ä

r s

å

dana som. av natur] iga sk

ä

l inte odlas och 

»

.-icaref

ö

r

ä

dlas i landet. Beredda b-

ä

r och fruk­ter 

ä

r den st

ö

rsta gruppen, som till huvuddelen best

å

r av in­lagda eller konserverade sydfrukter och tomatpur

é

 etc. fr

å

n USA. Australien ocn .Sydafrika. Under varugruppen k

ö

ksv

ä

xter inkl. potatis ing

å

r i imiporten fr

ä

m.st gr

ö

nsaker etc. som svam-oar. konserverade och frysta b

ö

nor och sparris fr

ä

n Taiwan. Syd­korea, Kina. Spanien och ett flertal andra europeiska l

ä

nder. Saft och juice inneh

å

ller fr

ä

mst juice av citrusfrukter fr

å

n Brasilien. USA och Israel.

Prop. 1981/82:120

37

I rapporten konstateras att livsmedelsindustrin efter en expan­sionsfas under 1960-talet stagnerat under 19,'0-talet. Antalet sysselsatta m.inskade n

å

got. M

å

nga, fr

ä

mst mindre arbetsst

ä

llen har f

ö

rsvunnit, vilket lett till att arbetsst

ä

llena i genomsnitt blivit f

ä

rre och st

ö

rre. Denna process har varit betydligt snab­bare inom livsm.edelsindustrin 

ä

n inom tillverkningsindustrin som helhet.

I rapporten bed

ö

m.s produktionsvolymen inom hela livsmedelsindu­strin 

ö

ka raed i genomsnitt 1 

''-  

per 

å

r fram till 

å

r "985, vilket 

ä

r on snabba:-e tillv

ä

xt 

ä

n hittills under 19iO-talet, men betyd­ligt l

å

ngsamicare 

ä

n under 1960-talet. Den sk;,'ddade delen ber

ä

k­nas v

ä

xa l

å

ngsammare 

ä

n den konkurrensutsatta delen av livsme­delsindustrin (0,5 respektive 2,5 

i genomsnitt per 

å

r). Av ae enskilda delbranscherna ber

ä

knas frukt- och gr

ö

nsakskonservindu­strin tillv

ä

xa snabbast med 3.5 

'  

per 

å

r, vilket inneb

ä

r en 

ö

k­ning av antalet sysselsatta inomi denna bransch med 600 personer framtill 

å

r 1965. Med h

ä

nsyn tagen till produktivitets

ö

kningar inneb

ä

r den f

ö

rv

ä

ntade utvecklingen f

ö

r hela livsmedelsindustrin rasd en syssels

ä

ttningsminskning raed 6 000 personer fram till 

å

r

Utvecklingen f

ö

r livsmedelsindustrin som helhet oer

ä

Knar indu­striverket medf

ö

ra en fortsatt strukturomvandling med syssels

ä

tt-nings.minsk-ningar och utslagning av .mindre f

ö

retag so.m f

ö

ljd. Inom frukt- och gr

ö

nsakskonservindustrin bed

ö

ras n

å

gra drastiska struk­turomvandlingsproblem inte vars att v

ä

nta under den n

ä

rmaste framtiden. Vissa sv

å

righeter kan dock komma att uppst

å

 i de f

ö­

retag som tillverkar svajnpkonserver, vilka 

ä

r utsatta f

ö

r kon­kurrens av l

å

gprisimport.

2.3 Tullarna

I den genomg

å

ng av tulltaxan som 1952 

å

rs tulltaxekommitt

é

 gjor­de blev 

ä

ven tullskyddet f

ö

r beredningar av k

ö

ksv

ä

xter, frukter och andra v

ä

xtdelar i kap. 20 i tulltaxan f

ö

rem

å

l f

ö

r ing

å

ende pr

ö

vTiing. D

ä

refter har vid flera tillf

ä

llen tullskyddet f

ö

r en­staka produlTter s

ä

nkts i samband raed tullf

ö

rhandlinaar i olika sammanhang. Det tailskydd som f.n. r

å

der redovisas i bilaga l.

Prop. 1981/82:120

38

Kap. 20 omfattas endast marginellt av EFTA-

ö

verenskom.melsen och ing

å

r inte i frihandelsavtalet med EG. F

ö

r ett flertal varuslag finns GA.TT-bindningar vilka inte kan 

ö

verskridas utan f

ö

reg

å

en­de f

ö

rhandlingar i GATT. Dessa framg

å

r av bilaga 1.

H

ä

rut

ö

ver finns vissa handelspolitiska koncessioner gentemot u-l

ä

nderna inom ramen f

ö

r det generella preferenssystemet som, i vissa fall 

ä

ven 

ä

r EFTA-koncessioner. Dessa firjis ocks

å

upptag­na i bilaga 1.

F

ö

r framst

ä

llning av produkter under kap. 20 i tulltaxan anv

ä

nds hundsakligen r

å

varor h

ä

nf

ö

rliga till kapitlen ' och S i tull-ta.xan. "

ö

r ett flertal =v produkterna under sistn

ä

mnda b

å

da ka­pitel har riksdagen beslutat om en 

ö

verr

å

ng fr

å

n vikttullar till v

ä

rdetullar samt 

ä

ven beslutat om vissa justeringar av tull­niv

å

erna.

Fri landsodling av b

ä

r och gr

ö

nsaker 

ä

r f

ö

r odlaren alternativ till odling av sedvanliga jordbruksgr

ö

dor som, omifattas av jord­bruksprisregleringen. I de fall. industrins r

å

varubehov t

ä

cks ge­nom kontraktsodling kan det d

ä

rf

ö

r inte uteslutas att jordbruk:-,-prisregle.ingen p

å

verkar r

å

varupriset.

Ftt flertal av varugrupperna under kap. 20 inneh

å

ller 2ven j'-."'j-bruksprisregl eraoe r

å

varor. :i"ai!if

ö

r allt socker. Vi.-, fastst

ä

llan­det av ".5" 

å

.s tulltaxa fastst

ä

lldes tullarna foj' dessa varu-gruooer u

å

 et.t s

å

dan satt att de 

ä

ven s-culle t

ä

cka den belast.-ning sot: orsakades av jordbr-jksprisregleringen. Utvecklingen har emellertid medf

ö

rt att de nuvarande tullarna i 

å

tskilliga i'ail blivit otillr

ä

ckliga f

ö

r att kompensera f

ö

r tull- ocn avgiftsbe­lastning p

ä

 ing

å

ende r

å

varor. I flera fall kar; man s

å

lunda kon­statera att ett negativt ti;llskydc uppst

å

tt.

V

ä

rdet av den inhemska produktionen av varor under kap. 20 

tren

19:6 och 19.  samt exporten och importen under 

å

ren 19 l

ö

-,'." framg

å

r av bilaga 2.

Prop. 1981/82:120

39

3.  A.rbetets uppl

ä

ggning

Den tidigare n

ä

mnda arbetsgruppen med representanter f

ö

r tr

ä

d­g

å

rdsn

ä

ringsutredningen och RAK har utarbetat f

ö

rslag till f

ö

r­

ä

ndringar i g

ä

llande tullskydd f

ö

r beredningar av k

ö

ksv

ä

xter, frukter och andra v

ä

xtdelar samt f

ö

r frysta jordgubbar utan tillsats av socker.

Gruppen har i sitt arbete inh

ä

.mtat n

ö

dv

ä

ndiga uppgifter om pro­duktion, r

å

varor m,.m.. f

ö

r bed

ö

mningen av 

ä

ndringarna av tull­skyddet f

ö

r produkter enligt kap. 20.

Ledam

ö

ter i arbetsgruppen var fr

å

n tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ri.ngsutredningen avdelningschefen Henry[REDACTED_EFTERNAMN], tillika ordf

ö

rande, avdel­ningsdirekt

ö

ren Lars Erik[REDACTED_EFTERNAMN], direkt

ö

rerna Ragnar[REDACTED_EFTERNAMN] och Holger[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m s

ä

rat fr

å

n R

Å

K direkt

ö

ren Erik[REDACTED_EFTERNAMN], tull­r

å

det Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN] och avdelningsdirekt

ö

ren Robert Udd. Gruppens sekreterare var kanslisekreteraren Dag von Schantz.

Arbetsgruppen har i s

ä

rskild skrivelse till tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsut­redningen lagt frami sina f

ö

rslag. Tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen f

ö

ljer i de bed

ö

mningar som, ligger till grund f

ö

r f

ö

revarande promemoria i princip aroetsgruppens f

ö

rslag. Vissa 

ä

ndringar har dock gjorts.

Till det f

ö

rslag arbetsgruppen avgav har reservationer l

ä

mnats av Mooerg ocn lystrom samt s

ä

rskilt yttrande av[REDACTED_EFTERNAMN].[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m

ä

r experter i tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen och de har allts

å

 m

ö

jlighet att i s

ä

rskilda yttranden till utredning­ens f

ö

rslag l

ä

gga frair, sina sy-npunkter om dessa skulle skilja sig fr

å

n utredningens.

B:randt d

ä

remot har ing

å

tt i arbetsgruppen som representant f

ö

r n.AK och han har f

ö

lja..tligen inte m

ö

jlighet att till tr

ä

dg

å

rds­n

ä

ringsutredningens f

ö

rslag framf

ö

ra sina s

ä

rskilda synpunkter. 1 det s

ä

rskilda yttrande som[REDACTED_EFTERNAMN] avgett till arbetsgruppens skrivelse fra,Tit:

å

ller han sammanfattningsvis att en sammantagen bed

ö

mning av de av honom 

å

beropade i'aktorerna skulle ge till resultat n

å

got h

ö

gre tullar 

ä

n de av arbetsgruppen f

ö

reslag-

Prop. 1981/82:120

40

na Det skulle dock inte kunna uteslutas att en viss prisstegring inom detta varuom.r

å

de d

ä

rmed skulle kunna uppst

å

. I syfte att s

å 

l

å

ngt m

ö

jligt undvika detta vill han inte mots

ä

tta sig det av gruppen f

ö

reslagna l

ä

gre tullskyddet. Detta b

ö

r d

å

 betraktas som ett minlmiskydd f

ö

r att ge en bas f

ö

r den industriproduktion, som kan bed

ö

mas ha rimliga f

ö

ruts

ä

ttningar att 

ä

ven p

å

 sikt kunna 

ö

verleva och utvecklas.

Brandts s

ä

rskilda yttrande fogar utredningen som. bilaga 3 till f

ö

revarande promemoria.

Prop. 1981/82:120

41

4.   Utredningens 

ö

verv

ä

ganden och f

ö

rslag

4.1  Allra

ä

nna synpunkter

Tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen finner med anledning av riksdagens .beslut om 

ö

verg

å

ng till v

ä

rdetullar f

ö

r tulltaxans kapitel 7 och 6 det l

ä

rapligt att 

ä

ven tullarna f

ö

r beredda k

ö

ksv

ä

xter och fruk­ter utg

å

r i form av v

ä

rdetullar. H

ä

rigenom kan tullniv

å

erna v

ä

r­des

ä

kras 

ä

ven f

ö

r dessa produkter s

å

 att tullarnas skyddseffekt inte urholkas av inflationen.

Vidare finner utredningen att justeringar av tullniv

å

ema f

ö

r vis­sa varuslag m

å

ste genom.f

ö

ras. Dessa justeringar 

ä

r oelvis f

ö

ran­ledda av de 

ä

ndringar av tull.niv

å

erna under kapitlen 7 och c som redan beslutats av riksdagen. Vidare m

å

ste tullarna b

ä

ttre an­passas till den nuvarande konkurrenssituationen och den konkur­ renssituation som man kan f

ö

rutse f

ö

r s

å

v

ä

l tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringen som den ber''rda livsmedelsindustrin i framtiden. H

ä

rvid har ut­redningen vid sina 

ö

verv

ä

ganden ansett att det faktum att pro­dukterna h

ä

nf

ö

rliga till kap. 20 st

å

r utanf

ö

r EG- och EFTA-av­talen i viss utstr

ä

ckning b

ö

r beaktas. Utredningen har vid be­d

ö

mningarna av tullniv

å

erna 

ä

ven efterstr

ä

.vat en rimlig balans mellan producent- och konsumentintressena. F

ö

r ett flertal varu­slag f

ö

resl

å

r utredningen tullfrihet i huvudsak p

å

ftrund av att n

å

gon proauirtion av dessa varuslag inte f

ö

rekommer inom landet.

Av betydelse f

ö

r bed

ö

mningen av 

ä

ndringama av tullEl:yddet f

ö

r produkter enligt kap. 20 

ä

r som nyss framh

å

llits den inverkan son, ae redan beslutade tull

ä

ndringama p

å

 tr

ä

dg

å

rdsprodukter f

å

r f

ö

r tullarna p

å

 livsmedelsindustriprodukterna. Utredningen har funnit att h

ö

jningarna av tullarna p

å

 r

å

varan mestaaels f

å

r en begr

ä

nsad 

å

terverkan p

å

 tullarna p.

å

varor enligt ka.p. ?0. Utveck­lingen i iilika h'tn;wertdPri f

ö

r" :i.'iV.'il t. r.

ä

dg

å

:"dMri.'ir'i Tirfvi yoiii iiidu-:it.rin motiverar' dtjck enii.

»

;t utredningens moniiig i Tlera i':ii] .iij.i-teringar av tullarna f

ö

r livsmedelsindustriprodukterna luider kar.. 20.

En sammanst

ä

llning av utredningens f

ö

relag redovisas p

å

 sid ?1-23.

Prop. 1981/82:120

42

Kom.pensationen f

ö

r belastningen av jordbruksprisreglerade r

å

va­ror b

ö

r enligt utredningens m,ening inkluderas i det f

ö

reslagna tullskyddet d

å

 belastningen 

ä

r av liten betydelse. Om. d

ä

remot belastningen 

ä

r av st

ö

rre betydelse b

ö

r kompensationen inte in­r

ä

knas i tullskyddet. Fr

å

gan om kompensation b

ö

r i dessa fall l

ö

sas inom, ranien f

ö

r det a.rbete som bedrivs av R

Å

K.

i samband med regeringens och riksdagens behandling av f

ö

r

ä

nd­ringarna av tullskyddet f

ö

r tulltaxans kapitel b-6 prop. ig.H'' ,9:10, '5kU 1 9 f 3''; 9:4 :') f

ö

rutsattes att 

ä

ndri.ngarna av tullarna p

å

 tr

ä

dg

å

rdsprodukter och beredningar d

ä

rav skulle genomf

ö

ras i ett sa.m.T.anhang. Enligt utredningens mening b

ö

r inte 

ä

ndringar av tuilskyddet f

ö

r beredningarna tr

ä

da i kraft om inte samtidigt m

ö

jligheterna till kompensation f

ö

r de i beredningarna ing

å

ende jordbruksprisreglerade varorna, fr

ä

mst socker kan ges. F

ö

r att ett 

ä

ndrat tullskydd f

ö

r bereoningarna skall kunna tr

ä

da i kraft s

å

snart som m

ö

jligt f

ö

resl

å

r utredningen d

ä

rf

ö

r att. i aKtan p

å

 f

ö

rslag fr

å

n R.IK r

ö

rande hur problemet definitivt b

ö

r l

ö

sas, fr

å

gan f

å

r en provisorisk l

ö

sning genom att de varuslag som be­r

ö

rs f

ö

rs till jordbruksprisregleringen. H

ä

rigenom skapas m

ö

j­ligheter att ut

ö

ver tullen ta ut en r

ö

rlig avgift p

å

 sam.T.a s

ä

tt somi nu sker f

ö

r vissa varuslag som, om,fattas av extern prisutj

ä

m­ning, t.ex. ''saft" h

ä

nf

ö

rlig till tulltaxenr 21.01'.

Utredningen l

ä

gger fram erforderliga f

ö

rfattningsf

ö

rslag '(sic. 24-2,').

4.2  F

ö

rslag r

ö

rande olika orodul:ter

De 

ä

ndringar i tullarna som enligt utredningens bed

ö

mningar b

ö

r g

ö

ras anges i det f

ö

ljande. Den tullincidens som h

ä

r anges avser utg

å

ende tull i procent av det genomsnittliga i.mpcrtpriset 

å

r 19'i'c.

Tulltaxenr 03.10

Till detta nu,mm,er f

ö

rs frysta fruKter utan tillsats av socker.

Prop. 1981/82:120

43

08.10.100 frysta .iordgubiigr utan tillsats av socker. G

ä

llande tull 

ä

r 5C kr./lOO kg, vilket innetJ

ä

r en gennm.snittlig inciaen:-, p

å

 10 fo. Utredningen f

ö

resl

å

r att m

ö

jligheterna f

ö

r jvensk liv.s-medelsindustri att anv

ä

nda inora Sverige producerade jordgubbar snarast utreds. Detta b

ö

r ske genom kontakter mellan f

ö

retr

ä

dare f

ö

r odlarna och industrin. I av\'aktan h

ä

rp

å

 f

ö

resl

å

r gruppen en v

ä

rdetull tills vidare p

å

 11 

%.

Tulltaxenr 20.01

Till detta num,mer f

ö

rs k

ö

'Ksv

ä

xter och frukter, beredda eller kon­serverade med 

ä

ttika eller 

ä

ttiksyra,

ä

ven raed tillsats av soc­ker, salt, kryddor eller senap.

20.01.151 - gu.rKor. G

ä

llande tull 

ä

r 20 kr./i 00 kg vilket inne­

b

ä

r en geno.msnittlig incidens om 7 

o.   

Importen fr

å

n

ö

stl

ä

nder

svarar f

ö

r drygt 70 

'fo  

av totala importkvantiteten och incidensen

f

ö

r denna import var ca 11 fo. Det totala iraportv

ä

rdet uppgick 

å

r

1978 till 2,5 milj. kr. och den svenska produktionen 

å

r 1977 till

75,5 milj. kr. Industrins behov av r

å

vara t

ä

cks huvudsakligen ge­

nom kontraktsodlingar inora landet. Len nya tullen p

å

 f

ä

rsk gurka

ö

kar r

å

varubelastningen endast obetydligt. Den inhemska produk­

tionen och odlingen har emellertid stor regionalekonomisk bety­

delse. Odlingen 

ä

r koncentrerad till Blekinge l

ä

n och nord

ö

stra

Sk

å

ne d

ä

r derj vid .mindre f

ö

retag utg

ö

r ett betydelsefullt komp­

lement till odlingen av de vanliga jordbruksgr

ö

dorna. Odlingen

ä

r mycket ar'oetSKr

ä

vande. En ut

ö

kad import till l

å

ga priser b

ö

r motverkas f

ö

r att den inhemska odlingen och produktionen skall Kunna bibeh

å

llas p

å

of

öä

ndrad niv

å

. Utredningen f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r en v

ä

rdetull p

å

 15 '*. I tullskyddet ing

å

r kompensation f

ö

r be­lastningen av jordbruksprisreglerade produkter.

20.01.152 - r

ö

d.oetor. G

ä

llande tull 

ä

r 20 kr./lOO kg, vilket in­

neb

ä

r incidensen 6 "

ä

. 

Importv

ä

rdet uppgick 

å

r 1976 till 0,9 m.ilj.

kr. och produktionsv

ä

rdet till 34,6 milj. kr. 

å

r 1977. Odlingen

ä

r koncentrerad till Sk

å

ne, Halland och CrOtland och sk

ö

rdearbe­

tet 

ä

r mekaniserat. Den genora.snittliga odlingsarealen per f

ö

re­

tag 

ä

r d

ä

rf

ö

r st

ö

rre 

ä

n fer gurkodlingen. Utredningen f

ö

resl

å

r

en v

ä

rdetull p

å

 12 '. 1 tullsKyddet ing

å

r kompensation f

ö

r be­lastningen av jordbruKsprisregleraae produkter.

Prop. 1981/82:120

44

20.01.153 - oliver och kapris. G

ä

llande tull 

ä

r 20 kr./i 00 kg. Utredningen f

ö

resl

å

r tullfrihet f

ö

r produkterna.-

20.01 .15 - andra k

ö

ksv

ä

xter. G

ä

llande tull 

ä

r 20 "Kr./lOO kg, vilket inneo

ä

r en genomsnittlig incidens p

å

b %.   

Till detta stat.nr f

ö

rs bl.a. r

ö

d'K

å

l, syltl

ö

k, pickles och andra k

ö

'Ks-v

ä

xtblandningar. Importen uppgick 

å

r 1976 till 9,5 milj. kr. och det inhemska produktionsv

ä

rdet 

å

r 1977 till 5.5 milj. kr. Utred­ningen har iunnit det l

ä

mpligt att tullen f

ö

r dessa produkter inte avviker n

ä

mnv

ä

rt fr

å

n 

ö

vriga tullar under sanmia. tulltaxe-ntunmer och f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r en v

ä

rdetull p

å

 12 

'-i.

20.01.250 fruKter. G

ä

llande tull 

ä

r 20 kr./lOC kg. Utredningen f

ö

resl

å

r tullfrihet.

Tulltaxenr 20.02

Till detta num.mer f

ö

rs k

ö

ksv

ä

xter beredda eller konserverade p

å 

annat s

ä

tt 

ä

n med 

ä

ttika och 

ä

ttiksyra.

20.02.100 arter. G

ä

llande tull 

ä

r 20 kr./lOO kg. vilket inneb

ä

r en genomsnittlig incidens p

å

'G 

c.   

Importen 

å

r 1976 uppgick till 1 milj. kr. cch den inhemska produktionen till 19,4 milj. kr.

å

r 19..

 I de fall produkter under detta stat.nr 

ä

r baserade p

å

jordbrukspris.reglerad r

å

vara ii

ä

nf

ö

rlig till tulltaxenr 07.05 (torkade spritade 

ä

rter) f

ö

resl

å

r utredningen att dessa produk­ter f

ö

rs till j,)rdbruk.=5prisregleringen och ges tullfrihet.

F

ö

r konserverade 

ä

rter som inte 

ä

r baserade p

ä

 jordbruksprisreg­lerad r

å

vara g

ä

ller att dessa konkurrerar med motsvarande frysta produkter. F

ö

r frysta 

ä

rter skall enligt riksdagens beslut g

ä

lla en v

ä

rdetull p

å

16 "S. Tullen p

å

 konserverade 

ä

rter b

ö

r ,inte av­vika alltf

ö

r mycket h

ä

rifr

å

n. Utredningen f

ö

resl

å

r ett tullskydd p

å

 12 'S f

ö

r konserverade 

ä

rter.

20.02.200 b

ö

ner. G

ä

llande tuli 

ä

r 20 kr.,'l00 kg, vilket inneb

ä

r en genomsnittlig incidens p

å

r.  

''.. Importv

ä

rdet uppgick 

å

r 19' till 1,,3 ,milj. kr. ocb den inhem.ska produktionen ir l"'  till 1."- raiii. kr. 1 oe fall produ.kter unaer detta stat.nr basera?

Prop. 1981/82:120

45

p

å

 jordbruksprisreglerad r

å

vara h

ä

nf

ö

rlig till tulltaxenr O,.05, exerapelvis torkade bruna och vita b

ö

nor, f

ö

resl

å

r utredningen att dessa produkter f

ö

rs till jordbruksprisregleringen och ges tullfrihet. Utredningen f

ö

rordar att f

ö

r vita b

ö

nor b

ö

r utg

å

 en l

ä

gsta inf

ö

rselavgift p

å

 8 " av varuv

ä

rdet, m.otsvarande den nu­varande tullen f

ö

r dessa b

ö

nor.

F

ö

r konserverade b

ö

nor som. inte 

ä

r baserade p

å

 jordbruksprisreg­lerad r

å

vara, exem.pelvis haricots verts f

ö

resl

å

r utredningen en v

ä

rdetull p

å

 c f,. Dessa b

ö

nor konserveras visserligen inte inom landet, men konkurrensen med frysta b

ö

nor och med konserverade 

ä

rter b

ö

r beaktas s

å

 att tullen f

ö

r kon3er-'.'"erade b

ö

nor inte av­viker alltf

ö

r m.ycket fr

å

n tullarna p

å

 de n

ä

mnda andra produkter.

20.02.300 - svampar och tryffel. G

ä

llande tull 

ä

r 65 kr../l00 kg, vilket inneb

ä

r en genomsnittlig incidens p

å

 11 . Det inhemska produktionsv

ä

rdet 

å

r 1977 uppgick till 19,4 milj. kr. och impor­ten 

å

r 1976 till 56,3 milj. kr. Odling av svamp f

ö

r avs

ä

ttning som f

ä

rski-ara f

ö

rekommer numera endast vid n

å

gra f

å

 f

ö

retag inom landet. Till f

ö

ljd av sin karakt

ä

r b

ö

r denna produktion koraplet­teras .med konservproduktion. Stora skillnader f

ö

religger mellan priset p

å

inh

em.sk

konserv och importerad konserv och att en 

ö

k­ning av denna skillnad kan f

å

 allvarliga konsekvenser f

ö

r den inhem.ska odlingen. Utredningen f

ö

resl

å

r ett tullskydd p

å

 15 '"'" vari ing

å

r kompensation f

ö

r jordoruksprisreglerade produkter.

Utredningen f

ö

resl

å

r tullfrihet f

ö

r tryffel.

20.02.401 - tomater. G

ä

llande tull 

ä

r 20 kr./lOO kg. N

å

gon pro­duktion inom landet f

ö

rekom,mer inte. Utredningen f

ö

resl

å

r tull­frihet .

20.02.40. - toniatsulp och 20.02.40 - tomatpur

é

. Varorna 

ä

r tullfria. Utreaningen f

ö

resl

å

r fortsatt tullfrihet.

20.02.500 - sparris. G

ä

llande tull 

ä

r 65 kr./lOO kg. N

å

gon in­hemsk produKt;on f

ö

rekommer inte. Utredningen f

ö

resl

å

r tullfri­het .

Prop. 1981/82:120

46

20.02.901 - oliver. G

ä

llande tull 

ä

r 12.50 kr./IOO kg. Utred­ningen f

ö

resl

å

r tullfrihet.

20.02.902-905 - Potatisprodukter. Varorna 

ä

r tullfria men jord­bruksprisreglerade. Utredningen f

ö

resl

å

r ingen 

ä

ndring.

20.02.906 - kapris och paprika. G

ä

llande tull 

ä

r 20 kr./i00 kg. Utredningen f

ö

resl

å

r tullfri'net.

20_. 02.909 - andra. G

ä

llande tull 

ä

r 20 kr./i00 kg, vilket motsva­rar en genomsnittlig incidens av 5 ?o. Till detta stat.nr. f

ö

rs gr

ö

nsaksblandningar ofta inneh

å

llande 

ä

rter och mor

ö

tter. Utred­ningen f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r en tullsats p

å

 12 fc.

Tulltaxenr 20.OJ

Till detta mdjcier f

ö

rs frysta frukter med tillsats av socker.

Tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen f

ö

ruts

ä

tter att fr

å

gan om kompensa­tion f

ö

r sockerinneh

å

ll l

ö

ses inom ramen f

ö

r det arbete som be­drivs av RAK. I avvaktan p

å

 att detta arbete slutf

ö

rs f

ö

resl

å

r utredningen att m

ö

jligneter att utta en r

ö

rlig avgift f

ö

r socker-inneh

å

ll ges genom att varorna enligt tulltaxenr 20.03 f

ö

rs till jordbruksprisregleringen.

