Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 116 år 1971

Prop. 1971:116

Nr 116

Kungl. Maj:ts proposition angående reglering av prisema på jordbruks­produkter, m. m.; given Stockholms slott den 30 april 1971.

Kungl. Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av stalsrådsprotokollel över jordbruksärenden, föreslå riksdagen all bifalla de förslag om vars avlålande lill riksdagen föredragande departements­chefen hemställt.

GUSTAF ADOLF

INGEMUND[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I anslutning till förslag som statens jordbruksnämnd avgelt efler överläggningar med jordbrukels förhandUngsdelegation och konsument­delegationen föreslås höjningar av gränsskyddel för jordbrukspro­dukter vilka tillsammans med ökat ianspråktagande av införselavgifts­medel för atl begränsa prishöjningarna för konsumenterna kan beräk­nas möjliggöra en inkomstförstärkning för jordbruket med 637 mUj. kr. successivt under treårsperioden den 1 juli 1971den 30 juni 1974. Ändringarna av gränsskyddel skall ske den 1 juli vart och elt av åren 19711973 och beräknas motsvara inkomstförstärkningar med ca 362, 134 resp. 55 milj. kr. Vidare föreslås all Kungl. Maj:t eller efter be­myndigande statens jordbruksnämnd skall få besluta om ytterligare justeringar i prissättningen av jordbruksprodukter under treårsperioden om utvecklingen av den allmänna prisnivån ger anledning därtill.

1    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 116

Prop. 1971:116

1    Förslag till

Lag om ändring i förordningen (1961: 381) om tillverkning av och handel med fodermedel m. m.

Härigenom förordnas, atl 7, 13 och 16 §§ förordningen (1961: 381) om tillverkning av och handel med fodermedel m. m. skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §

Ulan tUlstånd av konlrollmyn-

Ulan tillstånd av kontrollmyn-

digheten niå ej saliUiållas eller för- digheten må ej saluhållas, för­

säljas vara, som avses i 2 §, eller säljas eller till riket införas vara,

fodermedel försatt med annat spe- som avses i 2 §, eller fodermedel

cialämne än vitaminer.

försall   med   annat   specialämne

än vitaminer.

Ulan hinder av bestämmelsen i första stycket om införsel får vara transiteras eller på annat sätt be­fordras under tullverkets kontroll eller läggas upp i frihamn eller på tullager.

Vid meddelande av tiUstånd som avses i första styckel må kontroll­myndigheten föreskriva vUlkor som skola gälla för lillslåndels åtnju­tande.

13 §1 TUl böter dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet

1.

underlåter alt lämna uppgift som avses i 5 §,

2.

lämnar oriktig uppgift i fall som avses i 5 §, om gärningen ej är belagd med straff i brollsbalken,

3.    bryter mot föreskrift som

3. bryter mol föreskrift som

meddelats med slöd av 6 eller 8 §

meddelats med slöd av 6 eUer

eUer mot förbudet i 7 § första

8 § eller mol förbudet i 7 § förs-

slyckel eller villkor som avses i

ta stycket all saluhålla eller för-

7 § andra stycket,

sälja  vara eller fodermedel eller

mot villkor som avses i 7 § iredje stycket,

4.

underlåter all göra anmälan enligl 4 § eller atl föra anteckningar eller lämna uppgifter enligl föreskrift som meddelats med slöd av 10 §,

5.

lämnar oriklig anmälan i fall som avses i 4 § eller, i fall som av­ses i 10 §, för orikliga anteckningar eller lämnar oriktiga uppgifter, om gärningen ej är belagd med straff i brollsbalken,

6.

bryter mol 9 § eller vägrar all lämna biträde enligt 11 §.

' Senaste lydelse 1969: 665.

Prop. 1971:116

3

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Om ansvar för den som i strid mot förbudet i 7 § första stycket eller mol villkor som meddelats enligt 7 § tredje stycket inför va­ra eller fodermedel och för försök därtill finnas bestämmelser i lagen (1960:418) om straff för varu­smuggling..

16

§2

Allmänt åtal för brolt mot fö-

Allmänt åtal för brott mot fö­

reskrift som meddelats med stöd

reskrifl som meddelats med slöd

av 5 eller 6 § eller 7 § andra

av 5 eller 6 § eller, utom i fråga

stycket får väckas endasl efler

om införsel, 1 § tredje styckel får

anmälan av kontrollmyndigheten.

väckas  endast  efter  anmälan  av

kontrollmyndigheten.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1971.

" Senaste lydelse 1969: 665.

Prop. 1971:116

2    Förslag till

Lag om ändring i förordningen (1967: 340) med vissa bestämmelser om prisreglering på jordbrukets område

Härigenom förordnas, atl 7 och 10 §§ förordningen (1967: 340) med vissa bestämmelser om prisreglering på jordbrukels område skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §1 Tillverkare eller, i fall som avses nedan under a, innehavare av slak­teri eller köllbesiktningsbyrå erlägger avgift för

a)

kött av häst, nötkreatur, lamsvin och får, när köttet blivit godkänt vid köttbesiktning enligl lagen den 20 mars 1959 (nr 99) om köttbe­siktning m. m. (slakldjursavgift),

b)

mjölk som användes av mjölkproducent vid tillverkning av smör eller ost för försäljning,

c)

mjölk och grädde som användes i mejeri för tillverkning av annan vara än grädde, smör eller ost,

ost, torrmjölk och kondenserad mjölk, som lUlverkals i mejeri, margarinosl som ej lUlverkals i mejeri,

d)    smör och smörliknande vara med minst 70 viktprocent mjölkfetl

men utan annat fett, vilka användes för tiUverkning av grädde, ersätt­

ningsmedel för grädde eller produkt för beredning av grädde eller er­

sättningsmedel för grädde, om varan ej skall förbrukas i tillverkarens

hushåll,

e)    vete och råg som användes för tillverkning av mjöl, gryn, flingor

eller liknande produkt,

f)     majs och maniokrot eller ämne som innehåUer majs eller maniokrol

saml annan väsentligen lika stärkelserik vara, som användes vid tillverk­

ning av stärkelse eller slärkelseprodukl,

g)     potatisstärkelse och annan

stärkelseprodukt av potatis, vilka

tiUverkas för annat ändamål än

förbrukning i eget hushåll, eller

brännvin av potatis,

h) fett, fet olja och fettsyra som erhåUes ur fisk eller havsdäggdjur eller ur fetlråvara, hänföriig liU tuUlaxenummer 12.01, 12.02 och 21.03 (feltvaruavgifl),

i) oljekraftfoder som för försäljning tillverkas i samband med all olja utvinnes ur frön och frukter,

j) produkt, härrörande från sojabönor och hänföriig lill tuUlaxenum­mer 19.02 eller 23.04,

k) produkt, hänförlig till tulltaxenr 21.07 D, som tUlverkas för för­säljning, med undantag av sådani vid tillverkning av bakverk använt slag av beredning som innehåUer minst 10 viktprocent fett.

1 Senaste lydelse 1969: 373.

Prop. 1971:116

5

Nuvarande lydelse

Föreslagen  lydelse

10 § Avgift erlägges vid omsättning av

a)

mjölkproducent för mjölk, grädde och ost som han levererar till annan än mejeri eller företagare som handlar med mjölk eller mejeri­produkter,

b)

mejeri för mjölk, grädde, ost, torrmjölk och kondenserad mjölk, som ej levereras lill annat mejeri,

c)

annan tillverkare än mejeri för margarinosl,

d)     annan företagare som handlar med mjölk eller mejeriprodukter

än mejeri för mjölk, grädde och ost som mjölkproducent levererat,

e) potalisproducent för potatis som han levererar lill bränneri el­ler stärkelsefabrik.

Den som odlar potatis på en sammanlagd åkerareal av minst 0,5 hektar erlägger avgift för po­tatisen i förhållande till den odlade arealen.

Denna lag träder i krafl den 1 juli 1971.

Prop. 1971:116

3 Förslag till

Förordning om ändring i tulltaxan (1968: 25)

Härigenom förordnas, alt tulltaxenummer 19.03 tulltaxan (1968: 25) skall ha nedan angivna lydelse. Till följd härav kommer 19 kap. tull­taxan all ha följande lydelse från och med den dag då denna förord­ning träder i kraft.

19 kap. Varor av spannmål, mjöl eller stärkelse; bakverk-Anmärkningar

1.  Detta kapitel omfattar icke:

a)

näringsmedel av de slag, som avses i nr 19.02, men innehållande minst 50 viktprocent kakao (nr 18.06);

b)

varor av mjöl eUer stärkelse (käx o. d.), särskilt beredda till fodermedel (nr 23.07);

c)

farmaceutiska produkter (30 kap).

2.    Med mjöl avses i detta kapitel förutom mjöl av spannmål även mjöl av frukter

eller köksväxter.

19.1

Mallexlrakl...................................................... 

15 o/n

19.2

Näringsmedel (för barn, för dietiskt bruk eller för mallagningsändamål), beredda av mjöl, stärkelse el­ler mallexlrakl, även med tillsats av kakao till mind­re än 50 viktprocent:

A............................................................... produkter av sojamjöl eller liU nr 11.05 hänför­

ligt mjöl av potatis ................................... 

......... 

fri

B.  andra slag:

1.

produkter för beredning av bakverk . .   100 kg

80:

2.

andra  .................................................. 

20 o/o

19.03                                                                                 Makaroner, spagetti och liknande produkter   100 kg

85: 

19.4

Gryn och flingor, framställda av tapioka-, sago-, po­tatis- eller annan stärkelse   

fri

19.5

Majsflingor, s. k. rostat ris och liknande varor, fram­ställda genom svallning eller röstning av spannmål

eller produkter av spannmål   ....................... 

10 o/o

19.6

Natlvardsbröd, oblatkapslar för farmaceuliskt bruk, sigilloblaler och liknande varor av mjöl eller stär­kelse ............................................................. 

fri

19.7

Matbröd, skeppsskorpor och andra enklare bakverk ulan tillsals av socker, honung, ägg, fett, ost eller frukt:

A. flalbröd ..................................................... 

12 o/o

B. andra slag ................................................ 

20 o/o

19.08     Bakverk, ej hänförliga liU nr 19.07, även innehållan­

de kakao (oavsett mängden):

A. biscuits och wafers  ................................. 

........... 

6 o/o

B. andra slag ................................................ 

......... 

20 o/o

Denna förordning träder i krafl den 1 juli 1971.

> TuUlaxan omtryckt 1970: 629.  Senaste lydelse 1970:629.

Prop. 1971:116

Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 30 april 1971.

Närvarande: slalsminislern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för jordbruksdepartemenlel, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. och anför.

Inledning

1967 års riksdag (prop. 1967: 95, JoU 1967: 25, rskr 1967: 280) fast­ställde riktiinjerna för jordbrukspolitiken och beslutade om prisregle­ringen på jordbrukels produkter för liden den 1 september 1967den 30 juni 1969. 1969 års riksdag (prop. 1969: 107, JoU 1969: 24, rskr 1969: 204) beslutade om prisregleringen på vissa jordbruksprodukter för tiden den 1 juli 1969den 30 juni 1971 och om regleringen av sockernäringen för liden den 1 juli 1969den 30 juni 1974.

Statens jordbruksnämnd fick den 2 oktober 1970 i uppdrag all med utgångspunkt från de av riksdagen fastställda riktlinjerna för jord­brukspolitiken efler överläggningar med jordbrukels förhandlings­delegation och jordbruksnämndens konsumentdelegation lägga fram förslag rörande den närmare utformningen av prisregleringen för jord­bruksprodukter med undantag för socker och sockerbetor för tiden efler den 30 juni 1971. Genom beslut den 17 december 1970 har Kungl. Maj:l vidare till jordbruksnämnden överlämnat del av 1969 års mjölk­priskommitté avgivna betänkandet (Jo 1970:4) "Mjölk: produktion, konsumtion, prissättning m. m.".

I skrivelse den 27 april 1971 angående prisreglerande ålgärder på jordbrukels område efter den 30 juni 1971 har jordbruksnämnden lagt fram förslag i anledning av förut nämnda uppdrag. Nämnden har vida­re lämnat uppgifter om fördelning m. m. av avgiftsmedel på reglerings-området. Nämnden har slutligen hemställt all Kungl. Maj:t vidtar de ytterligare ålgärder som behövs för all jordbruket skall kunna tUlföras medel för atl läcka de förlusler, som har uppstått för jordbruket lill följd av prisstoppet. Nämnden har innan förslagen lagts fram haft över­läggningar med de båda delegationerna och nått samförstånd med jord­brukels förhandlingsdelegation.

Prop. 1971:116

8

I prop. 1971: 1 (bil. 11 s. 33) har Kungl. Maj:l föreslagil riksdagen all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, lill Prisreglerande ål­gärder på jordbrukels område för budgetåret 1971/72 beräkna ell för­slagsanslag av 103 milj. kr.

Statens jordbruksnämnds framställning

Utgångspunkter

I prop. 1967: 95 (s. 73) angående riktlinjer för jordbrukspolitiken m. m. uttalades, atl del av olika skäl inle är lämpligl att ange fasta normer för prissättningen på jordbrukels produkter för någon längre period. Prisregleringarna har därefter omfattat tvåårsperioder, av vUka den nuvarande utlöper den 30 juni 1971. Den nuvarande sockerregle­ringen gäller emellertid lill den 30 juni 1974.

Vid jordbruksnämndens överläggningar med delegationerna har tyngdpunkten i de prisförbällringar som har begärts från jordbrukels sida legat på mjölkområdel. Man har pekat på den snabba minsk­ningen av mjölkproduktionen under senare lid men också på vissa faktorer som ger anledning atl räkna med en forlsall minskning. Man har gjort gäUande all en forlsall minskning av mjölkproduktionen kan leda lill en försörjningssituation, som inte är godtagbar ur beredskaps­synpunkl.

Rationell mjölkproduktion förutsätter ofta investeringar, för vilka planeringen och förberedelserna kan la lång lid i anspråk. För alt såda­na investeringar skall kunna göras, måste därför prisregleringen kunna överblickas för en inte alllför kort lidsperiod. Med hänsyn främst lill förhållandena inom mjölkproduktionen föreslår nämnden därför alt prisregleringen denna gång skaU omfatta treårsperioden den 1 juli 1971 den 30 juni 1974. Genom della vinner producenterna en viss trygghet i planeringen och nödvändiga höjningar av konsumentpriserna kan de­las upp på flera år. En treårsperiod kommer dessutom alt sammanfalla med återstoden av nuvarande sockerregleringsperiod. I särskilt yttrande anser en ledamot av nämnden alt regleringsperioden bör begränsas till två år och all en omprövning av jordbruksstödets omfattning och fi­nansiering bör göras under denna period.

