Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse 1986/87:169

med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1986

Skr. 1986/87: 169

Regeringen bereder riksdagen tillfälle atl la del av vad som har lagils upp i bifogade uidrag ur regeringsprotokollel den 27 maj 1987 saml överiämnar en i utdraget angiven redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1986.

På regeringens vägnar Kjell-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Anita[REDACTED_EFTERNAMN]

Utrikesdepartementet

Skr. 1986/87:169

Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanträde den 27 maj 1987

Närvarande: statsrådet Feldl, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Gus­tafsson,[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN], S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gö­ransson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Wickbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1986

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel kontrolleras av siaismakterna.

Tillverkning och tillhandahällande av krigsmateriel regleras genom lagen (1983:1034) om konlroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och förordningen (1983: 1036) i samma ämne. Båda förfaliningarna trädde i kraft den 1 januari 1984. Lagen ersatte därvid äldre lagstiftning, ursprungli­gen från år 1935.

I lagen föreskrivs atl tillverkning av krigsmateriel inte får ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för atl försälja, utbjuda mot vederiag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseende krigsmateriel och metod för framställning av sådan materiel. Regeringen får förena tillståndet med villkor samt med konlroll- och ordningsbestämmelser.

För alt möjliggöra kontroll av tillverkning och försäljning av krigsmate­riel inrättades år 1935 krigsmaterielinspektionen (KMl), som numera finns inom utrikesdepartementets handelsavdelning. Som ett led i kontrollarbe­tet är berörda företag skyldiga atl lill KMI avge deklarationer rörande tillverkning resp. försäljning av krigsmateriel.

Statliga myndigheter såsom affärsverket FFV står inte under K.MI:s kontroll och har ingen redovisningsskyldighet. KMI får ändå årligen upp­gifter om de statliga tillverkarnas exporl.

På grundval av uppgifterna från de privata och statliga företagen upprät­tar KMI statistik. Detta sker årsvis. Arbetet med statistiken är med hittills­varande rutiner slutfört fyra till fem månader efter kalenderårets slut. Vid den övergång till automatisk dalabehandling som tidigare förutskickats kommer tiden att kunna förkortas. Arbetet med en sådan övergång har nu inletts.

I Sverige råder sedan länge ell generelll förbud mot export av krigsma­teriel. Regeringen kan dock medge undantag (dispens) från förbudet. Att en ulförsel på detta sätt tillåts har sin grund i vår säkerhetspolitik och den därav betingade nödvändigheten av atl kunna upprätthålla en hög självför­sörjningsgrad med avseende på krigsmateriel.

Reglerna om krigsmaterielexport återfinns i lagen (1982:513) om förbud    Skr. 1986/87:169 

mot   utförsel    av    krigsmateriel,    m.m.    och    dilhörande   förordning (1982: 1062). Båda förfaliningarna irädde i kraft den 1 januari 1983.

Genom ulförsellagen krävs sålunda lillstånd till utförsel av varor som utgör krigsmateriel. Bestämmelser om vad som avses med krigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillstånd krävs också för tillverkare av krigsmaleriel alt till någon ulom rikel upplåta eller överlåta lillverk-ningsrättigheler m.m. till materielen. Vidare krävs lillslånd för atl inom riket bedriva militärt inriktad utbildning av utländska medborgare.

Beslut i ärenden rörande dispens frän utförselförbudet fattas som nyss sagls av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Nära samråd sker därvid med utrikesdepartementets politiska avdelning, försvarsdeparte-menlel och i vissa fall med induslrideparlementel. I ärenden som inle avser ulförsel i större omfattning eller inle är av slörre vikt har ulrikeshan-delsminislern bemyndigats alt fatta dispensbesluten.

Riksdagen harar 1971 (prop. 1971: 146, UU 21, rskr. 343) fastslagit och sedermera genom godkännandet av proposition med förslag till lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. bekräflal de rikllinjer som skall ligga till grund för tillståndsprövningen (prop. 1981/82: 196, UU 26, rskr. 345).

Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem av principiell ka­raktär och tillståndsprövningen innebär ofta en synnerligen grannlaga upp­gift. Det är inte möjligl au utforma rikllinjer för tillståndsprövningen sä alt alla svårigheier i tillämpningen kan undanröjas. Del är därför nalurligl atl prövningen av de enskilda tillståndsärendena tillmäts särskild betydelse. Enligt 10 kap. 6 S regeringsformen (RF) skall regeringen i utrikesärenden av slörre vikt överlägga med ulrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa utförselärenden rörande krigsmaleriel är av den arten all över­läggning med nämnden skall äga rum. Även om sådana överiäggningar inle bedöms erforderliga, har det likväl ansells önskvärt alt prövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredare förankring än i regeringen. Riksdagen beslutade år 1984 på grundval av propositionen (1984/85: 82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport att en rådgi­vande nämnd i krigsmalerielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85:5, rskr. 61).

