Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1984/85:223

med redogörelse fiir den svenska krigsmaterielexporten år 1984;

beslulad den 6 juni 1985.

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll samt överlämnar en i utdraget angiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1984.

På regeringens vägnar INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

MATS[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1984185. I sami Nr 223

Skr. 1984/85:223

Skr. 1984/85:223

2

Utdrag

LiTRIKESDEP.ARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 19S5-l)(>-t)6

Niirvarande: slalsrådel 1. Carls.son, ordförande, och sialsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Fcldi.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Bodslröm,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], L)ahl. R. Carisson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom

Fiiredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogöreLse för den svenska krigsmaterielexporten år 1984

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av stalsmaklema.

Tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel regleras genom lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m. m. och för­ordningen (1983:1036) i samma ämne. Båda författningama trädde i kraft den 1 januari 1984. Lagen ersatte därvid äldre lagstiftning från år 1935.

1 lagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan rege­ringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja, utbjuda mot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för tillverkning av sådan materiel. Regeringen får förena tillståndet med vill­kor samt med kontroll- och ordningsbestämmelser.

För att möjliggöra kontroll av tillverkning och försäljning av krigsmateriel inrättades år 1935 krigsmaterielinspektionen (KMI), som är knuten till utri­kesdepartementets handelsavdelning. Som ett led i kontrollarbetet är företa­gen skyldiga att till KMI avge deklarationer rörande tillverkning resp. försälj­ning av krigsmateriel. För tillverkare gäller att deklaration över leveranser och mottagna order skall insändas senast en månad efter utgången av varje kalenderkvarial. För försäljare gäller att deklaration skall insändas senast en månad efter varje kalenderhalvårs utgång.

Statliga myndigheter såsom affärsverket FFV står inte under KMl:s kon­troll och har ingen redovisningsskyldighet enligt nyss angivna lag. KMI får ändock årligen uppgifter om de statliga tillverkamas export för att kunna ta fram en rättvisande statistik avseende svensk krigsmaterielexport.

På gmndval av uppgifterna från företagen upprättar KMI statistik. Detta sker på årsbasis och arbetet med statistiken är med hittillsvarande rutiner slutfört fyra till fem månader efter kalenderårets slut. Arbete pågår f. n. för

Skr. 1984/85:22.1

3

alt föra över företagens rapporle:ing, m. m. till ADB. Härigenoin kommer ti­den i"ör ait ta fram statistik etc. ait kunna förkorias.

1 Sverige råder sedan länge ett generellt förbud mot export av krigsmate­riel. Regeringen kan dock medge undanlag (dispens) friin förbudet. Att en viss utförsel pä delta sätt lillåts har sin gmnd i nödvändigheten av att kunna upprätthålla en hög självförsörjningsgrad med avseende på krigsmaleriel.

Reglerna om krigsmaterielexpon ålerfinns i lagen (]9S2:5i3) om förbud mol utförsel av krigsmateriel, ni. rn. och dithörande förordning (1982: 1062). Båda författningarna trädde i kraft den 1 januari 1983.

Genom utförscliagen krävs sålunda tillstånd till utförsel av varor .som utgör krigsmaleriel. Bestämmelserom vad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillstånd krävs också om en tillverkare av krigs­maleriel vill lili någon utom riket upplåta eller överiåta tillverkningsrätt m. m. till materielen. Vidare krävs tillstånd för att inom riket bedriva militärt inrikiad utbildning av utländska medborgare.

Beslut i ärenden rörande dispens frän utförselförbudet fattas som nyss sagls av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med utrikesdepartementets politiska avdelning och i vissa fall med för­svarsdepartementet. I ärenden av mindre vikt har utrikeshandelsministern bemyndigats att fatta dispensbesluten.

Riksdagen har år 1971 (prop. 1971:146, UU 21, rskr 343) fastslagit och se­dermera genom godkännandet av proposifion med förslag till lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. bekräftat de riktlinjer som skall ligga till grund för tillståndsprövningen (prop. 1981/82:196, UU 26, rskr 345).

Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell karak­tär och tillståndsprövningen innebär ofta en synnerligen grannlaga uppgift. Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen så att alla svårigheter i lillämpningen kan undanröjas. Del är därför naluriigt att pröv­ningen av de enskilda tillståndsärcndena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen (RF) skall regeringen i utrikesärenden av större vikl överlägga med ulrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa ulför-selärenden rörande krigsmateriel är av den arten att överläggning med nämn­den erfordras. Även om inte sådana överläggningar behövs, hardel likväl an­setts önskvärt att prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredare förankring än i regeringen. Tanken har därför vid flera tillfällen framförts på att skapa etl lämpligt samrådsforum för krigsmaterielärenden.

Riksdagen beslutade år 1984 på gmndval av prop>ositionen (1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport att en rådgi­vande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85:5, rskr 61). Nämnden har börjat sin verksamhet under innevarande år. Tillkomsten av en sådan nämnd innebär dels att omfattningen av ärenden som görs till fö­remål för ökat samråd har breddats, dels att ulrikesnämnden kan avlastas vis­sa ärenden, dock självfallet inte i den mån regeringen enligt gmndlagen har att överlägga med nämnden före avgörandet. 

fl    Riksdagen 1984185. I saml. Nr 223

Skr. 1984/85:223

4

! nyssnämnda proposition utt.iladc regeringen också sin avsikt atl varie år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Här­igenom skulle riksdagen förses med cn samlad information om krigsmateriel­exporten samtidigt som underlag skulle ges för en breddning av den a!lmät\n;i debatten.

1 enlighet härmed harinom KMI ularbelals cn redogörelse för den svensk:; krigsmatcriclexporien under år 1984. r

Av den statistiska redovisningen framgår att beviljade utförsellillslånd år 1984 i volym ligger 5,4 % högre än år 1983 men lägre än år 1982.

! fast penningvärde ökade den fakiiska utförseln från Sverige förra året med 24,8 %. Skillnaden mellan ökningen i lillståndsgivning och faktisk utför­sel illustrerar svårigheten att från ett enslaka år dra några slutsatser beträf­fande krigsmaterielexporiens uivecklingsiendenser. Den tid som förflyter från det att utförsellillslånd givits lill dess att materielen faktiskt levereras va­rierar kraftigt från materiel till maleriel och kan i vissa fall uppgå till flera år. Detta ger ibland upphov till stora skillnader mellan värdet av givna tillstånd och av faktisk utförsel. Krigsmaterielexporiens andel av den svenska tolalex­porien uppgick år 1984 till 0,90%. Denna relation ligger strax under genom­snittssiffran för hela 1970-talet som uppgick till 0,92 %.

Sedd över tiden ligger sålunda den svenska krigsmaterielexporten på en mycket stabil nivå, omkring en procent av Sveriges lotala export.

Vad gäller krigsmaterielexporiens geografiska spridning kan konstateras att Sverige under lång tid har sålt krigsmateriel till etl fyrtiotal länder. Årli­gen tillkommer något land, något annat faller bort som mottagarland men i stort är kundkretsen stabil. Uppdelade på regioner dominerar Västeuropa med cirka hälften av värdet av leveranserna underår 1984. Av de västeurope­iska länderna har ökningstakten varit mest markant när det gäller de nordiska länderna.

Som allmän kommentar vill jag dock anföra att den ökning av exporten till Västeuropa som har skett under år 1984 inte förändrat handelsmönstret med avseende på de enskilda länderna. Vapen och ammunition är den domineran­de kategorin. Denna kategori omfattar ett rikt register av den vapen- och am­munitionstillverkning som finns i Sverige. Även krut- och sprängämnen samt "övrig materiel'", vilken innefattar bl. a. elektronisk apparatur, är betydelse­fulla exportposter på den västeuropeiska marknaden.

En hög självförsörjningsgrad när det gäller försvarsmateriel ingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. På viktiga försvarsmateriel-områden måste därför Sverige ha en inhemsk produktionskapacitet. Här­om råder en bred enighet. Det svenska försvaret är emellertid en alltför liten avnämare för att den inhemska industrin skall kunna få den bredd och effektivitet som är nödvändig. De svenska försvarsbeställningama kan exempelvis i regel inte ge kontinuitet i produktionen. Vi måste därför tillåta en export av försvarsmateriel från Sverige för att kunna hålla uppe

Skr. 1984/85:223

5

produktionskapaciteten och den tekniska utvecklingsnivån. .Även hä/om råder en bred politisk enighet. Men villkoret äi då atl detla sker med en betydande restriktivilel och i enlicihci med de riktlinjer som riksdugen har uppställt.

