Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 130 år 1972

Prop. 1972:130

Nr 130

Kungl. Maj:ts proposition angående utgifter på tiUäggsstat I till riks­staten för budgetåret 1972/73; given Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Kungl. Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdrag av StalsrådsprotokoUet över finansärenden, föreslå riksdagen att bifalla det förslag om vars avlåtande tUl riksdagen föredragande departementsche­fen hemställt.

EnUgt Vårt nådiga beslut

GUSTAF ADOLF

G. E.[REDACTED_EFTERNAMN]

Utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anför efter gemen­sam beredning med statsrådets övriga ledamöter.

Tidigare denna dag har anmälts frågor om utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 avseende konjunkturstimulerande åt­gärder, m. m. (prop. 1972:125). Chefen för handelsdepartementet kom­mer senare denna dag att föreslå att medel på tilläggsstat I begärs för försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. (prop. 1972:127). Vidare har Kungl. Maj:t på föredragning av chefen för socialdeparte­mentet den 7 juni 1972 och på föredragning av chefen för industride­partementet den 13 oktober 1972 beslutat om särskilda propositioner som innefattar framställningar om anslag på tilläggsstat I (prop. 1972: 104 resp. prop. 1972: 117). Övriga medelsbehov utöver gällande rUcsstat

1   Riksdagen 1972.1 saml. Nr 130

Prop. 1972:130

2

som nu kan överblickas bör sammanfallas i en proposition angående ut­gifter på tilläggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73.

De framställningar om anslag på tUläggsslat som Kungl. Maj:t beslu­tar om i detla sammanhang tas in i dagens statsrådsprotokoll över justi­tie-, försvars-, social-, kommunikations-, finans-, utbildnings-, jord­bmks-, handels-, civil- och industriärenden. Utdrag av dessa protokoll bör biläggas den gemensamma propositionen som bilagor 111. En sammanställning över av Kungl. Maj:t i denna proposition begärda an­slag torde få bifogas statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 12.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t i en gemensam proposition förelägger riksdagen de förslag om anslag på tiUäggsstat I till riksstaten för bud­getåret 1972/73 som framgår av nänmda utdrag av statsrådsprotokollet.

Med bifaU tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt förordar Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten att tUl riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

3

Bilaga 1

JUSTITIEDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för justitiedepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ären­den under justitiedepartementets handläggning som angår utgifter på till-läggsstat 1 till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[1] 1. Polishus m. m. För budgetåret 1972/73 har tiU PoUshus m. m. anvisats ett mvesteringsanslag av 40 mUj. kr. Reservationen vid budget­årets ingång utgjorde 22,1 mUj. kr., varför totalt 62,1 milj. kr. finns att tUlgå under anslaget.

I gällande investeringsplan för anslaget (prop. 1972: 1 bU. 4 s. 89) har för byggnadsobjektet Helikopterhangar i Boden uppförts en kost­nadsram av 500 000 kr. i prisläget den 1 aprU 1971. Vissa programänd­ringar m. m. medför kostnadshöjningar och byggnadsstyrelsen föreslår att kostnadsramen förs upp med 660 000 kr. i prisläget den 1 aprU 1972. Medelsförbmkningen för budgetåret 1972/73 har beräknats tUl 550 000 kr. Vidare bör följande byggnadsobjekt nu redovisas för riksdagen. Kostnadema redovisas härvid i prisläget den 1 april 1972.

Genom beslut den 12 november 1971 uppdrog Kungl. Maj:t åt bygg­nadsstyrelsen att färdigställa bygghandlingar för ett polishus i Uppsala. Byggnaden omfattar 9 650 m mmsyta och kommer att inrymma lokaler för polisen, läns- och distriktsåklagarmyndighetema samt aUmänt häkte om 30 platser. Kostnaderna har beräknats tUl 24,8 mUj. kr., varav 4 mUj. kr. beräknas belasta budgetåret 1972/73. Byggstart planeras ske i januari månad 1973.

Genom beslut den 6 juli 1972 uppdrog Kungl, Maj:t åt byggnadssty­relsen att uppföra ett polishus i Landskrona. Nybyggnaden avses bli ut­förd i tre våningsplan jämte källare och inredd vind. En intilUggande äldre fastighet skall renoveras och anslutas tUl nybyggnaden. Den se-

Prop. 1972:130

4

nare, som omfattar 3 400 m rumsyta avses inrymma lokaler för polis-och åklagarmyndigheterna. Den äldre fastigheten, som omfattar 400 m rumsyta, kommer tills vidare att uthyras. Kostnaderna har beräknats till 9,7 mUj. kr., varav 3 milj. kr. beräknas belasta budgetåret 1972/73.

Genom beslut den 12 november 1971 uppdrog Kungl. Maj:t åt bygg­nadsstyrelsen att färdigstäUa bygghandlingar för om- och tillbyggnad av tingshus i Vimmerby tiU lokaler för poUsen. Tillbyggnaden som i huvud­sak inrymmer arrestlokaler omfattar en totalyta av ca 700 m. Ombygg­nadens totalyta utgör ca 1 700 m. Kostnaderna har uppskattats tUl 3,6 milj. kr., varav 700 000 kr. beräknas belasta budgetåret 1972/73.

Genom beslut den 21 juli 1972 uppdrog Kungl. Maj:t åt byggnadssty­relsen att utföra om- och tUlbyggnad av tingshus i Tidaholm till polishus. Polisens lokalbehov tillgodoses till större delen genom ombyggnad inom en totalyta av ca 1 500 m. I en mindre tUlbyggnad om ca 300 m be­reds plats för garage, förråd, personallokaler m. m. Kostnadema har be­räknats till 2 milj. kr., varav 800 000 kr. beräknas belasta budgetåret 1972/73.

Departementschefen

Jag förordar att kostnadsramen för byggnadsobjektet Helikopterhan­gar i Boden i gäUande investeringsplan ändras tUl 660 000 kr. i prisläget den 1 april 1972. För att här redovisade byggnadsobjekt skall kunna på­börjas under innevarande budgetår bör vidare nya kostnadsramar i pris­läget den 1 april 1972 föras upp i investeringsplanen enligt följande sam­manställning.

Byggnadsobjekt

Kostnads-

Beräknad

Byggstart

Färdig-

ram 1972-

medelsför-

år/mån.

ställande

04-01 (1000-

bmkning

är/mån.

tal kr.)

1972/73

(1000-tal kr.)

Polishus i Uppsala

24 800

4 000

73-01

74-01

Polishus i Landskrona

9 700

3 000

72-10

74-06

PoUshus i Vimmerby

om- och tillbyggnad

3 6001

700

73-03

74-02

Polishus i Tidaholtn

om- och tillbyggnad

2 000

800

72-11

73-08

Uppskattad kostnadsram

Koslnaderna fÖr dessa byggnadsobjekt kan under innevarande budget­år bestridas med tillgängliga medel på anslaget. Jag förordar att så får ske.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att godkänna vad jag förordat angående bestridande av utgifterna för vissa polishus.

Prop. 1972:130

5

[2] 3. Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården. Under deima mbrik har på riksstaten för innevarande budgetår anvisats ett investerings­anslag av 4 milj. kr.

Kungl. Maj:t har den 30 juni 1972 uppdragit åt kriminalvårdsstyrelsen att inom en kostnadsram av 1 925 000 kr. i prisläget den 1 april 1972 som ersättning för en nedbrunnen byggnad, uppföra en förrådsbyggnad vid fångvårdsanstalten i Norrtälje. Objektet bör nu tas upp i invesle­ringsplanen. Under innevarande budgetår föreligger ett medelsbehov av 1 milj. kr. som inte kan tUlgodoses med redan anvisade medel. Jag hemstäUer att Kungl. Maj:l föreslår riksdagen

att till Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården på tilläggs­stat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investe­ringsanslag av 1 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl. Höghet Kron­prinsen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

7

Bilaga 2

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över försvarsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under försvarsdepartementets handläggning som angår utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

FJÄRDE HUVUDTITELN

H. övrig verksamhet

[1] H 10. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk mi­litär styrka i FN-tjänst anvisades försia gången på tilläggsstal lill riks­staten för budgetåret 1956/57 (prop. 1956: 198, SU 1956: 179, rskr 1956: 359). Därefter har årligen ytterligare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet. Fr. o. m. budgetåret 1965/66 har medel för de årliga utgifterna inom Sverige för att rekrytera, utbilda och organisera den svenska beredskapsstyrkan m.m. anvisats under förslagsanslaget Beredskapsslyrka för FN-tjänst, medan utgifier för FN-slyrkornas verk­samhel utom Sverige och för viss personal vid Sveriges ständiga repre­sentation i FN samt fr. o. m. den 1 juli 1967 för observatörer i FN-tjänst har betalats från reservationsanslaget Kostnader för svenska FN-styrkor m. m. Sammanlagt har för svenska FN-styrkors verksamhet hiuills anvisats 462 865 000 kr. på tilläggsstat.

Under år 1972 har riksdagen anvisat medel på tiUäggsstat III till riks­staten för budgetåret 1971/72 dels för att täcka utgifter för FN-styrkan på Cypern under tiden 15 december 197115 juni 1972 och för FN-observatörer under januarijuni 1972, dels för vissa oförutsedda ut­gifter (prop. 1972: 85 bU. 2, FöU 1972: 14, rskr 1972: 157).

Prop. 1972:130

8

Huvuddelen av ifrågavarande utgifter avses bli ersatta av FN. Intill den 1 augusti 1972 har från FN influtit 325 008 466 kr. Sveriges ford­ran hos FN enligt hittills framlagda krav uppgår f. n. tUl 36 117 532 kr. Ersättningar som flyter in från FN tiUgodoförs riksstatens inkomsttitel Övriga diverse inkomster.

Genom beslut den 16 juni 1972 har tiden för den svenska FN-in-satsen på Cypern föriängls längst intUl den 15 december 1972. Utgif­terna för tiden den 15 juni15 december 1972 har beräknats till 1 650 000 kr. för månad eller sammanlagt 9,9 milj. kr. Härtill kommer kostnader för avlösningstransporter under oktober 1972, vilka beräknas uppgå tUl 90 000 kr. Dessutom bör 1 mUj. kr. beräknas som allmän me­delsreserv med hänsyn tUl eftersläpande sjukvårdskostnader för tidigare kontingenter samt vissa utgifter som kan bli nödvändiga vid en avveck­ling av kontingenten på Cypern.

Antalet observatörer i FN-tjänst uppgick i september 1972 till 38. Medelsbehovet för dessa kan beräknas till 270 000 kr. för månad eller för tiden julidecember 1972 sammanlagt ca 1 620 000 kr.

Vid utgången av juni 1972 förelåg en brist på ca 155 000 kr. under anslaget Kostnader för svenska FN-styrkor m. m.

Behovet av ytterligare medel för FN-styrkor på Cypern och för obser­vatörer uppgår alltså tiU (9 900 0004-90 000-hl 000 000-f-l 620 000-l-155 000) 12 765 000 kr., avmndat 12,8 milj. kr. Medel för den verk­samhet som här avses bör i fortsättningen anvisas under ett reserva­tionsanslag med benämningen FN-styrkors verksamhet utomlands (jfi prop. 1972:1 bU. 6 s. 102).

Med hänsyn till alt många osäkra faktorer ligger i anslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningen förskottsvis bestrida utgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget till oförutsedda utgifter. Dessa utgifter bör slutiigt belasta anslaget FN-styrkors verksamhet utom­lands. Frågan om deras täckning bör få tas upp framdeles.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

alt tUl FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 12 800 000 kr.

[2] Hll. Övervakningskontingenten i Korea. Efter förslag i prop. 1953: 234 anvisade riksdagen (SU 1953:196, rskr 1953:431) på tiUäggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1953/54 under fjärde huvudtiteln ett reser­vationsanslag av 5 milj. kr. till svenska övervaknings- och repatrierings-kontingenten i Korea.

Den svenska repatrieringskontingenten upplöstes efter slutfört uppdrag i mars 1954. Övervakningskontingenlens uppdrag kvarstår alltjämt men

Prop. 1972:130

9

dess personal har reducerats avsevärt och uppgår nu till sju personer mot omkring 90 personer i mars 1955.

För övervakningskontingentens fortsatta verksamhet har riksdagen under anslaget Svenska övervakningskontingenten i Korea efter förslag av Kungl. Maj:t anvisat sammanlagt 19 380 000 kr. (jfr senast prop. 1971: 145 bU. 2, FöU 1971: 23, rskr 1971: 345). HittUls har alltså an­visats 24 380 000 kr. för ifrågavarande ändamål. De medel som anvi­sades senast beräknas täcka utgifterna för kontingentens verksamhet t. o. m. december 1972.

Det kan inte bedömas hur länge övervakningskontingenten i Korea behöver forisätta sin verksamhet. Medel för verksamheten bör emellertid beräknas för tiden t. o. m. utgången av år 1973. Jag anser att kontingen­tens personalstyrka även i fortsättningen bör hållas så låg som möjligt.

För den fortsatta verksamheten räknar jag med ett medelsbehov av 83 000 kr. för månad. Vid utgången av december beräknas en behållning på ca 100 000 kr. kvarstå under anslaget. Anslagsbehovet för år 1973 uppgår därför tiU (996 000100 000), avrundat 900 000 kr. Här av­sedda medel bör i fortsättningen tas upp under ett reservationsanslag med benämningen Övervakningskontingenten i Korea (jfr prop. 1972:1 bil. 6 s. 102). Till detta anslag bör föras över den behållning som vid utgången av budgetåret 1971/72 fanns på reservationsanslaget Svenska övervakningskonlingenten i Korea.

Beräkningen av medelsbehovet för år 1973 måste betraktas som unge­färlig med hänsyn till svårighetema att beräkna vissa utgiftsposter samt möjligheten av en avveckling av kontingentens verksamhet. Ett even­tueUt behov av ytterligare medel får tUlgodoses genom anUtande av an­slaget till oförutsedda utgifier. Frågan om täckning av utgifter som bestrids på detta sätt torde få anmälas framdeles.

Under åberopande av det anförda hemställer jag alt Kungl. Maj:l föreslår riksdagen

att till Övervakningskontingenten i Korea på tUläggsslat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsan­slag av 900 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med mstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl. Höghet Kron­prinsen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

11

Bilaga 3

SOCIALDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för socialdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ären­den under socialdepartementets handläggning som angår utgifter på till-läggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

FEMTE HUVUDTITELN

G. Universitetssjukhus m. m.

[1] G 5. Akademiska sjukhuset i Uppsala: Utrustning. TiU ändamålet har för budgetåret 1972/73 anvisats ett reservationsanslag av 4 960 000 kr.

Kommittén för akademiska sjukhusets i Uppsala utbyggande har före­slagit att 256 000 kr. anvisas tUl bestridande av statens andel av kosl­naderna för anskaffning av utmstning i samband med vissa ombyggna­der, nämligen dels 240 000 kr. vid ombyggnad av fömtvarande kimrgi-byggnaden (A 9), dels 16 000 kr. vid ombyggnad inom medicinska kli­niken (B 7).

Enligt avtal mellan staten och Uppsala läns landsting angående ut­byggnad av akademiska sjukhuset i Uppsala m. m. är statens andel som regel 40 % av byggnads- och utrustningskostnaderna (prop. 1961:79, SU 1961: 97, rskr 1961: 265; prop. 1967: 105 bil. 2 s. 11, SU 1967: 73, rskr 1967: 185). Begärda medel tUl utrustning motsvarar statens andel av en total utrustningskostnad av 640 000 kr., varav 600 000 kr. till ki­rurgibyggnaden och 40 000 kr. tUl medicinska kliniken.

Byggnadsföretagen finns berörda i prop. 1972:1 (bil. 7 s. 222, SoU 1972: 5, rskr 1972: 57). Kungl. Maj:t har den 30 juni 1972 uppdragU åt byggnadskommittén att låta utföra ifrågavarande ombyggnad av ki­rurgibyggnaden (A 9) för thoraxkimrgisk och lungmedicinsk verksam-

Prop. 1972:130

12

het m. m. samt ställt medel till kommitténs förfogande för ombyggnaden inom den medicinska kliniken (B 7). Byggnadsarbetena beräknas vara färdiga under våren och sommaren 1973.

Det är angeläget att utmstningen av lokalerna kan ske i anslutning till de pågående byggnadsarbetena. Medel bör därför beräknas under innevarande budgetår. Jag beräknar i överensstämmelse med byggnads­kommitténs förslag 256 000 kr. för bestridande av statens andel av kost­naderna för utrustning till dels förutvarande kirurgibyggnaden (A 9), dels medicinska kliniken (B 7).

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Akademiska sjukhuset i Uppsala: Utrustning på tilläggs­stat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reserva­tionsanslag av 256 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[2] 9. Uppförande av ett personalbostadshus för karolinska sjukhuset.

Till ändamålet har för budgetåret 1972/73 anvisats ett investeringsan­slag av 1 000 kr.

Kungl. Maj:t har uppdragit åt byggnadsstyrelsen atl utföra nybygg­nad för personalbostäder för karoUnska sjukhuset. Bostäderna som om­fattar 180 enkelmm och 29 dubbletter avses placeras nära fömtvarande statens sjuksköterskeskola i Stockholm. De beräknas stå färdiga vid ingången av år 1973. I prop. 1972:1 (bU. 7 s. 215, SoU 1972: 5, rskr 1972: 57) har en investeringsplan för byggnadsföretaget lagts fram som upptar en kostnadsram av 14 milj. kr. Till ändamålet har hittills anvi­sats sammarUagt 13 166 000 kr.

Byggnadsstyrelsen föreslår, att 834 000 kr. anvisas för ändamålet på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret 1972/73. Delta innebär en slut­anvisning tiU företaget.

Jag godtar byggnadsstyrelsens förslag och hemstäUer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Uppförande av ett personalbostadshus för karolinska sjuk­huset på tilläggsstal I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 an­visa ett investeringsanslag av 834 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl. Höghet Kron­prinsen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

13

Bilaga 4

KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över kommunikationsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 okto­ber 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för kommunikationsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmä­ler de ärenden under kommunikationsdepartementets handläggning som angår utgifter på tilläggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

SJÄTTE HUVUDTITELN

A. Kommunikationsdepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m. m. På riksstaten för innevarande budgetår har under  ifrågavarande  anslagsrubrik anvisats  ett reservationsanslag  av 2 730 000 kr. Med beaktande av en disponibel reservation på anslaget vid ingången av budgetåret av 96 000 kr. finns totalt 2 826 000 kr. att tillgå. Detta belopp bedöms bli otUlräckligt med hänsyn dels till merkostnader för vissa utredningar, bl. a. 1968 års svenska öresunds­delegation och trafikbullerutredningen, dels tUl kostnader för utred­ningar tillsatta under år 1972, bl. a. utredning om den fortsatta lokali­seringen av flygverksamheten på Bromma flygplats, utredning om vissa trafikpolitiska frågor och en arbetsgrupp med uppgift att utreda vissa frågor i anslutning till den långsUctiga vägplaneringen. Belastningen på anslaget för budgetåret 1972/73 beräknas uppgå till 4 946 000 kr. Ett ytterligare medelsbehov föreligger således om 2 120 000 kr. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Kommittéer m. m. på tUläggsslat I till riksstaten för bud­getåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 2 120 000 kr., därav hälften att avräknas mot automobilskattemedlen.

Prop. 1972:130

14

C. Trafiksäkerhet

[2] C 7. Kostnader för framställning av körkort m. m. Enligt slatsmak-temas beslut (prop. 1971: 65, TU 1971: 12, rskr 1971: 209) skaU kör-korlsväsendet reformeras med början den 1 januari 1973. Bland annat skall nya körkort införas och etl nylt ADB-baserat körkortsregister in­rättas.