Nämnden, som beslår av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund, inledde sin verksamhet i februari 1985. Den har under år 1986 hållit nio sammanträden. Nämnden har till uppgift all lämna råd i enskilda krigsmalerielexportfrågor. Nämnden sammanträder på kallelse av krigs-malerielinspektören som också leder sammanträdena. Det ankommer på inspektören att redovisa samrådet till det föredragande statsrådet.

Nämndens tillkomst har inneburit att omfattningen av de ärenden som

görs till föremål för ökat samråd har breddats. Nämnden har självfallet inle

ersatt ulrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen enligt regerings­

formen har att överlägga med ulrikesnämnden om. Genom de relativt täta,

regelbundna sammanträdena får den rådgivande nämndens ledamöter ock­

så en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av de frågor som rör

krigsmaterielexport.

.

I nyssnämnda proposition uttalade regeringen även sin avsikt all varje år    Skr. 1986/87: 169 lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom skulle riksdagen förses med en samlad information om krigs­materielexporten samiidigi som underlag skulle ges för en breddning av den allmänna debatten.

1 enlighet härmed förelade regeringen år 1985 riksdagen en skrivelse (1984/85:223) med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten un­der år 1984. År 1986 lämnades en motsvarande redogörelse för krigsmate­rielexporten under år 1985 (Skr. 1985/86: 178). Inom KMI har nu utarbetats en liknande redogörelse avseende år 1986. Redogörelsen bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga (bilaga 1).

Av den statistiska redovisningen framgår bl. a. atl den svenska exporten av krigsmateriel under år 1986 uppgick lill 3 242,9 milj. kr. mol 2 137,4 milj.' kr. under år 1985. Detla innebär räknat i 1968 års priser en ökning med 235 milj. kronor eller 46%. Krigsmaterielexporlens andel av den lolala varuex­porten ulaorde 1.22% mot 0,82% för år 1985. Genomsniiissiffran för den senaste tioårsperioden är 1,06%.

Som elt led i en eftersträvad vidgad information om svensk krigsmate­rielexport ingår i årets redogörelse också värdet av den berörda exporten lill enskilda länder även under perioden 1971 till 1985. Uppgifter om dessa värden återfinns i bilaga (bilaga 2).

Vad gäller krigsmaterielexportens geografiska spridning kan konstateras all Sverige under lång tid har sålt krigsmaleriel lill ett fyrtiotal länder. Uppdelade på regioner dominerar Västeuropa med cirka hälften av värdel av leveranserna.

Under år 1985 moltog de nordiska länderna en slörre andel av exporten än lidigare. Denna utveckling har fortsalt under år 1986 och exporten lill Norden svarar nu för 36,1 % av den samlade exporten av krigsmateriel.

När det gäller krigsmaterielexportens värdemässiga fördelning på olika huvudområden är vapen och ammunition den dominerande kategorin. Denna kategori omfattar etl rikt register av den vapen- och ammunitions-tillverkning som förekommer i Sverige. Även krut och sprängämnen samt "övrig materiel", vilken innefattar bl. a. elektronisk apparatur, är betydel­sefulla exportvaror på den västeuropeiska marknaden.

En hög självförsörjningsgrad när del gäller försvarsmateriel ingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. På vikliga försvarsmate-rielområden är det därför en fördel för Sverige att ha en inhemsk produk­tionskapacitet. Härom råder en bred enighet. Det svenska försvaret är emellertid en alltför liten avnämare för alt den inhemska industrin skall kunna få önskvärd bredd och effektivitet. De svenska försvarsbeställ­ningarna kan exempelvis i regel inle ge kontinuitet i produktionen. En exporl av försvarsmateriel från Sverige är av stort värde för atl kunna hålla uppe produktionskapaciteten och den tekniska utvecklingsnivån. Även härom råder en bred politisk enighet. Men villkoret är alt detta sker med en betydande resiriktivitet och i enlighet med de rikllinjer som riksdagen har uppställt.

