Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1989/90:137

med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1989

Skr. 1989/90:137

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag ur regerings­protokollet den 19 april 1990 en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1989.

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Allan[REDACTED_EFTERNAMN]

Finansdepartementet

Skr. 1989/90:137

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 19 april 1990

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.Carlson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.Anders­son,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med en redovisning av allmänna pensionsfondens verksamhet år 1989

Första tredje fondstyrelserna, Qärde och femte fondstyrelserna samt första femte löntagarfondstyrelserna har överlämnat sina årsredovis­ningar för 1989 till regeringen. Vidare barden av första tredje fondsty­relserna gemensamt upprättade sammanställningen över delfondernas verksamhet 1989 överlämnats till regeringen. Slutligen har de av riksrevi­sionsverket och riksförsäkringsverket avgivna utlåtandena över fjärde och femte fondstyrelsernas samt löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel överlämnats till regeringen. De överiämnade redovisningarna bör fogas till protokollet som bilagorna 111.

AP-fondens utveckling 1989

Under 1989 har utvecklingen för AP-fonden totalt sett varit tämligen positiv. Det inflationsjusterade överskottet, s. k. realt resultat, uppgick för fondstyrelserna sammantagna till 8,0 miljarder kronor eller 2,1 % av hela fondkapitalet (för 1988 till 33,5 miljarder respektive 9,2 %). Sänkningen av resultatet från 1988 års nivå är främst en följd av räntestegringen under ijärde kvartalet 1989. De ackumulerade reala resultaten uppgick vid 1989 års slut till ca 70 miljarder kronor utöver nuvärdet av det kapital som tillförts de olika fondstyrelserna.

Vid slutet av 1989 uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbe­hållningen inom hela AP-fonden tiU 387,3 miljarder kronor. Det är en ökning med 23,8 miljarder kronor eller 6,5 % jämfört med 1988.

Den totala avkastningen för de tre första fondstyrelserna var 18,7 miljar­der kronor. Eftersom en del av avkastningen används för att täcka pen­sionsutbetalningarna blev fondkapitalets ökning lägre än avkastningen. Fondkapitalets ökning i de tre första fondstyrelserna uppgick således till 11,3 miljarder kronor (marknadsvärderat). Övriga fondstyrelser bidrog till ökningen av fondkapitalet i det totala ATP-systemet med 12,5 miljarder kronor (marknadsvärderat).

Riksrevisionsverkets och riksförsäkringsverkets utlåtanden

Skr. 1989/90: 137

Riksrevisionsverket (RRV) och riksförsäkringsverket (RFV) har var för sig granskat fjärde och femte fondstyrelsernas samt löntagarfondstyrelsernas förvaltning av medel.

RRV konstaterar i sitt utlåtande att var och en av löntagarfondstyrelser­na och fjärde fondstyrelsen uppvisar ett överskott i förhållande till det långsiktiga resultatkravet. Även femte fondstyrelsen som påbörjade sitt arbete under andra halvåret 1989 uppvisar ett resultat överstigande av­kastningskravet.

RRV har belyst löntagarfondernas avkastning sedan hänsyn tagits till risk och därvid kunnat konstatera att inte någon av löntagarfondema kan klassificeras som en högriskfond. Enligt RRV beror detta till största delen på att fonderna har väl di versifierade portföljer och att fonderna alltid har en viss dd likvida medel. RRV anser att man inte kan kräva att en fond med lägre riskexponering än marknaden i en tid med börsuppgång skall utvecklas lika väl som index.

RRV har vidare särskilt granskat placeringsregleraa och därvid juridiskt undersökt tre olika typerav placeringar, nämligen mellansvenska löntagar­fondens och nordfondens ställningstagande för att respektive fond skall placera aktier i ett svenskt investmentbolag med placeringsinriktning i utländska aktier, fjärde fondstyrelsens deltagande i bildandet av ett fastig­hetsbolag samt mellansvenska löntagarfondens och sydfondens utställande av köpoptioner på innehavda aktier. RRV;s bedömning är att placeringen i ett svenskt investmentbolag som till huvuddel avser att investera i ut­ländska aktier inte är förenlig med bestämmelserna i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) eller dess förarbeten. Däremot är RRV av den uppfattningen att deltagandet i bildande av fastighetsbolag liksom utställande av köpoptioner inte strider mot regle­mentet. Enligt RRV är det av synnerlig vikt att en översyn sker av place­ringsbestämmelserna i 34-36 §§ APR, så att reglerna i fortsättningen blir så entydiga som möjligt.

I utlåtandet har RRV även särskilt granskat fondernas ägande och enligt RRV:s bedömning föreligger en möjlighet att fonderna tillsammans på­tvingas ett företagaransvar för börsregistrerade företag som har varit note­rade eller är noterade på OTC-listan respektive O-listan. Enligt RRV bör en översyn av gällande begränsningsregler ske för att undvika att fonderna tillsammans påtvingas ett företagaransvar.

RRV har dessutom följt upp tidigare utlåtande. Därvid har RRV funnit att löntagarfonderna och fjärde fondstyrelsen var för sig har beslutat om för fonderna enhetliga redovisningsprinciper fr. o. m. 1990. RRV anser att femte fondstyrelsen bör tillämpa samma redovisningsprinciper som övriga fonder. RRV framför slutligen synpunkter på fondernas arbete med risk­analys, aktualitet och dokumentation av fondernas placeringsinriktning samt fondernas långsiktiga likviditetsförvaltning.

Resultaten av RFVis utvärdering har inte gett RFV anledning att fram­

föra några särskilda anmärkningar mot fondernas resultat eller placeringar

av de förvaltade medlen under 1989. RFV har särskilt framhållit att

,

samtliga löntagarfondstyrelser under 1989 har aktivt informerat de fackli-    Skr. 1989/90: 137 ga organisationerna i bolag där respektive fond innehar aktier om möjlig­heten att begära rösträttöverlåtande hos fondstyrelsen. Andelen rösträtts­överlåtande under 1989 har enligt RFV ökat väsentligt jämfört med 1988 och andelen understiger inte 90 % för någon enskild fondstyrelse.

RFV konstaterar vidare, i likhet med RRV, att löntagarfondstyrelserna under 1989 har enats om enhetliga redovisningsprinciper samt att de skiljaktigheter som återstod vid utgången av 1989 kommer att åtgärdas 1990. RFV delar vidare RRV:s uppfattning att utställande av optioner i eget aktieinnehav inte strider mot placeringsbestämmelserna.

Jag vill i anledning av RRV:s och RFV;s utlåtande göra följande kom­mentarer.

Av utlåtandena från RRV och RFV framgår att löntagarfondstyrelserna och fjärde fondstyrelsen nu har enats om att tillämpa samma redovisnings­principer samt att de skiljaktigheter som återstod vid utgången av 1989 kommer att åtgärdas 1990. Såsom påpekats i tidigare års redogörelser (skr. 1987/88:179, skr. 1988/89:144) är dd av synneriig vikt att fondstyrdserna tillämpar enhetliga redovisningsregler. Jag förutsätter därför att kvarva­rande olikheter är undanröjda i kommande årsredovisningar och att denna fråga därmed inte föranleder ytterligare åtgärder.

Jag konstaterar med tillfredställdse att samtliga löntagarfondstyrelser aktivt har informerat de fackliga organisationerna om möjligheten att begära rösträttsöverlåtande och att andelen rösträttsöverlåtande under 1989 har ökat väsentligt jämfört med 1988.

Under 1970- och 1980-talen har värdepappersmarknaderna i världen knutits samman alltmer och i former som delvis varit okända tidigare. Nya värdepapper och finansiella instrument har skapats. Därtill kommer att valutaregleringen successivt avvecklats i Sverige och andra länder. Gamla restriktioner för tillträde till marknadsplatser har hävts. Det har även skett en genomgripande avreglering av kreditmarknaden. Samtidigt har de ökande anspråken på god riskspridning och hög avkastning när det gäller förvaltningen av AP-fondens medel alltmer kommit i förgrunden. Mot denna bakgrund har behovet av en översyn av fondreglementets place­ringsbestämmelser vuxit sig starkare. Det är enligt min mening av vikt att placeringsreglerna inte lägger oönskade hinder i vägen för fondstyrelsernas verksamhet. Därtill kommer det av RRV påtalade behovet av klara och entydiga regler som inte ger utrymme för tveksamhet eller olikartad tolk­ning.

Frågan om AP-fondens organisation och förvaltning har diskuterats under de senaste åren. Exempelvis har riksbanken vid några tillfällen, senast vid beredningen av prop. 1989/90:27, uttryckt önskemål om en samlad översyn av de lagregler som styr medelsförvaltningen i AP-fonden. En sådan översyn är emellertid en fråga som enligt min mening kräver ytterligare överväganden. Jag avser dock under alla omständigheter att föreslå en teknisk översyn av samtliga fondstyrelsers placeringsbestämmel­ser. Jag har därför för avsikt att återkomma till regeringen i dessa frågor.

Vad RRV och RFV i övrigt behandlat i sina utlåtanden är av den

karaktären att några ytterligare kommentarer från min sida inte erfordras.

6

Förändringar i AP-fondens verksamhet

Skr. 1989/90:137

Den femte fondstyrelsen som inrättades 1988 (prop. 1987/88:167) på­började under hösten 1989 sin verksamhet.

Enligt förslagen i senaste kompletteringspropositionen (prop. 1988/89:150, bil 6, FiU30, rskr. 327, SFS 1989:512) erhöll första - tredje fondstyrelserna möjlighet till delägande i fastighetsbolag. Samtidigt togs förbudet för fjärde och femte fondstyrelserna att förvärva aktier i bank-och försäkringsbolag bort. Fjärde och femte fondstyrelserna erhöll även rätt att av de medel som respektive styrelse förvaltar placera tio procent i utländska aktier och andelar i aktiefonder.

Enligt förslagen i proposition om AP-fondens placeringsbestämmelser (prop. 1989/90:27, NU 12, rskr. 92, SFS 1989:1038) fick första - tredje fondstyrdserna möjlighet att placera förvaltade medel i obligationer och andra för den allmänna rörelsen avsedda skuldförbindelser i utländsk valuta upp till högst 10 % av det fondkapital som respektive styrelse förvaltar.

Fastställande av balansräkning

Regeringen har tidigare denna dag fastställt balansräkningarna för första femte fondstyrelserna och första femte löntagarfondstyrelserna.

Hemställan

Jag hemställer att regeringen överlämnar fondstyrelsernas årsredovisning­ar, sammanställningen över delfondernas verksamhet samt RRV:s och RFV:s utlåtanden till riksdagen.

Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Första, andra och tredje fondstyrelserna

ÅRSREDOVISNING I989

Skr. 1989/90:137

Åwt i sammandrag

' 

De tre första fondstyrelsemas förvaltai:ie fondkapital uppgick vid utgåtigen av 1989 till 340.5 rndkr. en ökning med 11.3 mdkr eller 3.4%.

Av styrelsernas totala placeringar vid slutet av året svarade bostadssektorn för den dotninerande deleti. 59%. Statens andel var 22%. konmmnema svarade för 3% och näringslivet för 13%. De kortfristiga placeringarna utgjorde 2% vid årsskiftet.

ATP-systentets utveckling under 1989 innehar fortsatt höga anspråk på fondens avkastning. Pensionsutbetalningarna ökade med 14.2% till 69.2 mdkr Under­skottet mellan avgifter och pensioner, som successivt stigit från år 1982, ökade lill 11.6 mdkr motsvarande ca en sjciltedel av AJPpensiouema under året.

Avgiftsunderlaget lönesumman växte under 1989 med drygt 11%. Av­giftsuttaget ökade med 0.4 procentenheter till sammanlagt 11%. Fondstyrelser­nas inflöde av ATP-avgifter ökade därigenom med 17.4% till 57,6 mdkr.

Direktavkastningen på fondens ohhgationsplaceringar (31/12 1989: 287,9 rrnikr) uppgick 1989 tjll 11.6% eller 36.2 rndkr jämfört med 11,8% resp. 33.5 mdkr år 1988   Den betydande räntestegringen mot slutet av året ledde till en siinkriing av kursvärdei på fondens värdepappersportfölj rned 6.4% (motsva­rande 17.3 mdkr). Under 1988 sjönk räntenivån med 2.8% vilket medförde en Ökning av kursvardena med 6.1 mdkr. Utvecklingen innebar att totalavkast­ningen på fondens värdepappeisportfölj (direktavkastningen minskad med den orealiserade kursförlusten) 1989 sjönk till 6.1% att jämföra med en totalavkast­ning 1988 på 14.2%.

Nettoplaceringama uppgick under 1989 nominellt ttll 27.3 mdkr (1988: 23,5 mdkr). Därutöver har amorteringar, förfall och inlösen i värdepappersporlföl-jen uppgått till ca 38 mdkr Därtill kommer omplaceringar iportfoljstvnman-sättningen på ca 50 rndkr, som gjorts av placeringspolitiska skäl. Sammantaget innehar detta att hruttopläceringartta upypgick till ca 115 mdkr 1989

Under 1989 togs de förda stegen mot' uppbyggandet av fondens fastighetsbe­stånd. Fonden förvarnade dels det börsnoterade fastighetsbolaget Anders Nisses AB. tiels gick fonden in som 20-proceniig ägare i det nybildade bolaget Pieiad Real Estatc AB för förväfv av fastigheter i utlaridet, framförallt i Eu­ropa.

Direktlåneverksamheten'till privata bolag utvecklades positivt under året och uppgick till 4.1 mdkr vid årets slut. 1 iithhiingen ingår både kortare och längre lån med varierande bctalnmgsprofil.

Fonden har genom reglementsändring fr o m den 1 januari 1990 möjlighet att placera i utländska räntebärande papper

10

Skr. 1989/90:137

Styrelse och revisorer

'' 

Första fondstyrelsen

Ledamöter:

GÖSTA[REDACTED_EFTERNAMN], Landshövding i Jönköpings län, (ordförande) CURT[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Statsanställdas Förbund, (vice ord­förande)

MARtXT[REDACTED_EFTERNAMN], Vice ordförande. Svenska Kommunförbundel, (vice ordförande)

KARL GUSTAF SCHERMAN, (Generaldirektör, RiksforMkringsverket ULF (GÖRANSSON, Statssekreterare, Civildepartemenlet INGEGERD[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd

GUNNAR HOFRl.NG, Förbundsordförande, Landstingsförbundet LILLEMOR[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska Kommunal­arbetareförbundet BERTIL[REDACTED_EFTERNAMN], Rd. förste ombudsman, Statstjänstemannaförbundet

Suppleanter:

STURE KORPI, St.itssekreterare, Socialdepartementet

RUTH KÄRNEK, F.d. landstingsledamot

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], (Generaldirektör, Statens löne- och pensionsverk

NILS YNGVESSÖN, Styrelseledamot, Svenska Kommunförbundet

LARS-GERHARD[REDACTED_EFTERNAMN], Kommunalråd

WALTER SLUNGE, Förbundsdirektör, Landstingsförbundet

MARGARETA[REDACTED_EFTERNAMN], Sekreterare, Landsorganisationen i Sverige

ALF[REDACTED_EFTERNAMN], Förhandlingschef, Statsanställdas Förbund

JÖRGEN[REDACTED_EFTERNAMN], Ordförande, Centralorganisationen SACO

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, F.d. generaldirektör, (ordförande) STIG[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Bankinspektionen KJELL-AKE HENSTRAND, Landstingsledamot GUNNAR[REDACTED_EFTERNAMN], Administrativ chef, Sveriges Kommunal­tjänstemannaförbund

Verkställande direktör: KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

Företa iondstyreken lorvaltar avgifter som erlagts av staten och lommuner och dem närståen­de institutioner och bolag.

Ledamöter och suppleanter i styrelsen utses av regeringen etter torslag trän LD, TXIO, SACO, Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet.

Regeringen utser tonjtom ordförande två ledamöter lamte två suppleanter

11

Skr. 1989/90:137

Styrelse och revisorer

'' 

Andra fondstyrelsen

Ledam

ö

ter:

HANS ALS

É

N, Landsh

ö

vding i Uppsala l

ä

n, {ordf

ö

rande) CURT NICOLIN, Tckn.dr., Styrelseordf

ö

rande, ASEA AB. (vice ordf

ö

rande) RUNE[REDACTED_EFTERNAMN], F.d. andre ordf

ö

rande, Landsorganisalionen i Sverige, (vice ordf

ö

rande), (f

ö

rordnaiJ t o m 1990-01-11)

OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], F.d. verkst

ä

llande direkt

ö

r. Svenska arbetsgivare­f

ö

reningen

BO RYDIN, Styrelseordf

ö

rande, Svenska Cellulosa AB LEIF LEWIN, Verkstall.inde direkt

ö

r. Kooperativa F

ö

rbundet PER-OLOF[REDACTED_EFTERNAMN], Ekonom, Landsorganisationen i Sverige BERTIL WHINBERG, l-orbundsordf

ö

rande. Svenska Byggnadsarbetare­f

ö

rbundet

INGE GRANQVIST, F

ö

rbundsordf

ö

rande, Svenska Industritj

ä

nstemanna-f

ö

rbundet

Suppleanter:

SUNE[REDACTED_EFTERNAMN], Avd.chef, Statens industriverk NILS HOLGERSON, Fd. styrelseledamot. Svenska Arbetsgivaref

ö

reningen BIRGER[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Svenska Arbetsgivaref

ö

reningen IVAN JUTO, Fd. styrel';eledamot. Svenska Arbetsgivaref

ö

reningen ROLF TRODIN, Verkst

ä

llande direktor, HSB:s Riksf

ö

rbund G

Ö

RAN WISTROM, Arbetsmarknadssekreterare, Svenska Metallindustri-arbetaref

ö

rbundet

BERT-OVE[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Fastighetsanst

ä

lldas F

ö

rbund ARNE[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Svenska Skogsarbetaref

ö

rbundet LARS[REDACTED_EFTERNAMN], F

ö

rbundsordf

ö

rande, Handelstj

ä

nstemannaf

ö

rbundet

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, F.d. generaldirekt

ö

r, (ordf

ö

rande)

STIG[REDACTED_EFTERNAMN], 

Ö

verdirekt

ö

r, Bankinspektionen

AUGUST TROLLE-LDWEN, Styrelseledamot, Svenska arbetsgivaref

ö

reningen
[REDACTED_EFTERNAMN] HOLGERSSC>N, Ekonomichef, Landsorganisationen i Sverige

Verkst

ä

llande direkt

ö

r: KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

Anidra fondstyrelsen lorvaltar avgitter som erlagts av enskilda st

ö

rre arbetsgivare

Ledam

ö

ter och suppleanter i styrelsen utses av regeringen efter forslag fr

å

n SAF, LD, KF och TCO

Ledam

ö

ter och suppleanter i

TCO

Regeringen utser ordforandi.'

12

Skr. 1989/90:137

Styrelse och revisorer

''

Tredje fondstyrelsen

Ledamöter:

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN], Landshövding i Östergötlands län, (ordförande) ERIK-V RAMBERG, Förbundsordförande, Sveriges Köpmannaförbund, (vice ordförande)

HARRY FJÄLLSTRÖM, Fd. avtalssekreterare, Landsorganisationen i Sverige, (vice ordförande)

KARL-ERIK[REDACTED_EFTERNAMN], Vice styrelseordförande. Svenska Arbetsgivare­föreningen

GUSTAF PIEHL, Fd. ordförande. Småföretagens Riksorganisation THORSTEN[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseledamot, Lantbrukamas Riksförbund BENGT LLOYD, Förbundsordförande, Handelsanställdas Förbund HANS[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Hotell- och Restauranganställdas Förbund

STURE[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Sveriges Kommunaltjänstemanna­förbund

Suppleanter;

GUSTAV[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Riksförsäkringsverket ÅKE[REDACTED_EFTERNAMN], Styrelseordförande, Kooperativa Förbundet ARNE[REDACTED_EFTERNAMN], Andre vice ordförande. Småföretagens Riksorganisation THORSTEN[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör, Untbrukamas Riksför­bund

E.O.[REDACTED_EFTERNAMN], Verkställande direktör, Sveriges Köpmannaförbund INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Svenska PappersindustrJarbetare-förbundet

JOHNNY GRÖNBERG, Förbundsordförande, Svenska Transportarbetare-förbundet

ÅKE[REDACTED_EFTERNAMN], Förbundsordförande, Grafiska Fackförbundet ELSA HÖRLING, Andre vice ordförande. Centralorganisationen SACO

Revisorer:

GUNNAR DANIELSON, F.d. generaldirektör, (ordförande)

STIG[REDACTED_EFTERNAMN], Överdirektör, Bankinspektionen

HUGO ORUP, Styrelseledamot, Sveriges Köpmannaförbund

GUNILLA JERLINGER, Förbundskassör, Svenska Transport arbetareförbundet

Verkställande direktör:

KRISTER[REDACTED_EFTERNAMN]

Tredje fondstyrelsen förvaltar avgifter som erlagts av enskilda mindre arbetsgivare saml

egenavgifter

Ledamöter och suppleanter i styrelsen ulses av regeringen efter förslag från SAF, LRF, LO,

TCO, KF, SACO, Sveriges köpmannaförbund och Småföretagens riksorganisation.

Regeringen utser ordförande

13

Verkställande direktörens översikt

Skr. 1989/90:137 Bilaga I

AP-fonderna har under 80-iaiet haft en po­sitiv utveckling. Denna präglade också 1089 Fondernas direktavtastning steg till 36.2 mdkr (1988. 33.5 md

Fondavkdslningens betydelse kan lilustreras med att avgiltsuttaget. oni fondavkastnin­ gen e| vanl tillgänglig, IPiJo hade behövt uppgå til! 12.3 procent (mot faktiska H pro-cenO   Den av fonden behiillnj avkastningen efler betalning av fondens bidrag lill ATP-pensionerna uppgick lill 2,6 mdkr (1988: 22.0 mdkr). Totalavkastningen (summan av direktavkastning och torandnng i kursvår­den) uppvisade däremot en nedgång, jäm­fört med 1988 lill foljd av räntehöjningen mot årets slut, som ledde ill en kraftig sänkning av kursvardena j)å fondens obliga­tionsinnehav.

Fondavkastningens betydelse for finansie­ ring av ATP-systemet har medfört att enig­het idag råder om att fonden skall bedriva en avkastningsmaximerande placeringspoli­tik. En avgörande forutsättning för genom­förandet av denna politik har vant den ge­nomgripande förändring som ÖO-talet med­fört av den svenska kreditmarknaden och som gjort denna till en fungerande, utveck­lad och sofistikerad markr.ad. Denna ut­veckling utsattes for betydande bakslag ge­nom införandet av omsättningsskatten pä värdepapper. Beskedet att skatten kommer att avvecklas är darfor välkommet.

For närvarande föreligger i'tl taktiskt sam­band mellan fondens avkastning och av­giftsuttaget i den meningen ati avgiftsuttaget hade vant ett annat om ATP-systemet inte haft tillgång till fondens avkastning  Någon

precisering av detta samband har emellertid inte gjorts. Detta ar naturligt, eftersom ATP-systemet är elt fördelningssystem och fonden ursprungligen förutsattes endast till­fälligt tas i anspråk för pensionsutbetalning­ar. I den ändrade situation som inträtt i fon­ dens ställning i pensionssystemet är det an­gelaget att målet för fondförvaltningen och fondavkastningens roll i pensionssystemet preciseras. Därvid bör förutsättas att fonden långsiktigt skall bestå och att anpassningen av pensionssystemet vad gäller avgiftsutta­ get och/eller pensionsniväerna sker utifrån denna utgångspunkt. Hur långt fondavkast­ningen kan minska behovet av avgiftshöj­ ningar beror pä räntenivån och placerings-politikens effektivitet. En an viktigare faktor som bestämmer pensionssystemets stabilitet och dess utformning är tillväxttakten i eko­nomin. För ATP-systemets del är därför den positiva effekten av en hög räntenivå mindre än den negativa effekten av en låg tillväxt­takt.

Utvecklingen under senare delen av 80-talet har inneburit att AP-fondens placeringsmöj­ligheter väsentligt vidgats. Under 1989 har fonden inlett placeringar i fastigheter och di-rektiänegivning till företagssektorn. Fr o m innevarande år har fonden möjlighet till pla­ceringar 1 utländska värdepapper. Denna ut­veckling har successivt närmat AP-fonderna till försäkringsbolagen. Detta galler även placeringar i aktier, vilka dock skett utanför de tre moderfonderna.

Fondens dominerande placering var också under 1989 stats- och bostadsobligationer. Bostadsobligalioner hor till dt säkra place­ringarna och ger en högre avkastning an statsobligationer, en avkastning som dessut­om steg relativt under året   Bostadssektorns andel av fondens räntebärande portfölj oka­de under året

Direktavkastningen på fondens obligations-placeringar hade under 1987 och 1988 sjun­kit till TZ,!*?" resp. 11,9%. Avkastningen fortsatte att sjunka under 1989 till 11,7% Under slutet av året inleddes en markerad ränteuppgång som kommer att bryta nedgången i direktavkastningen. Rän­tehöjningen har samtidigt orsakat en starkt negativ, orealiserad värdeförändring, uppgå­ende 1989 till inte mindre än 5,6%.

Till följd av sm storlek måste AP-fonden ha en stor andel långfristiga placeringar, större an vad som galler for marknaden i dess hel-

14

het. Därför blir en negativ värdeförändring oundviklig nar marknadsräntan stiger som den gjorde under 1989. Under räntesänk­ningarna under de tre föregående åren hade fonden pä motsvarande satt en positiv vär­deförändring (uppgående till 7,5%). I den män nuvarande historiskt höga räntelage sjunker tillbaka kommer 1989 års värdeför­luster att kompenseras längre tram.

Fondens fastighetsplaceringar inleddes 1989 genom förvarvet av Anders Nisses AB med ett fastighetsbestånd av ett marknadsvärde på ca 4 mdkr  Ett antal forvarv-darutover har prövats under året men inle lett till re­sultat, vilket återspeglar fondens medvetet forsiktiga politik. Fondens förvarv av ut­ländska fastigheter sker indirekt genom fon­dens deltagande i fastighetsbolaget Pleiad Real Estate AB tillsammans med Volvo, SPR WASA och PK-bankens pensionsstiftelse.

Fondens möjligheter lill direktlän till privata svenska bolag, vilka mlordos 1988, sedan obligationsmarknaden for de svenska fore­tagens de! bhvit ointressant, har under 1089 utnyttjats upp lill ca 4 mdkr. Framväxten av en fungerande pennmg- och obligations­marknad har samtidigt medfört att fondens Iraditionella reverslän, såväl till kommuner som till mellanhandsinstilut, stagnerat   De tidigare sä betydelsetulla refmansienngslå-nen ("återlänen") fortsätter att avvecklas och den utestående volymen, som en gång upp­gick till över 11 mdkr, ar nu nere vid ca 800 miljoner kr.

Det placeringsreglemente som nu galler har ökat fondens möjligheter all hoja avkast­ningen och långsiktigt oka fondens bidrag till pensionsutbetalningarna. Om ökningen i BNP antas uppnå 2% per år och det nuva­rande taket for pensionsgrundande inkomst bibehålles, erhålles. som närmare utveckla­des 1 fjolårets årsredovisning, en stabil ut­veckling som ställer begränsade anspråk på avgiftshöjningar for det olfentliga pensions­systemet (summan av ATP och folkpen­sion)

Skulle BNP-okningen däremot S|unka från 2% till 1% skulle pensionsulgiftcrnas andel av lönesumman stiga väsentligt   Vid denna låga men inte alldeles osannolika till­växt måste man i längden valja mellan bety­ dande avgilishojnmgar och en sänkning av kompensationsnivåerna. En rimlig strategi ar att i god tid gardera sig mol en sådan ogynnsam utveckling   ATP-systemets käns­lighet for förändringar i avgiftsunderlagets ökningstakt reser darfor trägan om AP-ton-dens roll som butleri   AP-londens nuvaran-

de och förväntade framtida storlek torde va­ra for liten for att fylla en sådan buffert­funktion  Det skulle for att möta denna si­tuation behövas ett positivt sparande inom ATP-systcmel. Både sparande- och buffert-argumentet låg bakom det ursprungliga be­ slutet om uppbyggnaden av AP-fonden. Dessa trägor har nu av olika anledningar på nytt aktualiserats 30 är efter ATP-systemets tillkomst

Bristen på sparande framstär som ett lång­siktigt centralt problem for balansen i den svenska samhällsekonomin. Det finns stora behov av investeringar mom privata företag inte minst inom milioområdet   Det finns stora ulgiftskrav på olika statliga och kom­munala verksamheter. Det privata hushålls­sparandet har inte vant positivt på länge. Försäkringssektorn har hittills genererat ett stort och for den samhällsekonomiska ba­lansen oundgängligt bidrag till sparandet. Av olika skal tenderar emellertid forsak-ringssparandet nu att stagnera  Avtalspen-sioneringen har nätt ett fullfunktionssta-diuni   Det privala lorsakrmgssparandel har under senare år drivits upp av incitament som nu delvis upphört att verka. Sparan­debristen i den svenska ekonomin visar sig också I de snabbt stigande underskotten i bytesbalansen

Även sett ur försäkringssystemets snävare synvinkel finns det skal som tatar for ökat sparande. Befolkningsutvecklingen ar sådan att antalet ålderspensionärer relaterat till an­talet personer i aktiv ålder den s k for-sor|ningskvoten under de närmaste 15 20 åren kommer att vara relativt gynnsam. Därefter växer kvoten snabbt, en uppgång som bara marginellt påverkas av dagens hö­ga nativitet   ATP-systemet kommer en bit in på 2000-talet att hårt belastas av denna ut­veckling. Det borde ligga i de nu relativt talrika aktivas intresse att i god tid och i ökad utsträckning medverka till att minska den belastning de kommer att få vidkännas vid stigande forsorjningskvot. De behöver också bidra till att resursutrymmet ökar tor de pensioner de själva längre fram förväntar sig skola fä

Behovet av överuttag tor alt parera ojämn­heter i befolkningsutvecklingen ar mte unikt for det svenska pensionssystemet utan kom­mer all aktualiseras lor så gott som alla in­dustriländer  I en rapport från OECD' re­kommenderas medlemsländerna att b/gga upp lorsakrinysfonder under de "goda åren" for Sveriges del fram till 2010 for all dangenom iitj,imna den stora puckel i av-giltsutlagen som annars sannolikt skulle bli

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

AKeinj; rofuia

c EM..

15

n

ö

dv

ä

ndig l

ä

ngre fram i liden

Sen I elt svenskt perspektiv ar AT['-systemet :nle det enda f

ö

rs

ä

kringsomr

å

de dr det finns motiv for en spargenererande fond­uppbyggnad   Detta moliv ar 

ä

nnu mycket starkare i de kollektiva och de privata pen­sionssystemen   Detta har a:t g

ö

ra med att sambandet mellan f

ö

rv

ä

rvsinkomst och ATP-pension vid bibeh

å

llande av Jet nuva­rande taket s

å

 sm

å

ningom kommer att upp­h

ö

ra  Genom att f

ö

rvandla ATP-systemet till ett folkpensionssyslem p

ä

 fiogre niv

å

flyttar man finansiermgsproblemen for def v

ä

xan­de del av inkomsterna som ligger over ATP-taket fr

ä

n ATP-systemet till avtalsf

ö

rs

ä

k­ringarna, framf

ö

rallt ITP, som d

ä

rvid kom­mer att utsattas for starkt iikade resurs-

anspr

å

k En s

ä

dan ufveckling skulle beh

ö

va anteciperas av en betydande tonduppbygg-nad mom denna f

ö

rs

ä

kring Uteblir denna, kommer en 

ö

verv

ä

ltring fr

å

n ATP tillsam­mans med "

å

lderschocken" att st

ä

lla finan­sieringen inf

ö

r sv

å

ra framtidsproblem.

Elt okat sparande kan ocks

å

 genereras via de privala f

ö

rs

ä

kringsbolagen. Fr

ä

n sparan­desynpunkt spelar del ingen roll var fonde­ringen 

ä

ger rum. D

ä

remot kommer del na­turligtvis att f

ö

religga skiijaktigheler med avseende p

å

dispositionsratten till fonderna. Ur denna synpunkt ar det viktigt att sparan­det kanaliseras produktivt, for det ar bara h

ä

rigenom den framlida "aldreb

ö

rdan" kan Uttas  Det finns skal att i god lid best

ä

mma den strategi med vilken de framtida proble­ men skall motas.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Stockholm i januari 1990

Krister[REDACTED_EFTERNAMN]

VERKST

Ä

LLANDE DIREKTOR

16

Förvaltningsberättelse

Ränteutvecklingen

Den svenska penningpolitikens primära mål är att upprätthålla en fast växelkurs gent­emot en handelsvägd korg av utländska va­lutor. Växelkursen påverkas av betalnings­strömmarna mellan Sverige och utlandet. Eftersom räntedifferensen gentemot utlandet inverkar på valutaflödena kan riksbaTtken stabilisera växelkursens utveckling genom sin kontroll över den korta svenska räntan, dvs. räntan på statsskuldväxlar (SSVX). Via denna räntedifferens och graden av balans i samhällsekonomin sätter växelkursmålet gränser för hur den svenska korta räntan kan utvecklas. I en ekonomi i obalans tving­as rantedifferensen gentemot utlandet vara relativt hög för att förhindra ett valutautflö-de och på så vis försvaras kronkursen. I en stabil ekonomi behöver däremot inte växel­kuren försvaras via höga inhemska räntor. Utvecklingen av SSVX-räntan kan därför ses som en indikator på graden av balans i den svenska ekonomin. Positiva räntedifferenser skall teoretiskt reflektera dcprecieringsfor-väntningar, vilka i sin tur brukar kopplas till skillnader i förväntad inflationstakt. För ett land med betydande obalans i ekonomin kräver marknaden en riskpremie i form av en mycket hög ranta för att placera i landets valuta.

Under senare år har emellertid riksbanken, i företa hand för att dämpa det starka in­hemska ef terf råget rycket, drivit upp räntan på en betydligt högre nivå an vad som krävts för att förhindra ett valutautflöde. Under vårvintern 1988 steg de intemationel-

Ila räntorna vilket också avspeglades i en uppgång av räntan på svenska statsskuld-

.växlar, se diagram I. Vidare hade Överhell-ningstendenserna i den svenska ekonomin blivit tydligare och oron för stigande infla­tion och ökande bytesbalansunderskott till­tog. Kredilexpansionen lill hushållen visade inte några tecken lill avmattning. Riksban­ken höjde därför diskontot från 7,5% till 8,5% i slutet av april 1988. Vidare infördes kassakrav på 4% för finansbolag och «n höjning av bankemas kassakrav från 3% till 4% att gälJa fr o m juli 1988. Därutöver sål­de riksbanken statsskuldväxlar i syfte att driva upp de korta räntorna. Åtstramnings-åtgärderna medförde en vidgning av ränte­skillnaden gentemot utlandet, se diagram 2, och ledde till stora valutainflöden. For att rnotverka inflöder\a men samtidigt hålla räntan uppe lät riksbanken successivt för­stärka kronkursen. 1 maj 1988 låg kursindex nära det starkaste värde i det intervall inom vilket den svenska kronan tillåts variera. Den svenska ränteutvecklingen påverkades i slutet av 1988 och i början av 1989 av för­väntningar om valutaregleringens avskaffan­de. Detta innebar all räntorna föll något då man antog att en avreglering skulle medföra en anpassning till den lägre internationella räntenivån. Samtidigt steg de internationella räntorna. For att motverka ett ytterligare svenskt räntefall och för att vidga den krympande rantedifferensen gentemot utlan­det stramade riksbanken åt penningpolitiken i slutet av februari 1989. SSVX-räntan steg

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Diagram 1. Ränteutvecklingen, 6-månaders statsskuldväxlar, månadsgenomsnitt

1988

I    I   I    I   I   I

A    M

1989

2   Ril

17

Diagram 2. Räntediffcrens, statsskuldväxlar minus eurodollar. D-mark resp. korgränta

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

flanteditfer

ö

ns. procentenheter

1988

I    I    I    I    I    I

J     JA      SOND

1989

Aru fus iOm skdlnadci. .hllat   D->.;a'l rrsj;   korgvagd iah.la

ls,kuld:;i.dar och '

med drygt en procentenhet Som en bekräf­telse på den högre allmänna räntenivån höj­de riksbanken diskontot från 8,5% till 9.5% i slutet av april 1989. Riksbanken indikerade därmed att överhettningen i den svenska ekonomin motiverade en ännu stramare penningpolitik.

Under andra och tredje kvartalen 1989 in­träffade endast smärre inhen-.ska ränterorel-ser  De amerikanska rantorn.i föll däremot kraftigt under vårvintern nar en konjunktur­avmattning horiade skonias Rantenedgång-en f "tsaiie året ut till skillnad från i Väst­tyskland och Japan dar räntorna stigit under hela 1989  Räntan på D-mark låg vid års­skiftet på samma nivä scm den pä eurodol­lar  Skiljaktigheten mellan ränteutvecklingen i de tre största industriländer na hänger sam­man med det att kon]unktun'n vant fortsalt stark 1 V.-isltyskland och lap.in   Den brittis­ka räntan steg mycket krattigl våren 1988 och har fortsatt till rekordhöjder under 1989 på grund av hog inflation och stort bytesba-

lansunderskott, trots en kraftig avmattning av tillväxten. Höjningen av den brittiska ranian ar en av de viktigaste orsakerna lill att skillnaden mellan SSVX-rantan och korgrantan inle ar stoire De stigande omvärldsrantorna och oro för den inhemska ekonomiska utvecklingen medförde att räntorna, särskilt pä obligatio­ner, steg kraftigt under hösten  I början av november publicerade finansdepartementet en bedömning av ekonomins utveckling 19891991, där bland annat bytesbalansun­derskottet beräknades öka betydligt   Mark­naden reagerade på detta med kraftigt hojda räntor. Vidare föreföll det som om skattere­ formens pnsgenomslag 19901991 tidigare inte diskonterats helt och hållet av markna­den utan först nu till fullo togs med i be­dömningarna  Den höga räntenivån bibe­hölls under resten av året och följdes i ja­nuari av ytterligare höjningar. I början av december hojde riksbanken diskontot frän 9.5% till 10,5%

Diagram 3. Avkastningskurvati

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Den länga räntan läg vid årsskiftet 1988/89 på ungerar samma nivä som den korta   Vid ätslramningen vårvinlcrn 1989 steg både den korta och den långa räntan ungefar lika myckel   Vid rantouppgängen i november 1989 höjdes däremot den modellänga ranian mer an den korta. Den s k avkastningskur­van som visar räntan pä placeringar med olika löptid, var alllsä lill en början relativt flat vid årsskiftet och vid mitten av 1989. se iiiti\(rni\i 3   Mot slutet av året var avkast-ningskurvan svagt positiv upp till 3 är* löp­tid och därefter nägot negaliv

Kredtrnarknaden

Under 180 inträffade stora förskjutningar, dels mellan upplåning mom och utom lan­det, dels i utlåningen mellan olika kredit­institut   Bakom dessa förändringar ligger bl a den i foregående avsnitt beskrivna rän­teutvecklingen   Bankernas utlåning i ut­ländsk valuta har okat krattigl på grund av det vidgade gapet mot de viktigaste utlands-räntorna   Bostadsinstitutens utlåning, som till övervägande del ar långfristig, befrämja­des av att lång upplåning under större delen av året ställde sig billigare an den korta Det framgår av tabell I att bankernas in­hemska nettoutlåning ; svenska kronor, räk­nat som procentuell ökning av stocken over en tolvmånaderiiperiod. läg kring 14% un­der 1987. dvs höga okningstal andra året etter kreditmarknadens avreglering  Under följande 12-mänadersperiod trappades ök­ningstakten upp ytterligare  Under 1989 mer an halverades emellertid ökningstakten   Ök­ningstakten for utlåning i utländsk valuta har däremot under två år legal pä mycket hog nivå

Utlåningsstocken i utländsk valuta uppgår till mycket stora belopp, som till övervägan­de delen ar osakrade   Förväntningar om en svensk devalvering skulle kunna leda till stora och snabba utflöden.

Utlåningen i SEK har 1989 dominerats av bostadsinstituten, som okade sm utlåning mer an under 1988. Bankerna har tappat marknadsandelar  Finansbolagens upplåning har upphört att oka

Institutionella faktorer har medverkat til) bostadsinstitutens expansion på de ovnga

institutens bekostnad   De förra saknar kas­sakrav, vilka som nämnts skärpts for de se­nare   Bostaåsir.stHuien hjr fåft okad rörel­sefrihet for sin upp- och utlåning och har härigenom kunnat bredda sina sortiment Ändrade kapitaltäckningsregler 1990 kan komma att begränsa bankernas utlänmgska-pacitet, vilket redan 1989 torde ha orsakal en överflyttning av bostadskrediter till bos­tadsinstituten.

Bostadsinstitutens län avser nybyggnation, överlåtelser och hojd belåning av äldre fas­tigheter Utlåningen till nybyggnation har okat på grund av en ökning av antalet fär­digställda lagenheter med statliga lån samt okade produktionskostnader. Höjningarna av äldre län har moiligg/orts av hofda beJå-ningsvarden

Totalt sett minskade bankernas och bostads­institutens utlåningsokning från 166 mdkr (SEKl år 1988 till 132 mdkr år 1989, se ta­bell 2. Minskningen mellan åren ar ännu tydligare for den del av utlåningen som av­ ser hushållen, jamfor tabell 3

Tabell 1. Bankemas netto­utlåning, procentuell tolv-rnänadersförändring. mdkr

SEK

Uthnäsk

valuta'

1987                                             14,2

21,4

1988                                            26,8

53,1

1989                                            10,2

66,0

Ullamngsstocl; 1989-12-31   484

302

' Bol((orda värden

19

Tabell 2. Nettoutl

å

ning i SEK fr

å

n banker, bostadsinstitut och finansbolag, mdkr

Tabell 3. Nettoutlåning till hushåll, mdkr

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

1988 1989

Banker

95 45

Bostads-   .

institut' 71 87

Finans­bolag -3 -7'

1988 1989

Banker Bostads

institut'

54           34

12           46

Utl

å

ningsstock 1989-12-31

484

589'

109'

Utl

å

ningsstock 1989-12-31

261          305

' LJnglrJidgvjtlJning

' Utl

å

ning ull sm

å

hus

och bosti

idsrjtter

Obligationsmarknaden

Akliviteten p

å

 certifikatmarknaden har 

ö

kat under senare 

å

r  Bostadsinstituten utnyttja­de program for 16 mdkr 1987 och 25 mdkr 1988, foretagen f

ö

r 22 mdkr resp. 23 mdkr. Under perioden januari

oktober 1969 var utnyttjandebeloppet 15 mdkr. Denna ut­veckling har I och for sig verkat begr

ä

nsan­de p

å

 obligationsemissionerria  

Ä

 andra si­dan har bostadsinstituten successivt ersatt kapitalmarknadsreverser med obligations­l

å

n. Netlouppl

å

ningen mot t'Ostadsobliga-tioner har okat mellan 1988 och 1989 under det alt den utest

å

ende stocken statspapper minskat n

å

got, jamfor tabell 4

Tabell 4. Placeringar civ stats­papper' och bostadspapper januarinovember 1988 resp. 1989

I9SS

1989

ian-noii

lan-tto-c

Banker

-20.8

7.9

d

ä

rav;

Statspapper

 7.9

9.5

Bastadspapper

-12.9

-1.6

F

ö

rs

ä

kringsbolag

30.5

27.3

d

ä

rav:

Statspapper

2.2

96

Bostadspapper

28.3

17.7

AP-fonden

27.2

24.9

d

ä

rav

Statsp.ipper

3 2

-7 5

Bostadspapper

24 0

32 4

Ö

vriga

29.7

10.2

d

ä

rav

Statspapper

5.6

-26 3

Bostadspapper

24 1

36 5

Totalt

66.6

70.3

d

ä

rav

Statspapper

3 1

-14.7

Bostadspapper

63.5

85.0

1 Slalsskiildvaxbroch

sljt.obliganonrr

' Obligaiiunfr uch itirl

JgslJn

F

ö

rs

ä

kringsbolagens placeringskapacitet 

ö

kade 1989 tack vare stora eng

å

ngsbetal-ningar av premier p

å

 de nu utm

ö

nstrade fem

å

riga kapitalf

ö

rs

ä

kringarna. Efter valu­taavregleringen har emellertid deras place-ringsfordelning f

ö

rskjutits till f

ö

rdel f

ö

r bl a aktier. Det kan noteras att f

ö

r

ä

ndringarna av f

ö

rs

ä

kringsbolagens och AP-fondens in­nehav av statspapper respektive bostadspap­per g

å

tt i motsatt riktning. 1 sektorn "

ö

vri­ga" ing

å

r bl a avkastningsfondema och {nu­mera} utlandet  Utlandet k

ö

pte under perio­den juli

november 1989 kronobligationer for 32,5 mdkr

Fastighetsmarknaden

Prisstegringen p

å

den svenska faslighets-marknaden d

ä

mpades under 1989. Genom­snittligt blev pris

ö

kningen mellan 10% och 15%   Detta ar visserligen l

ä

gre

ä

n under ti­digare 

å

r men f

å

r

ä

nd

å

 bedomas vara en h

ö

gre prisutveckling 

ä

n vad som allm

ä

nt f

ö

rv

ä

ntades i b

ö

rjan av 

å

ret. Skillnaden mellan olika delar av marknaden 

ä

r dock stora och for vissa sektorer inom fastighets­marknaden kan man under fjol

å

ret konsta­lera all priser och hyror inle givit en positiv realutveckling. Kannetecken p

å

 att markna­den mattades av under 1989 

ä

r fr

ä

mst att utbudet 

ö

kade  N

ä

got f

ö

renklat kan man d

ä

rf

ö

r saga att d

ä

mpningen i fastighets­marknaden mer avspeglades p

ä

 utbudssidan an 1 prisutvecklingen.

Man kan notera lie viktiga faktorer som l

å

g bakom den svagare utvecklingen p

å

 den svenska fastighetsmarknaden. Den f

ö

rsta av dessa ar borttagandet av valutaregleringen. 1 och med att valutakontrollen i

ö

rsvann 

ö

pp­nades m

ö

jligheten tor svenska akt

ö

rer att placera i ullandska fastigheter  Under 1989 kunde man se en tydlig tendens till om­struktureringar i fastighetsportl

ö

ljerna till form

ä

n for utlandska investeringar. Sam­mantaget ber

ä

knas svenska foretags forvarv av utlandska fastigheter ha uppg

å

tt till ca AO mdkr under 19

Ö

9.

Det andra skalet till den okade os

ä

kerheten inom fastighetsmarknaden sammanh

ä

nger

20

med skattereformen. Det 

ä

r inte okomplice­rat att se vad den sammantagna effekten av skatteoml

ä

ggningen blir f

ö

r den svenska fastighetsmarknaden. Det 

ä

r dock uppen­bart att ett antal delf

ö

r

ä

ndringar inom ra­men f

ö

r ska I tereformen p

å

verkar fastighets­marknaden p

ä

 ett negativt s

ä

tt. Hur stora effekterna blir f

ö

r olika delmarknader s

ä­

som kommersiella fastigheter respektive bostadsfastigheter 

ä

r om

ö

jligt att saga f

ö

r n

ä

rvarande. Analysen m

å

ste i detta skede begr

ä

nsas till att os

ä

kerheten har 

ö

kat f

ö

r marknaden med hansyn till skatteoml

ä

gg­ningen.

Det tredje skalet till att marknadens expan­ sion dampats sammanh

ä

nger med de all­m

ä

nekonomiska utsikterna. De betydande balansproblem som den svenska ekonomin brottas med och som f

ö

r n

ä

rvarande fram­f

ö

rallt bearbetas med hj

ä

lp av penningpoli­tiken, kommer att leda lill h

ö

ga r

ä

ntor. Elt fortsatt h

ö

gt r

ä

ntelage i kombination med eventuell negativ p

å

verkan fr

å

n skatteom­l

ä

ggningen p

ä

 fastighetsmarknaden, har bi­dragit till den lugnare utvecklingen p

å 

marknaden under 1989.

Fondens placeringskapacitet

ATP-systemets utveckling under 1989 inne­bar fortsatt h

ö

ga anspr

å

k p

ä

 fondens av­kastning Den del av pensionerna som beta­las med fondf

ö

rvaltningens avkastning upp­gick till 11,6 mdkr, utg

ö

rande 16,7% av pensionsutbetalningarna. (1988: 11,5 mdkr resp. 19,0%)

Resultatet av fondf

ö

rvaltningen som den framg

å

r av resultatr

ä

kningen, uppgick i in- laktsrantor till 36,3 mdkr (1988: 33,6 mdkr). Ett salt att mala fondf

ö

rvaltningens totalav­kastning framg

å

r av nedanst

å

ende tabl

å

.

J«SS       1989

1   Genomsnittligt dis-

ponerat kapital under

ä

rel* (marknadsv

ä

rde.

]

Mkr)

312 545

336 944

2  Avkastning (Mkr)

39 907

18 717'

varav

 Intaktsrantor/

kostnadsranlor

33 499

36   171   ;

 Reavinstnetlo

+ Zb9

-lo8'

 Forandrmgar

i kursv

å

rden

+b 139

-17 285

3  Totalavkastning, %  =()_                 12,8         5,6

(1) " Ccnumsnitliig balansomslutning = Isumman av m

å

nadsvarden)

12

Som framg

å

r av ovanst

å

ende avkastningsbe­r

ä

kning ing

å

r i avkastningen s

å

v

ä

l periodi-serad r

ä

nta som realiserade och orealiserade v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringar i portf

ö

ljen. Dessa har satis i relation till etl under 

ä

rel genomsnitt­ligt disponerat kapital, baserat bl a p

ä

 en

marknadsv

ä

rdering av portf

ö

ljen. Fondf

ö

r­valtningens avkastning kan numera matas p

ä

 delta satt eftersom framv

ä

xten av funge­rande finansiella marknader efter avregle­ringen och avskaffandet av placenngsplik-ten, m

ö

jligg

ö

r en kvalitetsm

ä

ssigt b

ä

ttre marknadsv

ä

rdering. Marknadsv

ä

rderingen kan dessutom g

ö

ras p

å

 flera v

ä

rdepapper 

ä

n tidigare. Det b

ö

r noteras alt detta satt att m

ä

ta avkastningen skiljer sig fr

ä

n det ber

ä

k­ningss

ä

tt som redovisas i avsnittet om port­f

ö

ljavkastning p

å

sid 24.

Ber

ä

knat som andel av fondkapitalet upp­gick avgiftsunderskot tel (avgifter ./. pensio-nei) lill 3,4% vid slutet av 1989 (1988: 3,5%)  Denna andel motsvarar den reala av­kastning som m

å

ste tillgodoses f

ö

r att till­g

å

ngarnas reala v

ä

rde skall vara of

ö

r

ä

ndrat. Figuren p

å

sid 16 

ä

r avsedd all schematiskt 

å

sk

å

dligg

ö

ra de kapilalfloden som 

ä

gt rum i fondf

ö

rvaltningen under 

å

r 1989.

Fondkapitalet till marknadsv

ä

rde uppgick till 340,5 mdkr vid 

å

rets slut vilket ar en uppg

å

ng med 11,3 mdkr {1988 31,5 mdkr).

Fondens kapilalfloden j

ä

mte fondkapitalets

utveckling i l

ö

pande priser 

å

ren 1960

1989

redovisas i tabl

å

n p

ä

 sid 17                         ,

Den totala ATP-avgiftens storlek uppgick till 11,0% 

ä

r 1989 vilket 

ä

r en h

ö

jning med 0.4 procentenheter fr

å

n 1988. Av denna utg

ö

r 0,2 procentenheter en avgift som tillf

ö

rs l

ö

n-lagarfonderna. F

ö

r innevarande 

å

r har riks­dagen beslutat h

ö

ja den totala avgiftssatsen f

ö

r ATP med 2 procentenheter till 13,0% Effekten av ATP-avgiltsho|ningen 1990 p

å 

l

ö

nekostnaderna neutraliseras av en motsva­rande s

ä

nkning av folkpensionsavgiften. Under 1989 ber

ä

knas den utbetalda l

ö

ne­summan ha okat med drygt 11%. Det 

ä

r en betydligt h

ö

gre 

ö

kningstakt an vad som ti­digare f

ö

rulsetts. Tillsammans med avgifts­h

ö

jningen p

å

 0,4 procentenheter 

ä

r 1989 har detta inneburit en inle ov

ä

sentlig h

ö

imng av avgiftsinkomster-ia. De uppgick 

å

r 1989 lill 57,6 mdkr vilket 

ä

r en 

ö

kning med 17,4% (1988: 49,1 mdkr resp. 11,8%). Avgiftsun­derlaget ber

ä

knas ha uppg

å

tt till ca 529 mdkr under 1989 (1988' 475 mdkr). Till del­ta kommer de egenavgifter som betalas via uppb

ö

rden av direkt inkomstskatt. Storle­ken p

å

 de egenavgifter som betalades in 

å

r 1989 uppgick till 3 710 mkr, varav 1 724 mkr avs

å

g inkomst

å

ret 1987. Mellanskillna­den dvs 1 977 mkr 

ö

verf

ö

rdes l

ö

pande un­der 

å

ret vid varje uppbordstitlf

ä

lle av B-skatt med elt schablonbelopp motsvarande 11% av B-skattens storlek. Denna upp­b

ö

rdsf

ö

r

ä

ndring 

ä

gde rum f

ö

rsta g

å

ngen 

ä

r 1989 och inneb

ä

r att fondf

ö

rvaltningen un­der de tv

å

å

ren 1989 och 1990 f

å

r "dubbla" egenavgifter, dvs dels en slutreglering av 

å

ren 1987 och 1988, dels prelimin

ä

ra 

ö

ver­f

ö

ringar f

ö

r respektive inkomst

å

r. Den uppbyggnad av kapitaltillf

ö

rseln till l

ö

ntagarfonderna som f

ö

rfattningsm

ä

ssigt reglerats fram till slut

å

ret 1990 har hittills.

Skr. 1989/90:137 Bilaga I

21

Skr. 1989/90:137 Bilaga I

22

Fondkapitalets utveckling 19601989, (marknadsvärde, mdkr)

Skr. 1989/90:137 Bilaga I

Avkastning

Avkastning frän delionder

Avgifter

Överskjutande löntagarfondsmedel

Pensionsutbetalningar

Ad min ist ral ionskosl nåder

Tillväxt i fondkapitalfmdkr)

Procentuell förändring av fondkapitalel

Fondkapital (marknadsvärde)

framförallt genom vmstdelningsskatten, bli­ vit högre an beräknat. De överskjutande medlen av det växande skatteuttaget skall i avvaktan på rekvisition av löntagarfonder­na förvaltas av forsla-tredje fondstyrel­serna.

Vid utgången av är 1989 förvaltade sälunda första tredje fondstyrelserna 8,5 nfidkr av oversk|utande hnlagarfondstnedei vilket ar en ökning med ca 4 mdkr år jamfort med år 1988

När kapitaltillförseln till löntagarfonderna avslutas år 1990 uppskattas enligt nu gällan­de beräkningar löntagarfondernas tillförda kapital uppgå till ca 17,3 mdkr i löpande priser. Vid etl oförändrat skatteuttag fram t o m inkomslåret 1990 skulle vinstdelnings-skatten och arbetsgivaravgiften ha inbringat ca 18,5 mdkr utöver de drygt 17 mdkr. vil­ket "överskott" tillföres de tre första AP-fon­derna, se diagram 4. På grund av eftersläp­ningar i uppbordssystemet inflyter medel två år etter inkomståret 1990.

Pertsionsiitgiftenw i ATP-systemet ökade un­der är 1989 med 14,2% till 69,2 mdkr (1988-12,6% resp. 60,6 mdkr). Basbeloppet, som reglerar värdesäkringen i pensionerna höjdes från 25.800 kr till 27.900 kr eller med 8,1% varav 600 kr i en engångshojning for alt kompensera pensionärerna för devalvering­en. För innevarande år har basbeloppet fast­ställts till 29.700 kr eller en ökning med 6.5%.

Utbetalningarna av ATP-pensioner och där­med anspråken på fondens avkastning väx­er, trots den kraftiga avgiftshöjningen inne­varande år, snabbt framöver bl a genom att

1960     1970     1960     1985     I9SS     19S9

2.0

10,4

22,9

39,9

18,7

0,1

0.5

0,6

6.1

22,2

34,5

49.1

il.b

3,1

4,0

-1,2

-19,0

-42,1

-60,6

-69,2

-0,1

-0,2

-0,3

-0,5

-0,5

6,8

13,4

15,1

31,5

11 3

23

10

7

11

3,4

35,9

145,3

245,3

329,2

340,5

antalet pensionsberättigade okar liksom de­ras genomsniltliga pensionspoäng. Till detta kommer en högre genomsnittlig livslängd och eri okad andel förvärvsarbetande kvin­nor samlidigt som ATP-systemet när sitt fultfunklionssladium.

För admxmsirationen av allmanna tillaggs­pensioneringen (förutom fondstyrelsernas interna verksamhet) ar elt flertal myndighe­ter och institutioner involverade  I hante­ringen av ATP deltar riksförsäkringsverket {regelsystem, ADB, pensionsanvisningar), försäkringskassan (fiandlaggning och utbe­talningar), lansskattemyndighet och lokal skattemyndighet (debitering, uppbörd, be­räkning av pensionsgrundande inkomst, ad­ministration), kronofogdemyndighel (in­drivning), statens lone- och pensionsverk och Kommunernas Pensionsanstall {samord­ning av pensionsberakningar och utbetal­ningar).

Ar 1989 har lotah 461 mkr utbetalats till ovanstående myndigheter. Det ar en upp­gång med drygt 13 mkr sedan 1988. Arets utbetalningar grundar sig på beräkningar utförda och sammanställda av riksförsäk­ringsverket.

Summan av de inflöden och utflöden av ka­pital som relaterats ovan har inneburit net- toplaceriTigar år 1989 på 27.3 mdkr  Därut­över har under året amorteringar, forfall och tnlösen i värdepappersportfoljen upp­gått lill ca 24 mdkr i de långfristiga värde­papperen och till ca 14 mdkr i de kortfristi­ga placeringarna. Till detta kommer otnpta-ceringar i portfoljsamtnarisätlningen på ca 50 mdkr, som gjorts av placeringspoliliska skal. Sammantaget innebar detta att brut-toplacenngarna uppgick till ca 115 mdkr vil­ket framgår av nedanstående tablå

Förstatredje fondstyrelsemas placeringar under 1988 och 1989, (mdkr)

Bruttoplaceringar Nettophceringar 1988        1989       J988        1989

Placeringar

obligationer, förlags- och reverslån

ptnningmarknadsplaceringar

fastigheter m m

152,1

114,9

23.5

27,3

133,6

93,6

29.4

20,5

18,5

18.4

-5,9

3,9

2.9

2,9

23

Diagram 4. Löntagarfondernas finansering, utbetalda medel och av 13 fondstyrelsenia förvaltade medel, (ack. värden, mdkr)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

PlaceringspoUtiken

Penni ng-

och obligationsmarknad

AP-fondens placeringspolitik for värdepap­persportfoljen bygger på en värdering av tre portfoljnsker. ränterisk, likviditetsrisk och kreditrisk Målsättningen ar att med en gi­ven sammansiiUning av dessa risker uppnå maximal avkastning i vardepappersporl-foljen.

Ränterisk ar ett satt att beskriva hur mycket en portfölj med faslförrantade värdepapper påverkas av en förändring i det allmanna räntelaget. Ränterisken beroi i allt väsentligt pä värdepapperets löptid  Valet av ränterisk I en porttol) påverkas bl a av vilken typ av placerare det f;aller. For en långfristig place­rare, som t ex AP-fonden, ar det naturligt att arbeta med en högre ränterisk, dvs en längre löptid i portföljen, an vad en kort­fristig kassaförvaltare skulle göra   AP-fon­den har dessutom, pga den relativa portfölj-storleken 1 marknaden, etl allmänt intresse av att undvtk.i placeringar med alltför kort nominell löptid. Härigenom minskas risken som linns i att successivt omplacera stora volymer i en, i dagsläget, relativt illikvid marknad.

Det andra centrala nskbegreppel likvidi­tetsrisk beskriver risken for att en långi­vare inte kan omsätta sitt värdepapper i en fungerande marknad. Även har finns det skillnader i attityden mellan olika placerare I marknaden. For AP-fonden som långfristig placerare, är behovet av likviditet ell.?r rörel­sekapital mindre an för t ex ett industriföre-

tag. Delta gör att mindre likvida placeringar ar av större intresse for fondens del an for Mertalet andra placerare. Kreditrisken anger risken for att en långiva­re inte tår tillbaka hela eller delar av kapi­talbeloppet eller räntebetalningarna   I välut­vecklade marknader ar staten den bastå lån­tagaren/kreditrisken. Avkastningsjamforel-ser brukar därför utgå från räntan på stats­papper. 1 den svenska marknaden ar merav-kastningen for att höja kreditrisken, dvs gå från de allra bastå lånlagarna till de något mindre goda låntagarna, begränsad  Hittills har det i huvudsak varit AP-fondens be­dömning att den meravkastning som vant mojlig att uppnå genom att placera medlen utanför kretsen av de allra bastå låntagarna, inte varit tillräcklig.

Sammansättningen av olika typer av ränte­bärande värdepapper i den svenska markna­den under senare år, kan sagas karaktärise­ras av en övergång från direkta lån till fi­nansiering via penning- och obligations­marknaden med hjälp av olika typer av marknadspapper. Detta avspeglas i AP-ton-dens portfölj i en okande andel obligationer och certifikat. 1 slutet av 1989 uppgick obli-gationsportfoljcns andel av den totala ränte­bärande portfol|en till 84,9%, en oknmg med 1,0% från 1988

På obligationsmarknaden var del framför­allt bostadssektorn som okade sina volymer på marknaden. Bostadsobligationer passar val in I AP-fondens portfölj då de kredit-riskmassigt hor till de sakrare placeringarna samtidigt som de handlas till en högre ranta an t ex statsobligationer. Skillnaden i av­kastning mellan femåriga stals- och bostads-

24

obligationer steg under 1989 med ca 0,3 pro­centenheter till ca 0,5%. Bostadssektorns an­del av fondens räntebärande portfölj steg under året med ca 4,9% och låg i slutet av året på 59,4%

Under 1989 minskade fondens statsobliga-lionsinnehav med 5,1% till 22,4% av de räntebärande placeringarna. Denna minsk­ning följer lill viss del monstret i hela obli­gationsmarknaden där statens andel under senare år har minskat

Direktlån

Den traditionella målgruppen for AP-fon­dens hittillsvarande direkltänegivning utgörs av kommuner/landsting samt kommunala bolag. Vid slutet av året uppgick lånestoc­ken till denna sektor till 11,7 mdkr. vilket är en nedgång med 1,6 mdkr under 1989. En annan tidigare stor mottagare av direkl-lån från AP-fonden utgjordes av mellan-handsinstituten   Här återfinns främst bo­stads- och företagsfmansierande institut. En VISS nyutlänmgsverksamhet har förekommit under 1989, främst for att tillfredsställa spe­cifika, ej marknadsfbrenliga, finansierings­lösningar. Totalt sett amorteras dock-stoc­ken successivt 1 takt med forfallostrukturen på tidigare utelämnade krediter.

Sålunda uppgick reverslän, (främst i form av kapitalmarknadsreverser), tiH bostadsfi-nansierande institut lill 14,4 mdkr per 1989-12-30 jamforl med 16,6 mdkr för ett år sedan. Utvecklingen ar likartad beträffande de foretagsfinansierande instituten dar voly­men uppgick till 12.3 mdkr per 1989-12-30 vilket innebar en nedgång med 2,7 mdkr un­der 1989.

Förutom utlåning till nu nämnda låntagar-grupper har AP-fonden numera även möjlig­het att lämna direktlän till privata svenska bolag. Dessa utlåmngsmoiligheler är be­gränsade till fem procent av fondens totala placeringar. Verksamheten har utvecklats posUivl under 1989 och toValt uppgår utlå­ningen per 1989-12-30 till 4,1 mdkr. I utlå­ningen ingår både kortare län {13 ånga) och längre län med speciell betalningsprofil. Förlagslån till främst banker och mellan-handsinstJtut har ökat med 0,6 mdkr under 1989 och uppgick till 3,1 mdkr per 1989-12-30. Under året har 1.5 mdkr utbeta­lats i torm av nya förlagslån. Refinansienngslänen uppvisar en fortsatt minskning. Uteslående volym uppgick till 0.8 mdkr vid utgången av 1989 jamforl med 1,3 mdkr vid utgången av 1988

Den framstå anledningen lill nedgången i AP-fondens traditionella direktlån utgörs naturligt nog av framväxten av en egentlig penning- och obligationsmarknad även tör de sektorer som tidigare ej hade tillgäng till en sådan marknad for sin kapitalanskaff­ning Avregleringen har skapat utrymme for kommuner och kommunala bolag att, via certifikatprogram, på ett ändamålsenligt satt komma i åtnjutande av billig kortfristig upplåning. Delsamma gäller for mellan-

                   handsinstituten som dessutom idag har till­

gäng till obligationsmarknaden dar kapital

kan anskaffas till standardiserade villkor

och läg ranta. Dessutom har finansiering i

                   utländsk valula ökat kraftigt. Sedan halv-

årsskiltet 1989 kan även finansiering i

svensk valuta ske utomlands.

Denna utveckling har bidragit till att ränte­marginalen mellan marknadspapper och re­verslån pressals Utifrån AP-fondens place-ringsperspekliv. har meravkastningen for att gä från en' likvid placering på obligations­marknaden till en likartad placering i form av reverslån ofta ej varit lillracklig för att ersätta den minskade grad av likviditet som en s k "private placement" innebär

Den nyutlåning som förekommit har i stor utsträckning skett i former som mölt kredit-tagarens krav på'anpassade finansieringslös­ningar. Exempel på sådana lösningar ar:

län med rörlig ranta

lån med fast ranta frän en månad upp till femton år

lån med ränteomfordeining

               långfristiga lån med periodiskt älerkom-

: mande ranlejustenngar

              långfnstiga lån med valfrihet for låntaga­

ren att vdlja längd pä kommande rante-

bindningspenod

Ändamålet med finanseringen har vant de traditionella mom den kommunala verk­samheten  skolor, vatten och avlopp samt ovnga andamål mom investeringsbudgeten. Inom ramen for de kommunala bolagens verksamhet har energisektorn intagit en do­minerande roll.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

25

Skr. 1989/90:137

Diagram 5 och 6: Placeringamas fördelning på låntagarkategorier

öliaga 1

ultimo december resp. år, (anskaffningsvärden, procent)

1988

1989

N

ä

ringsliv 15%

Penningmarknads­placeringar 1 %

Staten 27%

Penningmarknads-placeringar 2

«

/o.g, y

N

ä

ringsliv 13% 

I

Staten 22%

Kommuner 3%

Kommuner 3%

Bost

ä

der 54%

Bost

ä

der 59%

Diagram 7 och 8: Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt ultimo december resp. år (anskaffningsvärden, procent)

1988

1989

Reversl

å

n 14% F

ö

rlagsl

å

n 17.

Penningmarknads­placeringar 1%

Penningmarknads-

placeringar 2%

Reversl

å

n 12%      J>/ng%

F

ö

rlagsl

å

n 1%i

Obligationsl

å

n 84%

Obligationsl

å

n 84%

26

Den begränsade utlåningen lill mellanhands-instituten har dels tillfredsställt behov av marknadsavviUnde ranlebindningslangd dels behov av krediter med viss amorte­ringsprofil

Vad beträffar ändamålet med de privata fö­retagens krediter har de varierat frän rena rorelsekrediter till finansiering av foretags-overlåtelser och finansering av specifika in­vesteringar  Kännetecknande for dessa kre­diter ar att de beloppsmässigt ar betydande (over 100 mkr) samt "cash-flovr-massigt spe­cialsydda   Låntagarna återfinns inom såväl tillverkningsindustrm som fastighets­branschen och energisektorn.

Under 1990-(ale( ser AP-fonden ett fortsatt intresse frän låntagare beträffande speciella konstruktioner i svensk valuta. Främst kom­mer anspråken alt härstamma från infra-strukturella investeringar inom energi- och kommunikationssektorn: kommunal krafl-varme, gasdistribution, komplettering inom vattenkraften iamt land-, luft- och vattenba-serade kommunikationer Även mom den privata industrin finns behov av anpassade finansieringslösningar for specifika investe-ringsandamål mom produktion eller föränd­ringar i ägarstrukturer Nya kapitaltäck­ningsregler for banker och kreditmarknads­bolag medför att behov av risktackande ka­pital, i form av förlagslån, okar Inom detta segment finns ytterst varierande behov av flexibla lösningar lämpade for finansiering inom AP-fondens mojligheter

AP-fondens fastighetsaktiviteter

Fondstyrelserna fick under 1988 möjlighet att förvärva fastigheter. Under 1989 togs de forsla stegen niot målet att på sikt bygga upp elt väsentligt bestånd av fastigheter. Fondstyrelserna förvärvade dels det börsno­terade fastighetsbolaget Anders Nisses AB, dels gick fondstyrelserna in som delägare med en andel på knappt 20 procent i det ny­bildade bolaget Pleiad Real Estate AB

De två forvarven har olika bakgrund och innebord. Enligt fondstyrelsernas bedöm­ning var det basla sattet att etablera sig på fastighetsmarknaden att köpa ett befintligt bestånd och därmed också få en organisa­tion i anslutning till forvarvet   Av detta skal gavs under msirs 1989 elt offentligt erbju­dande till aktieägarna i Anders Nisses AB Förvärvet slutfördes i december och fonden har nu påbörjat tvängsinlosenforfarandet av utestående minoriletsandelar.

En förutsättning för att bl a begära tvångs-inlosen ar att den juridiska personen som begär inlösen ar etl aktiebolag. Av denna anledning bildades ett bolag AP-fondens fastighetsbolag AB, med de tre fondstyrel­serna som ägare Bolagets uppgift var att slå for uppkopserbjudandet av Anders Nisses AB Bolaget har ett eget kapital på 60 000 kr och har ej haft några anställda under 1989. (se vidare tabell 9. sid 43)

Forvarvet av Anders Nisses AB utgör stom­men tör tondens vidare aktiviteter pä den svenska fastighetsmarknaden. Nisses tastig-hetsbestånd har etl marknadsvärde på ca 4 mdkr Geografiskt ligger tyngdpunkten i be­ståndet 1 Stockholm med knappt 70 procent samt I NorHand med ca 10 procent   Vidare har Nisses ungefar 20 procent i form av in­nehav 1 fxtndon. Den alldeles övervägande delen eller ca 96 procent utgöres av kom­mersiella fastigheter.

Som nämnts ovan svarar förvärvet av Nisses for den omedelbara satsningen pä den svenska fastighetsmarknaden   For att tillgo­dose behovet av utlandska fastighetsforvarv, vid sidan av Nisses fastighetsbestånd i Lon­don, deltog fondstyrelserna i bildandet av ett nytt svenskt fastighetsbolag vid namn Pleiad Real Estate AB Bolaget har sm upp­rinnelse 1 att AB Volvo önskat aktivera sitt fastighetsbestånd och av det skalet initierat elt samarbete med etl antal intressenter Delägarna i bolaget ar förutom AB Volvo och AP-fonden, SPP, PK-bankens pensions­stiftelse samt WASA  Med undantag av det vid starten tillförda beståndet av Volvofas­tigheter, kommer bolagets fortsatta verk­samhet att vara utlandsonenterad. Pleiad Real Estate AB har under andra halvåret [989 genomfort omfattande lörvarv av fas­ligheter i utlandet.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

27

Fastighetsprojekl

Stockholm Globe Arena 

"Globen" 

 v

ä

rldens st

ö

rsta sfanska byggnad for sport och kultur, f

ä

rdigst

ä

lldes p

ä 

rekordtid och 

ö

verl

ä

mnades till staden i februari 1989. "Globen"skapar iden­titet och attraktivitet tor fiela den nya stadsdel som Globen City utg

ö

r. Av totalt 137 000 m koiiimeisiella loka­ler 

 kontor, butikscenlnim, hotell 

har 87 000 m' f

ä

rdigst

ä

llt:, under 1989

Totalinvesteringen.tramitill 1993, inkl upprustning av Soderstadion och Is­stadion, bedoms uppg

å

till ca 3,5 mdkr  I Hovet Centrum KB. numera Globen City KB ar AP-fonden via Nisses del

ä

gare med 20To

Alviks Strand, bel

ä

get p

å

 randen av centrala Stockholm, har uppm

ä

rksam­mats s

å

somett exempel pii nytt milj

ö­

och tunktionstankande f

ö

r kontorslo­kaler En ny byggteknik har applice­rats 

 mycket exakt och d

ä

rmed tids­besparande samt med sunda byggma­terial. Den medger en stor forand-

ringspolential med flyttbara vaggar for snabba omorganisationer samt etl individuellt klimatval. Den impone­rande gallerian har tillf

ö

rt Alviks Strand en ny dimenbion. Snabblws. resebyr

å

 m m finns nu p

å

 plats f

ö

r hy­resg

ä

sternas narservice. AP-fonden 

ä

ger via Nisses 98% av Alviks Strand d

ä

r Nisses har sitt. huvudkantor. 1 januari 1988 f

ö

rv

ä

rvades fastigheten 4/5 Millbank med det v

ä

lk

ä

nda Crown Agenl-huset, byggt 1915 for administration av'kronkolonierna, all­deles intill hlouses of Parliament i London. Totalt ing

å

r ca 13 000 m kontor och 14 etagev

å

ningar i fastig­heten. Investeringen uppg

å

r til) totah drygt 800 mkr varav AP fonden via Nisses 

ä

ger 92%. Bygglov erh

ö

lls i no­vember 1988   Den arkitektoniskt in­tressanta

ä

ldre byggnadsdelen har un­der 

å

ren fon.'anskals genom ombygg­nader. Nisses 

å

terst

ä

ller nu huset i ur­sprungligt skick men med moderna installationer enhgt koncept (r

å

n Al-viksStrand

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

28

Portföljavkastningen

Del fmns m

ä

nga olika satt att beskriva en vardepappersportf

ö

ljs avkastning   En metod ar att bara ber

ä

kna den avkastning som fak­tiskt realiserats i portf

ö

ljen under det g

å

ng­na 

å

ret   Delta ar dock en ofullst

ä

ndig metcd p

å

grund av att den inte t

ä

cker I ex v

ä

rde­f

ö

r

ä

ndringar. Elt mer fullst

ä

ndigt satt ar ist

ä

llet att f

ö

rutom det direkta infl

ö

det av r

ä

ntor och realisationsvinster till portf

ö

ljen ocks

å

 beakta hur de orealiserade v

ä

rdena har f

ö

r

ä

ndrats. 

Ä

ven med den principen finns det dock m

å

nga olika satt ati redovisa avkastningen.

M

å

ls

ä

ttningen i f

ö

rvaltningen 

ä

r att uppn

å 

hogsla m

ö

jliga avkastning i hela den r

ä

nte­b

ä

rande portf

ö

ljen. Utv

ä

rderingen av av­kastningen bor d

ä

rf

ö

r ske totalt p

å

 de r

ä

nte­b

ä

rande tillg

å

ngsslagen obligationer, l

å

n och korta placeringar. F

ö

r alt skapa en 

ö

kad m

ö

jlighet till j

ä

mf

ö

relse s

å

v

ä

l over liden som mellan olika f

ö

rvaltare besl

ö

t f

ö

rs

ä

k­ringsbranschen for ett par 

å

r sedan alt redo­visa sin avkastning enligt enhetliga normer. AP-fonden har sedan 1986 redovisat sin av­kastning p

ä

 samma s

å

tt. Av nedanst

å

ende tabl

å

 framg

å

r hur fondens avkastning f

ö

r perioden 1986

1989 varit vid en redovis­ning enligt f

ö

rs

ä

kringsbolagens modell. Totalavkastningen best

å

r av Iv

ä

 komponen­ter, periodiserad ranta och v

ä

rdef

ö

r

ä

ndring. Detta syns

ä

tt inneb

ä

r att man, n

ä

got f

ö

r­enklat, kan beskriva det s

å

 att placeraren vid b

ö

rjan av 

å

ret k

ö

per en portf

ö

lj som se­dan saljes p

å

 bokslutsdagen. Avkastningen som kommer placeraren tillgodo 

ä

r s

å

ledes all den avkastning som innehavet ger ratt till. Det finns med detta salt att m

ä

ta av­kastning inga kopplingar till kassafloden.

Den periodiserade r

ä

ntan utg

ö

r rantefl

ö

det p

ä

 portf

ö

ljen oavsett om det utbetalats un­der verksamhets

å

ret eller inte. V

ä

rdef

ö

r

ä

nd­ringen visar hur portf

ö

ljens marknadsv

ä

rde f

ö

r

ä

ndrats under det g

å

ngna 

å

ret som ett re­sultat av skiftningar i det allm

ä

nna mark­nadslaget samt de realiserade kursvinster/ f

ö

rluster som uppst

å

tt vid omplaceringar.

Under 1989 hade AP-fonden i sin portf

ö

lj en totalavkastning, malt enligt f

ö

rs

ä

kringsbola­gens model], p

å

 6,1%  Denna avkastning byggdes upp av 11,7 procentenheter i perio­diserad ranta och 

5,6 procentenheter i v

ä

r­def

ö

r

ä

ndring. Under 1989 p

å

verkades av­kastningen i hog grad av den r

ä

nteuppg

å

ng som skedde i slutet av 

å

ret vilken orsakade den negativa v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen. Som elt re­sultat av ranteuppg

å

ngen har de v

ä

rderings-kurser {huvudsakligen Ir

å

n Stockholms Fondb

ö

rs) tilTvilka portf

ö

ljen v

ä

rderas vid resp. 

å

rsskifte justerats ned. I stort sett hela den v

ä

rdef

ö

r

ä

ndring som redovisats 

ä

r orea­liserad och beror p

å

n

ä

mnda r

ä

nteuppg

å

ng. Eftersom en placerare av AP-fondens storlek m

å

ste ha en stor andel l

å

ngfristiga place­ringar blir en negativ v

ä

rdef

ö

r

ä

ndring en oundviklig foljd n

ä

r marknadsr

ä

ntan stiger P

å

motsvarande s

ä

ll hade fonden en oreali­serad positw v

ä

rdef

ö

r

ä

ndring under de tre f

ö

reg

å

ende 

å

ren.

Den periodiserade r

ä

ntan har sjunkit under ett antal 

ä

r p g a att fonden nyplacerat f

ö

r­fallande l

å

n respektive gjort omplaceringar i ett successivt sjunkande r

ä

ntel

ä

ge Denna tendens b

ö

rjar nu plana ut eftersom det all­manna r

ä

ntel

ä

get under 1989 steg i forh

ä

l­lande tiil tidigare 

å

r.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

AP-fo7idens avkastning 19861989, procentenheter

1986                                        1981

Oblij L

ä

n

Obligationer-H

å

n-F kort a placeringar

per.räntii värdef.

tolal

12,9       4,1

17,0

13,8         -

13,8

per r

ä

nta   v

ä

rdef       total

12,1        0,6        12,7

12,8         0.1       12,8

Obligationer

L

å

n

Obligationer-

*-korta placeringar

per.r

ä

nta vardef. 11,8 2,8 12,6    -0,2

total   per.r

ä

nta   v

ä

rdef.        tolal

14,6         11,6       -6,4         5,2

12,4         12,5      -1,3        11,2

29

Diagram 9: Skillnad i avkaslniitgskraii bostadsobligalioner miinis statsobligationer med förfall 1994. (månadsgenomsnitt)

0 45 O 40 -

0 35 0,30 -

Ranta  p o en enfie e 

0,50

Skr. i 989/90: 137 Bilaga 1

1989

Under l

öö

o slog marknadsr

ä

ntan lor v

ä

rde­papper utgivna av andra an staten mer an for stalsp.ippcr   Detta vr.as t ex av skillna­den I avk.islmngskrav mellan fem

å

riga stats-obligalioner och tem

å

riga bostadsobligalio­ner, se iiingnvn 9   Dennj var i b

ö

rjan av

ä

rel ca 0.2 procentenheter men steg succes­sivt [ill ca 0,5 procentenheter i slutet av 

å

ret Detla ledde till en st

ö

rre negativ 

\ardcfor

-

andring i fondens innehav av I ex bostads-obligationer an for motsvarande innehav av statsobligationer

AP-fondcn5 avkasttiing på räntebärande placeringar 1989

Obligationer

L

ä

n

Korta placeringar

Markitad

varde

Niito

Periodiserad

Värde-

Tota!

W8S-I2-3J

19S9-1.

-31

plac

ranta

förändring

a-.jkastning

Mkr       %

Mkr

%

Mkr

Mkr      %

Mkr       %

Mkr      f

i6

ö

 385   84.6 274 206   85,1     24 626    30 573   11.6-16 919

6,4    13 654      5,2

46 505   14.8    41350   12,8

4 674      5 185   12,5     

535-1.3      4 650   11,2

_    1 891      0,6      6 496     2,0      4 499    413_________ O_________ 413

Obligationer-I-l

å

n-I-koria placeringar     il4 781     100 322 052     100    24 451     36 171    11,7-17 454 -5,6    18 717     6,1

/ardeforandnnfi

) -I- hallie

Marknadsv

ä

rde (1008-1,

Tingar

v periodiserade r;

1 ubljn ov.in intar i ..>binia'h..nrr avcri par-.ial- 'xh totU,;si

ä

n Marl.ri-.KvavJt'. jr svno.ir,>iJtT,du 

l

x

-T

j

tn

.

il

tliei borst I ljnrp>>rttol|, n inndr ,Ar-h.nd.-n, diri-kll.in. tftinJnMfimsslJr sarrt Lapiljlmarknjd-rcvcr-pr KapitjlmjrknaJ,revets rantornj I.t nnl-vjrjtidi' illik\idj pljcenn.if   I 

iriya lali f;ailrr jn-kallnir>!'vjrdpt

in>;jr pi'nninmjrkn.id-,plja'firijjir uch kinklillni"lnhji',indi'n   Da den melod lur avkjstnini;sbiTa krutht under 

å

r. 

I. 

hjr jvkdslnin|;s>inran lur korla placeringar 

riikilJj lillnani:s'Lw vilkas innehar

v

ä

rderade fl

30

Redovisningen år 1989

Skr. 1989/90:137 Bilaga I

Redovisningsmetoder

Enligt de redovisningsprinciper som galU-r for Allmanna Pensionsfonden skatl fondens tillg

å

ngar tas upp till anskaffningsv

ä

rden vid ber

ä

kningen av fondkapitalet och i re­dovisningen i 

ö

vrigt   Fr

ä

n och med 1988 

å

rs bokslut g

ö

rs 

ä

ven en resultat- och balans­rakning som ar uppst

ä

lld efter reala princi­per  Resultat- och halansraknmgen efter rea­la principer presenteras for de tre fondsty­relserna sammantagna En 

å

rsredovisning som infe beaktar v

ä

rde­f

ö

r

ä

ndringar 1 portf

ö

ljen kan ocks

å

 betrak-

tas som ofullst

ä

ndig  I den reala redovis­ningen v

ä

rderas s

å

ledes portf

ö

ljen till inai-k-nadsvardcn p

ä

 samtliga v

ä

rdepapper dar s

å 

ar mojligl   Eftersom porttoljvardet snabbi kan andras b

ö

r man emellertid inte f

ä

sta alllf

ö

r stor vikt vid enskilda 

å

r, ulan ist

ä

llet betrakta resultatutvecklingen i etl l

ä

ngre perspektiv

Nedan f

ö

ljer n

å

gra definitioner p

å

 begrepp som 

å

terfinns s

å

v

ä

l i den nominella som rea­la redovisningen.

Grundkapital

Summan av avgifter, lontagarfondsmedel och "utdelning" fr

å

n 

ö

vriga delfonder, minskad med utbetalningar avseende pensioner, administrationsbidrag (till RFV m fl), 

ö

verforing­ar till l

ö

ntagarfonderna, fj

ä

rde fondstyrelsen samt femte fondstyrelsen

Fondkapital

Noivuiell redouisiiing

Grundkapitalet enligt ovan okat med ackumulerade bokf

ö

ringsm

ä

ssiga 

ö

verskott.' Real redovisning

Grundkapitalet uppindexerat (

å

ren 1960-1987 med respektive 

å

rs konsumentprisindex­tal) jamte ackumulerade reala 

ö

verskott.

Fr o m 1988-01-01 uppindexeras grundkapitalet m

å

nadsvis.

V

ä

rdepappersportfoljen

Nominell redovisning

Samtliga v

ä

rdepapper upptages enligt reglementet lill anskaffningsviirden. Real redovisning

1 portf

ö

ljen ing

å

ende obligationer, partialbevis och forlagsbevis samt bostadssektorns kapitalmarknadsreverser upptages till inarknadsvtirde/horsv

ä

rde  Onoterade v

ä

rdepap­per upplages till anskaffningsv

ä

rde

F

ö

r

ä

ndringen av det sammanlagda marknadsv

ä

rdet p

å

verkar den reala resultatr

ä

k­ningen.

' Enligt 26  1 reRlemenlel uigor ocki

å

1

3 fondstyrelsernas sammanlagda londkapital vardera! ull anskatf-ningsvarde per utg

å

ngen av narmait loreg

å

ende ar en reslnftlion (or medelidiidelningen liil lianJe och femle fondslvrelserna  De medel som stalls till forfogandp lor vardera av dessa fondstyrelser l

å

r h

ö

gst uppg

å

 ull 1* av della varde   Det mc-tsvarar idag J.o mdkr

Resultat 1989

Det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultatet av f

ö

rvalt­ningen av 1 

 3 tondstyrelsernas verksamhet (sjd 30 

ö

vre delen! ar baserat p

å

 anskaff­ningsv

ä

rden och p

å

verkas inte av oreahsera-de kursvinster och f

ö

rluster Del bokf

ö

rings­m

ä

ssiga resultatet blev 35.954 mkr (1988. 33.748 mkr)

Intaktsrantorna. 36 302 mkr. var 8,1% h

ö

g­re an foreg

å

ende

å

r Uppg

å

ngen f

ö

rklaras huvudsakligen av att den genomsnittliga porttoljstorleken under 

å

ret varit drygt 20 mdkr h

ö

gre an foreg

å

ende

å

r Marknadens genomsnittliga r

ä

nteniv

å

p

å

 fem

å

riga stats­obligationen har 

å

r 1989 vant 11.3%, vilket ar 0,1 procentenhet h

ö

gre an under 1988   I posten ing

å

r ptrr balansdagen upplupna ej inbetalda r

ä

ntor m m. Dessa okade fr

å

n

13.997 mkr 

ä

r 1988 till 15.076 mkr 

å

r 1989.

' 

Ö

vriga int

ä

kter utg

ö

rs av avkastningen fr

å

n sm

å

f

ö

retagsfonden p

å

 knappt 4 mkr.

Nettot av realiserade kursskillnader vid av­yttring av v

ä

rdepapper har under 

å

r 1989 uppg

å

tt till -168 mkr (1988: 269 mkr).

Det reala resultatet inneh

ä

ller ocks

å

 en post dar det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultatet korri­geras f

ö

r inflationen Nuv

ä

rdet av de medel som har tillforts fonden fram till och med 1988 

å

rs utg

å

ng jamte de medel som tillf

ö

rts under 

å

ret 1989 (grundkapitalet) korrigeras med f

ö

r

ä

ndringen i konsumentprisindex.

Ä

r 1989 har denna avs

ä

ttning f

ö

r att bevara grundkapitalets k

ö

pkraft uppg

å

tt lill 18,4 mdkr (1988: 16.2 mdkr).

Vid marknadsv

ä

rderingen per 1989-12-31

31

har portf

ö

ljens kursv

å

rden i forh

ä

llande till anskaffningsv

ä

rdena f

ö

r

ä

ndrats med totalt 

 17.3 mdkr (1988- 6,1 mdkrl under 

å

ret Del ar fr

ä

mst uppg

å

ngen i marknadsr

ä

ntor­na i slutt't av 

å

ret som har resulterat i den orealiserade vardenedg

å

ngcn.

Arets re3la resultat blev 0,3 mdkr (f988: 23,7 mdkr)

For en l

å

ngsiktig placerare ar det emellertid inte s

ä

rskih menmgsfulU att tiUmata resulta­tet ett enskilt 

å

r n

å

gon st

ö

rre vikt, snarare skall man i delta avseende betrakta den rea­la balanfrakningen dar de .ickumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utl

ä

sas   De var 45,7 mdkr eller l3.4'o av fondkapitalet vid utg

å

ngen av 1989 '1988   45.4 mdkr resp. \3.t%).

Diagram 10 utvisar att de ackumulerade re-

sultaten f

ö

rst 

å

r 1986 (bortsett fr

ä

n tidigt 60-tal) var s

å

 stora att balans erh

ö

lls mol in­flationens urholkning av grundkapitalet. Under 

å

ren 1973-1980 urholkades fondka­pitalet kraftigt av inflationen och de regle­ringar som p

å

verkade fondens placerings-m

ö

jligheter.

Man kan ocks

å

konstatera all fr o m 

å

r 1981 har de reala resultaten varit positiva de enskilda 

å

ren   Det ar dock de senaste 

å

rens goda resultat, fr

ä

mst beroende p

å

de h

ö

ga realr

ä

ntorna, som gjort att det sammanlag­da fondkapitalets realv

ä

rde har kunnat 

å

ter­st

ä

llas och oka.

P

ä

 sid 30 ff redovisas i tkr for forsla 

tredje fondstyrelserna resultat- och balansrakning sammantagna nominellt och realt saml var for sig 1 l

ö

pande priser avseende r

ä

ken­skaps

å

ret 1989 med j

ä

mf

ö

relsetal for f988

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Diagram 10: Ackumulerade reala överskott/underskott i procent av fondkapitalet jämfört med inflationsuppräknat grundkapital 19601989

Reala over/underskott I % av fondkapilal

Grundkapitalet       n.

inflattonsuppraknat

32

Administration

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Fondstyrelsernas nuvarande ledamöter och suppleanter, som förtecknats separat, är ef­ter forslag av arbetsmarknadens parter och andra organisationer förordnade år 1987 av regeringen till dess fondstyrelsemas balans­räkningar fastställts under 1990. Ordföran­dena jämte två ledamöter i första fondsty­relsen utses direkt av regeringen. Revisorema har förordnats intill fastställan­det av balansräkning 1990. De tve fondstyrelserna har sedan starten 1960 haft en gemensam administration. Organisationen framgår av schema på nästa sida.

Personalen vid fondstyrelsernas gemensam­ma kansli har utöver verkställande direktö-

ren utgjorts av 20 anställda.

Fondstyrelsernas administrationskostnader har uppgålt till 31.328 tkr (1988: 22.981 tkr).

Av dessa kostnader är 5.538 tkr direkt hän­förliga till förvärvet av Anders Nisses AB.

I löner och ersättningar har utbetalts följan­de belopp:

Styrelser och verkställande

direktör

1 992 260:

Revisorer och valvsdelegerade

204 708:

Övriga befattningshavare

4 388 456:

Pensioner och arbetsgivar­

avgifter

3 755 423:

3:   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

33

Resultaträkning, nominell och real

F

ö

rsta, Andra och Tredje fondstyrelserna Resultatr

ä

kning (Tkr)

Intakter

Intakisranlor Obligationer Partialbevis Forlagsbevis Reversef

Refinansieringsl

å

n Pennmgrnarknadsplacenngar 

Ö

vnga inlaktsraniQf

Ovnga intakter

Kufsskillnader vid avytlnng av v

ä

rdepapper

Summa int

ä

kter

Kostnader

Kostnadsrantor

inkopskosina

ä

er

AdiTiinistralionskosInader

KursskillnaOer miG jvytli.ncj av var

ö

epappei

Summa kostnader

Arets resultat

30 275 558 1 231 296 125 5 [REDACTED_TELEFONNUMMER] 394 978 149 490

26 787 198 1 618 297 911 5614 151 195 428 551 ,30 123 719

36 302 480

4 029

471 760

33 571 155

3 879

808 981

36 778 269

34 384 015

131 733 21 458 31 329

640 n;3

72 359

22 981 540 301

S24 623

635 641

35 953 646

33 748 374

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Realt resultat

Netloresultal enligt ovan

Okning/minskning av ei ''ealisefade viostetftorlustei Avs

ä

ttning for bevarande av cjrundkapitalets k

ö

pkraft Arets reala resultat

35 953 646

33 748 374

-17 265 494       6 133 735

- 1B3B1 403     -16232025

2S6 749

23 656 084

34

Balansräkning, nominell och real

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Balansr

ä

kning per 31.12 (Tkr)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden Penn:ngmarkna05p'3cennga' Rantetordringar m m Fordran 

å

 delfonderna V

ä

rdepapper.

Obligationer

Paniaibevis

Forlagsbevis

Reverser

Retinansiermgsl

å

n Fastigheter

P

å

g

å

ende forvarv. (se tabell 9. sid 43)

Aktier I fastighetsbolag

Fastigheter Aktier I PMC Summa tillg

å

ngar

Skulder

Ranteskuider Ovnga skulder

Fondkapital

Enligt balansrlikning f. 

å

r

Tillskjutet grundkapital

{varav reserverade lontagarfondsmedel)

Ackumulera! ovefskott

Indexuppraknat grundkapital

Ackumulerat realt resultat

Summa fondkapital I 

å

r

Innevarande Ar

Avgider

/ pensionsmedel / admimsirationsbidrag

Vinstdeiiiingsskatl

Lontagarlondsavgifier

/ rekvirerade loniagarlondsmedel

Summa tillskjutet grundkapital l.odexuppfak.naJ grundkapital Overloring fr

å

n deltonderna Arets boklorda resultat Arets reala resultat 

Ö

kning fondkapital innevarande 

å

r Summa (ondkapital totalt Summa skulder och fondkapital

1989

I9SS

Boklv

Markn 

v

Boktv

Maikn v

604 140

604 140

646 503

646 503

5 765 788

5 765 788

1 223 988

1 223 988

15 076 352

15 076 352

13 997 194

13 997 194

614 580

614 580

489 501

489 501

287 935 036

271 140 540

263 862 216

263 856 738

14 850

12 486

20 113

17 363

3 077 182

3 053 196

2 518 608

2 510 548

40 868 502

40 539 054

45 029 555

45 181 043

811 313

811313

1 323 793

1 323 793

2 567 765

2 567 765

_

282 170

282 170

620

620

620

620

16 500

16 500

357 634 798

340 484 504

329 112 091

329 247 291

2 528

2 628

20 343

20 343

5 194

5 194

9 563

9 563

43 706 026

53 891 343

(4 465 609)

(1 387 613)

285 376 158

249 806 569

283 831 139

275 96J214

45 386 246

21 730 162

329 082 184

329 217 385

303 697 912

297 693 376

57 624 927

49 074 694

-69 178 217

-60 558 344

-461 066

-

-44 7 948

1-12014 356)

(-11 931 598)

5 333 730

4 408 649

1 089 292

933 347

-2 

432 000

-

-2 264 000

(3 991 022)

(3 077 996)

-8 023 334

-8 853 602

10 358 068

7 378 424

614 580

614 580

469 501

489 501

35 953 646

33 748 374

286 749

23 656 084

28 544 892

11 259 398

25 384 273

31 524 009

357 627 076

340 4 76 782

329 082 185

329 217 385

357 634 798

340 484 504

329 112 091

329 247 291

35

Resultaträkning

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Första fondstyrelsen

Första fondstyrelsen tillfor! avgifter, som erlagts av staten, kommuner och dem närstående insti­tutioner och bolag

De fön.'al tade medlen har placerats på satt som framgår av balansrakningen och särskild specifi­cerad uppställning över obligations-, partial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bokförts till anskaffningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skulder per den 31/12 1989 fram­går av nedanstående resultaträkning och balansräkning.

Resultatr

ä

kning (Tkr)________________________________________ 9__________ fS

ÖÖ

Int

ä

kter

Intaktsr

ä

mo! Obhgalioner Partialbevis Forlagsbevis Reverser

Rednansieringsl

å

n Penningmarknadsplaceringar Ovnga intaktsrantor

9 453 534

194

41 741

1 940 764

7 698

124 939

51 849

11 620 719

10 899 213

Ovnga intakter

1 326

1 293

Kursskillnader vid avyttring 

£

lv v

ä

rdepapper

169 853

202 915

Summa int

ä

kter

_-

11 791 898

11 103 421

Kostnader

Kostnadsrantor

42 394

19 969

Inkopskoslnadet

6 569

-

Administrationskoslnader

11 792

9 187

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

149 854

220 877

Summa kostnader

210 629

250 033

Arets resultat

11 5

«

1 269

10 853 388

36

Balansräkning

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Första fondstyrelsen

Balansr

ä

kning per 31. T2 (Tkr)

Tillg

é

ngar

Banktillgodohavanden Penningmarknadsplaceringar Ranlefordringar m m Fordfan 

å

 deKonderna V

ä

rdepapper

Obligationer

Partialbevis

Forlagsbevis

Reverser

Refmansienngsl

ä

n

Fastigheter

P

ä

g

ä

ende forvarv

Aktier i fastighetsbolag

Fastigheter Aktier 1 PMC Summa tillg

å

ngar

Skulder

Ranteskuider

Ovnga skulder Fondkapital

Enligt balansrakning foregAende 

å

r

Till5k|Ule! grundkapital

(varav reserverade lontagarlordsmedel)

Ackumulerat 

ö

verskott

Summa londkapiiai foreg

å

ende 

å

r Innevarande Ar

Avgifter

/ pensionsmedel ' adminjslrationsbidrag

Vinstdelnmgsskatl

Lonfagarfondsavgifl

/ rekvirerade lontagarfondsmedel

Summa tillskjutet grundkapital 

Ö

verf

ö

ringar Ir

å

n dellonderna 

Å

rets resultat

(Oknmg londkapital innevarande 

å

r) Summa skulder och fondkapital

Not.

Kontrakierade ei likvideraOe londatfarer

avs  kop               57 820

avs (o'sal|n                

129 591

338 115

1 533 641

230 222

4 554 709

4 314 291

202 036

160 347

90 222 564

2 178

265 880

15 707 941

56 757

106 255 320

100 912 353

770 329

84 651

207

855 187 5 250

207

113 535 734

105 955 535

953

6271

1 466

1 515

12 725 260 (1 527 051) 93 222 488

105 947 748

99 067 993

20 735 402

-26 080 187

-173 822

- 5 518 607

1 777910

386 959

  844 000

1 320 669

- 4 197 738

- 4 133 979

202 036

160 347

11 581 269

10 853 388

(7 585 567)

(6 879 756)

113 535 734

105 955 535

Carl Gustaf Scherman

Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN]

Curl[REDACTED_EFTERNAMN]

Stockholm den 8 februari 1990 G

ö

sta[REDACTED_EFTERNAMN] (ordf)

Ulf G

ö

ransson                         Margot[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m

Gunnar Hotnng                       Lillemor[REDACTED_EFTERNAMN]

Berijl .Axelsson             Krisier[REDACTED_EFTERNAMN] {verkst dir

37

Skr. 1989/90:137

Resultaträkning

'''

Andra fondstyrelsen

Andra fondstyrelsen tillf

ö

rs avgifter, som erlagts av enskilda st

ö

rre arbetsgivare. Med st

ö

rre ar­betsgivare avses arbetsgivaru vilkas l

ö

nesumma (avgiftsunderlag) 

ö

verstiger 225 basbelopp, for 1989 ca 6,3 mkr.

