Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 113 år 1973

Prop. 1973:113

Nr 113

Kungl. Maj:ts proposition med förslag till riktlinjer för totalisatorverk-samheten vid trav- och galopptävlingar, m. m.; given Stockholms siött den 23 mars 1973.

Kungl. Maj:t vill härraed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över jordbruksärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag ora vars avlåtande till riksdagen föredragande departeraents­chefen heraställl.

GUSTAF ADOLF

INGEMUND[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen ges förslag till riktlinjer för totalisatorverksaraheten vid trav- och galopptävlingar. Mellan staten och centralförbunden för trav- och galoppsporlen har avtal ingåtts om inrättandet av en central association för totalisalorverksamheten. Associationen avses fä forraen av ett aktiebolag som bemyndigas att anordna eller låta anordna totali-satorvadhållning vid trav- och galopptävlingar.

1    Riksdagen 1973.1 saml Nr 113

Prop. 1973:113

Utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Majtt Konungen i statsrådet på Stockholms slott den 23 mars 1973.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], MO­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för jordbraksdeparlementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler efter gemensam beredning raed statsrådets övriga ledamöter fråga om riktUnjer för totalisalorverksamheten vid trav- och galopptävlingar, in. m. och anför.

Inledning

Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 14 raaj 1971 till­kallade jag en sakkunnigi med uppdrag att utreda frågor rörande galopp­sporten. Sedan utredningsarbetet bedrivhs någon tid, visade det sig att också travsportens ekonomi snabbt höll pä att försämras. Genom Kungl. Maj:ls beslut den 10 december 1971 utvidgades den sakkunniges upp­drag till att även avse frågor rörande iravsporten. Utredningen ändra­de i detta sararaanhang sitt naran från galoppsportutredningen till trav-och galoppsportutredningen. I deceraber 1972 avläranade utredningen betänkandet (Ds Jo 1972: 8) Trav- och galoppsport i Sverige.

Efter reraiss har yttranden över belänkandet avgetts av socialstyrel­sen, arbetarskyddsstyrelsen, statskontoret, riks revisionsverket (RRV), riksskatteverket, skolöverstyrelsen, lantbruksstyrdsen, lantbrukshögsko­lan, velerinärhögskolan, postverket, länsstyrelserna i Östergötlands, Kalraar, Gotiands, Örebro, Västernorrlands och Västerbottens län, 1972 års lolteriutredning. Svenska kommunförbundet, Lantbrukarnas riksförbund (LRF), Sveriges veterinärförbund. Svenska lantarbetareför­bundei, Sveriges riksidrottsförbund, AB Tipstjänst, Svenska penning­lotteriet AB, Riksförbundet för Sveriges travhäslägare. Svenska trav-sportens centralförbund, Travtränarnas riksförbund. Svenska galopp­sporlens centralförbund och Svenska galopptränareföreningen.

Yttranden har också avgetis av Svenska hundkapplöpningssportens centralförbund och statskontrollanten vid Täby Galopp AB.

Sedan remissyttrandena inkomrait har förhandlingar förts raellan företrädare för staien samt trav- och galoppsporten rörande riktlinjer för en organisation för totalisatorverksamhet vid trav- och galopptäv­lingar, m. ra.

1 Överdirektören Bengt Resare

Prop. 1973:113

3

För sammanhangets skull är det lämpligt att lämna en utförlig redo­görelse för ärendet. Jag komraer därför i det följande att även la upp frågor som är av den karaktären att de inle behöver understäUas riks­dagen.

Nuvarande ordning

Trav- och galoppsportens olika organisationer har tiU ändamål alt främja häslavdn och intresset för hästsporten genom alt anordna eller understödja offentliga hästtävlingar. För tävlingsverksamheten svarar lokala tävlingsanordnande organisationer. Inom travsporten, liksom inom galoppsporten, övervakas och regleras tävlingsverksamheten av ett centralförbund, Svenska travsportens centralförbund (travförbundet) resp. Svenska galoppsporlens centralförbund (galoppförbundet). Totali­salorverksamheten är trav- och galoppsporlens största inkomstkälla. Ge­nom särskilda beslut varje år läranar Kungl. Maj:t tUlstånd för tävlings­arrangörer att i saraband raed tävlingarna anordna vadhållning med s. k. totalisator. Lantbmksstyrelsen svarar för den närmare kontrollen av vadhållningen.

