Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78: 49 Regeringens proposition 1977/78: 49

om inflationsskydd för inkomstskatteskalan, m. m.;

beslutad den 20 oktober 1977.

Regeringen föreslår riksdagen atl antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsproiokoll.

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås alt den statliga inkomstskallen sänks för 1978 års inkomsler och atl skatteskalan inflalionsskyddas. Skattesänkningen för de slora löntagargrupperna är mellan 1 200 kr. och 2 600 kr. Inflalionsskyddet av skatteskalan erhålls genom alt skalan knytes lill en s. k. basenhet. Basen­heten det första årel utgör ell belopp av 5 000 kr. Denna basenhet omräknas åriigen med hänsyn lill konsumentprisindex, rensal från effekten av ändringar i mervärdeskalleullagel.

1 Riksdagen 1977/78. I saml. Nr 49

Prop.1977/78:49

2

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

Härigenom  föreskrives atl   10 v;   1 mom.  lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lyddse 10 § 1   mom .Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjeslifielser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. Grundbeloppet ulgör:

när beskattningsbar inkomsl icke överstiger 15 000 kronor: 2 procent av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger

15 000 men icke

20 000 kr.

300

20 000          ..

25 000   

      500

25 000          

30 000   '

800

30 000          

..

35 000   .

1 300

35 000    

..  ..

40 000   

   2 050

40 000          

.. 

45 000   

..

   3100

45 000    

..  ..

50 000   

   4 400

50 000          

55 000   :

   6 150

55 000          

..

60 000   

..

    7 950

60 000          

65 000   

..

   9800

65 000    .      

70 000 ..

 11 700

70 000    

80 000   

..

 13 850

80 000    

100 000  ..

 18 650

100 000    

150 000   

 28 450

150 000 kr.

 54 950

15 000 kr. och

20 000

25 000

30 000

35 000

40 000

45 000

50 000

55 000

60 000

65 000

70 000

80 000 100 000 l.=iO 000

4 % 6 % 10% 15 % 21 % 26 %

35

%

36

%

37

%

38

% 43 % 48% 49 % 5.t % 58 %

av återstoden

Ändå att statlig inkomstskall skall uttagas med mer än 100 procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgä till högre belopp än som motsvarar 58 procent av denna inkomstdel.

Med familjestiftelse avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande sladgar har lill huvudsakligt ändamål atl tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska iniressen.

Föreslagen lydelse 105: 1 m o m . Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp.

' Senasie lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senaste lydelse 1976:1079,

Prop.1977/78:49

Föreslagen lydelse

Grundbeloppet ulgör:

när beskattningsbar inkomsl icke överstiger 3 basenheter enhgl lagen (1977:000) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomsiskalt;

2 procent av den beskallningsbara inkomsten;

när beskattningsbar inkomsl överstiger

3 men icke   5 basenheter: grundbeloppet jör   3 basenheter o

"h   4 % av åters

oden:

5    

6                :

    5        

    8 %   

6    

7

    6        

   13%  

7    

8

,    7        

   16%   

8    

.      9

    8        

   21 %  

9    

'    10

.    9        .,

   27%   

10    

    11

   10        

   31 %   

Il    

    12

   11        -

   34%  

12    

   13

   12        

   35 %  

13   

   14

   13        

   40%  

14    

    16

,   14        

   45%  

16    

   20

   16        

.   49%  

20   

   30

   20        

   53 %

30 b

isenl

leler

   30        

   58%

Ändå all statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100 procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå lill högre belopp än som motsvarar 58 procent av denna inkomsldel.

Med familjestiftelse avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har lill huvudsakligt ändamål atl lillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen.

Denna lag Iräder i krafl den 1 januari 1978 och tillämpas försia gången i fråga om 1979 års taxering.

Prop. 1977/78:49

4

2 Förslag till

Lag om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt

Härigenom föreskrives följande.

1

§ Basenhet enligt 10 i; 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt fastslälles av regeringen varje år före ulgången av september månad.

2

§ Basenhet ulgör för varje laxeringsår ell belopp som motsvarar femtusen kronor multiplicerat med årets jämförelsetal. Basenheten avrundas nedåt till helt hundratal kronor.

3

§ Jämförelsetalet för taxeringsåret är det tal som anger förhållandet mellan det allmänna prislägel i augusti månad två år före laxeringsårel och augusti månad år 1977. Jämförelsetalet beräknas med bortseende från de effekter på prisläget som följer av ändrat skatteuttag enligt lagen (1968:430) om mervärdeskall.

Denna lag träder i krafi den 1 januari 1978 och tillämpas försia gången i fråga om 1979 års taxering. Belräffande denna taxering är basenheten 5 000 kronor.

Prop.1977/78:49

5

Bilaga

3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt

Härigenom föreskrives atl de tabeller som avses i 7 !; 1 mom. och 8 S lagen (1958:295) om sjömansskatt' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Tabeller för beräkning

av sjömansskatt

Fjärrfart

Tabell F kolumn 1

(Ogifi sjöman utan barr

1)

Beskattningsbar mänadsinkomst,

Skatt på inkomst vid skiktets nedre

Skatt på inkomst utöver skiktels

kr

gräns, kr

nedre gräns

I 450- 1 800

1  800- 2 400

2  400- 3 000

3  000- 3 600

 3 600- 4 200

10,50 112 301 541 817

-1- 29,0 % + 31,5 % + 40,0 96 + 46,0 % -(- 54,5 %

4 200- 4 800

4  800- 5 400

5  400- 6 000

6  000- 6 600

1 144

1    510

 1888

2  284

+ 61,0 96 + 63,0 96 + 66,0 96 + 73,0 96

6  600- 7 200

7  200- 7 800

7  800- 8 400

8  400- 9 000

2  722

3    166

 3613

4  060

+ 74,0 % + 74,5 96 + 74,5 96 + 77,0 96

9 000- 9 600 9 600-10 000

10 000-12 600

12 600-

4 522

4  993

5    307

 7 348

+ 78,5 % + 78,5 % + 78,5 96 + 83,5 %

' Lagen omtryckt 1970:933. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974777 2 Senaste lydelse 1976:1082.

Prop.1977/78:49

Nuvarande lydelse

Tabell F kolumn 2-3

(Gift sjöman)

Beskattningsbar

Skatt på inkomst

Skatt pä inkomsl

månadsinkomst.

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr.

gräns, kr.

nedre gräns

1 990- 2 400

11,75

+ 32,5 96

2 400- 3 000

145

+ 39,5 96

3 000- 3 600

382

+ 46,0 96

3 600- 4 200

658

+ 54,5 %

4 200- 4 800

985

+ 61,0 96

4 800- 5 400

1351

+ 62,5 96

5 400- 6 000

1 726

+ 66,5 %

6 000- 6 600

2125

+ 72,5 96

6 600- 7 200

2 560

+ 74,0 96

7 200- 7 800

3 004

+ 74,5 96

7 800- 8 400

3 451

+ 74,5 96

8 400- 9 000

3 898

+ 77,0 96

9 000- 9 600

4 360

+ 78,5 96

9 600-10 000

4831

+ 78,5 96

10 000-12 600

5 145

+ 78,5 %

12 600-

7 186

+ 83,5 %

Tabell F kolumn 4

(Ogift sjöman med barn)

Beskattningsbar

Skau pä inkomst

Skatt på inkomst

mänadsinkomst,

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr

gräns, kr.

nedre gräns

2 150- 2 400

12,25

+ 31,5 %

2400- 3000

91

+ 35,0 9-6

3 000- 3 600

301

+ 46,5 96

3 600- 4 200

580

+ 50,5 %

4 200- 4 800

883

+ 61,0 %

4 800-5 400

1249

+ 62,0 96

5400- 6000

1621

+ 64,5 %

6000- 6600

2 008

+ 71,5 96

6 600- 7 200

2 437

+ 73,5 %

7 200- 7 800

2 878

+ 74,5 %

7 800- 8 400

3 325

+ 74,5 %

8 400- 9 000

3 772

+ 76,0 %

9000- 9600

4 228

+ 78,5 %

9 600-10 000

4 699

+ 78,5 %

10 000-12 800

5013

+ 78,5 %

12 800-

7211

+ 83,5 96

Prop.1977/78:49

Nuvarande lydelse

Tabell F kolumn U

(Utländsk sjöman)

Beskattningsbar

Skalt på inkomst

Skatt på inkomst

mänadsinkomst.

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr.

gräns, kr.

nedre gräns

1 500- 1 800

10,00

+ 13,0 %

1 800- 2 400

49

+ 13,5 %

2 400- 3 000

130

+ 35,5 %

3 000- 3 600

343

+ 41,5 96

3 600- 4 200

592

+ 49,0 %

4 200- 4 800

886

+ 55,0 96

4 800- 5 400

1216

+ 56,5 %

5 400- 6 000

1555

+ 59,5 96

6 000- 6 600

1912

+ 65,5 96

6 600- 7 200

2 305

+ 66,5 %

7 200- 7 800

2 704

+ 67,0 %

7 800- 8 400

3 106

+ 67,0 96

8 400- 9 000

3 508

+ 69,5 %

9 000- 9 600

3 925

+ 70,5 96

9 600-10 000

4 348

+ 70,5 96

10 000-12 600

4 630

+ 70,5 %

12 600-

6 463

+ 75,0 96

Närfart

Tabell N kolumn 1

(Ogift sjöman utan barn)

Beskattningsbar mänadsinkomst, kr

Skatt pä inkomst vid skiktets nedre gräns, kr.

Skatt på inkomst utöver skiktets nedre gräns

690- 1 200

9,75

1 200- 1 800

150

1 800- 2 400

324

2 400- 3 000

522

3 000- 3 600

774

3 600- 4 200

1056

4 200- 4 800

1395

4 800- 5 400

1 764

5 400- 6 000

2 142

6 000- 6 600

2 547

6 600- 7 200

2 988

7 200- 7 800

3 435

7 800- 8 400

3 882

8 400- 9 000

4 329

9000- 9600

4 797

9 600-10 000

5 268

10 000-12 600

5 582

12 600-

7 623

+ 27,5 % + 29,0 96 + 33,0 

% 

+ 42,0 96 + 47,0 96

+ 56,5 % + 61,5 % + 63,0 96 + 67,5 96 + 73,5 9

é

+ 74,5 % + 74,5 

% 

+ 74,5 96 + 78,0 %

+ 78,5 96 + 78,5 96 + 78,5 96 + 83,5 96

Prop. 1977/78:49

Nuvarande Ivdelse

Tabell N kolumn 2-3

(Gift sjöman)

Beskattningsbar

Skatt pä inkomst

Skatt på inkomsl

mänadsinkomst,

vid skiktets nedre

ulöver skiktets

kr

gräns, kr.

nedre gräns

1 260- 1 800

12,40

+ 29,0 96

1 800- 2 400

169

+ 32,5 96

2400- 3000

364

+ 42,0 96

3000- 3600

616

+ 47,0 96

3 600- 4 200

898

+ 56,0 96

4 200- 4 800

1234

+ 61,5 %

4 800- 5 400

1603

+ 63,0 %

5 400- 6 000

1981

+ 67,5 %

6 000- 6 600

2 386

+ 73,5 %

6 600- 7 200

2 827

+ 74,0 96

7 200- 7 800

3 271

+ 74,5 96

7 800- 8 400

3718

+ 74,5 9é

8400- 9000

4 165

+ 78,0 96

9 000- 9 600

4 633

+ 78,5 %

9 600-10 000

5 104

+ 78,5 %

10000-12 600

5418

+ 78,5 %

12 600-

7 459

+ 83,5 %

Tabell N kolumn 4

(Ogift sjöman med barn)

Beskattningsbar

Skatt pä inkomst

Skatt pä inkomst

månadsinkomst.

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr.

gräns, kr.

nedre gräns

1 420- 1 800

9,80

+ 29,0 %

1 800- 2 400

120

+ 31,0 %

2400- 3000

306

+ 38,0 96

3 000-3 600

534

+ 46,5 96

3 600- 4 200

813

+ 53,5 96

4 200- 4 800

1 134

+ 61,0 %

4 800- 5 400

1500

+ 62,5 96

5 400- 6 000

1875

+ 66,0 96

6 000-6 600

2 271

+ 72,0 96

6 600- 7 200

2 703

+ 74,0 96

7 200- 7 800

3 147

+ 74,5 %

7 800- 8 400

3 594

+ 74,5 96

8400- 9000

4 041

+ 77,0 %

9000- 9600

4 503

+ 78,5 96

9 600-10 000

4 974

+ 78,5 96

10000-12 800

5 288

+ 78,5 96

12 800-

7 486

+ 83,5 %

Prop,1977/78:49

Nuvarande lyddse

Tabell N kolumn U

(Utländsk sjöman)

Beskattningsbar månadsinkomst, kr.

Skatt på inkomst vid skiktets nedre gräns, kr.

Skatt på inkomst utöver skiktets nedre gräns

720- 1 200

11,00

1 20O- 1 800

95

1 800- 2 400

203

2 40O- 3 000

329

3 000- 3 600

554

3 600- 4 200

809

4 200- 4 800

1 112

4 80O- 5 400

1445

5 400-6 000

1784

6 000- 6 600

2 147

6 60O- 7 200

2 543

7 200- 7 800

2 945

7 800-8 400

3 347

8400- 9000

3 749

9 000- 9 600

4 169

9 600-10 000

4 595

10 000-12 600

4 877

12 60O-

6 710

+ 17,5

96

+ 18,0

96

+ 21,0

96

+ 37,5

96

+ 42,5

96

+ 50,5 96 + 55,5 

% 

+ 56,5 96 + 60,5 96 + 66,0 96

+ 67,0 96 + 67,0 96 + 67,0 96 + 70,0 

%

+ 71,0

96

+ 70,5

96

+ 70,5

96

+ 75,0

96

Prop. 1977/78:49

Föreslagen lydelse

Tabeller för beräkning av sjömansskatt

Fjärrfart

Tabell F kolumn 1

(Ogift sjöman utan barn)

10 Bilaga

Beskattningsbar

Skatt på inkomst

Skatt pä inkomst

månadsinkomst.