De f

ö

rvaltade medlen har placerats p

å

 satt som framg

å

r av balansr

ä

kningen och s

ä

rskild specifi­cerad uppst

ä

llning 

ö

ver obligations-, partial- och f

ö

rlagsl

å

n, vilka enligt reglementet bokf

ö

rts till anskaffningsv

ä

rden.

Resultatet av 

ä

relsf

ö

rvaltnirigsamt delfondens tillg

å

ngar och skulder per den 31/121989 (ram-g

å

r av nedanst

å

ende resultatrakning och balansr

ä

kning.

Resultatr

ä

kning (Tkr)_______________________________________ 1989________ 1988

Int

ä

kter

Intakisranlor

Obligationer

15 238 016

Partialbevis

499

Forlagsbevis

146919

Reverser

2 227 908

RetinansieringslSn

99 865

Penningmarknadsplaceringar

206 807

Ovnga intaktsrantor

46 654

17 966 668     16 542 933

Ovnga intakter                                                                                                      1 401   i 293

Kursskillnader vid avyltrmg av v

ä

rdepapper                                                            226 174                     434 321

Summa Intakter                                                                                       18 194 243 16 97B 547

Kostnader

Kosinadsranlof                                                                                        63 819             35 387

Ink

ö

pskostnader                                                                                     10 076                   

12 070 327 580

8 172 233 897

413 545

277 456

17 780 698

16 701 091

Administrationskostnader

Kursskillnader vid avyttring av v

ä

rdepapper

Summa kostnader

Arets resultat

38

Balansräkning

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Andra fondstyrelsen

Balansr

ä

kning per 31.12 (Tkr)

Tlllgingar

Banktillgodotiavanden

272 543

274 932

PenningfnarknadsDlacenngat

3 502 454

711 129

R

ä

ntefof

ä

tingat m tn

7 622 369

6 994 478

Fotdran 

å

 dellonderna

232 561

187 916

V

ä

rdepapper Obligationer Partialbevis F

ö

rlagstjevts Reverser Relinansieringsl

å

n

I

«

 642 638

5 792

1 564 437

17 911 828

716 246

164 840 941

155 689 674

Fastigtieter P

å

g

å

ende lorvarv Aktier 1 fastighetsbolag Fastigheter

Aktier 1 PMC

1 283 882

141 085

207

1 425174 8 250

207

Summa tlllgingar

177 904 292

163 858 336

Skulder

Ranteskuider

t 144

10 036

Ovnga skulder

1 266

7 738

Fondkapital

Tillskiutet grundkapital

(varav reserverade l

ö

ntagarlondsme

ö

el)

Ackumulerat 

ö

verskott

24 003 337

(1 524 377)

139 837 225

Summa londkapital foreg

å

ende 

ä

r

163 840 562

150 121 068

Iniwvarande it

Avgifler

./ pensionsmedel

/ administrationsbidrag

21036 228

-26 149 366

-174 282

-5 287 420

Vinst

ö

elningsskatt

Lonfagarfondsavgifl

/ rekvirerade lontagarfondsmedel

1 777 910

401 571

-844 000

1 335 481

Summa tillskiutet grundkapital

- 3 951 939

- 3 169 513

Oveffonnga' fr

å

n delfondetna

232 561

187 916

Å

rets resultat

17 780 698

16 701 091

(Oknmg fondkapital innevarande 

å

r)

_

(14 061 320)

(13 719494)

Summa akuidar och fondkapital

177 904 292

163 858 336

Kon trakterade e( likviderade tondatt

å

rer

avs kop              499 S22

avs lorsalin        126 102

Curt Nicofifi

Leif Lewin

Bertii Whinberg

Stocktiolm den 14 lebruarE 1990 Hans Als

é

n (ord') Olo[REDACTED_EFTERNAMN] G

ö

ran[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m Inge Granqvist

Bo Rydin

Per Olof Edir,

Krister[REDACTED_EFTERNAMN] (verkst dir)

39

Resultaträkning

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Tredje fondstyrelsen

Tredje fondstyrelsen tillförs avgifter, som erlagts av enskilda mindre arbetsgivare samt s k egen­avgifter. Med mindre ai betsgivare avses arbetsgivare, vilkas lönesumma (avgiftsunderlag) högst uppgår till 225 basbelopp, för 1989 ca 6,3 mkr. De överförda egenavgifterna uppgår till kr 3.700.588.217,00 (1988: ] .696.898.220,00 kr).

De förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräknmgen och särskild specifi-

cerad uppställning över obligations-, partial- och förlagslån, vilka enligt reglementet bokforts till anskaffningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt delfondens tillgångar och skulder per den 31/12 1989 fram­går av nedanstående resultaträkning och balansräkning.

1989

1988

Resultalrttknlng (Tkr)

Intikter

Intaktsrantor OPIigafioner Partialbevis Forlagsbevis Reverser

Relinansieringsl

å

n Pennirigmarknadsplaoeringar Ovnga intaktsrantor

5 584 007 537 107 465 903 202 5 662 63 233 50 987

6 715 093 1 301

6 129 009

Ovnga intakter

1 293

Kursskillnadet vid avynnng av v

ä

rdepapper

75 733

171 746

Summa Int

ä

kter

_ 

6 792 127

6 302 048

Kostnader

Kostnadsrantor

25 520

17 003

Ink

ö

pskostnader

4 792

-

Administrationskostnader

7 467

5 622

Kursskillnader vidavyttrmg av v

ä

rdepapper Summa kostnader

-

162 669 200 448

85 527 108 152

Arets resultat

6 591 679

6 193 896

40

Balansräkning

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Tredje fondstyrelsen

.Balansr

ä

kning per 31.12 (Tkr)

Tillg

å

ngar

Banktillgodohavanden

202:007

33 456

Penningmarknadsplaceringar

729:693

282 637

Flantefordringar m m

2 899 275

2 688 426

Fordran 

ä

 dellonderna

179 983

141 237

V

ä

rdepapper Obligationer 1 Paniaibevis Forlagsbevis Reverser Relinansieringsl

å

n

53 069 834

6 860

1 246 86

«

7.248 733

38 310

611610621

56 152 258

Fastigneter P

ä

g

ä

ende f

ö

rv

ä

rv Aktiet 1 lastigtietsbolag Fastigheter

513 553

56-434

.206

570 193 3000

206

Aktier i PMC

Summa tillg

å

ngar

-

1681194 772

59 298 220

Skulder

: Ranteskuider

431

4036

'Ovnga skulder

.2 462

310

Fondkapital Enligt balansr

ä

kning toregAende Ar

r;llsk;utel grj.ndk3pilal

(varav reserverade lontagartonosmedel)

Ackumulerat 

ö

verskott

'6 977 430 (1 414 180) 52 316 444

Summalondkapitalloreg

å

ende 

ä

r

59 293 874

54 508 851

>tnnevsrande'Ar

Avgifter

/'pensionsmedel

/ administrationsbidrag

15 853 296

-16 948 663

-112 961

-1.208328

Vinstdelningsskaft Lontagarfondsavgjft 1 rekvirerade lontagarlondsmedel

1777 910

300 761

-744 000

1 334 671

Summa tillskiutet grundkapital

126 343

-   1 550 110

Ö

verf

ö

ringar tr

ä

n delfonderna

179 983

141 237

Å

rets resultat

6 591 679

6 193 896

(Oknmg londkapital innevarande 

å

r)

-

'(6 898005)

(4 785 023)

166 194.772

59 298 220

Not.

Kontrakierade ej likviderade londaffarer

avs kop                'aSd 332

avs torsalin              95 5%

.Stockholm aen tJ februari 1990

RoU Wirl

é

n (ord* )

Karl-Erik'BrancH                               Gusiat Pietil                                Ttiorsien[REDACTED_EFTERNAMN]

Efik-V Ramberg                             Harry Fjallslrom                                 Bengt Lloyd

Hans Billsnom                                Sture[REDACTED_EFTERNAMN]                       Knsiet[REDACTED_EFTERNAMN] (verkst dir)

41

Skr. 1989/90:137

Revisionsberättelser

'' 

F

ö

rsta fondstyrelsen

Undertecknade, som av regeringen t

ö

rordnats att s

ä

som revisorer grenska Allm

ä

nna pensions-(ondens forsla fondslyrelsej f

ö

rvaUning. f

å

r h

ä

rmed avgiva revisionsber

ä

ttelse for 

å

r 1989

Vi har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaper, protokoll och andra handling­ar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de v

ä

rdehandlingar som fondstyrelsen f

ö

rvaltar saml vidtagit de 

ö

vriga gransknings

ä

tgarder vi ansett erforderliga.

R

ä

kenskaperna har granskats av Bohlins Revisionsbyr

å

 AB.

Revisionen har icke givit anledning lill anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller el­jest betr

ä

ffande fondstyrelsens f

ö

rvaltning Stockholm den 23 februari J990      '' Gunnar Danielson (ordf.) Stig[REDACTED_EFTERNAMN] Kjell-Ake Henslrand Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Andra fondstyrelsen

Underteckndde, som av regei ingen forordnats att s

å

som revisorer granska Allm

ä

nna pensions­fondens andra fondstyrelses f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avgiva revisionsber

ä

ttelse for 

å

r 1989

. Vi har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaper, protokoll och andra handling­ar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de v

ä

rdehandlingar som fondstyrelsen f

ö

rvaltar samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

tgarder vi ansett erforderliga

R

ä

kenskaperna har granskats av Bohlins Revisionsbyr

å

 AB.

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, de i

densamma upptagna resultat- och balansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller el-

lesl belr

ä

ffande fondslyrelsens f

ö

rvaltning.

Stockholm den 23 februari 1990

Gunnar Danielson (ordf.)

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

August Trolle-Lowen
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Tredje fondstyrelsen

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å

som revisorer granska Allm

ä

nna pensions­fondens tredje fondstyrelses l

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avgiva revisionsber

ä

ttelse (

ö

r 

å

r 1989 Vi har granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, tagit del av r

ä

kenskaper, protokoll och andra handling­ar, som l

ä

mnar upplysning om fondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de v

ä

rdehandlingar som fondstyrelsen f

ö

rvallar samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

tgarder vi ansett erforderliga R

ä

kenskaperna har granskat;; av Bohlins Revisionsbyr

å

 AB

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansrakningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen eller el­jest betr

ä

ffande fondstyrelsens f

ö

rvaltning.

Stockholm den 23 februari 1990 Gunnar Danielson (ordf.) Stig[REDACTED_EFTERNAMN] Hugo Orup Gunilla Jerlinger

42

Statistiska sammanställningar

F

ö

rsta, Andra och Tredje fondstyrelserna Balansr

ä

kningar per 31.12 I Mkr

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Obligationer

Partialbevis

Forlagsbevis

Reverser

Relinansieringsl

å

n

Penningmarknadsplaceringar

Rantetordringar m m

Ovnga tillg

ä

ngar

Summa tillg

ä

ngar

Bankl

å

n Ovnga skulder Fondkapilal Summa skulder

396.0

28 198 9

114 526.8

190 118.2

263 862.2

287 935.0

121,0

110.2

53.1

20.1

14.8

152

1 145.8

1 989.8

2 780.1

2 518.6

3 077.2

59.4

6 355.1

30 561 2

45 591.1

45 029.6

40 868.5

2 438.6

11 267,4

8 458,0

1 323,8

811.3

0.1

0.7

2.4

2 657,0

1 868.0

6 370.0

9.1

738.3

5 100.7

9 766.0

13 997,2

15 076.4

18.1

492.6

3 481.6

479,8

38 998.4

163 576,6

259 423,5

329 112,1

357 634,8

_

579.4

_

_

_

1,5

1.1

23,5

9.0

29,9

77

478.3 

38417,9

163 553,1

259 414,5

329 082,2

357 627.1

479.8

38 998,4

163 576,6

259 423,5

329 112,1

357 634,8

Resultatr

ä

kningar i Mkr

Intaktsianloi

Obligationet

10.8

1 617,3

9 472.6

20 276.3

26 787.2

30 275,6

Partialbevis

79

8.8

4.4

1.6

1,2

Fotlagsbevis

06

73.0

1906

338.7

297.9

296.1

Pevetsei

1,0

372.6

2 789 7

5371.6

5 614,2

5 071.9

Retinansietingsl

ä

n

178.8

1 199 7

1 133.7

1954

113.2

Ovnga intaKtsranlor

0.8

9.7

674

7660

674,8

395.0

Ovfiga intakter, kuts-

skiilnatjer m m

-

-

-

8129

625.3

Summa int

ä

kter

13,2

2 259,3

13 728,8

27 890,7

34 384,0

36 778,3

Kostnatjstantor. inkopskostnadet

och kufsskiilnaijer

13

44,7

56.1

612.8

612.6

7933

tondstytelsernas admnislfations-

kostnader

05

1.3

6,2

12.8

23.0

31.3

Summa kostnader

1,8

46,0

62,3

625,6

635,6

824,6

Resultat

11,4

2 213,3

13 666,5

27 265,1

33 748,4

35 953,7

43

Tabell 1. Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt under år 1989

(Nominella v

ä

rden ochi totalt 

ä

ven anskaffningsv

ä

rden. (Vlkr)

Forsla             Andra

fondsfy relsen     fondstyrelsen     fondstyrelsen

ObligationslAnD

Staten

Landsting octi kommuner

KommunfmansierandG mstilul

Bosladstinansierande institut

Forelag

Foretagsfinansierande msiitut

Utlandska l

å

ntagare

F

ö

rlagsl

å

n

Kommuntinanserariao insritut Bostadslinansierande mstilul Forelag

Foretagstinansierande mstilul Banker

Reversl

ä

n

Landsting och kommuner Kommundnansierandt! mslitut Bostadslinansierande mstilul Forelag

Foretagsfinansierande msiitut Banker

Refinansieringsl

ä

n

Penningmarknadsplaceringari

Aktier

Egna fastigheter, 

ö

vrigt

Summa

7 641

11 281

2 128

-5 342

33

-237

747

256

9 946

16 937

-767

-833

-188

508

-3 -25

-51

-270

-33

472

1 980

-1 503

-872

-59

-60

-998

-1 077

156

1 474

-191

-1 841

-15

-

-38

-453

1 159

2 975

90

149

770

1 284

7 530

13 919

Jre

ö

ie

Totalt

Total!

rretsen

nominella

anska!tn:ngs

Mkr

v

ä

rden

v

ä

rden

Mtl

Mkr

5 739

24 661

24 068

-1 799

-9 269

-9 729

101

-103

-100

308

1 311

1 296

7 097

33 980

33 857

-341

-1 941

-1 935

382

702

697

-9

-19

-18

-16

-337

-338

422

861

860

-598

-4081

-4 162

-8

-939

-939

-60

-62

-77

-2 152

-2 232

154

1 784

1 785

-667

-2 699

-2 699

-

-15

-15

-22

-513

-512

647

4 781

4 499

59

298

299

514

2 568

2 568

827

28 276

27 319

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

" Inklusive pariiall

å

n --I Anskallmngsvarden

Tabell 2. Placeringamas fördelning på låntagargrupper under år 1989

(Anskaffningsv

ä

rden. Mkr)

Staten Kommuner Bosiader N

ä

ringsliv d

ä

rav industri m m

energi

lanlbruk Utlandska l

å

ntagare Penningmarknadsplaceringar Aktier

tgna fastigheter, ovrigi Summa

Fofsla              Andra              Tredje

londslyrelsen     tondstyrelsen     londsiyrelsen

-5 592

-3

15 744

-989

-759

-389

159

-8

2 789

150

1 284

-2 258 -158 8917

-1 157 -491 -450 -216 -2 1 095

Mkr                  Mkr________ Mkr

1 878

-9 728

-.36

396

235

1

7 049

31 710

116

-100

-2 246

-8

291

-959

-4

-197

-1 036

-4

-194

-251

 1

-9

-19

616

4 499

17

59

299

1

514

2 568

9

6 647

27 319

100

44

Tabell 3. Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt per 31.12 1989

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

Foisla

Andra

Tred/e

Tolal!

Totalt

londstvteisen

londslyrelsen

fondstyrelsen

nominelfa

anskallmngs-

Mkr

Mkr

Mkr

v

ä

rden

varden

Mkr

%

Mkr

%

ObllgationslAnii

90 624

145 393

53 201

289 218

84

287 950

64

Staten

23 838

40 450

12 300

76 588

22

75 899

22

Landsting och kommuner

835

789

607

2 231

1

2 203

1

Kommuntinansietande inBlituI

1 189

812

683

2 684

1

2 632

1

Bostadslinansierande institut

59 414

93 566

34 339

187319

54

186 918

54

Forelag

3 827

6 222

2 566

12615

4

12 564

4

Foretagsfinansierande institut

1 502

3 502

2 670

7 674

2

7 627

2

Ullandska l

å

ntagare

19

52

36

107

-

107

-

F

ö

rlagsl

å

n

266

1 569

1 249

3 084

1

3 077

1

Kom(nunl'.aanS',e'arde inslitui.

40

1

41

40

Bostadslinansierande inslitui

15

24

122

161

159

-

Forelag

64

167

29

260

260

Forelagslinansierande institut

77

194

45

316

315

Banker

110

1 144

t 052

2 306

1

2 303

1

Reversl

ä

n

15 732

17 939

7 247

40 918

12

40 869

12

Landsting och korTimuner

4 684

372

19

5 075

1

5 074

1

Kommunlinansietande institut

250

40

50

340

341

Bostadslinansierande institut

5 047

6 580

2812

14 439

4

14 391

4

Foretag

4 301

3 895

571

8 767

3

8 765

3

Forelagslinansierande institut

1 450

7 052

3 795

12 297

4

12 298

4

Banker

-

-

-

-

Refinanslerlngslin

57

716

38

811

-

811

-

Pennlngmarknadsplaceringarzi

1 736

3 979

970

6 685

2

6 370

2

Aktier

90

149

59

298

-

299

-

Egna fastigheter, 

ö

vrigt

771

1 284

514

2 569

1

2 568

1

Summa

109 276

171 029

63 278

343 583 100

341 944

100

" trklL-Sive Carf,a,i,i5rl

:' Anskattningsvaroen

Tabell 4. Placeringamas fördelning på låntagargrupper per 31.12 1989

(Anskaffningsv

ä

rden. Mkt)

Staten Kommuner Bostader N

ä

ringsliv daav indvistii m m

energi

lantbruk Ullandska l

å

ntagare PenningmarknadSplacenngaf Aklef Egna fastigheter, ovngl

Summa

F

ö

rsta

Andra

Tredje

Totalt

fondstyrelsen

londslyrelsen

londsly!

elsen

,Mkr

%

Mkt

%

Mkr

%

Mkr

H

23 640

22

40015

24

12 244

19

75 899

22

6 904

6

2 036

1

1 351

2

10 291

3

64 324

59

99 887

59

37 256

59

201 467

59

11 370

10

22 850

13

10 723

17

44 943

13

6 870

6

13912

8

5 893

9

26 674

8

3 292

3

5 676

3

1 749

3

10717

3

1 208

1

3 263

2

3 081

5

7 552

2

19

52

36

107

1 663

2

3 775

2

932

1

6 370

2

90

150

59

299

771

1

1 283

1

514

1

2 568

1

108 781

100

170 048

100

63 115

100

341 944

100

45

Tabell 5. Placeringarnas fördelning på låntagargrupper under respektive år

{Anskaffningsv

ä

rden. Mkr)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 1

staten

135

29

739

11

6 468

41

5 754

30

6 909

29

-9 728

-36

Kommuner

61

13

593

8

362

7

-156

 t

-I 169

-5

235

t

Bostader

173

37

3 664

5?

4 247

27

14 190

74

26915

115

31 710

116

N

ä

ringsliv

102

21

2 026

29

4 807

30

-893

-5

-3 280

-14

-2 246

-8

d

ä

rav industri m m

62

13

1 515

22

3 576

23

-1394

-7

-3 232

-14

-959

-4

energi

25

5

337

5

682

4

-137

 1

-906

-4

-1 036

4

lantbruk

15

3

174

2

549

3

638

3

858

4

-251

 1

Ullandska l

ä

ntagare

-3

-16

-22

-25

-19

Penningmarknadsplaceringar

-1(1

1

296

2

-5 849

-2b

4 499

1/

Aktier

_

299

1

Egna tastigheter. 

ö

vrigt

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

2 568

9

Summa

471

100

7 001

100

15 869

100

19 169

100

23 501

100

27 319

100

Tabell 6. Placeringarnas fördelning på låntagargrupper per 31.12 respekti]

(Anskaffningsv

ä

rden. Mkr)

Staten

135

29

3 320

9

34 940

22

72 487

29

85 628

27

75 899

22

Kommuner

61

13

3 976

10

11 036

7

12 759

5

10 056

3

10 291

3

Bostader

173

37

18 420

48

58 280

37

96 898

39

169 757

54

201 467

59

Narinrisliv

102

21

12 405

33

54 036

34

64 661

26

47 189

15

44 943

13

d

ä

rav industri m m

62

13

9 352

25

41 344

26

42 856

18

27 633

9

26 674

8

energi

25

5

1 695

4

8212

5

13 631

5

11 754

4

10717

3

lantbruk

15

3

1 358

4

4 480

3

8 174

3

7 802

2

7 552

2

Utlandska l

å

ntagare

136

163

198

125

107

Penningmarknadsplacetingar

1

~

3

2 656

1

1 870

1

6 370

2

Aktier

-

299

Egna fastigheter, ovngt

-

-

-

-

-

-

.      -

-

-

-

2 568

1

Summa

471

100

38 260

100

158 458

100 249 659

100 314 625

100 341 944

100

Tabell 7. TiUväxt i fondkapital under respektive år

(Anskaffningsv

ä

rden, Mkr)

Influtna avgifter

468

6 100

22 192

34 494

49 075

57 625

Avkastning fr

ä

n ovnga fondstyrelser

53

116

490

614

Intaktsrantor

13

2 259

13 729

27 891

33 571

36 302

Pensionsuttoelalningai

-1 166

-19 030

-42 116

-60 558

-69 178

Kostnadsrantor. kufsskillnader m m

-1

-44

-56

-613

200

-318

Administrationskostnader

-2

-74

-243

-316

-472

-492

Reserverade lontagarfondsmedel

(f

ö

r

ä

ndring)

-17

3 078

3 991

Tillv

ä

xt 1 fondkapital

478

7 075

16 645

19 439

25 384

28 545

Procentuella avgiftsuttag"

3

10

12

10

10.6

11.0

Basbelopp vid mg

ä

ngen

av respektive 

ä

r (kronor)

4 000

6 000

13 900

21 800

25 800

27 900

Den genomsnif liga direkta ranian

p

å

 de l

ä

ngtrijt.ga placeringarna

(procent)

5.63

656

9.09

11.58

11.14

982 ber

ä

knas avgitlsuuagel p

å

 tieia l

ö

nesumman, vilkel sarnie ullagei med 2.8 D'ocenlentieier 198-1 inkludt-ras 'orlKjid ATP avgiti om O 2 procententieier \'or loniagarfoniJernas verksamhet)

46

------------------------------------------------------- Skr. 1989/90:137

Tabells. Värdepappersportfoljen per 31.12 respektive år

Bilaga 1

(lkr)

________________ 19

Ö

5_______ IJ86________ 1987_______ f9

ö

9________ 1989

nnehav av obligationer, partialbevis och forlagsbevis

rjominelll                                                                      193693.5        211450.8         232 949.9       267 077,5       292301.7

Anskaffningsv

ä

rde                                                       192951.4        211553.9         232 267.7       266 4010         291027.1

fvlarknadsvarde                                                           178 850.3       204 866.4        226 007.2       266 384 6        274 205.7

Tabell 9. Allmänna Pensions­fondens Fastighets AB. Resultat- och balansräkning per 1989-12-31, (tkr)

Resultatr

ä

kning

Ranlemlaklef

160

R

ä

ntekostnader

-160

Arets resultat

0

Balansr

ä

kning

TOIgingar

Oms

ä

ttningstillg

å

ngar

Bank

63

Anlaggningsliilg

å

nqar

Aktien Anders Nisses AB

2 572 942

2 573 005

Skulder och eget kapital

Kortfristiga skulder

5 180

L

å

ngfristiga skulder

Uppl

å

ning tios AP fond 1

III

2 567 765

Egei kapital

Bundet eget kapital

AWiekapilal (500 

ä

 nom  lOO)

50

Reservfond

10

Fritt eget kapilal

Å

rets resultat

0

2 573 005

St

ä

llda panter

Inga

Ansvaisloibindeiset

Inga

47

Skr. 198>9/90:137

Kortfattade fakta om cdhmn tilläggspension (ÄFP)     ''''

Försäkrade

Anställda och egna företagare läldern.lö64 år (for personer födda 1911 1927 räknas även det 65 e ärct)

Basbelopp

Basbeloppet.uttr]/cker den Viirdesakring som ATP liksom fU-rtalet sociala förmåner ar uppb}/ggt på Basbeloppet fast stalls numera for ett helt år i taget.och visar förändringen t konsumentpriser­na från november till november året innan. Basbelbppetrespektive är reglerar utbetalningen av ATP.

Basbeloppets storlek n

å

gra 

å

r.

1965

som

19B6

1970

6 000

1987

1975

9 000

I98

«

I9S0

IJ 900

J989

19S5

21800

1990

loppets storlek några år.

23

300

24

100

25

800 21 900 29 700

ATP-poäng

Den pensionsgriindande 'mVomsten {PGD redovisas på slutskattesedein varje år Den utgörs i princip av forvari'siukomstn undet iJrrCminskad med basbeloppet i januari, liikomster över 7,5 basbelopp raknäs inte med i den pensionhgrundande inkomsten ( = taket i ATP)

AIHpo

ä

ng  =

basbelopp

Maximal ATP-poang uppgår således till 6,5 for varje år ATP-poangen registreras och sparas for varje individ varje år

ATP-beräknlng

ATPpensionens storlek for år beräknas enligt följande

D   UI        , - £nr,  -       j-i.,(-rD

,  antal" år med ATP

Basbeloppet 

X 

60%

X 

medel-ATP-poang   

X

' Cenomnullct av ät/ 15 liogitu ATP-pc-aigr-i Hogil 30år

ATP-ålderspension

Utgår normalt från den månad man fyller 65 år

For att få full ATP skall man arbetat 30 år (för de som ar födda 1923 och tidigare giiller särskilda

regler). Reduktion med 1/30 for varje felande är

Av de 30 åren räknas de 15 bastå inkonistårpti (~ inkomst mellan 1 basbelopp och 7,5 basbelopp.

Maximah for år 1989 0.6 

X 

6,5 

X 

27 900= 108 810 kronor

Förtida uttag av ålderspensionen kan göras tidigast från 60 års ålder Reduktion med 0.5% per

"förtida' månad (I ivsvarakt ig).

Uppskjutet uttag av ålderspensionen kan ske längst intill 70 år Forhöimng med 0,6% per upp­skjuten månad

Försäkringskassan har hand-om uträkning och utbetalnmg av ATP.

Sjukbidrag/förtidspension:

Varaktig arbetsoförmåga minst 50% eller varaktig arbetslöshefefter 60 år sjukbidrag/förtids­pension efter 1 ä 2 är Fortidspensionens storlek b?raknas pä samma sätt som for ålderspension (med några undan-

Vid fullständig arbetsoförmåga ar fortidspensionen samma som ålderspensionen 

Änkepension* * *

Den avlidne efterlämnar bam som ar berättigade till barnpension. Ankan fär 20% av mannens ålders-ATPpension, 1 ovnga fall får ankan 40% av mannens ATP-pension.

Barnpension**'

For bam under 18 år 30% au den avlidnes beräknade eller verk liga ålders- eller förtidspension. Detta galler for företa barn-tt. For varje ytterligare barn okas procenttalet med 20 

*' Reglcrnu galh-r fl o ni är 1990

48

Fjärde fondstyrelsen

ÅRSREDOVISNING 1989

Allmänna pensionsfonden

MagaT ' 

Fjärde fondstyrelsen (Fjärde AP-fonden)

Fjärde AP-fonden ingår i allmänna pensionsfonden.

Allmänna pensionsfonden grundades 1960 efter beslutet att införa en allmän tilläggs­pensionering finansierad genom obligatorisi

Fjärde AP-fonden tillkom 1974 med uppgift att förvalta de medel som används för förvärv av aktier och liknande värdepapper.

Fjärde AP-fonden har genom riksdagsbeslut successivt tilldelats 2.350 mkr.

Från och med den 1 juli 1988 utgör den maximala tilldelningen ett belopp som motsva­rar 1% av det sammanlagda anskaffningsvärdet på de medel som första, andra och tredje AP-fonderna förvaltar.

Fjärde AP-fonden skall årligen till första, andra och tredje AP-fonderna överföra en avkastning beräknad till 3% på nuvärdet av förvaltade medel.

Fjärde APrfondens ägarandel i varje enskilt börsnoterat företag får uppgå till högst 107o eller om företaget utgivit aktier med olika röstvärde till högst 10% av det totala rösttalet.

50

1989 i sammandrag

Bilaga 2

Fondens grundkapital får from 01-07-1988 uppgå till högst 1% av första-tredje fondstyrelsernas tillgångar eller orhkring 3,3 mdrvid årsskiftet 1989/90.

Fonden har rekvirerat 650 mkr varefter grundkapitalet uppgår till 3.000 mkr.

Fondens tillgångar upptagna till marknadsvärden uppgick vid årsskiftet till 23,7 mdr mot 17,5 mdr vid ingången av året.

Fonden köpte under 1989 värdepapper för 3,4 mdr och sålde värdepapper för 2,0 mdr.

I nyemissioner placerades 174 mkr, varav 74 mkr i icke börsnoterade företag.

Fondens fem största engagemang var vid årsskiftet i ordningsföljd Astra, ASEA,[REDACTED_EFTERNAMN], Skånska och Volvo, som med ett sammanlagt marknadsvärde på 8,8 mdr motsvarade knappt 40% av portföljvärdet.

Fondens engagemang i onoterade företag minskade med 68 mkr under 1989. Det totala investerade beloppet i onoterade företag uppgick till 627 mkr.

Resultatkravet uppfylldes med bred marginal. Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden överträffat resultatkravet - att bibehålla grundkapitalets realvärde och ge en årlig utdelning på detta med 3% med över 17 mdr.

Aktiekurserna steg under 1989 med 24%. Index för fondens portfölj steg med drygt

32%.

51

VD'kommentar

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Kursuppgången på aktier fortsatte 1989. Totalindex ökade sålunda med 24%. Decenniets sista år blev en effektfull slutpunkt på en exempellös kursuppgång under 1980-talet. Stockholmsbörsen har gått upp med över 1 .(KX) procent. Tusen investerade kronor vid decenniets början har blivit över tiotusen kronor. Samma tusen kronor insatta på bank har drygt fördubblats eller ökat ungefär lika mycket som inflationen. Räkneexemplet förutsätter emellertid att aktieinvesteraren placerat sina pengar i en genomsnittsportfölj. Även under 80-talet har aktieplaceringar kunnat medföra avsevärda förluster Två exempel räcker för att illustrera detta - Consafe och Fermenta.

Årsomsättningen på Stockholmsbörsen har stigit drama­tiskt från omkring 8 miljarder året 1980 till 142 miljarder toppåret 1986. Nyemissionsvolymen under hela 70-talet uppgick till omkring 4 miljarder att jämföra med över 40 miljarder under 80-talet. Antalet marknadsnoterade företag har mer än fördubblats. Via aktiesparfonderna och dess fortsättning, allemansfonderna, har antalet aktiesparare ökat kraftigt - 3 miljoner svenskar sparar i aktier

Nya instrument knutna till aktiemarknaden har utveck­lats såsom aktieoptioner. teckningsoptioner och konver­teringslån. En god illustration till utvecklingen på och intresset för marknaden får man om man jämför affärs­sidorna i en större dagstidning i början på 80-talet och i slutet på samma decennium.

I kölvattnet på denna dramatiska utveckling har etik­frågorna uppmärksammats mer och mer. Bestämmel­serna om informationsgivning från börsföretagen har skärpts i inregistreringskontrakten, insiderlagstiftningen har successivt omprövats och olika institutioner har till­skapats för att åstadkomma en självreglering och allmänt omfattade etiska regler

I dagarna är 1989 års betänkande av värdepappersmark­nadskommittén under remissbehandling. Kommittén är bla enig i sina förslag om att förbättra börsetiken, att införa skärpta regler för sk insiders samt att utvidga insiderkretsen. Kommitténs förslag kommer sålunda med stor sannolikhet att leda till lagstiftning. Som kommittén ocksä konstaterar måste lagregler och de övervakande myndighetemas verksamhet kompletteras och förstärkas med effektiva självreglerande organ som bevakar efter­levnaden av marknadens regelverk.

Det behöver knappast sägas att det är marknadens olika aktörer som bär det yttersta ansvaret för att en god börs­etik råder Det är vårt beteende, vårt omdöme och vår inställning till vad som är rätt och riktigt som skapar det etiska klimat som råder på marknaden. Utvecklingen under 80-talet har emellertid visat att de "oskrivna" regler som självpåtaget har gällt fördet stora flertalet av marknadens aktörer inte alllid iakttagits. De mer hel­täckande regler, som värdepappersmarknadskommittén nu har föreslagit mäste därför hälsas med tillfreds­ställelse.

52

Riskkapitalmarknaden 1989

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

1989 blev kursm

ä

ssigt ytterligare ett starkt 

å

r f

ö

r Stock­holmsb

ö

rsen. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Aff

ä

rers totalindex under 1987 och 1988 samt av total­index och index f

ö

r n

å

gra av de viktigaste branscherna m

å

nadsvis 1989.

Totalindex steg under 

å

ret med 24% (f

ö

reg

å

ende 

å

r -1-51%). Den allm

ä

nna kursutvecklingen var mycket fast

till mitten av augusti d

å

 den hittills h

ö

gsta noteringen f

ö

r totalindex - 1,689 - registrerades, vilket innebaren kursuppg

å

ng med 3.5% fr

å

n

å

rsskiftet. Under de tre p

å

f

ö

ljande m

å

nadema sj

ö

nk kursniv

å

n med 18%. Drygt h

ä

lften av detta kursfall 

å

terh

ä

mtades under

å

terstoden av 

å

ret.

DIAGRAM 1

AKTIEMARKNADENS UTVECKLING 1987-1989

VERKST

Ä

DER                 SKOGSINDUSTRI

KEMISK INDUSTRI

Ö

VRIGA

10      20      30      40      50 989 VECKA

Den branschm

ä

ssiga kursutvecklingen under 

å

ret var p

å

tagligt oj

ä

mnt f

ö

rdelad. V

ä

sentligt b

ä

ttre 

ä

n total­index utvecklades Kemisk Industri (-h47%) och Verk­st

ä

der (4-39%), men ocks

å

 Rederier (-1-35%) och F

ö

r-vallningsbolag(+28%) hade en gynnsam kursutveckling i f

ö

rh

å

llande till marknadens genomsnitt. De b

å

da f

ö

rst­n

ä

mnda branscherna 

ä

r 

ö

verrepresenterade i fondens portf

ö

lj, medan de senare branscherna 

ä

r underrepre-senterade i portf

ö

ljen. S

å

v

ä

l Handelsf

ö

retag (-11%) som Skogsindustri (-6%) minskade sitt b

ö

rsv

ä

rde under 

å

ret. 

Ö

vriga branscher visar en kursupg

å

ngp

å

 12-19%,

F

ö

r enskilda aktier var utvecklingen 

ä

n mer skiftande. Det 

ä

r sv

å

rt att urskilja n

å

gra generella tendenser M

ö

jligen kan man p

å

st

å

 att internationellt verksamma storf

ö

retag, f

ö

retr

ä

desvis verkstads- och l

ä

kemedels­bolag tex[REDACTED_EFTERNAMN]. Astra och Alfa-Laval, har haft en gynnsam kursutveckling medan cykliska och hemma­marknadsberoende f

ö

retag utvecklats s

ä

mre.

Den registrerade aktieoms

ä

ttningen vid Stockholms Fondb

ö

rs (A:l- och A: I I-listorna) minskade fr

å

n 115,4 mdr 1988 till 112,8 mdr 1989, D

ä

rmed sj

ö

nk aktieom­s

ä

ttningen f

ö

r tredje 

å

ret i rad. Eftersom oms

ä

ttningen inneh

å

ller s

å

v

ä

l en pris- som en volymkomponent, 

ä

r oms

ä

ttningshastigheten ett mer relevant m

å

tt p

å

 aff

ä

rs­aktiviteten. Oms

ä

ttningshastigheten ber

ä

knas m

å

nadsvis av fondb

ö

rsen. Under 1989 registrerades en oms

ä

ttnings-

hastighet p

å

 16%. j

ä

mf

ö

rt med drygt 20% f

ö

r 1988. Aff

ä

rsaktiviteten - m

ä

tt p

å

 detta s

ä

tt - ligger d

ä

rmed n

ä

ra den niv

å

 som uppm

ä

ttes i b

ö

rjan av 80-talet, Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktier 

ö

kade till 21,9 mdr (15.3 mdr). Om man j

ä

mf

ö

r genomsnittet av dessa k

ö

p och f

ö

rs

ä

ljningar med den i Sverige registrerade oms

ä

ttningen, s

å

steg denna rela­tion till knappt 10% (7%), Det 

ä

r gl

ä

djande att denna relation efter ett par 

å

rs tillbakag

å

ng 

å

nyo stiger efter­som inneb

ö

rden av detta 

ä

r att kommunikationen mellan den iiihemska och de utl

ä

ndska marknaderna stabilise­rats, 

Å

 andra sidan b

ö

r p

å

pekas att oms

ä

ttningen i vissa fria aktier 

ä

r betydligt st

ö

rre i London 

ä

n i Stockholm. F

ö

r tredje 

å

ret i rad nettoimporterades svenska aktier fr

å

n utlandet. Nettoimporten uppgick till m

å

ttliga 1.9 mdr (2,7 mdr).

Valutaregleringen i b

ö

rjan av 

å

ret ledde till en n

ä

stan explosionsartad 

ö

kning av gr

ä

nshandeln f

ö

r utl

ä

ndska aktier S

å

lunda 

ö

kade den sammanlagda exporten och importen av utl

ä

ndska aktier fr

å

n 13.9 mdr till 60.3 mdr Totalt nettoimporterades utl

ä

ndska aktier f

ö

r 27.9 mdr (3,1 mdr).

N

ä

r dessutom gr

ä

nshandeln f

ö

r r

ä

nteb

ä

rande instrument liberaliserades i mitten av 1989 uppstod nya stora kapital­fl

ö

den. S

å

lunda k

ö

ptes och s

å

ldes nominella v

ä

rde­papper f

ö

r sammanlagt n

ä

rmare 110 mdr enligt Riks-

53

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

DIAGRAM 2

KURSUTVECKLINGEN I OLIKA L

Ä

NDER

19B8

V

ä

rids-

index

utsedding

20%

10%

31.12 89

bankens statistik. Härav svarade kronobligationer för 65 mdr Neltoexporten av obligationer till utlandet uppgick till 36 mdr Tendensen under året har varit att svenska placerare ökar den reala andelen utländska tillgångar i sina portföljer (utländska aktier vartill också skall adderas stora utländska fastighetsinvesteringar) på bekostnad av nominella svenska tillgångar

Optionshandeln ökade betydligt jämfört med föregående år Ökningen var helt hänförlig till handeln med aktie­optioner för vilka omsättningen steg frän 1.9 mdr till 4.5 mdr Indexoptionshandeln sjönk däremot från 5.2 mdr till 4,7 mdr

Diagram 2 visar kursutvecklingen för ett urval utländska börser mätt i lokal valuta från årsskifte till årsskifte för 1988 och 1989, Den dollarbaserade världsindexutveck-lingen under 1989, enligt tidskriften Morgan Stanley Capital Intemational, återges också i diagrammet, 1 grova drag kan sägas att kursutvecklingen på de flesta inter­nationella aktiemarknaderna var mycket gynnsam under 1989, Sålunda steg de, med börsvärdet som måttstock, största marknaderna - Tokyo, New York, London. Frankfurt, Paris och Toronto - med mellan 17 och 39 procent mätt i lokal valuta.

Det totala marknadsvärdet på de svenska börsbolagen vid det senaste årsskiftet - 744 mdr - innebär en värde­ring väsentligt överstigande företagens justerade egna kapital. Under senare år har en sädan värdering inte varit ovanlig, men det förtjänar att påpekas att aktie­marknaden i ett sådant kursläge förväntar sig att företa­gens avkastning på eget kapital långsiktigt inte bara skall uppgå till den riskfria marknadsräntan plus ett risk­tillägg utan dessutom ge en avkastning därutöver

Emissions- och introduktionsvolymen för officiellt note­rade företag steg till 4,1 mdr (3,4 mdr). Härav uppgick nyemissionerna till 2,2 mdr (2,3 mdr). 6(12) bolag intro­ducerades på A- och OTC-listoma till ett sammanlagt belopp av 1,9 mdr (1,1 mdr).

Under 1989 tillfördes Stockholms Fondbörs 9 (9) nya bolag, 16 (15) bolag avfördes från notering på grund av uppköpserbjudanden. Antalet OTC-noterade bolag minskade med 1. sedan listan tillförts 5 (10) bolag och 6 (8) bolag avförts från notering.

54

Fonden 1989

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Grundkapitalet

Fondens grundkapital består av de belopp som sedan 1974 successivt förts över från första-tredje AP-fon­derna till fjärde fondstyrelsens förvaltning. De nu gällande reglerna för medelsövcrföring till fonden infördes den Ijuli 1988. Enligt dessa får till fondens för­valtning överföras medel som "får uppgå lill högst 1% av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar". Medelsramen har här-igenoin under 1989 ökats med ca 2.50 mkr till ca 3.300 mkr

Fonden har under året rekvirerat ytterligare medel. 650 mkr, varefter grundkapitalet uppgår till 3,000 mkr Nuvärdet avgrundkapitalet (dvs summan av de succes­siva tillskotten, uppräknade med konsumentprisindex fram tom december 1989) uppgår till 5.8.36 mkr Det uppindexerade grundkapitalet utgör basen för regle­mentets krav pä 370 direktavkastning till första-tredje AP-fonderna,

De medel som ställts till fjärde fondstyrelsens förfogande har dels investerats i värdepapper (svenska noterade och onoterade värdepapper och - i begränsad omfattning, jfr sid 20 - utländska värdepapper), dels placerats i likvida medel,

Värdepappersportfoljen

Förändringarna i fondens värdepappersportfölj under 1989 har sammanfattats i följande tabell med jähiför-elsetalför 1988 (belopp i mkr):

Fondens ncitoköp av värdepapper uppgick därmed till 1,425 mkr (nettoförsäljning 242 mkr).

Det totala antalet värdcpappcrsaffärcr ökade från ca 1.000 till drygt 1,2.50, Kostnader förcourtage ökade frän ca 9 mkr till drygt 15 mkr. Omsättningsskatt har' erlagts med knappt 50 mkr (ca 33 mkr). Fonden har gjort affärer med 22svenska och 3 utländska mäklare. Mindre än 10 affärer motsvarande knappt 4% av den svenska affärsvolymcn harva rit drreklaffärer utan anli­tande av mäklare.

Mätt efter storleken av engagemangen i de enskilda svenska företagen (aktier och andra riskkapilalinstru ment sammantagna, marknadsvärden) fördelade sig värdepappersportfoljen vid utgången av 1989 på följ­ande sätt:

Engagemang, mkr

Antal företag-

Totalt

belopp    Procent

U)(K)

7

11,041

49,6

5(X)I0(K)

7

5,077

22,8

25(1« .500

9

3:044-

13,7

1(K)« 250-

11'

1.772

7;9

50=S  100

12

848

3.8

10«    .50

16

424

1,9

12'

70

0,3

74

22.276     100.0

KÖP

Försäljningar;

netto

PLACERINGAR'

(marknadsvärden)'

(likviditetseffekt)

1989

1988

1989

1988

1989

1988

SVENSKA VÄRDEPAPPER

noterade'

1 nyemissioner

100

216

-

-

100

216

i andrahandsmarknaden

3.088

1.370

1,801

2,009

1,287

-639

onoterade

1 nyemissioner

74

151

-

-

74'

151

övrigt

21

37

56

23

-35'

14

UTLÄNDSKA VÄRDEPAPPER

3,283 101

1.775 223

1.8.57 102

2.032' 2t)7

11426'

-  1

-258- 16

TOTALT

3.384

1.998

1.959

2:240

1.425

-242

(I (H';inslAcndc labcll liksom i några liibcilcri del följande förekommer del att en summa på grund av avrundningar inle överensstämmer med summan av deiposlerna.)

Fondens köp av värdepapper var 1989 3.384 mkr eller väsentligt större än 1988 (1.998 mkr). Detta beror bla på att fonden from den 1 juli 1989 givits möjlighet att investera i svenska bank- och försäkringsaktier För­säljningssumman var däremot något lägre 1989 än föregående år och uppgick till 1,959 mkr (2,240 mkr).

' Börsntilcradc eller på annat sålt dagligen noterade.

Fondens placeringar är liksom tidigare koncentrerade lill större enskilda placeringar Engagemang på 5(X) mkr och däröver finns i'14 företag och svarar för drygt 72% av portföljvärdet. Inom gruppen 16 mesta omsatta aktier på börsens A:I-lista återfinnes 10 av fondens investe­ringar över 500 mkr med ett samlat värde på ca 13 mil­jarder eller drygt 58% av.fondénspprtföljvärde.

55

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Det är uppenbart att resultatet av fondförvaltningen är starkt beroende av kursutvecklingen på aktierna i de relativt få företag, där fonden har stora engagemang. I den meningen är dessa aktieinnehav strategiska.

Fördelningen på branscher (procent, marknadsvärden) av fondens svenska värdepappersportfölj framgår av följande tabell.

Hransehftirdeiningi

"lo

Fondc

ns port

följ

Marki

nadcn-

Branscti

IWM

iWS

IW7

1989

1988

1987

Verkstäder

41

40

38

32

27

26

Kemisk industri

22

21

20

10

9

9

Skogsindustri

7

10

9

7

10

10

Fastighets- och

byggföretag

11

9

9

13

13

13

Handelsförelag

1

1

2

1

2

3

Rederier

-

-

-

1

0

0

Utvecklingsbolag

;    2

3

3

2

2

2

Förvaltningsbolag   2

2

3

14

15

14

Banker

2

-

-

9

10

9

Övriga företag

12

14

16

11

12

14

100

100

100

100

100

100

Placeringsinriktningen är som framgår av tabellen i stora drag oförändrad. I fråga om verkstadsföretagen beror ökningen pä reellt ökade engagemang samt en gynnsam­mare kursutveckling för dessa företag än totalindex upp­visar Minskningen för skogsföretag beror på branschens relativt svaga kursutveckling under året.

Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig i några avseenden från aktiemarknadens fördelning på branscher Fonden har totalt sett högre andelar aktier i branscher som representerar tillverkningsföretag (verk­städer, kemisk industri, skogsindustri och utvecklings­bolag) med tillsammans 72% av portföljvärdet jämfört med drygt 50% för marknaden, Å andra sidan är ande­len förvaltningsbolagsaktier i fonden mycket låg jämfört med branschens marknadsandel. Andelen aktier i fas­tighets- och byggföretag är alltjämt lägre än markna­dens.

Tonvikten på tillverkningsföretag är ett uttryck för fon­dens grundfilosofi att - inom ramen fördet långsiktiga avkastningsintresset, som är det primära målet för fon­dens verksamhet - bidra till en vidareutveckling av svenskt näringsliv. Också om man i ett längre perspektiv mäter fondens över- respektive underrepresentation i olika branscher finner man att denna grundläggande in­riktning bestätt.

Fondens portfölj av noterade värdepapper är i flera av­seenden (branschmässigt, antal företag) förhållandevis koncentrerad. Andra portföljer av samma storleksord­ning (t ex hos de större försäkringsbolagen) uppvisar som regel en betydligt större spridning. Koncentrationen är en medveten strategi hos fonden. Om man valt rätt aktier ger en sådan portfölj ett bättre utfall än en mer

- Veckans Aff

ä

rers tiransehindelning

"indexneutral" portfölj. Ä andra sidan innebär koncen­trationen ett högre risktagande. Under 1989 har koncen­trationen på företag givit ett gott utfall:

Noterade värdepapper

Fondens omsättning av noterade svenska värdepapper låg under 1989 på en nivå som var ca 35% högre än under 1988, Affärerna på andrahandsmarknaden ökade i rela­tion till den officiella börsomsättningen och motsvara­de 2,1% av denna (drygt 1,4%),

Omsättningshastigheten i fondens portfölj ligger under genomsnittet för marknaden. Börsvärdet av fondens portfölj utgör ca 2,9% av det totala börsvärdet.

Arbitrageaffärer, främst affärer mellan olika aktieserier, svarade under 1989 för drygt 40% av volymen, vilket är en uppgång jämfört med föregående är

I nyemissioner i noterade företag har fonden 1989 satsat 100 mkr (216 mkr).

Fondens fem största engagemang vid årets slut, mätt efter marknadsvärdet, avsåg följande företag:

1

.2 3 4 5

(1)  Astra

 (3) ASEA

(10)[REDACTED_EFTERNAMN] (5) Skånska

(2)  Volvo

2.710 mkr 1,828 mkr 1,479 mkr 1.440 mkr 1,363 mkr

8.820 mkr

De fem största engagemangen svarade sammantaget för knappt 40% av portföljens marknadsvärde eller 6%-enheter mer än föregående år Nytt engagemang bland de fem största är innehavet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Nettoköp har gjorts och kursen på aktien har utvecklats väsentligt bättre än genomsnittet för hela aktieportföljen.

Följande viktiga förändringar har under året skett i fon­dens portfölj av noterade svenska värdepapper:

Nya företag i portföljen är Finnveden (efter utbyte mot aktier i Convectus), Handelsbanken, SE-banken, Seco Tools (nyteckning) samt Westergyllen.

Depenova och SSAB, som i fjol redovisades som ono­terade bolag, är numera marknadsnoterade.

Ingel engagemang har helt avyttrats.

Större nettoköp av aktier har gjorts i Electrolux,[REDACTED_EFTERNAMN], SCA och Skånska,

Några större nettoförsäljningar har ej skett,

I övrigt hänvisas till värdepappersförteckningarna på sid 1620, Här redovisas också uppgifterna om fondens kapital- och rösträttsandelar i de enskilda företagen.

Fondstyrelsen har regelmässigt sedan 1975 ("bolags­stämmoåret" för fondens första verksamhetsår, 1974) överlåtit en del av sin rösträtt vid bolagsstämmor i vissa företag till representanter för de anställda i dessa företag (fördelat lika på LO- respektive TCO-anslutna), Grun­den för rösträttsöverlåtelsen åren specialbestämmelse i aktiebolagslagen. Under 1988 har rösträtt överlåtits till de anställda i 16 noterade företag.

56

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Aktiviteten på marknaden för aktieoptioner har varit högre än under 1988, Fonden har liksom föregående år i begränsad skala deltagit i denna marknad främst genom utställande av köpoptioner Optionshandeln under 1989 har givit ett positivt utfall.

Vid årsskiftet utestående köpoptioner redovisas i föl­jande tabell:

Optioner

Marknads-      Lösen-

motsvarande 'värde

värde.

Företag       antal aktier     31,12.89 tkr    tkr

41.360

41..360
[REDACTED_EFTERNAMN]     47,(K)0

De underliggande aktierna ingår i fondens aktieportfölj' till marknadsvärde och eventuellt försäljningsbelopp redovisas som en ansvarsförbindelse inom linjen i balansräkningen,'

Från och med den 1 juli 1989 får fonden placera högst 10% av fondkapitalet (bokfört värde) i aktier i utländska bolag eller andelar i utländska aktiefonder eller konver­tibla skuldebrev utfärdade av utländska aktiebolag. Den tidigare ramen uppgick till 1 % av fondkapitalet. Med nu gällande bestämmelser kan ca 800 mkr placeras i ut­ländska värdepapper

Under andra halvåret har administrativa system förbe­retts och riktlinjer diskuterats för placeringsinriktningen. Fonden planerar att under 1990 påbörja placeringar utomlands i större omfattning.

Under 1989 ligger fonden sålunda kvar på tidigare nivå eller ca 35 mkr

Omsättningen har varit lägre i de utländska portföljerna änunder 1988, Den effektiva avkastningen på portföljen under året uppgår till 2%. Marknadsvärdet på aktie­portföljen var ca 36 mkr och fördelade sig med drygt 40% på japanska aktier, knappt .30% på amerikanska aktier och drygt 25% på engelska aktier

Utvecklingen av den utländska portföljen illustreras i följande tabell (belopp i mkr):

1989

1988

1987

Köp

Försäljningar (marknadsvärden)

. 101 

102

223 207

162 175

Genomsnittlig

portfölj Effektiv

35

39

39

avkastning

2%

10%

-8%

Onoterade värdepapper

Fonden har,sedan 1980placerat i icke noterade företag.

Det investerade beloppet var vid utgången av 1989 627 mkr Vid samma tillfälle föregående år uppgick den

Det erfiållna priset for ulslålida köpoptioner intaktsfores tbrst sedan optionerna förfallit och redovisas dessförinnan under "Tor utbetalade intakter" i balansrakningeti.

sanmianlagda investeringen till 695 mkr Bakom netto­nedgången 68 mkr ligger följande affiirshändelser

Mkr

Mkr

Aktier som under året

marknadsnoterats:

SSAB

116

Depenova

22

138

Aktier och konvcrtibler som

avyttrats: Convectus

15

Nordinvent

3

OptiSensor SOFE

4

2

övrigt

1

25 163

Nya engagemang: LjungbergGruppen Spira Invest

8 25

TeleSoft

11

44

Nyemissioner i befintliga företag:

Four Seasons Venture Capital

27

51 95

Swedish Genetic Investment (SGI)

21

Svenska Bota Läkemedel

3

68

Nettominskning

Investeringarna i onoterade företag kan något förenklat grupperas på följande sätt:

1989

1988

Mkr

Mkr

172

172

_

138

87

83

167

140

89

72

112

90

Kraftbolag Börsinogna företag - marknadsnotering planeras Etablerade företag Utvecklingsbolag - med egna led­ningsresurser och god kapitalbas Utvecklings- och forskningsföretag Övriga

695

627

Som bl a framgår av ovanstående sammanställningar har under året aktierna i SSAB noterats. Marknadsvärdet översteg avsevärt bokfört värde. Aktierna i Convectus har avyttrats med vinst, medan några mindre engage­mang avvecklats med förlust.

Under året har fonden investerat i tre nya företag näm­ligen det lantbrukskooperationen närstående invest­mentbolaget Spira Invest,TeleSoft - företag för system­utveckling m 111 - med Teleinvest som största ägare och LjungbergGruppen som äger och förvaltar fastigheter

Liksom föregående år har en individuell bedömning skett av förlustrisker Riskerna bedöms uppgå till 8(1 mkr (45 mkr).

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

I slutet av januari 1990 beslöt SwedcChrome AB:s bo­lagsstämma och styrelse att avveckla bolagets verksam­het. En dramatisk prissänkning på ferrokrom och ett ogynnsamt kostnadsläge är de huvudsakliga skälen till avvecklingen. Denna kommer att medföra avsevärda förluster för fonden som aktieägare. Erforderliga.medel härför har avsatts och ingår i ovannämnda riskreserv på SOinkr

Likvida medel

Fondens likviditet uppgick vid årets utgång till 1,347 mkr, innebärande en minskning under året med 408 mkr Minskningen beror på neltoplaceringar på aktie­marknaden, Medelbcloppet likvida medel ökade med 36 mkr och uppgick till 1,551 mkr 1 förhållande till det totala fondkapitalet, upptaget till marknadsvärde, upp­gick andelen likvida medel till 5,7%, vilket nästan är en halvering mot vid föregående årsskifte (10,270),

1 följande tabell återges en finansieringsanalys för fon­den 1989:

1989

1988

Aktieutdelningar

352

274

R

ä

ntor p

å

 l

å

n

7

3

R

ä

ntor p

å

 likvida medel

161

155

Ä

ndring av korta fordringar

och korta skulder

2

4

Nettof

ö

rs

ä

ljning av v

ä

rdepapper

-

242

Ö

kning av grundkapitalet

6501 l.l'7.3'-

-

SUMMA TILLF

Ö

RDA MEDEL

678

Nettok

ö

p av v

ä

rdepapper

 1,425

-

Ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna-

    146

-132

F

ö

rvaltningskostnader

      10

-   11

-143

SUMMA ANVÄNDA MEDEL     1 ,.'81!

408      535

LIKVIDITETSFÖRÄNDRING

Marknadsräntorna har under 1989 stigit. Både de korta och de långa räntorna har rört sig uppåt under året, och med accelererande styrka under sista kvartalet..Störst har uppgången varit för den långa räntan.

Medellöptidcn på fondens portfölj har varierat mellan' ca 18(1 dagar och 240 dagar (1988, 100-360 dagar).

Placeringarnas fördelning vid utgången av året framgår av följande tabell:

Procent 1989            1988

Spccialkonto i bank Företagscertifikat Statsskuldväxlar Obligationer

31                6-

53              48

5              30.

11               16

100

1.00'

Den genomsnittliga avkastningen på likvida'mcdélvar' under året 11.5% (10,5%). I reala termer innebar dettai en avkastning på 4,9% (4.0'yo),

Bokföringsmässigt resultat

Enligt de redovisningsprinciper som gäller för Allinänna Pensionsfonden skall fondens tillgångar tas upp till an­skaffningsvärden vid beräkningen av fondkapitalet och i redovisningen i övrigt. Det betyder att det bokförings­mässiga utfallet av verksamheten (den övre delen av resultaträkningen på sid 13) inte har påverkats av orea­liserade kursvinster och kursförluster

Aktieutdelningarna ökade med 28% till 352 mkr (274 mkr). Aktieutdelningarna motsvarar ca 2,0% av mark­nadsvärdet på portföljen av noterade aktier våren 1989 (1988: ca 2,1%).

Ränteintäkterna, 168 mkr (varav 161 mkr på likvida medel), ökade jämförtmcd föregående år (.158 mkr),

Förvallningskoslnaderna minskade med knappt 1 mkr En uppdelning av förvaltningskostnaderna pä:viktigare kostnadsslag återfinnes under avsnittet "Administra­tion" på sid 12, Förvaltningskostnaderna motsvarade 1.2 promille (1,6 promille) av det genomsnittliga bokförda fondkapitalet under året och 0.5 promille om tillgång­arna värderas till marknadsvärden.

Årets verksamhet har givit ett rörelseresutiai (aktieutr-délningaroeh ränteintäkter minskade med förvaltnings­kostnader) på 509 mkr (421 mkr).

Försäljningarna av värdepapper under 1989 medförde realisationsvinster på 844 mkr (1,183 mkr) och realisa­tionsförluster på 28 mkr (48 mkr). Realisationsvinster och realisationsföriuster är inte "planerade" utan upp-kominer successivt som ett resultat av affärsmässigt motiverade omplaceringar i den löpande verksamheten.

Vid försäljningar ur aktieinnehav med-olika.anskaff­ningsvärden på delposter tillämpar fonden konsekvent principen högst in - först ut, vilket innebär att realisa­tionsvinsterna minimeras och realisationsförlusterna maximeras.[REDACTED_EFTERNAMN] 1990 kommer den av Föreningen Auktoriserade Revisorer rekommenderade genom-snittsinetoden att tillämpas vid beräkning av realisa­tionsvinster och realisationsföriuster Intäkterna.l989vid försäljning:av köpoptioner som förfaller 1990 har inte resultatförts.

Som redan nämnts har 80 mkr avsatts för befarade för­luster på.vissa onoterade företag. Avsättningen vid.årets ingång uppgick till 45 nikr Méllanskillnadén'.35-mkr jämte konstaterade föriuster 5 mkr eller 40 mkr har belastat årets resultat,

Fondeirskallenligt sitt reglemente som direktavkastning' till första.Iredje AP-fonderna överföra ett beloppmot-svarandé 3% av realvärdet avgrundkapitalet: Denna överföring uppgår för 1989 till 160 mkr (146 mkr).

Efter överföring blev det bokföringsmässiga nenoresnl-laterföTårcl l,126mkr(1,313mkr). Detta.belopptill­föres fondkapitalet.

Totalt nominellt resultat

Om årsredovisningen fören;aktieförvaltande institution inte beaktar orealiserade värdeförändringar i aktieportl följen.måste den sägas vara ofullständig och missvisan­de. Orealiserade kursvinster ochkursförluster har i en

58-

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

sådan situation i princip samma karaktär som realisa­tionsvinster och realisationsföriuster 1 och med att lik­viden av en försäljning reinvesteras i värdepapper är det realiserade resultatet underkastat samma kursrisker som de orealiserade kursförändringarna. Det är helt klart alt aktiekurserna och därmed portföljvärdet kan ändras snabbt - valet av stiekdag kan i hög grad påverka resul­tatutfallet. Man bör därför inte fästa alltför stort avse­ende vid resultatet under ett enstaka år Portföljförvalt­ning är en verksamhet med långsiktiga mål. och utfallet måste därför ses i ett längre perspektiv.

På grund av kursuppgången från årsskifte till årsskifte har det icke realiserade övervärdet i portföljen under 1989 ökat med 4,,358 mkr Motsvarande tal 1988 innebar en ökning av övervärdet med 4.436 mkr

Det totala nominella resultatet för 1989 blev därmed 5.644 mkr (5.895 mkr).

Realt resultat

Resultaträkningen innehåller ett avsnitt där det totala nominella resultatet korrigeras för inflationen under året och relateras till reglementets krav på 3% real av­kastning. Efter avsättning med .323 mkr (274 mkr) för bevarande av grundkapitalets köpkraft blev det reala resultatet 5.321 mkr (5.621 mkr). Med hänsyn tagen till

kravet på överföring till första-tredje AP-fonderna visade fonden ett överskott pä 5,16() mkr (5,475 mkr).

Också det reala resultatet bör ses i ett längre perspektiv. Man kan i diagram 3 konstatera att sett frän fondens tillkomst kom ackumulerade resultat och ackumulerade resultatkrav i balans 1981 (dvs under fondens åttonde verksamhetsår) och att det ackumulerade överskottet sedan 1981 ökat med undantag för 1984 och 1987. Vid det senaste årsskiftet översteg det samlade resultatet motsvarande resultatkrav med drygt 17 miljarder kro­nor

Performance

Av intresse är även att redovisa fondens verksamhet inte bara i absoluta tal och jämfört med resultatkravet utan också i förhållande till kursutvecklingen på aktiemark­naden.

Veckans Affärers totalindex steg under 1989 med 24%, Ett index för fondens värdepappersportfölj visade en uppgång med drygt 32%. Om likvida medel inkluderas i portföljen har fonden haft en totalavkastning på knappt 31%.

Fondens överrepresentation i kemi- och verkstadsindu­strin hör till de faktorer som främst bidragit till fondens goda relativa utveckling under 1989.

DIAGRAM 3

RESULTAT OCH RESULTATKRAV 1974-1990

74

76

82

84

Staplar

Ä

rligt resultat i lorhallandG ti

resultatkrav

Linje

Ackumulerat resultatoverskott ut

ö

ver

resultatkrav sedan starten

59

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Administration

Fondstyrelsens nuvarande ledamöter och suppleanter är förordnade av regeringen för tiden fram till dess fondens balansräkning för år 1990 fastställts. Av de fjorton leda­möterna (med lika många personliga suppleanter) utses ordföranden och vice ordföranden utan särskilt förslag, två efter förslag av sammanslutningar som företräder kommunerna, tre efter förslagav rikssatnmanslutningar av arbetsgivare, fem efter förslag av rikssammanslut­ningar av arbetstagare och två efter förslag av rikssam­manslutningar inom kooperationen.

Antalet anställda vid fondens kansli har fram till slutet av året varit nio (åtta). Två medarbetare lämnade då fonden för andra arbetsuppgifter Nyrekrytering pågår

De totala förvaltningskostnaderna 10.531 tkr, fördelade sig på följande sätt (med jämförelsetal för 1988):

1989

1988

Löner och ersättningar

Styrelse och verk-

ställande direktör

1.259

1.296

Övriga anställda

2,216

1.785

Revisorer

60

55

Pensioner, pensions-

avgifter, lönebikost-

nader. övriga per-

sonalkostnader

1,970

2.349

Lokalkostnader

1,275

1,427

Informationskost-

nader, prenumera-

tioner, konsult-

tjänster och

revisionskostnader

1,.380

2.278

Depåkostnader

1.068

734

Resekostnader

529

464

Kontorsmaskiner.

inventarier

429

582

Övriga förvaltnings-

kostnader

346

451

Summa

10.531

11.421

Stockholm i februari 1990

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

60

Förvaltningsberättelse

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskilda specifikationer över fondens värdepappersinnehav vid årsskiftet. Fondens reglemente föreskriver att till­gångarna skall bokföras till anskaffningsvärden.

Resultatet av årets förvaltning samt fondens tillgångar och skulder per den 31 december 1989 framgår av föl­jande resultaträkning samt balansräkning. En kom­mentar till dessa återfinnes på sid 10-12,

Resultaträkning, tkr

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader

Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Netloresultal före överföring till I3 AP-fonderna

Överföring till 1-3 AP-fonderna'

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Nettoresultat före överföring till 1-3 AP-fonderna enl ovan Ökning av ej realiserade vinster

Nominellt resultat inkl ej realiserade vinster

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft"

Realt resultat inkl ej realiserade vinster

Ö

verf

ö

ring till 1 -3 AP-fonderna

Överskott iförh till resultatkrav

1989

1988

351,786

168,212

X  

10,531

157.894 

X  

11.421

509.467

420.739

844,1.50 

X  

27,826 

X 

39,662

1.182,516 

X  

47.798 

X  

96,164

1.286.129

X 

160,260-

1.459.293

X 

145.873

1.125.869

1.313.420

1.286,129 4,357,866

1,459,293 4.435.576

5.643.995

X 

323.250

5.894.869

X 

274.167

5.320.745

X 

160,260

5.620.702

X 

145.873

5.160.485

5.474.829

' ."7.1 pA grundkapiuilct uppindcxcrai med konsumentprisindex till penningv

ä

rdet i deeeniber resp ar. " Uppindexering av grundkapitalet med konsumentprisindex.

61

Balansräkning

Skr. 1989./90:137 Bilaga 2

Balansräkning, tkr

Tillgångar

1989-12-31

1988-12-31

Bokförda        Marknads-

Bokförda        Marknads-

värden

värden

värden

värden

Banktillgodohavanden, statsskuldväxlar,

1,346,832

1..346.8.32

l,7.55.2.M

1,7.55.234

företagscertifikat etc. Upplupna intäkteroch förutbelalade

2.421

2.421

8.473,811'     22.124,411

1.618

1.618

6.196.405'      15,438,76(1-'

kostnader Aktier Konvertibla skuldebrev, lån med

optionsrätter

1.56.214'

186.204'

198..574'

278.943'

Summa tillgångar

9.979.278

23.659.868

8.151.831

17.474.555

Skulder

Fondlikvider

-

-

120

120

Skuld till 1-3 AP-fonderna

160.260

160,260

145.873

145,873

Upplupna kostnader och förutbetalade

intäkter

9,947

9,947

7,198

7,198

Övriga korifristiga skulder

675

675

1,114

1,114

Riskreserv

80,(K)0

80,(X)0

45.(H)0

45,(K)()

250.882

199.305

199..305

2.50,882

Fondkapital

Tillskjutet grundkapital Uppindexerat grundkapital* Ackumulerat överskott från föregående år Ackumulerat överskott i förhållande till

rcsuUalkrav Årets nettoresultat Årets överskott i förhållande till

resultatkrav

Summa skulder och fondkapital

3,()(X1,(K)0

5,8.35.675

5.602.527

12,412,826

1,125,869

______    5,160.485

9.728,.396  23,408,986 

9.979.278       23.659.868

2,.3.5(),IK)0

4.862.425

4.289.106

6.937.996

1.313.420

______ 

___ 

5.474.829

7.9.52,.526       17.275.2.50 8.151.831       17.474.555

Ansvarsförbindelse: Fonden har utfärdat köpoptioner beträffande ett försäljningsvärde av 41.4 mkr

iiklier i ett företag i fondens portfölj tiil

Stockholm 1990-02-15

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN] Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Sören Mannheimer Hans Wcrthcn Thorslcn[REDACTED_EFTERNAMN] Kurt Lanneberg

Gun[REDACTED_EFTERNAMN] Gustav[REDACTED_EFTERNAMN] Lage[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgitta Johansson-Hedberg

Nils Landqvist

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

Dan[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas att förestående resultaträkning och balansräkning överens­stämmer med räkenskaperna.

Gösta Telestam

Torkel Stern

Stockholm 1990-02-15

Jonas Forssman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

' Ansk;iftningv;irdcn.

' kkc notcriiilc VitrdcpiippLT h;ir v;tidcr;its till ;iiisk;ifriiitigsv:irdcri

 TilKkjutiiii bL-litpp sed;!!! todc hikhiiidc, uppiiidc.xonido med kon.sunicritprisindcx till pciiningsviirdcl i dcccmhcr resp iir.

62

Revisionsberättelse

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

iUndertecknade, som av regeringen förordnats att så­som revisorer granska Allmänna Pensionsfondens fjär­de fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisions­berättelse för år 1989.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, in­venterat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåt­gärder vi ansett erforderliga.

Räkenskaperna har detaljgranskats av Bohlins Revi­sionsbyrå AB.

'Viifinner ingen anledning till erinran mot de värde­papperstransaktioner, som fonden företagit under 1989, eller mot det sätt på vilket desamma genomförts.

Revisionen har icke gett anledning till anmärkning be­träffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upp­tagna resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrel­sens förvaltning.

Stockholm den 15 februari 1990

Torkel Stern

Jonas Forssman

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Gösta Telestam

Fjärde AP-fonden

Styrelse

Ledamöter

Sören Mannheimer, jur kand, ordförande

Birgitta Johansson-Hedberg, direktör, vice ordförande

Lars Eric[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Gun[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd

Hans Werthén, tekn dr

Nils Landqvist. docent

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Gustav[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Thorsten[REDACTED_EFTERNAMN], direktör

Stig[REDACTED_EFTERNAMN], Lös ordförande

Dan[REDACTED_EFTERNAMN], ekonom

Lage[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande

Kurt Lanneberg. ekonomichef

Björn[REDACTED_EFTERNAMN], TCOs ordförande

Suppleanter

Svante[REDACTED_EFTERNAMN], departementsråd Monica[REDACTED_EFTERNAMN], borgarråd Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd Kennart[REDACTED_EFTERNAMN], koinmunalråd Marcus Storch. direktör Lars Nabseth, professor Christopher Friis, direktör Arne[REDACTED_EFTERNAMN], finansdirektör Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], direktör Valter[REDACTED_EFTERNAMN], förbundsordförande Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], LOs andre ordförande Hans[REDACTED_EFTERNAMN], utredningschef Lisbeth[REDACTED_EFTERNAMN], 1 :e vice ordförande Tobias[REDACTED_EFTERNAMN]. direktör

Revisorer

Torkel Stern, direktör, ordförande

Jonas Forssman. direktör

Gösta Telestam, direktör

Anders[REDACTED_EFTERNAMN], ekonomichef

Vid revisionen medverkar Bohlins Revisionsbyrå AB

Kansli

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör

Lillemor Evertsson

Thomas Halvorsen, vice verkställande direktör

Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnel[REDACTED_EFTERNAMN], kamrer

Stefan[REDACTED_EFTERNAMN]

Margareta Passad

Allmänna Pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen

Besöksadress:   Drottninggatan 82 III

Postadress:        Box 3069, 10361 Stockholm

Telefon:

08-243390. Telefax: 08-244240

63

Värdepappersinnehav per den 31 december 1989

Svenska v

ä

rdepapper

Aktier, noterade

Forctiig

Ant;[l

Fdriindring'

Miirkn:idsv;irde.

aklie-

7., iiv

under NSS

tkr

knpilal

roster

AGA

3,.387,424

+     62.871

852.248

7.2

8,5

A        2,292.240

B          1,095,184

Alfa Laval

3,824.596

-1-2.845.228

824.794 

6,5

0.2

A            791,-324

B         3,033,272

Almedahl B

225,054

29,257

3,6

1.4

Andersons B

282.624

141,312

12,4

7.5

Arcona A

570.0(K)

185,2.50

6.4

7.3

ASEA

2.613,940

-     91,3.50

1,827,505

4.4

3,8

A         1,892,840

B            721.100

Astra

6,848,921

-H..387,785

2,710,4.33

7.6

7,3

A         5.428.432

B          1,420.489

Atlas Copco

,328,924

+     82,231

91,441

1,1

1.1

A            246,693

B               82,231

BPA B

440.41K)

-1-   220,2(KI

61,6.56

.,5

0.4

Bahco B

. .568,1.35

-    145,0(K)

180,123

5.4

3,6
[REDACTED_EFTERNAMN] &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:10.3pt'p class=MsoNormal style='margin-left:17.0pt'> 511,4(X1

+     32, HK)

.57.277

6,7

4,3

Betongbyggen B

123,()(K)

-1-     82.000

18,450

2.1

0,8

Depenova B

168,()(KI

-     84.0(K)

15,456

20.0

4,7

Eken B

375,000

26,2.50

6.8

4,0

Electrolux B

3.993,.\54

-1-   847.8(K)

1.118.139

5.5

0.2
[REDACTED_EFTERNAMN] B

1,680.284

+    167,100

1.478.6.50

4.4

0,0

ESAB

457.876

+   228.938

144.231

5.3

4,5

A             137,820

B             .320.056

Esselte

1,334,4.34

3,446

242 ,,3.53

3.9

1,4

A              47,888

B           1,286,.546

Euroc A

2.115,7.50

-|-1,410.-5(K)

518..3.59

6.1

7,4

Finnveden B

1.56.710

-1-    1.56,710

28.208

4.5

2,2

Gambro B

825..500

+   771,8(

»

)

103.187

?,f>

1,7

Garphyttan Hesselman

330,000

61,0.50

7.7

7.7

Gullsp

å

ng B

4,223.465

-1-3,412,022

409,676

8.9

5,2

Handelsbanken

1,(K)4..51X)

-l-l,(H)4,.S(K)

116,.522

0.6

0.7

Hennes &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:10.55pt'p class=MsoNormal style='margin-left:18.0pt'> 384,375

96,094

5.1

2,4

Incentivc

1,674,001

.3.53.070

8.7

8,2

A             989,978

B             684,023

Inter Innovation

.389.999

84.292

10.0

8,6

A              31,.373

B             358.626

J M Bygg B

240.01K1

-1-    192.0(KI

68.4(K)

1.1

0,5

Kramo B

28,262

5..370

1.6

0.8

Kin.iiulnnganv.i angesiienu oeli ar t\issa tail resuUalel av flera olika torandnngar under arci. t ex emission eller akucuppdelningi konihinalion metl koji neh forsal|iiim:

64

Fiiret;ig

Antiil

For;iiidring' under l'JK')

M;irkn;idsv;irde tkr

iiktie-kiipita!

7



 iiv

roster

Mooch Domsj

ö

.5,53.601

-1-      26,7(X)

185.637

4,3

4,2

A

2.53,318

B

51..583

C            248,7(K) NCB A

Nordstjernan A Perstorp B Phannacia

11.2.50.(XX) 1.7.33.220 1.327.936 2.8,52.945

+    238,(KK) -1-    124,658 -     80, UK)

23.625 311,980 .304,161 544,655

1,6 4,0 6,3 4,4

2,0 5.3 3,0 2,6

A

73.0.39

B

Procordia

2.779.906

2.389.4.39

4-1,656,126

347,115

2,2

1,7

A

1.742,620

B

SCA

646.819

8..573.956

-t-6,012,304

1,026,656

5,1

4,7

A

2.710,060

B

SE-Banken

5,863.896 A

3.802.4(K)

-(

3.802.4(X)

342,216

1,5

1,6

SSAB

1..380.4.33

-   702.900

225,011

5,5

4,2

A

817,6(K)

B

562,833

Saab-Scania

1..328.172

391.567

1,9

1,9

A

1,080.590

B

247..582

Sandblom &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:10.3pt'p class=MsoNormal style='margin-left:15.0pt'> 315.(KX)

-(-   217.500

17.325

5,7

3,0

Sandvik

3.078.321

908.105

5,7

5,6

A

2..3.52.2,53

B

Seco Tools

726,068 B

615.665

+   615,665

57,872

2,2

0,6

Siab

261.100

86.090

3,1

1,6

A

88,8(X)

B

Sila

172,3(K)

2.(XK).(KX)

+   9(X),(XX)

260.0(X)

5,7

5,4

A

716,2(X)

B

Sk

å

nska

1.283,8(X)

2,6,33,6(X)

-1-   317,7(K1

1.439.865

4,2

.    2.8

A

.35.(KX)

B SKF

2..598.6(X)

3,483,276

4-2,612,457

555.177

3,3

4,3

A

2.1.36.8(X)

B

1..346.476

Stora

396,9(K)

+    146.900

123,862

0,7

0,3

A

142.(XK)

B

254.900

Sydkraft A Thorsnian /

\

6,220.2(K) 24,700

-1-4.976,160 -(      15,500

870.828 5.804

5,2 1,2

7,7 1,2

Trelleborg B

1,178,180

1,774,3,36

+   873.568

324.585

2,7

1,3

C

596.1.56

Wcstcrgyllc Volvo

:nB

4(),(KK) 2,877,201

-t-     40.0(X) +    160.000

4.2(X) 1.363.362

3,2 3,7

0,8 6,4

A

1.8.35.921

B

1.041.280

Totalt mark

;nadsv

ä

rde

21.568.751

Totalt anski

Liffningsv

ä

rde

7.913,468

65

5    Riksdagen 1989/90. 1 .saml. Nr 137

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Aktier, onoterade

Föret;i

F(>r:indring under 1989

Anskaffnings-

viirdc

tkr

aktie­kapital

l.,50() 1,5(X)

1(X),(KK) 10,0(K)

Avesta Kraft prcf I Bioinvcnt A

B

Bota

a A B

261.491 3,(XX)

110,(X)0

-1(K),000

32.686 2.250

7.310

12,6 30,0

10,5

27,7 27,7

10,0

,37,9

22.2

33.0

Centrumlnvest

1.8(K1 1()4..572

7.272

1..300 700

A B

C   ' Enerek A B

Four Seasons VC

A

.50.4.50

B

304.550

Gruvkraft pref 1

Holmen Kraft pref 1

Junkaravan pref I

LjungbergGruppen B

NKR Gruppen B

Näringslivskredit A

Refina

Robustus

A

255,(X)U

B

I20,(XK)

SNSW Elektronik A

Spira Invest A

SwedeChrome

Swedish Genetic

A

16,980

B

3.020

TeleSoft

A             86.666

B            173.334

Uwelast

Visentkraft pref 1

Älvkraft pref 1

Totalt anskaffningsvärde

113,614

2,(X)0

.355.1XX)

41.5(K)

540.(X)0

75,000

80,(XX)

8,184

133,333

1,200

375,(K)0

2.50

208.333

1..379.012

20.(X)()

260,(XX)

3IX)

82,509

.5(X),(XK)

+ 55,

(XX)

+ 80,(X)0

+ 208.3.33 -I-    5.0(X)

+260.000

24.641

500

100.750

5,188 54,000 7,500 8.052 850() 16,000 6,000 46,2.50

25 25.(XX) 42.177 63.6(K)

10.494

2.000 10.314 5().0(X)

523.237

28,8

20.0

22,0

9,5

   22.2

45,2

22.4

4,9

9,7

2.6

0,3

16,1

5,8

33.3

47.6

37.5

37.5

25.0

35,4

50.0

50,0

5.0

5.1

14.5

14.5

-33,3

45.0

2.3

2.3

30,0

30.0

12.6

27,7

15.9

28.8

66

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Övriga värdepapper, noterade

(Konvertibla skuldebrev med optionsr

ä

tter)

Foretag

Nominellt, tkr

F

ö

r

ä

ndring under ly.sy     Marknadsv

ä

rde, tkr

Alfa Laval A SCA

1.023 19.176

+ 1.023

2.455 77.203

Totalt marknadsv

ä

rde Totalt anskaffningsv

ä

rde

79.658 49.521

Övriga värdepapper, onoterade

(Konvertibla skuldebrev)

Foretag

Nominellt, tkr

F

ö

r

ä

ndring under 1989     Anskaflningsvarde. tkr

Bioinvent

Centrumlnvest

Enerek

Esselte

Four Seasons VCM

Gruvkraft

Holmen Kraft

Inter Innovation

Mercom

N

ä

ringslivskredit

Refina

Ven t ro nic

6,750

6.750

17,680

17,680

500

500

1,428

-   544

3.743

20,.500

+5..5(K)

2(),5(X)

6.670

6,670

6.(W)0

6,()(X)

10,000

1(),(XX)

6,(XX)

Nedskrivet

1988

-

28,(XX)

28,(KX)

4,(W()

4.(HX)

20.825

Nedskrivet

1988

-

Totalt anskaffningsv

ä

rde

103.843

67

Utländska värdepapper

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Aktier

Foretag

Anta!

Marknadsvärde-

GBP

JPY

USD

British Teleeommunications

50.000

Cookson

30.(X)0

Grand Metropolitan

15.000

Land Securities

15,000

London &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:10.1pt'p class=MsoNormal> 15,000

Smithkline Beecham

20,000

TT Group

25, 

(XX)

Trust house

30,(XX)

All Nippon Airways

25,fKK)

Mitsubishi Estate

,30,(X)()

Mitsubishi Steel

30,000

Nisshin Steel Works

6().(XX)

Sekiwa Real Estate

1.100

Toyo Corporation

1.150

California Biotechnology

11.000

Caterpillar

2.(X)()

Dow Chemical

3.750

Fluor

7.000

General Electric

4.000

General Motors

5,(XX)

Intel

10,000

Philip Morris

4,0(X)

Unocal

8,(X)()

1,536

841

937

801

873

1,211

1.059

928

2,.345

3,229

3.151

3.270

131

97

477

718

1.659

1 ..595

1.6(X)

1.318

2.139

1.032

1.476

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

32.423 37.106

Obligationer

Foretag

Nominellt, tjpy

Marknadsvärde, tkr

JPY

Asahi Breweries

50.0(X)

2.703

Totalt marknadsvärde Totalt anskaffningsvärde

2.703 2.850

Sammanfattning av värdepappersförteckningarna

Anskaffningsvärden, mkr

Marknadsvärden, mkr

Svenska aktier noterade Svenska aktier, onoterade Utländska aktier

Summa aktier

Övriga svenska värdepapper, noterade

Övriga svenska värdepapper, onoterade

Övriga utländska värdepapper__ 

Summa övriga värdepapper Summa värdepapper

7.913

523 37

8.473

50

104

3

157 8.630

21.569

523

32

22.124

80

104

3

186 22.311

 Marknadsvärdena pa utlandska värdepapper liar raltnats om till SEK efter valutakurserna den .1 deccmtier 1989.

68

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Kortfattade uppgifter om onoterade företag

Bolag

Engage-     Ägarandel/

mang,        rösträtte-

Övriga större

VD/Fondens

mkr

andel, %

delägare

styrelserepr.

Kommentarer

\) Kraftbolag

Avesta Kraft

(+Visentkraft)

4.,(1

I2,hl27,7

Avesta AB          "1

Folke Kallbcrg Thomas Halvorsen

Gruvkraft

11,9

9



V22.2

Boliden    "'

''""-(Trelle-    """"'" borg)        '\

Per-Arne[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas Halvorsen

Holmen Kraft

Wl.ll

4.'i,2/22,4

Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Thomas Halvorsen

pensions-

Junkaravan

7..S

4.9/9,7

MoDo      '

1

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas Halvorsen

Ä

lvkraft

.StI.O

l.S ,9/28,8

Varmlandscneryi 1 

(AGA)             J
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN] Thomas Halvorsen

B) 

Ö

vriga bolag

Bioinvenl

9,11

.111,(1/27,7

LRF. Lansforsak-

nngsboiagen.

Sveriges

Forcningsbiinker.s

F

ö

rbund

Gunnar Degernian M

ä

rlen[REDACTED_EFTERNAMN]

Centrumlnvest

42



1

,17,9/28,8

SPP/AMF-P, Folksam. Ilmari-nen, Duba/Veelura, anslallda

H

å

kan[REDACTED_EFTERNAMN] Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Four Sea.sons Venture

121.2

.W,0/22,(l

Alfa-Laval. SPP/

G

ö

sta Osearsson

Capilal

AMF-P. FSVC

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

(inkl FSVC Managerns

nt AB)

Management AB

ljungberg(;ruppen

2.6/0.-1

SPP/AMK-P. WASA    Ulf Holmlund

Sirius. f()retagcts                   

gruniiiirc

Dessa U>lag h;vr 

ö

vertagit va\len-krafttillg

å

ngar fr

å

n de n

ä

mnda industrif

ö

retagen. Bolagskonslruk-tionen oeh krafileveransavta! med resp industrif

ö

retag ar s

å

 konstrue­rade, att fonden p

å

 sina preferens­aktie- oeh konvertibelinnehav f

å

r en real avkastning av ,'\.5-4,57.1 per 

å

r

Bolaget bedriver forskning, uiveek-ling, produktion oeh marknadsf

ö

ring inom bioteknikomr

å

det.

Bolaget engagerar sig finansiellt i k

ö

pcentra oeh projekt f

ö

r f

ö

rnyelse av stadsk

ä

rnor samt bedriver via dot­terbolag 1 Sverige. Norge och Fin­land ktinsultverksamhet p

å

dessa om­r

å

den.

Ett av landets st

ö

rsta venturc eapi-talftiretag med en blandad f

ö

retags-portf

ö

lj.

Bygg- oeh fastighetsbolag.

NKRCiruppen

N

ä

ridgslivskredit NLK

Rellna Instruments

Spira Invest

Ebbe Krook med

familj.

Four Seasons VC

Fortos (dotterbo­lag lill Volvo) och f

ö

rs

ä

kringsbolaget WASA

37.,V37.5         VD med familj

Sparbankernas F

ö

rvaltnings AB, SPP/AMF-P, Folksam

5.()/.*>. I

Lantbrukskoopcra-tionen oeh niir-st

å

endc, Volvo, Procordia mtl.

Leif Garphedcn Gcista[REDACTED_EFTERNAMN]

Christer J

ö

rneskog Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Joh.mnes Bieeklund Sten Wikander

Curt Linderoth Thomas Halvorsen

Bo[REDACTED_EFTERNAMN] Bertil Danielsscm

Holdingbolag f

ö

r m

ö

belforctuget NKR International AB (med speeiell in­riktning p

å

 inredningar f

ö

r kontor oeh offentlig milj())

Krcditaktieboliig f

ö

r medel- oeh l

å

ngfristig kreditgivning till fram­for allt mindre och niedefst(ira f

ö

retag.

Bolaget utvecklar, tillverkar oeh mark­nadsfor rontgenfluoreseensinstrument f

ö

r friimst processkontroll inom industrin.

Bolaget 

ä

ger andelar i fr

ä

mst etl storl antal regionala utvecklmgsbokig. Upp­giften ar att genom finansiell oeh indu­striell kompetens och ekonomiska resur­ser underl

ä

tta dessas expansion.

F

ö

rvaltningsbolag med mduslnell mriktning. fr

ä

mst livsmedel och skog

SwedeChrome

Swedish (Genetic Investment (S(il)

42,2

b.Vfi

M,.VM..S

.13,3/4.5.0

SKF.[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

 Ener­giutveckling, Duba/Vectura, Johnson-forctag

SIB invest. SPP/AMF-P

G

ö

ran[REDACTED_EFTERNAMN] Gtiran[REDACTED_EFTERNAMN]

Per B

å

telsson Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Bolaget har uppf

ö

rt en anl

ä

ggning i M.iimt) f

ö

r produktion av ferrokrom med anlitande av plasmateknik. I slutet av januari 1990 besl

ö

t SwedcChrome ABs bolagsstamma och styrelse att avveckla bolagets verksamhet.

Holdingbolag f

ö

r bioteknikf

ö

rclaget

KaroBio.                                                  69

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

Kortfattade uppgifter om onoterade företag

Bolag

Engage­mang, mkr

Ä

garandel/ r

ö

str

ä

tts-andel, %

Ö

vriga st

ö

rre del

ä

gare

VD/Fondens styrelserepr.

Kommentarer

Svenska Bota L

ä

kemedel

7.3

I0..VI0.0
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

mer Fond­kommission, f

ö

re­tagsledningen, ett stort antal l

ä

kare

Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Marknadsf

ö

ring av generiska l

ä

ke­medel i endosf

ö

rpackningar.

Svenska Knerek

LO

22.2/20,0

Spiran F

ö

rvalt­nings AB, f

ö

retags­ledningen

Anders Granqvist StigNordfelt

Bolaget tillverkar och marknadsf

ö

r system f

ö

r energistyrning, larm, brandlarm och vatlendetektcring i fastigheter.

IcleSoft

U).5

2.-V2.3

Teleinvest samt industriella och finansiella intres­senten Sverige oeh USA

Ben Goodwin

Bolaget tillhandah

å

ller produkter och service f

ö

r komplexa mjukvarusyslem.

Uwelast

2.0

.3O.0/.30,0

Four Seasons VC. forelagets grundare

Martin[REDACTED_EFTERNAMN] Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Uwelast tillverkar formgjulna polyuretaner f

ö

r industri

ä

ndam

å

l (membran till h

ö

gtrycks-

pressar, beläggning av valsar för pappers­industrin m m).

70

Fem år i siffror

Skr. 1989/90:137 Bilaga 2

(Mkr där ej annat anges)

1985

1986

1987

1988

1989

Grundkapital vid årets slut do. uppindexerat med konsumentprisindex Fondkapital vid årets slut, anskaffningsvärden Fondkapital vid årets slut, marknadsvärden Värdepappcrsportfölj vid årets slut.

anskaffningsvärden Värdepappersportfölj vid årets slut,

marknadsvärden Ncttoplaeeringar under året Realt resultat Totalavkastning, % Index för fondens portfölj, förändring, %

i.SSO

2.L50

2,.3.50

2.,3.50

3.im

3.143,

4.172

4.588

4.862

5.8.36

4.122

5.610

6.63y

7,9-53

9.728

8.184

12.126

11,526

17,275

23.409

.1,484

4.734

5.554

6,.395

8.6.30

7.546

11.2.50

10.441

15,718

22.311

95

235

208

-242

1.425

1,871

3.512

-1.016

5,475

5,160

+34

+45

-7

+51

+31

+.\5

+ 47

-9

+ 54

+.32

Förändrav totalindex (Veekans Affärer), %

+25

+51

+51

+24

Definitioner

Cnindkapiiulel = summan tiv de medel som överförts till fjärde AP-fondens förvaltning (motsvarar aktiekapi­talet i etl aktiebolag).

Eftersoin fondens reglemente ställer krav på en real av­kastning räknas griindkapilalel varje år upp med föränd­ringen i konsiiinentprisindex till etl nuvärde.

Fondkapitalet = grundkapitalet + ackumulerade bok­föringsmässiga överskott (motsvarttr aktiekapital + ba-lan.scrade vin.stmedcl i elt akticbohig). Tillgångarna har då tagits upp till anskaffningsvärden.

Om tillgångarna i stället tas upp till marknadsvärden ökas fondkapitalel med den "dolda reserven" i värde­pappersportföljen.

Nettoplaceringarna utgör skillnaden mellan totala köp oeh totala försäljningar av värdepapper Försäljningaina har här räknats till inarknadsvärden, Nettoplaceringama anger då hur mycket pengar som netlo disponerats för köp resp frigjorts genom fiirsäljningar

Realt resultat enligi rcgleinentet - jfr resultaträkningen. Vid beräkningen av det reala resultatet har hela det in­gående fondkapitalet räknats upp med konsumentpris­index,

Tolulavkaslningen på foiidförvaltningc.T har mätts på följande sätt: Aktieutdelningar + räntor ± realisations­vinstnetto ± värdeändringi portföljen, allt ställt i relation till fondkapitalet till marknadsvärde vid årets början oeh korrigerat för mcdelstillskott under året,

//;i-/p.r/f)r/o/i(/('H,v/)r.ir(/ö//'mäter den årliga avkastningen (exklusive utdelningar) på fondens samtliga svenska värdepapper, justerat för köp och försäljningar.

71

Femte fondstyrelsen

ÅRSREDOVISNING I989

Skr. 1989/90:137

Femte fondstyrelsen (Femte AP-fonden)    'g/j

Femte AP-fonden ingår i allmänna pensionsfonden. Fondens uppgift är att förvalla medel, som används för att huvudsakligen förvärva aktier. Femte AP-fonden har därmed samma irmktning och uppgifter som fjärde AP-fonden och är underkastad samma regelsystem.

Femte AP-fonden har tilldelats högst 1% av det sanunanlagda anskaffnings­värdet för de medel som förstatredje fondstyrelserna förvaltar.

Den femte fondstyrelsen inrättades år 1988. Kansliet upprättades i augusti 1989 och fonden tilldelades 500 MSEK för 1989. Femte AP-fonden skall till förstatredje fondstyrelserna varje år överföra en reell avkastning på 3%. Hänsyn tas till hur länge kapitalet har disponerats.

74

VDs kommentar till bokslut

l;- ''f'"'-'''

_______________    Bilaga 3

Den femte fondstyrelsen kom i praktiskt arbete efter semesterperioden 1989. Givetvis har denna period präglats av att bygga upp administrationen. Huvuddelen av detta arbete är nu genomfört.

Samtidigt med det administrativa arbetet har av de 500 MSEK, som anvisats för det första verksamhetsåret, 470 MSEK placerats i aktier. Placeringspoliti­ken har präglats av försiktighet.

Jag vill i detta sammarJiang tacka personalen för arbetsinsatsen under den första administrativt besvärliga tiden.

Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

75

Förvaltningsberättelse

Skr. 1989/90:137 Bilaga 3

De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskilda specifikationer över fondens värdepappere­innehav vid årsskiftet. Fondens reglemente föreskriver att tillgångama skall bokföras till anskaffrungsvärden. Resultatet av årets förvaltning samt fon­dens tillgångar och skulder per den 31 december 1989 framgår av följande resultaträkning samt balansräkning.

Antalet anställda vid fondens kansli har under perioden 89-07-0112-31 varit tre personer. I löner och ereättningar till styrelse och verkställande direktör har utgått sammanlagt 0,7 MSEK och till övriga anställda 0,2 MSEK.

Stockholm 1990-02-06

Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

Tore Andereson

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordförande

Vice ordförande

Uno[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven Hegelund

Bo Hjern

Perolof[REDACTED_EFTERNAMN]

Egon[REDACTED_EFTERNAMN]

Jaan Kolk

Carl Langenskiöld

Hans[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingemar Nordengren

Marika[REDACTED_EFTERNAMN]

Bert[REDACTED_EFTERNAMN]

VerkstaLande direktor

Vår revisionsberättelse beträffande denna årsredovisning har avgivits 1990-02-13.

Pål Wingren

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN]

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN]

Aukt revisor

Bankinspektor

Förbundskassör

KommunalrÄd

76

Resultaträkning

miagaT''''''

Kkr

1989

1/7-31/12

Rörelsen

Ränteintäkter (not 1)

8.154

Räntekostnader Förvaltningskostnader (not 2) Avskrivningar (not 3)

5

-                  2.594

-                    144

Rörelseresultat

5.311

Realisationsvinster

1.429

Resultat före överföring

5.740

Överföring till 13 AP-fondstyrelsema (not 4)

- 4.070

Årets nettoresultat

2.670

77

Balansräkning

Skr. 1989/90:137 Bilaga 3

1989-12-31

Kkr

Bokförda värden

TILLGÅNGAR

Omsättningstillgångar

Likvida medel och penningmarknadsinstniment (not 5)

49.515

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter (not 7)

883

50.399 Anläggningstillgångar

Aktier

459.588

Inventarier

1.011

470.599

Summa tillgångar

520.998

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

Skulder till fondkommissionärer (not 5)

13.376

Upplupna kostnader och förutb*?talda intäkter (not 8)

565

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna

4.070

Övriga kortfristiga skulder (not 9)

217

18.328 Fondkapital

Förvaltat grundkapital

500.000

Årets nettoresultat

2.570

502.670

Summa skulder och fondkapital

520.998

Ställda panter och ansvarsförbindelser

Inga

78

Resultat och förmögenhetsförändring      BHagaT' *

1989

Kkr

-

1/7-31/12

Nettoresultat före överföring till 13 AF-fondstyrelsema

6.740

Förändring av ej realiserade vinster/förluster

- 1.441

Resultat inkl ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

Realt resultat före överföring till 13 AP-fondstyrelsema Överföring till 13 AP-fondstyrelsema

5.299

- 5,019

280

- 4.070

Overskottlunderskott i förhållande till realt resultatkrav

- 3.790

79

Bilaga 3

Förmögenhetsställning efter reala principer '- 989/90:137

Kkr

1989-12-31 Marknadsvärden

TILLGÄNGAR

Omsättningstillgångar

Likvida medel och penningmarknadsinstrument (not 5)

Förutbetalda kostnader och upplupna inläktet (not 7)

49,516 883

Anläggningstillgångar

Aktier

Inventarier

50,399

468.147 1,011

Summa tillgångar

469,158 519.557

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortfristiga skulder

Skulder till fondkommissionärer (not 6)

13.376

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (not 8)

665

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna

4,070

Övriga kortfristiga skulder (not 9)

217

18.328 Fondkapital

Uppindexerat grundkapital (not 4)

505,019

Årets överskott/underskott i förhållande till resultatkrav

-     3,790

501.229

Summa skulder och fondkapital

519.557

Ställda panter och ansvarsförbindelser

Inga

80

Aktieinnehav 1989-12-31

Skr. 1989/90:137 Bilaga 3

%.andel

av

Anskaffnings-

Börsvärde

Borsvärde

Foretag

Antal

värde kkr

kkr

kapital

Röster

AGA

Abu

46.500

11,147

12.090

0,42

0,22

AGA

Bbu

28.700

6,558

5.557

AGA

Bh-

123,500

28,168

28.899

Bahco

Bbu

37.900

12.448

12.128

0,62

0,42

Bahco

Bfr

28.200

9.044

8.742

Custos

Abu

18.200

5.348

5.369

0,04

0,05

Custos

Afr

500

148

148

Electrolux

Bfr

139.000

39.281

38.920

0,19

0,01

Export Invest

Abu

31.600

3.625

3.950

0,48

0,49

Export Invest

Afr

7.900

961

988

Export Invest

Bbu

34.100

3.559

3.515

Export Invest

Bfr

21.700

2.173

2.300

Investor

Abu

40.300

17.180

18.740

0,24

0,18

Investor

Afr

9.800

3.923

4.557

Investor

Bfr

27.300

12.158

12.558

Perstorp

Bbu

102.500

25.386

23.780

0,52

0,25

Perstorp

Bfr

7.600

2.047

1.733

Pharos

Abu

23.200

3.055

3.364

0,27

0,27

Providentia

Abu

57.600

18.586

21.888

0,24

0,24

Providentia

Afr

1,500

491

570

Providentia

Bfr

10,900

3.671

4,033

Sandvik

Abu

41,300

13,191

12,184

0,09

0,10

Sandvik

Afr

2,000

547

500

Sandvik

Bfr

5,300

1,692

1.554

SCA

Bbu

57,000

5,710

6.555

0,11

0,03

SCA

Bfr

122.000

14,122

14.030

SCA

Topt

8.000

9,758

7.280

Skånska

Bbu

129.700

69,531

70.296

0,22

0,13

Skånska

Bfr

10.500

5.516

5.774

Stora

Abu

57.900

20.159

18.181

0,24

0,20

Stora

Afr

33.500

10.989

10.050

Stora

Bfr

54.200

18.930

16.856

Sydkraft

Abu

158.400

22.819

23.576

0,14

0,21

Vblvo

Bbu

75.000

34.115

33.375

0,19

0,05

Volvo

Bfr

73.700

31.442

32.797

469.5S8

468.147

6   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

Noter till bokslutet 1989-12-31

ff-' f/o: 137

.____._.__    Bilaga 3

Redovisnings- och värderingsprinciper

Penningmarknadsinsfrument bokförs till inköpspris och ränta periodiseras.