Travförbundet är en sararaanslulning av inom Sverige verksamma iravsäUskap. Förbundet har lill ändamål alt bl. a. organisera och reglera landets travsport. Förbundet skall utfärda bestäraraelser för travsporten och leda verksamheten inom denna. Förbundet yttrar sig över de tävlingsanordnande organisationernas ansökningar till Kungl. Maj:t om tillslånd att anordna vadhållning med totalisator. Förbundet avger också förslag till Kungl. Maj:t ora lotalisatorraedlens fördelning mdlan staten och travsporten.

En av travförbundets viktigaste uppgifter är att utfärda reglementen och tävlingsbestämraelser. Förbundet fastställer lävlingsprograra för de olika banorna. Alla funktionärer vid tävlingar där vadhållning med totalisalor äger rum skall godkännas av förbundet. Ingen professionell tränare kan utöva sin verksarahet utan förbundets raedgivande. Till förbundets uppgifter hör även andra frågor av tävlingsteknisk natur.

Förbundets högsta rayndighet utövas geraensamt av befullmäktigade representanter för de anslutna sällskapen och travförbundets styrelse. Varje tävlingsanordnande organisation sora förfogar över en perraa­nent tävlingsbana utser en fullmäktig och suppleant för denna för varje påbörjat tiotal under närmast föregående år anordnade tävlingsdagar. Övriga organisationer som under minst två av de. senaste tre kalender­åren avhållit tävlingar får utse vardera en fullmäktig och suppleant.

Det finns sammanlagt 44 tävlingsanordnande travorganisationer an­slutna till förbundet. 31 av dessa hade år 1972 tillstånd att anordna vadhållning med totalisator. Organisationerna är ideella föreningar och benämns oftast travsällskap. De äger själva banorna och andra an-

Prop. 1973:113

4

läggningar. I tre fall har kommuner ekonoraiska intressen i anläggning­arna.

Tävlingsbanorna klassificeras som permanenta eller inte perraanenta. De perraanenta banorna fyller vissa tekniska krav på tidtagning m. m. På dessa banor skall dessutom anordnas minst tio tävlingsdagar per år. Inte permanenta banor är i vissa fall isbanor med tävlingar under vin­terhalvåret.

Galoppförbundet är en sammanslutning av galopporganisalioner som är verksamma inom Sverige och som anordnar tävlingar. Förbundet har en med travförbundet parallell uppbyggnad och funktion. Galoppför­bundet har tUl ändamål att främja galoppsportens utveckling genom att vara ett samordnande organ för de tävlingsanordnande organisatio­nerna.

Till galoppförbundets åligganden hör bl. a. att yttra sig över ansök­ningar från galopporganisationerna om tillstånd att anordna vadhåll­ning med totalisator, att utfärda reglemente och andra bestämmelser för galoppsporten och att följa sportens utveckluig inom och utom landet.

Beslutanderätt utövas äv fullmäktige, som består av valda orabud för de anslutna organisationeraa och styrelsens ledaraöter. Till förbundet hör fyra tävlingsanordnande galopporganisalioner som samtliga har to-talisatortillstånd.

Täby Galopp AB är ett av Kapplöpningshästägareklubben i Stock­holm helägt bolag. Bolaget arrenderar mark och anläggningar av sta­ten. 1970 ärs riksdag (prop. 1970: 165, JoU 1970:53, rskr 1970:413) beviljade Täby Galopp AB ett län pä 2 250 000 kr. Av länebeloppet av­såg 1,5 mUj. kr. likviditetsförbättrande åtgärder och resterande del vissa investeringar. Sora villkor för det beviljade länet gäller att staten utser en representant i bolagets styrdse. Efter riksdagens raedgivande (prop. 1971: 145 s. 41, JoU 1971: 69, rskr 1971: 318) efterskänkte Kungl. Maj:t år 1971 statens fordran på Täby Galopp AB raed 400 000 kr. I prop. 1973: 85 angående utgifter på tUläggsstat III till riksstaten för budgetåret 1972/73, bilaga 7, har Kungl. Maj:t herastäUt ora riksda­gens medgivande att efterskänka ytterligare 445 000 kr.