Planerna på en anslutning i någon form till EEC hindrar inle all regleringen omfattar en treårsperiod. Givelvis måste beslutet om en treårsperiod innefatta olika förbehåll, bl. a. möjlighet lill omprövning av regleringen om inlegralionssträvanden och andra handelspolitiska förhållanden ger anledning därlUl. Sådana förbehåll utgör emellertid inle någon nyhet i samband med prisregleringen på jordbruksområdet.

Jordbruksnämnden erinrar om all i prop. 1967: 95 (s. 73) uttalades

Prop. 1971:116

9

all prissättningen på jordbrukets produkter bör tjäna flera olika och till viss del mol varandra stridande syften och all den samlade avvägningen av prissättningen därför måste ske med beaktande av alla de faktorer som är relevanta i sammanhanget. De grundläggande faktorer som måste beaktas är prissättningens inverkan på jordbrukarnas inkomster och konsumenternas utgifter, på produktionsutvecklingen och därmed försörjningsberedskapen, på rationaliseringssträvandena inom jordbru­ket saml på strävandena all avveckla handelshindren och utveckla del ekonomiska samarbetet mellan länderna.

För alt få underlag för sina bedömningar har jordbruksnämnden där­för utfört elt anlal utredningar, som redovisas i särskilda bilagor. I frå­ga om jordbrukels inkomslförhållanden hänvisar nämnden lill material sammanställt av lantbruksekonomiska samarbetsnämndens inkomst­grupp.

På grundval av material från lantbruksstyrelsens jordbruksekonomiska undersökning har inkomstgruppen låtit beräkna lönsamheten vid gårdar med 25 resp. 40 ha åker i del s. k. slätlbygdsområdet. Enligt prognoser avseende normerade förhållanden för åren 1969 och 1970 har lönsam­heten uttryckt som förräntning i procent av allt i jordbruket inves­terat kapital i allmänhet legat vid eller något under O o/q, när lant­arbetarlön tillgodoräknas jordbrukarna för deras och familjemedlem­marnas arbetsinsatser. Enligl samma material har jordbrukarfamiljens arbets- och kapitalinkomst under åren 1969 och 1970 stigit i nästan samma takt som industriarbelarfamiljens, men jordbrukarinkomsten har legal på en lägre nivå.

Inkomstgruppen har vidare låtit företa undersökningar av lönsamheten och slrukturförhållandena inom mjölkproduktionen. Undersökningarna visar att gårdar med en stark inriktning på mjölk- och köttproduktion har en genomsnittligt låg lönsamhet och att lönsamheten är sämre vid gårdar inriktade på mjölkproduktion än på växtodling. Struklurlägel inom mjölkproduktionen åren 1968 och 1969 utmärktes av atl mellan 40 och 50 o/o av antalet kor återfanns i besättningar på mindre än 10 kor och att omkring hälften av kobeståndel innehades av brukare som var 50 år eller äldre.

Lantbruksekonomiska samarbetsnämndens indexgrupp har låtit be­räkna de reviderade eller nya prisindexserier, som har föreslagits av jordbruksslalistikkommittén. Prisutvecklingen på jordbrukets område och den allmänna prisutvecklingen inom landet har studerats.

Jordbruksnämnden och delegationerna har haft tillgång till uppgifter om produktionsutveckling och ralionaliseringsförhållanden samman­ställda inom lantbruksstyrelsen.

Utredningarna om vår försörjningsberedskap på livsmedelsområdet i lantbruksekonomiska samarbetsnämndens regi är inte avslutade och har därför inte kunnat läggas lill grund för nämndens överväganden. Nämn-

Prop. 1971:116

10

den har emellerlid tagit hänsyn tUl de perspektiv i fråga om mjölkpro­duktionens utveckling, som har presenterats av 1969 års mjölkpriskom­mitté, och till det material, som har lagts fram i belänkandet (SOU 1970: 72) Jordbruket i norra Sverige.

Enligt 1967 års riksdagsbeslut bör vid den svenska prissättningen på jordbruksprodukter hänsyn las till prissättningen inom EEC. En jäm­förelse mellan priserna på jordbruksprodukter i EEC och i Sverige har förelagils i oktober år 1970. Den visar atl den svenska pris­nivån år 1969/70 låg 7 o/o och år 1970/71 10 o/o över de riktmärken för prisbUdningen som gäller inom EEC. För vegetabilier är EEC:s priser i allmänhet högre än de svenska, medan motsatsen gäller för animalier och då i synnerhet mjölk. En prisjämförelse baserad på faktiska mark­nadspriser tyder emellertid på atl den svenska prisnivån i allmänhet låg närmare EEC:s än vad de nämnda procenttalen anger. För regle­ringsåret 1971/72 har vissa prishöjningar nyligen beslutats inom EEC. De har ännu inte publicerats men de är enligt pressuppgifter mer om-fallande än EEC-kommissionens tidigare framlagda förslag.

De förslag i fråga om prisregleringen på jordbruksprodukter som jordbruksnämnden har lagt fram har utformats mol bakgrund av de i det föregående angivna förhållandena.

Prisregleringens utformning

Jordbruksnämnden föreslår att nuvarande principer med mittpriser och prisgränser samt inom prisgränserna fasta införselavgifler för vissa viktiga varor skall gälla även i fortsättningen. De normalinförselavgif-ter resp. principer för beräkning av rörliga avgifter, som nu gäller, föreslås bli överförda till den nya regleringsperioden, i den mån inle annat på särskilda punkter framgår av del följande. Delsamma gäller utgående kompensalionsavgifter och s. k. interna avgifter. Om priset på en vara sjunker under nedre prisgränsen lill följd av fallande världs­marknadspriser, skall del svenska priset liksom hittills stödjas genom tillfällig höjning av införselavgift och i undanlagsfall genom kvantitativ importreglering. Har undre prisgränsen passerats lill följd av onormal produktionsutveckling inom landet och import av betydelse inle före­kommer, bör viss ålerhållsamhel emellerlid kunna iakttas med dessa åtgärder. Då den övre prisgränsen passeras, skall liksom nu införselav­giften minskas, exportavgift kunna påläggas och i undanlagsfall kvan­titativ exporlreglering införas.

Nämnden föreslår all dessa regler kompletteras med en särskild före­skrift på köllområdet när priset ligger myckel nära prisgränserna. För­slagel redovisas närmare under avsnittet om kött och fläsk.

En justering av de föreslagna millpriserna, prisgränserna och införsel-

Prop. 1971:116

11

avgifterna föreslås ske den 1 januari och den 1 juli 1972 och 1973 saml den 1 januari 1974. Till grund för justeringarna skaU i huvud­saklig överensstämmelse med vad som gällt under nu löpande prisreg­leringsperiod i princip läggas utvecklingen av den allmänna pris­nivån, mätt med slatisliska centralbyråns konsumentprisindex. Delta index bör därvid vara rensal från inverkan av indirekta skaller, av bo­stadskostnader (exkl. bränsle och lyse) samt av sådana prisändringar i livsmedelsposlen som registreras i jordbruksnämndens prisregleringsin­dex. De justeringar som skall göras beräknas på grundval av utveck­lingen av den allmänna prisnivån under närmast föregående halvårs­period den 15 aprilden 15 oktober resp. den 15 oktoberden 15 april. Indexulfallet appliceras på jordbrukels totala intäkter (exkl. sockerbetor) beräknade med utgångspunkt från den rådande millprisnivån. Förutom lill utvecklingen av konsumentprisindex skall vid justeringen hänsyn kun­na las lill sådana av särskilda omständigheter föranledda väsentliga förskjutningar i den allmänna utvecklingen av världsmarknadspriserna som påverkar de svenska jordbrukspriserna och som bedöms beslå un­der längre tid.

De totalbelopp, som skall tillföras jordbruket i samband med juste­ringarna, bör fördelas mellan de olika varuslagen (exkl. sockerbetor) bl. a. med hänsyn lill önskemål om produktionens utveckling och in­riktning, ralionaliseringsulvecklingen i jordbruket samt prisutvecklingen inom EEC. Fördelningen på olika varuslag skall så långt möjligt ske på sådani sätt all jordbruket bedöms erhålla avsedd inkomslförbäll-ring. Huvudparten av de totalbelopp, som skall tillföras jordbruket i samband med justeringarna, bör läggas på mjölk och kött, om produk­tions- och lönsamhelsförhåUandena föranleder della och marknadsför­hållandena tUlåter detta.

Förslag till fördelning av de totalbelopp, som skaU tUlföras jordbru­ket, och lill justeringar av prisnivån bör läggas fram av jordbruksnämn­den efler överläggningar med jordbrukels förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen för atl prövas av Kungl. Maj:t.

I nu gällande jordbruksreglering ingår en utfästelse om prövning av eventuell gottgörelse lill jordbruket lill följd av inverkan av vårt med­lemskap i EFTA. Sådan gottgörelse har inle utgått sedan regleringsåret 1966/67. I fråga om de överenskommelser inom ramen för EFTA, som framöver kan träffas med verkan för de tre regleringsåren 1971/72, 1972/73 och 1973/74, kan inle nu bedömas om de på väsentligt sätt kommer all påverka den avsedda prissättningen på jordbrukels produk­ter. Nämnden anser därför, alt den nuvarande utfästelsen om prövning av gottgörelse lill följd av inverkan av EFTA-överenskommelser bör kvarstå. Utfästelsen bör även gälla åtgärder under regleringsperioden inom ramen för ell eventuellt närmare nordiskt ekonomiskt samarbete.

Om i övrigl väsentligt ändrade förutsättningar för utrikeshandeln,

Prop. 1971:116

12

häri inberäknat mera betydande växelkursändringar, skulle inträffa un­der regleringsperioden, bör del ankomma på jordbruksnämnden att ef­ter överläggningar med de båda delegationerna lägga fram förslag till de ålgärder som kan anses påkallade för all syftet med det nu fram­lagda förslagel skall uppfyllas.

De förslag till pris- och avgiftshöjningar, för vilka redogörs mer de­taljerat under de olika produklavsnillen, väntas successivt under treårs­perioden medföra en inkomstförstärkning för jordbruket på ca 637 milj. kr. enligt följande fördelning.

Höjning från närmast föregående regleringsår

1971/72

1972/73

1973/74

Öre/kg

Milj. kr.

Öre/kg

Milj. kr.

Öre/kg

Spannmål

prishöjning

2

17,50

1

8,75

höjd förmalningsavgift

1,50

8,25

Fettvaruregleringen

30

12,60

10

4,20

Mjölk (producentpris)

10

234,90

3

104,20

2

Kött

30

51,60

Fläsk

10

24,50

5

12,25

Ägg

10

10,00

5

5,00

Fjäderfä (teknisk justering)

2,40

Summa

361,75

134,40

Ökat rambelopp m. m.:

Vegetabilieområdet

13,00'

Animalieområdet

71,40

(varav mjölk 71,00)

Upplysningsverksamhet i

m.m.

1,50

Totalt

447,65

134,40

 De 15 mUj. kr. till matpotatisregleringen, som endast utgår är 1971/72, per år under perioden.

Total höjning under perioden

Milj. kr.    Öre/kg Milj. kr.

3

26,25

1,50

8,25

40

16,80

55,10

15

394,20

30

51,60

15

36,75

15

15,00 2,40

55,10

551,25

13,00> 71,40

1,50

55,10

637,15

har räknats som 5

milj. kr.

Jordbruksnämnden beräknar inverkan av de föreslagna prishöjningar­na på millprisnivå, på jordbrukarfamiljens arbets- och kapitalinkoms­ter och på statistiska centralbyråns konsumentprisindex till följande.

Höjning i %

1971/72        1972/73

1973/74 Totalt under perioden

Mittprisnivå

5,3'

1,8

Jordbrukarfamiljens inkomster     ca 9

ca 6

Konsumentprisindex'

0,5

0,2

0,7 ca 2 0,1

8,0

ca 18

0,8

' Endast prishöjningar.

2 Medeltal för typgårdar, storleksgrupp 25 ha och 40 ha, vid en förutsatt kost­nadsökning från år 1970/71 till år 1971/72 pä 4 %.

ä Inkl. moms. och vid oförändrade öresmarginaler i handeln.

Jordbrukarfamiljens arbets- och kapitalinkomster vid gårdar med 2050 ha åker i slätlbygdsområdet beräknas således stiga med ca 18 »/o under regleringsperioden. Härtill kommer alt jordbruket kommer att

i'rop. 1971:116

13

kompenseras för ändringar av den allmänna prisnivån genom halvårs­visa utlösningar av det s. k. inflalionsskyddel. Jordbruket får dessutom tillgodoräkna sig vinsterna av den fortgående rationaliseringen inom nä­ringen.

Räknai i kronor per person beräknas prisförslagen medföra ökade livsmedelsutgifter med totalt ca 82 kr., varav 54 kr. år 1971/72. Huvud­delen av ökningen kommer på mjölk, 27 kr. år 1971/72.

I samband med atl jordbrukels förhandlingsdelegation förklarade sig biträda jordbruksnämndens förslag gjorde delegationen följande utta­lande:

"Förhandlingsdelegationen erinrar om alt enligt av lantbruksekono­miska samarbetsnämndens inkomstgrupp utförda beräkningar avseende slätlbygdsgårdar med 2050 ha åker den ekonomiska situationen inom näringen under senare år successivt försämrats. Nu föreslagna pris­förbällringar är enligt förhandlingsdelegationens uppfattning icke till­räckliga men elt steg på vägen för alt bereda del rationella jordbruket den lönsamhet som är nödvändig."

Enligl protokoll vid sammanträde den 20 april 1971 har konsument­delegationen beslutat göra följande uttalande:

"Konsumentdelegationen har inle kunnat biträda jordbruksnämndens förslag om jordbruksregleringen efter den 30 juni 1971. Konsument­delegationen har för sin del varit beredd att acceptera en flerårsupp-görelse, innefattande en betydande förbättring av mjölkpriset. Den nivå, på vilken förslagel nu ligger, innebär dock en inkomstförstärk­ning för jordbrukarnas vidkommande av sådan storlek, atl den kan be­faras få allvarliga följdverkningar för samhäUsekonomin. Förslagel be­räknas direkt medföra en ökning av jordbrukarfamiljens inkomst på inemot 20 procent för treårsperioden. HärlUl kommer emeUertid alt inflationsregeln ger jordbrukarna, förutom täckning för ökade drifts­kostnader, kompensation för höjda levnadskostnader. Dessutom skall beaktas vinslen av den fortgående rationaliseringen inom jordbruket, som för 1960-talet beräknats till omkring 6 procent per år. Vid en all­män prisuppgång av 4 procent om årel kan den samlade ökningen av jordbrukarnas inkomster under treårsperioden komma alt bli 4550 procent.