Allvarliga misstankar har riktats mot atl en del krigsmalerielleveranser från Sverige inte skell i enlighet med gällande bestämmelser. Sedan en

längre lid har dessa misstankar utretts av polis- och tullmyndigheter. Den Skr. 1986/87: 169 26 maj 1987 åtalade åklagaren två personer, varav en i ledande slällning vid Nobel Kemi AB för bl. a. grov varusmuggling avseende krut och sprängämnen. Såvitt avser annan materiel pågår förundersökningen fortfa­rande. Det är som regeringen tidigare framhållit etl oeftergivligt krav atl företagen respekterar och följer den lagstiftning och de regler för vapenex­porten som skärptes så sent som år 1983.

Under är 1985 tillkallade regeringen en särskild utredare - landshöv­dingen i Södermanlands län, Bengl[REDACTED_EFTERNAMN] - med uppgift all företa en kartläggning och genomgång av den svenska försvarsindustrins verksam­het i utlandet. Med utgångspunkt i denna genomgång skulle utredaren överväga de ålgärder som kan visa sig påkallade för alt från samhällets sida slyra uivecklingen så att de rikllinjer för krigsmaterielexporten som riksda­gen har uppsiälll kan fullföljas.

I april överlämnade utredaren sitt betänkande (SOU 1987:8) Försvarsin­dustrins utlandsverksamhet. Det är nu föremål för remissbehandling.

Parallellt med denna remissbehandling har särskild uppmärksamhet rik­tals mot två områden. En referensgrupp har tillsatts med uppdrag all la fram förslag om en ulbyggd lullkonlroll över krigsmaterielexporten. Detla arbete har samordnats med en inom utrikesdepartementets handelsavdel­ning bedriven intern genomgång av KMI:s kontroll- och handläggningsru­tiner m. m.

En särskild utredare, ambassadören Torsten Örn, lillsalles under våren för atl göra en administrativ översyn och utvärdering av krigsmalerielin-speklionens verksamhel. Denna ulredning är avsluiad. En rapport över­lämnades lill uirikeshandelsminislern den 25 maj 1987.

Jag hemsläller all regeringen

dels bereder riksdagen tillfälle alt ta del av vad jag har anfört i del föregående,

dels lill riksdagen överiämnar redogörelsen för den svenska krigsmate­rielexporten år 1986.

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet med hennes hemställan.

Bilagal

Skr. 1986/87: 169

Svensk krigsmaterielexport år 1986

Allmän bakgrund

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer utvecklingen av den svenska till­verkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel. De företag som har tillstånd alt bedriva verksamhel på krigsmalerielområdet - för närva­rande omkring 130 stycken, varav elt sjuttiotal är aktiva - är skyldiga atl lämna uppgifter i olika hänseenden till KMI. Detla material jämte uppgifier som inspektionen lar fram på annal sätt analyseras och bearbetas inom KMI. Den statistik som därvid tas fram presenteras för regeringen i in­spektionens ärsberällelse som normall avlämnas under juni månad. I pro­positionen (1984/85: 82) om ökad insyn och samråd i frägor som rör krigs­materielexport uttalade regeringen sin avsikt alt varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande pro­memoria redogör för den svenska krigsmaterielexporten år 1986.

Utförseltillstånd

I budgetpropositionen lämnar ulrikesdepartementel varje år uppgift om värdel av de utförseltillstånd som har utfärdals under föregående kalen­derår. 1 årets budgetproposition har värdel för år 1986 angetts till 4 262 milj. kr.

Antalet inkomna utförselärenden har under senare år legal mellan 1 500 och 2000. Den övervägande delen av dessa har gälll ulförsel av enstaka vapen och annan krigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförsellill-stånd fallas av regeringen. I ärenden som inte avser ulförsel i större omfattning eller inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift all föredra ärenden om utförsel av krigsmaleriel meddela sådant tillstånd. Som framgår av tabell 1 har ca 97% av värdet av krigsmaterielexporten skett efter regeringsbeslut.

Tabell 1. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren 19821986.

År

Totalt värde

Härav reg.

% av total-

Antal

mkr.

beslut mkr.

värdet

reg.beslut

1982

1 930,9

1 838,6

95

178

1983

2017,3

1915,6

95

153

1984

2241,1

2145,4

96

204

1985

3 120,1

3030,4

97

182

1986

4 262,1

4 150,7

97

226

Av tabell 2 nedan framgår att den sammantagna volymen av beviljade utförsellillstånd beräknad i 1968 års priser ökat under år 1986 med 31,3% eller med 233,3 milj.kr. Det bör påpekas att utförseltillstånden ofta läcker en annan och längre tidsperiod än den till vilken tabelluppgifterna hänför sig.