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr.

gräns, kr.

nedre gräns

1 500- 1 800

10,50

+ 29,5 96

1 800- 2 400

99

+ 30,0 96

2 400- 3 000

279

+ 35,5 96

3 000- 3 600

492

+ 41,0 96

3 600- 4 200

738

+ 48.5 96

4 200- 4 800

1029

+ 55,0 %

4 800- 5 400

1359

+ 59,5 96

5400- 6000

1 716

+ 63,5 96

6000- 6600

2 097

+ 69,5 %

6 600- 7 200

2514

+ 72,5 96

7 200- 7 800

2 949

+ 74,5 96

7 800- 8 400

3 396

+ 74,5 %

8 400- 9 000

3 843

+ 77,5 %

9 000- 9 600

4 308

+ 78,5 96

9 600-10 000

4 779

+ 78,5 96

10 000-12 600

5 093

+ 78,5 96

12 600-

7 134

+ 83,5 %

Tabell F kolumn 2-3

(Gift sjöman)

Beskattningsbar

Skatt pä inkomst

Skatt pä inkomst

månadsinkomst.

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr

gräns, kr.

nedre gräns

2 03O- 2 400

1015

+ 30,5 %

2 40O- 3 000

123

+ 35,5 96

3 000-3 600

336

+ 40,5 96

3 600- 4 200

579

+ 48,5 96

4 200- 4 800

870

+ 55,0 96

4 800-5 400

1200

+ 59,5 96

5 400-6 000

1557

+ 63,0 96

6 000-6 600

1935

+ 69,5 %

6 600- 7 200

2 352

+ 72,5 96

7 200- 7 800

2 787

+ 74,5 %

7 800- 8 400

3 234

+ 74,5 96

8 400- 9 000

3 681

+ 77,0 96

9 000- 9 600

4 143

+ 78,5 96

9 600-10 000

4614

+ 78,5 96

10 000-12 600

4 928

+ 78,5 96

12 600-

6 969

+ 83,5 %

Prop.1977/78:49

11

Föreslagen lydelse

Tabell F kolumn 4

(Ogift sjöman med barn)

Beskattningsbar

Skatt på inkomst

Skatt pä inkomsl

mänadsinkomst.

vid skiktets nedre

utöver skiktels

kr

gräns, kr.

nedre gräns

2 190- 2 400

10,05

+ 29,5 96

2 400- 3 000

72

+ 33,5 96

3 000- 3 600

273

+ 39,5 %

3 600- 4 200

510

+ 45,5 %

4 200- 4 800

783

+ 53,5 96

4 800-5 400

1 104

+ 58,5 %

5 400- 6000

1455

+ 62,0 %

6 000-6 600

1 827

+ 68,0 %

6 60O- 7 200

2 235

+ 71,0 96

7 200- 7 800

2 661

+ 74,5 96

7 800- 8 400

3 108

+ 74,5 96

8 400- 9 000

3 555

+ 76,5 96

9 000- 9 600

4014

+ 78,5 96

9 600-10 000

4 485

+ 78,5 96

10 000-12 800

4 799

+ 78,5 96

12 80O-

6 997

+ 83,5 96

Tabell F kolumn U

(Utländsk sjöman)

Beskattningsbar

Skalt pä inkomst

Skatt på inkomst

mänadsinkomst.

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr

gräns, kr.

nedre gräns

1 550- 1 800

10,25

+ 11,5 96

1 80O- 2 400

39

+ 12,0 %

2 400-3 000

111

+ 32,0 96

3 000- 3 600

303

+ 36,5 %

3 600- 4 200

522

+ 43,5 96

4 200- 4 800

783

+ 49,5 96

4 800- 5 400

1080

+ 53,5 %

5 400- 6 000

1401

+ 56,5 96

6 000- 6 600

1740

+ 63,0 96

6600- 7 200

2118

+ 65,0 %

7 200- 7 800

2 508

+ 67,0 96

7 800- 8 400

2 910

+ 67,0 96

8 400- 9000

3 312

+ 69,5 %

9 000- 9 600

3 729

+ 70,5 96

9 600-10 000

4 152

+ 71,0 96

10 000-12 600

4 436

+ 70,5 96

12 600-

6 269

+ 75,0 96

Prop. 1977/78:49

12

Föreslagen lydelse

Närfart

Tabell N kolumn 1

(Ogift sjöman utan barn)

Beskattningsbar

Skatt på inkomst

Skatt på inkomst

månadsinkomst.

vid skiktets nedre

ulöver skiktets

kr

gräns, kr.

nedre gräns

740- 1 200

11,50

+ 27,5 96

1 200- 1 800

138

+ 29,0 96

1 800- 2 400

312

+ 30,5 96

2 400- 3 000

495

+ 37,0 96

3 000-3 600

717

+ 42,0 96

3 600- 4 200

969

+ 50,0 96

4 200- 4 800

1 269

+ 56,5 96

4 800- 5 400

1608

+ 60,0 96

5 400- 6 000

1968

+ 64,5 96

6 OOO- 6 600

2 355

+ 70,5 96

6 600- 7 200

2 778

+ 73,0 96

7 200- 7 800

3216

+ 74,5 96

7 800- 8 400

3 663

+ 74,5 96

8 400-9 000

4 110

+ 78,5 96

9 000- 9 600

4 581

+ 78,5 96

9 600-10 000

5 052

+ 78,5 96

10 000-12 600

5 366

+ 78,5 96

12 600-

7 407

+ 83,5 96

Tabell N kolumn 2-3

(Gift sjöman)

Beskattningsbar

Skatt pä inkomsl

Skatt pä inkomst

månadsinkomst.

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr.

gräns, kr.

nedre gräns

1 300- 1 800

11,00

+ 29,0 96

1 800- 2 400

156

+ 30,5 %

2400- 3000

339

+ 36,5 96

3 000-3 600

558

+ 42,5 96

3 600- 4 200

813

+ 49,5 96

4 200- 4 800

1 110

+ 56,0 96

4 800- 5 400

1446

+ 60,0 96

5 400- 6 000

1806

+ 64,5 96

6 000- 6 600

2 193

+ 70,5 96

6 600- 7 200

2616

+ 73,0 96

7 200- 7 800

3 054

+ 74,5 96

7 800- 8 400

3 501

+ 74,5 96

8 400- 9000

3 948

+ 78,0 96

9 000- 9 600

4416

+ 78,5 96

9 600-10 000

4 887

+ 78,5 96

10 000-12 600

5 201

+ 78,5 96

12 600-

7 242

+ 83,5 %

Prop.1977/78:49

13

Föreslagen lydelse

Tabell N kolumn 4

(Ogift sjöman med barn)

Beskattningsbar

SkaU på inkomst

Skatt på inkomst

månadsinkomst,

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr

gräns, kr.

nedre gräns

1 470- 1 800

11,30

+ 29,0 96

1 800- 2 400

107

+ 29,5 %

2 40O- 3 000

284

+ 35,0 96

3 000-3 600

494

+ 40,5 96

3 600- 4 200

737

+ 47,5 96

4 200- 4 800

1022

+ 55,0 96

4 800- 5 400

1352

+ 59,0 96

5400- 6000

1 706

+ 63,0 %

6 OOO- 6 600

2 084

+ 69,0 96

6 600- 7 200

2 498

+ 72,0 96

7 20O- 7 800

2 930

+ 74,5 96

7 800-8 400

3 377

+ 74,5 96

8 400- 9 000

3 824

+ 77,0 96

9000- 9600

4 286

+ 78,5 96

9 600-10 000

4 757

+ 78,5 96

10 000-12 800

5 071

+ 78,5 96

12 800-

7 269

+ 83,5 96

Tabell N kolumn U

(Utländsk sjöman)

Beskattningsbar

Skatt på inkomst

SkaU på inkomsl

månadsinkomst,

vid skiktets nedre

utöver skiktets

kr.

gräns, kr.

nedre gräns

760- 1 200

10,20

+ 17,0 96

1 200- 1 800

85

+ 18,0 96

1 800- 2 400

193

+ 19,0 96

2 400- 3 000

307

+ 32,5 96

3 000- 3 600

502

+ 38,5 96

3 600- 4 200

733

+ 44,5 96

4 200- 4 800

1000

+ 50,5 96

4 800- 5 400

1303

+ 54,0 %

5400- 6000

1627

+ 58,0 96

6000- 6600

1975

+ 63,0 96

6 600- 7 200

2 353

+ 66,0 96

7 200- 7 800

2 749

+ 67,0 96

7 80O- 8 400

3 151

+ 67,0 96

8 400- 9 000

3 553

+ 70,5 %

9 000- 9 600

3 976

+ 70,5 96

9 600-10 000

4 399

+ 70,5 96

10000-12 600

4 681

+ 70,5 96

I2 60O-

6514

+ 75,0 96

Prop.1977/78:49

14

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1978.

De nya tabellerna lillämpas från och med ikraftträdandet vid redares avräkning med sjöman av belopp som utgör beskattningsbar inkomsl. Äldre lydelse av tabellerna gäller dock fortfarande i fråga om sjömansskall som har avräknats eller bort avräknas från beskattningsbar inkomst före ikraftträ­dandet av denna lag.

Prop.1977/78:49

15

4 Förslag till

Lag om ändring 1 kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrives alt punkt 2 av anvisningarna till 50 5; kommunal skallelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande Ivdelse

Föreslagen lyddse

Anvisningar

till 50;;

2.' Vid bedömningen av om skattskyldigs inkomst till icke obetydlig del utgjorts av folkpension iakttages följande. Som folkpension räknas icke barnpension eller vårdbidrag. Den omständigheten att folkpension under ett beskattningsår utgått med ett ringa belopp, t. ex. till följd av alt folkpensionen icke åtnjutits under hela årel, utgör icke hinder mol alt medgiva den skaltskyldige avdrag. Avgörande för bedömningen i detla fall är huruvida folkpensionen, om den utgått i full utsträckning, utgjort en icke obetydlig del av inkomsten. Som folkpension behandlas även tilläggspension i den mån den enligt lagen om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstill­skott.

Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer närmare föreskrifier för avdragsberäkningen enligt nedan angivna grunder.

Avdraget   skall   i   försia   hand

Avdraget   skall   i   försia   hand

bestämmas  med  hänsyn  till  slor-     bestämmas  med  hänsyn  lill  stor-

leken av den skallskyldiges taxerade inkomsl enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Överstiger den­na inkomsl icke visst högsla belopp, skall avdraget beräknas lill vad som behövs för atl den skatlskyldige icke skall påföras statligt beskattningsbar inkomsl. Detla högsta inkomstbe­lopp motsvarar taxerad inkomst för skattskyldig, som under beskatt­ningsåret icke haft annan inkomst än ålderspension enligt 6 kap. 2 i; första styckel lagen (1962:381) om allmän försäkring och därutöver skatteplik­tiga intäkter av ijänsl om samman­lagt 3 800 kronor saml åtnjutit avdrag endasl med 100 kronor enligt 33 t? 2 mom. försia slyckel. För gift skattskyldig, som uppburit folkpen-

leken av den skaitskyldiges taxerade inkomsl enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Överstiger den­na inkomsl icke visst högsla belopp, skall avdraget beräknas till vad som behövs föratt den skattskyldige icke skall påföras slatiigt beskattningsbar inkomst. Detta högsta inkomstbe­lopp motsvarar taxerad inkomst för skattskyldig, som under beskatt­ningsåret icke haft annan inkomst än ålderspension enligt 6 kap. 2 ;:; första siycket lagen (1962:381) om allmän försäkring och därutöver skatteplik­tiga intäkter av ijänsl om samman­lagt 3 300 kronor samt åtnjutit avdrag endast med 100 kronor enligt 33 ;; 2 mom. första stycket. För gift skattskyldig, som uppburit folkpen-

1 Senaste lydelse 1976:1083.

Prop,1977/78:49

16

Nuvarande lydelse

sion med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, be­räknas del högsta inkomstbeloppet med ulgångspunkt från en pension utgörande 77,5 procent av basbelop­pet. För övriga skallskyldiga beräk­nas det med utgångspunkt från en pension utgörande 95 procent av basbeloppet. Sislnämnda beräk­ningsgrund gäller också om gift skaltskyldig under viss del av beskattningsåret uppburit folkpen­sion med belopp som tillkommergifl vars make uppbär folkpension, och under återstoden av året uppburit folkpension med belopp som till­kommer gift vars make saknar folk­pension.

Föreslagen lyddse

sion med belopp som tillkommergifl vars make uppbär folkpension, be­räknas det högsla inkomslbeloppel med utgångspunkt från en pension utgörande 77,5 procent av basbelop­pet. För övriga skallskyldiga beräk­nas del med utgångspunkt från en pension utgörande 95 procent av basbeloppet. Sistnämnda beräk­ningsgrund gäller också om gift skaltskyldig under viss del av beskattningsåret uppburit folkpen­sion med belopp som tillkommer gift vars make uppbär folkpension, och under återstoden av årel uppburit folkpension med belopp som till­kommer gift vars make saknar folk­pension.

Om skallskyldigs statligt taxerade inkomsl överstiger det högsta inkomst-beloppet enligt föregående stycke, reduceras avdraget med belopp motsva­rande 40 procent av överskjulande taxerad inkomst.

Det avdrag som beräknas med hänsyn lill skatlskyldigs statligt laxerade inkomst jämkas, om värdet av skallepliklig förmögenhet överstiger 75 000 kronor. Om förmögenhetsvärdel överstiger 125 000 kronor, skall avdrag icke medgivas. Värdet av sådan fastighet som avses i 24 § 2 mom. denna lag och jordbruksfastighet som i huvudsak användes för bostadsändamål skall inräknas i förmögenhetsvärdel med skäligt belopp. Har den skatlskyldige eller hans make flera fastigheter av sådant slag gälla beslämmelserna enbari en faslighel. 1 första hand avses fastighel som utgör siadigvarande boslad för den skaltskyldige.

Här ovan angivna gmnder för avdragsberäkningen flr frångås, när särskilda omständigheter föranleda del.

Vid beräkning av avdrag för gift skallskyldig iakllages beslämmelserna i 52 § 1 mom. sista stycket.