20.03.100 - frysta jordgubbar med tillsats av socker. G

ä

llande tull 

ä

r 50 Kr./lOO Kg, vilket ger en genomsnittlig incidens p

å    %.   J  

avvaktan p

å

 att fr

å

gan om/ industrins m

ö

jligheter att ut­nyttja svenska jordgu"bbar utreds oc'n under f

ö

ruts

ä

ttning att tullskyddet p

ä

 06.10.100 blir 11 

fc  

f

ö

resl

å

r utredningen en tull­sats tills vidare p

å

 11 fi. H

ä

rvid har sockerinneh

å

llet inte be­aktats.

20.03.901

- bl

å

b

ä

r. Varan ar tullfri. Utredningen f

ö

resl

å

r fort­satt tullfrihet. H

ä

rvid har sockerinneh

å

llet inte beaktats.

20.03.902

- hallon. G

ä

llande tull f

ö

r hallon 

ä

r 25 kr./IOO kg. N

å

gon produktion av hallon f

ö

r infrysning f

ö

rekommer inte inum landet cch utredningen i

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r tullfrihet. H

ä

rvid har sockerinne.

ö

illet inte beaktats.

Prop. 1981/82:120

47

20.03.909 - andra. Utredningen f

ö

resl

å

r att samma tull sats f

å

r s

ä

l­la sor., f

ö

r motsvarande f

ä

rska r

å

varor under den tid dessa 

ä

r h

ö

gst tullbelagda. H

ä

rvid har sockerinneh

å

llet inte beaktats.

Tulltaxenr 20.04

Till detta nummer f

ö

rs frukter, fruktskal och andra v

ä

xtdelar, kanderade, glaserade eller p

å

 liknande s

ä

tt beredda med socker.

Utredningen f

ö

ruts

ä

tter att fr

å

gan om, kompensation f

ö

r socker­inneh

å

ll l

ö

ses inom ramen f

ö

r HAK:s arbete. I av-iaktan h

ä

rp

å

 b

ö

r m

ö

jligheten att utta en r

ö

rlig avgift f

ö

r sockerinneh

å

ll ges ge­nora att varorna enligt nr 20.04 f

ö

rs till jordbruksprisregleringen.

20.04.000 - kanderade frukter m.m. G

ä

llande tull 

ä

r 40 kr./IOO kg, vilket ger en genomsnittlig incidens p

å

 5 '- Utredningen f

ö­

resl

å

r tullfrihet. H

ä

rvid har sockerinneh

å

llet inte beaktats.

Tulltaxenr 20.05

Till detta numi-mer f

ö

rs sylter, fruktgel

é

er, marmelader, frukt­mos och fruktpastor, beredda genom kokning .med eller utan till­sats av socker.

Utredningen f

ö

ruts

ä

tter att fr

ä

gan om kompensation f

ö

r socker­inneh

å

ll l

ö

ses inom ramen f

ö

r R

Ä

K:s arbete. I avvaktan h

ä

rp

å

 b

ö

r mcjligheten att utta en r

ö

rlig avgift f

ö

r sDckerinneh

å

li ges ge­nom att varorna enligt nr 20.05 f

ö

rs till jordbrxKsprisregleringen.

20.05.100-909 - sylter m.m. Nuvarande tull uppg

å

r till 35 kr./ 100 kg, vilket ger en genomsnittlig incidens av ca 6 %. V

ä

rdet av den inhemska produktionen 

å

r 197 var 211.3 milj. kr. och ira­portv

ä

rdet 

å

r 1975 var 12,1 m.ilj. kr. F

ö

r saur:tliga produkter un­der detta tulltaxenr g

ä

ller att de kan inneh

å

lla relativt stora m

ä

ngder socker. Produktionsv

ä

rdet uppg

å

r till drygt 210 milj. kr. och importv

ä

rdet till ca 12 milj. kr. Utredningen ha? funnit att ev.t mianufaktureringsskydd b

ö

r ges f

ö

r dessa varor, vilket b

ö

r s

ä

ttas vid 5 f,. F

ö

r produkter som inneh

å

ller tullbelagda r

å

varor beh

ö

vs ett n

å

got nugre skydd. Utredningen f

ö

resl

å

r 7 'f f

ö

r dessa varor. H

ä

.rvid nar sockerinneh

å

llet inte beaktats.

Prop. 1981/82:120

48

Tul1taxenr 20.06

Till detta nummer f

ö

rs frukter, beredda eller konserverade p

å

an­nat s

ä

tt, med eller utan tillsats av socker eller sprit. G

ä

llan­de tullsatser 

ä

r 15 kr./lOO kg och 12.50 kr./lOO kg raed undantag f

ö

r produkter raed enbart ananas samt vissa n

ö

tter som 

ä

r fria. Importv

ä

rdel var 

å

r 19','5, 67,7 milj. kr. N

å

gon produktion av be­tydelse f

ö

rekommer inte inom landet, och gruppen f

ö

resl

å

r d

ä

rf

ö

r tullfrihet. Sockerinneh

å

llet i dessa produkter varierar kraftigt. Utredni.ngen f

ö

ruts

ä

tter att fr

å

gan om en eventuell kompensation f

ö

r sockerinneh

å

llet i produkterna bed

ö

ras inom ramen f

ö

r R.

Å

K:s arbete. I a\'vaktan h

ä

rp

å

 b

ö

r emellertid m

ö

jligheten att ta ut en r

ö

rlig avgift f

ö

r sockerinneh

å

ll g-es genom att varorna enligt tulltaxenr 20.06 f

ö

rs tiil jordbruksprisregleringen.

Tulltaxenr 20.07

Till detta num.mer f

ö

rs fruktsaft (inbegripet druvmust) och k

ö

ks­v

ä

xtsafl, 

ä

ven med tillsats av socker men oj

ä

st och inneh

å

llande sprit. G

ä

llande tullskydd varierar raellan 5 kr. och 12.50 kr..' 100 kg f

ö

r osockrad saft. F

ö

r sockrad saft 

ä

r tullskyddet 3O kr./ 100 kg. V

ä

rdet av produktionen inom, landet var 39/ milj. kr. 

å

r 19:  och importv

ä

rdet 

å

r 1

°

'6 242.4 milj. kr. Utredningen f

ö

rut­s

ä

tter- att fr

å

gan om kompensn.". : on f

ö

r sockerinneh

å

l 1 l

ö

ses av RAfi. I a"wak.tari h

ä

rp

å

 b

ö

r mj. ligheten att ta ut en r

ö

rlig avgi M f

ö

r sockrad saft ges genom: att denna vara f

ö

rs till jordbruks­prisregleringen .

Utredningen har funnit att r

å

saft sora anv

ä

nds f

ö

r tillverkning av saft i liten utstr

ä

c'Kning produceras inom landet, va.rf

ö

r ut-red.ningen 

ö

verv

ä

gt tullfrihet. En tullfrihet 

öt  

r

å

saft skulle emellertid inneb

ä

ra en f

ö

rsvagning av de beslutade tullarna p

å 

r

å

varorna, t. ex. svarta vinb

ä

r som kontraktsodlas inom. landet. Mot bakgrund h

ä

rav f

ö

resl

å

r utredningen att r

å

saft tullbel

ä

ggs. R

å

varubelastningen f

ö

r olika typer av r

å

saft varierar betydligt b.g.a. att de ing

å

ende r

å

varorna

ä

r belagda med olika tullsatser. Utredningen fcresl

å

r d

ä

rf

ö

r en v

ä

rdetull p

å

10 

f

ö

r saft av svarta vinb

ä

r, jordgiibcar och 

ä

pplen .samt biandsaft. F

ö

r saft av p

ä

ron, k

ö

rs:

ä

r. plommon, krusb

ä

r, vinb

ä

r, andra 

ä

n svarta

Prop. 1981/82:120

49

vinb"ir.   oc'-;  V.ijksväxtsafter  föreslår  utredningen   en  värdetull pä  5 "''   För  sai't   av  andra   slag  föreslås  tullfrihet.

4   Riksdagen 1981182. 1 samt. Nr 120

Prop. 1981/82:120

50

j____ F

ö

rslagets genom.f

ö

rande

Som tidigare n

ä

mnts

ä

r tullarna f

ö

r ett flertal varuslag under kap. 20 bundna i GATT.

Det f

ö

rslag som tr

ä

dg

å

rdsn

ä

ringsutredningen nu l

ä

gger fram och som inneb

ä

r dels en 

ö

verg

å

ng fr

å

n vikttullar till v

ä

rdetullar f

ö

r tulltaxans kap. 20, dels justeringar av tullskyddet f

ö

r vis­sa tulltaxenr under detta kapitel medf

ö

r d

ä

rf

ö

r att omf

ö

rhand­lingar i GATT m

å

.ste genomf

ö

ras.

Sora tidigare framin

å

llits f

ö

rutsattes i samband med regeringens och riksdagens be"nandling av f

ö

r

ä

ndringama av tullskyddet f

ö

r tulltaxans kapitel 6-8 att 

ä

ndringarna av tullarna p

å

 tr

ä

dg

å

rds­produkter och beredningar d

ä

rav skulle genom.f

ö

ras i ett samman­hang. Andringarna av tullskyddet f

ö

r beredningar av k

ö

ksv

ä

xter och frukter b

ö

r som utredningen f

ö

rut n

ä

mnt inte tr

ä

da i kraft om inte samtidigt m

ö

jligheterna till kompensation f

ö

r de i bered­ningarna ing

å

ende jordbi-ulisprisreglerade varorna, fr

ä

mst socker, kan ges. F

ö

r att ett 

ä

ndrat tullskydd f

ö

r beredningar skall kun­na till

ä

mpas s

å

snart som m

ö

jligt har utredningen d

ä

rf

ö

r f

ö

re­slagit att, i a-/vaktan p

å

 f

ö

rslag fr

å

n FIAK hur problemet defini­tivt b

ö

r l

ö

sas, fr

å

gan f

å

r en rrovisorisk l

ö

sning genom att de varuslag som ber

ö

rs fiirs till jorubruksprisregleringen. .Det blir h

ä

rigenom m

ö

jligt att senast den 1 januari 19".1 genomf

ö

ra utred­ningens f

ö

rslag.

Prop. 1981/82:120

51

6.   Sa.m-manfattning av utredningens  förslag

Statistiskt  nr Tuli-     Varunr

Varuslag

"Nuvarande tull sats

jenorasni tt-lig import-incidens 1976'

utred­ningens f

ö

rslag

10C

Frukter(

ä

ven kokta),frysta utan till.c-ats dv socker

jordgubbar

100 kg 50:

G'/l.

11".'

20,01

K

ö

ksv

ä

xter och frukter.be­redda eller konserverade med 

ä

ttika eller 

ä

ttiksyra,

ä

ven raed tillsats av socker,salt, kr'ddor eller se.nap:

k

ö

ksv

ä

xter:

151

-gurkor

1S2

-r

ö

dbetor

153

-oliver och kapr

159

-andra

250

frukter

100 kg 20

'/'i

15fo

100 kg 20

6"

12f.

100 kg 20

2f

fri

100 kg 20

ö

"-

1?f

100 kg 20

4fo

fri

lOf 2-1

fri

T T' -

12f

20.0?

K

ö

ksv

ä

xter beredda eller kon-

:-ierverade p

å

:innat s

ä

tt 

ä

n ;iie(i 

ä

ttika eller 

ä

ttiksyra:

100 kg 

?0

-

1 ('."o

I?"'

100 kg 20

-

6-

9'-'

100 kg 65

-

11":

100 kg 20

_

nf

fri

1.0

ä

rter

200

b

ö

nor

300

svanpar och tr;vffel

4',)i

tom.ater

40

tomatpulp

r-.

ri

100 kg 65:-100 kg 12:50

4         0-

tomatpur

é

nCQ

sparris

C:1

oliver

potatisprodukter:

902    -f

ö

r beredni.ng av pur

é

(mos)

.TI 

fri

-andra slag: 9'"3    - - frysta 904    - - i hermetiskt slutna k

ä

rl

005       - - andra

fri

906    kapris samt r

ö

d och gr

ö

.n

paprika

100 kg 20;-

909    andra

100 kg 20:-

?o.o3

100

901

rrukter, fr;,'sta med tillsats av socker:

jordgubbar

100 kg 50:

Prop. 1981/82:120

52

It at i st i sktnr

Tull-

Varunr

Varuslag

Nuvarande  Genomsnitt-

Utred-

tullsats   lig import-

ningens

incidens

f

ö

rslag

1978

(20.03)902

0,0Q

hallon andra

3f

100 kg 25:-

bel

ä

gges under hela 

å

ret med samma tull som mot­svarande f

ä

rska produkter under den tid dessa 

ä

r h

ö

gst tullbelagda

20.04  000    Frukter,fruktskal och andra

v

ä

xtdelar,kanderade.glaserade eller p

å

 liknande s

ä

tt beredda

raed socker

100 kg 40:-

fri

20.0

Sylter,fruktgele

é

r.marmelader, fruktmios och fru'Ktpastor be­redda genom ko'kning,med eller utan tillsats av socker:

100

av citrusfrukter

300

av b

ä

r

901

av 

ä

pplen

qoG

andra slag

100 kg 35

6fo

bt

100 kg 35

3%

1   

alt 5f

100 kg 35

,'=0

/fo

100 -Kg 35

'=!i

/ alt 5"-

fri fri fri fri f-i

Frukter,peredda eller kon­serverade p

å

 annat s

ä

tt,med eller utan tillsats av socker eller sprit:

200'    ananas

300    citrusfrukter

400    p

ä

ron

500    aprikoser

600    persikor

kajusn

ö

tter(cashn

ö

tter),jord-n

ö

tt er och paran

ö

tter samt n

ö

tter och liknande frukter e de slag som avses i nr 06.05:

,'00    -rostade

805    -ej rostade

809    andra frukter 900    blandade frijkter

10C Kg 15:-

0%

100 kg 15:-

6

»

'

100 kg 12:50

4f-.

100 kg 12:50

=f

fri

-

fri

fri

-

fri

ioo kg 15:-

fri

100 kg 12:50

4f

fri

varor baserade p

å

tullbelagda r

å

varor

Prop. 1981/82:120

53

.';tati_Bt_

Tull-

iskt nr Varunr

Varuslag

Nuvarande  Genomsnitt-

Utred-

tullsats   lig import-

ningens

incidens

f

ö

rslag

1 78

20.0,'

302

303 .08

402 403 40S

502 S03

600

,08

Fruktsaft(inbegripet druvmust) och k

ö

ksv

ä

xtsaft.

ä

ven med tillsats av socker men oj

ä

st och ej inne.h

å

llande sprit:

saft av passionsfrukt,mango eller guava

saft av apelsin:

-oscckrad,p

å

 k

ä

rl v

ä

gand brutto:

ö

ver 3 -g

100

3 kg eller d

ä

runder       100

-sockrad

100

saft av grapefrukt:

-osockrad,p

å

 k

ä

irl v

ä

gande

brutto:

ö

ver 3 kg

100

 3 l-.g eller d

ä

runder

100

-sockrad

100

saft av annan citrus frukt: -osockrad.p

å

k

ä

rl v

ä

gande brutto:

ö

ver 3 kg

100

3 Kg eller d

ä

runder       100 -sockrad

100

saft av anana:,-:

osockrad.p

å

 k

ä

rl v

ä

gande brutto:

ö

ver 3 kg

100

 5 Kg eller d

ä

runder       100

-sockrad

100

saft av tomat:

-osoc"f:rad , p

å

k

ä

rl v

ä

gande brutto:

ö

ver 3 kg

5 kg eller d

ä

runder

-sockrad

100 100 100

fri

fri

fri

kg  5:-

lf

fri

kg 7:50

2.

fri

kg  30:-

8f

fri

kg 5:-

lf

fri

kg 7:50

2.

fri

kg  30:-

1":

fri

kg 5:-

lf.

kg   ,:50

?f,

kg  30:-

r

kg  10:-

2f,

fri

kg  12:50

,',

fri

kg  30:-

%

fri

%

% 

I6f

kg 10:-kg 10:-kg 30:-

100 kg   10:-

2

100  kg  12:50

2f

100 kg  50:-

4

Ö

02

' 

O *" 805

806 80 , 608

saft av annan frukt:

-osockrad,p

å

 k

ä

rl v

ä

gande brutto

ö

ver 5 kg

3 kg eller d

ä

runder

-sockrad

saft av annan k

ö

ksv

ä

xt:

-osockrad.p

å

 k

ä

rl v

ä

gande

brutto:

ö

ver 3 kg

100

 3 kg eller d

ä

runder

100

-sockrad

100

5 alt 10f.j 

5 alt 10., 5 alt 10' 

'

kg   10:-

3f

To

kg  10:-

r-

5f

kg  30:-

IO

ä

5

1)Se f

ö

rslag till tulltaxa

Prop. 1981/82:120

54

F

ö

rfattningsf

ö

rslag

1  F

ö

rslag till

Lag om 

ä

ndring i lagen (1979=514) om 

ä

ndring i lagen (1977:975)

med tulltaxa

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att tulltaxenr 05.10 och 20 kap. la.gen (ll'9:514) om 

ö

.ndring i lagen (1977:975) med tulltaxa skall ha nedan angivna lydelse.

Huvarand

£

 Ijy

ÉÅ

F

ö

i;eslagn_ldle_

08.10 Frukter (

ä

ven kokta), frysta, utan tillsatser av socker:

06.10 Ftrukter (

ä

ven kokta), frysta, utan tillsatser av socker:

A. jordgubbar      100 kg 50:-

E. andra slag:

bel

ä

gges under 'nela 

å

ret med samma tull som motsvarande f

ä

rska produkter under den tid dessa 

ä

r h

ö

gst tullbelagda

jordgubbar        11 %

andra:

bel

ä

gges under hela 

å

ret med

samma tull som motsvarande

f

ä

rska produkter under den tid

dessa 

ä

r h

ö

gst tullbelagda

Prop. 1981/82:120

55

20 kap. Beredningar av k

ö

ksv

ä

xter, frukter eller andra v

ä

xtdelar Anm

ä

rkningar

1.  Detta kapitel omfattar ej:

a.            k

ö

ksv

ä

xter och frukter, beredda eller konserverade p

å

s

ä

tt som anges i 7 och 8 kap.;

b.            fruktgel

é

er, fruktpastor o.d. i form av sockerkonfektyr

(nr 17.04) eller chokladkonfektyr (nr I8.O6).

2.     K

ö

ksv

ä

xter enligt nr 20.01 och 20.02 

ä

r s

ä

dana som skulle

vara h

ä

nf

ö

rliga till nr07.01-07.05 om de vid f

ö

rtullningen

f

ö

rel

å

g i d

ä

r angivet skick.

3.     

Ä

tbara v

ä

xter, r

ö

tter och andra'v

ä

xtdelar (t.ex. ingef

ä

ra

och angelika) inlagda i sockerlag skall tulltaxeras som

konserverad frukt enligt nr 20.06; 

ä

ven rostade jordn

ö

tter

skall tulltaxeras enligt nr 20.06.

4.     Tomatsaft i vilken torrsubstansen uppg

å

r till minst 7 vikt­

procent skall tulltaxeras enligt nr 20.02.

20.01     K

ö

ksv

ä

xter och frukter, beredda eller konserverade med

ä

ttika eller 

ä

ttikssjrra, 

ä

ven med tillsats av socker,

salt, kryddor eller senap:

A.  gurka........................................... 

15 fo

B.  oliver, kapris och frukter............... 

fri

C.  andra slag.................................... 

12 

20.02     K

ö

ksv

ä

xter beredda eller konserverade p

å

 annat s

ä

tt

ä

n

med 

ä

ttika eller 

ä

ttikssyra:

A.  tomater, oliver, kapris, paprika,

tryffel och sparris.............................. 

fri

B.  svampar .......................................... 

15 ':

C. potat isprodui:ter ocn produkter av till

nr 0\05 h

ä

nf

ö

riiga 

ä

rter och b

ö

nor ..

fri

L. produkter av till nr C".01-O".03 h

ä

n-

f

ö

rl iga b

ö

nor ................................... 

............... 

- ''

?..   

andra slag ..................................... 

............... 

12 f

20.03  Frul:ter, frysta, med tillsats av socker:

A. jordgubbar.................................... 

  %

E. hallon........................................... 

................ 

fri

C. andra:

bel

ä

ggs under hela 

å

ret med samma sum.ma tull soiTi not­svarande f

ä

rska produkter under den tid dessa 

ä

r h

ö

gst tullbelagda

20.04     Frtikter, fruktskal och andra v

ä

xtdelar,

kanderade, glaserade eller p

ä

 liknande

s

ä

tt beredda med socker.................... 

fri

20.05     Sylter, fruktgel

é

er, marmelader, fruktmos och fruktpastor,

beredda genota kokning, med eller utan tillsats av socker:

A.................................................. av k

ö

rsb

ä

r, krusb

ä

r, plommon, jord­

gubbar, vinb

ä

r och 

ä

pplen............... 

................ 

7 

%

B.  andra slag..................................... 

................ 

5 &font-family:Verdana'>

Prop. 1981/82:120

56

20.06    Frukter,   beredda  eller  konserverade  på  annat

sätt,   med   eller utan  tillsats  av  socker  eller

sprit   ...................................................... 

.......... 

fri

20.07     Fruktsaft (inbegripet druvmust) och k

ö

ksv

ä

xtsaft, 

ä

ven

med tillsats av socker men oj

ä

st och ej inneh

å

llande

sprit:

A. av svarta vinb

ä

r,

ä

pplen och jordgubbar

blandsaft ............................................        10 f.

E. annan:

1. av p

ä

ron, k

ö

rsb

ä

r, plommon, krusb

ä

r,

vinb

ä

r, andra 

ä

n svarta vinb

ä

r och

k

ö

ksv

ä

xter .....................................          5 a'

2. andra slag ......................................        fri

Denna lag tr

ä

der i kraft den

Prop. 1981/82:120

57

2  F

ö

rslag till

Lag om 

ä

ndring i lagen (I9t'7:340.) om prisreglering p

ä

jord­brukets omr

å

de

H

ä

rigenom f

ö

reskrivs att bilagan till lagen (1967:340; o,m pris­reglering p

å

 jordbrukets omr

å

del skall ha nedan angivna lydelse.

F

ö

rteckning

Bilaga

ö

ver varor som avses i 2 

§

 lagen

Tulltaxenr  Varuslag

ur 19.06 Ealrverk, ej h

ä

nf

ö

rliga till nr 19.07, 

ä

ven inne­h

å

llande kakao (oavsett m

ä

ngden) med undantag av biscuits och wefers

ur  20.02  Potatisprodukter och

produkter av till nr 07.05

h

ä

nf

ö

rliga 

ä

rter och

b

ö

nor beredda eller konser­

verade p

å

 annat s

ä

tt

ä

n med 

ä

ttika eller 

ä

ttikr

syra

20.3

Frukter, frysta, med tillsats av socker

20.4

Frukter, fru}:tskal och andra v

ä

xtdelar, kanderade, glaserade eller p

ä

 liknande s

ä

tt beredda med socker

20.5

Sylter, fruktgel

é

er, marmelader, fruktmos och frulrtpastor, beredda genom kokning, med eller utan tillsats av socker

20.6

Frukter, beredda eller konserverade p

å

 annat s

ä

tt, raed eller utan tillsats av socker eller sprit

ur  20.07  Frul:tsaft (inbegripet druvmust), med tillsats av socker

ur  21.05  Ho.mogeniserade sammansatta livsmedelsberedningar, inneh

å

llande k

ö

tt (inbegripet andra djurdelarj

Denna lag tr

ä

der i kraft den

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865

2

Senaste lydelse 1979:527

Prop. 1981/82:120

58

tranas av experten Herbert L

öö

w

Den svenska konservindustri som arbetar med b

ä

r, frul:t, gr

ö

n­saker och rotfrul-:ter byggdes i stor utstr

ä

ckning upp under andra v

ä

rldskriget. Den bestod till en b

ö

rjan av en m

ä

ngd sm

å­

industrier lokaliserade till l

ä

mpliga odlingsomr

å

den. Liksom vad g

ä

ller a.nnan industri har d

ä

refter skett en snabb struktur-ontvandling somi medf

ö

rt att de mindre konkurrensdugliga enhetema slagits ut. Dessa nedl

ä

ggningar har i de flesta fall medf

ö

rt att odlingen av de aktuella v

ä

xtslagen upph

ö

rt inom fabrikemas uppsamlingsomr

ä

den. Eftersom det varit en arbetsintensiv pro-duiztion, 'har nedl

ä

ggningarna skapat problem i form av minskade syssels

ä

ttningstillf

ä

llen b

å

ae inomi familjejordbruket och inom industrin. Ett n

å

got h

ö

gre tullsldd som g

ö

r att flera kon­kurrerande svenska industrier kan 

ö

verleva b

ö

r ur syssel­s

ä

ttnings- och valutasynptmkt vara en b

ä

ttre l

ö

sning

ä

n l

å

gt tullsltydd och importkonkurrens men arbetsl

ö

shet.

Av de kvarvarande gr

ö

dorna finns n

å

gra som med f

ö

rdel kan odlas inom landet trots v

å

rt nordliga l

ä

ge, men som beh

ö

ver ett n

å

got h

ö

gre tuil3'Kydd 

ä

n det av utredningen f

ö

resla.gna. Till dem h

ö

r

20.02.100 

ä

rter (s.k. konserv

ä

rter)

Konser-verade 

ä

rter produceras i dag av Ari Findus i Bjuv, av Fcodia AE: i Ellos och av Semper AS i Laholm.. A.v dessa s

ä

ljer FinduE och Foodia p

å

 konsuraentmiartaaden, medan Semper pro­ducerar enbart f

ö

r stork

ö

ksmarknaden. S

å

sent som 

å

r 1971 farms det sju fabriker som tillverkade konser%'erade 

ä

rter. Hedl

ä

ggningstakten speglar priskonkurrensen hitintills. Sverige exporterar halva sin produJ;tion av cjupfr\'Sta 

ä

rter. Det 

ä

r ett resultat av l

ä

mpliga oclingsbetingelser, skickli;-a odlare, ett bra samarbete raellan odlare och fabrik samt effek­tivt drivna fabriker. Vissa 

ä

rtkvaliteter som kommer fram 

ä

r dock mindre l

ä

mpliga f

ö

r frysning. men d

ä

remot utm

ä

rkta f

ö

r konservering. .M

ö

jligheterna att driva 

ä

rtprodul;tion totalt sett p

å

ett l

ö

nsamt s

ä

tt 

ä

r d

ä

rf

ö

r beroende av m

ö

jligheterna att 

ä

ven s

ä

lja konserverade 

ä

rter. Findus och Semper arbetar m.ed b

å

de frysning och konservering, medan Toppfrys levererar

Prop. 1981/82:120

59

r

å

varan till Foodias konservering.

Frysta 

ä

rter har ett tullsltydd p

å

 16 proc. F

ö

r att den svenska produktionen av konserv

ä

rter inte skall begr

ä

nsas ytterligare och priskonJcurrensen ifr

å

ga om svensk vara skall upph

ö

ra 

ä

r det n

ö

dv

ä

ndigt att 

ä

ven konserv

ä

rtema har samma tullskydd, d.v.s. 16 proc.