Konsumentdelegationen hade för sin del önskat stanna vid en nivå för inkomstförstärkningen till jordbruket på totalt omkring 500 milj. kronor, vartill skulle komma ell inflalionsskydd."

Vid konsumentdelegationens protokoll är fogade särskilda yttranden av vissa ledamöter.

Spannmål, fodermedel m. m.

Nämnden föreslår atl priserna på spannmål höjs med 2 kr. per dl un­der regleringsårel 1971/72 och med ytterligare 1 kr. per dl under år 1972/73. De preliminära priserna på spannmål av 1971 års skörd blir därmed för vete och råg 54 kr. per dl, för korn 51 kr. och för havre 47,50 kr. per dl. För att i någon mån förslärka regleringsekonomin inför

Prop. 1971:116

14

den belastning som de föreslagna prishöjningarna medför, föreslår nämnden dessutom en höjning av förmalningsavgiflen med 1,50 kr. per dt den 1 juH 1971.

För brödsäd fastställer regleringsföreningen Svensk spannmålshan­del årligen s. k. inlösenpriser. För fodersäd fastställer jordbruksnämn­den s. k. slödpriser. Nu föreslår nämnden alt även priserna på fodersäd skall få karaktär av inlösenpriser. En sådan omläggning ökar reglerings­föreningens möjligheter att i ell tidigt skede av försörjningsåret genom inlösen förfoga över förekommande överskott. En tidig export medför oftast lägre exportkoslnader. Inlösensyslemel för brödsäd är kombinerat med elt prisorlssystem, omfattande fyra kategorier prisorter. Om man inför ell iiUösensyslem för fodersäd, måste man även införa prisorter. I likhet med vad som gäller i fråga om brödsäd bör del ankomma på jordbruksnämnden att besluta i prisorlsfrågan. Som inlösendag förut­sätts liksom för brödsäd den 1 april året efter skördeåret.

Sedan regleringsårel 1967/68 gäller all de definitiva spannmålspri­serna inle får sällas högre än de preliminära. En sänkning av priset på brödsäd skall motsvaras av en lika stor höjning av förmalningsavgiflen medan en sänkning av fodersädspriserna kan föranleda en höjning av slakldjursavgifterna för svin och nötkreatur. De medel som inflyter till följd av sådana avgiftshöjningar skall tillföras spannmålsregleringen.

Nämnden föreslår, alt de definitiva spannmålspriserna även skall kunna sällas högre än de preliminära om regleringsekonomin t. ex. på grund av lågt skörderesultat och/eller höga världsmarknadspriser med­ger detla. I så fall skall motsvarande sänkning genomföras av förmal­ningsavgiflen resp. kunna genomföras av de nämnda slakldjursavgifter­na.

Pä världsmarknaden utbjuds tidvis vete, avsett för utfodringsändamål, till låga priser. För alt undvika störningar på den svenska marknaden föreslår nämnden att för vete, avsett för ulfodringsändamål, får tas ul en införselavgifl, som på samma sätt som övriga fodermedelsavgifler är rörlig enligl nämndens beslut. Som högsla tillåtna avgift för fodervele föreslår nämnden 40 kr. per dl.

Gränsskyddel för makaron- och spagellilillverkningen har fortlöpan­de anpassats tiU den svenska prisregleringen. Senast år 1967 höjdes tullen för alt undvika all de svenska tUlverkarnas konkurrensläge för­sämrades. Med hänsyn till dels senare vidtagna och nu föreslagna pris­höjningar på vete, dels den osäkerhet som råder om den framlida prisutvecklingen på världsmarknaden föreslår nämnden en höjning av tullen på makaroner och spagetti med 25 kr. till 85 kr. per dt.

Sveriges Pälsdjursuppfödares Riksförbund har hemställt om återbä­ring av den del av priset på inhemskt foder för minkuppfödning, som motsvarar införselavgiften på vegetabUiska fodermedel. Ca 90 o/q av produktionen av minkskinn säljs nämligen på export. Jordbruksnämn-

Prop. 1971:116

15

den tillstyrker framställningen. Återbäringen som vid nuvarande storlek på införselavgifterna kan beräknas uppgå lill ca 2 milj. kr. bör be­kostas av medel utom ramen för de belopp som får användas för pris­regleringsändamål under resp. regleringsår. Det bör ankomma på jord­bruksnämnden atl meddela närmare föreskrifter angående återbäringen.

För alt förhindra import av foderblandningar, som innehåller andra specialämnen än sådana som är tillåtna i Sverige, föreslår nämnden viss ändring av 7 § i förordningen (1961: 381) om tillverkning av och han­del med fodermedel m. m.

Nämnden föreslår alt stödet lill odlingen av vallväxlfrö utgår oföränd­rat med 2 milj. kr. av införselavgiftsmedel utanför den s. k. fördelnings­planen och med minst samma belopp inom fördelningsplanen under vart och ell av de tre regleringsåren.

Sedan flera år har undersökningar rörande kvaliteten hos resp. års brödsädsskördar utförts för jordbruksnämndens räkning vid Sveriges utsädesförening i Svalöv. Kostnaden för dessa undersökningar, ca 70 000 kr. per år, har täckts av medel från den under anslaget Statens jordbruksnämnd upptagna anslagsposten särskilda undersökningar. An­slagsposten är för budgetåret 1970/71 upplagen med 90 000 kr. Bl. a. för all erhålla ytterligare underlag för en kvalitelsreglering även av fodersädspriset föreslår nämnden, att medel från samma anslagspost får disponeras för en liknande undersökning rörande 1971 års fodersäds-skörd. Kostnaden för den nya undersökningen anses uppgå lill inemot 100 000 kr. Med anledning härav hemsläller nämnden alt under an­slagsposten särskilda undersökningar anvisas ytterligare 100 000 kr. för budgetåret 1971/72.

Nämnden föreslår atl fetlvaruavgiften som utgår med 113,50 kr. per dt vid prislägen mellan prisgränserna höjs med 30 kr. per dt den 1 juli 1971 och med ytterligare 10 kr. per dt den 1 juli 1972. Avgiftshöjningar­na medför råvarufördyringar för margarininduslrin med ca 25 öre resp. ca 8 öre per kg margarin. Mitlpriset på svenskt oljeväxlfrö höjs den 1 juli 1971 i konsekvens härmed tiU 106 kr. per dt. Vidare höjs den nedre prisgränsen tUl 95 kr. och den övre tUl 117 kr. per dt.

De inkomsltillskoll som uppslår för jordbruket genom höjningarna av fetlvaruavgiften skall i första hand inte påverka priset till odlare av oljeväxler.

Förhandlingsdelegationen har framhållit, att en övergång till odling av raps med en lägre halt av erukasyra kan medföra en sänkning av heklaravkaslningen med sådana ekonomiska konsekvenser för odlarna alt man kan komma att begära särskilda överläggningar med nämnden.

Prop, 1971:116

16

Potatis och potatisprodukter

1966 års jordbrukspriskommitté framhöll i sill förslag lill prisreglering på jordbrukels område bl. a. all matpotatisregleringen inle fungerade tillfredsställande. Under de närmast föregående fem åren hade priset på matpotalis inom landet mestadels legal under den nedre prisgränsen. Priskommiltén konstaterade atl del främst var de inhemska marknads­förhållandena som betingade priset på matpotalis.

Förhållandena på malpolalismarknaden har sin grund i bristande överensstämmelse mellan utbud och efterfrågan särskUl under hösten och förvintern. Även om större delen av varan, uppskattningsvis ca 300 000 ton per år, försäljs genom den reguljära handeln förekommer alltjämt en inle obetydlig kringföringshandel av okontrollerad potatis av högst varierande kvalitet lill mycket skiftande priser. Även i den reguljära handeln förekommer försäljning av okontrollerad potatis av skiftande kvalitet tUl priser, som emellanåt ligger i nivå med priserna på den kvalitelsmärkla varan.

För alt komma lill rätta med problemen, måste odlingens omfallning så långt del är möjligt anpassas lill den beräknade efterfrågan. Vidare måste rationell lagring och sortering av potatis anordnas så all utbudet anpassas lill den aktuella efterfrågan.

Nuvarande malpolalisreglering innebär i huvudsak följande. För mat-potatis finns prisgränser och införselavgifl. Den nedre prisgränsen är 32 kr. per dl och den övre 48 kr. per dt. Införselavgiften är 15 kr. per dl när priset ligger mellan prisgränserna. Nyskördad potatis är vid im­port under tiden den 6 juniden 5 juli belagd med en tull på 20 kr. per dt.

En av jordbruksnämnden tillsatt arbetsgrupp för utredning av det fortsatta stödet ål malpotatisodlingen m. m. har lagt fram vissa förslag. Förslagen innebär i korthet följande.

För alt stimulera lill jämnare utbud och säsongmässig lagring före­slår arbetsgruppen all mittpris och prisgränser i öre per kg höjs under säsongen på följande sätt.

Prisgränser

Mi

2945

37

3147

39

3349

41

3652

44

Period

6/7 31/10 1/1131/1 1/2 31/3 1/4 - 5/7

Dessa prisgränser motsvarar i genomsnitt de nu gällande. Noteriags-systemel och insamlingen av de noteringar som ligger lill grund för prisgränsbevakningen bör ses över av jordbruksnämnden.

För samtliga perioder föreslås en normalinförselavgift av nuvarande storlek, 15 öre per kg. Den övre gräns inom vilken jordbruksnämnden får fastställa införselavgift föreslås bli 20 öre per kg.

Utöver den föreslagna justeringen av importskyddel bör direkta in-

Prop. 1971:116

17

grepp kunna göras på marknaden om obalans har uppstått mellan utbud och efterfrågan och del faktiska priset tenderar alt väsentligt avvika från den åsyftade prisnivån. En mera aktiv och koncentrerad mark­nadsföring av potatis bör eftersträvas.

De prisstödjande åtgärderna kan ha olika karaktär beroende på den aktuella marknadsbilden. Slödköp bör kunna göras. Lagringsstöd bör kunna medges och exportstöd bör kunna beviljas för atl lyfta av tiUfäl­liga överskoll.

Del bör ankomma på jordbruksnämnden all efter samråd med jord­brukels förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation be­sluta om stödåtgärder skall vidtas. En regleringsförening för hela pota­tisområdet, förslagsvis kallad Sveriges polalisinlressenler, bör bildas ge­nom en omvandling av den nuvarande regleringsföreningen på fabriks-polatisområdel, Stärkelse- och bränneriintressenter. Jordbruksnämnden återkommer till Kungl. Maj:l angående sammansättningen av den nya föreningens styrelse.

Regleringsföreningen bör bl. a. medverka lill en ökad konlraktsod­ling av potatis. Åtgärder bör vidtas för all höja kvalitén på den mark­nadsförda varan. Matpotalis bör vid försäljning lUl förbrukare vara åsätt kvalitetsmärkning. Prisregleringsmedel bör kunna las i anspråk för all åstadkomma all en väsentligt större del av malpolalisen kontrol­leras och märks genom försorg av Svensk Matpotatiskontroll (SMAK). Förslagel innebär vidare all vara, som inte har godkänts vid kontroll för kvalitetsmärkning, skall märkas med ordet okontrollerad.

För atl finansiera kostnaderna för de marknadsreglerande åtgärderna föreslår arbetsgruppen i första hand all en arealavgifl införs. Vidare föreslår arbetsgruppen atl potalisodlare, som ingår i lantbrukets före­tagsregister, skall erlägga arealavgifl om odlingen omfattar minst 0,5 ha. Arbetsgruppen har förutsatt atl gällande sekretessbestämmelser inle lägger hinder i vägen för all utnyttja företagsregistret för detta ändamål. Det bör ankomma på jordbruksnämnden alt fastställa arealavgiflens storlek. Kungl. Maj:l bör fastställa den övre gräns, inom vilken jord­bruksnämnden får la ut arealavgifl. Denna gräns bör t. v. sättas vid 200 kr. per ha. En sådan arealavgifl beräknas ge 56 milj. kr. per år. Ell belopp av denna storlek är förmodligen inle tillräckligt för matpota­tisregleringen, som därför årligen bör tillföras 5 milj. kr. av de medel som får disponeras för jordbruksregleringen. Matpotatisregleringen bör dessutom tUlföras elt engångsbelopp på 15 milj. kr. av medel utanför fördelningsplanen. Malpolatisodlare bidrar f. n. inle till skördeskade­skyddet men de åtnjuter ersättning inom dess ram. Den föreslagna arealavgiflen bör också inkludera skördeskadeavgift. Förslagel innebär att malpolatisodlare med en potatisareal på minst 0,5 ha kommer all erlägga skördeskadeavgift. Skördeskadeersällning bör därför inle utgå till odlare med mindre arealer. F. n. är den nedre gränsen 0,1 ha.

2    Riksdagen 1971.1 saml. Nr 116

Prop. 1971:116

18

Jordbruksnämnden anhåUer alt den bemyndigas att genomföra mat­potatisregleringen i huvudsaklig överensstämmelse med de förslag som har lagts fram av arbetsgruppen.

Nämnden föreslår alt följande förändringar genomförs i fabrikspota-tisregleringen.

Regleringsföreningen Stärkelse- och bränneriintressenter medges rätt alt inom ramen för tillgängliga medel även genom andra mark­nadsreglerande åtgärder än rabattering av stärkelse tiU derivalindustrin stödja avsättning av stärkelse och produkter därav i eiUighel med direktiv av jordbruksnämnden. Jordbruksnämnden har f. n. rält atl la ul tillverkningsavgifler inom fabrikspolatisområdet med högst 10 öre per kg ren stärkelse resp. 3,9 öre per liter sprit med en etylalkoholhall av 50 volymprocent (inkl. skördeskadeavgifter på 1,1 resp. 0,7 öre). F. n. tas emellerlid ul endast 6,1 öre per kg ren stärkelse resp. 3,6 öre per liter sprit. Della motsvarar en genomsnittlig avgift på inemot 300 kr. per ha fabrikspolalisodling medan den högsla tillåtna lUlverk-ningsavgiflen för stärkelse motsvarar en avgift på inemot 500 kr. per ha.