Värdet på aktier och övriga värd(?papper inkluderar courtage och värdepap­persskatt. Beräkning av realisationsvinster och -förluster vid försäljning av värdepapper sker enligt "högst införst ut" metoden.

Avskrivning pä maskiner och inventarier har gjorts enligt plan med 20% per är beräknat på urspmngliga anslaffT\ingsvärden. Avskrivningar för 1989 har anpassats till räkenskapsårets längd.

Avskrivning på datorer har gjorts enligt plan med 33,33% per år beräknat pä ursprungliga anskaffningsvärden. Avskrivningar för 1989 har anpassats till räkenskapsårets längd.

Av årets resultat överföres 3% av det förvaltade grundkapitalets nuvärde till 13 AP-fondstyrelsema.

Kkr

1.   Ränteintäkter

BarAtillgodohavanden

3.669

PenningmarknadsinshTjment

4.485

8.154

2.   Förvaltningskostnader

Personal- och styrelsekostnader

1,328

Lokalkostnader

328

Adminisfrationskostnader

453

Informationskostnader

108

Diverse ar\'oden

434

Övriga kostnader

43

2.694

3.   Avskrivningar

Kontorsinventarier

72

Datautmstning

72

82

Noter till bokslutet 1989-12-31

Skr. 1989/90:137 Bilaga 3

4.   Överföring till 23 AP-fondstyrelsema

Fondstyrelserna skall varje år överföra en avkastning på 3% av rekvirerat ka­pitals nuvärde. Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex' förändrin­gar. Hänsyn tas till den tid kapitalet disponerats. Konsumentprisindex för december 1989 uppgår till 192,8. En avsättning skall göras i den reala redovis­ningen motsvarande årets uppindexering av grundkapitalets nuvärde.

Rekv. Datum

Belopp

Index

Nuvärde 891231

Antal dagar

Avkastn.   Avsättning krav

890801 890810 890912 891002 891120

10,000

40,000

200.000

200.000

50.000

500.000

188,7 188,7 190,2 191,8 192,2

192,8

10.217

40,869

202.734

201.043

50,156

505.019

149 140 108 88 40

127

477

1.825

1,474

__ 167

4.070

217

869

2.734

1,043

__ 156

5.019

5.    Likvida medel och penningmarknadsinstrument

Likvida medel:

Kassa

Banktillgodohavanden

Penrtingmarknadsinstrument: Företagscertifikat

1 778

779 48.737 49.516

6.

Fordringar, respektive skulder hos fondkommissionärer Beloppen avser i huvudsak aktier som ännu ej levererats,

7.

Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Denna post består huvudsakligen av förutbetalda hyror

8.

Upplupna kosttmder och förutbetalda intäkter Denna post består huvudsakligen av reservation lör revisions­kostnader, skuld för semesterersättningar och arbetsgivaravgifter

9.

Övriga kortfristiga skulder Leverantörsskulder Innehållen personalskatt

163 54

83

Revisionsberättelse

V  °- * 

____________________________________ Bilaga 3

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Allmänna Pensionsfondens femte fondstyrelses förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1989.

Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaperna, proto­koll och andra handlingar som lämnar upplysning om fondstyrelsens för­valtning, inventerat de under fondstyrelsens förvaltning stående tillgång­arna samt vidtagit de övriga granskningsåtgarder vi ansett erforderliga.

Räkenskaperna har detaljgranskats av Öhrlings Reveko AB.

Vi finner ingen anledning till erinran mot de värdepapperstransaktioner, som fonden företagit under 1989, eller mot det sätt på vilket desamma genomförts.

Revisionen har icke gett anledning till anmärkning beträffande förvalt­ningsberättelsen, de i densamma upptagna resultat- och balansräkningar­na, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande fondstyrelsens förvaltning.

Stockholm den 13 februari 1990

Pål Wingren

Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Aukt revisor

Bankinspektor

Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN]

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN]

Förbundskassor

Kommunalråd

84

Styrelse, revisorer och personal

Skr. 1989/90:137 Bilaga 3

STYRELSE, ordinarie

Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1944

Direktör, BBT AB

Ordförande

Monica[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1941 Generaldirektör, Statens väg- och trafikinstitut Vice ordförande

Tore[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1943 Avtalssekreterare, LO

Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Lidingö, f 1939 Direktör, Procordia

Uno[REDACTED_EFTERNAMN], Märsta, (1936 Förbundsordf, Sv Fabriks arb förb

Sven Hegelund, Stockholm, f 1947 Ekonom, LO

Perolof[REDACTED_EFTERNAMN], Nässjö, f 1934 Kommunalråd, Nässjö

Bo Hjem, Bromma, f 1930 Direktör, Sveriges Läkarförbund

Egon[REDACTED_EFTERNAMN], Sttx:kholm, i 1940 VD, Vin- och spritcentralen

Jaan Kolk, Enskede, f 1950 Sekretariatschef, TCO

Carl Langenskiöld, Djursholm, f 1924 Direktör, Camegie

Hans[REDACTED_EFTERNAMN], Södertälje, f 1933 Herr

Ingemar Nordengren, SaltsjÖ-Boo, fl934 Direktör, Konsumentföreningen i Stockholm

Marika[REDACTED_EFTERNAMN], Göteborg, f 1938 l:e vice ordf, SHSTF

85

Styrelse, revisorer och personal

Skr. 1989/90:137 Bilaga 3

STYRELSE, suppleanter Birgitta Bötilin, Solna, f 1948 Direktör, Sveriges Radio

Göran Elgfelt, Täby, 11932 Direktör

Carl[REDACTED_EFTERNAMN], Stockholm, f 1947 Ekon dr. Holen Nelwork AB

Roger[REDACTED_EFTERNAMN], Kungsängen, 11946 Ekonom, Sv Tiäind arb förb

Åke HUlman, Västerås, f 1942 Kommunalråd

Lisa Keisu-Lennerlöf, Stockholm, 11937, Slabsdirektbr, Banverket

Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Styrsö, 11945 Förbundsordf, Sv Sjöfolksförbundet

Arne Lökken, Stockholm, f 1939 Förbundsordf, Beklädnadsarb förb

Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Huddinge, f 1950 Kanslichef, Sv Industri-tjänstemannaförb

Ingemar Skogö, Älvsjö, f 1949 Stadsdirektör, Södertälje kommun

Direktör John[REDACTED_EFTERNAMN], Ekerö, f 1942 Direktör, Kooperativa Förbundet

REVISORER

Pål Wingren, auktoriserad revisor Öhrlings Reveko AB, ordförande

Mats[REDACTED_EFTERNAMN], bankinspektör, Bankinspektionen

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], kommunalråd, Gävle

Karl-Evert[REDACTED_EFTERNAMN], förbundskassör Svenska kommunalarbetareförbundet

PERSONAL

Bert[REDACTED_EFTERNAMN], verkställande direktör

Ann-Man Werin

Gun[REDACTED_EFTERNAMN]

86

Sydfonden

(första löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I989

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

STYRELSE, V ER K STALLANDE DlREKTOR OCH REVISORER

Fondens ledanioier, suppleanter och revisorer har genom

regeringens beslut den 20 april 1989 fiirordnats Rir liden intill dess

balansrukningen för fonden fastställts under 1990.

NILS HÖRJEL. Stocttholnt.

Styrelsens ordförande. F.d. iimdshfnding, teknologie cioktor, ordf. Swedair-\B och F)>reJ:igsriiian5 AB.

(;ORAN[REDACTED_EFTERNAMN]. Olofströni. Vice ordRiraiide. Meiallarbciare Volvo Olofstriiiiisverkcn. led. av Volvokoncernens styrelse.

SVEN AR.\EWL'S, Kalmar.

Ordinarie ledamot. DirekKir.

.\K)ni(:aba(;k.\ian,

Oskarshamn. Ordinarie ledamot. Ombudsman Svenska Koinniunalarbetarcforhnndet, Kalmar.

PER-OLOF HOLMQVISr,

Arlöv.

Ordinarie ledamot.

Veikslällandc ihrekrör

Kxab i Burlöv AB.

Arlöv.

YN'C.VF KALLSTAD.

\

ä

xj(').

Ordinarie ledamot.

F.d. (öisäljningsingenjör

Telnb AB, Växjö.

i\(;f.rniison,

Stallanstorp. Ordinarie ledamot. Finanschef Malnui kommun. Malmö.

YNC".VKSODF.RBKR(;.

Värnamo.

Ordinai ie ledanioi. Fabriksarbetare Värnamo ('ummilabrik, Värnamo.

AKKZLnFRSfROM,
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

.

Ordinarie ledamot.

F.d. direkiionsledanioi

Kooperativa FörbuiukM KF.

Stockholm.

BO.ANDF.RS.SON. Malmö. Suppleant.

nivisionschcf Folksam. Sioikholm.

krikmf[.l(;rf:n,

Jönköping. Suppleant. Direktör HSH. )()nkr)ping.

BROR[REDACTED_EFTERNAMN].

Jönköping.

Suppleant..

F.d. personalchef Munksjö AB,

Jönköping.

LLLASODF.RDAHF. 

LiHiNboda. 

Sup])lcant.

Konfektionsarbetare Juncsco i l.("nisboda.-\B.

CARLAXFL[REDACTED_EFTERNAMN],

läby.

Verksiällatulc dirckKir.

REVISORER

S\'FN SANTESSON, auktoriserad re\ isor. Hagsirtmi &font-family:Verdana'>

LENNART OliiSON. auktoriserad revisor. Lindebcrgs Rcvisionsbvr

AB.

LARS-ERIK ROSBERC;.

(liiekKir.

Bankinspckiioncn.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

FE M

Å

R ISAM MAN D R AG' ( M KR )

FONDKAPFTAL OCH GRUNDKAPITAL

Ackumulerade värden, mkr

6000

1985

5000 4000 SOOO H 2000 1000 O -1000

1984

Nuvärde grundkapital Realt fondkapilal 0\'erskoit

1986

1987

1988

1989

1985

1986

1987

1988

GRUNDKAPITAL Årets lillskdll

Ackuniuleral lillskou

Nuvärde vid årets slut

BÖRSPORTFÖLJ .\Iarknad.svärde

Över\ärde

INKOMSTER OCH RKSULTAT Aktieutdelning

Rätueiiuäklei". netto

Realisatitinsvinster. netto

R(')relseresiiltat

ÖVERFÖRING TILL 1 -3 AP-FONDSTYRF.USERNA Arets

Ackumulerat

FONDKAPITAL Bokfiirl

Enligt real redovisning

S

243

542

691

516

H

551

1.093

1.784

2.300

.582

1.151

1.921

2.577

493

1.316

1.764

2.955

mA

55

272

- 187

481

ii

5

15

30

57

M

15 6

12 54

14 204

22 222

23

65

236

295

ifiM

h-'ciftA:f-

13

26

49

75

16

42

91

166

565

1.146

2.024

2.761

§0:i%

620

1.418

1.837

3.242

89

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

Ö

VERSIKT AV VERKST

Ä

LLANDE DIREKTOREN

KURSUTVECKLING 1989

Att träda till som ny verkställande direktör i en löntagarfond som etablerats, bvggts upp och kommit igång sedan någia år har varit mycket stmiulerande. Den stmktur som Sydfondens verksamhet erhållit föres nu lill en del vidare och till andra delar prövas, omorganiseras och utvecklas.

Basen för verksamheten, administratio nens uppbyggnad och förläggning, har for­mulerats med inriktning på au nu i egen regi svara för bokföring, bokslut samt fon­dens samlade administrativa angelägenhe ter vid kontoret i Stockholm. Från kontoici i Arlö\ bereds, föreslås och följs upp sats­ningar av riskkapital i onoterade Rireiag. en verksamhet understödd bla av det lokala och regionala kontaktnät som fonden besit­ter.

Fondens  placeringsstrategi   har  under året diskuterats och ('nenägis och (ners\-nen har resulterat i all fonden täsistälh en ny strategi lor sin verksamhet. Med ingångs­punkt i reglementet (öv Allmänna Pension' fonden anges målsättningarna delsatt långsiktigt maximera avkastningen så att såväl kravet om H% årlig utdel­ning  p°\  lujvärdet  av  gnindkapitalei som kravet att bibehålla gnmdkapiia-lets realvärde väl uppfvlls. delsatt erbjuda lokala fackliga organisatio­ner \id ett aktiebolag i vilket fonden äger aktier att univa rösträtt för hälften a\ aktierna.

F(ir placeringarna i noterade aktier som skall utgöra den alha sKirsla delen av lond-medlen är målet att långsikiigi (nerlraffa den allmänna utvecklingen for noterade svenska aktier vid Stockholmsbcirsen. Vad aser den onoterade portföljen skall fonden med krav på långsiktig lönamllet bidra till riskkapiialförsörjnmgen for små och me­delstora foretag.

För alt nå målen lor den noterade port-lidjen anges an dess saminaiisiiilinng i va­rierande giad over tiden bor avvika från re­spektive branschs och IVireiags viki iMa\ dei toiala borsvärdcl. Vidare sägs ati porilöl-]ens kania bcir bestå a\ innehav som lor lon den i regel iiigr)r minsl två och mest lio jjio- tcni av den samlade borsporiloljcn. Dessa innehav sk.i lillsamman alllid utgöia minsl lialtien av loialvärdei. Poillöljeii kan även beslå av andra mindre aktiepttslei.

.-\vk

kravet ftir dessa engagemang sammantagna

iippfylles.

Al betel med all ulveckla portföljen av noterade aktier har haft alt utgå ifrån den hinillsvarande stmkturen och inriklning-en. Karaktäristiskt f(')r fondens samlade in nehav har varit följande:

relativt liiei

belvdande undeniktning av verkstads industrin, varav kraliig ovenikining av Volvo och mindie innehav I 

.

-\SF.A

. 

Elec­trolux och[REDACTED_EFTERNAMN]

beivdande över\iklning av skogsindiisui och inom gmppen MoDo. SC.A, och Stora

stark övervikt av liikemedelsindustrin. Åsna

undeniki i l)anker

Fondens tio sicirsia innehav svarade den 'M december 19SH för 7.'j% av det loiala maiknadsvaixlci. varav Volvo. S(;.-\ och Sto­ra utgjorde Hi.l, resp IL',11 och 9.2'?, sami Astra 7.(1 och[REDACTED_EFTERNAMN] V)%.

Kiiiserna på Stinkliolmsbrnscn sieg iiii-d'.-i b('ii jan .iv I9S9 odi vid apiil mån.ids ut­gång vai'nivån 1L*''(. oib vid augusii tiiåiiads utgång så invcket snm '.V2'/(. hi"igi(.' än del st>-iiasic ."iisskilkts. En v;iiidiiing hade emeller­tid miiäliai red.Ml under augitsii odi utider

Konjunktuiiusikierna inom OECD (iin-rådet \ar vid årets böljan i allmänhet goda med fonsall fonäniad h 0E(;D Europa spelade den västusk.i ekono­min under 19H9. liksom under de närmast ftiregående åren en ledande roll. Försvensk del bestod de negativa skillnaderna moi främst Väsiiyskland vad .ivsci kosinadstik-nings och inllalionslakt. Aibeisloshelen var däremot mvckei låg i motsats lill hela Västeuropa. Den goda vinstutvecklingen i del svenska niiiingslivel fortsatte i huvuil-sak under I9S9. En avmanning av konjunk­turen beiiiknades Inlriida under 199'). ;ivcn om viss råvamrelaieiad indusii i. bl a kogs-induslrin viuilades lå kanna av svagare marknader lidigaie. Mol slulel .n årel steg de svenska räntorna krattigl med långa lan-lor (iver" IS pmcent.

Valu laiegler ingen avvecklades undei' året. Detta är en mvckei viktig forandr ing i en gmrulliiggande IfMiitsiiiinitig \\n alla sverrska sub|ckts porifoljdisposirionei. H;n med isoleras hiniagai fonderna som enligt g;'illande ftniattnmgai' hai rän att placera medel enbart i svenska aktier.

del tredje tcitialci hill kurseiira ni vt ket ki.iiiigi och låg i novembei blott 11 9J »iver åis.skihesnivån. I detcmber skedde en stark åierhämtning så .iti delperiiKlens nedgång begriinsades till iVÄ .

90

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

Hela 

å

r I9H!) innebar eir irppg

å

ng p

å 

'24%. branschutvecklingen var starkt skilj­aktig. Medarr verkst

ä

der oilr kemisk indu-siri inkl l

ä

kemedel steg med .S9 resp 47';?, gitk skogsaktier och handelsf

ö

retag ner med f> resp 11%. Banker steg med 12% och bvgg- ocli fasiighelsakiier med 19%. Oin-siiiiriingeii stagnerade (124 mdr) och om-s

ä

iiningshasiigheien sjonk. Eir belvdande och siarki v

ä

xande andel av (iia svenska ak­tier handlades utomlands (7,") rndr). Iriiirisi i London inneb

ä

rande an SlockhohnslHii-sen.s betydelse som nrar knadsjjlais for dessa aktier aviog vtteiligaie. Bfirsviiidet p

å

 de noterade f

ö

retagen (A I i- 2. O och O FCj steg under 

å

ret ir

å

n b;')') till H()(l mdr.

Som en riktlinje f

ö

n verksamheten under 1989 besl

ö

ts, bla mot den tidigare bakgnin-den. att fonden skulle 

med Iribeh

å

llande av 

\olvoirurehavei

och f

ö

r balansering av detta 

 oka andelen aktier i annan verk-siadsindusiri f(Metr

ä

des\is i imernaiionellt veiksarmna finctag. Exponeringen i skogs­industrin skulle minska. Innehavd i l

ä

ke­medel skcrlle besl

å

. \'(dare botcle dvn starka undcr"viktiringeir i banker minska. Aktier i bolag med veiksamhet som mindie starkt p

å

ver kas av en kon|unkiur(i

ä

mpning borde tillf

ö

ras poiif

ö

ljcn.

TIO STÖRSTA INNEHAVEN 31 DECEMBER 1989

Marknads.

Andel,

v

ä

rde, mkr

procent

\(,l>"ll)

5411

ILMi

.Asll-.l lli)

443

III.2

Kinssoii lill)

H7.'i

H.li

.S( :.- i'.'i

.11111

li.

Sk.iiivk.iH)

'Jllli

li.H

.Si.M.ii:i)

Til

.').1l

,SMlkl,llll.'l)

2M

.i.4

.\'(il.cl 1

1

M7

.1.4

.Asc.ill.M

144

.'t.:l

Haiulekh.inkcii 111)

n:i

3.3

nclsiiiniilii

28H

«

l)li.4

()\lif.l il1IU'tl.l\

141'ili

33,11

rotajiinillKl

4:t.-ij  .

IIIIMI

Aniri.(l)

«

:

ingei TaiignKiiiiiifTcn eil 

å

r'lidigaie.

Innehaven i Volvo, 

.

-\sira

och Stora 

ä

r of

ö

r

ä

ndrade men genom den starka skiljak liga kursutvecklingen har" Asiras andel vuxit medan Volvos och Stor as sjunkit.

FONDENS BRANSCHFORDELNING OCH MARKNADENS 198789

Branschr

ö

rdclning i procrni

Fondrni portf

ö

lj           Markniden entigl

Vcckai

»

 AlTarrn indf x 1989    1988    1987        1989    1988    1987

:u.!i    27,4-    L"-j.-l

:i:i.:i   ii''   'i.:*

Kemist mdusfft

Skopindufiri

(Kntjr mdusin

Kastifi;hriMKti by|{gfi>rri-iK

Redcrifr

fivrrklmp b,.ljK

Konalmmp b..ljg

M.O      14.H     M.:(

IIMI.IJ    li)l),n    KHMI        lOO.IJ    ]IJ(I.II    IIHM)

V

å

rdr

ä

kning mp allm

ä

n kunucteckling

Kompletterande k

ö

p gjordes i ASEA, Electrolux och[REDACTED_EFTERNAMN]. Nya innehav har bvggts upp i Atlas Copco och iVobel. Sam­mantaget utgjorde verkstadsaktier. inkl No­bel, ca ;W% av den samlade porif

ö

ljcn mot 2:i%, en 

å

r tidigare. F

ö

mu-m att hela MoDo-posien s

å

ldes har S(iA-innehavel minskats n

å

got. Delvis h

ä

rigenom har skogsaklierrias andel sjunkit krahigi. fr

å

n 28 till l:i%,. Detta inneb

ä

r fortfarande en (iveiTiktning. N

ä

r del g

ä

ller banker har" ytterligare aktier i Handelsbanken k

ö

pts. PKbanken 

ä

r ett nyll intiehai. .Nya aktier i p

»

rtr(j]jen i 

ö

vrigt

ä

r fr

ä

mst Bahco, (iarnbro. Perstorp och Sea Lirrk. Innehavei av bygg' och fasiighelsak­iier har stmktuierats om genom all samtli­ga aktier i bla BPA. Fabege och Hilab s

å

lts medan (jostcii i Lui(dberg.s ix/ikat.s ocli in­nehav i Regnb

å

gen och Reinhold (alv byggis upp.

N

ä

r" det g

ä

ller den onoterade portf

ö

ljen har 

å

iet k

ä

nneiecknais av en mer selektivt utformad marknadstiir ing a\ fondens i)

ä

ns-ler, pnivningav eii tjugotal prop

å

er, nv-och till

ä

ggsin\esieriug i f\ra pi"ojeki samt Wn-s

ä

ljning och avvttring av ire engagemang.

Antalet akt

ö

rer p

å

 den svenska Veminc capitalmarknaden har blivit f

ä

rre. Del om­r

å

de som fonden arbetar i 

 att under ett antal 

å

r genom dels finansiering, dels ett ak

livi stvreisearl)eie och nianagementsKid medverka till en positiv utveckling i mindre oeh medelstora f

ö

retag 

ä

r v

ä

sentligt f

ö

r den n

ö

dv

ä

ndiga fiimyelsen av svenskt n

ä

-rifigsliv. Del giiJIcr ime enbart ml i.i fram nya produkler eller att upj>n

å

 en effektivare pioduktion ulan lika riiycket att nuMa den (

»

k

ä

nde internationaliseringens krav.

Fonden konnner d

ä

rliir att vidareutveck­la denna del av verksamheten. Kraven p

å

 hi-pande avkasming, som g

ä

ller l

ö

r Sydfon­dens samlade verksamhet, g

ö

r dock ail des­sa engagemang kapiialm

ä

ssigi kommer all utg

ö

ra en liten del av v

å

ra placeringar. Ut­bytet erh

å

lles normalt inle f

ö

rr

ä

n engage­manget efter elt antal 

å

r" avyttras och d

å

 i form av den tillv

ä

xl av det egna kapitalet, som fiHetaget har genererat. Portfciljen b(")r ej omfaiia alltfcir m

å

nga branscher tor alt fonden med sina personahesirrser aktivt ska kunna f

ö

lja upp och delta i utvecklingen av dessa fiiieiag.

Arets bokf

ö

rda r

ö

relseresultat Hir Syd fonden innebitr att fonden tj

ä

nat in 

ö

verf

ö 

ringen till 1

3 APfondstvrelsen tv

å

 g

å

nger mot ungef

ä

r fyra g

å

nger 

å

rel innan. Tv

å

 hu­vudf

ö

rklaringar h

ä

rtill f("ireligger: dels den starka (ikningen av uidelningskravei, dels avsev

ä

rt miirdre reavinstneito mol 

å

ret in­nan. Den fortsatta, men avtagande upp­g

å

ngen p

å

Stockholmsb

ö

rsen 19H9 gav emellertid Sydf

ö

nden en n

ä

ra nog lika stor 

ö

kning av 

ö

ven

ä

idet som 

å

ret innan. Med mer ianspi

å

ktaget kapital f

ö

ljer dock (ikad avs

ä

ttning f

ö

r att bevara deltas k

ö

pkraft. H

ä

r r

ö

r det sig om en n

ä

stan femtioprocen-lig 

ö

kning. .Mit inr

ä

knat och avdraget fiam-konuner ett belopp p

å

slutraden av den rea­la resultatr

ä

kningen p

å

 -j-iT nikr (tnot 749 mkr 

å

rel innan). Beloppet utg

ö

r (iverskotiet uiiiver resultatkravet och utg

ö

r en buffert f

ö

r framtiden. Kravet an stadigt 

ö

ka denna 

ä

roavvisligl. En l

ä

mplig samrTians

ä

ttning av portf

ö

ljen samt utvecklingen p

å

 fondb

ö

r­sen i ston 

ä

r tv

å

 huvudfaktorer h

ä

rvidlag.

Stockholm i januari 1990

Ol $4tt9y.

C-.[REDACTED_EFTERNAMN]

91

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

F o R v A LT N 1 N G S B E R AT T E L S E

F()rsla Nintagarfondst yr elsen, Svdlönden. får härrired avge l7')n'altnir';sbeiätielse fcir 1989 års verksamhet jämte resultat- odi ba lansräkningai'.

RESULTAT

Arets  bokföringsmässiga  resultat   upp

gick lill 109 rnkr (1988:0 rnkr) eller avdrag lör oveitliringen till l-Ii AP-loudsivrelseina .som beräknats till 99 mkr (7.') mkr). Denna skall irtg(>ra tre procent av nuvär"det av de rriedel fonden tagit i anspråk.

Fondens bnansrella inläktet, liesiåeirde av akiieuldelningar (»cii riinior", belö])ie sig lill LU rrrkr(79 mkr). Häiiill koimner leali-saiionsvinster uppgående till netlo 8ö mkr, sorn avsevärt uiiciersliger moisvarande be­lopp Unegående åv {222 inkv). Fr>iTaliniiigs-kosinadeina for 1989 blev 7 mkr {(i mkr). Till liskieserAen har avsatts ,0 mkr (0) Sarri-inaril.igel erhölls cti lörelseiesuliai av 208 inkl (295 mkr) fVire deu ir\ssiriiinrida (ueifö-vingeu.

Det reala resultatet, som liamkornrner genom att del bokföringsmässiga roielsere sirlt.riet (ikas med foiärrdr irrgeir av (Aervär-dei i portföljen'och minskas nted avsäir ningen lör bevaiande av grundkapiialeis köpkiah. blev (i4t) nrkr rnot 824 mkr föregå­ ende år. Medan 1989 års rcHelsere.sullat. sonr err f()ljd av en helvdligt miiulre henriag' ning av reavinsterjärirhin med 1988. med ineirrol 90 mkr irrrdersiiger I98S års, lilcv årets oknirrg av (")ver-\är(lei i poiiföljerr fVM nrki. dvs i saimna sioiieksoidning som fiite gående år. (()li8 mkt). .\vsäiiiiingen lin be varande a\ gnurdka|)ilalets köpkraft bat sti­git kraftigt lill 19!» mkr {\Mi mkr). (herskoi-lel i förhållande till lesuhaikiavet lilev .'.47 mkr (749).

Ettei deir irtoiiKirdeniligl starka allmiin-na kursuppgången 19H8pård*.; siegSioik-holmsbiirsetr enligi Wtkaiis .Alfäii'rs loial-iirdex under avsev.irda svimgningai med LM',v mellarr årsskittena i'.t88/89 odi 1989/911.

Sedan kursnivån månad fiu månad stigit upj> till ;k')'/f in i augnsii bör j.ide den v ika så att i november blott 11'» kvarstod. Lnder decemhei skedde en siaik ånrhämining. Svdfondens samlade boispovdöilj. som i nå gon rrråir ;iverr imrehållerakiier som noteras på O fC- ocli O-lisiorrra steg i värde rrred

24%.. Här\id har hänsyn tagits (ill köp och förs;iljningar men ej utdelningar.

Friimst sorn en fiiljd av boisnedgången under tredje lertialei understeg fondens reala årsresultat avsevärt det för åila måna­der. Överskottet i fiirliållande till resultat­kravet f("t|l från 99S mkr fiir per ioden janua­riaugusti lill. som angetts, "»47 mkr fiir helåret.

KAPITALTILLSKGTT

Fonden hade fianr lill 1988 års uigårrg ta­git i anspråk 2.;0() mkr. Under januari må­nad 1989 rekvirerade fonden hela åreis lairr på .")j8 rrrkr. Sivielsen beskii i decerirbei 1989 att ta ianspråk 1990 års hela iriedds-larn på ."i94 mkr under jämrar i måirad. Här­med har Svdfonderr rekvirerat alla tillgiing-liga nredel enjigi Riksdagerrs beslut ocli har f(ir deir framlid sorrr kair liveiblickas alt pla­nera för en verksamhet rned en kapitalbas av loiall :i.4.")2 mkr.

VÄRDEPAPPERS­PORTFÖLJERNA

Det sammarrlagda viirdel a\ fondens köp och fciisäljnirrgar av noterade aktier blev L.'i!l."i mkr vara\ 1.1.'VJ mkr avsåg kiip och 4{\\ rnki tiirsiiljningar.

Poritciljerr hade \id årets slul ell mark­nadsvärde av 4.!\r)4 nrkr jämfiiir med 2.9."ir» mkr ell år tidigare. L.'199 irrkr luigie. Over värdet hade vuxit nred (i;t7 mkr till 1.118 mkr. Del bokförda värdet av innehavet sieg hån 2.474 till ;t.2:Hi rnkr. Överväideskvoien. d\sö\er"\äi(lel i pvoient .i\ anskaflnings\äi-del.(ikadeliån 1!'till XtVt .Fonden hade vid årets utgång utfärdat kcipoptiorrer med liii fall i februari 1990 avseende 27.').OOOakiier i Voho.

\'id n\emissioner tillsk(ii fonden lillsam mans 11 mkr var.rv (i mkr a\såg Perstoip och 4 mki Sila samt 1 mkr I.imdbergsvid ut nvtijande av tet kniiigsopiioiier.

Innehaven i Skrinet och [e[jpsorr Pat uppgår till 8.|0'( usp :f.7:i'Y. orn iri.m ma­ler resp innehavs lösieial utav rlet lotala arr- talet rösier i bolaget. Bland större fiiiet.ig hai Ionden2,0.'). lesp 1.48 och L:7'f a\ rös-lerira i Nobel, 

.

\stra

odi Stora.

92

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

leagare

Fonden som akti

Innehavets

marknads-

Andel,

procent

värde mkr

Röster

Kapital

89-12-31

Skiiiiel

8,1(1

11,:w

48

[eppson Pjc

:i.73

.i,t:f

12

(lardo

2,89

2,89

12fi

\(lhcl

2,1)'!

1.79

147

.Si.il)

1,!17

1.69

47

.Åsna

1,48

l,2(i

44:t

.Sliini

1,H7

l,:t9

2.i7

Pott tiil jen av onoterade aktier mm hade elier nvinvestermgai på 2,fi mkr och .iwtt-rirrgar [)å 7,'.l nrkr vid åiels slut ett anskalf-ningsvärde av 48 mkr jämfiirt med :\\ mkr vid åiels Ixirjan. Direkiavkastningeii blev 0.9 mkr uigiiiande liiiria på konvertibla skuldebrev. Fiir säljir ingår na gav iillsam mans ett underskön på 0,9 mkr. .Antalet en gagemarig var elva (tolv). Med årets avsiilt-ning lill i iskieseiAen av ') mkr uppgår den­na i hoksluiet till 20 nrkr.

LIKVIDITET

Likviditeten var vid 1989 år> uigårrg 28.S mki. 8% av del boklöida fondkapitalet, jämfiirt med !i2.') mkr. (12%) eii år" lidigaic. En mindre del har fiiriiintals ])å bankkon-lon medan lesien varu placei.id i peiming-maikrradsinsimmenl t.ex. fiiielags oih kommuntertirrkat. Av k.istningen på den samlade hkviditeleii blev i0.9Vf.

DELTAGANDE 11989 ÅRS BOLAGSSTÄMMOR

Fonden var inli)r årcls I)olagssi;immor' aktieägare i .'M noterade aktiebolag. \'id (i t)olag tamis ej läckligl oig.tniserade anställ­da.   '

E.ickliga leijresenianter deltog i stäm­morna vid 2)1 liuetag. Foirden iippiiädde fiir egen del [)å 29 l)olagssiämmoi odi fiire-trliddcs av stvrelsens oidtinande. vice oid-fiirande. av ledamiiter eller av verksiiillande direkliiien eller ijänsierniiii vid fimdeir.

Vad gäller de onoterade bolagen dellog 

fa(kliga tineiiiid.ire vid siämmorria r ivå fäll. Fonden dellog lör siir del vid nio lilltäl-

FONDKAPITALET

Det bokförda fondkapitalet (ikade mrder 1989 med dels de rekvrrerade medlen, .5.8 mkr-, dels årets resultat på 109 mkr lill sam­manlagt !i.428 mkr. Del reala fondkapitalet, sonr beslår av det indexerade värdet av gnrndkapitalct samt tidigare års och del se­naste årets överskott, uiiiver resultatkravet, växte under året med .'i47 mkr lill 4..S46 mkr.

Fondkapitalet

Bokfört       Realt

2.858

Tillhirt kapilal

;L334

nominellt

indexerat

461

Tidigare ansamlat (iverskot t

(365

Tidigare ansamlat iivcrskott utöver resultatkravet

109

Arets resultat

Arets iiveiskott utövei resultatkravet

Summa Fondkapital

3.428

4.546

ORGANISATIONEN

Stvrelsen som består av nio ordinarie le-damiiier odi f)ra suppleantei har haft sju samnraiUrädcn irnder årel.

Styrelsen har fastställt en placeringsstra legi tiir fi)nden. 1 detta sammanhang har" också fastlagts det beslutsfattande som an­kommer på styrelsen och de befitgenheter som delegerats till verksiiillande direktiiren på hith()rande område. 1 samband härmed beslöt styrelsen alt avveckla arbetsgmppen fiir placering mm. Styrelsen fasisiällde un­der året ny organisation hii fi)nden. Verk­samheten med satsning av r iskkapiial i ono­terade fiireiag bediivs från kontoret i Ail(iv. Arbetet med biirspoitfiiljen samt fimdens (ivriga aktiviteter bedrivs från kontoret i Stockholm.

Fonden har f n fimilom verkställande di rekiiiien Carl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN] tre anstiillda. Sedan Bengt jerarul den !il december 1988 limmat befallnitrgerr som verkställande di-rekliir u])pr;illhiill direktoren vid fi»rrden

Nils[REDACTED_EFTERNAMN] posten tom den 15 april. Zach­risson tillir-ädde sin tjänst den 16 april.

För%altnirrgskostnaderna samt avskriv­ningarna uppgick till 7.108 kkr (6.285 kkr), en iikning med 13%. Av detta belopp utgör arvoden till styrelsen samt lön till VD 768 kkr (739). De samlade kostnaderna utgjorde 2,1 promille av det bokförda fondkapitalet jämfört med 2,3 promille för 1988.

93

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

RESULTATR

Ä

KNING (MKR)

BOKFÖRINGSMÄSSIGT liESULTAT

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Räntekostnader

Finansiella intäkter

Avgår:

Förvaltningskostnader Avskrivningar

Realisationsvinster

Realisationsföilustei

Avsättning till riskreserv

Rörelseresultat

Överföring till 13 AP-fondstyrelserna

BOKF6rIN(;SMÄSSK;T 

RESULTAT

1988

198».

77-'

"   57     ;

22

' , - 0

.-       't  1

- 0

22

79

Noi 1 Nol 2

T '     101

,      - 7'

6 0

228

 6

      15

86 - 5 208

 6

222

Noi 3

295

Noi 4

-99 109

-75

220

REALT RESULTAT

Resultal fört- överföring (ill

13 .AProndsiyreiserna enl ovan

Förändring av ej realiserade vinsier

Noininelll resnlral inkl ej realiserade vinster

Avsaltning lor bevarande av grundkapiialeis kiipkrati

Realt resultal inkl ej realiserade vinstei

Overfitring till 1 !1 APfoiiilst)'reKerna

()VKK.SK()rr 1 FÖRH.Jil,l.ANI)r. riLI.RF,SL'l,lAIKK,W

Not 5

Nol Ii

208 637 845

-199

646

- 99

547

295 t)(i8 96:f

-i:!9

824

- 75

749

94

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

BALANSR

Ä

KNING (MKR)

DcnSIdecéndicrig»

Bokfö;

Mnbad»- {

Den 31 december 1988

Bokförda

Marknads-

väfxlen

värden

TILLGÅNGAR

    -        "'    -     .   ' .".  .-?'

.->.'K 

Likvida medel

''K.':J-':?

/,68-i

325

325

Kortfristiga placeringar

' "215;|-';

= ".',215

-

-

Fordringar hos fondkommissionärer

.'.'; .14.:V

J. '}*:'

-

-

Förutbetalda kostnader (»ch upplupna intäkter

: '..: o:' ,>

.;.;:= '0'.-

0

0

Övriga fordringar

 \'\

:. --'.o. _

-

-

Noterade aktier m m

Not 7

S-236,

4.S54-

2.474

2.955

()naterade aktier m m

Not 8

   48'   .    .

,; '     48

53

53

Inventarier

Not 2

3.582

- "'    I

0

0

SUMMA TILLGÅNGAR

4.700

2.852

3.333

SKULDER

Sknlder till fondkommissionärer

,    24    \

24

-

-

iJpplupna kostnader och föiiitbetalda intäkter

8:

8

0

0

Skuld till \i AP-fondstyrelsema

99

99

75

75

Övriga skulder

3

3

1

1

Riskreser\'

20 154

20   154

15

15

SLM.MA SKULDER

91

91

FONDKAPITAL

Clnindkapital

Indexerat gniiidkapital

Konderal resultat (ackumulerat överskott från lidigaic år)

.Ackumulerat (ivcrskott/underskolt \ id årets ingång i förhållande till resultatkrav

.Årets resultal

.Årets (nerskolt i förhållande till resultatkrav

SUMMA FONDK-APl r.Vl.

SUMMA SKLLDER OCH FONDlvAPlTAL

2.858

2..300

3.334

2.577

461

241

665

109

22(1

547

749

3.428

4.546

2.761

3.242

3.582

4.700

2.8.52

3.333

Ajisimsfiirbindelse: Vlstälhio kojHiplnmn ull eU jiinnlpiingsi

95

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

FINANSIERING SA N A LYS ( M KR)

LIKVIDA MEDEL DEN 1 JANUARI

1988

94

S'-.;; ;>..- t a: 1.

TILLFÖRDA MEDEL

Ä

Aktieutdelningar

57

Ränteintäkter

''ml :.

22

Försäljning av värdepappet

 --.470

825

Ökning av grundkapitalet

;    , ,558,:':

516

Ökning av kona skiilderlininskning av kona fordringar

33" 1.195

1

SUMMA TILLFÖRDA MEDEL

l.-)21

ANVÄNDA MEDEL

Räntekostnader

0

II

För\'altningskoslnader

7

6

Övcrftrring till 1 3 AP fonderna

75

49

Köp av värdepapper

1.140

1.130

Minskning a\ korta skulder/(>kning av korta fordringar

15 1.237

fl

SUMMA ANVÄNDA MEDEL

EDO

LIKVIDA MEDEL DEN 31 DECEMBER

283

SPECllFlK.AI 10\ LIKVIDA MEDEL

Banklillgodohav anden

Ki)rtlTistiga placcringai Förelagscenifikal Marknadsbevis

SUMMA LIKVIDA MEDEL

68

115 100

283

325

96

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

NOTER TILL RESULTAT- OCH BALANSR

Ä

KNINGAR (KKR)

Not 1       FÖRVALTNINGSKOSTNADER

Löner och ersättningar till styrelse och VD övriga anställda revisorer

Uinebikostnader

Köpta tjänster och konsultanoden

Informationskosinader

Depåkostnader

Lokalkostnader

Resor. iogi. traktamenten

Övriga förvaltningskostnader

,\or 2       Avskrivning h-ir skett med '20% på anskafiningsvärdet Inverriarieiiias anskaffningsvärde Ackumulerad avskrivning Bokfört värde

1988

ipl

:-',ro-768:.-ii

739 443

: ti85.:

238

;:'>'-915 v!

625

;:, .; ;-T596 ', j

1..555

; i-;. ;75iv';j

403

:' ':[ ;>;694-'|

962

:;' :_ 626?'::

370

444    ;

303

406.-  '

287

6.931,.

6125

. '1.197

797

-   612

-   434

585

363

Not '       Riskresen

Ingående reser'\' Arets a\sättning Utgående reser-v

15.(K)0

5.000

20.000

15.000 O

13.000

Nol -1 Lontagarfondstvielsen skall 

\arje

år överf(")ra en avkasming på '% av giTindkapitalets mr\ärde. Nuvärdet beräknas enligt konsument­prisindex förändniYg.

Not 5       Härmed a\ses sktllnaden mellan ej realiserade vinsier/förlrisier

(övenärde i värdepappersponföljen) \ id årets slut jämfört med vid årets iMirian.

Not (i       Indexer ing av giirndkapitalet med konsumentprisindex.

7   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr J37

97

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

V

Ä

RDE P A PPERSFORTECKNING 19 89-12-31

Not 7

L NOTERADE FORETAG

Innehav

Nettoförändring

Marknads-

Andel (%)

*)av

88-12-31-89-12-31'i

värde, kkr

kapital

röster

AkU-r

(antal)

(antal)

Verkstider

Asea A

173..W0

+  77.300

120.,582

A fria

33.500

+  33.500

23.785

0,35

0,41

Adas Cttpco A fria

89.100

+  89.100

24.770

B fria

297.633

+ 297.633

82.742

1,24

0,49

Electrolux B fria

454.600

+ 244.200

127.288

0,63

0,02
[REDACTED_EFTERNAMN] B fria

425.600

+ 187.600

374.528

1,04

0,01

Nobel

787.900

+ 787.900

143.398

fria

19.400

+   19.400

3.783

1.79

2,05

Volvo B

1.193.700-'!

531.196

B fria

40.400

17.978 1.450.050

1,59

0,40

Kemisk industri

Astra A

1.136.000

+ 227.200

443.040

1,26

1,48

Perstorp B

243.400

+ 243.400

56.469

B fria

120.000

+ 120.000

27.360 526.869

1,72

0,82

Skogsföretag

SCA B

1.712.655

+ 1.051.770

196.9.55

B fria

892.245

+ ,594.830

102.608

1,54

0,38

Stora A

.505.900

158.853

A fria

152.500

47.275

B fria

164.500

------ ....... 

51.1,59 5.56.8.50

1,39

1,37

Bygg- och fastighetsbolag

Lundbergföretagen B

334.965

+ 209.965

73.022

B fria

20.735

+  20.735

4.562

0,78

0,19

Regnbågen A

28.000

+  28.000

7.700

B

32.938

+  32.938

9.058

B fria

118.062

+ 118.062

32.467

2,87

1,31

Reinhold City B

215.000

+ 215.000

23.6.50

1,56

0,84

Siab A

125.,500

+   19.200

42.042

B

14.800

    5.000

4.840

1,69

1,97

Skånska B

520.300

+   13.000

282.003

B fria

26.200

-   8.000

14.410

0,87

0,53

493.7.54

98

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

Innehav

Nettoförändiing

Marknads-

Andel (%)

»)av

88-12-3189-12-31"

välde, kkr

kapital

röster

Aktier

(antal)

(antal)

Förvaltningsbolag

Bahco B

66.000

+  66.000

21.120

B fria

33.300

+  33.300

10.323

0,93

0,63

Cardo

404.600

125,426

fria

500

145

2,89

2,89

Investor A

95.900

44.594

A fria

23.400

10.881

B fria

56.800

26.128

0,55

0,43

Providentia A

114.300

43.434

A fria

23.800

9.044

B fria

122.400

45.288

0,91

0,59

Sila A

178.160

23.161

A fria

34.340

4.461

B

178.160

+ 178.160

17.816

B fria

34.340

+  34.340

3.434

1,22

1,21

Skandia fria

635.700

+ 308,900

139.218 524.476

0,83

0,83

Banker

PKbanken

804.000

+ 804.000

75.576

0,47

0,47

SE Banken A

1.196.400

+ 603,000

107.676

0,47

0,47

Sv Handelsbanken stam

1.230.800

+ 773.800

142.773 326.025

0,89

0,89

Övriga företag

Cominvest B

98.900

+  98.900

2.670

0,94

0,54

Euroc B fria

28.129

+   13.486

6.610

0,08

0,01

Gambro B

287.100

+ 287.100

35.888

B fria

35.000

+ 35.000

4.375

1,4J

0,67

Inter Innovation B

26.900

- 33.300

5.703

0,69

0,35

Jeppson Pac B

117.250

12.311

5,43

3,73

Procordia A

348.554

+ 210.733

50.540

B fria

144.507

+ 107.728

21.098

0.44

0,35

Sea-Link A fria

30..5O0

+ 30.500

i.708

B fria

474.500

+ 474.500

26,572

2.29

0,89

Skrinet B

370.000

47.730

11,39

8,10

Strålfors B fria

108.400

17.778

2,04

1,22

Sydkraft A

523.350

+ 418.440

73.269

C

1.176.050

+ 935.290

161.119

1,43

0,79

Svdostinvest B

125.000

+ 25.000

3.000 470.371

2,72

1,22

99

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

VARDERA PPERSFORTECKNING  1989-12-31

Innehav

Nettoförändring 88-12-3189-12-31"

Marknads-värde, kkr

Andel (%)) av

kapital

röster

Konvertibla skuldebrev

(kkr)

Pcistorp. 11,25%, 87/92

SAMMANDRAG

Noterade företag

Aktier

Verkstäder

Kemisk industri

Skogsftirelag

Bygg- och fastighetsbolag

Förvaltningsholag

Banker

Övriga f()retag

Konvertibla skuldebrev

SUMMA MARKNADSVÄRDi: SUMMA ANSR,AKFN1N(,SV.J.RDE

+    5..596

i..596

5..596

Marknadsvärde, kkr

1.4.50.0.50 526.869 5.56.8.50 493.754 ,524.476 326.025 470.371

4.348.395 5.596

4.353.991 3.235.,55l

')F

-') Köpoptioner har lUMälhs i Volvo B på lotall 275.000 aktier.

100

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

Not 8     n. ONOTERADE FORETAG

Innehav

Nettoförändring

Anskaffn-

Andel (%)

*)av

88-12-3189-12-31

värde, kkr

kapital

röster

Aktier

(antal)

(antal)

A &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:14.9pt'p class=MsoNormal style='margin-left:17.0pt'> 1.500

300

25,00

25.00

Skand Chuckfabriken

Trading AB

6..500

+  4.000

1.300

28,89

28.89

Ideon AB

300

+     100

440

1,00

1,00

Utvecklings AB Kranen B

25.000

5.000

3,70

1,59

Morgana AB

200

1.000

16,67

16,67

Nelo Möbel AB

2.000

+  2.000

500

20,00

20,00

AB Scaniainventor A

5

878

B

1.58

4.825

24,74

18,60

Scaniainventiir Conveyor

Sicon AB A

5

1

B

150

15

22,50

17,43

Swedish Machine

Group AB pref

20.000

25.000

18,38

18,38

Svdalpin AB A

2.190

+     200

240

B

7.000

+  7.000

1.400

22,87

10.96

AB Ttillarpkaross

6.250

750 41.649

41,75

41,75

Konvertibla skuldebrev

(kkr)

Skand Chuckfabriken

Trading ,\B

1.500

Nelo Möbel AB

+     500

500

Morgana AB

4.000 6.000

SUMMA ANSKAFFNINGSV

ÄRDE

47.649

m. TOTALT VÄRDEPAPPERSINNEHAV

Marknadsvärde

4.401.640

.Anskaffningsvärde

3.283.200

") Angiven protenlarrdel a\ser det totala iiinehaxet i respekti\e ftiretag.

Anm. Åmkaffii nigsiw (if t nnwfuttar cuurlage och värdepuppemkaU. Med ändring av tidigare prinäp har vid beräknitig av mwknadsvärdel UigsUi f)etalkur\ dm 29 december I989anv(inl.s. (hu såd(tn saknas har senaste köpkurs använts.

101

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

UNDERSKRIFTER

Siockholm den 15 februari 1990.

Nils Hörjel

Ordforandf

GÖrsm[REDACTED_EFTERNAMN] 

\rf ordjörande

Sven Amerius

Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

Per-Olof Holmqvisl

Yng\e[REDACTED_EFTERNAMN]

Inger[REDACTED_EFTERNAMN]

Yng\e[REDACTED_EFTERNAMN]

ÄkeZetterstrÖm

Carl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN] 

Verkställandf direktör

Vår re\isionsberäiiclse har avgivits den 16 februari 1990.

Sven Santesson

Aukt. revisor

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] 

Aukt. revisor

Lars-Erik Rosberg

Direktör

Bankmspektionen

102

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

Första löntagarfondstyrelsen (Sydfonden)

Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Första löntagarfondstyrelsens förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för 1989.

\i har under beaklande av god revisionssed granskat fönaltningsberättelsen, räkenskapema, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löniagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna saml vidtagit de övriga granskningsåtgarder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärkning beträffande forvaltningsberällelsen, resultat- och balansräkningarna, bokföringen eller inventeringen eller eljest beträffande löniagarfondstyrelsens fönaltning.

Stockholm den 16 februari 1990

S\én Santesson

.\ukl. ifKi.stir

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

.\ukt. rni/soi

L-E Rosberg

Direktör

103

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

ENGAGEMANG I ONOTERADE FORETAG

Sydfonden hade t o m 1989 års utgiing sat­sat totalt 66,8 mkr i ej noterade företag.

Under 1989 ändrades portföljen v ertligi följande;

52.917 kkr . 1.600 kkr

1.000 kkr 55.-) 17 kkr

7.86H kkr 47.649 kkr

Anskaffningsvärde 1989-01 01

Investering i nya förelag

Ökning av investering i delägda förelag

Avyttring av engagemang Anskaffningsvärde 19a912-31

De engagemang, som avyurats eller av­vecklats under 1989. är följande:

Zeol Kemi AB i[REDACTED_EFTERNAMN] Hek under 1988 en ny huvudägare då AB Carl Munters köpte aktiemajoriteten i' moderbolaget Zeol AR. Härigenom frck Sydfondens roll som ven­ture capitalfinansiär inte längre samma ak­tualitet. Efter förhandlingar med Munters beslöt fonden sälja sitt engagemang i Zeol. AfTären som gav fonden en realisations-vrnsi genomfördes under juni 1989.

Microelectronic Design Service Center AB, MEDSC i[REDACTED_EFTERNAMN] forisätter sin verksam­het men med en förändrad afTärsinrikt-ning. Redan i årsredovisnrngcn för 1988 no­terades att Electrolux-Mecatronic. Saab-Scania Combitech och Sydffmden, beslutat alt avveckla sitt delägareskap under 1989. För Sydfondens del genomfördes denna af far under febnrari 1989.

Nya Gamleby Gjuteri AB begärdes ikon-kurs 1989-11-20. Sydfonden ieckn;ide ett konvertibelt skuldebrev på 600 kkr i biMJan av 1989 ft)r alt medverka vid nnansitringen av en till (iven-ägande del ny produktions­utrustning. Fonden bedömde det då möjligt att åstadkomma en positiv resultatutveck­ling med en rationell produktionsapparat, med en ny företagsledning ochimed en gynnsam marknadsbild. Svåra tekniska pro­blem med en nvinstallerad kupolugn med åtföljande ansträngd likviditet ledde lill, trots en ovanligt god orderingång, att fÖ)re-lagets styrelse r november, ansåg det nöd­vändigt all lämna in en konkursans(fkan.

Dessa tre affärer har totalt påverkat årets resultal med minus 0,9 mkr. For de fem år, under vi\\i.a SydVonden g)ot\ placeringar i ej marknadsnoterade företag, har eu sam manlagi underskott på 10,8 mkr uppstått.

i Ränteintäkter under 1989 på konvertibla skuldebrev uppgick till 929 kkr. De elva onoterade företag, som ingår i  Sydfondens portfölj per 1989-12-31 är föl­jande:

Fondens styrelse­ledamot

VERKSTADSINDUSTRI

 SMG Swedish Machine

 Group AB

Hans S.

Cedersiam, Eskilstuna

AB Tollarpkaross

Nils[REDACTED_EFTERNAMN]

Skandinaviska Chuck­fabriken Trading AR        Nils[REDACTED_EFTERNAMN]

MOBEUNDUSTRJ

Nils[REDACTED_EFTERNAMN] Nils[REDACTED_EFTERNAMN] Nils[REDACTED_EFTERNAMN]

-WSd: Colleciion AB Morgana AB - Nelo Möbel AB

UTVECKLINGSFÖRETAG

" Ui\ecklrngs AB Kranen - AB Scaniainventor

-Scaniainventor Conveyor SICON AB

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN] och Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

Per-Olof[REDACTED_EFTERNAMN] och Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

ÖVRIGA FORETA(;

-SydAlpinAB

-

- Ideon AB

-

Företagen har f n en fakturering på cirka 600 mkr per år och toiali cirka 1.000 anställ­da.

Nedan redogöres för vissa viktigare hän­delser, som inträffat i någia av dessa bolag:

SMG Swedish Machine Group AB har sålt dotterbolaget AB Strands Mekaniska Verk­stad i Målilla.

Skandinaviska   Chuckfabriken   Trading

AB i Tyringe har köpt en fransk chucktill-verkare, S.A. Ladner ..M.V. Detta fVireiag. som ligger i Vernon, är ungefär lika stort som moderbolaget. Moti\' för köpet är dels att genom rationalisering och samordning av produktsortimentet kunna effekti\isera produktion och marknadsbearbetning, dels att vara etablerad på EG-marknaden ge­nom etl eget bolag.

Morgana AB i Bodafors har också under­sökt E(i marknaden och siar tat etl eget för­säljningsbolag i Holland, 

\

torg

ana

Office B.V.

Nelo Möbel AB i Knislinge ingår sedan juni 1989 i poriföljen. Sydftmdens ägarean del är 20%. Företaget, som startades 1973. är specialiserat på att ulveckla och mark­nadsföra m(')bler, huvudsakligen för hem­miljö, av h()g kvalitet. Tillverkningen sker med laminerat bcijträ (bok) och exklusivt lä­der. Faktureringen under 1989 uppgick till 34 mkr, varav mer an 90% exporterades. Fö­retaget har egna försäljningsbolag i Frank­rike och Danmark. Andra viktiga export marknader är Västtyskland, Italien ochSpa nien.

I AB Scaniainventor är Sydfonden del­ägare sedan 1986. Bolagels huvudägare och verkstirllande direkKir. uppfinnaren Olle Siwersson avled i september 1989. Det forsknings- och utvecklingsarbete, som han bedrev under en lång f(")ljd a\ år. har rcsulte rat i etl stort antal industriella innovationer, som palenterats och med framgång kom mersialiscrais. Siwersson bar fi'>r sin uppfin-nar\'erksamhet tilldelats lngenj(")rsakade-miens guldmedalj och Civilingenjiirfcir-bundeis Polhemspris. Samarbetet mellan Siwersson och Sydfonden har 5\ftat till att finansiellt m(')jligg(')ra en exploatering och kommersialiserrng av vissa av de produkter" som Siwerssons uppfrrnianerksanihet re­sulterat i.

Sydfonden har i börjarr av 1990 gått in som niinoritetsdelägare i ytterligare ivå fo­retag med .sammanlagt 6,7H(1 mkr

104

Skr. 1989/90:137 Bilaga 4

PLACERINGSSTRATEGI FOR SYDFONDEN

UTGÅNGSPUNKT

1.

Utgåiigspunkl är lagen med reglemen­ te för 'Allmänna Pensionsfonden, APR (SFS 'J98.3.1092 med senare ibe.slutade ändringar).

2.

Sydloriden skatl förvalta arrlÖntrodda me­del geirorrr placerrngar j|Kå riskkapital-marknaden. Placcrirrgarrra skall s)ha till att linhittlra riskkapilallinsörjningeir till

.gagrr lör s\errsk [)ro(Uiktion och syssel­sättning.

Foridrnedlen-skäll ])lacer

d'laeeriirgartra skall omfatta en ixirifitlj a\-akrier mm i noterade akiielrolag odi crriportfiilj a\ aktier min i ()rrotera{le bo-Mag.

MÅL

3.            MålsäiinirrgenUör portföljerna iir

dels an långsiktig! maximera a\kasi-nirrgerr så alt såvär-kra\et onr .3'/f. år­lig uidelrrirrg a\ nii\;ir(lei .i\ gnnrd-kapiialei (del åriigii iflödeskiavei) som kra\el aiilbibéliilllagiundkapi-talets reatvärdeiidetllårigslktiga a\ kasirrirrgskravei) eiiligi .'APR nal tippfUles,

dels alt eibiuda lokalailackliga orgarrisa-riorrei \id en akiiebotag, i viiker fon­den äger .rktier, alt uio\a losuäll lin" hälften .i\ akiienr.r.

.4.''Målsiiiiiiiiigeir l(')r den .noterade porl-tföljen .är att Mångsikiigl överträffa lilerr allmänna ut\eckliiigen iliir noterade s\cirska akliei enligt Sioikliolms iFoird-)>öis ofliriellj inde.x.

.'). Målsiiiiniirgen lor den.jOnotera(le,portröl-jen .ir alt. niedikia\ |)å'låirgsikiig loiisanr-hei, bidra lill :riskk;rpit;rIfÖKs

MEDEL

Mi.iDeir allra-siörsl.i delen.a\ iondmedlerr skall investeras.iilrärnsi akiier.'nren även konvertibla skuidcbrevuHh'teckningsop-

tioner, i svenska:äkiiebölag, vilkas.aktier är föremålför runering. Den (ivriga delen av fondmedlen skäll Finvesieias .i .aktier, konveriibia skuldéhiev ody|iiii[ke;note-rade svenska aktiebolag.

7.

För att .uppnå målsirttningen bor sam-mansirltningen av den noteradeiportfÖI-jen i varieiarule grad (iver tiden .avvika fr årr.respektive branschs o(ih t foretags vik t utav-det-samlade börsiärdel.

8.

Fondens noterade fportfiilj Ui\y 

och rnesi up))gårnill lioiprocent.ax 'den samlade jjordciljens niaikrrads\är(le (po­sitioner). Hir nr Kiveri kärr,])or lli »1 jen iiveir

'onrl

ä

lta andr.finrt

é

hav.

!Forrdens)por(l("»ii'h(n .i fiiistalh.mdlbe-siå-a\'tinnelia\''i-stört e!f roterade.äkiiébo- lag. VärdeLavdessaiimréhax 'bor itillsam-MnarrsuippgåMilliiriiirstiliälfterr.itMdeniiro I teratiei port följens! marknadsvärde.

9.'lirttéha\ av aktier'i noterade ibcilag a\ rniircfie storlek hcgiärrsas i praktiken in I regler tr.iii APR onr nrax sex pro(errtMÖste tal.

i|().'\'i(l 

\arj

e

stvrcl-sesaimn.trriräde redovi \sar" VD sin-sur på .den (ekonomiska iil

vetkliirgerr n.ilionélll 'oih liniernaiio-:nellt oih rrred ankirytiiirrg;lräMill 

nl\e(klingeii|på(ieirsveiisk.i.äktieiriaik-inailerr dläiidninvilj.rr 'Daihdnståeii-iHeiexpertisiidlen oni lattrririgi Iran.anser ilarrril.igi.

!l:l.''Moi'bäkgirrrr(t'hära\ 'ochmlilrån fornt angivna rikilinjer' Mch' {])ortir)]jl

II 

(dcinriråniutxecklingen for' aktiem.n'kna' 'den :i tkvss 'Iréliiet ellei fiir enskilda |ir-aiiscIu-r\élleiliiireiag,.eiiligtA'n:sMip|>-Mäitning.\isai sig.awikaihånide-.gjord;! bedinniiingarrraskätlihaii .aripassa'lorr-dlerrs(lis])ositioner efter.ilen äirilrade.ut .vecklingei).

il2.4Iär janrte skäll-soni konrpIcMteiairHeiieg ileiiför Vl);s l)elogerrlrelei",4(ilIlu!|(iljanHe. 

\Vad

i

beiräffandenidél avidenrnoterade :akl import följen som:avses'i>punktv8 ägei

VD under liden mellan styrelsesarjiman- trädena vidta sådana dispositioner, som enligt hans bedfimning iir gynnsamma :f()r fondens utveckling. Dessa disposi­tioner får dock inte utgöra a\seviirda ändringar i deinia del av portföljen.

Vad betriiffar den noterade aktieport­följen i övrigt iigci VD urrdei samma tid och i samma sylte vidta enligt hans be-'dtinrning liirnpliga dispositioner utan 'den begiiinsning som nyss angi\iis t(ir den i punkt 8 avsedda delen av portlöl-jen.

'I3.\Vid beräkning av a\kasliring for iirveMe ringar i den onoterade poriföljen måste 'kravet stiillas tillräckligt högt f(>r alt kompensera de f(')rlusier-. som f

!14. hnesierirrg i onoleiat aktiebolag beslii-las a\ stvrelsen,om

leirgagenrarrget är rr\tl fiir fondeir oih (')veisiiger 2 mkr" eller, om

 iiåga äi om utökning a\ eng.igeiriang o(h detta hiirigenom kommer alt ö\erstiga 4 mkr.

Hitnitövn gäller .itl VD äger läua be slut. diirest sixtelserrs behandling rned hiiirsMr till ornstiirrdigheterria inte kan awaktas. 1 äienden där \'D latt.n beslni orn 

:l.').!Mar fonden enligt avtal eller eljeM .iil utse ledamot och suppleairi i stv relse fin bolag, vari fonden iigti .iklicr. .inkom-rirer det på loirderrs sivrelse att utse så darr ledarnol odi supplcLint. K.in sam-manlriide med tondens sivulse ej awak-tas.uises ledamoten odr suppleaiiien .i\ VD. sonr har att ,iiriiiiila besttiiei på nasia sarmnaniiiide.

'111. \'D iigei riitt all besluta om placering av tondens'likvida medel. Då s.°i bedöms lämpligt-kan torrderr iiveii .iliernaiivi ii nansiera -investeiirrg.n genom upplå­ning på upp lill rnaMriiali 'J.MI mkr. \ 1) skalhsenast vid näiinasie ordin,iiie lap ; por 11 ill tillie inlöirnera om Itnrdens likvi- ditetoch eveimiell upplåning.

105

Fond Väst

(andra löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I989

Policy Fond V

ä

st

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

ond Väst arbetar främst på tre områden:

Förvärv av aktier och konvcrtibler i noterade företag. För\'ärv av aktier och konvertibier i onoterade företag. Löntagarinflytande i de företagen.

Vår policy för varje verksamhetsområde får ses som en grundinriktning och vi kan handla annorlunda om det blir nödvändigt.

Noterade f

ö

retag

Våra placeringar skall förbättra försörjningen av riskkapital till nytta för svensk produktion och sysselsättning. Vi skall placera fondmedlen så att de ger en bra avkastning på lång sikt med god riskspridning.

Vi skall välja aktier utifrån grundläggande analy­ser av hur företagen kan komma att utvecklas på lång sikt. Men vi kan också göra omplaceringar om detvisarsigatt prognosenia för lönsamhet och tillväxt inte håller, eller om aktiekurserna förändras på ett sätt som inte motiveras av möjligheterna till utveckling på lång sikt.

Vi skall öka tillgången på riskkapital på aktiemarknaden. Det betyder att vi inte bör vara säljare under några längre perioder.

För att sprida riskerna bör vi ta hänsyn till branschsammansättningen på börsen.

Onoterade f

ö

retag

Vi bör inte investera mer än 15% av våra rekvirerade medel i onoterade företag.

Att investera i mindre företag för med sig större risk än att investera i börsnoterade företag. Det finns därför skäl att bygga upp en riskresen' i förhållande till eiorda investerinnar.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

Företagen bör helst vara verksamma i västra regionen, dvs Bohuslän, Dalsland, Halland och Västergötland.

Företagen bör ha minst 50 anstäUda.

Företagen bör vara tillverkande företag och serviceföretag med anluiytning till industrin.

Vi kan skjuta till kapital i form av aktier, konvertibier eller lån med optionsrätt att köpa aktier.

Vi skall vara minoritetsägare, med högst 25% av företagets akder. Vi utgår ifrån att det finns en majoritetsägare eller grupp som tar ansvar för driften och leder den dagliga verksamheten.

Vi vill ha goda kontakter med de fackliga organisadonerna.

L

ö

ntagarinflytande

För att löntagarna skall få större inflytande i företagen får de lokala fackliga organisadonerna använda halva den rösträtt vi fatt genom aktieköp. Vi överlåter rösträtten om den fackliga organisationen begär det.

Det är vår uppgift att informera de berörda fackliga organisationerna om deras rösträtt.

Det är vår uppgift att genom facket löpande ta reda på hur de anställda ser på företaget och att informera om vår verksamhet.

Vi bör ta minst en kontakt med facket innan vi köper aktier i foretag där aktiema köps och säljs på öppen marknad.

Vi skall på olika sätt stärka de anställdas inflytande i företag där vi är engagerade.

109

VD-kommentar

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

år fond startade sin verksamhet i juni 1984 och kan sägas ha firat 5-årsjubileum vilket gör att det kan fin­nas anledning till vissa reflektioner om vad som hänt under dessa år och något också om vår framtid.

Karaktären på våra arbetsuppgifter har förvisso växlat en del under den gångna 5-årsperioden.

De flesta minns väl fortfarande den mycket hätska diskussion som gällde in­förande av löntagarfonder i Sverige. I dag känns den diskussionen långt borta, men för 5 år sedan var den en realitet. Efterhand som vi fick tillfälle att visa vår vilja att verka dll gagn för svenskt näringsliv och sysselsättning mötte vi många männi­skor som var positiva till vår verksamhet. I första hand, och naturligt med tanke på vår bakgrund, de anställda i företagen där vi fanns som ägare. Men också representanter för industri och näringsliv i övrigt som såg oss som god långsiktig investerare.

Där fanns också vår markering vad gällde vår

regionala anknytning. Styrelsen bestämde sig

tidigt för att vi Ullhör Västsverige och det var där­

för naturligt att vi placerade vårt kansli i Göte­

borg. Vi ansåg att del var viktigt för oss att se den

svenska aktiemarknaden och näringslivet i allmän­

het från den västsvenska horisonten.

. . 

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

Successivt liar vi sedan utvecklat vår verksamhet Bästa sättet att l)eskriva vår utveckling under de gångna 5 åren är att hänvisa till vår ekonomiska redovisning. Där firamgår att vi för tiden till och med 31 december 1989 fatt oss tilldelat 2.800 millioner kronor. Vår samlade förmögenhet uppgår vid samma tidpunkt till över 5.000 millioner kronor. En kapitalökning på över 2 miljarder kronor, som genom att vi tillhör AP-fondsystemet kommer löntagare och pensionärer till del.

Huvuddelen av fondens tillgångar är placerade i börsnoterade aktier. Här fmns flera av våra kända industriföretag, såsom Volvo, Astra, Skånska, Stora och Hasselblad. Vi har också gjort investeringar i icke börsnoterade företag. Bland dessa kan man märka en viss inriktning mot energi- och miljösektorn i form av Coat, Control Drive och Emissionsteknik. Jag tror att den allmänna uppfattningen bland dem som kommit i närmare kontakt med oss är att vi är långsiktiga och ansvarstagande i vårt agerande.

Nu närmar vi oss slutet för första fasen av löntagarfondernas verksamhet. Ar 1990 får vi den sista tilldelningen av kapital, närmare 600 millioner kronor. Därefter har vi att driva vår verksamhet utan något mer tillskott av externt kapital.

Detta innebär naturligtvis ändrade förutsättningar för vårt sätt att arbeta. För varje ny investering, det må gälla köp av akder över börsen eller tillskott av kapital till något onoterat företag, så far vi själva avgöra varifrån dessa pengar skall komma. Även om vi far utdelning och räntor på bankmedel så blir ändå grundfrågan vilka aktier vi bör sälja för att kunna göra nya investeringar.

Mycket talar också för att vi under närmaste tiden far en diskussion om det reglemente som styr vår verksamhet Det reglemente vi nu lyder under beslöts i samband med riksdagens beslut om införande av löntagarfonder. I detta reglemente ingår också placeringsbestämmel­ser som reglerar hur vi kan placera de medel vi anförtrotts. Det som talar för förändringar är enligt min mening att de överväganden som ursprungligen låg till grund för placerings-bestämmelserna i viktiga delar har förändrats.

Jag tänker på den avreglering av kapitalmarknaden som skett under senare år. Avskaffande av valutarestriktioner som innebär ett i de närmaste fritt flöde av kapital över våra gränser har fatt stor betydelse för svenskt näringsliv. Dagligen får vi exempel på hur svenska företag deltar i en internationell strukturomvandling. Även den svenska aktiemarknaden påverkas

111

Skr. 1989/90:.i:37 Bilaga 5

genom de nya möjlighetema till aktieplaeeringar över gränsema. Sjävklart har detta också fatt stor betydelse för fondförvaltare av olika slag.

Samtidigt har kravet på en effektiv förvaltning och god förräntning av AP-fondernas kapital skjutits i förgrunden. Detta ökade krav har sin grund i att 1/5-del av de utbetalade pensions­medlen kommer från förräntning av fondkapitalet och inte från inbetalade avgifter. En god och effektiv förvaltning i AP-fonderna blir det bästa medlet för att undvika högre uttag av direkta arbetsgivaravgifter.

Avregleringar på kapitalmarknaden, avskaffande av valutarestriktioner och högre krav på avkastning och förräntning har redan inneburit att 4:e AP-fonden fått förändringar i sitt reglemente. Bland annat har den ändringen skett att denna fond, och även den nybildade 5:e AP-fonden får placera 10% av sitt kapital i udändska aktier.

Så som marknadema utvecklats, och kommer att utvecklas, mot en ökad internationalise­ring, finns det starka skäl som talar för att också löntagarfonderna far placera i utländska aktier.. Det som talar emot detta är del specifika mål som gäller för oss, nämligen inflytandet för löntagarna som är en grundstomme i vårt reglemente. Dels har löntagarföreträdare en majoritet i löntagarfondernas styrelser, dels har den lokala fackliga organisationen rätlen och möjligheten att utöva hälften av den rösträtt som tillkommer en löntagarfond.

Det finns skäl som talar både för och emot ett ägande av utländska aktier. En kompromiss skulle då vara att tillåta utländska placeringar i begränsad omfattning. Det behöver inte betyda att målet om löntagarinflytande frångås.

Det som då faller sig naturligt är att vi får samma regler som 4:e och 5:e AP-fonderna numera har, alltså att vi far placera 10% av värt kapital i udändska aktier.

Det kan bli en intressant och givande diskussion under de år som nu ligger framför oss och i vilket fall som helst kommer den att ha stor betydelse för vår fonds framtid.

Låt mig på sedvanligt sätt få avsluta med att tacka de personer och organisationer som vi samarbetat med under det gångna året de anställdas organisationer, företag, banker, mäklare och många andra.

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

112

8   Riksdagen 1989/90. I saml. Nr 137

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

ndra löntagarfondstyrelsens grundkapital har un­der året ökat med 558.000 kkr till totalt 2.857.825 kkr. De av fondstyrelsen förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balansräkning och särskilda specifikationer över fondens värde­pappersinnehav.

Fondens reglemente föreskriver att tillgång­arna skal] redovisas till anskaffningsvärde. Krav finns också att fonden skall avge en real redo­visning där tillgångarna upptagits till mark­nadsvärden.

Balansomslutningen uppgår till 3.600.074 kkr. Motsvarande belopp när tillgångarna redovisas till marknadsvärden uppgår till 5.189.056 kkr.

Rörelseresultatet uppgår till 326.730 kkr. Efter avsättning för överföring till 1-3 All­männa pensionsfonden med 97.968 kkr blir det bokföringsmässiga resultatet 228.762 kkr.

Det reala resultatet, efter överföring

till 1-3 Allmänna pensionsfonden, visar

ett överskott på 521.574 kkr. Det

ackumulerade reala resultatet sedan

verksamhetens början 1984 visar ett

överskott på 1.750.793 kkr.

Fondkapitalet vid utgången av 1989 beräknat efter marknadsvärden på aktier och konvertibla skulde­brev uppgår till 5.074.862 kkr. Om

113

samtliga tillgängliga medel omedelbart placerats pä börsen och utvecklingen därefter följt börsindex skulle fondkapitalet uppgått till 5.170.523 kkr. Beräkningsmetoden tar inte hänsyn till att fonden gör andra placeringar än börsaktier, samt att det är ofrånkomligt att vi måste ha ljk\da medel tillgängliga. Med hänsyn till dessa faktorer kan man dra slutsatsen att fondens utveckling sedan starten i stort sett följt börsindex.

Uppgifter om resultat och förmögenhetsställning framgår av resultat- och balansräkning samt av de noter som bifogas. Utöver detta lämnas följande kommentarer.

AKTIEMARKNADENS UTVECKLING

Fram till slutet av augusti hade börsen gått upp 33 % frän årets början. Orsaken bakom uppgången var att många bra årsbokslut för 1988 publicerades. Delårsrapporterna för första delen av 1989 visade också pä en god resultatutveckling i företagen.

Under augusti månad kom emellertid en vändning och börsens uppgång reducerades till 10 % fram till november. De halvårsrapporter som publicerades motsvarade inte de högt ställda förväntningarna. Den svenska ekonomins strukturella problem började diskuteras, samtidigt som kap'tai sökte sig till utländska aktiemarknader. Räntorna steg kraftigt.

Till följd av stora företagsuppköp ökades dock åter den allmänna börsoptimismen. Han­delsbanken köpte Skånska banken, PK-banken köpte Nordbanken, Procordia köpte Pharma­cia och Provendor och SAAB-Scania sålde halva personbilsdivisionen till General Motors. Dessa faktorer bidrog starkt till att börsens uppgång för hela året slutade på 24 %.

Denna entydiga siffra speglar emellertid Inte de stora skillnader i utveckling som framgår när man betraktar enskilda branscher och företag. Sälunda gick verkstadsaktier upp med 39 % och Kemi- och läkemedelsaktier gick upp med 47 %, medan skogsaktierna gick ner 6 % och Handelsföretagens aktier gick ner med hela 11 %. Uppgångarna kan exemp­lifieras med .Ericsson och Astra medan nedgångarna kan exemplifieras med Modo och Hennes & font-family:Verdana'>FONDENS B

Ö

RSPORTF

Ö

U

Avkastningen på börsportföljen för år 1989 uppgick till 20,6 %. Denna uppgift innefattar både realiserade och orealiserade vinster på aktier, samt utdelningar. Detta skall jämföras

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

114

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

med ökningen av generalindex korrigerat för utdelningar på 26,9 %. Fondens börsporlfölj har således i år utvecklats sämre än börsen som helhet

Förklaringen till detta förhållande finns delvis i tabell 1. Där framgår branschsammansätt­

ningen av fondens portfölj jämfört med föregående år och med börsen. Fonden är under-

representerad i branscherna Verkstad och Kemisk Industri och över

Fondan    Mraan   Fondan   Böraan

S91231 891231* 881231 881231

Vukst

ä

dM

28

29

22

2

K>ml>k Induitit

a

*

S

9

SkogslniluitTl

14

7

IS

9

FaitlglMt och

bylEf

ö

rataf

12

13

14

U

Handal 

»

f

ö

ntag

3

1

S

2

4

13

7

16

Bankar

S

9

7

10

Ö

vriga f

ö

ratag

2S

19

21

IS

representerad i Skogsindustfi och Handelsföretag. Fonden har inte heller haft några större innehav i de företag som blivit föremål för upp köpserbjudanden och vars aktier därför stigit kraftigt.

En genomgång av förändringama i portföljen ger vid handen ati fonden köpt större poster i Adas Copco, Electrolux, Kinnevik, Modo.

SCA, Trustor, Uddeholm och UV-shipping , samt A-aktier i Volvo. För------- ---- jjj-

säljning har skett i Alfa-lval, AGA, Regnbågen och Skandia.

 vackana Atiirar nr io/i21989.

Fondens fem största engagemang mätt efter marknadsvärde redovisas i ubell 2.

Fonden har under året sålt aktier för 750 mkr och köpt för 1.221 mkr. Fondens köp och försäljningar har medfört en omsättningsskatt på 19,1 mkr och courtage på 7,2 mkr.

Vid beräkningen av realisationsvinster och realisationsförluster, där endast en

"

1. Volvo

472.609 kkr (  2.078 «)

delavfondensinnehavsälts.harvi tillämpaten principsominnebäraliviansesha     2.*otra

364.382kkr( 0.986%)

.

.

3. UVahlppIng        221.967 kkr (11.098 

X)

sålt de poster som har högst anskaffningsvärde. Principen tillämpas på ca sådant     4. Skanaka

211.109 kkr ( 0.374 X)

'

.

.

5. SHB

193.906 kkr ( 1.214 %)

sätt att avkastningsberäkning per depå kan genomföras.

Från och med 1990 kommer den s k "genomsnittsmetoden" att tillämpas. Denna innebär att vid beräkning av realisationsvinster och realisationsförluster, där endast en del av ett av fondens aktieinnehav sålts, ska vi som anskaffningsvärde använda det genomsnittiiga anskaff­ningsvärdet för det aktieinnehav varur försäljningen skett.

Om denna princip tillämpats redan under 1989 hade fondens "realisationsvinster" varit större, medan posten "ökningavejrealiseradvinst"varit motsvarande mindre. "Realt resultat" hade ej förändrats.

ONOTERADE F

Ö

RETAG

Fondens investeringar i onoterade företag uppgår till 159 mkr. jämfört med föregående är är detta närmast en fördubbling.

115

Nya företag är Celpap, Coat, Klippanintressenter och Control Drive.

Celpap är konsultföretag med uppdrag inom pappers- och massaindustrin. Fonden har tillsammans med SPP, Trygg Hansa, Insförsäkringar och SIF tillskjutit pengar för att möjliggöra ett förvärv av det kanadensiska konsultföretaget NLK. Härigenom blir Celpap ett av världens ledande konsultföretag i sin bransch. Celpap kommer att marknadsintroduceras under det kommande året.

Det göteborgsbaserade utvecklingsförelaget COAT arbetar bl a med material vars optiska egenskaper kan påverkas genom yttre stimulering, t ex beläggningar av glas som anpassar Ijusgenomsläppet till solljusets styrka. Detla kan användas i energibesparande syfte.

Investeringen i Klippanintressenter är ett exempel på hur fonden kan medverka i s k "Management-Buy-Outs" (MBOs). Verksamheten innehåller de pappers- och massaproduce-rande bruken Klippan, Lessebo och Fridafors med en omsättning på 800 mkr och drygt 700 anställda.

Control Drive utvecklar varvlalsreglering för pumpar. Geriom varvtalsregleringen kan man åstadkomma betydande energibesparingar.

Ytterligare investeringar har gjorts i företag där fonden redan har intressen såsom Emissionsteknik och Komponentutveckling.

Tillskottet i Emissionsteknik syftar till alt möjliggöra vidareutveckling av en katalysator för rening av dieselavgaser. Företaget har under året färdigställt en fabrik för tillverkning av bensinkatalysatorer. Fabriken ligger i Karlskoga och beräknas få ca 30 anställda.

Komponentutveckling deltar aktivt i den nödvändiga strukturomvandlingen inom bil-underleverantörsbranschen. Bl a köper man en verkstad av SAAB där man tillverkar ljud­dämpare. Etableringar internationellt pågår också. Fondens tillskott sker i syfte att kunna fortsätta denna strukturomvandling.

Nordsjöfrakt har under hösten beslutat om ett samgående med Bylock Group S.A. Sam­gåendet sker genom att Nordsjöfrakt köper Bylockgruppen genom en apportemission. Syftet är att åstadkomma ett starkare transportföretag kompletterat med en internationell invest-mentverksamhet. Den nya gruppen kommer att marknadsintroduceras under våren 1990. Fonden har sålt aktieinnehavet i Palpax. Vidare harkonverteringslänetilnterproduktlösts.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

116

RISKRESERV

Denna reserv avser onoterade företag och är ett uttryck för medvetandet alt satsningar i ett utvecklingsskede i dessa bolag innebär ett risktagande. Ingen förändring har skett under året.

KAPITALTIILSKOTT DIREKT I F

Ö

RETAGEN

Av fondens placeringar under året har 136 mkr skett genom kapitaltillskott direkt i företagen. Fördelningen per företag framgår av not 17.

LIKVIDITET

Räntor firån likviditetsförvaltningen har under året uppgått till 43,6 mkr. Den genomsnittiiga likviditeten, månadsvis beräknad, har uppgått till ca 390 mkr.

F

Ö

RVALTNINGSKOSTNADER

Förvaltningskostnaderna uppgår till 7,1 mkr. Kostnader för styrelse och personal inklusive lönebikostnader utgör 3,5 mkr, lokalhyra 0,7 mkr och övriga kostnader 2,9 mkr. I den sistnämnda posten ingår bland annat kostnader för information, konsultarvoden, revisions­arvoden och kontorsomkostnader. Antalet årsanställda uppgår till sex personer.

REAL REDOVISNING

Det kapital som står till fondens förfogande urholkas genom inflationens verkningar. Denna urholkning måste kompenseras genom att avkastningen på kapitalet ökar.

Inflationsutvecklingen är därför av avgörande betydelse när det gäller att bedöma fondens faktiska resultat

För att fä en uppfattning om storleken av inflationens påverkan gör man en s k real redovisning. Denna går i stort sett så till att man redovisar resultatet med hänsyn taget till marknadsvärdet på tillgångarna och drar bort ett belopp som motsvarar inflationens påver­kan. Det som därefter återstår kallas realt resultat.

Börskursemas förändringar påverkar direkt fondens reala resultat genom att marknads­värdet på fondens börsportfölj förändras. Detta innebär att det reala resultatet mäste ses i ett långsiktigt perspektiv.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

117

Sålunda blev det reala resultatet för 1989 620 mkr, före överföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden. Det sammanlagda reala resultatet sedan verksamheten började 1984 uppgår till 2.013 mkr.

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1-3 AllM

Ä

NNA PENSIONSFONDEN

Fonden är skyldig att till 1-3 Allmänna pensionsfonden inbetala ett belopp uppgående till 3 % av nuvärdet av de medel fonden rekvirerat Detta är fondens direktavkastningskrav och beloppet för 1989 uppgår till knappt 98 mkr. Denna summa täcks med god marginal av rörelseresultatet på 327 mkr.

INFLYTANDE OCH R

Ö

STR

Ä

TT

Fondens aktieinnehav har medfört rösträtt på bolagsstämmor i 60 företag.

De lokala fackliga organisationema har deltagit på 48 av dessa bolagsstäirmor. Rösträtten utövades av sammanlagt 61 personalföreträdare representerande bäde arbetare och tjänste­män. Fonden har deltagit i 55 bolagsstämmor.

Fonden har inte styrelserepresentation i något börsnoterat företag. I de onoterade före­tagen är fonden i normalfallet representerad genom adjungerade ledamöter. Därutöver har fonden samrått med övriga inlressenler om styrelsens sammansättning.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

118

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

.

\ktiemarknadens

utveckling 1950-1989. Koiia: udnwgn.iffdnvarUm.

Ceneialtndex-

DicHH|.iii   Ffb   Mar   \pr  Maj  Jun   Jul    \uK Sep   Oki  "o   Dcc

.Aktiemarknadens utvecklingjanuari-december 1989. Kalla: udmngm

.

\ifanv

aTU

m

.

119

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

Aktieutdelning

lUnteiiiUkter

Förval tningskostnader

Avskrivningar

Realisationsvinster

Avsftttning til] riskreserv

R

ö

rab

«

re8ultat

Överföring till 1-3 AUmånna pensionsTonden

Arets resultat

1988

1989

78.597

56.017

Noll

4S.63S

44.606

Not 2

7.091

5.862

NotS

619

61S

212.210

160.096

Not 4

-

5.500

S26.7SO

248.744

Not 5

97.968

74.942

228.762

I7S.802

REALT RESULTAT

Rörelseresultat

Arets ffirftndring av ej realisenide kursvinster

Nominellt resultat

Avsättning Tör bevarande av grundkapitalets köpkraft

Realt rASUItat

överföring till 1-S Allmänna pensionsfonden

Arets resultat

526.750

248.744

Not 6

488.579

955.155

815.509

1.201.899

Not 5

195.767

158.560

619.542

1.06S.S39

Not 5

97.968

74.942

521.574

988.597

Alla belopp i resultatläkning, balansräkning ocli noter angct i tusentals kronor (kkr) där inget annat anges.

120

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

1989-12-Sl

1988-12-81

Bokförda        Maiknads-

Bokförda

Marknads-

värden              värden

värden

värden

TILLGÅNGAR

Likvida medel

Not 7

42.991                42.991

62.857

62.837

Ksnfriitiga placeringar

Not 8

200.559             200.569

106.795

106.795

Fordringar hos fondkommissionlrer

Not 9

16.095                16.095

43.736

43.736

FAnitbetalda kostnader och upplupna intAktcr

Not 10

5.550                  5.550

4.341

4.341

Aktier

Not 11

5.257.161            4.855.925

2.545.519

3.645.568

KonveitibU skuldebrev

Not 12

65.926                 74.146

11.627

11.981

Revenfordian

Notis

12,012                 12.012

16.016

16.016

Inventarier

Not 5

1.770                  1.770

1.955 2.790.824

1.955

Summa tlliginear

3.600.074          5.189.056

3.891.227

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortlristiga skulder

Upplupna kostnader och

fönitbetalda intikter

Övriga kortfristiga skulder

Riskreserv

Skuld till 1-3 AUm& font-family:Verdana'>Summa skulder

Not 14

592

592

582

582

Not 15

634

634

1.182

1.182

Not 4

15.000

15.000

15.000

15.000

Not 5

97.968

97.968

74.942

74.942

114.194

91.706

91.706

114.194

5.485.880 3.600.074

5.074.862 5.189.056

5.799.521 3.891.227

FONDKAPITAL Grundkapital Ackumulerat överskott Arets resultat Sunma fondkapital

Summa skuMet och fondkapital

2.857.825

5.524.069

2.299.825

2.570.502

399.295

1.229.219

225.491

240.622

228.762

521.574

173.802

988.597

2.699.118 2.790.824

121

Skr.. 1989/90;. 137 Bilaga 5

NOT 1 Ränteintäkter

Rinteintåktcma har erhållits pä följande sälL

Banker och m&font-family:Verdana'>PenningmaiknadsinstTumcnt

Konvertibla skuldebrev

NOT 2 Förvaltningskostnader

Förvaltningskostnaderna uppdelasenligt följande:

Personalkostnader

Styrelaearvoden

Övriga kostnader styrelse

Lönebikostnader

Lokalhyra kansli

Övriga kostnader

43:633!

2:21'! 280 224' 816. 678-

2:882.

7'.09-l

NOT 3 Inventarier

Avskrivning har gjorUrmed 20 %. Bokfört virde 1989' Anskaffningsvärde 1989. Avskrivningar

NOT 4. Riskreserv

Ing& font-family:Verdana'>Uiider 1989 avsatt/iitnyttjat

Ulfende balans 1989'

r.955

434

-619

1.770

15.000

____ O

15.000

NOT 5 

Ö

verf

ö

ring till 1-3 Allm

ä

nna pensionsfondijni

Rekv. datum                                 Belopp'.                  Ihdtax.

Ber

ä

knat nuv

ä

rde

Tillg

ä

ngligt antal iaSf"

Ber

ä

knat>3;% per.1989-12-31'

1984-1988 6/2-1989

2.570.502 558.000.

5.128.502'

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av grundkapitalets K

ö

pkraftt 

Ö

verf

ö

ring till 1-3 Allm

ä

nna pensionsfondens

192:8/180.9. 192.8/184.0

2.739:382 584'.687

3.524.069 -3.128.502-

195:767,

97:968;

560.' 3241

82.181 15,787

Fond Väst skall enligt bestämmelserna i SFS 1983!1092.{28 §), lilln'.5',Allmännatpen5iansrDndén'ö'verföra en avkastning för räkenskaps­året 1989 beräknad till tre procent av nuvärdet av gnjndkapitalctiHänsyniskatlltagasitilllattäretsskapitaltillskott å 558 mkr varit tillgäng­ligt för förvaltning endast under viss del av räkenskapsåret: Nuvärdet av grundkapitalet beräknas enligtlkonsumentpnsihdéx: Överföringen för år 1989 uppgår till 97.968 kkr.

NOT 6 Realt resultat

Januari'--December/1989;

Ackumulerat' 19841989

Rörelseresulut

Arets f

ö

r

ä

ndring av ej realiserade kursvinster

Ej realiserade kursvinsler 891231

Ej realiserade kursvinsler 890101

Nominellt resultat

Avsättning för l>evarandc av grundkapiulets köpkrafti

Realt resului

Överföring till 1-3 Allmänna pensionsfonden

Arets resultat

H588-.982! -I',li00.'405':

488:579; 815,309; - 195,'767 618.542' - 97:968

5211574'

2:4I78-.835 .-466:245

2:012.'592 -2611799.-

11750)793-

i:22'

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

NOT 1 Likvilla medel

Kassa och postgiro Banktillgodohavanden

NOT 8 Kortfristiga placeringar

Sutsskuldväxlar Övriga värdepapper

2 42.989 42.991

170.100

30.469

200.569

NOT 9 Fordringar hos fondkommissionärer Fordringar hos fondkommissionärer består huvudsakligen av aktieförsäljningar för vilka likvid ännu ej erhålliu.

NOT 10 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

Förutl>etalda kosmader och upplupna intäkter består huvudsak­ligen av upplupna räntor på penningmarknadsinstrument och konvertibla skuldebrev.

NOT 11 Aktier Noterade aktieslag

Förändring   Ansk.värde

Kurs **)

sedan      Inkl. cour-

891229

881231       tage och

Kronor

 skatt *)

B

ö

rsv

ä

rde        Skillnad   Fondens Fondens

891231 ansk.v

ä

rde/        andel andel

b

ö

rsv

ä

rde     kapital r

ö

ster

%    %

Verkstäder

Asea

A

bu

187.550

_

43269

695

130.208

86.959

B

fr

41.050

- 40.750

18.485

710

29.146

10.661

0.581

0.S75

Atlas Copco

A

fr

54.700

54.700

14.435

278

15.207

774

B

fr

125.900

125.900

53854

278

54.444

610

0.571

0.277

Odon

B

bu

54.695

5.050

12.109

280

15.315

3206

B

fr

21.455

5.900

5.004

280

6.007

i.003

4.399

2.048

Electrolux

B

fr

458.900

307.800

130.544

280

128.492

-    2.052

0.632

0.022
[REDACTED_EFTERNAMN]

B

fr

12.000

12.000

9.858

880

10.560

722

0.029

0.000

Esabl)

A

bu

580.000'

190.000

55.651

315

119.700

66.069

4.459

5.567

Frico 1)

B

bu

547.150

173.575

10.948

58

15.192

2.244

Opi

39.600

59.600

479

12-.10

479

_

14.552

5.906

Hasselblad

A

bu

80,050

4.150

10.715

510

24.816

14.101

A

fr

7,700

200

1.126

510

2.587

1.261

4.500

4.500

Saab

A

bu

5.000

-269.100

850

302:50

1.513

683

B

fr

283.800

107.200

58.890

250

70.950

12.060

0.425

0.056

SKFl)

A

bu

576.000

457.000

45.526

165

95.888

48.362

A

fr

20.000

20.000

2.566

160

3200

834

B

bu

209.600

159.700

15.950

135

28.296

12.346

B

fr

277.900

225.600

25.525

157

43630

18.105

0.965

1.210

Trustor

B

bu

345.000

545.000

20.777

46

15.870

- 4.907

B

fr

121.100

121.100

7.008

49

5.934

- 1.074

9.287

3.553

Uddeholm

B

bu

407.750

282.750

15.519

41

16.718

1.599

B

fr

555.000

555.000

24.152

41

22.755

- 1.577

PrCbu

75.500

15.000

2.55V

39

2.945

394

PrC fr

13,000

13000

575

41

533

-42

Opt

62.500

-

383

18

1.125

742

5.256

1.813

Volvo

A

bu

497.385

517.285

225.504

490

245,719

20.215

A

fr

96.420

96.420

50.945

510

49,174

- 1,769

B

bu

12.303

-141.297

4.085

445

5,475

1,390

B

fr

391.552

- 72.000

128.855 971.654

445

174,241 1,509,919

45,386

1.286

2.078

338,285

Kemisk Industri

Astra 1)

A

bu

615.000

124.700

92.155

390

239,850

147,697

A

fr

125.001

40.001

25.486

410

51.250

25,764

B

fr

156,251

53251

25.090

405

63282

38,192

0.953

0.985

Pharmacia

B

bu

27,700.'

- 43.300

5.287

188

5.208

-79

B

fr

80,10ff

36.100

15.630

192

15.579

-251

0.165

0,079

163.646

211.325

374.969

123

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

NOT 11 Aktier

Noterade aktieslag

Antal

Förändring

Ansk.värde Kurs **)

Börsväide

Skillnad   1

Fondens

Fondens

sedan

Inkl. cou

891229

891231 ansk.värde/

andel

andel

881231

tage och skatt )

Kronor

börs värde

kapital

%

röster

%

Shsindustri

Korsnäs 1)

A

bu

815.740

734.916

70.224

132

107.414

37.190

A

fr

102.500

92.250

8.555

155

13.838

5.283

B

bu

335.480

304.480

31.532

135

45.290

13.758

2.335

2.084

MoDo

B

fr

22.500

_

4.155

270

6.075

1.920

C

bu

62.200

-11.400

15.243

230

14.305

-957

Kvc

567.520

157.520

186.770

258

135.070

-51.700

0.540

0.135

SCAl)

A

bu

94.500

63.000

4.551

130

12.285

7.754

B

bu

773.775

589.675

68.696

115

88.984

20.288

B

fr

505.850

382.850

54.425

115

57.945

5.518

Opt

21.700

11.700

25.596

910

19.747

-5.849

0.807

0.320

Ston

A

bu

362.000

-8.000

70.412

314

115.668

43.256

A

fr

75.632

- 20.568

23.679

310

23.446

-235

B

fr

37.200

- 18.800

10.442

574.280

511

11.569 649.535

1.127 75.355

0.793

0.901

Övriga Förelag

Argonaut

B

bu

400.000

400.000

15.515

47:50

19.000

3.487

0.616

0.153

BUspedition 1)

B

bu

640.770

442.685

73047

159

101.882

28.835

B

fr

277.030

66.915

22.401

188

52.082

29.681

2.945

1.143

Borils Wäfveri

B

bu

50.000

- 15.000

1.874

130

6.500

4.626

B

tr

65.000

_

2.456

130

8.450

6.014

6.275

5.594

Eken

B

bu

354.500

_

15.295

70

23.415

10.122

B

fr

100.500

_

5.545

75

7.337

1.794

7.856

4.552

Euroc 1)

A

bu

120.500

84.400

7.122

245

29.474

22.352

A

fr

261.000

174.000

11.860

245

63.945

52.085

B

fr

40,000

22.000

1.875

255

9,400

7.524

1.205

1.344

Gambro

B

bu

144,800

144.800

17.157

125

18.100

945

B

fr

28,000

28.000

5.220

125

3.500

280

0.755

0.559

Gulbpängl)

B

bu

400,000

500.000

10.588

97

38.800

28.412

B

fr

100,000

100.000

2.597

96

9.600

7.005

1.050

0.615

HP Färg fc Kemi

B

bu

299,400

-700

15.544

94

23.144

14.600

B

fr

700

700

32

95

67

SS

14.540

6.070

IDK Data

B

bu

50.000

_

3.914

75

3.750

-154

6.052

2.298

Kinnevik 1)

B

bu

267.884

257.884

58.316

250

61.613

3.297

B

fr

258.466

258.466

50.557

258

56.755

5.398

1.746

0.332

Mariel>eTg

A

bu

299.000

44.000

55.607

151

45.149

11.542

A

fr

675.200

14.900

47.533

152

102.526

54.793

5.936

1.406

Nordstjernan

A

bu

265.000

-

26.500

180

47.700

21.200

B

bu

59.900

- 11.200

5.990

180

10.782

4.792

0.753

0.831

Procordia 1 >

A

bu

407.400

542.400

49.723

145

59.073

9.350

A

fr

161.800

111.800

13.929

146

23.625

9.694

B

fr

172.300

158.500

18.567

146

25.156

6.589

0.668

0.579

Pronator

B

bu

55.800

55.800

6.207

172

5.814

-393

0.448

0.252

Pulsen

B

55.000

_

4.662

150

8,250

3.588

7.886

3.175

Stena

B

bu

313.600

117,000

26.949

95

29,165

2.215

1.960

0.980

Sydkraft 1)

A

fr

14.430

9.622

1.359

135

1.948

589

0.012

0.018

Uddevalla Shipping

bu

2.159.167

492.500

117.126

100

215.917

98.791

fr

60.500

30.500

5.841

100

6.050

209

11.098

11.098

Angpanneföreningen

B

bu

267.700

59.700

40.948 713.431

138

36.943 1.159.710

- 4.005 446.279

8.597

1.722

124

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

NOT 11 Aktier 

Noterade aktieslag

Antal       F

ö

r

ä

ndring   Ansk.v

ä

rde                                          Kurs **)

sedan     Inkl. cou                         891229

881231       tage och         Kronor

 skatt *)

B

ö

rsv

ä

rde        Skillnad   Fondens Fondens

891231 ansk.v

ä

rde/        andel andel

b

ö

rsv

ä

rde     kapital r

ö

ster

K

%

Fastighet-odi Byggföretag BGB

bu

258.000

-21.100

17.877

178

45.924

28.047

1.344

1.344

JMl)

B

bu

128.500

102.800

7.620

285

56.623

29.005

B

fr

310.000

275.000

55.295

280

86.800

50.504

2.060

1.001

Klövern

B

171.500

_

33270

295

50.593

17.525

1.934

0.416
[REDACTED_EFTERNAMN] 1)

B

bu

407.000

85.000

55.598

218

88.726

23128

B

fr

74.000

5.000

13.031

220

16.280

3.249

1.042

0.255

Reinhold Syd

B

bu

20.000

20.000

1.992

114

2.280

288

0.276

0.145

SIAB

A

bu

80.700

- 29.300

12.954

555

27,035

14.081

A

fr

23000

- 15.000

3.692

555

7.705

4.013

B

bu

55.100

-51.900

4.104

527

10.824

6.720

B

fr

14.800

-200

1.855

555

4.958

3123

1.822

1.585

Skånska

B

bu

562.000

12.000

56.250

542

196,204

139.954

B

fr

27.100

-

5.609

550

14,906 588,857

9.296 328.729

0.518

0.574

260.128

HanddsfSretag 

Catena

A

bu

589.750

89.050

45.555

102

60.155

14.600

A

fr

153.200

50.000

13.887

101

16.483

2.595

3.578

5.578

Hennes &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:16.3pt'p class=MsoNormal> B

fr

250.000

-

80.585 159.827

250

52.500 139,138

- 17.885 -689

3.344

1,541

Förvaltningsbolag Custos

A

bu

18.000

18.000

4.101

295

5,310

1,209

B

fr

5.000

5.000

1.095

246

1,250

155

0.049

0.051

Ratos

B

bu

10.000

10,000

2.756

248

2,480

.256

0.040

0.014

SUal)

A

fr

515.000

_

21,711

150

66.950

45.259

B

fr

515.000

515,000

28.795

100

51.500

22.705

2.922

2.922

Skandia

fr

554.800

- 430.000

46.557 104.995

219

77.701 205.171

51.144 100.176

0.462

0.462

Banker

PKBanken 1)

bu

60.000

60.000

5.845

94

5.640

-205

0,056

0.035

SE-Banken 1)

A

bu

958.000

448.000

65.967

90

84.420

18.453

C

bu

2.000

2.000

150

102

204

54

0.366

0.366

SHBl)

bu

1.671.600

495.000

132.904 204.866

116

195.906 284.170

61.002 79.304

1.214

1.214

Summa noterade aktier

3.132.807

4.711.569

1.578.762

*)   Varav counage

12.337

Varav omsättnincssk:

ut

30.896

**) L

ä

gsta betalkurs, om ej betalkurs fanns anv

ä

nds k

ö

pkurs. ])   Split, fond- eller nyemission

125

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

NOT 11 Aktier Noterade aktieslag

Antal       F

ö

r

ä

ndring   Ansk.v

ä

rde Kurs **) sedan     Inkl. cour-   891229 881231       tage och      Kronor skatt 

)

B

ö

rsv

ä

rde        Skillnad   Fondens Fondens

891231 ansk.v

ä

rde/       andel andel

b

ö

rsv

ä

rde     kapital r

ö

ster

%    %

Onoterade aktieslag

Börsvärde är lika med anskaffningsvärde.