.Allvarliga niisslaiikar har under det senaste året riktals inoi alt en del l()r-s\'arsniatcrielle\"eranscr från Sverige icke skett i enlighet med dessa rikilin-ier. Misstankarna gäller lc\'eranscr sedan 197()-uilel. Elt onifnttandc utred­ningsarbete har därför sedan en tid pägåt! för att i detalj klarlägga dessa för­hållanden. Enligt vad jag inhämtat bedrivs utredningarna i fråga skyndsami och metl slor omsorg.

När resultatet av detla arbete föreligger kommerjag alt redovisa de åtgär­der som kan visa sig vara påkallade. Men jag vill redan nu med skärpa framhålla atl det är ett oeftergivligt krav alt företagen respekterar och följer den lagstiftning och de regler för vapenexporten som skärptes så sent som år 1983.

Jag hemställer att regeringen

dds bereder riksdagen tillfälle atl ta del av vad jag har anfört i det före­gående. dds till riksdagen överlämnar redogörelsen för den svenska krigsma­terielexporten år 1984.,

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hans hemställan.

Skr. 1984/85:223

o

Bilaga

Svensk krigsmaterielexport år 1984

Allinän liakgrund

Krigsmalerielinspeklionen (KMI) följer noga utvecklingen av den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel. De företag som har lillsländ att bedriva verksamhet pä krigsmaterielområdet - f. n. omkring 120. varav ett sextiotal är akliva - är skyldiga au lämna uppgifler i olika hän­seenden till KMI. Detta material jämle uppgifter som inspektionen tar fram på annat sätt analyseras och bearbetas inom KMI. Den statistik som därvid tas fram har tidigare presenlerals endast för regeringen i inspektionens årsbe­rättelse som normall avlämnas under juni månad. 1 propositionen (1984/ 85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttala­de regeringen sin avsikt att varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Mot denna bakgrund har föreliggande pro­memoria utarbetats.

Utförseltillständ

1 budgetpropositionen lämnar utrikesdepartementet varje år uppgifl om värdet av de utförseltillstånd som har utfärdats under föregående kalenderår.

Antalet inkomna utförselärenden har under senare år legat mellan 1 500 och 2 000. Den övervägande delen av dessa har gällt utförsel av enslaka vapen oeh annan krigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförseltillstånd fat­tas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattning eller inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel meddela sådant tillstånd. 1 värde räknat har ca 95% av krigsmaterielexporten skett efter regeringsbeslut.

Tabell 1. Utförseltillstånd (rörsäljningar) av krigsmateriel under åren 1980-1984.

Är

Totalt värde

Härav reg.

7n av total-

Antal

mkr.

beslul mkr.

värdet

reg. beslul

1980

2021,9

1919,5

95

121

1981

1 542,3

1445,7

94

166

1982

1930,9

\ 838,6

95

178

1983

2017,3

1915,6

95

153

1984

2241,1

2145,4

96

204

Av tabell 2 (på nästa sida) framgår att den sammantagna volymen av bevil­jade utförseltillstånd ökat med 5,4 % under år 1984. Som tabellen också utvi­sar ligger värdet av beviljade tillstånd dock lägre än under år 1982.

Skr. 1984/85: 223

1

r-.u

n.ll

2. Utrörseitillstånd (filrsiiljningarl a\ krigsmalerid iiiidur iiren 19SI1-19K4 i lit-piimlt (iri.-er iicli i 1V(>S iirs prisnivå ' jämte den pruiendiella volynifuraiuiriiijien.

k\

\'ii; elc i

löpan

ide

Vniclc-

i 1

'Ö8

iiri;

Voivniföniiidrin;;

priici iiiKi.

pri.sci-

nil

kr.

';,.

lo.sn

202).0

7.V1.7

-i-ll.n

1'XS!

1 5'l 1.3

524.2

-.30.5

19S2

! 930.y

.iS.";.!