För all åstadkomma likformighet med förslagel på malpolalisom-rådel föreslår nämnden alt en arealavgift maximerad till 200 kr. per ha införs även för odling av fabrikspotatis. En sådan arealavgifl ger emellerlid lägre avgiftsintäkter än f. n. på fabrikspolatisområdet. Där­för föreslår nämnden dessutom all en leveransavgift införs på den pota­tis som levereras till bränneri eller stärkelsefabrik. Den övre gränsen för leveransavgiften bör i princip avpassas så att den täcker det be­lopp per ha varmed det nuvarande bemyndigandet att ta upp tUlverk-ningsavgift överstiger den nya arealavgiften. Nämnden hemsläller där­för alt den bemyndigas alt la ut en leveransavgift på högst 1 kr. per dt potatis med en stärkelsehalt av 17 o/o, vilket motsvarar ca 300 kr. per ha. Den maximala avgiften per ha kommer därmed alt bli ungefär lika stor som den högsta tUlåtna tillverkningsavgiflen på stärkelse. Nämnden föreslår atl den nuvarande tillverkningsavgiflen vid fram­ställning av stärkelse och sprit slopas.

Som elt led i den pågående rationaliseringen av brännerinäringen har förutsatts att betalningsansvaret för del lån på ca 2,3 milj. kr. för vilket Gärdsbränneriet, ekonomisk förening, häftar i skuld hos Lanlbruksnä-ringarnas Primärkredit AB skall övertas av regleringsföreningen Stärkel­se- och bränneriintressenter. Jordbruksnämnden hemställer atl den bemyndigas alt meddela regleringsföreningen direktiv i enlighet härmed.

Mjölk och mejeriprodukter

Med hänsyn till de förhållanden och bedömningar som har redovi­sats tidigare föreslår nämnden all regleringen på mjölk- och mejeriom-

Prop. 1971:116

19

rådet bör syfta tiU en höjning av producentpriset (avräkningsprisel) på mjölk med 10 öre per kg under regleringsåret 1971/72 och med ytter­ligare 3 resp. 2 öre per kg under de två följande regleringsåren. Höj­ningen av avräkningsprisel under regleringsåret 1971/72 bör bli möjUg genom ökade marknadsintäkler (främst genom höjningar av övre pris­gränsen för konsumlionsmjölk och av gränsskyddel) och nytillskott av regleringsmedel.

De ökade marknadsinläklerna beräknas på följande sätt:

Öre

MUj. k

per kg

Konsumtionsmjölk (K-mjöUc) utom i nedanstående

områden

12

K-mjöUc i Södermanland, Örebro läns landsbygd och

161,5

Bohuslän

12,5

K-mjölk i södra Sverige i övrigt

13,0

Grädde

30

15,9

Ost

30

18,0

MjöUcpulver

40

10,4

Smör

40

18,0

Induslrimjölk

8

2,1

MjöUc utanför mejeri

9

234,9

Föreningen för mejeriprodukter tilldelas under innevarande regle­ringsår av införselavgifler inom den s. k. fördelningsplanen elt belopp på 87 milj. kr., varav 6 milj. kr. för mjölkavkastningskonlrollen. För höjningen av avräkningsprisel behövs ell nylUlskoll av sådana regle­ringsmedel på 71 mUj. kr. Vidare förutsätter nämnden all nuvarande belopp av regleringsmedel för subventionering av priset på konsumlions­mjölk, 25 milj. kr., kvarstår. I kalkylen för regleringsåret 1971/72 ingår även del belopp på preliminärt 20 milj. kr., som utgör ersättning för jordbrukels förluster på mejeriprodukter till följd av prissloppet för li­den januarijuni år 1971 och som inle beräknas bli utbetalat inneva­rande regleringsår. Nämnden räknar med all del fasta prisläge som se­dan hösten år 1970 föreligger för ost och magert mjölkpulver på den inlernalionella marknaden kommer all beslå även under regleringsåret 1971/72. Del innebär alt de inhemska priserna kan höjas utan någon ändring av gränsskyddel när del nuvarande prisstoppet upphör all gälla.

Nämnden förutsätter all samma belopp av regleringsmedel står till förfogande under regleringsåren 1972/73 och 1973/74 som under år 1971/72. Nämnden förulsätler all höjningarna av producentpriset under regleringsåren 1972/73 och 1973/74 möjliggörs genom höjningar av pro­duktpriserna. Likaså förutsätts all regleringsekonomin genom höjningar av produktpriserna tillförs medel som motsvarar det belopp på prelimi­närt 20 mUj. kr. som under regleringsåret 1971/72 utbetalas som er­sättning för jordbrukets förluster till följd av prisstoppet. Förslag om

2t    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 116

Prop. 1971:116

20

htir dessa prishöjningar skall fördelas på olika produkter kommer i sinom lid atl avges lill Kungl. Maj:t av jordbruksnämnden efler över­läggningar med de båda delegationerna. Om del tidigare nämnda fasta prislägel för ost och magert mjölkpulver inle skulle bestå under regle­ringsåren 1972/73 och 1973/74 föreslår nämnden all jordbruket skall kompenseras för detla i anslulning lill de justeringar av gränsskyddet som enligl nämndens förslag bör ske vid halvårsskiftena.

Vid beräkningarna av producentprisets utveckling under de tre reg­leringsåren har jordbruksnämnden utgått från en invägningsvolym av 2 700 milj. kg mjölk.

För konsumlionsmjölk och skummjölk föreslår nämnden en höjning av inf örselavgif len med 12 öre per Uler. För grädde, smör, ost och mjölkpulver föreslår nämnden Uka stora höjningar av införselavgiflen som de föreslagna prishöjningarna. Prisgränser, mitlpriser och införsel­avgifler kommer i enlighet härmed atl bli följande från och med den 1 juli 1971 (öre per kg).

Övre

Miltpris

Nedre

Införsel-

prisgräns

prisgräns

avgift

Smör

961

807

784

450 (308)

Smältost

158

Annan ost, utom mesost

814

738

662

260

Mjölkpulver, magert

443

388

333

288

"          annat

662

588

514

318

Nämnden förutsätter all de intäkter som mejerierna beräknas få ge­nom de föreslagna prishöjningarna på mjölk och ost kan utjämnas ge­nom höjda tillverknings- och försäljningsavgifter. Jordbruksnämnden bör ha möjlighet att justera utjämningsavgifterna med hänsyn till såväl ändrat kostnadsläge inom mejeriindustrin som avvikelser i förhållande lUl det förutsatta prisläget.

Nämnden förutsätter alt partipriserna på olika slag av mjölk med undantag för skummjölk, som försäljs till livsmedelsindustrin, stiger med 12 öre per liter fr. o. m. den 1 juli 1971. Härutöver höjs priset i huvuddelen av Götaland saml i vissa områden i Svealand med ytter­ligare 0,5 till 1 öre per liter. För induslrimjölk höjs priset med 8 öre per liter. För alt möjliggöra dessa prishöjningar sker motsvarande höj­ningar av övre prisgränserna för konsumlionsmjölk resp. skummjölk. I samband härmed bör definitionerna för prisgränserna ändras.

F. n. finns för varje mejeriområde en övre prisgräns för konsumlions­mjölk som har standardiserats lill 3 o/o felthall (standardmjölk). Den övre prisgränsen för skummjölk är lika i hela landet. För övriga slag av mjölk som lätlmjölk och mjölk som standardiserats lill annan fetl­halt än 3 o/o samt för olika slag av syrade produkter är prisbildningen helt fri. I praktiken har emellertid priserna anpassats tUl prisema för de produkter för vilka prisgränser finns fastställda.

Prop. 1971:116

21

Prisgränserna avser oförpackad mjölk. Jordbruksnämnden fastställer med vilka belopp förpackningstillägg skall ulgå. I juni år 1968 fast­ställdes tilläggen lill följande belopp (öre per förpackning).

TetraPak   TetraBrik    PurePak

lliter

9

13

13,5

2 liter

24

24

För förpackningar mindre än 1 liter är prisbUdningen fri.

Fr. o. m. den 1 juli 1969 får mejeriindustrin ta ut elt särskilt tUlägg för mjölk som transporteras i plålflaskor lill allmänna inrättningar, nä­ringsställen m. m. I praktiken sker därför inle någon försäljning från mejeri lill det pris som anges som övre prisgräns.

Sedan år 1958 lar mejerierna ul en leveransavgift vid försäljning av mjölk och grädde. Avgifterna som utgår med följande belopp per leve­rans har godkänts av jordbruksnämnden.

Stockholmsområdet

2, 80 kr.

Göteborgsområdet

2, 65 "

Övriga landet

2,10 "

Svenska mejeriernas riksförening har träffat överenskommelse med handelns organisationer om atl leveransavgiflssyslemet skall läggas om. Leveransavgifterna föreslås ulgå med följande belopp.

Stockholmsområdet

3, 40 kr.

Göteborgsområdet

3, 20 "

Övriga landet

2, 55 "

Enligt 1967 års riksdagsbeslut får jordbruksnämnden medge sådana mindre jämkningar av den övre prisgränsen för konsumtions- och skum­mjölk som behövs för att genomföra rationaliseringar, som leder lill lägre distributionskostnader. Delta har i praktiken tillämpats så atl den övre prisgränsen för brikförpackad mjölk, efter ansökan i varje särskilt fall, har fått höjas med 0,8 öre per liter vid distribution i för storbuliker avpassat material, såsom rullpallar och s. k. wellpapplråg. Överenskom­melse har varje gång träffats med handelns organisationer om att den medgivna höjningen inte skall leda lill en höjning av detaljhandelspri­serna. Eftersom prisbildningen för mjölk i princip är fri i detaljhan­deln får emellertid en sådan överenskommelse endasl temporär effekt.

Jordbruksnämnden föreslår atl övre prisgränsen för mjölk från den 1 juli 1971 skall avse förpackad mjölk i l-liters förpackning. Därvid skall för varje mejeri gälla en övre prisgräns för 3-procenlig mjölk resp. skummjölk, som motsvarar nuvarande högsla lUlålna pris på förpackad mjölk i l-Uters förpackning med tillägg för de prishöjningar som skall ske den 1 juli 1971. Om ett mejeri har olika pris i olika distributions­områden, avser prisgränsen dessa priser. Om mejeri läggs ned eller di­stributionsförhållandena ändras, skall detla inle ulan särskilt godkän­nande av jordbruksnämnden få föranleda sådana höjningar av mjölk­priset atl prisgränserna överskrids.

Prop. 1971:116

22

Om mejeri övergår lill annan form av 1-lilers förpackning skall den gällande övre prisgränsen höjas enligl följande.

Vid övergång

från Tetra Pak lUl Tetra BrUc

4   öre per förpackning

från Tetra Pak tUl Pure Pak eller Tetra Rex

4,5

från Tetra Brik till Pure Pak eller Tetra Rex

0,5

Nämnden föreslår vidare atl utöver övre prisgränsen leveransavgif­ter skall få las ut i enlighet med den tidigare nämnda överenskommel­sen saml all redan godkända distribulionslillägg för s. k. slorförpack-ningsmaterial i fortsättningen får las ul och atl mejerier får införa så­dant tillägg med t. v. högst 0,8 öre per liter ulan atl träffa överenskom­melse med handeln om oförändrade marginaler.

Etl mejeriföretag, som överskrider fastställd prisgräns, skall vidkän­nas elt avdrag på del belopp, som mejeriförelagel uppbär i mjölkpris-tiUägg eller utjämningsbidrag, av samma storlek som den merintäkt mejeriet har erhållit genom prisöverskridandet.

Under innevarande regleringsår har Föreningen för mejeriprodukter importerat vissa kvantiteter magert mjölkpulver avsedda all ersälta s. k. återtagsleveranser av skummjölk lill mjölkproducenlerna. Hösten år 1970 visade del sig nödvändigt alt genom olika ålgärder använda till­gänglig flytande skummjölk för att trygga olika humana konsumtions-ändamål. Genom transporter av skummjölk från överskotts- till under-skollsområden har den inhemska osltiUverkningen kunnat hållas uppe i full utsträckning under lågproduklionsperioden, vilket annars inle skulle ha varit möjligt. Vidare har tillverkningen av mjölkpulver för den livsmedelsindustri som kräver nylillverkat mjölkpulver kunnat tillgodo­ses. Jordbruksnämnden har på framställning befriat Föreningen för mejeriprodukter från skyldighet atl erlägga införselavgifl för den före­tagna importen av fodermjölkpulver. De vinster som föreningen här­igenom har gjorl har i stort sett motsvarat de extra transport- och han­teringskostnader som förflyttningar av skummjölken mellan olika områ­den har medfört.

En viss import av foderlorrmjölk kommer förmodligen alt bli nöd­vändig även under de närmast kommande åren. Föreningen för mejeri­ produkter bör även i fortsättningen kunna importera sådani mjölkpul­ver, som ersätter återtåg av flytande skummjölk lill mjölkproducenler­na, utan all erlägga införselavgift.

Härutöver kan en viss kompletteringsimporl för andra foderändamål behövas. En sådan import är förmodligen inte möjlig atl företa om inle införselavgiflen helt eller delvis bortfaller. Nämnden ämnar därför in­föra en rörlig införselavgifl för magert mjölkpulver som denalurerals så alt del inle kan användas för humant bruk. Inflytande införselav­gifler förutsätts få samnia karaktär som övriga foderinförselavgifter. Åtgärden bör inle få sådana konsekvenser alt den rubbar principerna

Prop. 1971:116

23

för mjölkpulverregleringen som tas upp senare. Införselavgiftens höjd bör därför regleras med hänsyn till behovet av import, gällande världs­marknadspriser och den inhemska notering på fodermjölkpulver som AB ScandmUk lUlämpar.

I huvudsaklig anslulning till vad 1969 års mjölkpriskommUté har an­fört beträffande den mjölkpulverreglering, som mejerUnduslrin nu upp­rätthåller, bör jordbruksnämnden få utöva tillsyn över regleringsverk­samheten i AB ScandmUk. Arrangemanget är tänkt all äga bestånd t. v. Om det skulle visa sig alt regleringen inte handhas på avsett sätt bör frågan om den fortsatta regleringen tas upp till ny behandling.