Överstiger den skallskyldiges statligt laxerade inkomsl icke 36 000 kronor, skall avdrag enligt denna anvisnings­punkt medges med minst 500 kronor. Överstiger inkomsten 36 000 kronor men icke 38 500 kronor ulgör avdraget

Prop.1977/78:49

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

minst ett belopp motsvarande 20 procent av skillnaden mdlan 38 500 kronor och inkomsten i fråga.

Denna lag träder i krafl den 1 januari 1978 och lillämpas forsla gången vid 1979 års taxering.

2 Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 49

Prop. 1977/78:49

18

5 Förslag till

Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623)

Härigenom föreskrives att 22 >:; 3 mom. taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lyddse

22 §

3 m o m. Skaltskyldig, som 3 m o m. Skallskyldig, som

uppburit folkpension, är med undan- uppburit folkpension, är med undan­

lag som anges i andra slyckel skyldig lag som anges i andra styckel skyldig

atl utan anmaning avlämna självde- att utan anmaning avlämna självde­

klaration endast pm hans bruttoin- klaralion endasl om hans bruttoin­

täkt av en eller flera förvärvskällor läkl av en eller flera förvärvskällor

under årel uppgått lill minsl 13 500 under året uppgått lill minsl 14 600

kronor, eller, om hans make uppbu- kronor, eller, om hans make uppbu­

rit folkpension, till minsl 11700 rit folkpension, till minsl 12 600

kronor. Med folkpension avses folk- kronor. Med folkpension avses folk­

pension i form av ålderspension, pension i form av ålderspension,

förtidspension, änkepension och förtidspension, änkepension och

hustrulillägg. Som folkpension räk- hustrulillägg. Som folkpension räk­

nas icke barnpension eller vårdbi- nas icke barnpension eller vårdbi­

drag,

drag.

Bestämmelserna i försia slyckel gälla icke om den skallskyldiges make är skyldig atl ulan anmaning avlämna självdeklaration, om den skallskyldige har varit bosalt i riket endasl en del av beskattningsåret, om han har skattepliktiga förmögenhetslillgångar överstigande 75 000 kronor eller om garantibelopp för fastighel skall upplagas såsom skattepliktig inkomsl för honom. I fråga om makar gälla beslämmelserna i 1 mom. iredje slyckel såvitt avser förmögenhet.

Denna lag iräder i kraft den 1 januari 1978.

' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773. 2 Senaste lydelse 1976:1084.

Prop.1977/78:49

19

6 Förslag till

Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

Härigenom föreskrives atl 2 S 5 mom. samt 4 S 1 mom. uppbördslagen (1953:272)' skall ha nedan angivna lydelse.

Föreslagen lydelse

5 m o m. Skallskyldig fysisk person, som varit bosatt eller stadig­varande vistats här i riket under någon del av beskattningsåret åtnju­ter särskild skallereduktion med 400 kronor.

Nuvarande lydelse

2

§

5 m o m.  Skattskyldig fysisk person över 16 år, som varit bosall eller stadigvarande vistats här i riket under någon del av beskattningsåret och som under beskattningsåret haft A-inkomst enligt 9§ 3 mom. andra siycket lagen (1947:576) om statlig Inkomstskatt med minst 4 500 kronor, åtnjuter särskild skattereduktion med 250 kronor, om hans taxerade inkomsl enligt nämnda lag icke över­stiger 36 000 kronor. Överstiger den skaitskyldiges stadigt taxerade in­komsl 36 000 kronor men icke 38 500 kronor åtnjutes särskild skatiereduk­lion med belopp som motsvarar 10 procent av skillnaden mellan 38 500 kronor och den laxerade inkomsten. Särskild skallereduktion åtnjutes dock icke av skaltskyldig, som har rält Ull avdrag för nedsatt skallefbrmåga enligt 50 § 2 mom. fjärde stycket kommunalskaltelagen (1928:370).

I fråga om särskild skaltereduktion äga bestämmelserna i 4 mom. femte och sjätte styckena motsvarande lillämpning.

4S 1 m o m . Har lokal skaltemyndighet ej annorledes förordnal, skall,då inkomsl av ijänsl hänför sig lill arbetsanställning som är avsedd alt vara kortare lid än en vecka eller då inkomsten eljesl avser bestämd tidsperiod och uppbäres vid regelbundet återkommande tillfällen, preliminär A-skatl ulgå med belopp, som angivas i skattetabeller. Regeringen eller den myndighei regeringen besiämmer fastställer för varje inkomstår sådana tabeller.

'Lagen omlryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2       Senaste lydelse 1974:771.

3       Senaste lydelse 1974:771.

Prop. 1977/78:49

20

Nuvarande lyddse

Föreslagen lydelse

Skalletabellerna skola för olika inkomstbelopp, beräknade för vecka eller den längre tid som bestäms av regeringen eller den myndighet regeringen utser, angiva därå belöpande preliminär skatt. Tabellerna skola grundas på följande förutsättningar, nämligen

att inkomsten samt grundavdraget äro oförändrade under inkomståret,

att den skatlskyldige icke kommer all laxeras för annan inkomsl än som i tabellen angives, ej heller för garanlibelopp för faslighel eller för förmögen­het,

att den skaltskyldige icke har atl eriägga socialförsäkringsavgift lill folkpensioneringen enligt 19 kap. 3 i:; lagen (1962:381) om allmän försäkring, tilläggspensionsavgifl eller sjukförsäkringsavgift,

atl skallskyldig, som avses i 2 alt skallskyldig, som avses i 2

mom. försia slyckel 2) och 4) erhåller mom. försia styckel 2) och 4) erhåller

skaltereduktion,

skattereduktion, samt

a 11 den skatlskyldige erhåller sär­skild skattereduktion, om inkomsten för år räknat icke överstiger 38500 kronor eller, såvitt gäller i 2 mom. första slyckel 3) och 4) avsedd skalt­skyldig, 40 500 kronor, samt

att vid taxering för inkomsten icke andra avdrag medgivas den skallskyl­dige än dels grundavdrag, och, såvitt gäller i 2 mom. första stycket 3) och 4) avsedd skaltskyldig, avdrag enligt 46 § 3 mom. kommunalskaltelagen.

Denna lag iräder i krafl den 1 januari 1978 och lillämpas försia gången i fråga om preliminär skatt för år 1978 saml slullig och tillkommande skatt på grund av 1979 års taxering.

Prop. 1977/78:49

21

7 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om

kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m.

Härigenom föreskrives att 2 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m.' skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lyddse

Föreslagen lyddse

2 §2

Vid tillämpning av 1 § skall i skatteunderiaget icke inräknas skallekronor och skatieören som kan anses hänföra sig lill följande skattepliktiga intäkter, nämligen dds sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om arbels­skadeförsäkring eller ersättning enligt lagen (1977:265) om statligt personska­deskydd, lagen (1977:267) om krigsskadeersätlning lill sjömän, förordningen (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under tjänstgöring i civilförsvaret, kungörelsen (1962:607) om ersättning på grund av verksamhet för brandsläckning m. m., kungörelsen (1961:457) om ersäll­ning på grund av medverkan i skyddsarbele vid olyckor i alomanläggningar m. m., förordningen (1954:250) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m. m., lagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m. fl., militärersältningsförordningen (1950:261) och lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, alll lill den del sjukpenningen eller ersättningen grundas på förvärvsinkomst av minst 4 500 kronor för år, dds föräldrapenning och vårdbidrag enligt lagen om allmän försäkring, dels timstudieslöd, inkomslbidrag och vuxensludiebidrag enligt studiestöds-lagen (1973:349), dels utbildningsbidrag för doktorander och timersättning vid grundläggande utbildning för vuxna, dels dagpenning från arbetslöshetsför­säkringen och kontant arbetsmarknadsstöd, dels utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning såviii avser dagpenning och stimulansbidrag, dels dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvaret. Intäkterna upptages härvid till belopp som anges på kontrolluppgift enligt taxeringslagen (1956:623).

Vid beräkning av skatteunderiaget för fysisk person skall avdrag vidare göras för skattekronor och skalleören, som kan anses motsvara sjukpenning, vilken vid arbelsgivarinträde enligt 3 kap. 16 S lagen (1962:381) om allmän försäkring för honom uppburits av arbetsgivaren, om arbelsgivarinträdet skett den 9 november 1973 eller senare.

Vid beräkning av antalet skatte- Vid beräkning av antalet skatte­kronor och skalleören skall såviii     kronor och skalleören skall såviii

' Lagen omtryckt 1973:437. Senaste lydelse av lagens rubrik 1977:191. 2 Senaste lydelse 1977:282.

Prop.1977/78:49

22

Nuvarande lyddse

gäller avdrag för sjukförsäkringsav­gift enligt 46 § 2 mom. 3), grundav­drag enligt 48 § och avdrag for nedsau skatteförmåga enligt 50 § 2 mom. Jjärde stycket kommunalskaltelagen (1928:370) tillämpas de regler som gäller vid 1975 års taxering. Härvid beräknas avdraget för sjukförsäk­ringsavgift, såvitt denna grundas på inkomsl av anställning, till belopp som påförts på grund av 1975 års taxering. / fråga om det extra avdraget för nedsatt skattejörmåga beaktas inte sådan minskning av avdraget som följer av au den skall­skyldige eller hans make har förmö­genhet.

Föreslagen lydelse

gäller avdrag för sjukförsäkringsav­gift enligt 46 § 2 mom. 3) och grund­avdrag enligt 48 § kommunalskalte­lagen (1928:370) tillämpas de regler som gäller vid 1975 års taxering. Härvid beräknas avdraget för sjuk­försäkringsavgift, såviii denna grun­das på inkomsl av anslällning, lill belopp som påförts på grund av 1975 års taxering.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1979 och tillämpas första gången i fråga om utdebitering för år 1980.

Prop. 1977/78:49

23

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammaniräde 1977-10-20

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Ullslen,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om inflationsskydd för inkomstskatteskalan, m. m.

1 Inledning

Tre stora utredningar inom områdel för beskattning och kommunal ekonomi kommer inom kort atl redovisa resultatet av silt arbete. Utrednings­arbetet avses ge underlaget för regeringens överväganden om varaktiga reformer inom skattesystemet och den kommunala ekonomin. Dessa reformer skall bl. a. innefatta sänkta marginalskatter i vanliga inkomstlagen, inflalionsskydd i skattesystemet och ålgärder för att hälla tillbaka de kommunala skaltehöjningarna.

Beslul i dessa hänseenden kan fallas tidigast under år 1978 och reformerna successivt träda i kraft med bönan år 1979. En mera begränsad skalleom­läggning måsle emellertid genomföras redan för år 1978 efiersom etl bibehållande av gällande regler skulle ge hell oacceptabla resultat. Del kortsiktiga syftet måsle liksom i de senasie årens omläggningar främst vara atl molverka inflationens effekler på skatteuttaget och atl underlätta de kommande avtalsförhandlingarna. Samtidigt är det emellertid också lämpligl atl i vissa avseenden inleda del mer långsiktiga reformarbetet. Jag vill nu ta upp frågan om en sådan skatteomläggning.

Etl delförslag om inflalionsskydd för skatteskalan har enligt tilläggsdi­rektiv den 18 november 1976 lagls fram av 1972 års skatteulredning (Fi 1972:02)' i betänkandet (SOU 1977:18, Inflationsskyddad skatteskala). Enligt

1 Direktören Bo Jonas Sjönander, ordförande, riksdagsledamoten Alvar[REDACTED_EFTERNAMN], professorn Osborne Bartley, riksdagsledamoten Holger Bergqvisl, departementsrådet Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], f. d. riksdagsledamoten Erik[REDACTED_EFTERNAMN], riksdagsledamöterna Eric[REDACTED_EFTERNAMN] och Ame[REDACTED_EFTERNAMN], sekreteraren Anna Hedborg, riksdagsledamoten Carl-Henrik Her­mansson, direktören Nils Holgerson, riksdagsledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Valter[REDACTED_EFTERNAMN], Bo[REDACTED_EFTERNAMN] och Tage[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordföranden Sune Tidefelt samt partisekreteraren Lars[REDACTED_EFTERNAMN].

Prop.1977/78:49

24

utredningens delförslag skall skiktgränserna i slaisskaiieskalan och grund­avdraget anknytas lill basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Utredningens förslag är inte enhälligt. Ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] har avgetl reservationer. Vidare har ledamoten Tidefelt och experten[REDACTED_EFTERNAMN] lämnai särskilda yttran­den.

Efler remiss har yttranden över betänkandet avgelts av kammarrällen i Göteborg, riksförsäkringsverkel (RFV), statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), riksskatteverket (RSV), länsstyrelserna i Stockholms, Östergötlands, Jönköpings, Malmöhus, Göieborgs och Bohus, Skaraborgs, Värmlands, Västmanlands, Kopparbergs, Västernorrlands saml Norrbotlens län. Centralorganisationen SACO/SR, Föreningen Sveriges fögderichefer. Landsorganisationen i Sverige (LO), Landstingsförbundet, Lantbrukarnas riksförbund (LRF), Svenska arbetsgivareföreningen (SAF), Svenska kommunförbundel, Sveriges hantverks- och industriorganisation (SHIO), Sveriges industriförbund. Taxeringsnämndsordförandenas riksförbund (TOR) samt Tjänstemännens centralorganisation (TCO).

Länsstyrelsen i Slockholms län har lill sitt yttrande fogat etl yttrande från lokala skattemyndigheten i Stockholms fögderi. LO har till sitl yttrande fogat ell yttrande från Svenska kommunalarbetareförbundet. LRF hänvisar till yttrande av Lantbrukarnas skalledelegation. SAF och Sveriges industriför­bund hänvisar lill yttrande av Näringslivets skalledelegation.

2 Gällande bestämmelser 2.1 Allmänt

Inkomstbeskattningen betalas till slalen i form av statlig inkomstskatt och lill kommunerna i form av allmän kommunalskatt.

Den statliga inkomstskatten är progressiv för fysiska personer, oskiftade dödsbon och familjestiftelser men proportionell för övriga skattskyldiga.

Den allmänna kommunalskatten är i princip proportionell.

Den fortsatta redogörelsen för inkomstbeskattningen avser endast fysiska personer.

