Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Skr. 1984/85:67 Regeringens skrivelse 1984/85:67 

om utredning av vissa semesterfrågor;

beslutad den 25 oktober 1984.

Regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade uldrag av regeringsprolokoll.

På regeringens vägnar INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

ANNA-GRETA[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

Enligl regeringens mening bör frågan om inrättande av en semesieriöne-fond för närvarande inte bli föremål för ulredning och förslag på del sätt som förutsattes i etl tidigare riksdagsbeslut (SoU 1982/83: 4, rskr 18). På grund härav bör någon ny semesterkommitté inte heller tillsättas. Del fortsatta utredningsarbetet på semesterrältens område bör bedrivas dels i nära samarbete med delegationen för arbeislidsfrägor (DELFA) och dels i den till arbetsmarknadsdepartementet knutna beredningsgruppen för ar-betsrättsfrågor.

1    Riksdagen 1984/85. I saml. Nr 67

Skr. 1984/85:67

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET PROTOKOLL

vid regeringssammanlräde 1984-10-25

Närvarande: statsråden I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse om utredning av vissa semesterfrågor

1    1978 års semesterkommitté

Semesteriagen (1977: 480, ändrad senast 1982: 90) trädde i kraft den 1 januari 1978. I samband med lagens ikraftträdande tillsattes 1978 års se-meslerkommillé. Den fråga som stod i förgrunden för kommitténs arbete var inrättande av någon form av fondsystem för utbetalning av semester­lön.

I kommittédirektiven (Dir 1977:107) uttalades att kommittén först och främst skulle undersöka möjligheten alt införa ett begränsat fondsystem för semesterlön som tjänas in vid semesterlönegrundande frånvaro. Om ett sådani begränsat fondsystem föreslogs skulle kommittén även överväga i vad mån möjlighelerna all tjäna in semester vid frånvaro borde utvidgas. Vidare borde undersökas om det var möjligt att inom ramen för en begrän­sad fond lösa andra semeslerproblem, t. ex. intjänande av semester vid arbetslöshet, arbetsmarknadsutbildning m. m. Även möjligheterna att låta mililärljänstgöring och molsvarande vapenfri tjänst vara grund för semes-lerräll skulle övervägas i del sammanhanget. Skulle kommittén stanna för etl begränsat fondsystem borde man också undersöka möjligheten att inrätta en fond eller kassa för uppsamling av sparad semesteriön i samband med byte av anställning.

I kommittédirektiven berördes också den slörre frågan om inrättande av en semesterlönefond för all semesterlön. Departementschefen erinrade om alt den frågan hade stor principiell och praklisk räckvidd. En utgångspunkt för utredningsarbetet borde vara att en sådan ordning skulle övervägas endast i den mån de eftersträvade förbättringarna av semesterrättigheterna inte kunde uppnås på annat säll, l.ex. genom en garanterad lägsta semes­terlön, möjlighet alt bibehålla sparade semesterförmåner vid byte av an-

Skr. 1984/85:67

3

ställning eller möjlighet till ökad flexibilitet vid semestersparande. Om kommittén skulle finna att en allmän semesterlönefond behövdes, skulle man fömtsätlningslöst pröva hur den borde utformas.

I utredningsuppdraget till 1978 års semesterkommillé ingick också att överväga om bestämmelsen i 17 § punkten 2 semesterlagen om semester-lönegmndande frånvaro vid föräldraledighet borde justeras med hänsyn till att det har införts en rätt lill s.k. särskild föräldrapenning i föräldraförsäk­ringen. I direktiven togs vidare upp två frågor i vilka riksdagen tidigare (SoU 1976/77: 32, rskr 315) uttalat sig för fortsatt utredningsarbete. Det gällde dels frågan om ulformningen av ett förbud mol semeslerförläggning under uppsägningstid och dels frågan om särskilda semesterregler för personer med radiologiskt arbete. Kommittén skulle i det sammanhanget pröva om även underjordsarbetare som utsätts för joniserande strålning borde ges rält lill förlängd semester. Slutligen fick kommittén - också i anslutning till riksdagens uttalanden - ell allmänt uppdrag att följa den nya semesterlagens tillämpning i alla avseenden och att lägga fram de ändrings­förslag som bedömdes motiverade.

Den 1 oktober 1981 beslutade den dåvarande regeringen att arbetet i 1978 års semesterkommiffé skulle läggas ned. Kommittén hade då ännu inte avgivit någol betänkande. Regeringen hade gjort bedömningen att nya semesterreformer eller finansieringssystem inte rymdes inom de samhälls­ekonomiska ramar som då rådde. När kommittén inte ansetts kunna fort­sätta arbetel i dessa centrala delar hade regeringen beslutat om dess nedläggning.

2   Riksdagsbehandling m.m.

I en motion till riksdagen 1982 (mol. 1981/82: 557) begärdes att arbetel i den nedlagda semesterkommittén skulle åtempptas enligl tidigare direktiv. Motionärerna anförde att riksdagen hade uttalat sig för ytterligare utred­ning av vissa frågor som inte hade fått sin slutliga lösning genom 1977 ärs semesterlag.

Socialutskottet anförde följande (SoU 1982/83: 4).

