Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Maj:ts proposition nr 65 år 1973

Prop. 1973:65

Nr 65

Kungl. Maj:ts proposition angående anslag till regionmusiken för budgetåret 1973/74, m. m.; given Stockholms slott den 23 februari 1973.

Kungl. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå riksdagen att bifalla de förslag, om vars avlåtande till riksdagen föredragande departeraents­chefen heraställl.

GUSTAF ADOLF

INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att det nuvarande ledningsorganet för region-rausiken, organisationskoraraittén för regionrausiken, ersätts raed en särskild av Kungl. Maj:t utsedd styrelse. Till styrelsen skall knytas ett kansli.

Ärenden rörande regionrausUcen avses i fortsättningen handläggas inora utbildningsdeparteraenlet.

Regionrausiken föreslås för budgetåret 1973/74 under åttonde hu­vudtiteln få disponera 23 598 000 kr., varav 838 000 kr, för den nya centrala ledningen.

1    Riksdagen 1973.    1 saml. Nr 65

Prop. 1973:65

Utdrag av protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådet pä Stockholms slott den 23 februari 1973.

Närvarande: statsrainislern[REDACTED_EFTERNAMN], rainistern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], NOR­LING,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Chefen för utbUdningsdeparlemenlet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anraäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om anslag till regionmusiken för budgetåret 1973/74, m. m. och anför,

I prop, 1973: 1 (bil, 10 s, 46) har Kungl, Maj:t föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Bidrag till region­rausiken för budgetåret 1973/74 beräkna ett förslagsanslag av 23 260 000 kr. Jag anhåller nu alt få ta upp dessa frågor.

1 Inledning

Enligt statsraakternas beslut (prop, 1970:31, SU 1970: 121, rskr 1970: 282) orabUdades den 1 juli 1971 den dåvarande raililärrausiken till regionrausiken, Regionrausiken har uppgifter inora både försvaret och det allraänna rausiklivet. En övervägande del av regionrausikens kapa­citet disponeras för det allraänna rausiklivet, frärast rikskonsertverk-saraheten. Personalen i regionrausikorganisationen har civil status. Orga­nisatoriskt har regionrausiken t, v, fått behålla anknytningen till för­svaret.

Regionmusikens verksarahet i landet är fördelad på åtta rausikre-gioner, raed två eller tre rausikavdelningar i varje region. Vid fullt utbyggd organisation skall regionmusiken omfatta 590 musiker.

Utbildning till regionmusiker skall fraradeles ske inora det allraänna utbildningsväsendet, Regionrausikskolan skall därför successivt avveck­las, Regionrausikernas vidareutbildning omhänderhas av Institutet för rikskonserter,

I prop, 1970: 31 framhölls att det var av stor vikt att regionmusiken fick en stark förankring i de regioner där den skulle verka. Det var därför önskvärt att en betydande del av ledningsfunktionerna och an­svaret för verksaraheten lades på regional nivå. Ansvaret för vissa uppgifter borde dock ligga centralt. Dit hörde den övergripande plane­ringen, personaladrainistrationen, budgetfrågorna särat förvaltningen av raedel och raateriel.

Prop. 1973: 65

3

Statsraakterna tog vid oraorganisationen inte slutlig ställning till hur den centrala ledningen för regionrausiken skulle utforraas. En korarailté, organisationskoraraittén för regionrausiken, sora ursprungligen tillkallats för att genoraföra oraorganisationen ra, ra,, fick i uppdrag att från den 1 juli 1971 även fungera sora centralt ledningsorgan för regionrausiken, Korarailtén har bestått av ordförande och fyra andra ledaraöter, repre­senterande personalen, försvaret, rUcskonsertverksaraheten och den koraraunala sektorn.

Enligt den av Kungl, Maj:t fastställda provisoriska instruktionen för regionrausiken är koraraitténs ordförande chef för regionrausiken.

Enligt sararaa instruktion åligger det korarailtén särskilt att sörja för översiktlig och saraordnad planering av regionrausikens orafattning, in­riktning och organisation, att raeddela föreskrifter för och ha tiUsyn över verksaraheten vid rausikregionerna, musikavdelningarna och region-musikskolan, att ansvara för förvaltningen av regionrausikens raedel och materiel samt, i den utsträckning raedel ställts till förfogande, cen­tralt anskaffa rausikinstruraent och annan raateriel till regionrausiken.