+1 1 .0

|fJ,S3

2017.3

54U..S

-  7.5

19,'

2.-il.l

57(1.2

-h 5.'5

'Vid |-irisor.ir;ikuiuiicii tuir .SC'B:s ;illnuiiin;] cxportiirisiiklf.s IVir vcrkflndsproiiiikicr

{aivliskii leveranser

i)et förekommer många olika uppgifter om det årliga värdet av svensk krigsmaterielexport. KMl:s statistik grundar sig pä de uppgiUcr inspektionen tar in direkt från varje exportfiireiag rörande värdet alevererad materiel.

Tabell 3 visar värdet i miljoner kronor av svensk krigsmaterielexport under den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen framgär även krigsmaierielens andel av Sveriges totala export.

lahell 3. Värdet a' svensk kngsmatericlcxport under åren 1975-I9JM i löpande priser och 1958 års prisnivå", m.m.

År

Sveriges toiala

Krigsmaterielexport

export

löpande

andelav

1968 års

volymförändring

mkr.

priser

lolalexporlen

priser

%

mkr.

"A.

mkr.

1975

72012

536

0.74

315

-

1976

80195

502

0,62

266

-15,5

1977

85680

695

0,82

338

-f27,l

1978

98161

905

0,92

395

-1-16,8

1979

1180311

1671

1,41

677

-1-71,4

19S0

130800

2078

1,-50

775

+ 14,5

1981

144 523

1697

1.17

577

-25,5

1982

167 975

1588

0.95

481

-16,6

1983

210310

1658

0,79

444

- 7,7

1984

242 51 Hl

2178

0.90

554

-F24,8

Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exporlprisindex för verkstadsprodukter använts.

Krigsmaierielens andel av vår lolala export ökade för år 1984 med 0,11 procentenheter eller från 0,79 % år 1983 till 0,90 7o. Andelen för år 1984 lig­ger något under genomsnittssiffran för 1970-talet som var 0,92 %.

Som alltid gälier att förändringar från ett år lill ett annal inte ger underlag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. Av tabellen framgär dock att den svenska krigsmaterielexporten, sedd över tiden, tigger på en stabil nivå, omkring en procent av Sveriges totala export.

En jämförelse av tabellerna 1,2 och 3 ger vid handen alt det sammanlagna värdet av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under samma år.

Skr. 1984/85: 223

K

Skillnaderna har flera orsaker. Tillstånden gäller inte för leveranser under etl visst kalenderår ulan kan beröra flera, antingen genom etl ursprungliszl beslut eller genom etl eller flera förlängningsbeslut. När leverans till följd av eti tillstånd kan komma au äga rum ärsälcdcs inte helt förulsebarl lill vissi år. Sådana "ackumulerade"' leveranser kan alltså ge starka effekter på ett ensta­ka år. Effekterna kan iiven lörstiirkas av uppkomna koslnadslillägg. Vid se­nareläggning av leveranser kan exportvärdet också påverkas av kursutveck­lingen. De fakiorer som pä detta sätt päverkar exportsiffran for ett givet ka­lenderår följer oftast större affärsavslut. För år 1984 uppgick bara kursvins­terna till över 100 miij. kr.

Krigsinaterieleiis fördelning

Ser man till olika kategorier inom begreppet krigsmaleriel är huvudområ­det vapen och ammunition def som dominerar den svenska krigsmateriel­exporten. För år 1984 svarar den för drygt tre fjärdedelar. Enstaka år, t. ex. år 1979, har andelen sjunkil, närmast tillföljd av-som år 1979-fartygsleve­ranser lill relativt höga värden, eller försäljningar av flygplan som under de ti­digare åren av 1970-talet. Fördelningen framgår av tabell 4.

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr. under åren 1975-1984 turde-lat på sex olika huvudområden.

1975

1976

1977

1978

1979

a) Vapen och ammunition

(inkl. för jakl och sport)

261.7

225,4

340,8

638,8

1114,3

b) Krut- och sprängämnen

samt vissa ländmedel (inkl.

för civilt bruk)

32,0

35,6

32,4

45,1

39,7

c) Pansrade fordon jiimle

utrustning

20.7

23,8

21,8

3,6

0,7

djKrigsfartyg jämte

utrustning

326,1

e) MiUtära luftfartyg och

delar därtill samt fallskärmar

46,6

110,3

82,9

27,8

50,2

f) Övrig materiel

175,3

107,3

217,5

189,8

140,4

Summa

536,3

502,4

695,4

905,1

1671,4

1980

1981

1982

1983

1984

a)