För att utjämna den merintäkt för skummjölk, som margarinosttill-verkare nu erhåller i förhållande lill hårdosllillverkning, föreslår nämn­den att en utjämningsavgift införs för skummjölk lill margarinosltill-verkning med etl så stort belopp alt det nuvarande merutbytel för mar­garinosl i förhållande till hårdosl i princip reduceras lill hälften. Nämn­den förutsätter atl avgiften inte tas lill intäkt för atl höja priset på skummjölk tUl de två utanför mejeriindustrin slående margarinostlUl-verkarna och alt skummjölksleveranserna lill dessa bibehålls på nuva­rande nivå. Om parliprisel på hårdosl ändras så atl det påverkar priset på margarinosl bör tillverkningsavgiflen för margarinosl kunna justeras.

I övrigt föreslår nämnden alt yoghurt, försalt med aromämne eller frukt (ur tuUlaxenr 21.07), beläggs med samma införsel- och kompen-sationsavgifl som youghurl som hänförs till tulltaxenr 04.01 saml all sådana ålerstoder från mjölksockerframställning (s. k. vassleavsving och liknande) som hänförs till tulltaxenr 23.03 beläggs med samma införsel­avgifl som vasslepulver som hänförs till tulltaxenr 04.02.

Nämnden föreslår atl nuvarande avgiftssystem för s. k. imiterade mjölkprodukter blir bestående även under den nya regleringsperioden. I fråga om avgiftsbeläggningen för sojaprotein från den 1 juli 1972 återkommer nämnden sedan klarhet har vunnits angående de förutsätt­ningar som kan följa av den nya livsmedelslagsliftningen.

Kött och fläsk

Nämnden föreslår all införselavgiflerna för kött av nötkreatur, häst, kalv, får och lamm höjs med 30 öre per kg den 1 juli 1971. För fläsk föreslås en höjning av införselavgiflen med 10 öre per kg den 1 juli 1971 och med ytterligare 5 öre per kg den 1 juli 1972.

Utvecklingen på den internationella marknaden har medfört all del svenska genomsnittspriset på kalvkölt sedan millen av oktober år 1967 endast under ca en månad legal under mitlpriset. Priset har vid flera tillfällen legat i övre buffertzonen, i vissa fall alldeles i närheten av övre prisgränsen. Jordbruksnämnden föreslår därför, alt prisgränserna för kalvkött ändras med 50 öre per kg utöver den justering som betingas

Prop. 1971:116

24

av införselavgiftshöjningen. I följande tabell anges de prisgränser och mitlpriser som förutsätts gälla fr. o. m. den 1 juli 1971 (öre per kg).

Nedre

Mitt-

Övre

prisgrans

pris

prisgrans

Nöt- och hästkött

688

791

894

Kalvkött

795

935

1 075

Får- och lammkött

599

703

807

Fläsk

517

598

679

Under överläggningarna har bl. a. diskuterats en ändring av omräk-ningsfaklorerna för styckat kött och fläsk. Frågan har inle kunnat lösas. Del har emellerlid förutsatts atl frågan skall kunna aktualiseras under treårsperioden och att hinder inte föreligger atl genomföra de justeringar om vilka man då kan enas.

Nuvarande statliga pristillägg om 2 kr. 10 öre per kg för får- och lammkött förutsätter nämnden skall ulgå oförändrat under regleringspe­rioden till en beräknad kostnad av ca 8 milj. kr. per år. Likaledes förut­sätter nämnden atl nuvarande regler för överföring lill Svensk spann­målshandel och disposition inom Svensk kötlhandel av slakldjursavgifter för svin skall gälla i oförändrad form.

Jordbruksnämnden har funnit atl de regler som f. n. tiUämpas när pri­set på kött och fläsk befinner sig i någon av buffertzonerna bör modi­fieras. När priset ligger mycket nära övre eller nedre prisgränsen, skall nämnden få pröva frågan om justering av införselavgiften på samma sätt som när gränsen har passerats. Prövningen skall ske med hänsyn till föreliggande behov all begränsa eller underlätta en import. Regeln bör tillämpas även för får- och lammkött, för vilka systemet med buf­fertzoner inte tillämpas.

Trots all den inhemska produktionen överstiger konsumtionen, före­kommer en betydande import av såväl nötkött som fläsk. Oslyckade djurkroppar importeras dels vid tillfälliga bristsituationer, dels när den inhemska prisnivån inle har hunnit anpassa sig lill s. k. lågprisutbud på den internationella marknaden. Det senare förhållandet gäller i viss mån även för styckat kött och fläsk. Den viktigaste anledningen lill impor­ten av dessa varor är emellertid all behovet av vissa slyckningsdelaljer, som är särskilt efterfrågade på den svenska marknaden, måste fyllas ut.

Importen föranleder givelvis en motsvarande ökning av exporlvoly­men och höjda kostnader för föreningen Svensk kötlhandel. Föreningen har begärt all införselavgifler vid ulbylesimporl av kött och fläsk ställs lill föreningens förfogande i huvudsak enligl del syslem som f. n. till-lämpas för Svensk spannmålshandel. Jordbrukels förhandlingsdelega­tion har likaledes begärt alt jordbruket under den kommande reglerings­perioden automatiskt skall tUlföras införselavgiftsmedel som härrör från ökning av import som leder till motsvarande export av olika jordbruks­produkter.

Prop. 1971:116

25

Jordbruksnämnden som har funnit att förhandlingsdelegationens fram­ställning närmast har aktualitet på kött- och fläskområdet avser atl söka utarbeta ell syslem för kompensation för ökad s. k. ulbylesexport av kött och fläsk, om möjligt fr. o. m. den 1 juU 1971. Nämnden förutsät­ter atl föreningen Svensk kötlhandel i så fall skall få tillföras medel utanför fördelningsplanen.

Ägg och äggprodukter ni. m.

Nämnden föreslär alt införselavgiflen för ägg höjs med 10 öre per kg den 1 juli 1971 och med ytterligare 5 öre per kg den 1 juU 1972. Höj­ningarna motsvarar i stort sett de höjningar av fodersädspriserna som förutsätts komma tUl stånd.

I enlighet med vad som tidigare har tillämpats bör införselavgifterna för äggprodukler av olika slag justeras procentuellt lika mycket som införselavgiflen för ägg i skal. Härutöver bör införselavgiften för fly­tande äggula, för vilken avgiften hillills utgått med lägre belopp än som har varit motiverat av gränsskyddet för ägg och övriga äggprodukter, höjas med ytterligare 1 kr. 10 öre per kg den 1 juli 1971.

Nämnden föreslår fortsatt slöd av regleringsmedel lill kvalitetsarbetet för ägg med 4,5 mUj. kr. per år.

Nämnden föreslår atl införselavgiflerna för hela kroppar av fjäderfä-kött utgår med oförändrade belopp. För styckat benfrilt okokl fjäderfä-kött som hänförs lill tuUlaxenummer 02.02 utgör den s. k. omräknings-faklorn nu 1,4. Den är lägre än vad utbytet av rent kött motiverar. Nämnden föreslår därför alt en höjning av införselavgiflen for dessa produkter, som grundas på en omräkningsfaklor av 1,7, kommer liU slånd fr. o. m. den 1 juU 1971.

För kokt fjäderfäkölt som hänförs till tuUlaxenummer 16.02 och som inte importeras i hermetiskt slutna kärl (bl. a. kalkonrulle) ändra­des införselavgiflen senast den 1 juli 1970 i samband med övergång till avgiflsberäkning efler nettovikl för köllkonserver. Avgiften för kokt fjäderfäkölt är sedan dess lika med avgiften för vissa blandade köttva­ror och står i en viss relation till avgifterna för nötkött och fläsk. Av-giflskonslruktionen måste emellerlid betraktas som tekniskt mindre lämp­lig och nämnden föreslår därför atl avgiften i fortsättningen sätts i re­lation lUl helt kalkonkött med en omräkningsfaklor av 2,0. Införselav­gifterna för olika slag av fjäderfäkött, när priset befinner sig mellan prisgränserna, föreslås ulgå med följande belopp fr. o. m. den 1 juli 1971 (öre per kg).

Slaktat fjäderfä:

tulltaxenummer 02.02

hela kroppar

289 oförändr.

styckade delar

491

Behandlat fjäderfäkött:

tulltaxenummer 16.02

578

Prop. 1971:116

26

Användning av införsel- och regleringsavgiftsmedcl m. m.

Användningen av införselavgiftsmedel för regleringsåren 1969/70 och 1970/71. Jordbruksnämnden redovisar dels uppburna införselavgiflsme-del m. m. för regleringsåret 1969/70 med undantag av införselavgifler för sockerregleringsvaror, dels beräkningar av avgiflsuppbörden för regleringsåret 1970/71. Beräkningama bygger på de avgiftssatser som hittills har gäUt under della regleringsår.

I en preliminär beräkning för regleringsåret 1970/71 uppskattade jordbruksnämnden totalsumman av införselavgiflsmedel m. m. för andra jordbmksprodukler än socker lill ca 369 milj. kr., varav inle fullt 86 milj. kr. hänfördes lill fodermedelsavgifler. Jämfört med dessa upp­skattningar visar de reviderade beräkningarna en minskning av in­komsten från 369 milj. kr. till 362,8 milj. kr. Minskningen är helt all hänföra lill en beräknad minskning av fodermedelsavgifterna från ti­digare angivna 86 mUj. kr. liU ca 70 milj. kr.

Den huvudsakliga medelsdispositionen för regleringsåren 1969/70 och 1970/71 har av jordbruksnämnden redovisats i en särskUd tabell.

För användningen av införselavgiflsmedel m. m. med undantag av medel, som inflyter för varor under sockerregleringen, gäller för regle­ringsåret 1970/71 att medlen intill elt sammanlagt belopp av 244,3 milj. kr. i mån av behov förs över lill de olika regleringsföreningarna på jordbrukels område. Defmiliv fördelningsplan kan fastställas först efler utgången av regleringsåret 1970/71, då de verkliga införselavgiflerna för fodermedel är kända.

Jordbruksnämnden har bemyndigats all under regleringsårel 1970/71 besluta om att av införselavgiflsmedel som inflyter inom fördelningspla­nen och av andra regleringsmedel använda högst 3,5 mUj. kr. för upp­lysningsverksamhet och utvecklingsarbete och ett belopp av 2 milj. kr. för slöd ål vaUfröodlingen. Vidare får av medel inom fördelningsplanen användas 6 milj. kr. för mjölkavkastningskontroll, 1 milj. kr. för svin-kontroll och 0,6 milj. kr. för költdjurskonlroll.

Utanför fördelningsplanen skall liksom hillills föreningen Svensk spannmålshandel tillföras införselavgifler för sådan brödsäd som impor­teras i utbyte mot inhemsk brödsäd, som exporteras till följd av kvalita­tiva brister eller måste användas till foder.

Beträffande användningen av införselavgiflsmedel i övrigl som infly­ter för regleringsåret 1970/71 gäller enligt beslut vid 1970 års riksdag (prop. 1970: 67, JoU 1970: 28, rskr 1970: 237) och Kungl. Maj:ls beslut i anledning därav alt nämnden får använda dels 25 mUj. kr. för alt sänka parliprisel på konsumtionsmjölk, dels 20 mUj. kr. till Föreningens för mejeriprodukter prisreglerande verksamhet, dels 1 mUj. kr. lUl Sve­riges potalisodlares riksförbund för ålgärder för all effektivisera malpo-

Prop. 1971:116

27

1969/70

1970/71

prel.

1 000 kr.

1 000 kr.

Inkomster

Från föregående regleringsår kvarstående införselav­

gifler och räntor

46 704

39 330

Under regleringsåret influtna införselavgifter

383 873

362 776

Vissa ränteinkomster

1784

1700

Summa inkomster   432 361

403 806

Utgifter

a) Av medel inom resp. regleringsårs fördelningsplan

Svensk spannmålshandel

50 000

48 000

Stärkelse- och brännerUntressenler

9 500

9 500

Sveriges oljeväxtintressenter

61000

61300

Föreningen för mejeriprodukter

75 000

87 000

Svensk kötthandel

49 213

17 000

Svensk ägghandel

19 400

15 000

Fortsalt utveckling av odlingen av s. k. konserv-

växter m. m.

750

Stöd åt odlingen av utsädespotatis

200

Slöd åt avehi av varmblodiga hästar

55

TUl fond för utvecklingsarbete och försöksverksam-

het rörande inhemskt proteinfoder m. m.

2 500

Upplysnings- och utvecklingsarbete

3 500

Reserv tUl jordbruksnämndens förfogande

6 801

3 000

Summa

274 419

244 300

b) Av under resp. regleringsår utanför fördelningsplå-

nen inflytande medel

För sänkning av partipriset på konsumtionsmjölk

25 000

25 000

Föreningen för mejeriprodukter

20 000

20 000

Sveriges potatisodlares riksförbund

1000

1000

För stöd åt vaUfröodUngen

1000

2 000

Prisuljämning på äggalbumin

3 968

4 000

Prisutjämning på kärnbindemedel

456

500

Svensk MatpotatiskontroU

175

175

Veterinärstyrelsen

174

230

Statens jordbruksnämnd för konsumtionsmjölks-

kontroll

50

50

Prisregleringskassan för fisk

1000

Bidrag för avsättning av brödsäd

16 171

17 050

PristiUägg på fårkött

2130

Summa

70124

71005

c) Av medelsöverskott från tidigare regleringsår

Föreningen för mejeriprodukter

12 000

Utbelataing tUl Danmark

27 000

27 500

Sektionen för jordbruksforskning inom statens råd

för skogs- och jordbruksforskning

5 000

PrislUlägg på fårkött

4 488

7 000

Summa

48 488

34 500

Summa utgifler

393 031

349 805

Saldo vid utgången av regleringsåret

På överskottskonto

39 330

54 001

Prop. 1971:116

28

lalisodlingen m. m., dels 2 milj. kr. för slöd åt vaUfröodlingen, dels er­forderliga belopp för prisuljämning på torkat och flytande äggalbumin och på kärnbindemedel, dels 175 000 kr. till SMAK för upplysnings­verksamhet på malpolalisområdel, dels högst 30 000 kr. för atl läcka veterinärslyrelsens kostnader för importkonlroU av animala livsmedel, dels högst 200 000 kr. för all läcka veterinärslyrelsens utgifter för de statliga kostnaderna för pastöriseringskontrollen, dels 50 000 kr. för den kontroll av konsumlionsmjölk som ankommer på jordbruksnämnden.