Celpap

B     fr

Ciab

Coat

Datamönster

Emissionsteknik

Interprodukter

Klippanintressenter

A

Komponentutveckling

Nordsjöfrakt

Sjuhirads lovest

B

Wikhede MekanUka

Summa onoterade aktier

Totalt noterade och onoterade aktier

20.000

20.000

19.514

19.314

5.411

1.472

1.470

1.470

510

510

9.800

6.125

108

108

180

180

6.498

6.498

2.450

-

1.000

1.000

49.000

49.000

77.038

62.058

26.965

25,965

24.226

10.654

3.000

-

500

300

25.000

25.000

1.500

1.500

750

750

15.000

15.000

25.177

10.677

25.541

25.541

33.475

25.509

900.000

49.000

49.000

30.000

30.000

1.250

250

195

196

0.590

0.196

500

600 124.554

124.354

600 124.554

124.354

20.000

20.000

3.257.161

4.835.923       1.578.762

NOT 12 Sammanställning av konvertibla skuldebrev

Nominellt v

ä

rde

R

ä

nta

%

Ansk. v

ä

rde Inkl cour­tage och skatt*)

Kurs**) 891229

B

ö

rs v

ä

rde 891231

Skillnad ansk. v

ä

rde /b

ö

rsv

ä

rde

Noterade

Asea

Bils pedi tionen

11,780 680

12 10

27.416 1.950

320 275

37.696 1.870

10.280 -60

Summa noterade konvertibla skuldebrev

29.346

39.566

10.220

)   Varav counage

Varav oms

ä

tmincrsskatt

116 

289

*) Lägsta betalkurs, om ej betalkurs fanns används köpkurs.

Onoterade

Börsvärde är lika med anskaffningsvärde.

Coat

180

Control Drive

1,500

Emissionsteknik

12,000

Klippan Intressenter

20,000

Wikhede

900

Summa onoterade konvertibla skuldebrev

Totalt noterade och onoterade konvertibla skuldebrev

180

1,500

12.000

20.000

900 34.580

63.926

180

1.500

12.000

20.000

900

34.580

74.146

10.220

126

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

Aktier

16,487

Aktier

19,314

Akuer

180

Kom lån

180

Konv lin

1,500

Aktier

14,881

Konv län

12.000

Aktier

825

Aktier

19.000

Aktier

8.151

Aktier

750

Konv län

20.000

Aktier

2.100

Akuer

7.875

Aktier

1.992

Aktier

412

Aktier

10.300

Aktier

35

181 65 151 112 125

135.992

634

NOT 13 Reversfordran

Fordran avscretfrcverslån till Lundby Holding AB i samband med.övcrlÄteUcav aktier och konvenibelt skuldebrev i Lundby Léksåkjfäbfik/AB. LJlnebeloppct uppgick ursprungligen till 20 mkr. Amortoring har under året skett.med 4:004 kkr. Slutbetal­ning sker år 1992.

NOT 14 upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

lUppltJpna kostnader och Iförutbetalda intäkter består huvudsak­ ligen av kostnader fÖr årsredovisning samt revisions- och granskningskostnader.

NOT 15 Övriga kortfristiga skulder

Övriga kortfristiga skulder bestir av: Lev«Tant6T«k uldcr Upplupna Mmestn'löner Upplupna arbetsgivaravgifter Innehållen personalskatt Skuld omsflttningsskatl

NOT 17 Kapitaltillskott direkt

iföretagen 1989

'F

ö

retag                           Art

Bils pedi tion

Celpap

Coat

Control Drive Emissionsteknik

EnatOT

Esab

Itinnevik

KUppah intresse n ter

iKomponentutveckling
[REDACTED_EFTERNAMN]

Reinhold Syd

Scandiaconsult

Sila

SJiihårads Invest

NOT ,16 Grundkapital

BoMörda värden

Marknadsvärden

Vid ftrets ing&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:41.3pt'p class=MsoNormal style='margin-left:2.0pt'>

2.299.825

558.000 21857.825

2.570.502

169.080

584.687

3.324.069

Omräkning av det bokförda grundkapitalet till marknadsvärde skall ske cficr de förändringar av konsumentprisindex som skett från det kapitalet tillställdes Fond Väst och fram till räkenskaps­årets slut.

Göteborg 25 januari 1990.

Bengt Rogerstam Ordförande

Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN] Vice Ordförande

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt Eke bl ad

Ronny[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Thomas Polesie

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Maj-Britt[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] VerkstäUande direktör

127

Skr. 1989/90:137 Bilaga 5

Undertecknade, som av regeringen förordnats att som revisorer granska Andra löntagarfondstyrelsens förvalt­ning, fär härmed avge revisionsberättelse för år 1989.

Under beaktande av god revisionssed har vi granskat förvaltningsberättelsen, räkenskapema, protokoll och andra handlingar som lämnar upplysningar om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondsstyrelsens förvaltning stående tillgångarna och vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har inte gett anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat- och balans­räkningarna, bokföringen eller inventeringen eller i övrigt beträffande löntagarfondsstyrelsens förvaltning.

Göteborg den 23 februari 1990.

UlfGometz

LarsIof Thörn

UrsWidell

Aukt. revisor

Aukt. revisor

128

Trefond Invest

(tredje löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I989

9   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

LEDNINGEN HAR ORDET

Trefonds konturer klarnar

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

Trefond Invest ser med glädje hur fondstyrelsens roll som marknadsaktör blir allt tydligare. Trefonds ordförande Carl Johan Åberg:

- Trefond får inte ta några arbetsmarknads- eller

regionalpolitiska' hänsyn som gär emot de långsik­

tiga förräntningskraven. För den uppgiften finns

det särskilda politiska institutioner. Synen på lön­

tagarfondstyrelserna har på mänga sätt förändrats.

Den så kallade 4 oktober-rörelsen får inte längre

någon större uppmärksamhet i massmedia, och

mycket tyder på att fondstyrelserna nu accepteras

av en bredare allmänhet. Detta kan bero på att

.styrelsernas roll successivt blivit klarare. Lön-

cagarfondstyrelsernas huvudfunktioner är två:

*

Att förstärka pensionssystemet. Denna upp­gift innebär att placera pensionsmedel till sä bra förräntning som möjligt med ett lång.siktigt perspektiv.

*

Att förbättra riskkapitalförsörjningen.

För båda uppgifterna gäller att de är omöjliga att genomföra utan ett marknadsmässigt agerande. EFTERTRAKTAD ÄGARE Näringslivets inställning är mera kluven än allmänhetens. Samtidigt som dess företrädare ondgör ,sig över de pålagor som finansierar fondstyrelserna, välkomnar de varmt det kapital som styrelserna tillför marknaden. Trefonds VD Michael G Bcrman:

- Ledningen i de företag där vi äger aktier betrak­

tar oss som en stabil, seriös, långsiktig och därmed

bra ägare. Företagen är i många fall mycket måna

om att våra innehav ska kvarstå. Detta ser vi som

gott beröm frän ytterligt professionella bedömare.

Ibland har fondstyrelserna kritiserats som ett led

i en omfattande socialisering av näringslivet. Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] håller inte med: -- Fondstyrelsernas ägande utgör i dag knappast något hot mot det privata ägandet. Samtliga sty­relsers sammanlagda ägande kommer aldrig att överskrida 5-6 procent av det samlade börsvärdet. Den största faran för bäde näringsliv och samhälle skulle vara om tillgångarna förvaltades på ett icke professionellt sätt.

         PROFESSIONELL HANTERING Det avkastnings­

krav som ställts på förvaltningen av Trefonds

kapital tordrar också en professionell hantering

utan sidoblickar åt alltför många håll. Avkastnings­

kravet är 3%, vilket kan tyckas lågt med 80-talets

fantastiska kursstegringar i backspegeln. Men om

man betänker börsutvecklingen under 1970-talet

eller så nära i tiden som hösten 1989, ter sig siffran

inte längre så låg. Man måste hålla i minnet att

det här rör sig om avkastning utöver infl.itionen.

Den uttalat långsiktiga placeringsstrategin gör dess­

utom att Trefond inte alltid tar hem korta vinster

eller gör snabba omplaceringar, vilket med nöd­

vändighet försämrar avkastningen något.

         EN EFFEKTIV ORGANISATION Arbetsfördel­

ningen mellan VD och styrelse är klar och koncis.

VD står för den operativa verksamheten. Styrel­

sen arbetar mer med policyfrågor.

- Vår organisation är mycket bra i dag. Liten, effektiv och en bra grund att bygga vidare på, säger Michael G Berman. Det sker alltid föränd­ ringar I en organisation när både VD och ordfö­rande är nya på sina poster. I Trefonds fall kom­mer viss omstrukturering att ske av innehavet. Den operanva ledningen har över huvud taget sett över verksamheten noggrant under året och tagit konsekvenser av analysresultaten. Fondstyrelsen vill pas.sa på att tacka avgående VD Bo[REDACTED_EFTERNAMN] för skicklighet och stort kunnande. Bland nyheter­na inför 1990 finns Trefonds nye chefsanalytiker Leif Kruse, som närmast kommer från Stockholm Fondkommission, där han hade .samma funktion och även arbetade som portföljförvaltare. Upp­byggandet av en förstklassig analysfunktion kom­mer att ge fondstyrelsen helt nya möjligheter genom ett bättre beslutsunderlag. Branschtördel-ningen kommer att ses över, då riskspridningen tillmäts en allt större betydelse. Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] utsågs i slutet av 1989 till ordförande i Stockholms Fondbörs och lämnar därmed ordförandeposten I Trefond Invest. (Hans efterträdare är i skrivande stund ännu ej utsedd).

130

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

 NY POLICY Styrelsen antog en ny policy under året, som på flera sätt gör Trefond mycket flexi­belt. Policyn medger tex för Trefond att tillvarata affärstillfällen även om det innebär en placering på kortare sikt än normalt. Det avkastningskrav fond­styrelsen har på verksamheten gör att även sådana placeringar måste vara möjliga. Trefond är fritt att göra omplaceringar när så är lämpligt. Fondstyrel­sen ska inte stå i vägen för en strukturellt riktig lösning bara för att grundinställningen är att alla

innehav är långsiktiga. Beträffande styrelserepre­sentation i de bolag där fondstyrelsen är stor del­ägare, fastslår policyn inga särskilda krav. Michael G Berman:

- Representation är inget mål i sig; om företaget är välskött och vi inte har nägon kompetens att tillföra kräver vi inte styrelseplatser. Det har heller aldrig varit Trefond Invests uppgift att ta aktivt managementansvar i bolagen. Om vi däremot be­höver värna våra intressen i ett visst bolag, eller r

131

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

vill bredda styrelsens kompetens, ser vi oss gärna representerade; antingen genom våra personer eller genom lämpliga krafter frän näringsliv eller förvaltning. Trefonds placeringsstrategi sträcker sig över flera är. När det gäller de mindre företag vi investerar i, kommer vi att arbeta mycket hårt för att hitta de bolag som har en bärkraftig affärs­idé och som blir en bra placering på läng sikt.

         NÄRMARE INVESTMENTBOLAGETS FORM

Trefonds uppgift är, vilket påpekats, inte att agera

arbetsmarknadspolitiskt eller regionalpolitiskt.

Fondstyrelsen är en finansiell institution och

befinner sig på marknaden för att förränta pen­

sionsmedel på bästa möjliga sätt.

Michael G Berman:

- På det hela taget kan man konstatera att vår verksamhet i allt väsentligt närmat sig det traditio­nella investmentbolagets. Vi tycker oss också se allt fler tecken på att vi även av externa bedömare alltmer betraktas som ett sådant; som en stor marknadsaktör bland andra. Trefond skiljer sig dock från ett normalt investmentbolag genom att vara mer långsiktig i sin placeringspolitik. Avkast­ningskravet sätter emellertid gränsen för hur lång­siktigt man kan agera - varje verksamhetsår bör ge minst den angivna avkastningen. Trefond strä­var också mer än andra aktörer efter att hålla en effektiv kontaktyta med de anställda i företagen, även här naturligtvis utan att avkastningskravet eftersatts. Kontakten med de anställda är bra både ur det aktuella företagets synvinkel (inget företag kan tjäna pengar långsiktigt om personalen är missnöjd), och ur Trefonds synvinkel (som infor­mationskälla om hur företaget sköts).

Arets förvaltning Det vore fel att säga att

fondstyrelsen är nöjd med 1989 års förvaltning -

riktigt nöjd blir man ju som bekant aldrig, och

ambitionsnivån är hög. Emellertid får man be­

trakta exempelvis affären i Skånska Banken hösten

1989 som lyckad. Den gav slutligen en realisations­

vinst om MSEK 59. Vanligtvis säljer Trefond dock

inte innehaven efter så kort tid som i denna fram­tvingade försäljning. I och med denna affär fram­stod Trefond Invest för första gängen i massmedia som den aktör på marknadens villkor man är i dag. Fondstyrelsen var beredd att blockera affären, eftersom man ansåg budet från Svenska Handels­banken (SHB) vara för lågt. Michael G Berman:

-

Vi accepterade affären dä SHB redan kommit överens med huvudägarna. Vi gav dock först marknaden en chans till budgivning pä en av de kvarvarande provinsbankerna, en unik möjlighet för bankerna att köpa nya marknadsandelar.

-

Trots att vi under loppet av ett par dagar fick propåer från flera intresserade banker, vågade ingen lämna ett bud. Det är tråkigt att svenskt näringsliv rör sig i så små och oroliga cirklar; aktörerna är rädda att stöta sig med varandra. En annan affär som rönte marknadens intresse var striden mellan Johnson-koncernen och Consoli-dator om Hexagon. Trots olika erbjudanden behöll Trefond sitt innehav i Hexagon i avvaktan på klarare besked om bolagets framtid.

 FRAMTIDEN I mångt och mycket beror Tre­fond Invests framtid på politiska beslut. Efter 1990 kommer inget nytt kapital att tillföras löntagar­fondstyrelserna. Vissa förändringar kan ocksä komma att ske på det organisatoriska planet. En förändring som Trefond skulle välkomna när den svenska kapitalmarknaden nu liberaliseras, är en möjlighet för fonden att placera kapital utomlands. I övrigt ser styrelsen fram emotatt fortsätta forma portföljen på bästa sätt. Det är stimulerande att se hur svenskt näringsliv nu befinner sig i ett mycket spännande skede med omstruktureringar, interna­tionalisering och liberalisering. Organisationen har hittat sin form med ett starkt analysinslag, kompe­tensen finns pä plats. Trefond Invest står väl rustat för att tillvarata nya affärsmöjligheter.

132

DETTA AR EN LDNTAGARFONDSTYRELSE

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

Löntagarfondstyrelserna nllkom 1984 genom ett riksdagsbeslut. De är fem till antalet och utgör till­sammans med l-5:e fondstyrelserna Allmänna Pensionsfonden, AP-fonden. Deras uppgift är således att förvalta pensionsmedel. Löntagarfond­styrelserna har en uppbyggnadsperiod till och med 1990. Från och med 1991 kommer styrelserna inte att tillskjutas något nytt kapital. Varje fond­styrelse hade per 1989-12-31 sammanlagt tillförts nominellt MSEK 2.858. Efter uppräkning med inflation, definierat som KPI, är detta belopp värt MSEK 3.335. Pä det senare beloppet beräknas av­kastningskravet pä 3%. Kapitalet erhålls genom en vinstdelnings.skatt som tas ut pä vinster över en viss nivå, samt en löneavgift.

         MARKNADSMÄSSIGA STRATEGIER Placering­

arna görs främst i aktier i producerande företag.

Placeringsstrategin är marknadsmässig. Investe­

ringarna är långsiktiga och uppfyller krav på god

riskspridning. Avkastningskravet är som nämnts

3% på erhållet kapital efter uppräkning. Avkast­

ningen överförs till l-3:e fondstyrelsen och bidrar

till att täcka framtida pensionsutbetalningar. Den

överskjutande avkastningen återinvesteras och för­

valtas av löntagarfondstyrelsen.

         EN STABIL ÄGARE BLAND ANDRA Efter upp­

byggnadsperioden kommer löntagarfondstyrelser­

nas sammanlagda innehav att motsvara cirka 5%

av det samlade börsvärdet, det vill säga ungefär 1%

per fondstyrelse. En fondstyrelse fär inte inneha

mer än 6% av rösterna i ett börsnoterat företag.

Härigenom uppträder en fondstyrelse som en av

flera ägare i ett företag. Förutsättningarna finns

samtidigt för att man ska kunna verka stabilise­

rande som långsiktig ägare.

 STYRELSENS SAMMANSÄTTNING Varje lön­

tagarfondstyrelse består av nio ledamöter och fyra suppleanter, som samtliga tillsätts av regeringen. Minst fem ledamöter ska företräda löntagarorgani­sationerna. Löntagarrepresentanterna befinner sig alltsä i majoritet i styrelserna, därav namnet lönta­garfondstyrelser. Den löpande verksamheten leds av en VD som har ett kansli till sitt förfogande.

ARET I KORTHET

*

Årctf nettoresultat MSEK 325,4 (205.8).

*

Arets överskott i förhållande till realt resultatkrav MSEK 451,9 (989,0).

*

Eondjönnögenhcten MSEK 4.788 (3.578).'

*

Totalt överskott i jÖrhällande till realt resultatkrav sedan verksamhetens början MSEK 1.452 (I.OOI).

*

Trcjond köpte under 1989 värde­papper för MSEK 1.666 (1.780) och sålde värdepapper jör MSEK 1.267 (1.199).

*

Hörsportföljen ökade i värde med I9.7-/C jänijört med 24,5y: för affärs­världens generalindex.

*

Trejond antog en UY policy.

*

Michael G Berman tillträdde sinn ny verkställande direktör.

133

AKTIEINNEHAV

JJ december 1989 (kSEK)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

Bolag

Antal

Anskaffningsvärde inkl oms coitrt

Marknadsvärde*

Andel % Kapital      Rösier

BÖRSNOTERADE AKTIER

(AI- och All-listan)

Almedahl

Abu Afr Bbu

93.361 6.449

100.008

18.863 1.346

14.001

15.124

1.045

13.001

3,2

6,6

Arf;onaut

Bbu

135.000

5.849

6.413

0,3

0,1

Aritmo.s

Bu Fr

1.393.539 12.061

156.104

1.003

221.573 1.918

7,0

7.0

A.sea

Abu

326.000

88.866

226.570

0,5

0,6

BGB

Bu'

1.000.000

144.923

178.000

5,2

5,2

BiLspedition

A

1.284.220

72.983

308.213

4,1

8,0

Eldon

Bbu Bfr

209.578 11.122

47.402 2.298

58.682 3.114

12,7

5,9

Electrolux

Bfr

500.000

161.878

140.000

0,7

0,0

Esab

Abu Bbu

268.186 268.186

41.340 47.180

84.479 83.138

7.1

8,0

Gullspång

Bbu Bfr

1.050.000 250.000

34.525 9.624

101.830 24.000

2.7

1,6

H&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:12.25pt'p class=MsoNormal style='margin-left:1.0pt'> Bfr

908.300

293.900

227.075

12,2

5,6

Hasselblad

Abu Afr

137.200 400

14.981 55

42.532 124

7,1

7,1

Hexagon ,

Bbu

860.000

56.635

64.500

4,2

2,2

Infina

Abu

1.511.000

28.578

27.198

3,6

3,6

JM

Bbu Bfr

50.000 375.000

10.131 19.847

14.250 105.000

2,0

1,0

Lundbergs

Bbu

350.000

33.839

76.300

0,8

0,2

Marabou

Afr Bfr

90.469 306.860

29.666 92.994

35.283 116.607

8,3

7,8

MoDo                    Cbu

Clr

Kvb Cbu

170.400

29.200

130.000

59.553 10.205 46.374

39.192

6.716

30.940

1,3

0,0

Nobel

Bu

    50.000

9.093

9.100

0,1

0,1

Programator

Bbu Bfr

550.000 108.000

37.542 5.963

30.800 5.400

4,8

1,8

Proventus

Bbu Bfr

1.813.724 763.776

106.517 44.768

110.637 45.062

6,1

3,5

Reinhold City

Bbu

12.600

1.447

1.386

0,1

0,0

Saab

Abu

500.000

128.013

151.250

0,7

0,8

SCA

Bbu Bfr

315.000 285.000

30.548 30.883

36.225

32.775

0,4

0,1

S-E-Banken

Abu

1.425.000

121.294

128.250

0,6

0,6

SHB

St

563.333

71.757

65.346

0,4

0,4

Skandia

Fr

345.000

74.826

75.555

0,4

0,4

Skansk.-i

Bbu Bfr

305.000 50.000

70.530 17.568

165.310 27.500

0,6

0,3

SKF

Abu

1.935.100

236.964

315.421

1,8

3,9

Skoogs

Bbu

634.100

43.322

76.726

12,6

5,7

134

Antal

A nskajfningsvärde inkl oms court

Ma rknadsvärd

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

Andel % Kapital      Röster

B

Ö

RSNOTERADE AKTIER

(Al- och All-listan)

Skrinet

Bbu

Bfr

Skånska Banken     Abu Bbu

Abu Afr Bfr

Bbu Bfr

Abu Bbu Bfr

Stora

Volvo Åkermans

644.200 5.800

91.632 319.714

135.500 189.100 97.000

355.000 230.000

1.463 243.537

90.000

61.964 578

29.908 106.221

45.826 61.950 24.967

120.583 81.267

204 34.208 12.308

83.101 748

20,0

14,2

43.800 152.823

10,1

5,5

42.547 58.621 30.167

0,7

0,7

157,975 102.350

0,8

0,2

322 53.578 19.800

9,8

6,6

3.155.962

4.275.412

Lindab

Bbu

Bfr
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bbu

Polarator Office     Bbu Bfr

Rottncros

Bu

Fr

Scandiafelt

Bu

Fr

Wallcnstam

Bbu

430.516 1.484

76.900

702.720 58.580

1.005.000 95.000

91.500 800

425.600

43.368 135

8.978

31.393 5.809

39.599 4.442

12.886 171

55.568

83.951 285

7,2

3,5

9.074

16,0

5,2

14.054 1.113

19,0

6,4

37,688 3,563

9,8

9,8

16.470" 144

6,8

6,8

84.269

5,3

2,5

202.349

250.611

KONVERTIBLA SKULDEBREV

KMG System AB

900.000

918

Kolm

å

rden

20,000.000

20,000

918

20,000

20.918

20.918

Ö

VRIGA AKTIER

42.755

45.809

AKTIER MED K

Ö

POPTIONER

SHB                     St

1.600,000.

133.486

185.312"*

1,0             1,1

133.486

185.312

TOTAL

3.555.470

4.778.062

Foidonia

B

500,000

3,172

Hiilldc

B

7,200

6.973

KMG System AB

B Prcf

2.500 3,000

510 306

Kolmården

Abu

10.000

5.000

Njord

Bfr

446.250

21.800

Tclesoft

A B

42.000 84,000

1.665 3.329

1.250

0,5

0,1

6.973"

40,0

40,0

510" 306»*

91,7

52,4

5.000"

16,7

16,7

26.775"

21,0

15,4

1.665" 3,330"

1,1

1,1

*Lhj;sr.i betalkurs. Köpkurs diir betalkurs saknns. **Aktier utan marknadsnotering. ***Marknadsvarde/losenvarde enligt lägsta värdets princip.

135

VARDEPAPPERSPORTFOUEN

Skr. 1989/90-. 137 Bilaga 6

Ju större en aktieportfölj är desto större är sanno­likheten för att portföljens utseende och uppträ­dande skall följa börsen i sin helhet. För att aktie­portföljen skall utvecklas bättre än index, måste den avvika från börsgenomsnittet. Trefonds inne­hav av börsnoterade aktier har under året föränd­rats till att mera påminna om Affärsvärldens

Generalindex, dvs börsens genomsnitt. Nedan visas skillnaden mellan Trefonds börsportföljs och Generalindex fördelning över olika branscher (tabell 1), samt en jämförelse mellan Trefonds och den svenska aktiemarknadens fördelning över olika noteringsformer (tabell 2).

PORTF

Ö

LJENS BRANSCHFORDELNING

TREFONDIT)

GlNtRAllNDlX IGI

FASTIGHET OCH BYGG

INVESTMENT, RENA

INVESTMENT, BLANDADE '

PORTF

Ö

LJENS NOTERINGSFORMER

TREfONDITI     . MARKNADtN iWl',

136

V

Ä

RDEM

Ä

SSIGT ST

Ö

RSTA INNEHAV

(nhirl:n.Hlsv.mlc i .MSTKper H'J-12-M, Ligslii betalkurs)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

FORETAG

MARKNADSV

Ä

RDE

Kapital

Röster

SKI

Bilspcdilion

V»lv,,

H& font-family:Verdana'>Asea

Aritmos

Sk.Hlsk.i B.uikcn

Sk.insk.i

BCiB

1 s.lb

Pro\enlus

M.ir.ihou

S.i,ih

rkviroluv

S-i;-B,iiiken

JM

GulUp.HV.;_ 

315,4 308,2 260,3 227,1 226,6 223,5 196.6 192.8 178,0 1 67,6 155.7 151.9 151,2 140,0 128,3 119,3 101,8

1,8 4,1 0,8

12,2 0,5 7,0

10,1 0,6 5,2 7,1 6,1 8,3 0,7 0,7 0,6 2,0 2,7

3,9

8,0 0,2 5,6 0,6 7,0 5,5 0,3 5,2 8,0 3,5 7,8 0,8 0,0 0,6 1.0 1.6

FYRA SPANNANDE INNEHAV

HÄLLDE MASKINER Hälkle tillverkar grön-saksskärare i olika storlekar för sturkök och restaiir.tnger. Bol.tget grund.ides 1941, och är en av tre dominerande tillverkare i världen. Hälldes maskiner skär, strimlar, river och tärn.ir grön.saker snabbt och effektivt, vilket gör att köken kan pre­parera irönsakerna precis Innan de serveras. 80°'b av tillverkningen exporteras till ett 70-tal länder med åtcrlöi"säl|are över hela världen. I England sker tör.säljningen genom ett eget försäljningsbo-kig. liksom 1 Sverige. Nya, effektiva försäljnings­kanaler har upparbetats i USA på senare tid. Denna marknad har utvecklats utomordentligt positivt under 1989 och blivit en av Hälldes absolut vikti­gaste. De viktigaste marknaderna finns, förutom i Skandinavien och USA,, i Mellaneuropa, USA, Japan, Australien och Nya Zeeland. Genom ett nvtt modellprogram, .som föregåtts av en intensiv produktutveckling, har företaget stora chanser att öka sina marknadsandelar pä en marknad .som i sig är inne i en positiv utveckling. Inslaget av grönsaker i kosthållningen ökar för varje år som går. Den nya, kraftfulla distributionen i USA har också ytterligare potential. Hällde omsatte 1989 MSEK 65, och vinsten uppgick till ca MSEK 6. Såväl omsättning som vinst beräknas öka 1990. Trefonds innehav av 40% av kapitalet och 40% av rösterna utvecklas således positivt.

 FÖRSÄKRINGS AB NJORD NjORDs affänsmix cirkulerar kring näringslivstörsäkring, internatio­nell äterförsäkring och den banknära verksamheten kredit- och garantiför.säkring. Den sista tjänstegre­nen kompletterar bankernas utbud snarare än konkurrerar med det. Antalet anställda är i dag ca 30 personer. Premieintäkten uppgick 1989 till MSEK 100 (79). Resultarprognosen är satt till ca MSEK 7. Företaget startade 1986 med en för Sve­rige unik affärsidé. Genom att all försäljning och marknadsföring sker via fristående försäkrings­mäklare hålls de fasta kostnaderna nere till ett minimum samtidigt som en stor flexibilitet bibe­hålls. NJORDs verksamhet är det rena risktagan­det. Brandingenjörer och skadereglerare hyrs in, vilket också det ger lägre fasta kostnader och dess­utom en garanterat objektiv värdering. Företaget sätter högre .självrisker än flertalet aktörer för att slippa arbeta med skador som försäkringstagaren kan hantera mer kostnadseffektivt. På detta sätt undviker man mycket av den betungande och oekonomiska administration som mindre skador för med sig. Bolaget har därigenom en ovanligt låg skadefrekvens och kan erbjuda svenska närings­livet mycket konkurrenskraftiga priser. Genom de låga fasta kostnaderna kan NJORD hantera sin risk­exponering mycket precist. Bolaget är i dag rela­tivt okänsligt för konjunktursvängningar. NJORDs

137

resultat har de första åren belastats av betydande initialkostnader för personal, datasystem etc. 1 dag är drifcskostnadskvoten, som är ett vanligt effekti-vitetsmått, normal för branschen. Den har dock stor potential att förbättras då NJORD nu står redo att höja sin affärsvolym kraftigt utan några större fasta kostnadspäslag. Företagets vinst och omsättning ökar för närvarande starkt, och 1990 blir något av ett nyckelår för NJORD. Det är året då den goda utvecklingen ska dokuinenteras i resultaträkningen. Målet är in,ställt pä en förränt­ning av det justerade egna kapitalet med 20-25%. Trefond Invest innehar sedan 1988 21% av kapita­let och 15,4% av rösterna. NJORDs affärsidé, som redan från grunden bygger på den nu kraftigt ök­ande marknaden för fria försäkringsmäkJare, har visat sig mycket slagkraftig. En rimlig bedömning är att en börsintroduktion inte är alltför avlägsen. Uttalande av Carl-Ivar Wahlin, VD i NJORD: "Det är en styrka för NJORD att i ett känsligt läge få in Trefond som ägare. Särskilt utomlands ger en stor, statlig pensionsfond som ägare ett stabilt in­tryck. På den intemationella scenen är det viktigt att visa upp finansiell styrka!'

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

 POLARATOR OFFICE AB Polarator Office AB (PolOff) bildades sommaren 1989. Bolaget är moderbolag för kontors- och miljömöbeltöretagen Round Office, Horreds Möbelindustri, JOC Möbel samt Karl[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

138

 SKRINET Skrinet kan i dag beskrivas som ett mellanting av utvecklingsbolag, blandat invest­mentbolag och industrirörelse. Skillnaden mot ett rent utvecklingsbolag är att Skrinet inte ständigt söker nya verksamhetsområden; man koncentrerar sig på verkstadsindustri. De dominerande före­tagen i koncernen verkar inom kyla och pumpar. Vid sidan av de helägda, rörel.sedrivande dotterbo­lagen[REDACTED_EFTERNAMN] Pump, Kylma och Stockamöllan ingår intresseposter i Awapatent, Depenova,[REDACTED_EFTERNAMN] Pac, Lagerstedt &margin-right:0cm;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Dotterbolagen:
[REDACTED_EFTERNAMN] pump är verksamt inom området marina pumpar, indu.stripumpar och fordonspumpar. Företaget bedriver förutom egen tillverkning även en omfattande generalagentur för att ha ett komp­lett sortiment. Största delen av den egna tillverk­ningen sker i Sverige, men impellerpumparna till­verkas i England, vilket på ett naturligt sätt fört bolaget in på EG-marknaden.[REDACTED_EFTERNAMN] Pump är litet på den stora pumpmarknaden, men en av de tre största i världen inom specialområdet marina

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

pumpar och är således väl nischat på en sektor som beräknas stå inför god tillväxt. Försäljningen sker i Europa och USA genom helägda försälj­ningsbolag. Företaget beräknas 1990 omsätta MSEK 170 och vinsten är budgeterad till MSEK 10. Kylma är verksamt inom handel och tillverkning inom främst områdena kyla och värme. Bolaget är uppdelat på en grossistdel och en tillverkande del. Grossistdelen importerar delar till kylaggregat som säljs till installatörer i hela Sverige. I tillverknings­divisionen tillverkas enheter från smä kylaggregat upp till stora kylbatterier för större fastigheter. De största slutkunderna finns inom livsmedelsindu­strin. Kylma är störst i Sverige med 40% av mark­naden. Sverige är också bolagets största marknad. Kylma äger även Norges största kylgrossist och den näst största i Finland. Bolaget beräknas 1990 omsätta 350 MSEK och få en vinst efter finans­netto på 30 MSEK.

Stockamöllan tillverkar dieseldrivna gaffeltruckar och gaffellyftvagnar. Företaget är också general­agent för TCM eldrivna gaffeltruckar från Japan. Stockamöllan har en budgeterad omsättning pä MSEK 140 för 1990 och förväntas uppnå en vinst­nivå på MSEK 5.

Intressebolagen och deras verksamheter:

Awapatent: skydd av patent, mönster och varumärken. Depenova: ett av landets största tandtekniska laboratorier.
[REDACTED_EFTERNAMN] Pac: konsumentförpackningar inklusive till-verknmgsmaskmer till iförsta hand livsmedelsindustrin. Lagerstedt & font-family:Verdana'>TX Industrier: kompletta reglage- och styrsystem samt gummidetaljer till industrin.

139

F

Ö

RVALTNINGSBER

Ä

TTELSE

Trefond Invest får härmed lämna förvaltnings­berättelse för verksamhetsåret 1989.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

         RESULTAT Årets resultat före överföringar till

1-3 AP-fondstyrelserna uppgår rill MSEK 425,4

(281,5). Överföringarna uppgår till MSEK 100,0

(75,7). Realisationsvinsterna uppgick under året

till netto MSEK 323,5 (218,3). Utdelningar har

erhållits med MSEK 81,3 (56,6) medan ränteintäk­

terna uppgick till MSEK 29,2 (9,7). Förvaltnings­

kostnaderna utgjorde under året MSEK 8,0 (5,8).

         REALT RESULTAT Årets Överskott i förhällande

till realt resultatkrav blev MSEK 451,9 (989,0).

Fondens totala överskott i förhållande till realt

resultatkrav sedan verksamhetens början (1984),

uppgick vid årets slut rill MSEK 1.452 (1.001).

         LIKVIDITET Vid årets utgång fanns likvida

medel i form av banktillgodohavanden och pen­

ningmarknadsinstrument för MSEK 122,4 (27,0).

Fordringar och fondkommissionärer för oregle­rade likvider uppgick till MSEK 0,09 (2,0), medan motsvarande skulder belöpte sig till MSEK 4,8 (11,6).

 VARDEPAPPERSPORTFOUEN Marknadsvärdet på hela värdepappersportföljen uppgick 1989-12-31 rill MSEK 4.778 (3.634). Portföljens anskaff­ningsvärde per 1989-12-31 var MSEK 3.555 (2.737). Den dolda reserven uppgick till MSEK 1.223 (896,7). Den börsnoterade aktieportföljen ökade, efter justering för köp och försäljningar, i värde med -1-19,7%. Förändringen av Affärsvärldens Generalindex var under samma period -l- 24,5%. Under verksamhetsåret har aktier köpts för MSEK 1.666 och sålts för MSEK 1.267. Nyemissioner och nyteckningar utgjorde MSEK 94,7 (se nedan).

Portföljen har genom följande större köp netto ökats med:

Antal

Anskaffningsvärde MSEK

Hennes&font-family:Verdana'>SKF

Saab

MoDo

Skånska Banken

Electrolux

908,300 490,900 500,000 329.600 211.346 255.000

293,9 233,2 127,9 116,1 88,4 86,7

Portföljen har genom följande större försäljningar netto minskats med:

Antal

försäljningsvärde MSEK

Klövern

Euroc

Gota

Catena

Pronator

Hötorget

730.000 200,000 600.000 600,000 311.659 150,000

214.3 110,4 69,7 69,2 56,0 51,5

Under perioden har följande nyemissioner och nyteckningar skett:

Antal

Anskaffningsvärde MSEK

Esab

Proventus BUspedition Kolmården Polarator Office

268.186

2.496,000

642.110

nominellt    20.000.000

112.500

26,8 23,7 23,1 20,0 1,1

140

         FONDKAPITAL Fondkapitalet uppgick vid

årets slut till MSEK 3.565 (2.682). Det efter sk

reala principer justerade fondkapitalet var vid

samma tidpunkt MSEK 4.788 (3.578). Det förval­

tade grundkapitalet uppgick till MSEK 2.858

(2.300). Således har under året rekvirerats MSEK

558. Det innebär att medelsramen har utnyttjats

rill fullo.

             FONDSTYRELSE OCH PERSONAL I juni månad

avgick styrelsens ordförande generaldirektör Bert
[REDACTED_EFTERNAMN]. Till hans efterträdare utsåg regeringen

landshövding Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN]. I december

ut.sågs Carl Johan[REDACTED_EFTERNAMN] till ordförande i styrelsen

för Stockholms Fondbörs, varför han redan efter

ett halvår måste lämna Trefond Invest. Herr

Michael G Berman tillträdde 1989-04-01 tjänsten

som verkställande direktör. Han efterträdde

direktör Bo[REDACTED_EFTERNAMN] som gick i pension.[REDACTED_EFTERNAMN]

1990-01-01 har Leif Kruse anställts som analyschef

Medelantalet anställda har varit 5,00 (5,35) perso­

ner. 1 löner och ersättningar till styrelse och verk­

ställande direktör har utgått sammanlagt MSEK

1,0 (1,2) och till övriga anställda MSEK 1,1 (0,97).

         POLICY Trefond Invest har under året tagit

fram en ny policy som anger ramarna för verk­

samheten.

             COLLATOR UTVECKLINGS AB Trefond Invest

har under året förvärvat resterande 10% av

aktierna i Collator Utvecklings AB från Svenska

Metallindustriarbetareförbundet. Collators inne­

hav i KMG System AB har överlåtits till Trefond

Invest. Collator Utvecklings AB har därefter trätt

i likvidarion i enlighet med RRVs påpekanden

rörande sk företagaransvar. Arets resultat efter

bokslutsdispositioner och skatt uppgår till MSEK

0,00 (0,13).

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

         KMG SYSTEM AB Trefond har riilskjutit kapital

som en följd av sitt ägaransvar, vilket innebär att

Trefond idag innehar såväl kapital- som röstmajo­

riteten i KMG System AB. Förhandlingar pågår

som syftar till att successivt minska Trefonds

andel till att understiga 50% av kapital och röster.

         POLARATOR OFFICE Round Office har under

året bytt namn till Polarator Office. Företaget har

under året rekonstruerats varvid Trefond har riil­

skjutit MSEK 1,1. Vidare har Polarator tillförts

Horreds Möbelindustri AB och JOC Möbel AB

samt förvärvat AB Karl[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'span style='text-transform:uppercase'>SKAnska banken Trefond ökade under året

successivt sitt innehav i Skånska Banken. Banken

har varit lågt värderad relarivt substansvärdet.

Lönsamheten har under de senaste åren fallit.

Vinstförbättringspotentialen är därmed god. I slu­

tet av året lade Handelsbanken ett bud på samtliga

aktier i Skånska Banken. Det strukturellt riktiga i

affären, i kombination med de anställdas önske­

mål, gjorde att Trefond accepterade budet, som

var att anse som något lågt.

141

RESULTATRAKNING

(kSEK)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

1989

1988

Rörelsen

Aktieutdelning (not 1) Ränteintäkter (not 2) Övriga intäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader (not 3) Avskrivningar (not 4)

Rörelseresultat

81.309

29.208

40

144

8.016

567

101.830

56.550

9.746

3.110

116

5.837

270

63.183

Realisationsvinster Realisationsförluster

328.569

-    5.040

219.001 -       658

Resultatföre överföring

425.359

281.526

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna (not 5)

- 99.957

- 75.705

Årets nettoresultat

325.402

205,821

142

balansrakning

31 december (kSEK)

Skr. 1989/90: Bilaga 6

137

TILLG

Å

NGAR

1989

1988

Omsättningstillgångar

Lik\ida medel och penningmarkn.ulsinstrumcnt (not 6) I-ordnngar p.i fondkommissionärer (not 7) 1-örutbetalt.l.i kostnader och upplupna int.ikter (not 8) Övngn kortfristiga fordring.ir

122.435

89

1.223

25

27.025

1,988

381

573

.anläggningstillgångar

Aktier i dotterbolag och intressebolag (ncit 9) Aktier i andra bolag och övriga värdepapper (not 10) Inventarier (not 11)

123,772

7,554

3,555.470

700

29,967

6.150

2.737,375

729

3,563,724

2.744.254

Summa tillgångar

3,687,496

2.774.221

SKULDER OCH FONDKAPITAL

Kortjnstiga skulder

Skulder till dotterbolag

Skulder till fondkommissionärer (not 7)

Upplupna kostnader och förutbetald.i intäkter (not 12)

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna

Övnga kortfristiga skulder (not 13)

12.157 4,811 4,921

99,957 674

50 11.627

4.837

75,705

42.S

Fondkapital 1 örvaltat grundkapital Ackumulerat överskott Årets nettoresultat

122.520

2.858.000 381,574 325,402

92,647

2.300,000 175,753 205,821

3,564,976

2,681,574

Summa skulder och fondkapital

3.687,496

2,774,221

Ställda panter och ansvarstörhindelser

Ing

143

realt resultat

(kSEK)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

1989

1988

Resultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna 1-örändring av ej realiserade vinster/törluster

425.359 325,902

281,526 923,238

Resultat inkl ej realiserade vinster/förluster

751.261

1,204,764

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

-199,448

-   140,101

Realt resultat före överföring till 1-3 AP-fondstyrelsema

551,813

1,064,663

Överföring till 1-3 AP-fondstyrelserna

- 99,957

-     75,705

Överskott iförhållande till realt resultatkrav

451,856

9SS.958

144

real balansrakning

31 december (kSEK)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

TILLG&font-family:Verdana'>

1989

1988

Omsättningstillgångar

Likvida metlel och penningmarknadsinsirument (not 6) Fordringar p.) fondkommissionärer (not 7) Förutbetalda kostnader oeh upplupna intäkter (not 8) Övriga korlfrrstiga tordringar

122.435

1.223 25

27,025

1,988

381

573

123,772

7,554

4,778,062

700

29,967

6,150

3,634,065

729

AnLiggningstillgångar

Aktier i dotterbolag och intressebolag (not 9) Aktier i andra bolag och övriga värdepapper (not 10) Inventarier (not 11)

4.786.316

3,640,944

Summa tillg

å

ngar

4.910.088

3,670,911

SKULDER OCH FONDKAPITAL

1989

1988

Kortfristiga skulder

Skulder till dotterbolag

Skulder ull londkommissionärer (not 7)

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (not 12)

Skuld till 1-3 AP-fondstyrelserna

Övriga kortfristiga skulder (not 13)

Fondkapital

Uppindexerat grundkapital (not 5)

Ackumulerat överskott i förh.illande till realt resultatkr,

Årets överskott i förhållande till realt resultatkrav

12,157 4,811 4,921

99,957 674

122.520

3,335,153

1.000.559 451,856

4,787,568

50

11.627

4.837

75.705

428

92,647

2,577,705

11,601

988,958

3,578,264

Summa skulder och fondkapilal

4,910,088

3,670.911

Ställda panter och ansvarsförbindelser

10   Rik.sdai;en 1989/90. 1 saml. Nr 137

145

NOTER TILL BOKSLUTET 1989-12-31

Redovisnings- och värderingsprinciper

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

Penningmarknadsinstniment bokförs till inköps­pris och ränta periodiseras. Värdet på aktier och övriga värdepapper inkluderar courtage och vär­depappersskatt. Beräkning av realisationsvinster och - förluster vid försäljning av värdepapper sker enligt "högst in-först ut" metoden, vilket medför att en realisationsförlust kan uppstå vid försäl|ning av en del av ett innehav, även om en försäljning av

innehavet i sin helhet skulle ha givit upphov till en realisationsvinst. Premier för aktier med utställda köpoptioner redovisas som förutbetald intäkt. Inventarier nettoredovisas. Avskrivningar på inventarier görs med 20 procent av anskaffnings­värdet. Av årets resultat överföres tre procent a\ det förvaltade grundkapit.ilets nuvärde till 1-3 AP-fondstyrelserna.

1. AKTIEUTDELNING,

de fem största posterna spccif ceras

Antal

Utdelning

Totalt kSEK

Aritmos

I.405.6CC

3-,75

5,271

Handelsbanken

1,200,000

4

50

5.400

Proventus

2.577.500

1

80

4.640

SKF

471,500

14

-

6,601

Volvo

575.000

14

-

8,050

Övriga

51.347

81.309

2. R

Ä

NTEINT

Ä

KTER_______ ___________________ hSLK

Likvida medel  .............................................       6.161

Pcnninm.irknadsinsrrumont odvl.......................     19.743

Konvertibla skuldebrev odyl ...................       3.304

29.208

3.                                                                     F

Ö

RVALTNINGSKOSTNADER  hStK

Personal- och .scvrelsekostnader  ........... 

3.751

Lokalkostnader........................................... 

L231

Admiiiiritrationsko.sinatler   ..................... 

370

Inlormntionskostnader  ............................. 

. 

965

r)i\er.sc arvoden  ....................................... 

1.483

Ö

vriga ko.stnadcr ................................................. 196

___________________ _______________________ S.QI6

4.                                                                     AVSKRIVNINGAR hSLK

4'

.....................    325

567

5. 

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1-3 AP-FONDSTYRELSERNA

Löntagartondstvrelserna skall \'arje ar överltira en a\ ka.stnln på 30 av rekvirerat kapitals nuvärde. Nu\ardet beräknas enlij;t konsumentprisindex förändringar. Hansvn tages till

tlen tid kapitalet Llispcnernts. Ki)nsunu"ntpii.sindex tor deeember 19S9 uppgår till 192.S. Utovt-r avkastningskravet skall en av.saitning goias i lÅcn reala redovisningen motswi-raiule arets uppindexering av grundkapitalets nuwirtle.

Rekv datmn

Belopp kSEK

hJcx

Nui:arde

.vkast-

89-12-31

,-\mal

mnvskruv

Avsättning

kSEK

dagar

kSEK

kSEK

1/1-89 2/1

2.300,000* 55.S,000

180.9 183,0

2.747,272 5S7.S81

360 358

82.418 17,539

169,567 29.881

2.858.000

192,8

3.335,153

99.957

* grundbelopp (nuvartle 2.577,705)

146

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

6. LIKVIDA MEDEL OCH PENNINGMARKNADSINSTRUMENT

Likvida medel:

kSEK

Kassa oeh postgiro................................. 

2

Banktilljodohavanden.............................      22.433

22.435 Penningrnarknadsinstruinent:

Ibretag.seerlitikat   ...............................     100.000

__________________________________ 122.435

7. FORDRINGAR, RESPEKTIVE SKULDER, HOS

FONDKOMMISSION

Ä

RER

Beloppen avser i huvudsak aktier som ännu ej levererats.

8. FORUTBETALDA KOSTNADER OCH UPPLUPNA INTAKTER

Denna post best.ir huvudsakligen av förutbetald hyra samt upplupen r.inta på penningmarknadsinstniment oeh konver­tibla sktildebrev.

9. AKTIER I DOTTERBOLAG OCH INTRESSEBOLAG          Bokf

ö

rt

värde

Bolag

.Antal       Nominellt

kSEK

Trefond Invest AB

500

100

50

Collator Utveeklings AB

120.000

100

7.479

KMG Holding AB

2.50

100

25

7,554

Tredje löntagarfondstvrelsen har sk\tldat arbetsnamnet "Trefond Invest" genom registrering av ett aktiebolag. Aktiekapitalet ar utlånat till Trefond Invest. Bolaget Trelond Invest AB är vilande. Collator Utveeklings AB har trått i lik­vidation. KMG Holding AB år vilande.

10. AKTIER I ANDRA BOLAG OCH 

Ö

VRIGA V

Ä

RDEPAPPER

(Aktieinnehav 1989-12-31)

Aktier i andra bolag,

3.555.470

Se separat specifikation sid 6.

1989 kSEK

1988 kSEK

II. 

INVENTARIER

2.264 -1.564

1.748 -1,019

Anskaffningsvärde Ackumulerade avskrivningar

729

700

\1. UPPLUPNA KOSTNADER OCH FDRUTBETALDA INTAKTER

Denna post består huvudsakligen av reservation för revisions­kostnader, skuld för semesterersätiningar och arbetsgivarav­gifter samt premier för utställda optioner i Svenska Handels­banken.

13.________________________________________ 

Ö

VRIGA KORTFRISTIGA SKULDER                   kSEK

Leverantörsskulder......................................   475

Innehållen personalskatt  ...........................    136

Skuld för värdepappersskait........................     63

____________________________________________ 674

14.                  AKTIEPORTF

Ö

LJEN

Den 1 förvaltningsberättelsen upptagna procentuella lanilö-relsen med Generalindex år beräknad enligt följande. Den börsnoterade aktieportföljens (16-i-topp, AI och All) netto-förändring varie vecka har - efter tillägg för försäljningar oeh utdelningar samt avdrag för köp - relaterats till under respek­tive vecka genomsnittligt investerat kapital. Denna avkastning kedjas sedan med avkastningen för nästa vecka osv. Den pä detta sätt beräknade portföljutvecklingen för 1989 uppg.ar till +19,750,

Stockholm den 7 februari 1990

CARL JOHAN AbERG Ordf

ö

rande

KLAS BACK Vice ordf

ö

rande

LARS HILLBOM

JAN[REDACTED_EFTERNAMN]

BIRGITTA[REDACTED_EFTERNAMN]

STIG[REDACTED_EFTERNAMN]                                             KENNETH SJ

Ö
[REDACTED_EFTERNAMN]

ANDERS ULLBERG                ANDERS WIDLUND

MICHAEL G BERMAN Verkst

ä

llande direkt

ö

r

G

Ö

RAN RASPE

Vår revisionsberättelse har avgivits 1990-02-08, 

PER[REDACTED_EFTERNAMN]

GDSTA TELESTAM

147

REVISIONSBER

Ä

TTELSE

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

Undertecknade, som .nv regeringen förordnat.s att såsom revisorer gransk, Tredje Löntagarfondsty­relsens, Trefond Invest, förvaltning, f.ir h.irmed av­ge revisionsberättelse för perioden 890101-891231.

Vi har under beaktande av god revisionssed grans­kat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, proto­koll och andra handlingar, som lämnar upplysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat

de under löntagarfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder som ansetts erforderliga.

Revisionen har inte givit anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelse, resultaträkning och balansräkningarna, bokföringen eller invente­ringen eller i övrigt beträffande löntagarfondsty­relsens förvaltning.

Stockholm den 8 februari 1990

G

Ö

RAN RASPE aukt revisor

PER[REDACTED_EFTERNAMN] aukt revisor

GDSTA TELESTAM direkt

ö

r

148

FEM 

Å

R I SIFFROR

(MSEK)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 6

1985

1986

1987

1988

1989

Tillskott av grundkapital under årei

Tillskott av grundkapital, totalt

Fondkapital

Justerat londkapital

Nettoköp av värdepapper

Placeringar i nyemissioner

Värdcpappersportföl), anskaffningsvärden

Värdepappersporiföl), marknadsvärden

Dold reserv

Aktieutdelning och ränteintäkter, netto

Realisationsvinster, netto

Överföring till 1-3 AP-fonderna

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Totalt realt resultat

Trefonds börsnoterade aktieportfölj", förändring Affärsvärldens Generalindex, förändring

243

542

551

1.093

568

1.190

613

1.506

309

675

13

32

513

1.188

558

1.503

45

315

17

28

15

83

13

26

16

80

49

324

30

354

,0%

50,0°,o

,0°t

51,0%

691

516

558

1.784

2.300

2.858

1.960

2.682

3.565

1.933

3.578

4,788

686

581

399

57

14

95

1.999

2.737

3,555

1.973

3.634    .

4,778

26

897

1,223

47

66

110

85

218

324

49

76

100

78

206

325

343

989

452

11

1.001

1,452

-7,0%

52.0%

19,7%

-8,0%

51,9%

24,5%

"Scskl 19, riLii 14

149

Mellansvenska

löntagarfonden  (Qärde löntagar­fondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I989

STYRELSE

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

ORDF

Ö

RANDE

B

ö

rje[REDACTED_EFTERNAMN]

styrelseordf

ö

rande Statens Vattenfallsverk, Luftfartsverket. Borl

ä

nge Energi och Dala-Demokraten

VICE ORDF

Ö

RANDE

Sune Ekb

å

ge

Pappersarbetare Billerud AB Ordf

ö

rande, Pappers avdelning 96 Gruvon Styrelseledamot Stora AB Ledamot Pappers f

ö

rbundsstyrelse

Ö

VRIGA LEDAM

Ö

TER

Kurt Belin

Ingenior, Fl

ä

kts Svenska Installation AB

Karl-Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

Byggnadsarbetare, Anders Dios AB

Sven lohansson

Direktor, Konsum V

ä

stmanland

Folke K

ä

llberg 

Ingenior, Avesta AB

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

Direktor

B

ö

rje Sturk Telemontor FFV

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Direktor

SUPPLEANTER

REVISORER

ANST

Ä

LLDA

Villy Bergstr

ö

m

Cfief, Fackf

ö

reningsr

ö

relsens institut for ekonomisk forskning

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Ombudsman fvietall

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

Direktor, Varmlands Folkblad

Mai-Britt L

ö

vstrom

Byr

å

direktor

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor, ordf

ö

rande

Ingvar Gullnas

Fd  landsfiovding

Lars lernberg

Auktoriserad revisor

Lennart L

ä

ftman Verkst

ä

llande direktor

Ragnar[REDACTED_EFTERNAMN] Kristina Christersson Mia[REDACTED_EFTERNAMN] Erik Frostberg Britt-Marie Granholm Pirkko Vikman

152

ALLMÄN ÖVERSIKT

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

Återblick på de gångna fem verksamhetsåren

Under 

å

ren 1984-89 har 

ö

ver 30 miljarder kr tillforts fr

ä

n kapitalplacerarna till aktiemarknadsforetagen i form av nytt eget kapital (konvertibier or

ä

knade) Mellansvenska l

ö

ntagarfonden har under sina fem verksamhets

å

r lyft ett kapital om 1 600 Mkr Fondens existens har allts

ä

 inneburit ett betydande tillskott till det riskvilliga kapitalet p

å

aktiemarknaden, oavsett om de egna investeringarna har skett i nyteckningar eller genom k

ö

p p

å

 andrahandsmarknaden

L

ö

ntagarfonderna har sammantagna medf

ö

rt ett till­skott av nytt kapital till marknaden p

å

 sammanlagt ca 13 miljarder kr eller ca 40 procent av den totala emis­sionsvolymen de senaste fem 

å

ren Sannolikt utg

ö

r fonderna den enskilda placerarkategori som har till-sk|utit mest kapital till marknaden under dessa 

å

r Man kan i detta sammanhang ocks

å

 notera att ut­landska placerare under 

å

ren 1984 - november 1989 totalt har s

å

lt tillbaka aktier l

ö

r ca 3 miljarder kr till Sverige Detta utbud har allts

å

 beh

ö

vt placeras inom landet 

Ä

ven mot denna bakgrund torde l

ö

ntagarfon­derna ha utgjort en stabiliserande faktor p

å

 den sven­ska aktiemarknaden

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden har under senare 

å

r iritagit en f

ö

rsiktig inst

ä

llning till akliemarknaden Under 

å

ren 1987-89 har endast en del av det tillg

ä

ng­liga beloppet rekvirerats, under 1989 200 Mkr Det disponibla, ei lyfta beloppet uppgick vid det senaste 

å

rsskiftet till I 258 Mkr

Kortsiktigt har detta medf

ö

rt att vi har g

å

tt miste om en viss v

ä

rdestegring V

å

r l

å

ngsiktiga bed

ö

mning kvarst

å

r att de kommande 

å

ren kommer att erb|uda b

ä

ttre k

ö

ptillf

ä

llen Samtidigt bibeh

å

ller vi en god ny-placeringskapacitet 

ä

ven efter 1990 d

å

 tilldelningen av medel till oss upph

ö

r Vi r

ä

knar med att svenskt n

ä

ringsliv under 1990-talet d

å

och d

å

 kommer att be­h

ö

va betydande tillskott av kapital fr

å

n den typ av in­vesterare som Mellansvenska l

ö

ntagarfonden repre­senterar.

Vid placeringar i s

å

v

ä

l noterade som onoterade aktier har fonden en inriktning som skiljer sig fr

å

n flertalet andra investerares Vi kan - utan att g

ö

ra avkall p

å 

v

å

ra avkastningskrav - v

ä

nta med att realisera varde-stegringsvinster eller kr

ä

va direktavkastning i form av utdelning eller ranta Genom v

å

r breda f

ö

rankring Och det fortroende som vi har arbetat upp uppfattas vi ocks

å

 numera som en samarbetspartner med stor legitimitet bland b

å

de f

ö

retagsledningar, ovnga an­st

ä

llda, aktie

ä

gare och andra intressenter

Sedan starten har Mellansvenska l

ö

ntagarfonden granskat mer an 200 forslag till satsningar i onoterade foretag av olika slag och storlek Infl

ö

det av projekt ar fortfarande stort, 

ä

ven om m

å

nga uppslag avser pro­jekt som inte ar barkraftiga eller av andra sk

ä

l inte kan inrymmas bland fondens investeringar En viktig led­stj

ä

rna f

ö

r v

å

r granskning av onoterade foretag ar att f

ö

rs

ö

ka l

ä

mna konstruktiva r

å

d och forslag till alla dem som kontaktar fonden, 

ä

ven om det slutliga be­skedet skulle bli avb

ö

jande fr

å

n fondens sida

Numera vill vi i f

ö

rsta hand satsa i n

ä

got st

ö

rre bolag an tidigare, dvs i bolag som ar tillr

ä

ckligt stora for att ha en egen fungerande organisation och dar kapi­talbehovet ar tillr

ä

ckligt stort for att fonden skall kunna motivera den betydande arbetsinsats som ett engagemang i ett onoterat foretag ofr

å

nkomligen medf

ö

r En annan viktig styrande id

é

 ar att v

å

ra sats­ningar skall vara gynnsamma for hela verksamheten i det ber

ö

rda foretaget och inte syfta till att flytta Iram den ena eller andra partens positioner

Genom fondens egen personal och det n

ä

t av konsul­ter och andra r

å

dgivare p

å

olika omr

å

den som har byggts upp under 

å

rens lopp finns numera en god kapacitet f

ö

ratt bed

ö

ma och konstruktivt medverka i def

ö

rslagsomaraktuella Fr

å

n och med 1989harsar-skilt prioriterats ledningars utkop av foretagoch fore-tagsdelar i samband med omorganisation av st

ö

rre bolag N

ä

got avslut av denna typ har dock inte giorts under 1989, till stor del beroende p

ä

 att saliarnas pris-forvantningar har vant alltf

ö

r h

ö

ga

Sammanlagt har fonden giort kapitalplaceringar i ett 30-lal onoterade foretag, av vilka 17 st fortfarande 

å

terfinns i tondens portf

ö

lj Det ligger i sakens natur att det totalt investerade beloppet i s

ä

dana engage­mang blir litet i forh

å

llande till fondens kapital

Vi kan i detta sammanhang notera att det f n uppen­barligen saknas l

ä

mpliga organisationer for riskkapi-talsatsnmgar i sm

ä

 foretag S

å

dana investeringar lik­som utpr

ä

glade risksatsningar p

ä

 oprovade innova­tioner lampar sig inte for st

ö

rre kapitalf

ö

rvaltande in­stitutioner som saknar egen teknisk och kommersiell expertis p

ä

 ber

ö

rda omr

å

den. 1 detta avseende fore-fallerdel inte vara n

å

gon skillnad mellan l

ö

ntagarfon­der, aktiefonder, f

ö

rs

ä

kringsbolag, investmentbolag etc

Mellansvenska l

ö

ntagarfondens styrelse har uttalat att h

ö

gst 10 procent av fondens kapital bor avsattas for   investeringar   i   onoterade   f

ö

retag    Omkring

153

ALLNAÄN ÖVERSIKT

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

h

ä

lften av kapitalet bor satsas i aktier i st

ö

rre bors-foretagdaravkastningen kan f

ö

rv

ä

ntas ligga omkring genomsnittet for b

ö

rsen Resterande 40 procent kan satsas i andra b

ö

rsaktier

Vid utg

å

ngen av 1989 var f

ö

rdelningen den att ca 7 procent av tillg

å

ngarna hade placerats i onoterade f

ö

retag, drygt 40 procent i aktier i de mest omsatta st

ö

rsta borsforetagen och resterande dryga 50 pro­cent I andra noterade aktier

Verksamheten 1989

Aktiemarknaden under 

å

ret karakt

ä

riserades av j

ä

mn uppg

å

ng fram till augusti mi

ä

nad D

ä

refter blev ut­vecklingen mer oregelbunden under n

å

gra m

å

nader med ett kraftigt kursfall i oktober och en fortsatt ned­g

å

ng 1 november En stark 

å

terh

ä

mtning inleddes i slutet av november och fortsatte fram till 

å

rsslutet. Mellan 

å

rsskiftena steg generalindex rned 24 pro­cent Spridningen mellan olika foretagoch branscher var dock som vanligt mycket stor Bland de b

ö

rsnote­rade f

ö

retagen steg[REDACTED_EFTERNAMN] mest t-I-139 procent) medan Cominvest p

ä

 O-listan s|

ö

nk mest (-47 pro­cent) I b

å

da dessa f

ö

retag har fonden betydande innehav

Som redan n

ä

mnts har Mellansvenska l

ö

ntagarfon­den ocks

å

 under 1989 agerat f

ö

rsiktigt p

å

 aktiemark­naden Nettof

ö

rv

ä

rven av noterade aktier, konverti­bier och teckningsoptioner inskr

ä

nkte sig till 345 Mkr. Investeringarna i onoterade f

ö

retag uppgick till 84 Mkr netto efter avdrag for genomf

ö

rda f

ö

rs

ä

ljningar.

Efter en noggrann juridisk utredning har fondens sty­relse konstaterat att g

ä

llande lagstiftning medger att vi stallet ut optioner p

å

 aktier i v

å

r aktieportf

ö

lj Ett s

ä

dant f

ö

rfarande inneb

ä

r att vi for en viss ers

ä

ttning s

ä

lier r

ä

ttigheter (optioner) till n

å

gon annan placera­re att i framtiden fr

å

n oss f

ö

rv

ä

rva ett preciserat antal aktier av ett visst slag till en kurs som normalt ligger over den aktuella aktiekursen n

ä

r optionsaffaren g

ö

rs

I november 1989 kunde fonden t ex. f

ö

r 40 kr s

ä

lja en option att i slutet av januari 1990 fr

å

n oss f

ö

rv

ä

rva en aktie i[REDACTED_EFTERNAMN] f

ö

r 900 kr Dagskursen f

ö

r[REDACTED_EFTERNAMN] var d

å

 ca 835 kr. Om kursen p

å

 Ericssonaktier i slutet av lanuari skulle ha understigit 900 kr hade fonden f

å

tt beh

å

lla b

å

de aktierna och den erh

å

llna ers

ä

ttningen f

ö

r optionen I annat fall skulle fonden s

ä

lja den aktu­ella Ericssonposten f

ö

r 900 kr till optionsinnehava­ren Utfallet av denna afl

ä

r blev att fonden fick uppfyl­la sitt 

å

tagande att s

ä

lja till den fastst

ä

llda kursen, ef­tersom borskursen vid forfallodagen 

ö

versteg 900 kr.

Med de utf

ö

rliga kriterier for optionsaffarer som fonden har utarbetat uppn

ä

s en hojd avkastning p

ä

aktieportf

ö

ljen. Optionsaffarer av denna typ inneb

ä

r inga andra risker f

ö

r fonden an en eventuellt utebli­ven del av en mind re sannolik kraftig v

ä

rdestegring p

å 

ber

ö

rda aktier Risktagandet flyttas 

ö

ver fr

ä

n fonden till dem som k

ö

per optionerna En s

å

dan riskomfor-delning ar i sj

ä

lva verket optionsmarknadens fr

ä

msta existensber

ä

ttigande

Under 

å

ret har vi h

å

llit en fortsatt h

ö

g takt i v

å

ra unders

ö

kningar av onoterade foretag. Tv

å

 viktigare nya investeringar gjordes under 

å

ret. I Blood Virus Venture AB finansierar fonden tillsammans med bl.a Pharmacia utveckling av blodvirustester, fr

ä

mst f

ö

r vi­rus relaterade till gulsot och AIDS. Hyrmaskiner Sk

å­

ne AB hyr ut utrustning f

ö

r byggnadsindustrin. Flera nya projekt var under bearbetning vid 

å

rsskiftet

Sammanfattningsvis kan vi dock notera att priserna p

ä

 aktier i s

ä

v

ä

l b

ö

rsnoterade som icke-noterade f

ö­

retag under det g

å

ngna 

ä

rel i m

ä

nga fall inte har st

å

tt i rimlig proportion till de bed

ö

mningar om framtiden som kan g

ö

ras

Betydande tid och energi 

ä

gnas 

å

t 

ä

garrollen i en rad av de f

ö

retag d

ä

r fonden 

ä

r engagerad. Detta g

ä

ller naturligtvis s

ä

rskilt de onoterade f

ö

retag d

ä

r fonden ar en stor aktie

ä

gare D

ä

rut

ö

ver har fonden aktivt medverkat - inom och utom styrelsen - i de h

ä

ndelser som har ber

ö

rt Uddevalla Shipping och d

ä

rigenom kunna bidra till att avv

ä

rja ett uppk

ö

psf

ö

rs

ö

k och senare till att genomf

ö

ra ett lovande f

ö

rv

ä

rv av ett an­nat foretag i branschen. Utvecklingen var under and­ra halv

å

ret negativt i Cominvest, d

ä

r fonden 

ä

r n

ä

st st

ö

rsta aktie

ä

gare. Har har fonden deltagit i en kon­struktiv dialog med andra 

ä

gargrupper.

Kontakterna med de anst

ä

lldas f

ö

retr

ä

dare har 

ö

kat, fr

ä

mst i f

ö

retag d

ä

r vi har st

ö

rre 

ä

garandelar Detta inneb

ä

r inte att de anst

ä

llda har vunnit n

å

got avg

ö­

rande inflytande, men de deltar i den viktiga dialogen om foretagets framtid. Med st

ö

d av fondens aktie­innehav har personalrepresentanter deltagit i ett 40-tal bolagsst

ä

mmor. Av st

ö

rre betydelse 

ä

r dock de in­formella kontakter som har etablerats med 

ä

gandet som grund.

154

ALLMÄN ÖVERSIKT

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

Framtiden

1990 

ä

r det sista 

å

ret med medelstillskott till l

ö

ntagar­fonderna, n

ä

rmare best

ä

mt 594 Mkr till varje fond. Mellansvenska l

ö

ntagarfonden disponerar dess­utom 1,258 Mkr i 

ä

nnu ej rekvirerade medel fr

å

n tidi­gare 

å

r. Tillsammans med utdelningsinkomster och omplaceringar innebar detta att vi f

ö

rfogar

ö

ver en betydande placeringskapacitet under de n

ä

rmaste 

å

ren

Under 1989 har Stockholmskontoret f

ö

rst

ä

rkts med en st

ä

llf

ö

retr

ä

dare f

ö

r VD och en sekreterare. D

ä

rmed har vi ut

ö

kat v

å

r kapacitet att b

å

de bevaka och utveckla nuvarande engagemang samtidigt som vi kontinuerligt driver ett flertal nya projekt. Vi kan ocks

ä

 i st

ö

rre utstr

ä

ckning skapa nya kontakter och ta

egna initiativ och 

ä

r inte enbart h

ä

nvisade till det i och f

ö

r sig stora spontana infl

ö

det av erbjudanden och uppslag

Styrelsen kommer under v

å

ren 1990 att diskutera en ny l

å

ngsiktig policy f

ö

r fondens verksamhet under 1990-talet Vi f

ö

rutser rent alltmant starkt for

ä

ndrade f

ö

rh

å

llanden b

ä

de i det svenska n

ä

ringslivet och p

å 

riskkapitalmarknaden och d

ä

rmed andra betingelser f

ö

r v

å

r verksamhet

ä

n under 1980-talets gynnsamma konjunkturer. Allm

ä

nt sett r

ä

knar vi med ett k

ä

rvare klimat vilket samtidigt f

ö

r en kapitalstark och l

å

ngsik­tig investerare kan inneb

ä

ra fler och b

ä

ttre investe­ringsm

ö

jligheter 

ä

n under de senaste 

å

rens tidvis 

ö

verhettade f

ö

rh

å

llanden.

155

FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

Mellansvenska l

ö

ntagarfondens verksamhet under 1989 gav till resultat att fondens f

ö

rm

ö

genhet steg med 435 Mkr (851 Mkr) n

ä

r portf

ö

ljen av v

ä

rdepapper v

ä

rderas enligt 

å

rsskiftets b

ö

rskurser.

Ö

kningen be­ror i f

ö

rsta hand p

ä

kursuppg

å

ngen p

å

 b

ö

rsen, D

ä

rut­

ö

ver har investeringarna i onoterade foretag 

ä

ven i 

ä

r givit 

ö

verskott

V

ä

rderingen av b

ö

rsf

ö

retagens aktier 

ä

r h

ö

g i f

ö

rh

ä

l­lande till den ekonomiska utveckling som kan f

ö

rut­ses f

ö

r det n

ä

rmaste 

å

ret. Fonden 

ä

r d

ä

rf

ö

r f

ö

rsiki,"ig med investeringar och har under 1989 endast lyft 200 Mkr (200 MkrI av de medel som st

ä

llts till dess f

ö

rfo­gande. Vid 

å

rsskiftet fanns m

ö

jlighet att lyfta ytterli­gare I 258 Mkr (900 Mkr) Vi har d

ä

rmed bibeh

å

llit en h

ö

g nettoinvesteringskapacietet 

ä

ven efter 1990, en tidpunkt efter vilken inga ytterligare pensionsmedel kommar att tillf

ö

ras fonden f

ö

r f

ö

rvaltning

P

å

 marknaden f

ö

rv

ä

rvade fonden aktier och konverti­bier m m. f

ö

r 1 002 Mkr (859 Mkrl. De st

ö

rsta k

ö

pen gjordes i Skandia,[REDACTED_EFTERNAMN], Volvo, Proventus, Skan­dia International, Esab, Argonaut, Gambro och Ud­devalla Shipping, Fonden avyttrade aktier och kon­vertibier f

ö

r 657 Mkr (632 Mkrl. St

ö

rsta f

ö

rs

ä

ljningar­na under 

å

ret skedde i Skandia International (byte till Skandia), Saab-Scania, Alfa Laval, MoDo, Platzer, Asea, Gambro, Procordia och Volvo

IO Mkr) vid nyteckningar i

Fonden investerade 24 Mkrl noterade bolag

1 onoterade f

ö

retag har fonden under 

å

ret investerat 106 Mkrl 103 Mkr) Ca 35 utredningar har gjorts under 

å

ret 1 Blood Virus Venture tecknades 56 Mkr medan i HyrmaskinerSk

ä

negenomk

ö

poch nyteckning satsa­des 12 Mkr. 1 

ö

vrigt har aktier i Graningeverken k

ö

pts for 34 Mkr

F

ö

rvaltningskostnaderna ar f

ö

r andra 

å

ret i rad i stort sett of

ö

r

ä

ndrade

Fondens resultat inklusive orealiserade v

ä

rdef

ö

r

ä

nd­ringar kan f

ö

rdelas p

å

 tre resultatomr

ä

den enligt f

ö

l-

'                                             Cenomsnitil    Resultat inkl

investera!       f

ö

r

ä

ndring i      Avkastning

kapital I Mkr     dold reserv            i 'i

marknadsv

ä

rde       i Mkr        189           1988

Placeringar 1 likviditet , Placeringar I noterade v

ä

rdepapper

Placeringar I onoterade v

ä

rdepapper

/ f

ö

rvaltnings­kostnader ,

114              13 11,6 10,5

3.101           480 15,5 44,1

121                4 3,1              9,7

-6

Totalt

491

3,336

14,7        38,9

Att f

ö

r kortare tidsperioder utv

ä

rdera l

å

ngsiktig aktie-f

ö

ivaltning enligt s

å

 kallade reala principer 

ä

r n

ä

st intill meningsl

ö

st. Som underlag f

ö

r diskussion och utv

ä

rdering av v

å

r och likartade aktief

ö

rvaltningar f

ö

resl

ä

r vi i st

ä

llet f

ö

ljande kriterier:

1. Har de medel fonden tillf

ö

rts utvecklats snabbare 

ä

n oni det f

ö

rvaltats genom r

ä

nteb

ä

rande place­ringar i de tre f

ö

rsta AP-fonderna?

Svaret visar om det ur pensionssystemets synvin­kel varit gynnsamt att avskilja en del av pensions­kapitalet till investeringar i aktier.

Avkastning i % av

genomsnittl inv Kapital        1989        1988        1987        1986        198

Mellansvenska

l

ö

ntagarfonden       14,7   38,9     3,2   32,5   42,1

Tre f

ö

rsta

AP-fonderna_____ 6,1    14.2    12.6    16,8     9,7

Differens

8,6   24,7  -9,4    15,7   32,9

* AP-fonderna har i 

ä

r inle kunnat st

ä

lla denna uppgift till v

é

n f

ö

rfogande f

ö

re 

å

rsredovisningens tryckning

2, Har fondens portf

ö

lj av b

ö

rsnoterade v

ä

rdepap­per utvecklats b

ä

ttre eller s

ä

mre

ä

n genomsnittet p

å

 Stockholms-b

ö

rsen?

Detta kriterium avspeglar om fondens arbete med noterade v

ä

rdepapper resulterat i b

ä

ttre eller s

ä

mre placeringar 

ä

n b

ö

rsgenomsnittet.

Fondens portf

ö

lj har under 1989 utvecklats 4,5 procentenheter s

ä

mre 

ä

n b

ö

rsgenomsnittet, 1988 utvecklades den en procent s

ä

mre medan 1987 gav ett resultat 10 procentenheter b

ä

ttre 

ä

n b

ö

rs­genomsnittet

3 Om de medel fonden erh

å

llit med avdrag f

ö

r 1,3%, motsvarande erlagd v

ä

rdepappersskatt och cour­tage, utvecklats som b

ö

rsgenomsnittet, skulle fon­dens f

ö

rm

ö

genhet ha utgjort 3.470 Mkr Utfallet av verksamheten utgjorde vid senaste 

å

rsskiftet 3,436 Mkr D

ä

rvid har f

ö

rst avdragits 3 procents avkastning per 

å

r p

å

 ett succesivt uppindexerat kapital Detta m

å

tt visar att om hela kapitalet pas­sivt och kostnadsfritt kunnat placeras som b

ö

rs­genomsnittet skulle resultatet hittills varit 34 Mkr b

ä

ttre,

4. F

ö

r att enligt riksdagsbeslutet Inflationsskydda v

ä

rt kapital efter en real utdelning p

å

 3 procent­enheter per 

å

r kravs att fondens f

ö

rm

ö

genhet vid senaste 

å

rsskiftet uppg

å

r till 1 918 Mkr.

Den verkliga f

ö

rm

ö

genheten uppg

å

r till 3.436 Mkr d.v.s. ett belopp som ar v

ä

sentligt h

ö

gre 

ä

n det l

å

ngsiktiga avkastningskravet.

156

RESULTATRÄKNING

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

227,2

55,3 171,9

289,3

45,2 244,1

304,3

38,6 265,7

Belopp 1 Mkr

t                               1989

1988

1987

51,6

39,6

23,4

27,5

34,4

37,8

-      1,0

-      0,3

-     0,4

!                -     6,5

-      6,3

-     6,0

1                    180,5

230,9

278,5

1                -     4,9

-     9,0

-   29,0

-   20,0

-

-

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

Aktieutdelningar ................................................ 

Ränteintäkter    ................................ 

...... 

1

R

ä

ntekostnader.................................................. 

F

ö

rvaltningskostnader.....................................            2

Realisationsvinster ...........................................          3

Realisationsf

ö

rluster.................................................. 4

Avs

ä

ttning till riskreserv    ............................... 

R

Ö

RELSERESULTAT........................................ 

Ö

verf

ö

ring till 1 -3 AP-fonderna ............................... 5

BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT   ........    6

157

BALANSRÄKNING

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

TILLG

Å

NGAR

Likvida medel                    ....

Ö

vriga r

ä

nteb

ä

rande placeringar Fordringar for s

å

lda v

ä

rdepapper .   . Inti

ä

nade, ej inbetalade r

ä

ntor samt f

ö

rutbetalade kostnader m m

SUMMA      ...

Belopp i Mkr

1989-12-51

19814-12-? 1

1987-12-31

54,7

114,3

197,0

42,4

62,3

-

5,8

18,4

7,3

8,9

8,8

8,0

111,1

212,3

203,8

Konvertibla skuldebrev i

noterade f

ö

retag, anskaffningsv

ä

rde

Aktier i noterade f

ö

retag, anskaffningsv

ä

rde ..   ,

Aktier for vilka k

ö

poptioner utst

ä

llts, ansk.v

ä

rde

Teckningsoptioner, ansk v

ä

rde .

Investeringar i icke-noterade foretag, ansk.v

ä

rde

Inventarier................................................... 

SUMMA......................................................... 

SUMMA TILLG

Ä

NGAR    ............................ 

276,1

253,3

192,4

1,985,6

1 552,5

1  143,9

147.6

-

98,1

8,9

9,8

14,2

184,4

169,3

96,2

0,4

0,5

0,6

2,603,0

1 985,4

1 545,4

2,714,8

2,189,2

1,757,7

SKULDER OCH FONDKAPITAL

SKULDER

Skulder for k

ö

pta v

ä

rdepapper   ...... 

Kortfristiga krediter            .    .

Erh

å

llna optionspremier

Riskreserv    .................................. 

Upplupna kostnader och 

ö

vriga skulder Skuld till 1-3 AP-fonderna   .    .

SUMMA SKULDER............................... 

FONDKAPITAL

Tillskjutet fondkapital.................... 

Balanserade vinstmedel.................. 

Arets bokf

ö

ringsm

ä

ssiga rtettoresultat  ,

SUM/V1A FONDKAPITAL................. 

SUM/VIA SKULDER OCH KAPITAL  ,

St

ä

llda panter och ansvarsf

ö

rbindelser ,

36,6

26,7

28,3

100,0

-

-

14,1

-

17,9

20,0

-

-

1,7

2,0

1,7

55,3

45,2

38,6

73,9

86,5

227,7

1,600,0

1 400,0

1 200,0

715,2

471,2

205,5

171,9

244,1

265,7

2,487,1

2.115,3

1.671,2

2,714,8

2,189,2

1.757,7

Inga

Inga

Inga

158

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

RESULTAT OCH FÖRMÖGENHETSÄNDRING

Belopp i Mkr

Nettoresultat f

ö

re 

ö

verf

ö

ring

till 1-3 AP-fonderna   ................... 

F

ö

r

ä

ndring av orealiserade

vinster/f

ö

rluster   ....................... 

Resultat inkl. orealiserade

vinster/f

ö

rluster............................. 

Avs

ä

ttning f

ö

r bevarande av

grundkapitalets k

ö

pkraft    ........... 

Realt resultat f

ö

re

ö

verf

ö

ring till

1 -3 AP-fonderna ......................... 

Ö

verf

ö

ring till 1-3 AP-fonderna   

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

å

llande

till realt resultatkrav.................... 

227,2

263,5

490,7

- 112,6

378,1 -   55,3

322,8

289,3

607,3

896,6

812,5    45,2

767,3

304,3

243,5

60,8

63,2

-      2,4

-    38,6

-   41,0

1989-12.31

Fondens kapital enligt traditionell redovisning baserad p

å

 anskaffningsv

ä

rden (se balansr

ä

kningen!

Till

ä

gg for 

ö

verv

ä

rden I v

ä

rdepappersportfoljen    .,.,

Fondens kapital enligt redovisning baserad p

å

 marknadsv

ä

rden

Tillskjutet kapital   .................... 

Erforderlig avs

ä

ttning for att

kompensera inflationen ... 

2,487,1

2,115,3

1.671,2

948,9

685,3

78,1

3,436,0

2 800,6

1 749,3

- 1,600,0

- 1 400,0

- 1 200,0

-    318,0

-    205,4

-     121,3

ö

verskott i f

ö

rh

å

llande till resultatkrav

1,518,0

1.195,2

428,0

159

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

FÖRMÖGENHETSSTÄLLNING EFTER REALA PRINCIPER

TILLGÄNGAR

Likvida medel      ............. 

Ovnga rameb

ä

rande placeringar Fordringar for s

å

lda v

ä

rdepapper Inti

ä

nade, ei inbetalade r

ä

ntor samt forutbetalade kostnader mm

SUMMA

Belopp i Mkr

1989.12.31

1988-12-31

1987-12-31

54.7

114,3

197,0

42,4

62,2

-

5,8

18,4

7,3

8,9

8,8

8,0

203,7

212,3

111,8

Konvertibla skuldebrev i

noterade foretag, markn varde

Aktier i noterade foretag, markn varde

Aktier f

ö

r vilka k

ö

poptioner utst

ä

llts, markn varde

Teckningsoptioner, markn varde

Investeringar i icke-noterade foretag

Inventarier

SUMMA

SUMMA TILLG

Ä

NGAR

256,1

271,7

164,1

2,921,3

2 238,9

1 265,0

185,0

-

99,9

4,7

10,4

17,7

184,4

149,3

76,2

0,4

0,5

0,6

3,551,9

2 670,8

1 623,5

3,663,7

2 874,5

1.835,8

SKULDER OCH FONDKAPITAL

SKULDER

Skulder for k

ö

pta v

ä

rdepapper

Kortfristiga krediter

Erh

å

llna optionspremier

Riskreserv

Upplupna kostnader och 

ö

vriga skulder

Skuld till 1-3 AP-fonderna

SUMMA SKULDER

36,6

26,7

28,4

100,0

-

14,1

-

17,9

20,0

-

-

1,7

2,0

1,7

55,3

45,2

38,6

73,9

86,6

227,7

FONDKAPITAL

Uppindexerat fondkapital Ackumulerat 

ö

verskott i f

ö

rh

ä

llande till resultatkrav Arets 

ö

verskott/underskott i f

ö

rh

ä

llande till resultatkrav ,

SUMMA FONDKAPITAL

SUMMA SKULDER OCH KAPITAL

1,918,0          1605,4           1.321,3

1,195,2            427,9             468,9

3,436,0 3,663,7

1 749,2 1.835,8

322,8_______ 767,3

-41,0

2.800,6 2 874,5

St

ä

llda panter och ansvarsf

ö

rbindelser

Inga

Inga

Inga

160

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

REDOVISNINGS- OCH VÄRDERINGSPRINCIPER

Samtliga tillg

å

ngar tages upp till anskaffningsv

ä

rde, i vilket inr

ä

knas erlagt courtage och v

ä

rdepappers­skatt. Om f

ö

rlust har blivit definitiv i samband med ackord tas fordran upp till nedskrivet v

ä

rde. Befara­de, men ej definitivt konstaterade f

ö

rluster, har ej p

å­

verkat anskaffningsv

ä

rdena

F

ö

r de noterade v

ä

rdepapperen har marknadsv

ä

rdet ber

ä

knats efter l

ä

gsta betalkurs, eller om betalkurs saknas, k

ö

pkursen sista borsdagen 1989, Premier f

ö

r utst

ä

llda optioner ing

ä

r I l

ö

senv

ä

rdet/marknadsv

ä

r­det f

ö

r de aktier mot vilka k

ö

poptioner utst

ä

llts. Om betalkursen 

ä

r l

ä

gre 

ä

n l

ö

senkursen har marknads­v

ä

rdet ber

ä

knats efter l

ä

gsta betalkursen.

Under tidigare 

å

r har marknadsv

ä

rdet f

ö

r investe­ringar i onoterade f

ö

retag uppskattats till ett belopp som 

ä

r 20 Mkr l

ä

gre

ä

n anskaffningsv

ä

rdet, 1 

å

r fiar motsvarande belopp avsatts till riskreserv i balans­r

ä

kningen.

Den traditionella redovisningen, baserad p

ä

anskaff­ningsv

ä

rden, har kompletterats med redovisning enligt, s,k. reala principer. Fr

å

n det traditionellt redo­visade resultatet har d

ä

rvid dels dragits kopkraftsf

ö

r-lusten under 

å

ret (motsvarande f

ö

r

ä

ndringen av kon­sumentprisindex) p

ä

 det kapital som vi lyft, dels till­lagts f

ö

r 1989 och 1988 respektive avdragits f

ö

r 1987 f

ö

r

ä

ndringen av den latenta vinst som finns i v

å

r v

ä

rdepappersportf

ö

lj (dvs. for

ä

ndringen i den s.k, dolda reserven).

Resultatet, s

å

som det visas p

å

 sidan 8, visar att Mel­lansvenska l

ö

ntagarfonden har uppn

å

tt det avkast­ningskrav, som lagen om l

ö

ntagarfonder st

ä

ller p

ä 

l

ö

ntagarfondernas f

ö

rvaltning,

I balansrakningen har v

ä

rdepappersportf

ö

ljen i den s,k reala redovisningen upptagits till marknads­v

ä

rde Till det tillskjutna fondkapitalet har den acku­mulerade k

ö

pkraftsforlusten lagts.

ÖVRIGA NOTER

NOT 1 R

Ä

NTEINT

Ä

KTER

NOT 3 REALISATIONSVINSTER

0,8 0,9 0,8 1,9 0,2 0,5 0,2 0,7

6,0

Av r

ä

nteintakterna utg

ö

r 13,3 Mkr r

ä

ntor p

ä

 konverti­bier medan resterande belopp avser f

ö

rvaltning av likvida medel.

NOT 2 F

Ö

RVALTNINGSKOSTNADER

F

ö

rvaltningskostnaderna

utg

ö

rs av                                  1989     1988

L

ö

n och ers

ä

ttning till styrelse och verkst

ä

llande

direkt

ö

r    ..............      0,9     0,8

Ö

vriga l

ö

ner och arvoden ,      1,5           1,0

L

ö

nebikostnader........... 1,0     0,8

Konsultkostnader ......... 1,1     2,0

Revisionsarvoden ........ 0,2     0,2

Hyra   ......................... 0,6     0,6

Avskrivningar.........       0,3     0,2

Ö

vriga kostnader   .       0,9     0,7

Summa.................. 

..... 

6,5

6,3

1989

165,6 10,9 4,0

1987

200,0

4,1

74,4

Realisationsvinster har uppst

å

tt genom

178,8 37,4 14,7

F

ö

rs

ä

ljning av aktier       

F

ö

rs

ä

ljning av optioner .. F

ö

rs

ä

ljning av konvertibier

Summa   ............... 

180,5     230,9     278,5

NOT 4

_______ REALISATIONSF

Ö

RLUSTER

Realisationsf

ö

rluster

har uppst

å

tt genom        |989       i

1,9

4,5

5,1

-

-

0,3

4,5

10,7

3,0

12,0

-

0,9

F

ö

rs

ä

ljning av aktier 

F

ö

rs

ä

ljning av optioner .,. F

ö

rs

ä

ljning av konvertibier F

ö

rlust vid konkurs i

onoterade f

ö

retag... 

Nedskrivning av konvertibel

9,0      29,0

Summa..................         4,9

Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

161

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

ÖVRIGA NOTER

NOT 5 

Ö

VERF

Ö

RING TILL 1-3 AP-FONDERNA

Fonden har lyft f

ö

ljande belopp,          ivikr

1984-1988.................................      1.400

1989.........................................         200

Summa.....................................      1.600

Disponibelt, ej lyft belopp 1989-12-31           1,258

De kapitalbelopp som fonden lyft uppr

ä

knas med in­flationen m

ä

tt enligt konsumentprisindex fr

ä

n och med den tidpunkt de lyfts Avkastningskravet utg

ö

r 3% p

ä

 det uppr

ä

knade v

ä

rdet.

Konsument- infl lusteiai Avkastnings-

Datum for                   Belopp prismdex for kapital 31, 12         krav 1989

lyttning                             Mkr         m

å

naden     1989    Mkr   fvlkr

1989-01-01 1,605* 180,9 1,711,0 51,4

1989-02-23 100 184,0 104,8 2,7

1989-08-04   100        188,8        102,2   U

1989-12-31        1,805        192,8      1.918,0       55,3

Nuv

ä

rde 1989-01-01 av belopp lyfta 1984-1988.

Arets avs

ä

ttning f

ö

r att h

ä

lla det erh

å

llna kapitalet in­flationsskyddat uppg

å

r till 113 Mkr.

NOT 7 TECKNINGSOPTIONER

Dessa teckningsoptioner avser r

ä

tt att Inom en f

ö

rut­best

ä

md tidsperiod teckna nya aktier till en f

ö

rutbe­st

ä

md kurs i respektive bolag, 1 Cominvest och Con-vexa har fondens innehav av teckningsoptioner f

ö

r­v

ä

rvats genom k

ö

p, medan de i Gota erh

å

llits som del av utdelning fr

ä

n v

å

rt innehav av aktier i Proventus,

NOT 8 INVESTERINGAR I ICKE-NOTERADE F

Ö

RETAG

Vid v

å

ra investeringar i icke-noterade f

ö

retag 

ä

r total­beloppet det mest intressanta, medan valet mellan aktier eller konvertibier

ä

r en l

ä

mplighets- eller f

ö

r-handllngsfr

ä

ga. Vi redovisar d

ä

rf

ö

r investeringarna per f

ö

retag.

Mellansvenska l

ö

ntagarfonden har under 1989 regi­strerat aktiebolaget Mellanfonden F

ö

rvaltning AB, Bolaget, som 

ä

r hel

ä

gt, har ett aktiekapital p

ä

 50,000 kr som redovisas under denna rubrik. Bolaget har ej bedrivit n

å

gon verksamhet.

NOT 6 BOKF

Ö

RINGSM

Ä

SSIGT NETTORESULTAT

Det bokf

ö

ringsm

ä

ssiga resultatet ger Inte en fullst

ä

n­dig bild av hur fondens kapital f

ö

rvaltats under 

å

ret.

V

ä

rdepappersportf

ö

ljen kan n

ä

mligen ha 

ö

kat eller minskat i v

ä

rde j

ä

mf

ö

rt med v

ä

rdet vid f

ö

reg

ä

ende 

å

rskifte eller j

ä

mf

ö

rt med anskaffningsv

ä

rdet f

ö

r de v

ä

rdepapper som k

ö

pts under 

å

ret. Under 1989 

ö

ka­de v

å

r portf

ö

lj av noterade v

ä

rdepapper p

å

 detta s

ä

tt med 244 Mkr i v

ä

rde (under 1988 607 Mkr). Huruvida v

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen vid 

ä

rskiftena blir verklig vinst el­ler f

ö

rlust beror p

å

 hur v

ä

rdena f

ö

r

ä

ndras fram till dess v

ä

rdepapperen s

ä

ljs. V

ä

rdef

ö

r

ä

ndringen i v

ä

r­depappersportfoljen

ä

r d

ä

rf

ö

r osaker medan det re­dovisade resultatet 

ä

r entydigt.

NOT 9 R

Ä

KNINGSKREDIT/KORTFRISTIG KREDIT

Som r

ä

kningskredit har beviljats 50 Mkr, D

ä

rut

ö

ver har fonden utnyttjat en kortfristig kredit om 100 Mkr av beviljad l

ä

nevolym p

å

 120 Mkr,

162

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

AKTIER, AI- OCH All-LISTAN

31 december

1989

Foretag

Antal aktier

F

ö

r

ä

ndring 1   1   11   12

Marknadsv

ä

rde kkr

Fondens andel i"

»

. av aktiekapital          r

ö

stv

ä

rde

Volvo Skandia

555 500 1 010 000

-F   93900 + 786,000

252 040 221,190

0,7 1,3

0,5 1,3
[REDACTED_EFTERNAMN] Stora

231 850 431,551

+   41 850 +     9 000

204 028 134 929

0,6 0,7

OO 07

Sk

å

nska NK

189 700 1 015,000

+     2 700 +   29000

103 521 85 260

0,3 5,2

02 6,0

Proventus Marieberg

1 386 600 544 900

-F 776 600 -F   24 900

84 049 82 345

3,3

2,0

1,9 0,8

SCA Korsn

ä

s

669 990 530 000

+ 461,060(51 + 476.650 (S)

78399 70 560

0,4 1,0

02 0,8

Arcona Ratos

200 000 260 000

+   25 000 +    29,200

64 625 64 480

2,3 1,0

1,7 0,3

SHB index 350 000 stam 500,000 Garphyttan

850 000 312300

+ 225,000 (Fl + 100 000 (Fl

62 725 57,793

0,5 7,1

0,4 7,1

SIAB ESAB

169 300 176 800

+     2 668 -(- 176.800

55 868 54 274

2,0 2,1

1,1 1,5

Argonaut Investment AB Bahco

1 110 200 154 700

-1- 160 200

53203 49 101

2,1 1,5

1,1 1,0

SILA AGA

423 800 201 500

-1- 208 800 -   26 600

48 737 46 944

1,2 0,4

1,2

01
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:21.6pt'p class=MsoNormal style='margin-top:0cm;margin-right:9.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:3.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 520 040 323 400

-F   45 040

41 083 40 425

2,8 7,7

1,2 4,1

S-E-Banken NEA

446 500 210 000

+211 500 IFI +   70 000 IF)

40 185 37 800

0,2 10,9

0,2 6,3

PKbanken Hennes &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:21.1pt'p class=MsoNormal style='margin-top:0cm;margin-right:9.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:3.0pt;margin-bottom:.0001pt'> 400 000 130.000

+ 200 000 (SI +    35 000

37 600 32 500

0,2 1,7

0,2 0,8

Gota Sk

å

ne-Gripen

270 000 380 000

+    10 000 + 130.000

32 400 30 400

0,6 1,2

0,7 2,5

Gambro IM Bygg

237.800 100,000

+   25,200 +    77,000 (SI

29 725 28500

1,0 0,5

0,5 0,2

Andersons Geveko

55,000 170 000

-    15 000

+ 100 000(S,F)

27 500 21 250

2,4 4,2

1,5 1,6

Saab-Scania Sydkraft

80,000 140,000

- 311,960 + 106 000 (SI

21 050 19 600

0,1 0,1

0,0 0,2

FFNS Lundbergs

150,000 80,000

+    74,100 (Fl

18000 17 447

1,8 0,2

05 0,0

SSAB Catena

lOOOOO 148 000

+ 100 000 +   65 000

16 300 15 096

0,4 0,7

0,4 0,7

163

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

Foretag

Thorsman SKF

Regnb

å

gen Svenska Kredit

BUspedition Incentive

Mo & font-family:Verdana'>ö 

Pharmacia

Forsheda Munks|o

IPBank Programator

Avesta

ntal aktier

F

ö

r

ä

ndring 1,1 -31   12

Marknadsv

ä

rde

kkr

Fondens andel i % av aktiekapital          r

ö

stv

ä

rde

61 781 90 000

-    14.719 +   90 000

14 524 14 130

3,1 0,1

3,1 0,0

50.000 134 200

+     2.000 +   96,100

13750 12.078

0,8 1,3

1,5 1,3

65 000 45 100

-      10.000

-      21400'

10335 9 246

0,2 0,3

0,1 0,0

35 000 34,500

-      85,200

-      33 600

8050 7 368

0,2 01

0,0 0,2

36 800 100.000

+    11,800

6808 5 400

2,1 0,2

1,0 0,2

28 100 100 000

+   28,100 + 100 000

5 198 5,000

2,7 0,7

2,9 0,3

75 000

- 125,000

2,700

0,1

0,1

OTC-LISTAN OCH INOFFICIELLA NOTERINGAR

Uddevalla Shipping Kinnevik

2 185 000 338,010

+ 518334 + 317.910 IS)

218 500 78,396

9,4 1,2

9,4 0,3

Cominvest International Credit

895 000 166,300

+

45000

24 165 19,623

9,9

4,2

5,3 4,2

Reinhold Syd Reinhold City

141 400 145000

+ +

141 400 145000

16,120 15 950

2,0 1,1

1,0 0,6

Trygg-Hansa Norden

66 000 190 000

+

66,000 30 000

12,672 9,120

0.1 8.2

 0,1 3,7

Datatronic Str

å

lfors

100 400 42,000

-

47500

8902 6888

1,1 0.8

0.6 0.5

Scandiaconsult El

ä

nders

150 000 33,200

+ +

150,000 33,200

6,750 3,486

2,6 2,1

2,6 1,0

Midway Holding Anders Di

ö

s

9,400 7,700

+ +

9,400 7 700

2,632 2,618

1,7 0,1

3,7 0,0

SUMMA IWARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

2.921,341 1.985.532

F - fondemission

S - split

164

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

AKTIER MOT VILKA K

Ö

POPTIONER UTF

Ä

RDATS

Foretag
[REDACTED_EFTERNAMN] Saab-Scania

Sea-Link S-E-Banken

Pharmacia SCA

SKF

SUMMA L

Ö

SENV

Ä

RDE/MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

Premier for utst

ä

llda optioner ing

å

r i l

ö

senv

ä

rdet marknadsv

ä

rdet

Dar betalkursen ar l

ä

gre 

ä

n losenkursen har marknadsv

ä

rdet ber

ä

knats efter l

ä

gsta betalkursen.