20.07 Saft av svarta vinb

ä

r

Svarta vinb

ä

r 

ä

r det enda b

ä

rslag av vilket det 

f.n.  Sinns  

en odling direkt avsedd f

ö

r safttillverkning. Det 

ä

r en typisk familjejordbnil-.sgr

ö

da i nordv

ä

stra Sk

å

ne, Blekinge, V

ä

renc och V

ä

tterbygden. Den svenska produktionen har dock att konkurrera med importerad vara fr

ä

n Holland, med l

å

gprisvara i formi av r

å

saft och koncentrat fr

å

n fr

ä

mst Felen samt med tillf

ä

lliga 

ö

verskottspartier fr

å

n Englands stora produktion.

F

ö

r f

ä

rska svarta vinb

ä

r 

ä

r tullskyddet 11 proc. F

ö

r produkterna under 20.05 Har f

ö

reslagits ett manufaktureringsskydd p

å

 5 r.'roc. Med ett liknande slcydd f

ö

r produktionen av svarta vinb

ä

r borde skyddet vara 16 proc. Med h

ä

nsjTi till sv

å

righeterna f

ö

r tull­verket att arbeta med olika tullniv

å

er f

ö

r likartade produkter f

å

r jag dock ansluta mig till utredningens f

ö

rslag om en tull-sats p

ä

 10 >.

Prop. 1981/82:120

60

9.  S

ä

rskilt yttrainde av experten Holger[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

ra

Vad g

ä

ller tullsatserna inom kapitel 20 vill jag frajim

å

lla f

ö

ljande allra

ä

na synpunkter.

Betr

ä

ffande ett flertal f

ö

r konsumenterna v

ä

sentliga tullposi­tioner f

ö

religger inte n

å

gon besv

ä

rande importkonkurrens och ej heller finns n

å

gra tecken p

ä

 att en s

å

dan 

ä

r att f

ö

rv

ä

nta. Tv

ä

rtom 

ä

r som framg

å

r av utredningen importandelen ofta mycket liten j

ä

m,f

ö

rt med vad som g

ä

ller svensk konsumentvaruproduktions konlrurrensf

ö

rh

å

llanden i allm

ä

nhet, trots att gr

ä

nssKyddet ej s

ä

llan kan anses moderat. En 

ö

kad importkonkurrens skulle fr

å

n konsuments:/npunkt vara 

ö

ns"Kv

ä

rd betr

ä

ffande 

å

tskilliga posi­tioner ned h

ä

nsyn till en ofullst

ä

ndig inhiemsk "Konkurrens.

Visserligen finns, som Industriverket framh

å

ller i den rapport: Livsmedelsindustri (1976:8), som refereras i promemorian, en totalt sett betydande inf

ö

rsel av produkter inora frukt- och gr

ö

nsakskonservindustrins omr

å

de. Denna import domineras emel­lertid, som ocks

å

 framg

å

r av referatet, helt av s

å

dana varor soiii inte odlas och vidaref

ö

r

ä

dlas i landet.

Av referat av SIND:s rapport framg

å

r vidare,-att produktions­tillv

ä

xten och syssels

ä

ttningsutvecklingen inom frukt- och gr

ö

nsakskonservindustrin 

ä

r tillfredsst

ä

llande i j

ä

mf

ö

relse med '

ö

vriga delar av livsmedelsindustrin, s

å

v

ä

l den s'kyddade som den kontairrensutsatta delen. Den positiva 'bed

ö

mningen g

ä

ller ocks

å

 l

ä

get i stort med viss reservation f

ö

r att sv

å

rigneter skulle kunna m

ö

ta svampkonservindustrin, varom mera i det f

ö

l­jande. Det b

ö

r ocks

å

 noteras, att frukt- och gr

ö

nsakskonserv­industrin p

å

 grund av den begr

ä

nsade importkonkurrensen f

ö

ljd­riktigt utesl

ö

ts fr

å

n Industriverkets n

å

got senare utredning om importkorftPirrerande hemmam,arkriadsindustri (SIND 1979 = 3) tillskillnad fr

å

n t.ex. fisk- och fiskkonservindustrin.

F

ö

r flera viktiga varuslag f

ö

religger en situation, d

ä

r det antingen finns endast en svensk producent eller en svensk till­verkare 'nar en helt marknadsdominernade st

ä

llning. Med h

ä

nsyn

Prop. 1981/82:120

61

h

ä

rtill 

ä

r det fr

å

n allm

ä

nna synpunkter angel

ä

get, att importen inte f

ö

rsv

ä

ras s

ä

 att en n

ö

dv

ä

ndig konkurrens om

ö

jligg

ö

rs. Noteras b

ö

r att ber

ö

rda livsmedelsindustri ofta utg

ö

r dotter­f

ö

retag till utl

ä

ndska koncerner eller har annan v

ä

sentlig internationell anknytning. Inom frukt--och gr

ö

nsakskonserv­industrin svarade de utlands

ä

gda f

ö

retagen eriligd; SIND:s rapport f

ö

r 72 % av syssels

ä

ttningen 1975-

En j

ä

mf

ö

relse med gr

ä

nsskyddet i t.ex. Finland eller EG - som gjorts fr

å

n industrih

ä

ll - syns inte relevant. Den finska tull­politiken avviker allm

ä

nt sett i m

å

nga stycken fr

ä

n den svenska. Inom EG finns redan i nul

ä

get en mycket stor konkurrens mellan 

å

tskilliga tillverkare i n

ä

stan alla medierasl

ä

nder, en kon­kurrens som kommer att sk

ä

rpas 

ä

n mer n

ä

r raedleraskap ut

ö

ver f

ö

r Grekland 

ä

ven blir aktuellt f

ö

r Spanien och Portugal. Konktirrensen inom EG 

ä

r f.n. s

ä

stor, att ett t

ä

mligen h

ö

gt gr

ä

nsskydd runt Gemenskapen inte medf

ö

r n

å

gra nackdelar fr

å

n prissynpunkt f

ö

r konsumenterna.

Den svenska industrins r

ä

ddh

å

ga f

ö

r st

ö

rre inbrrtningar p

ä 

marknaden fr

å

n olika statshandelsl

ä

nder 

ä

r enligt handelns upp­fattning mycket litet grundad p

å

 verkligheten. Den mindre im­port som nu sker fr

å

n s

å

dana l

ä

nder "kan inte g

ä

rna tas till utg

å

ngspunkt f

ö

r en allm

ä

n tulls

ä

ttning g

ä

llande i f

ö

rh

ä

llande till sa..:,tliga l

ä

nder. Som utredningen p

å

pekar omfattas detta kapitel inte av tullfriheten enligt Sveriges avtal raed EG och 

ö

vriga EFTA-l

ä

nder, varf

ö

r tullarna kommer att avse hela im­porten, n

å

got som borde tala f

ö

r f

ö

rsiktighet vid utm

ä

tningen av tullskyddets storlek.

Tullskydd b

ö

r inte automatiskt tillkomma varje produktion utan skall betraktas som en samh

ä

llelig st

ö

d

å

tg

ä

rd, vilken m,

å

ste motiveras av ett f

ö

religgande behov. Det svenska tullsKyddet har som bekant i mycket stor utstr

ä

ckning avvecklats genom v

å

ra EG- och EFTA-avtal samt GSF-raedgivanden. Enligt den nu frair,-lagda propositionen om de nyligen avslutade GATT-f

ö

rhandling-arnas resultat kommer den genomsnittliga tullniv

å

n f

ö

r industri­varor att minska raed 2c f: och utg

ö

ra 4,1 5

°

. Mot denna "bakgrund

Prop. 1981/82:120

62

ä

r det naturligt, att den till f

ö

ljd av peiiningv

ä

rdesutveok-lingen minskade tullskyddsniv

å

n p

å

 nu aktuella varuomr

å

de i stort sett inte torde ha inne"ourit n

ä

gra mer betydande sv

å

rig­heter f

ö

r den ber

ö

rda industrin. Med h

ä

nsyn till industrins struktur 'Kommer tullh

ö

jningar inom denna varusektor med st

ö

rsta sannolikhet att leda till 

ö

kade konsumentpriser. Det b

ö

r vidare erinras om vikten av att i r

å

dande ekonomiska l

ä

ge iaktta f

ö

r­siktighet i fr

å

ga om att h

ö

ja tullar likson: andra p

å

lagor som driver p

å

 inflationen.

Enligt min mening 

ä

r det inte acceptabelt att behandla gr

ä

ns­skyddet f

ö

r vissa varor inom k.apitel 20 i tv

å

 skilda samman.hang oberoende av varandra. Som framg

å

r av utredningens f

ö

rslag kan r

å

varukostnadsutj

ä

mning i vissa fall bli aktuell vid sidan av ett eventuellt s

ä

rskilt tullskydd. Fr

ä

gan om behovet av r

å

varu-kompensation utreds f.n. av kommiitt

é

n f

ö

r industrins r

å

varu­kostnadsut j

ä

mning (RAIK).

F

ö

rst d

å

 R

Å

}.-:s f

ö

rslag f

ö

religger blir det m

ö

jligt att bed

ö

ma storleken av det totala gr

ä

nss'Kyddet f

ö

r vissa betydelsefulla produkter inom detta kapitel i tull­taxan. Det sy-ns inte riktigt att i dessa fall nu framl

ä

gga f

ö

r­slag till tullar utan k

ä

nnedom om PJlK:s

st

ä

llningstagande. Det 

ä

r ju det totala gr

ä

nsskyddets niv

å

 som blir avg

ö

rande och som skall j

ä

mf

ö

ras med nuvarande tullar. Dessa konstruerades p

å 

sin tid med h

ä

nsyn till verkningarna av d

å

 f

ö

religgande skydd f

ö

r jcrdbruksr

å

varor.

Jag anser d

ä

rf

ö

r, att utredningen borde ha avst

å

tt fr

å

n att framl

ä

gga f

ö

rslag os tullar vad g

ä

ller nr 20.03, 20.05 och 20.07. S

å

som utredningen framh

å

ller medf

ö

r av riksdagen be­slutade tullh

ö

jningar f

ö

r vissa varor i .kapitel 7 och 8 endast 'oegr

ä

nsade verkningar p

å

 tullniv

å

n inom 'Ka'itel 20. Det kan d

ä

rf

ö

r inte anses n

ö

dv

ä

ndigt, att tull

ä

ndringar f

ö

r ifr

å

ga­varande varor inom kapitel 20 genomf

ö

rs i ett sajraaanhang med tull

ä

ndringarna i kapitel 7 och 8. Jag f

ö

resl

å

r allts

å

, att i dessa fall nuvarande tullar tills vidare bioeh

å

lls i s'/\'aktan p

å

 R

Å

K:s st

ä

llningstagande och att inte n

å

gra 

å

tg

ä

rder nu vid­tas f

ö

r att 

ö

verf

ö

ra varupositionema till jordbruksregleringen. Fr

å

gan om vissa positioner skall 

ö

verf

ö

ras till denna b

ö

r i f

ö

rsta 'nand RAli ta st

ä

llning till och omfattas av dess utred-

Prop. 1981/82:120

63

nlngsuppdrag, som ju avser en genomg

å

ng av alla sp

ö

rsm

å

l av­seende r

å

varukompensation. Skulle sk

ä

l f

ö

religga f

ö

r en mer br

å

dskande handl

ä

ggning - n

å

gon grund h

ä

rf

ö

r har inte fram­kommit vid det utredningsarbete, som jag haft tillf

ä

lle att f

ö

lja - b

ö

r RAll uppmanas p

å

skynda sin handl

ä

ggning i ifr

å

ga­varande h

ä

nseende.

Under h

ä

nvisning till vad som ovan framh

å

llits vill jag som utg

ä

ngsptmkt f

ö

r tulls

ä

ttningen f

ö

resl

å

 nuvarande importinci-denser raed till

ä

gg f

ö

r den eventuella f

ö

rdyring, som uppjuste­ringen av vissa tullar i kapitel 7 och 8 kan medf

ö

ra. Detta inneb

ä

r ett st

ö

rre 'n

ä

nsynstagande till konsumentintresset 

ä

n utredningens f

ö

rslag, som i vissa fall alltf

ö

r mycket beaktat producenternas yrkanden.

P

ä

 grund av 

ö

nskv

ä

rdheten av en enhetelig tull f

ö

r vissa varu­grupper inom kapitlet 

ä

r det dock l

ä

mpligt att ibland n

å

got 

ö

ver- eller underskrida den principiella niv

å

n. Jag vill d

ä

rf

ö

r f

ö

resl

å

 f

ö

ljande tullsatser i de fall jag ej anser utredningens f

ö

rslag godtagbara.

20.01.151 ,'i-urkor'i

Tull: 6 

% 

Tullincidens: 7 

t

En svensk tillverkare 

ä

r hel", marlmadsdomd-nemade. Importen

torde utg

ö

ra mindre 

ä

n 5 f av produl:tionen.

200jl_.15

£

jj:'oi'2_e\pTJ)

Tull: 8 fo 

Tullincidens: t f:

Sarama svenska produktionsf

ö

rh

å

llande som betr

ä

ffande gurka.

Importen motsvarar 2-3 

t  

av den inhemska produi:tionen. ,

20.02.25

£

£

andrE_k

ö

k

£

v

ä

xter)

Tull: o 

°:o 

Tullincidens: 6 f.

Det 

ä

r 

ö

nskt

ä

rt mea samma tullsats som f

ö

r tidigare positio.ner.

Prop. 1981/82:120

64

£

0_02.1.00 l

ä

rter_)_

Tull:8 

% 

Tullincidens: 10 %

I princip emdast en svensk tillverkare for konsumentvaru­marknaden. Utvecklingen till denna faktiska monopolsituation torde i f

ö

rsta hand sammanh

ä

nga med de betydande stordrifts­f

ö

rdelar, som enligt Industriverkets tidigare n

ä

mnda rapport k

ä

nnetecknar denna industribransch. Importv

ä

rdet utg

ö

r oa 1 mkr att j

ä

mf

ö

ra med en inheimk produktion om ca 20 mkr. En j

ä

mf

ö

relse med tullf

ö

rh

å

llandena f

ö

r djupfrysta 

ä

rter 

ä

r knappast adekvat, d

ä

 importen av den djupfrysta produkten praktiskt taget upph

ö

rt under senare 

ä

r.

_20_0

£

.

£

00 Xb2n

£

r_

Tull: Tullfrihet f

ö

r haricots verts, brytb

ö

nor o. likn. samt f

ö

r vita b

ö

nor i konserv

N

å

gon svensk produktion av haricots verts, brjtb

ö

nor o. likn. f

ö

rekommer inte. Bl.a. av prissk

ä

l f

ö

religger inte n

å

got marknadsm

ä

ssigt, samband med den djupfrysta produkten, vilket majoriteten tycks anta. N

å

got s

ä

rskilt substitutionsf

ö

rh

å

llande till konserverade 

ä

rter finns inte enligt handelns bed

ö

mning. Odlingen av b

ö

nor av dessa slag 

ä

r mycket begr

ä

nsad och arbets­kr

ä

vande .

N

å

got siryddsintresse fr

å

n odlingens synpunkt kan d

ä

rf

ö

r rim­ligen inte f

ö

religga. N

ä

mnv

ä

rd import av f

ä

rska s

å

dana b

ö

nor. f

ö

re'Kommer inte, d

ä

 varan blir alltf

ö

r

äjr  

och dessutom 

ä

r mycket 

ö

mt

å

lig fr

ä

n hanteringssynpunkt.

Vita b

ö

nor odlas inte i landet. Den lilla inl

ä

ggning av im­porterade torkade vita b

ö

nor, som nu sker vid ett f

ö

retag, anses inte kvalitati\'t tillfredsst

ä

llande. Enligt handelns uppfattning 

ä

r n

å

got gr

ä

nsskydd d

ä

rf

ö

r inte motiverat. Mark­nadens behov t

ä

cks naturligen genom import.

2.0.0.00 XsvavparJ

Tull: 12 fo Tullincidens: 11 f.

Utredningens f

ö

rslag att h

ö

ja tullen till 15 5 medf

ö

r inte

n

å

got mer avg

ö

rande stod f

ö

r producenten av champinjoner men

Prop. 1981/82:120

65

inneb

ä

r en ej obetydligt 

ö

kad beskattning av konsumenterna raed h

ä

nsyn till importens helt dominerande betydelse. Med en viss 

ö

verg

ä

ng till speciella inl.

ä

ggningar, vilka inte kon­kurrerar med imiportvaran, har den inhemska producentens konkurrensl

ä

ge st

ä

rkts. M

ö

jligheter att med n

å

gorlunda rimliga tullsatser helt effektivt skydda produktionen f

ö

religger knap­past. Skulle i framtiden sv

å

righeter uppst

å

 till f

ö

ljd av 

ö

kad konkurrens fr

ä

n utlandet, b

ö

r dessa m

ö

tas med s

ä

rskilda st

ö

d

å

tg

ä

rder om s

ä

 anses befogat. Den av majoriteten f

ö

re­slagna tullh

ö

jningen

ä

r utan betydelse i en s

å

dan situation.

20

j.0

1.

20

2

iandra_k

£

ksv

ä

xter)

Tull: 8 fo 

Tullincidens; 5 

%

I konsekvens med tidigare anf

ö

rda tullf

ö

rslag.

£

0_C._1_02 Xf

£

J'S'ta 20

£

d

£

U_bbr_m

£

d_socke

£

) Tull: Of

ö

r

ä

ndrad (50:-/100 kg)

I awaktan p

å

 H

Å

K:s st

ä

llningstagande till fr

å

gan om eventuell r

å

varukompensation f

ö

r socker b

ö

r n

å

got f

ö

rslag till ny tull inte fastst

ä

llas. Vid den tidpunkt d

å

 K

Å

K tagit st

ä

llning till fr

å

gan b

ö

r man ocks

ä

 b

ä

ttre ktmna 

ö

veblicka, om realistiska f

ö

ruts

ä

ttningar verkligen kan skapas f

ö

r en industriell an­v

ä

ndning av svenskodlade jordgubbar och om d

ä

rmed behov av tullskydd f

ö

religger.

20.05.100-909 (sylter, fruktgel

é

er, marmelader, fruktmos och fruktpastor, beredda genom kokning, med eller

____________ u;tan liI;l2al:S_av .sokrj_________________ 

Tull: Of

ö

r

ä

ndrad (35:-/100 kg)

Vad g

ä

ller st

ö

rre delen av hit h

ä

nf

ö

rliga varor blir fr

å

gan om r

å

varukompensation

iör  

socker av avg

ö

rande betydelse f

ö

r m

ö

jligheterna till framtida importkonkurrens. Trots ett f.n. moderat tullskydd, som fastst

ä

llts med h

ä

nsyn till d

å

varande r

ä

varukompensationsf

ö

rh

å

llanden, uppg

å

r importen endast till ca 7 f av det inhemska produktionsv

ä

rdet i genomsnitt. Importen inneb

ä

r inte n

å

got hot mot den inhem.ska produktionen. Nu f

ö

re­slagna tullar och full r

å

varukompensation skulle sannolikt i stort sett stoppa den nuvara.nde begr

ä

nsade importen med 

å

t-

5 

Riksdagen 1981182. 1 samt. Nr 120

Prop. 1981/82:120

66

f

ö

jjande negativa konsekvenser f

ö

r konsumenterna.

Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r vad g

ä

ller dessa varor s

ä

rskilt angel

ä

get, att gr

ä

nsskyddets framtida storlek best

ä

ms genom att r

å

varukom-pensationen och ett eventuellt s

ä

rskilt manufaktureringsskydd i form av tull behandlas 1 ett sammanhang. Jag kan d

ä

rf

ö

r inte bitr

ä

da f

ö

rslaget om 5 resp. 7 ?t- tull utan m

ö

jlighet att 

ö

ver­blicka vilket det totala gr

ä

nsskyddet kommer att bli. Fr

å

gan om eventuellt tullskydd f

ö

r produkter inte inneh

å

llande socker 

ä

r n

ä

ra beroende av ett st

ä

llningstagande till gr

ä

nsskyddet f

ö

r produkter med socker.

20.07.802, 803 (fruktsafter av vinb

ä

r, jordgubbar, 

ä

pplen, p

ä

ron, k

ö

rsb

ä

r, plommon, krusb

ä

r samt k

ö

ks­v

ä

xtsafter, oblandade eller i blandning med

_____________ annan af tj____________________________ 

Tull: 4-5 %; k

ö

ksv

ä

xtsafter tullfria

Utredningen konstaterar, att r

å

saft som anv

ä

nds f

ö

r tillverk­ning av saft endast i liten utstr

ä

ckning produceras inom landet. Nuvarande tullincidenser 

ä

r l

å

ga, ofta 2 3 f

 Utred­ningen avser tydligen att genom en tullsats om 10 f f

ö

r saft av svarta vinb

ä

r, jordgubbar och 

ä

pplen s

ö

ka

å

stadkomma en produi:tion av tillr

ä

cklig omfattning f

ö

r industrins behov. Huruvida f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r en s

å

dan utveckling f

ö

religger, 

ä

r enligt min mening inte tillfredsst

ä

llande utrett och ifr

å

ga­s

ä

tts p

å

 m

å

nga h

ä

ll. I f

ö

rh

å

llande till nul

ä

get skulle ora­fattande investeringar kr

ä

vas ej endast i nyodling utan ocks

å 

i produl:tionsanl

ä

ggningar. Det syns uppenbart, att en s

å

dan svensk produktion prism

ä

ssigt inte kan konkurrera med utlandet. En v

ä

sentlig f

ö

rdjTring av slutprodukterna skulle d

ä

rf

ö

r bli f

ö

ljden. Att satsa p

ä

 en huvudsakligen ny, inte konkurrens-duglig odling och produktion 

ä

r enligt min mening felaktigt och kostnadema h

ä

rf

ö

r drabbar konsumenterna. Prish

ö

jningarna kan bli av en storleksordning som leder till minskad efter­fr

å

gan. Jag avstyrker d

ä

rf

ö

r att den f

ö

reslagna tullen om 10 

% 

genomf

ö

rs. Eri tullsats om 4-5 

%  

f6r de varuslag, f

ö

r vilka utredningen nu f

ö

resl

ä

r tull, skulle m

ö

jligen kunna accepteras.

Prop. 1981/82:120

67

Vidare vill jag ifr

å

gas

ä

tta, om en tull p

ä

k

ö

ksv

ä

xtsafter verkligen 

ä

r motiverad. S

å

dan saft torde med undantag av morots-saft inte produceras inom landet. Horotssaft 

ä

r l

ä

ttf

ö

rst

ö

rbar och f

ö

rekomnjer d

ä

rf

ö

r inte i den intemationella handeln. De id

é

er om att saluf

ö

ra industripreparerad, h

ä

llbarhetsbehandlad morotssaft, som uppgetts f

ö

religga, torde inte vara mer avan­cerade och det syns mycket tveksamt, ora man komimer att uppn

å 

ett godtagbart resultat. Skulle en s

å

dan konkurrerande pro­duktion i utlandet verkligen komma till st

å

nd, blir det tids nog att d

å

 aktualisera fr

å

gan om en eventuell tull.

Prop. 1981/82:120

68

Nuvarande tullsatser

3ATT-bindningar

Bilaga 1

GATT-bindning  Tull enl. kr./IOO kg     tulltaxa

kr./IOO kg

20.01 20.02

20.04

20

20

152-250

100 

ä

rter

20

20

200 b

ö

nor

20

20

300 svampar och trj'f

'fel

65

65

401 tomater

20

20

403 tomatpulp

fri

fri

408 tomatpur

é

fri

fri

500 sparris

65

65

901 oliver

12,50

12,50

906 kapris samt r

ö

d

och

gr

ö

n paprika

20

20

909 andra

20

20

Kanderade fruktskal

40

40

andra

50

40

20.0b

100 av citrusfrukter

300 av b

ä

r

909 av andra slag

40

35

40

35

60 (kastanjer) 35

20.06

pulp 200 ananas 300 citrusfrukter 400 p

ä

ron 500 aprikoser 600 persikor 700 805

809 andra fruKter 900 blandade frukter

15

12,50

15

15

12,50

12,50

fri

fri

15

12,50

15

15

12,50

1 2,50

fri

fri

15

12,50

20.07

oEcckrad saft:

av citrusfrukter:

i k

ä

rl v

ä

gande brutto:

302,

402, 502 ---  

ö

ver 3 kg

303,

403, 503 - - 3 kg eller

d

ä

runder

5 7,50

7.50

av annan frukt:

i k

ä

rl v

ä

gande brutto:

602, 603.

.g02 - - 

ö

ver 3 kg

10

605 - - 3 kg eller d

ä

runder 12,50

10 12,50

Prop. 1981/82:120

69

av k

ö

ksv

ä

xter:

i k

ä

rl v

ä

gande brutto:

702,

606 - - 

ö

ver 3 kg        10

10

703,

807--- 3 kg eller d

ä

runder 10

10

osockrad saft:

308,408, 508, ur 805 in casks:

av citrusfrukt, 

ä

pplen,

k

ö

rsb

ä

r, svarta och r

ö

da

vinb

ä

r, krusb

ä

r, p

ä

ron,

hallon, jordgubbar eller

bl

å

b

ä

r

34

50

i andra k

ä

rl:

av citrusfrukt

54

50

av 

ä

pplen, k

ö

rsb

ä

r, svarta

och r

ö

da vinb

ä

r, kztisb

ä

r,

p

ä

ron, hallon, jordgubbar

eller bl

å

b

ä

r

40

50

Prop. 1981/82:120

70

Gentemot u-l

ä

ndema inom ramen f

ä

r det generella preferens­systemet g

ä

llande koncessioner som i vissa fall 

ä

ven 

ä

r EPTA-konoessioner

Tariffnr

Varuslag               Kronor per

Medgivna

100 kg

tullf

ö

r-

bastull

m

ä

ner

ur

20.