Utöver den verksamhet som bedrivs pä Täbj'banan i Stockholm an­ordnas galopptävlingar med totalisatorvadhällning i Malmö och Göte­borg. Galopporganisationeraa utnyttjar vid dessa platser travets an­läggningar. Galopptävlingar anordnas ocksä i begränsad ornfaltning vid Slrömsholra.

Enligt 1 § lotteriförordningen (1939: 207) meddelar Kungl. Maj:t tävlingsanordnande organisationer totalisatortillstånd. Sådant tillstånd har hittills endast läranats hästspörtsorganisationer. Totalisatortillstånd utfärdas för ett är i taget och gäller för ett för varje tävlingsanordnande organisation medgivet högsta antal tävlingsdagar.

Det i vadhåUningen omsatta beloppet fördelas till spelarna sedan det s. k. vinstavdraget frånräknats. Vinstavdraget varierar för olika spel-

Prop. 1973:113

5

former. I allmänhet utgör avdraget 20 % ay insatserna i varje löpning. Avdraget är dock 30 % vid kombinerat spel på vinnare och andra häst samt 35 % vid V5-vadhållning. Avdragens storlek fastställs äv riksda­gen. Senast behandlades denna fråga av 1960 års riksdag (prop. 1960: 150, BeU 1960: 60, rskr 1960: 344).

De genom vinstavdragen innehållna totalisatormedlen fördelas md­lan statsverket och resp. anordnare enligt grunder som Kungl. Maj:t be­stämraer. ErUigt gällande ordning beräknas statens andel efter en i för­håUande till dagsorasätlningen på totalisatorn progressiv skala. Olika skalor tUlärapas för trav- och galopporganisationer. Vad som återstår av vinstavdraget sedan statens andel frånräknats tillfaller anordnaren och är avsett att täcka kostnaderna för tävlingsverksamheten.

I samband med att totalisatortillstånd bevUjas de tävlingsanordnan­de organisationema uppdrar Kungl. Maj:t åt lantbruksstyrelsen att ut­öva tillsyn över organisationema och vadhållningen. Om en organisation överträder de föreskrifter, som Kungl. Maj:t eller styrelsen meddelat, eller utträder ur det centralförbund den tUlhör, kan Kungl. Maj:t åter­kalla det bevUjade tolalisatortillståndet.

Bestämraelser för vadhållningen utfärdas av lantbruksstyrdsen. I det av styrelsen faststäUda vadhållningsregleraentet (1965: 932, oratryckt 1972: 547) ges regler för insatsernas storlek, vinstuträkning, återbetal­ning av insatser m. ra. För kontrollen av vadhållningen ra. ra. förordnar styrelsen en totalisatorkontrollanl vid varje bana. Genom sin medverkan under tävlingsdagen skaU kontrollanten tillvarata såväl vadhållarnas sora statens intressen. Förutora den direkta kontrollen av vadhållningen utövar styrelsen tillsyn även över de tävlingsanordnande organisatio­nerna.

Lantbruksstyrelsen är vidare tUlsynsmyndighet för djurskyddet vid bl. a. trav- och galopptävlingar. I 4a § kungörelsen (1959: 486) om of­fentlig förevisning av djur föreskrivs bl. a. att av styrelsen förordnad veterinär skall närvara vid offentlig tävling med djur som äger rum på tävlingsbana.

Utredningen

Trav- och galoppsportutredningen påpekar att båda sportgrenarna ge­nomgick en mycket stark utvecklmg i Sverige under 1950- och 1960-talen. Denna utveckling präglades främst av en ökad vadhållning vil­ket blev särskUt markant efter V5-spelets införande är 1959. Under se­nare år har inträtt en viss stagnation i sporten och i mänga fall en till­bakagång i spelet. Denna utveckling gjorde sig först gällande inom ga­loppsporten. Det dåliga ekonomiska utfallet för hästsporten har enligt utredningens mening måst bäras av hästägarna. De tävlingsanordnan­de organisationernas ekonomi har dock också försämrats. Grunderna

Prop. 1973:113

6

för totalisatorraedlens fördelning mellan staten och sporten har ändrats ett flertal gånger tUl förmän för sporten.