Vidare tillsätter korarailtén tjänster vid regionrausiken, antar personal och beslutar om fördelning av personalen på musikregioner och rausik­avdelningar.

I frågor sora rör regionrausikens raedverkan inora försvaret skall korarailtén sararåda raed överbefälhavaren och i frågor sora har an­knytning till rikskonsertverksaraheten raed Institutet för rikskonserter.

Till sitt förfogande har korarailtén ett kansli sora förestås av kora­raitténs sekreterare. Vid kansliet finns, förutora sekreteraren, en biträ­dande sekreterare, en handläggare för personalärenden, en för repertoar-och notärenden och en för utbildnings- och rausikärenden. Den sist­nämnde är också chef för regionmusikskolan. Vid kansliet finns dess­utora en skolassistent särat biträdespersonal. Sludigen förfogar kansliet över vissa arvodesraedel till expertis.

Regionrausikens verksarahet leds regionall av en regionkapellraästare. I regionkapellraästarens uppgifter ingår alt vara konstnärlig ledare för regionrausikens verksarahet i regionen. Vidare svarar regionkapell-raästaren för uppgiften att planera den saralade rausikaliska verksam­heten vid regionens rausikavdelningar och, efter riktiinjer sora angetts av korarailtén, fördela regionens rausikresurser mellan försvaret, riks­konsertverksaraheten och andra regionala och lokala intressenter. För uppgifter sora rör adrainistrativ planering och förvaltning biträds re-gionkapeUraästaren av en rausiksekreterare. Den senare förestår också regionkansliet.

Verksaraheten vid den enskilda rausikavdelningen leds av en kapell-raästare eller, i de fall rausikavdelningen är förlagd till regionens huvud­ort, en regionkapellraästare. För adrainistrativa uppgifter fmns vid varje avdelning en inspicient.

1* Riksdagen 1973.    1 saml.    Nr 65

Prop. 1973:65

4

2 Förslag om ny ledningsorganisation

I sin anslagsfrarastäUning för budgetåret 1973/74 föreslår organisa­tionskoraraittén att en perraanent styrelse skall ta över koraraitténs uppgifter från den 1 juli 1973.

I raotiveringen för sitt förslag frarahåller koramittén bl. a. alt dess uppdrag nu i allt väsentligt är avslutat i vad avser genoraförandet av omorganisationen. Organisationskoraraittén bedöras i fortsättningen bli mindre läraplig som ledningsorgan. Nuvarande kansliresurser är inte heller tiUräckliga. Den oraedelbara ledningen av regionrausiken bör vidare åvila en särskild heltidsanställd tjänsteraän, en direktör.

Den nya styrelsen för regionrausiken bör enligt förslaget bestå av ordförande, direktören för regionrausiken särat sju andra ledaraöter, representerande personalen, försvaret, folkrörelserna, rikskonsertverk­saraheten, landsting, korarauner och rausiklivet. Styrelsen bör utses av Kungl. Maj:t för en tid av tre år.

Styrelsen bör inora sig utse ett arbetsutskott bestående av fyra leda­raöter, med ordföranden och direktören sora självskrivna ledaraöter.

För repertoarfrågor bör till styrelsen knytas en rådgivande expert­grupp.

Det nya kansliet bör få följande organisation. Närraast under direktören bör finnas en särskild tjänsteraän sora svarar för det över­siktliga utvecklingsarbetet, långsiktsplaner, raålangivelser, eflerfrågebe-döraningar ra. ra. I uppgifterna för denna tjänst bör ingå att svara för att repertoaren stäraraer överens raed statsraakternas raål för verk­saraheten och orkestrarnas kunskaper, att initiera nykoraponeringar, kartlägga utbildningsbehoven i organisationen samt delta i den ut­bildningsplanering  sora  sker  inora  rikskonsertverksaraheten.

För beredning av de löpande ärendena bör vid kansliet finnas två enheter, en för ekonorai och organisation och en för personalfrågor och inforraation. Den förslnäranda enheten bör ha hand ora planering, organisationsutveckling, budgetering, anslagsfraraställningar, löpande uppföljning och kontroll av verksaraheten, materielinköp, lokalfrågor ra. ra. raedan den senare bör svara för bl. a. aU intern och extern inforraation, tjänstelillsältningar, personalplanering och personalstatislik. Vid resp, enhet bör finnas en handläggare, en assistent och ett biträde.

Vid kansliet bör dessutora finnas två kvalificerade biträden.