Antal aktier

F

ö

r

ä

ndring: 1   131   12

L

ö

senv

ä

rde marknadsv

ä

rde

Fondens andel aktiekapital          rost

1 I. a varde

124 000 84 000

+ 124 000 +   84 000

114 167 25 009

0,3 0,1

0,0 0.1

300 000 87 000

+ 300 000 +   87 000

18816 8 869

1,4 0.0    

0,3 0,0

49 000 60 000

+   49 000 +   60 000

8 235 7 097

0.1 0,0

0,0 0,0

17 000

+    17 000

2 772

0,0

0,0

SV

Ä

RDE

184,965 147,608

KONVERTIBLA SKULDEBREV OCH VINSTANDELSBEVIS

Foretag

Nominellt belopp kkr

F

ö

r

ä

ndring 11-SJ   12

Mark'

nadsvarde kkr

KONVERTIBLER 1 NOTERADE BOLAG

Stora.................................                .......... 

Catena........................................................ 

34 948 25 730

+      1.250 +         528

52 526 50 173

BUspedition    ............................................ 

Pronator    .................................................. 

14 550 7.000

+     3 155

40.013 28 700
[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m &font-family:Verdana'>

7 686

12 883

KONVERTIBLER/F

Ö

RLAGSL

Å

N I INOFFICIELLT NOTERADE BOUVG

Midway Holding, konvertibel..................... 

Midway Holding, f

ö

riagsl

å

n....................... 

ONOTERADE KONVERTIBLER i NOTERADE BOLAG

Arcona   .................................................... 

Convexa   .................................................. 

Cominvest

KONVERTIBLA VINSTANDELSBEVIS

Mo & font-family:Verdana'>ö

   ............................ 

Industriv

ä

rden............................. 

Bev

ä

ringen

2,820 4 700

+ +

2820 4,700

2,040 3;045

+

725

,1,700

+

700

167,000 st 41,275 st

+ +

37,000 8 255 (F)

12,700 st

4.230 3,572

5440 5,286

2,087

39,746 7,693

3,746

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

256,095 276.101

165

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

VÄRDEPAPPERSFÖRTECKNING

TECKNINGSOPTIONER

Foretag

Convexa

Cominvest

Gota

Antal tecknrngs optioner

43 000

16 000

102 500

Foiandtmg 1-1-31   12

+    16 000 -    57 000

Marknadsv

ä

rde kkr

4 193

400

97

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

4.690 8.923

INVESTERINGAR I ICKE-NOTERADE F

Ö

RETAG

Foretag                                                                                                                    Ar

Blood Virus Venture Graningeverken

Design-Funktion

SMG Swedish Machine Group

Hyrmaskiner Sk

å

ne Facit International

Pusslet Fastigheter

Lerdalsh

ö

iden        . .

Vargon Alloys Sodertuna Konferensslott

S Backmans Byggnad       , , ICB Shipping

Nya Eliassons L

ä

der

SEA Swedish Asian Security Export

Fiberbetong Produkter       ,    , .

F

ö

rs

ä

krings AB Njord       .    .    ,

SweDrug  .                              

3.500

87 109 20,000

26 067 39 820

11.800 128

59.500 10 000

10 000

100

800 5 316

167

Nominellt belopp kkr

55 560 1.750

8711 

20 000

2261 3 982

6 180 5 005

10 950 3 000

2 000 100

1 250 10

675 213

72

Anskallnmgsvardc kkr

55 560 29 529

26 711 25 000

11 458 10 154

5.804 5 007

5,000 3 000

2 000 1.830

1 250 1,010

675 250

139

SUMMA ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE

Avg

å

r riskreserv enligt separat post i balansr

ä

kningen

SUMMA MARKNADSV

Ä

RDE

184,377 - 20,000

164,377

S/UM MANFATTNING

-

Noterade v

ä

rdepapper

-

Onoterade v

ä

rdepapper TOTALT MARKNADSV

Ä

RDE

-

Noterade v

ä

rdepapper

-

Onoterade v

ä

rdepapper TOTALT ANSKAFFNINGSV

Ä

RDE Avsatt till riskreserv

DOLD RESERV

3,367 091

164.377

3,531,468

2,418.164

184.377

2,602,541

+ 20.000

948.927

166

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

Borl

ä

nge den 29 januari 1990

B

ö

rje[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf

ö

rande

Sune Ekb

å

ge

Vice ordf

ö

rande

Kurt Belin

Karl-,Axel[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven[REDACTED_EFTERNAMN]

Folke K

ä

llberg

Sune[REDACTED_EFTERNAMN]

B

ö

rje Sturk

Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]

/Lennart L

ä

ftman

Verkst

ä

llande direktor

V

å

r revisionsber

ä

ttelse har avgivits den 1 februari 1990,

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN] 

Aukt revisor

Lars lernberg

Aukt revisor

Ingvar Gulln

ä

s

Fd landsh

ö

vding

167

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

REVISIONSBERÄTTELSE

Undertecknade, som av regeringen f

ö

rordnats att s

å­

som revisorer granska Fj

ä

rde L

ö

ntagarfondstyrel­sens f

ö

rvaltning, f

å

r h

ä

rmed avge revisionsber

ä

ttelse for perioden 89,01,01 -89,12,31,

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, r

ä

kenskaperna, protokoll och andra handlingar, som l

ä

mnar upplysning om l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvaltning, inventerat de under l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvaltning st

å

ende tillg

å

ngarna samt vidtagit de 

ö

vriga gransknings

å

t­g

ä

rder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anm

ä

rkning betr

ä

ffande f

ö

rvaltningsber

ä

ttelsen, resultat-och ba­lansr

ä

kningarna, bokf

ö

ringen eller inventeringen el­ler eljest betr

ä

ffande l

ö

ntagarfondstyrelsens f

ö

rvalt­ning,

Borl

ä

nge den 1 februari 1990

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]      Lars lernberg       Ingvar Gulln

ä

s

Aukt revisor          Aukt revisor         Fd landsh

ö

vding

168

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

FLERÅRSÖVERSIKT

181

1.262.0 192,8

Tilldelat kapital  .............. 

Investeringar i onoterade f

ö

retag, marknadsv

ä

rde" ,,.

Investeringar i noterade

f

ö

retag, marknadsv

ä

rde  _ 

Dito, anskaffningsv

ä

rde'  ,,,

Differens ("dold reserv")_ 

Redovisat resultat"  ........ 

Ackumulerad avkastning till

1-3 AP-fonderna.............. 

Aff

ä

rsv

ä

ridens generalindex

Konsumentprisindex ....... 

Belopp

i Mkr

89-12-31

88-12-31

87-12-31

86-12-31

85-12-31

:   1.600

: 1,400

1,200

1,093

551

   164

149

76

93

42

3.367

2521

1,547

1.226

753

2.418

1,816

1,449

894

608

949

685

78

322

145

227

289

304

212

31

42

724,5 162,3

16

479,7 157,1

80

667,5 170,7

126

1,013,8 180,9

Korrigerat f

ö

r riskreserv som redovisas som separat post i balansr

ä

kningen 1989 samt f

ö

r differens mot bed

ö

mt marknadsv

ä

rde tidigare 

ä

r.

Inkl, courtage och oms

ä

ttningsskatt

F

ö

re 

ö

verf

ö

ring till 1-3 AR-fonderna

169

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

i

i

Mkr

1

1

1

1 

i

1 inn

1

I   1

1 050-

1

'    i    i

;      !      i       '      !

i         :         i         1

/

(Ack. bruttoresultat

1

1      i      '      i      t

1

1      1      I            1

/

950-

1     !     i

/

i

j

\

1       i

/

850-

1

!            1            ' 1            i

;        (

/

1

i        i        i        !        1        !

 /

1

1      !      I      1      1      '      1      1

/

750

/

1

;    1    1         j

Å

1         ill!

/

60-

i 1

[        1

i

/

1         1

1                 II                >

f

i         i

1                 1        1

/

50

.

/

/

/

40-

/

/

/

350-

/

/

/

250-

/

/

150

/

/

--

-

' till 1-3 AP-fonderna

/

__,

50-

.

/_

1984 1985 1985 1985 1986 1986 1986 1987 1987 1987 1988 1988 1988 1989 1989 1989 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31

170

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

Fondens eget kapital

Infl. justerat kapital

Erh

å

llet kapital

1984   1985   1985   1985   1986  1986   1986   1987   1987   1987   1988  1988  1988  1989  1989   1989 12-31 04-30 OS-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31 04-30 08-31 12-31

171

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

ONOTERADE FÖRETAG

KORTFATTADE UPPGIFTER OM DE ONOTERADE F

Ö

RETAG IVILKA FONDEN 

Ä

R DEL

Ä

GARE

Foretag

Engagemang fvlkr

Ovnga del

ä

gare

Verksamhet

Styrelse-representant

Antal anst

ä

llda

Omsattn Mkt

Blood Virus Venture

55,6

Pharmacia Nordfonden n-. fl

Finansiering av

Pharmacias utveckling av Mester och preparatfor : blodvirus.

Ragnar
[REDACTED_EFTERNAMN]

Graningeverken

29,5

Sk

å

nska rfi fl

Skogsmdustri.produktion , och distribution av :. elektrisk kraft

.1  125

r,528

Design-Funktion

26,7

DesignFunktion. Isku, Finland

Norge

Produktion av kontors-: och Taboratoriem

ö

bler i Atvida-

370

350

'berg; Osby, Alvesta, S

ö

lves­borg och'Ruda Export ca 30%

SMG

25,0

Kalmar Industrier

- Produktion av avancerade

Lennart

Swedish Machine

Munksi

ö

-gruppen

.verktygsmaskiner-for verk-

L

å

ftman

Group

Sydfonden

stadsindustrin i V

ä

ster

å

s, V

ä

rnamo och Rosenfors Export ca 70%

Hyrmaskiner

11,5

Cjert Bierlander

.Uthyrning av maskiner.

Sk

å

ne

Ingmar Bokander Leif[REDACTED_EFTERNAMN] Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

i- bodar och konlorsmdduler 1 rinom-byggnadsiridustnn.

Facit

10,2

DesignFunktion:lNo.rge

r.Tillv

é

rkningav kontors-

 Lennart

Intemational

Design-Funktion,- Sverige Isku, Finland

i.-maskiner iSv

ä

ngsta och . Ors

å

ter Varldsvid;fors

ä

li-ningavavancerad skriv-i. och-iiiformationsutrustning l;,Exportandel'75%

L

å

ftnfian

,' Erik Froslberg

Pussiet

5,8

Leif och Kent[REDACTED_EFTERNAMN]

Ä

ga>

ö

ch f

ö

rvalta

Bo-S

ö

dersten

Inventrix

Fastigheter

i kommersiella fastigheter Itfr

ä

mst inorriBergslagen,

635

32

:2;389

0,5

303

; l,':897

Lerdalsh

ö

iden      5,0

Activum Fastighets­utveckling Stort antal mindre andels

ä

gare

Scandic Active'-id

é

n, ; Traditionell hotellr

ö

relse "med'inom-och utomhus-resurser f

ö

r aktiva m

ä

nniskor, .Bel

ä

getvid R

ä

ttvik

Varg

ö

n Alloys      5.0

Ingemar.Widell G

ö

ran L

ö

fquist Ronny[REDACTED_EFTERNAMN] Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Framst

ä

llning av ferrokrom . och ferrokisel med avs

ä

ttning (fr

ä

mst till producenter av

-.rostfrittst

å

l.

,.315

790

172

ONOTERADE FÖRETAG

Skr. 1989/90:137 Bilaga 7

Foretag

Sodertuna Konterensslott

S'>rel5e-representant

Engagemang

Mkt                 Ovnga del

ä

gare

3,0          S Carstensen            Bedriver hotell och          lan

Utvecklings AB         konlerensservice i 1600-tals    Stephansson

Arne Farestveit, Norge          slott sodcr om Gnesta,

Trygg-Hansa m fl

Antal        Omsatin

anst

ä

llda                Mkr

29

S, B

ä

ckmans Byggnad

2,0

Familien[REDACTED_EFTERNAMN]

Bygga och till viss del f

ö

rvalta fastigheter i Sala-regionen

55

ICB Shipping       1,8          Ca 200 pnvatpersoner      Tanksiofart                                            2          IIO

Nya Eliassons     1,3          0|e Skinnbekladnad AB    Garvning och beredning av     Ingvar 50          34

L

ä

der                                                                       hudarTor skinn- och      [REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m

konfektionsindustrin

SEA

Swedish-Asian Security Export

1,0

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

Konsultativ verksamhet inom bevakning och s

ä

kerhet

Fiberbetong Produkter

0,7

Familien[REDACTED_EFTERNAMN] Innovationsteknik Torgny St

å

l

Exploatera och vidare­utveckla fiberbetongteknik p

ä

licens fr

ä

n Innovations­teknik

Erik Frostberg

F

ö

rs

ä

krings AB   0,2          Infina

Njord                                    Trefond Invest

Arab Insurance Group

m,n

Forsakringsverksamhet

24

112

SweDrug

0,1

Staffan Sj

ö

lin

S

ä

ljer medicinska konsulttj

ä

nster till U-l

ä

nder

173

Nordfonden

(femte löntagarfondstyrelsen)

ÅRSREDOVISNING I989

Styrelsens ordförande om året 1989

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Q

"rostecknen i svensk ekonomi under 1989 har varit många. Visserligen har högkonjunkturen hål­lit i sig, sysselsättning och investeringar legat på rekordhög nivå och reallönerna stigit. Men pris-och lönestegringstakten har varit på tok för hög och försämrat vårt konkurrensläge i förhållande till den omvärld som vi ytterst är beroende av, om vi vill behålla vår höga levnadsstandard. Bytesbalansen har också fortskridande försämrats, vilket kanske varit det mest alarmerande i vår samhällsekonomi.

Börsutvecklingen har emellertid varit stark. Detta har Nordfonden på ett professionellt sätt dragit nytta av. Som framgår på annan plats i denna års­redovisning står sig vår portröljutveckling bra i jäm­förelse med generalindex. Nordfondens totala vinst inklusive ökningen i dolda reserven utgör för 1989 1 miljard kronor. Ser man utvecklingen i något längre perspektiv, exempelvis en treårsperiod, är resultatet ännu mer tillfredsställande.

Nordfondens aktivitet under året har, särskilt i samband med större företagsaflarer, därför lett till ökad respekt för vårt sätt att agera på marknaden. Sålunda fick våra insatser när det gällde att avvärja det fientliga försöket att överta UV Shipping t.o.m. internationellt beröm.

Våra strävanden att spela en större roll för små-företagsamheten i Norrland har ytteriigare utveck­lats. På detta område har vi alltjämt en hög ambition. Detsamma gäller deltagande i bolags­stämmor där fonden har intressen att bevaka. De fackliga styrelserepresentanterna får här ökade insikter om aktiemarknadens sätt att fungera, vilket är av värde ur alla synpunkter.

Det kommande året innebär bl.a. att statens inbetalning av fondmedel till  löntagarfonderna

kommer att upphöra. Detta tillsammans med valu­taregleringens avskaffande, ett nytt skattesystem och en eventuell försämring av konjunkturläget kommer att ställa ökade krav på fondens place­ringsstrategi för att våra mål för verksamheten skall nås.

Det avgörande för Nordfondens utveckling under 1990 är givetvis frågan hur det går för den svenska ekonomin i stort. Där finns de orostecken jag inled­ningsvis snuddade vid kvar men nu betydligt för­stärkta. Insikten härom finns dock starkt markerad i årets budgetförslag. Vi kan från Nordfondens sida i detta avseende endast uttrycka den förhopp­ningen att regering, riksdag och arbetsmarknadens parter kan enas om konkreta åtgärder i syfte att åstadkomma lägre inflation och högre tillväxt. Vi ser fram mot en sådan politik och att den kommer snabbt!

Nordfonden och andra kapitalplacerare kan san­nolikt räkna med ett år där svårigheterna att över­blicka utvecklingen på marknaden och att fatta rik­tiga beslut kommer att vara större än tidigare. Vi är beredda att möta sådana svårigheter med hand­lingskraft och god planering. Vår beredskap är god I

176

Skr. 1989/90:137

Bilaga 8

Verkställande direktören

u

' tvecklingen för de svenska börsföretagen blev oväntat stark även under 1989. Den goda tillväxten i vår omvärld fortsatte under året och konjunktur­profilen var dessutom nära nog skräddarsydd för svenskt näringsliv: en stark efterfrågan på investe­ringsvaror för industrin och en mycket hög aktivitet på massa- och pappersområdet.

Därmed kunde den oförmånliga svenska kost­nadsutvecklingen döljas av höjningar av exportpri­serna, vilket också räckte till för att skapa nya vinst­rekord för stora delar av industrin.

Optimismen gav även utrymme för en stark börs­utveckling, -1-27% inklusive utdelningar; trots att

valutaregleringens avskaffande ledde till att den svenska marknaden under året dränerades på ca 28 Mdr kr i form av utländska aktieköp.

Trots rekordvinster möttes dock skogsaktierna med viss skepsis på marknaden och fick en klart sämre utveckling än generalindex. Fondens höga branschexponering i skog blev därmed en belast­ning som dock nära nog fullt ut kompenserades av ett gott urval av enskilda aktier. Sålunda utvecklade sig Nordfondens portfölj i nära anslutning till index.

Under de tre åren med nuvarande portföljstra­tegi har vår portfölj, som framgår av diagrammet nedan, stigit med 94% mot 85% för index.

Som en naturlig följd av att löntagarfonderna i allt högre grad uppnått en likvärdig position med övriga professionella institutioner har också enga­gemanget i större företagsaffärer ökat.

En sådan affär, som väckte viss uppmärksamhet, gällde UV Shipping, där fonden deltagit i en omstrukturering av ägandet för att, i enlighet med de ursprungliga intentionerna, slå vakt om UV Shipping som ett självständigt bolag i ett långsiktigt perspektiv. Genom affären ersattes[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

230 210

200 Index = 100 , 31/12 1986 

uo

170 160 150 140 130 120 110 100 ' 90

"'  I    Jan    I    Ftir    I   MUI   I   A

»

m   I

1987

1    Jun)   I    Juii    I    Ui    1   S

«

pt   I    Srt    I    H

Ö

w    I    Doc

Jan    I    F

«

b    I   Man   1   Apdl

1988

12   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

177

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

om året 1989

Även vad gäller mindre, onoterade foretag har Nordfonden satsat riskkapital under året. I BVV Blood Virus Venture AB, tillsköt fonden 56 Mkr främst i form av konvertibier. Nordfonden äger idag 30% av aktiekapitalet. Bolagets verksamhet, som beskrivs närmare på sid 10, skall bestå i att utveckla och utlicensiera ett antal diagnostiska produkter och preparat för blodvirus.

Viltpoolen AB i Luleå är ett nytt företag i livsme­delsbranschen där Nordfonden totalt satsat 1 Mkr. Företaget har specialiserat sig på viltprodukter som förädlas och säljs huvudsakligen på den inhemska marknaden till storkök, restaurangkedjor och detaljhandelskedjor.

I HL Display AB har fonden, enligt tidigare ut­fästelser, under året utbetalt ytterligare 1,5 Mkr. Detta som ett led i att ge företaget finansiell förstärk­ning inför en snabb och lönsam expansion i Europa.

Lika intressant som nysatsningarna är kanske att fonden avslutat sitt engagemang i Realia Fastighets AB på ett för båda parter framgångsrikt sätt. Efter att ha stöttat företaget med riskkapital under en tvåårsperiod efter omstruktureringen av Diös-kon-cernen, har nu fonden i samband med att bolaget marknadsnoterats valt att avveckla sitt innehav med en god realisationsvinst. Under perioden var Nordfonden näst största ägare i bolaget med 13% av aktiekapitalet.

Nordfonden är en av huvudsponsorerna i kam­panjen för OS i Östersund 1998 ett evenemang

som självklart skulle betyda oerhört mycket för utvecklingen inom regionen.

Som framgår av diagrammet nedan har Nord­fondens portfölj nu en viktning som ligger närmare generalindex än tidigare. Fonden är dock fortfa­rande överviktad i skogsaktier, där marknaden i fjol tycks ha överreagerat på hotet om en kommande konjunkturavmattning.

Som nämnts har fonden under de tre senaste årens verksamhet kunnat skapa en god avkastning som tillförs pensionssystemet. Med tanke på att den svenska ekonomin står inför hård påfrestning under 1990 är det klart tveksamt om de hittills­varande gynnsamma marknadsförutsättningarna kommer att bestå. Det finns därför anledning att befara att den del av pensionssystemets placerings-medel som är hänvisade till hemmamarknaden under 1990 kan komma att få en klart sämre värde­utveckling än på senare år.

I B

ö

rsens branschf

ö

rdelning  H Nordfonden

enligt Aff

ä

rsv

ä

rlden' 89-12-31,        branscfif

ö

rdelning

Kalla: Findata,                         89-12-31,

Verkstad    [REDACTED_EFTERNAMN]      Handel   Fastighet,   

Ö

vriga     Banker    Investm,

Bygg,

Ati(    1    SepTI     

Ö

irt    \    NO

»

    I     DM    I     Jan    i     Fat    1    Mars   1    Apfll    1     Maj    I    Juni               m     I    Mit    I    Saotl     

Ö

i5    I     No

»

    I     Dac

1989

JWtattnIng f

ö

r fondan. Barawilnf an Innafattar UnportfOljans [axkl, llk

»

tdltat octi onotarada fOratafi 

»

irda

ö

knlns, vinatar odi foduitaf p

é

 tAUa aktar aamt akttautdafnlngar,

Affara

»

Ar1dant canaratlndei korjigarad fOr utdamirg,                                                                                                  1 / O

Portföljen

Trots positiva långsiktiga effekter av valuta­avregleringen och skaHereformerna finns det anledning att hysa oro för börsutvecklingen i ett medellångt perspektiv.

De kraftiga kostnadsstegringarna jämfört med omvärlden och en allt sämre bytesbalans gör att Sverige snabbt är på väg mot samma situation som rådde före devalveringen 1982.

Utan valutareglering, med möjligheter för det stora flertalet investerare att placera på internationella aktiemarknader, är den svens­ka börsen nu mer sårbar. Tar man dessutom hänsyn till att skattereformen kommer att med­föra att avkastningskravet på aktier höjs relativt gentemot räntebärande värdepapper, måste slutsatsen bli att den svenska aktiemarknaden för närvarande är behäftad med en inte obe­tydlig kursrisk.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

.SKOG Trots att skogsindustrin både under 1988 och 1989 redovisar rekordhög lönsamhet sjönk aktiekur­serna för fiertalet av skogsbolagen. Fondens enskilt största skogsinnehav, Korsnäs, utvecklade sig dock betydligt bättre än branschindex.

Vi vidhåller vår positiva grundsyn för skogsakti­erna. Branschresultaten kan även för 1990 förväntas ligga på en nivå väl över historiska genomsnitt. Dessutom innehåller bolagen stora real-värdesäkrade tillgångar i form av skog och kraft som bidrar till stabilitet och hög utdelningskapacitet. Förutom Korsnäs har fonden stora innehav i Stora, SCA och MoDo.

HANDEL Förden lilla handelsgruppen (ca l%i av börsvärdet) var 1989 ett dystert år. Endast tre aktier av nio ökade i värde. NK, med bl.a. ett betydande fastighets­värde, tillhörde de som utvecklades positivt. Även fondens övriga innehav, Catena och[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

VERKSTÄDER Nordfondens innehav av verkstadsaktier har sam­mantaget utvecklats väl. Anledningen är främst fondens stora innehav av[REDACTED_EFTERNAMN] som under 1989 ökade i värde med l'0%! Fondens överviktning av Ericsson-aktier kvarstår tills vidare, eftersom fram­tidsutsikten för huvudområdet telekommunika­tion ter sig ljus.

Ytterligare ett av de större innehaven, Asea, har utvecklats över förväntan. Percy Barneviks många och stora företagsförvärv kombinerat med förhopp­ningar om bl.a. stora investeringsbehov i den euro­peiska kraftindustrin samt förhoppningar om ett expansivt decennium för europeisk järnvägsupp­byggnad bidrog till kurslyftet på ca 80%.

Bland övriga större verkstadsinnehav märks Volvo, Electrolux, Sandvik och Saab.

FASTIGHET OCH BYGG Fastighetspriserna i Sverige fortsatte stiga betydligt snabbare än infiationen även under 1989. Den kraf­tiga neddragningen av branschens vikt i portföljen under 1988 har dock hittills visat sig riktig. Fastig­hetsindex utvecklades sämre än generalindex under 1989. Flera faktorer spelade in. Direktavkastningen för fastigiieter, i synnerhet i de större städerna, har nu i många fall nått smärtgränsen. Samtidigt har intresset från svenska fastighetsinvesterare mer och mer fokuserats utanför Sverige.

Fondens största innehav är fortfarande koncen­trerade till bolag med relativt stor andel av verksam-

179

heten i den för närvarande mycket lönsamma ent­reprenadsektorn såsom Skånska, Lundbergs och SIAB. Större innehav finns också i BGB, Klövern och Platzer.

ÖVRIGA Fondens aktier i den heterogena samlingen av "övriga bolag" har utvecklats väl, vilket i synnerhet gäller de tre största innehaven i gruppen.

Astra, som efter Volvo är fondens enskilt största aktieinnehav (ca 7%), steg med ungefär 120%. Anledningen tillskrivs främst det nylanserade magsårsmedlet Losec, som under 1989 godkändes på fiertalet stora läkemedelsmarknader. Medlet bedöms ha en ljus framtid och förväntas bidra till en god framtida vinstutveckling för Astra.

Innehavet i Euroc ökade med över 75% i värde och har nu ökat med över 150% sedan aktierna köptes. Euroc har under 1989 uppvisat fortsatta vinstförbättringar, bl.a. genom förvärv inom cement­sektorn i Storbritannien. Dessutom har Eurocs aktieportfölj haft en stark utveckling.

UV Shipping genomgick ett turbulent 1989. Aktiviteten på den internationella shippingmark-naden var fortsatt hög och UV kunde göra för bran­schen ovanligt stora vinster på befraktningen av den stora OBO-flottan (fartyg som fraktar både torra och våta bulkvaror). Dessutom realiserades kapital under året genom fartygsförsäljningar som möjlig­gör fortsatt expansion. Aktien steg 1989 med över 100% och Nordfonden ökade sitt innehav under året.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

BANKER Fjolåret präglades av en uppseendeväckande om­struktureringsprocess i bankgruppen. Hälften av de börsnoterade bankerna. Nordbanken, Skånska Banken, Wermlandsbanken och Skaraborgsban­ken blev uppköpta av större kollegor.

Efter en stark inledning på året vände trenden och bankindex låg vid årets slut något under gene­ralindex. Anledningen var främst farhågorna för den svenska ekonomin med höjda marknadsräntor till följd. Schablonmässigt kan sägas att banksek­torn påverkas negativt av höjda räntor p.g.a. att bankernas stora obligationsportfölj sjunkeri värde.

Fonden minskade andelen bankaktier under året till ca 8% av det totala portföljvärdet och är där­med något underviktade jämfört med generalin­dex. Det största innehavet är Handelsbanken.

INVESTMENTBOLAG Investmentbolag utgör en fortsatt relativt sett liten del av Nordfondens portfölj. Vårt enskilt största innehav, Bahco, har dock utvecklats positivt under året med en uppgång på drygt 20%.

180

Onoterade företag

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Nordfondens engagemang i onoterade företag överstiger 80 miljoner. Branscherna varierar, men Hlosofin bakom varje åtagande är den­samma.

Vi skall i vår verksamhet kunna tillföra näringslivet riskkapital på ett sådant sätt att produktion och sysselsättning stimuleras. Ett huvudsakligt krav är dock att prognoserna för en god avkastning är ljusa. Någon avsikt att bli största ägare finns inte, men naturligtvis tar vi vårt ägaransvar.

\ra engagemang är begränsade till den tid då företaget är under utveckling och behöver en partner. När utvecklingskurvan planat ut har också vår roll som risktagare och partner fyllt sin funktion.

På denna sida och de fem följande sidorna presenterar vi de onoterade företag där vi är engagerade.

BVV BLOOD VIRUS VENTURE AB Blood Virus Venture är ett nybildat bolag vars verk­samhet består i att utveckla och utlicensiera ett antal diagnostiska produkter och preparat för blod­virus.

Världsmarknaden för blodvirustester, främst tes­ter för virus relaterade till Hepatit (gulsot) och AIDS, är inne i en period av stark tillväxt. Stora resurser kommer att krävas för att snabbt kunna få fram nya tester och därmed tillfredsställa det växande behovet.

BVV kommer att lägga ut uppdragsforskning framförallt till Pharmacia Diagnostics Inc i USA. Forskningsresultaten skall sedan utlicensieras till­baka tiil bolaget i utbyte mot royalty på framtida försäljning.

Fakta

Nordfondens engagemang_

Styrelserepresentation 

Andra stora ägare_

55,6 miljoner

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], ordinarie

Birger[REDACTED_EFTERNAMN], suppleant

Mellanfonden

Praktikertjänst AB

Pharmacia AB

181

CHALMERS INNOVATION AB Chalmers Tekniska Högskola har alltid givit upp­hov till innovationer. Under de senaste åren har innovationstakten ökat högst anmärkningsvärt. För att kunna ta tillvara den växtkraft som högsko­lan genererar startades Chalmers Innovation. Ett företag som genom högt risktagande skall kunna möjliggöra skapandet av "groddföretag".

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

MALMFÄLTEN INDUSTRI AB Malmfälten Industri AB kom till under de svarta åren i svensk gruvindustri. Från att ha varit något av en "livräddare" har Malmfälten Industri utvecklats till en modern koncern med tre huvudinriktningar. Trämanufaktur, riskkapitalfinansiering och övrig industri. Satsningarna i koncernen är affärsmäs­siga och strävar mot långsiktig lönsamhet och där­med ökad sysselsättning.

Det totala antalet företagsengagemang inom Malmfälten Industri är idag över 20. Det mest kända företaget i koncernen är Älvsbyhus och det senaste förvärvet är Albin Pannan. Pannan som vänder upp och ner på alla värmeprinciper och låter luften cirkulera uppifrån och ner.

Fakta

Antal anställda _ Omsättning_

Jordjondens engagemangs

Andra stora ägare 

650

550 miljoner

3,1 miljoner

Trelleborg AB

Donald[REDACTED_EFTERNAMN],

Alvsbyn

Tor ökvist, Kiruna

Ett exempel på CIAB-engagemang är MicroBike AB. MicroBike tillverkar en unik cykelprodukt, en hopfallbar cykel, som kan vidga våra vyer på fram­tida kommunikationslösningar.

Fakta

Nordfondens engagemang_

Andra stora ägare 

1 miljon

Chalmers Tekniska Högskola Fläkt AB Fond ViiSi

182

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

HL DISPLAY AB Alla människor i vårt land, gamla nog att besöka en livsmedelsaffär, har stiftat bekantskap med minst en av HL Displays produkter Datalisten. På varje hyllframkant i butikerna sitter en plastlist, i vilken det finns prisuppgifter om varorna. Men det är inte bara i Sverige Datalisten finns. HL Display har fyra egna dotterbolag utomlands och representation i ytterligare tolv länder.

Förutor.i Datalisten tillverkar och marknadsför HL Display mängder av olika typer av etiketthål-lare för dagligvaruhandeln. Grundmaterialet är, oavsett typ av hållare, plast som endera varmbockas eller extruderas.

VILTPOOLEN AB Ren- och viltslakterier i Norrbotten och Västerbot­ten har av tradition varit små enheter. De fiesta har inte vidareförädlat köttet utan sålt det grovstyckat söderut i större eller mindre partier. Viltpoolen startades i september 1988 för att på ett bättre sätt kunna tillvarata de möjligheter som en stor och stark enhet kan skapa, både vad gäller vidareför­ädling och maiknadsföring. I Viltpoolen ingår fyra mindre slakterier och en förädlingsenhet.

Norrländsk ädelfisk har under 1989 tillkommit som ytterligare en produkt. Viltpoolen marknads­för och säljer ädelfisk från två mindre produktions­enheter.

Fakta

Antal anställda 

Omsältmng_____ 

Export _

Nordfondens engagemang_

Styretserepresentation      

A ndra stora ägare              

100

70 miljoner

72%

2 miljoner

Birger[REDACTED_EFTERNAMN], ordinarie

Fam. A Remius, Tyresö

Custodia AB

Fakta

Antal anstådda s Omsättning -

Nordfondens engagemang_

Styrelserepreseniation          

A ndra stora ägare _

22

40 miljoner

1 miljon

Birger[REDACTED_EFTERNAMN], ordinarie

Manny[REDACTED_EFTERNAMN],

suppleant

AB Goman-Produkter

Roger[REDACTED_EFTERNAMN], Luleå

183

BÄLTICGRUPPEN AB

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Balticgruppen är ett utvecklingsbolag bestående av nio huvudbolag och ett par intressebolag. Verksam­heten är i huvudsak fördelad på två intresseområ­den, trä- och massaindustri samt verkstadsindustri. Företagsfilosofin är, att varje företag i gruppen skall stå på egna ben och själv ansvara för långsiktig lönsamhet. Förvärv och ägande är präglat av ansvar och långsiktighet. Den totala kompetens som finns i koncernen fungerar som en resursbank, vilket kan ge alternativa utvecklingsmöjligheter för respektive företag.

Fakta

580

750 miljoner

Antal anställda Omsältmng

Nordfondens engagemang     19,6 miljö

Styretserepresentation     Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], ordinarie

Birger[REDACTED_EFTERNAMN], suppleant

Andra stora ägare__    Krister[REDACTED_EFTERNAMN], Umeå

Nordlignum AB, Umeå

SCHILD AB, Balticgruppen Schilds är ett verkstadsföretag som är helt speciali­serat på tillverkning av skärande verktyg av mycket hög kvalitet.

Mycket goda kunskaperom material, härdnings-metoder och kundbehov har lett till en växande marknadsandel i branscher där kraven på precision och driftsekonomi är höga. Särskilt inom verk­stads-, pappers-, förpacknings-, plåt- och livsme­delsindustrin inser man mer och mer det ekono­miska värdet av kortare ställtider, färre verktygsby­ten och högre skärhastigheter.

ITAB, 

Balticgruppen Industri- och Transportkonsult AB är uppbyggt av två divisioner, ITAB Handling och AXLA Hitch.

ITAB Handling konstruerar och producerar utrustning för hantering av massa och papper, exempelvis kläm- och vacuumaggregat för truckar och hamnkranar.

AXLA Hitch tillverkar hydrauliska draganord­ningar och redskapsfästen för jordbrukstraktorer.

ITAB Handling har sin huvudsakliga marknad i Sverige, medan AXLA Hitch är marknadsledande i Europa inom sitt område. 100 000-tals europeiska bönder använder idag AXLA-draget.

Fakta

Antal anställda s

Omsättning____ 

Export____ 

24

10 miljoner

257.

Fakta

Antal anslallda _

Omsättning            

Export____ 

65

50 miljoner

70% (AXLA Hitch)

30% (ITAB Handling)

184

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

SERMEK MASKIN AB, Balticgruppen Sermek utvecklar och marknadsför utrustning till betong- och byggnadsindustrin. Tidigare var den huvudsakliga verksamheten uppbyggd kring agen­turer för bl.a. betongpumpar och roterbilar. Idag har verksamheten utvecklats till att även omfatta kompletta betongfabriker, olika typer av bländare, utrustning för processtyrning och datoriserade sys­tem för transportplanering.

Från att tidigare ha varit ett utpräglat agenturfö­retag har man nu fiera egenutvecklade och egentill­verkade produkter. Detta avspeglar sig i en stadigt ökande export.

SUND BIRSTA AB. Balticgruppen Sund Birsta är ett verkstadsföretag vars huvudpro­dukter är materialhanteringssystem för stäng- och trådvalsverk. Andra produkter är system för last­ning och lossning av fartyg samt maskiner och han­teringssystem för träindustrin.

Sund Birstas produkter har fått mycket god acceptans på världsmarknaden och idag exporterar man över hela världen. I Frankrike har Sund Birsta ett eget dotterbolag. Dessutom finns agenter i ytter­ligare 20 länder.

Fakta

71

102 miljoner

85%

Antal anställda_

Omsättning         

Export____ 

Fakta

Antal anställda

Omsättning            

Export____ 

15

52 miljoner

15%

185

SOFIEHEM PULP AB, Balticgruppen Sofiehem Pulp är en ren massaproducent, sett ur många aspekter. Tillverkningsprocessen är miljö­vänlig och resurssnål och produkten, Sofpulp, har en mycket hög renhetsgrad.

Sofpulp är en kombination av traditionell slip­massa och modern CTMP-teknik. Råvaran är enbart gran. Resultatet är en unik massaprodukt med mycket hög opacitet (ogenomskinlighet), låg densitet, styrka och utmärkta tryckegenskaper. De 125 000 årstonen som produceras går så gott som oavkortat på export.

Sofiehem Pulp har investerat 125 miljoner i pro­cessteknik under den senaste femårsperioden och står väl rustat för att möta 90-talet.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

BALTICGRUPPEN SÅGVERK Hällnäs Såg AB, Sarek Wood AB, Överboda Såg & font-family:Verdana'>De enskilda'enheterna har olika inriktningar, vilka dock kompletterar varandra och bildar en bra produktmix.

Produktprogrammet omfattar bl.a. förädling till kundanpassade produkter för dörr- och fönsterin­dustrin, vilket utgör en stor del av exempelvis Häll­näs Sågs sortiment.

Sarek Wood producerar enbart fura. En stor andel kvalitetsfura avsedd för snickerier produceras av Överboda Säg &font-family:Verdana'>Vidareförädlingen utvecklas ständigt för att på ett effektivare sätt kunna utnyttja råvaran och där­med ge en bättre avkastning.

Större delen av produktionen exporteras.

Fakta

170

210 miljoner

70%

Antal anställda

Omsättning         

Export____ 

Fakta

Antal anställda _

Omsättning            

Export____ 

250

300 miljoner

99%

186

Fem år i siffror

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

-I-

Tillskott av grundkapital under året Tillskott av grundkapitaVackumulerat Grundkapitalets nuvärde vid årets slut (uppindexerat med konsumentprisindex) Portföljomsättning

därav köp

därav försäljning

Värdepappersportfölj, anskaffningsvärden Värdepappersportfölj, marknadsvärden Dold reserv

Aktieutdelning

Realisationsvinster, netto

Rörelseresultat

överföring.till 13 AP-fonderna

Överföring tilM3 AP-fondérna,-ackumulerati

1985 Ml

1986 Mkr

1987 Mkr

1988 Mkr

1989 Mkr

243

542

691

516

558

551

1.093

1.784

2.300

2.858

581

L151

1.919

2.569

3.323

2.251

2.379

1.935

1.883

1.848

1.182

1.441

1.356

1.252

1.131

1.069

938

579

631

717

539

1.158

2.082

2.856

3.566

635

1.335

2.052

3.715

5.028

96

-1-   177

-     30

-h   859

-1-1.462

8

15

32

59

93

83.

92

147

154

295

76

110

182

218

401

13

26

48

73

98

16'

42

90

163

261

NORDFONDENS MEDELSRAM, TOTALT REKVIRERATiBELOPP t.o.m 1989, 2.858 Mkr.

Startår 1984. Mkr

1985 Mkr

1986 Mkr

1987 Mkr

1988 Mkr

1989 Mkr

Årsmedelram 20.000 basbelopp Ackumulerad likvid eftersläpning, 1 jan. Ackumulerad summa att erhålla : ÅretS'likviditetsram (rekvirerat belopp) Ackumulerad likvid eftersläpning, 31 dec.

400-

0'

400

308:

92

436 92

528:

243 285'

466 285 751 542 209

482 209 691 691 O

516

O

516

516

O

558

O

558

558

O

Portfoljomsattning .   5000

i

."i.ll-'K            Mkr

500-

Rorelseresultat

1985     1986:--   1987      1988     1989-Hf D

ä

rav f

ö

rs

ä

ljning    jH Oarav kop

1985     1986 o   1987     1988     1989

1985      1986      1987      1988      1989

187

Förvaltningsberättelse

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Femte löntagarfondstyrelsen arbetar under namnet Nordfonden.

Fondstyrelsens kansli ligger i Härnösand och ett operativt kontor finns i Stockholm.

Förutom verkställande direktören finns tre heltids- och en halvtidsanställd.

RESULTAT Verksamheten gav för året ett bokföringsmässigt överskott av 401 Mkr (218 Mkr).

Den totala vinsten, inklusive ökningen i dolda reserven, uppgick till 1.004 Mkr (1.108 Mkr).

Från bruttoresultatet avgår överföring till 13 AP-fondstyrelserna med 98 Mkr (73 Mkr).

Det reala resultatet före överföring till 13 AP-fondstyrelserna uppgick till 807 Mkr (974 Mkr). Efter överföring uppgick det till 709 Mkr (901 Mkr).

omplaceringar under året har medfört realisa­tionsvinster med 295 Mkr (154 Mkr). Aktieutdel­ningarna uppgick till 93 Mkr (59 Mkr) och ränte­nettot till 19 Mkr (11 Mkr).

Fondstyrelsens ackumulerade överskott i förhål­lande till resultatkrav för hela verksamhetsperio­den 1984-1989 uppgick till 1.725 Mkr(1.015 Mkr).

MEDEL Under året har från Riksförsäkringsverket rekvire­rats och lyfts 558 Mkr.

Totalt har Nordfonden sedan starten 1984 till och med 1989 lyft 2.858 Mkr, vilket för Nordfonden är lika med det disponibla beloppet hos Riksförsäk­ringsverket.

LIKVIDITET Vid årets utgång fanns likvida medel till ett belopp av 119 Mkr. Skulder till fondkommissionärer för oreglerade aktiebetalningar uppgick till 4 Mkr. Fondstyrelsen har icke några lån.

Räntor från likviditetsförvaltningen har under året uppgått till 19 Mkr. Den genomsnittliga likvi­diteten har uppgått till 167 Mkr. Detta ger en årlig avkastning på 10,9%.

VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJ Marknadsvärdet uppgick till 5.028 Mkr. Anskaff­ningsvärdet inklusive courtage och omsättnings-

skatt utgjorde 3.566 Mkr, vilket innebär att portföl­jen innehåller en dold reserv på 1.462 Mkr.

Portföljomsättningen under året uppgick till totalt 1.848 Mkr, fördelat på köp 1.131 Mkr och för­säljning 717 Mkr.

Stora köp har under året skett av aktier i Electro­lux, Platzer,[REDACTED_EFTERNAMN], Skånska och Sila.

Stora försäljningar har under året skett i Alfa Laval,[REDACTED_EFTERNAMN], Regnbågen, Saab och Asea.

De tio största posterna, räknat efter marknads­värdet per den 31 december 1989, svarar för 51% av aktieportföljens värde och består av aktier i Volvo, Astra,[REDACTED_EFTERNAMN], Asea, Korsnäs, Euroc, UV Shipp­ing, MoDo, SHB och Skånska.

I nyemissioner har Nordfonden under året till­skjutit 73 Mkr.

INFLYTANDE OCH RÖSTRÄTT

Ett viktigt mål som Nordfondens styrelse vill med­verka till att uppnå är att de lokala fackliga organi­sationerna får det inflytande, som vårt aktieinnehav berättigar till och möjligheter att'utöva det på samma sätt som andra större aktieägare.

Nordfonden har under 1989 fortsatt att ta initia­tiv till informationsträffar med fackhga represen­tanter. Detta arbete kommer att fortsätta även under 1990.

Under 1989 har Nordfonden närvarit och utövat rösträtt vid 42 st bolagsstämmor. De fackliga orga­nisationerna har beretts tillfälle till, och genom full­makt utnyttjat 50% av Nordfondens rösträtt, vid 32 st bolagsstämmor.

STYRELSE Styrelsen består av nio ordinarie ledamöter och fyra suppleanter. Under 1989 har 7 styrelsesammanträ­den avhållits och arbetsutskottet har sammanträtt 4 gånger.

Skr. 1989/90:137

Resultaträkningar (tkr)

BHaga s

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT_________________________ 1989___________ 1988

92.956

59.080

18.530

10.950

- 5.365

- 4.947

246

-  241

295.377

153.504

128

42

401.380

218.388

401.380

218.388

- 98.269

- 72.563

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Förvaltningskostnader (Not 1)

Avskrivningar

Realisationsvinster

övriga intäkter

Rörelseresultat

Nettoresultat före överföring till 1 3 AP-fonderna överföring till 13 AP-fonderna (Not 4)

Bokföringsmässigt nettoresultat

303.111

145.825

REALT RESULTAT________________________________ 

401.380

218.388

602.467

889.207

1.003.847

1.107.595

-196.352

-133.473

807.495

974.122

- 98.269

- 72.563

Nettoresultat före överföring till 13 AP-fonderna ökning av ej realiserade vinster/förluster

Nominellt resultat inkl. ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft (Not 4)

Realt resultat inkl. ej realiserade vinster/förluster Överföring till 13 AP-fonderna

överskott i förhållande till resultatkrav

709.226

901.559

189

Balansräkningar (tkr)

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

1989-12-31

1988-12-31

Bokförda

Marknads-

Bokförda

Marknads-

TILLGÅNGAR

värden

värden

värden

värden

Likvida medel

119.303

119.303

14.657

14.657

Förutbetalda kostnader och t

jpplupna

intäkter

464

464

50

50

Aktier och kvb (Not 2)

3.507.862

4.969.818

2.854.308

3.713.796

övriga värdepapper (Not 2)

58.181

58.160

1.521

1.500

Inventarier (Not 3)

506

506

723

723

Bostadsrätt

.2.300

2.300

2.300

2.300

Summa tillgångar

3.688.616

5.150.551

2.873.559

3.733.026

SKULDER OCH FONDKAPITAL

KORTFRISTIGA SKULDER

Leverantörsskulder

190

190

102

102

Skulder till fondkommissionärer

3.604

3.604

74.163

74.163

Upplupna kostnader och förutbetalda

intäkter

810

810

2.109

2.109

Övriga skulder

75

75

65

65

Skuld till 1-3 AP-fonderna (Not 4)

98.269

98.269

72.563

72.563

Summa skulder

102.948

102.948

149.002

149.002

FONDKAPITAL

Tillskjutet grundkapital (Not 4)

2.858.000

2.300.000

Uppindexerat grundkapital (Not 4)                       

3.323.018

2.568.665

Ackumulerat överskott från

föregående år                                                 424.557

278.732

Ackumulerat överskott i förhållande

till resultatkrav                                                       

1.015.359

113.800

Årets nettoresultat                                         303.111

145.825

Årets överskott i förhållande till

resultatkrav

709.226            ___ 

901.559

Summa fondkapital

3.585.668

5.047.603

2.724.557

3.584.024

Summa skulder och fondkapital

3.688.616

5.150.551

2.873.559

3.733.026

190

_.    ,     ,

,

,

Skr. 1989/90:137

Bokslutskommentarer

BHaga 8

REDOVISNINGSPRINCIPER Tillämpade redovisningsprinciper är oförändrade i jämförelse med föregående år.

AVSKRIVNINGAR PA INVENTARIER Avskrivningar är beräknade på' tillgångarnas ur­sprungliga anskaffningsvärden och baserade på en beräknad ekonomisk livslängd av fem år motsva­rande 20% avskrivning per år.

REALISATIONSVINSTER OCH REALIS.'\TIONSFÖRLUSTER Vid beräkning av realisationsvinster och realisa­tionsförluster vid försäljning av aktier har genom­snittsmetoden använts.

REALT RESULTAT Nordfonden har i resultaträkningen en redovisning av det reala resultatet. Allt för långtgående slutsat­ser bör ej dras utifrån den reala redovisningen utan denna bör ses i ett längre tidsperspektiv.

Noter

Not 1.   Förvaltningskostnader (tkr)

1989      1988

I förvaltningskostnader ingår löner och arvoden till styrelse, VD och övriga anställda med     1.414     1.234

191

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Not 2.   Värdepappersinnehav 1989-12-31

Antal

Anskaffnings­värde kr

"Marknads­värde kr

Kurs

Fondens andel

i % av

Kapital

Röster

NOTERADE AKTIER OCH KVB

VERKSTÄDER (24,4%)___ 

Asea A bu Asea B fr Electrolux B fr[REDACTED_EFTERNAMN] B fr Saab Abu Saab B fr Sandvik Abu Sandvik B fr SSAB B fr Volvo B bu Volvo B fr

170.000 180.000 375.000 350.000 150.000 185.000

50.000 305.000

25.000 400.000 430.000

67.054.002

64.874.389

125.498.525

114.250.377

32.199.788

39.660.908

8.871.065

47.715.293

3.557.750

136.817.655

151.162.361

118.150.000

127.800.000

105.000.000

308.000.000

45.375.000

46.250.000

14.750.000

89.975.000

4.075.000

178.000.000

191.350.000

695

710

280

880

302,5

250

295

295

163

445

445

0,6 0,5 0,9

0,5

0,7 0,1

1,1

0,4 0,0 0,0

0,3

0,2 0,0

0,3
[REDACTED_EFTERNAMN] (15,8%)

Korsnäs A bu

960.500

94.856.529

126.786.000

132

Korsnäs A fr

78.000

8.271.714

10.530.000

135

Korsnäs B bu

800.000

67.686.760

108.000.000

135

3,4

2,4

MoDo Cbu

405.000

112.632.345

93.150.000

230

3,1

0,6

MoDo kvb-C

500.000

164.930.948

119.000.000

238

NcbAbu

12.500.000

26.562.500

26.250.000

2,10

1,8

2,2

SCA A bu

700.000

90.275.868

91.000.000

130

SCA B fr

663.000

65.897.592

. 76.245.000

115

0,8

1,1

Stora A bu

400.000

117.458.323

125.600.000

314

Stora B fr

60.000

17.382.509

18.660.000

311

0,8

0,8

HANDEL (4,5%)

445.000 900.000 650.000 360.000

49.840.000 91.800.000 54.600.000 30.240.000

54.043.985 94.417.804 45.278.552 23.276.897

112

102

84

84

5,8 4,3

5,2

3,7 4,3

5,96
[REDACTED_EFTERNAMN] &font-family:Verdana'>

192

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Forts. Not 2.

Antal

Anskaffnings­v

ä

rde kr

' Marknads­v

ä

rde kr

Kurs

Fondens andel

i ,"/o av

Kapital

Röster

FASTIGHETS-OCH BYGGBOLAG (15,9%)

485.000

22.600

487.000

600.000

50.000

300.000

21.400

28.900

332.000

133.000

335.000

BGB

Klövern A Klövern B[REDACTED_EFTERNAMN] B bu[REDACTED_EFTERNAMN] B fr Platzer Bbu Platzer B fr Reinhold Syd B bu SIAB A SIAB B Skånska B bu

55.618.917

4.744.874

100.361.512

85.737.205 9.106.429

85.993.308 5.734.077 3.566.085

72.282.934

18.318.040 116.350.022

86.330.000

7.571.000

143.665.000

130.800.000

11.000.000

75.900.000

5.350.000

3.294.600

111.220.000

43.491.000

181.570.000

178 335 295 218 220 253 250 IM 335 327 542

2,5

5,8

1,4

4,6 0,4

5,6 0,5

2,5

1,7

0.3

L9 0,2

5,4 0,3

ÖVRIGA (24,1%)

Astra A bu

150.000

24.984.848

58.500.000

390

Astra A fr

400.000

76.464.653

164.000.000

410

Astra B fr

310.000

56.004.955

125.550.000

405

1,0

0,8

Euroc Abu

600.000

50.902.524

147.000.000

245

Euroc B bu

405.000

40.698.577

93.150.000

230

2,9

2,2

Fjällräven B bu

60.000

6.396.290

4.200.000

70

Fjällräven B fr

20.000

2.132.097

1.400.000

70

8,0

2,5

Marieberg Abu

1.100.000

100.238.139

166.100.000

151

Marieberg A fr

50.000

8.763.950

7.600.000

152

4,7

1,7

Orrefors B bu

450.000

29.202.993

48.150.000

107

18,0

2,8

Procordia A bu

425.000

45.018.354

61.625.000

145

Procordia B fr

55.000

5.988.937

8.030.000

146

0,4

0,4

Skandia

500.000

79.204.310

109.500.000

219

0,7

0,7

UV Shipping

2.155.000

113.264.205

215.500.000

100

9,3

9,3

BANKER (8,5%,)

209.960.000

94.000.000

121.500.000

116 94 90

1.810.000 1.000.000 1.350.000

167.791.735 71.164.842 92.024.701

1,3 0,6 0,6

1,1 0,6 0,5

Handelsbanken PK Banken S-E-Banken

13   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

193

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Forts. Not 2.

Antal                    Anskaffnings-               "Marknads-             Kurs          Fondens andel

v

ä

rde kr                         v

ä

rde kr                                         i % av

____________________________________________________ Kapital____ R

ö

ster

INVESTMENTBOLAG (5.2%)

Bahco B bu Sila Abu Sila A fr Sila Bbu Sila B fr

454.000

96.749.301

145.280.000

320

4,3

2,9

430.000

33.217.641

55.900.000

130

165.000

21.821.679

21.450.000

130

350.000

27.011.054

35.000.000

100

17.400

2.301.212

1.740.000

100

2,7

3,3

ONOTERADE AKTIER (0,5%)

Balticgruppen A

181.500

9.801.000

9.801.000

Balticgruppen B

181.500

9.801.000

9.801.000

24,7

15,3

BVV Blood Virus Venture AB

150

15.000

15.000

30,0

30,0

Chalmers Innovation AB

1.176

399.840

399.840

7,8

4,9

Malmfältens Industri A

1.400

161.210

161.000

Malmfähens Industri B

32.740

2.889.484

2.887.350

2,5

0,8

Viltpoolen AB

7.326

1.000.000

1.000.000

25,0

25,0

3.507.862.373   4.969.817.790

ÖVRIGA ONOTERADE VÄRDEPAPPER (1,1%)

BVV Blood Virus Venture AB Konv. Chalmers Innovation AB Förlagslån ' HL Display AB Konv.

Summa

55.560.000

600.000

1.999.950

58.159.950

55.560.000

621.020

1.999.950

58.180.970

'3.566.043.343   5.027.977.740

* Inklusive courtage och omsättningsskatt.

Under 1989 har courtage erlagts med kr

6.343.881

Under 1989 har omsättningsskatt eriagts med kr 17.823.855

1)         Lägsta betalkurs har använts, om ej betalkurs fanns har köpkurs använts.

2)         Chalmers Innovation AB förlagsbevis med optionsrätt.

194

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Not 3.    Inventarier (tkr) Anskaffningvärde Ackumulerade avskrivningar Bokfört restvärde

1989-12-31

1.233

-   727

506

1988-12-31

1.204

-   481

723

Not 4.    överföring till 13 Fondstyrelserna (tkr)

Löntagarfondstyrelserna skall varje år överföra en avkastning på 3% av förvaltade medels nuvärde.

Nuvärdet beräknas enligt konsumentprisindex förändringar.

Belopp

Index

Beräknat nuvärde 89-12-31

Tillgängi. antal dagar

Avkastnings­krav 1989

Ingående Nuvärde 1/1-89

2.568.665

192,8/180,9

2.737.637

360

82.129

Rekvirerat 2/1

300.000

192,8/183,0

316.066

358

9.429

Rekvirerat 1/3

258.000

192,8/184,7

269.314

299

6.710

3.126.665

3.323.017 -3.126.665

98.269

Avsättning för bevarande av

grundkapitalets köpkraft

196.352

Grundkapital 1984-1988

2.300.000

1989

558.000 2.858.000

195

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

Härnösand 1990-02-02

Bertil[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordförande

Manny[REDACTED_EFTERNAMN]

Vice ordförande

Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

Harald Bernbardsson

Maud Byquist

Åke[REDACTED_EFTERNAMN]

Alf Linden

Gusten Rolandsson

Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

Kurt[REDACTED_EFTERNAMN]

Verkställande direktör

Vår revisionsberättelse har avgivits den 7 februari 1990.

JanJohanson

Auktoriserad revisor

ÅkeAhlman

Auktoriserad revisor

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor

196

Revisionsberättelse

Skr. 1989/90:137 Bilaga 8

FEMTE LÖNTAGARFONDSTYRELSEN, NORDFONDEN Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska Femte Löntagarfondsty­relsens, Nordfonden, förvaltning, får härmed avge revisionsberättelse för år 1989.

Vi har under beaktande av god revisionssed granskat förvaltningsberättelsen, räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upp­lysning om löntagarfondstyrelsens förvaltning, inventerat de under löntagarfondstyrelsens förvalt­ning stående tillgångarna samt vidtagit de övriga granskningsåtgärder vi ansett erforderliga.

Revisionen har icke givit anledning till anmärk­ning beträffande förvaltningsberättelsen, resultat-och balansräkningarna, bokföringen eller invente­ringen eller eljest beträffande löntagarfondstyrel­sens förvaltning.

Härnösand den 7 februari 1990

Jan Johanson

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Auktoriserad revisor

Auktoriserad revisor

Åke Ahlman

Auktoriserad revisor

197

Allmänna pensionsfonden

Sammanställning av delfon­dernas 

VERKSAMHET I989

Innehåll

AP-fondens förvaltning

De tre första fondstyrelserna

Övriga fondstyrelser

Fondstyrelsernas förvaltningsberättelser i sammandrag

AP-fondens reglemente

Adressuppgifter

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

200

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

AP-fondens förvaltning

Allmänna pensionsfondens (AP-fondensJ förvaltning handhas av totalt tio styrelser, vilka representerar arbetsgivare och arbets­tagare på den svenska arbetsmarknaden. Styrelsemas ledamöter förordnas av rege­ringen. Varje fondstyrelse utgör en själv­ständig delfond vars förvaltning regleras ge­nom ett av riksdagen fastställt reglemente (lag med reglemente för allmänna pensions­fonden, 1983:1092, med senaste ändring 1989:1038).

AP-fonden tillkom år 1960 som en följd av att riksdagen våren 1959 fattat beslut om in­förandet av lagfäst allmän tilläggspension (ATP). Trots att pensionsreformen formades som ett rent fördelningssystem och inte etl premiereservsystem, ingick en betydande fondbildning som en viktig del i ATP-systemets uppbyggnad. Fondbildningen motiverades av det samhällsekonomiska in­tresset av att hålla uppe sparandet i ekono­min. Införandet av lagfäst tilläggspension medförde bl a en minskning av sparandet i de premiereservsystem som var under ut­veckling. Samtidigt ökade kraven på sparan­ de och investeringar för att skapa underlag för framtida pensionsutfästelser.

Fr o m 1960 inleddes avgiftsuppbörden till ATP i form av arbetsgivaravgifter till första, andra och tredje fondstyrelserna inom AP-fonden. Dessa styrelser har att förvalta in­flytande avgiftsmedel och att tillhandahålla medel som erfordras för utbetalning av ATP-pensionerna inkl. administration av ATP-systemet. Utbetalningarna inleddes under 1963.

Förmånerna inom ATP-systemet utgår i form av ålderspensioner, dvs tillägg till den allmänna folkpensionen enligt av riksdagen fastställda normer, samt i form av förtids-eller familjepensioner. Dessa förmåner utbe­talas av första-tredje fondstyrelserna. Denna del tillsammans med folkpensionerna admi­ nistreras av riksförsäkringsverket m fl myn­digheter. Utbetalningen til! de enskilda pen-sionstagama går huvudsakligen via försäk­ringskassorna. ATP-förmånerna står i be­stämt förhållande till individemas pensions­gmndande inkomster under deras aktiva tid, men är oberoende av under denna tid in­betalda avgifter. Fördelningssystemet, dvs de direkta överföringarna till pensionärskollek-livet via arbetsgivaravgiften, gör det tek­niskt enkelt för riksdagen alt fatla beslut t ex om frågor som rör förmånemas nivå och värdesäkring.

Under 1974 inrättades en fjärde fondstyrel­se inom AP-fonden. Härigenom breddades fondens placeringsmöjligheter till att, vjd sidan av de tre första fondstyrelsernas pla­ceringar i räntebärande instrument, även omfatta aktier och andra värdepapper på riskkapitalmarknaden. Denna inriktning har förstärkts genom tillkomsten av de fem löntagarfonder som riksdagen i december 1983 beslutade inrätta inom AP-fondsyste­met. Dessa självständiga delfonder gavs en placeringsinriktnjng som i stort samman­faller med vad som redovisats för fjärde AP-fonden, dvs placeringar på riskkapital- marknaden.

En femte fondstyrelse med exakt samma placeringsreglemente som den fjärde fondstyrelsen inrättades under 1988. Emel­lertid börjde inte den femte fondstyrelsen sin verksamhet i praktiken förrän hösten 1989. Första, andra och tredje fondstyrel­serna har genom reglementsändring fr o m den 1 januari 1990 möjlighet att placera i utländska räntebärande papper. Fondsty­relsernas rätt att förvärva fastigheter som infördes 1988, gäller även fastigheter i ut­landet.

Till samtliga fondstyrelsers årsredogörelsej skall fr o m verksamhetsåret 1988, fogas resultal- och balansräkningar, som är upp­ställda efter reala principer. Riksdagens granskning avser samtliga fondstyrelser. Formellt överlämnas årsredovisningarna genom en skrivelse frän regeringen tili riksdagen i samband med kompletterings­propositionen. Riksdagsledamöterna har därmed möjlighet att avlämna motioner med anledning av skrivelsen.

Enligt AP-fondens reglemente (17 §) ålig­ger det de tre första fondstyrelserna alt år­ligen sammanställa en gemensam verksam­hetsöversikt för samtliga delfonder. Över-siklen har i det följande utformats lill en sammanfattande redovisning av delfonder­nas förvaltningsberättelser. För mer detal­ jerade uppgifter hänvisas lill respektive fondstyrelses årsredovisning för 1989. Där­utöver avger riksförsäkringsverket och riksrevisionsverket utlåtanden över fjärde och iemte fondstyrelsemas samt löntagar- fondstyrelsemas förvaltning av medel.

201

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Utvecklingen under 1989

Under 1989 har utvecklingen för AP-fonden totalt varit tiimligen positiv. Med en infla­tionstakt uppgående till 6,7% under loppet av året visar fondstyrelserna upp ett s k re­alt resultat på 8,0 mdkr resp. 2,1 % av hela fondkapitalet. (1988.- 33,5 mdkr resp. 9,2 %). Sänkning av resultatet från 1988 års nivå är en följd av räntestegringen under fjärde kvartalet 1989. Vid 1989 års slul upp­gick de ackumulerade reala resultaten tiil 70,9 mdkr utöver nuvärdet av det kapital som tillförts de olika fondstyrelserna.

Ränteutvecklingen i de tre största industri­länderna under 1989 var splittrad. Skiljak­tigheten mellan räntornas utveckling hänger samman med att en konjunkturavmattning började skönjas i USA under del att kon­junkturen varit fortsatt stark i Västtyskland och i Japan. I USA sjönk räntorna till skill­nad från i Västtyskland och Japan där rän­torna stigil under hela 1989.

Frän att ha fallit i slutet av 1988, bland an­nat på grund av förväntningar om valuta­regleringens avskattande, steg den svensica korta räntan kraftigt i början och slutet av 1989. Under loppet av 1989 steg räntan på 6-månaders statsskuldsväxlar från ca 10,5 % till ca 12,7 %. I början av året ville riks­banken vidga den krympande rantedifferen­sen gentemot utlandet samt förhindra ett yt­terligare räntefall. Den kraftiga ranteupp­gången i slutet av året hängde samman med stigande omvärldsränlor samt en starkt ökad oro för den inhemska ekonomiska ut-veckiingen.

Den svensl(a långa räntan (5-åriga statsobli­gationer) låg vid årsskiftet 1988/89 på unge­fär samma nivå som den korta. Vid åtstram­ningen vårvintern 1989 steg både den korta och den långa räntan ungefär lika mycket. Vid ränteuppgången i slutet av året höjdes däremot den långa räntan mer än den korta.

1 slutet av år 1989 låg räntan på 5-åriga statsobligationer på ca 13,1%. Aktiemarknaden uppvisade en fortsatt po­sitiv utveckling under 1989 även om ök­ningen av totalindex inte var i paritet med ökningen 1988. Totalindex steg med 24 % under 1989, (alt jämföra med en ökning om 51 % 1988). Den allmänna kursut­vecklingen var mycket tast till mitten av augusti 1989 då den hittills högsta noterin­gen tör totalindex registrerades. Räknat frän årsskiftet 1988/89 innebar detta en kursuppgång med 35 %. Under de tre föl­jande månaderna sjönk kursnivån med 18%. Drygt hälften av detta kursfall åter­hämtades under återstoden av 1989.

Vid slutet av 1989 uppgick den samlade marknadsvärderade kapitalbehållningen inom hela AP-fonden till 387,3 mdkr. Det är en ökning med 23,8 mdkr resp. 6,5% (1988: 44,6 mdkr resp. 14,0%).

Fondkapitalets ökning i de tre första fondstyrelserna uppgick till 11,3 mdkr (marknadsvärderat). Den totala avkast­ningen (18,7 mdkr) bestående av ränte­nettot (36,2 mdkr), realiserade kursförlus­ter (0,2 mdkr) och den orealiserade negati­va värdeförändringen i portföljen (-17,3 mdkr) uppgick till 5,6%, beräknat på ge­nomsnittligt disponerat kapital under året. Eftersom en del av avkastningen används för att täcka pensionsutbetalningarna (av­gifter ./. pensionsutbetalningar) blev fond­kapitalets ökning lägre än avkaslt\ingen för de tre första fondstyrelserna. Övriga fondstyrelser bidrog till ökningen i fond­kapitalet i det totala ATP-systemet med 12,5 mdkr, (marknadsvärderat). Av detta svarar kapitaltillskottet för 3,6 mdkr. Kursuppgången på aktiemarknaden med­förde att de orealiserade värdena i värde­pappersporiföl jema ökade med 6,7 mdkr.

AUmännti pensionsfondens placeringar vid slutet av år 1989 resp 1988, efter placeringsobjekt (marknadsvärden, procent).

1988

1989

Aktier m.m. 9%

Pennlngmartmads-placeringar 1%

Pennirigmaiknads-placeringar 2%

Fastigheter 1%

Aktier m.m. 12%

Obligationer m.m. 77%

Obligationer m.m. 74%

202

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Iommell och real residtatrukning

för Allmänna Pensionsfonden 1989 Mkr (marknadsvärden)

Föista-trtdje

fiärde-femte

Löntagar-

Summa

foTuistyrtlserrui       foruistyrebema       fondstyrelserna

_______________ 19S9

1988        1989        19SS        1989        I9SS        1989

1988

NettoresulUt

3S 953        33 748       1 293       1 459       1 588       1 333     38 834        36 540

Ökning/minskning

tv ej TcaJiseiade

kunvinster/för-

hnsler

17 285       +6 140    -)-4 356    -K4 436    -t-2 318    -t-4 041 10 611     -t-14 617

Nominellt resultat

(inki orealiserade

vinster/förluster)

18 688       39 888       5 649      5 895      3 906      5 374     28 223       51 157

Uppindexering av

grundkapitalet med

konsumen t-

piisindex

18 381     16 232       328       274       903       635 -19 612     17 141

Realt resultat

287        23 656       5 321       5 621       3 003       4 739       8 611        34 016

Överföringar till

fondstyrelse I-m

-      164      -146      450      -343      614

-489

Undciskott /över-

sJcoCt i förhÄllande

dll resultatkrav__ 28711    23 éSéH       5 137      5 475      2 553      4 396      7 997      33 527

II 

Första-tredje fondstyrelsens resultatkrav är här uttryckt som att bibehålla grundkapitalet inflationsskyddat.

Real balansräkning för Allmänna Pensionsfonden 1989-12-31 Mkr (marknadsvärden)

Första-tredje       Fjärde-femte

Löntagar-

Summa

forutstyrelsema fondstyrelserna fondstyrebema

TUlglngv

Banktillgodohavanden, kort-

histiga placeringar

6 370

1239

823

8 432

15 691

4

72

15 767

Värdepapper:

315 556

157

42

315 755

AJctier, konvertibla skuldebrev mm

299

22 779

22 677

45 755

lastiÄhcter

2568

_

_ 

2568

SinnilU Hllrftiffar

340 484

24 179

23 614

388 277

Skalder

Kortfristiga skulder

8

269

722

999

Fondkapital

340 476

23 910

22 892

387 278

wrav

Uppindexerat grundkapital

294 803

6340

15 234

316 377

Ackumulerat öveiskott från före-

glendeår

45 386

12 413

5 105

62 904

Arets underskott/överskott

287

5 157

2 553

7 997

Sanaiknldcr

340 484

24 179

23 614

388 277

203

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Allmänna Pensionsfondens fondkapital 19831989 (Mkr)

AP-fonden totalt

Första-trtdje       Fjärde-femte

LÖntagar-

fondstyrelsema foTidstyrelsema fondstyrehema

Fondkapital 31.12 1983 ansk. värde

219 312,6

3 075,5

_

222 388,1

Fondkapital 31.12 1984 ansk. värde

240 094,9

3 728,0

1 532,8

245 355,7

Fondkapital 31.12 1985 ansk. värde

259 596,5

4 121,8

2 892,6

266 610,9

fondkapital 31.12 1986 ansk. värde

280 989,4

5 609,8

6 087,3

292 686,5

Fondkapital 31.12 1987 ansk. värde

303 710,7

6 639,1

9 727,7

320 077,5

Fondkapilal 31.12 1988 ansk. värde

329 082,2

7 952,5

12 981,4

350 016,1

Fondkapital 31.U 1989 ansk. varde

357 627,1

10 231,1

16 551,1

384 409,8

Fondkapital 31.12 1986 markn. värde

273 124,2

12 125,8

7 590,1

292 840,1

Fondkapital 31.12 1987 markn. värde

297 693,4

11 526,0

9 708,3

38 927,7

Fondkapital 31.12 1988 markn. värde

329 217,4

17 275,3

17 004,2

363 496,9

Fondkapital 31.12 1989 markn. värde

340 476,8

23 910,2

22 892,5

387 279,5

Allmänna Pensionsfondens totah placeringar 31.12 1989 (Mkr, marknadsvärde)

Första-tredje

Fjärde-femte

Löntagar- AP-fonden

fondstyrebema    fondstyrelserna fondstyrelserna

totalt

Penningmarknadsplaceringar Obligationer m m

6 369,9

274 206.2

41 350,4

298,7 2 568,4

1239,2 157,1

22 778,8

823,4 42,4

22 656,8

8 432,5

274 405,7

41 350,4

45 734,3 2 568,4

2.2 73.7

Reverslån, relinansieringslån Aktier, konvertibier och options­rätter m m Fastigheter

11.1

12.3

0,7

Summa placeringar

324 793,6

24 175,1

23 522,6

372 491,3

100.0

Värdepappersportföljema 31,12 respektive år (Nikr)

FöTSta-tredie             Fjärde-femte           Löntagar- APfonden

fondstyrelserna        fondstyrelserna' fondstyrelserna___ totalt

31.12 1985:

Summa marknadsvärde Summa anskaffningsvärde

31.12 1986:

Summa marknadsvärde

Summa anskaffningsvärde

31.12 1987:

Summa marknadsvärde

Summa anskaffningsvärde

31.12 1988:

Summa marknadsvärde

Summa anskaffningsvärde

31.12 1989:

Summa marknadsvärde

Summa anskaffningsvärde

178 860

7 546

3 079

189 485

192 952

3484

2 638

199 074

203 866

11250

7 053

222 169

211554

4 734

5 551

221 839

226 007

10 441

9 537

245 985

232 265

5 554

9 556

247 375

266 385

15 718

16 689

298 792

266 401

6 395

12 666

285 462

274 206

22 779

22 677

319 662

291 027

9 100

16 336

316 463

 Innehav av obligations-, partial- och förlagslån.  Innehav av aktier, konvcrtibler och optionscätter.

204

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

De tre första fondstyrebema

Placeringskapacitet

ATP-systemets utveckling under 1989 inne­bar fortsatt höga anspråk på fondens av­kastning. Den del av pensionema som beta­las med fondförvaltningens avkastning upp­gick till 11,6 mdkr, utgörande 16,7% av pensionsutbetalningarna. (1988: 11.5 mdkr respektive 19,0%).

Resultatet av fondförvaltningen som den framgår av resultaträkningen, uppgick i in­täktsräntor till 36,3 mdkr (1988: 33,6 mdkr). Ett sätt att mäta fondförvaltningens totalav­kastning framgår av nedanstående tablå.

1. Genomsnittligt disponerat kapital under året* (mark-

nadsvarde, Mkr)                 312 545   336 944

39 907      18 717

2.             Avkastning (Mkr)

(varav)

33 499      36 171

-I-269        

168

-1-6 139  

17 285

Intäktsräntor/kostnads­räntor

Reavinstnetto

Förändring i kursvärden

3. Totalavkastning. %(2)          12,8       5,6

(1) * Genomsnittlig balansomslutning = (summan av månadsvärden) 12

Som framgår av ovanstående avkastningsbe­räkning ingår i avkastningen såväl periodi­serad ränta som realiserade och orealiserade värdeförändringar i portföljen. Dessa har satts i relation till ett under året genomsnitt­ligt disponerat kapital, baserat bl a pä en marknadsvärdering av portföljen. Det bör noteras att delta sätt att mäta avkastningen skiljer sig fi3n del beräkningssätt som redo­visas i avsnittet om portföljavkaslning på sid 10.

Beräknat som andel av fondkapitalet upp­gick avgiftsunderskottet (avgifler ./. pensio­ner) lill 3,4% vid slutet av 1989. (1988: 3,5%). Denna andel motsvarar den reala av-

kastning som måste uppnås för att till­gångarnas reala värde skall vara oförändrat.

Figuren på sid 10 är avsedd att schematiskt åskådliggöra de kapitalflöden som ägt rum i fondförvaltningen under är 1989.

Fondkapitalet till marknadsvärde uppgick lill 340,5 mdkr vid årets slut vilket är en uppgång med 11,3 mdkr (1988: 31,5 mdkr).

De tre första AP-fondernas kapitalflöden jämte fondkapitalets utveckling i löpande priser åren 19601989 redovisas i tablån nedan.

Den totala ÄTP-avgifters storlek uppgick lill 11,0% år 1989 vilket är en höjning med 0,4 procentenheter frän 1988. Av avgiften tillfö­res 0,2 procentenheter löntagarfonderna. För innevarande år har riksdagen beslutat höja den lotala avgiftssatsen för ATP med 2 pro­centenheter till 13.0%. Effekten av denna höjning på lönekostnaderna neutraliseras av en motsvarande sänkning av folkpensions­avgiften.

Under 1989 beräknas den utbetalda löne­summan ha ökat med närmare 11%. Det är en betydligt högre ökningstakt än vad som förutsetts. Tillsammans med avgiftshöjnin­gen på 0,4 procentenheter år 1989 har detta inneburit en inte oväsentlig ökning av av­giftsinkomsterna. De uppgick år 1989 till 57,6 mdkr vilket är en ökning med 17,4% (1988: 49,1 mdkr resp. 11,8%).

Denna uppbyggnad av kapitaltillförseln till löntagarfondema som författningsmässigt reglerats fram till slutäret 1990 har hittills, framför allt genom vinstdelningsskatten, bli­vit högre än beräknat varigenom betydande tillskott tillförts de tre första AP-fonderna.

fFondkapitalets utveckling 19601989, (marknadsvärde, mdkr)

:'Avkastning

;'.

periodiserad l

ä

nta

i ränkföiändring

  frim delfonder

'"Avgifter

['OvénkjutaiKle löntagarfondsmedel

I iVnsionsutbetalningar

Administrationskostnader

rTillvixt i (ondkapiuKmdkr)

'Procentuell förändring av fondkapitalet

bfondkapitj] (nurknadsväide)_ 

1960     1970     1980     1985      1988     1989

18,7

0,0

0,5

0,S

2,0       10,4       22.9       39,9

27,9

33,5

36,2

-5,0

6,4

-17,5

0,1

0,5

0,6

6,1

22,2

34,5

49,1

57,6

3,1

4,0

1,2

19,0

42,1

60,6

-69,2

-0,1

-0,2

-0,3

0,5

-0,5

6,8

13,4

15,1

31,5

11,3

23,0

10,0

7,0

11,0

3,4

35.9

Vä.i

245.3

329.2

340,5

205

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

När kapilalförseln lill löntagarfonderna av­slutas år 1990 beräknas, enligt nu gällande kalkyler, löntagarfondemas tillförda kapital uppgå till ca 17,3 mdkr i löpande priser. Vid ell oförändrat skatteuttag fram I o m år 1990 skulle vinstdelningsskatten och arbets­givaravgiften ha inbringat ca 18,5 mdkr ut­över de drygt 17 mdkr, vilket "överskott" tillföres de tre första AP-fonderna, se diag­ram nedan. På grund av eftersläpningar i uppbordssystemet inflyter medel två är efter inkomslåret 1990.

Pensiorjsutgiftema i ATP-systemet ökade un­der år 1989 med 14,2% till 69,2 mdkr (1988: 12,6% resp. 60,6 mdkr). Basbeloppet, som reglerar värdesäkringen av pensionerna, höj­des från 25 800 kr till 27 900 kr eller med 8,1%, varav 600 kr i en engångshojning för att kompensera pensionärerna för 1982 års devalvering. För innevarande år har basbe­loppet fastställts lill 29 700 kr eller en ök­ning med 6,5%.

För administrationen av allmänna tilläggs­pensioneringen (förutom fondstyrelsernas intema förvaltning) är ett flertal myndighe­ter och institutioner involverade. Till dessa har år 1989 totalt 461 mkr utbetalats. Det är en uppgång med drygt 13 mkr sedan 1988.

Summan av de inflöden och utflöden av ka­pital som relaterats ovan har inneburit net­toplaceringar år 1989 på 27,3 mdkr. Därut­över har under året amorteringar förfall och inlösen i värdepappersportföljen upp­gålt till ca 24 mdkr i de långfristiga värde­pappren och till ca 14 mdkr i de kortfristiga placeringarna. Till detta kommer omplace­ringar i porfföljsammansättningen på ca 50 mdkr, som gjorts av placeringspolitiska skäl. Sammantaget innebär detta att brut-loplaceringarna uppgick till 115 mdkr vilket framgår av tablån nedan.

Första-tredje fondstyrelsemas placeringar under 1988 och 1989

Bruttoplacerir;gar

Nettoplaceringar

(miljarder kr)

1988

1989

1988           1989

Placeringar

152,1

114,9

23,5            27,3

 obligationer, förlags- och reverslån

133,6

93,6

29,4             20,5

 penningmarlcnadsplaceringar

18,5

18,4

-5,9              3,9

 fastigheter m m

2,9

-              2,9

Löntagarfondemas finansiering, utbetalda medel och av 13 fondstyrebema förvaltade medel (ack. värden, mdkr)

IP'?;?!'®*-"»*'*;"'»'' '7rmrn'T'vwffftPms?*''f-'-',''-'':

influtna medel Ivrnsi

ö

elnmgs-skatt + avgifi)

utbetalda medel till l

ö

ntagarfonder

1984 ' 1985 ' 1986 ' 1987  1988  1989  1990  1991  1992

DIAGRAM 5

206

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Placeringspolitiken

De tre första AP-fondernas placeringspolitik för värdepappersportföljen bygger på en värdering av tre portföljrisker; ränterisk, lik­viditetsrisk och kreditrisk. Målsättningen är att med en given sammansättning av dessa risker uppnå maximal avkastning i värde­pappersportföljen.

Sammansättningen av olika typer av ränte­bärande värdepapper i den svenska markna­den under senare år, kan sägas karaktärise­ras av en övergång från direkta lån till fi­nansiering via penning- och obligations­marknaden med hjälp av olika typer av marknadspapper. Detta avspeglas i de tre första AP-fondernas portfölj i en ökande andel obligationer och certifikat. I slutet av 1989 uppgick obligationsportföljens andel av den totala räntebärande portföljen till 84,8%, en ökning med 1,0% från 1988. År 1985 var andelen 79%.

På obligationsmarknaden var det framför­allt bostadssektom som Ökade sina volymer. Bostadsobligationer passar väl in i de tre första AP-fondernas portfölj då de kredil-riskmässigt hör till de säkrare placeringarna samtidigt som de handlas till en högre ränta än t ex statsobligationer. Skillnaden i av­kastning mellan femåriga stats- och bostads-obligationer steg under 1989 med ca 0,3 pro­centenheter till ca 0,5%. Bostadssektorns an­ del av de tre första AP-fondernas räntebä­rande portfölj steg under året med ca 4,9% och uppgick i slutet av året till 59,4%.

Under 1989 minskade statsobligationsinne­havet med 5,1% till 22,4% av de räntebä­rande placeringarna. Denna minskning föl­jer till viss del mönstret i hela obligations­marknaden där statens andel under senare år har minskat.

Den traditionella målgruppen för de tre för­sta AP-fondernas hittillsvarande direktlåne-givning utgörs av kommuner och landsting samt kommunala bolag. Vid slutet av 1989 uppgick lånestocken till denna sektor till 11,7 mdkr, vilket är en nedgång med 1,6 mdkr under året.

Vidare har en viss nyutlåning till mellan­handsinstitut, främst bostads- och företags-finansierande institut, ägt rum under 1989. 1 stort amorteras dock denna stock successivt i takt med att tidigare lämnade krediter för­faller.

Förutom utlåning till de nu nämnda län-tagargruppema har de tre första AP-fondema numera även möjlighet att lämna direktlån til privata svenska bolag. Dessa utlåningsmöjligheter är begränsade til! fem procent av fondemas totala placeringar. Verksamheten har utvecklats positivt under 1989. Totalt uppgår utlåningen per 1989-12-30 tiil 4,1 mdkr. I utlåningen ingår både kortare lån (1-3 år) samt längre lån med spe­ciell betalningsprofil.

De tre första fondstyrelserna fick under 1988

möjlighet att förvärva fastigheter. Under 1989 togs de första stegen mot målet att på sikt bygga upp ett väsentligt fastighetsbe­stånd. Fondstyrelserna förvärvade dels det börsnoterade fastighetsbolaget Anders Nis­ses AB, dels gick fondstyrelserna in som del­ägare med en andel på knappt 20 procent i det nybildade bolaget Pleiad Real Estate AB.

Förvärvet av Anders Nisses AB utgör stom­men för fondens vidare aktiviteter på den svenska fastighetsmarknaden. Nisses fastig­hetsbestånd har ett marknadsvärde på ca 4 mdkr. Geografiskt ligger tyngdpunkten i be­ståndet i Stockholm med knappt 70 procent samt i Norrland med ca 10 procent. Vidare har Nisses ungefär 20 procent i form av in­nehav i London. Den alldeles övervägande delen eller ca 96 procent utgöres av kom­mersiella fastigheter.

För att tillgodose behovet av utländska fas­tighetsförvärv, vid sidan av Nisses fastig­hetsbestånd i Löndon, deltog de tre första fondstyrelserna i bildandet av ett nytt svenskt fastighetsbolag vid namn Pleiad Re­al Estate AB. Delägarna i bolaget är förutom AB Volvo och de tre första fondstyrelserna, SPP, PK-bankens pensionsstiftelse samt WA­ SA. Med undantag av det vid starten tillför­da beståndet av Volvofastigheter, kommer bolagets fortsatta verksamhet att vara ut-landsorienterad. Pleiad Real Estate AB har under andra halvåret 1989 genomfört om­fattande förvärv av fastigheter i utlandet.

Portfölj avkastningen

Under 1989 hade AP-fonden i sin portfölj en totalavkastning, mätt enligt försäkringsbola­gens modell, på 6,1 %. Denna avkastning byggdes upp av 11,7 procentenheter i perio­diserad ränta och 5,6 procentenheter i vär­deförändring. Under 1989 påverkades av­kastningen i hög grad av den ränteuppgång som skedde i slutet av året vilken förorsaka­de den negativa värdeförändringen. Som ett resultat av ränteuppgången har de värde­ringskurser (huvudsakligen från Stockholms Fondbörs) till vilka portföljen värderas vid resp. årsskifte justerats ned. I stort sett hela den värdeförändring som redovisats är orea­liserad och beror på nämnda ränteuppgång. Eftersom en placerare av AP-fondens storlek måste ha stor andel långfristiga placeringar blir en negativ värdeförändring en oundvik­lig följd när marknadsräntan stiger. På mot­svarande sätt hade fonden en orealiserad positiv värdeförändring under de tre föregå­ende åren.

Den periodiserade räntan hade sjunkit un­

der ett antal år p g a att fonden nyplacerat

förfallande lån respektive gjort omplacering­

ar i ett successivt sjunkande ränteläge. Den­

na tendens börjar nu plana ut eftersom det

allmänna räntelägel under 1989 steg i för­

hållande till tidigare år.

-y

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

APfondens avkastning 19861989, procentenheter

Obligationer

Lån______ 

Obligationer-t-lån-t-korta placeringar

Obligationer

Un______ 

Obligationer-t-Iän-t-korta placeringar

1986

Per.ränta värdef. 12,9     4,1 13,8        

13,0    13,1 1988

Per.ränta värdef. 11,8      2,8 12.6     -0.2

11.9     2,3

1987

total   per.ränta

17,0

12,1

13,8

12.8

16,1

12,2 1989

total    per.ränta

14,6

11,6

12.4

12.5

11,7

14,2

värdef. total 0,6 12,7 0,1     12.8

0,5    12,7

värdef. total -6,4 5,2 -1.3    11.2

-5,6      6,1

Kapitalflöden 1989 (Marknadsvärden, mdkr)

208

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

med förändringen i konsumentprisindex.

Ackumulerade reala överskott/underskott i procent av fondkapitalet jämfört med inflationsuppräknat grundkapital 19601989

Resultat 1989

Det bokföringsmässiga resultatet av förvalt­ningen av 13 fondstyrelsernas verksamhet är baserat på anskaffningsvärden ocfi påver­kas inle av orealiserade kursvinsler och för­luster. Det bokföringsmässiga resultatet 1989 blev 35 954 mkr (1988: 33 748). Se ta­bell sid 17.

Intäktsräntorna, 36 302 mkr, var 8,1% hög­re än föregående år. Uppgången förklaras huvudsakligen av att den genomsnittliga portföljstorleken under året varit drygt 20 mdkr högre än föregående år. Marknadens genomsnittliga räntenivå på femåriga stats­obligationen har år 1989 varit 11,3%, vilket är 0,1 procentenhet högre än under 1988. I posten ingår per balansdagen upplupna ej inbetalda räntor m m. Dessa ökade från 13 997 mkr år 1988 till 15 076 mkr år 1989.

Övriga intäkter utgörs av avkastningen från småföretagsfonden på knappt 4 mkr.

Nettot av realiserade kursskillnader vid av­yttring av värdepapper har under år 1989 uppgålt till 168 mkr (1988: 269 mkr).

Det reala resultatet innehåller också en post där det bokföringsmässiga resultatet korri­geras för inflationen. Nuvärdet av de medel som har tillförts fonden fram till och med 1988 års utgång jämte de medel som tillförts under året 1989 (grundkapitalet) korrigeras

Ar 1989 har denna avsättning för att bevara grundkapitalets köpkraft uppgått till 18,4 mdkr (1988: 16,2 mdkr). Vid marknadsvärderingen per 1989-12-31 har portföljens kursvärden i förhållande till anskaffningsvärdena förändrats med totalt 17,3 mdkr (1988: 6,1 mdkr) under året. Del är främst nedgången i marknadsräntor­na i slulel av årel som har resulterat i den orealiserade värdenedgången.

Arets reala resultat blev 0,3 mdkr (1988: 23,7 mdkr).

För en långsiktig placerare är det emellertid inle särskilt meningsfullt att tillmäta resulta­tet ett enskilt år någon större vikt, snarare skall man i detta avseende betrakta den rea­la balansräkningen där de ackumulerade reala resultaten sedan fondernas tillkomst kan utläsas. De var 45,7 mdkr eller 13,4% av fondkapitalet vid utgången av 1989. (1988: 45,4 mdkr resp. 13,8%).

Diagrammet nedan utvisar att de ackumule­rade resultaten först år 1986 (bortsett från tidigt 60-tal) var så stora att balans erhölls mot inflationens urholkning av grundkapi­talet. Under åren 19731980 urholkades fondkapitalet kraftigt av inflationen och de regleringar som påverkade fondens place-ringsmöjligheler.

Reala 

ö

ver/undersi(Ott i % av fondkapital

Grundkapitalet     q,

inflationsuppr

ä

knat

14   Rikstlagen 1989/90. I saml. Nr 137

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Man kan också konstatera alt fr o m år

realräntoma, som gjort all del sammanlagda

1981 har de reala resultaten varit positiva de

fondkapitalets  realvärde  har  kunnat   åter-

enskilda åren. Det är dock de senaste årens

ställas och öka.

goda resultat, främst beroende på de höga

Placeringamas fördelning på låntagarkategorier ultimo decem­ber resp. år, (anskaffningsvärden, procent)

1988

1989

N

ä

ringsliv 15%

Penningmarknads­placeringar 1%

Staten 27%

Penningmarknads-placeringar 2% .g,y

N

ä

ringsliv 13%   

Staten 22%

Kommuner 3%

Kommuner 3%

Bost

ä

der 54%

Bost

ä

der 59%

Placeringamas fördelning efter placeringsobjekt ultimo decem­ber resp. år, (anskaffningsvärden, procent)

1988

1989

Reversl

ä

n 1 F

ö

riagsl

å

n 1%

Penningmarknads­placeringar 1%

Pennirigmarimads-placeringar 2%

Reversl

å

n 12% .tggkUm"'

°°

F

ö

riagsl

å

n 1%i

Obligationsl

å

n B4%

Obligatk>nsl

å

n 84%

210

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Övriga fondstyrelser

Riskkapitalmarknaden 1989

(Utdrag ur fjärde fondstyrelsens förvalt­ningsberättelse)

"1989 blev kursmässigl ytterligare ett starkt år för Stockholmsbörsen. Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex under 1987 och 1988 saml av totalindex och index för några av de viktigaste branscherna månadsvis 1989.

Totalindex steg under året med 24 % (före­gående år -1-51 %). Den allmänna kursut­vecklingen var myckel fast till mitten av au­gusti då den hittills högsta noteringen för totalindex 1.689 registrerade, vilket in­nebar en kursuppgång med 35 % från års­skiftet. Under cje tre påföljande månaderna sjönk kursnivån med 18 %. Drygt hälften av detta kursfall återhämtades under återstoden av året.

Den branschmässiga kursutvecklingen under året var påtagligt ojämnt fördelad. Väsent­ligt bättre än totalindex utvecklades Kemisk Industri (-1-47 %) och Verksläder (-1-39 %), men också Rederier (-1-35 %) och Förvalt­ningsbolag (-1-28 %) hade en gynnsam ut­veckling i förhållande till marknadens ge­nomsnitt. De båda förstnämnda branscher­na är överrepresenterade i fjärde fondens portfölj, medan de senare branscherna är underrepresenterade i poriföljen. Såväl Han­delsförelag (-t-11 %) som Skogsindustri (6%) minskade sill börsvärde under året. övriga branscher visar en kursuppgång på 1219 %.

För enskilda aktier var utvecklingen än mer skiftande. Del är svårt att urskilja några generella tendenser. Möjligen kan man påstå alt intemationellt verksamma förelag, före­trädesvis verkstads- och läkemedelsbolag t ex[REDACTED_EFTERNAMN], Astra och Alfa-Laval, har haft en gynnsam kursutveckling medan cykliska och hemmamarknadsberoende företag ut­vecklats sämre.

Den registrerade aktieomsältningen vid Stockholms Fondbörs (A:I- och A:ll-lisloma) minskade från 115.4 mdkr 1988 till 112.8 mdkr 1989. Därmed sjönk aktieom­sättningen för Iredje året i rad. Eftersom omsättningen innehåller såväl en pris- som en volymkomponent, är omsättningshastig­heten etl mer relevant mått på affärsaklivi-lelen. Omsättningshastigheten beräknas må­nadsvis av fondbörsen. Under 1989 registre­rades en omsättningshastighet på 16 %, jämfört med drygt 20 % för 1988. Affärsak-livilelen mätt på detta sätt ligger där­med nära den nivå som uppmättes i början av 80-talet.

Den sammanlagda exporten och importen av svenska aktier ökade till 21.9 mdkr (15.3 mdkr). Om man jämför med genomsnittet av dessa köp och försäljningar med den i Sverige registrerade omsättningen, så steg denna relation till knappt 10% (7). Det är glädjande att denna relation efter ett par års tillbakagång ånyo stiger eftersom innebör­den av detta är att kommunikationen mel­lan den inhemska och de utländska markna­dema stabiliserats. A andra sidan bör påpe­kas att omsättningen i vissa fria aktier är betydligt större i London än i Stockholm. För tredje året i rad nettoimporterades sven­ska aktier från utlandet. Nettoimporten uppgick till måttliga 1.9 mdkr (2.7 mdkr).

Avvecklingen av valutaregleringen i början av årel ledde till en nästan explosionsartad ökning av gränshandeln för utländska ak­tier. Sålunda ökade den sammanlagda ex­porten och importen av utländska aktier från 13.9 mdkr till 60.3 mdkr. Totalt netto­importerades utländska aktier för 27.9 mdkr (3.1 mdkr).

När dessutom gränshandeln för räntebäran­de instrument liberaliserades i mitten av 1989 uppstod nya stora kapitalflöden. Så­lunda köptes och såldes nominella värde­papper för sammanlagt närmare 110 mdkr enligt Riksbankens statistik. Härav svarade kronobligationer för 65 mdkr. Nettoexpor­ten av obligationer lill utlandet uppgick till 36 mdkr. Tendensen under året har varit att svenska placerare ökar den relativa andelen utländska tillgångar i sina portföljer (ut­ländska aktier vartill också skall adderas stora utländska fastighetsinvesteringar) på bekostnad av nominella tillgångar.

Optionshandeln ökade betydligt jämfört med föregående år. Ökningen var helt hän­förlig till handeln med aktieoptioner för vil­ka omsättningen steg från 1.9 mdkr till 4.5 mdkr. Indexoptionshandeln sjönk däremot från 5.2 mdkr till 4.7 mdkr.

Diagram 2 visar kursutvecklingen för elt ur­val utländska börser mätt i lokal valuta från årsskiftet till årsskifte för 1988 och 1989. Den dollarbaserade världsindexutvecklingen under 1989, enligt lidskriften Morgan Stan­ley Capital Intemational, återges också i diagrammet. I grova drag kan sägas att kursutvecklingen på de flesta internationella aktiemarknaderna var mycket gynnsam un­der 1989. Sålunda steg de, med börsvärdet som måttstock, största marknaderna Tokyo, New York, London, Frankfurt, Paris och Toronto med mellan 17 och 39 pro­cent mätt i lokal valuta.

211

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Det loiala marknadsvärdet på de svenska börsbolagen vid det senaste årsskiftet 774 mdkr innebär en värdering väsentligt överstigande förelagens justerade egna kapi­lal. Under senare år har en sådan värdering inte varit ovanlig, men det förtjänar all på­pekas att aktiemarknaden i ett sådant kurs­läge förväntar sig att företagens avkastning på eget kapilal långsikiigi inte bara skall uppgå till den riskfria marknadsräntan plus etl risklillägg utan dessutom ge en avkast­ning därutöver.

Emissions- och introduktionsvolymen för officiellt noterade förelag steg till 4.1 mdkr (3.4 mdkr). Härav uppgick nyemissionerna till 2.2 mdkr (2.3 mdkr). 6 (12) bolag intro­ducerades på A- och OTC-listoma lill ett sammanlagt belopp av 1.9 mdkr (1.1 mdkr).

Under 1989 tillfördes Stockholms Fondbörs 9 (9) nya bolag. 16 (15) bolag avfördes från notering på grund av uppköpserbjudanden. Antalet OTC-noterade minskade med 1, se­dan listan tillförts 5 (10) bolag och 6 (8) bo­lag avförts från notering."

Fondemas placeringskapacitet

Fjärde och femte fondstyrelserna kan som kapitaltillskott (ackumulerat) vardera erhål­la högst 1 % av de tre första fondstyrelser­nas sammanlagda fondkapilal, beräknat som anskaffningsvärde vid utgången av fö­regående år. För år 1990 uppgår detta maxi­mum för vardera fonden lill 3 576 mkr. eller totalt 7 152 mkr. Det t.o.m. 1989 faktiskt rekvirerade kapitalet uppgick för de båda fondema till sammanlagt 3 500 mkr, varav

3             000 mkr för fjärde fonden och 500 mkr

för femte. Under 1989 hade sammanlagt

1 150 mkr rekvirerats. För fjärde fonden

kvarstår således beräknat på dagens

fondkapital 576 mkr och för femte fon­

den 3 176 mkr.

De fem löntagarfondema disponerar dels en mindre del av det löpande avgiftsuttaget för ATP (0,2 procentenheter av det f.n. till 13 procent uppgående ullaget), dels en särskild vinslskalt (vinsldelningsskalt). Tillförseln till fondema är maximerad lill ett grundka­pital som slulåret 1990 får uppgå till 17 260 mkr; för 1989 var gränsen för grundkapita­let satt till 14 290 mkr. De lill de fem lönta­garfondema destinerade medlen har blivit betydligt lägre än inkomsten från vinstskat­ten och jämte den till löntagarfondema des­tinerade delen av ATP-avgiflen (0,2 procen­tenheter). Skillnaden tillfaller 13 AP-fondema. (Se diagram sid 00). Under 1989 rekvirerade löntagarfondema 2 432 mkr; för 1990 uppgår rekvisilionema maximall till

4             228 mkr.