Utredningen anser att vissa förhåUanden hos organisationerna kan kri­tiseras. Utredningen har dock inte ansett sig böra närmare gå in på konkreta rationaliseringsätgärder vid de befintliga banorna eftersom di­rektiven för utredningen förutsatte att detla framför allt var en fråga för sportens egna organ att ta upp. Utrednmgen framhåller att anraärk­ning framför allt kan riktas mot att det nuvarande systemet för tota­lisatortillstånd och fördelning av vinstavdrag har lett till en alltför plan­lös utveckling av trav- och galoppsporten. Organisationema har ofta gjort investeringar som senare visat sig svära att finansiera. Aveln och hästbeståndet har också vuxit utan att tillräcklig hänsyn tagits tUl möj­ligheterna att få tUlfredsstäUande kostnadstäcknmg. Vid utbyggnaden av hästsporten har inle heller i tillräcklig utsträckning beaktats perso­nalens anstäUningstrygghet och övriga arbetsförhållanden. Utredningen finner att uppenbara brister i detta avseende f. n. föreligger för vissa personalkategorier.

Utredningen föreslår att ett system skapas för hästsporten och totali-satorvadhällningen med en sådan utformning att det stimulerar spor­ten som kollektiv att fortlöpande effektivisera verksamheten. I fråga om relationen mellan statsmakterna och hästsporten föreslår utredningen en förenkling sä till vida att statens bedömningar och avvägningar skall ske på generella grunder och avse hästsporten som kollektiv och inte de enskilda underorganisationerna. Sporten å sin sida måste enligt ut­redningens mening vara beredd att ta pä sig ett större kollektivt ansvar, men bör samtidigt fä större möjligheter att forma sin egen utveclding.

Statsmaktema bör enligt utredningens mening ge hästsporten en sta­bil ram som bör vara sådan att sportens ekonomi och struktur på lärap­ligt sätt anpassas efter publik- och spelintresset. Vid en uppåtgående utveckling bör inte en hård raarginalbeskattning av vinstavdragsmedlen fraratvinga justeringar av fördelningsskalan från fall till fall. Lokala ökningar eller inskränkningar av totalisatorverksaraheten bör inte fö­regås av något annat ställningstagande än hästsportens egna bedöra­ningar. Sporten får dock inte utvecklas på sådant sätt att ständigt åter­koraraande ändringar måste göras i fördelningen av totalisatormedlen. Utredningen utgår sålunda från att statsmakterna inte fortlöpande kan acceptera en ekonomisk omfördelning till sportens fördel, grundad på ökade relativa kostnader för verksamheten. Ora allmänhetens intresse för sporten i framtiden viker, mäste konsekvenserna främst tas i sportens olika led. En strukturrationalisering kan komma att innebära nedlägg-nuig av banor.

Utredningen betonar alt det lokala engagemanget och intresset inom hästsporten inte fär gå förlorat. Över huvud taget bör enligt utredningen beaktas alt den svenska häslsporten i dag inte skulle ha varit vad den

Prop. 1973:113

7

är, om inte betydande insatser av både ideell och ekonomisk natur gjorts av mänga enskilda människor. Utredningen anser det vara angeläget att denna instäUning till sporten kan bevaras och även utvecklas.

För att avhjälpa de brister som tidigare nämnts föreslår utredningen alt en ny organisation bUdas för häslsporten och att en ändrad ordning införs för totalisalorverksamheten.

Enligt utredningens mening bör ansvaret för den samlade tolalisator-verksamhelen och därmed sararaanhängande frågor läggs på en av trav­förbundet och galoppförbundet bildad central association, som föreslås få formen av ett aktiebolag. I bolagels styrelse bör staten bli represen­terad. Utredningen föreslär att styrelsen skall bestå av sju ledaraöter, av vilka tre utses av Kungl. Maj:t, tre av travförbundel och en av galopp­förbundet. Innan bolaget bildas bör överläggningar äga mm mellan sta­ten och de båda förbunden om ett avtal angående de närmare uppgif­terna för bolaget. Arrangörer av tävlingar skall även i fortsättningen vara de enskilda trav- och galopporganisationeraa.