Som underiag för inkomstbeskattningen bestäms beskattningsbar inkomsl för varie skaltskyldig. Denna inkomst utgörs av taxerad inkomst minskad med grundavdrag och i förekommande fall s. k. exlra avdrag. Beskatlnings-underiagei bestäms för stats- och kommunalbeskattningen var för sig genom ett åriigt taxeringsförfarande. Bestämmelser för inkomstberäkningen finns främst i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, (ändrad senasi 1977:572), SI, och kommunalskaltelagen (1928:370) (ändrad senasi 1977:573), KL. Reglerna för inkomstberäkningen är till slor del gemensamma för de båda inkomstskatterna.

Skatteplikt föreligger för inkomst av jordbruksfastighet, annan faslighet,

Prop. 1977/78:49

25

rörelse, tjänsl, lillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Vid kommunaliaxe-ringen är också s. k. garantibelopp för faslighel skattepliktigt. Inkomstberäk­ningen sker särskill för varje s. k. förvärvskälla.

Vid beräkningen av inkomsl från särskild förvärvskälla får avräknas alla omkostnader under beskattningsåret som fordras för alt förvärva och behålla intäkterna. I fråga om jordbruks- och rörelseinkomst medges avdrag för bl. a. egenavgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringen, ATP, arbetsskadeför­säkringen och den allmänna arbetsgivaravgiften. Summan av inkomsterna från olika förvärvskällor utgör den skattskyldiges sammanräknade inkomsl.

Från sammanräknad inkomst lar göras s. k. allmänna avdrag (46 i; KL). I försia hand avräknas underskott som vid inkomstberäkningen har uppkommit i förvärvskälla. Därefter kvarstår sammanräknad nettoinkomst. Denna reduceras med vissa allmänna avdrag som inte har direkt samband med någon förvärvskälla.

Sammanlagda inkomster från olika förvärvskällor minskat med allmänna avdrag och förlustavdrag samt med tillägg vid kommunaltaxeringen för eventuellt garanlibelopp utgör taxerad inkomsl. Denna avrundas nedåt till jämnt tiotal kronor.

Från taxerad inkomsl avräknas grundavdrag med 4 500 kr. under förul­sättning att den skaltskyldige varit bosatt i Sverige under hela beskattnings­året. Har den skatlskyldige varit bosalt i Sverige endasl under en del av beskattningsåret jämkas grundavdraget med hänsyn härtill (48 !; KL).

Utöver grundavdrag har skattskyldig i vissa fall även rätt till s. k. exlra avdrag (50 § 2 mom. KL), nämligen dels när skatteförmågan är väsentligen nedsatt lill följd av långvarig sjukdom eller annan s. k. ömmande omstän­dighet, dels när hans inkomst efler skall på grund av nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvållad arbetslöshet, slor försöriningsbörda eller annan sådan omsiändighei understiger existensminimum.

Sedan taxerad inkomst minskats med eventuellt grundavdrag och exlra avdrag erhålles beskattningsbar inkomsl. Denna avrundas nedåt till jämnt hundratal kronor.

Makar laxeras var och en för sin inkomst. Vid inkomstberäkningen gäller dock i vissa hänseenden särskilda regler för makar.

Den statliga inkomstskatten las ut med viss procent av elt s. k. grundbe­lopp, som i sin tur motsvarar viss del av den beskattningsbara inkomsten. Under senare år har regelmässigt tagits ut 100 % av grundbeloppet, vilket betyder atl uttagen skatt varit lika stor som grundbeloppet. Skatten bestäms efler en progressiv skiktskala, som har följande utseende (10 i; 1 mom. SI).

Prop.1977/78:49

26

Beskattningsbar inkomst, kr.

Skatt inom

skiktet, 96

- 15000

2

15 000-20 000

4

20000-25 000

6

25 000-30 000

10

30 000-35 000

15

35 000-40 000

21

40 OOO- 45 000

26

45 000- 50 000

35

50000-55 000

36

55 000-60 000

37

60000-65 000

38

65 000- 70 000

43

70000- 80000

48

80000-100000

49

100000-150000

53

150000-

58

I vissa fall medges särskilda avdrag från den uträknade skatten i form av s. k. skattereduktion resp. särskild skallereduktion. Bestämmelser härom finns i 2 !; 4 och 5 mom. uppbördslagen (1953:272, omtryckt 1972:75, ändrad senasi 1977:281).

Rätl lill skattereduktion med I 800 kr. har ensamstående skaltskyldig med hemmavarande barn under 18 år och gift skaltskyldig vars make saknar statligt laxerad inkomsl. Gift skaltskyldig vars make har taxerad inkomst understigande 4 500 kr. får skattereduktion med 40 96 av skillnaden mellan 4 500 kr. och makens laxerade inkomst. Skattereduktion avräknas mot vissa skaller och avgifter, dock inte mot bl. a. statlig förmögenhetsskatt, ATP-avgift eller andra socialförsäkringsavgifter.

Den särskilda skattereduktionen medges skallskyldig som är över 16 år och som inte har rätl lill exlra avdrag enligt de regler som gäller för folkpensio­närer. Den särskilda skattereduktionen uppgår till 250 kr. om den laxerade inkomsten inte överstiger 36 000 kr. Om inkomsten är högre men inte över 38 500 kr. medges skattereduktion med ett belopp som motsvarar 10 % av skillnaden med 38 500 kr. och den taxerade inkomsten.

Den kommunla inkomstskatten är som tidigare nämnts proportionell i förhållande lill den beskattningsbara inkomsten och las ut med en i särskild ordning bestämd andel av denna inkomst. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen beräknas till ca 28:50 kr. per 100 kr. beskattningsbar inkomsl för år 1978, dvs. skattesatsen blir i genomsnitt ca 27,5 96.

2.2 Folkpensionärernas beskattning

Folkpensionsförmånerna varmed avses ålderspension, förtidspension, änkepension och hustrutillägg är i princip skattepliktiga. Folkpensionärer medges emellertid i regel elt särskilt avdrag vid inkomsttaxeringen. De

Prop.1977/78:49

27

nuvarande reglerna om det exlra avdragets beräkning tillkom genom lagstiftningar 1975(prop. 1975:92,SkU 1975:25,rskr 1975:I26,SFS 1975:312). Reglerna kompletterades genom lagstiftning år 1976 (prop. 1976/77:45, SkU 1976/77:15, rskr 1976/77:103, SFS 1976:1083-1084). Dessa ändringar avsåg förmögenhetsinnehavels inverkan på del exlra avdraget samt deklarations­skyldigheten.

Det exlra avdraget är numera så utformat atl den som bara har ålderspen­sion jämte viss mindre sidoinkomst är hell befriad från skattskyldighet. Avdraget beräknas fr. o. m. inkomståret 1976 ulan hänsyn till makens inkomsl. Pensionstillskotten räknas numera som sidoinkomst. Den inkomsl en folkpensionär högsl kan ha utan alt skattskyldighet uppkommer har beslämts till ell belopp molsvarande summan av ålderspension enligt 6 kap. 2 ij första slyckel lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1977:630) AFL, och inkomsler därutöver med 3 800 kr. sedan avdrag gjorts med 100 kr. enligt 33 vj 2 mom. försia stycket KL.

Eftersom pensionsförmånerna är olika för gift resp. ogift folkpensionär kommer den skattefria nivån all variera beroende på om även maken uppbär folkpension.

Så länge den laxerade inkomsten inte överstiger den nu angivna nivån är folkpensionären inte skaltskyldig. När den taxerade inkomsten överstiger denna skattefria nivå avtrappas del extra avdraget med 40 96 av överskju­lande laxerad inkomst. Avdraget jämkas även med hänsyn till förmögenhet. Om förmögenheten överstiger 75 000 kr. nedsätts avdraget successivt. Avdrag medges i regel inte om förmögenheten överstiger 125 000 kr. För makar beräknas förmögenheten gemensamt. Om den laxerade inkomsten inte överstiger 36 000 kr. skall dock extra avdrag medges med minsl 500 kr. Överstiger inkomsten 36 000 kr. men inte 38 500 kr. beräknas avdraget till minsl ell belopp molsvarande 20 % av skillnaden mellan 38 500 kr. och inkomsten i fråga.

De grundläggande reglerna för beräkningen av det extra avdraget finns i punkt 2 av anvisningarna till 50 i; KL. RSV utfärdar sedan med ledning av dessa bestämmelser närmare föreskrifter om avdragels beräkning. För laxeringsåret 1977 gäller anvisningarna i RSV Dl 1976:44. Del bör nämnas att egnahem, frilidsfastigheler samt jordbruksfastigheter som används för bostadsändamål skall inräknas i förmögenheten med skäligt belopp. Enligt RSV:s anvisningar skall i dessa fall som tillgång las upp 1/10 av skillnaden mellan taxeringsvärdet och låneskulder som avser fastighelen, i den mån skillnaden inte överstiger 100 00 kr. Överskjutande del las upp till silt fulla värde. Den förmånliga värderingen får bara avse en faslighet per hushåll.

Reglerna om folkpensionärernas deklarationsplikt finns i 22 >; 3 mom. taxeringslagen (1956:623), omtryckt 1971:399, ändrad senast 1977:574), TL. Reglerna är anpassade till den skattefria nivån och angivna i bestämda belopp. För gift folkpensionär, vars make uppbär folkpension, inträder skatteplikt och deklarationsskyldighet då hans inkomster sammanlagt uppgått till 11 700 kr. För annan folkpensionär ligger motsvarande gräns vid 13 500 kr.

Prop.1977/78:49

28

3 Utredningsförslaget

3.1      Inledning

Genom tilläggsdirektiv den 18 november 1976 fick utredningen i uppdrag bl. a. atl med förtur utarbeta etl förslag om infiationsskydd för skatteskalan. De nya reglerna skulle enligt direktiven kunna träda i krafl den 1 januari 1978.

Utredningen har strävat efter alt finna en varaktig konstruktion av elt sådant inflalionsskydd samtidigt som man velat undvika atl föregripa eller försvåra det fortsatta utredningsarbetet. Utredningens förslag innebär alt skiktgränserna i slaisskaiieskalan och grundavdraget anknyts till basbeloppet enligt lagen (1962:38) om allmän försäkring. I övrigi lämnas nu gällande beskattningsregler oförändrade. 1 silt slutbetänkande avser utredningen atl redovisa sina överväganden angående inflationsskyddeis utformning i övrigt och främst då de delar därav som har nära samband med återstående arbetsuppgifter.

3.2      Inflation och inkomstbeskattning

Utredningen framhåller inledningsvis atl inflationens effekter på skatte­systemet har blivit särskill påtagliga under de senare åren. Tre faktorer sägs därvid ha samverkat, nämligen de kraftiga prisstegringarna, den snabba inkomslutvecklingen och den ökade progressiviteten i den statliga skalleska­lan. Största delen av löneökningarna har endast utgjort kompensation för inflationen och ulgör alltså ingen real inkomstökning. Eftersom skalleska­lans skiklgränser anges i fasta belopp innebär del emellertid alt även renl nominella inkomstökningar leder lill en automatiskt skärpt beskattning.

Inflationens effekter har också, framhåller utredningen, blivit alll mer uppmärksammade i samband med avtalsförhandlingarna på arbetsmarkna­den, där det s. k. ulbylesproblemel krävt sin lösning. Vid oförändrade skatteskalor i en inflationsekonomi ställs löneförhandlarna nämligen inför problemet atl skillnaden mellan en avtalad brutlolöneökning och ökningen av realinkomsten efter skatt blivit myckel stor.

De hittills genomförda årliga skalleomläggningarna, där bl. a. den slalliliga inkomstskatten nedjusterats, har enligt uiredningen inte lyckats hindra successivt skärpta marginaleffekter för många inkomsttagare. De har inte heller givit någon varaktig lösning av ulbylesproblemel.

3.3      Inflationsskyddets utformning

Vid utformningen av ell inflalionsskydd uppkommer frågan vilket mått på inflationen som skall användas. Utredningen framhålleratteftersom målel är att skydda inkomsttagarna mot skatieskärpningar till följd av inflationen bör man inrikta sig på prisutvecklingen för den privata konsumtionen.

Prop.1977/78:49

29

Denna prisutveckling mäts genom konsumentprisindex, som för varie månad beräknas av statistiska centralbyrån och fastställs av regeringen. Denna index avser alt visa hur stor kompensation som behövs för atl trots prisstegringar bibehålla oförändrad levnadsnivå. Indexen har fått en vidsträckt användning och ligger till grund för värdesäkring av ett slort antal förmåner bl. a. inom den allmänna försäkringen. Vidare används den för omräkning av värdebelopp lill fasta priser t. ex. i nationalräkenskaperna och inom skattesystemet vid beräkning av realisationsvinst vid faslighetsförsälj­ning.

I belänkandet framhålls vidare att flertalet förmåner inom den allmänna försäkringen är anknutna till ett basbelopp. Detla utgår från ett belopp om 4 000 kr., avseende prisläget i september 1957. Delta belopp uppräknas med hjälp av konsumentprisindex. Basbeloppet för en viss månad bestäms med ledning av konsumentprisindex för andra månaden före denna månad. Ändring av basbeloppet sker när konsumentprisindex siigit minsl 3 % sedan föregående ändring. Denna regel har motiverats med att del inte är påkallat atl ge kompensation för mindre förändringar i det allmänna prislägel samt att del från praktisk synpunkt är en fördel om förmånernas belopp inte ändras alllför ofta.

Basbeloppet används inte bara för beräkning av olika förmåner inom och utom den allmänna försäkringen. Del har också kommil all fl belydelse inom skattesystemet. Som exempel på skalleregler med basbeloppsanknylning nämns i betänkandet extra avdrag för folkpensioner, exislensminimireglerna, rällen lill avdrag för premier på pensionsförsäkringar, beskattningen av vissa avgångsersättningar och engångsbelopp vid personskada, samt arvs- och gåvobeskattningen av förmånstagarförvärv.