Beträffande regionkanslierna frarahåller korarailtén att dessa bör ges befogenheter att i så stor utsträckning sora raöjligt själv­ständigt handlägga ärenden av adrainistrativt, organisatoriskt och konst­närligt slag.

Prop. 1973: 65

5

3 Organisationskommitténs anslagsberäkning för budgetåret 1973/74

B 12. Regioninusiken

1971/72 Utgifti

18 547 033

1972/73 Anslagi       21004 000 1973/74 Förslag        23 598 000

 Anslaget Bidrag tiU regionmusiken.

Antal tjänster

Beräknad ändring 1973/74

1972/73

Organisations­kommittén

Departements­chefen

Personal

Musikpersonal Övrig personal

641 31

of.

+ 1S

8 +9.5

672

+18

+ 1,5

1972/73

1973/74

Organisations­kommittén

Departements­chefen

Plan

Kostnader för verksamheten Intäkter från konsert­verksamhet

37 189 000 1 870 000

42 398 000 1 561 000

40 388 000 1 570 000

Summa anslag

35 319 000

40 837 000

38 818 000

därav under fjärde

huvudtiteln därav under åttonde

huvudtiteln

14 315 000 21 004 000

16 702 000 24 135 000

15 220 000 23 598 000

Kostnaderna för regionmusikens verksamhet delas raeUan fjärde och åttonde huvudtiteln i proportionerna 40/60. Anslaget finns i dag i sin helhet redovisat under fjärde huvudtiteln, Regionrausiken tUlärapar prograrabudgetering inora raraen för försvarets planerings- och ekonorai-systera. Uppläggningen följer i huvudsak den mora försvaret tillärapade ordningen. Fr. o. ra. innevarande budgetår är regionrausikens verksarahet inläraraad i försvarets redovisningssyslera ra/70-S, för vilket försvarets civilförvaltning ansvarar.

Innevarande budgetår har i riksstaten lill regionrausiken anvisats sararaanlagt 35 319 000 kr., varav 14 315 000 kr. under fjärde huvud­titelns förslagsanslag F 18. Regionrausiken och 21004 000 kr. under åttonde huvudtitelns förslagsanslag B 12. Bidrag tUl regionrausUcen. In­komsterna i form av arrangörsavgifter för skolkonsertverksarahet ra. ra. har därvid beräknats lill 1 870 000 kr.

Kostnaderna för regionrausikens nuvarande ledningsorganisation, organisationskommittén   för  regionrausiken,  bekostas  från  kommitté-

Prop. 1973: 65

6

anslag. De sararaanlagda kostnaderna för organisationskoramitténs verk­sarahet beräknas av korarailtén under innevarande budgetår till ca 750 000 kr.

Organisationskoraraittén har i sin anslagsframstäUning för nästa bud­getår beräknat utgifterna för regionrausiken till 42 249 000 kr. I belop­pet ingår kostnaderna för den centrala ledningen. Inkomsterna från regionmusUcens konsertverksarahet beräknas härav täcka ett belopp av 1 561 000 kr.

Av framställningen framgår att korapensation för pris- och löne­förändringar  m. ra. beräknats till 2 972 000 kr.

För att raöjhggöra för ra u s i k a v d e In i n g a r n a att öka sitt utbud av rausik föreslås ökningar raed sararaanlagt 850 000 kr. Av beloppet hänför sig 687 000 kr. tiU förslag ora ökade raedel för rese­ersättningar, 100 000 kr. tiU anställning av extra rausiker och saraman­lagt 63 000 kr. till chaufförsersättningar och handräckningshjälp.

Vid regionkanslierna behöver nuvarande resurser till skriv-personal ökas ut till att avse heltidstjänster, vilket medför en kostnads­ökning raed 230 000 kr.

Korarailtén har beräknat den sararaanlagda kostnaden för den centrala ledningen under nästa budgetår till 1 008 000 kr. Av beloppet avser 649 000 kr. lönekostnader, styrelsearvoden ra. ra,, 100 000 kr, ersättningar till tonsättare och raedel för inköp av nykora­poneringar, sararaanlagt 179 000 kr, expenser, varav en del i förra av engångsanvisningar, särat 50 000 kr, hyror och 30 000 kr, reseersätt­ningar,

I särskild skrivelse i oktober 1972 föreslår organisationskoraraittén att regionrausikens centrala ledning skall få lokaler i sarama hus i Garala Stan i Stockholra sora Stiftelsen Institutet för rikskonserter. Förslaget raedför en nettokostnadsökning för den centrala ledningen raed 149 000 kr,, varav drygt 100 000 kr, avser engångsutgifter.