Utredningen föreslår att Kungl. Maj:t ger bolaget rätt att anordna eller låta anordna totalisatorvadhällning vid hästtävlingar. Bolaget skall sålunda besluta i vilken utsträckning de tävlingsanordnande organisa­tionerna skall få arrangera totalisatorvadhällning. Med sädan beslu­tanderätt komraer bolaget att fä väsentliga möjligheter att styra och samordna totalisatorverksaraheten. I avtalet mellan staten och sporten bör bl. a. överenskomraas alt bolaget skall ansvara för alt trav- och galoppsport skall förekomma i rimlig fördelning pä olika platser i landet.

Utredningen anser att det ekonomiska fördelningssystemet mellan sta­ten och sporten bör utforraas så att det befrärajar effektiviteten inora sporten. Statens andel av totalisatorraedlen bör bli proportionell mot omsättningen. Bolaget bör svara för att statens andel av totalisator­medlen levereras in till statsverket. Det blir sedan en uppgift för bolaget att besluta i vilken utsträckning tävlingsanordnande organisation skall bidra tUl att täcka statens andel resp. behålla för egen del. Utredningen anser att bolaget genom sina beslut om vinstavdragens fördelning får möjligheter att påverka sportens utveckling på ett sådant sätt alt helhe­ten bäst tillgodoses. Bolaget skall utöva kontroll över de tävlingsanord­nande organisationernas ekonomi.

Om fördelarna med bolaget skall kunna vinnas fullt ut, är det enligt utredningen nödvändigt att bolaget har vissa medel att självt förfoga över. Fördelningen av vinstavdragen bör därför utformas så att bola­get skall kunna fondera medel. Med dessa medel skall bolaget kunna ingripa pä olika sätt för att stödja enskilda tävUngsanordnare. Bolaget bör också uppbära totalisatormedel för att bekosta sin egen administra­tion och vissa för trav- och galoppsporten geraensararaa utgifter. Av­sikten med bolagets ekonomiska verksamhet är att fördela hästsportens

Prop. 1973:113

8

överskott frän totalisalorverksamheten och inte att driva rörelse i vinst­syfte. För att möjliggöra fonderingarna bör bolaget göras skattepliktigt endast för inkomst av fastighet.

Utredningen föreslår att riksskatteverket blir beskatlningsmyndighet för totalisatorspdet. Utredningen föreslår att verket likaså skall utfär­da bestämmdser för vadhållningen. Lantbruksstyrelsens tUlsyn över de tävlingsanordnande organisationernas förvaltning föresläs upphöra. Samhällets kontroll i detta avseende kommer i stället att utövas genom de statliga ledamöterna i bolagsstyrelsen. Lantbruksstyrelsens funktioner i fräga om totalisalorverksamheten försvinner därmed. Lantbruksstyrel­sen skall dock givetvis även i fortsättningen utöva den kontroll över häst­sporten som ankommer på styrelsen i egenskap av veterinär fackmyn­dighet.

Remissyttrandena

Utredningens förslag att överlåta bestämmanderätten i vissa totali-satorfrågor tUl en av hästsportens organisationer bUdad central associa­tion har fått ett positivt bemötande av remissinstanserna. Sålunda ser statskontoret positivt pä förslaget att associationen handlägger frågor av policy- och förvalIningskaraktär. Enligt statskontoret kan fördelar med en sådan ordning vinnas även ur rationaliserings- och effektivitets­synpunkt. RRV anser likaså att sporten inom ramen för vissa fastställ­da principer bör få ta ansvaret för en ekonomisk samordning raellan trav och galopp och mdlan olika anordnare av tävlingar samt för en framtida slrakturrationalisering. Bland dem som i övrigt biträder för­slaget kan nämnas lantbruksslyrelsen, länsstyrelserna i Östergödands, Kalmar, Gotlands och Örebro län. Svenska kommunförbundet, LRF, Sveriges Riksidrollsförbund, Svenska lantarbetareförbundei, Svenska ga­loppsportens centralförbund. Svenska travsporlens centralförbund. Trav-tränarnas riksförbund och Riksförbundet för Sveriges travhästägare.

Svenska galopptränarföreningen avstyrker inrättandet av en central as­sociation, i vilken galoppsporten ingår. Enligt föreningens mening bör galoppsporten fä fortsätta att vara oberoende av Iravsporten. DärtUl fordras dock att galoppen ges särskilda ekonomiska förmåner. Enligt AB Tipstfänst bör all sport, som skall stödjas av staten, erhålla stödet över statsbudgeten.