Kungl. Maj:t har genom skUda beslut under år 1972 dels godkänt avtal mellan AB ID-kort och staten om tUlverkning av körkort, dels uppdragit åt trafiksäkerhetsverket att träffa avtal med postverket om dess medverkan i körkortshanteringen, dels ock uppdragit åt trafiksäker­hetsverket att för reformens genomförande lillgodose vissa lokal-, per­sonal- och utrustningsbehov för verkets planerade kontroll av körkorts-tillverkningen samt att sörja för erforderlig utbildnings- och informa­tionsverksamhet m. m. Till bestridande av kostnaderna härför har Kungl. Maj:l ställt medel till trafiksäkerhetsverkets förfogande genom anlitande tills vidare av sjätte huvudtitelns anslag C 2. Statens trafiksäkerhetsverk: Uppdragsverksamhet.

Enligt det föreliggande beslutet om körkortsreformen skaU kostna­derna bäras av den enskilde genom körkortsavgifter. Dessa skall täcka kostnader vid trafiksäkerhetsverket, länsstyrelsema, polisen och kör­kortsregistret samt ersättningar till AB ID-kort och postverket för deras medverkan.

Det synes erforderligt att de med körkorlsframsläUningen samman­hängande kostnadema regleras över ett särskilt inrättat förslagsanslag. De extra kostnader, som aktualiseras under perioden den 1 januari den 30 juni 1973 beräknas tiU 10 mUj. kr. och avser kostnaderna för tra­fiksäkerhetsverkels kontroll av körkortstUlverknmgen m. m. samt de di­rekta ersättningar, som skall utgå till AB ID-kort och postverket för deras medverkan.

Efter samråd med chefen för finansdepartementet förordar jag att körkortsavgifter som skall uppbäras i delta sammanhang fr. o. m. den 1 januari 1973 uppförs på en sarskUd inkomsttitel under Uppbörd i statens verksamhet benämnd Körkortsavgifter. Jag hemstäUer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Kostnader för framställning av körkort m. in. på tilläggs­stat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett förslags­anslag av 10 000 000 kr.

F. Diverse

[3] F 2. Ersättning till trafikföretag för drift av icke lönsamma buss­linjer. Under ifrågavarande anslagsmbrik har för budgetåret 1972/73 anvisats ett belopp av 14 550 000 kr.

Prop. 1972:130

15

Bussbidragsutredningen har i augusti 1972 framlagt betänkande med förslag till ändrat bussbidragssystem. Betänkandet har därefter remiss­behandlats. Med hänsyn till den sena tidpunkten för avlämnandet av belänkandet är det inte möjligt att förelägga 1972 års riksdags höst-session proposition i ämnet, vilket i stället avses ske under 1973 års riksdags vårsession.

I avvaktan härpå föreslår jag, alt en uppräkning sker av den nuva­rande vagnmUsersättningen från 2: 50 kr. tiU 3 kr., dvs. med 50 öre. Detta innebär att medelsbehovet under anslaget ökar med 2 450 000 kr. tiU (14 550 000-f 2 450 000 =) 17 000 000 kr. Jag hemställer att Kungl. Maj :t föreslår riksdagen

att tUl Ersättning till trafikföretag för drift av icke lönsamma busslinjer på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 2 450 000 kr., att avräknas mot automobUskattemedlen.

KAPITALBUDGETEN

I. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

A. Postverket

[4] Posthus m. m. I skrivelse den 19 september 1972 har postverket hemstäUt om ett investeringsanslag av 53 mUj. kr. för att öka det risk­täckande kapitalet i postbanken. Beloppet skall användas för förvärv av fasligheten nr 36 i kv. Bamhusväderkvamen i Stockholm.

Kapitaltäckningskravet i postbanken

Genom beslut av 1969 års riksdag antogs lag (1969: 732) om postban­ken och godkändes bl. a. rikthnjer för kapitalbildning i postbanken (prop. 1969: 158, SU 1969: 190, BaU 1969: 53, rskr 1969: 430, 423).

Enligt lagen om postbanken skall banken drivas på i princip samma villkor som övriga bankinstitut. Postbanken har därför ålagts balansvär­derings- och kapitaltäckningsregler som i huvudsak överensstämmer med dem som gäller för övriga bankinstitut. Beträffande balansvärderings-reglema gäUer vissa övergångsbestämmelser intUl utgången av år 1974. Kapitaltäckningsreglerna innebär att postbanken skall ha ett eget kapi­tal som står i ett visst förhållande till utiåningens storlek och struktur. Kapitalet skall i första hand byggas upp genom investeringsanslag över statsbudgeten till postverket för anläggningstillgångar i postbanken. I andra hand sker kapitalbUdning genom att överskottsmedel i samband med bokslutet avsätts direkt tUl kapitalet. Behovet kan även täckas ge­nom särskilt kapitaltiUskott för postbankens räkning över statsbudgeten.

Prop. 1972:130

16

Under de år som gått sedan lagen om postbanken antogs har kapital­täckningen tUlgodosetts på alla de nänmda sätten. KapitaltUlskott ge­nom investeringsanslag till postverket avseende anläggningstUlgångar i postbanken har sålunda successivt ställts till postverkets förfogande för den tillbyggnad som skett tUl postgirohuset i kvarteret Blåmannen i Stockholm och de tomtköp som aktualiserats i detta sammanhang. I samband med fastställandet av 1971 års bokslut avsattes vidare av över­skottsmedel 5 milj. kr. till kapitalet. Ett särskill kapilaltillskott på 25 milj. kr. ställdes för postbankens räkning till postverkels förfogande genom elt tilläggsanslag till Posthus m. m. i samband med antagandet av lagen om postbanken.

Vid utgången av år 1972 beräknas det riskläckande kapitalet i post­banken komma att uppgå tUl 125 milj. kr. Mot detta står ett beräknat behov av kapitaltäckning på 128 milj. kr. Redan vid utgången av år 1974 beräknas behovet av kapitaltäckning ha ökat med ytterligare drygt 40 milj. kr. tiU ca 170 mUj. kr. för att två år senare vid utgången av år 1976 beräknas uppgå till drygt 230 mUj. kr.

Fr. o. m. år 1975 skaU postbanken tUlämpa samma balansvärderings­regler som andra bankinstitut, vUket innebär att placeringama i princip inte får vara värderade över marknadsvärdet. Postbanken beräknar att det överskott som uppkommer fram till år 1975 i sin helhet kommer att behöva användas för erforderlig nedskrivning av placeringarna och att något utrymme inte kommer att finnas för att avsätta överskottsmedel till kapitalet och att därigenom delvis möta det behov av kapitaltäck­ning som tidigare nämnts. Beträffande möjligheterna att täcka kapital­behovet med investeringsanslag tiU anläggningstillgångar i postbanken är dessa beroende av bl. a. planema för den fortsatta tiUbyggnaden av postgirohuset i kvarteret Blåmannen. Det står dock redan nu klart att in­vesteringsanslag för detta ändamål inte kommer att täcka det nämnda behovet av kapital för de närmaste åren.

Postbankens lokalbehov

Postbanken har sin verksamhet spridd inom ett stort antal lokaler i Stockholm. Huvuddelen av verksamheten är dock förlagd till kvarteret Barnhusväderkvarnen och tiU kvarteret Blåmannen.

I kvarteret Barnhusväderkvarnen äger postverkets helägda fastighets­bolag Certus fastigheten nr 36. TUl denna fastighet är i dag koncentre­rade vissa av postsparbankens driftfunktioner samt postbankens huvud­kontor med lednings-, marknads- och finansfunktioner.

I kvarteret Blåmannen finns bl. a. gamla postgirohuset. Genom den s. k. elapp I

II 

har i kvarteret gjorts en tillbyggnad tUl postghohuset. Slutbetalnmg med ca 2,2 milj. kr. för denna etapp vars totala bygg­nadskostnader nu beräknas tUl 52,7 milj. kr. beräknas komma att

Prop. 1972:130

17

ske under budgetåret 1973/74. Till postbankens lokaler i kvarteret Blå­mannen är i dag koncentrerade framförallt postgirots driftfunktioner. Postbankens planer på viss sikt när det gäller lokalfrågorna mnebär att samlliga driftfunktioner för både postgiro och postsparbank koncen­treras till kvarteret Blåmannen, medan bl. a. lednings-, marknads- och finansfunktionema kvarstannar i fastigheten i kvarteret Bamhusväder­kvamen. Postverket har i skrivelse den 22 juni 1972 hemställt om Kungl. Maj:ts godkännande av byggnadsprogram för etapp III av tUl-byggnaden i kvarteret Blåmannen. Postverket räknar med byggstart för denna elapp under budgetåret 1974/75 under fömtsättnmg att av Stock­holms kommun begärd expropriation av tomterna nr 7 och 8 i kvarteret då är genomförd.

Postverkets förslag

Fastigheten nr 36 i kv. Barnhusväderkvarnen har praktiskt taget helt disponerats av postbanken sedan år 1964. Genom köpekontrakt den 24 september 1970 förvärvade postverkels fastighetsbolag Certus fastig­heten från AB Centrumfastigheler.

Postverket anser att behovet av risktäckande kapital bör tillgodoses på tidigare redovisat sätt, nämUgen genom investeringsanslag för an-läggningstiUgångar i postbanken och hemställer om ett anslag för ända­målet av 53 milj. kr. Beloppet bör användas för förvärv av den nämnda fastigheten.

Departementschefen

På samma sätt som andra banker skall postbanken ha ett risktäckande kapital, som står i viss relation tUl utiånmgens storlek och struktur. Den expansion av postbankens verksamhet som uppnåtts speciellt under år 1972 och som beräknas fortsätta under de följande åren leder tUl ett stör­re behov av kapital för kapitaltäckning än vad som tidigare fömtsetts. Vid utgången av år 1972 beräknar postbanken behovet av kapital till 128 milj. kr., ett behov som berälcnas ha ökat till 170 mUj. kr. redan vid utgången av år 1974. Postbanken räknar med att överskotten under åren 19721974 kommer att behövas för de nedskrivningar av place-rmgarna som behövs för att postbanken fr. o. m. år 1975 på samma sätt som andra banker skall kunna ha sma placeringar nedskrivna tUl marknadsvärdet. Mot kapitaltäckningskravet vid utgången av år 1974 på ca 170 mUj. kr. står ett beräknat kapital på ca 130 mUj. kr. Då har hänsyn inte tagits tUl de kapitaltUlskott som kan komma att behövas för den fortsatta tUlbyggnaden av postgirohuset och de tomtförvärv som planeras i anslutning därtiU. Eftersom tomtförvärven är beroende av expropriation anser jag att försUctigheten bjuder att inte i detta samman­hang kalkylera med dessa förvärv.

,    Riksdagen 1972.1 saml. Nr 130

Prop. 1972:130

18

Med ett anslag av 53 milj. kr. tiUgodoses kravet på postbankens ka­pilaltäckning under de närmaste båda åren med en viss marginal om man utgår från de siffror som redovisats i det föregående.

Under budgetåret 1971/72 kunde postbanken öka placeringarna med drygt en miljard kr. och det är troligt att placeringarna kan ökas med ännu större belopp de närmaste åren. Med hänsyn härtUl anser jag det motiverat med en viss marginal när det gäller kapitaltäckningen. Jag förordar således att ett investeringsanslag av 53 milj. kr. stäUs tUl post­verkels förfogande för atl öka det risktäckande kapUalet i postbanken.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tUl Posthus m. m. på tiUäggsstat I till riksstaten för budget­året 1972/73 anvisa ell invesleringsanslag av 53 OOOOOO kr.

IX. 

DIVERSE KAPITALFONDER

Sjöfartsverkets fond

[5] 3. Sjöfartsmateriel m.m. TiU detta ändamål har för innevarande budgelår anvisats elt invesleringsanslag av 18,5 mUj. kr.

Sjöfartsverket erhöU den 24 mars 1972 bemyndigande att beställa en isbrytare, specieUt avsedd för tjänst i Vänern, till elt fast pris av högst 17,5 milj. kr. I prop, 1972:1 angavs kostnaden preliminärt tUl ca 12 milj. kr. i 1971 års prisläge. Skillnaden meUan den beräknade kostnaden och kontraktsumman förklaras näslan i sin helhet av de prisföränd­ringar som beräknas inträffa under byggnadstiden. Isbrytaren skall levereras i december år 1973. Liksom övriga isbrytare bör även denna förses med speciell minskyddsutrustning. Kostnaden härför, ca 355 000 kr., ingår inte i kontraklsumman.

De på innevarande budgetår belöpande delbetalningarna för Väneris-brytaren har tidigare beräknats tUl 6 milj. kr. Enligt byggnadskontrak­tet skall emellertid under budgetåret 1972/73 i deUikvider erläggas 12 milj. kr. DärtiU kommer på samma tid belöpande kontrollkostnader i samband med bygget, ca 300 000 kr.

På tiUäggsstat III för budgetåret 1971/72 (prop. 1972: 85 bil. 4) re­dogjordes för säkerhetsanordningarna i inseglingsleden till Brofjorden som kostnadsberäknats till 9,1 milj. kr. och formerna för finan­sieringen av dessa. Riksdagen anvisade 3,1 milj. kr. för ifrågavarande ändamål. För innevarande budgetår behövs ett lika stort belopp. Res­terande belopp 2,9 milj. kr. för budgetåret 1973/74 torde kunna anvisas vid den ordinarie budgetbehandlingen för detta budgetår.

Ramen för ordinarie investeringar är fastställd tUl 17 milj. kr. för budgetåret 1972/73. Summan av de ytterligare utgiftema enligt ovan

Prop. 1972:130

19

utgör (6,3 -f 3,1) 9,4 milj. kr. vUket ger en investeringsvolym av totalt 26,4 milj. kr. Då anvisat anslag uppgår till endast 18,5 mUj. kr. erford­ras följaktiigen ytterligare (26,4 18,5) 7,9 mUj. kr. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att lill Sjöfartsmateriel m. m. på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsanslag av 7 900 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl. Höghet Kron­prinsen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

21

Bilaga 5

FINANSDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under finansdepartementets handläggning som angår utgifter på tilläggs­stat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

SJUNDE HUVUDTITELN

B. Allmänna centrala ämbetsverk m. m.

[1] B13. Inredning av byggnader för statlig förvaltning. Under denna mbrik har i riksstaten för innevarande budgetår anvisats ett reserva­tionsanslag av 1 milj. kr.

I prop. 1972:1 (bil. 9 s. 79) redovisades att byggnadsstyrelsen har i uppdrag att planera lokaler m. m. för huvuddelen av de myndigheter som enligt statsmakternas beslut skall omlokaliseras (prop. 1971: 29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196 m.fl.). Jag avser atl i det följande, vid min anmälan av investeringsanslaget tUl byggnadsarbeten för statlig förvalt­ning, närmare redogöra för denna lokalplanering. I fråga om planeringen av inredning och utmstning av de nya lokalerna har Kungl. Maj:t med­delat närmare föreskrifter den 21 april 1972. EnUgt dessa föreskrifter skall planeringen utgå från att befintiig inredning och utrustning skall ut­nyttjas även efter omlokaliseringen om inte starka funktioneUa skäl eller ekonomiska bedömningar talar däremot. För flertalet myndigheter skall byggnadsstyrelsen svara för planering av inredning och begära medel för och svara för upphandling av den inredning som behöver nyanskaf­fas. Utrustningsnämnden för universitet och högskolor skall svara för

Prop. 1972:130

22

motsvarande uppgifter beträffande utrustning som är knuten tUl lokaler­na, t. ex. teleanläggningar. I fråga om annan utmstning skaU de myn­digheter som skall omlokaliseras svara för planeringen i samråd med utrustningsnämnden och byggnadsstyrelsen.

Byggnadsstyrelsen

Byggnadsstyrelsen föreslår att en kostnadsram (delram) för omlokali-seringsobjekten av 2 mUj. kr. mnevarande budgetår förs upp i inred­ningsplanen. Styrelsen avser att senare återkomma med redovisning av definitiva kostnadsramar för de skilda objekten. Medelsförbmkningen för budgetåret 1972/73 beräknas tUl 1,5 milj. kr.

Utrustningsnämnden för universitet och högskolor

Utrustningsnämnden föreslår att nio kostnadsramar (dehamar) om sammanlagt 3 779 000 kr., huvudsakligen för teleteknisk utrustnmg, mne­varande budgetår förs upp i en utmstningsplan för skilda omlokalise­ringsobjekt. Medelsförbrukningen för budgetåret 1972/73 beräknas tiU 1,1 mUj. kr.

Departementschefen

Den inredning och den tUl lokalerna knutna generella utrustning som behöver nyanskaffas i samband med omlokaliseringen bör bekostas från förevarande anslag. Kostnadsramar, inom vilka beställningar bör få ske, bör tas upp för inredning i inredningsplanen och för utmstning i en sär­skild utmstningsplan under anslaget. För att erforderliga beställningar skall kunna ske redan innevarande budgetår bör en för de skilda objek­ten gemensam kostnadsram (delram) av 2 milj. kr. föras upp i inred­ningsplanen. I utmstningsplanen bör en gemensam kostnadsram (del­ram) av 3 723 000 kr. föras upp för huvudsakligen teletekniska anlägg­ningar. Jag har därvid räknat med atl medel för skåpbU m. m. åt riks­försäkringsverket inte bör anvisas från förevarande anslag. När pla­neringen hunnit längre, återkommer jag med redovisning av definitiva ramar för de skilda objekten.

Reservationen pä anslaget vid ingången av budgetåret 1972/73 upp­gick till ca 15,4 milj. kr. Någon ytterUgare medelsanvisning för inred­ning behövs därför inte innevarande budgetår. Medelsbehovet för ut­rustning för innevarande budgetår bör täckas genom en anvisning av 1,1 milj. kr. på tilläggsstat.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår rUcsdagen

att tUl Inredning av byggnader för statlig förvaltning på tiUäggs­stat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reserva­tionsanslag av 1 100 000 kr.

Prop. 1972:130

23

D. Bidrag och ersättningar till kommunerna

[2] D 3. Skattebortfallsbidrag till kommunerna m. fl. Slalsmaktema har beslutat om årliga statsbidrag till kommuner, landstingskommuner och församlingar, s. k. skattebortfaUsbidrag, som kompensation för att det kommunala skatteunderlaget minskar till följd av 1970 års skattereform (prop. 1972: 60, FiU 1972: 23, rskr 1972: 139). TiU grund för beslutet låg ett beräknat skattebortfall för kommunerna på en miljard kr. för in­komståret 1971. Bidragen utbetalas första gången år 1973 och utgår på grundval av tillskjutet skatteunderlag. Detta skatteunderlagstiUskott för­delas mellan kommunerna i relalion till skattekraften, beräknad som skattekronor per inkomsttagare.

Med hänsyn till osäkerheten beträffande den exakta storleken av skattebortfallet ansåg riksdagen (FiU 1972: 23 s. 7) det angeläget att utnyttja den ytterligare information som kunde utvinnas när resultatet av 1972 års taxering förelåg och statistiskt kunde analyseras och be­dömas. Riksdagen förordade därför att riksrevisionsverket skulle företa en stickprovsundersökning baserad på 1971 års faktiska inkomststruk­tur. Skulle denna beräkning ge ett resultat som mera väsentligt avvek från en miljard kr. borde detta enligt riksdagen kunna beaktas i sam­band med den proposition om skatteutjämningsbidrag som väntades bli framlagd till vårriksdagen 1973. Härvid borde också prövas skäligheten av att retroaktivt justera de skattebortfallsbidrag som betalas ut år 1973. Riksrevisionsverket har med skrivelse den 6 seplember 1972 redovisat två nya kalkyler över det beräknade skattebortfallet. Den ena av kalky­lerna bygger på taxeringsutfaUet för taxeringsåret 1972 och utgör ett försök att applicera de äldre skattereglerna på detta utfall. Kalkylen leder till ett beräknat skattebortfall för kommunerna på 1 259 milj. kr. Den andra kalkylen bygger, liksom de beräkningar som redovisades i prop. 1972: 60, på riksrevisionsverkets stickprovsundersökning för taxe­ringsåret 1971, som framskrivits och korrigerats. Resultatet av denna be­räkning blir ett skattebortfaU på minst 1 150 milj. kr. Kalkylerna pekar således på att skattebortfallet för kommunerna underskattades med ett belopp i storleksordningen ett par hundra milj. kr. i de beräkningar som redovisades för vårriksdagen. En förklaring härtill är att antalet in­komsttagare ökat kraftigare än vad som antagits i de tidigare beräk­ningarna. Vidare har de genomsnittliga inkomstökningarna blivit väsent­ligt mindre än som förutsattes. Detta innebär dels atl flera inkomsttaga­re än beräknat erhåller gmndavdrag, dels att färre erhåller helt eller del­vis reducerade gmndavdrag. Skatteunderlagsbortfallet för kommunerna har därigenom blivit större än beräknat.