AP-fondens sammanlagda aktieplacerings-kapacitet (=ökningen av slyrelsemas gmnd­kapital) uppgick för 1989 till 3 582 mkr (1988:2 264 mkr). Vid utgången av

1989 uppgick summan av det till de aktie-placerande fondemas tillskjutna grundkapi­talet till 16,5 mdkr (1988: 13,0 mdkr). Detta gmndkapital hade per den 31/12 1989 i lö­pande priser växt lill 45,5 mdkr.

Regler för fondemas placerings­politik

Principema för de olika fondstyrelsernas placeringar är desamma. Placeringama skall enligt fondreglementets § 4 syfta lill all för­bättra riskkapilalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning. Fond­medlen skall placeras så alt kraven på god avkastning, långsiktighel och riskspridning tillgodoses.

För samtliga fonder gäller att de placerar i aktier i svenska aktiebolag, konvertibier el­ler motsvarande skuldebrev förenade med optionsrätter, riskkapital i kooperativa före­tag och andelar i svenska kommanditbolag.

Fjärde och femte fondslyrelsema har därut­över rätt alt förvärva standardiserade köp-och säljoptioner avseende aktier, aktier i ut­ländska aktiebolag (upp till 10 procent av förvallade medel). Fjärde och femte fondsly­relsema har ocksä möjligheter att placera medel i en del nya riskkapitalinstmment samt även i långfristiga räntebärande värde­papper.

Kapitalandelar och rösträtt

Innehavet av aktier i elt börsnoterat aktie­bolag får för fjärde och femte fondstyrelser­na ej överstiga 10 % av röstetalet; för de fem löntagarfondema är motsvarande be­gränsning för varje fond salt till 6 % av röstvärdet. Det sammat\lagda röstvärdet av AP-fondemas aktieinnehav i ett börsnoterat bolag kan därmed maximall uppnå 50 %. Begränsningen av röstetalet gäller aktier i börsnoterade aktiebolag. För fondemas pla­ceringar i onoterade aktier, uppgående 1989 till sammanlagt 859 mkr eller 3,3 % (bok­förda värden; 1988: 984 mkr), gäller inle nå­gon sådan begränsning.

Fjärde och femte fondstyrelsen och de fem löntagarfondema har i egenskap av bety­dande aktieägare i ett stort antal bolag att mer eller mindre direkt utöva ägarinflytan­de. Fondslyrelsema har primärt sill långsik­liga avkastningsintresse att bevaka men måste därutöver, när aktieinnehavens stor­lek påkallar, också utöva sitt inflytande med hänsyn lill berörda bolags intressen och lill hela aktiemarknadens funktionssätt. Hur ägarinflytandet används i olika situationer är en fråga för respektive fondstyrelse.

Enligt aktiebolagslagen gäller som huvudre­gel att en aktieägare inle kan fördela röst-

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

rätten forell aktieinnehav på flera ombud. Ett undantag från denna regel har dock införts för de aklieplacerande delfondema inom AP-fonden. f-Iärigenom kan varje enskild fondsty­relse självständigt utöva sitt ägarinflytande i bolag, där fler delfonder är representerade. Dessutom möjliggörs överlåtelse av hälften av rösträtten som följer med eft visst aktieinne­hav från löntagarfond lill lokala fackliga om­bud. Det är därvid de fackliga organisationer­na som har att la initiativ om man önskar ut­öva delar av löntagarfondemas ägarinflytan­de i det egna bolaget. Så har också regelmäs­sigt skett vid en rad bolagsstämmor under 1989. Rösträtten för fjärde och femte AP-fondens aktieinnehav regleras inle i särskild ordning i fondreglementet. Dessa fondstyrel­ser har således ingen skyldighet all fördela ut rösträtt men kan på eget initiativ överlåta rep­resentation och rösträtt på lokala fackliga om­bud, en möjlighet som i vissa fall också utnytt­jats.

Avkastningskrav

Del avkastningskrav som de aklieplacerande fondstyrelserna är ålagda enligt fondregle-menlel (28 §), är satt till 3 % av det tillskjutna

inflationsuppräknade kapitalel (grundkapita­let). Inflationsuppräkningen sker med den prisstegring som inträffat sedan tidpunkten då medlen tillförts fondstyrelserna. Avkast­ningskravet är utformat dels som ett år/ig( flö­deskrav, dels som ett långsiktigt avkast­ningskrav. Rödeskravet innebär att varje fondstyrelse lill förstatredje AP-fondstyrel­sema skall inleverera ett belopp beräknat som 3 % av nuvärdet av gmndkapitalet. Denna in­leverans uppgick 1989 för de aklieplacerande fondema sammanlagt till 614 mkr (1988: 489 mkr). Det bokföringsmässiga resultatet före övrföring uppgick 1989 sammanlagt lill 2 881 mkr (1988: 2 792 mkr).

Det långsiktiga avkastningskravet innebär ett krav på alt bibehålla gmndkapitalets realvärde. Vid beräkningarna utgår man från det nominella resultatet och lar hänsyn lill för­ändringama i den dolda reserven i värdepap­persportföljen. Förändringen i den dolda re­serven blev 6 674 mkr sammantaget för de ak­lieplacerande fondema under 1989. Det sam­manlagda reala resultatet för 1989, utöver vad som åtgick för alt bibehålla gmndkapitalets realvärde, blev 7 710 mkr (1988: 9 871 mkr).

Totalt

iäntagarfondstyrelsema

-(-637       -1-489

-(325

-(-264        -(-602     -(-6 674

547

709

323

Grundfakta för övriga fondstyrelser 1989, Mkr

Fjärde

________________________ 

Femte

_____________________________ fondstyrelsen fondstyrelsen

Syd-

Fond

Tre-

Mellan-

Nord-

fond

Väst

Fond

svenska

fond

500

2858

2 858

2858

1600

2 858

16 532

501

4546

5 075

4788

3436

5 048

46 803

468

4 402

4 910

4786

3 552

5 028

45 456

1

1118

1589

1222

949

1461

20 018

Tillskott av grundkapital* (ackumulerat frin starten) 3 000

Fondkapital vid årets slut (marknadsvärde)

23 409

Värdepappersportfoljen vid årets slut (marknadsvärde) 22 310 Dold reserv i värdepappersportfoljen** vid årets slut 13 680 Förändr. av dold reserv i värdepappersportföljen

under året

+i 357

Realt resultat år 1989 efter överföring

till 13 fondstyrelserna_____________ 5 160

' NomineUa belopp. ** Skillnaden mellan maiicnadsvärdcn odi anskaffninsväiden.

213

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Sammanfattning av

de aklieplacerande AP-fondemas innehav:

Svenska aktier

Börsnoterade Icke börsnoterade

Bokf.v.

1989

Markn.v.

Bokf.v.

1988

Markn.v.

23 811 859

43 831 864

17 394 984

30 661 965

Utländska aktier

40

35

36

35

Övriga svenska värdepapper Summa

718

718

640

738

25 428

45 448

19 054

32 399

AP-fondens och försäkringsbolagens andel av börsregistrerade aktier

(mdkr)                                            1982     %   1985     %   1988     %

1989

%

AP-fonden                                                          4        3         11        4        32        5 Försäkringsbolag                                          14      10        31      11        98      16

46 141

6 19

ToUlt börsreg. aktier                                    136    100      285    100      614    100

744

100

Aktiemarknadens utveckling, kursförändring

1983   1984   1985   1986   1987   1988   1989

(general index)

-1-99    - 11    -(-25    -f 51    -   7    -1-51    -(-24

Emmissions- och introduktionsvolym år 1989 (1988) 4,1 (3,4) varav nyemission 2,2 (2,3) och introduktioner 1,9 (1,1)

Köp och försäljning av aktier från och till utlandet (mdkr)

1988

1989

Totalt

Varav utländska aktier

30

28

214

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Fondstyrelsernas förvaltningsberättelser i sammandrag

I det följande redovisas resultat- och balans-

räkningarna och resp. délfonds särskilda

räkningar för AP-fondens styrelser avseende

värdepappersredövisning. AP-fondens regle-

1988 och 1989 samt vissa uppgifter om pla-

mente föreskriver att tillgångarna skall bok-

ceringsinriktning och värdepappersinnehav

föras till anskaffningsvärden. Fr o m verk­

per 31.12 1989. På sid 1819 redovisas upp-

samhetsåret 1988 skall även en real redovis-

gifler för de tre första fondstyrelserna, på

ning av tillgångarna göras. En lotalsam-

sid 2021 för fjärde fondstyrelsen, på sid

manställniiig över samtliga tio delfonders

2223 för femte fondstyrelsen och på sid

kapitalbehållning, nettoresultat och placera-

2425 återfinns löntagarfondslyrelsernas

de medel återfinns i de inledande tabellerna

siffror i ett sammandrag. Därutöver redovi-

på sid 56. For rrter detaljerade uppgifter

sas moisvarande siffror för löntagarfonder-

om fondförvaltningen hänvisas till respekti-

na var för sig (sid 26 ff).

ve delfonds årsredogörelse för 1989.

De av respektive delfond förvaltade medlen har placerats på sätt som framgår av balans-

215

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna

Resultaträkning

1989

1988

Intäkter

Intaktsrantor

Obligationer

30 275 558

26 787 198

Partialbevis

1231

1618

Förlagsbevis

296 125

297 911

Reverser

5 071 874

5 614 151

Refinansieringslän

113 224

195 428

Penningmarknadsplaceringar

394 978

551 130

Övriga intaktsrantor

149 490

123 719

36 302 480

33 571 155

övriga intäkter

4 029

3 879

Kurskillnader vid avyttring av värdepapper

471760

808 981

Summa intäkter

36 778 269

34 384 015

Kostnader

Kostnadsrantor

131 733

72 359

Inköpskostnader

21458

Administrationskostnader

31329

22 981

Kursskillnader vid avyttring av värdepapper

640 103

540 301

Summa kostnader

824 623

635 641

Arets resultat

35 953 646

33 748 374

Realt resultat

Nettoresultat enligt ovan

35 953 646

33 748 374

Ökning/minskning av ej realiserade vinster/förluster

17 285 494

6 139 735

Avsättning för bevarande av grandkapitalets köpkraft

18 381 403

16 232 025

Arets reala resultat

286 749

23 656 084

216

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Första, Andra och Tredje fondstyrelserna

1989

1988

BoHv.

Markn.v.

Bokf.v.

Morlbi.D.

TiDglngar

BanktiUgodohavanden

604 140

604 140

646 503

646 503

Penningmailuudsplaoeringar

5 765 788

5 765 788

1223 988

1223 988

Räntefordringar m m

15 076 352

15 076 352.

13 997 194

13 997 194

Fordran i delfondema

614 580

614 560

489 501

489 501

Värdepapper:

Obligationer

287 935 036

271140 540

263 862 216

263 856 738

Pirtjalbevis

14 850

12 486

20113

17 363

Forlagsbevis

3 077 182

3 053196

2 518 608

2 510 548

Reverser

40 868 502

40 539 054

45 029 555

45 181043

811 313

811 313

1323 793

1323 793

listigheter:

Pågående förvärv

2 567 765

2 567 765

Aktier i fastighetsbolag

282170

282170

rastigheter

620

620

620

620

Aktier i PMC

16 500

16 500

_

Jiuinnui ffflflltngB''

357 634 798

340 484 504

329112 091

329 247 291

Skulder

Ränteskulder

2 528

2 527

20 343

20 343

Övriga skulder

5 194

5194

9563

9563

Fondkapital

Enl. baUmsrähting föreg. år

Tillskjutet grundkapital

43 706 026

53 891 343

(varav reserverade löntagar-

fondsmedel)

(4 465 609)

(1 387 613)

Ackumulerat överskott

285 376158

249 806 569

Indexuppraknat grundkapital

283 831139

275 963 214

Ackumtderat reaJ.t resultat

45 386 246

21 730 162

Summa fondkapital föreg. år

329 082 184

329 217 385

303 697 912

297 693 376

Avgifter

57 624 927

49 074 694

./. pensionsmedel

69 178 217

60 558 344

./. adm. bidr.

461066

447 948

28 544 892

11259 398

25 384 273

31524 009

357 627 077

340 476 783

329 082185

329 217 385

357 634 798

340 484 504

329112 091

329 247 291

Vinstdelningsskatt

LSntagaifondsavgifter

./. rekv. lontagarfondsmedel

Summa tillskjutet grund­kapital

Indexuppiäknat grundkapital Överföring din delf ondöna Arets bokf. överskott Ants reala överskott Ökning (ondkapital innev. ir Summa fondkapital totalt

Summa ikoldcr odi fondkapital

(12 014 356)

S333 730

1089 292

-2 432 000

(3 991 022)

8 023 334

10 358 069

614 580

614 580

35 953 646

286 749

(11 931 598)

4 408 649

933 347

2 264 000

(3 077 996)

8 853 602

7 378 424

489 501

489 501

33 748 374

23 656 084

217

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Fjärde fondstyrelsen

Resultaträkning (tkr)

1989

1988

Bokföringsmässigt resultat

274 266 157 894

351786 168 212

./.lO 531

./.Il 421

509 467

844 150 ./.27 826 ./.39 662

420 739

1 182 516 ./.47 798 ./.96 164

1286 129 ./.160 260

1459 293 ./.145 873

1125 869

1313 420

1286 129 4 357 866

1459 293 4 435 576

5 643 955

./.323 250

5 894 869

./.274 167

5 320 745 ./.160 260

5 620 702

./.145 873

5 160 485

5 474 829

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader m m Röidseiesultat

Realisationsvinster

Realisationsföriuster

Nedskrivning

Avsättning till riskreserv

Resultat före överföring till fondstyrelse IHl

Överföring till fondstyrelse IID

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse IIII Förändring av ej realiserade vinster/föriuster Resultat inklusive ej realiserade vinster/föriuster Avsättning för bevaiande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat föie överföring till fondstyrelse IIII (överföring till fondstyrelse IIII övcnkatt/undenkott i (öilOIlande till nsultatkrav

Balansräkning (tkr)

1989

1988

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v

Markn.v.

Tillgångar

BanktiUgodohavanden

407 669

407 669

106 888

106 888

Permingmarknadsplaoeringar

782 018

782 018

1 337 289

1 337 289

Räntebärande värdepapper

157 145

157 145

311 057

311 057

Fondlikvider

Förutlwtalda kosliuder

och upplupna intäkter

2 421

2 421

1618

1618

övriga fordringar

Aktier

8 473 811

22 124 411

6 196 405

15 438 760

Konvertibla skuldebrev.

lån med optionsrätter etc

156 214

186 204

198 574

278 943

Inventarier m m

Summa tillKänsar

9 979 278

23 659 868

8 151 831

17 474 555

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

120

120

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

9 947

9 947

7 198

7 198

övriga skulder

675

675

1 114

1114

Skuld tUl fondstyrelse l-III

160 260

160 260

145 873

145 873

Riskreserv

80 000

80 000

45 000

45 000

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

3000 000

2 350 000

Uppindexerat grundkapital

5 835 675

4 862 425

Ack. överskott frän föreg. år

5 602 527

4 289 106

Ack. överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

12 412 826

6 937 996

Arets nettoresultat

1 125 869

1 313 420

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

5 160 485

5 474 829

(Summa fondkapital)

(9 728 396)

(23 408 986)

(7 952 526)

(17 275 250)

Summa skulder odi fondkapital

9 979 278

23 659 868

8 151 831

17 474 555

218

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Fjärde fondstyrelsen

Sammanfattning av värdepappersportiol)en per 31.12 1989

1989

______ 

1988

_    ________________________ Bokf.v.___ Markn.o._____ Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier-

noterade»

7 913 468

21 568 751

5 564 643

14 808 208

onoterade

523 237

523 237

595 548

595 548

dotterbolag m m

_

övriga svenska värdepapper

noterade"

49 521

79 658

98 787

179 156

onoterade

103 843

103 843

99 787

99 787

Utländska aktier

39 956

35 126

36 214

35 004

Summa

8 630 025

22 310 615

6 394 979

15 717 703

'' Officiellt Iwrsnoterade eller på aimat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per 31.12 1989

Bolag                                                                              Marknadsvärde (tkr)

Rostandel %

1. Astra                                                                                             2 710 000

7,3

2. ASEA                                                                                           1 828 000

3,8

3.[REDACTED_EFTERNAMN]                                                                                        1 479 000

0,0

4. Skånska                                                                                        1 440 000

2,8

5. Volvo                                                                                                   I 363 000

6,4

Plaoeringamas bianschfÖrdelning''

(Procent)____________________ 

Verkstadsindustri

Kemisk- och läkemedelsindustri

Skogsindustri

Fastighets- och byggföretag

Handelsföretag

Rederier

Utvecklingsl>olag

Förvaltningsbolag

Banker

Dataföretag

övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

1988

1989

42

39

22

20

7

9

11

10

1

1

0

1

2

2

2

2

2

8

0

0

12

14

100

100

Citat ur fjärde fondstyrelsens årsredovisning.

*

"Fondens grundkapital får fr o m 01-07-88 uppgå till högst 1% av första-tredje fondstynel-semas tillgångar eller omkring 3.3 mdkr vid årsskiftet 1989/90.

*

Fonden har rekvirerat 650 mkr varefter gnrndkapitalct vid irsskiftet uppgår till 3.000 mkr.

*

Fondens tillgängar upptagna till marknadsvärden uppgick vid irsskiftet till 23.7 mdkr mot 17.5 mdkr vid ingången av iret.

 Fonden köpte imder 1989 värdepapper för 3.4 mdkr och sålde för 2.0 mdkr.

*

I nyemissioner placerades 174 mkr, varav 74 mkr i icke börsnoterade företag.

*

Fondens engagemang i onoterade företag minskade med 68 mkr under 1989. Det totala investerade Inloppet i onoterade företag uppgick till 627 mkr.

*

Resultatkravet uppfylldes med bred marginal. Sammanlagt sedan fondens tillkomst har fonden överträffat resultatkravet - att bibehilla grundkapitalets realvärde och ge en ärlig utdelning pi detta med 3% - med över 17 mdkr.

*

Aktiekurserna steg imder 1989 med 24%. Index för fondens portfölj steg med drygt 32%."

219

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Femte fondstyrelsen

Resultaträkning for perioden 89[REDACTED_TELEFONNUMMER] (tkr)

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnacter m m Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsforluster

Nedskrivning

Avsättning till riskreserv

Resultat före överföring till fondstyrelse IIII

överföring till fondstyrelse IDI

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse IIII Föländring av ej realiserade vinster/föriuster Resultat inklusive ej realiserade vinster/föriuster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring till fondstyrelse Im överföring till fondstyrelse IIII övcnkott/undeiskDtt i iorhillandc tiD resultatkrav

Balansräkning (tki)

I9S9

8154

./.5 ./.2 694

5455 1429 ./.144

6 740 ./.4 070

2 670

6 740 ./.I 441

5 299

./.5 019

280 ./.4 070

./J790

Tillgängar

Banktillgodohavanden

Penningmarktuidsplaoeringar

Räntebärande värdepapper

Fondlikvider

Fönitbetalda kostnader

och upplupna intäkter

övriga fordringar

Aktier

Konvertibla skuldebrev,

lån med optionsrätter etc

Inventarier mm

Summa tillgingar

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

övriga skulder

Skuld till fondstyrelse IIII

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. överskott frin föreg. ir

Ack. överskott/underskott i

förhållande lill resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

(Summa fondkapital)

Summa skulder och fondkapital

Bokf.v.

1989

Marfcn.o.

779 48 737

779 48 737

883

883

469 588

468 147

1011

1011

519 557

520 998

13376

13 376

665

665

217

217

4 070

4 070

500 000

505 019

2 670

./.3 790

(502 670)

(501229)

519 557

520 998

220

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Femte fondstyrelsen

Sammanfattning av värdepappersportföljen per 31.12 1989

1989

___________________________ Bokf.v.___ Markn.v.

469 588

Svenska aktier:

noterade"

onoterade

dotterbolag m m övriga svenska värdepapper

noterade"

onoterade Utländska aktier

469 588

Summa

' Officiellt börsnoterade eller på annat säll noterade.

468 142

468 147

Löntagarfondemas fem största engagemang per 31.12 1989

Bolag                                                                                   Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1. Skånska                                                                                                    76 072

0,13

2. Volvo                                                                                                        66 172

0,05

3. AGA                                                                                                 47 647

0,22

4. STORA                                                                                             45 087

0,20

5. Electrolux                                                                                          38 920

0,01

Plaoeringamas branschfordelning'

(Procent)

1989

1988

Verkstadsindustri

Kemisk- och läkemedelsindustri

Skogsindustri

Fastighets- och byggföretag

Handelsföretag

Rederier

Utvecklingsbolag

Förvaltningsbolag

Banker

Dataföretag

övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

26

16

16

16

O

O

O

21

O

100

Citat ur femte fondstyrelsens årsredovisning.

"Femte AP-fonden ingår i Allmäima pensionsfonden. Fondens uppgift är att förvalta medel, som används för att huvudsakligen förvärva aktier. Femte AP-fonden har därmed samma inriktning och uppgifter som fjärde AP-fonden och är underkastad samma regelsystem. Femte AP-fonden har tilldelats liögst 1% av del sammanlagda anskaffningsvärdet för de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar.

Den femte fondstyrelsen inrättades ir 1988. Kansliet upprättades i augusti 1989 och fonden tilldelades 500 MSEK för 1989, varav 470 MSEK placerats i aktier. Femte AP-fonden skall till föista-tredje fondstyrelserna varje år överföra en reell avkastning på 3%. Hänsyn tas till hur länge kapitalet har disponerats."

221

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Första-Femte löntagarfondstyrelsema

Resultaträkning (tkr)

Boldöringsmiissigt resultat

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskosmader m m Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Avsättiung till riskreserv

Resultat före överföring HU fondstyrelse Iin

överföring till fondstyrelse IIII

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse IIII Förändring av ej realiserade vinster/föriuster Resultat inklusive ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevaiande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring lill fondstyrelse IIII överföring till fondstyrelse IIII överskott/underskott i förhållande UU resultatkrav

Balansräkning (tkr)

1988

1989

381460

176 097

./.I 228

./.34 513

268 541

121930

./.456

./.26 385

521 816

1 119 857

./.27 345

./.865

./.25 000

363 630

1011407

./.35 328

./.854

./.5 500

1588 463 ./.450 251

1333 355 ./.343 628

1138 212

989 727

1588 463 2 318 090

1333 355 4 041202

3 906 553 ./.903 522

5 374 557 ./.635 417

3 003 031 ./.450 251

4 739 140 ./.343 628

2 552 780

4 395 512

1989

1988

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v

Markn.v.

TiUgångar

Banktillgodohavanden

307 806

307 806

533 877

533 877

Penningmarknadsplaceringar

515 569

515 569

136 427

136 427

Räntebärande värdepapper

42 428

42 428

42 428

42 428

Fondlikvider

36 338

36 338

64 119

64 119

Fömtbetalda kostnader

och upplupna intäkter

16 461

16 461

13 713

13 713

övriga fordringar

12 390

12 390

16 589

16 589

Aktier

15 780 396

22 146 513

12 346 778

16 350 252

Konvertibla skuldebrev.

lån med optionsrätter etc

555 549

530 308

319 501

338 812

Inventarier m m

6 292

6 292

6 587

6 587

Summa tiUgångar

17 273 229

23 614 105

13 480 019

17 502 804

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

övriga skulder

Skuld till fondstyrelse 1III

Riskreserv

Fondkapilal:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. överskott frän föreg. år

Ack. överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

(Summa fondkapital)

Summa skulder och fondkapilal

82 911

82 911

112 484

112 484

16 094 117 364 450 251

55 000

16 094 117 364 450 251

55 000

8 314

4 196

343 628

30 000

8 314

4 196

343 628

30 000

13 031 825 2 381 572

15 234 445

10 599 825 1 391 845

11 898 922

1 138 212

5 105 260

989 727

709 748

(16 551 609)

2 552 780 (22 892 485)

(12 981 397)

4 395 512 (17 004 182)

17 273 229

23 614 105

13 480 019

17 502 804

222

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Första-Femte löntagarfondstyrelsema

Sammanfattning av värdepappersportfoljen per 31.12 1989

3989

1988

Bokf.v.___ Markn.v._____ Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

15 428 292

21 793 665

11 830 054

15 853 107

onoterade

335 577

340 553

388 404

370 395

dotterbolag m m

7604

7 604

6 150

6 150

övriga svenska värdepapper

noterade"

366 340

336 887

394 639

412 401

onoterade

198 132

198 111

47 032

47 011

Summa

16 335 945

22 676 820

12 666 279

16 689 064

"Officiellt börsnoterade eller på annat sätt noterade.

Löntagarfondemas fem största engagemang per 31.12 1989

Bolag__________________________________ Marknadsvärde (tkr)   Rostandet %

1 903 474

1 145 472

1 000.723

507.522

472.550

3,478

3,265

0,01

0,904

1,0

1.

Volvo

2.

Astra

3.
[REDACTED_EFTERNAMN]

4.

Skånska

5.

ASEA

Placeringamas bränschfÖrdelning"

(Procent)____________________ 

1989

Verkstadsindustri

Kemisk- och läkemedelsindustri

Skogsindustri

Fastighets- och byggbolag

Handelsföretag

Rederier

Utvecklingsbolag

Förvaltningsholag

Banker

Dataförelag

Övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkels utvärderingsrapport.

29 6

12

14 4 4 2 9 8 O

12

100

223

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Första löntagarfondstyrelsen-Sydfonden

Resultaträkning (tkr)

1989

1988

1989

1988

Bokf.v.

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Taigingai

Banktillgodohavanden

68 432

68 432

324 867

324 867

Penningmarknadsplaoe-ingar

215 000

215 000

Räntebärande värdepapper

Fondlikvider

14 373

14 373

Föruttjetalda kostnader

och upplupna intäkter

348

348

121

121

övriga fordringar

353

353

Aktier

3 271 604

4 390 044

2 513 736

2 994 581

Konvertibla skuldebrev,

län med optionsrätter etc

11596

11596

13 158

13 158

Inventarier m m

585

585

363

363

Summa tiUgångar

3 582 291

4 700 731

2 852 245

3 333 090

Bokföringsmässigt resnhat

Aktieutdelningar

Ränteintäkter

Räntekostnader

Förvaltningskostnader m m

Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsföriuster

Nedskrivning

Avsättning till riskreserv

i?esultat före överföring tUl fondstyrelse IID

(!!>verföring till fondstyrdse IIII

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse Im Föiändiing av ej realiserade vinster/föriuster Resultat inklusive ej realiserade vinster/föriuster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring till fondstyrelse IIII överföring till fondstyrelse IIII överskott/underskott i förbiilande till resultaduav

Balansräkning (tkr)

77 012

57187

./.59

./.7 108

57 257

22 241

./.81

./.6 285

127 032

73132

101106 ./.15 282

228 489

./.6 199

./.5 000

207 856 ./.98 802

295 422

./.75 198

109 054

220 224

207 856 637 595

295 422 668 284

845 451 ./.199 392

963 706 ./.139 361

646 059 ./.98 802

824 345

./.75 198

547 257

749 147

2 852 245

3 333 090

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

23 850

23 850

Upplupna kostnader

8 053

8 053

336

336

3 634

3 634

813

813

98 802

98 802

75 198

75 198

20 000

20 000

15 000

15 000

2 858 000

2300 000

3 334 223

2 576 831

460 898

240 674

664 912

./.84 235

109 054

220 224

547 257

749 147

(3 427 952)

(4 546 392)

(2 760 898)

(3 241 743)

och fömtbetalda intäkter

Skuld tiU fondstyrelse l-IU

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. överskott från föreg. ir

Ack. överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets överskott/underskott i

förhåUande till resultatkrav

(Summa fondkapital)

Summa skulder och fondkapital

3 582 291        4 700 731

224

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Första löntagarfondstyrelsen-Sydfonden

Sammanfattning av värdepappersportfölien per 31.12 1989

1989

1988

_

Bokf.v.___ Markn.I).____ Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

3 229 955

4 348 395

2 473 977

2 954 822

onoterade

41649

41649

39 759

39 759

dotterbolag m m

övriga svenska värdepapper

noterade"

5 596

5 596

onoterade

6000

6000

13 158

13 158

Summa

3283 200

4 401 640

2 526 894

3 007 739

" Officiellt börsnoterade eller på annat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per 31.12 1989

Bolag                                                                                    Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1. Volvo                                                                                                      549 174

0,40

2. Astra                                                                                                443 040

1,48

3.[REDACTED_EFTERNAMN]                                                                                           374 528

0,01

4. SCA                                                                                                       299 563

0,38

5. Skånska                                                                                                  296 413

0,53

Placeringarnas branschfördelning')

(Procent)____________________ 

Verkstadsindustri

Kemisk- och läkemedelsindustri

Skogsindustri

Fastighets- och byggföretag

Handelsföretag

Rederier

Utvecklingsbolag

Förvaltningsbolag

Banker

Dataföretag

övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkels utvärderingsrapport.

1988

I9S9

33

23

12

7

13

27

11

12

0

0

0

0

1

2

12

11

7

6

0

0

10

13

100

100

Citat ur första löniagarfondstyrelsens årsredovisning.

'Tor placeringar i noterade aktier som skall utgöra den allra största delen av fondmedlen är målet att långsiktigt överträffa den allmänna utvecklingen för noterade svenska aktier vid Stockholmsbörsen. Vad avser den onoterade portföljen skall fonden med krav på långsiktig lönsamhet bidra till riskkapilalförsörjningen för små och medelstora företag. För att nå målen för den noterade portföljen anges att dess sammansättning i varierande grad över tiden bör avvika från respektive branschs och företags vikt utav det loiala börs­värdet. Vidare sägs att portföljens kärna bör bestå av innehav som för fonden i regel utgör minst två och mest tio procent av den samlade börsportföljen. Dessa innehav ska tillsam­mans alllid utgöra minst hälften av totalvärdet. Portföljen kan även beslå av andra mindre aktieposter.

Avkastningskravet vid enskilda investeringar i den onoterade portföljen måste ställas till­räckligt högt så att det långsiktiga kravet för dessa engagemang sammantagna uppfylles."

225

15   Riksdagen 1989/90. I saml. Nr 137

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Andra löntagarfondstyrelsen-Fond Väst

Resultaträkning (tkr)

1989

1988

Bokföringsmässigt resultat

78 597 43 690

./.57 ./.7 091

56 017 44 606

./.5 862

115 139

214 303

./.2 093

./.619

94 761

179 513

./.19 417

./.613

./.5 500

Aktieutdelitingar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader m m Rörelseresultat

Ialisationsvinster

Realisationsförluster

Nedskrivning

Avsättning tOl riskreserv

326 730 ./.97 968

248 744 ./.74 942

228 762

173 802

326 730 488 579

248 744 953 155

815 309 ./.195 767

1201899 ./.138 360

619 542 ./.97 968

1 063 539

./.74 942

521 574

988 597

Resultat före överföring tiU fondstyrelse 1III

Överföring tiU fondstyrelse IUI

Boidoiingsmässigt iKttonsullat

Realt resultat

Resultat före överföring tiU fondstyrdse IIII Förändring av ej realiserade vinster/föriuster Resultat inklusive ej realiserade vinster/föriuster Avsättning för bevaiande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring tiU fondstyrelse IIII Överföring till fondstyrelse IIII Överskott/underskott i förbiilande tiU resultatkrav

Balansräkning (tkr)

2989

1988

Bokf.v

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

TUlgingar

Banktillgodohavanden

42 991

42 991

62 837

62 837

Penningmarknadsplaceringar

200 569

200 569

106 793

106 793

Räntebärande värdepapper

Fondlikvider

16 095

16 095

43 736

43 736

Fömtbetalda kostnader

och upplupna intäkter

5 550

5 550

4 341

4 341

övriga fordringar

12 012

12 012

16 016

16 016

Aktier

3 257 161

4 835 923

2 543 519

3 643 568

Konvertibla skuldebrev,

lin med optionsrätter etc

63 926

74 146

11627

11981

Inventarier m m

1 770

1 770

1955

1955

Summa tiUgingar

3 600 074

5 189 056

2 790 824

3 891 227

(3 485 880)

3 600 074

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

övriga skulder

Skuld till fondstyrelse IIII

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. överskott frän föreg. är

Ack. överskott/underskott i

förhållande tiU resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets överskott/underskott i

förhåUande till resultatkrav

(Sununa fondkapital)

Summa skulder och fondkapital

592

592

582

582

634

634

1182

1182

97 968

97 968

74 942

74 942

15 000

15 000

15 000

15 000

2 857 825

2 299 825

3 324 069

2 570 302

399 293

225 491

1 229 219

240 622

173 802

228 762

521 574 (5 074 862)

(2 699 118)

988 597 (3 799 521)

5 189 056    2 790 824

3 891227

226

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Andra löntagarfondstyrelsen-Fond Väst

Sanunanfettning av värdepappersportfoljen per 31.12 1989

1989

1988

Bokf.v._ Markn.v._ Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

3 132 807

4 711 569

2 465 197

3 565 246

onoterade

124 354

124 354

78 322

78 322

dotterbolag m m

övriga svenska värdepapper

noterade"

29 346

39 566

9 317

9 671

onoterade

34 580

34 580

2 310

2 310

Summa

3 321 087

4 910 069

2 555 146

3 655 549

" OfficieUl txirsnoterade eUer pä aimat sätt noterade.

Fondens lem största engagemang per 31.12 1989

Bolag

Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1.  Volvo

2.  Astra

3.  UV-shipping

4.  Skånska

5.  Sv. Handelsbanken

472 609 354 382 221967 211109 193 906

2,078 0,985 11,098 0,374 1,214

Placeringarnas branschfordelning')

(Procent)

1989

3988

28

24

8

6

14

15

14

15

5

3

1

8

8

0

0

17

16

6

8

25

19

100

100

Verkstadsindustri

Kemisk- och läkemedelsindustri

Skogsindustri

Fastighets- och (byggföretag

Handelsföretag

Rederier

Utvecklingsbolag

Förval tningslwlag

Banker

Dataföretag

Övriga företag

Banker

övriga företag

Summa

1) Enligt Riksrevisionsvericets utvärderingsrapport.

227

Citat ur andra löntagarfondstyrelsens äraedovisning.

'Avkastningen pi börsiportfoljen för ir 1989 uppgick tiU 20,6%. Denna uppgift innefattar bide realiserade och orealiserade vinster pi aktier, samt utdelningar. Detta skaU jämföras med ökningen av generalindex korrigerat för utdelningar pi 26,9%. Fondens l>örsportfölj har siledes i ir utvecklats sämre än börsen som helhet.

Föiklaringen till detta förbiilande beror pi bnmschsammansättningen av fondens portfölj jimfört med föregiende ir och med börsen. Fonden är underrepresenterad i branschema Verkstad och Kemisk Iiulustri och överrepresenterad i Skogsindustri och Handelsföretag. Fonden har inte heUer haft nigra större iimehav i de företag som bUvit föremil för upp-köpseibjudanden och vars aktier därför stigit kraftigt."

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Tredje löntagarfondstyrelseriTrefond Invest

Resultaträkning (tkr)

1989

1988

Bokf.v

Markn.v.

Bokf.v

Markn.v.

TUlgingar

Banktillgodohavanden

22 435

22 435

17 210

17 210

Penningmarlcnadsplaceringar

100 000

100 000

9 815

9 815

Räntebärande värdepapper

Fondlikvider

89

89

1988

1988

Fömtbetalda kostnader

och upplupna intäkter

1223

1223

381

381

övriga fordringar

25

25

573

573

Aktier

3 495 732

4 733 758

2 621 355

3 519 615

Konvertibla skuldebrev.

lån med optionsrätter etc

67 292

51858

122 170

120 600

Inventarier m m

700

700

729

729

Summa tiUgångar

3 687 496

4 910 088

2 774 221

3 670 911

Bokföringsmässigt resultat

Aktieutdelningar Ränteintäktei' Räntekostnader Förvaltningskostnader m m Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsföriuster

Nedskrivning

Avsättning till riskreserv

Resultat före överföring till fondstyrelse IIII

överföring tUI fondstyrelse IUI

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring tiU fondstyrelse IIII Förändring av ej realiserade vinster/föriuster Resultal inklusive ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevaiande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring tiU fondstyrelse IQI överföring till fondstyrelse 1III överskott/underskott i förbiilande tiU resultatkrav

Balansräkning (tkr)

1989

1988

81309 29 208

./.144 ./.8 543

56 550

9 746

./.116

./.2 997

101830

63 183

328 569 ./.5 040

219 001 ./.658

425 359 ./.99 957

281526 ./.75 705

325 402

205 821

425 359 325 902

281526 923 238

751261 ./.199 448

1204 764 ./.140 101

551813 ./.99 957

1064 663 ./.75 705

451856

988 958

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

Upplupna kostnader

och fömtbetalda intäkter

Övriga skulder

Skuld tiU fondstyrelse IIII

Riskreserv

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. överskott frän föreg. år

Ack. överskott/underskott i

förhållande lUI resultatkrav

Arets nettoresultat

Arets överskott/underskott i

förhållande till resultatkrav

(Summa Fondkapital)

Summa skulder och fondkapilal

4 811

4 811

4 921

4 921

12 831

12 831

99 957

99 957

2 858 000

3 335 153

381 574

1 000 559

325 402

451856 (3 564 976)  (4 787 568)

3 687 496   4 910 088

11 627

11 627

4 837      4 837

478       478

75 705     75 705

2300 000

2 577 705

175 753

11 601

205 821

988 958 (2 681 574)  (3 578 264)

2 774 221   3 670 911

228

Skr. 1989/90:137 Bilaga 9

Tredje löntagarfondstyrelsen-Trefond Invest

Sammanfattning av värdepappersportföljen per 31.12 1989

1988

1988

Bokf.v.

Bokf.v.

Markn.v

Markn.v.

Svenska aktier:

noterade

3 448 595

4 681 645

2 579 630

3 475 867

onoterade

39 563

44 559

35 575

37 598

dotterbolag m m

7 554

7 554

6 150

6 150

övriga svenska värdepapper

noterade"

46 374

30 940

122 170

120 600

onoterade

20 918

20 918

_

Summa

3 563 024

4 785 616

2 743 525

3 640 215

* Officiellt börsnoterade eller på annat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per 31.12 1989

Bolag                                                                                     Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1. SKF                                                                                                 315 400

3,9

2. Bilspedition                                                                                            308 200

8,0

3. Volvo                                                                                                      260 360

0,2

4. H &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:7.7pt'p class=MsoNormal> 5,6

5. Asea                                                                                                 226 600

0,6

Placeringamas branschfördelning"

(Procent)___________________ 

1989

1988

Verkstadsindustri

Kemisk- och läkemedelsindustri

Skogsindustri

Fastighets- och byggföretag

Handel

Rederier

Utvecklingsbolag

Förvaltningsbolag

Banker

Dataföretag

övriga förelag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkets utvärderingsrapport.

20

33

1

0

6

6

21

14

5

7

0

0

11

9

5

5

10

12

0

0

21

15

100

100

Citat ur tredje löntagarfondstyrelsens årsredovising.

'Tolicy för Trefond Invests aktieförvaltning fastställd 1989-10-03 (utdrag).

Portföljen bör inte innehålla med än 50 st börsnoterade förelag. Andelen börsnoterade före­tag bör var minst 70% av den totala fondförmögenheten. Andelen övriga noterade förelag bör inte översliga 20% av den totala fondförmögenheten. Därutöver bör fonden sträva efter att åtminstone 5-10% av fondförmögenheten skall vara placerad i övriga noterade företag. En tUlfredsställande riskspridning åstadkommes genom att kapitalet fördelas över ett rimligt antal, av varandra oberoende, företag och branscher.

Andelen onoterade företag bör ej överstiga 5% av Trefonds totala förmögenhet. Trefond skaU inte påtaga sig företagsansvar. Ägandet bör ej överstiga 25% i ell enskilt företag. Av­kastningskravet i onoterade företag skall ses över en långsiktig period. Krav på kontinuerlig avkastning trär därför ej ställas. Den förväntade avkastningen skall dock vara av sådan storlek att den uppväger den högre risk placeringen innebär. KapitaltUlskotl bör ske i form av aktier eUer konvertibla skuldebrev."

229

Fjärde löntagarfondstyrelsen-Mellansvenska löntagarfonden

Resultaträkning (tkr)

1989

1988

Aktieutdelningar

51586

39 637

Ränteintäkter

27 482

34 387

Räntekostnader

./.968

./.259

Förvaltningskostnader m m

./.6 534

./.6 336

Rördseresultat

71566

67 429

Realisationsvinster

180 502

230 900

Realisationsföriuster

.I.i 930

./.9 054

Nedskrivning

_

Avsättiung till riskreserv

dsei-ra

./.20 000

Resultat före överföring tiU fondstyn

227138

289 27S

överföring tiU fondstyrelse IUI

./.55 255

./.45 220

Bokfärii«smässlgt nettoresultat

171883

244 055

Realt resultat

Resultat före överföring tiU fondstyrelse IIII

227 138

289 275

Förändring av ej leaUserade vinster/föriuster

263 547

607 318

Resultat inklusive ej realiserade vinster/förluster

490 685

896 593

Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

./.112 563

./.84 122

Realt resultat före överföring tiU fondstyrelse IQI

378 122

812 471

Överföring till fondstyrelse I-M

./.55 255

./.45 220

övenkott/undenkott i förhållande tiU resultatkrav

322 867

767 251

Balansräkning (tkr)

1989

1988

Bokf.v.

Markn.v. 

Bokf.v.

Markn.v.

TUlgingar

BaitUlgodohavanden

54 645

54 645

114 306

114 306

Peimingmarknadsplaceringar

19 819

19 819

Räntebärande värdepapper

42 428

42 428

42 428

42 428

Fondlikvider

5 781

5 781

18 395

18 395

Förutbetalda kostnader

och upplupna intäkter

8 876

8 876

8 820

8 820

övriga fordringar

_

Aktier

2 248 037

3 216 970

1691690

2 358 092

Konvertibla skuldebrev,

lin med optionsrätter etc

354 554

334 548

293 195

312 173

Inventarier mm                          _

431

431

517

517

Summa tillgångar

2 714 752

3 663 679

2 189 170

2 874 550

Skulder och fondkapital

Fondlikvider m.m

50 646

50 646

26 694

26 694

Upplupna kostnader

och förutbetalda intäkter

1718

1718

2006

2006

övriga skulder

100 000

100 000

Skuld tUl fondstyrelse I-IH

55 255

55 255

45 220

45 220

Riskreserv

20 000

20 000

Fondkapital:

Tillskjutet grundkapital

1600 000

1400 000

Uppindexerat gnmdkapital

1 917 982

1605 419

Ack. överskott frin föreg. ir

715 250

471195

Ack. överskott/underskott i

förbiilande till resultatkrav

1 195 211

427 960

Arets nettoresultat

171883

244 055

Arets överskott/underskott i

förhiUande till resultatkrav

322 867

767 251

(Summa fondkapital)                  _

(3 247 133)

(3 436 060)

(2 115 250)

(2 800 630)

Summa skulder och fondkapital

2 714 752

3 663 679

2 189 170

2 874 550

Ijärde löntagarfondstyrelsen-MeUansvenska löntagarfonden

Sammanfattning av värdepappersportfoljen per 31.12 1989

1988

1988

Bokf.v.

Markn.v._ Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

2 133 140

3 106 306

1 552 481

2 238 883

onoterade

105 924

105 924

139 209

119 209

dotterbolag m m

50

50

övriga svenska värdepapper

noterade"

285 024

260 785

263 152

282 130

onoterade

78 453

78 453

30 043

30 043

Summa

2 602 591

3 551 518

1984 885

2 670 265

" Officiellt t>örsnoterade eller pi annat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per 31.12 1989

Bolag

Marknadsvärde (tkr)

Röstandel %

1. [REDACTED_EFTERNAMN]

2.  Volvo

3.  Skandia

4.  UV Shipping

5.  Stora

318 195 252 041 221190 218 500 187 455

0,0 0,5 1,3 9,4 0,7

Placeringamas branschfordelning''

(Procent)

1989

1988

23

21

2

3

12

15

13

14

5

5

10

3

1

1

16

15

5

6

0

0

13

16

100

100

\ksUdsindustri

Kemisk- och läkemedelsindustri

Skogsindustri

Fastighets-och byggbolag

Handelsföretag

Rederier

Utvccklingslx>lag

Förvaltningsbolag

Banker

Dataföretag

övriga företag

Svmuna

II 

Enligt Riksrevision sv ei ke t s

utvärderingsrapport.

Citat ur fjirde löntagarfon dst yr elsen s ireredovisning.

"Mellansvenaka löntagarfonden har under senare ir intagit en föniktig inställning tiU aktie-maiknaden. Under iren 1987-1989 har endast en del av det tillgängliga lieloppet rekvirerats, ionder 1969 200 mkr. Det cbsponibla, ej lyfta bekippet uppgick vid det senaste irsskiftet till 1.258 mkr.

Kortsiktigt har detta medfört att vi har gitt miste om en viss värdestegring. Vir lingsiktiga bedteintng kvantir att de kommande iren k o mm er att erbjuda lättre köptillfällen. Samti-ijigt UbehiDer vi en god nyplaceringskapadtet iven efter 1990 di tilldeliungen av medel till 4MS nhör. VI dknar med att svenakt niringsiiv under 1990-talet di och di kommer att keh&margin-right:10.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:2.0pt;margin-bottom:.0001pt'>

Mdbnsvcndca löntagarfondens ityiiJsi har uttalat att h6gst 10 procent av fondens kapital rar wvBättas ror luuulei ingår i oootende raictag.

231

Femte löntagarfondstyrelsen-Nordfonden

Resultaträkning (tkr)

Boldöringsmiissigt resultat

Aktieutdelningar Ränteintäkter Räntekostnader Förvaltningskostnader m m Rörelseresultat

Realisationsvinster

Realisationsföriuster

Nedskrivning

Avsättning tiU riskreserv

Resultat före överföring till fondstyrelse IIII

överföring till fondstyrelse IIE

Bokföringsmässigt nettoresultat

Realt resultat

Resultat före överföring till fondstyrelse Im Förändring av ej realiserade vinster/föriuster Resultat inklusive ej realiserade vinster/föriuster Avsättning för lievarande av grundkapitalets köpkraft Realt resultat före överföring till fondstyrelse IIII överföring till fondstyrelse IIII öveiskott/undeiskott i förhiHuide tiD resultatkrav

1989

1988

92 956 18 530

59 080 10 950

./.5 237

./.4 905

106 249

65 125

295 377

153 504

./.246

./.241

401380 ./.98 269

218 388 ./.72 563

303 111

145 825

401380 602 467

218 388 889 207

1003 847 ./.196 352

1107 595 ./.133 473

807 495 ./.98 269

974 122 ./.72 563

709 226

901559

Balaiisiäkning (tkr)

1989

1988

Bokf. t..

Markn.v.

Bokf.v.

Markn.v.

Tillgingar

Banktillgodohavanden

119 303

119 303

14 657

14 657

Penningmarknadsplaceringar

Räntebärande' värdepapper

Fondlikvider

Förulbetalda kostnader

och upplupna intäkter

464

464

50

50

övriga fordringar

Aktier

3 507 862

4 969 818

2 854 308

3 713 796

Konvertibla skuldebrev.

lån med optionsrätter etc

58 181

58 160

1521

1500

Inventarier m m

2806

2806

3 023

3 023

Summa tillgingar

3 688 616

5 150 551

2 873 559

3 733 026

Skulder och fondkapital

Fondlikvider

3 604

3 604

74163

74 163

Upplupna kostnader

810                    810

..    265                         265

98 269         98 269

2 109

2 109

167

167

72 563         72 563

och fönitbetalda intäkter

övriga skulder

Skuld till fondstyrelse IIII

Riskreserv

Fondkapital:

2 858 000

2 300 000

3 323 018

2 568 665

424 557

278 732

Tillskjutet gnmdkapital

Uppindexerat grundkapital

Ack. överskott från föreg. år

Ack. överskott/tmderskott i

förhållande till resultatkrav

1 015 359

113 800

Arets nettoresultat

303 111

145 825

Arets överskott/imderskott i

709 226

901 559

(3 585 668)  (5 047 603)  (2 724 557)  (3 584 024)

förhållande till resultatkrav

(Summa fondkapital)

Summa skulder och fondkapital

3 688 616        5 150 551

2 873 559        3 733 026

232

Femte löntagarfondstyrelsen-Nordfonden

Sammanfattning av värdepappersportfoljen per 31.12 1989

1988

_________ 

1988

___             ____          _____ Bokf.v.         Markn.v.___ Bokf.v.

Markn.v

Svenska aktier:

noterade"

3 483 795

4 945 750

2 758 769

3 618 289

onoterade

24 067

24 067

95 539

95 507

dotterbolag m m

övriga svenska värdepapper

noterade"

_

onoterade

58 181

58 160

1521

1500

Summa

3 566 043

5 027 977

2 855 829

3 715 296

" Officiellt börsnoterade eller pi annat sätt noterade.

Fondens fem största engagemang per 31.12 1989

Bolag                                                                              Markrmdsvärde (tkr)

Röstandel %

1.  Volvo                                                                                                      369 350

2.  Astra                                                                                                348 050

3. [REDACTED_EFTERNAMN]                                                                                           308 000

4.  Asea                                                                                                 245 950

5.  Korsnäs                                                                                                  245 316

0,3 0,8

0,4 2,4

Placeringamas branschfordelning"

(Procent)                                                                                                         1989

1988

25

25

7

4

16

22

16

15

5

5

0

0

0

0

7

6

9

11

0

0

11

12

100

100

Verkstadsindustri

Kemisk- och läkemedelsindustri

Skogsindustri

Fastighets- och byggbolag

Handelsföretag

Rederier

Utvecklingsbolag

Förvaltningsbolag

Banker

Dataföretag

övriga företag

Summa

" Enligt Riksrevisionsverkels utvärderingsrapport.

Citat ur femte löntagarfondstyrelsens årsredovisning.

'Trots rekordvinster möttes skogsaktiema med viss skepsis på marknaden och fick en klart sämre utveckling än generalindex. Fondens höga branschexponering i skog blev därmed en belastning som dock nära nog fullt ut kompenserades av ett gott urval av enskilda aktier. Sålunda utvecklade sig Nordfondens portfölj i nära anslutning till index.

Under de tre iren med nuvarande portföljstrategi har vär portfölj stigit med 94% mot 85% för index."

233

Riksrevisionsverket

UTLÅTANDE ÖVER FJÄRDE FOND­STYRELSEN OCH LÖNTAGARFOND­STYRELSERNAS MEDELSFÖRVALT­NING RÄKENSKAPSÅRET 1989

Riksrevisionsverket

Skr. 1989/90:137

Bilaga 10 Innehållsförteckning

SAMMANFATTNING   ............................................ 

1     INLEDNING   ................................................ 

1.1  Uppdraget  ................................................. 

1.2  Genomförande av årets utvärdering  ................ 

2

Fondernas resultat, förmögenhet och avkastning i förhållande tili aktieindex, risk och räntebärande papper.

3

Uppföljning av tidigare utlåtande...................... 

3.1

Inledning..................................................... 

3.2

Redovisningsfrågor   ..................................... 

3.3

Optioner   ................................................... 

3.4

Insiderregler................................................. 

3.5

Riskanalys................................................... 

3.6

Aktualitet hos och dokumentation av placeringspolicy         

3.7

Långsiktig likviditetspoiicy............................... 

3.8

Trefond Invests företagaransvar genom dotterbolaget Collator

4     Aktualiserade frågor 1989............................... 

4.1

Inledning..................................................... 

4.2

PJaceringsreglernas aktualitet  ....................... 

4.2.1

Inledning..................................................... 

4.2.2

Aktier i svenskt investmentbolag som till huvuddelen kan kom­ma att placera utomlands................................................... 

4.2.3

Placering i fastighetsbolag   ........................... 

4.2.4

Behov av översyn av placeringsreglerna i APR   .. 

4.3   Långsiktigheten i placeringarna   ..................... 

4.3.1

Inledning..................................................... 

4.3.2

Fondernas uppfattning om "långsiktighet"   ........ 

4.3.3

Omsättningshastigheten  ............................... 

4.4   Fondernas ägande   ...................................... 

4.4.1

Inledning..................................................... 

4.4.2

Begränsningar för fondernas ägande  ............... 

4.4.3

Fondernas ägarroll ........................................ 

BILAGOR

Bilaga I

1        Allmänna förutsättningar för fonderna samt deras rekvirering

av medel   .................................................. 

1.1   Inledning..................................................... 

1.2

Riskkapitalmarknaden under år 1989 ................. 

1.3

Fondernas medelstilldelning och medelsramar   ... 

1.3.1  Fjärde fondstyrelsen.................................... 

......................... 

236

1.3.2 Löntagarfonderna   ..................................... 

........ 

Skr. 1989/90:137

2        Sammanställningar av fondernas årsredovisningar       

Bilaga 10

2.1

Fondernas resultat- och balansräkningar per 1989-12-31, bok­förda värden   ................................................................. 

2.2

Reala resultat- och balansräkningar per 1989-12-31 

2.2.1

Inledning..................................................... 

2.2.2

Det reala resultatet under år 1989................... 

2.3   Fondförmögenhet   ....................................... 

2.3.1

Inledning..................................................... 

2.3.2

Löntagarfonderna   ...................................... 

2.3.3

Fjärde fondstyrelsen...................................... 

2.4   Jämförelse med aktieindex.............................. 

2.4.1

Veckans afiarers totalindex (VA)...................... 

2.4.2

Findatas avkastningsindex (Fdax).................... 

2.5

Riskanalys av löntagarfondernas portföljer för perioden 1985-1989    

2.6

Utveckling av löntagarfondernas fondförmögenhet jämfört med om placering gjorts i räntebärande papper med samma förräntning som inom 13 AP-fonderna   ................................................................. 

Bilaga 2

LÖNTAGARFONDERNAS RÄTT ATT HANDLA MED OPTIONER

Utlåtande av professor Per[REDACTED_EFTERNAMN], juridiska instituotionen, Uppsala uni­versitet 1990-03-15

Bilaga 3

LÖNTAGARFONDERNAS RÄTT ATT INDIREKT VIA BOLAG PLA­CERA MEDEL 1 FASTIGHETER ELLER UTLÄNDSKA AKTIER Utlåtande av professor Per[REDACTED_EFTERNAMN], juridiska institutionen, Uppsala uni­versitet 1990-03-15

Bilaga 4

Tabeller 6-10

Antal företag noterade på O-listan eller OTC-listan med vissa röst-respektive kapitalandelar 1989 12 30, där fonderna enligt ande­len röster tillhör någon av de sex största ägarna. Antalet företag redovisas i absoluta och relativa tal.

Bilaga 5 Tablåer

1

Sammanställning av nominella resultaträkningar för räken­skapsåret 1989, tkr 

2

Sammanställning av balansräkningar per 1989-12-31, bok­förda värden, tkr   

237

3        Realt resultat och överskott/underskott i förhållande till resul-

Skr. 1989/90:137

tatkrav, tkr.................................................. 

........ 

Bilaga 10

4.1

Balansräkningar i reala termer (marknadsvärden), tkr 

4.2

Balansräkningar i reala termer (marknadsvärden), tkr 

5A     Jämförelse med Veckans ASarers (VA) totalindex för perioden

juli 1984 t.o.m. 1989, tkr................................ 

5B Jämförelse med Findatas totalindex för perioden juli 1984

t.o.m. 1989, tkr............................................ 

6

Jämförelse med placering i räntebärande värdepapper inom 1 3 AP-fondema, ackumulerat, tkr........................................... 

7

Portföljbeskrivning per 1989-12-31, slag av placeringar/ portfölj. Marknadsvärde och procentuell andel av totala inne­havet av värdepapper, tkr      

8

Löntagarfondernas och 4:e och 5:e AP-fondens värdepappers­innehav per 1989-12-31. Branscher och procentuell andel av totala värdepappersinnehavet samt antal i registrerade företag vid Stockholms fondbörs..... 

Förkortningar

APR =

lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden

FAR =

föreningen auktoriserade revisorer

RFV =

riksförsäkringsverket

RRV =

riksrevisionsverket

VA     =

veckans afiarer

Fdax =

findatas avkastningsincex

238

Sammanfattning

Skr. 1989/90:137

*

Bilaga 10

Löntagarfondema har nu varit verksamma i fem och ett halvt år. Fon­dernas förmögenhet (realt fondkapital) uppgår tillsammans med Fjärde och Femte fondstyrelsemas (4:e AP-och 5:e AP-fonden) per 1989-12-31 till 46 803 milj kr.

I förhållande till det långsiktiga resultatkravet uppvisar var och en av löntagarfondema och Fjärde fondstyrelsen ett överskott. Av löntagar­fonderna har Fond Väst det största ackumulerade överskottet. En sådan jämförelse mellan löntagarfondema blir emellertid inte rättvisande, då Mellansvenska löntagarfonden i likhet med Fjärde fondstyrelsen ej har rekvirerat samtliga tillgängliga medel.

Mellansvenska löntagarfonden är den löntagarfonden som utvecklats bäst i förhållande till Findatas avkastningsindex. Ingen av löntagarfon­derna har dock utvecklats bättre än detta index. Fjärde fondstyrelsens förmögenhet har under år 1989 utvecklats bättre än index.

Riksrevisionsverket (RRV) har som komplement till jämförelsen med Veckans Aflarers totalindex och från och med i år Findatas avkastnings­index belyst löntagarfondemas avkastning åren 19851989, sedan hän­syn tagits till risk. Resultatet visar bl. a. att inte någon av löntagarfon­dema kan klassificeras som en högriskfond.

RRV har i detta utlåtande särskilt granskat placeringsreglernas aktuali­tet. Denna fråga har juridiskt undersökts via tre olika fall:

Mellansvenska löntagarfondens och Nordfondens beslut att placera i investmentbolaget "Helikon",

Fjärde fondstyrelsens deltagande i bildandet av fastighetsbolaget "Pli-nius"

Mellansvenska löntagarfondens och Sydfondens utställande av köpop­tioner

RRV anser att en översyn bör ske av placeringsreglerna i reglementet (APR). Översynen bör leda till att reglerna kan uppfattas på ett entydigt sätt av fonderna. Vidare anser RRV att likartade krav bör innebära att de enskilda fonderna ges samma möjligheter att uppnå kraven.

Enligt RRVs uppfattning är Mellansvenska löntagarfondens och Nord­fondens beslut om placering i Helikon inte förenligt med APR eller dess förarbeten. Däremot är RRV av den uppfattningen att Mellansvenska löntagarfondens och Sydfondens utställande av köpoptioner inte strider mot reglementet. Det är dock av synnerlig vikt att en översyn sker av regelverket. Enligt RRVs mening bör samma generella principer vara styrande för placering i optioner som vid fondernas placeringar i olika värdepapper.

I detta utlåtande har RRV även särskilt granskat "Fondemas ägande". RRV anser att en översyn bör ske av gällande begränsningsregler för att undvika att fonderna tillsammans påtvingas ett företagaransvar.

RRV har följt upp tidigare utlåtande. Synpunkter på enskilda fonders agerande framförs när det gäller

redovisningsprinciper

riskanalys

239

aktualitet hos och dokumentation av placeringspolicy

Skr. 1989/90:137

långsiktig likviditetspoiicy

Bilaga 10

företagaransvar

Inledning

1.1 Uppdraget

Riksrevisionsverket (RRV) skall enligt 42 § lagen med reglemente för allmänna pensionsfonden (APR), (1983:1092 med ändring 1987:1327) avge utlåtande över Fjärde fondstyrelsens. Femte fondstyrelsens och lönta­garfondslyrelsernas (löntagarfondema) förvaltning av medel. Utlåtandet skall överlämnas till regeringen före den 1 april året efter räkenskapsåret.

Femte fondstyrelsen hade sitt första styrelsesammanträde i maj 1989 och verksamheten inleddes i början av hösten. Femte fondstyrelsen kan således inte utvärderas på samma sätt som de övriga sex fondema.

RRVs utvärdering skall enligt uttalande i prop 1983/84:50, som ligger till grund för APR, genomföras fristående från den utvärdering som riks­försäkringsverket (RFV) gör och den granskning av fondstyrelsemas för­valtning som utförs av de för varje fondstyrelse särskilt utsedda revisorer­na.

RRV bör enligt prop 1983/84:50 utvärdera med utgångspunkt i pen­sionssystemets intresse av trygg avkastning på det av fondema förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin. RRV har därför koncentrerat utvärderingen till fondemas medelsförvaltning.

I detta utlåtande redovisar RRV resultatet av genomförd utvärdering av fondstyrelsemas medelsförvaltning för år 1989. Arbetet med utvärdering­en har utförts av en projektgrupp i vilken har ingått avdelningsdirektörer­na Matts[REDACTED_EFTERNAMN] och Göran[REDACTED_EFTERNAMN], den sistnämnde projektledare, samt förste revisorn Bo Netz.

1.2 Genomförande av årets utvärdering

RRVs utvärdering omfattar:

en uppföljning av de områden som RRV behandlade i 1989 års utlåtan­de över löntagarfondemas och Fjärde fondstyrelsens verksamhet år 1988.

vissa områden som aktualiserats under räkenskapsåret 1989

en jämförande granskning och analys av fondstyrelsemas medels­förvaltning räkenskapsåret 1989.

RRV har utgått från statsmaktemas intentioner att utvärderingen bör göras på basis av fondemas verksamhetsberättelser. Underlaget för RRVs utvärdering har därför varit fondemas årsredovisningar med däri ingåen­de översikter och kommentarer. RRV har därvid inte granskat de räken­skaper och övriga handlingar som ligger till grund för respektive fonds årsredovisning.

I övrigt har underlaget för RRVs utvärdering omfattat genomgångar

240

med samtliga fonders verkställande direktörer samt med ledningen för    Skr. 1989/90: 137 respektive fonds revisorskollegium. Vid genomgångarna har frågor ställts    Bilaga 10 med utgångspunkt i fondernas årsredovisningar och regelsystemet (APR), samt om områden som aktualiserats under arbetets gång.

Resultatet av tidigare utvärderingar har redovisats i utlåtanden till rege­ringen:

1985-03-20 (Löntagarfondernas verksamhet 1984, RRV dnr 1984:940)

1986-03-26 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas me­delsförvaltning räkenskapsåret 1985, RRV dnr 1985:353)

1987-03-23 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas me­delsförvaltning räkenskapsåret 1986, RRV dnr 1986:1042)

1988-03-23 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas me­delsförvaltning räkenskapsåret 1987, RRV dnr 1987:1565)

1989-03-22 (Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondstyrelsernas me­delsförvaltning räkenskapsåret 1988, RRV dnr 1988:1904).

2 Fondernas resultat, förmögenhet och avkastning i förhållande till aktieindex, risk och räntebärande papper.

Avsnittet är en sammanfattning av kapitel 2 i Bilaga 1. I korta ordalag presenteras fakta om fondernas resultat och förmögenhetsställning. Vidare presenteras resultaten av avkastningsjämförelser med aktieindex och rän­tebärande papper samt av en riskanalys av löntagarfondernas portföljer. För en närmare redogörelse av resultat, metod mm hänvisas till Bilaga 1.

Alla löntagarfonder samt Fjärde och Femte fondstyrelserna hade 1989 ett resultat som översteg flödeskravet till 13 AP-fonderna. Realt räknat hade löntagarfonderna på balansdagen 1989-12-31 ett ackumulerat över­skott i förhållande till avkastningskravet på 7 658 milj kr. För Fjärde fondstyrelsen var motsvarande överskott 12413 milj kr.

Löntagarfondemas samlade förmögenhet uppgick på balansdagen 1989-12-31 till 22 892 milj kr och Fjärde fondstyrelsens till 23409 milj kr. Femte fondstyrelsen som startade sin verksamhet under 1989 hade en utgående real förmögenhet på 501 milj kr. Totalt förvaltade således de sju fonderna vid utgången av 1989 en förmögenhet på 46 803 milj kr.

Om löntagarfondernas medel hade följt Veckans affärers (VA) totalindex från den dag de rekvirerats hade fondemas sammanlagda förmögenhet, vid utgången av 1989 varit 3% (722 milj kr) större. Mellansvenska lönta­garfonden har utvecklats bättre än indexportföljen, medan Sydfonden och Trefond Invest har utvecklats sämre. Fond Väst och Nordfonden har haft marginellt bättre utveckling än index.

När hänsyn tas till utdelning i indexjämförelsen (Findatas avkastnings­index, Fdax) uppnår ingen av fondema indexportföljens avkastning. Fon­derna sammantaget hade vid utgången av 1989 utvecklats knappt 9% (2 356 milj kr) sämre än Fdax.

RRV har som komplement till indexjämförelserna genomfört en risk-

241

16   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

analys av löntagarfondernas portföljer för åren 19851989. Resultaten visaratt ingen av fonderna kan klassificeras som "högriskfond". Det beror till största delen på att fonderna har väl diversifierade portföljer och alltid har en viss del likvida medel. RRV anser att man inte kan kräva att en fond med lägre riskexponering än marknaden i en tid med börsuppgång skall utvecklas lika väl som index.

Löntagarfonderna har sammanlagt förräntat sina medel drygt 38% bätt­re än om medlen från verksamhetens start till balansdagen 1989 i stället hade placerats i räntebärande papper med samma genomsnittliga avkast­ning som inom 1 3 AP-fonderna.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

3 Uppföljning av tidigare utlåtande

3.1 Inledning

I utlåtandet över räkenskapsåret 1988 uppmärksammade RRV bl.a. föl­jande områden som följts upp i årets utvärdering:

tillämpning av redovisningsprinciper

handel med optioner

insiderregler

riskanalys

aktualitet och dokumentation av placeringspolicy

förekomst av långsiktig likviditetspoiicy

Trefond Invests företagaransvar.

3.2 Redovisningsfrågor

Avsnittet i sammanfattning:

Löntagarfonderna och Fjärde fondstyrelsen har var för sig beslu­tat om för fonderna enhetliga redovisningsprinciper fr.o.m. 1990.

RRV anser att även Femte fondstyrelsen bör använda den re­kommenderade genomsnittsmetoden vid beräkning av realisa­tionsvinster och förluster.

1 1989 års utlåtande framhöll RRV:

att Mellansvenska löntagarfonden bör redovisa resultat- och balansräk­ningar på det sätt som övriga fem fonder gör.

att fonderna bör använda samma princip för värdering av aktier på balansdagen.

att fonderna bör använda samma princip för beräkning av realisa­tionsvinster och föriuster. Den av FAR rekommenderade genomsnitts­metoden bör följas.

att fonderna vid avsättning till s.k. riskreserv redovisar denna i såväl nominell som real redovisning och att därvid belasta resultaträkningen som kostnad och balansräkningen som skuld.

242

I regeringens skrivelse 1988/89:144 åberopas RRVs påpekande att fonder-    Skr. 1989/90:137

na tillämpar olika redovisningsprinciper.

Bilaga 10

"Frågan om enhetliga redovisningsprinciper har diskuterats ända sedan början av 1986 utan att något godtagbart resultat kunnat uppnås. Jag ser därför ingen annan utväg än att nu överväga om lagstiftningsåtgärder erfordras för att det åsyftade resultatet skall kunna uppnås." ( sid 6 )

På initiativ av Michael Berman VD vid Trefond Invest sammankallades ett möte 1989-08-22 med revisorsordförandena i löntagarfondema för att behandla bl. a. de påtalade olikheterna i de tillämpade redovisningsprinci­perna. Deltagarna kom fram till enhetliga rekommendationer för redovis­ningen, som är i linje med de RRV förespråkar. Respektive löntagarfond har vid intervjuer med RRV förklarat att man avser att följa revisorskolle­giets rekommendationer. De avvikelser som finns i årets resultat- och balansräkningar sammanhänger med att förändringar i det datoriserade redovisningssystemet först kan träda i kraft i januari 1990.

Fjärde fondstyrelsen, som ej representerades vid revisorskollegiets möte, har med anledning av RRVs rekommendation genomfört nödvändi­ga förändringar av sitt datasystem. Sådana förändringar har ännu ej inletts vid Femte fondstyrelsen. Fonden påbörjade sin verksamhet under hösten 1989.

RRV anser att Femte fondstyrelsen bör tillämpa samma redovisnings­principer som övriga fonder. Vid beräkning av realisationsvinster och föriuster bör därför den rekommenderade genomsnittsmetoden användas.

3.3 Optioner

Avsnittet i sammanfattning:

Mellansvenska löntagarfonden och Sydfonden har ställt ut köp­optioner i eget aktieinnehav.

Den på RRVs uppdrag genomförda juridiska utredningen visar att löntagarfonderna har rätt att ställa ut köpoptioner och att det nuvarande regelverket ej fyller sin funktion.

RRV anser att en översyn av regelverket är av synnerlig vikt. Samma principer som generellt bör gälla för placeringar i värde­papper bör enligt RRVs uppfattning vara styrande vid använd­ning av optioner.

I APR finns inte ett uttryckligt förbud för löntagarfonderna att ställa ut optioner i eget aktieinnehav. Detta skulle kunna tolkas som om det vore möjligt att ställa ut optioner. RRV efterlyste därför i 1989 års utlåtande ett klarläggande om APR medger utställande av optioner i eget aktieinnehav. Vidare framhöll RRV att löntagarfondema borde få samma möjlighet som Fjärde fondstyrelsen (och Femte fondstyrelsen) att .slälla iit optioner i eget aktieinnehav. Fonderna skulle därmed kunna vidta åtgärder för att minska risken i de egna placeringarna. RRVs synpunkter föranledde ingen kom­mentar i regeringens skrivelse 1988/89:144.

243

Vid det tidigare nämnda mötet mellan revisorskollegiets ordföranden i    Skr. 1989/90: 137 augusti 1989 reste ingen av dessa invändningar mot den vid Mellansvens-    Bilaga 10 ka löntagarfonden dragna slutsatsen, att APR medger att löntagarfonderna ställer ut optioner i eget aktieinnehav. Revisorerna skulle således inte anmärka om respektive löntagarfond ställde ut köpoptioner.

Under 1989 har två löntagarfonder, Mellansvenska löntagarfonden och Sydfonden, ställt ut optioner i eget aktieinnehav.

Av övriga fonder har två ansett ett mer tydligt klarläggande vara en nödvändig förutsättning för ett eget utställande.

Regelverket uppfattas således på olika sätt av löntagarfon derna. RRV har därför givit professor Per[REDACTED_EFTERNAMN], juridiska institutionen vid Uppsala Universitet, i uppdrag att utreda om det är tillåtet för löntagarfondema att utställa s.k. köpoptioner på aktier samt att ta ställning till vissa därmed sammanhängande placeringsfrågor.

Per Thorells utredning visar att löntagarfonderna får ställa ut köpop­tioner. Mellansvenska löntagarfonden och Sydfonden har således enligt Per[REDACTED_EFTERNAMN] agerat inom ramen för APR. Denna ram torde ge utrymme för ytterligare användning av optioner. Utredningen pekar på brister i nuva­rande regelverk. Det finns enligt utredningen behov av en markering av vilka typer av optioner som bör tillåtas. 1 utredningen pekas på för-respektive nackdelar med olika gränsdragningar. Hur gränsen skall utfor­mas mellan vad som skall vara tillåtet respektive inte tillåtet bör dock enligt Per[REDACTED_EFTERNAMN] bli föremål för en särskild utredning i samband med att regelverket i APR ses över. Per Thorells utredning redovisas i sin helhet i Bilaga 2.

RRV delar Per Thorells ståndpunkter. Utredningen har pekat på brister i nuvarande regelverk och på behovet av en översyn av placeringsreglerna i APR (34 §, 35 § och 36 §). Utredningen har vidare kunnat ge svar på att det är förenligt med APR att ställa ut köpoptioner. Däremot har utredningen inte kunnat entydigt ange vilka optioner som bör vara tillåtna. Med tanke på behovet av att klargöra denna gränslinje för fonderna är en översyn av regelverket enligt RRVs mening av synnerlig vikt. RRV anser att de principer som bör gälla för fondens placering i värdepapper också bör vara styrande vid placering i optioner.

3.4 Insiderregler

RRV konstaterade i 1989 års utlåtande att fonderna använder sig av olika "modeller" för att hantera och bedöma "insidersituationer". RRV rekom­menderade att uppgifter om berördas handel med aktier överlämnas till en gemensam extern instans, t.ex. bankinspektionen.

I regeringens skrivelse 1988/89:144 sid 7 framhåller föredragande att frågan "om eventuella ändringar av fondstyrelsernas insiderregler bör enligt min mening anstå i avvaktan på" värdepappersmarknadskommit­téns förslag. De olika fonderna har under 1989 fortsatt att använda tidiga­re gällande "insiderregler".

244

3.5 Riskanalys

Avsnittet i sammanfattning

Arbete med riskanalys har genomförts under 1989 eller skall påbörjas under 1990 vid samtliga löntagarfonder och Fjärde fondstyrelsen.

RRV anser att Femte fondstyrelsen under 1990 bör påbörja arbete med riskanalys.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Syftet med en riskanalys är att identifiera möjligheter för och hot mot verksamheten. Riskanalysen kan bl.a. omfatta intemkontrollen, handel med värdepapper, likviditetsförvaltningen och ABD-beroendet.

Under 1989 har arbete med "riskanalys" genomförts vid Fond Väst, Trefond Invest, Nordfonden, Mellansvenska löntagarfonden och Fjärde fondstyrelsen. Vid Sydfonden skall enligt uppgift till RRV ett sådant arbete inledas under 1990, sedan förutsättningar skapats för analys under 1989.

Vid Femte fondstyrelsen söker verksamheten till en viss del fortfarande sina former. Fonden bör dock enligt RRVs uppfattning under 1990 påbör­ja ett arbete med riskananlys.

3.6 Aktualitet hos och dokumentation av placeringspolicy

Avsnittet i sammanfattning:

Vid samtliga löntagarfonder har skett en uppdatering av policy och dokumentation under 1989.

RRV anser att Fjärde fondstyrelsen bör dokumenterapolicyn för placering i noterade företag.

RRV anser att Femte fondstyrelsen bör dokumentera policyn för placering i noterade och onoterade företag samt för likvida me­del.

Det bör enligt RRVs uppfattning finnas en dokumenterad policy vid varje fond för handel med noterade och onoterade aktier samt likvida medel. 1 1988 års utvärdering pekade RRV på brister i dokumentationen av placeringspolicyn och aktualiteten hos denna vid flertalet fonder. Un­der 1989 har det skett en uppdatering och en revideringen av dokumenta­tionen vid samtliga löntagarfonder. Vid Fjärde fondstyrelsen omfattar uppdateringen och dokumentationen handel med onoterade aktier och likvida medel. Den Femte fondstyrelsen har ännu ej dokumenterat sin policy.

RRV anser att Fjärde fondstyrelsen bör dokumentera sin policy för noterade aktier. Vidare bör enligt RRVs uppfattning Femte fondstyrelsen dokumentera sin policy för handel med noterade och onoterade aktier samt likvida medel.

245

3.7 Långsiktig likviditetspoiicy

Avsnittet i sammanfattning:

          Mellansvenska löntagarfonden har en policy för hur det långsik­

tiga likviditetsbehovet skall tillgodoses efter 1990.

- RRV anser att samtliga löntagarfonder skall utveckla en långsik­

tig likviditetspoiicy

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Samtliga löntagarfonder med undantag av Mellansvenska löntagarfon­den har under början av 1990 rekvirerat de sista av de medel som kan ianspråktas. RRV framhöll i 1988 års utlåtande

att med tanke på att flertalet löntagarfonder efter 1990 inte kommer att kunna rekvirera ytteriigare medel så borde fondema utveckla en policy för hur man skall säkra den framtida handlingsfriheten. En policy torde un­derlätta önskvärda framtida placeringar på marknaden.

Inte någon av de fyra aktuella löntagarfondema har fattat beslut om den långsiktiga likviditetspolicyn under 1989. För flera av dem skulle det enligt uppgift till RRV emellertid vara aktuellt med ett sådant beslut under 1990.

RRV anser att varje löntagarfond bör utveckla en policy för hur det långsiktiga likviditetsbehovet skall tillgodoses efter 1990.

3.8 Trefond Invests företagaransvar genom dotterbolaget Collator

Avsnittet i sammanfattning:

Trefond Invest har ett företagaransvar i KMG System AB.

RRV anser att Trefond Invest bör minska sitt aktieinnehav under 1990 så mycket att detta företagaransvar upphör.

Under räkenskapsåret 1988 hade Trefond Invests dotterbolag Collator mer än 50% av röstvärdet i företaget KMG System AB. Trefond Invests försök att finna delägare till Collator hade inte lyckats. RRV framförde därför i 1989 års utlåtande att Collators företagarroll måste upphöra såvida ingen lösning på företagaransvaret uppnåddes under 1989.

Collator är under avveckling och bolagets aktier har tillfälligt övertagits av Trefond Invest. Fonden har därigenom ett företagaransvar visavi KMG System AB.

RRV anser att Trefond Invest under 1990 bör minska sitt aktieinnehav i KMG så mycket att företagarsansvaret upphör.

246

4 Aktualiserade frågor 1989

4.1 Inledning

I årets utlåtande har följande ämnen aktualiserats:

"Placeringsreglernas aktualitet"

"Långsiktigheten i placeringarna"

"Fondernas ägande".

Av avsnitt 3.3 framgår att RRV anser att en översyn är nödvändig av placeringsreglerna. I följande avsnitt behandlas ytterligare två exempel som enligt RRV illustrerar behovet av en översyn. Enligt 34 § APR skall "fondmedlen placeras så att kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". "Avkastningskravet" har regelbundet granskats i RRVs utlåtande. Kravet på riskspridning började belysas i 1989 års utlåtande genom riskanalys av portföljerna. "Långsiktigheten" har grans­kats i varje utlåtande i form av en jämförelse mellan respektive fonds omsättning av portföljen och börsens omsättningshastighet. Avsikten är att ytterligare bredda och fördjupa granskningen av "långsiktigheten". Kapitlet om "Fondernas ägande" redovisar de begränsningsregler för ägande som gäller för fondema och den ägarroll som de anser sig ha.

4.2 Placeringsreglernas aktualitet

4.2.1 Inledning

Syftet med detta kapitel är att redovisa två fall som enligt RRV illustrerar

behovet av en översyn av placeringsreglema:

placeringarna i investmentbolaget Helikon och fastighetsbolaget Plinius.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

4.2.2 Aktier i svenskt investmentbolag som till huvuddelen kan komniia att placera utomlands

Avsnittet i sammanfattning:

Styrelserna vid Mellansvenska löntagarfonden och Nordfonden har under 1989 tagit principiell ställning för placering i ett svenskt investmentbolag. Helikon, med huvudsaklig placerings­inriktning i utländska aktier. Trefond Invests styrelse har tagit ställning emot en sådan placering.

Den på RRVs uppdrag genomförda juridiska utredningen visar att placering i ett svenskt investmentbolag vars syfte till huvud­delen är att placera i utländska aktier ej är i överensstämmelse med 34 § APR och dess förarbeten.

RRV delar denna ståndpunkt och anser därför att Mellansvens­ka löntagarfondens och Nordfondens styrelsebeslut om placering i Helikon står i strid med 34 § APR och dess förarbeten.

247

Mellansvenska löntagarfondens och Nordfondens styrelser tog i decem-    Skr. 1989/90:137 ber 1989 i princip ställning för att respektive fond skulle kunna placera i    Bilaga 10 aktier i ett svenskt investmentbolag,

"Investment AB Helikon", med placeringsinriktning i utländska aktier. Ställningstagandet vid Mellansvenska löntagarfonden hade den innebör­den att styrelsen skulle acceptera ett ägande även om Helikons placering till 100 procent skulle komma att ske i utländska företag. Enligt uppgift till RRV skulle Nordfondens engagemang vara förbundet med att ändringar gjordes i den tänkta placeringsinriktningen så att investeringaräven skulle kunna ske i Sverige. Trefond Invests styrelse beslöt i december 1989 att inte placera i bolaget. Styrelsen för Fond Väst tog ställning för teckning i bolaget under januari 1990. Fond Väst beslut ägde rum under 1990 och är därför ej föremål för granskning i detta utlåtande. Den återstående lönta­garfonden. Sydfonden, uppges inte ha erhållit något erbjudande och dess styrelse har därför ej tagit principiell ställning till en placering av detta slag.

Sammanfattningsvis har två fondstyrelser under 1989 principiellt tagit ställning för att delta i bildandet av Helikon, medan en fond avvisat en placering. Fondernas ställningstagande baserar sig på olika uppfattning om vad de aktuella paragrafema, 34 § och 36 §, i APR innebär.

Fondstyrelserna skall enligt 34 § APR

"inom ramen för vad som gagnar försäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken samt med beaktande av kreditmarknadens funktionssätt, förvalta anförtrodda medel genom place­ringar på riskkapitalmarknaden. Placeringarna skall syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning.

Fondmedlen skall placeras så att kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses."

Enligt 36 § APR får en löntagarfondstyrelse "placera de medel som styrelsen förvaltar 1. i aktier i svenska aktiebolag.

De berörda fonderna framhåller, att eftersom Helikon är ett svenskt aktie­bolag (36 § APR), så handlar man i enlighet med lagen. Vidare understry­ker företrädare för fonderna att den 34 paragrafens ord om "förenligt med den allmänna ekonomiska politiken ..." måste tolkas mot bakgrund av de yttre villkoren. "Varje tid ger sin rätta tolkning av förarbeten och lag." "Om man släpper valutaregleringen fri så leder det till att placeringarna också måste kunna ske på annat sätt."

Fondföreträdare har framfört i massmedia och i annan form att lönta­

garfonderna borde få samma möjlighet att placera i utländska aktier som

Fjärde och Femte fondstyrelserna. 1 VD- kommentaren i Fond Västs

årsredovisning 1989 framförs bl. a. denna ståndpunkt. Delvis samma argu­

ment som används för att styrka riktigheten i en placering i Helikon har

använts av de intervjuade för att även löntagarfonderna skall få placera i

utländska aktier. Föredragande ansåg i prop. 1983/84:50 att det inte fanns

"tillräckligt starka skäl att medge löntagarfondstyrelserna rätt att förvärva

248

utländska aktier"(sid 79). En ståndpunkt som upprepades i prop. 1987/88:11 (sid 21).

RRV har låtit professor Per[REDACTED_EFTERNAMN] granska om placering i ett svenskt företag som till huvuddelen avser att investera i utländska aktier är i överensstämmelse med APR och dess förarbeten. Enligt Per[REDACTED_EFTERNAMN] är så inte fallet. Den utförliga argumentationen för denna ståndpunkt redovisas i Bilaga 3.

RRV anser att Mellansvenska löntagarfondens och Nordfondens beslut om placering i Helikon står i strid med 34 § APR. Vidare anser RRV att ett sådant beslut inte är förenligt med det inflytandemål för löntagarna som är ett av huvudmotiven för tillkomsten av löntagarfonderna.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

4.2.3 Placering i fastighetsbolag

Avsnittet i sammanfattning:

         Fjärde fondstyrelsen har deltagit i bildandet av ett fastighetsbo­

lag, Plinius.

Den på RRVs uppdrag genomförda juridiska undersökningen visar att placeringen i sin nuvarande form ej strider mot APR och dess förarbeten.

- RRV delar denna ståndpunkt. Placeringen är emellertid som fall

betraktat av intresse för att belysa placeringsreglernas funktion.

Fonderna skall enligt 35 och 36 §§ APR placera i finansiella och inte i reala tillgångar. Det senare är förbehållet 13 AP-fonderna. Gränsen mellan 13 AP-fondernas och övriga fonders rättigheter har emellertid luckrats upp. 1-3 AP-fonderna erhöll efter prop. 1987/88:11 rätt att förvärva fast egendom eller samtliga aktier i ett fastighetsbolag, s. k. heläg­ande (sid 32ff). Rätten utvidgades genom prop. 1988/89:150 bilaga 6.2 till att omfatta både helägande och delägande i fastighetsbolag. Högst fem procent av varje fondstyrelses kapital, beräknat efter anskaffningsvärdet, får placeras i fastighetsbolag.

Fjärde fondstyrelsen har under 1989 tillsammans med andra intressen­ter bildat ett fastighetsbolag, Plinius. Fonden har tidigare, liksom de enskilda löntagarfonderna, aktier i rena fastighetsbolag och i kombinerade bygg-/fastighetsbolag. Det nya uppfattas bestå i att fonden tillsammans med andra bildar ett fastighetsbolag, där fonden därmed kommer att bli stor ägare (i Plinius 25% av röster och kapital). Fondens handlande skulle därmed kunna exemplifiera ett sätt för alla sju fonderna att kringgå be­stämmelserna om att fonden inte får äga reala tillgångar.

Företrädare för Fjärde fondstyrelsen har förklarat att ett kringgående av bestämmelserna inte har varit avsikten. Bolagsbildningen har setts som det lämpligaste sättet att placera

i fastighetsbolag. Företrädare för fonden instämmer i att gränsen när det gäller fastighetsägande i praktiken har suddats ut mellan 13 AP-fonder­na och övriga fonder.

249

Vid beredningen av förslaget att 1-3 AP-fonderna skulle få möjlighet att placera i fastighetsbolag, restes i remissrundan invändningar mot att släppa in en kapitalstark aktör på marknaden. En sådan skulle kunna driva upp priset, vilket skulle få negativa samhällsekonomiska följder. Om de olika fonderna deltog i bildandet av fastighetsbolag så skulle detta analogt även kunna bli prisdrivande. I en väl fungerande marknad torde det emellertid inte innebära någon skillnad om placeringen görs i existerande fastighetsbolag eller i ett nybildat sådant. Det samhällsekonomiska argu­mentet har därmed enligt RRVs uppfattning förmodligen föriorat i bety­delse.

RRV har bett professor Per[REDACTED_EFTERNAMN] undersöka om bolagsbildningen kan uppfattas som ett avsteg från reglementet. Slutsatsen är att så är inte fallet. Enligt 34 § APR skall placeringarna ske "till gagn för svensk produktion och sysselsättning". Först om fondens placeringar i huvudsak inte ägde rum i företag som kan anses gynna produktion och sysselsättning, så kunde beslutet att delta i bildandet av Plinius ifrågasättas. Per Thorells genom­gång redovisas i Bilaga 3.

RRV delar Per Thorells ståndpunkt. "Plinius" är dock som fall intres­sant för att illustrera hur reglerna i APR inte längre sätter några skarpare gränser mellan de olika delarna av AP-systemet.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

4.2.4 Behov av översyn av placeringsreglerna i APR

Avsnittet i sammanfattning:

RRV har visat att placeringsreglerna i APR tolkas på olika sätt av fonderna.

RRV anser att en översyn bör ske av placeringsreglerna i APR (34 §, 35 § och 36 §). Översynen bör leda till att reglerna kan uppfattas på ett entydigt sätt av fonderna. Vidare anser RRV att likartade krav bör innebära att de enskilda fondema ges samma möjligheter att uppnå kraven.

"Helikon", "Plinius" och "optionsfrågan" visar enligt RRVs uppfatt­ning på något olika sätt att placeringsreglerna inte är styrande i den omfattning de avses vara. De olika fallen illustrerar vidare att placerings­reglema är föråldrade. Det finns enligt RRVs mening ett samband mellan tolkningen och efterlevnaden av reglerna och i vilken utsträckning dessa uppfattas representera "verkligheten".

Mellan fonderna varierar såsom framgått synen på vad som avses med "till gagn för svensk produktion och sysselsättning". Fjärde fondstyrelsens uppfattning är t.ex. att man inte kan placera i investmentbolag. Femte fondstyrelsen uppfattar emellertid inte att APR innebär sådana begräns­ningar och har därför, räknat på anskaffningsvärdet, placerat ca 20% av fondkapitalet i investmentbolag. Trefond Invest delar Fjärde fondstyrel­sens uppfattning och har 1989 12 30 inte några aktier i blandade eller rena investmentbolag. Övriga löntagarfonder har i varierande utsträckning under 1989 innehaft aktier i denna typ av företag.

250

Den 34 § har ej förändrats, när den underordnade 35 § skrivits om så att    Skr. 1989/90:137 Fjärde och Femte fondstyrelsens möjligheter att placera i utländska aktier   Bilaga 10 utökats från en till tio procent. Därigenom har det innehållsliga sambandet försvagats mellan överordnad och underordnad paragraf Denna försvag­ning torde enligt RRVs uppfattning även ha gjort det lättare för fondema att tillämpa en extensiv tolkning av 34 § .

En genomgående uppfattning hos flertalet intervjuade löntagarfondföre­trädare är att statsmaktema nu satt pensionssystemets intresse av avkast­ning i första rummet. Det skulle ha skett en perspektivförskjutning i måluppfattning över tiden. Denna syn kommer även fram i dokumentatio­nen vid fondema. I "Ledningen har ordet" i Trefond Invests årsredovis­ning för 1989 framförs t ex:

"Detta kan bero på att styrelsemas roll successivt blivit klarare. Löntagar­fondemas huvudfunktioner är två:

Att förstärka pensionssystemet. Denna uppgift innebär att placera pen­sionsmedel till så bra förräntning som möjligt med ett långsiktigt per­spektiv.

Att förbättra riskkapitalförsörjningen.

För båda uppgiftema gäller att de är omöjliga utan ett marknadsmässigt agerande." (sid 2)

Riskkapitalförsörjningen kan uppfattas bli automatiskt förbättrad genom fondens existens, vilket innebär att avkastningsmålet blir det helt domine­rande. Övriga mål som inflytande nämns inte av fondens företrädare i detta sammanhang. Fonden har i likhet med övriga löntagarfonder kom­mit fram till en målhierarki, som inte avspeglas i direkta förändringar i APR eller i förarbeten som direkt kan sägas konfirmera en sådan målupp­fattning. Uttalande från regeringskansliet redovisade bl.a. i massmedia och den allmänna inriktningen i utredningar som "Värdepappersmarkna­den i framtiden" (SOU 1989:72) uppfattas ge stöd för den egna tolkningen. "Plinius" och "Helikon" kan illustrera hur fondema skulle kunna överskrida gränserna för de avsedda placeringsobjekten. Det vore t. ex. möjligt att placera i ett aktiebolag som bildas för att bl.a. investera i obligationer.

De anförda exemplen visar enligt RRVs uppfattning på behovet av en översyn av reglementets placeringsregler, dvs. 34 §, 35 § och 36 § i APR. De gällande reglerna bör kunna uppfattas på ett entydigt sätt av samtliga fonder. Vidare anser RRV att eftersom kraven enligt APR är desamma för fondema bör detta innebära att det ges likartade möjligheter att uppnå kraven.

4.3 Långsiktigheten i placeringama 

4.3.1 Inledning

Fondmedlen skall enligt 34 § APR "placeras så att kraven på god avkast­ning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses. I prop 1983/84:50 anförs:

"Vad gäller frågan om fondstyrelsemas möjligheter att göra omplaceringar    Skr. 1989/90:137 mellan olika aktier delar jag remissinstansemas bedömning, att fondstyrel-    Bilaga 10 sema måste ges fömtsättningar för ett ekonomiskt och marknadsmässigt riktig agerande. Jag anser därför att fondslyrelsema bör ha ett något större handlingsutrymme än det placeringsutredningen har dragit upp.

De riktlinjer som enligt min mening bör gälla framgår av specialmotive­ringen till 34 § i det nya reglementet. Dessa ändrar dock inte den huvud­sakliga placeringsinriktningen att aktieförvärven skall ske med sikte på ett mera varaktigt innehav." (sid 78)

"För att understryka att styrelsemas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet. Detta bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskilt fall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, om omständighetema motiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte på ett mera varaktigt innehav." (sid 118)

Syftet med detta kapitel är dels att beskriva uppfattningar vid fonderna om vad "långsiktighet" innebär, dels att redovisa RRVs mätning av omsätt­ningshastigheten vid fondema.

Genom att jämföra omsättningshastigheten vid respektive fond med bör­sens har RRV försökt få en uppfattning om långsiktigheten i fondemas placeringar.

4.3.2 Fondernas uppfattning om "långsiktighet"

Vid samtliga fonder har de intervjuade framhållit att fondema är långsikti­ga i sina placeringar. Ingen av dem har emellertid kunnat presentera någon mer operativ definition av "långsiktighet". En sådan presenterades emel­lertid inte heller av placeringsutredningen (SOU 1983:44).

Tiden bör vara central vid bestämning av "långsiktighet". De intervju­ade har olika uppfattningar eller har inte kunnat specificera någon tids­gräns. Tidsgränserna varierar mellan två till tre år och fyra till fem år.

Ett vanligt betraktelsesätt bland de intervjuade är att dela in placeringar­na enligt följande:

1.

Placeringar som är avsiktligt långsiktiga och som förblir långsiktiga.

2.

Placeringar som är avsiktligt långsiktiga, men som pga. ny kunskap, ändrade marknadsförutsättningar m. m. förvandlas till kortsiktiga pla­ceringar.

3.

Placeringar som från början är avsedda att vara kortsiktiga.

Till den första gmppen hör "kärnan" i fondernas portföljer. Denna benämns lite olika vid fondema: t.ex. basportfölj och positionsföretag. Förändringar av kärnan i innehavet, ibland enbart större förändringar, kräver vanligen styrelsens godkännande.

Den tredje gruppen är viktig av olika skäl. Fjärde fondstyrelsen har mer

än löntagarfonderna betonat behovet av att synas, att man måste odla sina

mäklarkontakter för att kunna vara med vid viktiga erbjudanden. Företrä­

dare för löntagarfonderna understryker behovet av att få göra kortsiktiga

placeringar. Dessa ses som helt nödvändiga för att respektive fond skall

kunna klara av avkastningskravet.

252

För löntagarfonderna ställs således avkastningskravet i högre grad mot   Skr. 1989/90:137 långsiktigheten. Ett skäl kan vara att löntagarfondema är mer beroende än    Bilaga 10 Fjärde fondstyrelsen av realisationsvinstemas storlek. Enbart aktieutdel­ningarna och ränteintäktema vid Fjärde fondstyrelsen är 1989 betydligt större än avkastningskravet, en konsekvens av att fonden är äldre och har ett betydligt större övervärde (dold reserv) än löntagarfondema.

4.3.3 Omsättningshastigheten

Att fondema skall agera långsiktigt bör innebära att de håller en låg omsättningshastighet. Det är dock naturligt med hänsyn till bl. a. avkast­ningskravet att inte alla aktieinnehav behålls i många år. Även fonderna måste reagera på förändrade värderingar och fömtsättningar på markna­den. Fjärde fondstyrelsen framhåller i sin ÅR 1986 att om man nästan aldrig sålde några innehav skulle fondens levande kontakt med marknaden snabbt upphöra. RRV delar denna uppfattning, men anser att omsätt­ningshastigheten med hänsyn till kravet på långsiktighet i placeringarna normalt bör vara låg i jämförelse med t.ex. omsättningen vid Stockholms fondbörs. 1 enlighet med detta bör fondemas andel av börsomsättningen vara låg i förhållande till dess andel av börsvärdet.

Det är dock naturligt att mindre fonder uppnår en högre omsättnings­hastighet än större. Det är också naturligt att fonder som nyligen startat sin verksamhet eller som bytt ledning och därmed placeringspolicy tillfälligt kan ha högre omsättning av portföljen. Detta illustreras genom Fjärde fondstyrelsens låga och jämna omsättningshastighet i tabell 1 nedan. Ta­bellen redovisar löntagarfondemas, Fjärde fondstyrelsens och börsens om­sättningshastighet sedan löntagarfondemas första verksamhetsår fram till och med 1989.

RRV har beräknat omsättningshastigheten på följande sätt. Rekvirerade medel subtraheras från respektive fonds bruttoköp av aktier.' Därefter adderas bruttoförsäljning av aktier. Det då erhållna värdet divideras med två och sätts i relation till genomsnittligt realt fondkapital (ingående + utgående realt fondkapital dividerat med två).

Denna metod föredras av RRV eftersom utgående fondkapital skiljer sig markant från genomsnittligt fondkapital ett år när kursförändringarna varit stora. Dessutom beräknas fr.o.m. år 1988 börsens omsättningshas­tighet ifrån ett genomsnittligt börsvärde. Metoden tillåter således en rätt­vis jämförelse mellan fondemas omsättningshastighet och börsens.

' Rekvirerade medel dras ifrån eftersom fondema bör kunna köpa aktier for detta

belopp utan att det påverkar omsättningshastigheten.

' Börsen beräknar den årliga omsättningshastigheten som ett genomsnitt av mänads-

sifTror. Den månatliga omsättningshastigheten är beräknad som totalomsättningen

under månaden gånger 12 dividerad med börsvärdet vid månadens slut. RRV har i

tabell 1 beräknat börsens omsättningshastighet som årets omsättning dividerat med

ingående + utgående börsvärde dividerat med 2 for att göra jämförelsen med

fonderna mer rättvis. Skillnaden gentemot börsens redovisning är marginell.

253

Tabell 1: Omsättningshastigheten (%) för löntagarfonderna, Qärde fondstyrelsen och börsen för åren 1985-1989.'

Å

r

SF

FV

TF

MF

NF

4AP

B

ö

rsen

1985

28

62

80

204

20

32

1986

_

27

51

40

87

20

39

1987

64

24

29

42

36

14

29

1988

28

21

45

30

24

15

22

1989

20

16

28

23

15

12

17

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

' Vissa uppgifter för tidigare år är något osäkra och vissa uppgifter för 1985 och 1986 fmns inte alt tillgå.

Bland löntagarfondema har Fond Väst genom åren haft en mycket låg omsättningshastighet. Åt "rätt" håll har även Sydfonden, Mellanfonden och Nordfonden utvecklats. Sydfonden hade en oacceptabelt hög omsätt­ningshastighet 1987, vilken dock sänkts betydligt de följande åren. Tre­fond Invest hade en oacceptabelt hög omsättningshastighet 1988. Under 1989 sjönk den men är fortfarande hög i förhållande till börsens och övriga fonders omsättningshastighet.

1 diagram 1 ges en överskådlig bild av löntagarfondemas. Fjärde fond­styrelsens och börsens omsättningshastighet 1989. Fjärde fondstyrelsen. Fond Väst och Nordfonden hade en tillfredsställan­de låg omsättningshastighet under år 1989. Detta framgår både av tabell 1 och diagram 1.

Fjärde fondstyrelsens omsättningshastighet uppgår till knappt 12%. Uppgiften inkluderar även omsättningen i den utländska portföljen. Den är dock så liten att dess höga omsättning inte nämnvärt torde påverka resultatet.

Diagram 1: Omsättningshastighet lör resp löntagarfond och Fjärde fondstyrelsen samt för börsen som helhet.