Beträffande en reducering enligt O-alternativet anför komraittén föl­jande. De två för regionrausiken rörliga posterna är raedel för rese­ersättningar resp, raateriel. En nedskärning av raedlen till reseersättningar skuUe innebära alt utbudet av rausik raåste begränsas, varvid en stor del av regionrausikens kapacitet skulle stå outnyttjad. Medlen tUl raateriel används tUl en stor del för reparationer. Flera av rausikerna i organisa­tionen har ännu ej tillgång lUl tjänsteinstruraent för avsedda stärabesätt-ningar utan använder sina egna. En nedskärning här skuUe innebära alt rausikavdelningarna inle kunde bedriva sin verksamhet på grund av bristande stämbesätlningar. En ytterligare raöjlighet till reducermgar är vakantsätlning av tjänster. I så fall raåste eraellertid statsraakterna radi­kalt orapröva raålsällningen och uppgifterna för regionrausikens verk­samhet.

Prop. 1973: 65

7

4 Remissyttranden

Yttranden över organisalionskorarailténs anslagsfraraställning har av­getts av överbefälhavaren och av teater- och musikrådet. Båda reraiss­instanserna finner koraraitténs förslag ora en perraanent central led­ningsorganisation i och för sig befogat raen avstyrker likväl en orga­nisationsändring från den 1 juli 1973. Överbefälhavarens avstyrkande är ekonomiskt betingat raedan teater- och rausikrådet anser att ytterligare något års erfarenhet behövs innan ledningsorganisationen kan ges per­manent form. I vad avser koraraitténs förslag i övrigt tillstyrker överbe­fälhavaren endast de kostnadsökningar som följer av att 1972/73 års anslag räknas ora tiU prisläget februari 1972. Teater- och rausikrådet tillstyrker för sin del korapensation för auloraatiska kostnadsökningar, de begärda raedlen till reseersättningar särat beloppen för ersättning tiU tonsättare och för anställning av extra rausiker. Däreraot kan rädet i avvaktan på en saralad översyn av rausiklivets regionala organisation inte tillstyrka de föreslagna förstärkningarna för regionkanslierna.

5 Departementschefen

Riktlinjerna för regionrausikens verksarahet och organisation drogs upp i prop. 1970:31 angående regioimiusiken. Riksdagen anslöt sig tiU det fraralagda förslaget (SU 1970: 121, rskr 1970: 282). I proposi­tionen frarahöll föredragande statsrådet bl. a. att det var önskvärt att en betydande del av ledningsfunktionerna och ansvaret för verksara­heten lades på regional nivå raen att vissa uppgifter, såsora ansvaret för övergripande planering, personaladrainistration, budgetfrågor särat förvaltningen av raedel och materiel borde ligga på central nivå. Med hänsyn till bl. a. kulturrådets utredningsarbete, togs emellertid ingen slutlig ställning till hur den centrala ledningsorganisationen för region­rausiken skulle utformas. En komraitté, organisationskoraraittén för re­gionrausiken, har fungerat sora centralt ledningsorgan från den 1 juli 1971.

I oktober 1972 överläranade kuUurrådet sitt betänkande (SOU 1972: 66) Ny kulturpolitik raed förslag ora bl. a, de sarahällsstödda kultur-instilutionernas organisation och verksarahelsforraer. Beträffande re­gionrausikens ledning bedöraer rådet det sora nödvändigt att centralt ha ett särskilt organ för regionrausikens ledningsuppgifter även sedan den nuvarande organisationskoraraitlén slutfört sitt arbete, Detla led­ningsorgan bör enligt rådet vara fristående i förhållande tiU andra organ på kulturområdet. Rådet framhåller dock att regionrausiken bör ha nära kontakter med Institutet för rikskonserter samt att man även bör överväga att samordna vissa kanslifunktioner med institutet,

I sin anslagsfraraställning för budgetåret 1973/74 föreslår organisa-

Prop. 1973: 65

8

tionskomraittén raed hänvisning tiU kulturrådets förslag alt koraraitténs uppgifter från den 1 juli 1973 skall tas över av en perraanent styrelse, Korarailtén raotiverar i övrigt sitt förslag raed att dess uppgifter i vad avser omorganisationen av den förutvarande raililärrausiken nu i allt väsentligt är avslutade särat att en perraanent ledning behövs för att statsraakternas intentioner raed regionrausiken skall kunna förverkligas, I sitt yttrande över organisalionskorarailténs anslagsfraraställning delar teater- och rausikrådet visserligen koraraitténs uppfattning ora att en central instans för regionrausiken är nödvändig raen anser att ytter­ligare något års erfarenhet av regionrausikorganisationen behövs, in­nan den centrala ledningen ges en slutlig utforraning.