De båda kalkylerna har granskats inom finansdepartementet och av företrädare för Svenska kommunförbundet och Svenska landstingsför-

Prop. 1972:130

24

Skattebortfallsbidrag (inUj. kr.)

Riksrevi-

Reviderad

sionsverkets

kalkyl

kalkyl

112 552

113 232

3 521

3 521

109 031

109 711

14 319

13 969

2 998

3 598

91714

92 144

22,54

22,54

20 672

20 769

19 463

19 583

1     1209

1 186

50

10

1259

1196

1.

Sammanräknad nettoinkomst (statliga taxeringen)

2.

Allmänna avdrag, m. m.       1    enligt

3.

Taxerad inkomst

I    gamla

4.

Ortsavdrag -f avrundning    \   skatte-

5.

Extra avdrag

1    syste-

6.

Beskattningsbar inkomst       (    met

7.

Genomsnittlig utdebitering (kr.)

8.

Kommunalskatt enligt gamla skattesystemet

9.

Kommunalskatt enligt nya skattesystemet

10.

Kommunalt skattebortfaU genom skattereformen

11.

Korrektionspost på gmnd av höjd deklarations-pliktsgräns

12.

Skattebortfallsbidrag

bundet. Genomgången har huvudsakligen koncentrerats till den första kalkylen. Enighet har härvid nåtts om att vissa justeringar bör göras i riksrevisionsverkets beräkningar. På gmndval härav har inom finans­departementet gjorts en reviderad kalkyl, som redovisas i tabell. Som framgår av tabellen blir det beräknade skattebortfallet i mnt tal 1 200 milj. kr. Detta belopp stämmer också väl med det beräknade skatte­bortfallet enligt den andra kalkylmetoden.

För inkomståret 1971 beräknas det totala skattebortfallet dock bli ca 50 milj. kr. högre eller 1 250 milj. kr. Bakgrunden härtill är följande. I

1970  års skattereform ingick bl. a. att makes ansvar för andra makens

sjukförsäkringsavgift slopades och att den motsvarande avdragsrätten

upphörde för den make som påförts avgiften. Inkomstökningen för kom­

munerna tUl följd härav har uppskattats tUl 50 milj. kr. Den minskade

avdragsrätten får dock effekt först vid 1973 års taxering. En engångs-

justering med 50 mUj. kr. bör därför göras för de skattebortfallsbidrag

som betalas ut år 1973.

Företrädare för kommunförbunden har accepterat de nu redovisade bidragsnivåerna.

Med hänvisning tUl det anförda förordar jag att skattebortfallsbidra­gen grundas på en beräknad bidragsgivning om 1 250 milj. kr. för in­komståret 1971 och att motsvarande justering görs av de beräknade förskotten för inkomståret 1973. Den nivå som skall ligga till grund för skattebortfallsbidragen framöver bör bestämmas till 1 200 milj. kr.

För budgetåret 1972/73 har anvisats 500 milj. kr. till skattebortfalls-bidrag. Den av mig förordade höjningen av de slutliga bidragen för år

1971  leder till en merkostnad på 125 mUj. kr. för innevarande budgetår.

Belastningen på anslaget kommer därmed att uppgå till ca 625 milj. kr.

Enligt förordningen (1965: 268, ändrad 1972: 141) om skatteutjäm­ningsbidrag skaU bidragsunderlag enligt bestämmelserna om skatteborl-

Prop, 1972:130

,.

25

fallsbidrag tas med vid beräkning av medelskattekraflen för riket, skat­tekraften för de oUka kommunerna och skatteutjämningsbidrag vid hög utdebitering. Dessa beräkningar enligt skatteutjämningsförordning-en görs av statistiska centralbyrån resp. länsstyrelsema under augusti september varje år. En ändring av årets beräkningar med hänsyn till de förhöjda skattebortfallsbidragen skuUe emellertid vålla ett betydande merarbete för berörda myndigheter. Någon omräkning bör därför inte ske.

För att undvika en omräkning av skatteutjämningsbidragen bör såvitt avser bidrag som betalas ut under år 1973 bidragsunderiaget enligt bestämmelserna om skattebortfallsbidrag beräknas jämlikt kun­görelsen (1972: 140) om skattebortfallsbidrag i dess lydelse den 5 maj 1972. Härför krävs ett tillägg tUl övergångsbestämmelserna till lagen (1972: 141) om ändring i lagen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag. Förslag till ändring i lagen torde få bifogas statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga A.

Under åberopande av det anförda hemstäUer jag att Kungl. Maj:l föreslår riksdagen att

1.

antaga inom finansdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1972: 141) om ändring i lagen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag,

2.

godkänna de av mig förordade ändrade grunderna för beräk­ning av skattebortfallsbidrag.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[3] 12. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Under denna rubrik har i riksstaten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 60 milj. kr. I prop. 1972: 1 (bU. 9 s. 79) redovisades alt byggnadssty­relsen har i uppdrag alt planera lokaler m. m. för huvuddelen av de myndigheter som enligt statsmakternas beslut skall omlokaliseras (prop. 1971:29, InU 1971: 15, rskr 1971: 196 m.fl.). I investeringsplanen för anslaget beräknades för byggnadsobjekt i samband med omlokalisering av statlig verksamhet en medelsförbrukning av 25 milj. kr. för budget­året 1972/73. Byggnadsuppdrag har lämnats för vissa nybyggnader. För vissa andra objekt bör också, med hänsyn tUl lidplanerna för upphand­ling och byggnadsarbeten m. m., byggnadsuppdrag lämnas under inne­varande budgetår. Ifrågavarande byggnadsobjekt bör nu närmare redo­visas för riksdagen.

Norrköping. Nybyggnad i Kålltorp för Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut. Omlokaliseringen av Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut tUl Norrköping planeras äga rum huvudsakligen

Prop. 1972:130

26

under första halvåret 1975. Byggnadsstyrelsen har föreslagit alt en ny­byggnad uppförs för institutet i Källtorp, ca 2 km väster om Norr­köpings centmm. Nybyggnaden har beräknats för ca 450 anställda och omfattar kontors- och laboratorielokaler m. m. med en rumsyta av ca 14 000 m2. Kostnaden beräknas tUl 45 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972. Kungl. Maj:t uppdrog den 8 september 1972 åt byggnadsslyrel­sen atl projektera nybyggnaden tUl bygghandlingar.

Norrköping. Nybyggnad i Saltängen för kriminalvårdsstyrelsen och sjöfartsverket. Omlokaliseringen till Norrköping avses äga mm under oktobernovember 1975 vad gäller sjöfartsverket och under januari februari 1976 vad gäller kriminalvårdsstyrelsen. Byggnadsstyrelsen hai föreslagil att de båda verken skall inrymmas i en nybyggnad i det cen­tralt belägna området Saltängen. Nybyggnaden innehåller kontorsloka­ler, tryckeri m. m. för de båda myndighetema, vars personal beräknats till ca 600. Byggnadsslyrelsen har föreslagit att området färdigbyggs i ett sammanhang, vUket anses ge det mest ekonomiska utnyttjandet av tomten. Nybyggnaden kommer härigenom att innehålla lokalytor som kan utnyttjas av andra statliga verksamheter eller hyras ut. Den totala rumsytan uppgår tUl ca 27 000 m, vilket motsvarar en totalyta av ca 42 000 m. Härav avses ca 30 000 m för kriminalvårdsstyrelsen och sjöfartsverket och ca 12 000 m för andra verksamheter. Kostnaden för hela nybyggnaden beräknas till 73,5 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972. Kungl. Maj:t uppdrog den 8 september 1972 åt byggnadsstyrelsen att projektera nybyggnaden till bygghandlingar.

Jönköping. Nybyggnad i kv. Göta för lantbruksstyrelsen och skogs­styrelsen. Lantbruksstyrelsen och skogsstyrelsen skall enligt gällande planer under sommaren 1975 omlokaliseras tUl Jönköping. Byggnads­styrelsen har föreslagit att de båda myndigheterna förläggs till en ny­byggnad i kv. Göta i Jönköping. Nybyggnaden innehåller lokaler för ca 325 anställda vid de båda myndigheterna och utrymmen för en even­tuell framtida expansion. Vidare innehåller nybyggnaden ca 2 500 m-rumsyta som avses för länsstyrelsen, vars huvuddel är förlagd tUl det närbelägna landsstatshuset. Enligt av byggnadsstyrelsen redovisade sy­stemskisser innehåller nybyggnaden ca 14 500 m rumsyta. Kostnaden beräknas tUl 37,8 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972. Kungl. Maj:t uppdrog den 8 september 1972 åt byggnadsstyrelsen att projektera objektet till bygghandlingar. Styrelsen skall vid projekteringen söka uppnå ett gynnsammare förhållande mellan objektets rumsyta och i byggnadsprogrammet angivna lokalbehov. En förändring av objektet i enlighet härmed bör kunna mmska de beräknade byggnadskostna­derna.

Gävle. Nybyggnad i kv. Vasen för lantmäteristyrelsen och rikets all­männa kartverk. Flyttningen till Gävle av lantmäteristyrelsen och rikets allmänna kartverk skall enligt planema äga rum under sommaren 1975.

Prop. 1972:130

*

27

Byggnadsstyrelsen har föreslagit alt en nybyggnad uppförs för de båda myndigheterna i kv. Vasen i Gävle. Nybyggnaden, som innehåller kon­tors- och laboratorielokaler m. m. för ca 800 anställda och expansions-utrymmen, omfattar ca 23 500 m rumsyta. Kungl. Maj:t uppdrog den 8 september 1972 åt byggnadsstyrelsen att utföra nybyggnaden mom en kostnadsram av 62,5 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972.

SundsvaU. Nybyggnad i kv. Måsen för riksförsäkringsverkets tekniska byrå. Till de myndigheter som skaU omlokaliseras till Sundsvall hör riks­försäkringsverkets tekniska byrå och statens personalpensionsverk. Om­lokaliseringen planeras ske periodvis under tiden hösten 1972somma­ren 1976. Byggnadsstyrelsen har föreslagU att dessa verksamheter för­läggs till en nybyggnad i kv. Måsen i Sundsvall. En första utbyggnads­etapp innehåller datahall och kontorslokaler för riksförsäkringsverkets tekniska byrå om sammanlagt ca 4 000 m rumsyta. Kungl. Maj:t upp­drog den 30 juni 1972 åt byggnadsslyrelsen att utföra denna etapp av nybyggnaden inom en kostnadsram av 15,3 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972. Projektering pågår av en ylleriigare etapp av nybyggnaden för personalpensionsverket.

Sundsvall. Nybyggnad i kv. Målaren av polishus m. m. Till Sundsvall skall även centrala sludiehjälpsnämnden omlokaliseras, enligt planerna under sommaren 1974. Vidare är sedan den 1 januari 1972 två avdel­ningar av kammarrätten i Stockholm förlagda till Sundsvall. Byggnads­styrelsen har föreslagit att en nybyggnad uppförs i kv. Målaren i Sunds­vall för dessa verksamheter och för polis- och åklagarmyndighetema i Sundsvall, som f. n. har otillfredsställande lokaler. Nybyggnaden föreslås också inrymma tingsrätten i Sundsvall, som f. n. är uppdelad på flera lokaler. Nämnda myndigheter beräknas tUlsammans ha ca 425 anstäUda. I nybyggnaden, som omfattar ca 17 000 m rumsyta, finns dessutom ut­rymmen för eventuell framtida tUlväxt. Kungl. Maj:t uppdrog den 22 september 1972 åt byggnadsstyrelsen att utföra nybyggnaden inom en kostnadsram av 41,9 milj. kr. i prisläget den 1 aprU 1972. Vidare har byggnadsstyrelsen föreslagit att det nuvarande tingshuset i SundsvaU, fastigheten nr 18 i kv. Lärgossen säljs till Sundsvalls kommun för 500 000 kr.

Byggnadsstyrelsen

Medelsförbrukningen för innevarande budgetår för de byggnadsobjekt som tidigare är uppförda i investeringsplanen beräknas tUl ca 33 mUj. kr. Medelsförbmkningen för de i det föregående nämnda byggnadsob­jekten samt ytterligare objekt för omlokaliseringen, vilka f. n. prövas av Kungl. Maj:t, beräknas till sammanlagt ca 68 milj. kr. Vidare föreslår styrelsen att en kostnadsram av 5 milj. kr. förs upp i investeringsplanen redan innevarande budgetår för diverse objekt, bl. a. provisoriska loka­ler såsom baracker. Sådana byggnader inom allmänna fastighetsfondens

Prop. 1972:130

28

område skall i fortsättningen finansieras med investeringsmedel och inte, som hittills i viss utsträckning varit fallet, med medel på fastighets­fondens stat (jfr prop. 1972: 1 bU. 21 s. 3 och 5).

Departementschefen

För de byggnadsobjekt jag redovisat i det föregående bör nya kost­nadsramar föras upp i investeringsplanen. I följande sammanställning redovisas dessa kostnadsramar, den beräknade medelsförbmkningen under innevarande budgetår samt beräknade tidpunkter för byggstart och färdigställande. Jag återkommer senare med redovisning för ytter­ligare nybyggnader för omlokahseringen. Jag räknar med att det skall bli möjligt att påbörja vissa arbeten under innevarande budgetår utöver de objekt jag redovisat. För dessa arbeten beräknar jag i sammanställ­ningen en medelsförbrukning av 12 milj. kr.

I investeringsplanen bör vidare, i enlighet med byggnadsstyrelsens förslag, föras upp en kostnadsram för diverse objeki. Beslut om ut­förande av objekt inom kostnadsramen avses få fattas av byggnadsstyrel­sen då kostnaden inte överstiger 500 000 kr. och i annat fall efler med­givande av Kungl. Maj:t. Härmed kommer likartade regler att gälla för utnyttjandet av medel inom denna kostnadsram och för användningen av underhållsmedel på allmänna fastighetsfondens stat.

1 sammanställningen tar jag dessutom upp den av byggnadsstyrelsen nu beräknade medelsförbrukningen för objekt som tidigare förts upp i investeringsplanen.

Byggnadsobjekl

Kostnadsram

Ber. medels-

Byggstart

Färdig-

1972-04-01

förbrukning

år-mån.

ställande

(1 000-tal kr.)

för 1972/73

år-mån.

(1 000-tal kr.)

Norrköping

Nybyggnad i Källtorp

45 000

6 300

73-09

75-05

Nybyggnad i Saltängen

73 500

6 300

73-10

76-01

Jönköping

Nybyggnad i kv. Göta

137 800

11000

73-02

75-06

Gävle

Nybyggnad i kv. Vasen

62 500

5 500

73-06

75-08

SundsvaU

Nybyggnad i kv. Måsen

15 300

7 600

72-06

73-08

Nybyggnad i kv. Målaren

41900

15 200

72-11

74-07

Övriga omlokaUseringsobjekt

1

12 000

Diverse objekt

5 000

1000

I investeringsplanen tidigare

uppförda objekt

33 028

Summa

97 928

' Prel. kostnadsram

" Kostnadsramar redovisas

senare

Prop. 1972:130

29

Medelsförbmkningen under förevarande anslag för innevarande bud­getår kan således berälcnas tUl ca 98 milj. kr. Behållningen vid ingången av budgetåret uppgick till ca 18 mUj. kr. och det på riksstaten för bud­getåret 1972/73 uppförda anslaget ulgör 60 milj. kr. Det beräknade medelsbehovet kräver således en ytterligare medelsanvisning av (98 18 60) 20 mUj. kr. på tiUäggsstat.

Genom den föreslagna nybyggnaden i kv. Målaren i SundsvaU kommer tingsrätten att få nya lokaler, varför det nuvarande tingshuset bör säljas till kommunen. Med hänsyn till att det inte nu kan konstateras att för­säljningen kan inrymmas under Kungl. Maj:ts bemyndigande att sälja fast egendom till kommun för samhällsbyggnadsändamål och då taxe­ringsvärdet på fastigheten uppgår tUl 500 000 kr. bör riksdagens medgi­vande inhämtas.

Jag hemstäUer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

tUl Byggnadsarbeten för statlig förvaltning på tiUäggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsanslag av 20 000 000 kr.,

2.

bemyndiga Kungl. Maj:t att sälja fastigheten nr 18 i kv. Lär­gossen i Sundsvall till Sundsvalls kommun för 500 000 kr.

VI. 

FONDEN FÖR STATENS AKTIER

[4] 1. Teckning av aktier i Företagskapital aktiebolag. I prop. 1972: 101 föreslås bemyndigande för Kungl. Maj:t att för statens räkning sluta avtal med affärsbankerna. Sparbankernas bank aktiebolag och Jordbru­kets bank om inrättande av ett kredilaktiebolag. Företagskapital aktie­bolag, med uppgift att medverka vid finansieringen av mindre och me­delstora näringsföretag här i landet. Denna medverkan skall ske genom att bolaget tillskjuter kapital genom förvärv av minoritetsposter av ak­tier, andelar i ekonomiska föreningar eller Uknande rättigheter. Vidare föreslås att bolaget skall kunna lämna eller förmedla krediter till samt ikläda sig garantiförbindelser för ifrågavarande näringsföretag.

Bolagets aktiekapital skall enligt förslaget utgöra lägst 20 milj. kr. och högst 60 mUj. kr. Vid verksamhetens början skall aktiekapitalet uppgå tiU 20 milj. kr. Staten skall äga hälften av aktierna och ban­kerna tillsammans återstoden. Aktierna, som lyder på 100 kr., skaU tecknas till en kurs av 120 % för att bolagets reservfond redan vid star­ten skall vara fylld.

Jag vill nu ta upp frågan om medelsanvisning till teckning av aktier i Företagskapital aktiebolag. Som jag tidigare redogjort för skaU staten teckna aktier för 10 milj. kr. till en kurs av 120 %. 12 milj. kr. behöver således anvisas för ändamålet. Härutöver erfordras 120 000 kr. för be-

Prop. 1972:130

30

talning av den del av stämpelskatten för emissionen, som belöper på de aktier staten skaU äga i bolaget. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

all till Teckning av aktier i Företagskapital aktiebolag på till-läggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa etl in­vesteringsanslag av 12 120 000 kr.

VII. FONDEN FÖR FÖRLAG TILL STATSVERKET

[5] 1. Vissa projekteringskostnader. Under denna mbrik har i rikssta­ten för innevarande budgetår anvisats ett investeringsanslag av 45 milj. kr.

Anslaget disponeras efler Kungl. Maj:ts beslut i varje särskilt fall föi sådana projekteringsarbeten som föregår den slutliga prövningen av byggnadsobjekt. Projekteringskostnaderna täcks sedermera av de bygg­nadsanslag som begärs då byggnadsobjekten redovisas för riksdagen. Det belopp som motsvarar projekteringskostnaderna förs därför tillbaka lill fonden för förlag till statsverket när byggnadsanslag bevUjats, och redovisas som övriga kapitalmedel.

Utbetalningarna från anslaget bestäms således av omfattningen av de projekteringsuppdrag som Kungl. Maj:t lämnar, varför anslagsberäk­ningen är överslagsmässig. Vid en ökande byggnadsverksamhet ökar också behovet av projekteringsmedel. Detta förhållande blir särskilt på­tagligt om projekteringen bedrivs intensivt, som t. ex. i fråga om den nu pågående projekteringen av nybyggnader för omlokalisering av stat­lig verksamhet.