Oms

ä

ttnlngshaatlghat, procent

Sydlond        Fond Viat        Trefond     Mellanlonden Nordionden        4e AP

Fond

Oms

ä

ttningshastighet

B

ö

rsen

 Se regeringens skrivelser 1987:174 (sid 3) och 1988:144 (sid 6)

254

Det är framför allt Trefond Invest som under 1989 haft en omsättnings- Skr. 1989/90: 137 hastighet klart överstigande börsens (28% mot 17% se tabell 

I). 

För 1988 Bilaga 10 var omsättningshastigheten ännu högre, vilket påtalades av RRV i 1989 års utlåtande. Siffrorna tyder enligt RRV på att omsättningen hos Trefond Invest inte heller under 1989 legat i linje med kravet på långsiktighet i placeringarna. RRV konstaterar dock att 40% av årets omsättning är hänföriig till första kvartalet (dvs innan byte av ledning) och 37% till kvartalet efter (då en viss omstrukturering är rimlig med anledning av ledningsbytet). För de två sista kvartalen 1989 sjönk omsättningen dras­tiskt (14 respektive 9%). RRV anser att detta tyder på att fonden efter ledningsskifte och viss omstrukturering av portföljen slagit in på en betyd­ligt lugnare omsättningstakt.

Vid Trefond Invest förklarar företrädare för fonden den höga omsätt­ningen under år 1989 med bl.a. ledningsskiftet.

Ett annat sätt att belysa långsiktigheten i placeringarna via omsättningen är att jämföra fondernas omsättning i förhållande till börsens omsättning med deras andel av det totala börsvärdet. Omsättningen på Stockholms fondbörs uppgick under år 1989 till 112.7 miljarder kronor (115.4 miljar­der kr under 1988) och det totala börsvärdet till 744 miljarder kronor (614 miljarder kr under 1988).

Tabell 2: Fondernas andel av börsomsättningen och deras andel av det totala börsvär­det.' 1988 års uppgifter inom parantes.

Fond

Syd­fonden

Fond Väst

Trefond Invest

Mellan­fonden

Nord-fonden

Fjärde fondst

Andel av börs­oms

0,68 (0,62)

0,63 (0,54)

1,05 (1,07)

0,65 (0,62)

0,57 (0,59)

2,1 (1,8)

Andel av börs­värdet

0,61 (0,53)

0,68 (0,62)

0,64 (0,58)

0,46 (0,46)

0,68 (0,58)

3,2 (2,8)

' I fondernas andel av börsvärdet ingår även de likvida medlen. Börsportfoljens värde är således något lägre.

I förhållande till 1988 har Nordfonden och i viss mån Trefond Invest utvecklats åt "rätt" håll med ökad andel av börsvärdet och samtidigt minskad andel av börsomsättningen.

4.4.1 Inledning

Syftet med detta kapitel är att redovisa de begränsningar som finns för fondernas ägande, hur fondernas ägande ser ut och hur de ser på sin roll som ägare.

255

4.4.2 Begränsningar for fondernas ägande

Avsnittet i sammanfattning:

Möjligheten att fonderna tillsammans påtvingas ett företagar­ansvar föreligger enligt RRVs uppfattning för börsregistrerat företag som har varit noterat eller är noterat på OTC-listan respektive O-listan.

RRV anser att en översyn bör ske av gällande begränsningsregler för att undvika att fonderna tillsammans påtvingas ett företagar­ansvar.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Fondernas ägande i företagen begränsas av skilda regler beroende på om företaget är börsregistrerat eller inte. I det senare fallet gäller att den enskilda fonden inte får ta på sig ett företagaransvar dvs. "ett fortlöpande ansvar för något företags förvaltning" (prop. 1983/84:50 sid 79).

Fonderna har i flertalet fall fattat beslut om hur mycket fonden maxi­malt bör äga av aktiekapitalet i ett onoterat företag för att inte riskera att påtvingas ett företagaransvar: Sydfonden 35-40%, Fond Väst 25%, Tre­fond Invest 25% och Nordfonden 25%. Gränsema är inte tvingande och det förekommer fall där de överskrids.

För företag med aktier registrerade vid Stockholms fondbörs gäller att Fjärde och Femte fondstyrelserna inte får förvärva så många av aktierna "att dessa uppgår till mer än 10 procent av samtliga aktier i bolaget eller om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till mer än 10 procent av röstetalet för samtliga aktier i bolaget". För löntagarfon­derna gäller för samma företag, att förvärvet av aktier inte får uppgå "till sex procent eller mer av samtliga aktier i bolaget eller, om aktierna har olika röstvärde, att röstetalet för aktierna uppgår till sex procent eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget". ( 37 § APR )

Den reviderade paragrafen trädde i kraft den 1 juli 1988. Löntagarfon­derna hade tidigare möjlighet att förvärva aktier upp till åtta procent i ett registrerat bolag.

Reduceringen av löntagarfondernas andelar genomfördes för att ge den nya Femte fondstyrelsen samma förvärvsmöjligheter, tio procent, som den Fjärde fondstyrelsen har sedan den 1 januari 1984. Ett innehav överstigan­de den nya sexprocentgränsen förvärvat före den 1 juli 1988 har löntagar­fonderna dock möjlighet att behålla. 1 en motsvarande övergångsbestäm­melse för Fjärde fondstyrelsen ges denna fond rätt att behålla innehav av aktier förvärvade före den 1 januari 1984 som uppgår till mer än tio procent av samtliga aktier i bolaget.

Av årsredovisningarna för 1989 framgår att Fjärde fondstyrelsen inte innehar en röstandel i något företag överstigande tio procent, medan det i 13 fall förekommer att löntagarfonderna har en högre röstandel än sex procent eller mer. I 12 fall är förklaringen ett högre röstetal före den 1 juli 1988. Det återstående fallet förklaras med att aktiema inte har varit inregistrerade vid Stockholms fondbörs vid förvärvet, dvs. noterade på A 1 eller A 2 listorna.

256

Fonderna behöver inte sälja aktier som de förvärvat då företaget inte    Skr. 1989/90:137 varit registrerat. Fonderna kan således behålla förvärv som skett när    Bilaga 10 företaget varit noterat på OTC-listan respektive O-listan eller inte varit noterat. Begränsningen i 37 § APR "tar sikte på situationen vid förvärvet" (Prop. 1983/84:50 sid 120).

I prop. 1987/88:167 framhåller föredragande att begränsningsreglerna syftar till att förhindra att de sju fondstyrelserna tillsammans får att så stort aktieinnehav att de tvingas ta på sig ett företagaransvar. Ett sådant inträffar enligt föredragande om fondernas sammanlagda aktieinnehav överskrider 50% i ett enskilt börsregistrerat företag. För att undvika att ett företagaransvar uppkommer genom övergångsbestämmelsen förutsätter föredraganden

"att styrelserna inte agerar så, att de tillsammans förvärvar så många börsregistrerade aktier i ett bolag att denna situation uppstår. Det ligger därför i sakens natur att fondstyrelserna eftersträvar att deras aktieinne­hav kommer att rymmas inom de gränser som nu föreslås. Jag har inte velat sätta en sista tidpunkt inom vilken detta skall ha skett, då en sådan begränsning lätt kan få oönskade effekter för aktiemarknaden." (sid 15 )

Genomgången av fondemas årsredovisningar visar att fondernas samman­lagda aktieinnehav i börsregistrerade företag ligger långt under den kritis­ka 50 procentsgränsen. Esab är det företag där det sammanlagda röstetalet f n. är störst: Trefond Invest (8.0), Fjärde fondstyrelsen (4.5), Fond Väst (5.7) och Mellansvenska löntagarfonden (1.5). Det sammanlagda röstan­delen utgör således 19.7 procent. Den största sammanlagda kapitalandelen finns i Hennes &margin-right:88.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> Ett annat sätt att belysa fondernas ägande är att redovisa röst- och kapitalandelar i de företag vars aktier utgör en stor andel av fondernas marknadsvärderade portföljer. 1 tabell 3 har sammanställts uppgifter för fyra av de 1989 mest portföljtunga företagen. Sammanställningen baserar sig på uppgifter från fondernas årsredovisningar för 1989.

Det är endast Fjärde fondstyrelsen som tillhör en av de sex största ägama i något av de fyra företagen (Volvo och Astra) (källa: Sven Ivan[REDACTED_EFTERNAMN] "Ägarna och makten i Sveriges börsföretag 1990").

För de enskilda fonderna finns i flertalet fall interna begränsningsregler som kan förhindra att fonderna blir så mycket större i de stora och högt värderade börsföretagen. Ett innehav i ett enskilt företag överstigande mellan 1014%, beroende på fond, anses medföra en alltför stor risk i portföljsammansättningen. Det är således inte sannolikt att löntagarfon­derna kan förvärva aktier i de stora etablerade börsföretagen, där Fjärde fondstyrelsen redan är stor ägare, i sådan omfattning att den sammanlagda ägarandelen kan närma sig begränsningen på 50 procent. Detta gäller även de företag där löntagarfonderna beroende på den tidigare "åtta procents­gränsen" har en ägarandel mer än sex procent och däröver.

257

17   Riksdagen 1989/90. I satnl. Nr 137

Tabell 3 Sammanställning av fondernas portfölj-, röst- och kapitalandelar (procent) i de f)Ta sammanlagt mest portföljtunga börsregistrerade företagen.

Företag

Fonder

Portfölj-

Röst-

Kapital-

andel

andel

andel

Volvo

Fjärde fondstyrelsen

6.3

6.4

3.7

Fond Väst

10.0

2.1

1.3

Mellansvenska

löntaga rf.

8.6

0.5

0.7

Sydfonden 12.6

0.4

1.6

Nordfonden

7.5

0.3

7.5

Trefond Invest

5.8

0.2 9.9

0.8 15.6

Astra

Fjärde

fondstyrelsen

12.6

7.3

7.6

Sydfonden

10.2

1.5

1.3

Fond Väst

7.5

1.0

1.0

Nordfonden

7.0

1.0 10.8

1.0 10.9

Skånska

Fjärde

fondstyrelsen

2.6

2.8

4.2

Sydfonden

6.8

0.5

0.9

Fond Väst

4.5

0.4

0.6

Trefond Invest

4.3

0.3

0.6

Nordfonden

3.8

0.3

0.5

Mellansvenska

löntagarf

3.5

0.2 4.5

0.3 6.8

SCA

Fjärde

fondstyrelsen

4.8

4.7

5.1

Nordfonden

3.4

1.1

0.8

Sydfonden

6.9

0.4

1.5

Fond Väst

3.8

0.3

0.8

Mellansvenska

löntagarf

2.7

0.3

0.4

Trefond Invest

1.5

0.1 6.9

0.4 9.0

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Fömtsättningama för fonderna att sammanlagt bli stora ägare föreligger enligt RRVs uppfattning när någon eller några fonder har skaffat sig ett stort innehav av aktier innan dessa registrerats vid börsen. Som tidigare nämnts finns inga skyldigheter för fondema att i ett sådant fall reducera sitt aktieinnehav. Det för närvarande största sammanlagda röst-/ och kapitalinnehavet bland A 1- och A 2- företagen finns i Skrinet, ett företag som registrerats sedan Trefond Invest (14.2/20.0) och Sydfonden (8.2/11.4) inköpte sina andelar. Inom samtliga noterade företag (A 1, A2, O-lista och OTC-lista) finns fondernas största sammanlagda innehav i det på O-listan noterade UV-shipping (Fond Väst 11.1 %, Mellansvenska lön­tagarfonden 9.4% och Nordfonden 9.3%).

I tabell 4 nedan redovisas i sammanfattande form det antal på O-listan respektive OTC-listan noterade företagen där respektive fond utgör en av de sex största ägarna och där innehavet överstiger "10% och 6%-gränsen "(källa tab 6, 7, 9 och 10 i bilaga 4). Exempel: Vid totalt nio tillfällen utgör en enskild fond någon av de sex största ägarna i de på O-listan noterade företagen, räknat efter röstetal. I tre respektive fem av dessa nio fall är den enskilda fondens röstetal respektive kapitalandelar högre än 6 procent och däröver.

258

Tabell 4 Antalet på O-Hstan och OTC-listan noterade företag där respektive fond utgör någon av de sex största ägarna och där innehavet överstiger "10% och 6% gränserna" i förhållande till det totala antalet aktuella företag.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

OTC-

foretag

Företag på O-listan

Röst­andelar

Kapital­andelar

5 av 14

3 av 9

12 av 14

5 av 9

Sammanfattningsvis föreligger det inga begränsningar i fondernas ägan­de inom de företag som noterats på O-listan och OTC-listan. Det är inom dessa företag som fondema har sitt största sammanlagda innehav. Sanno­likheten torde enligt RRVs uppfattning vara mycket liten att fonderna uppnår ett så stort ägande i redan registrerade företag att detta leder till ett företagaransvar. Ett sådant kan emellertid uppkomma i företag noterade på O-listan och OTC-listan. När dessa företag registreras kan fondema enligt gällande regler bibehållas sitt innehav. Ett stort innehav för någon eller några fonder kan således tillsammans med övriga fonders "reglemete-rade sex eller tio procents innehav" sammanlagt för fondema leda till ett företagaransvar. Värdepappersmarknadskommittén (SOU 1989:72) före­slår bla att all aktiehandel som sker med anknytning till Stockholms fondbörs (A 1, A 2, OTC och O-listan) börsregistreras. Ett genomförande av förslaget aktualiserar i sig en förändring av gällande begränsningsregler. Flera skäl talar således enligt RRVs uppfattning för en översyn av nuva­rande begränsningsregler.

4.4.3 Fondernas ägarroll

Ägarprofilen varierar mellan fonderna.

Bland fonderna finns det inte någon gemensam uppfattning om

när den enskilda fonden har en ägarroll i noterade företag.

Inte någon av fondema har tagit ställning till när fonden i

princip skall vara representerad i noterade företag.

Fonderna har i flertalet fall en ägarroll i förhållande till de

onoterade företagen.

1 tabellerna 5 10 redovisas antalet företag där fonderna utgör någon av de sex största ägarna enligt Sven-Ivan Sundqvists "Ägama och Makten i Sveriges börsföretag 1990". Fondernas röst- och kapitalandelar har vid behov justerats efter uppgifter lämnade i årsredovisning 1989. Detta har inte medfört någon förändring i rangordningen. Genom att välja de sex största ägarna kommer tillräckligt många av de stora ägarna med. Det blir även möjligt att i viss utsträckning belysa spridningen i ägandet. I tabeller­na sker det genom att redovisa antalet företag inom vissa röst- och kapital­andelar (procent). För att kunna diskutera placeringen om aktien är börs-

259

registrerad (A 1 och A 2 listoma) respektive tillhörig ett företag noterat på    Skr. 1989/90:137 O-listan eller ett OTC-företag så har tre olika tabeller använts (5 7 respek-    Bilaga 10 tive 810). Tabell 5 och 8, börsregistrerade företag, redovisa nedan. Övriga tabeller fmns i bilaga 4.

Tabellema visar att fondema har olika "ägarprofiler". Det gäller inte bara Fjärde fondstyrelsen visavi löntagarfondema, ett väntat resultat med tänkte på att fondkategoriema varit verksamma under olika lång tid. Även löntagarfondema har inbördes varierande profiler. Trefond Invest är den löntagarfond som har det största antalet "ägar- och kapitalinnehav" i börsregistrerade företag (tabell 5 och 8). Det är även den fond, där ägar-och kapitalandelen är störst i ett enskilt företag. Av de 25 placeringama i tabell 6/9 och 7/10 tillhör endast en placering Fjärde fondstyrelsen.

Trefond Invests "ägarprofil" är en medveten satsning av fonden under förre VD:n Bo[REDACTED_EFTERNAMN]. Att vara stor i ett enskilt företag har setts som en fördel. Fjärde fondstyrelsens profil är ett resultat av fondens satsning på " 16 i topp företag" (de 16 mest omsatta aktiema på börsen). Från övriga fonder har inte redovisats någon motsvarande policy som kan förklara den enskilda fondens ägarprofil. Inte någon av styrelsema har fattat beslut om hur stora fonderna bör vara i de olika noterade företagen.

Begränsningsregeln för ägandet avser som nämnts att förhindra att fondema får ett s. k. företagaransvar dvs

"ett fortlöpande ansvar för något företags förvaltning. Däremot bör fond­styrelserna ta på sig ett för denna typ av aktieägare normalt delägaransvar, vilket bl. a. innebär att de tillsammans med andra ägare bör ange målsätt­ningen för företagen och verka för att företagen har väl fungerande led­ningsorgan." (prop. 1983/84:50 sid. 79, se även prop. 1987/88:167 sid. 14)

Delägaransvaret ger fondema en ägarroll. I den mån fonden inte är intres­serad av att medverka till målsättningen för företaget m. m. utan enbart ser företaget som en placeringsmöjlighet, har fonden enligt RRVs uppfattning en placerarroll. Vid RRVs diskussion med fondema framgick, att det inte finns någon gemensam uppfattning bland fondema om när en ägarroll uppstår respektive när fonden har en ren placerarroll. Flertalet intervjuade har pekat på ägarrollen som en funktion av röst-/kapitalande!ar och fon­dens relativa position/storlek visavi andra ägare. En position bland de tre­fyra största ägama anses av flertalet intervjuade innebära en ägarroll.

Fond Väst har genom styrelsebeslut markerat att fonden har en ägarroll i förhållande till tre företag. Vid övriga fonder finns inte något sådant formellt ställningstagande till ägarrollen. Att den enskilda fonden repre­senteras i ett företags styrelse kan inte tas som intäkt för en entydig markering av ägarrollen. Ingen av fondema har i princip tagit ställning till när fonden skall representeras i noterade företag. Av löntagarfondema finns Fond Väst, Mellansvenska löntagarfonden, Trefond Invest och Nordfonden vardera representerade i en styrelse.

Fondema har inte formulerat ett operativt mål för ägarinflytande i

företagen. Därvid avses inte den skyldighet som löntagarfondema har

enligt 38 § APR att på begäran av lokal facklig organisation överlåta

260

hälften av rösträtten vid bolagsstämman. En sådan överlåtelse har Fjärde    Skr. 1989/90:137 fondstyrelsen tillämpat frivilligt. Denna fond har formulerat sin policy    Bilaga 10 med ägandet på följande sätt:

"Fjärde AP-fonden är en av de största placerama på aktiemarknaden. Det primära målet för fondens verksamhet är att långsiktigt erhålla en god avkastning på de förvaltade medlen. Det innebär emellertid inte att fon­den kan spela en helt passiv roll. Fonden skall kunna utöva sitt ägarinfly­tande på ett sådant sätt att det gagnar dels det berörda företaget dels en väl fungerande aktiemarknad och därmed också samhällsintresset." (Allmän­na pensionsfonden Fjärde fondstyrelsen Årsredovisning 88 sid. 4).

Även intervjuade vid löntagarfondema har framhållit avkastningskravets företräde och ser respektive fonds roll med vissa variationer såsom den formulerats vid Fjärde fondstyrelsen. Bland löntagarfondsföreträdarna har flera förklarat att de i framtiden kommer att bli mer aktiva som ägare, delvis som en följd av den position fonden uppnått i det enskilda företaget. Det finns dock samtidigt en osäkerhet bland de intervjuade om hur pass aktiva eller passiva den enskilda fonden bör vara.

I förhållande till de onoterade företagen har fonderna enligt egen uppgift i flertalet fall en ägarroll. Samtliga fonder har skaffat sig möjlighet att representeras i de onoterade företagens styrelser. Det har förekommit och förekommer att enskilda fonder under kortare tvingas ta på sig ett företa­garansvar.

261

Bilagor

Riksrevisionsverket

Bilaga 1 1(30)

Allmänna förutsättningar för fonderna samt deras rekvirering av medel

1.1  Inledning

Syftet med detta kapitel är dels att kortfattat redovisa händelser under 1989 som har eller kan ha varit av betydelse för fondernas handlande, dels att beskriva fondernas medelstilldelning och medelsramar. Det senare syftet innebär även en redovisning av fondernas rekvirering av medel.

Skr. 1989/90:137 

Bilaga 10

1.2 Riskkapitalmarknaden under år 1989

Avsnittet i sammanfattning:

Totalindex (VA) steg under 1989 med 24% och OTC-index med 18%.

Totalindex har sedan juli 1984 stigit med 187%.

Om hänsyn tas till utdelning har börsen sedan juli 1984 stigit med hela 227% eller 24% per år. (Findatas avkastningsindex)

Det gångna året innebar fortsatt uppgång på Stockholmsbörsen. Totalin­dex (VAs) steg med 24% (51% 1988) och OTC-index med drygt 18% (50%). Kurserna på Al- och All-listorna steg med 12% under det första tertialet. 1 slutet av augusti låg uppgången på 32%. Kursuppgångarna fortsatte ytterligare några veckor med all-time-high den 16/8 (VA:s totalin­dex = 1689.2), men sjönk sedan vilket resulterade i en nedgång under det tredje tertialet med drygt 6%.

Fond Väst förklarar i förvaltningsberättelsen att de första åtta månadernas uppgång berodde på de många fina årsboksluten för 1988 och även bra delårsrapporter i början av 1989. Halvårsrapporterna som presenterades mostvarade inte alltid förväntningarna och detta bidrog tillsammans med stigande räntor m. m. till kursavmattningen mot slutet av året.

Uppgången innebär att totalindex sedan juli 1984 stigit med 187% eller haft en genomsnittlig årlig kurstillväxt på 21 %. Om hänsyn tas till utdel­ning hamnar den effektiva avkastningen på 24% per år eller hela 227% för perioden juli 1984 t.o.m. 1989 års utgång (räknat på Findatas avkast­ningsindex).

Den branschmässiga kursutvecklingen var under 1989 relativt ojämn. Bättre än marknaden utvecklades framför allt kemisk industri/läkemedel (-1- 47%), verkstäder ( + 39%) och rederier (-f-35%). Sämst gick det för handelsföretag (11 %) och skogsindustri ( 6%).

262

Diagram 1: Utvecklingen för VAs totalindex år 1989

VIK:S totalindex 1989, mtnadsvlss siffror 2000

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

1600

1000

600

Årets vinnare bland börsföretagen var framför allt verkstadsföretaget[REDACTED_EFTERNAMN] (-f-139 %) och läkemedelsföretaget Astra (+115 %). Föriorarbran-scherna handel och skog kan exemplifieras med H&margin-right:110.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> En mängd stora affärer genomfördes under framför allt slutet av 1989. Bland större affärer 1989 kan nämnas:

Procordias köp av Pharmacia och Provendor,

Handelsbankens köp av Skånska banken,

PK-bankens köp av Nordbanken,

Saab-Scanias försäljning av 50% av personbilsdivisionen till GM m. fl. Den registrerade aktieomsättningen vid Stockholms fondbörs har sjun­kit de senaste tre åren och uppgick under år 1989 till knappt 113 Mdr kr (142 Mdr kr 1986). Omsättningshastigheten har av fondbörsen beräknats till 16% för 1989 (22% 1988). Nyemissionerna uppgick under året till 2,2 miljarder kronor (2,3 mdr 1988).

Vid Stockholms fondbörs nyregistrerades nio bolag under 1989 medan 16 avfördes pga. uppköpserbjudanden.

1.3 Fondernas medelstilldelning och medelsramar

Avsnittet i sammanfattning:

Fjärde fondstyrelsen rekvirerade 650 milj. kr. under år 1989.

Femte fondstyrelsen rekvirerade 500 milj. kr. under 1989

Enligt RRVs prognos beräknas influtna medel från vinstdel­ningsskatt och löntagarfondernas andel av ATP-avgiften översti­ga de medel löntagarfonderna kan rekvirera. Vid utgången av år 1990 beräknas summan uppgå till 10,7 miljarder kronor.

Mellansvenska löntagarfonden har under åren 19871989 re­kvirerat och placerat 1 258 milj. kr. mindre än tillgängliga medel. Övriga fonder har rekvirerat fullt ut.

263

Femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet under hösten 1989 och    Skr. 1989/90: 137

omnämns därför endast kort nedan.

Bilaga 10

Vid en bedömning av Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondernas verk­samhet och vid en jämförelse dem emellan är det väsentligt att beakta den skillnad som föreligger i fråga om medelstilldelning och medelsramar.

1.3.1 Fjärde fondstyrelsen

Riksdagen har sedan Fjärde fondstyrelsen började sin verksamhet år 1974 vid olika tillfällen beslutat om det högsta sammanlagda belopp som får tillföras fonden. Den tilldelade ramen har prövats löpande av riksdagen efter framställning från fonden. 1 samband med beslutet att inrätta en Femte AP-fond fastställdes en ny ordning för det högsta belopp som får överföras till Fjärde och Femte fondstyrelsernas förvaltning. Fr.o.m. 1988-07-01 får tilldelningen högst uppgå till "1% av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som 1 3 fondstyrelserna förvaltar". 1 nedanstående tabell redovi­sas medel som rekvirerats av Fjärde fondstyrelsen åren 1981 1989.

Tabell 1: Fjärde fondstyrelsen, rekvirerade medel och medelsram åren 1981 1990

Å

r

Rekvirerade

Ackumulerade

Medelsram

medel

rekvirerade medel

1981

150

1400

1850

1982

150

1550

1850

1983

150

1700

1850

1984

150

1850

2 350

1985

0

1850

2350

1986

300

2150

2 350

1987

200

2 350

2350

1988

0

2 350

3037

1989

650

3000

3291

1990

3 576

Ramen för år 1989, dvs. högst tilldelade medel, uppgick till 3291 milj. kr. Under år 1989 har Fjärde fondstyrelsen rekvirerat 650 milj. kr. Ramen för år 1990 utgör 3 576 milj. kr. Fjärde fondstyrelsen kan således under år 1990 rekvirera 576 milj. kr. (3 576-3000 = 576).

1.3.2 Löntagarfonderna

Löntagarfondernas verksamhet finansieras med de medel som bidrar till 1 3 AP-fonderna i form av vinstdelningsskatt och 0,2 enheter av procent­satsen för uttag av tilläggspensionsavgift (ATP-avgift).

1 likhet med vad som gäller för Fjärde fondstyrelsen finns ett tak för löntagarfondernas medelstilldelning. Enligt 27 § APR är ramen 400 milj. kr. per löntagarfond för år 1984 och ökar därefter åriigen t.o.m. år 1990 med ett belopp motsvarande 20000 basbelopp för respektive år.

För löntagarfonderna finns ett tak under medelsramen, dvs. det går inte

att rekvirera mer än vad som finns inom ramen. Rätten att rekvirera

264

medel begränsas således i första hand av vad som flyter in i form av    Skr. 1989/90: 137 vinstdelningsskatt och ATP-avgift. Medelsramen får dänned praktisk be-    Bilaga 10 lydelse endast om summan av influten skatt och löntagarfondernas andel av ATP-avgiften överstiger medelsramen.

I det följande redovisas en sammanställning över medelsramen och influtna medel.

Medelsramen Jor löntagarfonderna

Medelsramen för åren 19841990 är fastlagd. Denna är också den totala ramen eftersom fondema inte skall tilldelas medel efter 1990.

Tabell 2: Medelsramen för löntagarfonderna

År

Medelsram,

milj. kr.

Per fond

Per fond

Samtliga fonder

ackumulerat

ackumulerat

1984

400

400

 2000

1985

436

836

4180

1986

466

1302

6510

1987

482

1784

8920

1988

516

2 300

11500

1989

558

2858

14290

1990

594

3452

17 260

Influtna medel JÖr löntagarfonderna

Influtna medel för åren 19841989 avser faktiska belopp. Från influtna medel har avräknats 200 milj. kr. (40 milj. kr. per fond) vilka är överförda till den särskilt inrättade småföretagsfonden. Influtna medel för åren 1990 avser en prognos över beräknad vinstdelningsskatt och ATP-avgift.

Tabell 3: Influtna medel för löntagarfonderna

År

Influtna medel.

milj. kr.

Per fond

Per fond

Samtliga fonder

ackumulerat

ackumulerat

1984

309

309

1544

1985

243

552

2 759

1986

541

1093

5466

1987

852

1945

9723

1988

1066

3013

15065

1989

1285

4298

21488

1990

1300

5 598

27988

P=prognos

För åren 1987 och 1988 har, som en jämförelse mellan tabell 2 och 3

visar, influtna medel överstigit medelsramen. T.o.m. år 1988 överstiger

influtna medel i form av vinstdelnings skatt och löntagarfondemas andel

av ATP-avgiften medelsramen med ca 3,5 miljarder kronor. Som framgår

av det tidigare väntas influtna medel t.o.m. år 1990 överstiga medelsra­

men. Enligt RRVs prognos beräknas influtna medel från vinstdelnings­

skatten och löntagarfondemas andel av ATP-avgiften överstiga medelsra­

men med ca 10,7 miljarder kronor vid utgången av år 1990.

265

Rekvirerade medel av löntagarfonderna

Skr. 1989/90: 137

Under år 1990 kan löntagarfondema maximalt rekvirera och tillföra risk-    '*"8a 10 kapitalmarknaden drygt 4,2 miljarder kronor. Detta fömtsätter att under år 1990 tillgängliga medel samt tidigare icke utnyttjade medel rekvireras. Nedanstående sammanställning belyser av löntagarfondema rekvirera­de medel åren 1984-1989.

Tabell 4: Rekvirerade medel av löntagarfonderna

Fond

Av löntagarfondema rekvirerade medel,

milj. kr.

Ack 1984-1988

1989

Totalt

Sydfonden Fond Väst Trefond Invest Mellanfonden Nordfonden

Summa

2 300 2 300 2 300 1400 2 300

10600

558 558 558 200 558

2432   .

2858 2 858 2858 1600 2 858

13032

Av sammanställningen framgår att löntagarfondemas rekvisitioner av me­del i stort sett motsvarar influtna medel för åren 1984-1986 (jfr tabell 2 på sid 8). Under åren 1987-1989 har de för löntagarfondema tillgängliga medlen inte lyfts fullt ut. Det outnyttjade rekvisitionsutrymmet uppgår till 1 258 milj. kr. vid utgången av år 1989. Detta förklaras av att Mellansvens­ka löntagarfonden endast rekvirerat en mindre del av under åren 1987 1989 tillgängliga medel. Övriga löntagarfonder har lyft sina tillgängliga medel.

Alla löntagarfonder utom Mellansvenska löntagarfonden har rekvirerat disponibelt belopp i början av 1989. Mellansvenska löntagarfonden rekvi­rerade 100 milj. kr. i febmari och ytterligare 100 milj. kr. i augusti. Fonden har således t.o.m. 1989 rekvirerat 1 258 milj. kr. mindre än tillgängliga medel.

1 årsredovisningen för 1989 kommenteras den försiktiga policyn med att,

"Vår långsiktiga bedömning kvarstår att de kommande åren kommer att erbjuda bättre köptillfällen. Samtidigt bibehåller vi en god nyplaceringska-pacitet även efter 1990 då tilldelningen av medel till oss upphör. Vi räknar med att svenskt näringsliv under 1990-talet då och då kommer att behöva betydande tillskott av kapital från den typen av investerare som Mellan­svenska löntagarfonden representerar." (sid 2)

Liknande motiv har även redovisats tidigare år.

De medel som Fjärde fondstyrelsen samt löntagarfondstyrelserna kan disponera under år 1990 uppgår till drygt 4 796 milj. kr. Av dessa dispone­rar löntagarfondstyrelserna 4220 milj. kr. Till detta kommer de 3076 Mkr Femte fondstyrelsen har att disponera. Totalt kan därmed de sju fonderna disponera 7 872 Mkr under 1990.

266

2 Sammanställningar av fondernas

Skr. 1989/90:137

årsredovisningar m. m.

'a lO

1 syfte att ge en samlad bild av fondemas verksamhet och resultat har RRV sammanställt uppgifter i huvudsak från fondernas årsredovisningar. Dess­utom redovisas i kapitlet två jämförelser med aktieindex. Som komple­ment till dessa har genomförts en riskanalys av löntagarfondernas port­följer. Slutligen redovisas fondernas resultat i jämförelse med en "tänkt" förräntning inom 1 -3 AP-fonderna.

2.1 Fondernas resultat- och balansräkningar per 1989 12 31, bokförda värden

RRVs sammanställning i tablåema 1 och 2 (se bilaga 5) av fondernas resultat- och balansräkningar bygger på fondemas egna redovisningar men har stmkturerats på ett sätt som möjliggör jämförelser.

Samtliga fonder har ett resultat som överstiger flödeskravet till 1 3 AP-fonderna. Flödeskravet för löntagarfonderna uppgår för år 1989 till 450 milj. kr., vilket skall inlevereras före maj månads utgång 1990. Motsvaran­de flödeskrav för Fjärde och Femte fondstyrelserna är ca 160 milj. kr. respektive 4 milj. kr.

Det bokföringsmässiga resultatet är 2 4 gånger större än flödeskravet utom för Fjärde fondstyrelsen, vars resultat är drygt 8 gånger större (se bilaga 5 tablå 1). Resultatpåverkande poster är realisationsvinstnetto, aktieutdelning, räntenetto och förvaltningskostnader.

Löntagarfondema redovisar förvaltningskostnader på totalt 33,9 milj. kr., vilket innebär en ökning med 16,5% jämfört med år 1988. Fjärde fondstyrelsens förvaltningskostnader uppgår till 10,5 milj. kr., vilket är en minskning med knappt 10%. Under 1988 ökade förvaltningskostnaden med drygt 25%. Bland löntagarfondema svarar Trefond Invest för den största ök ningen. Förvaltningskostnaderna ökade mellan åren med 37%. Den stora ökningen förklaras med högre informationskostnader och med ökad användning av konsulter.

Sammantaget erhöll löntagarfondema 557 milj. kr. i aktieutdelningar och ränteintäkter 1989. Det innebär en ökning med 42,3% jämfört med 1988. Motsvarande värden för Fjärde fondstyrelsen är 520 milj. kr. respek­tive 20,3%.

Realisationsvinster på försålda värdepapper är den post som bidrar mest till resultatet. De största realisationsvinsterna redovisas av Trefond Invest. Den höga realiseringen har bl.a. sin gmnd i bytet av VD vid fonden och ändrad placeringsinriktning. Löntagarfondemas sammanlagda realisa­tionsvinster för år 1989 uppgick till 1 118 milj. kr., vilket är drygt lOOmilj. kr. mer än för 1988. Fjärde fondstyrelsen redovisar 844 milj. kr. i realisa­tionsvinst, vilket är cirka 300 milj. kr. lägre jämfört med 1988.

267

2.2 Reala resultat- och balansräkningar per 1989-12-31

Avsnittet i sammanfattning:

Löntagarfonderna har utöver avkastningskravet ett ackumulerat realt överskott på 7 658 milj. kr.

Fjärde fondstyrelsen har utöver avkastningskravet ett ackumule­rat realt överskott på 12414 milj. kr.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

2.2.1   Inledning

Som tidigare nämnts har i APR fr. o. m. 1988-02-01 införts en bestämmel­se om att fondernas verksamhet även skall redovisas i reala termer.

I den reala resultaträkningen korrigeras det nominella resultatet för förändring i dold reserv samt för inflationen under året. Vidare görs ett avdrag för årets flödeskrav, dvs. 3% av nuvärdet av totalt rekvirerade medel. Som slutresultat erhålls ett överskott/underskott i förhållande till resultatkravet.

Femte fondstyrelsen inledde sin verksamhet under 1989. RRV kom­menterar därför inte fondens resultat här i särskild ordning. Fondens resultat redovisas i Bilaga 5.

2.2.2   Det reala resultatet 1989

Efter avsättning för bevarande av gmndkapitalets köpkraft med 904 milj. kr. blev det sammanlagda reala resultatet för löntagarfonderna ett över­skott som uppgick till 3 003 milj. kr. Efter avsättning för flödeskravet, dvs. inleverans till 13 AP-fondema på 450 milj. kr., blev det sammanlagda överskottet år 1989 för löntagarfondema 2 553 milj. kr. Resultatet är 1 842 milj. kr. lägre jämfört med 1988.

Den orealiserade värdeförändringen på aktieportföljen (dolda reserven) har under år då kursutvecklingen på börsen är starkt positiv eller negativ stor betydelse för det reala resultatet. Det är uppenbart att val av stickdag i hög grad påverkar resultatet. En årsredovisning som inte beaktar värdeför­ändringar måste å andra sidan sägas vara ofullständig. Det är emellertid viktigt att inte fästa alltför stort avseende vid det reala resultatet för ett enskilt år. Den reala redovisningen ger däremot i ett längre perspektiv en god bild av värdeutvecklingen i fondema i förhållande till det långsiktiga resultatkravet. I tablå 3 och 4 (se bilaga 5) har resultaten fr. o. m. fondemas första verksamhetsår ackumulerats. Sammanlagt efter fem verksamhetsår har löntagarfondema ett överskott i förhållande till avkastningskravet på 7658 milj. kr.

Löntagarfondemas reala resultat för år 1989 och det ackumulerade överskottet sedan år 1984 framgår av diagram 2 och diagram 3.

268

Diagram 2: löntagarfondernas reala resultat år 1989 samt ackumulerat överskott     Skr. 1989/90: 137

1984-1988

Bilaga 10

JZ37

SYD

V

Ä

ST

TREF

MELLAN

NORD

i Ack.

ö

verskott 84-88      Realt resultat 89

Fjärde fondstyrelsen som varit verksam sedan år 1974, redovisade för år 1989 ett överskott på 5 160 milj. kr., vilket är cirka 300 milj. kr. lägre jämfört med 1988. Det sammanlagda överskottet sedan fonden inledde sin verksamhet uppgår till 17 574 milj. kr. Fondens reala resultat för år 1989 och det ackumulerade överskottet 19741988 redovisas i diagram 3.

Diagram 3: Fjärde fondstyrelsens och löntagarfondernas reala resultat år 1989 samt ackumulerat realt överskott fram t.o.m. 1988

Miljarder kr

L

Ö

NTAGARFONDER

4:E APFONDEN

I Ack 

Ö

verskott 84-88      Realt resultat 89

269

2.3 Fondförmögenhet

Avsnittet i sammanfattning:

Vid utgången av år 1989 utgjorde Fjärde och Femte fondstyrel­sernas och löntagarfondernas sammanlagda fondförmögenhet 46 803 milj. kr.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

2.3.1 Inledning

Fondförmögenheten visar hur mycket medel fonderna totalt disponerar. Förmögenheten kan delas upp i uppindexerat grundkapital och i ackumu­lerat överskott.

2.3.2 Löntagarfonderna

Löntagarfondernas totala fondförmögenhet uppgick vid årsskiftet 1989/90 till 22 892 milj. kr. Diagram 4 visar realt fondkapital uppdelat per fond.

Diagram 4: Fondförmögenhet per löntagarfond 1989-12-31

SYD

V

Ä

ST

TREF

MELLAN

NORD

I Realt rekvir. medel

Ack. 

ö

verskott

Av diagrammet framgår att Fond Väst har den största förmögenheten, 5074 milj. kr. Av förmögenheten utgör 1750 milj. kr. ackumulerade vinstmedel. Eftersom Mellansvenska löntagarfonden endast rekvirerat en del av det tillgängliga kapitalet blir bilden ej rättvisande. Vid årsskiftet hade Mellansvenska löntagarfonden rekvirerat 1 600 milj. kr. medan övri­ga fonder hade rekvirerat 2 858 milj. kr. Om korrigering görs för det belopp som Mellansvenska löntagarfonden ej rekvirerat blir fondenernas förmögenhet följande (se diagram 5).

270

Diagram 5: Fondförmögenhet per löntagarfond när hänsyn tagits till de medel som     Skr. 1989/90: 137

Mellansvenska löntagarfonden inle rekvirerat.

Rilaap 10

2.3.3 Fjärde fondstyrelsen

Fjärde fondstyrelsen hade vid årsskiftet en förmögenhet på 23409 milj. kr. Av detta belopp utgjorde ackumulerat överskott 17 573 milj. kr. Totalt har fonden tillförts 3000 milj. kr. i kapital. Beloppet uppgår uppindexerat til! 5 836 milj. kr.

Diagram  6 visar fondförmögenheten  för Fjärde fondstyrelsen och sammantaget för de fem löntagarfonderna.

Diagram 6: Fondförmögenheten för löntagarfonderna sammanlagt och Fjärde fondsty­relsen

Miljarder kr

/

25-

/

/

/

/

20-

B

/

Ä

15-

M

10-

H

Ä

5-

1

OVWOOO

/H/

/

0                               1                                                           1

L

Ö

NTAGARFONDER                           4:E APFONDEN

1

! Realt rekvir. medel     N\\\ Ack 

ö

verskott

271

2.4 Jämförelse med aktieindex

Avsnittet i sammanfattning:

1 jämförelse med VAs totalindex har Mellansvenska löntagarfon­den utvecklats bättre än index räknat från fondens verksam­hetsstart till balansdagen 1989. Sydfonden och Trefond Invest har utvecklats sämre än index. Löntagarfondema har tillsam­mans utvecklats knappt 3% sämre än index.

Vid jämförelse med index som tar hänsyn till utdelningen har ingen av löntagarfondema utvecklats lika bra som index (Finda­tas avkastningsindex). Tillsammans har fonderna utvecklats knappt 9 % sämre än index.

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

RRV har i jämförelserna nedan antagit att respektive löntagarfond har placerat totalt rekvirerat kapital i aktier som följt börsens genomsnittliga utveckling. Därefter har resultatet relaterats till fondens reala fondkapital per 1989-12-31. Därvid erhålls ett teoretiskt mått på hur fondema har "lyckats" i förhållande till indexportföljen. Femte fondstyrelsen ingår ej i jämförelserna pga. att fonden endast varit verksam under del av 1989.

1 2.4.1 nedan görs en jämförelse med Veckans aflarers (VA) totalindex motsvarande den RRV gjorde i förra årets utlåtande. En stor brist, framför allt när analysen sträcker sig över flera år, är att VA:s index liksom de flesta andra inte tar hänsyn till utdelning och därför inte är direkt jämförbart med reinvesterande och skattebefriade aktiefonder. I avsnitt 2.4.2 görs därför en jämförelse mellan fondernas reala förmögenheter och indexport­följer som bygger på Findatas avkastningsindex (Fdax). Fdax tar hänsyn till utdelningen och mäter således marknadens effektiva avkastning (vär­detillväxt -I- direktavkastning).

Det bör observeras att indexmetoden inte tar hänsyn till att fondema gör andra placeringar än i börsaktier, som exempelvis i onoterade aktier. Hänsyn tas inte heller till att fondema har likvida medel samt att resulta­ten i någon mån är beroende av att fondema påbörjat verksamheten vid något olika tidpunkter.

RRV redovisar i detta utlåtande jämförelser med båda typerna av aktie­index. I fortsättningen avser RRV att enbart använda sig av Findatas avkastningsindex.

2.4.1 Veckans affärers totalindex (VA)

RRVs beräkningar har gjorts på följande sätt. Av fonderna rekvirerade medel, avseende hela verksamhetsperioden (1984-1989), har räknats upp med VAs totalindex fr.o.m. den dag medlen lyfts t.o.m. 1989-12-31. Summan av de indexerade posterna, dvs. resultatet av en tänkt indexport­följ, har därefter jämförts med respektive fonds reala fondkapital per 1989-12-31 inklusive de medel som har inlevererats till och avsatts för 1 -3 AP-fonderna. Av tablå 5 (i bilaga 5) och diagram 7 framgår fondernas utveckling under

272

perioden 19841989 jämfört med den tänkta indexportföljen. Om VAs index hade justerats för aktieutdelningarna skulle indexportföljen gå bätt­re (jmf 2.4.2 nedan). Å andra sidan tas heller inte hänsyn till att fondemas resultat belastas av omkostnader och administrationskostnader. Det kan diskuteras i vilken grad hänsyn bör tas till dessa kostnader vid en jämförel­se med indexportföljen.

Diagram 7: Jämförelse mellan indexportfölj (VA:s) och resp fonds reala fondkapital inkl överföringar per 1989-12-31

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

6

2

Procentuell avvikelse fr

ö

n VAs Index

1.1

0.2

-2-\ -4 

-6-1

-8 -10

12

i

i

'2.9

-10.4

Sydfonden     Fond V

ä

st        Tretond     Mellanlonden Nordtonden      S:a LTF

Fond

VA:s totalindex uppvisar för perioden juli 1984 t.o.m. år 1989 en uppgång om 187%.

Diagram 7 visar att Mellansvenska löntagarfonden utvecklats bättre än index. Fond Väst och Nordfonden har i stort sett följt index, medan Sydfonden och Trefond Invest haft en sämre utveckling än index.

Löntagarfondema har sammantaget t.o.m. 1989 utvecklats knappt tre procent (722 milj. kr.) sämre än index. Det innebär en klar försämring i förhållande till föregående år (1988-12-31) då fonderna sammantaget hade utvecklats 0.7% (123 milj. kr.) bättre än index. Sydfonden och Nordfon­den har under 1989 haft ungefär samma resultatutveckling som VA:s index, medan övriga löntagarfonder har gått sämre.

1 Fjärde fondstyrelsens årsredovisning för år 1985 framgår det att fon­den "gått bättre" än VA:s totalindex varje år under perioden 1978 1985 med undantag för 1981. Med beaktande av den marknad som är tillgänglig för fonden har portföljen i stort sett följt indexutveckling under åren 1986, 1987 och 1988. I årsredovisningen för 1989 redovisar fonden en uppgång på 31%, att jämföra med 24% för VA:s index. Skälet till det starka resultatet 1989 är fondens överrepresentation i kemi- och verkstadsföre­tag.

18   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

273

2.4.2 Findatas avkastningsindex (Fdax)

Jämförelsen nedan är gjord enligt samma metod som i 2.4.1 men skiljer sig på två punkter för att bli mer rättvisande. Dels tar Fdax hänsyn till direktavkastningen', vilket i analysen verkar till fördel för indexportföljen, dels har överföringarna till 1-3 AP-fonderna skrivits upp med index (Fdax) från den dag överföringen skett till balansdagen 1989 innan de lagts till fondernas reala fondkapital. Justeringen görs eftersom det är rimligt att anta att fonderna skulle ha förräntat medlen ungefär som index om de inte hade överförts. Justeringen gynnar fondema i jämförelsen.

Av Diagram 8 och tablå 5b (i bilaga 5) framgår att ingen av fondema når upp till indexportföljens resultat. Avvikelseavkastningen från index ligger för fonderna 5 6 procentenheter lägre än vid jämförelsen med VA:s index. Löntagarfonderna tillsammans uppnår en förmögenhet som är 8.8% (eller 2.356 milj. kr. se tablå 5b) lägre än indexportföljemas.

Diagram 8: Jämförelse mellan indexportfölj (Fdax) och respektive fonds reala fondka­pital inkl justerade överföringar per 1989-12-31

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Procentuell avvikelse Uin Fdax

n--------------- 1------------- r

Sydfonden     Fond V

ä

st        Trefond     Mellanfonden Nordfonden      S:a LTF

Fond

Som framgår i avsnitt 2.5 nedan anser RRV att det inte går att kräva att en fond med låg genomsnittlig riskexponering under en period av kursupp­gångar skall "lyckas" lika väl som index.

2.5 Riskanalys av löntagarfondemas portföljer för perioden 1985-1989

Avsnittet i sammanfattning:

  Ingen av löntagarfonderna kan klassificeras som högriskfond.

' Fdax värderar foretagen till den mest omsatta aktiens kurs i alla foretag på AI- och All-listorna. Utdelningen återinvesteras i index den dag den frånskiljs.

274

En riskbedömning för en aktieplacering kan antingen vara en subjektiv    Skr. 1989/90: 137 analys av ett företags möjligheter och hot eller en statistisk bedömning, där    Bilaga 10 en akties historiska svängningar antas återspegla företagets risksituation.

Få portföljförvaltare använder den senare metoden som underlag för investeringsbeslut. Det beror troligen på att det anses mycket osäkert huruvida framtida egenskaper hos företag kan utläsas ur historiska data om kurssvängningar. Det bör enligt RRVs mening dock vara möjligt att med denna metod utvärdera portföljers avkastning och risk ex post. RRV lägger därmed inga synpunkter på hur fonderna ex ante bör ta ställning till risken i portföljen. RRV anser att den gjorda analysen är ett intressant komplement till de rena indexjämförelserna i avsnitt 2.5. RRV anser att man inte kan kräva att en fond med låg riskexponering under en tid med börsuppgångar skall lyckas lika väl som index. 1 1989 års utlåtande använ­des VA:s totalindex vid både indexjämförelsen och för att mäta marknads­avkastningen i riskanalysen. I årets utlåtande (1990 års) används Findatas avkastningsindex (Fdax) som även tar hänsyn till utdelning och därför medger en mer rättvis jämförelse med löntagarfonderna.

Teori

Olika investeringar innebär olika risk. En rationell placerare som väljer mellan två placeringsalternativ med samma förväntade avkastning väljer, fömtsatt att det primära målet är god avkastning, det alternativ med lägst risk. Likaså förväntas en högre avkastning på en investering med hög risk än på en med låg risk.

Risken i en aktieplacering mäts normalt med standardavvikelse, dvs. ett mått på spridningen i avkastning mellan olika perioder. Risk kan delas upp i två delar. Dels en företagsspecifik del (slumpmässig risk), dels en marknadsrisk (systematisk risk) som är avhängig händelser som påverkar hela marknaden. Eftersom olika aktier och branscher inte samvarierar fullständigt elimineras den slumpmässiga risken vid uppbyggandet av en aktieportfölj. Vid ca 15 olika aktier anses en portfölj normalt vara väl diversifierad under fömtsättning att aktiema är spridda mellan olika bran­scher.

Av detta följer att endast marknadsrisken är av intresse vid analys av stora och väl diversifierade portföljförvaltare som löntagarfonderna. Måt­tet på marknadsrisken bmkar benämnas Beta (P) och talar om hur aktien/ portföljvärdet varierar med ett marknadsindex'

Den ersättning för risktagande en aktieinvesterare kräver för att investe­ra kallas riskpremie. För marknaden kan premien skrivas

(1) Rm- Rf

där Rm är avkastningen på en marknadsportfölj och Rf avkastningen på en

' P=l for marknaden. Om marknaden rör sig 10% rör sig en aktie/portfolj med P=l,l

med 11 % (dvs med 10% mer). För matematisk definition av P, hänvisas till Brealey/

Myers: Principles of Corporate Finance, I988 3:e upplagan.

275

riskfri placering. Denna riskpremie har i en studie av Adri De Ridder på    Skr. 1989/90: 137 Industriförbundet' uppmätts till i genomsnitt knappt 9% per år för de    Bilaga 10 senaste 50 åren. Ungefär samma resultat har även erhållits i studier utom­lands.

En metod för att bestämma investeringars avkastningskrav med hänsyn till risk (P) är CAPM (Capital Asset Pricing Model). Enligt CAPM är

(2)R, = Rr+p(R,-  Rf)

där Ri förväntad avkastning på en aktie/portfölj.

Melod

Om teorin överförs på löntagarfonderna skulle deras avkastningskrav be­stämmas utifrån portföljernas marknadsrisk och riskpremien för aktie­marknaden. Det möter dock stora hinder att beräkna beta-värden för alla ingående aktier och väga samman dessa, att bestämma en riskfri ränta och en förväntad marknadsavkastning och sedan utifrån detta utvärdera fon­dernas avkastning i förhållande till deras risk. För det första måste beta­värden för varje ingående företag kunna beräknas. Detta är inte möjligt att göra på ett korrekt sätt för onoterade aktier och för aktier som bara varit noterade en viss tid. För det andra måste beta-värdena vara stabila över tiden. Att så är fallet har såvitt RRV erfar inte belagts för Sveriges del. För det tredje måste portföljen ha haft samma sammansättning under under­sökningsperioden. 1 och med att fonden ökar och minskar innehav föränd­ras kontinueriigt portföljens sammanvägda beta (P).

Det enda man således skulle kunna göra genom att använda CAPM-formeln direkt är att ge en ögonblicksbild av fondens beta vid godtycklig tidpunkt och med stor osäkerhet för ingående onoterade aktier och aktier som varit noterade kort tid.' Att utifrån detta uttala sig om en längre tidsperiod vore vanskligt.

RRV har för att överkomma dessa begränsningar i modellen och kunna bedöma risken ex post valt att med hjälp av regressionsanalys mellan marknadens avkastning och portföljavkastningarna skatta fondernas ge­nomsnittliga a- och P- värden enligt

(3)(Rp-Rf) = a + P(R-Rf)där:

Rp Rf är tertialvis avkastning hos fonden minus riskfri ränta. Rm Rf är tertialvis marknadsavkastning minus riskfri ränta. Alfa (a) är ett mått på den avvikelseavkastning fonden i genomsnitt

 Se Ekonomisk debatt 1/89.

' I Öhmans börsguide redovisas betavärden för bolag som varit noterade i minst 48

månader.

276

erhållit per tertial i förhållande till marknaden och med hänsyn till genom-    Skr. 1989/90: 137

snittlig risk i portföljen.'

Bilaga 10

Metoden innebär fortfarande vissa metod- och mätproblem som bör omnämnas. Helst skulle marknadsavkastningen beräknas från ett vägt index där alla tillgångar fonderna har möjlighet att placera i ingår. Detta är dock ogörligt varför Findatas avkastningsindex (Fdax) har använts som approximation. Fonderna skall i huvudsak placera i riskkapital. Det kan därför förutsättas att huvuddelen av medlen är placerade i aktier. Ett annat mätproblem är att onoterade bolags marknadsvärde är okänt vilket kan snedvrida portföljavkastningen något. Andelen satsningar i onoterade bolag är dock så liten att eventuell påverkan torde bli marginell.'

Resultat

I tabell 5 nedan presenteras resultatet av körningarna för de fem löntagar­fondema. För Fjärde fondstyrelsen gäller något avvikande placeringsregler och fondens redovisning har t. o. m. 1988 skett per kvartal. Fjärde fondsty­relsen ingår därför ej i analysen.

Tabell 5: Riskutvärdering av löntagarfonderna,tertialvisa data för tidsperioden 1985 1988 enligt: (Rp-RÖ,) = a -I- P(Rm-Rf)'

Beta

Alfa

*t(a)

 r (%)

n

Syd­fonden

* 0,859

*

*(-l,58)

*

* -1,72

*

93,9

*

 15

*

Fond Väst

* 0,889

*(0,10)

*

0,16

*97,l

 15

*

Trefond Invest

* 0,866

*

(-0,92)

*

 -0,95

93,3

*

 15

*

Mellan­fonden

* 0,841

*

 (0,76)

*

0,65

*

*90,2

*

 15

*

Nord-fonden

* 0,832

 (0,50)

0,22

71,0

* 15

G-snitt

0,857

(-1,14)

89,1

Ur tabellen kan utläsas att ingen av fonderna kan klassificeras som en högriskfond (P> 1). Detta är naturligt då alla fonder haren viss del likvida medel vilket jämnar ut svängningarna i förhållande till marknadsport­följen. Fond Väst har det högsta betavärdet av fonderna (P = 0,90), medan Nordfonden har det lägsta (P = 0,83). 1 snitt har fonderna ett beta på 0,86,

' Rp har beräknats som: Fondens resultat före överföring till 1-3 AP-fonderna + förändring i dold reserv under perioden. Detta har dividerats med fondens ingående förmögenhet (realt fondkapital i slutet av perioden innan) + under perioden rekvire­rade medel justerat för antal dagar de disponerats under perioden. Rf är ett genomsnitt av månadsvisa årsräntor på 180-dagars statsskuldväxlar divide­rade med tre (tertial).

Rn, är procentuell förändring i Findatas avkastningsindex (Fdax).

' RRV fick inför 1989 års utlåtande synpunkter på användningen av metoden från bl

a: Rolf Rundfeldt, Bohlins Revisionsbyrå AB; Adri de Ridder, Industriförbundet;

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]. Aktiv Placering; Jan Verding, Alfred[REDACTED_EFTERNAMN] Fondkommission AB?

277

vilket betyder att portföljavkastningarna har svängt i genomsnitt 14% Skr. 1989/90:137 mindre än marknaden (Fdax). Detta innebär att om index går upp med Bilaga 10 10% bör fondernas värde öka med 8.6% för att de med hänsyn till risk skall gå lika bra som index. Resultaten bör tolkas försiktigt, främst med tanke på det begränsade antalet observationer. Det har inom denna utvär­derings ram inte funnits resurser att närmare granska orsaker till skillnader mellan fondernas P-skattningar. Skillnader kan t.ex. bero på fördelningen mellan aktier och likvida medel eller på branschsammansättningen i port­följerna.

Fondernas Alfa-värden (a) uttrycker den avvikelseavkastning fonderna uppnått i förhållande till marknaden och med hänsyn till risken i place­ringarna. Resultaten skall dock tolkas med stor försiktighet. Skattningarna av a-värdena är inte statistiskt säkerställda på grund av för låga t-värden' och därför är det vanskligt att uttala sig om dem. Uppgifterna i tabell 9 indikerar dock att Mellanfonden i genomsnitt genererat en överavkastning gentemot marknaden (Fdax) på 0,76% per tertial. Även Nordfonden och Fond Väst har med hänsyn till dess genomsnittliga riskexponering klarat sig bättre än index, medan uppgifterna antyder att Sydfonden och Trefond Invest gått sämre.

Korrelationskoefficienten i kvadrat (r i tabellen) är ett mått på hur väl modellen förklarar förändringarna i portföljavkastningarna. För alla fon­der utom Nordfonden (r = 71 %) förklaras över 90% av avkastningens variation av förändringar i index. Nordfondens låga r-värde beror på ett i förhållande till index och övriga fonder mycket starkt resultat tredje terti­alet 1985 och ett mycket svagt resultat första tertialet 1986.

I förhållande till mätningen förra året (RRV Dnr 1988:1904) har risk­nivån (p-värdena) sjunkit en aning samtidigt som korrelationskoefficien-terna ökat. Till en viss del beror det sannolikt på att tre observationer tillkommit men till största delen på att Fdax använts i stället för VA:s totalindex. Eftersom Fdax tar hänsyn till utdelningarna följer det bättre fondernas utveckling.

En körning för hela perioden (15 tertial) med VA:s index som approx­imation för marknaden ger för alla fonder högre a-värden (eftersom VA innebär lägre marknadsavkastning än Fdax), högre P-värden (större sväng­ningar mot marknaden) och lägre r-värden (sämre förklaringsvärde).

' t-värdet definieras som det skattade värdet genom dess standardavvikelse (( 0)/Sf,). Detta är en indikation på hur säker en skattning är. Man brukar använda t 2 som indikation på att skattningen är statistiskt säkerställd på 95%-nivån (skilt från 0)

- Fdax går klart bättre än VA:s index under andra tertialet varje år. Det är normalt .

under den perioden utdelningen frånskiljs.

278

2.6 Utveckling av löntagarfondemas fondförmögenhet jämfört med om placering gjorts i räntebärande papper med samma förräntning som inom 1 3 AP-fondema

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Löntagarfondemas samlade förmögenhet hade t.o.m. år 1989 ut­vecklats 38% bättre än om medlen hade placerats i räntebärande papper med samma förräntning som inom 1 3 AP-fondema.

1 avsnitt 2.4 har fondemas resultat jämförts med utvecklingen av två tänkta indexportföljer. 1 2.5 har fondernas avkastning analyserats sedan hänsyn tagits till risk. Ett annat sätt att utvärdera löntagarfcndemas med­elsförvaltning är att jämföra hur fondförmögenheten utvecklats jämfört med om rekvirerade medel i stället placerats i räntebärande värdepapper med samma förräntning som inom 1 3 AP-fondema.

RRVs beräkningar baseras på följande antaganden. Till löntagarfonder­nas fondförmögenhet, beräknad till marknadsvärde per balansdagen 1989, har gjorts tillägg med de inleveranser som i enlighet med APR gjorts till 13 AP-fonderna.' Summan av detta har sedan satts i relation till det resultat som skulle ha uppnåtts om medlen i stället hade placerats inom 13 AP-fonderna. Resultatet av en sådan placering har beräknats med utgångspunkt i den av 13 AP-fondema redovisade genomsnittliga av­kastningen för respektive år 19841989.' Hänsyn har tagits till att lönta­garfondema rekvirerat medel successivt. RRV har dock räknat på hela månader vilket i jämförelsen verkat till fördel för löntagarfonderna, sär­skilt för 1989 då rekvireringama i regel skett i början på månaderna.

ResuUatet av den beskrivna jämförelsen framgår av nedanstående dia­gram.

Diagram 9 visar att löntagarfondernas samlade fondförmögenhet efter 5,5 år utvecklats klart bättre än om rekvirerade medel placerats i räntebä­rande papper inom 1 3 AP-fondema. Totalt har löntagarfondema ut­vecklats drygt 38% bättre. Annorlunda uttryckt har fondema avkastat 6.7 miljarder kronor mer än medlen skulle ha gjort om de hade placerats i räntebärande papper (se bilaga 5 tablå 6). Mellansvenska löntagarfonden har haft närmare 60% högre avkastning på förvaltade medel än fonden skulle haft om den altemativa placeringen gjorts. Övriga fonder uppnår en "överavkastning" på mellan 25 och 40%.

Det bör noteras att löntagarfondema har att tillgodose andra mål än avkastningsmålet och att det finns begränsningar i regelsystemet som inte

' Till skillnad från i förra årets utlåtande har dessa medel räknats upp med VA:s totalindex från den dag de inlevererats fram till balansdagen 1989 innan de lagts till fondförmögenheten. Detta eftersom det är rimligt att anta att det motsvarar den förräntning som fonderna skulle tillgodogjort sig. För fondema sammantaget inne­bärjusteringen ca 300 Mkr i tablå 6 eller 1.7% i diagram 9. ' Den genomsnittliga totalavkastningen är uträknad som periodiserad ränta + vär­deförändring dividerat med marknadsvärdet på balansdagen året innan + hälften av nettoplaceringama under året minus hälften av den periodiserade räntan. 1984 var avkastningen 9.5%, 1985- 9.7%, 1986- 16.8% 1987- 12.6%, 1988- 14.2% och 1989- 6.1%.

279

Diagram 9: Jämförelse mellan resp fonds fondförmögenhet och en placering i räntebä-     Skr. 1989/90: 137

rande papper inom 1 3 AP-fonderna

Bilaea 10

Overavkastning (%) mot 1-3 AP

70-60-

 1 

39.2

56.8

38.6

60-40 -

i

Ä

Ä

31.1

1

30-

24.9

1

20-

10-

0-

Ä

Sydtonden     Fond V

å

at

Trefond     Mellanfonden Nordfonden       S:a LTF

Fond

alltid tillåter det mest lönsamma placeringsaltemativet. Å andra sidan finns begränsningar även för 1 3 AP-fonderna.

I sammanhanget är det väsentligt att framhålla att löntagarfondema verkat under en relativt kort period utan längre nedgångsfaser på bör­sen och att verksamheten bör ses i ett längre perspektiv. Marknaden kan snabbt förändras och valet av "mättillfälle" kan spela en stor roll för resultatet. Vid 1984 års utgång understeg löntagarfondemas samlade för­mögenhet en placering i 1 3 AP-fonderna med ca 100 milj. kr. Året efter var värdet ungefär lika för de båda alternativen. Under 1986 var I 3 AP-fondernas genomsnittliga avkastning hög (16.8%) men börsen steg med hela 51 % varför fondernas förmögenhet vid utgången av året översteg "AP-portföljen" med 1 400 Mkr eller knappt 22% (se tabell 6). Efter 1987 års börsras och fondernas stora rekvireringar samma år var alternativen likvärdiga igen (- 1.4%). Under de två senaste åren har löntagarfonderna utvecklats väsentligt bättre än "AP-portföljerna" pga. den starka börsupp­gången 1988 (+51 %) och den, pga stigande räntor, låga avkastningen ( + 6.1 %) hos 1 -3 AP-fonderna 1989.

Tabell 6: Jämförelse mellan löntagarfondernas samlade fondförmögenhet inkl (justera­de) överföringar och det samlade värdet av en tänkt "AP-portfölj" med mättillfällen på balansdagen 1986, 1987, 1988 och 1989 (milj. kr.).

Ar

Löntagarfonderna      "AP-portföljen"

"Överavkastning"

1986 1987 1988 1989

7 807 10140 17 923 24423

6412 10287 14261 17689

21.8

-   1.4

25.7

38.1

I sammanhanget kan nämnas att Fjärde fondstyrelsens förmögenhet på balansdagen år 1989 uppgick till knappt 23,4 miljarder kronor. Enligt

280

årsredovisningen för 1988 (VD-översikt) hade förmögenheten vid 1988 års Skr. 1989/90:137 utgång uppgått till 5,5 miljarder kronor om medlen sedan fondens start år Bilaga 10 1974 i stället hade placerats i statsobligationer. Om dessa skrivs upp med 13 AP-fondemas genomsnittliga avkastning för 1989 uppgår den fiktiva förmögenheten till 5.8 miljarder kronor. Motsvarande procentuella "över­avkastning" (jfr diagram 9) skulle för Fjärde fondstyrelsen uppgå till 301 %.' Således har en placering på börsen de senaste 15 åren varit överläg­sen en placering i räntebärande papper.

Bilaga 2

Löntagarfondernas rätt att handla med optioner

Riksrevisionsverket (RRV) har gett mig i uppdrag att utreda frågan om det med hänsyn till de placeringsregler som nu gäller är tillåtet för löntagarfon­derna att utställa s. k. köpoptioner på aktier, samt vissa därmed samman­hängande placeringsfrågor.

1. Bakgrund och förutsättningar

Flera löntagarfonder har under verksamhetsåren 19851987 ställt ut så­väl individuella som standardiserade köpoptioner på innehavda aktier. Efter en ändring i placeringsreglerna (1987:1326) under 1988 utställdes inga nya köpoptioner under detta verksamhetsår. Under verksamhetsåret 1989 har två fonder ställt ut köpoptioner. Frågan om användandet av optioner ar förenligt med löntagarfondernas placeringspolitik har därmed fått ny aktualitet. En viktig del av mitt uppdrag är att uttala mig om innebörden av den lagändring som gjordes under 1988.

De regler som gäller för löntagarfondemas kapitalplaceringar återfinns i reglemente för allmänna pensionsfonden (1983:1092; APR). De grundläg­gande principerna for fondernas placeringar år gemensamma för ijärde och femte AP-fondema och de fem löntagarfondema och återfinns i 34 § APR:

Fondslyrelsema skall, inom ramen för vad som gagnar försäkringen för tilläggspension och är förenligt med den allmänna ekonomiska politiken samt med beaktande av kreditmarknadens funktionssätt, förvalta anför­trodda medel genom placeringar på riskkapitalmarknaden. Placeringama skall syfta till att förbättra riskkapitalförsörjningen till gagn för svensk produktion och sysselsättning.

Fondmedlen skall placeras så att kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses.

' I beräkningenhar inte tillägg till fondförmögenheten gjorts för inleveranser till I 3

AP-fondema.

281

Regeln är mycket kortfattat kommenterad i lagmotiven. 1 den allmänna Skr. 1989/90:137 motiveringen (1983/84:50 s 51) uttalas bl a följande: "När det gäller Bilaga 10 fondernas placeringspolitik vill jag också framhålla, att förvärven i första hand bör avse företag med produktionskaraktär." Vidare uttalas att place­ringar i större företag bör göras i form av aktieförvärv direkt i företagen, medan placeringar i mindre och medelstora företag kan vara lämpligare att göra i investmentföretag, venture-capitalföretago. dyl.

Vad gäller frågan i vilka värdepapper löntagarfonderna får placera sina tillgångar återfinns regeln i 36 § APR. Motsvarande regel för fjärde och femte AP-fonderna finns i 35 § APR. Medan 34 § APR är gemensam för fjärde och femte APfonderna och löntagarfonderna föreligger skillnader vad gäller vilka värdepapper som får förvärvas.

Enligt 36 § APR gäller idag följande för löntagarfonderna:

En löntagarfondstyrelse får placera de medel som styrelsen förvaltar

1.

i aktier i svenska aktiebolag,

2.

i sådana konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med op­tionsrätt till nyteckning som har utfärdats av aktiebolag som avses i I,

3.

som riskkapital i ekonomiska föreningar samt

4.

i andelar i svenska kommanditbolag.

Den fjärde punkten har tillkommit efter de förslag som framlades i prop 1987/88:11 om ändringar i fondemas placeringsregler. Dessa gäller fr.o.m. 1988-02-01.

I prop 1987/88:11 föreslogs att såväl fjärde AP-fonden som löntagarfon­derna skulle ha rätt att placera medel i optioner avseende aktier i svenska bolag. Riksdagen ändrade placeringsreglerna för fjärde fondstyrelsen (35 § APR) i enlighet med förslaget men godtog inte förändringen vad gäller löntagarfondema (1987:1326). Av 35 § APR framgår nu uttryckligen att fjärde och femte AP-fondema får placera medel "i standardiserade köp-och säljoptioner avseende aktier i svenska aktiebolag".

Jag lämnar inte här någon redogörelse för olika förekommande former av optionsavtal och hur den organiserade optionsmarknaden fungerar. Detta finns utförligt behandlat av optionsutredningen, se t.ex. SOU 1988:13s56, 67froch84ff.

2. Min bedömning

a) Allmänt

Placeringsreglema i APR är i flera avseenden ytterst oklara. Vad gäller

frågan om löntagarfondemas befattning med optioner ger varken lagtext

eller lagmotiv någon ledning. Frågan är över huvud taget inte kommen­

terad i lagstiftningen, om man bortser från den ej genomförda lagstiftning­

en under 1988. Tolkningen av placeringsreglerna sker därför under stor

osäkerhet. Löntagarfondema förefaller också ha tolkat reglema olika. En

klar trend synes vara att avkastningskravet alltmer gör sig gällande i

placeringspolitiken. I vissa fall torde detta ske på bekostnad t.ex. av

kraven på inflytande och sysselsättningsbefrämjande investeringar. Place-

282

ringsreglernas lagtekniska utformning är enligt min mening undermålig    Skr. 1989/90: 137

och det kan ifrågasättas om det är meningsfullt att ha lagregler av detta    Bilaga 10

-

slag.

Jag kommer nu att diskutera löntagarfondernas rätt att handla med optioner först utifrån en tolkning av 34 § APR och sedan 36 § APR. Därefter kommer jag närmare att diskutera vilka optioner som löntagar­fonderna enligt min mening får använda.

b) Tolkningen av 34 § APR

34 § APR kan sägas vara en målsättningsparagraf Den anger den övergri­pande inriktningen på placeringarna Inriktningen grundas på de motiv som förelegat för införande av löntagarfonder. Mycket kortfattat var de avgörande och grundläggande motiven för att tillskapa löntagarfonder a) att bidra till att skapa en stabil och sysselsättningsbefrämjande ekonomisk tillväxt b) att ge löntagarna del i framtida vinster samt c) att ge löntagarna inflytande i företagen, se t. ex. prop 1983/84:50 s 35 och 49.

Karaktären på 34 § APR gör den besvärlig att tillämpa i ett konkret fall. Regeln uttrycker generellt att fondernas placeringar skall stödja svenskt näringsliv med riskkapital och att detta skall ske på villkor som är förenli­ga med syftet med fonderna, den ekonomiska politiken i stort samt hur kapitalmarknaden fungerar. Placeringarna skall i första hand göras i pro­ducerande företag. Härtill kommer krav på långsiktighet, riskspridning och avkastning. Placeringar enbart i syfte att erhålla värdestegring (s.k. portföljinvesteringar) faller således i princip utanför löntagarfondernas tillåtna placeringar.

När APR reviderats har depchefen flera gånger uttalat att placeringsreg­lerna för löntagarfonderna måste marknadsanpassas (se prop 1987/88:11 s. 24 f och prop 1988/89:150 bil 6 s. 6). Detta kan uppfattas som en önskan om en förskjutning av placeringspolitiken mot att bli mer avkastningsin-riktad. Uttalandena har emellertid inte manifesterats i sådana lagändring­ar att de får någon tyngd för tolkningen av löntagarfondernas placerings­regler.

1 lagmotiven finns inte kommenterat hur viktningen skall göras mellan

olika placeringsprinciper, om dessa kommer i konflikt med varandra. Att

detta skulle inträffa förefaller troligt eftersom regeln är grundad på ekono­

miska omständigheter som hela tiden ändras. (.Jfr prop 1988/89: 150 bil 6

s. 6 där det uttalas att behovet av riskvilligt kapital idag inte är lika

framträdande som då löntagarfonderna infördes.) Av särskild betydelse

skulle det ha varit att få belyst vikten av avkastningskravet i förhållande

till andra centrala motiv för placeringarna, såsom inflytande i företagen.

Oklarheten i denna fråga kan belysas med löntagarfondernas och fjärde

och femte AP-fondernas roll i pensionssystemet. Enligt lagmotiven är

löntagarfondernas roll i detta system en annan än AP-fondernas, men

avkastningskravet i är detsamma. 1 praktisk tillämpning kan det bli svårt

att med olika placeringsregler nå samma avkastningsmål. Fjärde och femte

AP-fondernas placeringsregler förefaller vara mer avkastningsinriktade.

283

Ett exempel på detta är AP-fondernas rätt att numera få placera 10% av    Skr. 1989/90:137

medlen i utländska aktier.

Bilaga 10

Frågan om en placering eller visst agerande är i överensstämmelse med placeringsreglerna måste avgöras efter en tolkning av 34 § tillsammans med 36 § APR. Av 34 § APRs ordalydelse följer att fonderna förväntas anpassa sitt handlande till nya förhållanden. Användningen av nya finan­siella instrument kan därför inte generellt sett anses vara oförenliga med 34 § APR. Huvudfrågan blir därför om de är tillåtna enligt 36 § APR och kan anses förenliga med grunderna för löntagarfondernas placeringsregler.

c) Tolkningen av 36 § APR

Enligt 36 § APR får löntagarfonderna placera medel i vissa särskilt upp­räknade tillgångar. Uppräkningen är uttömmande. Varken lagregeln eller lagmotiven berör löntagarfondernas befattning med optioner. Det gäller både individuella och standardiserade optioner. Det saknas således ut­tryckligt stöd i lagregeln för handel med optioner. Fråga uppkommer då om detta motsatsvis kan anses innebära ett förbud för all handel. Innan dessa frågor behandlas skall jag bedöma betydelsen av de lagändringar som gjordes per 1 feb. 1988 genom prop 1987/88: 

II. 

Propositionen innebar ingen ändring i 36 § APR, vad gäller optionsfrågan. Fråga uppkommer då om ändå lagstiftningen som innebar att fjärde och femte AP-fonderna fick en uttrycklig regel om rätt att placera medel i standardiserade optioner innebär att löntagarfonderna efter den I feb. 1988 inte får handla med optioner.

Jag gör följande bedömning. Prop 1987/88:11 syftade till att klargöra rättsläget. Som en förutsättning gällde då att löntagarfonderna såväl som AP-fonden hade ställt ut såväl standardiserade som individuella köpop­tioner på aktier. Det uttalades inte att de gjorda affärerna var otillåtna. Enligt min bestämda uppfattning kan en utebliven lagändring inte föränd­ra rättsläget. Den nuvarande placeringsregeln i 35 § APR för AP-fonderna kan enligt min mening inte tillämpas analogt på löntagarfonderna med innebörd att det skulle vara förbjudet för löntagarfonderna att använda optioner. För detta talar också att det inte varit lagstiftarens mening att ändra rättsläget utan bara att klargöra detsamma. Vad som gällde för handel med optioner i löntagarfonderna före den 1 feb 1988 gäller därför alltjämt.

Det är en annan fråga vad 35 § APR i sin nuvarande lydelse innebär för

fjärde och femte AP-fonderna. Enligt lagtexten får AP-fonderna bara pla­

cera medel i standardiserade optioner. Men kan detta ha varit lagstiftarens

mening? Innebär regeln att AP-fonderna numera skulle vara förhindrade

att använda individuella optioner hur drar man i så fall gränsen mot

andra liknande rättigheter - och att AP-fonderna kan göra optionsaffarer

utan koppling till en underliggande aktie? Den första frågan är helt okom­

menterad i förarbetena, men det torde tydligt framgå att AP-fonderna inte

får använda optioner för kortsiktiga placeringar. Den införda regeln före­

faller ha skapat fler problem än den löst.

284

Utgångspunkten för fortsättningen är således att löntagarfondernas rätt    Skr. 1989/90:137 att använda optioner inte förändrats genom de regler som infördes i APR    Bilaga 10 under 1988.

Tolkningen av 36 § APR måste grundas på hur man ser på optionen som placeringstillgång. Ett synsätt är att betrakta en option som ett alternativ till placering i en aktie. En optionsaffär skulle i så fall innebära att man gjort en placering i en tillgång som inte är omnämnd i 36 § men har stora likheter med de som uppräknas. För ett sådant synsätt talar att man genom köp eller försäljning av en option har förvärvat eller avstått från värdesteg­ringen på aktien under en viss tid. Detta är en väsentlig del av men inte hela äganderätten till aktien.

Ett alternativt synsätt är att se optionen som en osjälvständig tillgång i förhållande till underiiggande aktie. För detta talar att värdet av optionen är kopplat till underliggande akties värde (optionen är ett s. k. derivat). En optionsaffär skulle då i princip inte innebära att man gör en kapitalplace­ring. Premien skulle t.ex. kunna ses som en slags försäkringspremie. Mot ett sådant synsätt talar dock att man kan handla med standardiserade optioner separat, och att en standardiserad optionsaffär som regel avslutas utan att aktien överförs.

Enligt min mening bör man se köp och försäljning av optioner som ett alternativ till aktieplaceringar. Optionen omfattar emellertid bara värde­förändringen på aktien. Andra i detta sammanhang betydelsefulla konse­kvenser av ett aktieköp eller en aktieförsäljning som t ex rösträtten över­förs inte. En option kan därför inte helt jämställas med en placering i en aktie. Detta skulle då kunna tolkas som att placeringen är otillåten enligt 36 §. Men likheterna med en aktieplacering är enligt min mening så betydande att regeln inte kan anses innebära att det föreligger ett generellt förbud mot optionsaffarer. Att optioner t. ex. saknar rösträtt kan ses mot bakgrund av rätten att placera medel i i konvertibla skuldebrev mm enligt punkt 2 till 36 §. Även dessa saknar rösträtt. Den som har rätt att köpa och 

sälja aktier, konvertibier mm borde därför rimligen ha rätt att även handla 

med optioner.

Om man istället skulle anse att 36 § APR innebär att handel med optioner är otillåten uppkommer frågan om ett sådant förbud omfattar alla optioner. Utställande av en köpoption innebär ju att man får betalt, vilket skulle kunna tolkas som att inga medel placeras. Detsamma gäller utstäl­lande av en säljoption (förbindelse att köpa). Svagheten med en sådan tolkning är emellertid att oberoende av om man betalar eller får betalt är optionspremien ersättningen för värdeförändringen på aktien. Att göra tolkningen av 36 § beroende av betalningen förefaller därför felaktigt, följden torde bli att om man anser att 36 § inte tillåter handel med optioner så föreligger ett absolut förbud för sådana affärer i löntagarfon­derna.

Slutsatsen av mitt ovanstående resonemang är att ordalydelsen i 36 §

APR inte uttryckligen tillåter placeringar i optioner, men att optioner har

så stora likheter med de tillgångar som placering får ske i att regeln inte

utgör något hinder för handel i optioner. Till grund för mitt ställningsta­

gande ligger även följande överväganden. Det har under lång tid varit

285

vanligt att en kapitalplacerare upplåter rättigheter och ingår förpliktelser i Skr. 1989/90:137 samband med förvärv eller avyttring av aktier, t.ex. i form av optioner, Bilaga 10 terminer och hembud. Före tillkomsten av en organsierad optionsmar­knad var förekommande optioner individuella. Det gjordes vid placerings­regelns införande inga uttalanden om att löntagarfonderna skulle arbeta under särskilt restriktiva villkor i detta avseende. Avsaknaden av uttalan­den i lagmotiven i denna fråga kan inte tas till intäkt för att fonderna skulle vara förhindrade att göra optionsaffärer. Tillkomsten av standardiserade optioner kan rimligen inte ha påverkat rättsläget. Likheterna mellan stan­dardiserade och individuella optioner är dessutom slående. Den allmänna acceptansen av optioner i samband med aktieaffärer hos större kapitalpla­cerare talar också för att löntagarfonderna skulle få använda optioner. Enligt min mening står löntagarfondemas placeringar i optioner således inte i strid med grunderna för placeringsreglema.

d) Vilka optioner kan användas inom ramen för löntagarfondernas placeringsregler?

En huvudtanke i mitt ovanstående resonemang är att jag jämställer place­ringar i optioner med aktieplaceringar. Detta är gmnden för att de kan accepteras. Konsekvensen blir att löntagarfondema i princip kan placera i alla typer av optioner. Fråga uppkommer då om det är något i optionens natur eller i löntagarfondemas placeringsregler som medför att bara vissa typer av optioner kan användas.

Ett viktigt syfte med löntagarfondernas placeringar är att erhålla infly­tande i de företag i vilka placeringarna görs. I detta avseende kan inte placeringar i optioner jämställas med aktier eftersom optionerna inte ger rösträtt. Men 36 § tillåter placeringar i andra aktierelaterade tillgångar (punkt 2) som inte heller medför rösträtt i bolaget. Det kan ändå finnas skäl att överväga om man inte på just denna gmnd bör ha en huvudregel med innebörd att det bara är tillåtet för löntagarfondema att handla med optioner som avser innehavda aktier. Det innebär att man kan utställa köpoptioner och köpa säljoptioner. De senare innebär en rätt att sälja. Köp av köpoptioner och utställande av säljoptioner (förbindelse att köpa) skulle således i princip vara otillåtna placeringar.

Ett annat synsätt är att löntagarfonderna bara skulle få handla med optioner i rollen som "försäkrare" (jfr SOU 1988:13 s. 90 O- Med detta avses att det primära syftet med affären bör vara att försäkra sig mot kursfall eller fixera en acceptabel framtida säljkurs (se SOU 1988:13 s 69). (praktiken kan det emellertid vara svårt att begränsa optionsaffärerna utifrån detta syfte. Det beror på att en option kan användas för flera syften. Utställande av köpoptioner på innehavda aktier kan t.ex. använ­das för såväl försäkringsändamål som i syfte att öka avkastningen.

Försäkringssynsättet kan vara viktigt också utifrån andra utgångspunk­

ter. Jag avser då kraven på placeringarnas avkastning. Ett svårbedömt fall

är handel med indexoptioner. Här saknas koppling till en individuell aktie

och placeringen är på denna gmnd otillåten. Men indexoptioner kan

286

användas som en försäkring mot allmänt kursfall på portföljen. Humvida    Skr. 1989/90:137 fondema bör få handla med indexoptioner i detta syfte beror bl.a. på    Bilaga 10 vilken vikt man tillägger avkastningskravet. Det är för mig inte främman­de att tillåta även handel med indexoptioner i löntagarfondema.

Det finns i vart fall en stor nackdel med en huvudregel av det slag som diskuteras ovan. Det är att en begränsning i handeln till vissa slag av optioner kan göra det svårare och dyrbarare att avveckla en tidigare optionsaffar. Det kan behövas t.ex. därför att fömtsättningarna för be­dömningen av kursutvecklingen på vilken affären är gmndad har föränd­rats. Handel i optioner, t. ex. köp av köpoptioner, i detta syfte bör därför rimligen också vara tillåten.

Sammanfattning

Tolkningen av placeringsreglema i 34 och 36 §§ APR sker under stor osäkerhet. Överväganden skäl talar dock för att löntagarfonderna skall ha rätt att handla med optioner. Jag har därvid funnit att utställande av köpoptioner är tillåtna placeringar. Jag menar också att regeln i sin nuva­rande lydelse ger utrymme även för andra optionsaffarer. Det är dock utomordentligt svårt att bestämma gränserna för vilka affärer som skall tillåtas.

Det är enligt min mening uppenbart att placeringsreglerna omgående måste ses över och att det utarbetas riktlinjer för löntagarfondernas handel med optioner. Den övergripande principen bör därvid enligt min mening vara att optionsaffärerna skall styras av den faktiska placeringspolitik för aktier som bedrivs i fonden.

Uppsala den 15 mars 1990

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

professor i företagsrätt vid Uppsala universitet

Bilaga 3

Löntagarfondernas rätt att indirekt via bolag placera medel i fastigheter eller utländska aktier

Detta utlåtande är ett tilläggsuppdrag till mitt utlåtande 1990-03-15; Lön­tagarfondernas rätt att handla med optioner. Vad gäller tillämpliga place­ringsregler och deras allmänna tolkning hänvisas till detta utlåtande. De frågor jag här yttrar mig över är följande:

a) om det är tillåtet att placera medel i ett svenskt aktiebolag som

förvaltar utländska aktier, samt

287

b) om det är tillåtet att placera inedel i ett svenskt aktiebolag som    Skr. 1989/90:137

förvaltar fastigheter.

Bilaga 10

I båda fallen utgör förvaltningsverksamheten bolagets huvudsakliga verksamhet.

Min bedömning

1 båda fallen uppkommer frågan om det kan anses tillåtet att indirekt, dvs genom ett bolag, göra placeringar som är otillåtna om de görs direkt. Såväl direkta förvärv av utländska aktier som svenska och utländska fastigheter är nämligen klart otillåtna placeringar enligt 34 och 36 §§ APR.

Fallen har vidare det gemensamt att placeringen sker i ett förvaltande företag. Enligt 34 § APR skall placeringama i första hand göras i produce­rande svenska företag (jfr prop 1983/84:50 s. 51). Detta är inte en absolut regel, men inriktningen mot svenska producerande företag är av stor betydelse för att de gmndläggande målen med löntagarfondema skall kunna uppnås, bl. a. att få inflytande och skapa sysselsättning. Fondernas möjligheter att placera medel i icke-producerande företag är således be­gränsad. I vilken utsträckning detta kan ske är svårt att generellt uttala sig om. Begränsningen till i första hand producerande företag medför t. ex. att placeringar i aktiefonder och börsnoterade investmentföretag endast kan göras i begränsad utsträckning.

Frågan om köp av aktier i bolag som förvaltar utländska aktier har uppkommit bl. a. därför att svenska företag eter avregleringen på valuta­marknaden fått möjlighet att i princip obegränsat köpa utländska aktier. Skäl som bmkar anföras för direkta och indirekta placeringar i utländska aktier är behovet av riskspridning och möjligheten till högre avkastning.

Förvärv av aktier i ett svenskt aktiebolag som endast eller huvudsakligen förvahar utländska aktier står inte i strid med ordalydelsen i 36 § APR. frågan är däremot om en sådan placering är förenlig med gmndema för bestämmelsen och målsättningsreglema i 34 § APR. Jag gör följande bedömning.

Fondernas inriktning på placeringar i svenska företag är en gmndläggan­de princip i regelsystemet. De vaga uttalanden som gjorts vid revideringar av APR om att fondema skall arbeta på marknadsmässiga villkor är betydelselösa för tolkningen av placeringsreglerna i detta avseende. Det är klart otillåtet för löntagarfonderna att förvärva utländska aktier. Mot denna bakgmnd är placeringar i svenska aktiebolag som förvaltar utländs­ka aktier enligt min mening klart i strid med gmndema för placeringsreg­lerna. Detta är m a o en klart otillåten placering. Att den görs i ett förvaltande företag behöver därmed inte vägas in i bedömningen.

Enligt min mening kan en sådan placering inte jämföras med att placera

medel i svenska företag med mycket stor del av verksamheten utomlands.

I ett sådant företag får löntagama genom moderbolaget inflytande och

insyn i hela koncernen. Men det kan förmodligen uppkomma fall då en

placering även i ett sådant företag kan ifrågasättas utifrån placeringsre­

gelns utformning.

288

Vad gäller placeringar i fastighetsförvaltande svenska företag är det som.   Skr. 1989/90:137 inledningsvis konstaterats klart otillåtet att göra direkta investeringan i    Bilaga 10 fastigheter. Indirekta investeringar i fastigheter via bolag bör givetvis- behandlas på samma sätt. Här torde det dock vara svårare att dra gränsen mellan tillåtna och otillåtna placeringar. Det beror på att fastighetsförval­tande företag ofta är verksamma också med byggverksamhet. Dessutom finns inget absolut förbud för placeringar i förvaltande företag. Ävenom placeringen i princip bör anses otillåten kan den alltså av praktiska skäl behöva accepteras. Men som konstaterats inledningsvis kan sådana place-- ringar bara ske i mycket begränsad utsträckning.

Sammanfattningsvis är det min mening att placeringar i svenska aktie­bolag som huvudsakligen förvaltar utländska aktier strider mot grunderna för löntagarfondernas placeringsregler. Placeringar i svenska aktiebolag som förvaltar fastigheter är i princip också otillåtna men får accepteras om storieken på placeringen är försvarbar med hänsyn till fondens övriga placeringar.

Uppsala den 15 mars 1990

Per[REDACTED_EFTERNAMN]

professor i företagsrätt vid Uppsala universitet

Bilaga 4

Tabell 6 Antal företag noterade pä "O-listan" med vissa röstandelar 1989-12-30, där fonderna enligt andelen röster tillhör någon av de sex största ägarna. Antalet företag redovisas i absoluta och relativa tal

Röstandelar (procent) i berörda företag 12    Summa

Fjärde

fond­

styrelsen

Syd fonden

1

I

(11)

Fond Väst

1

I

2

(22) Trefond Invest

Mellan-        lill                                       I

5

svenska                                                                                                                                                    (56)

Nordfonden                                                                                              1

I

                                                                                                                       (11)

Summa        1(1) 2(22)

2(22)

1(11)

2(22)

1(11)

9(100)

(100)

289

19   Riksdagen 1989/90. 1 saml. Nr 137

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Bilaga 4

Tabell 7 Antal företag noterade på OTC-listan med vissa röstandelar 1989-12-30, där fonderna enligt andelen röster tillhör någon av de sex största ägarna. Antalet företag redovisas i absoluta och relativa tal

Röstandelar (procent) i berörda företag 12    Summa

Fjärde

fond-

1

1

styrelsen

(7)

Sydfonden

I

1

(7)

Fond Väst

1111

4

(29) Trefond

Invest                              113

6

Mellan-                                                                                                                                           (43)

svenska                                                 I                                                    I

löntagarfon­

den                                                                                                                                                           (7)

Nordfonden                     I

I

                                                                                                                       (7)

Summa        1(7)

3(21) 2(14) 2(14)   1(7)    4(29)

1(7)

14(100)

(100)

Bilaga 4

Tabell 9 Antal företag noterade pä "O-listan" med vissa kapitalandelar 1989-12-30, där fonderna enligt andelen röster tillhör någon av de sex största ägarna. Antalet företag redovisas i absoluta och relativa tal

Kapitalandelar (procent) i berörda företag 12    Summa

Fjärde

fond­

styrelsen

Sydfonden

1

I

(11)

Fond Väst

I

I

2

(22)

Trefond

Invesi

Mellan­

svenska

111

2

5

löntagarfon-                                                                                                                                            (56)

den

Nordfonden                                                                                               I

1

                                                                                                                       (11)

Summa

1(11)  2(22)

1(11)

4(44)

1(11)

9(100)

(100)

290

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Bilaga 4

Tabell 10 Antal företag noterade på OTC-listan med vissa kapitalandelar 1989-12-30, där fonderna enligt andelen röster tillhör någon av de sex största ägarna. Antalet foretag redovisas i absoluta och relativa tal

Röstandelar (procent) i berörda företag 12    Summa

Fjärde

fond-

I

1

styrelsen

(7)

Sydfonden

1

1

(7)

Fond Väst

11

2

4

(29)

Trefond

111

I

26

Invest

(43)

Mellan­

svenska

I

I

löntagarfon-                                                                                                                                             (7)

den

Nordfonden                                                                                    1

1

                                                                                                                       (7)

Summa

1(7)

1(7)    2(14)  2(14)  2(14)   1(7)

5(36)    14(100)

(100)

291

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

oc

UJ

sd-   o   CQ   eo   CO   Kl *

  r

»

.   

«

  o  (M  in  rg 

- rj - JL

i:

ä

o

o ,0 r\> m rj ,0 >- 

«

0 *

Ii J5

o o

IT,   o.

ö

 S

gOO   O   

«

4-      h- O 

-  O  in

o o 

o  

in  o

S

Ä

u.   >

o *o

o-

c

O   UJ

CD    CK

(7)        w      

C      U 4-*  O

»

   0     -g

'           t-i     c

ti     -9     c   *J

D   *i

  c

                  y)

o

      c      c

jit   .

«

Q    >   -n

«

 2

Mac       

'c

a  

I.  

o>       _i

>

«

(-  

«

     I-

:0  >     >

u. 

«

l    

1-  v         

4.   3      

«

St >

(A U t- v 

-

»

* . L. 

'   JA   Jtf

OC OC z oe

£

-' 

=3  sr    o

CA    w   U.

UJ     et     t

g

     O o.

?i

I-   t

»

-         u.   3

0)    I             X

Ä

292

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

§

ls

SS

N.   Kl

N.  o  IM ru

CM   NT   K   

«

-

Kl  CM  

©

.  ro

g

Ch

R $ -*' :i"

   (M   -   ut

fSJ   KJ   

»

-   K

»

nO   *-

&font-family:Verdana'>

UJ   o

CO ru

Co

0>      fM   O

o fu ut 

o o rw o  -

Kl

m N. O 

>o ru o

00

o

3

s

trt Kl

o m o

«

*- 'O O 00   N   rJ

Iit «-

ut «

*-l

:iS

i

UJ   

L.

:(0

>

a

"D

i_

Q *~

:0

n v.

3

00

oooo

«-

-

N-

rj    Kl    ut

»

   oo  o

«

"  ~ i

o  m  

»

o 

»

- r

»

. %o K 

»

-

00     ut u> 00 ru

oo   Kl   K)

o 

»

-

3

Ä

u.   >

C> ut

-     o     o     CM

'O   OJ   f      

-

*-  o    K-   o

r    kJ  

-   OJ

ut

o

*-

v\ o o o

K  o>  00

ut <> rj 00 Kt ru

c

oo   Kl   00   o

3     8

.S 8

ii     

Ö

    *J    W     L.

O   H-    CA   .M    

«

1

&border:none' width=0 height=14>

risti ing

å

r betal lupna a for

1

H-  t- 4.*  Q. e>

*>

~i

o    o   :0            >

W   u.   u-          O

    «  "D

-I

DUO

«

*    C    >    >

J

£

    O    C    Af 

t.           o

1

l fondi stnadei Ida in

u.

_  o  a ->

  JU   *"   3  

>

o

der t upna rutbe ga sk d tit

t.

1

ae

n

tu

o

t-

»

-------- .

w

i

3   o. >

-   -    3 vt   Z3        O   in

Of

t'    3

a 

I-

CO   :0

4-*

(D

5   ui

"3

c   c

y>

Ol -

OJ

>

«

o

Ä

-g

*-> *-*

D    l-

01

.  v

c

     U)

M     C

w

     Q

0;

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

5

o

s

S

K

K

5»

S

S

I

X 

UI

u

a. 

IM

>

   I-

S

is

g

 o

;|

a'

UI

"

* .

o

s

s

s

ii

/span>

*.

O. 

«

«

 to

3

   u

IS

é

l

s-S

1

f?

11

a

it

II

Ii

I.   

Ii

fe ?

3?

M    

I-

«

l    

«

>

k    10

SJ

SS     - .£

    I-

*'

t. 6. 

dl

3  j:

294

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

Q  o  o

O   O

'* r\i tr,        to

o o

eg

S  i    

(M                K\

rg      Kl        

rO                 

«

0

§

1

X

S SS

S    S

:i    

§

9t    2

S   Q   

8     8S:

s   s

in        o

rvj        nj

w       N n in

5    SS|

3     S R    5

h-        

-

Zf2

in o

S "

i

3f     p

a    ::

RS!

in       'O

3)

(Ni

«-        ry

IA   

-

KS

rg

Kl 

«

 gj   

 -o 

S5

s

Si

r-       M

m 

»

 o

in r-  o *- sT in

«

O-

>

s

N

m

>t

*

R

fU

ry

ro

m

ro

"

s

nj

fM

1

»

-

o

»

r**

ro

1

m

o>

g

i

r| Ii

K        CO      >

»

   I

5!    S:

m       o I 

*        O 

Sig;

r»       "

s    g    g

»

-        m

   O   M A in ->f

r O O       

-I

'S   s:

s

g

itj

PO r

rj

Ä

»

o

o 

*

>*

i

rsj 

Sk

s

s

ru ro

l

Ä

 m

ru

58

rj

IM

o

OJ

g

5 5i

tft

R

R

fO 

«

c so

g    SBi

?  i

8:    g

2 s

as:;

S     K

u  o  M *«   I-~ 

LS££    i

t   I

«

 Ti

 (

i«i  1

o. M   w   w    l.

*)      «   0  J

at grund t 

ö

versk U re

»

ut -/unders resulta

Il 1;! i

ndexer jnulera irh. ti s 

ö

ver >. till

nuH i

295

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

-        in

;S

03   o   N.

F O in   5

ro c 

SSia    so

ru                     ro

o

in

-

-*

ru

ro

3

IM tn       m

i

o> o o o

i

o

E     R

o

in  I

SK     I 

IP 

»

g:    S

ses

K- 3

I 

«

  I

o        

«

-

  o

rd        1-

'-        o

~     IS

o        

§§

ru in

le

ro in

::S

.

«

 nj

O-

2

as

nj ""

ru

rd

35

1

.al

 >

»

 ru

in

ti

&font-family:Verdana'>

rs.

u

Q o

s»

F

« o

O'

-o

nj o

*   SS

.- - «o o 

s. «- in in

s*      

s»

1-

 i

II     

I     ?     K

o in o o

h-   O   O     O   I

»

Or-      . 

»

o

ep! 6       rj

> 'O -o

fJ   ~   c

o      3

a

°

3   K'

m       (O

I   Ii

-       nj « - 

g   «Sr

to       m

= 8

Ii

»

u   o  *  **   t~

Izij J|

    b.    C    U    3    

I-

   O    O   «

>

s I e

01

L.

1-

j   t

**

ift   v

«   'Q

3

1.     c

M

3

«

i »£    s 

"£ fl i?

*-  c **       **  9       c        v     > -.o *j

gS-SS-uS     S     ?it..

3   O. 

«

-   (.    3  J

>_.iO*.-    O)

_i

-    3   tO   **   .C

=)   

5     3

296

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

2 5

»

-        r         

CO        "-        ro

CO

»

-

co'

OJ

o   UJ

Si

o

 -

o

CO     o

T-

U

V»

-

IM

a

o 1-

CO

SS

N.

o UJ

CNJ

O

O

s.

N.

u. >

UJ z

>t

>*

O

«

in

ro

CO

1

o

vt

ro

i

a

4-

» 

O

o   I-

SS

u.   >

ro ro

-o u o

o

1)

IA

C 

IS

u

/span>

O   UJ

>- a

"5

*-      in

-      

»

a-

O-     ro

d       t

r:

o

00

ro

.t 

o

I-  

"- oc

a    UJ

5

UJ

o

>

o

t-      o       UI  I-

g   5   :3S

£

s,

UJ

L)

X

I

>

o

UJ

K

»

OC

O

UJ

>

o.