Enligt riksdagsbeslutet skall vidare av införselavgifler för reglerings­årel 1970/71, som inflyter utöver fördelningsplanen, täckas kostnaderna för pristillägg för fårkölt under samma år, i den mån de inle kan täckas av införselavgiflsmedel som kvarstår från tidigare år.

Jordbruksnämnden har vidare ålagts all föra över lill prisreglerings­kassan för fisk högst 1 milj. kr. av de fellvaruavgifter, som efler av­drag för vad som kan beräknas reslitueras vid export inflyter vid härdning av sUlolja av inhemsk råvara.

Av odisponerade införselavgiflsmedel som influtit intill den 1 juli 1970, 39,3 milj. kr., har vidare högst 7 milj. kr. reserverats för pristill-lägg om 2 kr. 10 öre per kg på besiktigad slakt av får och lamm.

Beräknad storlek och huvudsaklig disposition av införsdavgiflsmed-len m. m. för regleringsåren 1971/72, 1972/73 och 1973/74. De medel, som under regleringsårel 1971/72 beräknas inflyta i form av införselav­gifler, uppgår lill ca 398 milj. kr. Beräkningarna grundas på de avgif­ter som enligl jordbruksnämndens förslag normalt skall gälla.

I enlighet med vad som har förordats i del föregående skall under den kommande regleringsperioden Föreningen för mejeriprodukter tUl­föras ytterligare 71 milj. kr. inom fördelningsplanen. Vidare föreslås atl delbeloppel för upplysningsverksamhet och målinriktat utvecklingsar­bete skall höjas från nuvarande 3,5 lill 5 milj. kr. Av regleringsmedel som tiUförs Svensk kötthandel får nu användas för svin- och költ­djurskonlroll 1,6 milj. kr. Nämnden föreslår all beloppet höjs till 2 milj. kr. för regleringsåret 1971/72 för atl möjliggöra en liknande kontroll­verksamhet inom fjäderfäseklorn saml bidrag till svinslamkonlroUen. Enligl nämndens förslag skall vidare i samband med den nya matpota­tisregleringen regleringsföreningen på området tillföras 5 milj. kr. ut­över förut utgående belopp. Fördelningsplanen kommer därför att för regleringsåret 1971/72 preliminärt omfatta (174,3 + 70 + 71 -f- 1,5 -f 0,4 -f 5 =) 322,2 milj. kr.

Nämnden förulsätler all liksom f. n. 2 mUj. kr. av medel som tillförs föreningen Sveriges oljeväxtintressenter skall få användas för slöd äl vaUfröodlingen. Medlen lill svinkonlroU och költdjurskonlroll och lik­nande kontrollverksamhet bör inle ingå i beräkningen av medel till Svensk kötlhandel utan direkt anvisas av jordbruksnämnden efter för­slag av jordbrukels förhandlingsdelegation. Till mjölkavkaslningskon-

Prop. 1971:116

29

troll upptas oförändrat 6 milj. kr. Även dessa medel bör anvisas direkt av jordbruksnämnden. Av de medel som inom fördelningsplanen tUlde­las Svensk ägghandel avses 4,5 mUj. kr. för kvalitetsarbete för ägg i an­slulning lill runmärkeskontrollen. I likhet med vad som har skett un­der nu löpande regleringsperiod bör enligt nämndens mening före resp. regleringsårs början en preliminär fördelning mellan de olika reglerings­områdena bestämmas. För regleringsåret 1971/72 föreslår nämnden följande fördelning.

PreUminär fördetoing 1971/72 MUj. kr. Fördelas tUl

Svensk spannmålshandel

48

Stärkelse- och bränneriintressenter (Sveriges potatisintressenter)

15,5

Sveriges oljeväxtintressenter

47

Föreningen för mejeriprodukter

152

Svensk kötthandel

17

Svensk ägghandel

17

Upplysnings- och utvecklingsarbete

5

Mjölkavkastningskontroll

6

Svin- och köttdjurskontroU m. m.

2

Reserv till jordbruksnämndens förfogande för fördelning tiU reg­

leringsföreningarna

12,7

322,2

Jordbruksnämnden får, efter hörande av delegationerna, jämka an­givna delbelopp mellan regleringsföreningarna och besluta om fördel­ning av det till nämndens förfogande slående beloppet.

Vad gäller regleringsmedel utanför fördelningsplanen för reglerings­årel 1971/72 föreslås följande. Liksom nu sker bör 25 milj. kr. dispo­neras för alt subventionera priset på konsumlionsmjölk.

I mån av tillgång på medel skall man vidare i enlighet med vad som tidigare har föreslagils få disponera högst 8 milj. kr. för pristillägg på fårkölt, 15 milj. kr. som engångslillskolt till den blivande matpotatis­regleringen, 2 milj. kr. för stöd åt vaUfröodlingen och 2 milj. kr. till återbäring av den del av priset på inhemskt foder för minkuppfödning, som motsvarar införselavgiflerna på vegetabiliska fodermedel.

Till Sveriges potalisodlares riksförbund utgår nu bidrag med 1 milj. kr. till ålgärder för att effektivisera malpotatisodlingen och till Svensk Malpolatiskonlroll utgår 175 000 kr. för upplysningsverksamhet på mal­polalisområdel. Dessa bidrag föreslås nu bli höjda lUl 1,2 milj. kr. resp. 290 000 kr.

Sveriges utsädesförening i Svalöv har gjorl framställning om medel för forlsall finansiering av den polalisförädlingsverksamhet som sedan är 1967 i huvudsak betalats med införselavgiflsmedel som anvisades av 1967 års riksdag. I framställningen anges medelsbehovel för 1972 års verksamhet lill 639 000 kr. Med hänsyn lill den samlade ränteavkasl­ningen av de senast anvisade medlen föreslår nämnden emellertid alt föreningen under regleringsårel 1971/72 tillförs endast 340 000 kr.

3    Riksdagen 1971. 1 saml. Nr 116

Prop. 1971:116

30

Jordbruksnämnden föreslår i anslulning lill yrkande från jordbru­kets förhandlingsdelegation och framstäUning från Avelsföreningen för svenska varmblodiga hästen all av regleringsmedel utanför fördel­ningsplanen skall få disponeras etl belopp av 200 000 kr. per år som bidrag lill kostnaderna för arméns ackordhäslorganisalion. Åtgär­den motiveras av all man härigenom kan stödja den inhemska aveln och bibehålla en viss dragkraflsreserv.

Framställning har inkommit från velerinärslyrelsen om tilldelning för regleringsårel 1971/72 av införselavgiftsmedel för all läcka styrelsens resp. livsmedelsverkets kostnader för importkonlroU av animala livsme­del på 30 000 kr. och för atl täcka styrelsens resp. livsmedelsverkets utgifter för paslöriseringskonlroll på 175 000 kr. Nämnden har förut­satt all även dessa kostnader skall få täckas utanför fördelningsplanen.

Liksom f. n. bör erforderUgt belopp få användas för prisutjämning på torkal och flytande äggalbumin och på kärnbindemedel. Vidare tillförs liksom hillills Svensk spannmålshandel införselavgifler för sådan bröd­säd som importeras i utbyte mol inhemsk brödsäd, vilken exporteras till följd av kvalitativa brister eller måste användas lill foder. 1 enlighet med vad som har föreslagils i etl tidigare avsnitt skall vidare Svensk kötthandel kunna tillföras införselavgifler för sådan import av kött och fläsk som motsvaras av en beräknad ökning av den s. k. utbylesexporlen för samma varor under förutsättning alt elt lämpligt syslem härför kan utarbetas.

Vidare har nämnden förutsatt att liksom f. n. av fettvaruavgifter som under årel inflyter vid härdning av sillolja av inhemsk råvara efler avdrag av beräknade exporlrestilulioner etl belopp av högst 1 milj. kr. skall överföras lill prisregleringskassan för fisk.

För regleringsåren 1972/73 och 1973/74 bör enligt nämndens mening för regleringsändamål på jordbrukels område få användas ett i princip oförändrat belopp av 322,2 milj. kr. av införselavgiflsmedel. Beloppels exakta storlek blir även dessa år beroende av de verkliga intäkterna av införselavgifler på fodermedel. Fördelning av beloppet på regleringsför­eningarna och eventuellt uppkommande frågor rörande ändringar i medlens användning bör behandlas vid de överläggningar rörande vissa prisregleringsfrågor som förutsätts ske.

Utanför fördelningsplanen bör samma föreskrifter för medelsdisposi-lion gälla som har föreslagits för regleringsåret 1971/72 med undanlag för engångsbeloppet på 15 milj. kr. till matpotatisregleringen. Bidraget tiU ulsädesföreningen i Svalöv bör dessutom öka till högst 640 000 kr. per år.

I fråga om användningen under regleringsåret 1971/72 av interna regleringsavgifler och av motsvarande kompensalionsavgifter bör gälla samma föreskrifter som f. n. Härvid förutsätter nämnden all bemyndi-

Prop. 1971:116

31

gandena kommer atl omfatta även de nya leverans- och arealavgifler som har föreslagits.

Nämnden hemsläller, alt Kungl. Maj:t vidtar de ålgärder som be­hövs för alt jordbruket skall kunna tillföras medel för alt täcka jord­brukets förluster till följd av prissloppet även för liden efler den 31 december 1970. Jordbruksnämnden har i skrivelse den 26 januari 1971 anfört atl förlusterna för liden septemberdecember år 1970 beräknas uppgå lill ca 27 mUj. kr. Beräkningarna har utförts av en arbetsgrupp beslående av företrädare för nämndens kansli saml för jordbrukels förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Till grund för ar­betsgruppens beräkningar ligger bl. a. all i princip endasl sådana an­språk på kompensation bör beaktas som motiveras av framställningar lill statens pris- och karteilnämnd om höjda sloppriser. Vidare har kompensation endast ansetts böra komma i fråga för uteblivna höj­ningar av parliprisnivån på s. k. basvaror. Arbetsgruppens beräkningar har godkänts av de båda delegationerna.

Anslagsframställning för budgetåret 1971/72

C 2. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

1969/70 Utgift 1970/71 Anslag 1971/72 Förslag

163 212 327 116 000 000 103 000 000

Under anslaget anvisas medel för olika prisreglerande ändamål.

1970/71

Beräknad ändring 1971/72

Statens jord-

Dep.chefen

bruksnämnd

Anslag

Bidrag till föreningen Svensk

kötthandel

25 000 000

-25 000 000

-25 000 000

Prisutjämning av vissa jordbruks-

reglerade råvaror till livsme-

delsindustrin

90 000 000

-f 12 000 000

-fl 2 000 000

Diverse kostnader

500 000

+     100 000

Fraktbidrag för fodermedel

350 000

-     350 000

115 850 000

-13 000 000

-13 250 000

Statens jordbruksnämnd

1. Enligl 1969 års riksdagsbeslut skulle för vart och etl av reglerings­åren 1969/70 och 1970/71 budgetmedel till ell belopp av 25 milj. kr. SläUas till jordbruksnämndens förfogande för alt disponeras som kom­pensation lill föreningen Svensk kötlhandel för de extra kostnader som följer av en större årlig minskning av koslammen än 20 000 djur. För regleringsårel 1971/72 skall dylik kompensation inle ulgå.

Prop. 1971:116

32

2.

Prisutjämningsförfärande tillämpas på råvaror lill livsmedelsindu­strin i fråga om choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers, se­nap, såser och soppor m. m. Prisutjämningsförf ärandet administreras av riksskatteverket och jordbruksnämnden. För budgetåret 1971/72 räk­nar nämnden med elt medelsbehov tUl prisutjämning på sammanlagt ca 102 milj. kr.

3.

Anslagsposten förutsätts liksom tidigare få disponeras för sådana oförutsedda utgifler, som mera direkt kan föranledas av den prisregle­rande verksamheten. Vidare bör posten alltjämt få användas för all be­strida extra kostnader för skördeuppskatlning och administration i samband med det permanenta skördeskadeskyddet.

4.

Nämnden har beräknat kostnaden för fraklbidrag för fodermedel till vissa mera avlägset liggande delar av Norrland till oförändrat be­lopp på 350 000 kr.

Departementschefen

I det föregående har jag redovisat de förslag statens jordbruksnämnd har lagt fram för prissättningen av jordbrukets produkter med un­danlag för socker och sockerbetor för de tre regleringsåren 1971/72, 1972/73 och 1973/74. Förslagen har utformats efter överläggningar med konsumentdelegationen och jordbrukels förhandlingsdelegation och har även biträtts av den sistnämnda delegationen.

Enligt min uppfattning ligger förslagen i allt väsentligt i linje med de principer för prissättningen och prisregleringens allmänna utform­ning som riksdagen fastställde år 1967. Jag har vid den prövning av förslagen som jag närmare redovisar i del följande funnit, all förslagen bör utgöra grundval för prisregleringen under den angivna treårspe­rioden.

Kännetecknande för utvecklingen av jordbruksproduktionen under senare år har varit dels ulslaklningen av mjölkkor och den därav föl­jande minskningen av mjölkproduktionen, dels den långsamma minsk­ningen av åkerarealen och de därav följande stora spannmålsöverskot­ten. Denna bristande balans i produktionsutvecklingen förklaras av skillnader både i fråga om lönsamhet och bundenhet i produktionen av mjölk resp. spannmål.

I fråga om lönsamheten inom mjölkproduktionen konstaterade 1968 års jordbrukspriskommitté atl denna var låg, men på grund av den dåvarande produktionens storlek var möjligheterna alt förbättra av­räkningsprisel till jordbrukarna myckel begränsade regleringsårel 1969/ 70. I samband med justeringen av jordbmkspriserna för regleringsårel 1970/71 till följd av utvecklingen av den allmänna prisnivån tillfördes jordbruket preliminärt ca 318 milj. kr. Denna justering av priserna, om-

Prop. 1971:116

33

fördelning av regleringsmedel och bortfall av mindre lönsam smör­export har medfört all det kommer alt vara möjligt alt höja avräk­ningsprisel lill jordbrukarna med 56 öre per kg mjölk under inneva­rande regleringsår.

Lönsamheten inom mjölkproduktionen är emellertid särskilt vid upp­byggnad av nya djurbesättningar fortfarande otillfredsställande. Del är dessutom viktigt all uppmärksamma all ca en tredjedel av mjölkpro­duktionen fortfarande kommer från besättningar på högst 9 kor vid i de flesta fall små brukningsenheter. Större delen av dessa besättningar kan väntas försvinna under 1970-lalel, bl. a. på grund av den höga genomsnittsåldern hos brukarna. Del är inte realistiskt all räkna med en nyrekrytering av brukare tiU de små enheterna.