01

K

ö

ksv

ä

xter och frulrter, beredda eller konser­verade med 

ä

ttika eller 

ä

ttikssyra k

ö

ksv

ä

xter

.155

oliver och kapris (

ä

ven EFTA)

20

fri

159

andra (

ä

n gurka och r

ö

dbetor)

20

fri

250

frukter

20

fri

ur

20,

,02

-K

ö

ksv

ä

xter, beredda eller konserverade p

ä

 annat s

ä

tt 

ä

n med 

ä

ttika och 

ä

ttiks­syra

401

tomater

20

fri

901

oliver (

ä

ven EFTA)

12.50

fri

906

kapris samt paprika (

ä

ven 

'hL"i'P.j

20

fri

ur

20,

,04

Frukter, fruktskal och andra v

ä

xtdelar, karj-derade, glaserade eller p

å

 liirmande s

ä

tt beredda med socker

40

fri

ur

20,

.06

Frukter, beredda eller konserverade p

ä

 annat s

ä

tt med eller utan till­sats av socker eller sprit

200

ananas

12.50

fri

500

citrusfrukter

15

fri

400

p

ä

ron

15

fri

500

aprikoser

12.50

fri

600

persikor

12.50

fri

809

andra frul:ter

15

fri

901

blandade frul;ter (frukt­sallad)

12.50

fri

ur

20,

.07

Fruktsaft (inbegripet druv­ must och k

ö

ksv

ä

xtsaft)

101

saft av citrusfrulrt

c.

fri

105

(osockrad)

7.50

fri

301

saft av k

ö

ksv

ä

xter

10

fri

305

(osockrad)

10

fri

309

saft av k

ö

ksv

ä

xter (sockrad

) 50

fri

606

saft av ananas (sockrad)

50

fri

802

saft av passionsfrukt m.m. (osockrad)

10 12.50

fri fri

805

saft av passi onsfru}:t m.m. (sockrad)

50

fri

Prop. 1981/82:120

71

Bilada  2

,-   vX)    N-\  -

rv-N N-ir C r -

»

-

r

 f

I    t-

 \.D X

»

   U    I   'O

cr\ CM 1- -

CM T- r-o

CM CO   OJ

.-   CM   C   CM   N->   T-   'd-

Q\         C\I   T-         ON

LO f o 

 OD 

   -

cocrNCOONOr--vDCJ 

pTN o        o OJ (- -

00          CM              

\

£

'  CM   l~-CO   o

-trco o CO X)

ITSCO   T-   ' N-\

COi-CO-CM-crMDt

CrNr

o - - o

CT\CM

C7N ON  O r- CM   LTN (-   O   oo

oor

r-O-Ot

LO

CO M) CO O MD   LO

O   O CO   CTN

CM a- - C o

o   '

C lOvocM CMCotr

r3-CN*N  

OLOt- COCOrCMT-   

   CMCM

T

   rOX)   t

 LO LOX)

o   ON

CfN CM

r- LO

LO L'~

 o 'J;

u-

O

CO

u- OJ

1   C30     1

1   vo

 o

- -

VO

r.-

. CO

o

,-   OS

N-S

N-N

c

Cvj  .-

o

CN   LO.       -

CM sC; VD  CM o CM   CM   LO

O  I

 I

13

Jt

r~\

-H

Q,

'O

c_

o

M

Ui

"i

-P

rt

01

«

a

l>i

-P

o; -d

0?

>

CL'

J

-P

a:

u

u

*j ;o

>

0?

O

:

rn

.-H

SJ

§

S

[-

0

s:

£

1

01

..J

O

ci

SZ

;

r?.

-r?

o

..J

jr

o

T3   +J

.

o

Cti

-P

I

t

S--

a>

v-

[

o

U

c5

:c.:

O

0    ?

.H

o

tiO a;

a-'

Qj

E

CL

c-

o

tt)

S.J

c:*

o

o.

Sj   c5

b

c

?

-

ö

-f

f 

u

J

et

o

u

.

1

P.  CD

C

!_,

-.-1

e:;

-p

X

rt

>

o  e

d'

C   u

:S

>

0)

!

»

Ö

U

=i

m

ro

CTJ

(D

c

t

t-:

trt

XI

C]

   X:

>

U    Q)

u

E

CD

tt)

o-

u

-    (D

P,   ..

-(J

t;

icj.

>

x

u -c

XI   

-P

>

CD

J

4

u

O.

v>

-p

1

Q)

.p  -J

Cti

CU

Q)

.4

>

0]

0)

1

A:

&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:9.1pt'p class=MsoNormal> O

§

cn

CO

c

4J

.H

tt)

o 

.G

c

3

ef.

e

cfl E

53

>

.H

a; S.4 .p  o.

:

§

ctJ

0)

QJ

ri

:0

0)

-fcj

;0

;j

:o

o

:n:

*J

f

>

o

O

p.

o  cc

fe

§

b

CQ

u

bt:

:a!

i:

1   1

1

1   c-

i

JZ

ro

:c

«

ICS

!o

n

p

CD

o

li .i:

-   CM

to ON O

O

o

o

_

CO

C

_

Lro

CTN

L'" L-

LO

Ij-v o-

O

o

o

O

C

o

o O

O

H

.-   CNJ

T

CM

r.-N

" -

cTN cr.

CDN o.

ON

c

nj

C\J

+ 

ro

+

C\J

-tJ

-itj

O

O

O

c

ro

*r

os

*>

O

O

d

Prop. 1981/82:120

72

r CO vo  ON -

»

c

,-

f T- O so 1

 CM'   CM   ON tO T-

00

r   ro   I

I vo r-- t-

fo cr\ 

  l>- CJN LO

lo 

1- CM r

T-        ro

c       ' cc

CO      T-

b'"''

Oj   r

 VD

O

K" CM   OJ   CM

r

 fo O VD O CM

T-   ro C CO   LO

r-                LO

G V O 0\ 

lO 

T- vX> CTN CrCO   CM   CTN

cc r

  - ro CTv O CO r- LO r-~ CJN UO CO 00 VD CO   "

lo. cm

CO          r CM

LO    I    -r-

VD          LO

r

 ON O ro

T-   t'

 OJ   - r- CM   CM   LO

rOMD            Oj

hO CNJ 'sD   CM   ON VO   

»

t-( % T-   lO CM   CM   O    "

SD SD ro r

 rco               CJn

CO  [ o ro I-- VO               ON

O        T- sD

T-          LO ON          o

LO     I    vo   r-         d~s

O ro v CM C - rO CM C7N CTN ro ro

lOcO   

ro c

CO VD  CM o  CTV CM  - CTn

CJN T

 VD ON ON LO r--

O. O- CM ro r

ro C

co

cc

CM   O ro 

O LO. r-- o [

-a- v

ö

 CTs CM 1

  T-  c

C7N r~- 0 ro ers CO CO' o T: T* ro CJN

T- OJ VD - O  O

ro     ro ro ro ro ro                            s-,

CM   O

 CO

CO  O  lO T-

CM'      -    T-      T-

rO     ro ro rr ro ro                            r

N-v   -C"

O  O

03 O,

>

x: o o

C

1

0)

c

H      CC

:3

M

CJ

1 a:

t-H

rt

tp

r-l

1

u

U;. :o

m

!>

-P

(V

H

fl!

o

»

.-cl

S

Cl)

OJ 

r

rt

p

bn

-P

T?

-p

Xl

o

.p

tt)

tJ

E   tJ

v,

.---- v

h"

u

u

a.

tt)

0)

;?

-

rr.

I-H

C-J

tj

?-i

rt

 o

tj

t)

I

U

t-H

te

ra

-s

fj a:

Uh

!

rr

11

X

cfl

1

fl)

cn

c   tt

j

h

tt)  si

,tJ .-

n,

rt

XI

X!

CJ.   -J

C)

0,.

u

*=     tH

(11

CT

t -p

   cti

XI

S

>

ni

u

  ro

>

c-,

ro

o

+ 

>

>

J  l

?n:

'.-

ij

Vj

.

1

4

M

c

C)

i-l

n.

w

i>

.v

:o

m

C3   :i

rt

rt

0 J

o

ctl

fl)

Cl)

H

:cr,

J-)

0)

..

c:

D

C

M

C  cd

X

-y

o   SJ

u

ö

-P

|-

C)

X3

:n!   ti

-s

ro

.p

k

U

o

.H

CD

ö

  11

C

3

j   t>

-P

4.

fir

-p

%l 

»

c

«

a

t:'

c

+j

.p

u

I-l

h

u -a

CT

3    3

t

t-H

(-H

o  n-1

c

§

>:.

ff

>

>

c

u

u

.cd

S

.-J

.cd

ti

0)

\i

Iw.

Vv   U

rt

Xi

JC

b

aj

b

Cfl

Cl!

u.

.i

crj

O

p.

cfl

P.

XJ

-

Cxh   -o

rc

DO

E

ö

D

\    1

o 

Cl

ON

o

c

O

CTn

o

o

C-)

r

LO  CTN

ro 00

o o

C-.

O

o

c-1

c )

O O

c J

CJ

o

o

O    O

f>

(~>

0   0

   CTV CJn

CT

o

N-N

CTN CN

CM

rvN

r+ LNO CO co

a

CO

N- f.

Prop. 1981/82:120

73

)    f

VD

I

)    1

J

i

VD CO

-VD

-

O CO

LO

ro

CO

CM

lO C7N

-M

CO

ON

ro

CM     1

'

3~

CM

1

ON  -

r-

-d"

CN

,

;

ro

CM

rvj

ON -

CO CO    1

VD

ON

«

:3- lO

CM

r~

-i:

-P

"

ro

OJ

-p

     1

CO

1

CIN CM

'O

t

- C\J

CM cc

ro

O

\D

rO

L CTN

so

-

r

ir-

1

ON

?

0-.

W

C7N

- CC

CNCC

iT    1

1

ro 

ON

C

o VD

LO

-,

-

 CM

o

O

0

O

N-N

T

LO  

o

O

CC

"

"r 

CM

Oj

cr-

cc

r

LO.

_

CM

-.

   ry-

lTn

1

o -

o

..

O

;,_    1

o

C"

T

      T

cC

C", CM

ro

K-

CO

-c-

VO

CM

>-CC

CM

,

'f

CM

lO

T~

T

o

1

:

u

ON

CC

CM

M

lO

.    .,

VD

CC    LN

1

CO o

o CO

-1.J

C

[

- "

LO r--

\D

CvJ

G".

f-l

-

-

'

LO

LO VD

CM

CO

O

O

&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:4.8pt'p class=MsoNormal style='margin-left:1.0pt'> r--

CVl

'd-

T

"

ro

E

CJN

CM

M

~

"

,_,

rr-. O

CM CO

1-    LO

cc O-

L-

LO

.r-

 CC

,

r- O

Lr>

LO,

r

CO

CC CC

r

1-i

CN ro

ON

0

O   CM

CM

CM

r

'

vD

>: 

r-    CM

CO

CM

CM' --D'

rO

On

u- OJ

MT-

LTv

r-

T-

c

o

H

+J

N.    O

r--CO

O    CN

rrs

-

§

0   ro.

-

LO

lo cm

TT

O -

lO

CM

\r\

- -

CM

VD

c:n 

CM

LO -

lO

*"

ö

VD

O

T-  rM

cr-

r~

rrs

CJN

(h

Cn

ro Cs:

vD

A.

LO

~

O

..

r-

4J

C5

-p

1

I

Oj

'~

.a

O

>

C3

-p

Uj

O

jj

u

Cl

y:

-p

::?

:o

3

'-f

%j

J>i

1

u

c

cti

n

>

Q)

rt

m

-p ci

C ci

rt

rt

G

C

o

fe

-

c 

X

c

X!

o -

ö

C   

XI

rt t?

O

rf   

X

ci'    ri>

X

rt

rti 

X

4J   (i

X

rt   rt 

X

rt

1   rt

M

t

Ä

u   Ci

'h

Cd

u  a

span style='text-transform:uppercase'>Ih

a

r-

>

-ii;   U

>   2

u

>

M   'H

/span>

Im

>    ,2     i-

a 

u

CJ

rt

o 

rt  o

cd

o 

cti   o

-i

ci   o Jt:

o

M

.4-1

o  o

0

o

o   

o

o

o  o

*    O

o

-r-l

tn   O

-P    CO

o

-p

tr   o

-p  ro

o

-p   to   O

tu  tn

O

Q

t-J

o    ID

  o

m

O    0

c-   o

n

rt  o

«

m

rt

ci

ci

a

ci

m

i

m

1    1

'

tj;

1    1

Uj     1

1

tn   1    1

1

1

rOCC

rOCC

rrv CO

rr

CO

N-N lo

-

CO

O   O

o

O o

o

o

O  O

O

o

L(

  "C-

LO  tO

\o 

CO cc

CO

cc

+ 

C\l

c

+

CM

OJ

OJ

-*- 

\D

ri

o

o

O

o

o

O

c:

rt

*e

lO

'

CO

CO

E

-p

cn

CO

ON

cr.

(M

O

o

O

On

cc

CO

«

T

.-

ocd

ocd

t;ll

..

in

SD

C

c

C

        i-,        KH        H-        J 

*-      CM      ro     -     LP,

Prop. 1981/82:120

74

Bilata 5

S

Ä

RSKILT YTTRAIUE till f

ö

rslaget fr

å

n aroetsgr-uppen f

ö

r kap. 20 av ledamoten Erik[REDACTED_EFTERNAMN].

Kapitel 20 i tulltaxan omfattar ett varuomr

å

de som sedan l

ä

nge missgynnats i t"aliskj'dds'n

ä

nseende.

De p

å

 sin tid fastst

ä

llda vikttullama representerar genom penningv

å

rdef

ö

rs

ä

mring - vars omfattning f

ö

rvisso ej kunde f

ö

r­utses n

ä

r den nuvarande tulltaxar, p

å

 omr

å

det antogs p

å

 50-talet - idag endast cirka en tredjedel av sitt ursprungliga belopo. Tullskyddet har ytterligare urgr

ö

pts genom att koEtnads'Delast-ningen f

ö

r i tillverkningen anv

ä

nda r

å

varor i m

å

nga fall 

ö

kat. 'Viktigast 

ä

r "h

ä

rvid 

ö

kningen f

ö

r r

å

varan socker genom ett kraf­tigt vidgat gap mellan inhemskt pris och s.k. v

ä

rldsmarknadspris p

å

 denna vara. En viss ytterligare f

ö

rs

ä

mring i tullskyddet 

ä

r att f

ö

rutse genom att riksdagen i 

å

r fastst

ä

llt i genomsnitt n

å

got h

ö

gre tullar f

ö

r i tillverkningen anv

ä

nd b

ä

r-, frukt-eller k

ö

ksv

ä

xtr

å

vara, h

ä

nf

ö

rliga till kapitel ? och 8 av tull­taxan. Vissa av de anv

ä

nda r

å

varorna, som t,ex. gurka och r

ö

d­betor, 

ä

r f

ö

r 0'vrigt snarare att betrakta som jordbruksproduJ:ter med h

ä

nsyn till att de f

ö

retr

ä

desvis kontraktsodlas f

ö

r konserv­industrin av jordbrukare. H

ä

r - liksom f

ö

r vissa andra kontrat;t-odlade r

å

varor - p

å

verkar det allm

ä

nna jordbruksskyddet konserv­industrins kostnad f

ö

r s

å

dana r

å

varor.

.Itt f

ö

rh

å

llanden som de ovan n

ä

randa trots detta inte lett till en avsev

ä

rt 

ö

kad import av kapitel 20-varor b

ö

r ses mot bak­grunden av faktorer som de inhems'Ka f

ö

retagens insatser p

å 

marknadsf

ö

ringssidan och f

ö

rtrogenhet med svensk sniai: etc. Det vore dock felaktigt att tro, att s

å

dana .konkurrensf

ö

rdelar skulle best

å

 f

ö

r all framtid.

Inom ett n

ä

rbesl

ä

ktat omr

å

de, till 21.07 h

ä

nf

ö

rliga saftpro-diikter, finns erfarenhet av hur snabbt situationen kan f

ö

r­s

ä

mras f

ö

r den svenska industrin, om tullskyddet inte ens ger kompensation f

ö

r r

å

varubelastningen - l

å

ngt mindre inrymmer ett manufaktureringsskydd. Statsmaktema har h

ä

r agerat och inf

ö

rt en r

ö

rlig inf

ö

rselavgift p

å

 r

å

varan soc"Ker, varigenom situationen f

ö

rb

ä

ttrats f

ö

r den inhemska industrin.

Erfarenheter fr

å

n 70-'ta-let har rent allm

ä

nt visat hur snabbt konkurrenssituationen f

ö

r svenska f

ö

retag - 

ä

ven internationellt relativt stora s

å

dana - kan f

ö

rs

ä

mras. F

ö

retag som tillverkar varor i kapitel 20 

ä

r inte undantagna fr

å

n denna risk. Nedl

ä

gg­ningar av tillverlcning har f

ö

r 

ö

-vrigt varit frekienta inom detta varuomr

å

de. Att h

ä

nvisa till den historiska utvecklingen n

ä

r det g

ä

ller importens andel av den svenska marknaden och utg

å 

fr

å

n att denna andel skall f

ö

rbli of

ö

r

ä

ndrad fram

ö

ver 

ä

r lika relevant som att f

ö

rs

ö

ka k

ö

ra bil och enbart titta i backspegeln.

R

å

dande f

ö

rh

å

llanden p

å

 gr

ä

nsskyddsomr

å

det f

ö

r kapitel 20 har sedan l

ä

nge p

å

talats av industrin och uppm

ä

rksammades

ä

ven av 1972 

å

rs jord"Druksutredningen. Denna f

ö

rordade en 

ö

versyn av gr

ä

nsskj'ddet f

ö

r kapitel 20-varor som t.ex. sylt och m.irDielad.

Prop. 1981/82:120

75

Vid en s

å

dan cversj-n av detta gr

ä

nsskydd b

ö

r enligt min mening f

ö

ljande faktorer beaktas:

i) Gr

ä

nsskyddet b

ö

r innefatta kompensation f

ö

r r

å

dande r

å

varu-belastning i form) a.v tullar p

å

 tr

ä

dg

å

rdsprodukter eller infcrselavgifter p

å

 jordbruksreglerade r

å

varor samt inrymma ett visst manufaktureringsskydd.

2) Full kompensation f

ö

r inf

ö

rselavgifter p

å

 jordbruksreglerade r

å

varor - f

ö

r kapitel 20 fr

ä

mst socker - b

ö

r utg

å

 som en r

ö

rlig inf

ö

rselavgift p

å

 inneh

å

llet jordbruksr

å

vara i import-produlzten. Kompensation f

ö

r tullen p

å

 tr

ä

dg

å

rdsr

å

varor kan d

ä

remot r

ä

knas in i f

ä

rdig-zaromas tull, tillsa.mmans med ett manufal:tureringsskydd f

ö

r tillverkningen.

5) Vid fastsx

ä

llande av manufaktureringsskyadets h

ö

jd b

ö

r h

ä

nsyn tas till s

å

dana f

ö

rh

å

llanden som att de aktuella varorna ej omfattas av EFTA-avtalet eller frihandelsa-vtalet raed EG. Detta inne

ö

.--.r ..itt inbrytningar av en viixande import p

å

 den svenska marlmaden sv

å

rligen kan kompenseras genom 

ö

kad export, d

å

EG och flertalet ElTA-l

ä

nder h

ä

r skyddar sig med h

ö

ga tullar och stundom ocks

å

med kvantitativa restriktioner. S

å

dana inbr:,-tningar leder ist

ä

llet till ett minskat marknads-underlag -f

ö

r den inhemska tillverkningen, ."ed h

ä

nsyn h

ä

rtill b

ö

r manufaktureringssryddet vara h

ö

gre 

ä

n f

ö

r de livsmedels­produkter so.m omfattas av frihandeln med EFTA/EG.

L)  

S

ä

rskild h

ä

nsyn b

ö

r tas till tullskyddets h

ö

jd hos nordiska grarjil

ä

nder och i EG. .inledningen 

ä

r bl.a. att omv

ä

rldens intresse f

ö

r den svens'Ka markriaden erfarenhetsm

ä

ssigt 'kan stimuleras av ett i f

ö

rh

å

llande till grannl

ä

nderna m

ä

rkbart l

ä

gre tullskydd i v

å

rt land, varigenom den svenska m.arknaden bed

ö

ms bli mer tillg

ä

nglig.

ji 

Vid fastst

ä

llande av manuf-iktureringsskydd b

ö

r s

ä

rskild h

ä

nsj-n tas till det f 

ö

rii.lll.andet, att importen frin 

Ö

st­europa tenderiir att 

ö

ka i tukt riied att ni;in d.ir tillgodog

ö

r sig v

ä

steuropeisk teknologi och :-.tt r-risniviin f''.r iniporten fr

å

n 

Ö

steuropa - liksom Ostasien - stundom .ir anm

ä

rknings­v

ä

rt l

å

g. IJ

ä

r man d

ä

rf

ö

r skall omvandla vikttullar till v

ä

rdetullar

ä

r det i f

ö

rsta hand tullinoidensen f

ö

r denna l

å

gprisimport som b

ö

r vara v

ä

gledande.

c, \

Vidare f

ö

rtj

ä

nar beaktas att i de fall d

ä

r statsraakteiTia i Sverige under senare 

å

r .Oispr

ö

vat tullskyddet p

å

 s

å

dana livsmedelsprodulrter, vilka likso.T. de nu alrtuella faller utanf

ö

r EFTA/EG, har man stannat, f

ö

r ett tullskydd som ligger vid resp. t.o.m. n

å

got 

ä

ver EG:s niv

å

. Det g

ä

ller s

å

v

ä

l f

ö

r fetter, oljor och margarin (kapitel lo) som f

ö

i j

ä

st (kapitel 21). Det m

å

 vara att beredskapssynpunlcter h

ä

r har 

å

.beropats i viss utstr

ä

ckning, men det torde ej kunna f

ö

rnekas att s

å

dana aspekter kan l

ä

ggas 

ä

ven p

å 

tillverkningen av kaoitel 20-varor.

Prop. 1981/82:120

76

En sammantagen bed

ö

mning av ovan n

ä

jrnda faktorer skulle enlipt min mening ge till resultat n

å

got h

ö

gre tullar 

ä

n de av utred­ningen f

ö

reslagna. Det skulle doc'K inte kunna utelsutas att en viss prisstegring inom detta varuomr

å

de d

ä

rmed skulle kunna uppst

å

. I syfte att s

å

l

å

ngt m

ö

jligt undvika detta vill jag inte mots

ä

tta mig det av gruppen f

ö

reslagna l

ä

gre tullskyddet. Detta b

ö

r a

å

 betraktas som ett minimiskydd f

ö

r att ge en bas f

ö

r den industriprodulrtion, som kan bed

ö

mas ha rimliga f

ö

rut­s

ä

ttningar att 

ä

ven p

å

 sikt kunna 

ö

verleva och utvecklas.

En s

ä

nlming av tullskyddet tmder den f

ö

reslagna niv

å

n - som i genomsnitt ligger vid endast cirka h

ä

lften av EG:s motsvarande tullskyddet - slrulle starkt f

ö

rs

ä

mra utsikterna f

ö

r denna indu­stri att 

ä

ven vara ett st

ö

d f

ö

r svensk tr

ä

dsr

å

rdsodling och jord­bruk 

so.

cn

avn

ä

mare och vidaref

ö

r

ä

dlare av tr

ä

dg

å

rdsprodukter resp. jordbruksvaror.

Som inledningsvis ber

ö

rts r

å

der otillfredsst

ä

llande tull­f

ö

rh

å

llanden f

ö

r kapitel 2C-varor. Dessa skulle 

ä

n raer f

ö

r­v

ä

rras, n

ä

r riksdagens beslut om i genomsnitt n

å

got h

ö

jda tullar p

å

 tr

ä

dg

å

rdsr

å

varor i kapitel 7 och 8 s

ä

tts i kraft. Det 

ä

r d

å

 otindg

ä

ngligen n

ö

dv

ä

ndigt att de av gruppen h

ä

r f

ö

reslagna 

ä

ndrade tullarna f

ö

r kapitel 20-varor inf

ö

res sam­tidigt som tullarna p

å

 r

å

varor i kapitel 7 och 8 blir till­l

ä

mpliga. Det 

ä

r h

ö

geligen 

ö

nskv

ä

rt att .iian fr

ä

n sa.m,ma tid­punkt ocks

å

 kan inf

ö

ra de r

ö

rliga inf

ö

rselavgifter som formellt skall behandlas av utredningen or, r

å

varukostnasutj

ä

jBning och som 

ä

r kompensation f

ö

r kostnadsbelastning p

ä

 i tillverkningen anv

ä

naa jordbrulcsr

å

varor, fr

ä

mst socker.

Prop. 1981/82:120

77

Bilaga 2

Sammanställning av remissyttranden över 1974 års träd­gårdsnäringsutrednings promemoria 1979-11-07 Översyn av tullarna för beredningar av köks växter, frukter eller andra växtdelar.

1    Allmänna synpunkter

Lantbruksstyrelsen finner utredningens förslag väl avvägda. Föreslagna tullhöjningar balanseras väl av förslag till sänkningar och tullfrihet. Styrel­sen tillstyrker förslaget samt anför.

Enligt de av riksdagen antagna riktlinjerna för den svenska trädgårds­näringspolitiken skall näringens möjligheter att uppnå regionalpolitiska mål utnyttjas. De föreslagna tullhöjningarna kan därvid ha betydelse. Odlingsvolymen av produkter för konservindustrin är beroende av denna industris konkurrenskraft och därmed förmåga att betala de produktpriser som är nödvändiga för lönsam odling. Särskilt odlingen av gurka och rödbetor har regionalekonomisk betydelse i de östra delarna av landet där odlingen är koncentrerad. Industrins utveckling har dock under 1970-talet visat en för denna odling negativ strukturutveckling. Ett tullskydd som i någon mån kan motverka ytterligare nedskärningar kan därför vara en insats motiverad av den beslutade trädgårdsnäringspolitiken.

Lantbrukarnas riksförbund hänvisar till sitt yttrande över trädgårds­näringsutredningens betänkande (SOU 1978:51) i vilket lämnades förslag pä tullar för färska och frysta köksväxter, frukt och bär. LRF framhöll i yttrandet nödvändigheten att också samtidigt i motsvarande grad förändra införselskyddet för färdiga produkter eller halvfabrikat baserade på dessa råvaror. LRF .ser därför med tillfredsställelse att utredningen nu framlagt ett förslag avseende tulltaxans kapitel 20 och förutsätter att dessa förslag kan träda i kraft så snart som möjligt.

Statens jordbruksnämnd hänvisar när det gäller frågan om övergång från vikttullar till värdetullar för trädgårdsprodukter till sitt yttrande av den 28 september 1978 över trädgårdsnäringens betänkande (SOU 1978:.51). I yttrandet uttrycks viss tveksamhet bl. a. med hänsyn till svårigheterna att kontrollera tullvärdet. Förslaget avsåg varor hänförliga till kap. 6-8 i tulltaxan. Riksdagens beslut innebar emellertid en övergång till värdetullar varför det synes konsekvent att även för beredda trädgårdsprodukter (kap. 20) tillämpa sådana. De svårigheter att kontrollera tullvärdet som förelig­ger vid import av färska varor enligt kap. 6-8 torde enligt nämnden heller inte föreligga i samma utsträckning för de beredda produkterna enligt kap. 20.

Trädgårdsnäringens riksförbund erinrar om att förbundet i sitt remiss­yttrande över trädgårdsnäringsutredningens betänkande 1978:51 framhöll

Prop. 1981/82:120

78

att tullarna under 20:e kapitlet med nödvändighet måste bringas i överens­stämmelse med de tullar som då föreslogs och av riksdagen fastställdes under 7:e och 8:e tullkapitlen.

Förbundet tillstyrker utredningens förslag om en generell övergång till värdetullar för produkter under detta kapitel liksom tidigare skett under tullkapitlen 7 och 8. Härigenom inflationsskyddas tullarna, vilket förbun­det hälsar med tillfredsställelse. Förbundet anför vidare i sitt yttrande över utredningens promemoria i denna del följande.

Avsättningen av köksväxter, frukt och bär till livsmedelsindustrin är av ett väsentligt lönsamhetsmässigt värde för den svenska trädgårdsproduk­tionen.

Vid sidan av för industriändamål, genom odlingskontrakt eller genom överenskommelse på annat sätt, direkt odlade kvantiteter (i vissa fall även kvaliteter) av olika produkter förekommer årligen en varierande men i högsta grad betydelsefull avsättning av ett flertal olika produkter.

För dessa normalt icke kontrakterade produkter utgör industriavsätt­ningen ett viktigt komplement till färskmarknadsavsättningen genom att kvantiteter som av olika skäl inte är anpassade till denna kan finna alterna­tiv avsättning.