Några remissinstanser har synpunkter på utredningens förslag att as­sociationen skall göras skattepliktig endast för inkomst av fastighet. Riksskatteverket avstyrker sålunda begränsningen i fråga om skattskyl­dighet. 1972 års lolteriutredning och Svenska penninglöneiiet AB anser att den föreslagna associationen inte har sädana likheter med AB Tips­tjänst och Svenska penninglotteriet AB att några jämförelser med dem kan göras i fråga om skattskyldighet. Lantbruksstyrelsen förordar att

Prop. 1973:113

9

möjlighet skapas för associationen att göra skattefria fonderingar bl. a. för att ge sporten möjligheter att balansera växlingar i de allraänna konjunkturerna.

Departementschefen

Intresset för trav- och galoppsport är slort. Sporten har en bred för­ankring hos det svenska folkel. Sportens betydelse som näring kan be­lysas genom antalet anställda. Antalet heltidssysselsatta persöner "upp­skattas sålunda till 1 400. Härtill komraer den deltidsanställda persona­len som uppgår till nära 4 000 personer.

Sporten är ekonomiskt beroende av den totalisatorvadhällning som de tävlingsanordnande organisationema fär arrangera. Enligt lotteri­förordningen (1939: 207) prövar Kungl. Maj:t fråga om tiUstånd tiU vad­hållning med totalisator vid kapplöpning eller annan tävling. Innehavare av totalisatortUlstånd skall följa de särskilda föreskrifter som Kungl. Maj:t meddelar. Tillsynen över och kontrollen av totalisatorverksara­heten utövas av lantbmksstyrelsen.

Av totalisatororasätlningen får 6580 % återbetalas lill spelarna och resten vinslavdraget fördelas mellan tävlingsanordnarna och stats­verket enligt skalor sora fastställs av Kungl. Maj:t. Olika skalor gäUer för travtävlingar och galopplävlingar. Skalorna är beräknade så att tävlingsanordnarna skall få täckning för sina orakostnader i samband med tävlingarna och totalisalorspelel. Bland omkostnaderna ingår ut­gifterna för penningpriser. Härigenora koraraer totalisatorraedlen även hästägare och andra som är verksamma inom trav- och galoppsporlen tiU godo. Skalorna, sora ändrats vid ett flertal tUlfällen, är utformade pä sådant sätt alt statens andel av vinslavdraget stiger vid ökande ora­sättning.

Totalisatorvadhällning anordnas f. n. vid travtävlingar av 31 organi­sationer och vid galopptävUngar av fyra organisationer. Är 1972 om­satte travsporten 695 raUj. kr. och galoppsporlen 32 raUj. kr. på totali-satorspel. Härav inlevererades 89,8 milj. kr. resp. 2,3 railj. kr. till statsverket.

Kostnaderna för tävlingsverksarahelen har under senare år ökat kraf­tigt. Däreraot har inte totalisalorspelet ökat i en takt som kompenserar kostnadsstegringarna. Delta gäller framför allt inom galoppsporten. Or­ganisationerna inom denna sport föreslog därför en statlig översyn av verksamheten. I enlighet med Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallade jag år 1971 en sakkunnig med uppdrag att utreda frågor rörande ga­loppsporten. Sedan det visat sig alt ocksä travsporlens ekonomi snabbt försämrades utvidgades den sakkunniges uppdrag lill alt även orafatta denna sportgren. Den sakkunnige, sora antog naranet trav- och galopp-

Prop. 1973:113

10

sportutredningen, har avläranat belänkandet (Ds Jo 1972: 8) Trav- och galoppsport i Sverige.

Enligt utredningens mening har det nuvarande systemet med tillstånd till de enskilda organisationerna att i viss bestämd utsträckning anordna totalisatorvadhällning liksom också sättet för totalisatorraedlens fördel­ning mellan staten och organisationerna lett till en inte tUlräckligt pla­nerad utveckling av trav- och galoppsporten. För att få en ändring till stånd föreslår utredningen att sporlen som kollektiv får ökade befogen­heter i fräga om totalisalorverksamheten. Sporten bör därmed ocksä åläggas att uppfylla vissa krav i fråga om tävlingsverksamhetens struk­tur ra. m. Utredningens förslag förutsätter ingen ändring av riksdagens beslut år 1960 om vinslavdragens storlek.