Den byggnadsverksamhet som bedrivs av byggnadsstyrelsen och forli­fikationsförvaltningen, vilka är de två myndigheter som huvudsakligen får projekteringsmedel anvisade från anslaget, har under de senasle åren ökat kraftigt, och beräknas av myndigheterna under innevarande budgetår sammanlagt komma att dra en kostnad av ca 830 milj. kr. Till nästa budgetår beräknas en uppgång med ca 100 milj. kr., varefter en fortsatt verksamhet på ungefär denna nivå förutses för de närmaste åren.

Utbetalnmgarna från anslaget uppgick budgetåret 1971/72 till ca 75 milj. kr., varav 40 milj. kr. anvisades på tUläggsslat III. Jag finner det mot bakgmnd av vad jag anfört reaUstiskt att räkna med att behovet av projekteringsmedel kan komma att uppgå till ett högre belopp undei innevarande budgetår. Detta medelsbehov bör täckas genom en medels­anvisning av 45 mUj. kr. på tiUäggsstat.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tiU Vissa projekteringskostnader på tUläggsslat I tiU rikssta-

Prop. 1972:130

31

ten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsanslag av 45 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl. Höghet Kron­prinsen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

32

Bilaga A

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1972:141) om ändring i lagen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag

Härigenom förordnas, att övergångsbestämmelserna tiU lagen (1972: 141) om änching i lagen (1965: 268) om skatteutjämningsbidrag skall ha nedan angivna lydelse.

Nuvarande lydelse

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1973. Vid beräkning av medelskattekraften på gmndval av 1972 års taxering skall det sam­manlagda bidragsunderlaget i ri­ket enligt bestämmelserna om skattebortfallsbidrag upptagas tUl 44 365 600 skattekronor.

Föreslagen lydelse

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1973. Vid beräkning av medelskattekraflen på gmndval av

1972

års taxering skall det sam­manlagda bidragsunderlaget i ri­ket enligt bestämmelserna om skattebortfaUsbidrag upptagas tUl 44 365 600 skattekronor. Vidare skall  i fråga  om  bidrag för  år

1973

skattekraft och bidrag vid hög utdebitering beräknas med till­lämpning av kungörelsen (1972: 140) om skattebortfallsbidrag i dess lydelse den 5 maj 1972.

Denna lag träder i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå med­delad uppgift utkommU från trycket i Svensk författningssamling.

Prop. 1972:130

33

Bilaga 6

UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över utbUdningsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 ok­tober 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler de ärenden under utbildningsdepartemen­tels handläggning som angår utgifter på tUläggsslat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

ÄTTONDE HUVUDTITELN

B. Kulturändamål

[1] B 8. Bidrag till Operan och Dramatiska teatem. Vid tidpunkten för beräkningen av anslagsbeloppet för innevarande budgetår pågick ännu förhandlingar rörande löneökningar inom teatersektom avseende perioden 19711974. Frågan om en viss anslagsförstärkning skulle prövas sedan teatrarna kommit in med redovisning av det ökade medels­behov som följer med de ingångna löneavtalen (prop. 1972: 1 bU. 10, KrU 1972: 18, rskr 1972: 210). Anslaget för budgetåret 1972/73 är följaktligen beräknat på den lönenivå inom teatersektorn som gällde under budgetåret 1970/71. Förevarande reservationsanslag var t. o. m. budgetåret 1971/72 uppfört i riksstaten som förslagsanslag. Anslagsom­läggningen syftade bl. a. till att stimulera teatrarna att med egna åt­gärder möta kostnadsökningar.

Genom beslut den 30 juni 1972 medgav Kungl. Maj:t att Operan och Dramatiska teatem överskred de av Kungl. Maj:t för budgetåret 1971/72 fastställda utgiftsstalerna med 2,6 milj. kr. resp. 1 570 000 kr. på grund av avtalsenliga löneökningar.

I sina anslagsframställningar för budgetåret 1973/74 har teatrarna

3    Riksdagen 1972.1 saml. Nr 130

Prop. 1972:130

34

redogjort för del ökade medelsbehov som följer av ingångna löneavtal avseende budgeiåren 1972/73 och 1973/74. Inklusive ett belopp som motsvarar det medgivna överskridandet för budgetåret 1971/72 beräknas den för budgetåret 1972/73 erforderliga medelsförstärkningen till 4 917 000 kr, för Operan och 2 567 000 kr. för Dramatiska teatern.

Över teatrarnas framställningar har teater- och musikrådet avgivit yttrande. Rådet godtar i stort sett teatrarnas beräkningar. Enligt rådets mening bör vidare en förstärkning av statsbidraget till teatrarna medges för att kompensera höjningen av den allmänna arbetsgivaravgiften.

I särskilda skrivelser har Operan och Dramatiska teatern anmält ett med 1 863 000 kr. resp. 599 000 kr. ökat medelsbehov för budgetåret 1972/73 med anledning av att byggnadsstyrelsen reviderat sina beräk­ningar av hyrorna av befintliga lokaler.

Föredraganden

Förhandlingarna om lönenivån inom teatersektorn har hittUls förts utan medverkan från statligt håll trots att de här aktuella institutionerna tUl övervägande del finansieras med statsmedel. Jag avser att återkomma tiU Kungl. Maj:l beträffande en förstärkning av det statiiga inflytandet i dessa sammanhang i samband med ställningstagandet tiU kulturrådets väntade förslag.

För att bidra till kostnaderna för avlalsbundna lönehöjningar och höjningen av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 januari 1973 bör bidragen till Operan och Dramatiska teatern ökas med 4,6 milj. kr. resp. 2 430 000 kr. Härutöver beräknar jag ytterligare medels­ökningar för dessa teatrar med 1 860 000 kr. resp. 595 000 kr. för att täcka kostnader för höjda hyror vid teatrarna.

Statsbidragen till Operan och Dramatiska teatern ökar enligt des­sa beräknmgar med (4 600 000 -f 1 860 000) 6 460 000 kr. respektive (2 430 000 -f 595 000) 3 025 000 kr.

Det av mig beräknade medelsbehovet av 9 485 000 kr. bör täckas genom anvisande av ett anslag på tilläggsstat I till riksstaten för inne­varande budgetår.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tUl Bidrag till Operan och Dramatiska teatern på tiUäggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservations­anslag av 9 485 000 kr.

[2] B 9. Bidrag till Svenska riksteatem. Vid tidpunkten för beräkning av anslagsbeloppet för innevarande budgetår pågick förhandlingar av­seende teatersektorn. Anslaget har därför beräknats på den lönenivå som gäUde inom teatersektom budgetåret 1970/71,

Genom beslut den 30 juni 1972 medgav Kungl, Maj:t alt Svenska

Prop. 1972:130

35

riksteatem överskred den av Kungl, Maj:t för budgetåret 1971/72 faslställda utgiftsstaten med 1 740 000 kr,

I samband med sin anslagsframställning för budgetåret 1973/74 har teatem redogjort för det ökade medelsbehov som följer av ingångna löneavtal avseende budgetåret 1972/73, Inklusive ett belopp som mot­svarar det medgivna överskridandet för budgetåret 1971/72 beräknas en medelsförstärkning om 3 609 000 kr. vara erforderlig.

Teater- och musikrådet har yttrat sig över teaterns beräkningar som i stort sett godtas. I likhet med vad fallet är för Operan och Dramatiska teatem bör vidare enligt rådets mening en medelsförstärkning medges med anledning av höjningen av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 januari 1973.

Föredraganden

Jag vill inledningsvis hänvisa till vad jag i det föregående anfört rö­rande löneförhandlingama inom teatersektorn.

För Svenska riksteaterns del räknar jag med ett medelsbehov av 3 360 000 kr. Häri ingår kompensation för höjningen av den aUmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 januari 1973.

Det av mig beräknade medelsbehovet bör täckas genom anvisande av ett anslag på tUläggsslat I lill riksstaten för iimevarande budgetår.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

alt lill Bidrag till Svenska riksteatern på tilläggsstal I för budget­året 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 3 360 000 kr.

D. Skolväsendet

[3] Dia. Utveckling av studielämplighetsprov. I propositionen (1972: 84, UbU 1972: 31, rskr 1972: 240) angående gymnasieskolans kompe­tensvärde m. m. räknade jag med att det bör bli möjligt att låta nya be­hörighets- och urvalsregler träda i kraft omkring mitten av 1970-talet. I detla sammanhang anförde jag även att del är nödvändigt med en fast gmnd för det fortsatta utredningsarbetet, som måsle ske. Della gäller så­väl arbetet med de särskilda förkunskapskraven som den slutliga utform­ningen av urvalsreglerna, i vilket bl. a. måste ingå en slutlig utprovning av studielämplighetsprovet. Genom beslut av Kungl. Maj:t den 30 juni 1972 uppdrogs åt skolöverstyrelsen att efter samråd med universitets­kanslersämbetet och de sakkunniga för fortsatt utredningsarbete om gymnasieskolans kompetensvärde (kompetenskomnuttén) och med iakt­tagande av vad departementschefen anfört utveckla ett studielämpUg-hetsprov samt under hänsynstagande tUl i direktiven tiU de sakkunniga angiven tidsplan lägga fram förslag tUl erforderlig organisation för ett sådant prov. Skolöverstyrelsen bör under iimevarande budgetår erhåUa etl belopp av 900 000 kr. för att utveckla elt studielämplighetsprov. Med-

Prop. 1972:130

36

len bör anvisas under ett nytt anslag på tilläggsstat till riksstaten för bud­getåret 1972/73.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tiU UtveckUng av studielämplighetsprov på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 900 000 kr.

[4] D 8. Bidrag till Svensk undervisning i utlandet m.m. I riksstaten för innevarande budgetår har under denna mbrik uppförts ett reserva­tionsanslag av 5 535 000 kr.

Skolöverstyrelsen

De statiiga bidragen till svensk undervisning i utlandet redovisades t. o. m. budgetåret 1971/72 som en särskild anslagspost under förslagsan­slaget Bidrag till driften av gmndskolor m. m. Budgetåret 1972/73 över­fördes de under detma anslagspost redovisade medlen tUl ett nytt, re­servationsvis betecknat anslag Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. Detta belopp innefattade dock inte medel för bestridande av pen­sionsavgifter. För läckande av dessa kostnader erfordras ytteriigare 620 000 kr. för budgetåret 1972/73.

Föredraganden

Anslaget bör räknas upp med 600 000 kr. för budgetåret 1972/73.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

alt tUl Bidrag till svensk undervisning i utlandet in. m. på tillaggs-stat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reserva­tionsanslag av 600 000 kr.

[5] D 31. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Statsbi­drag till byggnadsarbeten för grundskolan utgår tUl kommun enligt kun­görelsen (1957: 318) om statsbidrag till byggnadsarbeten inom det all­männa skolväsendet (omtryckt 1962: 479, ändrad senast 1971: 1273). För permanenta skollokaler bestäms bidragsunderlaget med utgångs-pimkt i ett grundbelopp av 900 kr. per kvadratmeter netlogolvyta. Grund­beloppet omräknas med hänsyn till dels den förändring av byggnads­kostnadsindex som inträtt under tiden från den 1 januari 1956 till den 1 januari det år då statsbidragsbeslutet meddelas, dels bostadsstyrelsens ortsindex. Bidragsprocenten är beroende av ifrågavarande kommuns eko­nomiska förhåUanden och varierar meUan 35 och 45 % av bidragsun­derlaget. Beslut om statsbidrag meddelas av skolöverstyrelsen (SÖ).

Enligt kungörelsen (1958: 480) om statsbidrag tUl byggnadsarbeten vid folkhögskolor (ändrad senast 1969:111) kan statsbidragsberättigad folkhögskola få bidrag tUl kostnaderna för anskaffande av permanenta

Prop. 1972:130

37

skollokaler. Bidragsunderlaget beräknas på samma sätt som för grund­skolan. Statsbidrag utgår med högst 75 % av bidragsunderlaget. Beslut om statsbidrag meddelas av SÖ.

Till anskaffande av lokaler för lantbruksskolan utgår statsbidrag till huvudman enligt kungörelsen (1961: 405) om statsbidrag tUl byggnads­arbeten vid lantbrukels yrkesskolor (ändrad senast 1971: 155). Bidrags­underlaget bestäms i varje särskilt fall på grundval av de beräknade kost­nadema, dock högst det på grundval av lokalernas nettogolvyta beräk­nade beloppet. Statsbidrag utgår med hälften av eller, om särskilda skäl finns lUl högre bidrag, med tre fjärdedelar av bidragsunderlaget. Beslut om statsbidrag meddelas av Kungl. Maj:t.

Skolöverstyrelsen

Skolöverstyrelsen (SÖ) har med skrivelse den 8 december 1971 över­lämnat en av skolstyrelsen i Kristianstad gjord ansökan om samordning vid planering av gymnastiklokaler avsedda för grundskola, folkhögskola och lantbruksskola i Önnestad.

SÖ har därvid hemställt att Kungl. Maj:t måtte bemyndiga SÖ att be­sluta om statsbidrag till gemensamma gyrrmastiklokaler, vUka kommer att ägas av Kristianstads kommun, vid ovannämnda skolor.

SÖ har vidare föreslagit

dels att folkhögskolans och lantbruksskolans lokalbehov för gymna­stik inräknas i de av Kristianstads kommun beslutade gymnastikloka­lerna för gmndskola i Önnestad trots att huvudmännen för de båda ti­digare nämnda skolorna inte kommer att äga och förvalta anlägg­ningen,

dels att bidragsunderlaget beräknas enligt bestämmelserna i kungö­relsen (1957: 318) om statsbidrag till byggnadsarbeten inom det all­männa skolväsendet, kungörelsen (1958: 480) om statsbidrag tUl bygg­nadsarbeten vid folkhögskolor samt kungörelsen (1961: 405) om stats­bidrag till byggnadsarbeten vid lantbrukets yrkesskolor. Som gmnd för beräknat bidragsunderlag skall ligga resp. skolas planerade utnyttjande av de gemensamma gymnastiklokalerna,

dels atl statsbidraget utbetalas tUl resp. huvudman samt att villkor för utbetalning bör vara att avtal slutits mellan kommunen och huvud­männen för folkhögskolan och lanlbmksskolan angående nyttjanderät-ten.

Föredraganden

Jag finner den av skolöverstyrelsen skisserade samordningen av gym­nastiklokaler avsedda för gnmdskola, folkhögskola och lantbmksskola i Önnestad, Kristianstads kommun, lämpUg. I enlighet med de bestäm­melser som gäller för de fall då landstingskommun avtalar med primär­kommun att förlägga särskoleklasser till skolanläggning för gmndskola

Prop. 1972:130

38

bör statsbidraget ulgå enligt reglerna för gmndskolan och hela anlägg­ningen vara prunärkommunens egendom. Statsbidrag bör dock kunna utgå med 45 */o av bidragsunderlaget, då folkhögskolan och lanlbmks­skolan beräknas svara för mer än hälften av gymnastiklokalernas ut­nyttjande.

Jag hemstäUer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att bemyndiga Kungl. Maj:t att i överensstämmelse med av mig givna riktlinjer meddela bestämmelser om statsbidrag för skol­byggnad i Önnestad, Kristianstads kommun, som avses för både gmndskola, folkhögskola och lantbmksskola.

E. Högre utbildning och forskning

[6] E 23. Tekniska fakulteterna m.m. Driftkostnader. I riksstaten för innevarande budgetår är förevarande reservationsanslag uppfört med ett belopp av 50,9 milj. kr. Av beloppet disponerar högskolan i Luleå 770 000 kr.

Vid min anmälan av prop. 1972: 37 angående högre teknisk utbild­ning och forskning i Luleå redovisade jag min avsikt att hemställa att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att för den geoteknologiska utbild­ningen i Luleå på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ytterligare 300 000 kr. under förevarande reservationsanslag. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Tekniska fakulteterna m. m.: Driftkostnader på tilläggs­stat I tiU riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reserva­tionsanslag av 300 000 kr.

[7] E 44. Extra utgifter vid universiteten m. m. I riksstaten för inne­varande budgetår är uppfört ett reservationsanslag av 1 015 000 kr. till extra utgifter vid universiteten m. m. Av anslaget disponerar Kungl. Maj:t 540 000 kr, under en särskild anslagspost. Vid utgången av bud­getåret 1971/72 fanns på anslagsposten en reservation av 539 000 kr.

Universitetskanslersämbetet hemsläUde i maj 1972 tillsammans med arbetsmarknadsstyrelsen om vissa åtgärder i anledning av en beräknad mmsknuig av antalet extra lärartjänster m. m. vid universitetens filo­sofiska fakulteter. Det minskade antalet lärartjänster är en följd av att tUldebmgen av lärarkrafter baserats på ett lägre antal studerande än föregående budgetår,

I anledning av dessa framställningar medgav Kungl. Maj:t genom be­slut den 2 juni 1972 bl. a. att högst 200 extra stipendier för forskarut-bildnmg fick utgå tills vidare under budgetåret 1972/73 i enlighet med vad i en tUl beslutet fogad promemoria närmare angavs. Kungl. Maj:t anvisade för bestridande av kostnader för ändamålet högst 750 000 kr.

Prop. 1972:130

39

att förskottsvis utgå från den i reservationsanslaget Extra utgifter vid universitet och högskolor ingående anslagsposten Till Kungl. Maj:ts disposition, vilket belopp beräknades motsvara kostnaderna för stipen­dierna fram tUl den tidpunkt då riksdagen kunde ta ställning till erfor­derlig medelsanvisning för ändamålet under innevarande budgetår. Vi­dare föreskrev Kungl. Maj:t att universitetskanslersämbetet skulle se­nast den 1 oktober 1972 tUl utbUdningsdepartementet redovisa antalet utdelade extra stipendier samt de beräknade kostnaderna för dessa bud­getåret 1972/73.

Universitetskanslersämbelet redovisade i skrivelse den 29 september 1972 att sammanlagt 126 exlra stipendier utdelats. Kostnaderna härför under budgetåret beräknas av ämbetet tUl 1 309 400 kr.

Kostnaderna för de extra stipendierna bör belasta förevarande an­slag, som därvid måste förstärkas med ett belopp motsvarande de be­räknade kostnaderna för extra stipendier, dvs. med 1,3 mUj. kr.

Det bör anmälas för riksdagen att Kungl. Maj:t i nämnda beslut den 2 juni 1972 medgav dels att universitetskanslersämbetet för innevarande budgetår för bl. a. utvecklingsarbete och försöksverksamhet får tilldela lärarkrafter i sådan omfattning att fortsatt anställning kan beredas in­nehavare av 50 exlra tjänster som universitetslektor (motsvarande), dels att ämbetet innevarande budgetår för pedagogiska uppgifter i anslut­ning till höstterminens början fick tUldela lärarkrafter i sådan omfatt­ning att fortsatt anställning under två månader kunde beredas 100 lärare, assistenter och amanuenser vid de filosofiska fakulteterna, vilkas förordnanden icke kunnat förlängas för lid efter den 30 juni 1972. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tUl Extra utgifter vid universiteten m. m. på tilläggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 1 300 000 kr.

[8] E 59. Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m.

I riksstaten för innevarande budgetår är under denna anslagsrubrik upp­fört ett reservationsanslag av 72 milj, kr. Av beloppet disponerar enligt regleringsbrev byggnadsstyrelsen och tekniska högskolans i Stockholm byggnadskommitté 21,5 mUj, kr, enligt en särskild inredningsplan och utmslningsnämnden för universitet och högskolor 50,4 milj. kr. enligt en SärskUd utrustningsplan (jfr prop. 1972: 28 s. 29 och 32).

Byggnadsslyrelsen och utrustningsnämnden har lagt fram förslag om nya och ändrade kostnadsramar för vissa inrednings- och utrustnings­objekt. För de förslag till nya och ändrade ramar som med hänsyn till föreliggande tidsplaner nu bör behandlas kommer jag i det följande att lämna en kortfattad redogörelse. Tidigare denna dag har jag anmält förslag till kostnadsram som har anknytning till etl tidigarelagt bygg­nadsobjekt.