Tabell 2. Utförselbevis för försåld krigsmateriel under åren 1982-1986 i löpande     Skr. 1986/87: 169 priser och i 1968 års prisnivå' Jämte den procentuella volymförändringen

År

Värde i

löpande

Värde

i 1968 års

Volymförändring

priser mkr.

pnser

mkr.

%

1982

1 930,9

585,1

+ 11,6

1983

2017,3

540.8

- 7,5

1984

2241,1

570,2

+  5.4

1985

3 120,1

746,4

-t-30,9

1986

4 262,1

979,8

-1-31,3

' Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindex för verksladsprodukler använts.

Faktiska leveranser

Det förekommer olika uppgifter om det ärliga värdel av svensk krigsmate­rielexport. KMI:s statistik grundar sig på de uppgifter inspektionen lar in direkt från varje exportföretag rörande värdet av levererad materiel.

Tabell 3 visar värdet i miljoner kronor av svensk krigsmaterielexport under den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 19771986 i löpande priser och 1968 års prisnivå, m. m.

År

Sveriges

Krigsmaterielexport

export

löpande

andel av

1968 års

volymför-

mkr.

priser

totalexporten

priser

ändring

mkr.

%

mkr.

%

1977

85680

695

0,82

338

+ 27,1

1978

98 161

905

0.92

395

+ 16,8

1979

118030

1671

1.41

677

+ 71,4

1980

130800

2078

1,59

775

+ 14,5

1981

144 523

1697

1,17

577

-25,5

1982

167975

1588

0,95

481

-16.6

1983

210310

1658

0,79

444

-  7,7

1984

242 500

2178

0,90

554

+ 24,8

1985

259985

2137

0,82

511

- 7,8

1986

265 100

3 243

1,22

746

+46,0

 Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exportprisindex för verkstadsprodukter använts.

Krigsmaterielens andel av vår totala varuexport för år 1986 uppgår till 1,22%, dvs. en ökning i förhållande till 1985 års siffror.

Som alltid gäller att förändringar från ett år till ett annat inte ger underiag för några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser.

En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 visar att det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under samma år.

Krigsmaterielens fördelning

Skr. 1986/87: 169

Huvudområdet vapen och ammunition dominerar den svenska krigsmate­rielexporten. För år 1986 svarar detla område för 78%, vilket är högre än genomsnittet för de närmaste föregående åren. Ökningen på flygplansom­rådet hänför sig till nordiska köpare.

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i mkr. under åren 19761985 fördelat på sex olika huvudområden.

1977

1978

1979

a) Vapen och ammunition

(inkl. för jakt och sport)

340,8

638,8

1 114,3

b) Krui och sprängämnen

samt vissa tändmedel (inkl.

för civilt bruk)

32,4

45,1

39,7

c) Pansrade fordon jämte

utrustning

21,8

3,6

0,7

d) Krigsfartyg jämte

utrustning

-

326,1

e) Militära luftfartyg och

delar därlill samt fallskärmar

82,9

27,8

50,2

f) Övrig materiel

217,5

189,8

140,4

Summa

695,4

905,1

1671,4

1980

1981

1982

a) Vapen och ammunition

(inkl. för jakt och sport)

1 588,0

1364,1

1 156,1

b) Krut och sprängämnen

samt vissa tändmedel (inkl.

för civilt bruk)

44,9

53,0

103,1

c) Pansrade fordon jämte

utrustning

9,6

6,7

7,4

d) Krigsfartyg jämte

utrustning

101,2

-

-

e) Militära luftfartyg och

delar därtill samt fallskärmar

35,8

30,2

62,9

f) Övrig materiel

298,4

243,0

258,2

Summa

2077,9

1 697,0

1587,7

1983

1984

1985

a) Vapen och ammunition

(inkl. för jakt och sport)

1 151,1

1 640,7

1 490,3

b) Krut och sprängämnen

saml vissa tändmedel (inkl.

för civilt bruk)

117,8

137,0

68,3

c) Pansrade fordon jämte

utrustning

6,5

t,2

87,7

d) Krigsfartygjämte

utrustning

-

e) Militära luftfartyg och

delar därtill samt fallskärmar

51,8

101,9

167,8

0 Övrig materiel

330,9

297,2

323,3

Summa

1658,1

2178,0

2137,4

1986

Skr. 1986/87: 169

a)