Med hänsyn lill den vidsträckta användningen av konsumentprisindex och basbeloppet för värdesäkring av skilda förmåner m. m. anser utredningen det naluriigl alt använda samma beräkningsgrund för inflalionsskydd av skat­teskalan. Även de skäl som anförts i fråga om spärregeln för ändring av basbeloppet sägs ha sin giltighet i sammanhanget. Av laxeringslekniska skäl måsle enligt utredningen inflalionsskyddet grunda sig på en prisutveckling som ägt rum före inkomståret. Uiredningen föreslår också att basbeloppet för november året före inkomståret läggs lill grund för inflationsskyddet.

Uiredningen påpekar att indirekta skatter och subventioner inverkar på konsumentprisindex och därmed på basbeloppet. En höjning av mervärde­skallen kan alltså leda till all justeringen av inkomstskatten för följande år blir någol siörre än eljesl och på molsvarande sätt kan en sänkning av mervärdeskallen leda till attjusleringen blir mindre. Utredningen anser dessa effekter i princip oförmånliga men atl de praktiska effekterna inte får överdrivas.

Utredningen föreslår all inflalionsskyddet bör omfatta statsskatleskalan och gmndavdraget. I fråga om den statliga inkomstskatten kan avdraget ses som en del av skatteskalan. För att inte bara undvika olika grundavdrag ulan

Prop.1977/78:49

30

också föratt ge inkomsttagare inom skiktet upp lill 15 000 kr. beskattningsbar inkomsl del av inflationsskyddeis effekler föreslår uiredningen all grundav­draget inflalionsskyddas även vid den kommunala beskattningen. Däremot föreslår man inte all inflalionsskyddet utsträcks lill de olika beloppen för skattereduktion och till andra fasta belopp som i övrigt finns i skattesystemet. Dessa frågor avses bli behandlade när utredningen slulredovisar sitt arbete.

Utredningens förslag innebär alt skiklgränserna och grundavdraget så exakt som möjligt översätts lill basbelopp. Därvid anges basbeloppen med en noggrannhet av en tiondel för skiktgränserna och en hundradel för grund­avdraget. Skiktgränser och grundavdrag böranges i basbelopp i lagtexten. Del får sedan ankomma på riksskatteverket att inför varie beskattningsår omvandla basbeloppen lill kronor. Nedanstående uppställning utvisar nu gällande skiktgränser och dessa gränser uttryckta i det för november 1976 gällande basbeloppet saml hur skiklgränserna förskjutits vid ändrat basbe­lopp.

Beskattningsbar

inkomst

Skiktgränserna i kr.

Skiktgränserna enligt

Skiktgränserna omvand-

enligi reglerna för 1977

reglerna för 1977

i

lade i kr, efler att

basbelopp (basbe

lopp-

basbeloppet stigit

1

november 1976, kr.)

7

10 400

till 11 100 kr.

1

1

- 15 000

- 1,4 basbelopp

-15 540

15 000- 20 000

1,4- 1,9

15 540- 21090

20 000- 25 000

1,9- 2,4

21090- 26 640

25 OOO- 30 000

2,4- 2,9

26 640- 32 190

30 000- 35 000

2,9- 3,4

32 190- 37 740

35 000- 40 000

3,4- 3,8

37 740- 42 180

40 000- 45 000

3,8- 4,3

42 180- 47 730

45 000- 50 000

4,3- 4,8

47 730- 53 280

5000O- 55 000

4,8- 5,3

53 280- 58 830

55 000- 60 000

5,3- 5,8

58 830- 64 380

60 000- 65 000

5,8- 6,2

64 380- 68 820

65 000- 70 000

6,2- 6,7

68 820- 74 370

70 000- 80 000

6,7- 7,7

74 370- 85 470

80 000-100000

7,7- 9,6

85 470-106 560

I00 00O-I50 0O0

9,6-14,4

106 560-159 840

150 000-

14,4-

159 840-

3.4 Effekter av förslaget

För den enskilde innebär utredningsförslaget atl en inkomstökning som bara motsvarar penningvärdeförsämringen beskattas med samma genom­snittliga skallesats som lidigare. Endast en real förändring träffas av den

Prop.1977/78:49

31

högre marginella skattesatsen. Progressiviteten verkar med utredningens förslag endast på den reala inkomstökningen, dvs. den del som överstiger inflationen.

Uiredningen påpekar vidare atl om inga ålgärder vidtas medför sådana inkomstökningar som normall förekommit under senare år realt ökad inkomsl efler skall endast för inkomsttagare i de lägsta inkomstskiklen men inte för del stora flertalet hellidssysselsalta. Staten får däremol vid en progressiv skatteskala alllid realt ökade skatteintäkter från alla inkomstla-gargrupper. Med etl inflalionsskydd medför inkomstökningarna däremol såväl realt ökad inkomst efler skatt för de flesta inkomsttagare som realt ökade skatteintäkter för slalen.

Enligt utredningen är del föreslagna inflalionsskyddet fördelningspolitiskt neutralt och innebär inte annal än ell bevarande i fasl penningvärde av den skaltefördelning som beslutats av riksdagen. Realinkomstökningar medför fortfarande skärpt beskattning men någon aulomalisk inkomstutjämning därutöver sker inte längre via skattesystemet. Uiredningen framhåller alt del givelvis även i fortsättningen slår riksdagen fritt all vid varje lidpunkt förändra skalleultaget på del säll som bedöms önskvärt.

Statsfinansiellt innebär förslaget atl den skalteskärpning på grund av inflationen som annars automatiskt skulle ha uppstått uteblir. Stat och kommun får även i fortsättningen stigande inkomsler varie år. Denna ökning blir dock mindre snabb än den skulle bli ulan inflalionsskydd. Uiredningen anger all skillnaden i ökningstakten beror på inflationsutvecklingen. Ju störte del av inkomstökningarna som är hänföriig lill inflationen desto siörre blir den uteblivna skalleökningen.

Uiredningen anger atl storleken på den skalleökning som inflations­skyddet förhindrar hell beror av den framtida inflationstakten. Om basbe­loppet för november 19771, ex. skulle vara 11 100 alternativt 11 400 kr., skulle den uteblivna skatleskärpningen för år 1978 uppgå till totalt ca 3 100 resp. 4 350 milj. kr. Genom alt inflalionsskyddet också omfattar grundavdraget kommer en viss del av della belopp all falla på kommunerna.

Uiredningen anser del inte möjligt alt på förhand dra några entydiga slutsatser om inflationsskyddeis stabiliseringspoliliska effekler. Stabilise­ringspolitiken är till sin natur kortsiktig och dess uiformning måsle förändras efter konjunkturläget. Samma sak gäller enligt uiredningen belräffande skallesystemets s. k. inbyggda siabiliseringseffeki. Likaväl som denna får samhällsekonomiskt positiva verkningar i vissa konjunkturiägen kan den fä motsatta verkningar i andra.

3.5 Reservationer och särskilda yttranden

Ledamölerna[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN] anser i en gemensam reservaiion atl det framlagda förslagel inte bör genomföras. Effekterna av  inflationen bör i stället beakias genom återkommande

Prop.1977/78:49

32

skatteomläggningar, som  i en  rad  avseenden  sägs  vara bättre än en indexreglering.

Enligt reservanterna kan effekterna bl. a. utformas på etl fördelningspoli­tiskt lämpligl sätt och en effektivare slabiliseringspolilik kan föras genom all återkommande omläggningar ger möjlighel lill större flexibilitet. Del av majoriteten föreslagna inflalionsskyddet sägs däremol medföra all de fördelningspoliliska orättvisorna förstärks, alt möjligheterna att föra en effektiv stabiliseringspolitik försvåras, all inflationen påskyndas och alt statsfinanserna försvagas.

Ledamoten Hedborg har dessulom avlämnat en särskild reservation.

Ledamoten[REDACTED_EFTERNAMN] anser i en reservation alt förslaget främst gynnar de högre inkomsttagarna och alt del är fördelningspolitiskt oacceptabelt. Han är också kritisk mot att uiredningen inte redovisat hur det beräknade skaiteborifallei för staten och kommunema skall läckas.

Ledamoten Tidefelt, som ansluler sig lill det syslem för inflalionsskydd som utredningen arbetat fram, anför i ett särskill yttrande, att det kan ifrågasättas om inte den översyn av skallereglerna som uiredningen håller på med borde vara avslutad innan inflalionsskyddet tas i bruk. En sänkning av den direkta beskattningen får troligen ske etappvis och måsle omfalla justeringar långl ulöver de som motsvaras av en indexreglering. Han anser därför all del kanske tidigast år 1982 kan bli aktuellt atl indexregleringssys-lemet tas i bruk.

Experten[REDACTED_EFTERNAMN] har avlämnat ell särskilt yttrande, vari han i huvudsak ansluter sig till de uppfattningar som framförts i reservationen av[REDACTED_EFTERNAMN] m.fl.

4 Remissyttrandena 4.1 Inledning

Åtskilliga remissinstanser ställer sig positiva till tanken på att söka skapa elt mer permanent skattesystem. Huruvida en inflationsskyddad skatteskala är den bästa lösningen ifrågasätts dock på flera håll. En del av dem som uttalar sig för ell inflalionsskydd anser av olika skäl att reformen bör senareläggas. Vid sidan om mer principiella invändningar mol ett inflalionsskydd framförs även en del kritik rörande olika tekniska problem. Flera remissinstanser har även fäst avseende vid förslagets konsekvenser för kommunernas ekono­mi.

Utredningens förslag tillstyrks eller biträds i alll väsentligt av en minoritet vid länsslyrelserna i Slockholms och Östergötlands län, av länsslyrelserna i Göteborgs och Bohus samt Skaraborgs län, av en minoriiel vid länsslyrelsema i Värmlands, Västmanlands, Kopparbergs och Norrbotlens län. Svenska kommunförbundel, Lanclstingsjörbundet, Näringslivels skalieddegalion. SACOISR samt SHIO.

Prop.1977/78:49

33

Förslagel avstyrks däremot av länsslyrelserna i Slockholms, Södermanlands och Öslergöllands län, en minoriiel vid länsslyrelserna i Jönköpings och Malmöhus län, länsstyrelserna i Värmlands, Västmanlands, Kopparbergs, Västernorrlands och Norrbollens län. av minoriteter inom Kommunförbundel och Landstingsjöibundet saml LO.

Några remissinstanser ställer sig positiva till tanken på ett inflalionsskydd men anser atl detla bör ges en annan uiformning än den som presenterats i betänkandet eller att genomförandet i vart fall bör anslå. Hit hör bl. a. en minoritet vid länsstyrelsen i Södermanlands län, länsstyrelserna i Jönköpings och Malmöhus län, en minoritet vid länsslyrelsen I Västernorriands län samt TCO. LRF biträder förslagel men vill ändock beteckna del som en provisorisk lösning.

En del remissinstanser tar inte uttryckligen ställning för eller emot förslaget men pekar på olika för- och nackdelar med en inflationsskyddad skatteskala eller på skilda tekniska svårigheter som kan uppkomma om etl inflalions­skydd införs i skattesystemet. Hit hör kammarrällen i Göteborg. RFV, statskontoret, RRV, RSV, Föreningen Sveriges fögderichefer och TOR.

4.2 Skäl för inflationsskyddad skatteskala

Länsstyrelsen i Göleboigs och Bohus län ställer sig posiliv lill ett automatiskt verkande system och pekar på de uppenbara fördelarna för lönlagarna genom just denna automatik. En minoritet vid länsslyrelsen i Stockholms län anser en indexreglerad skatteskala vara en lämplig reform för all undvika de återkommande skatteomläggningarna och ge arbetsmarknadens organisa­tioner möjlighel atl ulan statlig inblandning klara avtalsförhandlingarna. Liknande åsikter framförs av bl. a. en minoriiel vid länsslyrelserna i Öslergöl­lands och Värmlands län. Näringslivets skalieddegalion betonar atl en indexreglering inte är samma sak som en skattesänkning ulan innebär bara alt den genomsnittliga skallen förblir oförändrad så länge inkomstökningen bara motsvarar penningvärdeförsämringen. Denna åsikt redovisas av flera remissinstanser som också betonar möjligheterna för riksdagen att genom särskilda beslul ändra på skaiteultagel. Enligt SHIO bör man hålla isär de förändringar av skalleskalan som är nödvändiga på grund av inflationen och de som behövs av fördelningspoliliska skäl.

Näringslivets skattedeiegation motsätter sig all inflationen tas som intäkt för skatteomläggningar i inkomslutjämnande syfle och menar atl låglönesats­ningen har drivit på löneglidningen för andra grupper och därigenom kommit atl skärpa inflationstakten. Enligt delegationen skulle en indexreglering vara en klar fördel i avtalsarbetel. SACO/SR, som tillstyrkt förslagel, menar alt nuvarande skattesystem är inflationsdrivande. Vidare pekar man på alt vid var och en av de provisoriska skalleomläggningarna har progressiviteten i skallesystemet skärpts. Enligt SACO/SR är emellertid enbart ell inflations­skydd en otillräcklig reform, eftersom det är en lösning till nu gällande

3 Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 49

Prop. 1977/78:49

34

skatteskala med den starka progressionen.

Enligt LRF måste alla möjligheter tillvaratas när det gäller alt åsladkomma etl mer beständigt skattesystem, där de nuvarande marginalskatteeffekterna kan lindras. LRF anser alt de åriiga skatteomläggningarna spelat ut sin roll. Den föreslagna lösningen i betänkandet på problemen med infiation, marginalskatter och lönekompensalionskrav är också enligt LRF principiellt rikligt. Förslaget är dock atl se som en temporär lösning bl. a. mot bakgrund av hur uteblivna skalleökningar skall kompenseras.

Kommunjörbundel och LandsUngsJörbundet anser det föreslagna inflalions­skyddet leda till vä.sentligt lägre krav på löneökningar i den framtida lönerörelsen.

TCO anser atl den nuvarande skatteskalan, som vuxit fram genom de årliga skalleomläggningarna, inte är lämplig atl indexreglera. Enligt TCO bör man i stället avvakta med etl slutligl slällningslagande lill frågan om utformningen av ell inflalionsskydd till dess 1972 års skalleutredning framlagt elt förslag lill en definitiv skalleskala som man avser atl inflations-skydda. TCO förordar atl man även för år 1978 genomför en provisorisk skalleomläggning med inriktning att i än högre grad än vad som skulle följa av en indexreglering, lindra del sammanlagda skaiteultagel och samtidigt dämpa marginaleffekterna för medelinkomsllagarna.