Den genomsnittliga årliga kvantiteten av svensk frukt, som skulle behö­va avsättas till industrin, har beräknats till drygt 20% av den totala yrkes­mässigt odlade kvantiteten.

Årligen avsätts emellertid endast i genomsnitt omkring 10% beroende på konkurrenssituationen till importen. Under innevarande säsong med den markanta överskottssituation, som uppkommit dels till följd av riklig skörd i yrkesfruktodlingarna dels en rekordartad skörd i hemträdgårdarna, är behovet av industrin som alternativ avsättningsmöjlighet väsentligt större.

Industriavsättningen tjänar här som ett viktigt marknadsreglerande in­strument samtidigt som man höjer kvalitetsnivån pä den frukt som bjuds ut på färskmarknaden till fördel för konsumenten.

Utrymmet för industriell avsättning har väsentligt minskat under senare år. Orsaken är den kraftiga urholkningen av de existerande vikttullarna men också livsmedelsteknikens landvinningar. Exempel på det senare är övergången till import av koncentrerad frukt-, bär- och köksväxtsaft med upp till 7 gångers styrka. Det är främst mot bakgrund av dessa förhållanden samt mot önskvärdheten av att kunna bibehålla och skapa lönsamhetsför­utsättningar för den existerande kontraktsodlingen - ofta lokaliserad till områden där möjlighet till alternativt näringsliv är mycket begränsat -som förbundet bedömer behovet av tullskydd under 20:e tullkapitlet.

Såväl Trädgårdsnäringens Riksförbund som dess branschorganisationer har under en lång följd av år i olika sammanhang yrkat på ett återställande av tullskyddet för industriavsättningen av köksväxter, frukt och bär. Det är med tillfredsställelse förbundet noterar att en sådan översyn av tullarna under 20:e tullkapitlet nu genomförts.

Föreningen svenska konservtillverkare anför i sitt yttrande.

Kap. 20 tillhör ett varuområde som erfarenhetsmässigt riskerar att falla mellan de intressen vilka på den statliga sidan bevakar å ena sidan jordbru-

Prop. 1981/82:120

79

ket/trädgårdsnäringen, å andra sidan industrivaror. På annat sätt kan inte förklaras att tullskyddet för denna varugrupp sä påtagligt har försvagats -för att inte säga urgröpts - under en period av flera decennier utan att industrin vunnit gehör för kravet på korrigerande åtgärder, trots framställ­ningar härom sedan lång tid tillbaka. Först 1972 års jordbruksutredning uppmärksammade de besvärliga förhållandena och förordade en översyn av gränsskyddet.

Det förtjänar erinras om att när 1952 års tulltaxekommitté framlade sitt förslag till revidering av den svenska tulltaxan, arbetade man med den huvudprincipen att gränsskyddet för en viss vara skulle ge kompensation för tullbelastningen på i tillverkningen använda råvaror jämte ett tullskydd för själva manufaktureringen; det senare skulle i princip motsvara 13% av förädlingsarbetet. Avsteg från manufaktureringsskyddet gjordes i både höjande och sänkande riktning i kommitténs slutgiltiga förslag. Däremot förekom endast rent undantagsvis att kompensation ej inrymdes i tullskyd­det för tullbelastningen på i tillverkningen använda råvaror. Det senare är ju naturligt, då i motsatt fall ett negativt tullskydd skulle uppstå, liktydigt med en subvention av importen till nackdel för svensk industri och syssel­sättningen däri.

Tullskyddet för varor i kap. 20 kom dock att få en felaktig utformning från åtminstone två synpunkter. Dels bakades i en och samma tullsats ihop både kompensation för tullbelastningen på använda råvaror och själva manufaktureringsskyddet, dels utformades tullskyddet som en vikttull, uttryckt i kr. per kg.

En inflation av en omfattning som då ej kunde förutses har senare urholkat tullskyddet så att detta idag endast motsvarar c:a en tredjedel av skyddets reella höjd kring mitten av 50-talet.

Tullskyddet för varor i kap. 20 har ytterligare urgröpts genom att tull­belastningen på den i tillverkningen ofta använda råvaran socker höjts gott och väl fem gånger under den aktuella perioden av ett kvarts sekel på grund av ett ökat jordbruksstöd till betodlingen.

Men även andra råvaror i tillverkningen har fått en kraftigt ökad råvaru-belastning. 1952 års tulltaxekommitté var medveten om att några av råva­rorna som ärter, gurka och rödbetor odlades av jordbrukare. Dessa krävde en ersättning härför som inte alltför mycket skilde sig från den man erhöll vid odling av stora jordbruksgrödor som spannmål, socker och raps. Utredningen räknade med 15 % i kostnadspåslag på dessa kontraktsodlade grödor, mot bakgrund av att prisnivån för egentliga jordbruksprodukter bedömdes ligga c:a 20% över världsmarknadsprisnivån.

Sedan dess har gränsskyddet för svensk vegetabilieodling kraftigt stigit och överstiger nu sannolikt 100%. Detta påverkar kostnaden för i tillverk­ningen använda råvaror, samtidigt som färdigvarutullen sänkts genom penningvärdesförsämring.

En fjärde försämring av konkurrenssituationen för de aktuella produk­terna är att riksdagen antagit och per den 1 februari 1980 beslutat sätta i kraft något höjda tullar på trädgårdsprodukter i kap. 7-8. Ytteriigare höjningar blir aktuella sedan vissa GATT-förhandlingar avslutats.

Sammanfattningsvis anser föreningen

att trädgårdsnäringsutredningens förslag till tullskydd bör accepteras -med ett par smärre justeringar, främst för 20.07;

att förslaget bör genomföras under 1980;

att ett negativt tullskydd sedan länge föreligger, som kommer att ytterli­gare förvärras, och att detta kräver åtgärder utan dröjsmål;

Prop. 1981/82:120

80

att förslaget om utformning av tullskyddet som ett manufakturerings­skydd jämte i vissa fall en rörlig införselavgift för kostnadsbelastningen på använda jordbruksråvaror kan tillstyrkas;

att införandet av detta gränsskydd bör ske i ett sammanhang;

att översynen av systemet för råvarukostnadsutjämning i RÅK inte motiverar en försening; RÅK själv har tillstyrkt att de berörda varorna i 20.03, 20.04, 20.05 och 20.07 överförs till jordbruksreglering och att en rörlig införselavgift för sockerinnehället uttas;

att införandet av nya, i vissa fall högre tullar på råvaror i kap. 7-8 gör det än mer angeläget att ej dröja med revidering av gränsskyddet för varor i kap. 20.

KommerskoUegium anför i sitt yttrande.

Det förhållandet att det nuvarande tullskyddet för till kap. 20 hänförliga produkter utgörs av vikttullar torde få ses som en konsekvens av att även tullskyddet för trädgårdsområdet utgjorts av vikttullar. I och med att flertalet produkter inom kap. 7-8 fr.o.m. 1980-02-01 beläggs med värde­tullar finns det enligt kollegiets mening ej längre några skäl att motsätta sig en övergång till värdetull även för kap. 20-varor. De betänkligheter av främst tullteknisk natur mot värdetull som kollegiet i annat sammanhang anfört beträffande trädgårdsområdet äger inte giltighet här eftersom det rör sig om industriprodukter med helt annorlunda leveranssätt.

En övergång till värdetull skulle vidare lösa vissa av de problem som från generaltullstyrelsens sida anhängiggjorts beträffande beräkningen av tullpliktig vikt för vissa livsmedelsprodukter.

Sveriges industriförbund som ser med tillfredsställelse på att tullskyddet för produkter hänförliga till tulltaxans kapitel 20 nu äntligen blivit föremål för en revision anför.

Genom trädgårdsnäringsutredningens förslag tillgodoses ett från indu­strins sida sedan länge hävdat krav på ett rimligare gränsskydd för den industri som förädlar trädgärdsråvaror. Förslaget innebär att nämnda indu­stri dels ges ett manufaktureringsskydd av ungefär samma storlek som annan konkurrensutsatt livsmedelsindustri, dels kompenseras för råvaru-fördyrningen av ingående trädgårds- och jordbruksråvaror.

Skånes handelskammare som inledningsvis understryker vikten av att vi i Sverige generellt har ett tullskydd som nära ansluter till vad som gäller i vår omgivning anför i sitt yttrande bl. a.

En tullreglering som i väsentlig mån avviker från våra konkurrentländers kan få olyckliga effekter i flera avseenden. Även på trädgårdsnäringens område torde dessa synpunkter äga giltighet. Det utesluter inte att en speciell produktprofil eller särskilda odlingsförhållanden i vårt land i något fall kan motivera regler som avviker från de som tillämpas i vår omvärld, t. ex. inom EG. Så långt möjligt bör givetvis Sverige också på detta område, likväl som på andra, eftersträva ett nedbrytande av handels­hinder.

Prop. 1981/82:120

81

Handelskammaren vill samtidigt framhålla att den omvandling av tull­skyddet på förevarande område son nu skett bort genomföras så att negativa övergångseffekter undvikits. Det kan sålunda ifrågasättas om det var lämpligt av riksdag och regering att frångå utredningens och många remissinstansers förslag om samtidig ändring av tullskyddet för kapitlen 7, 8 och 20. Effekterna på industrins råvarukostnader till följd av tullhöjning­arna på varor i kapitel 7 och 8 har inte tillräckligt belysts. Uppenbart är emellertid att en betydande kostnadsfördyring för livsmedelsindustrin här uppstått. De stora ensidiga tullhöjningarna på djupfrysta produkter medför en konkurrenssnedvridning i förhållande till import av samma varor i färskt eller konserverat skick. Konkurrenssnedvridningen tar sig uttryck inte bara genom att djupfrysta importerade varor kommer i ett sämre läge än färska och konserverade. Genom att djupfryst import används i hög utsträckning för inhemsk konservering drabbas även den inhemska livsme-delskonservproduktionen i förhållande till färdigkonserverad import.

Stockholms handelskammare anser att det inte vore rationellt att bibe­hålla vikttullar för frukt- och grönsaksberedningar hänförliga till 20 kap. tulltaxan, då riksdagen beslutat om övergång till värdetullar för tulltaxans kapitel 7 och 8, som omfattar råvaror för framställning av frukt- och grönsaksberedningar. Handelskammaren delar därför utredningens upp­fattning att eventuell tull för beredningar bör utgå i form av värdetull. Detta medför att tullarnas skyddseffekt i fortsättningen inte kommer att urholkas av inflationen, vilket förhållande man bör ta hänsyn till vid fastställande av de nya värdetullarna. I yttrandet säger handelskammaren vidare.

Trädgårdsnäringsutredningen har funnit att justeringar av tullnivåerna måste genomföras för vissa varuslag och hänvisar dels till de redan beslu­tade ändringarna av tullnivåerna under 7 och 8 kap. tulltaxan, dels till att tullarna bättre måste anpassas till den nuvarande och framtida konkurrens­situationen för trädgårdsnäringen och berörd livsmedelsindustri. Samtidigt har utredningen funnit att tullhöjningarna på råvarorna hänförliga till 7 och 8 kap. mestadels får en begränsad återverkan på tullarna på kap. 20-varor. I princip skulle därmed som motiv för tulljusteringar återstå konkurrens­situationen.

Av Industriverkets rapport Livsmedelsindustri har Stockholms Han­delskammare närmast fått den uppfattningen att den svenska frukt- och grönsaksindustrins utveckling totalt sett är relativt tillfredsställande och att importkonkurrensen inte är överväldigande.

Statens pris- och kartellnämnd framhåller i sitt yttrande att om utred­ningens förslag skulle leda till att den totala avgiftsnivån skulle bli högre än nuvarande tullskydd, skulle konsumenterna drabbas i form av höjda kon­sumentpriser på ifrågavarande produkter. I avvaktan på RÅKs ställnings­taganden och förslag bör därför, enligt nämndens mening, endast sådana tullförändringar göras, som är en konsekvens av redan beslutade tull­ändringar på köksväxter, frukter och bär inom kapitlen 7 och 8 i tulltaxan fr.o.m. den 1 februari 1980. 6   Riksdagen 1981182. 1 samt. Nr 120

Prop. 1981/82:120

82

2    Synpunkter rörande industrins råvarukompensation

Lantbrukarnas riksförbund finner den av trädgårdsnäringsutredningen föreslagna lösningen att tills vidare hänföra produkter med nämnvärt inne­håll av jordbruksreglerade råvaror till jordbruksregleringen i avvaktan på RÅKs beslut lämplig. Därmed bör för varje produkt och tillfälle under mellantiden en väl avvägd införselavgift kunne tagas ut.

Trädgårdsnäringens riksförbund anför i sitt yttrande i denna del föl­jande.

Beträffande en del av de här aktuella varugrupperna utreds för närvaran­de och i annat sammanhang behovet av att utta en särskild råvarukostnads­kompensation i första hand beträffande socker. Skulle en höjning av råvarukostnadskompensation ske såsom kan förmodas, innebär detta i ett initialskede att det totala gränsskyddet höjs. Härefter kommer kompensa­tionsavgiften att övergå till att vara en neutral faktor i bedömningen av det framtida tullskyddet för de svenska trädgårdsprodukterna. Förbundet vill därför framhålla, att bedömningen av tullens storlek för en aktuell produkt måste göras utifrån tullskyddet för motsvarande färska råvara samt beho­vet av att i övrigt stödja inhemsk produktion av denna råvara.

Utredningens förslag att i avvaktan på RÅK:s förslag om råvarukostnadsutjämning överföra vissa produktgrupper, innehållande större kvantiteter socker, till jordbruksregleringen har förbundet dock ingenting att erinra mot, då detta innebär att en fastställd tulljustering med omedelbar verkan kan träda i kraft.

Sveriges industriförbund understryker vikten av att frågan om råvaru­kostnadskompensation för socker som ingår i produkter hänförliga till tulltaxenr. 20.03-20.05 samt sockrade safter hänföriiga till 20.07 löses samtidigt med att de nya tullarna för dessa produkter träder i kraft. För­bundet tillstyrker därför att dessa varuslag överförs till jordbruksreglering­en för att möjliggöra införandet av rörliga importavgifter. Det förtjänar påpekas att RÅK i sitt remissyttrande förklarat sig införstådd med en sådan lösning.

Föreningen svenska konservlillverkare anför i sitt yttrande.

Trädgårdsnäringsutredningen erinrar om att det i samband med regering­ens och riksdagens behandling av förändringarna av tullskyddet för tull­taxans kap. 68 förutsatts, att ändringarna av tullarna för trädgårdspro­dukter och beredningar därav - alltså kap. 20 - skulle genomföras i ett sammanhang. Enligt utredningens mening bör inte ändringar träda i kraft om inte samtidigt möjligheterna till kompensation för de i beredningarna ingående jordbruksprisreglerade varorna, främst socker, kan ges. För att ett ändrat tullskydd för beredningarna skall kunna träda i kraft så snart som möjligt föreslår utredningen därför att, i avvaktan på förslag från RÅK rörande hur problemet definitivt bör lösas, frågan får en provisorisk lös-

Prop. 1981/82:120

83

ning genom att de varuslag som berörs förs till jordbruksprisregleringen. Härigenom skapas möjligheter att utöver tullen ta ut en röriig avgift på samma sätt som nu sker för vissa varuslag som omfattas av extern prisut-jämming, t. ex. saft hänförlig till 21.07.

Sedan utredningen avgav sitt förslag har riksdagen godkänt nya (ull­satser - att träda i kraft den 1 februari 1980 - för ett stort antal varor i kap. 7-8, vilka är råvaror för tillverkning av kap. 20-varor. Detta förhållande gör det än mer angeläget, att revideringen av gränsskyddet för kap. 20 snarast genomföres och helst före utgången av år 1980.

Helt nödvändigt är därvid att förändringen i själva manufakturerings­skyddet och beslut om införande av rörlig införselavgift - på socker - tas samtidigt.

Som bekant arbetar sedan en tid en särskild kommitté - den s. k. RÅK - med en översyn av själva systemet med rörliga införselavgifter som kompensation för belastning på använda jordbruksråvaror. Detta förhäl­lande kan dock icke tas till intäkt för att skjuta på beslutet om att snarast revidera gränsskyddet för kap. 20. RÅK själv har i ett yttrande till rege­ringen funnit, att dess arbete inte lägger hinder i vägen för att införa en rörlig införselavgift på vissa positioner, särskilt 20.03, 20.04, 20.05 och 20.07, där socker ingår. På samma sätt somredan skett med saft i 21.07 kan varorna överföras till jordbruksregleringen och rörlig införselavgift uttas på sockerinnehållet.

Det förefaller inte sannolikt att översynen av systemet för rävarukost-nadsutjämning i RÅK kommer att leda till någon mera väsentlig förändring beträffande utformningen av sockerkompensationen. I alla händelser kom­mer en sådan förändring inte att behöva föranleda några nya förhandlingar i GATT. Det är däremot önskvärt att sådana förhandlingar snarast tas upp i de fall där en tillämpning av trädgårdsnäringsutredningens förslag skulle föranleda att gällande bindningar måste brytas. Dessa förhandlingar bör om möjligt inledas innan riksdagen under våren 1980 tagit ställning till förslaget om utformning av gränsskyddet för kap. 20.1 dessa förhandlingar ser FSK del som möjligt att ånyo i GATT binda själva manufakturerings­skyddet, men däremot naturligtvis inte den röriiga införselavgiften.

KommUtén för industrins råvarukostnadsutjämning erinrar om att det är kommitténs uppgift att bl.a. bedöma behovet av prisutjämnande åtgärder för den del av den svenska industrin som är utsatt för konkurrens från andra länders industrier, vilka har tillgång till jordbruksrävaror till värids-marknadspris och anför.

Utan att kommittén föregriper sitt slutliga ställningstagande till prisut-jämningsfrågan tillstyrker kommittén trädgårdsnäringsutredningens för­slag om att berörda varuslag tills vidare förs över till jordbruks­prisregleringen. Med beaktande av de regler som använts för att pröva behovet av prisutjämning för livsmedelsindustriprodukter, t. ex. för bage­rivaror, anser kommittén att prisutjämnande åtgärder, genom uttagande av en rörlig avgift, bör införas för huvuddelen av ifrågavarande produkter samtidigt som det föreslagna tullskyddet träder i kraft.

För ärter och bönor hänförliga till tulltaxenr 20.02 föreslår utredningen i de fall dessa produkter är baserade på jordbruksprisreglerad råvara hänför-

Prop. 1981/82:120

84

lig till tulltaxenr. 07.05 att dessa produkter förs till jordbruksprisreglering­en och ges tullfrihet. Härvid förordar utredningen vad gäller vita bönor en lägsta införselavgift på 8% av varuvärdet, motsvarande den nuvarande tullen för dessa bönor.

Kommittén tillstyrker att nämnda produkter tills vidare förs över till jordbruksprisregleringen. Härigenom uppnås en överensstämmelse med vad som gäller för potatisprodukter under tulltaxenr 20.02, vilka omfattas av jordbruksprisregleringen. Vad gäller införselavgiftens storlek för vita bönor torde det ankomma på statens jordbruksnämnd att fastställa denna.

För övriga, icke jordbruksprisreglerade produkter hänförliga till tull­taxenr 20.02 innebär trädgårdsnäringsutredningens förslag att eventuell kompensation för ingående jordbruksprisreglerad råvara får anses vara inkluderad i det föreslagna tullskyddet. Med hänsyn till att nämnda pro­dukter inte alls innehåller jordbruksprisreglerad råvara eller innehållet av sådan råvara är ringa, har kommittén inget att erinra mot förslaget.

Kooperativa förbundet anför i sitt yttrande i denna del följande.

Gränsskyddet för en del varor inom kap. 20 kommer att behandlas dels enligt utredningens förslag om tullskydd och dels som följd av RÅK:s senare förslag under år 1980 angående råvarukostnadsutjämning. KF:s principiella uppfattning är att man borde genomföra ovannämnda ändring­ar samtidigt för att kunna bedöma det totala gränsskyddet för viktigare varor inom kap. 20. Det synes därför i och för sig vara onödigt att som utredningen föreslagit påskynda tulländringar och provisoriskt överföra varorna till jordbruksprisregleringen, särskilt som RÅK-utredningen snart är klar.

Eftersom dock utredningsdirektiven förutsätter att förslag till ändrade tullar för kap. 20-varor skall underställas riksdagen under våren 1980 kan KF godta utredningens förslag - i första hand för de varor där tullsänk­ningar föreslagits, kombinerat med förslag om råvarukostnadsutjämning särskilt med hänsyn till sockerinnehållet. I avvaktan pä RÅK:s förslag senare i år förs dessa varor således provisoriskt till jordbruksprisreglering­en varvid rörlig införselavgift kan tas ut.

Statens jordbruksnämnd som erinrar om att utredningens rubricerade förslag berör 60-talet positioner i tullverkets tulltaxa (den s.k. arbets-taxan), varav 48 är bundna i GATT, anför.

Omförhandlingar inom ramen för GATT blir aktuella för 31 positioner, om riksdagen beslutar i enlighet med utredningens förslag. Det torde inte vara orealistiskt att utgå från att de nödvändiga omförhandlingarna - i första hand med EG - kan komma att kräva betydande tid, vilket skulle innebära att de nya tullarna för beredningar av frukt och köksväxter kan träda i tillämpning tidigast hösten 1980, sannolikt dock avsevärt senare (enligt utredningen senast 1 januari 1981). RÅK:s förslag till prisut-jämningsåtgärder för bl.a. varor enligt kap. 20 beräknas föreligga under 1980. Den tidsvinst som därigenom kan uppnås genom en provisorisk tillämpning av råvarukostnadsutjämning för vissa varor torde således bli relativt liten. Det hade varit en fördel om man kunnat avvakta den slutgil­tiga lösning som förestår för de livsmedelsindustriprodukter som framdeles

Prop. 1981/82:120

85

skall omfattas av råvarukostnadsutjämning. Med hänsyn till utredningens direktiv att förslag skulle underställas riksdagen redan våren 1980 har dock nämnden inte något att erinra mot den föreslagna lösningen av råvarukostnadsutjämningsfrågan för vissa beredda trädgårdsprodukter.

Sverige har emellertid i de nyligen avslutade multilaterala handelsför­handlingarna inom ramen för GATT åtagit sig att binda tullsatserna för en del fruktberedningar och råsafter enligt tulltaxenr. 20.06 resp. 20.07 vid en lägre nivå än tidigare. Utredningen föreslår att även dessa varor skall föras över till jordbruksprisregleringen. Om så blir fallet och avsikten är att tillämpa införselavgifter måste de nya bindningarna upplösas. Nämnden anser det sistnämnda mindre lämpligt och föreslår därför att man tills vidare avstår från att föra över berörda varor enligt tulltaxenr. 20.06 och 20.07 till jordbruksprisregleringen och att vidta prisutjämningsåtgärder för dem.

Kommerskollegium säger i sitt yttrande.

För ett flertal varuslag har utredningen föreslagit tullfrihet. Mestadels rör det sig här om varor varav ej förekommer produktion inom landet. För vissa av varuslagen föreslås att det skall ges möjlighet att ta ut kompensa­tion för sockerinnehållet genom att varorna i avvaktan på RÅK:s utredning om prisutjämning tills vidare förs över till jordbruksprisregleringen. Kolle­giet har ingen erinran mot förslaget att införa tullfrihet för dessa produkter men ställer sig avvisande till förslaget att produkterna överförs till jord­bruksprisregleringen. En överföring till jordbruksprisregleringen av varu­slag som inte produceras i Sverige eller för vilka råvaruprisutjämningen inte är motiverad av den aktuella konkurrenssituationen är enligt kollegiets mening inte internationellt försvarbar. Eftersom ett införande av prisut­jämningsåtgärder för ett flertal positioner är beroende av att GATT-bind­ningar hävs - och måste kompenseras med bindningar för andra varuslag är det angeläget att man till jordbruksprisregleringen endast överför sådana varor för vilka prisutjämningsåtgärder verkligen behövs.

Vad gäller skyddsbehovet till den del som avser kompensation för be­lastningen av i produkterna ingående jordbruksprisreglerade råvaror före­slår utredningen som tidigare nämnts att i de fall belastningen är av liten betydelse kompensation skall inkluderas i tullskyddet medan frågan om kompensation i övriga fall får lösas inom ramen för det arbete som bedrivs av RÅK. Kollegiet delar utredningens uppfattning på denna punkt. Där­emot ställer kollegiet sig starkt tveksamt till förslaget om en provisorisk tillämpning av råvarukostnadsutjämning för vissa produkter innehållande socker. Ett ställningstagande till frågan om prisreglerande åtgärder för här aktuella produkter bör enligt kollegiet tas först när RÅK:s utredning före­ligger eftersom det i RÅK:s utredningsuppdrag ingår att kartlägga vilka hvsmedelsindustriprodukter och råvaror som bör omfattas av prisutjäm­ning. RÅK avser enligt vad kollegiet erfarit ha sin utredning klar före den 1 juli i år. Den eventuella tidsvinst som skulle uppnås genom att man i avvaktan på RÅK:s utredning provisoriskt genomför en råvarukostnadsut­jämning blir således tämligen liten och uppväger ej enligt kollegiets upp­fattning de förhandlingsmässiga komplikationer som sannolikt kommer att uppstå vid frågans behandling i GATT och som även kan innebära nackde­lar tidsmässigt sett.

Beträffande GATT-behandlingen gäller att för flertalet av de positioner

Prop. 1981/82:120

86

för vilka föreliggande utredning föreslår råvarukostnadsutjämning har tul­larna bundits vid vissa nivåer. I de fall där dessa bindningar måste brytas och omförhandlas kommer dessa omförhandlingar att onödigtvis kompli­ceras om storleken på det totala gränsskyddet ej kan uppskattas. Situa­tionen kan härvid te sig olika för olika varuslag men det kan ej bortses från att förhandlingsmässiga komplikationer lätt uppstår om man redan före förhandlingarna bundit sig för en viss lösning innan en totalbedömning gjorts av vilket gränsskydd man vill uppnå och hur detta skall vara utfor­mat.

Med hänsyn till vad som anförts anser kollegiet att man bör avvakta med överföringen till jordbruksregleringen av ifrågavarande produkter och där­med också fastställandet av de slutliga tullsatserna (såväl de nya värdetul­larna som de föreslagna tullfriheterna) - till dess RÅK närmare prövat behovet av prisutjämningsåtgärder inom detta område. I avvaktan härpå bör nuvarande gränsskydd bibehållas.

Vad gäller behovet av ändrat gränsskydd till den del som ej avser kompensation för den råvarukostnadsbelastning som uppkommer till följd av att jordbruksprisreglerade råvaror ingår bör förutom råvarutullbelast-ningen även här den rådande konkurrenssituationen för berörd industri i första hand beaktas. Kollegiet får härvid erinra om att utredningen funnit att de beslutade höjningarna av tullarna på råvarorna mestadels torde få en begränsad återverkan.

Stockholms handelskammare anser att det är olyckligt att RÅK:s och trädgårdsnäringsutredningens arbete inte helt kunnat bedrivas i ett sam­manhang. Det är därför enligt handelskammaren inte möjligt att nu full­ständigt analysera effekten av trädgårdsnäringsutredningens förslag. Efter­som en hel del av de nu gällande vikttullarna är bundna i GATT torde emellertid de nya tullsatserna och eventuella rörliga avgifter inte kunna sättas i kraft förrän omförhandlingar skett enligt GATT:s artikel 

XXVIII. 