Prop. 1972:130

40

Stockholm

Ombyggnad för odontologiska fakulteten. Statsmakterna beslöt år 1970 (prop. 1970: 122, SU 1970: 135, rskr 1970: 309) att tandläkamt-bUdningen i de nuvarande lokalerna vid HoUändargatan skall fortsätta under en övergångsperiod med ett tUls vidare oförändrat intag av 100 studerande per år. För att verksamheten skaU kunna fortsätta i lokaler­na uppdrog Kungl. Maj:t den 30 juni 1972 åt byggnadsstyrelsen atl byg­ga om dessa inom en kostnadsram av 2 850 000 kr. i prisläget den 1 april 1971.1 mredningsplanen finns för ändamålet uppförd en kostnads­ram av 425 000 kr. Styrelsen föreslår nu att ramen höjs tUl 550 000 kr.

Inspicient- och ljudanläggning för Operan. Operans inspicient- och ljudanläggning är starkt nedsliten, vilket medför avsevärda ekonomiska och tekniska olägenheter. Med anledning av en skrivelse från Kungl. teaterns aktiebolag uppdrog Kungl. Maj:t den 19 maj 1972 åt utrust­ningsnämnden att anskaffa och installera en inspicientanläggning samt lämnade bemyndigande för nämnden att beställa utmstning för en ljud­anläggning för Operan, Utmslningsnämnden föreslår att en kostnads­ram av 2 376 000 kr. för nänmda ändamål förs upp i utrustningsplanen.

Föredraganden

För att inrednmg skall kunna anskaffas detta budgetår till de objekt som jag redogjort för i det föregående bör de i följande sammanställ­ning angivna kostnadsramarna i 1 000-tal kr. föras upp i inred­nings- och utrustningsplanerna.

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här be­handlade objekt får bestridas av tiUgängliga medel under förevarande anslag.

Objekt

Förordad ram

Kostnadsram

eller förordad

--------- 

ändring av ti-

Definitiv

digare ram

ram

Inredning

Stockholm

Ombyggnad för odonlologiska fakul­

teten

-f      125

Utrustning

Stockholm

Inspicient- och ljudanläggning för

Operan

2 376

550

2 376

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att godkänna vad jag har förordat i det föregående angående be­stridande av utgiftema för viss inredning och utmstning av lokaler vid universiteten m. m.

Prop. 1972:130

41

I. Internationellt-kulturellt samarbete

[9] I 7. Nordiska samarbetsprojekt m. m.

[10] I 12. Nordiska kulturfonden

Den nordiska verksamhetsbudgeten

Ar 1971 ingick de nordiska länderna ett avtal om nordiskt kulturellt samarbete, som efter ratifikation trädde i kraft den 1 januari 1972 (prop. 1971: 54, KrU 13, rskr 188). Fömtom att avtalet behandlar mål­sättningen för samarbetet innehåller det bestämmelser om samarbetets organisation och om en ordning med en gemensam nordisk verksam­hetsbudget. Nordiska ministerrådet beslöt vid ett möte den 13 december 1971 i princip hur budgetbehandling m. m. för verksamhetsbudgeten skulle utformas. (Jfr rapport till Nordisk Ministerråd fra Organisations-kommitléen for nordisk kulturell samarbeide. Nordisk udredningsserie 1971: 17, s. 11 och 42). Den nya ordningen avses bli tiUämpad i full utsträckning fr. o. m. budgetbehandlingen för verksamhetsåret 1974.

Budgetgången utgår från ett verksamhetsår som sammanfaller med kalenderåret. Den gemensamma budgetberedningen för år 1974 kommer att äga rum i huvudsak under tiden januarimars 1973. Under denna behandling kommer överläggningar med Nordiska rådet att äga mm. 1 slutet av mars kan ministerrådet väntas avge ett förslag tUl verksam­hetsbudget som sedan behandlas nationellt och föreläggs parlamenten under år 1973. Strax före årsskiftet 1973/74 fastställer ministerrådet slutUgt på grundval av parlamentens beslut 1974 års nordiska verksam-hetsbudget för kultursamarbetet.

En förkortad behandlingsprocedur enligt denna modell har bedrivits i år. Vid etl möte den 23 mars 1972 enades ministerrådet om ett förslag till verksamhetsbudget för år 1973, som slutar på ett belopp om 31 642 900 danska kronor.

Övriga frågor

Bidrag till Nordiska sommaruniversitetet har hittills delvis utgått i efterhand. För budgetåret 1972/73 har anvisats ett belopp om 188 000 kronor, vilket avser verksamheten under tiden 1 september 197131 augusti 1972. I Nordiska ministerrådets förslag för år 1973 upptas ett samlat anslag för sommaruniversitetet avseende verksamheten under detta år. Svenska landsavdelningen har i framställning begärt ett bidrag om 80 275 kronor för den mellanliggande tiden septemberdecember 1972.

Föredraganden

Den gemensamma verksamhetsbudget för kultursamarbetet som nu införs i enlighel med det nordiska kulturavtalet anser jag kommer att ge klara fördelar, bl. a. som ett instrument för en effektiv gemensam bedömning och prioritering.

Prop. 1972:130

42

Eftersom denna verksamhetsbudget utgår från ett verksamhetsår som sammanfaller med kalenderåret, måste i Sverige för de i detta sam­manhang aktuella anslagen vissa avsteg göras från den normala svenska budgetberedningsgången. Ministerrådets förslag i vad avser den svenska andelen av kostnaderna måste underställas riksdagen så att denna kan ta ställning innan verksamhetsbudgeten skall fastställas slutiigt. Med hänsyn till de särskilda omständigheterna bör förslaget kunna föreläggas riksdagen i särskUd proposition i början av april efter den för anslags-propositioner brukliga propositionstidens utgång. Då den nordiska verk­samhetsbudgeten utgår från kalenderår bör vidare de anslag som riks­dagen anvisar föras upp i riksstaten som reservationsanslag för att kun­na utnyttjas under det följande kalenderåret. Delta innebär som exem­pel att de anslag som riksdagen anvisar för dessa ändamål våren 1973 förs upp på riksstaten för 1973/74 men utnyttjas under kalenderåret 1974.

Viss särbehandling torde erfordras för att underlätta övergången till den nya ordningen. Så har för budgetåret 1972/73 för de aktuella nordiska anslagen anvisats medel som delvis avser tid efter den 1 januari 1973. Nordiska ministerrådet har i mars 1972 enats om ett förslag till nordisk verksamhetsbudget för år 1973. Innan ministerrådet i december fastställer 1973 års nordiska verksamhetsbudget måste medel för att täcka den svenska andelen begäras i proposition om tiUäggsstat tiU 1972/73 års riksstat. Medlen bör anvisas som reservationsanslag.

För vissa institutioner och organisationer kan särålgärder bli erforder­liga för att de skall komma i takt med den nordiska budgetordningen. Sålunda bör elt särskilt bidrag ges till svenska landsavdelningen av Nordiska sommamniversitetet för hösten 1972.

För att täcka de nämnda ändamålen, i vUka även Nordiska kulturfon­den ingår, beräknar jag, med utgångsptmkt i nu gällande regler för för­delning av kostnaderna mellan ländema och i vid tiden för ministerrå­dets förslag gällande valutakurser, ett samlat behov av 4 301 000 kronor. Medlen bör föras upp under reservationsanslaget 17 Nordiska sam­arbetsprojekt m. m. med 3 659 000 kronor och under reservations­anslaget I 12. Nordiska kulturfonden med 642 000 kronor. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att, med utgångspunkt i den nordiska verksamhetsbudget för år 1973 som Nordiska ministerrådet fastställer, slutiigt fördela medlen.

Med hänvisning tiU det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t före­slår riksdagen

att på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa

1.

tiU Nordiska samarbetsprojekt in. in. ett reservationsanslag om 3 659 000 kr., och

2.

till Nordiska kulturfonden ett reservationsanslag om 642 000 kr.

Prop. 1972:130

43

KAPITALBUDGETEN

II. 

Statens aUmänna fastighetsfond

[11] 15. Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål. I riksstaten för inne­varande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett investe­ringsanslag av 1 802 000 kr.

I sin anslagsframställning för budgetåret 1973/74 föreslår byggnads­styrelsen att 5,2 milj. kr. anvisas på tilläggsstat för innevarande bud­getår.

Upprustning av Operan, etapp I och 

II. 

Byggnads­styrelsen redovisade den 20 december 1971 ett byggnadsprogram för en långsiktig upprustning av Operan. Totalkostnaden härför beräknades tiU 70,2 milj. kr. i prisläget den 1 april 1971. Upprustningsplanen är uppdelad på nio etapper.

Genom beslut den 19 maj 1972 har Kungl. Maj:t uppdragit åt bygg­nadsstyrelsen att utföra projektering t. o. m. bygghandlingar av etapp I och 

II 

i nämnda upprustningsplan. Etapperna har kostnadsberäknats tiU 32 975 000 kr. i prisläget den 1 april 1971 och etapperna omfattar bl. a. ombyggnad av dekorverkstad och fjärrvärmeanslulning, omläggning av ventilationssystem, kostymmagasin, scenunderbyggnad, omklädningsrum och dagrum för scenarbetare, omläggning från likström till växelström, installation av personalhissar samt rum för balettledning och regissörer. I den beräknade kostnaden för etapperna ingår också inköpskostnader­na för ett hydrauliskt eller eldrivet scenundermaskineri samt ersättning för det f. n. manuellt drivna maskineriet. Byggnadsstyrelsen räknar med att arbetena kan påbörjas i juni 1973 och vara avslutade under sommaren 1976.

I den nämnda kostnadsramen är inräknade kostnaderna för Operans dekorverkstad med biutrymmen samt anslutning av Operahuset till Stockholms kommuns fjärrvärmenäl. Kungl. Maj:t uppdrog den 10 mars 1972 åt styrelsen att utföra dessa åtgärder inom en kostnadsram av tUlsammans 2,1 milj. kr. i prisläget den 1 aprU 1971. Byggnadsarbe­tena påbörjades i juni 1972.

Föredraganden

I gällande investeringsplan bör för upprustning av Operan, etapp I och 

II, 

föras upp en kostnadsram i prisläget den 1 april 1972 om 35 300 000 kr. Tidigare denna dag har jag anmält kostnadsramar för vissa tidigarelagda byggnadsarbeten för kulturändamål.

Med hänsyn härtiU bör för budgetåret 1972/73 utöver vad som tidi­gare beräknats ytterligare 3 milj. kr. anvisas under detta anslag. Jag hemstäUer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tUl Byggnadsarbeten för vissa kuliurändamål på tilläggsstat I tiU riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investerings­anslag av 3 000 000 kr.

Prop. 1972:130

44

[12] 17. Byggnadsarbeten vid universiteten m. m. I riksstaten för inne­varande budgetår har under denna anslagsmbrik anvisats etl inves­teringsanslag av 180 milj. kr. (prop. 1972: 28). Medelsreservationen vid budgetårets början uppgick tUl drygt 28 milj. kr. Någon medelsanvis­ning på tiUäggsstat beräknas f. n. inte bli erforderlig. Däremot bör ny­byggnader för högskolan i Luleå redovisas för riksdagen i detta sam­manhang.

Verksamheten vid högskolan i Luleå påbörjades höstterminen 1971, då 50 studerande togs in på den maskintekniska utbildningslinjen. En­ligt statsmakternas beslut skall intagningskapaciteten vid denna utbild­ningslinje öka till 200 vid full utbyggnad läsåret 1975/76 (prop. 1971: 59, UbU 1971: 17, rskr 1971: 174). Högskolan disponerar av Luleå kommun uppförda lokaler inom Porsöområdet om sammanlagt ca 4 000 m programyla exkl. kapprum, toaletter etc. Dessa lokaler skall övertas av staten tiU följd av ett av Kungl. Maj:t den 31 augusti 1972 godkänt avtal med Luleå kommun om mark för högre utbUdning m. m. i Luleå.

Byggnadsstyrelsen redovisade den 25 april 1972 förslagshandlingar för nybyggnad för institutionerna för maskinkonstmktion samt material-och bearbelningsteknik. Rumsytan uppgår tiU 11 820 m-, varav 7 500 m avser lokaler för institutionen för maskinkonstruktion. Byggnads­kostnaderna beräknas till 34 830 000 kr. i prisläget den 1 aprU 1972.

Kungl. Maj:t uppdrog den 30 juni 1972 åt byggnadsstyrelsen att ut­föra dels inom en kostnadsram av högst 20 475 000 kr. i prisläget den 1 april 1971 en etapp av nybyggnaderna för högskolan med en rums-yla av ca 7 500 m, dels inom en kostnadsram av 1,8 milj. kr. i samma prisläge de till nämnda etapp hörande försörjningsåtgärderna. Etappen beräknas kunna tas i bmk till höstterminen 1973. I gäUande investe­ringsplan har för denna elapp förts upp en preliminärt beräknad kost­nadsram av 20 milj. kr. i prisläget den 1 april 1971. Byggnadsstyrelsen föreslår att kostnadsramen höjs tiU 34 830 000 kr. för att byggnads­arbetena för den följande etappen av nybyggnaderna vilken bör kun­na tas i brak till höstterminen 1974 skall kunna påbörjas under in­nevarande budgetår.

Byggnadsstyrelsen föreslår vidare att den i investeringsplanen upp­förda kostnadsramen av 2 milj. kr. för övriga försörjningsåtgärder höjs till 6 milj. kr. I sistnämnda belopp ingår även anslutningsavgifter.

Föredraganden

Med hänvisning tUl vad jag redovisat i det föregående bör i gällande investeringsplan föras upp följande kostnadsramar i 1 000-tal kr. i prislägel den 1 april 1972.

Prop. 1972:130

45

Luleå

Försörj ningsåtgärder:

Anslutningsavgifter

1

Övriga åtgärder

J

Nybyggnader för högskolan

34 830

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här be­handlade objekt får bestridas av tiUgängliga medel under förevarande anslag. Jag har tidigare denna dag anmält kostnadsramar för vissa tidi­garelagda byggnadsarbeten vid universiteten.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att godkänna vad jag har förordat angående bestridande av ut­gifterna för vissa byggnadsarbeten vid universiteten m. m.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl. Höghet Kron­prinsen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

47

BUaga 7

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över jordbruksärenden, hållet inför Hans Kungl. Hög­het Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: slalsministem[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för jordbmksdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under jordbruksdepartementets handläggning som angår utgif­ter på tUläggsslat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

NIONDE HUVUDTITELN

G. Utbildning och forskning

[1] G14. Inredning och utrustning av lokaler vid jordbrukets högskolor

m. m. På riksstaten för innevarande budgetår har under denna anslags­rubrik anvisats ett reservationsanslag av 6,5 milj. kr. Av beloppet dis­ponerar byggnadsslyrelsen 2 350 000 kr. enligt en särskild inrednings­plan och utrustningsnämnden för universitet och högskolor 4 150 000 kr. enligt en särskild utmstningsplan.

Byggnadsstyrelsen har föreslagil nya och ändrade kostnadsramar för vissa inredningsobjekt. För de förslag till nya och ändrade kostnads­ramar som med hänsyn till föreliggande tidsplaner nu bör behandlas lämnar jag i det följande en kortfattad redogörelse.

Lantbrukshögskolan och veterinärhögskolan Ultuna

Undervisningshus och aula. Genom beslut den 8 oktober 1971 upp­drog Kungl. Maj:t åt byggnadsstyrelsen att utföra mbricerade objekt. Inflyttning beräknas ske vårterminen 1973. I gällande inredningsplan har upptagits en delram av 800 000 kr. Styrelsen föreslår en definitiv ram om 950 000 kr.

Mikrobiologi, om- och tillbyggnad. Kungl. Maj:t uppdrog den 19 maj 1972 åt byggnadsstyrelsen att utföra rubricerade objeki inom en kost­nadsram av 422 000 kr. i prisläget den 1 april 1971, Styrelsen föreslår att en definitiv ram för inredning om 50 000 kr. förs upp i inrednings­planen för innevarande budgetår.

Prop. 1972:130

48

Växtodling, mikroklimatstation m.m. Kungl. Maj:t uppdrog den 19 maj 1972 ål byggnadsstyrelsen att utföra ifrågavarande byggnad inom en kostnadsram av 714 000 kr. För inredning föreslås en definitiv ram om 45 000 kr.

Fårstallar, Lövsta. Byggnadsstyrelsen har i skrivelse den 26 september 1972 redovisat anbudshandluigar för nybyggnad av fårstallar vid Löv­sta. Kostnaderna för inredning uppskattas tiU 125 000 kr.

Alnarp

Trädgårdsvetenskap och landskapsplanering, instiiutions- och labo­ratoriebyggnad. I gällande inrednmgsplan har för detta objekt förts upp en delram av 1,1 milj. kr. Kungl. Maj:t har den 18 februari och den 19 maj 1972 uppdragit åt byggnadsslyrelsen att utföra rubricerade ny­byggnad och tillbyggnad av densamma inom en kostnadsram av sam­manlagt 10 525 000 kr. Inflyttning beräknas ske höstterminen 1973. Styrelsen föreslår en definitiv ram för inredning om 1,6 milj. kr., varav 1 150 000 kr. avser huvudbyggnaden och 450 000 kr. tillbyggnaden.

Alnarps trädgårdar, växthus. I gällande inredningsplan har tagits upp en definitiv ram om 75 000 kr. Ramen, som redovisades för riksdagen i prop. 1970: 1 (bU. 11), baseras på en uppskattnmg från år 1969 och styrelsen har nu fuimit den vara för låg. På grundval av hittUls inkom­na anbud beräknar styrelsen att en ramhöjning med 175 000 kr. tUl 250 000 kr. erfordras.

Departementschefen

För att inredning utan försening skall kunna anskaffas till de objekt som redovisas i det föregående bör de i följande sammanställning an­givna kostnadsramarna 1 000-tal kr. föras upp i inredningsplanen.

Inredningsobjekt

Förordad ram

Kostnadsram

eUer ändring

---------- 

av tidigare

Definitiv

ram

ram

Lanlbrukshögskolan och veterinär-högskolan

Ultuna

Undervisningshus och aula

-f 150

950

Mikrobiologi, om- och tillbyggnad

+   50

50

Växtodling, mikroklimatstation m.m.

+   45

45

Fårstallar, Lövsta

-t- 125

125

Alnarp

Trädgårdsvetenskap och landskaps­

planering, institutions- och labora­

toriebyggnad

-f   50

1 150

Trädgårdsvetenskap och landskaps­

planering, tUlbyggnad

-\- 450

450

Alnarps trädgårdar, växthus

-t- 175

250

Jag förordar att de ökade utgifter som hänger samman med här be­handlade objekt får bestridas av tUlgängliga medel under förevarande anslag.

Prop. 1972:130

49

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

alt godkänna vad jag har förordat i det föregående angående bestridande av utgifter för inredning av lokaler vid jordbru­kets högskolor m. m.

I. Diverse

[2] 12. Bidrag vid förlust på grand av naturkatastrof m. m. På rUcssta-ten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 1 000 kr. De under anslaget anvisade medlen står tUl Kungl. Maj:ts disposition för bidrag vid föriuster till följd av naturkatastrof.

Reservationen på anslaget är nu i det närmaste helt förbrukad. Med hänsyn tiU att medel enligt min mening ständigt bör finnas i beredskap för ifrågavarande ändamål hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. på

tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett

reservationsanslag av 1 000 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

II. 

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

[3] 18. Byggnadsarbeten vid jordbrakets högskolor m.m. På rikssta­ten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats etl investeringsanslag av 25 milj. kr. till byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor och andra institutioner, som har anknytning tUl forsknings-och försöksverksamhet inom jordbruksdepartementets område. Anslaget disponeras i enlighet med en investeringsplan, som upptar av riksdagen godkända kostnadsramar för de i planen ingående objekten.

Byggnadsstyrelsen hemställer dels att följande byggnadsobjekt tas upp med ändrade eller nya kostnadsramar, dels att på tUläggsslat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisas ett belopp av 13 milj. kr. un­der förevarande anslag.