För atl bryta den nedåtgående trenden i utvecklingen av mjölkpro­duktionen bör därför avräkningsprisel på mjölk lill jordbrukarna hö­jas väsentligt. Den kraftiga höjning av avräkningsprisel på mjölk den 1 juli 1971, som blir möjlig genom de föreslagna höjningarna av parti-priserna på mejeriprodukter men också genom ytterligare lillskolt av regleringsmedel, kommer all avsevärt förbättra lönsamheten inom mjölkproduktionen. Höjningen den 1 juli 1971 och de successiva höj­ningarna den 1 juli 1972 och den 1 juU 1973 bör ge producenterna en viss trygghet i planeringen. Höjningarna bör också innebära atl avveck­lingen av mindre besättningar i en del fall skjuls upp.

Den avsedda prisförbättringen kommer givetvis att innebära en sti­mulans för mjölkproduktionen. Det kan emellerlid finnas anledning alt även pröva andra vägar atl stimulera denna produktion. Enligt min mening bör i syfte att begränsa nedgången av mjölkproduktionen gö­ras en översyn av rationaliseringsstödet för all möjliggöra alt slöd över­gångsvis skall kunna ulgå även lill jordbruk med begränsade utveck­lingsmöjligheter. Jag avser all återkomma tUl Kungl. Maj:l med förslag till uppdrag ål lanlbruksstyrelsen att utreda och lägga fram förslag till de ändringar i nuvarande föreskrifter för rationaliseringsstödet som kan behövas för della ändamål. För all underlätta ralionaliseringsålgärder inom jordbruket är avsikten alt lånemöjligheterna för jordbruket skall förbättras genom en vidgad ram för hypolekslån till jordbruksnäringen.

Betydligt mindre höjningar av producentpriserna på övriga produkter har föreslagils av jordbruksnämnden. Jag har inle något att erinra här­emot. Mol bakgrund av de senaste årens produktionsutveckling för andra produkter än mjölk anser även jag att en viss försiktighet fortfarande måste iakttas med prishöjningar.

Förslagel till prisreglering beräknas för treårsperioden successivt till­föra jordbruket en inläklsförslärkning på sammanlagt 637 milj. kr. Av inläklsförslärkningen hänför sig ca 86 milj. kr. lill ökat ianspråktagande av införselavgiflsmedel, vilket begränsar prishöjningarna för konsumen­terna.

Prop. 1971:116

34

Förslagen innebär med undantag för mjölk och mejeriprodukter relativt små prishöjningar för konsumenterna samtidigt som de bör kunna ge jordbrukarna möjligheter all genom produktivitetsförbättring­ar och utbyggnad av mjölkproduktionen få en tillfredsställande inkomst-utveckling. Prishöjningarna den 1 juli i år innebär att konsumentpris­ index ökar med ca 0,5 o/o.

Jag övergår härefter till all behandla jordbruksnämndens förslag liU prisregleringens aUmänna utformning för den föreslagna treårsperio­den.

Jag begränsar mig därvid lill all redogöra för förslagens huvuddrag och hänvisar i övrigt lill den föregående redovisningen.

Jordbruksnämndens förslag rörande prisregleringens allmänna ut­formning innebär bl. a. all några ändringar i tillämpningen av nuva­rande principer med mittpriser och prisgränser samt inom prisgränser­na fasta införselavgifter för vissa viktigare varor inle skall ske. De nor-inalinförselavgifler som nu gäUer föreslås vidare bli överförda till den nya regleringsperioden, i den mån inte annat på särskilda punkter fram­går av del följande.

Justeringar av mitlpriser, prisgränser och införselavgifler föreslås förutom den 1 juli 1971 ske i fråga om vissa varor även den 1 juli 1972 och den 1 juli 1973.

Ytterligare justeringar föreslås ske halvårsvis med början den 1 ja­nuari 1972 lUl följd av utvecklingen av den allmänna prisnivån i hu­vudsaklig överensstämmelse med vad som har gällt under nu löpande regleringsperiod. Jordbruksnämnden föreslår atl de totalbelopp, som kommer all tillföras jordbruket lill följd av den allmänna prisutveck­lingen, fördelas mellan de olika varuslagen med hänsyn till bl. a. öns­kemål om produktionens utveckling och inriktning, ralionaliseringsul­vecklingen i jordbruket samt prisutvecklingen inom EEC. Fördelningen på olika varuslag bör så långt möjligt ske på sådant sätt alt jordbruket bedöms erhålla avsedd inkomstförstärkning. Huvudparten av de total­belopp, som skall tillföras jordbruket i samband med justeringarna, bör om möjligt läggas på mjölk och kött.

Jordbruksnämndens förslag rörande prisregleringens allmänna ut­formning för den angivna regleringsperioden kan jag tiUstyrka. Om förulsätlningarna för utrikeshandeln ändras väsentligt, bör det ankom­ma på statens jordbruksnämnd all lägga fram förslag till erforderliga ålgärder för all syftet med det nu framlagda prisregleringsförslaget skall uppfyllas. Likaså bör den nuvarande utfästelsen om prövning av gottgörelse till följd av inverkan av EFTA-överenskommelser få kvar­stå och även gälla åtgärder inom ramen för elt eventuellt närmare nor­diskt samarbete.

Jordbruksnämnden bör efler överläggningar med jordbrukels för­handlingsdelegation och konsumentdelegationen till Kungl. Maj:t kom-

Prop. 1971:116

35

ma in med förslag lill fördelning av de totalbelopp, som skall tillföras jordbruket, och lUl de justeringar av prisnivån som krävs. Frågan om ändringar i jordbruksprisregleringen bör liksom tidigare föreläggas riksdagen en gång per år.

Jag övergår nu till all behandla jordbruksnämndens förslag för olika varuområden. I fråga om förslagen lill avgifter fordras inte beslut av riksdagen i det enskUda fallet. Redovisningen är emeUertid nödvändig för bedömningen av prisregleringsförslaget i dess helhet.

Vad gäller spannmål, fodermedel m. m. har trots del senaste årets stora skörd inlösenpriserna på brödsäd kunnat behållas genom ök­ningar av förmalningsavgifterna. En förbättring av spannmålsregle­ringens ekonomi har skett genom minskningar av kostnaderna för de överskoll, som måste avsättas på världsmarknaden, på grund av ök­ningar av exportpriserna år 1970.

Jordbruksnämnden föreslår all de definitiva inlösenpriserna också skall kunna sättas högre än de preliminära priserna med hänsyn lill skördeutfall och exportpriser. Motsvarande sänkning av förmalnings­avgifterna skall därvid göras. Jordbruksnämnden föreslår vidare all det syslem med preliminära och definitiva inlösenpriser som nu tillämpas för brödsäd införs även för fodersäd.

Jordbruksnämndens förslag lill priser för brödsäd och fodersäd in­nebär i övrigl följande. De preliminära inlösenpriserna föreslås öka med 2 kr. per dt för 1971 års skörd och med ytterligare 1 kr. per dl för 1972 års skörd. I syfte atl tillföra medel lUl spannmålsregleringen föreslås alt förmalningsavgiflen höjs med 1,50 kr. per dl den 1 juh 1971.

Jag tillslyrker nämndens förslag rörande spannmålsregleringen. Jag har inle något all erinra mol nämndens förslag om att en speciell in­förselavgift införs för fodervete. Jag biträder vidare förslagel all im­port förbjuds av foderblandningar, som innehåller specialämnen som inte är tUlåtna i Sverige. Förslag till lag om ändring av förordningen (1961: 381) om tUlverkning av och handel med fodermedel m.m. har upprättats inom jordbruksdepartementet.

Jordbruksnämnden föreslår vidare alt tullen på makaroner och spa­getti höjs från 60 kr. per 100 kg till 85 kr: per 100 kg. Vid den senaste ändringen av tullen för dessa varor underslröks det (prop. 1967: 92, BeU 1967:47, rskr 1967:239) all gränsskyddet fastställts med hänsyn tiU prisregleringen inom landet på råvarorna. Enligl jordbruksnämndens be­räkningar kommer de sedan år 1967 vidtagna samt de nu förordade ändringarna i prisregleringen all medföra en skillnad mellan avgifterna på råvarorna och tullen på färdigvarorna som närmar sig 25 kr. per 100 kg. Efler samråd med chefen för finansdeparlementet förordar jag alt den föreslagna tullhöjningen vidtas den 1 juli 1971. Förslag till för­ordning om ändring i tulltaxan (1968: 25) har upprättats inom finans­departementet i anslutning lill delta ärende.

Prop. 1971:116

36

I fråga om fettvaruregleringen föreslår jordbruksnämnden alt fetl­varuavgiften höjs med,30 öre per kg den 1 juli 1971 och med ytter­ligare 10 öre per kg den 1 juli 1972. Nämnden förutsätter atl de ökade avgiftsmedlen får disponeras inom annat varuområde. Jag har inte något att erinra mot vad nämnden har förordat i fråga om fettvaru­regleringen.

Enligt jordbmksnämnden bör ell nytt regleringssystem införas för matpotalis. Miltpris och prisgränser föreslås höjas successivt under regleringsårel, som indelas i fyra perioder. De vägda genomsnitten av mitlpriser resp. prisgränser kommer all överensstämma med nu gäl­lande belopp. Normalinförselavgiflen bör vara 15 öre per kg under året med en högsta avgift på 20 öre per kg. Erforderliga prisstödjande ålgärder beräknas verkställas av en regleringsförening för både mat-och fabrikspolalis. För all finansiera kostnaderna för de marknads-reglerande åtgärderna föreslås all en arealavgift på högst 200 kr. per ha får tas ul vid odling av potatis på minst 0,5 ha. Nämnden förutsätter vidare alt av de införselavgiftsmedel, som förs över till de olika regle­ringsföreningarna på jordbmkets område, potatisregleringen förstärks med 5 milj. kr. fr. o. m. regleringsåret 1971/72 och alt polalisregleringen dessutom under regleringsårel 1971/72 tillförs ell engångsbelopp på 15 milj. kr. av regleringsmedel som inflyter utanför ramen. Jag förordar att prisreglering av matpotalis införs i huvudsaklig överensstämmelse med statens jordbmksnämnds förslag.

För all åstadkomma likformighet med förslagel på malpolalisom­rådel föreslår nämnden alt en arealavgifl införs även för odling av fabrikspolalis. Den nuvarande tillverkningsavgiflen vid framställning av stärkelse och sprit slopas. För alt erhålla lika stora avgiftsintäkter på fabrikspotatisområdet som f. n. föreslår nämnden dessutom all en leve­ransavgift införs på den potatis som levereras lill bränneri eller stärkelse­fabrik. Jag godtar vad nämnden har föreslagil i fråga om fabrikspota­tis och har inle heller något atl erinra mol alt regleringsföreningen ges rätt att inom ramen för tillgängliga medel stödja avsättningen av stärkelse och produkter därav även genom andra marknadsreglerande ålgärder än rabattering av stärkelse till derivalindustrin. Slopandet av tillverkningsavgiflen vid framställning av stärkelse och sprit liksom in­förandet av den i det föregående nämnda arealavgiflen vid odling av potatis saml leveransavgiften kräver ändring av förordningen (1967: 340) med vissa bestämmelser om prisregleringen på jordbrukels om­råde. Förslag lill lag om sådan ändring av förordningen har upprättats inom jordbruksdepartementet.

Som ell led i pågående rationalisering av brännerinäringen har förut­satts att betalningsansvaret för det lån på ca 2,3 mUj. kr., för vilket Gärdsbränneriet, ekonomisk förening, häftar i skuld hos Lantbruks-näringarnas  Primärkredil  AB,   skall   överläs  av  regleringsföreningen

Prop. 1971:116

37

Stärkelse- och bränneriintressenter. Jag förordar all Kungl. Maj:t in­hämtar riksdagens medgivande att meddela regleringsföreningen lill­slånd härtill.

Som jag redogjort för i det föregående syftar de av jordbruksnämn­den föreslagna ändringarna i prisregleringen för mjölk och mejeripro­dukter till en höjning av priset till jordbrukaren på mjölk med 10 öre per kg under regleringsårel 1971/72 och till en ytterligare höjning av priset med 3 resp. 2 öre under de båda därpå följande regleringsåren. Dessa höjningar kräver i sin liar höjningar av gränsskyddel för mjölk och mejeriprodukter.

Partipriset på konsumlionsmjölk förutsätts enligl jordbruksnämndens förslag komma alt höjas den 1 juli 1971 med 12 öre per kg i norra och mellersta Sverige, med 12,5 öre per kg i Södermanland, Örebro läns landsbygd och Bohuslän och med 13 öre per kg i södra Sverige. Vi­dare höjs priset på grädde med 30 öre per kg. För att möjliggöra dessa prishöjningar föreslås en höjning av införselavgiflen för konsumlions­mjölk och skummjölk med 12 öre per kg och för grädde med 30 öre per kg. För ost höjs införselavgiften med 30 öre per kg vilket innebär att parliprisel sannolikt stiger lika myckel. Införselavgiflen för mjölk­pulver bör enligl jordbruksnämndens förslag höjas med 40 öre per kg lill 288 öre för det magra och 318 öre per kg för det feta mjölkpulv-ret. Jordbruksnämnden föreslår atl införselavgiflen för smör höjs med 40 öre per kg. Vidare föreslås som jag har redogjort närmare för i del föregående ändringar i mitlpriser och prisgränser för mjölk och me­jeriprodukter. De av jordbruksnämnden föreslagna ändringarna i gräns­skyddet för ifrågavarande produkter den 1 juli 1971 anser jag mig böra godla.

Priset lill jordbrukaren kan inle förbättras tillräckligt enbart genom de nu föreslagna prishöjningarna. Nämnden har förutsatt alt För­eningen för mejeriprodukter, som svarar för mjölkregleringen, regle­ringsårel 1971/72 tillförs ytterligare 71 milj. kr. av införselavgiflsmedel som ställs lill regleringsföreningarnas förfogande för prisreglerande verksamhet. Vidare utgår nämnden från all mjölkregleringen alltjämt skall tillföras 25 milj. kr. per år av införselavgiflsmedel för alt subven­tionera priset på konsumlionsmjölk. Jag har ingen erinran mol alt Föreningen för mejeriprodukter tillförs de medel som nämnden har föreslagil. Härigenom begränsas den höjning av priset på konsumtions­mjölk som annars skulle varit nödvändig för att åstadkomma den er­forderliga inkomstökningen för mjölkproducenterna.