Vapen och ammunition (inkl. för jakt och sport)

b)

Krut och sprängämnen saml vissa tändmedel (inkl. för civilt bruk)

c)

Pansrade fordon jämte utrustning

d)         Krigsfartyg jämte

ulruslning

e)         Militära luftfartyg och

delar därtill samt fallskärmar

f) Övrig materiel

Summa

2531,7

89.7

4,3

24,5

294,2 298,5

3242,9

Kategorin övrig materiel omfattar bl. a. övningsmaleriel, radar, under­hålls- och tillverkningsutrustning samt elektronik.

Geografisk spridning

Den i föregående labeller redovisade totala omfattningen av krigsmate­rielexporten och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i följande sammanställningar av exportens fördelning, dels på skilda regio­ner under den senaste tioårsperioden (tabell 5) och dels på enskilda länder under är 1986 (tabell 6).

Tabell 5. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet under åren 1977-1986.

Europa (väst)''

Nordamerika

Sydamerika

Asien

Afrika

Oceanien

Europa (öst)

Antal länder

1977

1978

1979

1980

1981

68

54

56

55

62

5

2

2

J

1

2

S

2

6

0

25

36

39

27

33

0

3

1

10

2

0

0

0

1

1

0

0

0

0

0

38

37

37

43

39

1982

1983

1984

1985

1986

Europa (väst)

Nordamerika

Sydamerika

Asien

Afrika

Oceanien

Europa (öst)

Antal länder

52

48

50

50

53

8

7

7

8

4

0

2

8

8

9

32

30

19

27

31

6

12

15

5

0

2

1

1

2

3

0

0

0

0

0

41

43

40

38

42

' Västeuropa inkl. Jugoslavlen.

Sedd över ett längre tidsavsnitt visar sammanställningen atl den svenska    Skr. 1986/87: 169 krigsmaterielexporten i stort sett till över hälften av sill värde gått till Västeuropa och till knappt 30% till Asien. Afrika kommer år 1986 inte upp till I % efter att några är tidigare med Nigeria som största köpare legat på relativt höga siffror.

Tabell 6. Exporten i tkr. av krigsmateriel år 1986 fördelad på länder (inom parentes exporten år 1985)

Amerikas Förenta Stater

87447

(92 395)

Argentina

5

(35 494)

Australien

88 154

(32211)

Bangladesh

35 764

(11 188)

Belgien

4218

(2695)

Brasilien

276 215

(89088)

Canada

39472

(74 733)

Danmark

199253

(86 739)

Finland

514 607

(335 623)

Frankrike

3494

(4 050)

Förbundsrepubliken Tyskland

59 310

(29.m)

Ghana

117

(1250)

Grekland

780

(23053)

Hongkong

861

(169)

Indien

312215

(77 528)

Indonesien

104 409

(26 798)

Irland

16693

(5 244)

Island

49

(20)

Italien

158080

(18177)

Japan

10835

(37074)

Jugoslavien

68 686

(85)64)

Malaysia

81771

(106 138)

Nederländerna

13413

(22 308)

Nigeria

10325

(94 962)

Norge

457513

(251908)

Nya Zeeland

1518

(3 183)

Pakistan

239418

(4030)

Peru

3607

(19390)

Portugal

100

(372)

Schweiz

90996

(69780)

Singapore

251581

(307516)

Spanien

1424

(2 039)

Storbritannien

46120

(112418)

Tjeckoslovakien

16

(86)

Tyska Demokratiska Republiken

71

(91)

Tunisien

134

(-)

Uruguay

26

(-)

Österrike

64 238

(28 200)

Summa

3 242935

(2137 355)"

"* Slutsumman anger totalvärdet i vilket också i tabellen icke förtecknade länder ingår.)

Under år 1986 omfattade exporten 38 länder mot 40 år 1985. Till 10 av dessa 38 länder understeg exportvärdet 1 milj. kronor. 1 flera av dessa fall har exporten rört sig enbart om vapen för jakt eller sport.

Som framgått av tabell 5 utgör Västeuropa den dominerande regionen för svensk krigsmaterielexport. Den ökade andel som denna marknad tagit i förhållande till 1985 beror, förutom den anmärkningsvärda ökningen vad avser de nordiska länderna, också på större försäljningar till länder som Förbundsrepubliken Tyskland, Italien och Schweiz.