Lantbrukshögskolan och veterinärhögskolan Ultuna

Markvetenskap, nybyggnad. Kungl. Maj:t uppdrog den 26 november 1971 åt byggnadsstyrelsen att ulföra ifrågavarande nybyggnad. I gäl­lande investeringsplan har objektet tagits upp med en kostnadsram motsvarande 11 150 000 kr. i prisläget den 1 aprU 1972. Av bl. a. grundläggningstekniska skäl har styrelsen låtit gräva ut en större del av källaren under byggnaden än vad som ursprungligen avsågs. De till­kommande byggnadskostnaderna beräknas tUl 800 000 kr.

Kraftfoderfabrik, Lövsta. För mbricerade objekt har för budgetåret 1972/73 tagits upp en kostnadsram av 2 770 000 kr. På gmnd av för­senad leverans av utmstnmg har styrelsen emeUertid fått vidkännas 4   Riksdagen 1972.1 saml. Nr 130

Prop. 1972:130

50

extra koslnader för objektet. Ramen bör höjas till 3 030 000 kr. i pris­läget den 1 april 1972. Höjningen innebär en ökning med ca 240 000 kr. utöver index.

Husdjursvetenskapligt centrum, nybyggnad. Kungl. Maj:t uppdrog den 18 febmari 1972 åt byggnadsstyrelsen att projektera nybyggnad av husdjursvetenskapligt centmm vid Ultuna och vissa djurstallar m. m. vid Kungsängen och Lövsta i Uppsala. I skrivelse den 18 juli 1972 har styrelsen redovisat kompletterade förslagshandlingar för nybyggnad av husdjursvetenskapligt centrum vid Ultuna. Kostnadema beräknas till 43 875 000 kr. i prisläget den 1 april 1972. Byggstart måste ske i de­cember 1972 för atl tidsplanen i samband med veterinärhögskolans om­lokalisering skall kunna hållas.

Fårstallar, Lövsta. I skrivelse den 26 september 1972 har byggnads­styrelsen redovisat anbudshandlingar för nybyggnad av fårstallar vid Lövsta. Kostnadema uppgår tUl 1,1 milj. kr. i prisläget den 1 april 1972.

Departementschefen

I skrivelse den 12 juni 1972 har byggnadsstyrelsen redovisat bygg­nadsprogram för bibliotek och bokdepå för lantbrukshögskolan och veterinärhögskolan vid Ultuna. Genom att iordningställa källamtrymme i nybyggnaden för markvetenskap kan en bokdepå förläggas dit. Jag har inget att erinra mot den föreslagna ökningen av kostnadsramen med 800 000 kr. tUl 11 950 000 kr. i prisläget den 1 aprU 1972. Jag har heller ingen erinran mot att kostnadsramen för kraftfoderfabriken vid Lövsta tas upp med 3 030 000 kr.

Inflyttning i nybyggnaden för husdjursvetenskapligt centmm i Ultuna beräknas ske lUl höstterminen 1974. För att tidsplanen skall kunna hål­las bör medel ställas tUl byggnadsstyrelsens förfogande redan innevaran­de budgetår. Jag har inget att erinra mot den föreslagna kostnadsberäk-nmgen om 43 875 000 kr. i prisläget den 1 april 1972. Objektet bör med denna ram tas upp i gäUande investeringsplan. I investeringsplanen bör också tas upp en kostnadsram på 1,1 mUj. kr. för fårstaUar vid Lövsta.

Med hänsyn till de tiUkommande byggnadsobjekten beräknar jag an­slagsbehovet för innevarande budgelår till 38 milj. kr., vilket innebär att 13 mUj. kr. bör anvisas på tUläggsslat.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

atl tiU Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. på till-läggsstat I tUl rUcsstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsanslag av 13 000 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets Övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten.

Ur protokoUet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

51

Bilaga S

HANDELSDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över handelsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: slalsministem[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för handelsdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler ärende under handelsdepartementets handläggning som angår utgifter på till-läggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

TIONDE HUVUDTITELN

B. Främjande av utrikeshandeln m. m.

[1] B 2. Handelssekreterare. Till delta ändamål har för innevarande budgetår anvisats elt reservationsanslag av 9 970 000 kr. (prop. 1972: 31, NU 1972: 27, rskr 1972: 187). Från anslaget bestrids utgifter för verksamheten vid de 19 svenska handelssekreterarkontor, som för när­varande fums i utiandet.

Vid min anmälan i prop. 1972: 31 (s. 20) av frågan om inrättande av Sveriges exportt-åd uttalade jag, att från handelskammarhåll kunde komma atl aktualiseras fråga om omvandling av handelskammare till handelssekreterarkontor. Jag förklarade mig beredd att mleda sådana överiäggnmgar med kamrar som så önskade och som arbetar på mark­nader där handelssekreterarverksamhet kan vara motiverad. Riksdagen lämnade detta uttalande utan ermran.

Med hänvisnmg tUl uttalandet har handelskamrarna i Wien, London och[REDACTED_EFTERNAMN] begärt överiäggningar. Som motiv för sin önskan att bli om­vandlade har de tre kamrama var för sig framhållit atl sannolikheten för ett större bortfall av kamrarnas svenska medlemmar i framtiden ökat. Detta medför uppenbara risker för att kamramas verksamhet

Prop. 1972:130

52

måste skäras ned så radikalt, att en god service tUl svenska exportföre­tag och utländska importörer av svenska varor skulle bli svår att upp­rätthålla.

Den svenska handelskammaren i Österrike grundades år 1953. Ar 1971 hade den 150 medlemmar i Sverige och 122 i verksamhetslandet. Kammarens verksamhet som serviceorgan för handeln mellan Sverige och Österrike och intresseorgan för sina medlemmar leds av en verk­stäUande direktör, som till sitt förfogande har två fast anställda hand­läggande tjänstemän, två statsstipendiater samt biträdespersonal.

Den svenska handelskammaren för Storbritannien grundades år 1906. Ar 1970 hade den 462 medlemmar i Sverige och 427 i verksamhets-landet. Kammarens verksamhel som serviceorgan för handeln mellan Sverige och Storbritannien och intresseorgan för sina medlemmar leds av en verkstäUande direktör, som till sitt förfogande har åtta fast anställda handläggande tjänstemän, tre statsstipendiater, lokalt anställ­da praktikanter samt biträdespersonal.

Den svensk-nederländska handelskammaren i[REDACTED_EFTERNAMN] gmndades år 1961. Ar 1971 hade den 141 medlemmar i Sverige och 168 i verksam­hetslandet. Kammarens verksamhet som serviceorgan för handeln mellan Sverige och Nederländerna och intresseorgan för sina medlemmar leds av en verkställande direktör, som tUl sitt förfogande har två anställda handläggande tjänstemän, två statsstipendiater, lokalt anställda prakti­kanter samt biträdespersonal.

Jag har efter analys av de marknader kamrarna arbetar på och efter samråd med Sveriges exportråd funnit att marknaderna är av sådan storlek och art att det finns behov av att även i fortsättningen upprätt­hålla en specialiserad kommersiell serviceverksamhet där. I förhand­lingar med kamrarna har jag därvid, med förbehåll för nödvändiga be­slut av Kungl. Maj:t och riksdagen nått enighet med kamrarna om att omvandla dem tUl handelssekreterarkontor från och med den 1 januari 1973. I vissa fall kan det befinnas lämpUgt att även i den nya organisa­tionsformen arbeta under handelskammarnamnet.

Omvandling av handelskamrama lUl handelssekreterarkontor beräk­nas för staten medföra en kostnad under innevarande budgetår som uppgår tUl för Wien 263 000 kr., varav 23 000 kr. för utrikeshandels­stipendier, för London 578 000 kr., varav 45 000 kr. för utrikeshan­delsstipendier och för[REDACTED_EFTERNAMN] 240 000 kr., varav 23 000 kr. för utrikes­handelsstipendier.

Vid beräkningen av statens koslnader har utgångspunkten varit, att den exportfrämjande verksamheten skall kunna bedrivas med oföränd­rad ambitionsnivå. Den sammanlagda kostnaden för verksamheten vid de tre kontoren under första halvåret 1973 bUr då 1 081 000 kr. Med hänsyn tUl den förbmkning av redan anslagna medel, som kan förut­ses, bör dock endast ytteriigare 900 000 kr. anvisas.

Prop. 1972:130

53

Under åberopande av det anförda hemstäUer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till  Handelssekreterare på  tiUäggsstat  I  till  riksstaten  för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 900 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

55

Bilaga 9

CIVILDEPARTEMENTET

Utdrag av protokollet över civiiärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för civildepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under civildepartementets handläggning som angår utgifter på tilläggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

TOLFTE HUVUDTITELN

A. Civildepartementet m. m.

[1] A 2. Kommittéer m. m. På riksstaten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslag av 4 mUj. kr. Med beaktande av en reservation på anslaget vid ingången av budget­året av 20 339 kr. fmns totalt 4 020 339 kr. disponibelt.

Under 1972 har kommittéverksamheten inom civildepartemenlets verksamhetsområde vidgats genom tillsättande av nya kommittéer. Med hänsjm härtUl och till de kostnadsuppgifter som nu föreligger bedöms det anvisade beloppet bli otUlräckligt. Belastningen kan för hela bud­getåret 1972/73 förväntas uppgå tUl omkring 5 milj. kr. Ett ytterligare medelsbehov föreligger således av 1 milj. kr.

Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

alt till Kommittéer m. m. på tilläggsstat I till riksstaten för bud­getåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 1 000 000 kr.

Prop, 1972:130

56

E. Kartväsendet

[2] E 1. Kartverket: Allmänna kartarbeten. Under denna anslagsrubrik har för finansiering av programmet Allmäima kartarbeten på riksstaten för budgetåret 1971/72 anvisats elt reservationsanslag av 27 521 000 kr. (prop. 1971: 1 bil. 14 s. 132, CU 1971: 7, rskr 1971: 35), avseende verksamhetsåret 1972.

Rikets aUmänna kartverk har i skrivelser den 1 december 1971 och den 14 september 1972 hemställt, att ytterUgare 1 mUj. kr. anvisas för att täcka avtalsenUgt ökade lönekostnader för programmet Allmänna kartarbeten.

Departementschefen Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att till Kartverket: Allmänna kartarbeten på tiUäggsstat I tiU riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsan­slag av 1 000 000 kr.

[3] E 2. Kartverket: Försvarsberedskap. Under denna anslagsmbrik har för finansiering av programmet Försvarsberedskap på riksstaten anvisats reservationsanslag av 909 000 kr. för budgetåret 1970/71 (prop. 1970:1 bU. 14 s. 90, SU 1970:12, rskr 1970: 12), avseende tiden 1.7.1970 31.12.1971 och 606 000 kr. för budgetåret 1971/72 (prop. 1971:1 bU. 14 s. 133, CV 1971:7, rskr 1971:35), avseende verksamhetsåret 1972.

Rikets allmänna kartverk har i skrivelser den 1 december 1971 och den 14 september 1972 hemställt, att ytterligare 42 000 kr. för budget­året 1970/71 och 45 000 kr. för budgetåret 1971/72 anvisas för att täcka avlalsenligt ökade lönekostnader för programmet Försvarsbered­skap.

Departementschefen

Jag hemstäUer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

alt till Kartverket: Försvarsberedskap på tilläggsstat I tUl riks­staten för budgetåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 87 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt bifaller Hans Kungl. Höghet Kron-prin sen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

57

Bilaga 10

INDUSTRIDEPARTEMENTET

utdrag av protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för industridepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler de ärenden under industridepartementets handläggning som angår utgifter på tilläggsstat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 och anför.

DRIFTBUDGETEN

TRETTONDE HUVUDTITELN A. Indnstridepartenientet m. m.

[1] A 3. Kommittéer m.m. På riksstaten för budgetåret 1972/73 har under denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av 4 350 000 kr. Vid mgången av budgetåret fanns på anslaget en reservation av 1 140 869 kr. Detla innebar att det vid budgetårets början fanns ett belopp av totalt 5 490 869 kr. disponibelt.

Undertiden den 1 juliden 30 september 1972 har utbetalats 1 112 051 kr. Det belopp som återstår av anslaget, 4 378 818 kr., koinmer inte att förslå för att läcka kostnaderna för utredningsverksamheten under inneva­rande budgetår. För återstoden av budgetåret har belastningen beräknats till 6,7 mUj. kr. Kostnadsökningen beror huvudsakligen på att ett antal nya utredningar med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndiganden tillkallats un­der våren 1972, samtidigt som flera tidigare tillkallade utredningar inten­sifierar sitt arbeie i syfte att under budgetåret kunna lägga fram förslag. Det ökade medelsbehovet uppgår alltså till (6,7 4,4) 2,3 milj. kr.

I enlighet med Kungl. Maj:ts förslag (prop. 1970: 33) antog riks­dagen den 11 mars 1970 (2LU 1970: 11, rskr 1970: 86) en lag (1970: 37) om reglering av förbmkningen av elektrisk kraft att gälla t. o. m. den 30 juni 1971. Med stöd av nämnda lag inrättades samma dag elt särskilt

Prop. 1972:130

58

organ statens elransoneringsnämnd för alt handha de administra­tiva uppgifterna i samband med regleringen. Kostnaderna härför avsågs bli förskotterade av statens vattenfallsverk med driftmedel, varför särskild medelsanvisning för ändamålet tills vidare inte erfordrades.

Enligt en av statens vattenfallsverk lämnad redovisning har kostna­dema för nämndens verksamhet under budgetåren 1969/70 och 1970/71 uppgått till sammanlagt 1 742 800 kr., varav 799 900 kr. for löner och arvoden till personal vid nämndens kansli, 836 300 kr. för annonser och telegram samt 65 700 kr. för trycksaker, reproduktion, datakörning, lokalhyra m. m. Vidare ingår bland kostnadema ersättning tUl nämn­dens ledamöter med 40 900 kr., vilken har utbetalats från förevarande anslag. Vattenfallsverkets utlägg för elransoneringsnämndens verksam­het belöper sig således till 1 701 900 kr.

Jag förordar atl kostnadema för elransoneringsnämndens verksamhet helt bestrids från trettonde huvudtitelns kommittéanslag. Anslaget bör därför räknas upp med (2,3 -t- 1,7) 4 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen

att tUl Kommittéer m. m. på tUläggsslat I tUl riksstaten för bud­getåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 4 000 000 kr.

E. Teknisk utveckling m. m.

[2] £ 19. Inredning av om- och tillbyggnad av Svenska institutet för konserveringsforskning. Något anslag för detta ändamål finns inte upp­taget i riksstaten för innevarande budgetår.

I enlighet med riksdagens beslut (prop. 1972: 54, NU 1972: 38, rskr 1972: 199) har Kungl. Maj:t den 7 juni 1972 uppdragU åt byggnadsslyrel­sen att utföra om- och tillbyggnad för Svenska institutet för konserverings­forskning i Göteborg med tillhörande försörjningsåtgärder inom en kost­nadsram av 4,6 milj. kr. inkl. kostnader för markförvärv. Byggnadsarbete­na beräknas kunna sättas i gång i november 1972 och vara avslutade i början av år 1974.

I samband med min redovisning av byggnadsobjektet i prop. 1972: 54 (s. 35) anmälde jag, att jag avsåg att återkomma till frågan om medel för inredning i annat sammanhang. Byggnadsstyrelsen har i samband med sin anslagsframställning för budgetåret 1973/74 framhållit att medel för anskaffande av inredning med hänsyn tiU tidplanen erfordras under innevarande budgetår. Styrelsen beräknar kostnaderna för inredningen tiU 575 000 kr. i prisläget den 1 april 1972.

Jag har ingen erinran mot den av byggnadsstyrelsen gjorda kostnads­beräkningen. Jag avser i annat sammanhang uppdra åt byggnadsstyrelsen att vid fastställandet av hyreskostnaderna för instUutet beakta även kost­naderna för inredningen, så att full kostnadstäckning erhålls för samtiiga

Prop. 1972:130

59

åtgärder vid om- och tillbyggnaden. Jag hemställer att Kungl. Maj:! före­slår riksdagen

att till Inredning av om- och tillbyggnad av Svenska institutet för konserveringsforskning på tilläggsstat I till riksstaten för bud­getåret 1972/73 anvisa ett reservationsanslag av 575 000 kr.

KAPITALBUDGETEN

I. STATENS AFFÄRSVERKSFONDER

E. Förenade fabriksverken

[3] 2. Finansiering av stirlingprojektet. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i riksstaten för budgetåret 1972/73.

I prop. 1972: 85 (s. 47) lämnades en redogörelse för förenade fabriks­verkens (FFV) medverkan i utvecklingen av stirlingmotorn. Kortfattat kan stirlingmotorn beskrivas som en energiomvandlare med extern, kon­tinuerlig förbränning, som ger motorn följande karaktäristiska egen­skaper: låg halt av skadliga avgaser, låg ljud- och vibralionsnivå samt låg bränsleförbrukning kombinerad med flerbränsleegenskaper, dvs. förmåga att utnyttja ett stort antal olika typer av bränslen.

I nämnda proposition framgick att FFV hade beräknat sitt medels­behov för projektet tUl 1415 milj. kr. i 1971 års penningvärde fr. o. m. den 1 juli 1971 tUl nästa stäUningstagande, som skall göras om några år. Vidare förutsattes att FFV skall erhåUa tillstånd att t. o. m. år 1973 teckna borgen för lån tiU KB UnUed Stirling (Sweden) AB och Co (United Stirling) för ca 25 mUj. kr. inkl. ränta. Denna borgen skall tecknas solidariskt med Kockums mekaniska verkstads AB (Kockum). Lånen är avsedda att läcka ca 50 % av United Stiriings utvecklingskost­nader under perioden.

Enligt beslut av 1972 års riksdag (prop. 1972: 85 bil. 10, NU 1972: 35, rskr 1972: 198) medgavs FFV rätt att solidariskt med Kockum teckna borgen för lån i Sveriges investeringsbank AB till United Stirling intUl ett belopp av 19 milj. kr.

Vidare anvisades på tiUäggsstat för budgetåret 1971/72 ett investe­ringsanslag av 5 250 000 kr. för bestridande av statens andel av stirling-projektets kostnader.

Förenade fabriksverken

FFV har i skrivelse den 22 seplember 1972 hemställt om ytterligare anslag för bestridande av statens andel av United Stirlings utvecklings­kostnader under budgetåret 1972/73. FFV hemställer vidare om rätt att tiUsammans med Kockum teckna solidarisk borgen för bolagets ytter­ligare upplåning i Sveriges investeringsbank AB. I skrivelsen och därtill hörande handlingar anför FFV i huvudsak följande.

Prop. 1972:130

60

Med utgångspunkt från behovet att finna lämpliga civila produkter som ersättning för den minskande produktionen av försvarsmateriel in­gick FFV i juni 1968 ett samarbetsavtal med Husqvarna Vapenfabrik AB (Husqvarna) och Kockum om vidareutveckling av en förbrännings­motor. Avtalet grundade sig på en omfattande analys av stirlingprojek­tet, för vUket möjlighet fanns alt teckna licens med N.V. Philips Gloei-lampenfabrieken (PhUips) i Eindhoven, Nederländerna. Analysen visa­de att detta projekt var intressant för FFV med hänsyn till bl. a. de kriterier på nya produkter som uppstäUts inom verket.

Samarbetet med Husqvama och Kockum organiserades i form av ett kommanditbolag, UnUed Stirling, som den 27 juni 1968 träffade ett licensavtal med PhUips. Eftersom utvecklingsarbetet primärt koncentre­rades på en stirlingmotor av storleksordning 200 hk, trädde Husqvarna inte in i bolaget utan erhöll i stället option på framtida inträde. Hus-qvarnas intresse var helt knutet till motorer av storlekar som passade Husqvarnas tillverkningsprogram och produktsortiment. Förhandlingar pågår om Husqvamas fortsatta stäUning i förhållande till United Stir­ling.

United Stirling påbörjade hösten 1968 sin verksamhet med målsätt­ningen att utveckla och konstruera sådana typer av stirlingmotorer som på kortast möjliga tid kan serietillverkas och marknadsföras till främst fordons- och båttUlverkare m. fl. inkl. United Stirlings ägare för deras SpecieUa behov. Praktiska prov har med positiva resultat utförts i buss, bålar och generaioraggregai.