Några remissinstanser anser också atl frågan om införandet av etl inflalionsskydd bör anslå och atl man därvid framför alll bör avvakta atl de pågående skalteutredningarnas arbete slutförs. Hil hör bl. a. en minoriiel vid länsslyrelsen i Södermanlands län, länsstyrelserna i Jönköpings och Malmöhus län saml en minoritet av länsstyrelsen i Göieborgs och Bohus län.

4.3 Skäl mot ett Inflationsskydd

Mot del föreslagna inflalionsskyddet har i huvudsak följande invändningar rests. Man har menat atl inflalionsskyddet har inte önskvärda fördelnings-politiska effekler, all det minskar det allmännas inkomsler, atl närmare besked inte lämnais om vilka kompensationsåtgärder som fordras samt atl det har negativa effekler för kommunernas ekonomi. Härtill kommer en del mer tekniskt betonade anmärkningar.

Enligt länsslyrelsen i Slockholms län bör skalteystemel utformas så att ekonomiskt utrymme skapas för angelägna gemensamma behov och alt det medverkar till en jämnare inkomst- och standardfördelning mellan medbor­garna. Del föreslagna systemet motverkar enligt länsstyrelsen detla. Liknande uppfattning redovisas av bl. a. en minoritet vid länsstyrelsen 1 Jönköpings län. Länsstyrelsen i Södermanlands län påpekar atl överenskomna avlalsenliga lönehöjningar i huvudsak sker genom procentuella påslag, vilket leder lill alll störte klyftor i bruttolönerna. En indexreglering skulle motverka

Prop. 1977/78:49

35

den progressiva statsskattens utjämningseffekt. Länsstyrelsen i ÖsiergöUands län anser varje indexreglering inom beskailningssyslemet, var den än sätts in, vara av ondo. Indexreglering leder till ökad inflation och sätter kampen mot inflationen ur spel. Den föreslagna indexregleringen utgör enligt länssty­relsen etl hot mot stabiliseringspoliliken och har dessutom negativa fördel­ningspolitiska effekter genom att låginkomstlagarna drabbas. Länsstyrelsen i Västmanlands län menaraii del är en viktig samhällelig uppgift atl komma till rätta med inflationen och åtempprälla och bevara balans inom ekonomin. Delta kräver bl. a. användning av alla tillgängliga medel inom finanspoliti­ken. Den föreslagna i ndex regleri ngen medför här en begränsning som är ägnad atl försvåra stabiliseringspoliliken ulan atl innebära några garanlier för ökad rättvisa. Enligt länsstyrelsen i Väslernorrlands län är del en påtaglig fördel med atl riksdagen även i inflationstider behåller sin traditionella och grundlagsfästa uppgift atl beslula om statsskatten. Härigenom kan man vid varje sådant lillfälle beakta även fördelningsmässiga och statsflnansiella motiv. Åven länsslyrelsen i Kä/Tw/arti/ä/; redovisar denna uppfattning. Enligt länsstyrelsen i Norrbottens län innebär för egenföretagare den föreslagna skatteskalan en inflationsjustering ulan grund.

LO framhåller att frågan om inflationsskydd för skatteskalan endast är en del av problemkomplexet skattetryck - nationalinkomst - välståndsfördel­ning. Enligt LO bör skallesyslemel i framtiden vara sådanl att arbetsmark­nadens parter utan slora svårigheter kan träffa uppgörelser ulan inblandning från siatens sida. Inflationsgaranlierbör finnas inbyggda i skallesyslemel. LO förordar emellertid här en kronlalsmetod och avvisar en indexreglering av skatteskalan. LO menar vidare atl skaltepolitiska reformer bör la sikte på att lägga de proportionella elementen i beskattningen direkl på produktionen.

Svenska kommunalarbetareförbundet menar likaså all en indexreglering gynnar höginkomsttagarna och pekar i sammanhanget också på alt konsum-tionsbeteendei är annoriunda i högre inkomslskikt.

Enligt slaiskontorel är del presenterade materialet inte tillräckligt som underiag för ell beslul om inflalionsskydd. Närmare utredning om de stalsfinansiella och slabiliseringspoliriska aspekterna saknas. Statskontoret ifrågasätter om del inte är enklare att korrigera den enskildes statsskatt för penningvärdeförändringar vid den slutliga uträkningen av skattebeloppet. En annan administrativt enkel metod är all variera ultagsprocenlen. RR V har granskat förslaget för att bl. a. kunna bedöma möjligheterna all löpande följa och beräkna statsinkomsterna och även för atl beräkna de stalsfinansiella effekterna. RRV påpekar all den föreslagna indexregleringen f n. skulle kosta del allmänna ca 5,8 miljarder kr. Behovel av att finna andra finansieringskällor än inkomstskatten kommer atl bli belydande. Man anser del vara en brist atl inte olika finansieringsmöjligheter diskuterats närmare. Förslagel ökar också efterfrågan på stabiliseringspoliliska styrmedel och i det sammanhanget påpekar RRV alt exempelvis mervärdeskatten får andra verkningar i della hänseende än f n. En höjning av mervärdeskatten leder

Prop. 1977/78:49

36

nämligen till en efterföljande sänkning av den direkta skatten. RRV pekar även på att konstruktion med basbelopp får vissa administrativa konsekven­ser. Man nämner bl. a. atl skiktgränserna i skalleskalorna uttryckta i kronor inte blir kända förrän omkring den 20 oktober. Enligt RRV kan det vissa år vara svårt all lidigare prognoslicera förändringar i basbeloppet även så sent som i början av hösten. Del innebär alt budgetarbetet liksom underlaget för den skaltepolitiska debatten måste bygga på prognoser med visst inslag av osäkerhet. Även RRV:s beräkningar över statens inkomster, budget- och prisprognoser försvåras vid en indexreglering.

Flera remissinstanser menar även all förslaget drabbar kommunerna på sådant sätt atl slalen måste ge kompensation för skattebortfall. Della sammanhänger med att även grundavdraget föreslagits bli inflationsskyddal. De instanser som tar upp denna fråga förutsätter att kommunerna får särskild kompensation. Hil hör bl. a. Kommunförbundet. Landslingsförbundel. länssty­relserna i Slockholms, Södermanlands, Göteborgs och Bohus samt Kopparbergs län. RR V har beräknat alt inilialeffeklen på skaiteborifallei för kommunerna försia året då utbetalningarna av kommunalskatlemedel sker enligt del nya systemet år 1980, blir ca 2 miljarder kr.

4.4 Övriga frågor

Den närmare utformningen av den inflationsskyddade skalleskalan har kritiserats i vissa hänseenden.

RSV framhåller bl. a. att skikten i skalan, liksom grundavdraget, av praktiska skäl måsle avrundas lill jämna hundratal. Samma önskemål framförs från flera länsslyrelser saml Föreningen Sveriges Jögderichefer. Likaså påpekas från flera håll atl en indexreglering av grundavdraget - som godias av flertalet instanser som yttrat sig härom - påkallar en översyn av åtskilliga andra gränser på molsvarande belopp som f n. finns i skatte- och taxeringssystemet.

En minoritet vid länsslyrelsen i Östergötlands län anser atl även skallereduk­tionen redan nu bör omfattas av inflationsskyddet eftersom densamma utgör ett komplement till grundavdraget.

Den föreslagna anknytningen lill basbeloppet för november året före inkomståret godtas av bl. a. länsstyrelsen i Kopparbergs län, SACO/SR, Näringslivets skattedelegation, SHIO och Kommunförbundet. RSV framhåller att förslagel i denna del medför all liden blir myckel kort för skattemyndig­heterna att framställa källskattetabeller. De arbetsgivare som beräknar källskatteavdrag datamässigt måste fä besked i sådan tid all programänd­ringar kan göras. I fråga om sjömansskatten uppkommer särskilda svårig­heter att ordna så att tabellerna är tillgängliga ombord vid beskattningsårets ingång. Man bör därför välja oktober månads basbelopp i stället för novembers. Även länsstyrelsen i Skaraborgs län föreslår della, bl. a. med hänsyn lill församlingarnas budgetarbete. Kammarrätten i Göteborg och RR V

Prop. 1977/78:49

37

anser atl konsumentprisindex (KPI) är lämpligare som utgångspunkt vid en indexreglering. RRV förordar KPI för september månad och menar att anknytning till basbeloppet medför onödiga irappslegseffekter. RRV ifråga­sätter också om inte vissa spärregler bör byggas in i sysiemel för alt begränsa automatiken i inflalionsskyddet, della för alt t. ex. undvika att en engång-sinflation fortplantar sig och förstärks i en senare lidsperiod.

Länsstyrelsen i Malmöhus län anser alt del föreslagna inflalionsskyddet inte återspeglar den aktuella prisutvecklingen och ifrågasätter mot denna bakgrund basbeloppets lämplighet. Basbeloppels spärtegel kan medföra en ryckigare kompensalionsnivå. Enligt länsslyrelsen bör man utreda möjlighe­terna alt införa nya index som direkl avpassas lill ell inflalionsskydd.

Lokala skattemyndigheien i Slockholm påpekar alt del föreslagna sysiemel kommer alt medföra krav på ökad service från allmänhelens sida och betonar bl. a. behovel av information. Länsstyrelsen i Södermanlands län framhåller alt en indexreglering av bara skatteskalan och grundavdraget inte lorde medföra några nämnvärda tekniska problem, bortsett från manuella beräk­ningar-t. ex. beräkning av lidigare års taxeringar eller förhandsberäkning av slullig skatt. Men om inflalionsskyddet utsträcks till alt omfatta övriga fasta belopp i skallesyslemel befarar man atl avsevärda svårigheter kan uppkomma inte bara för taxeringsnämnderna och skalleadminislralionen i övrigi ulan även för de skallskyldiga. Den enligt länsslyrelsen kanske aUvariigaste olägenheten gäller svårigheterna för de skattskyldiga atl själva beräkna och kontrollera sina skatter. Behovel av informations- och utbild­ningsinsatser förulses bli mycket omfattande i samband med övergång lill en mera allmän i ndex reglering av skattesystemet.

5 Föredraganden

5.1 Allmänna synpunkter

Åriiga omläggningar av inkomstskatten har kommit all prägla 1970-lalels skattepolitik. Dessa omläggningar har haft karaktär av provisorier med syfle atl kortsiktigt molverka de slora skalleskärpningar som den höga inflations­takten i förening med skatteskalans starka progressivitel eljest automatiskt skulle medfört. Inte minsl har omläggningarna varit inriktade på all underlätta avtalsförhandlingarna på arbetsmarknaden.

Enligt regeringsförklaringen den 8 oktober 1976 skall en mer varaktig skaltereform genomföras. Den skall bl. a. innehålla sänkta marginalskatter i vanliga inkomstlägen, inflationsskydd i skattesystemet och åtgärder för att hålla tillbaka de kommunala skattehöjningarna. Tre stora utredningar har i uppdrag atl skapa underiag för beslut om en sådan reformering av skatte­systemet. 1972 års skatteulredning (Fi 1972:02) ser över skallesyslemel för fysiska personer. Förelagsskatleberedningen (Fi 1970:77) har motsvarande uppgift belräffande beskattningen av förelag. 1976 års kommunalekono-

4 Riksdagen 1977/78. I saml. Nr 49

Prop.1977/78:49

38

miska ulredning(Fi 1976:06) utreder kommunernas ekonomi. Utredningarna samarbetar i den mån uppdragen berör varandra. De kommer inom kort atl slutföra sitl arbete, varefter betänkandena skall remissbehandlas.

Statsmakternas beslul i anledning av utredningarnas förslag kan tidigast fattas under år 1978 och reformerna successivt träda i kraft med början år 1979. En mer begränsad skatteomläggning måsle emellertid genomföras redan för år 1978 eftersom ell bibehållande av gällande regler skulle ge hell oacceptabla resultat. Del kortsiktiga syftet måste liksom i de senaste årens omläggningar främst vara att motverka inflationens effekter på skatteuttaget och atl underiätta de kommande avtalsförhandlingarna. Samtidigt är del emellertid också lämpligl all inleda del mer långsikliga reformarbetet i vissa hänseenden.

Den grundläggande principen för inkomstbeskattningen är atl skallen skall fördelas mellan inkomsttagarna efler bärkraft; den s. k. skalteförmågeprin-cipen. Riksdagens beslut om progressiviteten i skatteuttaget är etl uttryck för denna princip.

De senaste årens snabba penningvärdeförsämring haremellertid i hög grad skärpt marginalskatterna genom all inflationen fört upp skaltebelalama i alll högre nominella inkomstskikt. Ölägenheterna med denna effekt är uppen­bara. Löntagarna har på grund av progressionen vid varje lönerörelse varit tvungna atl begära stora nominella löneökningar enbart för all kompensera prisstegringar. Löneökningarna har i sin lur drivit på inflationen ytteriigare osv. Avtalsrörelserna har härigenom försvårats.

Från fördelningspolitisk synpunkt leder inflationen lill att beskattningen får andra verkningar än som avsetls. Genom att högre skall las ul på nominella inkomslhöjningar, som inte ökar individens köpkraft ökar infla­tionen del reella skattetrycket.

Enligt tilläggsdirektiv från november år 1976 har 1972 års skatteulredning hafl i uppdrag all med förtur lägga fram förslag om inflalionsskydd för skatteskalan. I delbelänkandet (SOU 1977:18) har uiredningen redovisat silt förslag som fömtom den statliga skatteskalan avser även grundavdragen. Innebörden är atl skalans skiklgränser och grundavdragen automatiskt anpassas till penningvärdels förändring genom en anknytning lill basbe­loppet enligt AFL. Frågan om ett inflalionsskydd även för andra delar av skallesyslemel kommer alt las upp i utredningens slutbetänkande.

Betänkandet har remissbehandlats. Åtskilliga remissinstanser tillstyrker ett inflationsskydd enligt vad utredningen föreslagit. Flera instanser avstyrker dock förslaget eller anser atl frågan bör las upp försl sedan skalleulredningarna redovisat hela sitt arbete. Från etl anlal instanser kommer erinringar av teknisk natur mol den föreslagna utformningen av inflalionsskyddet.