Vapen och ammunilion (inkl. för jakt och sport)

1588,0      1364,1       1156,1       1151,1       1640,7

b)

Krut- och sprängämnen samt vissa ländmedel (inkl.

för civilt bruk)

44,9

53,0

103,1

117,8

137,0

c)         Pansrade fordon jämle

utrustning

9,6

6,7

7,4

6,5

1,2

djKrigsfartyg jämte

utrustning

101,2

-

-

-

-

e)        Mililära luftfartyg och

delar därtill samt fallskärmar      35,8

30,2

62,9

51,8

101,9

f)                                  Övrig materiel

298,4

243,0

258,2

330,9

297,2

Summa

2077,9      1697,0      1587,7      1658,1      2178,0

Kategorin övrig krigsmateriel omfattar bl. a. övningsmateriel, radar, un­derhålls- och dllverkningsutrustning samt - en växande andel - elektronik.

Skr. I9S4/85:22.

Geografisk spridning

Den i loregäendc tabeller redovisade lotala omfattningen av krigsmate­rielexporten och vad den huvudsakligen besu'ir ;iv kompletteras i följande sammanställningar av dess destinationer, dels til! skilda regioner underen 10-ärsperiod. dels till varje enskilt land för år 1984,

Tabell 5. krigsmaterielexporiens fordelnin); på rejioner i procent av värdet under åren 1975-1984.

1975

iy76

1977

1978

1979

Europa (väsl)-'

70

79

68

54

56

Nordamerika

3

,1

5

2

2

Sydamerika

1

1

2

5

2

Asien

20

15

25

36

39

Afrika

6

2

0

3

1

Oceanicn

0

0

0

0

0

Europa (ösl)

0

0

0

0

0

Amal länder

34

39

37

38

39

1980

1981

1982

1983

1984

Europa (väst)'

55

62

52

48

.50

Nordamerika

1

1

8

7

7

Sydamerika

6

0

0

2

8

Asien

27

33

32

30

19

Afrika

10

2

6

12

15

Oceanien

1

1

2

1

1

Europa (öst)

0

0

0

0

0

AnLil länder

43

37

43

41

42

' Västeuropa plus Jugoslavien.

Av tabell 5 framgår att Västeuropa har ökat sin andel som mottagare av svensk krigsmaterielexport från 48 till 50% mellanåren 1983 och 1984 medan Asien gått ned från 30 till 19% under samma period. Sydamerika har ökat från 2 till 8 %. Inte heller av denna jämförelse mellan två enstaka år kan någ­ra säkra slutsatser om trender dras. Tabellen i sin helhet visar snarare endast att tämligen starka fluktuationer kan förekomma.

Skr. 1984/85:223

1 at>'.:!l 

(I. 

iC.vporlcn i Ikr. av krigsmateriel år 1984 fördelad på länder (inom parenle.s ex­porten år 1983).

Amerikas Förcnia Suucr

123 641

(  62 23,';)

.A.!j:c;uiiv,ä

35 255

(-)

.Australien

26 ,S48

(  13 483)

Kavliiidus

60

(-)

Belgien

1 855

( 13 5121

Brasilien

44 941

(    1 367)

Bulga.ricr)

1 673

(-)

Canada

3231(1

( 45 229)

ianmark

85 045

( 79.348)

Ecu;idor

49 102

(-)

Finland

108840

( 53 39.1

Frankrike.

24 927

( 52 497)

Ffirbiindsrepublikcn Tyskland

.55 120

(101 3.0)

Gahori

6 3.30

(-)

Grekland

564

(   7261)

Hongkong

34

(-)

Indien

53 986

(131900)

Indonesien

69072

I  24 728)

Irland

13 103

(   16026)

Island

75

(        52)

Italien

298 325

(159266)-'

Japan

.9085

( 44 143)

Jugoslavien

39357

( 37 952)

Luxemburg

48

(        97)

Malaysia

63 742

(100157)

Nederländerna

12975

(  10495)

Nigeria

293740

(196769)

Norge

135801

( 60 888)

NyaCaledonien

15

(        48)

Nya Zeeland

596

(      584)

Pakistan

6 545

( 48716)