«

>

5

-

o

297

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

»

Ii

fVJ

i

CO*

§

CO

in in ro

»»

ö

rj

u ro 

t\j

rvi in

(\j

r

ro

i

ru ro

ro        o

B g

fc

i

Z   

VI

SS

g u

ro        .

»

"I

fM

IL

ro

*-

K

CO

i

o

I

Ii-

I

I

u-i

s

 I

CO

in

X

UJ

o

in

o

UJ

(A    Z

-I   UJ

£8

i

o.

3

I i I-

298

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

O   UJ

Si

i

o o

«

w

o

00

-

ro

»

\j

4-

*-

ru

C

c

>

»

>o

(D

ra

Q

O

fM

o

>

IL

CO

O

:0

nT

H-

i

v>

*->

u

a

a. 

d

(M

ro

o       o

3    S

I

§

c

>

i

o   

I-

UJ

u-   >

o     

I-

z    u>

o      K

u.    >

g

o

o

g

t

1

l.

ro

"

ö

OJ

ro

ro

in

in

4-*

CO

*

(M

Et

ro

in

X

-.i

a 

.M %

o

Q

O

CO

>    M

o

o

O    t-i

o

"

f

o

(0 IS    1.

ro

$

r

ö

O)   ti

ro

    U

00

ro

in

t: 

5

ro'

in

«

J 

«

o o

f

O

s

o o o

- o h- (\J CO       o

I

1

HD

(B

oc

X       

ru

»-

UJ

o                      

z                             z

          -1

UJ

flC

»-

UJ

>         ~

u.

CO          o.

u.

     5

S

UI

8

I

K

I

o 

 ac

299

>*

»

- to    fl-

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

c

«

«

 ru m

o *-

0

gs

§

>r o

rs

»

s

r in

in to

m

N

»

 ro

to

:gS    S

- ru ru  

tn

eo o in 

o \n O-

*- CO t

»

ro o

SS

CM 

-

l/

nj CO

:*

03 m

-i  c -S

I Ok ro

I S m

II

fc'

to

dH

»

""

OJ

5 " 

°

S:

-

.459338

250611

2636

Ä

g

>0 ru

»s

lU

in m to

PJ     s

»

C"

0> m

CO  sf

.lA to

»

to to   in to

(M

o

«

o

*

o

o

«

0

Q

o*

0>

o

to

o

«

o>

m

«

o

fo

to

tn

f

»

«

300

I  

»

-  

-  fU  s*  o*  o

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

>jin-*DO'fOO>

»

-rjruo        m

S o-

:s

o.

s*rorM«-«-ooomoo        in

S o-

8S

fs. 

«

~ lA m h- I

o to to o       m

i"

orotnOsj-rotOfviOvfO        o

ii

rMfviroromo-OiAO        o

-min'0>

»

mto

»

-*A'00        o

/span> «

a

fMoroeotn

«

-

«

*rMtoo        (VJ

lOiOiAsfrs-oo-inruo

Q,    u

-% &font-family:Verdana'>!l

C   :IS

f/span> S

H- "5

«»

      /span>

      fl

in

11

s

»

       OT      Lt

g 8 

i- a

01

1.   i_ 

? -c

Ig

g-

s

rofUsjruofum-sj-torsi        >*

flOeosTr>#fO>o

«

~'*o        o

Nf>om

«

-oono        o

orgruomoo*-'OKici        m

..-G          *

«

    GB

injroo

«

-r\jr

»

.o       o

(A   f

«

    Vt

5

?    fe"

t

0     O

301

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

lncoco(

«

s4ot

«

co

''

CO       o          tOOrNJCOlAsi-

»

-{rgfOA

I S r

f>J   o

sT   *-

i

 ne

-I   Ui

Ii

eOr\i '0»'«K.>0*-0'

o                          

-        IA       

lAOOA

--toKo

«

-l o

s

«

-

«

anjeontOiA flO        *-        rg        fNj  ffi 

in r\i >r lA

O.  r\j  o   o  sf   '

>    W    GU   r    i_               1-"       O

Oin-N-T-roo-oiA

AJ        KtOAjCO                     K         

-

-ocoo-mruroooro 00'-rororumrou-i t-eoChooropco

CO lA OO OQ " 4 *~

Osj-rviO"0

»

-s*minrfNj f/span>

¥

> T If; 

»

O - 1 r"  "'   "   ~

_.  .-   to    to rvi   I

     in  lA   m st     

*-  in  to    o        I

>o  CNJ      cD     ru st     '

 ru 

»

A i

f    s#

c\j  IA

CO st

: 

rvi

sj-

lA     CM

CO 00

h> r>j

o

ST-

IA

to

oo

»

r-               

in

s4'

CO

SKZ

SfcS

leai

SKi

ä

r:'*

IA st to O*

tn

st

lA

ro

O

O

1-

ro

O'

ro

o->

ro

lA

m

-

*

fu

ro

to

oo

eO

vt

rg

00

-

h-

sj-

st

>-

»

-

st

*-

ro

m

I i

ti

.8

C    I-

t-   >

o

SS

is

t"

X

st    CO

o o

ru ro'

m ru"

cT

to  CO st* m'

IA

ro

o o

lA  O

**     st

ru to

Ii

o to

s

2 2

ru

o

ro

rvi

o

CO

m

to

O

ru

o

lA

«

ru

-

(M

s

»

ro

ro

O

in

" O." N."        *

I-

=sg;

g:2 

gg

Rg

4S tf-

ru o o  h-

st        

o"      o*

ro O* to e-" rg* 

«

*

lA   lA   st

459Z4 53964 U950

s*  

»

o  o   st

S

o

ä

f>

ru

lO   v

Il "

N. o ru        ro 

 >t o        ro

ru hs

(A-OEC                       

Ö

.(A          O

/span>

   O   o

    VjjtlO    o

    (A    So

M     M    A'     >     0     

«

     o

u u u 

3

(O          

 C

I-           O  O       01

"Q    c        Wl        

6C   O   y         u       01

a 13   v   

-     SOT

302

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

i i   

nj  lA   

-  

-

(M      ru           o

IA eo   lA  

«

-

st        cT ru

0'tOiA'OfstoojrgT-torM'OnJO''Ofs.PO'>0

»

-rooOiA

«

-

i/Cr*        -r O h                    roorocotOst                       otofuruoroiAOto

'#

«

0iAAj'Otorururuin*-&font-family:Verdana'>»

~a>'rs.N-O'hsts.   'Onjnj

        st'c3                       st         -O        rOs

»

          oiAmruror

«

o

»

-fst

in O '

~ lA I

St '

SS!

lA 

I

O

O

«

'

IA

O

ro

_

_

I

ro

-t

&font-family:Verdana'/span> "-

»

I

*-

fu

rO

oo

O-

ru

to

00

-

*o

o 

«

 '

ro rg I

co-ro

ö

sjocopohs

iAC>

«

ru*-S-rOto stroiA*-teOstroro.- rs.roiANO

»

-rumsfoo i-e-rO   0>OC0   OO 

O N. lo' N."

rg st

lA AJ

O- 

»

-co"

ia'

r -st 

»

-' rg

rj to

- lA

in st

S i'

-     lA 

- 

»

O hw

is

- ru * r* -t' o'

m

ro

o

Q

ro

(>

lA

o

K-

[s.

ro

st

p>

K

-

ru

Aj

m

rg

ro

in

hs  rj

O

ru 

»

-

s

lA    00

ll "

t-   >

fl K

St"

ll -

Jt  :fl I-    >

O

z

Is" 

I

»

*

i--

'. 

«

S    S

IA   O

st co

O

«

r-

r>i

*-

in

rs.

ro

h.

rg

ro

r--

sJ-

i

g

rg ru

PJ

st

o o

IA

o

lA

IA

o

-

'tf

§

o     ro

o   o

ä

lA      f\l

AJ  K

fu C

st st  rs.

o" o"              to*

t    'O  st

o   o    lA

ro to    *-

K S  ro

lA r> to" o"

as

to     st     

»

-

o  o  ro

to

o

fs.   O-   to

T-'    "    aT

"-

18366 50593 66542

s

o

in

o

=1

 . o  o

8

£

O     O      U '

    fl   fl o

U   C9   U U   I

?      -s   ii.-"

'öt.fl*'qt.        40

«

C

»

:flOCCUt.iAU

V)   m  u.        fl .

          ..   ..   

«

«

   fl a o   c   c   c

-

»

-

»

-

»

  i i  i

303

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

3

 at

St-

|1     -

L     >

O

:8    f

iO'rv(hisorurMror\iruts.

«

-r\jco

»

-OtOfOC>-st

«

-

»

-rgstcofumeorostoo

tOiAfOsto"st'0                ruto*0

»

-njstruo

»

-

»

-'OroAjoiAOmoru

»

-'i-0'

l-

«

-strust-oo

ucoooootA

-rs..cooo

-OOtO                  i-cOstAJ        C0sto

«

-st        toiAOO'

»

-P-        roruroo

OstruoiAOO

«

-orurootoiAst-oo-oost

ges

s#   to   N.

s I

s*-00-OOst

«

Oh-OOLnin>0

«

-'0*-m>0'00*-stiAiA'Or-&font-family:Verdana'>Ö

u-i tOoorNJ

«

-rv(N'eorrurvQ>0'4nj

IA    I

in I

Ö

-   CQ   I

to rg '

I  in

   fM   I

ru   -'C ru

lA

r\i

s st 3 

to -t

**   st*

i 8

st     "-

? 2

33

to   IA

%s

I-    >

lA        

Ä

1-   >

ö

 m

§§

i

>

K £

iS fl

Il     "

L.     >

s

t t" 

|1   "

h

M -a

i-   >

m

z

:0    fl

W     4

Il - 

!

*

t.   >

s

-.8 ii-

K

*~

O

o

rsj

s

8

S

fl

lA

S     8

   s

SOOO IA   rM   IA 

st rs. T- o

:

ä

:?

o* o       m

ru        T-

L.     >

4    -rf

f i

©

o/span>

§

 "o

i.   tn   

X

I-    I-   I-  'O

II

.t

1}|>E                        fl                    i-V4-'OT4-'                            c;

C         fl:OHia.

                    c         0'-QI-DC                               fl'n'0

. i_Luo        flfc.

«

-''OEo*-5                                  cn_,_

C

«

-'*-'Oogtfij

£

flQi-OMC'Oc       

C300

   Bjnw'

«

-*'E OCH 1- o LflC

 C 

«

5-C-c

vpTJTJflOTi-   (-5*-'oyg>c>>

«

occc

4Cl>l.i> i-fltgfl

 OOOOO

 o>--"' ooooL-fl-cfv

'Ol- i-i. c.b.3 rafloio) zzzzOa.a.o.o.a-o.o.a.a.o.D.a.

«

acacQc

304

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

in r to o>  ru I 

- --" go' 

«

-* 

st    ts.    AJ   

s     s rg

ty m

ino rors.

OO  ru   st   ru      O  m

Al   to   

»

  00 "O   I

lA  

N-   in -       I

to  ia' 

«

 O-  ro

AJ   0>    'O   

" -* to' O                   ro

N-KrucOststts-roAJtO

' to to ru in                   m h-  >o

t-oooomeoos-

.

.

s    fO     -

-SS.

o   

-              r\i   o   

«

o   "-

-roo-JrorgcOsj

o   m  ro  o-

h*   rs.   -O  m   -O    o   o.   o   fvj

ru   st   LA  ro   sj

, _ ru 00 _

 , -OrooroiAOO

 lAstcdoroost 

 ~   "         ~        ro ro  ro

sriAcosto-t-oofUsttorustQstioeKQto-oiAfoio

«

ruRoLn

«

~Q>rM

«

-rur C

P'r0

«

-lAFs

»

0&font-family:Verdana'>«

-

»

-rOlAh-lAs

»

>0t0

»

-st>0

AiKts.S.

«

'

«

rors>ostorO 0*-0-ou-ip'inst

te  s a

nO   

rs.   rg   o   o   o  ro

-       "   o   O

sj

ro   t    o>

sJ   p

>0

K   ro

i-

»

 d

«

o>  to  

«

    f

-       

»

A  st

hs rw  

lA  in   lA

~    

«

-  O  ro

* '*- ' *-

- o o  

-

lA

IA ru >o 

 ru o* to*

lA

342216 57872

116522 86090

ro

o eo CO in lA  -t

'.

8

SS

M -n

k*

I.    >

lA        f co

i r*  ro

to   -t   I

-  in  ro o  o 

--  * N. h- in

-    lA    Ai   O    O

sr sge

0>    h    o   LA   lA

a. >t  st &font-family:Verdana'>

to  ro O-" o"

SS

m O

'. 

«

rg 

o ru

to ru

O   O

st    -o

st ro

o   rg

-- o

* y\

>o >

»

-  in

SS

fg ro  ry  o

lA  ro  ru ro to  

in  (Q

ts.  Q

»-  ru

K

ä

 P?KS

3lA     OD  

»

- ro   'O

in    -J  rg o  

»

-

r-s lA ro rg 

O* o 

- o*

o o 

 o

         st    IA

L.     >

fl

X

S(- >

« 

fl

iT

s   ;8

o        

«

-

st  ro   o  h"

o   O    to    lA

"O

CO   to

o"

o'

--' ""

m  o    

in  *-   PO

in  CO  st

ru  sf hs  tb

CM      ts.       o    lA         st                      I

*-  *-   ru        O   O          

AJ  CO  O         tn  'O         '

-

*-

ru

o

o

st        

ru        o   ru   lA   

»O

*

IA

s*

I

aro           O    

»

        »-        ru '



      in   

-                   f

ro   f\j

11

i.   >

0> in o' o'

to m

ru o

3S

rsi o

0« ru  ru oo  m

O- h- ru eo O-

Lp CO ro

ssa

si    to   ©

UI    O)   c    c

o    0)    E    9

" *" ' I 305

1

"??

M    (/)    tn    (A    (A    (/)

. Si

8

J_

H

 s

O

. y

?

?

9   CD

-1   ra

Vi

V)   vt

U)

vt vt

fl   

*-  *-   c             c               o

-

-

      fl jO     

-

a        i/i

TI    fl    *rf            g                  fl    o

fl     I_     U

OT

'    

O) -C  .c   o

,    l_       

Ö

  -

o    fl    3    >

"O    >    O     10

20   Rik.silagen 1989/90. I satnl. Nr 137

s s

s t

11

o _o:o oooooooooooooo

ooooooooooooooooo

to

o

O

to

'O

s

g

g

5

rg

AJ

m

CO

ä

rg

ru

m

ststf*.Ö*-s#st

IM m K ro»- o ro o* to      sst in

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

:8 fc-

I- 

*J

o.       

M

s s

8- -

8

 1-

M

Of

%

-

o        'ptotorp

«

Kroru

>t       

'*

«

-P-OQFs&padding-right:1.9pt; padding-bottom:0cm;padding-left:1.9pt'p class=MsoNormal>

K  h>  o  ru

s*       s.o-st       oorcö

8U 

»

8-    -

«

     R

:

«

   -

"8 t

g

g           lis

£.

:«    o

»            (0

C  "P          O»

fl          t-

t-  S. c  £

t>       w o

u u  U  M  z

.5   a u

(-    I-    o

4-'   o

«

-

o     fl     t-    U     4-*

~ a. o. tn CA

306

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

t*

lA    CO AJ    AJ

m to

SS?

°

>2-

Ä

ö

*

:-5

o

::g

O

o ru o ru rg o 

ru        AJ  PO

S

O

lA   N-

ss

lA

»

*

IA   0>

o

Ä»

o

o ro o LA lA o K,           .-,

O

st

o

*"

lA   0> PO        s

st

2250

55575

7310

2000 19314 24641

o

lA

Ii

a

sg

ro

st

lA

O

675 100750 29529 5188 54000 11458

t:

o

o

st st

gg

il

I- >

s

il'

c   t-

I-     >

8

i- >

I -

11

il

I-  >

Nt \r\ 

m K -- -o

in         »-

Il   -

28g

lA   »-   O

£    I

II

'    

ö

   w

c    4     fl     fl    H-

OT     fl

15

Dl   OT    fl    4J    

I.

54

«t    4->         8     fl

fl -*   o   o   fc* >   fl 

 -*   o

I   

ö

_i-l-0>s«LJ'DC

g:

-   M

t S

hIL.

Si .

CD   U

a    

 'ff

w  

£

-    o    fl    

«

 L>   CJ   U   tJ   O    O   I

307

i

i fc'

11 '

.   >

å f

jf

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

NmK Oinqoooooooin9oruo>no

«

-iAOi

»

n

»

-*w     

»

-

Ä

*-     .K)        st        toto

»

-             

»

ftjT-iA     

»

-

«

-        o o                   tn                                                   om

ritns

«

K.o

«

lnsO

-

«

ootoocplntoorosto-oOl

-

-rt     

»

.

-WrMto        to        ffruru        ro     sro--i

to        ru N                                                                        o

«

OQ

«

-Qh>(MapQQmoOOOOOrOO'0'

O-OooOstOO 00inOOO«-OO

stf-oooro-oo

 m        ru  m  

   o    o

)e83?88si8S§sgssiifieo?s§~g5?S3g

inmtninnto'-        Foj-iAm

»

-                                                          

»

-o        mru        to-fo

in

rg

ru

5     Sä

fO        

«

 m to        rt ru

m o   K         o

AJ o  K         Q

o  

»

-       3

m ro       rt

§

 m

t-   >

s fc

C--8

M m

u    >

å

  i

§

ti'

>

is

c

ö

       S

§

IC    s

11

o o o o rt o

!?«

X  

5

a

1-

J

tf)    (A

n

vt    Vi

fl 

"öl

"o

dt

3

O)

>

>

fl (fl

>

308

Skr. 1989/90:137 Bilaga 10

O   O  o  O  O  O   o  I

s t

is

I o  o o o '

lOOOOOOOO

lOOOOOOOOOOOOOOOO

OQQOQOOOrtOpOOOaOOOOOOOOOOO

C2252o5S5ooo>-qS       ooooo      

9

(A

«

-lnoln-lAoooooo       oiaqoia        fr

"lAh-                

»

-ru        rtO'oru'00        oo        st        to  >*

is"

i

858e

IA  K   IA    rt  O   

«

S i'

L.    *->

n

ii

%    -

:8    t'

t-       *

11

S 

:8    ti-

L.     4

1  "

I   o   Q

SS

J5 fc'

o o 

o O

o    IA

u 11

U     4-1

ii

5 I

    *J   M

«-      D««WM* 0£.«l

.2 5 £ 5 g g-g s s g e - 

Biaauuu(Jujuuu.ux

1.

t)

I

ö

        >s(0OEC                    a-'>        u        v

gfcitiio.?.??"*

_   c J fl   fl -

oc   (/)   >   3

s

«

309

Riksförsäkringsverket

UTVÄRDERING AV MEDELS­FÖRVALTNINGEN VID LÖNTAGAR­FONDERNA OCH FJÄRDE AP-FON­DEN 1989

RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

Skr. 1989/90:137

Bilaga 11

MISSIV

672/90

1990-03-29

Regeringen

Socialdepartementet

Finansdepartementet

Riksförsäkringsverket (RFV) har enligt lagen (1983:1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) ålagts att årligen avge utlåtande över löntagarfondstyrelsernas samt Ijärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Detta åläggande har sedermera utvidgats tiil att omfatta den femte fond­styrelsen, som förordnades den 27 april 1989. Den femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet under hösten 1989. På grund av femte fondsty­relsens korta verksamhetsperiod redovisas inte denna fondstyrelses för­valtning i samma utsträckning som övriga fondstyrelsers. 1 enlighet med ovanstående överlämnas bifogade inom verket utarbetade promemoria "Utvärdering av medelsförvaltningen vid löntagarfonderna samt Ijärde och femte AP-fonderna år 1989".

Enligt den proposition som låg till grund för lagen (prop 1983/84: 50) bör riksförsäkringsverkets utvärdering göras "med utgångspunkt i pensions­systemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Fondmedlen skall enligt 34 § APR förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, iångsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngdpunkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelsernas medelsförvaltning. Innebörden av själva utvär­deringsuppdraget diskuterades utförligare i verkets första utlåtande avse­ende verksamhetsåret 1984.

Löntagarfondernas sammantagna resultat år 1989 översteg resultat­kravet med drygt 2,5 miljarder kronor. Fjärde AP-fondens resultat över­steg resultatkravet med nästan 5,2 miljarder kronor. Sett över fondernas hela verksamhetsperiod har fjärde fondstyrelsen överträffat resultatkravet med drygt 17,5 miljarder kronor och löntagarfondstyrelserna har samman­taget överträffat avkastningskravet med drygt 7,6 miljarder kronor. Femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet under hösten 1989. Fondens re­sultat täckte inte resultatkravet, vilket sammanhänger med börsutveck­lingen under hösten.

Löntagarfondstyrelserna har vid utgången av 1989 varit verksamma i drygt fem år. Sett över hela verksamhetsperioden har värdeökningen på det kapital som tillförts löntagarfonderna varit cirka I miljard kronor (9 procent) lägre än om samma kapital hade följt den genomsnittliga utveck­lingen på börsnoterade aktier under motsvarande tid. Samtidigt har värde­tillväxten på löntagarfondernas kapital överstigit värdeökningen på ränte­bärande placeringar i I3:e AP-fonderna med drygt 6 miljarder kronor

(160 procent).

312

De i promemorian redovisade resultaten av utvärderingen ger inte riks-    Skr. 1989/90:137 försäkringsverket anledning att framföra några särskilda anmärkningar    Bilaga 11 om fondernas resultat eller placeringar under 1989. Verket vill dock fram­häva följande.

1 Rösträttsöverlåtande

Samtliga löntagarfondstyrelser har under 1989 aktivt informerat de fackli­ga organisationerna i bolag där respektive fond innehar aktier om möjlig­heten att begära rösträttsöverlåtande hos fondstyrelsen. Andelen rösträtts­överlåtelser under 1989 har ökat väsentligt jämfört med 1988. Andelen understiger inte 90 procent för någon enskild fondstyrelse.

2 Likformiga redovisningsprinciper

Revisionsordförandena i samtliga löntagarfonder har under 1989 enats om enhetliga redovisningsprinciper. De skiljaktigheter som återstod vid ut­gången av 1989, t.ex. principen för beräkning av realisationsvinst respek­tive realisationsförlust, kommer att åtgärdas 1990.

3 Utställande av köpoptioner i eget aktieinnehav

1 proposition 1987/88:11 föreslogs att fjärde fondstyrelsen och löntagar­fondstyrelserna skulle få rätt att placera medel som styrelserna förvaltar i standardiserade köp- och säljoptioner. Efter riksdagsbehandling av propo­sitionen medgavs endast fjärde fondstyrelsen sådan rätt. Löntagarfondsty­relserna har därmed inte rätt att placera medel i köp- eller säljoptioner. Ingen löntagarfondstyrelse har under 1989 placerat medel i standardisera­de köp- eller säljoptioner.

Sydfonden och Mellansvenska löntagarfonden har under 1989 ställt ut köpoptioner på aktier som ingår i respektive fondstyrelses aktieinnehav. Utställande av köpoptioner regleras inte i APR. I riksdagens behandlingen av proposition 1987/88:11, berördes inte frågan om utställande av köpop­tioner i eget aktieinnehav.

Det förhållandet att utställande av optioner i eget aktieinnehav varken regleras i APR eller varit föremål för diskussion i lagstiftningsärenden angående APR innebär, enligt riksförsäkringsverkets mening, att ett så­dant förfarande inte strider mot APR.

4 Fjärde och femte fondstyrelsernas medelsramar

Löntagarfondstyrelsernas medelsramar kommer inte att höjas efter 1990

med nuvarande lagstiftning. Vid utgången av februari 1990 har samtliga

löntagarfondstyreiser utom fjärde löntagarfondstyrelsen rekvirerat högsta

313

möjliga belopp enligt APR och kommer sålunda inte med nuvarande Skr. 1989/90:137 lagstiftning att tillföras mer grundkapital. Mot bakgrund av detta visas en Bilaga 11 prognos över utvecklingen av fjärde och femte fondstyrelsernas medels­ramar i promemo rian. Prognosen visar att efter ändring av 26 § APR (prop 1987/88:167) kommer fjärde och femte fondstyrelsemas samman­tagna medelsram att vara drygt 17 miljarder kronor 1999. Vid utgången av 1989 hade fjärde och femte fondstyrelserna sammanlagt rekvirerat 3,5 miljarder kronor i grundkapital. Sålunda kan konstateras att det allmänna pensionssystemet även i framtiden har möjlighet att placera betydande belopp på aktiemarknaden.

I styrelsens handläggning av detta ärende har förutom undertecknad Scherman deltagit ledamöterna[REDACTED_EFTERNAMN], Granqvist,[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]. Därjämte har närvarit personalföreträdarna[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN], avdel­ningscheferna Almström,[REDACTED_EFTERNAMN] och Sällvin, byråchefen Palmer, sty­relsens sekreterare Molvidson samt avdelningsdirektören Kurt Reimfelt, den senare som föredragande.

K G Scherman

Kurt Reimfelt

RIKSFÖRSÄKRINGSVERKET

PM

1990-03-21

Innehållsförteckning

1

Utvärderingsuppdraget................................... 

2

Uppföljning av föregående årsutvärdering   ........ 

3

Fondemas medelstilldelning.............................. 

3.1

Löntagarfonderna   ....................................... 

3.2

Fjärde och femte AP-fondema   ...................... 

4

Allmänt om riskkapitaimarknaden   ................... 

5

Fondemas resultat  ....................................... 

6

Löntagarfondernas resultat i förhållande till aktieindex och obligationsränta samt löntagar fondernas genomsnittliga ränte avkastning  

7

Fondemas placeringar   ................................. 

7.1

Fondernas tillgångar...................................... 

7.2

Inriktning på fondemas aktieplaceringar............. 

7.3

Likviditet..................................................... 

8

Andelar av aktiekapital och röstetal   ............... 

9

Rösträttsöverlåtande   .................................. 

314

Utvärdering av medelsförvaltningen vid

Skr. 1989/90:137

löntagarfonderna samt Qärde och femte ap-

''a 11

fonderna år 1989

Enligt lagen (1983:1092) om reglemente för allmänna pensionsfonden (APR) har riksförsäkringsverket (RFV) ålagts att årligen avge utlåtande över löntagarfondstyrelsernas samt fjärde fondstyrelsens förvaltning av medel. Detta åläggande har sedermera utvidgats till att omfatta den femte fondstyrelsen, som förordnades den 27 april 1989. Den femte fondstyrel­sen påbörjade sin verksamhet under hösten 1989. På grund av femte fondstyrelsens korta verksamhetsperiod utvärderas inte denna fondstyrel­ses förvaltning i samma utsträckning som övriga fondstyrelsers. Med an­ledning av ovanstående åläggande har föreliggande PM upprättats.

1 Utvärderingsuppdraget

Riksförsäkringsverkets utvärdering bör, enligt den proposition (prop 1983/84:50) som låg till grund för lagen om reglemente för allmänna pensionsfonden, göras "med utgångspunkt i pensionssystemets intresse av trygg avkastning på det förvaltade kapitalet samt god tillväxt i ekonomin". Enligt 34 § APR skall fondmedlen förvaltas på ett sådant sätt att "kraven på god avkastning, långsiktighet och riskspridning tillgodoses". Tyngd­punkten i verkets utvärdering är sålunda lagd på att granska fondstyrelser­nas medelsförvaltning. Innebörden av själva utvärderingsuppdraget disku­teras utförligare i RFV:s första utlåtande, som avsåg verksamhetsåret 1984.

De fem löntagarfondernas (LTF I V) samt fjärde och femte AP-fonder­nas verksamhet utvärderas även av riksrevisionsverket (RRV) samt grans­kas av fondernas revisorer. RFV har sålunda inte någon anledning att genomföra en regelrätt revision av fondernas verksamhet.

2 Uppföljning av föregående års utvärdering

I riksförsäkringsverkets utvärdering avseende verksamhetsåret 1988 upp­märksammades att Sydfonden (LTF 1) i alltför ringa omfattning informe­rat de lokala fackliga organisationerna om att rösträttsöverlåtande kan begäras enligt 38 § APR.

Det kan konstateras att under 1989 har samtliga löntagarfonder aktivt informerat de fackliga organisationerna i alla de bolag där respektive Jond innehar aktier om möjligheten att begära rösträttsöverlåtande hos fondsty­relsen.

Riksförsäkringsverket efterlyste i föregående års utvärdering ett förtydli­gande av innebörden av ändringarna av 26 § APR beträffande fjärde och femte fondstyrelsernas medelsramar.

1 regeringens skrivelse 1988/89:144, Redovisning av allmänna pensions-

315

fondens verksamhet 1988, skriver föredragande statsrådet att ändringama    Skr. 1989/90:137 innebär att de nya medelsramama utgör 1 procent av första-tredje fondsty-    Bilaga 11 relsernas fondkapital, värderat till anskaffningsvärde, vid utgången av närmast föregående år. I föregående års utvärdering noterade dessutom riksförsäkringsverket

att Sydfonden (LTF I) hade en stark koncentration av sina största aktieplaceringar.

Under 1989 minskade Sydfonden koncentrationen av de största aktiepla­ceringarna

att Trefond Invest (LTF III) hade en relativt hög omsättningskvot.

Omsättningskvoten för Trefond Invest var även 1989 högre än övriga löntagarfonders och den var också högre än börskvoten

att Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

hade 900 miljoner kronor i outnyttjade disponibla medel vid utgången av 1988.

Mellansvenska löntagarfonden rekvirerade inte heller under 1989 hela nytillskottet av disponibla medel och fondens ej utnyttjade disponibla medel var vid utgången av året 1 258 miljoner kronor

att revisorema för de olika delfondstyrelsema ännu inte hade lyckats åstadkomma att helt likformiga redovisningsprinciper tillämpades.

Revisionsordförandena i samtliga löntagarfonder har i augusti 1989, på initiativ av Trefond Invest, träffats och enats om enhetliga redovis­ningsprinciper. De skiljaktigheter som återstod vid utgången av 1989, t.ex. principen för beräkning av realisationsvinst respektive realisa­tionsförlust, kommer att åtgärdas 1990.

3 Fondernas medelstilldelning 3.1 Löntagarfondema

Medelsram

Varje löntagarfonds verksamhet finansieras med en femtedel av vinstskat­ten och vinstdelningsskatten samt med tilläggspensionsavgifter motsva­rande 0,04 enheter av procentsatsen for uttag av tilläggspensionsavgift.

Enligt APR får emellertid inte de medel som överförs till en löntagar­fondstyrelses förvaltning, det s.k. gmndkapitalet, överstiga en angiven medelsram. Första verksamhetsåret, 1984, uppgick medelsramen till 400 miljoner kronor per fond och den har därefter utökats med 20000 basbe­lopp årligen. Tillägget 1989 var 558 miljoner kronor. Medelsramen var 2 858 miljoner kronor per fond.

År 1990 är det sista året som medelsramen utökas enligt nuvarande lagstiftning. Tillägget detta år är 594 miljoner kronor per fond. Medelsra­men för vaije enskild fond kommer sålunda att bli 3452 miljoner kronor.

Rekvirerade medel

Ett av de viktigare besluten en fondstyrelse fattar är valet av rekvisitions­

tidpunkt. På rekyirerade medel ställs ett långsiktigt realt avkastningskrav.

316

Detta utgörs dels av avsättning för bevarande av köpkraften på rekvirera-    Skr. 1989/90:137 de medel dels årlig överföring till 13:e AP-fonderna motsvarande 3    Bilaga 11 procent av inflationsuppräknat grundkapital. De disponibla medel som styrelsen inte rekvirerar förräntas till gällande avkastning i 13:e AP-fonderna.

Sydfonden (LTF 1) och Trefond Invest (LTF III) rekvirerade 558 miljo­ner kronor, dvs. hela tillägget av disponibla medel år 1989, i januari. Fond Väst (LTF 

II) 

rekvirerade 558 miljoner kronor i februari och Nordfonden (LTF V) rekvirerade 300 miljoner kronor i januari och 258 miljoner kronor i mars. Mellansvenska Löntagarfonden (LTF 

IV) 

rekvirerade 100 miljoner kronor i febmari och 100 miljoner kronor i april.

Löntagarfondstyrelsema, med undantaget av Mellansvenska löntagar­fondstyrelsen, hade vid utgången av 1989 i stort sett rekvirerat det belopp som medelsramen tillät, dvs. 2 858 miljoner kronor per fond. Styrelsen för Mellansvenska löntagarfonden hade vid årets utgång 1 258 miljoner kro­nor i outnyttjade disponibla medel. 1 sammanställningen nedan visas respektive löntagarfondstyrelses disponibla medel som ej rekvirerats vid utgången av år 1989 (miljoner kronor).

I

II

III

IV

V

I-V

0

0,2

0

1258

0

1258,2

Dessa siffror kan sättas i relation till medelsramen som år 1989 var 2 858 miljoner kronor per fond och 14290 miljoner kronor för de fem löntagar­fondstyrelsema tillsammans.

I Mellansvenska löntagarfondens årsredovisning sägs, angående rekvisi­tionspolitiken, att fonden "har under senare år intagit en försiktig inställ­ning till aktiemarknaden ... Kortsiktigt har detta medfört att vi har gått miste om en viss värdestegring ... Samtidigt bibehåller vi en god nyplace-ringskapacitet även efter 1990 då tilldelningen av medel till oss upphör."

3.2 Fjärde och femte AP-fonderna

Medelsram

Verksamheten hos fjärde och femte fondstyrelserna finansieras med be­lopp som, efter rekvisition hos RFV, överförs från 13:e AP-fonderna. Tidigare har riksdagen fortlöpande beslutat om storleken på det rambe­lopp som kan disponeras av Qärde fondstyrelsen. Genom ändring av 26 § APR får fjärde och femte fondslyrelsema fr.o.m. 1 juli 1988 vardera rekvirera medel som högst får uppgå till "en procent av det sammanlagda anskaffningsvärdet vid utgången av närmast föregående kalenderår på de medel som första-tredje fondstyrelserna förvaltar". Det sammanlagda an­skaffningsvärdet på de medel som förvaltas skall här tolkas som det bok­förda fondkapitalet vid utgången av närmast föregående år.

Efter denna ändring i 26 § uppgick fjärde och femte fondstyrelsernas

respektive medelsramar till cirka 3 037 miljoner kronor år 1988 och cirka

317

3291 miljoner kronor år 1989. Det tidigare rambeloppet för fjärde fond-    Skr. 1989/90:137 styrelsen, som fastställdes enligt riksdagsbeslut i december 1984, var 2 350    Bilaga 11 miljoner kronor.

Vid utgången av februari 1990 har, som redan konstaterats, samtliga löntagarfonder utom Mellansvenska löntagarfonden rekvirerat högsta möjliga belopp enligt APR och kommer sålunda inte med nuvarande lagstiftning att tillföras mer grundkapital. Mot bakgrund av detta kan det vara av intresse att göra en prognos över utvecklingen av fjärde och femte fondstyrelsernas medelsramar. Ramen för vardera fonden är som tidigare nämnts 1 procent av I3:e AP-fondernas bokförda fondkapital. I sam­band med att verket avlämnade rapporten ATP och dess finansiering i det medel-och långsiktiga perspektivet (RFV anser 1987:9) gjordes en prognos över tillväxten av 1 3:e AP-fonderna. Denna prognos har aktualiserats på så sätt att uttagsprocenten för ATP har höjts till 13 procent över prognosti­den samt att realräntan i utgångsläget har skrivits upp i jämförelse med den tidigare prognosen. Realräntan är 6,5 procent utgångsåret och avtrap­pas successivt till 2 procent år 2000.

Nedanstående uppställning visar en prognos för 13:e AP-fondernas bokförda fondkapital uttryckt i miljarder kronor

1989

1990

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

357,6

396,9

444,1

494,1

546,6

601,3

657,7

718,7

779,9

842,5

Därmed kommer medelsramen under dessa år för vardera fjärde och femte fondstyrelserna att bli (miljarder kronor)

1990

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

3,6

4,0

4,4

4,9

5,5

6,0

6,6

7,2

7,8

8,4

Vid utgången av 1989 hade fjärde och femte fondstyrelserna samman­lagt rekvirerat 3,5 miljarder kronor i grundkapital. Sålunda kan konstate­ras att ändringen av 26 § APR medför att det allmänna pensionssystemet även i framtiden har möjlighet att placera betydande belopp på aktiemark­naden.

Rekvirerade medel

Fjärde fondstyrelsen rekvirerade 650 miljoner kronor i oktober och har därmed sammanlagt tillförts 3000 miljoner kronor sedan fonden påbörja­de sin verksamhet år 1974.

Femte fondstyrelsen, som påbörjade sin verksamhet under 1989, rekvi­rerade sammanlagt 500 miljoner kronor under året.

Löntagarfondernas samt fjärde och femte AP-fondernas rekvirerade grundkapital vid utgången av 1989, fördelat över löntagarfondernas verk­samhetsperiod, framgår av tabell Bl i tabellbilagan.

318

4 Allmänt om riskkapitalmarknaden

-1989/90:137

Bilaga 11 Från årsskiftet fram till mitten av augusti 1989 steg Veckans Affärers totalindex med cirka 35 procent. Under de följande tre månaderna sjönk sedan börskurserna med sammanlagt cirka 18 procent. Därefter skedde en återhämtning fram till årets slut. Totalindex steg för hela 1989 med cirka 24 procent.

Sedan löntagarfondstyrelserna påbörjade sin verksamhet i mitten på 1984 har totalindex stigit med cirka 187 procent. Börsutvecklingen har varit mycket växlande under verksamhetsperioden. Under 1984 sjönk börskurserna med cirka 12 procent medan de steg med 25 respektive 51 procent under de två följande åren. År 1987 sjönk börskurserna med 8 procent och 1988 steg de med 51 procent.

De branscher som utvecklades bättre än totalindex under 1989 var verkstäder, kemisk industri, rederier och förvaltning. Sämst under året utvecklades skogsindustri och handelsföretag med nedgångar i bransch­index om 6 respektive 11 procent. Förändringarna i branschindex visas i tabellen nedan.

Tabell 1 Förändringar i Veckans ABärers branschindex under 1989.

Bransch

Förändring i

Andel av totala

branschindex %

börsvärdet %

Verkstäder

+ 39

32

Förvaltningsbolag

+ 28

14

Fastighets- och

b>'ggföretag

+ 19

13

Övriga företag

+ 15

11

Kemisk industri

+ 47

10

Banker

+ 12

9

Skogsindustri

-  6

7

Utvecklingsbolag

+ 12

2 

Handelsföretag

-11

1

Rederier

+ 35

1

Totalindex

+ 24

5 Fondernas resultat

Bokföringsmässiga och reala resultat för löntagarfonderna och fjärde och femte AP-fonderna, avseende verksamhetsåret 1989, visas i tabell 2.'

Sammantaget var de fem löntagarfondernas bokföringsmässiga resultat för 1989 något större än fjärde AP-fondens. Av löntagarfonderna hade Sydfonden det lägsta bokföringsmässiga resultatet och Trefond Invest det högsta. Skillnaderna i bokföringsmässiga resultat mellan löntagarfonderna förklaras till stor del av skillnader i reavinstnetto.

Det bokföringsmässiga resultatet, som påverkas av försäljningar av aktieposter, är av mindre intresse i det långsiktiga perspektivet. I det reala

' I tabell B2 i tabellbilagan redovisas fondernas resultaträkningar i större detalj och i

tabell B3 redovisas fondernas balansräkningar.

319

resultatet korrigeras det bokföringsmässiga resultatet för värdeförändring-    Skr. 1989/90:137 en av ej realiserade vinster (dold reserv) och för avsättning för bevarande    Bilaga 11 av grundkapitalets köpkraft (inflationen under året). Det reala resultatet ger därmed en mer rättvisande bild av fondernas resultat.

Nordfonden uppvisar det högsta reala resultatet och Mellansvenska löntagarfonden det lägsta. Mellansvenska löntagarfonden har dock rekvi­rerat mindre kapital än övriga fonder och hade vid utgången av året I 258 miljoner kronor i outnyttjade medel, vilket naturligtvis har inverkat nega­tivt på fondens reala resultat med tanke på börsutvecklingen.

Tabell 2 Fondernas resultaträkningar 1989 (miljoner kronor)

Fond

I

II

III

IV

V

I-V

4:eAP

5:eAP

1. Aktieutdelningar,

räntenetto samt

övriga intäkter

134.1

122.2

110.4

78.1

111.6

556.5

520.0

8.2

2. Förvaltningskost-

nader och av-

skrivningar

-7.1

-7.7

-8.6

-6.5

-5.6

-35.5

-10.5

-2.8

3. Reavinstnetto

85.8

212.2

323.5

175.6

295.4

1092.5

811.7

1.4

4. Avsättning

riskreserv

-5.0

0

0

-20.0

0

-25.0

-35.0

0

5. Bokföringsmässigt

resultat före

överföring till

l-3:e AP-fonderna

(=s:a 1. tom 4.)

207.9

326.7

425.4

227.2

401.4

1588.5

1286.1

6.7

6. Avsättning för

bevarande av

grundkapitalets

köpkraft

-199.4

-195.8

-199.4

-112.6

-196.4

-903.6

-323.3

-5.0

7. Ökning/minskning

av orealiserade

vinster

637.6

488.6

325.9

263.5

602.5

2318.0

4357.9

-1.4

8. Realt resultat

(= s:a 5. tom 7.)

646.1

619.5

551.8

378.1

807.5

3003.0

5 320.8

0.3

9. Överföring till

l-3:e AP-fonderna

-98.8

-98.0

-100.0

-55.3

-98.3

-450.3

-160.3

-4.1

10. Årets reala resul-

tat efter överfö-

ring till l-3:e

AP-fonderna

(=8.-9.)

547.3

521.6

451.9

322.8

709.2

2 552.7

5 160.5

-3.8

Löntagarfondernas sammanlagda reala resultat före överföring till I 3:e

AP-fonderna var 3,0 miljarder kronor, medan motsvarande resultat för

fjärde AP-fonden var 5,3 miljarder kronor. Det kan då noteras att lönta­

garfondernas sammanlagda kapital vid ingången av året var i det närmaste

lika stort som fjärde AP-fondens och att löntagarfondstyrelserna rekvirera­

de 2,4 miljarder kronor i nytt grundkapital under årets första fyra måna­

der, medan fjärde fondstyrelsen rekvirerade 650 miljoner kronor i okto­

ber. En mindre del av resultatskillnaden förklaras av att löntagarfondernas

avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft var större än fjärde

AP-fondens.

320

Sammantaget översteg löntagarfondernas och fjärde AP-fondens reala    Skr. 1989/90:137 resultat år 1989 det reala resultatkravet med 7,7 miljarder kronor. Vid    Bilaga 11 utgången av 1989 hade löntagarfonderna och fjärde AP-fonden därmed under respektive fonds verksamhetsperiod ackumulerat ett realt överskott som tillsammans översteg det reala resultatkravet med 25,2 miljarder kronor.

Femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet under hösten 1989. Fon­dens bokföringsmässiga resultat var tillräckligt för att täcka överföringen till 1 3:e AP-fondema. Fondens reala resultat var efter överföringen till l 3:e AP-fonderna minus 3,8 miljoner kronor vilket sammanhänger med utvecklingen av börskurserna mellan augusti och årets utgång.

6 Löntagarfondernas resultat i förhållande till aktieindex och obligationsränta samt löntagarfondernas genomsnittliga ränteavkastning

I detta kapitel belyses resultaten av löntagarfondstyrelsemas förvaltning utifrån tre utgångspunkter. Först relateras fondemas faktiska förmögenhe­ter till hypotetiska aktieindexportföljer En sådan portfölj har räknats fram för varje enskild löntagarfond och för de fem fondema tillsammans. Där­näst jämförs fondernas sammantagna faktiska förmögenhet med förmö­genheten för en hypotetisk obligationsportfölj. Slutligen redovisas den genomsnittliga årsavkastningen på förvaltade medel uttryckt som en ränte­sats. Storleken på denna förräntning redovisas för varje enskild fond och för de fem fonderna tillsammans.

Hypotetiska aktieindexportjoljer

Hypotetiska aktieindexportföljer har framräknats utifrån antagandet att rekvirerade medel omedelbart placerats i aktier. Dessa aktier förmodas ha följt börsens genomsnittliga utveckling, vilken mäts med hjälp av en indexserie från Findata. Denna indexserie tar hänsyn till såväl värdeför­ändringar som utdelningar. I beräkningarna är överföringarna till I 3:e AP-fonden beaktade. Hänsyn har också tagits till kostnader för courtage, omsättningsskatt och förvaltning.

På fjärde raden i tabell 3 anges förmögenheterna för de hypotetiska indexportföljerna. På tabellens sista rad redovisas skillnaderna mellan löntagarfondernas faktiska förmögenhetstillväxter och värdeökningen för respektive fonds indexportfölj.

För Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

är den faktiska förmögen­hetsökningen något högre än indexportföljens. Övriga fonders faktiska värdetillväxt understiger respektive indexportföljs värdeökning. Största avvikelserna uppvisas av Sydfonden (LTF I) och Trefond Invest (LTF III).

Sammantaget ligger fondernas faktiska tillväxt drygt 1.8 miljarder kro­

nor under den hypotetiska indexpoitföljens. Löntagarfondstyrelserna har

emellertid placerat en viss andel av kapitalet i likvida medel och onoterade

aktier. Då detta beaktas är löntagarfondernas värdeökning cirka I miljard

lägre än den hypotetiska indexportföljens.

321

21    Riksdagen 1989/90. I saml. Nr 137

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

Tabell 3 Jämförelse av löntagarfondernas förmögenhet och värdeökning med hypotetiska indexportfSljer beräk­nade för fondernas totala verksamhetsperiod, 1984 1989 (miljoner kronor).

I

II

III

IV

V

I-V

1. Grundkapital'

2 858,0

2 857,8

2858,0

1 600,0

2858,0

13031,8

2. Fondernas

faktiska

förmögenhet

4 566,4

5089,9

4787,6

3456,0

5047,6

22947,5

3. Värdeökning

1984-1989

(2.-1.)

I 708,4

2 232,1

1 929,6

1 856,0

2 189,6

9915,6

4. Indexportfölj'

5 329,5

5 265,2

5407,3

3442,7

5 258,6

24 703,3

5. Värdeökning

för index portfölj

1984-1989

(4.-1.)

2471,5

2407,4

2 549,3

1 842,7

2400,6

11671,5

6. Skillnad

mellan lön tagarfon-

dernas och indexport

följernas värdeökning

(3.-5.)

-763,2

-175,3

-619,7

13,3

-211,0

-1755,9

' Totalt rekvirerat belopp.

 Fondens marknadsvärderade tillgångar minus skulder.

' Indexportföljema har beräknats på följande sätt: De medel som rekvirerats åren 1984 1989 har antagits omedelbart placeras i aktier. Värdeökningen på dessa har antagits följa börsens genomsnitt (Findatas börsindex, som inkluderar aktieutdel­ningar). Hänsyn har tagits till fondemas överföringar till 1 3:e AP-fondema, samt till kostnader för courtage, omsättningsskatt och förvaltning.

Hypotetisk obligationsportJÖlj

En hypotetisk obligationsportfölj har beräknats med hjälp av årliga faktis­ka procentuella räntesatser för räntebärande placeringar. Dessa räntesatser innehåller såväl periodiserad ränta som värdeförändringar. Uppgifter har hämtats från SPP för år 1984. För åren 1985-1989 kommer uppgifterna från I 3:e AP-fonden. Vid beräkning av obligationsportföljen har, liksom vid beräkning av hypotetiska aktieportföljer, tidpunkterna för samtliga rekvisitioner och överföringar samt kostnader för courtage, omsättnings­skatt och förvaltning beaktats.

De fem fondernas sammantagna marknadsvärderade förmögenhet upp­gick vid utgången av 1989 till cirka 22,9 miljarder kronor. Vid en ensidig satsning på räntebärande placeringar skulle motsvarande summa vara cirka 16,8 miljarder kronor. Storleksskillnaden är sålunda cirka 6,1 miljar­der kronor. Skillnaden förklaras av de senaste årens mycket gynnsamma börsutveckling i förhållande till utvecklingen på räntebärande placeringar.

Löntagarfondernas årsavkastning på förvaltade medel

I detta avsnitt belyses löntagarfondstyrelsernas förvaltning utifrån deras

genomsnittliga avkastning per krona. Avkastningen uttrycks som en års­

räntesats, vilket gör att löntagarfondemas förräntning kan jämföras med

t.ex. bank- och obligationsränta.

322

I beräkningarna inkluderas såväl realiserade som orealiserade vinster.    Skr. 1989/90:137 Hänsyn har tagits till samtliga tidpunkter för rekvisitioner och överföring-    Bilaga 11 ar. Även kostnader för courtage, omsättningsskatt och förvaltning har beaktats.

I nedanstående uppställning redovisas fondernas förräntning under 1989. För löntagarfondema sammantaget var den drygt 20 procent. Av de enskilda fondema hade Nordfonden och Sydfonden högst förräntning medan Mellansvenska löntagarfonden hade den lägsta. Det kan här påpe­kas att beräkningen avser förräntningen per förvaltad krona, vilket medför att skillnader mellan fonderna vad gäller mängden rekvirerade medel inte påverkar resultatet.

År

LTF

I

II

III

IV

V

I-V

1989

22,3%       18,7%       18,0%       16,3%       24,3%       20,4%

I sammanställningen nedan redovisas genomsnittlig förräntning för hela perioden 19841989. Nivån på avkastningen ligger mnt 23 procent för de fem fondema sammantaget. Enligt nedanstående uppställning ligger samt­liga löntagarfonder inom intervallet 2026 procent. För perioden 1984 1988 var samma intervall 17 29 procent. Att skillnadema minskat mel­lan fondema beror på utveckling under 1989. Mellansvenska löntagarfon­den som hade den högsta förräntningen under perioden 1984-1988 hade, som tidigare nämnts, den lägsta under 1989. Sydfonden som för perioden 19841988 låg lägst hade under 1989 den näst högsta förräntningen.

Period

I

LTF 

II

III

IV

V

I-V

1984-1989

20,0%

24,2%

21,7%

26,3%

24,0%

23,1

Sammanfattning

Tillväxten av löntagarfondskapitalet, sett över löntagarfondemas hela verksamhetsperiod, understiger den genomsnittliga värdeökningen på börsnoterade aktier. Fondkapitalets faktiska avkastning har emellertid samtidigt överstigit värdeökningen på räntebärande placeringar. För pen­sionssystemet innebär detta att det kapital som förvaltats av löntagarfon­dema gett en högre förräntning än om samma medel legat kvar i 1 -3:e AP-fondema. Det bör samtidigt påpekas att börsens utveckling, sett i ett historiskt perspektiv, varit osedvanligt positiv under perioden 1984 1989.

323

7 Fondernas placeringar

Skr. 1989/90:137

Bilaga 11 7.1  Fondernas tillgångar

Vid utgången av 1989 uppgick löntagarfondernas sammanlagda mark­nadsvärderade tillgångar till cirka 23,6 miljarder kronor och fjärde AP-fondens till cirka 23,7 miljarder kronor. Femte AP-fondens marknadsvär­derade tillgångar uppgick vid årets slut till cirka 520 miljoner kronor. Se tabell B 3 i statistikbilagan för en sammanställning av fondernas balans­räkningar.

Av fondernas sammanlagda tillgångar på nästan 48 miljarder kronor var närmare 45 miljarder, dvs. cirka 94 procent, placerade på aktiemarkna­den. 1 tabell 5 visas fondernas marknadsvärderade tillgångar som andel av det totala börsvärdet vid utgången av respektive år för åren 1985 1989.

Tabell 4 Fondernas marknadsvärde.i-ade tillgångar i procent av det totala börsvärdet (Al + All-listorna) den 31/12.

År

LTF

4:e AP-fonden

LTF I-V +

I-V

4:eoch 5:e AP-fonderna

1985

1,0

2,8

3,8

1986

1,7

2.8

4,5

1987

2,5

2,8

5,3

1988

2,9

2.9

5,8

1989

3,1

3,2

6,41

' Femte fondstyrelsen påbörjade sin verksamhet hösten 1989 och börsandelen ut­gjorde 0,1 procent vid årets utgång.

En förklaring till att löntagarfondernas andel av det totala börsvärdet ökade under 1989, trots att de under året utvecklades sämre än börsge­nomsnittet, är nytillskottet av kapital i form av rekvirerade medel från 1 3:e AP-fonderna. Om löntagarfonderna inte hade rekvirerat nytt kapital under 1989 skulle deras sammanlagda andel av börsvärdet i stället ha minskat från 2,9 procent vid utgången av 1988 till 2,8 procent vid utgång­en av 1989.

7.2 Inriktning på fondernas aktieplaceringar

Fondemas aktieinnehav utgörs till största delen av vad som kan kallas den strategiska portföljen, dvs. de största enskilda placeringama vilkas kurs­utveckling är avgörande för fondemas resultat.

Onoterade aktier utgör en förhållandevis liten del av fondemas aktiein­nehav. Placeringar i onoterade aktier är, allmänt sett, mer riskfyllda än placeringar i börsnoterade företag. Å andra sidan kan vinstpotentialen vara högre vid en lyckad investering i onoterade företag.

Strategiska portföljen

Utvecklingen av den strategiska portföljen är, som tidigare nämnts, av stor

betydelse för en fonds avkastning eftersom portföljen utgör en stor andel

324

av fondens totala tillgångar. Naturiigtvis beror resultatet på den samman- Skr. 1989/90:137 tagna effekten av utvecklingen för de enskilda företagen i portföljen. För Bilaga 11 att något belysa fondernas strategiska portföljer kan det emellertid vara av intresse att studera fondernas största aktieplaceringar. Koncentrationen, dvs. de olika fondernas största placeringar på aktiemarknaden vid utgång­en av 1989 i förhållande till de totala marknadsvärderade tillgångarna framgår av tabell 6. I tabell B4-B10 i tabellbilagan ges specifika uppgifter om placeringarna.

Tabell 5 Fondernas största placeringar på aktiemarknaden i förhållande till de totala marknadsvärderade tillgångarna 31/12 1989. Procent.

Fond

1

II

III

IV

V

4:eAP

Tjugo största

81.9

69,2

76.1

61,5

77,6

77,0

Tio största

61,5

44,7

48,5

44,7

50,0

57,5

Fem största

41,8

28,1

27,2

32,7

29,4

37,3

Största

11,7

9,1

6,4

8,7

7,2

11,5

Sydfonden hade vid utgången av 1989, jämfört med övriga löntagarfonder, den största koncentrationen i aktieinnehavet, framför allt vad gäller den största enskilda placeringen och de fem största placeringarna. Detta gällde även vid utgången av 1988. Jämfört med 1988 har dock koncentrationen minskat något. Vid utgången av 1988 var andelen för de 5 största place­ringama 46,6 procent och för den största placeringen 14,3 procent.

Fonderna har, med undantag för Sydfonden och Nordfonden, ökat den andel som de fem största placeringarna och den största enskilda placering­en utgör av de totala tillgångarna mellan 1988 och 1989.

Stabiliteten bland de största placeringarna ger en bild av långsiktigheten i fondens placeringspolicy. Ett mått på stabiliteten i fondernas strategiska portföljer kan erhållas genom att jämföra hur många av de 20, 10 och 5 största placeringarna ett år som återfinns bland de 20, 10 respektive 5 största placeringarna föregående år. Nedan ges en sammanställning av en sådanjämförelse mellan åren 1989-1988, 1988-1987 och 1987-1986.

LTF

1

II

III

IV

V

4:e AP-fonden

20 största

1989-88

15

14

14

14

15

16

1988-87

15

16

14

15

16

18

1987-86

13

16

16

15

10

19

10 största

1989-88

7

6

7

8

7

10

1988-87

9

8

5

8

8

9

1987-86

7

7

6

7

5

10

.i .största

1989-88

3

1

2

3

2

4

1988-87

4

3

5

4

4

4

1987-86

3

4

2

2

3

5

Stabiliteten bland de största placeringarna var relativt hög under 1989.

Förändringarna av de fem största placeringarna förklaras främst av två

325

faktorer. En förklaring är att fondernas placering av under året rekvirerat    Skr. 1989/90: 137 kapital har medfört förändringar av rangordningen. En annan förklaring    Bilaga 11 är den mycket olikartade kursutvecklingen för olika företag under 1989, vilket förändrat den inbördes rangordningen även vid oförändrat aktiein­nehav.

BranschJÖrdelning av löntagarjondernas aktieinnehav

Fördelningen av löntagarfondernas enskilda placeringar är avgörande för aktieportföljernas avkastning. Rent teoretiskt skulle en löntagarfond kun­na uppnå en avkastning som motsvarar den genomsnittliga avkastningen på börsen genom att fördela fondens aktieinnehav på alla börsföretag i proportion till respektive företags andel av börsens totala marknadsvärde. Av naturliga skäl koncentrerar löntagarfondstyrelserna sitt aktieinnehav till ett begränsat antal företag. Detta medför att fondernas avkastning kan avvika från den genomsnittliga avkastningen på börsen. En grov bild av löntagarfondernas koncentration av aktieinnehavet erhålles genom att stu­dera fördelningen på olika branscher.

Branschfördelningen av löntagarfondernas aktieinnehav (AI + All-Iis-torna) vid utgången av år 1989 framgår av tabell 6.

Tabell 6 Löntagarfondernas aktieinnehav (marknadsvärden) den 31/12 1989 fördelat efter bransch och uttryckt i procent av del totala aktieinnehavet.

LTF

Branschför-

Stockholms

I

II

III

IV

V

I-V

4:e

delning på

fondförs'

AP-fonden

fondbörs'

Verkstäder

34

30

34

28

26

30

42

32

Kemi

13

9

0

2

8

7

22

10
[REDACTED_EFTERNAMN]

13

15

6

13

17

13

6

7

Fastighets- o

Bygg

11

15

13

13

15

14

II

13

Handel

0

3

7

5

5

4

1

1

Utveckling

1

1

9

1

0

3

2

2   .

Förvaltning

12

5

6

20

8

9

2

14

Banker

8

7

9

6

9

8

2

9

Rederier

0

0

0

4

0

0

0

1

Övriga

8

15

16

8

12

12

12

11

SUMMA

100

100

100

100

100

100

100

100

' Veckans Affärers branschindex (Al + All).

Det finns stora skillnader mellan de enskilda löntagarfonderna vad gäller branschfördelningen. Av tabellen framgår emellertid att löntagarfonderna sammantaget ligger relativt nära branschfördelningen på Stockholms fond­börs.

1 tabell 7 visas förändringen, uttryckt i procentenheter, av löntagarfon­

dernas aktieinnehav i olika branscher mellan utgången av 1988 och ut­

gången av 1989. Den högra kolumnen, dvs. förändring av branschfördel­

ningen på Stockholms fondbörs, visar storleken på branschförändringar

till följd av värdeförändringar i den totala aktiestocken för olika branscher

mellan de två tidpunkterna.

226

Tabell 7 Förändring av branschfördelning i löntagarfondernas marknadsvärderade     Skr. 1989/90: 137

aktieportföljer mellan 31/12 1988 och 31/121989 uttryckt i procentenheter.

Bilaea 1 1

LTF

Förändring

1

II

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

av bransch-fördel­ningen på Stockholms fondbörs 1

Verkstäder

11

6

13

6

1

7,5

2

5

Kemi

6

3

-1

-1

4

2,5

1

1
[REDACTED_EFTERNAMN]

-15

-4

0,5

-3

-4,5

-6

-4

-5

Fastighets- o

Bygg

0

1

-9

-4

0

-2

2

0

Handel

0

-2

2

-1

0

0

0

-0,5

Utveckling

-1

0

-3,5

-0,5

0

-1

-1

0

Förvaltning

1

-3

-0,5

6

2

1

0

-1

Banker

2

-1

4

-0,5

-2

1

2

-1

Rederier

0

0

0

1

0

0

0

0,5

Övriga

-4

0

-5,5

-3

-0,5

-3

-2

1

' Enligt Veckans Affärer (AI + All).

Tabell 7 visar att Sydfondens minskning av branschandelen för skogsin­dustri utgjorde den största enskilda förändringen. Denna minskning kan ses mot bakgrund av den stora andel som skogsindustri utgjorde i Sydfon­dens aktieinnehav vid utgången av 1988.

Sett över alla branscher hade Trefond Invest störst förändring av branschfördelningen. Förändringen innebär att aktieportJÖljens samman-.%ältning har närmat sig börsens.

Det kan noteras att för löntagarfonderna sammantaget ligger förändring­arna relativt nära förändringarna på Stockholms fondbörs. Fjärde AP-fonden uppvisar relativt små förändringar.

Fondernas omsättning

Av specialmotiveringen till 34 § APR framgår bl.a. "För att understryka att styrelsernas verksamhet inte skall inriktas på kortsiktiga placeringar av spekulativ natur, har det i paragrafen förts in ett krav på långsiktighet. Detta krav bör naturligtvis inte hindra en styrelse från att i ett särskilt fall avyttra en aktiepost redan efter en kort tids innehav, om omständigheter­na motiverar en försäljning. Förvärven skall emellertid normalt ske med sikte på ett mera varaktigt innehav." Någon gräns för omsättningens storlek anges inte i APR.

För att få en uppfattning om fondernas omsättning av värdepapper jämfört med omsättningen av de aktier som noterats på AI- och AII-listorna har omsättningskvoter beräknats för löntagarfondernas portföljer. Som utgångspunkt för en jämförelse tas omsättningskvoten på Stockholms fondbörs, dvs. kvoten mellan börsomsättningen under året och börsvärdet i slutet av året. Denna kvot uppgick år 1989 till 0,15.

Omsättningskvoter för fonderna har beräknats på följande sätt. Sum­

man av fondernas köp och försäljningar under året har minskats med

under året rekvirerat belopp. Den erhållna summan har halverats för att få

327

jämförbarhet med börsens kvot där varje avslut består av ett köp och en    Skr. 1989/90:137 motsvarande försäljning. Därefter har summan relaterats till fondemas    Bilaga 11 marknadsvärderade tillgångar vid utgången av året.

Fondernas omsättningskvoter för 1988 och 1989 framgår av nedanstå­ende uppställning.

LTF

Börsens

I

II

III

IV

V

I-V        4:eAP-     oms

fonden      kvot

1989

0,12      0,14      0,31       0,21       0,13      0,17      0,10

0,15

1988

0.22      0,16      0.34      0,22      0,18      0,22      0,12

0,19

Samtliga fonder uppvisade, i likhet med börsen, en lägre omsättnings­kvot 1989 jämfört med 1988. Omsättningskvoten för löntagarfonderna sammantaget låg 1989 ungefärligen i paritet med börskvoten. Det kan konstateras att Trefond Invest hade en omsättningskvot som låg betydligt över både övriga fonders kvoter och börskvoten. Av årsredovisningen för Trefond Invest framgår att "Trefonds innehav av börsnoterade aktier har under året förändrats till att mera påminna om Affärsvärldens General­index, dvs. börsens genomsnitt". Denna förändring innebär att fondens aktieportfölj har mindre sannolikhet att avvika från den genomsnittliga börsutvecklingen.

Utställande av köpoptioner

I proposition 1987/88:11 föreslogs att Qärde fondstyrelsen och löntagar­fondstyrelserna skulle få rätt att placera medel som styrelsema förvaltar i standardiserade köp- och säljoptioner. Efter riksdagsbehandling av propo­sitionen medgavs endast fjärde fondstyrelsen sådan rätt. Löntagarfondsty­relserna har därmed inte rätt att placera medel i köp- eller säljoptioner. Ingen löntagarfondstyrelse har under 1989 placerat medel i standardisera­de köp eller säljoptioner. Sydfonden och Mellansvenska löntagarfonden styrelser har under 1989 ställt ut köpoptioner på aktier som ingår i respek­tive fondstyrelses aktieinnehav.

Utställande a\ köpoptioner regleras inte i APR. 1 riksdagens behandling­en av proposition 1987/88:11, berördes inte frågan om utställande av köpoptioner i eget aktieinnehav.

Det förhållandet att utställande av optioner i eget aktieinnehav varken regleras i APR eller varit föremål för diskussion i lagstiftningsärenden angående APR leder till slutsatsen att ett sådant förfarande inte strider mot APR. Ett ytterligare argument för ett sådant synsätt är att lagstiftaren vid tillkomsten av löntagarfonderna och vid senare ändringar gett uttryck Jör uppjattningen att löntagarjonderna skall verka på i princip samma villkor som övriga aktörer på den svenska aktiemarknaden.

328

Onoterade företag

Skr. 1989/90:137

I tablån nedan visas fondemas engagemang i onoterade företag, inklusive    Bilaga 11 årets kapitelskott, vid utgången av 1989. (Anskaffningsvärden, miljoner kronor.)

LTF

1

II

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

47,6

159,0

60,5

184,4

82,0

533,5

626,8

Av löntagarfondemas sammanlagda engagemang i onoterade företag stod' Fond Väst och Mellansvenska löntagarfonden tillsammans för cirka två tredjedelar.

Ett ytterligare mått visas i följande tablå där de enskilda fondernas totala engagemang i onoterade företag ställs i relation till fondernas totala marknadsvärderade tillgångar den 31/12 1989.

LTF I

11

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

1,1%

3,1%

1,2%

5,2%

1,6%

2,3%

2,7%

Ovanstående tablåer visar att löntagarfondemas sammanlagda engage­mang i onoterade företag var nästan lika stort som Qärde AP-fondens sett i relation till tillgångarna. Detta trots löntagarfondemas betydligt kortare verksamhetsperiod.

7.3 Likviditet

Fonderna skall, enligt APR, huvudsakligen placera sina till- gångar på aktiemarknaden. Fonderna behöver emellertid hålla en viss likviditet. Storleken på denna bestäms utifrån ett antal faktorer, t.ex. outnyttjat disponibelt kapital och den beredskap för aktieköp och löpande utgifter som fonden anser sig behöva ha.

År 1990 är det sista året som löntagarfonderna tilldelas nytt gmndkapi­tal och vid utgången av febmari detta år hade löntagarfonderna, utom Mellansvenska löntagarfonden, rekvirerat det fulla rambeloppet.

De fonder som har rekvirerat det maximala beloppet måste i framtiden finansiera köp av nya aktier antingen genom att använda likvida medel eller genom försäljning av existerande aktieinnehav. En väl genomtänkt' likviditetsplanering blir därmed en viktig beståndsdel i fondstyrelsernas placeringspolicy.

Fondernas genomsnittliga likviditet. Mellansvenska löntagarfondens outnyttjade disponibla medel, I 258 miljoner kronor, har inte inräknats (månadsmått) under 1987, 1988 och 1989 framgår av följande tablå (mil­joner kronor):

329

22    Riksdagen 1989/90. 1 samt. Nr 137

År

I

II

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

1989 1988 1987

514 251 153

390 360

153

176 55 67

114 229 270

167

116

94

1361 1011

737

1551 1515 1217

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

Den genomsnittliga likviditeten i relation till de totala marknadsvärde­rade tillgångama vid årets slut motsvarade för respektive fond följande procentsats:

År

1

Ii

III

IV

V

I-V

4:e AP-fonden

1989 1988 1987

10,9% 7,5% 8,0%

7.5% 9,3% 6,9%

3,6% 1,5% 3,3%

3,1% 7,9% 14,5%

3,2% 3,1% 4,5%

5,8% 5,8% 7,3%

6,6%

8,7%

10,4%

Det kan konstateras att Mellansvenska löntagarfonden inte har samma behov av likvida medel som övriga löntagarfonder pga. tillgången på outnytQade disponibla medel.

8 Andelar av aktiekapital och röstetal

Innehav av aktier i aktiebolag som inte är inregistrerade vid Stockholms fondbörs, dvs. förutom onoterade även bolag på OTC-listan, väntelistan samt "övriga officiella noteringar", begränsas inte i APR. Om en fond har flera aktier i ett icke börsregistrerat bolag än det som motsvarar begräns­ningen i lagen och bolaget därefter blir börsregistrerat, behöver fonden inte sälja överskjutande aktier. Enligt specialmotivering till 37 § APR i prop 1983/48:50 tar reglema "sikte på situationen vid förvärvet".

Däremot begränsas fondemas aktieinnehav i ett och samma börsnotera­de företag (dvs AI- och A2-listoma) i 37 § APR. Utformningen av begräns­ningsregeln innebär att det sammanlagda röstetalet för hela allmänna pensionsfonden inte får uppgå till 50 procent av det sammanlagda rösteta­let i börsnoterade aktiebolag. I samband med införandet av en femte AP-fond ändrades 37 § och en löntagarfondstyrelse får fr. o. m. 1 juli 1988 inte förvärva så många vid fondbörsen inregistrerade aktier i ett aktiebolag att röstetalet uppgår till 6 procent eller mer av röstetalet för samtliga aktier i bolaget (tidigare 8 procent). I det fall en löntagarfondstyrelses aktieinne­hav i ett börsnoterat bolag den 1 juli 1988 överstiger 6 procent men inte uppgår till 8 procent av det sammanlagda röstetalet i bolaget får löntagar­fondstyrelsen enligt prop 1987/88:167 "även i fortsättningen inneha högst samma andel av aktiema i bolaget".

På sikt skall dock, enligt propositionen, de fondstyrelser som vid tid­

punkten för regelförändringen hade ett aktieinnehav där röstetalet uppgick

till 6 procent eller mer eftersträva "att deras aktieinnehav kommer att

rymmas inom de gränser som nu föreslås". Det kan konstateras att Tre­

fond Invest och Mellansvenska löntagarfonden vid utgången av 1989 har

sådana äldre aktieposter som överstiger nu gällande gränser för de enskilda

fondslyrelsema.

330

För Qärde och femte fondstyrelserna är motsvarande begränsning högst    Skr. 1989/90: 137

10 procent av röstetalet för samtliga aktier i ett och samma bolag.

Bilaga 11

Inget överskridande av begränsningsregel i 37 § APR har konstaterats vid årets bokslutsdatum. 1 det fall en fondstyrelse, vid utgången av 1989, hade röstandelar som översteg den i lagen angivna gränsen var anledning­en antingen att företaget vid köptillFället inte var inregistrerat vid Stock­holms fondbörs eller att förvärvet av aktierna skedde före 1/7 1988.

9 Rösträttsöverlåtande

ökat inflytande och delaktighet för löntagarna var en målsättning som starkt framhävdes i den proposition som låg till gmnd för APR. Varken i APR eller i förarbeten till APR behandlas löntagarfondsstyrelsernas med­verkan fömtom i regeln om expeditionsbeslut i 38 §.

En löntagarfondstyrelse ska enligt 38 § APR "på begäran av en lokal facklig organisation vid ett aktiebolag i vilket fondstyrelsen har förvärvat aktier eller, om bolaget ingår som moderbolag i en koncern, dess svenska dotterbolag överlåta åt organisationen att för högst ett år i sänder utöva rösträtt för hälften av aktiernas röstetal".

Härav följer ett krav på styrelsema att informera de lokala fackliga organisationerna om att fonden innehar aktier för vilka rösträttsöverlåtan­de kan begäras enligt 38 § APR.

Samtliga löntagarfondstyrelser har under 1989 informerat de lokala fackliga organisationerna om möjligheten att begära rösträttsöverlåtande vid ordinarie bolagsstämma. Detta framgår av tabell 8.

Tabell 8 Rösträttsutnyttjande under 1989 vid bolag där rösträttsöverlåtelse varit möj­

lig_____________________________________________________ 

I

II

III

IV

V

I-V

Antal bolag med lokal facklig or­ganisation där ordinarie bolags­stämma avhållits

under 1989

27

50

40

43

30

190

Antal bolag där rösträttsövertelse har skett

25

49

36

40

30

180

Antal bolag där

lokal facklig

organisation har

avböjt fondens

erbjudanden om

rösträttsöverlåtelse

2

1

4

3

O

10

Andelen bolag med lokal facklig organisation där rösträttsöverlåtelse har skett för åren 1988 och 1989 framgår av följande uppställning:

År

I

II

III

IV

V

I-V

1989 1988

93% 27%

98% 83%

90% 41%

93% 74%

100% 94%

95% 62%

331

Det kan konstateras att det aktiva informationsarbetet under 1989 har   Skr. 1989/90: 137 medfört alt andelen röslrältsöverlåtelser har ökat väsentligt jämfört tned    Bilaga 11 under 1988. Andelen understiger inte 90 procent för någon enskild fond­styrelse.

Fjärde fondstyrelsen har, enligt APR, ingen skyldighet att överiåta röst­rätt till de lokala fackliga organisationerna. Fondstyrelsen har dock med stöd av en specialbestämmelse i aktiebolagslagen regelmässigt alltsedan starten erbjudit del av fondens rösträtt vid bolagsstämmor till de lokala fackliga representanterna i företag, där fonden haft en större röstandel. Under 1989 har rösträtt vid bolagsstämmor delegerats i 16 företag vilket innebar att en företrädare för LO-klubbar och en för TCO-klubbar inom respektive företag fick företräda 25 procent vardera av fondens röster.

332

Tabellbilaga

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

Tabell Bl Löntagarfondernas och 4:e och 5:e AP-fondernas rekvirerade grundkapital 19841989. Miljoner kronor.

Löntagarfond

4:e

5:e

I-V + 4:e

AP-fonden

+ 5:e AP-fonden

1

II

III

IV

V

I-V

Rekvirerade

medel

före 1984

- 1 700,0

1 700,0

1984

308,1

291,8

308,0

308,0

307,8

1523,7

150,0

1673,7

1985

243,0

259,0

243,0

243,0

243,0

1231,0

1231,0

1986

541,8

542,0

541,9

542,0

541,9

2 709,6

300,0

3009,6

1987

691,1

691,0

691,1

107,0

691,3

2871,5

200,0

3071,5

1988

516,0

516,0

516,0

200,0

516,0

2 264,0

2 264,0

1989

558,0

558,0

558,0

200,0

558,0

2432,0

650,0

500,0

3 582,0

Grundkapital

totalt 1989

2 858,0

2 857,8

2 858,0

1 600,0

2 858,0

13031,8

3000,0

500,0

16531,8

Tabell B2 Fondernas resultaträkning 1989. Miljoner kronor.

LTFI

LTF 

II

LTF III

Aktieutdelningar

77.0

78.6

81.3

Ränteintäkter

57.2

43.6

29.2

Övriga intäkter

Räntekostnader

-0.1

-0.1

Förvaltningskostnader

-6.9

-7.1

-8.0

Avskrivningar

-0.2

-0.6

-0.6

RÖRELSERESULTAT

127.0

114.5

101.8

Realisationsvinster

101.1

214.3

328.6

Realistionsförluster

-15.3

-2.1

-5.0

Avsättning till riskreserv

-5.0

-

RESULTAT FÖRE ÖVERFÖRING

TILL 1 - 3:e AP-FONDERNA

207.9

326.7

425.4

Överföring till 1 3:e

AP-fonderna

-98.8

-98.0

-100.0

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

EFTER ÖVERFÖRING TILL 1 -3:e

AP-FONDERNA

109.1

228.8

325.4

Resultat före överföring

till l-3:e AP-fonderna

207.9

326.7

425.4

Ökning/minskning av ej

realiserade vinster/förluster

637.6

488.6

325.9

Avsättning för bevarande av

grundkapitalets köpkraft

-199.4

-195.8

-199.4

REALT RESULTAT

646.1

619.5

551.8

-98.0

-98.:

100.0

Överföring till 1 3:e AP-fonderna

547.3

451.9

521.6

REALT RESULTAT EFTER ÖVERFÖRING TILL 1 -3:e AP-FONDERNA

333

Tabell B2 Fondernas resultaträkning 1989. Miljoner kronor, (forts)             Skr. 1989/90: 137

LTF 

IV

LTF V        LTF I-V    Bilaga 1 1

Aktieutdelningar

51.6

93.0

381.5

Ränteintäkter

27.5

18.5

176.1

Övriga intäkter

0.1

0.1

Räntekostnader

-1.0

-1.2

Förvaltningskostnader

-6.5

-5.4

-33.9

Avskrivningar

-0.2

-1.6

RÖRELSERESULTAT

71.6

106.0

521.0

Realisationsvinster

180.5

295.4

1119.9

Realistionsförluster

-4.9

_

-27.3

Avsättning till riskreserv

-20.0

-

-25.0

RESULTAT FÖRE ÖVERFÖRING

TILL 1 -3:e AP-FONDERNA

227.2

401.4

1588.5

Överföring till l-3:e

AP-fonderna

-55.3

-98.3

-450.3

BOKFÖRINGSMÄSSIGT RESULTAT

EFTER ÖVERFÖRING TILL 1 -3:e

AP-FONDERNA

171.9

303.1

1138.2

Resultat före överföring

till l-3:e AP-fonderna

227.2

401.4

1588.5

Ökning/minskning av ej

realiserade vinster/förluster

263.5

602.5

2318.0

Avsättning för bevarande av

grundkapitalets köpkraft

-112.6

-196.4

-903.6

REALT RESULTAT

378.1

807.5

3003.0

Överföring till l-3:e

AP-fonderna

-55.3

-98.3

-450.3

REALT RESULTAT EFTER

ÖVERFÖRING TILL l-3:e

AP-FONDERNA

322.8

709.2

2552 7

334

Tabell 82 Fondernas resultaträkning 1989. Miljoner

kronor, (forts)

Skr. 1989/90:137

4:e AP-

5:e AP-

LTF I-V

Bilaga 11

fonden

fonden

+ 4:e och 5:e fonden

Aktieutdelningar

351.8

733.3

Ränteintäkter

168.2

8.2

352.4

Övriga intäkter

0.1

Räntekostnader

-1.2

Förvaltningskostnader

-10.5

-2.7

-47.1

Avskrivningar

-0.1

-1.8

RÖRELSERESULTAT

509.5

5.3

1035.8

Realisationsvinster

844.2

1.4

1965.5

Realistionsförluster

-32.5

-59.8

Avsättning till riskreserv

-35.0

-

-60.0

RESULTAT  FÖRE  ÖVERFÖ-

RING

TILL l-3:e AP-FONDERNA

1286.2

6.7

2881.5

Överföring till l-3:e

AP-fondema

-160.3

-4.1

-614.7

BOKFÖRINGSMÄSSIGT   RE­SULTAT

EFTER   ÖVERFÖRING   TILL l-3:e

AP-FONDERNA Resultat före överföring till l-3:e AP-fonderna Ökning/minskning av ej realiserade vinster/förluster Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft

REALT RESULTAT Överföring till 1 -3:e AP-fonderna

REALT RESULTAT EFTER ÖVERFÖRING TILL l-3:e AP-FONDERNA

1125.9

2.7

2266.8

1286.2

6.7

2881.5

4357.9

-1.4

6674.5

-323.3

-5.0

-1231.9

5 320.8

0.3

8324.1

-4.1

-614.7

-160.3

7709.4

-3.8

5160.5

Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31.12 1989. Miljoner kronor.

LTFI

LTF 

II

LTF III

Bokförda

Mark-

Bokförda

Mark-

Bokförda

Mark-

värden

nads­värden

värden

nads­värden

värden

nads­värden

Tillgångar

Likvida medel

68.4

68.4

43.0

43.0

22.4

22.4

Penningmark-

nadsinstrument

215.0

215.0

200.6

200.6

100.0

100.0

Fordringar,

bank, fond-

mäklare

14.4

14.4

16.1

16.1

0.1

0.1

Förjtbetalda

kostnader och

upplupna

intäkter

0.3

0.3

5.6

5.6

1.2

1.2

Övriga ford-

ringar

0.4

0.4

12.0

12.0

Aktier

3 277.6

4396.0

3257.2

4835.9

3 542.1

4 764.7

Konvertibla

skuldebrev m.m.

5.6

5.6

63.9

74.1

20.9

20.9

Inventarier

0.6

0.6

1.8

1.8

0.7

0.7

Bostadsrätt

Summa tillgångar 3582.3

4700.7

3600.1

5189.1

3687.5

4910.1

335

Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31.121989. Miljoner kronor, (forts)

LTFI

;.LTF 

II

LTF 111

Bokförda  Mark-

Bokförda  Mark-

Bokförda

Mark-

värden      nads-

värden      nads-

värden

nads-

värden

värden

värden

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

12.4 4969.8     15911.3

554.7 42.4

5.8 8.9

54.7 .42.4

5';8 8.9

307.9 558.0

36.4 16.5

Tillgångar

119.3

119.3

0.5

0.5

2 326.5      3 295.4      3 507.9

276:1

r.0.4

424.7 4.0 2.3

256.1 0.4

58.160 0.5

2.3

58.181 0.5

2.3

Likvida medel Penningmark­nadsinstrument Fordringar, bank. fond­mäklare Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Övriga ford­ringar Aktier Konvertibla skuldebrev m.m. Inventarier Bostadsrätt

Summa tillgångar 2714.8      3663.7      3688.6      5150.6    17273.3

307.9 558.0

36.4

16.5

12.4 22261.8

414.9 4.0 2.3

23614.1

Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31.12 1989. Miljoner kronor, (forts)

LTFI

LTF 

II

LTF III

Bokförda

Mark-

Bokförda

Mark-

Bokförda

Mark-

värden

nads­värden

värden

nads­värden

värden

nads­värden

Tillgångar

Likvida medel

434.8

434.8

0.8

0.8

743.4

743.4

Penningmark-

nadsinstrument

912.0

912.0

48.7

48.7

1518.7

1518.7

Fordringar,

bank, fond-

mäklare

36.4

36.4

Förutbetalda

kostnader och

upplupna

intäkter

2.4

2:4

0.9

0.9

19.8

19.8

Övriga ford-

ringar

-

-

12.4

12.4

Aktier

8473.8

:22 124.4

.469.6

468.1

24 854.7

44854.3

Konvertibla

skuldebrev m.m.

156.2

186.2

580.9

601.1

Inventarier

-

-

,1.0

1.0

5.0

5.0

Bostadsrätt

-

-

-

-

2:3

2.3

Summa tillgångar

9979:3

23659.9

521.0

519.6

27773.6

47793.6

336

Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31/121989. Miljoner kronor, (forts)

LTFI

LTF 

II

LTF III

Bokförda

Mark-

Bokförda

Mark-

Bokförda

Mark-

värden

nads­värden

värden

nads­värden

värden

nads­värden

Skulder,     riskre

_

serv

och fondkapital

Skulder

Skuld till

l-3:eAP-fonder

na

98.8

98.8

98.0

98.0

100.0

100.0

Upplupna

kostnader och

förutbetalda

intäkter

8.1

8.1

0.6

0.6

4.9

4.9

Övriga kort-

fristiga skulder

27.5

27.5

0.6

0.6

17.6

17.6

Summa skulder

134.3

134.3

99.2

99.2

122.5

122.5

Riskreserv

20.0

20.0

15.0

15.0

-

-

Fondkapital

Tillskjutet

grundkapital

2 858.0

2857.8

2858.0

Uppindex

grundkapital

3 334.2

3324.1

3335.2

Ack överskott

från tidigare år

460.9

399.3

381.6

Ack realt över-

skott från tidi-

gare år Arets bokf m

664.9

1 229.2

1000.6

resultat efter

överföring från

tidigare år

109.1

228.8

325.4

Årets reala resul-

tat efter överfö-

ring till 1 -3:e

AP-fondema

547.3

521.6

451.9

Summa fondkapi-

tal

3428.0

4 546.4

3485.9

5074.9

3565.0

4787.6

Summa skulder.

riskreserv oeh

fondkapital

3582.3

4700.7

3600.1

5189.1

3687.5

4910.1

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

337

Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31/12 1989. Miljoner kronor, (forts)

LTFI

LTF 11

LTF III

Bokförda

Mark-

Bokförda

Mark-

Bokförda

Mark-

värden

nads­värden

värden

nads­värden

värden

nads­värden

Skulder, risk-

reserv och fond-

kapital

Skulder

Skuld till l-3:e

AP-fonderna

55.3

55.3

98.3

98.3

450.3

450.3

Upplupna

kostnader och

förutbetalda

intäkter

15.8

15.8

0.8

0.8

30.2

30.2

Övriga kort-

fristiga skulder

136.6

136.6

3.9

3.9

186.2

186.2

Summa skulder

207.7

207.7

102.9

102.9

666.7

666.7

Riskreserv

20.0

20.0

-

-

55.0

55.0

Fondkapital

Tillskjutet

grundkapital

1600.0

2858.0

13031.8

Uppindex

grundkapital

1918.0

3323.0

15234.5

Ack överskott

från tidigare år

715.2

424.6

2381.5

Ack realt över-

skott från tidi-

gare år Arets bokf m

1195.2

1015.4

5105.3

resultat efter

överföring till

l-3:eAP-fonder

na

171.9

303.1

1138.2

Årets reala resul-

tat efter överfö-

ring till 1 -3:e

AP-fondema

322.8

709.2

2552.7

Summa fond-

kapital

2487.1

3436.0

3585.7

5047.6

16551.6

22892.4

Summa skulder,

riskreserv och

fondkapital

2714.8

3663.7

3688.6

5150.6

17273.3

23614.1

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

338

Tabell B3 Fondernas balansräkning den 31/121989. Miljoner kronor, (forts)

LTFI

LTF 

II

LTF III

Bokförda  Mark-

Bokförda  Mark-

Bokförda

Mark-

värden      nads-

värden      nads-

värden

nads-

värden

värden

värden

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

500.0

23659.9

Skulder, risk­reserv och fond­kapital

Skulder

160.3

Skuld till l-3:e

AP-fonderna

160.3

Upplupna kostnader och förutbetalda

9.9

0.7

170.9

80.0

intäkter

9.9

Övriga kort­

fristiga skulder

0.7

Summa skulder       170.9

Riskreserv

80.0

Fondkapital

Tillskjutet

grundkapital

3000.0

5835.7

12412.8

Uppindex

grundkapital

Ack överskott

frän tidigare år      5602.5

Ack realt över­

skott från tidi­

gare år

Arets bokf m

resultat efter

överföring till

l-3:e AP-fonder­

na

1125.9

Årets reala resul­

tat efter överfö­

ring till 1 -3:e

AP-fondema

5160.5

9728.4     23409.0

Summa skulder,

 riskreserv och

 fondkapital

9979.3

Summa fond­kapital

4.1

4.1

614.7

14.0

0.2 18.3

14.0

0.2 18.3

54.1

187.1 855.9 135.0

505.0

16531.8 7984.0

2.7

2266.8

502.7        501.2     26782.6

521.0        519.6     27773.6

614.7

54.1

187.1 855.9 135.0

21575.2

17518.0

7709.4 46802.7

47793.6

339

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

Tabell B4 De 20 största placeringarna i Sydfonden (LTF 1) 31/121989, marknadsvärden.

Företag

Ordt

lingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-89

-88

-87

-86

-85 enligt

värde

aktie-

rösträtt

Veckans

tkr

kapital

Affärer

%

%

Volvo

1

1

1

5

3

Verkstad

549174

1,59

0,40

Astra

2

6

10

4

20

Kemisk

443040

1,26

1,48
[REDACTED_EFTERNAMN]

3

10

9

8

15

Verkstad

374528

1,04

0,01

SCA

4

2

6

6
[REDACTED_EFTERNAMN]

299563

1,54

0,38

Skånska

5

4

2

3

13

Bygg

296413

0,87

0,53

Stora

6

3

4
[REDACTED_EFTERNAMN]

257287

1,39

1,37

Sydkraft

7

5

5

9

Övriga

234388

1,43

0,79

Nobel

8

Verkstad

147181

1,79

2,05

Asea

9

18

Verkstad

144367

0,35

0,41

Sv Handelsb

10

11

Bank

142773

0,89

0,89

Electrolux

II

14

13

12

Verkstad

127288

0,63

0,02

Cardo

12

8

12

Förvaltn

125571

2,89

2,89

SE-Banken

13

9

8

Bank

107676

0,47

0,47

Atlas Copco

14

Verkstad

107512

1,24

0,49

Providentia

15

13

15

Förvaltn

97766

0,91

0,59

Perstorp

16

Kemisk

89425

1,72

0,82

Investor

17

17

18

Förvaltn

81603

0,55

0,43

Lundbergs

18

Bygg

77584

0,78

0,19

PKbanken

19

Bank

75576

0,47

0,47

Procordia

20

12

Övrig

71638

0,44

0,35

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) 700731 =81,9%.

3 850013/4

Tabell B5 De 20 största placeringarna i Fond Väst (LTF 

II) 

31/12 1989, marknadsvärden.

Företag

Ordningsn

r

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-89

-88

-87

-86

-St

) enligt Veckans Affijrer

värde tkr

aktie­kapital

%

rösträtt

%

Volvo

1

1

1

1

1

Verkstad

472609

1,29

2,08

Astra

2

8

8

13

19

Kemisk

354382

0,95

0,99

UV-Shipping

3

19

Inolf

221967

11,10

11,10

Skånska

4

6

5

2

13

Bygg

211109

0,62

0,37

Asea

5

II

Verkstad

197050

0.38

0,38

Sv Handelsb

6

2

11

12

Bank

193906

1,21

1,21

SCA

7

10

13

3

9
[REDACTED_EFTERNAMN]

178959

0,81

0,32

SKF

8

14

9

8

3

Verkstad

169014

0.96

1,21

Korsnäs

9

7

4

9
[REDACTED_EFTERNAMN]

166542

2,34

2,08

Bilsped

10

12

18

Övrig

155834

2,95

1,14

MoDo

11

3

6

6

11
[REDACTED_EFTERNAMN]

155451

0,54

0,14

Stora

12

4

2

5

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

148683

0.80

0,90

Marieberg

13

5

3

4

Övrig

147475

3.94

1,41

Electrolux

14

Verkstad

128492

0,63

0,02

JM Bygg

15

Bygg

123423

2,06

1,00

Esab

16

Verkstad

119700

4,44

5,67

Sila

17

Förvaltn

118450

2,92

2,92

Kinnevik

18

Onoterad

118368

1,75

0,33

Procordia

19

Övrig

107852

0,67

0,58

Lundbergs

20

17

Bygg

105006

1,04

0,25

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) 189056 = 69.3%.

3 594 272/5

340

Skr. 1989/90:137 Bilaga 11

Tabell B6 De 20 största placeringarna i Trefond Invest (LTF 111) 31/12 1989, marknadsvärden.

Företag

Ordr

lingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-89

-88

-87

-86

-85 enligt

värde

aktie-

rösträtt

Veckans

tkr

kapital

Affärer

%

%

SKF

1

Verkstad

315421

1,80

3,90

Bilspedition

2

5

3

2

4

Övrig

308213

4,10

8,00

Volvo

3

1

2

1

2

Verkstad

260325

0,80

0,20

H&padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.65pt'p class=MsoNormal style='margin-left:6.0pt'> 4

Handel

227075

12,20

5,60

Asea

5

9

13

5

3

Verkstad

226570

0,50

0,60

Aritmos

6

2

4

7

Utveckling

223491

7.00

7,00

Skånska Banken

7

20

Bank

196623

10,10

5,50

Skånska

8

7

11

15

13

Bygg

192810

0,60

0,30

Sv Handelsb

9

4

1

19

10

Bank

250658

1,00

1,10

BGB

10

6

Bygg

178000

5,20

5,20

Esab

II

14

7

20

9

Verkstad

167617

7,10

8,00

Proventus

12

10

Förvaltn

155699

6,10

3,50

Marabou

13

8

Övrig

151890

8,30

7,80

Saab

14

Verkstad

151250

0,70

0,80

Electrolux

15

19

Verkstad

140000

0,70

0,0

Stora

16

11
[REDACTED_EFTERNAMN]

131335

0,70

0,70

SE-Banken

17

Bank

128250

0,60

0,60

Gullspång

18

12

15

16

19

Övrig

125850

2,70

1,60

JM Bygg

19

Bygg

119250

2,00

1,00

Wallenstam

20

OTC

84269

5,30

2,50

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) = 910088 = 76,1%.

3 734 596/4

Tabell B7 De 20 största placeringarna i Mellansvenska löntagarfonden (LTF 

IV) 

31/12 1989, marknadsvärden.

Företag

Ordi

lingsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-89

i -88

-87

-86

-85 enligt Veckans Affärer

värde tkr

aktie­kapital

%

rösträtt

%
[REDACTED_EFTERNAMN]

1

II

Verkstad

318195

0,60

0,0

Volvo

2

2

2

3

Verkstad

252040

0,70

0,50

Skandia Int

3

5

10

4

Förvaltn

221190

1,30

1,30

UV-Shipping

4

10

Inoff"

218500

9,40

9,40

Stora

5

1

1

9
[REDACTED_EFTERNAMN]

187455

0,70

0,70

Skånska

6

8

11

12

18     Bygg

103521

0,30

0,20

SCA

7

9

9

10
[REDACTED_EFTERNAMN]

78399

0,40

0,20

NK

8

7

5

1

2     Handel

85260

5,20

6,00

Proventus

9

Förvaltn

84049

3,30

1,90

Marieberg

10

3

4

II

Övrig

85496

2,00

0,80

Kinnevik

11

Onoterad

78396

1,20

0,30

Korsnäs

12

12

8
[REDACTED_EFTERNAMN]

70560

1,00

0,80

Arcona

13

15

20

Bygg

64625

2,30

1,70

Ratos

14

16

16

19     Förvaltn

64480

1,00

0,30

Sv Handelsb

15

14

Bank

62725

0,50

0,40

Garphvttan

16

20

17

9     Verkstad

57793

7,10

7,10

Siab

17

Bygg

55868

2,00

1,10

Blood Virus

Venture

18

Onoterad

55560

Esab

19

Verkstad

54274

2,10

1,50

Argonaut

20

Rederier

53203

2,10

1,10

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) = 663 700 = 61,6%.

2255 535/3

341

Tabell B8 De 20 största placeringarna i Nordfonden (LTF V) 31/12 1989, marknadsvärden.

Företag

Ordningsn

ir

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-89

-88

-87

-86

-85 enligt Veckans Alfärer

värde tkr

aktie­kapital

%

rösträtt

%

Volvo

1

1

1

1

2    Verkstad

369350

1,10

0,30

Astra

2

6

6

3

Kemisk

348050

1,00

0,80
[REDACTED_EFTERNAMN]

3

M

Verkstad

308000

0,90

0,00

Asea

4

8

Verkstad

245950

0,60

0,40

Korsnäs

5

3

5

2

6    [REDACTED_EFTERNAMN]

245316

3,40

2,40

Euroc

6

9

10

18

Övrig

240150

2,90

2,20

UV Shipping

7

Inofficiell

215500

9,30

9,30

MoDo

8

2

3

12

14    [REDACTED_EFTERNAMN]

212150

3,10

0,60

Sv Handelsb

9

5

13

8

Bank

209960

1,10

1,30

Skånska

10

Bygg

181570

0,50

0,30

Marieberg

11

4

2

5

Övrig

173700

4,70

1,70

SCA

12

14
[REDACTED_EFTERNAMN]

167245

0,80

1,10

Siab

13

10

4

Bygg

154711

5,60

5,40

Klövern

14

16

9

Bygg

151236

5,80

1,70

Bacho

15

Förvaltn

145280

4,30

2,90

Stora

16

7

7

10
[REDACTED_EFTERNAMN]

144260

0,80

0,80

Lundbergs

17

Bygg

141800

1,40

0,30

SE-Banken

18

13

20

Bank

121500

0,50

0,60

Sila

19

Förvaltn

114090

2,70

3,30

Skandia

20

18

11

Förvaltn

109500

0,70

0,70

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) = 3999 318/5 150551 =77,6%.

B9 De 20 största placeringarna i 4:e AP-fonden 31/12 1989, marknadsvärden.

Företag

Ordr

lingsn

ir

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-89

-88

-87

-86

-85 enligt

värde

aktie-

rösträtt

Veckans

tkr

kapital

Affärer

%

%

Astra

1

1

1

1

1

Kemisk

2710433

7,60

7,30

Asea

2

3

3

3

4

Verkstad

1827505

4,40

3,80
[REDACTED_EFTERNAMN]

3

10

17

17

14

Verkstad

1478650

4.40

0,0

Skånska

4

5

6

7

11

Bygg

1439865

4,20

2,80

Volvo

5

2

2

4

2

Verkstad

1363362

3,70

6,40

Electrolux

6

6

5

2

3

Verkstad

II18I39

5,50

0,20

SCA

7

4

4

5

6
[REDACTED_EFTERNAMN]

1026656

5,10

4,70

Sandvik

8

7

8

6

7

Verkstad

908105

5,70

5,60

Sydkraft

9

8

7

10

Övrig

870828

5.20

7,70

AGA

10

9

9

8

5

Kemisk

852248

7,20

8,50

Alfa Laval

11

12

13

15

18

Verkstad

824794

6,50

0,20

SKF

12

14

19

12

9

Verkstad

555177

3,30

4,30

Pharmacia

13

11

10

9

8

Kemisk

544655

4,40

2,60

Euroc

14

19

20

Övrig

518359

6,10

7,40

Gullspång

15

13

15

19

Övrig

409676

8,90

5,20

Saab-Scania

16

Verkstad

391567

1,90

1,90

Incentive

17

17

Utveckl

353070

8,70

8,20

Procordia

18

Övrig

347115

2,20

1,70

SE-banken

19

Bank

342216

1,50

1,60

Trelleborg

20

Kemisk

324585

2,70

1,30

Nordstjernan

20

18

14

10

Bygg

311980

4,00

5,30

De tjugo största placeringarnas andel av fondens totala tillgångar (värderade till marknadspris) = 18 207 005/23 659868 = 77,0%.

342

Tabell BIO 5:e AP-fondens aktieinnehav 31/12 1989, marknadsvärden

Företag

Ordningsnr

Bransch

Marknads-

Andel av

Andel av

-89

enligt

värde

aktie-

rösträtt

Veckans

tkr

kapital

Affärer

%

%

Skånska

1

Bygg

76072

0.22

0.13

Volvo

2

Verkstad

66172

0.19

0.05

AGA

3

Verkstad

47649

0.42

0.22

Stora

4
[REDACTED_EFTERNAMN]

45087

0.24

0.2

Electrolux

5

Verkstad

38920

0.19

0.01

Investor

6

Förvaltn

35855

0.24

0.18

SCA

7
[REDACTED_EFTERNAMN]

27865

0.11

0.03

Providentia

8

Förvaltn

26491

0.24

0.24

Perstorp

9

Kemisk

25513

0.52

0.25

Sydkraft

10

Övrig

23576

0.14

0.21

Bacho

11

Förvaltn

20870

0.62

0.42

Sandvik

12

Verkstad

14348

0.09

0.1

ExportInv

13

Förvaltn

10853

0.48

0.49

Custos

14

Förvaltn

5517

0.04

0.05

Pharos

15

Verkstad

3364

0.27

0.27

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1990

343