Nordamerikas andel av berörd svensk export har sjunkit i förhållande till föregående år vilket främst beror pä minskat värde för Canada.

10

I Sydamerika är Brasilien det allt dominerande mottagarlandet för den   Skr. 1986/87:169 

svenska exporten. Liksom under år 1985 består den i allt väsentligt av luftvärn och luftvärnsutrustning.

Redovisningen för år 1986 visaratt Asien efter en nedgång under år 1984 åter har nått en andel av den svenska krigsmaterielexporten på cirka 30%. Indien, Indonesien och Pakistan har ökat starkt medan Singapore minskal. Till Bangladesh beslår exporten fortsatt av materiel för bevakning av kust-och havsområden.

Till Afrika där Nigeria är huvudmoilagariandet fortsätter exporten att sjunka.

För Australiens vidkommande kan en exportuppgång i förhållande lill år 1985 konstateras.

Försäljning av tiliverkningsrättigheter m. m.

Under år 1986 har regeringen lämnat ell tillstånd till upplåtelse av tillverk-ningsräitigheler ulom riket. Del gäller för tillverkning i Pakistan. I ell annat fall har regeringen godkänt en ändring av ell licensavtal med ett norskt företag.

Regeringen har också lämnal etl lillslånd för militärt inriktad utbildning i Sverige av utländska medborgare.

Prövningen av ärenden rörande licenser sker på samma sätl som när det gäller export av malerielen som sådan. Förutom den prövning som föregår varje tillstånd till exporl av krigsmateriel, görs en genomgång av relevanta delar av licensavtalet. Därvid fästs särskild vikt vid frägor rörande licen­sens omfattning, dess ulslräckning i liden, reexportklausuler m. m.

Större exporterande företag

Del finns för närvarande drygl ell 50-tal exportörer av krigsmateriel i Sverige. Av dessa är ca 25 mindre företag med tillstånd att handla med jakt- och skyttevapen. Dessa senare företag exporterade under år 1986 tillsammans för någol över 4 milj. kronor. Under samma lid exporterade 19 företag vardera för värden över 1 milj. kronor.

De främsta exportföretagen är Bofors och affärsverket FFV. Bofors är det ojämföriigt största. Tillsammans svarade de båda företagen för 70%; av den svenska krigsmaterielexporten för år 1986. Efter dessa kommer i tur och ordning försvarels materielverk, Saab Missiles AB och Philips Elek­tronikindustrier AB. Dessa tre exporterade var och en för värden översti­gande 100 milj. kr. 1 intervallet 50 till 100 milj. kr. älerfinns Nobel Kemi AB och Volvo Flygmotor AB. Åtta företag har exporterat för mellan 10 och 50 milj. kr. Dessa är FFV Norma AB, SATT Communications AB, Saab Scania AB, Karlskronavarvet AB, Lindesbergs Industri AB, Con-traves Svenska AB, SA Marine AB och[REDACTED_EFTERNAMN] Radio Syslems AB. De övriga förelagen med en export överstigande en milj. kronor är Saab Instruments AB, Air Target Sweden AB,[REDACTED_EFTERNAMN] & font-family:Verdana'>Tillsammans svarade dessa 19 förelag för 99,8% av hela den svenska

1

krigsmaterielexporten under år 1986.

Skr. 1986/87: 169

I      I

m    I    On OO OO v-i    '   -O CN On

O      

»

/ r-

i oo r-

Os o

m ON

o 00

oc o 

m CM O r

I  I :; I  I

CQ

I     i     I

rr rvj        -C" ö 

«/~) rs) -       fN 0

r. m 

                 oc

«

/ oc    I    o w-1 

    I    r*-i

*, -rr       /">   '  r

fNi oo

oc O       >£)

I/-1 vo            

 TT         

'   

ro

I      I     I

r-

voo

m

00

m

S2

O r-

Ti- ri

oc o-

o o

00 --I-

oo -

*

? 1

m r- m TT

O   1

o-

Tj-             o r- 

rr           r-i r--                      r-.

rsi             -      o

V)             oo   r--

»

o in O r-- fN oo

        f*-, o

r,         oo ON

        O r«~,

\0 r-j   wn r

rs) wn             - Tf

O         ri 

nD

On 

Tf

5; I I I

Ov    I

O (0\ O sO

un r--.

Tf

' ?