Peru

113

( 32361)

Portugal

4719

(    4 512)

Rumänien

285

(-)

Schweiz

16436

( 83 987)

Singapore

187926

(122 417)

Spanien

34707

(      239)

Storbritannien

182112

( 64820)

Tunisien

16023

(      309)

Tyska Demokratiska Republiken

8

(         6)

Venezuela

36916

(-)

Österrike

75671

( 43305)

Summa

2177926

'Siffrorna i denna redogörelse har, beträffande de uppgifter som hämtats ur 1983 års statistik, reviderats avseende exporten till Italien. På grund av eftersläpning i statisti­ken har ca 95 milj. kr. kommit att bokföras på år 1984 trots all den fakiiska exporten hänför sig till år 1983. 1 föreliggande redogörelse har detta belopp rätteligen lagts till 1983 års siffror.

Exporten omfattade under år 1984 alltså 42 länder (år 1983 var antalet 41). Till länder med små värden har exporten huvudsakligen bestått av enstaka skjutvapen och ammunition för jakt eller sport.

Exporten till de nordiska länderna har ökat betydligt som framgår av tabell 6. Sammantaget är ökningen 136 milj. kr. Andra länder som visar en stark ök­ning underår 1984 i förhållande till föregående år är Spanien, Storbritannien och Österrike medan däremot Frankrike, Västtyskland och Schweiz minskat.

Skr. 1984/85:223

11

\'"idare framgär av labell 6 alt värdena för de länder i Asien som under år 1984 mottagii svensk krigsmaterielexport i allmänhet har minskal. Leve­ranserna lill Indonesien är ett fullföljande av ålaganden som hänger sam­man med tidigare lufivärnsförsäljningar.

För Nordamerikas vidkomiiiaiidc kan noleras att exporten till USA för­dubblats medan exporten lill Canada har sjunkit.

1 Sydamerika har i förhållande lill år 1983 flera länder tillkommit som kö­pare av svensk krigsmaleriel. Del gäller .'Vrgcntina, Ecuador och Venezuela. Exporten lill dessa länder består i allt väsentligt av luftvärnsutruslning.

1 Afrika intar Nigeria en fortsatt dominerande ställning. Liksom år 1983 ul­görs exporten av arlillerimaieriel.

Ftirsiiljning av tillverkningslicenser

Underår 1984 har regeringen i sex fall lämnat tillstånd till upplåtelse av till-verkningsräll utom riket. Två av dessa gäller för tillverkning i Schweiz och vardera ett för tillverkning i Japan, Canada, Brasilien och Förbundsrepubli­ken Tyskland.

Prövningen av licensärenden sker i alll väsentligt på samma grannlaga sätt som när det gäller export av hårdvara. Därvid görs en genomgång av relevan­ta delar av licensavtalet, varvid särskild vikt fästs vid frågor rörande omfatt­ningen av licensen, tidsaspekter, reexportklausuler m. m.

Större exporterande förelag

Det finns f. n. ca 50 ex|X)rtörer av krigsmateriel. Av dessa är ca 20 mindre företag med tillstånd atl handla med jakl- och sportskyttevapen. Under år 1984 har 20 företag exporterat för mer än 1 milj. kr.

De dominerande företagen är AB Bofors och affärsverket FFV. Bofors är det ojämförligt största. Tillsammans svarar de två företagen för drygt 80 % av den svenska krigsmaterielexporten under år 1984. Philips Elektronikindu­strier kommer närmast efter dessa båda dominerande tillverkare. Som num­mer fyra i storieksklassen 50 till 100 milj. kr. återfinns försvarets materiel­verk. Sex företag har exporterat för mellan 10och30milj. kr. DetärFFVUn-derhåll, FFV Norma AB, Volvo Flygmotor AB, Saab-Scania AB, Lindes­bergs Industri AB och[REDACTED_EFTERNAMN] Radio Systems AB. De övriga exportörerna är Contraves Svenska AB, Air Target Sweden AB, Bofors Aerotronies AB, AB[REDACTED_EFTERNAMN] &margin-right:1.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:3.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Tillsammans svarade dessa 20 företag för 99,9 % av den svenska krigsmate­rielexporten år 1984.

Norstedts rryckeri, Stockholm 1985