Förutom motomtvecklingen har studier utförts av skUda tillämp­ningar av stirlingmotorn. Sålunda har United Stirling i samarbete med Volvo-Flygmotor AB påbörjat ett utvecklingsarbete av en ny typ av värmesystem för stirlingmotorn. Arbetet finansieras delvis av styrelsen för teknisk utveckling. På uppdrag av försvarets materielverk utvecklar United Stirling ett speciellt värmesystem för stirlingmotorer avsett för ubåtar.

FFV anför vidare att utvecklingsarbetet fortsätter planenligt. Under­lag för beslut om slutgiltig typutformning av 200 hk-motorn har tagits fram och detta beslut kommer att fattas under år 1972. Den fortsatta verksamheten kommer således tiUs vidare att koncentreras på utveck­ling av en 200 hk stirlingmotor. Arbetet med motorn är planerat att leda fram tiU serieproduktion i slutet av 1970-talet. En väsentlig beslutstid­punkt kan urskiljas, då beslut om förserietiUverkning skall fattas när resultat från utprovning av prototyper föreUgger. Därefter måste beslut fattas om och när serieproduktion skall startas.

Utvecklingsarbetet vid United Stirling har rönt ett ökande internatio­nellt intresse från motor- och fordonstillverkare. Detta understryks av att FORD Motor Company i Förenta staterna efter omfattande tek­niska och ekonomiska utredningar i juli 1972 tecknat kontrakt med

Prop. 1972:130

61

PhUips om dels utveckling av en personbilsmotor hos Philips, dels licens för exploatering av stirlingmotorer. F. n. finns följande företag förutom Philips som utvecklar stirlingmotorer, nämligen United Stirling, Ma-schinenfabrik Augsburg Niirnberg AG (MAN) tUlsammans med Moto-ren Werke Mannheim AG (MWM) och FORD. MAN/MWM förvärva­de liksom United Stirling licens år 1968. MAN/MWM bedriver en mUitärt inriktad stirlingmotomtveckling och har därmed ett annat mål än alt snabbt komma ut på marknaden. United StirUng bedöms ha en gynnsam konkurrenssituation genom det arbete som företaget hittills bedrivit. Nya lösningar medger betydande förenklingar och åtföljande kostnadsminskningar vid serieproduktion.

Delägarna i United Slirlmg anser det angeläget att tillföra bolaget ytterligare delägare med sakkunskap beträffande tillverkning och mark­nadsföring av tyngre motorer. Härigenom skulle också en minskning av den ekonomiska belastningen för nuvarande ägare kunna åstadkommas samtidigt med en riskspridning.

Under den senaste tiden har i den internationella debatten poängte­rats att tillgången på flytande fossila bränslen inom kort blir kritisk i relation till efterfrågan. Detta har ytterligare ökat intresset för energi­omvandlare med förbättrad verkningsgrad, dvs. lägre bränsleförbruk­ning.

Krav på motorer med mUjövänliga egenskaper tenderar att öka. Mot denna bakgmnd framstår stirlingmotorn med dess gynnsamma egen­skaper som ett attraktivt alternativ.

FFV har trots begränsade resurser genom egen satsning hittills kun­nat förvärva värdefull systemkunskap genom applikationsarbeten inom stirlingområdet. Denna kunskap har tUlämpats tUlsammans med United Stirling genom bl. a. leverans av stirlingelverk lill marinen för prov­ändamål. Arbetet har utförts på uppdrag av marinmaterielförvaltning-en. Även från annat håll har betydande intresse visats för stirlingelverk. Förhandlingar pågår f, n, med utiändska intressenter. Då efterfrågan för en sådan produkt kan bli synnerligen stor, anser FFV det vara väsentligt att kunna fortsätta med systemutvecklingsarbetet.

FFV ser här en möjlighet tUl en ny intressant produkt för både mUi­tära och civila marknader. FFV anser det nödvändigt att fördjupa sitt kunnande om för stirlingmotorn specifika komponenter och system­teknologi för att på gynnsammaste sätt kunna exploatera stirlingmoto­rer i systemsammanhang. Med hänsyn till svårigheterna alt med egna medel bestrida sådana kostnader har FFV ansett det angeläget att för budgetåret 1972/73 erforderliga medel ställs tUl förfogande utöver sats­ningen i United Stirling. För detta ändamål begär FFV 500 000 kr. för budgetåret 1972/73.

Med utgångspunkt i nuvarande ägarsituation beräknar FFV sin ande! av utvecklingskostnader och räntekostnader för lån i Sveriges investe-

Prop. 1972:130

62

ringsbank tUl 4,4 milj. kr. ulöver nämnda 500 000 kr. för FFV:s eget utvecklingsarbete. Beräkningarna grundar sig på förutsättningen att FFV får tillstånd att tillsammans med Kockum teckna solidarisk borgen för United Stirlings behov av upplåning under budgetåret 1972/73. Denna upplåning som avser att täcka 50 % av utvecklingskostnaderna beräknas uppgå tiU 7 milj. kr. utöver de 19 milj. kr. för vilka teckning av borgen tidigare medgivits. Av dessa 19 milj. kr. har United Stirling hittills utnyttjat 15,2 milj. kr.

Departementschefen

Jag har i prop. 1972: 85 gett en redovisning av FFV:s samarbete med Kockum i United Stirling för utveckling av den s. k. stirlingmotorn och betonat betydelsen av motorns speciella egenskaper för miljön och för ett flexibelt bränsleulnyttjande. Projektets storlek, risk och långsiktig-het motiverade behovet av kapital utan krav på omedelbar förräntning och amortering. Arbetet med motorn är planerat att leda fram tUl serie­produktion i slutet av 1970-talet. Dessförinnan skall beslut om förserie­tillverkning fattas när resultat från utprovning av prototyper föreligger. Uppföljningen av det hittUlsvarande arbetet och de presenterade pla­nerna för tiden fram tUl beslut om serietillverkning understryker nöd­vändigheten av att utvecklingsarbetet inte avbryts.

I prop. 1972: 85 redovisade jag att anslag för projektet för budget­året 1972/73 skulle tas upp i annat sammanhang. FFV beräknar statens andel av utvecklingskostnaderna i United Stirling tiU 4,4 milj. kr. under budgetåret 1972/73. Jag har inga invändningar mot beräkningen och förordar därför att FFV för ändamålet anvisas elt investeringsanslag av nämnda belopp, lills vidare utan krav på avskrivning. 1 enlighet med vad jag framhöll i prop. 1972: 85 bör de medel som FFV erhåUer för projektet lämnas till United Stirling som lUls vidare ränte- och amorte­ringsfria lån. FFV har vidare hemstäUt att 500 000 kr. skall anvisas för FFV:s tillämpningar av stirluigtekniken. Då underlag f. n. saknas för en närmare prövning härav anser jag att FFV bör tills vidare bestrida kost­naderna för delta utvecklingsarbete med verkets driflmedel.

För den del av slirlingprojektets finansiering som avses ske genom lån, bör staten genom FFV solidariskt teckna borgen tillsammans med Kockum för ytterligare 7 milj. kr. jämte ränta. TiUsammans med tidi­gare medgivna 19 mUj. kr. skuUe borgensbeloppet därmed uppgå till sammanlagt 26 milj. kr.

Under förutsättning av att nuvarande ägarsituation består skulle FFV:s kvarvarande medelsbehov för projektet fram till nästa besluts­tillfälle uppgå tUl omkring 5 milj. kr. Liksom FFV finner jag det emel­lertid angeläget att ägarkretsen utvidgas så att United Stirling tillförs sakkunskap om tiUverkning och marknadsföring av motorer. Därmed skuUe även den finansiella medverkan från de nuvarande delägarna

Prop. 1972:130

63

kunna hållas på en lägre nivå samtidigt som en riskspridning uppnås.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagen att

1.

bemyndiga Kungl. Maj:t att medge förenade fabriksverken att solidariskt med Kockums mekaniska verkstads AB teckna borgen för lån tUl KB United Stiriing (Sweden) AB &margin-right:8.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:40.0pt;margin-bottom:.0001pt;text-indent:-9.0pt'> 2.

tiU Finansiering av stirlingprojektet på tilläggsstat I till riks­staten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investeringsanslag av 4 400 000 kr.

F. Statens vattenfaUsverk

[4] 1. Kraftstationer m.m. På riksstaten för budgetåret 1972/73 har under denna rubrik anvisats ett investeringsanslag av 1 190 000 000 kr. EnUgt regleringsbrev den 7 juni 1972 får statens vattenfallsverk inte utan Kungl. Maj:ts medgivande belasta anslaget med högre belopp än 1106 000 000 kr.

Statens vattenfallsverk

I anslagsframställningen för budgetåret 1972/73 anmälde statens vattenfallsverk alt kostnaderna för kraftanläggningar hade ökat kraf­tigt imder de senaste åren. Verket redovisar nu i sin anslagsframställ­ning för budgetåret 1973/74 att denna utveckling har fortsatt och är särskUt markerad för värmekraftanläggningar. Prisema på komponen­ter tiU dessa visar således en kraftigt stigande tendens och personalkost­naderna ökar starkt som en följd av avtalsenliga förmånsförbättringar av olika slag. Härtill kommer ökade koslnader på grund av skärpta miljö-och säkerhetskrav. Det är enligt verket inle möjligt att kompensera de kostnadsökningar som det här är fråga om genom teknisk utveckling och rationaliseringar.

Enligt 1971 års anvisningar för myndigheternas anslagsframställ­ningar skulle utgifter som inte avsåg lönekostnader för egen personal beräknas med utgångspunkt från pris- och löneläget i juli 1971. På gmnd av de pris- och lönestegringar som har inträffat under budget­året 1971/72, har verket tvingats göra vissa förskjutningar och begräns­ningar i investeringsprogrammet, för vUka verket nu begär kompen­sation.

Det ökade medelsbehovet för budgetåret 1972/73 till följd av pris-och löneförändringar uppgår enligt verkets beräkningar tiU 74 milj. kr. De tre kärnkraftaggregaten i Ringhals och ombyggnaden av Mar-vikens kämkraftstation har utöver nämnda kostnadsökningar drabbats av fördyringar på gmnd av förseningar, oförutsedda byggnads- och

Prop. 1972:130

64

anläggningsarbeten samt ändringar som påkallats från säkerhets- eUer miljöskyddssynpunkt. Under innevarande budgelår behövs därför yt­terligare 97 milj. kr. för dessa anläggningar. Härtill kommer 10 milj. kr. för vattenkraflstationer, huvudsakligen avseende tillkommande ar­beten i Ritsem och Vittjärv.

Behovet av driftövervakningsanläggningar för övervakning och styr­ning av stamlinjenät, samköming och kraftproduktion i samband med att de stora kärnkraftaggregaten tas i drift, har visat sig större än vad verket tidigare har förutsatt. Verket begär ytterligare 10 milj. kr. för detta ändamål.

Vattenfallsverkets nuvarande utbyggnadsprogram innehåller bl. a. två gasturbinaggregat i Forsmark, vUkas storlek av överföringsskäl har begränsats till 40 MW. Dessa gasturbiner har bedömts nödvändiga för effektbalansen under budgetåret 1974/75 och för att under bygg­nadstiden i Forsmark tillgodose behovet av startkraft vid provdrift. Aggregaten ingår med 10,5 milj. kr. i investeringsramen för budget­året 1972/73. Beslutet att senarelägga utbyggnaden av det första käm-kraftaggregatet i Forsmark med ett år har medfört en motsvarande senareläggning av de båda gasturbinaggregaten. Bl. a. som ersättning för detta effektbortfall föreslår verket, att den befintliga gasturbinan­läggningen i HaUstavDc byggs ut med två aggregat om vardera 65 MW. Dessa kan färdigställas tUl budgetåret 1974/75 under förutsättning att verket erhåller ett begynnelseanslag av 8 mUj. kr. under innevarande budgetår.

Genom beslut den 16 juni 1972 erhöll valtenfallsverket Kungl. Maj:ts tillstånd att ingå i ett aktiebolag AB Kämkraftutbildning för utbildning av driftpersonal vid kärnkraftstationer. För anskaffning av en simulatoranläggning behövs ett kapitaltUlskott av 2 milj. kr. från verket utöver förutsatt upplåning på den allmänna kapitalmarknaden. Däremot har det tidigare anmälda behovet av kapitaltillskott till Brå-vallakraft AB och Fyriskraft AB minskat med sammanlagt 7 milj. kr., sedan förhandhngama om extem upplåning för dessa bolag slutförts.

I samband med beräkningama av verkels anslagsbehov har vatten­fallsverket också gjort en översyn av sina arbets- och betalningsplaner. Det har därvid visat sig möjligt att göra sådana jämkningar i planerna att ett belopp av storleksordningen 50 mUj. kr. kan föras över tUl bud­getåret 1973/74. Vattenfallsverkets behov av lUläggsanslag för budget­året 1972/73 stannar därmed vid (74-f 97-MO+lO10,5-f8-F27 48,5) 135 mUj. kr.

Statens vattenfallsverk träffade i januari 1972 avtal med numera Westinghouse Electric Nuclear Energy Systems Europé, Inc. (USA) FUial (Westinghouse), ett dotterbolag till Westinghouse Electric Corpora-

i MV (megawatt) = 1 000 kilowatt

Prop. 1972:130

tion i Pennsylvania, USA, om leverans under moderbolagets garanti av reaktomtmstningen tUl det tredje kämkraftaggregatet i Ringhals (Ring­hals 3). MeUan parterna träffades samtidigt avtal om option för köp av motsvarande utrustning för ett fjärde aggregat (Ringhals 4), Optio­nen utövades i juni 1972, dock med rätt för vattenfaUsverket att häva kontraktet före den 1 augusti 1973, Ringhals 3 planeras bli taget i drift den 1 december 1977 och Ringhals 4 den 1 juU 1979,

Det avtalade priset på leveransema från Westinghouse har uttryckts i ett flertal valutor och skall erläggas genom en serie betalningar. Dessa inleddes i januari 1972 för Ringhals 3 och sker i samma takt som kost­nader uppkommer hos leverantören fram tUl det att leveransen har fullgjorts. EnUgt avtalen kommer en mycket stor del av beställning­ama att placeras i Sverige och en mindre del hos utländska underleveran­törer.

I samband med leveranser av ifrågavarande slag kan lån erhåUas på förhållandevis förmånliga vUlkor i bankinstitut som är knutna tUl le­veransemas urspmngsland. För att klarlägga möjlighetema tUl sådana lån för finansieringen av utländska leveranser tUl Ringhals 3 och 4 har vattenfaUsverket förhandlat med dels Export-Import Bank of United States (EXIMBANK) och Manufacturers Hanover Tmst Company (MHT) beträffande leveranser av amerikanskt urspmng, dels Société Générale de Banque (SGdB) beträffande leveranser av i huvudsak bel­giskt ursprung.

Leveransema av amerikanskt ursprung uppgår tUl ca 22,9 milj, US $ för Ringhals 3 och till ca 21,8 mUj, US $, inkl, beräknat indexpåslag, för Ringhals 4, EXIMBANK har erbjudit lån motsvarande 90 % av dessa leveranser. Hälften härav stäUs tiU förfogande av EXIMBANK och hälften av MHT genom EXIMBANK. Lån för Ringhals 3 skulle så­ledes utgå med 20 610 000 US $, eller ca 97 milj. kr., och för Rmg-hals 4 med 19 620 000 US $, eller ca 93 milj. kr., och utbetalas i takt med Ukvidema tUl Westinghouse. Lånen skall återbetalas med 20 lika stora halvårsrater med början sex månader efter det aggregaten tagits i drift, dock senast den 15 januari 1979 vad gäller lån för Ring­hals 3 och senast den 15 november 1980 vad gäller lån för Ringhals 4. Medelräntan för lånen, inkl. garantiavgifter och s. k. commitment fee på icke lyft del av lånen, uppgår tiU ca 6,7 % per år.

Leveransema av belgiskt urspmng belöper sig tiU ca 750 milj. helg. fr. för Ringhals 3 och tUl ca 713 milj. helg. fr., inkl. beräknat indexpåslag, för Ringhals 4. SGdB har erbjudit lån motsvarande 85 % av dessa leve­ranser och dämtöver 20 % av nämnda belopp för leveranser som inte har belgiskt urspnmg. Lån för Ringhals 3 skulle således utgå med 787,5 milj. helg. fr., eller ca 85 milj. kr., och för Ringhals 4 med ca 750 milj. helg. fr., eller ca 80 milj. kr., och utbetalas i takt med Ukvidema till Westinghouse, dock först sedan verket eriagt viss del av konlraktssum-

5   Riksdagen 1972.1 saml. Nr 130

Prop. 1972:130

66

man. Lånet skall återbetalas med 20 Uka stora halvårsrater med början sex månader efter det aggregaten tagits i drift, dock senast den 31 de­cember 1978 vad gäUer lån för Ringhals 3 och senast den 31 juli 1980 vad gäller lån för Ringhals 4. Medelräntan för lånet, inkl. garantiavgif­ter, commitment fee m. fl. avgifter, uppgår tiU ca 6,7 % per år.

En upplåning i utiandet enligt dessa riktiinjer har flera fördelar. Be­talningarna tUl utländska leverantörer kan genomföras utan sådana för­dyringar som en av gällande valutabestämmelser föranledd förskjutning i betalningsplanerna gentemot Westinghouse skulle medföra. Upplå­ningen ger också totalt sett lägre kostnader för Ringhalsprojektet och minskar anspråken på valuta. Med hänvisning härtUl har valtenfalls­verket i skrivelse den 16 oktober 1972 hemställt om medgivande att ta upp de offererade lånen.

Som framgår av den lämnade redogörelsen är inemot hälften av upp­låningen hänförlig till Ringhals 4. Förslag om utbyggnad av Ringhals kraftstation med ett fjärde kämkraftaggregat har lämnats i anslagsfram­stäUningen för budgetåret 1973/74, 1 avtalen med berörda bankinstitut koinmer därför att intas en reservation med innebörd att överenskom­melsen såvitt avser Ringhals 4 gäller under förutsättning att 1973 års vårriksdag beslutar om utbyggnaden.

Med hänsyn tiU att lånen anknyter direkt tiU Ringhalsprojektet är det enligt vattenfallsverket naturligt att verket står som låntagare.

Som en följd av upplåningen koinmer vattenfallsverkets behov av ka­pitaltillskott att minska under de närmaste åren, jämfört med vad verket tidigare har angett i sina långtidsbedömningar. Lånebeloppen redovisas som en särskild post på investeringsstatens inkomstsida och som skuld i balansräkningen. Amorteringar av lånen finansieras med avskrivnings­medel inom vattenfallsverkets fond.

Remissyttrandena

Fullmäktige i riksgäldskontoret och riksrevisionsverket har avgelt yttranden över vattenf al Is verkets framställning om upplåning i utlandet.

Fullmäktige i riksgäldskontoret har inte funnit anledning alt ifråga­sätta lämpligheten av kreditarrangemanget och tillstyrker därför att lå­nen får tas upp. Fullmäktige erinrar emellertid om att all statlig upp­låning enligt praxis sedan lång tid tillbaka sker genom riksgäldskontorets försorg och redovisas som en del av statsskulden. Avsteg från denna princip bör därför inte göras utan mycket starka skäl. Även om det i detta fall torde vara lämpligast att vattenfaUsverket sluter låneavtalen för statens räkning, bör enligt fullmäktiges uppfattning lånen tas upp som en del av statsskulden och förräntas över riksgäldsfondens stat. I lånekontrakten bör därför tas in en klausul som ger verket rätt att föra över låneskulden till riksgäldskontoret.

Prop. 1972:130

67

Även riksrevisionsverket hänvisar till gällande praxis beträffande upp­låning för statens räkning och anser att den föreslagna upplåningen och därmed sammanhängande transaktioner bör redovisas på riksgäldsfon­den. Detta bör emellertid inte hindra, atl vattenfaUsverket formeUt står som låntagare.