Som jag framhållit är det regeringens uppfattning alt ell automatiskt verkande inflalionsskydd bör införas i skattesystemet. Endast därigenom ges en garanti för all de fördelningspoliliska avvägningar som uttryckts genom

Prop. 1977/78:49

39

riksdagens beslul om skatteskalan blir beslående lills beslul fattas om en ändrad avvägning. Endast därigenom kan den framtvungna och av alla parter beklagade årliga sammankopplingen av löneförhandlingar och beslut om skatlejusteringar brytas. Endasl därigenom kan skatteskalan ges del mått av varaktighet som krävs föratt arbetsmarknadens parter skall kunna överblicka konsekvenserna av ett flerårigt löneavtal. Endast därigenom kan också debatten om förändringar i skalleskalan föras i sådana termer atl medbor­garna får en klar och rättvisande bild av den reella innebörden av olika skalleförslag.

Beslul om ett inflalionsskydd för den statliga skatteskalan kan också enligt min mening fattas redan nu ulan all föregripa de vidare utredningsförsla­gen.

Däremot bör frågan om ett infiationsskydd också för grundavdragen anstå i avvaktan på en samlad prövning av de förslag som rör kommunernas ekonomi. Även i övrigi bör skalleomläggningen för år 1978 utformas så alt den inte binder statsmakterna i deras kommande ställningstaganden.

Den skatteomläggning som jag nu kommer alt föreslå innefallar en justering av skalan för den statliga inkomstskatten. I överiäggningar med arbetsmarknadens parter har den närmare utformningen av denna diskute­rats. Marginalskallesänkningen blir störst i de inkomslskikt där de stora löntagargrupperna befinner sig. Därutöver ges skallelättnad genom att den särskilda skattereduktionen på 250 kr. höjs till 400 kr. och medges alla inkomsttagare i stället för som nu med begränsningar i fråga om bl. a. inkomstens art och storiek. Genom all den särskilda skattereduktionen utnyttjas på detta sätt kan gmndavdragen nu lämnas oförändrade. Inte heller påverkas del kommunala skatteunderlaget.

Den skatteskala som nu fastslås för år 1978 inflalionsskyddas så alt en automatisk uppräkning av skiktgränserna med hänsyn till penningvärdets förändring kommer lill stånd i fortsättningen. Detla böremellertid ske på ett någol annat sätt än genom den anknytning till basbeloppet enligt AFL som skatteutredningen föreslagit. Jag återkommer i del följande lill den lämpliga konstruktionen i della avseende.

1 fråga om folkpensionärerna bör skatteomläggningen förår 1978 sikta mol all närma skattereglerna för denna kategori lill dem som gäller för inkomstta­gare i aktiv ålder. Del sker genom all även pensionärerna fär del av den lidigare berörda särskilda skallereduktionen på 400 kr. samtidigt som det extra avdraget reduceras någol. Denna lösning innefattar också en förmån för kommunerna eftersom deras skatteunderlag ökar genom all de exlra avdragen blir lägre.

Den särskilda skatten för ombordanställda, sjömansskatten, är bestämd bl. a. genom anknytning lill den stadiga inkomstskatten. Mina förslag lill sänkningar av den statliga inkomstskatten för 1978 års inkomsler bör leda lill alt sjömansskallen justeras på motsvarande sätl. Likaså bör även sjömans­skallen omfattas av inflalionsskyddet. Den rent tekniska utformningen

Prop.1977/78:49

40

härav kräver emellertid ytteriigare överväganden. Jag avser därför all ta upp sislnämnda fråga i ell senare sammanhang.

Genom den föreslagna omläggningen kan de samlade skatteinkomsterna beräknas bli ca 5 500 milj. kr. mindre än de skulle blivit om oförändrade regler tillämpats. Genom alt folkpensionärerna nu också kommer i åtnjutande av den särskilda skattereduktionen ökar emellertid bortfallet av statlig inkomst­skatt med ca 250 milj. kr. därutöver medan kommunalskallen genom de minskade exlra avdragen ökar i samma mån. På grund av eflersläpningsef-fekierna vid utbetalningen av kommunalskallemedlen innebär della emel­lertid inte någon ökad utbetalning från statsverket till kommunerna förrän år 1980. Det finns därför tid all ta in även denna effekl i de samlade övervägandena om nivån på de statliga överföringarna till kommunerna på gmndval av 1976 års kommunalekonomiska utrednings förslag.

Jag vill dock betona all jämförelsen med skatteinkomsterna om oföränd­rade regler tillämpats är i hög grad hypotetisk. Grundläggande är ju del faktum alt del inte sedan många år varit möjligt för stalsmaktema atl tillämpa ell års inkomslskalleskala oförändrad även etl följande år. För alt inte utvecklingen i fråga om hushållens disponibla inkomsler och utfallet i avtalsrörelserna skulle bli fullkomligt oacceptabel har justeringar av inkomst­skatten måst genomföras som inneburit all den automatiska skatleskärp­ningen till följd av inflationen motverkats.

Enligt lidigare modell har lältnadema i fråga om inkomstskatten kombi­nerats med höjningar av olika arbetsgivaravgifter som formellt ökat slalens inkomster med samma belopp. Någon sådan höjning är inte aktuell för år 1978, ulan de 5 500 miljonerna är en nettoram för omläggningen. Del finns därför anledning all erinra om att, trots avgiftshöjningarna, inte heller de lidigare omläggningarna varit lotalfinansierade i den meningen atl de samlade skalle- och avgiftsinkomsterna blivit desamma som de skulle blivit vid oförändrade regler. Hade så varit fallel skulle omläggningarna tett sig skäligen meningslösa för arbetsmarknadens parter, som ju förutsatts avräkna avgiftshöjningarna från det tillgängliga utrymmet för löneökningar.

1 själva verket uppnåddes emellertid även genom de tidigare omläggning­arna reella skattelättnader i förhållande lill vad oförändrade regler skulle inneburit. Genom alt avgiftshöjningarna förutsatts reducera kontanllöneök-ningarna har basen för såväl den statliga som den kommunala inkomstskat­ten blivit mindre än eljest. Det totala inkomstskatieutlagel har alltså -fortfarande jämfört med utfallet om reglerna varit oförändrade - minskat inte bara med lättnaden lill följd av ändringarna i skalleskala m. m., ulan också genom alt de skallepliktiga inkomslerna blivit mindre. Den senare effekten har därvid kommil atl iräffa såväl slalen som kommunerna. Jämfört med dessa lidigare omläggningar innebär alltså den nu föreslagna lösningen för år 1978 för kommunema en klar fördel.

Effekten på del samlade skatte- och avgiftsuttaget av all arbetsgivaravgifts-ökningar delvis ersatt kontanta löneökningar är mycket kraftig. För de

Prop.1977/78:49

41

marginella inkomstökningar del här är fråga om lorde den sammanlagda statliga och kommunala skallesatsen i genomsniti ligga vid drygt 55 %. Därtill kommer alt också underiaget för arbetsgivaravgifterna blir mindre. Sammantaget innebär del atl den totala marginaleffekten kan uppskattas till inemot 2/3. En omläggning av lidigare slag innefattande t. ex. en inkomst-skattelättnad om 4,5 miljarder kr. och en lika stor höjning av arbetsgivarav­gifterna skulle alltså innebära en nellominskning av det samlade skalle- och avgiftsuttaget om ca 3 miljarder kr Omvänt kan man schematiskt beräkna all den nu föreslagna omläggningen för år 1978 innebär samma skattelättnad som en omläggning enligt lidigare modell med en brutloram om över 8 miljarder kr.

Vid denna jämförelse framstår tydligt att regeringen genom den föreslagna omläggningen går mycket långt i strävandena all genom inkomslskaltelätl­nader underiätta för arbetsmarknadens parter atl nå löneavtal med rimlig effekt i fråga om de disponibla inkomslerna. De samlade skatlelättnaderna går också någol utöver vad som kan uppskattas motsvara kompensation för den automatiska skalleskärpning inflationen eljesl skulle inneburit för år 1978. En viss real skattesänkning lorde därför bli resultatet.

Effekterna på statsbudgeten av omläggningen har för budgetåret 1977/78 beaktats inom anslagel för oförutsedda utgifter. I fråga om budgetåret 1978/ 79 fär de på sedvanligt sätt beaktas vid inkomstberäkningen.

5.2 Skatteskalans utformning m. m.

Som jag lidigare sagt bör 1978 års skatteomläggning utformas så all den blir elt steg i del mera långsiktiga reformarbetet enligt de rikllinjer som angells i regeringsförklaringen. Huvudinslagen bör vara marginalskattelällnader i de inkomslskikt där de stora löntagargrupperna befinner sig och elt automatiskt verkande inflationsskydd för skatteskalan. Man bör i övrigt sträva efler minsta möjliga ingrepp i de beslående reglerna för all inte föregripa statsmakternas mera långsikliga ställningstagande. Mol bakgrunden härav föreslår jag en slatsskalteskala av följande innebörd för år 1978. Den nuvarande skalan anges som jämförelse.

Prop.1977/78:49

42

Skattesats inom skiktet

i procent

Årsinkomst år 1978,

Nuvarande

Föreslagen

Skillnad

kr

skala

skala

1

2

3

4

- 20000

2

2

_

20 000- 25 000

4

4

-

25 000- 30 000

6

4

-2

30 000- 35 000

10

8

-2

35 000- 40000

15

13

-2

40 000- 45000

21

16

-5

45 000- 50000

26

21

-5

50000- 55 000

35

27

-8

55 OOO- 60 000

36

31

-5

60 000- 65 000

37

34

-3

65 OOO- 70 000

38

35

-3

70000- 75 000

43

40

-3

75 000- 85 000

48

45

-3

85 000-105000

49

49

-

105 000-155 000

53

53

_

155 000-

58

58

-

Som framgår aV tabellen sänks marginalskatten med 3-8 procentenheter för de stora löntagargrupperna. I tekniskt hänseende bör den beskattnings­bara inkomsten i skatteskalans olika skikt uttryckas i basenheter som lätt kan anpassas lill penningvärdeutvecklingen. Jag återkommer till denna fråga i del följande.

För att tillgodose bl.a. låginkomsttagarna bör lättnaderna genom den ändrade skalan kompletteras med förmåner genom ändringar av andra regler. Nära till hands ligger en höjning av grundavdraget. En ändring av della avdrag kan emellertid föregripa de kommande uiredningsförslagen och påverkar dessulom kommunernas skatteunderiag. Som jag sagt förul bör därför denna metod inte väljas. I stället bör den särskilda skattereduktionen göras förmånligare.

F. n. förekommer två slag av skattereduktion. Ensamslående skaltskyldig med barn under 18 år och gift skaltskyldig vars make saknar slatiigt taxerad inkomsl medges skatiereduklion med 1 800 kr. Gift skallskyldig med make vars taxerade inkomsl understiger 4 500 kr. får skattereduktionen med 40 % av skillnaden mellan 4 500 kr. och makens taxerade inkomst. Skattereduk­tion avräknas mot vissa skatter och avgifter, dock inte mot bl. a. statlig förmögenhetsskatt, ATP-avgift eller andra socialförsäkringsavgifter. Denna skattereduktion avser all differentiera skatteutlaget med hänsyn till olika försörjningsbörda och civilstånd. Bestämmelserna härom finns i 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272), UL.

Prop.1977/78:49

43

Härutöver finns en s. k. särskild skattereduktion. Den tillkommer skall­skyldiga med inkomst understigande 36 000 kr. En avtrappning sker sedan när inkomsten ligger mellan 36 000 kr. och 38 500 kr. I delta skikt avtrappas skattereduktionen med 10 % av skillnaden mellan 38 500 kr. och den taxerade inkomsten. Som ytterligare förutsättning för rätt lill särskild skallereduktion gäller all den skatlskyldige har arbetsinkomst, att han är minsl 16 år och att han inte uppbär folkpension. Denna skattereduktion är enbart avsedd som en skattelättnad för låginkomsttagare. Beslämmelserna i detta hänseende finns i 2 >; 5 mom. UL.

I fråga om den särskilda skaltereduktionen föreslårjag dels atl reduktio­nens belopp höjs från 250 kr. till 400 kr., dels alt reduktionen medges oavsett den skallskyldiges ålder- och inkomstförhållanden. Reduktionen bör alltså utgå med 400 kr. till inkomsttagare oavsell inkomstens arl och storlek. Del sammanlagda resultatet av ändringarna av skalan och den särskilda skatte­reduktionen ger enligt min mening en lämplig avvägning av skatteomlägg­ningen för inkomsttagare i aktiv ålder. Höjningen av beloppet har avpassats främst med hänsyn lill den föreslagna skalleskalan. Genom att avskaffa avtrappningen vinner man också den fördelen alt de f n. besvärande marginalskatteeffektema för inkomsttagare i skiktet 36 000 - 38 500 kr. försvinner.

I övrigi bör skattereduktion med 400 kr. medges efter samma regler som f. n. Reduktionen skall alltså vara individuell vilket bl. a. innebär alt makar skall ha rält lill var sin skattereduktion. Bosättning i riket av någon del av beskattningsåret krävs. Vidare skall reduktion fä avräknas mol samma slags skatter och avgifter som nu.

Mina förslag i fråga om skalleskalan och den särskilda skattereduktionen föranleder ändringar i 10 v? 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SI, och 2 i 5 mom. samt 4 Jj 1 mom. UL.

De individuella effekterna av den föreslagna skatteskalan och den höjda särskilda skaltereduktionen framgår av följande tabeller. Tabellerna avser skaltskyldig ulan förvärvsavdrag och skattereduktion med 1 800 kr. Tabel­lerna bygger vidare på en kommunal utdebitering på 28:50.