Enligt vad Handelskammaren kan förstå torde det vidare kunna befaras att omförhandlingarna kommer att dra ut på tiden, bl.a. av den anledningen att RÅK:s betänkande rimligen måste ligga till grund för eventuellt erfor­derliga svenska erbjudanden om återbindningar av de nya tullarna och avgifterna.

Sveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening anser att frågor rö­rande industrins råvarukompensation bör handläggas inom den för dessa frågor tillsatta, särskilda utredningen, RÅK, och anstå i avvaktan på definitivt ställningstagande, sedan denna utredning framlagt sina övervä­ganden och går därför inte närmare in på dessa spörsmål. Föreningen anför vidare.

Någon anledning att nu vidta åtgärder för att överföra vissa varuposi-tioner till jordbruksregleringen föreligger inte enligt vår uppfattning. Frå­gan om en eventuell sådan åtgärd anser vi inte mer brådskande än att RÅK:s utredning och förslag kan avvaktas. Vidare kommer sannolikt nödvändiga omförhandlingar i GATT att kräva sådan tid, att provisoriska åtgärder i praktiken skulle innebära ett ganska ringa tidigareläggande i

Prop. 1981/82:120

87

förhållande till definitiva beslut i råvarukostnadsutjämningsfrågan i anslut­ning till RÅK:s överväganden.

ICA-förbundet konstaterar med beklagande att Trädgårdsnäringsutred­ningen och RÅK;s arbete inte kunnat samordnas. Förbundet anser detta vara mycket olyckligt då faktiska uppgifter om det kommande totala gränsskyddet är av största vikt för en helhetsbedömning av tänkbara effekter av föreslagna åtgärder. Förbundet anför vidare.

I princip anser vi det riktigt att vid import av färdiga produkter, hänsyn tas till avgiftema för de i produkterna ingående råvarorna. Detta möjliggör för svenska odlare och fabrikanter att kunna konkurrera med import på lika villkor.

En förutsättning för att sockerkompensationsavgift skall komma i fråga måste vara att produktion av den färdiga produkten förekommer i Sverige. Så sker t. ex. ej av fruktkonserver av olika slag, t. ex. ananas, aprikoser, persikor, päron och fruktcocktail. Med undantag av päron, varken odlas eller packas dessa frukter i Sverige.

Vi anser att fruktkonserver helt skall fritagas från avgift.

Sammanfattningsvis vill vi bestämt avvisa tanken på att besluta om förslag till nya tullar innan RÅK:s arbete föreligger som delunderlag för bedömande av det totala gränsskyddet.

Landsorganisationen i Sverige avstyrker utredningens förslag att vissa varuslag nu skall överföras till jordbruksprisregleringen. Enligt organisa­tionens mening bör kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning först pröva och ta ställning till denna fråga.

3   Synpunkter beträfTande tullskyddets utformning och nivå

Föreningen svenska konservlillverkare konstaterar att tullskyddet för varor i kap. 20 allvarligt urholkats under de senaste 25 åren och nu lämnar industrin i stort sett utan egentligt skydd. I många fall räcker tullen inte ens till för att kompensera för tullbelastningen på använda jordbruksråvaror. I yttrandet säger föreningen.

Den ovan påtalade situationen har medverkat till en rad omställningar och nedläggning av tillverkningar inom det aktuella varuområdet. En kon­centration har skett. Att produktionen inte ytterligare slagits ut av en växande import får tillskrivas sådana faktorer som

att smaken ofta är nationellt inriktad;

att det tar en lång tid innan utländska konkurrenter anpassar sin tillverk­ning till svensk smak;

att de svenska företagen hittills bedrivit en framgångsrik marknadsfö­ring och har väl inarbetade kvalitetsnamn.

All erfarenhet under 70-talet har emellertid lärt, att fördelar för inhemsk industri mycket snabbt kan vägas upp av andra ekonomiska realiteter. Till de senare hör ett negativt tullskydd.

Prop. 1981/82:120

88

En motsvarande situation har för övrigt redan inträffat inom det aktuella varuområdet, för sådan saft som i tulltaxan hänföres till 21.07. Importen frän Norge växte starkt i början av 70-talet genom att gränsskyddet inte kompenserade för. ökad tullbelastning på råvaran socker. Statsmakterna reagerade positivt på industrins framställning om införande av en rörlig införselavgift på socker i saft hänförlig till 21.07. Importen har anpassats därefter.

Tillvägagångssättet för saft i 21.07 kan ses som ett precedensfall för en motsvarande utformning av tullskyddet för varor i kap. 20.

I det förberedande utredningsarbetet till trädgårdsnäringsutredningens betänkande - i en särskild arbetsgrupp gemensam med RÅK - har anförts att eftersom ingen avsevärd inbrytning av import skett på den svenska marknaden, så har industrin inte visat att behov av ett ändrat gränsskydd föreligger. Det är en argumentation som FSK mött även hos företrädare för vissa statliga myndigheter. Följande invändningar kan riktas häremot:

-

För det första må framhållas att förändringar av konkurrenssituationen inom hela det industriella området numera sker mycket snabbare än tidigare. Belysande är vad som skett under 70-talet med svenska basin­dustrier. Det är felaktigt för att inte säga naivt att tro, att inte motsva­rande förändringar kan ske för varor i kap. 20 när utgångsläget visar sådan brist i konkurrensneutralitet som nu är fallet genom en omfat­tande negativ tullbelastning.

-

För det andra är det väsentligt att söka förebygga att en krissituation uppstår genom att tullskyddet anpassas, innan de svenska företagens konkurrenskraft urholkats till följd av stora importinbrytningar.

-

För det tredje önskar industrin och föreslår trädgårdsnäringsutred­ningen inte några mer långtgående åtgärder på tullsidan än vad som i det stora hela redan gäller i Sverige för livsmedelsprodukter i övrigt.

-

För det fjärde är det inte möjligt att mäta ett branschens "behov" av tullskydd, i synnerhet inte med den tidspress som trädgårdsnärings-utredningen haft att handlägga detta ärende. I alla händelser vänder sig FSK bestämt mot den mätmetoden, att en industrins konkurrenskraft skall ha försämrats - t. ex. som varvens - innan staten är beredd att ingripa. Åtgärder vid en så sen tidpunkt är väsenfligt kostsammare för samhället än förebyggande åtgärder. Det ter sig som både väl övervägt och en gärd av skälighet att ge den aktuella näringsgrenen motsvarande betingelser i fråga om gränsskydd som gäller för flertalet andra livsme­delsprodukter.

I ett särskilt yttrande till trädgårdsnäringsutredningens betänkande av ledamoten Erik[REDACTED_EFTERNAMN] har redovisats synpunkter beträffande de principer som bör ligga till grund för tullskyddet för kap. 20. Det förslag till utform­ning av tullskyddet som framlagts av trädgårdsnäringsutredningen tillgo­doser enligt föreningen flertalet av de krav som framförts i yttrandet även om nivån på det föreslagna tullskyddet i vissa fall kan anses väl låg - och i något fall (20.07) för hög.

Sveriges grossistförbund instämmer till alla delar i de synpunkter som framförts av Holger[REDACTED_EFTERNAMN] i dennes särskilda yttrande. Förbundet utta­lar bl. a.

Parallellt med trädgårdsnäringsutredningens arbete med tullkapitel 20 har kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning RÅK - utrett

Prop. 1981/82:120

89

behovet av råvarukompensation för industrin. Då flera produkter inom tullkapitel 20 behandlas inom bägge utredningarna är det enligt vår mening angeläget att ett gemensamt förslag utarbetas. Ett sådant förslag skulle dels möjliggöra en bättre helhetsbedömning över hur importkonkurrensen kommer att påverkas, dels ge konsumenten en bättre chans att överblicka hur priserna framgent kan komma att påverkas.

Beträffande åtskilliga tullpositioner ställer vi oss frågande till på vilket sätt tullsatserna framräknats. Redovisning saknas sålunda över hur man gått till väga vid uträkningen av dessa. Då många företag torde komma att ställas inför stora problem med anledning av de föreslagna tullarna, bör det enligt vår mening vara en självklarhet att man noga redovisar tillväga­gångssättet.

Vi vill ytterligare understryka vad Holger[REDACTED_EFTERNAMN] i sitt särskilda yttran­de påpekar, nämligen

"För flera viktiga varuslag föreligger en situation där antingen finns endast en svensk producent eller en svensk tillverkare har en marknadsdo-minerande ställning. Med hänsyn härtill är det från allmänna synpunkter angeläget att importen inte försvåras så att en nödvändig konkurrens omöjliggörs."

Vidare bör understrykas vad[REDACTED_EFTERNAMN] säger om importkonkurrensen:

"Beträffande ett flertal för konsumenten väsentliga tullposilioner före­ligger inte någon besvärande importkonkurrens och ej heller finns några tecken på att en sådan är att förvänta. Tvärtom är, som framgår av utredningen, importandelen ofta mycket liten jämfört med vad som gäller svensk konsumentproduktions konkurrensförhållanden i allmänhet trots att gränsskyddet ej sällan kan anses moderat. En ökad importkonkurrens skulle från konsumentsynpunkt vara önskvärd beträffande åtskilliga posi­tioner med hänsyn till en ofullständig inhemsk konkurrens"

Trädgårdsnäringsutredningen har i sitt arbete eftersträvat en rimlig ba­lans mellan producent- och konsumentintressena. Man har i utredningens slutgiltiga förslag dock svårt att hitta tullpositioner där producentinlres-sena fått ge vika för konsumentintressena. I de fall då konsumentintres­sena lämnats prioritet har det gällt situationer där de svenska producent­intressena inte kunnat skadas, dvs. för sädana varor, som inte odlas och vidareförädlas i landet.

Enligt vår mening torde om utredningens förslag till alla delar genom­föres - konsumentens valmöjligheter inom flera varuområden komma att avsevärt beskäras. Likaså torde det vara ostridigt att konsumentpriserna kraftigt kommer att påverkas - ett förhållande som enligt vår mening bort redovisas i utredningen.

Sammanfattningsvis vill vi betona följande synpunkter, vilka vi anser vara av avgörande betydelse vid utformningen av de föreslagna tullarna inom tullkapitel 20.

Det synes oss synnerligen angeläget att i berörda fall inte framlägga förslag till tullar utan kännedom om RÅK:s slutliga ställningstagande. Det är ju dock ytterst det totala gränsskyddets nivå som blir avgörande och som skall jämföras med nuvarande tullar. Dessutom skulle ett sådant förfarande också strida mot tankarna i det ursprungliga utredningsuppdra­get. - En fullständig beskrivning av tillvägagångssättet vid beräkningen av de

nya tulltaxorna bör redovisas.

Prop. 1981/82:120

90

Det framlagda förslaget kan leda till att den ur konsumentsynpunkt önskvärda konkurrensen vad beträffar åtskilliga varuslag inom tullkapi­tel 20 kraftigt reduceras vilket i sin tur kan komma att föranleda onödigt förhöjda konsumentpriser. Ökad uppmärksamhet måste därför enligt vår mening ägnas denna omständighet.

Sveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening hänvisar till och instämmer i det särskilda yttrande, som avgivits av experten i Trädgårdsnäringsutredningen Holger[REDACTED_EFTERNAMN] och som är fogat till utred­ningens promemoria. Föreningen, som också hänvisar lill de särskilda remissyttranden som avges av ICA Aktiebolag, Kooperativa Förbundet och Sveriges Grossistförbund, anför.

Vi vill särskilt understryka vikten av att återhållsamhet iakttas vid utmätning av tullskydd, som ju är en form av samhällsskydd till berörda industrier. Kostnaderna för detta stöd bärs i sista hand av konsumenterna, som drabbas av de ökade priser som tullarna medför. I dagens situation är det en av samhällets främsta uppgifter att bekämpa inflationen och det är därför synnerligen angeläget att iaktta försiktighet i fråga om lullhöjningar, som kan verka inflationsdrivande. Eftersom del bl.a. av Industriverkets utredningar och även av de ekonomiska resultatredovisningar för olika livsmedelsindustriföretag, som lämnats i dagspressen, inte kan utläsas, all berörd del av svensk livsmedelsindustri i stort sett skulle kämpa med några svårigheter på grund av utländsk konkurrens, finns det enligt vår uppfatt­ning inte någon anledning att genomföra tullhöjningar annat än där så motiveras av ökade tullar för frukt, bär och grönsaker.

Kooperativa förbundet framhåller med utgångspunkt från att KF främst företräder konsumentintresset att det är KF:s principiella uppfattning att eventuella tullhöjningar bör begränsas så mycket som möjligt. Förbundet anför i denna del följande:

Även från "näringslivssynpunkt" får KF framhålla att tullskyddet bör begränsas och endast innefatta ett begränsat manufaktureringsskydd och då främst av hänsyn bl.a. till vårt höga löneläge, eventuella beredskaps­synpunkter m. m. En viss anpassning till motsvarande förhållanden i EG kan således godtas eftersom tullskyddsnivån för dessa varor är avsevärt högre där. Hänsyn måste också tas till att riksdagsbeslut om något höjda tullar på trädgårdsråvaror i kap. 7 och 8 sätts i kraft. I den slutliga avvägningen anser KF att den största vikten måste fästas vid de långsiktiga konsumentintressena, vilket bl.a. innebär att konsumentprishöjningar be­gränsas och att bl.a. sysselsättningsaspekter beaktas. Med hänvisning till det ovan anförda anser KF att utredningens förslag till tullhöjningar för flera varor är onödigt stora (gurkor, rödbetor, konservärter, svamp etc). Det är bra att man för andra varor (som t. ex. oliver och kapris) föreslagit tullfrihet. För flera andra varor föreslås oförändrat tullskydd.

Statens pris- och kartellnämnd tillstyrker utredningens förslag till tullfri­het för sådana produkter som inte tillverkas inom landet. Detta bör verka sänkande på konsumentpriserna. Nämnden anför.

Prop. 1981/82:120

91

I andra fall finner nämnden att utredningen, som ett led i en strävan att skydda den inhemska produktionen, föreslår tullhöjningar även på pro­dukter som importeras i endast begränsad omfattning. Vid en förhöjd avgiftsnivå finns det risk för att den konkurrerande importen slås ut, vilket bl.a. skulle leda till en försvagad konkurrens och minska konsumenternas valmöjligheter. En rätt avvägd tullnivå är särskilt viktig inom sådana produktområden, där den inhemska tillverkningen är koncentrerad till ett enda företag. Denna situation gäller exempelvis för inläggningar av gurka respektive rödbetor.

Sammanfattningsvis anser nämnden att utredningens nu framlagda för­slag till ändrat tullskydd i alltför liten utsträckning beaktar konsumenter­nas intresse av valfrihet och så låga priser som möjligt. Tullhöjningar som skydd för inhemsk produktion bör i görligaste mån undvikas främst på produktområden, där importen är begränsad, eller där den inhemska pro­duktionen är koncentrerad till ett enda företag.

Statens industriverk säger sig inte ha haft möjlighet att göra någon mer ingående bedömning av förslagets teknikdel och inte heller av dess konse­kvenser för producent- och avnämarsida. I princip finner dock verket inget att erinra mot utredningens förslag vad gäller teknikdelen. Beträffande konsekvenserna för eller påverkan på olika intressenter av de föreslagna skyddsnivåerna anför verket att dessa behandlas mycket summariskt av utredningen samt att det inte varit möjligt för industriverket att med utgångspunkt från utredningens förslag och dess redovisade överväganden bedöma dessa aspekter. Verket avstår därför att ta ställning till de föreslag­na skyddsnivåerna.

Kommerskollegium framhåller i sitt yttrande att en bedömning av det befogade i ett ändrat gränsskydd för produkter hänföriiga till kap. 20 enligt kollegiets mening i första hand bör baseras på en utredning om det faktiska skyddsbehovet för industrin i fråga. Härvid bör såsom utredningen fram­hållit även konsumentintressena beaktas. Kollegiet anför.

Gränsskyddet för här aktuella produkter kan, som framgår av utredning­ens förslag i princip delas upp i tre komponenter, varav den ena utgörs av manufaktureringsskyddet för den inhemska industrin, den andra av tullbe­lastningen av i produkterna ingående råvaror och den tredje av belastning­en av i produkterna ingående jordbruksreglerade råvaror. I det av träd­gårdsnäringsutredningen framlagda förslaget redovisas dock för de olika varuslagen ej närmare storleken av de olika komponenterna. Ej heller redovisas som regel i utredningen några andra uppgifter som styrker det faktiska behovet av att vidta uppjusteringar av det nuvarande gränsskyd­det. Däremot har den särskilda arbetsgruppen med representanter från trädgårdsnäringsutredningen och RÅK i en till gruppens förslag fogad bilaga för ett antal livsmedelsprodukter redovisat tull- och avgiftsbelast­ningen för i produkterna ingående råvaror.

Generaltullstyrelsen säger sig inte ha något att erinra mot övergången till värdetullar och anser sig inte ha anledning att ta ställning till det föreslagna

Prop. 1981/82:120

92

grä'/sskyddets höjd. Styrelsen påpekar dock att det föreslagna systemet med tullar i kombination med rörliga införselavgifter förorsakar merarbete för såväl importörer som tullmyndigheter jämfört med nuvarande vikttul­lar.

3.1 Ätbara frukter m. m.

3.1.1 TuUta.xenr 08.10 (frysta frukter, ulan lUlsats av socker)

Lantbrukarnas riksförbund har ingen erinran mot utredningens förslag i denna del.

Trädgårdsnäringens riksförbund ställer sig positivt till utredningens för­slag att snarast utreda möjligheterna att i ökad utsträckning använda svenska jordgubbar för industriändamål. Förbundet anför vidare.

Den svenska industrins behov av jordgubbar som råvara till mos, sylt, marmelad m. m. och för försäljning som frysta importeras under rubricera­de nummer samt under nummer 20.03. Den försämring av tullskyddet som här skett har medfört att den tidigare inte obetydliga avsättningen av svenska bär härför har kraftigt reducerats. I ökad utsträckning har dessa kvantiteter därför fått söka sig ut på färskmarknaden.

Produktionen av jordgubbar totalt i landet har ökat drastiskt under 70-talet. Detta har medfört att betydande marknadsöverskott uppstår varje säsong. Tillräckliga alternativa avsättningsmöjligheter erbjuds inte. För­bundet anser att en förstärkning av det nuvarande tullskyddet gör det fullt möjligt att återta och utveckla en marknad för industrin.

De fördelar som kan uppnås genom en tryggad industriavsättning är förutom en direkt höjning av kvaliteten på färskmarknaden även en kvali­tativt bättre beredd produkt. Det torde vara ovedersägligt att svensk råvara är kvalitativt bättre än varje importerad sådan. Industriavsättningen medverkar som inledningsvis framhållits till ett bättre och stabilare lön­samhetsläge för odlingen.

Utredningen föreslår att tullen tills vidare skall sättas på 11%. Förbun­det vill framhålla att detta i sig innebär att tullen för 08.10.100 skulle bli lägre än vad utredningen föreslagit vid prövning av kapitlen 6, 7 och 8. En värdetull, beräknad efter samma principer som då (genomsnittlig incidens 1975-77), skulle bli ca 14%. Detta menar förbundet också bättre överens­stämmer med tullen på färska jordgubbar (15%).

Sveriges industriförbund anför i denna del.

Enligt vad förbundet inhämtat efterfrågar industrin huvudsakligen snop­pade jordgubbar, vilka de svenska odlarna inte kan leverera. För safttill­verkning erfordras en typ av jordgubbar som knappast odlas i Sverige.

Industriförbundet hemställer att den föreslagna utredningen snarast kommer till stånd och helst avslutas under 1980. Förbundet utgår från att berörd industri blir representerad i utredningen. I avvaktan på resultatet av densamma bör nuvarande tull - 50 öre/kg - tillämpas. Om utredningen skulle finna att industrins behov av råvara inte till väsentlig del kan tillgodoses av inhemsk odling bör tullfrihet införas. I motsatt fall kan den föreslagna värdetullen om 11 % accepteras.

Prop. 1981/82:120

93

Kommerskollegium har ingen erinran mot att den föreslagna utredningen kommer till stånd men skulle föredra att den nuvarande vikttullen bibe­hålles i avvaktan på resultatet av utredningen. Kollegiet vill dock inte direkt motsätta sig förslaget om en övergång till en värdetull redan nu men förutsätter i så fall att tullskyddet omprövas i ljuset av det resultat som utredningen kommit fram till.

Skånes handelskammare uttalar i denna del följande.

Utredningen föreslår att möjligheterna för svensk livsmedelsindustri att använda inom Sverige producerade jordgubbar bör utredas i särskild ord­ning. Handelskammaren tillstyrker att en sådan utredning kommer till stånd och förordar att den får i uppdrag att arbeta skyndsamt. I avvaktan på resultatet av en sådan utredning föreslås att den nuvarande vikttullen 50 kronor/100 kg bibehålles. Handelskammaren avstyrker således utredning­ens förslag om att tills vidare införa en värdetull som ersättning för den nuvarande vikttullen.

Stockholms handelskammare erinrar om att utredningens förslag i fråga om tullen för frysta jordgubbar utan socker skiljer sig avsevärt från utred­ningens förslag i delbetänkandet SOU 1978:51 (vikttull om 75 kronor per 100 kg eller alternativt värdetull om 18%). Enligt Handelskammarens uppfattning finns det för närvarande inget skäl att höja tullen för denna vara. Utredningen synes vara av samma uppfattning, trots att man stannat för en tullsats som ligger något över 1978 års importincidens.

Föreningen svenska konservtillverkare hänvisar till vad Industriförbun­det anför angående önskvärdheten av att den föreslagna utredningen an­gående möjligheterna för svensk livsmedelsindustri att använda inom Sve­rige producerade jordgubbar snarast kommer till stånd. I avvaktan på resultatet av densamma bör enligt Industriförbundet nuvarande tull om 50 öre/kg tillämpas.

3.2 Tulltaxenr 20.01 och 20.02 (beredningar av köksväxter, frukter m. m.)

3.2.1 Tulltaxenr 20.01 (köksväxter och frukter, beredda etter konserverade med ättika etter ättiksyra)

KommUtén för industrins råvarukoslnadsuljämning har inget att erinra mot trädgårdsnäringsutredningens förslag att i tullskyddet för tulltaxenr 20.01 även inkluderas kompensation för fördyringen av jordbruksprisreg­lerade råvaror.

Sveriges industriförbund anser att de föreslagna tullarna kan accepteras.

Sveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening instämmer i exper­ten Holger Nyströms förslag om en tullsats på 8% för beredda eller konserverade gurkor, rödbetor och andra köksväxter.

Statens jordbruksnämnd anör i sitt yttrande.

Prop. 1981/82:120

94

Utredningen konstaterar alt industrins behov av råvara f n. huvudsakli­gen täcks av en inhemsk produktion samt att importen av de beredda varorna är obetydlig. Möjlig framtida lågprisimport motiverar dock enligt utredningen höjningar av tullnivåerna i föreslagen omfattning. Nämnden delar inte denna uppfattning till fullo. De förhållanden som påpekats talar snarare för en viss återhållsamhet när det gäller tullhöjningar, vilket f ö. även understrukits av experten Holger[REDACTED_EFTERNAMN] i dennes särskilda yttran­de. Nämnden anser att tullarna för här berörda varor bör kunna sättas något lägre än vad utredningen föreslagit, vilket ändå innebär överskridan­den av gällande GATT-bindningar.

KommerskoUegium vill med hänsyn till den ändrade tullbelastningen för ingående råvaror inte motsätta sig en viss höjning av tullskyddet men föreslår med hänsyn till konkurrensläget och med beaktande av gällande GATT-bindningar att tullen sätts till 8%. Härvid har kollegiet tagit hänsyn till belastningen av i produkterna ingående råvaror samt beaktat att indu­strin dessutom ges ett för produkterna genomsnittligt sett rimligt netto-tullskydd.

Stockholms handelskammare konstaterar i sitt yttrande följande.

När det gäller produkter hänförliga till tulltaxenummer 20.01 innebär förslaget tullfrihet för vissa varuslag och en kraftig förstärkning av tull­skyddet för beredda eller konserverade gurkor, rödbetor, köksväxtbland-ningar, rödkål m. m. Handelskammaren har inget att invända mot tullfrihet för varuslag som inte produceras här i landet. Som motiv för tullhöjningar­na kan antas föreligga en befarad ökad lågprisimport. Den nuvarande importen av ifrågavarande produkter torde inte kunna anses hota svensk industri. Det föreligger därför enligt kammarens mening inte i nuläget motiv för tullhöjningar i den utsträckning som utredningen har föreslagit. Härvid får också beaktas att gäUande vikttullar för varor hänförliga till tulltaxenummer 20.01 delvis är bundna i GATT och att avvikelse från importincidenserna kommer att mötas av kompensationskrav från berörda GATT-länder i samband med omförhandlingarna.

3.2.1.1 Gurkor (20.01.151)

Lantbrukarnas riksförbund instämmer i utredningens förslag om 15% tull med hänsyn till odlingens regionalpolitiska betydelse i Halland, Ble­kinge, Kalmar län och Gotland.

Kooperativa förbundet anser att utredningens förslag om en värdetull på 15% jämfört med en nuvarande genomsnittlig incidens på 7% och från östländerna 11 % är obefogat, bl. a. därför att importvärdet 1978 endast var ca 4% av den svenska produktionen. En kompletterande råvaruimport av färsk gurka behövs dock regelbundet för konservindustrins produktion för att utjämna svängningar i tillförseln under produktionssäsongen för att få full sysselsättning och jämn produktion i industrin. Lönsamheten för den svenska industrin är dessutom redan idag tillfredsställande för hithörande varor.

Prop. 1981/82:120

95

3.2.1.2 Rödbetor (20.01.152)

Lantbrukarnas riksförbund anser att den av riksdagen beslutade tullen på färska rödbetor på 5% sannolikt är för låg. För att bibehålla odling och industriproduktion inom landet är därför utredningens förslag om 12% tull på inlagda rödbetor befogat.

Kooperativa förbundet framhåller i sitt yttrande att förbundet anser den föreslagna tullhöjningen onödig bl. a. därför att importvärdet är en så liten del av hela produktionen.

3.2.2 Tulltaxenr 20.02 (köksväxter, beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksprit)

Statens jordbruksnämnd anför i sitt yttrande följande.

Tullhöjningar har även föreslagits för konserverade ärtor, svampar och tryffel samt "andra" köksväxter (tulltaxenr 20.02). Tullnivån för ärtor höjs från 10% till 12% i de fall råvaran inte är jordbruksprisreglerad (om så är fallet föreslås produkten överförd till jordbruksprisregleringen med tullfri­het). Tullen för frysta ärtor (tulltaxenr 07.02) har av riksdagen höjts till 16%, vilket enligt utredningen motiverar höjningen för konserverade är­tor. Även för konserverade bönor som är baserade på prisreglerad råvara hänförlig till tulltaxenr 07.05 föresläs en överföring till jordbruksprisregle­ringen med tullfrihet. Nämnden tillstyrker förslaget för konserverade ärtor och bönor.