Enligt utredningens mening bör verksaraheten organiseras på följande sätt.

Svenska travsporlens centralförbund och Svenska galoppsportens centralförbund bör bilda en central association i aktiebolagsforra. An­svaret för den samlade totalisalorverksamheten bör läggas på detta bolag. Bolaget bör därför bemyndigas att anordna eller låta anordna totalisatorvadhällning i samband med trav- och galopptävlingar. Bo­laget fastställer därraed dag och plats för tävlingar med totalisatorvad­hällning. Statens andel av lotalisatorraedlen föresläs beräknad efter en fast procentsats av orasättningen. Enligt utredningens raening bör bo­laget svara för inbetalningen av denna andel. Det skall vara bolagels uppgift alt fördela sportens andel mellan anordnande organisationer. Denna fördelning förutsätter utredningen ske på det sätl som bäst kan främja en riralig struktur av verksaraheten.

De närraare riktiinjerna för bolagets verksarahet bör enligt utred­ningens mening fastställas i ett avtal mellan staten och sporlen. Staien bör ges inflytande i bolaget genora styrelserepresentation. Utredningen anser det nödvändigt att bolaget kan fondera viss del av sportens totali­satormedel för all kunna stödja olika organisationer. För att möjliggöra sädana fonderingar bör bolaget befrias från annan inkorastskatt än inkomst av fastighet. Den närmare kontrollen av vadhållningen och de tävlingsanordnande organisationerna bör ej längre åvila lantbruksstyrel­sen. Utredningen anser att riksskatteverket i stället skall svara för till­synen av vadhåUningen.

Remissinstanserna är positiva till förslaget att inrätta en central asso­ciation. Några remissinstanser avstyrker dock utredningens förslag att begränsa bolagels skattskyldighet.

Enligt min mening bör organisationerna inom trav- och galoppsporten ha ett geraensamt intresse av alt tävlingsverksamheten i landet bedrivs pä ell sätt som svarar raot publikintresset. Jag finner det därför rikligt att dessa organisationer får ett ökat ansvar för verksamhetens bedri­vande.

Prop. 1973:113

11

Jag kan därför biträda utredningens förslag att samordna totalisator­verksaraheten vid trav- och galopplävlingar under ett av sportens orga­nisationer bildat centralt aktiebolag. Även om en viss koncentration av tävlingsverksamheten på sikt kan bli nödvändig, anser jag alt bolaget bör verka för att såväl trav- som galopptävlingar skall kunna bedrivas med riralig fördelning på oUka platser i landet.

Med anledning av utredningens förslag har jag uppdragit åt den ti­digare nämnda sakkunnige att ta upp förhandlingar med företrädare för trav- och galoppförbunden. Därvid har avtalats att förbunden skall bilda ett aktiebolag. Enligt avtalet skall bolaget verka för att såväl trav-som galopplävlingar skall kunna bedrivas med rimlig fördelning på olika platser i landet. Bolaget skaU därvid ta hänsyn tiU sportsliga, publikmäs­siga och ekonomiska förutsättningar för verksamheten. Bolaget bemyn­digas anordna eller låta tävlingsarrangerande organisation anordna vad­hållning med totalisalor vid offentliga trav- och galopptävlingar. Bolaget bestämraer för varje organisation dag och plats för tävlingar med vad­hållning. Organisation som erhåller tUlstånd av bolaget att anordna vad­hållning skall vara ansluten till trav- eller galoppförbundet.

Enligt avtalet skall av vinslavdraget ett bdopp motsvarande tolv pro­cent av insatssumraan levereras in till statsverket. Bolaget har rätt att föreskriva att tävlingsanordnande organisation skall betala in viss del av återstoden av vinstavdraget till bolaget. Sådana avgifter skall bolaget fördela mdlan organisationerna eller fondera för senare disposition. Härvid skall bolaget beakta galoppsporlens och de mindre travbanornas särskUda behov. Av disponibla medel får bolaget ocksä täcka erforder­liga kostnader för sin egen administration och geraensararaa ändamål för sporten. De fonderade medlen får endast användas för att stödja de tävlingsanordnande organisationerna på olika sätt. För den fondering som sker skall bolaget åtnjuta avdrag vid inkomsttaxering. Avdrag får dock inte åtnjutas för avsättning i den mån denna medför att fonderade medel komraer att överstiga fera procent av orasättningen vid lolaUsa-torspel i landet närraast föregående kalenderår.