Prop.1977/78:49

44

Skattelättnader år 1978

Taxerad

Total skatt 1978

Skattel

ä

ttnad

enligt f

ö

rslaget

inkomst 

å

r 1978, kr.

enligt nuvarande regler

kr

procent

1

2

3

4

15 000

2 952

150

5,1

20 000

4 487

150

3,3

25 000

6 122

160

2,6

30 000

7 867

260

3,3

35 000

9817

360

3,7

40 000

12 272

725

5,9

45 000

14 772

975

6,6

50 000

17 542

1 240

7,1

55 000

20 722

1625

7,8

60 000

23 952

1 865

7,8

65 000

27 232

2015

7.4

70 000

30 582

2 165

7,1

75 000

34 182

2315

6,8

80 000

38 007

2 465

6,5

85 000

41837

2 600

6,2

90 000

45 712

2 600

5,7

100 000

53 462

2 600

4,9

120 000

69 582

2 600

3,7

150 000

94 032

2 600

2,8

200 000

137 057

2 600

1,9

Jag är medveten om att de kommunala utdebiteringsökningarna förår 1978 kan väntas bli slora. För människorna i mänga kommuner kommer därför den samlade inkomslskatlelättnaden år 1978 att bli mindre än som framgår här. I några fall kan det t. o. m. länkas all lättnaden hell uteblir. En så snabb ulbyggnad av verksamhelen som kommunerna nu genomför fär emellertid oundvikligen dessa följder för skatteuttaget.

Prop. 1

[977/78:49

45

Marginalskatten år 1978

Årsinkomst

Marginalskatt i

i procent

år 1978,

kr

Nuv.

Enligt

Marginai-

regler

förslaget

skalle-lättnad

1

2

3

4

-  20 000

30,5

30,5

_

20 000 -

-  25 000

32,5

32,5

-

25 000 -

- 30 000

34,5

32,5

-2,0

30 000 -

- 35 000

38,5

36,5

-2,0

35 000 -

- 40 000

48,51

41,5

-7,02

40 000 -

- 45 000

49,5

44,5

-5,0

45 000 -

- 50 000

54,5

49,5

-5,0

50 000 -

-  55 000

63,5

55,5

-8,0

55 000 -

-  60 000

64,5

59,5

-5,0

60 000 -

-  65 000

65,5

62,5

-3,0

65 000 -

-  70 000

66,5

63,5

-3,0

70 000 -

-  75 000

71,5

68,5

-3,0

75 000 -

  85 000

76,5

73,5

-3,0

85 000 -

105 000

77,5

77,5

-

105 000 -

155 000

81,5

81,5

_

155 000-

86,5

86,5

-

' Härav beror 5,0 procentenheter på avtrappningen av 250-kronorsreduktionen.

 Härav beror 5,0 procentenheter på slopandet av 250-kronorsreduktionens avtrapp­ning.

Den särskilda skallen för ombordanställda, sjömansskatten, är bestämd bl. a. med anknytning till den statliga inkomstskatten. Regelmässigt ändras sjömansskatten när den vanliga statliga inkomstskatten ändras. Senasi skedde detla år 1976 (prop. 1976/77:45, SkU 1976/77:15, rskr 1976/77:103, SFS 1976:1082-1087). De sänkningar som jag föreslagit i fråga om den statliga inkomstskatten för 1978 års inkomsler bör medföra att sjömansskatten justeras på molsvarande sätt. Härvid skall även den särskilda skattereduk­tionen på 400 kr. beaktas.

Mina förslag belräffande sjömansskallen föranleder ändringar i de tabeller som är fogade lill lagen (1958:295) om sjömansskatt.

Totalt sett kommer sjömansskatten enligt förslaget att sänkas för de flesta sjömän med belopp som ligger mellan 100 och 200 kr. per månad. För staten uppkommer ett skattebortfall på ca 20 milj. kr De individuella verkningarna i olika inkomstlägen framgår av följande tabell.

Prop.1977/78:49

46

Förändringar i sjömansskatten 1977-1978

Beskatt-

Minskn

ing av sj

ö

mansskatten 

å

r

1978 i

ningsbar

m

ä

nads-

fj

ä

rrfart

n

ä

rfart

inkomst.

kr.

ogift

gift

ogift

utl

ä

n-

ogift

gift

ogift

utl

ä

n-

utan

med

ning

ulan

med

ning

barn

barn

barn

barn

1200

12

10

1800

13

10

12

13

13

10

2 400

22

22

19

19

27

25

22

22

3000

49

46

28

40

57

58

40

52

3 600

79

79

70

70

87

85

76

76

4 200

115

115

100

103

126

124

112

112

4 800

151

151

145

136

156

157

148

142

5 400

172

169

166

154

174

175

169

157

6 000

187

190

181

172

192

193

187

172

6 600

208

208

202

187

210

211

205

190

7 200

217

217

217

196

219

217

217

196

7 800

217

217

217

196

219

217

217

196

8 400

217

217

217

196

219

217

217

196

9 000

214

217

214

196

216

217

217

193

10 000

214

217

214

194

216

217

217

196

11000

214

217

214

194

216

217

217

196

12 000

214

217

214

194

216

217

217

196

13 000

214

217

214

194

216

217

217

196

15 000

214

217

214

194

216

217

217

196

20 000

214

217

214

194

216

217

217

196

Prop.1977/78:49

47

Inflationsskyddet

Som jag angett i det föregående är avsikten all ell automatiskt verkande inflalionsskydd för skatteskalan skall införas. Utredningsförslaget i detta hänseende innebär bl. a. atl inflalionsskyddet anknyter lill konsumentpris­index,sådant detta återspeglas i basbeloppet enligt lagen (1962:38)om allmän försäkring. En del remissinstanser har invänt all delta medför all ändringar av mervärdeskatten fär återverkningar för inkomslskatleuttaget vid följande års inkomsttaxering, vilket också utredningen själv framhållit. En höjning av mervärdeskatten påverkar nämligen konsumentprisindex och därmed också basbeloppet. Detla leder i sin lur lill en viss sänkning av den statliga inkomstskatten vid senare års laxeringar. Det sagda innebär att t. ex. konjunkturpolitiskt betingade ändringar av mervärdeskatten utlöser motsatta effekter i inkomstbeskattningen påföljande år. Jag är ense med kritiken atl sådana verkningar av inflalionsskyddet inte är lämpliga.

Del har också påtalats att beslämmelsen om alt nytt basbelopp skall beräknas försl när konsumentprisindex ändrats med mer än 3 96 i förening med avrundningsreglerna kan medföra tämligen betydande avvikelser mellan den faktiskt registrerade inflationstakien under en lolvmånaderspe­riod och den procentuella förändringen av basbeloppet. En inflationsuppräk­ning anknuten till basbeloppet skulle därför kunna medföra ett icke önskvärt element av ryckighel i inflationsanpassningen av skattesystemet. Det inflalionsskydd som nu införs för skalleskalan bör därför bygga på en direkl anknytning lill konsumentprisindex, där dock inverkan av ändringar i fråga om mervärdeskatteuttaget eliminerats.

Utredningsförslaget innebär vidare atl basbeloppsanknylningen avser beloppet för november månad för inkomståret. Även detta har kritiserats av remissinstanserna med hänvisning lill alt skattemyndigheterna fär en alltför knappt tillmätt lid för alt utarbeta skattetabeller. Inte minsl gäller della i fråga om sjömansskatten. Även denna kritik bör enligt min mening beaktas. Den tidpunkt då penningvärdeutvecklingen registreras bör alltså läggas lidigare än uiredningen föreslagit. Detsamma gäller önskemål som framförts om att skikten i skalan bör avrundas till jämna hundratal kronor.

Mot bakgrunden av vad jag nu sagt föreslårjag atl inflationsskyddet ges följande utformning.

Den beskattningsbara inkomsten i skatteskalans olika inkomslskikt uttrycks tekniskt i enheter som lämpligen benämnes basenheter. Dessa ulgör ett belopp av 5 000 kr. multiplicerat med ett jämförelsetal som uttrycker penningvärdeutvecklingen. Jämförelsetalet anger förhållandet mellan det allmänna prislägel i augusti månad andra året före laxeringsårel och den valda utgångspunkten för indexberäkningen. Härvid elimineras genom en särskild regel effekterna av de ändringar av mervärdeskatteuttaget som kan ha förekommit mellan de två tidpunkterna. Utgångspunkten för beräkningen av penningvärdeutvecklingen är augusti månad 1977.

Prop.1977/78:49

48

Basenheten fastställs av regeringen före ulgången av september månad. Den närmare beräkningen av jämförelsetalet utförs av en särskild myndighei. Eftersom delta arbete till stor del är av samma nalur som del som statistiska centralbyrån f. n. har i fråga om basbeloppet enligt AFL bör denna myndighei göra erforderliga beräkningar beträffande basenheten. Del ankommer på regeringen alt uifärda närmare föreskrifier om detla.

Basenheternas belopp anges i jämna hundratal kronor. Avrundning sker nedåt. Riksskatteverket avses liksom nu utfärda de skattetabeller som behövs.

De nya reglerna avses tillämpas försia gången vid 1979 års taxering. Basenheten utgör då 5 000 kr. Den automatiska anpassningen till penning-värdeulvecklingen blir aktuell första gången belräffande 1979 års inkomst. Anpassningen avser då prisutvecklingen augusti 1977 - augusti 1978.

De grundläggande bestämmelserna om basenheten bör tas in i en särskild lag.

Folkpensionärernas beskattning

Folkpensionärer beskattas regelmässigt lindrigare än personer i aktiv ålder med molsvarande inkomsl. Det sker genom atl pensionären medges elt exlra avdrag vid laxeringen. Avdraget är f n. så avpassat all ålderspension och en sidoinkomsl på 3 800 kr. går fria från skall. Uppgår folkpensionen inte till delta belopp är pensionären regelmässigt också befriad från deklaralionsplikt enligt 22 i 3 mom. taxeringslagen (1956:623), TL. Del extra avdraget avtrappas i takt med stigande sidoinkomst. Folkpensionär, vars inkomst inte överstiger 36 000 kr. har alllid rält lill exlra avdrag med minst 500 kr. Detta avdrag avtrappas i skiktet mellan 36 000 kr. och 38 500 kr. Avdraget är i detta skikt 20 % av skillnaden mellan 38 500 kr. och den laxerade inkomsten.

Mitt förslag om ändrad skatteskala för 1978 års inkomsler och om inflalionsskydd avser såväl personer i aktiv ålder som folkpensionärer. Däremol skulle enligt nuvarande ordning höjningen av den särskilda skattereduktionen inte komma folkpensionärerna lill del. Så som reglerna om del extra avdraget är utformade skulle f. ö. inte heller en höjning av grundavdraget för majoriteten av pensionärerna medföra någon skattelätt­nad. Som jag redan angivit bör därför den särskilda skallereduktionen göras tillämplig för alla kategorier inkomsttagare, således även folkpensionärer. För låginkomsttagare i aktiv ålder ulgör höjningen av denna reduktion 150 kr. medan den för pensionärerna blir 400 kr. För atl balansera della bör reglerna om det extra avdraget justeras så att tillägget ulöver folkpensionen blir 3 300 kr mol f n. 3 800 kr. Likaså bör det nuvarande garanterade minsta avdraget om 500 kr falla bort. Mitt förslag i den senare delen föranleder ändringar i punkt 2 av anvisningarna till 50 § KL.

En följdändring bör vidare göras i 2 i; lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skall.

Prop.1977/78:49

49

m. m. i fråga om undanlagsregeln belräffande pensionärernas minimiavdrag på 500 kr. Denna regel infördes samtidigt med 500-kronorsavdragel och innebar alt kommunerna skulle få kompensation fördel skattebortfall som följde av regeln. Undanlagsregeln behövs nu inte längre.

Sammanlaget blir innebörden av de föreslagna förändringarna all den inkomstnivå som för folkpensionärerna blir helt skattefri under år 1978 kommer att motsvara en sidoinkomsl ulöver folkpensionen om drygt 4 200 kr., dvs. en icke obetydlig förbättring jämfört med nuvarande regler Samtidigt uppnås ett önskvärt närmande av skattereglerna för folkpensio­närer lill dem som gäller för andra kategorier skattskyldiga.

Vid en antagen prisutveckling om 8 % i årstakl från september 1977 kommer pensionärernas exlra avdrag, trots justeringen av dess storlek, alt öka med 700 kr. från år 1977 till år 1978 vid en oförändrad inkomst. De individuellaeffeklernaförfolkpensionäreravskatleomläggningen förår 1978 kan därmed sammanfallas på följande sätl:

Skattelättnad år 1978 för

Total skillnad

1 skatt år 19782

skaltskyldig

ensamstående

 kr

i aktiv ålder

folkpensionär

150

244'

2 802

150

614

2 572

160

614

2 062

260

664

1450

360

832

901

725

903

178

975

975

-

Taxerad inkomst kr.

15 000 20 000 25 000 30 000 35 000 40 000 45 000

' Ingen skatt utgår år 1978 enligt de föreslagna reglerna. 2 Mellan skattskyldiga i aktiv ålder och pensionärer.

I fråga om deklarationspliklsgränsen för pensionärer i 22 i; 3 mom. TL gäller alt den liksom hillills bör anges i bestämda belopp. F. n. är gränsen belräffande flertalet pensionärer 13 500 kr. för ogift och 11 700 kr. för gift pensionär vars make uppburit folkpension. I fråga om 1978 års inkomsler kan gränsen anges exakt försl mol slutet av det året efiersom ålderspensionens storlek är känd försl då. Jag kommer därför all la upp denna fråga i elt senare sammanhang. Belräffande 1977 års inkomsl kan emellertid deklarations­pliklsgränsen fastställas nu. Ålderspensionens grundbelopp jämte 3 800 kr. med tillägg av 100 kr. ulgör ca 14 600 kr för ogift och 12 600 kr. för gift pensionär vars make uppbär pension. Jag föreslår all deklarationsplikls­gränsen för denna grupp sätts vid dessa belopp.

Prop.1977/78:49

sO

6 Hemställan

Med hänvisning lill vad jag nu har anföri hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen alt antaga inom budgetdepartementel upprättade förslag till

1.

lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

2.

lag om basenhet enligt  10 S  1   mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskall,

3.

lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt.

4.

lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

5.

lag om ändring i taxeringslagen (1956:623),

6.

lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

7.

lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighels utdebitering av skall, m, m.

Beslut

Regeringen ansluler sig till föredragandens överväganden och beslular alt genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.