Enligt rain mening är det förenat med betydande olägenheter för re­gionmusiken om ett ställningstagande i fråga ora den centrala ledningen skjuts upp, Organisationskoraraitténs verksarahelsforraer har i det hit­tUlsvarande inledande skedet underlättat genoraförandet av oraorganisa­tionen. Man har vidare fått erfarenheter av de krav sora ställs på de centrala ledningsfunktionerna. Anordningen har eraellertid varit av pro­visorisk natur i ett övergångsskede. Ett i vanlig ordning uppbyggt led­ningsorgan har givetvis större raöjligheter än en provisorisk organisation av nuvarande slag att svara för genoraförandet av den löpande verk­saraheten och för de långsiktiga centrala lednings- och utvecklingsupp­gifterna. Även möjligheterna till saraverkan med andra organ och in­stitutioner på kulturområdet förbättras. Jag anser således att beslut nu bör fattas rörande en central ledningsorganisation av permanent karak­tär. Jag förordar därför att organisationskommitténs uppgifter i enlighet raed komraitléns förslag tas över av en särskUd styrelse den 1 juli 1973,

Frågorna rörande regionrausikens verksarahet och saraverkan raed intressenter på det regionala resp, lokala planet koraraer alt tas upp i saraband raed behandlingen av kulturrådets förslag i fråga ora kultur-orarådets organisation på regional och lokal nivå.

Myndigheten regionmusiken, vilken innefattar såväl regionmusikens centrala som regionala och lokala organisation, bör enligt min raening genora styrelsens sararaansättning få cn stark anknytning till de verk­saraheter sora regionrausiken saraverkar raed, bl, a tUl försvaret och rikskonsertverksaraheten. Jag avser att i annat sararaanhang återkoraraa till Kungl, Maj:t i fråga ora styrelsens sararaansättning,

Regionrausiken bör närraast under styrelsen ledas av en direktör. Denne skall vara regionrausikens chef. För direktören bör inrättas en ordinarie tjänst raed beteckningen p,

I fråga ora kansliet har korarailtén avgett vissa förslag. Det ankora­raer på Kungl, Maj:t att besluta härora. Jag vill här eraellertid frara­hålla att jag delar koraraitténs uppfattning alt styrelsen bör få goda kansliresurser. Enligt rain raening bör dock kansliets indelning i arbets­enheter   vara   en   annan   än vad kommittén föreslagit.  Vid kansliet

Prop. 1973:65

9

bör finnas en enhet för ekonomi och personal och en för repertoar, utbildning och information. Jag ansluter mig vidare till kommitténs uppfattning att långsiktsplaneringen är en viktig del av organisatio­nens uppgifter. Denna del av arbetet bör eraellertid inte läggas på en särskild tjänsteraän ulan integreras i resp. enhets arbetsuppgifter. Vid rain raedelsberäkning har jag utgått från att det vid enheten för eko­norai och personal skall finnas en chef och två handläggare särat två biträden, varav ett kvalificerat. Enheten för repertoar, utbildning och inforraation bör få disponera resurser raotsvarande en handläggare samt ett kvalificerat biträde. Jag har vidare beräknat medel för expertis vid denna enhet. Vid kansUet skall slutligen finnas ytterligare ett kvali­ficerat biträde,

I de delar anställnings- och arbetsvillkoren för personalen vid det centrala kansliet är förhandlingsfrågor avser jag att ge statens avtals­verk förhandlingsuppdrag.

Vid oraorganisationen beslärades att huvuddelen av regionrausikens kapacitet skulle disponeras för det allmänna rausiklivet samt alt perso­nalen i organisationen skulle ha civil status. Vidare bestämdes alt re­gionrausiken t, v, skulle behålla anknytningen till försvaret, I sararåd raed chefen för försvarsdeparteraentet koraraer jag att i annat saraman­hang föreslå Kungl, Maj:t att ärenden rörande regionmusiken från nästa budgetår skall handläggas inora utbildningsdeparteraenlet. De tjänster på övergångsstat sora f, n, finns upptagna på regionrausikens personal­förteckning skall dock som hittills redovisas under fjärde huvudtiteln.