Bolaget skall enligt avtalet pröva budgeten för tävlingsanordnande or­ganisation. Bolaget skall ocksä göra en vidare bedömning av de lokala förutsättningarna för häslsportverksamhet och verka för alt de sora yr­kesmässigt arbetar inom trav- och galoppsport ges tillfredsstäUande för­hållanden i fräga om arbetsmiljö, trygghet i anställningen och utbildning.

Myndighet som Kungl. Maj:t förordnar meddelar bestämmelser för och utövar tUlsyn över totalisatorvadhällningen. Det skall härutöver åligga bolagel att tillse att formerna för vadhållningen och tävlings­verksamheten är betryggande.

Slutiigen sägs i avtalet att styrelsen för bolagel skall bestå av älta le­damöter, varav Kungl. Maj:t utser fyra, däribland ordföranden. Avtalet

Prop. 1973:113

12

avses träda i kraft den 1 januari 1974 och gälla t. o. m. den 31 decem­ber 1978.

För egen del anser jag mig kunna biträda vad som sålunda avtalats. Bolaget ges enligt min mening goda förutsättningar att styra sporten pä ett ur olika synpunkter positivt sätl. I bolagets uppgifter ingär enligt av­talet att bl. a. verka för att de inom sporten anställda fär tiUfredsstäl­lande arbetsförhållanden och utbUdning.

Efter samråd med chefen för finansdepartementet vill jag framhålla att det bör ankomma på anordnaren av vadhållningen att svara för in­betalning av statsverkets andel av vinslavdraget. Liksom hittills bör med­len betalas in omgående. Riksskatteverket bör bemyndigas att utöva till­syn över och ge närmare anvisningar för totalisatorvadhällningen. Be­stämraelser i dessa hänseenden bör kunna meddelas av Kungl. Maj:t.

Med hänsyn till bolagets befogenheter vad gäUer totaUsatorverksam-heten finner jag det vara riktigt att staten får dt avgörande inflytande i bolagels styrelse. Bolagels intäkter kommer huvudsakligen att utgöras av avgifter från de tävlingsanordnande organisationerna och av över­skott på vadhållning, som bolaget anordnar i egen regi. De största ut­giftsposterna blir bidrag tUl tävlingsarrangörer och egna administrations­kostnader. En av bolagets främsta uppgifter blir att fördela sporlens andel av totalisatormedlen mellan arrangörerna. Någon skyldighet för bolaget att fortlöpande fördela samtiiga tillgängliga medel skall inte föreligga utan bolaget bör kunna reservera medel för framtida utgif­ter. Sådana fonderingar blir av stor betydelse bl. a. för bolagels möj­ligheter att undvika återkommande krav om ändringar i fördelningen av vinstavdragsmedlen mellan staten och sporten. Fonderingarna under­lättas om avsättning kan ske med obeskattade medel. Chefen för finans­departementet avser att senare återkomma raed förslag i denna och andra frågor av skatterättslig natur som det nu angivna arrangemanget för trav- och galoppsporlen kan ge upphov till.

Jag vill slutligen framhålla att avsikten är att bolaget skall bedriva sin verksamhet på sådant sätt att ekonomiska insatser från statens sida till trav- och galoppsporten, utöver vad jag tidigare angivit, i fortsättningen inte skall bli behövliga.

Hemställan

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen alt

1.

godkänna de av mig förordade riktlinjerna för totalisatorverksara­heten vid trav- och galopplävlingar, m. ra.,

2.

berayndiga Kungl. Maj:t att träffa avtal med Svenska travsporlens centralförbund och Svenska galoppsportens centralförbund i huvud­saklig överensstämmelse med vad jag anfört i det föregående.

Prop. 1973:113

13

Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådels övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUl riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bUaga till detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

MARCUSBOKTR.STOCKHOLM 1973     730J58