I   v-i \D

r-l o

oo 

'    I

O O

I     1

1 s, 1

oc

1   un 

(VI

'   oo oo

r- 

r4

t/-, 

1 g 1

1   (N m

00 rj

m \o

wn CM    1

OO \C     ' 

  rn

1    o ON

'   -

»

a- oc r-- wn

o    I   rJ Ov   I

    '    r oo    '

nC 

( On r

O 

»

O m 

       CM m

111

[     I   .

I     I

OO O     '    Tf 

I    i    I

o

I    I    I

ND o

Tf 

»

n

TT  (-M

o

""

Tf r*-,

 rj

o oo

un

t

r*",

O

5

O

\D u-|

On 

00

rsi

oo Tf

wn

(N

fN   Tf   Tf

00 O ON

u-i r - rJ (N wn ON

ei rvi v

£

i oo

(  O  v£>  O r*--, - " O

un m

I     I   sC 

00 oo

I   rn o 

'        ON   (-v)   Tf

Tf r*-i o     1    

\0 r-i -      '   r*-i

t rl On          U"i

Ov rsi r           m

j 

 r 

 - oo

   rsi oo On

         un CN

)       */        r

1       _       r-~ 

I    I    l~l    i

'

   '    'sDununr-. 

 O''

O 

   U-,         On  oo

r-i 

 r              O On

I      I      I      I      I

ri u - un         I   CTv On

00 O m 

»

m          '   o O

r-j ON oo         nD r-i

Tf 00  r-j                 

v

£

) im r-J                  nD

I     I

I     I

2 '*

On oj 

rsj 

I     I

ii;:::!

On 

yr\ U-i rf

    I    v

£

> Tf

   Tf  Tf   Tf   un   Tf   O

NO ON            rJ r--      00 o

r4 Tf    00 o.        O

00----------- D

I      I

ON r-- r-j 

o

I   I

- un

ON   Tf

un On

m Tf 

 -

00 ON

ir  I   i   I

un oo Np r-

 m r- o un so NC             r-4 "

 r-4 "        oo 

un \0

Tf \o

r-    1     I   

 CO

00

ON  ON

ry-i    '

sO     i  

 r- r-i u-, OO

£

> '   oo r*-i       

>o ON r-j       o r*

rg             Tf

        O 

un Tf    I     I   

    I

I   I

o ON \D 

ON

NO    nO

\0              Ov

1 " "

oo oo

\0 

I      I      I

I    Tf r r~- Tf

'   m ON       oo o

r- 

»

o

nd

r-i              r~- f4

O

a

X

I   I

o r-i

o 

 m

1     t    t

I     I   

Ä

   I     t     I

I     I     I

cs) ON Tf o oo  1

r

\o r-

»

 ION

 o r~

un m

un 

      un

m

r-i

ON

oo fl Tf r* Ul    1

OO 00 no un   ' m r-j m On

1   

 un

'   vO 00 r*-i \0

Tf              o m

ON   

 u-, oc NO 

 r--

(VI 

sO ON o NO

rin NO OO OO m

1    O 

 1    ON \0

ON oc       \0

I  I  I

I    On vO »' *n o

'    \0 

0\ 

O          I    

ri Tf r- vO

un         '   r-J Tf       o r-j

r-i           Ov -       ON r-i

r-.           rsi

       r- (vi

oo 0\

oo  Tf

r* 

a _

- o 1=  S 

- " 'toj::t;i::30-o-o.2.2l5g-

c -c 'u

rt 1) w 

£

 .2? 

É

c t ,

t/3 c t: 

3   rt   n]   IL

» 

a

* "f;

iS D.JS ex S->-

--a

 to

3  

«

'j: O

:=. c a

cocDaacQuuuQ

tuu.ii.ti.li

,

1- -O      c

te   c  rt   o

C 2  ta op u

Skr. 1986/87:169

U-) h- (

oo rsJ Tf mi

rr   I     I   00   I    I

00 00 r-4 OO         i   m o o

o On vO o

oo f*-) ON

ri On On On

 O m-,

(--I O TT 

mi Tf o

fl 

On

un

r-j

I  I  I

I

O  w-, vo

Un f

' O 

On

Tf .