Med hänsyn till att regionmusikavdelningarna ofta har sina lokaler i nära anslutning tUl ett miUtärt förband är chefen för försvarsdeparte­mentet beredd att raedverka till att inga förändringar t, v, behöver vidtas i vad avser förbandens handhavande av kassatjänslen ra, ra, för region­musikens del. Försvaret kan även t, v, medverka vid upphandling ra, ra, av rausikinstruraent.

Enligt sin instruktion skall teater- och rausikrådet bl, a, främja sam­ordning särat planerings- och utvecklingsarbete inora sitt verksarahets-område, Regionrausiken svarar för en avsevärd del av utbudet av levan­de rausik. För alt rådet skall kunna fullgöra sina uppgifter i näranda avseenden bör det ges tUl uppgift att avge yttranden över regionrausikens anslagsfraraställningar ra, ra. Jag avser att i annat sararaanhang föreslå Kungl, Maj:t att besluta ora den ändring i instruktionen för rådet sora föranleds därav.

Frågan ora regionrausikens stäUning i en fraratida statlig organisa­tion på kulturorarådet torde få tas upp i saraband raed behandlingen av kulturrådets förslag.

Min raedelsberäkning för regionrausiken under åttonde huvudtiteln för nästa budgetår fraragår av sararaanslällningen. Jag har därvid för­utora   för   korapensalion   för   pris-   och   löneförändringar   ra, ra,   ora

Prop. 1973:65

10

1 456 000 kr, beräknat ett belopp av 300 000 kr, sora korapensation för ändrade intäkter, I det förslnäranda beloppet ingår vissa raerkostnader för inrättande av musikertjänster åt aspiranter som slutfört sin utbild­ning vid regionmusikskolan m, ra.

Kostnaderna för den centrala ledningen beräknar jag tiU saramanlagt 838 000 kr,, varav 633 000 kr. för lönekostnader, styrelsearvoden ra. ra., 95 000 kr. för expenser, varav 55 000 kr. avser utgifter av engångska­raktär, 30 000 kr. för reseersättningar och 80 000 kr. för hyreskostna­der ra. ra. för kansUets lokaler i det hus som rikskonserter disponerar i Garala Stan i Stockholm.

Som fraragår av prop. 1973: 1 (bU. 10 s. 148) skall årligen högst tio aspiranter från regionmusiken kunna bedriva studier vid musikhög­skolan i Göteborg eller i Malraö. De extra kostnader för bl, a, resor och traktaraenten sora av denna anledning uppstår för regionrausiken får täckas inora raraen för anvisade raedel,

I riksstaten för budgetåret 1972/73 finns under åttonde huvudtiteln uppfört ett förslagsvis betecknat anslag Bidrag till regionrausiken. För budgetåret 1973/74 bör i riksstaten under åttonde huvudtiteln föras upp ett förslagsvis betecknat anslag Regionrausiken, Chefen för försvars­departeraentet har tidigare föreslagit att i riksstaten för budgetåret 1973/74 skall under fjärde huvudtiteln föras upp ett förslagsvis betecknat anslag Bidrag tiU regionrausiken.

Under åberopande av vad jag anfört herasläller jag att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen alt

1)      godkänna de riktlinjer rörande centralt ledningsorgan för re­

gionrausiken sora jag förordat,

2)

berayndiga Kungl. Maj:t att vid regionrausiken inrätta en or­dinarie tjänst för direktören raed beteckningen p,

3)

tUl Regionmusiken för budgetåret 1973/74 under åttonde hu­vudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 23 598 000 kr.

Med bifall till vad föredraganden sålunda raed instäraraande av statsrådets övriga ledaraöter heraställl förordnar Hans Maj:t Konungen att till riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till detla protokoU utvisar.

Ur protokollet: Britta Gyllensten

Prop. 1973:65

11

Innehåll

sid.

1

Inledning

2

2

Förslag ora ny ledningsorganisation

4

3

Organisationskoraraitténs anslagsberäkning

för budgetåret 1973/74

5

4

Reraissyttranden

7

5

Departeraentschefen

7

TRYCKERIBOLAGET   IVAR   H/CGGSTROM   AB.   STOCKHOLM    1973