Jordbruksnämnden föreslår alt avräkningsprisel lill jordbrukarna för mjölk höjs med ytterligare 3 öre per kg den 1 juU 1972 och med 2 öre per kg den 1 juU 1973. Dessa höjningar får läckas genom höjda pro­duktpriser och nödvändiggör motsvarande ändringar av gränsskyddet.

Genom prishöjningar den 1 juli 1972 får även läckas in elt belopp

Prop. 1971:116

38

på 20 milj. kr. som ingår i ersättningen liU jordbruket för förlusler lill följd av prisstoppet. Om det fasta prislägel för ost och mjölkpulver på den internationella marknaden inte skulle bestå bör, som nämnden har föreslagit, jordbmket kompenseras för della i anslulning till sådan justering av gränsskyddet som enligl vad som tidigare nämnts skall ske vid halvårsskiftena.

Den tekniska beskrivningen av prisbevakningspriset för mjölk bör ses över, så all regleringen i fortsättningen gmndas på förpackad mjölk. Vissa ålerstoder från mjölksockerframställning bör beläggas med samma avgift som vasslepulver och fruklyoghurt med samma avgift som vanlig yoghurt. Jag avser all senare anmäla dessa frågor för Kungl. Maj:t. Jag kan vidare i huvudsak biträda jordbruksnämndens förslag till ändringar i mjölkpulverregleringen m. m. Utjämningsavgift bör få införas för skummjölk till margarinosllillverkning med så storl belopp per kg alt del nuvarande merutbytel för margarinost i förhållande till hårdost i princip reduceras lill hälften. Som nämnden förutsatt bör av­giften inte tas lill inläkt för all höja priset på skummjölk till de två utanför mejeriindustrin slående margarinosllillverkarna och skum­mjölksleveranserna till dessa bör bibehållas på nuvarande nivå. Om ändringar i parliprisel på hårdosl påverkar priset på margarinosl, bör tillverkningsavgiflen  för margarinosl kunna justeras.

Jag har inte något all erinra mol all del nuvarande avgiftssystemet för s. k. imiterade mjölk- och köllprodukter bibehålls under reglerings­året 1971/72.

För kött föreslår jordbruksnämnden atl införselavgiflen höjs med 30 öre per kg den 1 juli 1971. För den prisreglerande verksamheten står tiU regleringsföreningens Svensk kötlhandel förfogande en rörlig kredit i riksgäldskontorel av högst 50 milj. kr. Krediten skall enligl be­slut av 1969 års riksdag återbetalas senast den 1 juli 1974. Krediten behövs för den prisreglerande verksamheten även efter denna tidpunkt. Jag förordar atl ålerbelalningstiden förlängs till den 1 juli 1978.

Nämnden föreslår vidare alt införselavgiflen för fläsk höjs med 10 öre per kg den 1 juli 1971 och med ytterligare 5 öre per kg den 1 juli 1972. Nämnden föreslår all det skall få ankomma på denna all pröva frågan om justering av införselavgiflen för kött och fläsk, när priset ligger mycket nära prisgränserna på liknande sätt som när gränserna har passerats. Prövningen avses skola ske med hänsyn lUl föreliggande behov av atl begränsa resp. underlätta importen. Nämnden lar vidare upp frågan om jordbruket vid ökning av importen av kött och fläsk automatiskt skall tillföras införselavgiflsmedel som härrör från sådan importökning som leder till motsvarande export. Nämnden avser alt söka utarbeta etl syslem för kompensation för ökad s. k. ulbylesexport av kött och fläsk. Systemet avses om möjligt träda i kraft den 1 juli i år. Del bör få ankomma på Kungl. Maj:t all pröva nämndens förslag. Inle

Prop. 1971:116

39

heller i övrigl föranleder nämndens förslag beträffande prisregleringen för kött och fläsk någon erinran från min sida.

I fråga om ägg och äggprodukter m. m. föreslår jordbruksnämnden alt införselavgiflen för ägg höjs med 10 öre per kg den 1 juli 1971 och med 5 öre per kg den 1 juli 1972 samt all avgiften för flytande äggula anpassas uppåt med hänsyn lill äggavgiflen. Förslagen föranleder ingen erinran från min sida. De tekniska omläggningar av gränsskyd­det för fjäderfäkölt som jordbruksnämnden föreslår har jag inle heller något all invända mol.

Användningen av införselavgiflsmedlen under regleringsårel 1969/70 framgår av den föregående redogörelsen liksom också beräkningar och förslag rörande dispositionen av införselavgiflsmedel som inflyter un­der regleringsårel 1970/71. Jag har ingen erinran mot vad som redo­visats i della sammanhang. I prop. 1971: 74 har jag föreslagil att Kungl. Maj:t bör få utnyttja intill utgången av mars år 1971 influtna odisponerade införselavgiflsmedel för ersättning lill jordbruket för dess förluster lill följd av prisstoppet t. o. m. den 31 december 1970.

Jordbruksnämnden har beräknat atl under regleringsåret 1971/72 in­flyter ca 398 milj. kr. i form av införselavgiflsmedel. Enligl nämnden bör 322,2 milj. kr. av dessa fördelas till regleringsföreningarna för de­ras prisreglerande verksamhet. I della belopp ingår del nytiUskoll på 71 milj. kr. som tillförs mjölkregleringen i enlighet med vad jag nämnt i det föregående. Förslagel innebär all beloppet för upplysningsverk­samhet och utvecklingsarbete för regleringsåret 1971/72 höjs lill 5 milj. kr., vidare alt beloppet för svin- och költdjurskonlrollen höjs till 2 milj. kr. och slutligen alt den nya polalisregleringen tillförs 5 mUj. kr. Den exakta storleken på det belopp som fördelas till reglerings­föreningarna för deras prisreglerande verksamhet blir beroende av de verkliga intäkterna av fodermedelsavgiflerna. Jag utgår ifrån all nämn­den, liksom tidigare, får efter hörande av jordbrukets förhandlings­delegation och konsumentdelegationen jämka de nu föreslagna del­beloppen lill regleringsföreningarna och även besluta om fördelning av del belopp som slår till nämndens förfogande. Jag har inte någon er­inran mot de gjorda beräkningarna. Jag har inle heller någon erinran mot att Svensk spannmålshandel, liksom hillills, tillförs införselavgifler för sådan brödsäd som importeras i utbyte mot inhemsk brödsäd, som exporteras till följd av kvaUtaliva brister eller måste användas lill foder. Jag har slutligen inte något all erinra mol all Föreningen för mejeri­produkter befrias från införselavgifter för foderlorrmjölk som importeras i föreningens regi.

Av de införselavgiflsmedel som under regleringsåret 1971/72 infly­ter utöver del totalbelopp som enligt det föregående skall fördelas till regleringsföreningarna bör liksom f. n. 25 mUj. kr. användas för alt sänka parliprisel på konsumtionsmjölk.

Prop. 1971:116

40

Vidare bör 2 milj. kr. utnyttjas för slöd ål vaUfröodlingen. 1,2 milj. kr. bör tillföras Sveriges potalisodlares riksförbund för all effek­tivisera odlingen av matpotalis. Medel bör ställas lill jordbruksnämn­dens förfogande för atl läcka kostnader för prisuljämning på äggalbu­min och kärnbindemedel. Av införselavgifter utanför fördelningsplanen bör dessutom fördelas 290 000 kr. till SMAK för upplysningsverksam­het på malpolalisområdel, högst 205 000 kr. lill alt täcka kostnaden för paslöriseringskonlroll och imporlkontroll av animala livsmedel samt 50 000 kr. för den kontroll av konsumtionsmjölk som ankommer på jordbmksnämnden. Högst 1 milj. kr. bör få föras över lUl prisregle­ringskassan för fisk.

Dessutom bör polalisregleringen tillföras 15 milj. kr. och Sveriges ut­sädesförening i Svalöv 340 000 kr. för fortsall förädlingsverksamhet på potatisområdet. För atl minska koslnadsbelaslningen på det foder som används i den svenska minkuppfödningen bör få las i anspråk högst 2 milj. kr. För atl bestrida kostnaderna för mellanprislinjen på fårkölt på ca 8 milj. kr. bör också få användas regleringsmedel som inflyter ut­över fördelningsplanen. Som bidrag till kostnaderna för arméns ackord-häslorganisation bör ell belopp på 200 000 kr. få disponeras.

I framställning den 21 december 1970 har Sveriges betodlares cen-iralförening anhållit alt ersättning får ulgå av införselavgiflsmedel från sockerregleringsfonden lill odlare som fått betor förstörda eller inle kunnat skörda betorna lill följd av väderleksförhållandena under hösten 1970. Genom bortfallet av inhemsk belproduklion har skell en ökning av importen av socker som beräknas medföra all införsel-avgiftsinkomsterna stigit med 2,2 milj. kr. Statens jordbruksnämnd har yttrat sig över framställningen och biträtt all högst hälften eller 1,1 milj. kr. av merintäklerna får tas i anspråk för all kompensera odlar­nas förlusler på 1970 års odling. För egen del kan jag biträda atl som en engångsåtgärd högst 1,1 milj. kr. av införselavgiftsmedel från soc­kerregleringsfonden får las i anspråk för att främst kompensera för olika kostnadsökningar som uppstått för belodlingen till följd av väder­leksförhållandena hösten 1970.

I prop. 1971: 74 angående slöd till jordbruket i norra Sverige, m. m. har jag anmält all utredningen om stöd till jordbruket i norra Sverige föreslagit all införselavgiflsmedel skaU las i anspråk för vissa forsk­ningsprojekt. Utredningens förslag får i de delar som inle kan till­godoses inom ramen för forskningsmedel som anvisas för budgetåret 1971/72 på sedvanligt sätt prövas i samband med övriga anslagsfram­ställningar för budgetåret 1972/73.

I prop. 1971: 93 med förslag lill ändring i tulltaxeringsförordningen (1960: 391) m. m. föreslås all Kungl. Maj:l får bemyndigande alt medge preferensbehandling för viss u-landsimport. Bakgmnden till förslagel är överläggningar som ägt rum inom ramen för UNCTAD (United Nations

Prop. 1971:116

41

Conference on Trade and Development) om införande av särskUda lullförmåner vid import av varor från utvecklingsländerna i form av tullfrihet eller nedsatt tull, s. k. tullpreferenser. Vid dessa överlägg­ningar har från de nordiska ländernas sida gjorts preferenserbjudanden för sesamfrö, klövolja för tekniskt bruk och tobaksfröolja. Någon in­förselavgifl eller feltvaruavgifl tas f. n. inle ut för de båda förstnämnda varorna. Tobaksfröolja har huvudsakligen teknisk användning, varvid enligl gällande regler erlagd feltvaruavgifl kan reslitueras efter begä­ran hos statens jordbruksnämnd. På nuvarande stadium behöver dessa varor inte undantas från jordbruksregleringen för atl åtagandena i syfte all främja u-landsimporlen skall kunna uppfyllas.

Jag övergår härefter till frågan om anvisning av medel under an­slaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukels område för nästa bud­getår.

Till kostnader för prisuljämning på råvaror lill livsmedelsindustrin bör för nästa budgetår beräknas 102 milj. kr., vUkel innebär en ök­ning med 12 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Därvid har jag för diverse kostnader tagit upp 600 000 kr., varav 100 000 kr. för en undersökning rörande 1971 års fodersädesskörd. I prop. 1971: 74 har jag föreslagil all fraklbidraget för fodersändningar lUl vissa områden i norra Norrlands inland ersätts med pristillägg. Vid bifall lill della förslag be­höver medel inte las upp lill fraklbidrag under anslaget Prisreglerande ålgärder på jordbrukets område.

Liksom hittUls bör Kungl. Maj:l i mån av behov få belasta detta anslag med del belopp som enligl del inom EFTA:s ram mellan Sverige och Danmark träffade jordbruksavtalet årligen skall föras över lill Danmark. Anslaget bör vidare få tas i anspråk för atl bekosta er­sättning lill jordbruket för förlusler lill följd av prisstoppet, varvid förlus­terna bör få beräknas i huvudsak enligl de grunder som har redovisats i del föregående.

Med hänvisning lill del anförda och lill den i del föregående redovisa­de sammanställningen förordar jag all anslaget lill prisreglerande åtgär­der på jordbrukels område för nästa budgetår las upp till 103 milj. kr.

Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag all Kungl. Maj:t dels föreslår riksdagen alt antaga förslagen lill

1)

lag om ändring i förordningen (1961: 381) om tillverkning av och handel med fodermedel m. m.,

2)

lag om  ändring i förordningen  (1967:340)  med  vissa  bestäm­melser om prisreglering på jordbrukets område,

3)

förordning om ändring i luUlaxan (1968: 25),

Prop. 1971:116

42

dels föreslår riksdagen all

4)

godkänna de av mig förordade grunderna för reglering av priser m. m. på vissa jordbruksprodukter för liden den 1 juli 1971den 30 juni 1974,

5)

medge alt Kungl. Maj:l eller, efler Kungl. Maj:ts bestämmande, statens jordbruksnämnd, får vidta de åtgärder som behövs för att ge­nomföra prisregleringen under regleringsåret 1971/72,

6)

godkänna vad i del föregående föreslagils om användningen av införselavgiflsmedel, som inflyter under regleringsårel 1971/72, och av andra i samband med jordbruksregleringen inflytande avgiftsmedel,

7)

godkänna de förslag som lagts fram i del föregående rörande användningen av införselavgiflsmedel, som inflyter eller har influtit under regleringsårel 1970/71 eller tidigare regleringsår och av andra i samband med jordbruksregleringen under samma regleringsår influtna eller inflytande avgiftsmedel,

8)

medge atl ålerbelalningstiden för den rörliga kredit om högst 50 milj. kr. som i riksgäldskontorel står lill förfogande för Svensk kötthan­del, ekonomisk förening, får föriängas till den 1 juli 1978,

9)

godkänna vad jag förordai angående ersättningen lill jordbruket för dess förluster lill följd av prisstoppet,

10)

meddela regleringsföreningen Stärkelse- och bränneriintressenter tillstånd att överta betalningsansvaret för ell lån på ca 2,3 milj. kr.,

11)

lill Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budget­året 1971/72 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 103 000 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instäm­mande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förord­nar Hans Maj:t Konungen alt lill riksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bilaga lill detta protokoll ut­visar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUS BOKTR. STHLtl mi   7 102»»