ON  r- 00 

.                i '

r-i  

v

£

i

On r*-,

r-J 

r-i 

[-- r--

u"i m

ON u-,

ON \D

r- OO

o

\0 

r-4 

 ON

r-- 00

NO O

O Tf

rJ o

    ON ND

r-J O O \0 On j

r----- oo 

 m. I

rt-i [-

 r-, u-, O

ON r- (vi

nO o 

fm

r- (N Tf ON r-

~

Tf

ND 1  -

»

t 

 OO fi

oo

_,

(VI 

un

r- r- ON 00 

 m On - rJ

o 

rj

00

-

m, r-i

oo rsi

2

I  I I

vO    I

I    I    I

Ul rj o

      o

         rj

in

ui 00

m ri

00

1 s-

ON NO

'O  U".

m r-

r

r-

NO   Tf      I     v-,

un r- vO oo r- mi OO r- " r-i 

o

O ri 

   oi

vONOO                        I    OOOrlsOOO                    I    (V40-nD0u".

    j

fjf-                       '   OvNOONmi(vioo                       '   (vio 

 rjNOriui    '

ONr-                   

ND      r--oo                    r--ONOTfooN

o                ONO            (N

                     tm-'

oorn 

 rs)

un rJ                                oc r~-                          -

on            

II    

»

I

I    I    I

oc oc 

 un r-t m

Ov

m

S

£

un \o      i   r-j 

   un   i   r-i

ON 

      '    O o  oc    '    Tf

un 

           Tf un mi        u-,

VO   tl                 

               Tf

vO

>/-i O un 

r- un u-i

Tf    rs)   Tf

 mi \0 sO 00 

I    I    I

I    Ov    t          o 00    I    oc     f

'    un    '              (v| r,    '    >     Tf

I  I S

Tf un

ri Tf 00

'   ON   ON   00

W-, vO ON 00

r- o u. o 

Tf o rsj 

 n

1 2: I I I

I    I

r

o

I      i      |'lND(v|Ovm, 00 00

I      '      'o'ON----------- rJrfsOOO

00       mi       no

mi

Ov        (m On

" On

O        nO

r-l

nD oo

sD 

r-j NO

   I

I    ?    I     I     I

I   O r-l                I   Tf Tf (vi 

'   vo vo           00 mj r- r-J

oc 

                         Tf o

00 Tf                         ( oo

r-j sD

I      I

nD 

Ov rs) On r-- Vi

r*-i ON

nD 

r-- mi

oo oo

un o 

 -o

oc r-i 00 r-j

O rn

m u-i

I    1    I

NO 00    1

O   NO      '

 r-1

.

 VO 

 un v rsi 00 r-j m r-i

oc 

r- (vi     r-i

 (~si   un

Tf   O

-    OO

I   r- o r

I  I ;$;

(V) Tf r-l o '

rs| rs(       

 oo

(1 "                 O

o ND o ND  00   "

 so

Tf oc Tf   

>

I    t--    I      I    

»

y-i        OO    I

r-~                        

I   I   I

nO 

- oo

r-J r-i vo 

 (N rsj Ov

Tf    

       I  I

rsi 

   '    '

o

r-i vo     r-j o rs)

ON Tf      

 o 00

o oo            Tf r-.

r*-, 00                 r-

r* U-)

I      I

en r~- 

rsi Tf rn r-i

\o 

I    I

I  I  I

I   O rsi

'   

»

n u-i Tf

u-, o

   Tf

I   I  I   I !::;

I   

00 

 r- vo r-i mi -~ v m 

mi Tf 

im r-i

I r I I I

I  00 00 r-

'     

   NO  ON

oo Ov rs un

o   I   r 00   i     1    I   mi   [     i   nO

rsi Tf 00 r- rsi 

On 

fN U-i

m 

I    I

I  I  I

m, Tf Tf

 ' 00 mi o -, un

I   I !S:  I 5S I   I :

I     ON         I 

'        ON      '

NO   

OO r-

Tf 

.

2: I

»

o o

I   I   I

 ON 00

un r-

I ::;;

I G: I   I

O 

o mi

ND On

 r-J

00

I  I

o

o

,2-o c c i ra ra _g ,

>

3

XI

2

CT

3

t

un O

i-

E

E

O

*l1

tu

O

Ö

CT3

la

cd

Cd

o

(U

3

:i:j:s:s2Sz

«g

.2 =

«

u

Si   N

N   O   C'

to

C to

«   U   to

u-  rt  CJ ;

 e« :

" 

 - - .5. .5 touoo3o.= D.t.i;3tox:.;!i, ZZZZZCL,ft.CL,D-oici/iu:icoc/2i/f-iHh-

.2 c

* o             i

É

     J3

T3   M c

q 

X

l>   S

totour;      g3p3:i 00.= lZ c-EQ(2 ofcii

to 

B B 

3 

c/5

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1987

13