"Som framhålls av motionärerna har socialutskottet och riksdagen i flera hänseenden uttalat sig för fortsalt utredning av semesterfrågorna. En så­dan fortsatt ulredning var delvis en förutsällning för den breda politiska uppslutningen kring den nya semeslerlagstiflningen. Även vid senare till­fällen har riksdagen avstått från initiativ på semesterrättens område med hänvisning lill det utredningsarbete som redan inletts genom 1978 års semesterkommitté.

Utskottet delar motionärernas uppfattning alt nedläggningen av kommit­tén rubbat förutsättningarna för dessa riksdagens beslut. Oavsett möjlighe­terna att temporärt lösa olika semeslerproblem genom avtal bör det av riksdagen förutsatta utredningsarbetet snarast återupptas. Resultatet här-

Skr. 1984/85:67

4

av bör dessutom redovisas för riksdagen. Utgångspunkt för den nya kom­milléns arbete bör vara de direktiv som tidigare meddelats för 1978 års semesterkommitté.''

Riksdagen biföll vad utskottet hade anfört (rskr 1982/83: 18).

Frågan om en teknisk översyn av semesterlagen har under våren 1984 aktualiserats i den särskilda arbetsgrupp med uppgift att gå igenom den statiiga normgivningen genlemol näringslivel (normgruppen) som regering­en tillkallat.

3   Föredraganden

Frågan om fortsatt utredning på semesterrältens område har beretts inom arbetsmarknadsdepartementet. Det har visat sig att frågorna är av skiftande karaktär och omfattning. Frågan om inrättande av någon form av fondsystem för utbetalning av semesterlön griper långl in i det nu befintliga regelsystemet och innefattar betydande ekonomiska konsekvenser. Andra frågor har en mera begränsad praktisk och ekonomisk räckvidd och kan övervägas utan ett mera omfattande utredningsarbete. I flera av dessa senare frågor rör det sig om förenklingar i lagen och om en mera allmän lagteknisk översyn av reglerna. Allmänt gäller att även mera begränsade semeslerreformer noggrant måste vägas mot andra arbetsmarknadsåt­gärder.

Enligt min mening är det angeläget att det nu sker en prioritering av utredningsfrågorna på semesterrättens område. Frågan om inrättande av en semesterlönefond är en för arbetstagarna viktig reformfråga som det finns anledning att noggrant pröva. Som jag ser det bör emellertid vissa andra semesterreformer i dagsläget behandlas med förtur. Inte minst vik­tigt är önskemålet att få semeslerlagstiflningen enklare och lältfaltligare i olika avseenden.

Enligt min bedömning bör frågan om inrättande av en semesterlönefond för närvarande inle bli föremål för utredning och förslag på det sätt som fömtsattes i riksdagens beslut (SoU 1982/83: 4, rskr 18). Utredningsarbetet på semesterrältens område bör fills vidare istället begränsas dels till vissa mindre reformfrågor som låg inom ramen för utredningsarbetet i 1978 års semesterkommitté, dels till vissa andra frågor av närmast lagteknisk natur, kraven pä förenklingar i lagen m. m.

Med denna inriktning på utredningsarbetet är det enligt min mening inte ändamålsenligt att nu tillsätta någon ny semesterkommitté. Vissa av re­formfrågorna bör istället övervägas i samråd med och med hänsyn tagen till det arbeie som bedrivs i delegationen för arbetstidsfrågor (DELFA). Jag tänker dä på sådana reformer som, om de genomförs, kommer att innebära materiellt förbättrade semesterförmåner för arbetslagarna. Hit

Skr. 1984/85:67

5

hör bl. a. intjänande av semester under föräldraledighet och särskilda semeslerregler för personer med radiologiskt arbete. Sädana semesterre­former har etl nära samband med arbetstidsfrågor överhuvud och de lämpar sig därför väl alt behandlas i nära samarbete med DELFA. Även frågan om semesterersättning för arbetslösa bör övervägas i den ordning­en.

De mera rättsligt betonade frågorna, kraven på förenklingar och ökad flexibilitet i regelsystemet m. m.. bör genomgås inom den särskilda bered­ningsgrupp för arbetsrättsfräpor som är knuten till arbetsmarknadsdeparte­mentet. Del rör sig här inle om krav på materiella förbättringar av semes-lerförmånerna ulan snarare om en anpassning av lagens regler för aft biiffre möta problem som under senare år har uppkommit i den praktiska hante­ringen av rättsreglerna. Hit hör också frågan om föriäggningen av den femte semeslerveckan. Målsättningen bör här vara all där del visar sig behövas skapa enklare och mera praktiska lösningar på problemen än som har skett i den gällande lagen. Dä bör man naturligtvis beakta den anpass­ning som redan har skett genom kollektivavlal. Jag utgår ifrån att bered­ningsgruppen lar de kontakter med arbetsmarknadens parter som behövs för att arbetet i gmppen skall kunna bedrivas ändamålsenligt.

Den närmare uppdelningen av vilka frågor som skall övervägas i samar­bete med DELFA och vilka som skall behandlas inom beredningsgmppen för arbelsrältsfrågor fär göras inom arbetsmarknadsdepartementet.

4   Hemställan

Jag hemställer att regeringen bereder riksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregående om utredning av vissa semesterfrågor.

5    Regeringens beslut

Regeringen beslutar i enlighel med föredragandens hemställan.

NorstedtsTryckeri, Slockholm 1984