Tillverkningen av svampkonserver i Sverige har under en följd av år utsatts för hård konkurrens genom import från Ostasien av lågpriskarak­tär. Utredningen pekar på att stora prisskillnader föreligger mellan inhems­ka och importerade konserver och att en ökning av denna skillnad kan få allvarliga konsekvenser för den svenska produktionen. Tullhöjning har därför föreslagits från 11 % till 15 %. Nämnden har funnit ändringen rimlig.

Till positionen "andra" köksväxter (20.02) hänförs bl. a. grönsaksbland­ningar. För att undvika snedvridning i konkurrensförhållandet med råva­rorna har föreslagits en dryg fördubbling av tullen, nämligen från 5% till 12%. Nämnden har funnit höjningen något i överkant men med hänsyn till föreslagna tullnivåer likväl acceptabel.

Kommerskollegium anför rörande utredningens förslag i denna del föl­jande.

F. n. utgår en tull om 20 öre/kg för konserverade ärter, bönor och andra köksväxter och 65 öre/kg för konserverad svamp. Tullarna är bundna i GATT vid utgående nivåer varvid för konserverad svamp i detaljhandels­förpackningar finns en alternativ bindning vid 13%.

Vad gäller konserverade ärter, bönor och andra köksväxter tyder enligt kollegiets mening de senaste årens produktions- och importutveckling ej på att det skulle föreligga något behov av att höja nuvarande tullnivåer om 10, 8 resp. 5% för här berörda produkter. För oförändrade tullnivåer talar även det förhållandet att de nuvarande tullarna är bundna i GATT. Av utredningens förslag framgår det emellertid att av tulltekniska skäl tullarna för konserver av ärter och andra köksväxter bör vara desamma. Mot

Prop. 1981/82:120

96

denna bakgrund samt med beaktande av GATT-bindningarna föreslår kol­legiet därför att samtliga här aktuella produkter åsatts en värdetull om 8%. Denna innebär för konserverade ärter visserligen ett något lägre tullskydd än för närvarande. Härvid bör dock beaktas att konserverade ärter synes ha fått en något minskad råvarutullbelastning på grund av de på trädgårds­området företagna tulländringarna.

Vad gäller konserverad svamp har utredningen pekat på att det förelig­ger stora prisskillnader mellan inhemska och importerade produkter. Im­porten av dessa produkter ställd i relation till den inhemska produktionen är dessutom av betydande omfattning. Med hänsyn härtill samt med beak­tande av rådande råvarukostnadsbelastning finner kollegiet en höjning av tullskyddet vara berättigad men anser att tullen bör uppgå till högst 13%. Detta skulle betyda att någon brytning av GATT-bindningen ej skulle behöva göras för de svampkonserver där en alternativ bindning vid 13% föreligger.

När det gäller förslaget att överföra vissa produkter under 20.02 till jordbruksregleringen vill kollegiet inte motsätta sig detta. Genom en sådan åtgärd skulle därvid dessa produkter jämställas med potatisprodukterna inom samma tulltaxenummer. Kollegiet vill emellertid peka på de kompli­kationer som förevarande GATT-bindningar utgör.

Sveriges industriförbund anför i sitt yttrande att vad gäller konserverade ärter och bönor som inte är baserade på jordbruksprisreglerade råvaror finns enligt förbundets mening skäl som talar för att dessa beläggs med samma tull som motsvarande frysta produkter - dvs. 16%. Förbundet vill emellertid föreslå att båda varuslagen beläggs med en tull om 12%.

För övriga till detta tulltaxenr hänförliga varuslag kan enligt förbundet de föreslagna tullarna accepteras.

3.2.2.1 Ärter (20.02.100)

Lantbrukarnas riksförbund erinrar om att riksdagen för frysta ärter har beslutat om en tull pä 16%. Tullen för konserverade ärter bör ligga på samma nivå. Motivet härför är enligt förbundet att vid produktion av ärter för frysning framkommer alltid partier som inte är lämpliga för frysning men utmärkta till konservering. För att vara konkurrenskraftig måste därför svensk odling och industri ha möjlighet att producera även konser­verade ärter. Den möjligheten säkras endast om konserv- och frysärter har samma tull - 16%. LRF instämmer i att ärter, som - i motsats till frys-och konservärterna som skördas färska - skördats mogna och därmed är att betrakta som jordbruksråvara, skall beläggas med införselavgift i likhet med gula matärter och alltså ges tullfrihet.

Svenska lantarbetarförbundet instämmer i det särskilda yttrande som avgivits av experten Herbert Lööv med yrkande på att tullen fastställes till 16%, som är lika med förslaget till tull för frysta ärter.

Kooperativa förbundet anser inte att det finns något behov av att höja tullen på konserverade ärter och anför.

Prop. 1981/82:120

97

En höjning av tullen för konserverade ärter skulle varken vara till fördel för odlingen eller för konsumenterna. Om man anser att skyddet för djupfrysta och konserverade ärter bör vara ungefär lika högt anser KF att tullen på frysta ärter skulle sänkas. Det förekommer en betydande export av frysta ärter, medan den totala importen av ärter endast var 5 % av den inhemska produktionen.

Sveriges frukt- och grönsaksdislributörers förening instämmer i exper­ten Holger Nyströms förslag om en tull på 8% på konserverade ärter.

3.2.2.2 Bönor (20.02.200)

Lantbrukarnas riksförbund delar utredningens uppfattning att bönor som inte saluförs i baljorna t. ex. bakade vita bönor hänförs till jordbruks­regleringen. Förbundet anför.

För konserverade bönor i baljor, t. ex. brytbönor och haricots verts föreslår utredningen en tull av 8 %. Som en följd av hård importkonkurrens har vi i Sverige sedan 1973 endast produktion av frysta bönor, i huvudsak brytbönor. Importen av konserverade bönor sker från Sydostasien till låga priser och är snabbt ökande. Den av utredningen föreslagna tullen kan f. n. accepteras, men om en ökad import visar sig skapa problem för svensk grönsaksodling bör frågan om tullhöjning aktualiseras.

Trädgårdsnäringens riksförbund delar utredningens uppfattning att bönor som inte saluförs i baljorna hänförs till jordbruksregleringen. Här­igenom bör de vita bönorna kunna få ett gränsskydd, som motsvarar det som de bruna bönorna har.

För konserverade bönor i baljor, t. ex. brytbönor och haricots verts föreslär utredningen en tull av 8%. Denna tull kan f.n. enligt förbundet accepteras, men om en ökad import visar sig skapa problem för svensk grönsaksodling, bör frågan om tullhöjning aktualiseras.

Skånes handelskammare anser att importen av konserverade bönor i hög grad utgörs av lågprisimport hån öststaterna och Kina och utgör ett konsumtionsalternativ till svensktillverkade djupfrysta eller på annat sätt konserverade grönsaker. Det kan enligt handelskammaren ifrågasättas om tullsatsen inte bör sättas något högre än till 8%, som utredningen föreslår.

Sveriges frukt- och grönsaksdislributörers förening instämmer i exper­ten Holger Nyströms förslag om tullfrihet för haricots verts, brytbönor och liknande samt för vita bönor i konserv.

Kooperativa förbundet anser när det gäller tullen på produkter av vita bönor (såsom burkkonserver etc.) att denna bör vara så låg som möjligt eftersom någon svensk odling inte förekommer av vita bönor och det endast finns ett begränsat substitutionssamband mellan bruna och vita bönor. Förbundet anför.

7    Riksdagen 1981182. I saml. Nr 120

Prop. 1981/82:120

98

Utredningen föreslår att båda produkterna förs till jordbruksprisregle­ringen och ges tullfrihet men att en lägsta importavgift på 8% åsatts för vita bönor. Torkade bruna och vita bönor ingär nu i jordbruksprisregleringen, trots att någon odling av vita bönor ej förekommer i Sverige. KF anser därför inte att burkkonserver av vita bönor bör föras till jordbruksprisreg­leringen och att nuvarande tull på 20 kr./IOO kg sänks eller ev. bibehålls för produkter av vita bönor.

Impod anför i sitt yttrande följande.

Bönor tillhör de produkter som kan ha en potential från u-länderna utan att på något sätt konkurrera med existerande svensk produktion. Här föreslås två typer av gränsskydd, nämligen dels överföring till jordbruks­prisregleringen, varigenom vissa typiska u-landsprodukter drabbas av hög­re priser, dels en höjning av tullen för vita bönor. Båda förslagen avstyrkes med hänsyn till konsekvenserna för u-landsimporten.

Scandistor AB uttalar att vita bönor inte odlas i landet varför det ur odlarsynpunkt inte kan vara motiverat med ett tullskydd för att indirekt stödja inhemsk produktion. I yttrandet sägs vidare.

Konsumtionen av vita bönor på burk visar idag en mycket positiv utveckling. Produkten är näringsriktig och billig och en förändring av tullsats till värdetull i stället för vikttull torde snart leda till en prishöjning av produkten, vilket måste anses vara emot samhällets och konsumentens intressen. En prishöjning från producentled måste betraktas som en reali­tet med den inflationstakt som råder världen över.

En i procent värdebaserad tullsats påverkar då direkt konsumentpriset. Som bekant använder efterföljande handelsled pålägg i procent (eg. margi­nal i procent).

Erfarenhetsmässigt tror vi oss också veta att en tullsats per kg vara är mindre diskriminerande mot mindre och medelstora importörer genom att de stora köparna genom förhandlingar får bättre priser och därigenom en lägre faktisk tullkostnad per burk eller kg.

3.2.2.3 Svampar och tryffel (20.02.300)

Lantbrukarnas riksförbund delar utredningens uppfattning att svampar bör ges en tull på 15% medan tryffel ges tullfrihet.

Sveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening instämmer i exper­ten Holger Nyströms förslag om en tull på 12% på svampar.

Stockholms handelskammare ifrågasätter om det finns skäl för en höj­ning av tullnivån för svampkonserver och anför.

Beträffande svampkonserver hänförliga till nr 20.02 i tulltaxan har utred­ningen föreslagit en värdetull som ligger betydligt över 1978 års importinci­dens för att motverka en ökning av prisskillnaden mellan inhemsk och importerad konserv. Värdetullar är till karaktären inte särskilt effektiva som skydd mot lågprisimport.

Prop. 1981/82:120

99

Kooperativa förbundet framhåller i sitt yttrande att importen av cham­pinjoner täcker ca 93% av konsumtionen, "medan svensk produktion mest omfattar specialprodukter. KF anser därför att tullen inte bör höjas.

ICA-förbundet anser att förslaget till nya tullar leder till onödiga fördy­ringar för konsumenterna. Den helt dominerande delen av konsumtionen kan enligt förbundet endast tillgodoses genom import.

Impod avstyrker utredningens förslag vad gäller svampar och tryffel och anför.

Den föreslagna tullhöjningen torde endast medverka till att konservera nuvarande marknadsförhållanden - möjligen att i någon grad negativt påverka efterfrågan - och hindra nya länder, u-länder, att komma in på marknaden. I stället borde tullfrihet medges för detta stat.nr.

3.2.2.4.         Tomater (20.02.404)

Lantbrukarnas riksförbund och Trädgårdsnäringens riksförbund anser i sina yttranden att tullen bör bibehållas på oförändrad nivå, vilket omräknat i värdetull blir ca 11 %. Förbunden anför.

Denna produkt är tillsammans med konserverade haricots verts den snabbast växande importprodukten under kapitel 20. Konserverade to­mater bUr en allt vanligare ingrediens i framförallt grytor och pizzor. UtveckUngen av importvolymen och konkurrensen med svensk färsk vara bör följas och tullen höjas till samma nivå som för färskvara om importen skapar problem för den svenska tomatodlingen.

Skånes handelskammare framhåller i sitt yttrande att denna produkt ökar mycket snabbt i importvolym. Utvecklingen av importvolymen och konkurrensen med svensk färsk vara bör följas och tills vidare bör tullen enligt Handelskammarens mening bibehållas oförändrad, motsvarande ca 11 % omräknat till en värdetull.

3.2.2.5.         Tomatpulp och tomatpuré (20.02.403 och 20.02.408)

Lantbrukarnas riksförbund instämmer i utredningens förslag om fortsatt tullfrihet.

Svenska lantarbetarförbundet kan i princip biträda utredningens förslag, men anser dock att frågan måste ses i samband med den tull som kommer att fastställas för import av färska tomater.

3.2.2.6.         Sparris (20.02.500)

Lantbrukarnas riksförbund tillstyrker utredningens förslag om tullfrihet. Enligt förbundet har svensk produktion konkurrerats ut och den nuvaran­de odlingen säljs som färskvara. Prisskillnaden är så stor att tullen saknar betydelse.

Prop. 1981/82:120

100

3.2.2.7. Andra beredda eller konserverade köksväxter (20.02.909)

Lantbrukarnas riksförbund delar utredningens uppfattning att eftersom motsvarande frysta produkter av riksdagen getts 16% tull bör de konser­verade varorna ha samma tullskydd. Skånes handelskammare anför i sitt yttrande följande.

Till denna kategori hänförs bl.a. grönsaksblandningar. Utredningen fö­reslår 12% tull. Eftersom motsvarande frysta produkter av riksdagen getts 16% tull vill Handelskammaren ifrågasätta om inte även de konserverade varorna i denna grupp bör ha samma tullskydd.

Sveriges frukt- och grönsaksdislributörers förening anser i likhet med experten Holger[REDACTED_EFTERNAMN] att andra köksväxter bör ges ett skydd på 8%. Impod pekar i sitt yttrande på följande.

Utredningen föreslår här en värdetull på 12% med motiveringen att till detta stat.nr. förs grönsaksblandningar som ofta innehåller ärter och mo­rötter. Samtidigt drabbas emellertid ett stort antal u-landsprodukter som var för sig har föga betydelse på den svenska marknaden men som för enstaka u-landsexportörer ändå kan vara väsentliga. Som exempel kan nämnas kronärtskocksbottnar, böngroddar, bambuskott, couscous och andra mer eller mindre exotiska produkter, för vilka det inte rimligtvis finns någon anledning att öka gränsskyddel. Om del nu skulle vara moti­verat att höja tullen för grönsaksblandningar innehållande ärter och moröt­ter, vilket motsägs av det faktum att dessa inte ens har något eget siat.nr., så borde man hellre göra detta genom att inrätta ett särskilt stat.nr. för den produkt man vill skydda.

3.3 Tulltaxenr 20.03 (frysta frukter med tillsats av socker)

3.3.1 Jordgubbar (20.03.100)

Lantbrukarnas riksförbund delar utredningens uppfattning att tuilskyd­det tills vidare bör var 11 %. Dessutom bör sockerandelen beläggas med införselavgift.

Trädgårdsnäringens riksförbund anser att tullen bör beräknas efter sam­ma grunder som skett vid prövningen av kapitlen 6, 7 och 8 och föreslår i överensstämmelse härmed en tull på 14%.

Sveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening anser i likhet med experten Holger[REDACTED_EFTERNAMN] att någon ny tull inle bör fastställas innan RÅK:s ställningstagande till frågan om eventuell råvarukompensation för socker föreligger och därmed storieken av ett totalt gränsskydd kan bedö­mas.

Kooperativa förbundet anför i sill yttrande följande.

KF anser att man inte bör göra någon lulländring bl.a. med hänsyn lill alt förutsättningarna är dåliga för någon mer omfattande svensk odling av

Prop. 1981/82:120

101

jordgubbar till livsmedelsindustrin. Jordgubbsodlingen har vidare inte nå­got beredskapsintresse. För närvarande importeras djupfrysta jordgubbar med tillsats av socker från bl. a. Ungern, som har betydligt lägre löner och andra kostnader än man har i Sverige. KF kan dock acceptera att en opartisk utredning görs om en eventuell utökning av inhemsk produktion av jordgubbar till livsmedelsindustrin.

Kommerskollegium hänvisar till vad kollegiet anfört beträffande till tull­taxenr 08.10 hänförliga frysta jordgubbar (utan tillsats av socker) och framhåller.

Det vore även här att föredra att den nuvarande vikttullen om 50 öre/kg bibehålls tills vidare. Om vikttullen för till tulltaxenr 08.10 hänförliga jordgubbar ändras till värdetull bör emellertid en värdetull av motsvarande storlek införas även för till 20.03 hänförliga jordgubbar. Även här bör dock tullskyddet omprövas när utredningens resultat framkommit.

Skånes handelskammare föreslår i överensstämmelse med vad handels­kammaren anfört beträffande frysta jordgubbar utan tillsats av socker att nuvarande vikttull bibehålles tills vidare.

Sveriges industriförbund framhåller i sitt yttrande att i överensstäm­melse med vad förbundet anfört beträffande frysta jordgubbar utan tillsats av socker anser förbundet att tullen i avvaktan på att möjligheterna för svensk livsmedelsindustri att använda svenskproducerade jordgubbar utreds, bör kvarstå vid 50 kr./IOO kg.

3.3.2 Hallon (20.03.902)

Föreningen svenska konservtillverkare tillstyrker utredningens förslag om tullfrihet för frysta hallon med socker och hänvisar i detta Sammanhang till sin särskilda framställning om suspendering av tullen på vissa råvaror i kap. 7-8 - bl.a. frysta hallon liksom till vad Industriförbundet anför om utredning angående ett mer definitivt tullskydd för djupfrysta jordgub­bar och äpplekoncentrat.

3.4 Tulltaxenr 20.05 (sylter, fruktgeléer, marmelader m. m. beredda genom kokning, med eller utan tillsats av socker)

Lantbrukarnas riksförbund instämmer i utredningens förslag att även dessa produkter tills vidare förs till jordbruksregleringen. Dessutom bör bär och fruktråvaran i enlighet med utredningens förslag ges ett manufak­tureringsskydd i form av tull på 5%, dock 7% om råvaran i övrigi är tullskyddad.

Trädgårdsnäringens riksförbund: erinrar i sitt yttrande om att en väsent­lig andel av den till industrin levererade kvantiteten äpplen används för framställning av mos. Även för bär, i första hand jordgubbar, är avsättning 8   Riksdagen 1981182. 1 samt. Nr 120

Prop. 1981/82:120

102

till industrin för framställning av beredningar under detta tullnummer mycket angeläget. Förbundet anför.

Enligt förbundets bedömning är en viktig förulsättning för att i större utsträckning kunna utnyttja svensk råvara för dessa beredningar att man ger industrin en bättre kostnadsmarginal i förhållande till importen av motsvarande färdigberedda produkter. I ett längre perspektiv anser för­bundet att detta endast kan garanteras genom en relativt hög tullsats. Förbundet skulle därvid känna större trygghet i att en högre tullsats än vad utredningen föreslagit uttas för dessa produkter. Gällande GATT-bindning medger en höjning upp till 9%.

Skånes handelskammare anför i sitt yttrande i denna del följande.

En väsentlig del av den inhemska produktionen av bär och äpplen måste finna avsättning hos industrin för tillverkning av produkter under rubrice­rade tulltaxenummer. För att det skall bli möjligt för livsmedelsindustrin att kunna utnyttja svenska råvara måste kostnaden för denna stå i rimlig proportion till priset för motsvarande färdigberedda, importerade pro­dukter. Handelskammaren menar att en något högre tullsats än vad utred­ningen föreslagit därför bör övervägas för produkter under rubricerade tulltaxenummer.

Sveriges frukt- och grönsaksdislributörers förening anser i likhet med experten Holger[REDACTED_EFTERNAMN] att någon ny tull inte bör fastställas innan RAK:s ställningstagande till frågan om eventuell råvarukompensation för socker föreligger och därmed storleken av ett totalt gränsskydd kan bedö­mas.

Bob Industrier AB ser med stor oro på förslaget till sänkta tullar på importerad sylt och marmelad som tillsammans med en ökad import av dessa produkter kommer att påverka de svenska odlarna, arbetsmarknads­läget inom vår egen industri samt landets betalningsbalans negativt.

KommerskoUegium konstaterar i sitt yttrande följande.

EnMgt vad som kunnat utläsas av de senaste årens produktions- och importutveckling synes det nuvarande tullskyddet inte ha inneburit något försämrat konkurrensläge för den svenska produktionen i förhållande till importen. Kollegiet vill dock med hänsyn till den stora belastningen av i produkterna ingående socker inte motsätta sig att det nuvarande gräns­skyddet ersätts med ett system med ett tullskydd jämte kompensation för i produkterna ingående socker. Vad gäller tullskyddet finner emellertid kollegiet utifrån de av kollegiet beaktade aspekterna rörande nettotull-skydd och kompensation för råvarutullbelastning att nivåerna rätteligen borde sättas till 3 resp. 5 %. Enligt vad kollegiet erfarit talar emellertid lulltekniska skäl för att här berörda produkter har samma tull. Med hänsyn härtill och till att andra livsmedelsprodukter med ett gränsskydd av samma typ som här föreslås, har ett tullskydd i form av en värdetull om 5 % anser kollegiet att denna tullsats bör gälla även för här aktuella produkter.

Prop. 1981/82:120

103

3.7 Tulltaxenr 20.06 (frukter, beredda eller konserverade på annat sätt, med eller utan tillsats av socker)

Trädgårdsnäringens riksförbund säger i sitt yttrande att utredningen ej synes ha uppmärksammat att det inom landet förekommer en inte obetyd­lig produktion av konserverade äppleklyftor - framförallt för konsumtion inom bagerinäringen. För denna produktion används enbart svensk råvara. Den årliga avsättningen av äpple för detta ändamål uppgår enligt förbundet till i genomsnitt 150 ton. Förbundet anför vidare

Framställningen av konserverade äppleklyftor möter stark konkurrens ifrån import av motsvarande produkt. Detta har inneburit en successiv avtrappning av den svenska produktionen. Ett slopande av tullen, som utredningen föreslår, skulle med största sannolikhet innebära att denna produktion omedelbart upphörde. För fruktodlingens del vore detta myc­ket olyckligt, där det i dagens läge gäller att slå vakt om varje avsättnings­möjlighet. Sett till utvecklingen i USA, där denna produkt kraftigt ökat i produktion och konsumtion bl.a. av pajer, vore det olyckligt att slopa denna inhemska produktion om motsvarande positiva utveckling kan ske i vårt land. Förbundet yrkar på att konserverade äppleklyftor brytes ut och ges ett eget tullnummer samt att tullen bibehålles på nuvarande nivå fast utgår i form av värdetull med 3%.

Kommerskollegium har inga erinringar mot förslaget alt införa tullfrihet för produkterna. Däremot avvisar kollegiet förslaget om en överföring av produkterna till jordbruksregleringen. Enligt kollegiets mening finns ej några skäl för en sådan åtgärd i och med att produkterna ej är föremål för någon inhemsk tillverkning av betydelse. Även de nyligen gjorda GATT-bindningarna talar starkt mot en sådan åtgärd.

Kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning erinrar vad gäller varor enligt tulltaxenr 20.06 om att Sverige vid de under år 1979 avslutade multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för GATT har förbundit sig att avveckla tullen på fruktsallad samt sänka tullarna till 5 öre per kg för övriga fruktkonserver. Mot bakgrund av dessa nyligen gjorda åtaganden inom ramen för GATT samt att behovet av kompensation för eventuellt ingående jordbruksprisreglerad råvara för produkter enligt tulltaxenr 20.06 är litet anser kommittén att dessa produkter inte f.n. bör föras över till jordbruksprisregleringen.

Impod anför i sitt yttrande följande.

I fråga om tulltaxenr 20.06, vartill förs "frukter, beredda eller konserve­rade på annat sätt med eller utan tillsats av socker eller sprit", l.ex. ananas, citrusfrukter, päron, aprikoser etc, så föreslår utredningen att man i avvaktan på resultatet av RÅK:s (kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning) arbete för över varorna enligt detta tulltaxenr till jordbruksprisregleringen. Detta kunde innebära att ett stort antal så-

Prop. 1981/82:120

104

dana produkter från u-länderna, som nu är befriade från avgifter skulle komma att drabbas av jordbruksavgifter på grund av sockerinnehållet. Detsamma kan gälla tulltaxenr 20.07.

3.8 Tulltaxenr 20.07 (fruktsaft och köksväxtsaft)

Lantbrukarnas riksförbund instämmer i förslaget att sockrad saft tills vidare hänförs till jordbruksregleringen och anför.

Inom landet förekommer odling avsedd för saftproduktion enbart av svarta vinbär. Dessutom används återkommande vissa partier av äpplen, jordgubbar, röda vinbär och rabarber för safttillverkning. Svarta vinbärsodlingen är en småbruksproduktion hitintills koncentrerad till nord­västra Skåne, Blekinge samt Urshult, Gränna och Visingsö i Småland. Importkonkurrensen kommer från Polen, Holland och England. Färska svarta vinbär har av riksdagen givits ett tullskydd på 11%. LRF anser att det dessutom behövs ett manufaktureringsskydd för industridelen på 5%. Tullen för svart vinbärssaft bör därför vara 16% mot av utredningen föreslagna 10%. LRF delar dock utredningens uppfattning att tullen på äpple- och jordgubbssaft bör vara 10% samt för saft av päron, körsbär, plommon, krusbär, andra vinbär än svarta saml köksväxter 5%.

Trädgårdsnäringens riksförbund fillstyrker utredningens förslag om en höjning av tullen för äpplesaft, jordgubbssaft, svart vinbärssaft samt biand­safter till 10 % samt för övriga frukt- och bärsafter samt köksväxtsafter 5 %. Förbundet anför bl. a.

Som framhållits ovan har avsättningen av svensk industriråvara starkt beskurits som en följd av tullskydets försvagning och övergången till import av saft i koncentrat,

I produkfionen av frukt och bär framkommer alltid en viss kvantitet av industrikvalitet. Inom äppleodlingen som exempel beräknas denna fill genomsnittligt 20 %, vilket motsvarar åriigen ca 8000 ton. Idag pressas stora kvantiteter av denna frukt ut på färskmarknaden, då avsättningsut­rymmet till industrin begränsats. Detta skapar betydande marknadspro­blem - inte bara i prishänseende utan kanske främst genom sänkningen av marknadens kvalitetsstatus. Inte obetydliga mängder måste dessvärre di­rekt förstöras. Detta är en olycklig omständighet - inte minst i beaktande av produkternas nyttighet. Del förtjänar att än en gång framhållas att svensk råvara av frukt och bär är lill sitt innehåll av näringsämnen och lill kvalitet i övrigt överlägsen importerad råvara och råsaftkoncenlral. Det borde därför vara en stor angelägenhet för samhället att stödja en ökad avsättning av svensk råvara till industrin.

Huvuddelen av den avsättning som idag sker till industrin går till fram­ställning av saft, juice, must och liknande. Förbundet ser detta också som det för framtiden angelägnaste avsättningsområdet.

Den tullsats, som utredningen föreslår på 10 %, är uppenbart inte till­räcklig för att kompensera för det skydd som under åren gått förlorat. Med hänsyn emellertid till att de industrikvantiteter, som inom överskådlig tid kan levereras från svensk odling, inte kan täcka hela industrins behov har

Prop. 1981/82:120

105

förbundet varit berett acceptera utredningens förslag som rimligt avvägt för att inte ett högre pris i detaljledet skall få en konsumfionsminskande effekt. Tullsatsen 10 % är emellertid den absolut lägsta förbundet kan acceptera, om en bättre avsättningssituation skall kunna uppnås. En viss prishöjande effekt på den konsumtionsfärdiga produkten måste kunna accepteras med hänsyn till varans förbättrade kvalitet.

Kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning anför i sitt yttrande.

För saft av ananas hänförlig till tulltaxenr 20.07 har Sverige vid GATT-förhandlingarna förbundit sig att avveckla tullen. Detta innebär således alt rörlig avgift inte kan tas ut för denna vara. Detsamma gäller för saft av passionsfrukt, mango eller guava, där Sverige tidigare gjort åtaganden inom GATT. Enligl kommitténs uppfattning bör endast annan sockrad saft under tulltaxenr 20.07 än saft av passionsfrukt, mango, guava och ananas föras över till jordbruksprisregleringen.

Statens jordbruksnämnd har inget att invända mot den nya tullen för råsaft av svarta vinbär, äpplen, jordgubbar samt biandsaft, då ett förstärkt gränsskydd kan anses mofiverat med hänsyn till inhemska odlingar av råvarorna. Däremot ifrågasätter nämnden tullhöjningar för råsaft av fruk­ter, bär och köksväxter som i Sverige odlas i ringa omfattning eller inte alls. Sådan råsaft bör enligt nämndens uppfattning ges tullfrihet.

Kommerskollegium har i princip ingen erinran mot förslaget att för vissa safter nuvarande gränsskydd ersätts med ett tullskydd och ell syslem med kompensation för i produkterna ingående socker. Dock bör enligl kolle­giets mening sådana sockrade safter, varav ej förekommer inhemsk fill­verkning ej föras över till jordbruksprisregleringen. Kollegiet anför vidare.

I avsaknad av närmare uppgifter om den svenska marknaden och den svenska produktionens konkurrensläge, råvarukostnader, lullbelastning, m.m. har det ej varit möjligt för kollegiet att slutligt ta ställning till de föreslagna ändringarna av gränsskyddet. Med hänsyn härtill samt med beaktande av att de produkter för vilka föreslås ett tullskydd enligt utred­ningen i endast liten utsträckning tillverkas inom landet anser kollegiet därför att i nuvarande läge ej bör vidtas någon ändring av gränsskyddet för till 20.07 hänförliga produkter. Om en ändring av gränsskyddet skulle genomföras bör emellertid enligt kollegiets mening tullen av skäl som tidigare anförts under tulltaxenr 20.05 ej överstiga 5%.

Skånes handelskammare tillstyrker i sitl yttrande utredningens förslag om en tull av 10 % och framhåller.

I fråga om råsaft av jordgubbar bör emellertid, av skäl som utvecklats ovan rörande jordgubbar, gällande vikttull bibehållas tills vidare. När det gäller råsaft av äpplen kan det ifrågasättas om inte en utredning om råvarukostnadsfördyringen till följd av en 10 %-ig värdetull bör göras innan beslut fattas.

Prop. 1981/82:120

106

Sveriges frukt- och grönsaksdistributörers förening anser att en eventu­ell tullhöjning bör begränsas i görligaste mån samt att köksväxtsafter bör göras tullfria. Föreningen ifrågasätter vidare om inte råsafter av frukter och bär, som inte alls eller endast i ringa omfattning odlas i Sverige, bör kunna göras tullfria.

Kooperativa förbundet framhåller i sitt yttrande att den svenska produk­tionen av svarta vinbär är av relativt liten omfattning och det är ovisst hur dess konkurrenskraft kan utvecklas på sikt. Med hänsyn till att det tar några år att utveckla svensk odling och att den har viss betydelse från beredskapssynpunkt kan KF dock godta att tills vidare skydda odlingen av svarta vinbär genom en värdetull på 10% för saft av svarta vinbär även om man härvid gynnar import av tullfria safter av passionsfrukt, ananas etc. från u-land. Härvid förutsätts dock att värdelullen för saft av jordgubbar, äpplen och biandsaft sänks från föreslagna 10 % fill ca 5 % eller lägre. KF föreslår även att en utredning görs om odlingen av svarta vinbär på sikt, varvid även näringsaspekter beaktas.

Sveriges industriförbund anför i sitt yttrande följande.

Jordgubbssaft. Om resultatet av den under 08.10 föreslagna utredning­ens arbete leder till att tullfrihet föreslås för frysta jordgubbar bör även saften bli tullfri.

Äpplesaft. Industrin efterfrågar i första hand äpplekoncentrat. Någon odling av äpplen för industriell konsumtion torde inte förekomma i Sveri­ge. Tillverkningen av äpplekoncentrat är obetydlig. I bl.a. Schweiz och Österrike finns däremot stora moderna anläggningar med mycket hög kapacitet för framställning av äpplekoncentrat.

Enligt uppgift erhåller österrikiska odlare f.n. ett pris om 34 öre/kg äpplen. För tillverkning av 1 kg koncentrat åtgår ca 8 kg äpplen. Råvaru­kostnaden i Österrike uppgår således fill ca 2:72 kr. Enligt trädgårds­näringsutredningen behöver svenska odlare ett pris om ca 80 öre/kg för att odlingen skall bli lönsam. Råvarukostnaden för svenskt koncentrat blir således 8:40 kr. Med hänsyn till denna betydande skillnad torde svensk koncentrattillverkning knappast kunna bli konkurrenskraftig.

Industrin torde således även fortsättningsvis bli till övervägande del beroende av importerad råvara. Den föreslagna tullen om 10% skulle därför innebära en ökad råvarukostnad för industrin - och därmed höjda konsumentpriser på saft - men däremot knappast ha någon egentlig bety­delse för den svenska odlingen av konsumtionsfrukt. Förbundet anser därför att äpplekoncentrat bör bli tullfria. För annan saft av äpplen (äpple­must) kan däremot en tull om 10% accepteras, även om den inhemska tillverkningen av sådan saft torde vara obetydlig.

Päronsaft. Förhållandena torde vara likartade som ovan redovisats i fråga om äpplesaft. Förbundet vill därför föreslå tullfrihet även för päron­koncentrat.

Saft och koncentrat av körsbär, plommon, röda vinbär och krusbär. Med hänsyn till att tillverkningen av såväl koncentrat som råsaft är ytterst obetydlig i Sverige föreslås tullfrihet för dessa produkter.

Saft av svarta vinbär. Den föreslagna tullen om 10% kan accepteras.

Prop. 1981/82:120

107

Saft av köksväxter. Den föreslagna tullen om 5% kan accepteras.

Sedan arbetet med remissyttrandet avslutats har till förbundet inkommit skrivelse från AB Karakås-Kiviks Fruktodhngar och Musteri. Förbundet saknar underlag för att värdera de däri framförda synpunkterna - framför­allt behövs material för att kunna bedöma i vilken utsträckning behovet av koncentrat inom hela industrin kan tillgodoses genom inhemsk tillverk­ning. I avsaknad av sådant material vidhåller vi vår uppfattning att detta behov endast till ringa del kan täckas inom landet. Förbundet vill emeller­tid föreslå uppdraget att för den ovan föreslagna utredningen som skall undersöka möjligheterna för svensk livsmedelsindustri att använda inom Sverige producerade jordgubbar utvidgas till att även avse motsvarande möjligheter vad gäller saftkoncentrat. I avvaktan på resultatet av dess arbete bör tullfrihet tillämpas för ifrågavarande koncentrat, utom för så­dana av jordgubbar och svarta vinbär.

Bob Industrier AB anser i sitt yttrande att föreslagna värdetullarna på 10% för äpplesaft, svart vinbärs- och jordgubbsråsaft inte fyller någon som helst funktion för att skydda svensk produktion som är i det närmaste obefintlig. De höjda tullarna kommer istället att påverka konsument­priserna. Saft och juice kommer att bli dyrare, vilket slår hårt mot barn­familjerna.

4   Synpunkter rörande genomförandet av utredningens förslag.

Lantbrukarnas riksförbund anser att de föreslagna tulländringarna bör genomföras så snart som möjligt, senast från 1 juli 1980. Det förhållandet att förhandlingarna i GATT inte är avslutade för ett fåtal produkter får enligt förbundet inte hindra att den övriga produktionen ges ett rimligt införselskydd.

Lantbruksstyrelsen framhåller att utredningens förslag till tullhöjningar är begränsad till relativt få varuslag som emellertid har betydande intresse för den svenska trädgårdsnäringen. Beslut om tullhöjningar för dessa bör träda i kraft samtidigt med de redan beslutade tullhöjningarna för pro­dukter tillhöriga kapitel 7 och 8. Lantbruksstyrelsen biträder uppfattningen att beslut bör kunna fattas redan innan betänkande från kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning föreligger.

Föreningen svenska konservtillverkare anser att utredningens förslag bör genomföras under 1980.

Kommittén för industrins råvarukostnadsutjämning anför i sitt yttrande i denna del följande.

Trädgårdsnäringsutredningens förslag förutsätter i vissa fall omförhand­lingar i GATT. För de av kommittén här berörda produkterna enligt tulltaxenr 20.02-20.05 samt 20.07 bör vid dessa förhandlingar beaktas att en rörlig avgift skall kunna tas ut. Detta innebär att några nya GATT-

Prop. 1981/82:120

108

bindningar helst inte bör ske. Om det blir nödvändigt att binda de nya tullsatserna måste Sverige förbehålla sig rätten att utöver de bundna tul­larna ta ut rörlig avgift för ingående jordbruksprisreglerade råvaror, alter­nativt endast för socker. Tills omförhandlingarna är klara respekteras gällande GATT-bindningar, även om varan är inordnad under jordbruks­prisregleringen.

Kommerskollegium framhåller att för flera av de produkter under kap. 20 för vilka föreslås en ändring av gränsskyddet är tullen bunden i GATT. Enligt kollegiet bör härvid observeras att Sverige i MTN lämnat vissa tullmedgivanden, vilka ej redovisats i trädgårdsnäringsutredningens för­slag. Kollegiet anför.

Såväl en omvandling från vikt- till värdetull som en höjning av tullen över den bundna nivån kräver i dessa fall en omförhandling i GATT enligt artikel 

XXVIII. 

En närmare redogörelse för de regler och procedurer som därvid gäller återfinns i en bilaga till kollegiets yttrande 1978-10-03 till statsrådet och chefen för jordbruksdepartementet rörande trädgårds­näringsutredningens huvudbetänkande.

Ett genomförande av de föreslagna justeringarna av gränsskyddet inne­bär att flertalet tullbindningar under kap. 20 måste brytas. Detta kommer inom ramen för GATT:s omförhandlingsprocedur att medföra krav på kompensation. En ytterligare komplikation är att vissa av dessa tullbind­ningar helt nyligen lämnats inom ramen för MTN. Bl. a. berörs positioner inom tulltaxenr 20.06.

Kollegiet vill i det sammanhanget erinra om att det i MTN för ett flertal positioner under kap. 20 förelåg mot Sverige riktade önskemål om tull­sänkningar från olika förhandlingsparters sida, däribland USA och ett stort antal u-länder. Ovannämnda förhållanden bör beaktas och kollegiet anser med hänsyn härtill att justeringar av gränsskyddet över de bundna ni­våerna endast bör ifrågakomma då de är en direkt konsekvens av över­gången till värdetull på berörda råvaror eller i fall där eljest ett starkt behov härav föreligger. I de fall sådana justeringar därvid bedöms erforderliga bör dessa enligt kollegiets mening avvika så lite som möjligt från den bundna nivån.

Produkter hänförliga till kap. 20 i tulltaxan omfattas ej av frihandelsav­talet med EG och endast i mycket begränsad utsträckning av EFTA-konventionen. För varuslag för vilka gäller GSP-tullfrihet har Sverige dock autonomt medgivit tullfrihet för import från EFTA-länder.

För här aktuella produkter liksom för övriga jordbruksprodukter utanför EG-avtalet resp. EFTA-konvenfionen gäller emellertid vissa allmänna åta­ganden. I EG-avtalets artikel 15 har parterna sålunda förklarat sig beredda att under hänsynstagande till sin jordbrukspolitik främja en harmonisk utveckling av handeln med jordbruksprodukter. Vidare skall parterna i den blandade kommittén undersöka de svårigheter som kan uppkomma i deras handel med jordbruksprodukter och söka finna lämpliga lösningar. I EFTA-konvenfionen finns motsvarande åtaganden i artiklarna 22-25. Även i avtalet mellan EFTA-länderna och Spanien finns motsvarande åtaganden (artikel 9).

Vad gäller EG kan liksom på trädgårdsområdet konstateras att flera av de varuslag för vilka föreslås justeringar uppåt av gränsskyddet är föremål

Prop. 1981/82:120

109

för en betydande import från EG. Sveriges frihandelsavtal med EG utgör visserligen inget formellt hinder för att vidta en förstärkning av gränsskyd­det. Om emellertid sådana förstärkningar genomförs för ett större antal varuslag kan det av EG i likhet med vad som redan skett på trädgårdsom­rådet komma att hävdas att detta strider mot andan i artikel 15 i avtalet. Förstärkningar av det svenska gränsskyddet, i stor utsträckning riktade mot import från EG bör därför enligt kollegiets mening vidtas med största försiktighet eftersom en sådan åtgärd kan försämra möjligheterna att upp­nå bättre avsättningsförhållanden på EG-marknaden för svensk export.

För vissa av de produkter för vilka föreslås höjningar av gränsskyddet förekommer även en betydande import från EFTA. Även om produkterna ej omfattas av EFTA-konventionen eller av de koncessioner som Sverige autonomt medger kan dessa tullhöjningar komma att medföra kritik också från EFTA-håll.

De GATT-medgivanden som med de föreslagna justeringarna skulle behöva brytas drabbar i mycket stor utsträckning EG (i viss mån även EFTA). Man bör då vara medveten om att utrymmet för Sveriges del att lämna kompensation till EG (resp. EFTA) på tullområdet i en artikel XXVIII-förhandling f n. är ytterst begränsat genom Sveriges frihandelsav­tal med berörda länder och kan sålunda endast lämnas inom kap. 1-24 i tulltaxan (i huvudsak varor inom jordbruks-, fiske- och trädgårdsområdet).

Med hänsyn till de ovan berörda EG- och EFTA-aspekterna samt de problem som vissa tullhöjningar på trädgårdsområdet redan medfört, för­ordar kollegiet att EG och EFTA informeras i god tid före officiell GATT-anmälan för det fall utredningens förslag leder till ändringar av gränsskyd­det.

Inom ramen för det allmänna preferenssystemet till förmån för u-län­derna (GSP) medger Sverige tullfrihet för ett antal produkter hänförliga till kap. 20. Även om det i utredningsförslaget inte utsagts förutsätter kollegiet att de föreslagna ändringarna av gränsskyddet inte föranleder några änd­ringar i tillämpningen av GSP. Det kan i sammanhanget vidare erinras om att industriländerna enligt del 

IV

i GATT (det s. k. u-landskapitlet) har åtagit sig att i största möjliga utsträckning avstå från att införa eller öka tullar på produkter som är eller kan bli av särskilt intresse för u-ländernas export.

GeneraUullslyrelsen anför i denna del följande.

Texterna till nr 08.10 och anm. I b till 20 kap. avviker frän motsvarande texter i SFS 1977:975 och 1979:1188 resp. 1979:1185, vilket bör rättas till.

I tulltaxenr 08.10 skall ordet "tillsatser" ändras till "tillsats" i båda spalterna. I vänstra spalten skall i texten till underposition B "andra slag" ändras till "andra".

I anmärkning 1 b till 20 kap. skall orden "sockerkonfektyr" och "cho­kladkonfektyr" ändras till "sockerkonfektyrer" resp. "chokladkonfek­tyrer",

Tomater beredda eller konserverade på annat sätt än med ättika eller ätfiksyra är i utredningens förslag upptagna med tullfrihet under tulltaxenr 20.02 A. Det kan noteras att tomatpulp och tomatpuré (inbegripet tomat-., saft enligt anm. 4 till 20 kap.), vilka är upptagna i nuvarande tulltaxenr 20.02 A, kommer att omfattas av den nya lydelsen av denna tullfria rubrik.

Tullfrihet föreslås för djupfrysta sockrade hallon (tulltaxenr 20.03 A).

Prop. 1981/82:120

110

Styrelsen ifrågasätter om inte i konsekvens härmed tullfrihet borde införas även för djupfrysta osockrade hallon (tulltaxenr 08.10 B). Enligt SFS 1979:1188 utgår för de sistnämnda tull med 7% av värdet fr.o.m. den 1 februari 1980.

Utredningen föreslår alt tulltaxenr 20.05 delas upp i två underpositioner, A och B, med tull av 7 resp. 5% av värdet. Uppdelningen kommer att medföra tulltekniska svårigheter vid klassificeringen av sådana biandsylter som innehåller både frukter och bär upptagna i A och sådana som faller under B. Sylter av detta slag måste klassificeras med tillämpning av all­männa bestämmelser, punkt 3 b, i början av tulltaxan såsom den bestånds­del som ger blandningen dess huvudsakliga karaktär. Att bedöma vilken av beståndsdelarna som är karaktärsgivande är i många fall omöjligt. Med hänsyn härtill och då den föreslagna tullskillnaden är liten föreslår styrel­sen att samma tull skall utgå för samtliga varor enligl nr 20.05.

Om den föreslagna uppdelningen, trots ovan anförda skäl däremot, bibehålls bör i tulltaxenr 20.05 A ordet "och" ändras till "eller". I annat fall kan texten anses innebära att där avsedda sylter skall innehålla samtli­ga i numret uppräknade bär och frukter.

Av samma skäl bör "och" ändras till "eller" i tulltaxenr 20.07 A, och tulltaxenr 20.07 B 1 bör få följande ändrade lydelse:

"1. av päron, körsbär, plommon, vinbär, andra än svarta vinbär, eller köks väx ter".

Lag [1967:340) om prisreglering på jordbrukets område. Utredningen har föreslagit att sockrad saft enligt tulltaxenr 20.07 förs lill jordbrukspris­regleringen. 1 förslaget till ändring i lagen 1967: 340 har utredningen dock inte tagit med sockrad köksväxtsaft. Texten vid 20.07 bör, om även sock­rad köksväxtsafl skall omfattas av jordbruksprisregleringen, ha följande lydelse: "Fruktsaft (inbegripet druvmust) och köksväxtsaft, med tillsats av socker".

Prop. 1981/82:120

111

BUaga3

Nytillkomna eller ändrade svenska tullmedgivanden inom GATT

Tulltaxe­nummer

Varu­nummer

Varuslag

Tidigare bindning

Gällande tullsatser

Överens­komna med­givanden

1

2

3

4

5

6

20:-

20;-

5%

20:-

20:-

10%, dock minst 30: -per IOO kg-

20:-

20:-

10%

20:-

20:-

fri

20:-

20:-

fri

20:-

20;-

7%

20:-

20:-

11%

20:-

20:-

fri

fri fri 16%

fri

10%

20%, dock minst 25: -per 100 kg; fri

fri

3%

fri

fri

7%

fri

fri

fri

6%

fri

fri

fri

07.01

07.02

07.04

08.10

13.03

15.07

19.02

20.01

690

006 ur 009

006

901 902

200

502

IOO

ur 151

ur 151

152

153

ur 159

ur 159

ur 159

250

Köksväxter, färska eller kylda:

svampar och tryffel:

andra än champinjoner ........       -

Köksväxter (även kokta), frysta:

broccoli  ..............................        10%

lök, annan än viUök, purjolök, bunt-

lök och gräslök   ..................       -

Torkade, dehydratiserade eller evapo­

rerade köksväxter, hela, i bitar, ski­

vade, krossade eller pulveriserade, men

ej vidare beredda;

svampar och tryffel, andra än cham­

pinjoner ................................. 

Frukter, även kokta, frysta, utan tillsats av socker:

blåbär   ................................. 

hallon .................................... 

Växtsafter och växtextrakter; pektin­ämnen, pektinater och peklater; agar-agar samt annat växtslem och andra förtjockningsmedel erhållna ur vegeta­biliska ämnen:

6%

pektinämnen, pektinater och pektater Vegetabiliska fetter och feta oljor, råa, renade eller raffinerade: linolja:

4:50

blekt.......................    100 kg

Maltextrakt; beredningar av mjöl, stär­kelse eller maltextrakt, av sådana slag som användes som barnmat, för dietiskt ändamål eller för matlagningsändamäl även med tillsats av kakao till mindre än 50 viktprocent:

maltextrakt  ........................ 

Köksväxter och frukter, beredda eller konserverade med ättika eller ättiksyra, även med tillsats av socker, salt, kryd­dor eller senap: köksväxter: gurkor: hela gurkor, minst 85 stycken per

kg avrunnen vikt  .     100 kg

andra ..................     100 kg'

rödbetor   ...............     IOO kg

oliver och kapris  ....     100 kg

sötpaprika...............     IOO kg

rödkål och kronärtskockor 100 kg

andra köksväxter än gurkor, rödbe­

tor, oliver och kapris, sötpaprika

och rödkål samt kronärtskoc­

kor ........................    100 kg

frukter ......................     100 kg

Prop. 1981/82:120

112

5:-7:50

20.02  Köksväxter, beredda eller konservera­

de på annat sätt än med ättika eller ät­

tiksyra;

ur 100

ärter, andra än produkter av till nr

07.05 hänförliga ärter      100 kg

ur 200

bönor, andra än produkter av till nr

07.05 hänföriiga bönor    IOO kg

svampar och tryffel:

ur 300

champinjoner ..........     100 kg

ur 300              annan     svamp     än     champinjo­

ner ........................    100 kg

ur 300

tryffel......................    100 kg

401

tomater ....................     IOO kg

901

oliver ........................    100 kg

906

kapris och sötpaprika .     100 kg

ur 909

lök,   skuren   i   skivor,   stekt   (även

fryst); surkål ....................... 

ur 909 andra köksväxler än ärter, bönor,

svampar och tryffel, tomater, tomat­

pulp, tomatpuré, sparris, oliver, pota­

tisprodukter, kapris och sötpapri­

ka ............................    100 kg

20.03                 Frukter, frysta, med tillsats av socker;

901

blåbär   .............................. 

902

hallon ................................. 

20.04  Frukter, fruktskal och andra växtdelar,

kanderade, glaserade eller pä liknande

sätt beredda med socker;

ur 000

kanderade fruktskal   .     100 kg

ur 000

andra ........................     100 kg

20.05  Sylter, fruktgeléer, marmelader, frukt­

mos och fruktpastor, beredda genom

kokning, med eller utan tillsats av soc­

ker:

av citrusfrukter;

ur IOO              av apelsiner, citroner och grape­

frukt ........................................     100 kg

ur 100

av andra citrusfrukter ....    IOO kg

av bär;

ur 300              av   svarta   vinbär   och   jordgub­

bar ...........................................     100 kg

ur 300

av krusbär...............     100 kg

ur 300

av andra bär ...........     100 kg

av andra slag än citrusfrukter, bär och

äpplen;

ur 909

av ananas, aprikoser, persikor och

plommon.................     100 kg

ur 909

kastanjepuré...........     100 kg

ur 909

andra .....................    100 kg

20.06  Frukter, beredda eller konserverade på

annat sätt, med eller utan tillsats av soc­

ker eller sprit;

300

citrusfrukter...............     100 kg

400

päron .......................     100 kg

500

aprikoser...................     100 kg

600

persikor.....................     100 kg

809

andra frukter   ...........    100 kg

20.07  Fruktsaft (inbegripet druvmust) och

köksväxtsaft, även med tillsals av soc­

ker men ojäst och ej innehållande sprit:

saft av apelsin: osockrad, på käri vägande brutto:

302

över 3 kg .............    100 kg

303

3 kg eller därunder   ....    100 kg

20

-

20;-

10%

20;-

20;-

8%

65; -'

65;-

15%

65: -3

65;-

5%

65

_3

65:-

fri

20

-

20:-

fri

12

50

12:50

fri

20

-

20;-

fri

20;

20;

5%

20;-

20:-

fri fri-'

fri

7%

40: 50;

fri' fri'

40;-40;-

40:-

35;-

5%'

~

35;-

5%'

_

35;-

7%'

40;-

35;-

5%'

"

35;-

5%-'

40:-

35;-

5%'

60:-

35:-

5%'

'

35:-

5%'

5

11:20

fri

s

-

11:20

fri

5

-

11:20

fri

5

-

11:20

fri

5

-

11:20

fri

fri

fri

5;-7:50

Prop. 1981/82:120

113

5;

-

5;-

fri

7:50

7:50

fri

34:-

30:-

fri'

5:-

5;-

fri

7:50

7:50

fri

34;-

30;-

fri'

10:-

10;-

fri

10

-

10;-

fri

10

-

10:-

12

50

12:50

34

-\

30:-

40

-

fri'

30;-

10%'

5%' fri'

10: 10;

3% 3%

67:50

40:

67:50 17:50

40:-15:-

22.07

22.09

308

sockrad  .................     100 kg     34:

saft av grapefrukt: osockrad, på käri vägande brutto:

402

över 3 kg..............     IOO kg

403

3 kg eller därunder               IOO kg

408

sockrad  .................    100 kg

saft av annan citrusfrukt: osockrad på kärl vägande brutto;

502

över 3 kg .............     IOO kg

503

3 kg eller därunder                100 kg

508

sockrad  .................    100 kg

saft av tomat; osockrad pä kärl vägande brutto:

702

över 3 kg .............    100 kg

703

3 kg eller därunder   ....    100 kg ur 802           saft av annan frukt än citrus-    100 kg ur 803           frukt, passionsfrukt, mango, ur 805           guava och ananas;

av svarta vinbär eller jordgubbar;

biandsaft innehållande saft av

svarta vinbär eller jordgubbar ,...

av äpplen, päron, körsbär eller

plommon; biandsaft, ej innehållan­

de saft av svarta vinbär eller jord­

gubbar  ............................ 

andra slag   ...................... 

saft av annan köksväxt; osockrad på kärl vägande brutto;

806 807

över 3 kg..............     100 kg      10;-

3 kg eller därunder   ....    100 kg      10; -Andra jästa  drycker,   t. ex.   äppelvin (cider), päronvin och mjöd; andra än musserande;

205

med en alkoholhalt överstigande 15 volymprocent: på käri rymmande högst

10 1 .......................    IOO I     67:50

Sprit (etanol, elylalkohol), ej hänförlig

till nr 22.08; likör och andra sprit­

drycker; sammansatta alkoholhaltiga

beredningar (s.k. koncentrerade ex­

trakt) för framställning av drycker:

genever och gin

510

pä käri rymmande högst 10 1    100 1     67:50

590

på andra käri   ..........    100 1

av 50% alkoholhalt vid-I-l 5°C   ...       17:50

' Tullen beräknas efter varornas vikt inkl. sådant förefintligt emballage, med vilket varor av ifrågavarande slag brukar försäljas i detaljhandeln.

" Minimivikttullen kan komma att justeras i förhållande till utvecklingen av produktionskostnaderna för dessa produkter i Sverige. Denna justering får dock inte i något fall överskrida utvecklingen av levnadskostnadsin­dex i Sverige under samma tid.

' Med frihet att ändra till 13% för svampar och tryffel i hermetiskt slutna käri för detaljhandelsförsäljning. " Med frihet att ändra till 20%.

' Sverige förbehåller sig rätten att vid import, utöver den bundna nivån, uttaga en röriig avgift för att taga hänsyn till prisskillnader för i varan ingående sockermängd.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1982