Departementsch ef en

I sin anslagsframställning för budgetåret 1973/74 har statens vatten­fallsverk också anmält behov av medel på tUläggsslat till riksstaten för budgetåret 1972/73. Verket hänvisar därvid dels tUl de pris- och löne­stegringar som har inträffat sedan föregående beräkningstUlfälle, dels till ofömtsedda kostnadsökningar på gmnd av skärpta krav från miljö­skydds- och säkerhetssynpunkt och tillkommande byggnads- och an­läggningsarbeten, särskilt vad gäller pågående utbyggnader i Ringhals och ombyggnaden av kärnkraftstationen i Marviken. Verket föreslår ock­så viss utökning av det tidigare fastställda investeringsprogrammet.

Enligt vattenfallsverkets beräkningar har medelsbehovet för inne­varande budgetår ökat tUl sammanlagt 1 304,4 milj. kr., vUket över­stiger den av Kungl. Maj:t föreskrivna investeringsramen med 183,5 milj. kr. Verket har emellertid funnit det möjligt att genom omdispone­ringar i arbets- och belalningsplaner skjuta upp vissa utbetalningar till budgetåret 1973/74. Behovet av tilläggsanslag har härigenom kunnat begränsas till 135 milj. kr.

Jag godtar beräkningen av kostnaderna för det tidigare beslutade in­vesteringsprogrammet och förordar att erforderliga medel ställs till vat­tenfallsverkets förfogande. Jag är däremot inte beredd att nu ta stäU­ning lill verkets förslag om anskaffning av anläggningar för driftöver­vakning, för vilka beräknats en medelsförbrukning av 15 mUj. kr. un­der innevarande år. Behovet härav får bedömas i samband med pröv­ningen av verkets anslagsframslällnmg för budgetåret 1973/74. Beträf­fande verkets begäran att få ta i anspråk 8 milj. kr. för utbyggnad av ytterligare två gasturbinaggregat i HaUstavik vUl jag erinra om, att dessa båda aggregat ingår i verkets projeklreserv, och att det enligt gäUande ordnmg (prop. 1972: 2 bU. 8, NU 1972: 1, rskr 1972: 14) an­kommer på Kungl. Maj:t att ta ställning till utnyttjandet av denna.

I enlighet med vad jag här har anfört bör investeringsanslaget tUl kraftstationer m. m. räknas upp med 123 milj. kr. inkl. sedvanlig reserv. Ringhals kraftstation byggs f. n. ut med tre kärnkraftaggregat. Ar­betena vid det tredje aggregatet har påbörjats i år, sedan riksdagen under våren anvisat medel för utbyggnaden (prop. 1972: 2 bil, 8, NU 1972: 1, rskr 1972: 14), Kraftförsörjningssituationen mot slutet av 1970-talet kräver ytterligare produktionstillskott, som enligt vattenfallsverket bäst tillgodoses med kärnkraft. Verket har därför i anslagsframställ­ningen för budgetåret 1973/74 föreslagit, att Ringhals kraftstation skall

Prop. 1972:130

68

byggas ut med elt fjärde aggregat. Anläggnmgskostnadema för aggre­gaten 3 och 4 uppgår enligt verket till sammanlagt ca 2 000 milj. kr.

Avtal om leverans av reaktomtmstning tUl Ringhals 3 och 4 har träffats med det amerikanska företaget Westmghouse, dock med rätt för verket att, såvitt gäUer aggregat 4, säga upp kontraktet före den 1 augusti 1973.

I samband med upphandlingen av aggregaten har vattenfallsverket också undersökt möjlighetema att finansiera viss del av leveranserna med lån hos utiändska bankinstitut, EnUgt fömtsättningarna för upp­görelsen med Westinghouse kommer drygt hälften av beställningarna att placeras hos svenska leverantörer, övriga beställningar avser huvud­sakligen material och tjänster från USA och Belgien, Verkets undersök­ningar har därför inriktats på upplåning i direkt anslutning lUl beställ­ningarna i dessa länder.

Undersökningarna har resulterat i erbjudanden om lån från Export-Import Bank och Manufacturers Hanover Tmst Company i USA samt Société Générale de Banque i Belgien enligt följande.

Ring­hals 3

Ring­hals 4

Summa

EXIMBANK-1-MHT, US 

$, ca 

(sv, kr,, ca

20 610000 97 000 000

19 620 000 93 000 000

40 230 000 190 000 000)

SGdB, 

belg.fr

,, 

ca (sv, kr,, ca

787 500 000 85 000 000

750 000 000 80 000 000

1537 500 000 165 000 000)

Lånen löper med fast ränta och utbetalas i takt med avtalade likvider tiU Westinghouse, Den sammanvägda räntekostnaden inkl, samtliga av­gifter uppgår tUl ca 6,7 % för båda lånen. Amortering av lånen sker halvårsvis under tio år med början sex månader efter det aggregaten tagits i drift.

Upplåning i utlandet gör det vidare möjligt för valtenfallsverket att planera betalningama gentemot de utiändska leverantörerna på sätt som utan att stå i strid med gällande svenska valutabestämmelser begränsar behovet av fördyrande leverantörskrediter. Värdet härav kan uppskattas tUl ca 6 mUj, kr,, efter avdrag för de räntevinster som upp­står hos verket vid ett långsammare betalningssätt. Jag vill framhålla, att verket har samrått med riksbanken i denna fråga och att banken i princip har godkänt verkets finansierings- och betalningsplaner.

Mot denna bakgrund har jag inte något att erinra mot att ifråga­varande leveranser finansieras genom upplåning i utiandet som vatten­fallsverket har föreslagil och förordar därför att lånen får tas upp.

Som både riksrevisionsverket och fullmäktige i riksgäldskontoret har framhållit i sina remissyttranden sker upplåning för statens räkning som regel genom riksgäldskontorets försorg. Praxis i detta avseende bör emellertid inte utesluta möjligheten att ta upp lån i annan ordning, om särskUda skäl härtill föreUgger. Den upplåning som det här är fråga om

Prop. 1972:130

69

awiker från statsupplånmg i traditionell menmg såtUlvida som lånen har direkt anknytning tUl ett leveransavtal. Detta talar enligt mm menmg för att uppgiften att träffa låneavtalen i detta fall bör anförtros den myndighet som i allt övrigt har att bevaka statens intressen i samband med ifrågavarande leveranser. Jag förordar således att Kungl, Maj:t in­hämtar riksdagens bemyndigande att medge vattenfallsverket att för svenska statens räknuig ta upp lån i utiandet för finansiermg av vissa leveranser av utiändskt ursprung tUl Ringhals kraftstation. Lånebeloppen beräknar jag tiU högst 40,3 milj. US $ och högst 1 537,5 mUj. belg. fr., vUket omräknat efter dagens valutakurser motsvarar sammanlagt ca 355 milj. kr. Lånen bör redovisas över statsskulden och investerings­beloppen som investeringsbemyndigande på vanligt sätt. Närmare be­stämmelser härom torde få meddelas av Kungl. Maj:t,

Vid beräkningen av lånebeloppen har jag också räknat med lån för finansieringen av leveranser som avser aggregat 4, Jag viU understryka, att detta inte innebär något ställningstagande tUl verkets förslag om fortsatt utbyggnad i Ringhals, Denna fråga bereds inom Kungl, Maj:ts kansli i samband med pågående budgetprövning. Jag har emeUertid er­farit, att den låneränta som tUlämpas av Export-Import Bank och som legat på oförändrad nivå sedan år 1966 f, n, är föremål för översyn. Med hänsyn härtiU bör vattenfallsverket enUgt min mening ges möjUg­het att redan nu teckna lån för svenska staten avseende de utiändska le­veranserna till Ringhals 4, under förutsättning att lånekontrakten kan sägas upp tUl den del de berör nämnda aggregat. Det torde få ankomma på Kungl, Maj:t att inom ramen för riksdagens bemyndigande faststäUa omfattningen av och vUlkoren för upplåningen.

Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen att

1.

i enlighet med vad jag har anfört i det föregående bemyncUga Kungl, Maj:t att medge vattenfallsverket att för svenska staten teckna lån om högst 40 300 000 US $ hos Export-Import Bank och hos Manufacturers Hanover Tmst Company i Förenta Staterna samt ett lån om högst 1 537 500 000 belg. fr, hos Société Générale de Banque i Belgien,

2.

tUl Kraftstationer m. m. på tiUäggsstat I till riksstaten för bud­getåret 1972/73 anvisa elt investeringsanslag av 123 000 000 kr.

II, 

STATENS ALLMANNA FASTIGHETSFOND

[5] 20. Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m.m. För budgetåret 1972/73 är på riksstaten imder denna mbrik uppfört ett investeringsan­slag av 1 000 kr. Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget en re­servation av 1 889 542 kr.

Frop. 1972:130

70

Byggnadsstyrelsen har i sin anslagsframstäUning för budgetåret 1973/ 74 beräknat medelsförbrukningen för de i investeringsplanen upptagna objekten tiU sammanlagt 4 085 000 kr. under innevarande budgetår. För om- och tUlbyggnad av Svenska institutet för konserveringsforskning i Göteborg, som jag nyss redogjort för under punkten 2, tar byggnads­styrelsen därvid upp 2,5 mUj, kr. Mot bakgrund av tidplanen för detta objekt hemställer styrelsen att 2 275 000 kr. anvisas under förevarande anslag på tUläggsslat för innevarande budgetår.

Departementschefen

I samband med min anmälan av om- och tiUbyggnaden av Svenska institutet för konserveringsforsknmg i prop. 1972: 54 (s. 35) anförde jag att frågan om behov av ytterligare medel under anslaget detta bud­getår fick tas upp, när medelsbehovet säkrare kunde bedömas. Jag god­tar byggnadsstyrelsens beräkning av medelsförbruknmgen för de i den fastställda investeringsplanen upptagna objekten. Det ytterligare medels­behovet beräknar jag tUl 2 195 000 kr.

Jag hemställer att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

att tiU Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. på tUläggs-stat I tUl riksstaten för budgetåret 1972/73 anvisa ett investe­ringsanslag av 2 195 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt bifaller Hans Kungl. Höghet Kron­prinsen-Regenten.

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

71

Bilaga 11

STATENS ALLMÄNNA FASTIGHETSFOND

utdrag av protokoUet över finansärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Kronprinsen-Regenten i statsrådet på Stockholms slott den 20 oktober 1972.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], ANDERS­SON,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LÖF­BERG,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Chefen för finansdepartementet, statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], anmäler fråga om medel för budgetåret 1972/73 tUl reparations- och underhållskostnader m.m. under karolinska sjukhusets delfond av statens allmänna fastig­hetsfond och anför.

[1] Reparations- och underhållskostnader m. m. under karolinska sjuk­husets delfond av statens allmänna fastighetsfond. Under posten tiU re­parations- och underhåUskostnader m. m. har för denna delfond i sta­ten för statens allmänna fastighetsfond för budgetåret 1972/73 beräk­nats 7 030 000 kr.

Direktionen för karolinska sjukhuset

I prop. 1971: 21 (bil. 21 s, 3) redovisades förslag tUl gränsdragning mellan underhåll, ombyggnad och komplettering samt invesleringar. Som en följd av denna gränsdragning bör fem byggnadsobjekt av upp­rustningskaraktär, vUka direktionen tidigare planerat utföra med medel från investeringsanslaget Utbyggande av karolinska sjukhuset, bekostas med medel från staten för sjukhusets delfond av statens allmänna fas­tighetsfond. För att det ordinarie underhåUet inte skaU eftersättas be­höver ytterligare 1,3 milj, kr, anvisas under posten till reparations- och underhållskostnader m, m, för dessa byggnadsobjekt. Medelsförbruk­ningen under investeringsanslaget minskar i motsvarande omfattning.

Departementschefen

För att de av direktionen redovisade upprustnmgsåtgärderna skall kunna utföras under innevarande budgetår bör ytterUgare medel anvi­sas tUl reparations- och underhållskostnader. Med beaktande även av behovet av medel för fortsatt spänningsomläggning inom värmekraft-

Prop. 1972:130

72

verket och för begränsade ändringsarbeten inom neurokirurgiska klini­kens operationsavdelning, för vUka ändamål direktionen planerat att ut­nyttja investeringsmedel, beräknar jag att sammanlagt ytterligare 1,8 milj. kr. behöver anvisas innevarande budgetår. Jag hemstäUer att Kungl, Maj:t föreslår riksdagen

att i staten för statens aUmänna fastighetsfond, karolinska sjuk­husets delfond, under posten Reparations- och underhålls­kostnader m, m, för budgetåret 1972/73 beräkna ett belopp av ytteriigare 1 800 000 kr.

Vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUt bifaller Hans Kungl, Höghet Kron­prinsen-Regenten,

Ur protokollet: Margit[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1972:130

73

Bilaga 12

Förteckning

över av KnngL Maj:t hos riksdagen i prop. 1972:130 begärda anslag på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret 1972/73

DRIFTBUDGETEN

A. Egentliga statsutgifter

IV. 

Försvarsdepartementet

H 10 FN-styrkors verksamhet utomlands, reservations­

anslag

12 800 000

H 11 Övervaknmgskontingenten i Korea, reservations­

anslag

900 000

V.  Socialdepartementet

G 5 Akademiska sjukhuset i Uppsala: Utrustning, re­

servationsanslag

256 000

VI. 

Kommunikationsdepartementet

A   2      Kommittéer m, m,, reservationsanslag

2 120 000

C   7      Kostnader för framslällnmg av körkort m, m.,

förslagsanslag

10 000 000

F 2 Ersättning tUl trafikföretag för drift av icke lön­

samma busslinjer, reservationsanslag, att avräknas

mot automobilskattemedlen

2 450 000

VII. Finansdepartementet

B 13       Inredning  av byggnader för statlig  förvaltning,

reservationsanslag

1 100 000

VIII. Utbildningsdepartementet

B 8 Bidrag till Operan och Dramatiska teatern, re­

servationsanslag

9 485 000

B   9       Bidrag tUl Svenska riksteatern, reservationsanslag     3 360 000

Dia Utveckling av studielämplighetsprov, reservations­

anslag

900 000

D   8      Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m.,

reservationsanslag

600 000

E 23 Tekniska fakultetema m. m.: Driftkoslnader, re­

servationsanslag

300 000

E 44 Extra utgifter vid universiteten m. m,, reserva­

tionsanslag

1 300 000

I 7 Nordiska samarbetsprojekt m, m., reservationsan­

slag

3 659 000

I   12       Nordiska kiUturfonden, reservationsanslag

642 000

IX. 

Jordbruksdepartementet

I    2       Bidrag vid förlust på gmnd av naturkatastrof

m, m,, reservationsanslag

1 000 000

Prop. 1972:130

74

X. 

Handelsdepartementet B    2       Handelssekreterare, reservationsanslag

XII. Civildepartementet

A   2      Kommittéer m. m., reservationsanslag E    1      Kartverket:  Allmänna kartarbeten,  reservations­anslag E   2       Karlverket: Försvarsberedskap, reservationsanslag

XIII. Industridepartementet

A   3      Kommittéer m. m., reservationsanslag E 19      Inredning av om- och lillbyggnad av Svenska in­stitutet för konserveringsforskning, reservations­anslag

Summa för driftbudgeten

900 000

1 000 000

1 000 000 87 000

4 000 000

575 000 58 434 000

KAPITALBUDGETEN

Kapitalinvestering

12

15

I. Statens affärsverksfonder

A. Postverket

Posthus m. m.

£. Förenade fabriksverken

Finansiering av stirlingprojektet

F. Statens vattenfallsverk

Kraftstationer m. m.

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

Justitiedepartementet:

Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården

Socialdepartementet: Uppförande av ett personalbostadshus för karo­linska sjukhuset

Finansdepartementet: Byggnadsarbeten för statlig förvaltning

Utbildningsdepartementet: Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål

53 000 000

4 400 000

123 000 000

1 000 000

834 000

20 000 000

3 000 000

Jordbruksdepartementet: 18      Byggnadsarbeten vid jordbmkets högskolor m. m.

Industridepartementet: 20      Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m.

13 000 000

2 195 000

Prop. 1972:130

75

VI. 

Fonden för statens aktier

Finansdepartementet: 1      Teckning av aktier i Företagskapital aktiebolag       12 120 000

Vn. Fonden för förlag till statsverket

Finansdepartementet:

1       Vissa projekteringskostnader

45 000 000

IX. 

Diverse kapitalfonder

Kommunikationsdepartementet:

3      Sjöfartsverkets fond: Sjöfartsmateriel m. m.

7 900 000

Summa för kapitalbudgeten 285 449 000

Prop. 1972:130

77

InnehåUsförteckning

Inledning      ...................................................... 

1

Justitiedepartementet Bil. 1   ................................. 

.... 

3

Polishus m. m................................................... 

.... 

3

Vissa byggnadsarbeten för kriminalvården............... 

.... 

5

Försvarsdepartementet BU. 2................................. 

.... 

7

FN-styrkors verksamhet utomlands ...................... 

7

Övervakningskontingenten i Korea ....................... 

8

Socialdepartementet Bil. 3..................................... 

.. 

11

Akademiska sjukhuset i Uppsala: Utrustning............ 

11

Uppförande av ett personalbostadshus för karolinska sjukhuset

12

Kommunikationsdepartementet Bil. 4 ....................... 

13

Kommittéer m, m............................................... 

.. 

13

Kostnader för framslällnmg av körkort m. m............. 

.. 

14

Ersättning tUl trafikföretag för drift av icke lönsamma busslinjer

14

Posthus m. m................................................... 

.. 

15

Sjöfartsmateriel m. m......................................... 

.. 

18

Finansdepartementet Bil. 5   .................................. 

.. 

21

Inredning av byggnader för statlig förvaltning ........ 

.. 

21

Skattebortfallsbidrag tUl kommunerna m. fl............. 

23

Byggnadsarbeten för statiig förvaltning ................. 

.. 

25

Teckning av aktier i Företagskapital aktiebolag........ 

.. 

29

Vissa projekteringskostnader............................... 

.. 

30

Utbildningsdepartementet BU. 6   ........................... 

.. 

33

Bidrag till Operan och Dramatiska teatem............... 

.. 

33

Bidrag tiU Svenska riksteatern ............................ 

.. 

34

Utveckling av studielämpUghetsprov  ................... 

.. 

35

Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m......... 

.. 

36

Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. 

.. 

36

Tekniska fakulteterna m, m,: Driftkostnader ........... 

38

Extra utgifter vid universiteten m. m..................... 

.. 

38

Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m       

39

Nordiska samarbetsprojekt m. m........................... 

.. 

41

Nordiska kulturfonden    ..................................... 

.. 

41

Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål  ............. 

.. 

43

Byggnadsarbeten vid universiteten m. m................ 

.. 

44

Jordbruksdepartementet BU. 7 ............................... 

.. 

47

Inredning och utmstning av lokaler vid jordbmkets högskolor

m. m............................................................ 

47

Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m... 

.. 

49

Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m..... 

49

Handelsdepartementet BU. 8.................................. 

.. 

51

Handelssekreterare  .......................................... 

51

Civildepartementet BU. 9  ..................................... 

55

Kommittéer m. m............................................... 

55

Kartverket: Allmänna kartarbeten   ...................... 

56

Kartverket: Försvarsberedskap............................. 

56

Industridepartementet BU. 10    ............................. 

57

Kommittéer m. m............................................... 

57

Prop. 1972:130

78

Inredning av om- och tillbyggnad av Svenska institutet för kon­

serveringsforskning ......................................... 

58

Finansiering av stirlingprojektet   ......................... 

.. 

59

Kraftstationer m. m............................................ 

63

Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m.......... 

.. 

69

Statens allmänna fastighetsfond Bil. 11  .................. 

71

Reparations- och underhållskostnader m, m, under karolinska

sjukhusets delfond av statens allmänna fastighetsfond  

'71

Förteckning över av Kungl, Maj:t hos riksdagen i prop. 1972: 130 begärda anslag på tUläggsslat I till riksstaten för budgetåret

1972/73 Bil. 12   ............................................... 

73

MARCUS BOKTR.STOCKHOLM 1972     710536