Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Regeringens skrivelse

1981/82:53

med redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under 1980;

beslutad den 22 oktober 1981.

Regeringen överlämnar lill riksdagen enligt bifogade utdrag av regerings­protokoll redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkom­mitté under 1980.

På regeringens vägnar BIRGIT[REDACTED_EFTERNAMN]

ROLF[REDACTED_EFTERNAMN]

1    Riksdagen 1981/82. I samt. Nr 53

Skr. 1981/82:53

Skr. 1981/82:53

2

Utdrag

UTRIKESDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1981-10-22

Närvarande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Anders­son, Boo, Petri,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

Skrivelse till riksdagen med redogörelse för verksamheten inom Europarå­dets ministerkommitté under 1980

1 resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanar Europarådets rådgivande församling regeringarna att ärligen lägga fram en rapport om verksamheten i Europarådets ministerkommitté inför sina parlament. Regeringen har lämnat riksdagen sådana redogörelser för åren 1967-79 (skr. 1968:23, skr. 1969:27, skr. 1970:39, skr. 1971:119. skr. 1972:107, skr. 1973:161, skr. 1974:131, skr. l975/'/6:8, skr. 1975/ 76:141, skr. 1977/78:6, skr. 1978/79:17, skr. 1979/80:21, skr. 1980/81:7). En redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under år 1980 har utarbetats inom utrikesdepartementet efter samråd med cheferna för justitie-, social-, budget-, utbildnings-, jordbruks-, arbets­marknads-, bostads-, industri- och kommundepartementen. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i delta ärende som bilaga.

Jag hemställer att regeringen till riksdagen överlämnar den inom utrikes­departementet upprättade redogörelsen för verksamheten inom Europarå­dets minisierkommilté under 1980.

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Skr. 1981/82:53

3

Bilaga

Redogörelse för verksamheten inom Europarådets ministerkommitté under 1980

/. Ministerkommittémöten

I.  

Allmänt

Ministerkommittén höll två möten under 1980, medan ställföreträdarna samlades femton gånger. Till de senare har av praktiska skäl delegerats rätten att behandla och fatta beslul i ärenden inom ministerkommitténs kompetensområde, när ministrarna inte är samlade.

Fyra fackminislerkonferenser arrangerades inom Europarådets ram un­der året: den 6-8 maj i Strasbourg för ministrar ansvariga för migrations-frägor (konferensen hölls på svenskt initiativ och med invandrarminister Karin[REDACTED_EFTERNAMN] som ordförande), den 20-21 maj juslilieministerkonfe-rens i Luxemburg, den 21-23 maj kommunministerkonferens i Madrid och den 21-22 oktober planministerkonferens i London.

Arbetet på en ny långtidsplan (1981-1986) för Europarådels aktiviteter avslutades 1980. Dessa aktiviteter, för vilka närmare redogörs nedan under

II, indelas i åtta sektorer, fördelade på 15 huvudkommittéer. Som grund­

principer i den nya långfidsplanen anges fortsalt arbete för skydd av

individen och för en balanserad utveckling i Europa. Ett återkommande

tema inom de olika sektorerna är även ökad satsning på jämställdheisfrå-

gorna.

Europarådels budget för 1980 uppgick fill ca 255938200 franska francs. Sveriges bidrag var totalt 9368000 FF, vari ingick bl. a. amortering på den nya Europarådsbyggnaden med I milj. FF, bidrag till Europeiska farmako-pén med 233000 FF, bidrag till Europeiska ungdomsfonden med 183000 FF samt fortsatt kapilaltäckning och ärligt bidrag lill Europarådets fond för bosättning och regional utveckling med 356000 FF.

Ordförandeskapet i ministerkommittén/ställföreträdarkommittén roterar halvårsvis i alfabetisk ordning mellan medlemsländerna. Efter minister­kommittémötet den 16 oktober övertog Sverige ordförandeposten för den därpå närmast följande sexmånadersperioden.

2. 66:e ministerkommittémötet

Europarådets 66:e ministerkommittémöle ägde rum den 10 april 1980 i Lissabon under ordförandeskap av den portugisiske utrikesministern Frei-tas Do Amaral. Det var första gången sedan Europapalatset togs i bruk 1977 som ett ministermöte hölls utanför Strasbourg.

Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Ola[REDACTED_EFTERNAMN].

Mötets dagordning omfattade konferensen om säkerhet och samarbete i

Skr. 1981/82:53

4

Europa (ESK), balansproblemen i Europa, framsteg i det europeiska sam­arbetet samt FN-frågor.

1 diskussionen om ESK rådde bred enighet att händelserna i Afghanistan inte fick omintetgöra ESK-processen. Snarare, framhölls det, borde Ma­drid-konferensen kunna bli än mer betydelsefull i det aktuella krisläget. Kommentarerna hölls i övrigt på ett allmänt plan. Flertalet delegationer uttalade sig för en jämvikt mellan de olika huvudområdena för konferensen (de s. k. korgarna). Ett undantag härvidlag utgjorde Förbundsrepubliken Tysklands utrikesminister Genscher som närmare utvecklade varför korg tre (humanitära och liknande frågor) borde ges speciell tyngd.

Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] drev i sitt inlägg kravet på en europeisk nedrust­ningskonferens, vilken borde behandla såväl kärnvapen som övriga vapen. Sverige var berett åta sig värdskapel. En dylik konferens borde emellertid inte sammankallas innan man kunde räkna med att den också kom att avsätta konkreta resultat. Förberedelsearbetet blev därför avgörande. Nedrustningsfrågorna, inklusive tanken på nyssnämnda konferens, borde sammanfattningsvis bli en viktig punkt vid Madrid-mötet, framhöll den svenske utrikesministern, som avvisade alla tankar på att inställa mötet på grund av den sovjefiska invasionen i Afghanistan.

Det andra huvudämnet för ministrarnas diskussioner var obalansen i Europa, dvs. närmast frågan om utjämning av de ekonomiska och sociala olikheterna i Europa och den roll Europarådet kan spela i detta samman­hang. Del var en allmän uppfattning all organisationen i samband med utarbetandet av sin sexåriga långtidsplan borde undersöka möjligheterna att spela en aktivare roll för alt få till stånd en mer balanserad utveckling i Europa. Förstärkta resurser till bosätlningsfonden kunde vara ett sätt alt bidra lill att minska olikheterna. Ett förslag om upprättande av en fond för tekniskt samarbete för de ekonomiskt svagare medlemsstaterna vann där­emot inte gehör. Majoriteten av dellagarna, däribland Sverige, ansåg att redan existerande instrument häri"ör inom andra internationella organ var tillfyllest.

Ministerkommittén antog två uttalanden vid mötet. Det ena rörde den amerikanska gisslan i Iran och innehöll fördömande av brott mot de mänskliga rättigheterna och särskilt bruket av våld och terrorism som politiskt instrument. Irans brott mol Wien-konventionen om diplomatiska förbindelser fördömdes likaså. 1 en deklaration om Afghanistan uttryckte ministrarna sin stora oro över den försämring av det internationella läget som den sovjetiska invasionen medfört och krävde omedelbart och vill­korslöst tillbakadragande av de sovjetiska styrkorna.

3. 67:e ministerkommittémötet

Arets andra ministerkommittémöte avhölls den 16 oktober. Som ordfö­rande fungerade den spanske utrikesministern José Pedro Perez-Llorca.

Skr. 1981/82:53

5

Den svenska delegationen leddes av utrikesminister Ola Ullslen.

Huvudämnet vid ministrarnas diskussioner var även denna gång ESK i Madrid. Övriga punkier var framsteg i det europeiska samarbetet, kampen mot fascism, rasism och terrorism, balansproblemen i Europa, FN-frågor samt läget i Turkiet.

Under diskussionen om ESK gjordes en rad uttalanden om behovet av konkreta och positiva resultat i Madrid och talarna förklarade sig också vara besjälade av en vilja att arbeta för att uppnå sådana. Slutsatsen var att Europarådsstalerna skulle arbeta målmedvetet för all behålla ESK-proces­sen, som man menade hade stort egenvärde. De flesta talarna krävde en öppenhjärtig men opolemisk lillämpningsdebalt utan att närmare gå in på hur denna avvägning skulle ske. Utrikesminister Ullslens huvudinlägg koncentrerades kring rustningsläget och behovet av att i Madrid komma överens om ett mandat för en europeisk nedrustningskonferens.

Diskussionen om Turkiet inleddes av den turkiske utrikesministern Tiirkmen som redogjorde för bakgrunden och motiven till militärkuppen den 12 september. Han försäkrade att Turkiet var angeläget fortsätta samarbetet med Europarådet på alla områden och hålla organisationen informerad om de åtgärder som vidtogs för all snarast möjligt återinföra demokrati i landet. Utrikesminister Ullslen karakteriserade i sitt inlägg militärkuppen som ett allvarligt bakslag för demokratin i Europa. Han erinrade om Europarådet som en samarbetsorganisation för Europas de­mokratiskt valda pariament. Ett land utan parlament hade ingen plats i en sådan organisation och en återgång till demokrati i Turkiet var därför en förutsättning för landels fortsatta medlemskap.

Diskussionen om fascism, rasism och terrorism ägde mm mot bakgrund bl.a. av det blodiga altentalet mol synagogan i Paris en kort tid innan. Ministerkommittén fördömde i klara ordalag varje terroraktion oavsett vem som utför den eller vilka motiv som må ligga bakom. 1 detta samman­hang rådde enighet om behovet av ett närmare samarbete mellan medlems­staternas regeringar, särskilt grannländer, för att kunna effektivt bekämpa terrorismen.

//.  Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer 1. Mänskliga rättigheter

Arbetet inom denna sektor har bedrivits i huvudkommittén för mänsk­liga rättigheter (CDDH) och tre expertkommittéer. Särskilda expertmöten har vidare ägt rum för alt diskutera dels problem som sammanhänger med del stigande antalet klagoförfaranden på internationell nivå beträffande mänskliga rättigheter, dels del av Sverige i Förenta nationerna initierade förslagel till konvention om tortyr.

Det tidigare under året instiftade "European Human Rights Prize" tilldelades efter förslag av den parlamentariska församlingen den interna-

Skr. 1981/82:53

6

tionella juristkommissionen i Geneve. Priset skall utgöra en hedersbety­gelse till en individ, en grupp av personer, en institution eller en internatio­nell icke-slatlig organisation som på ell föredömligt sätt verkat för att skydda och främja mänskliga rättigheter i enUghet med principerna om individens frihet, politisk frihet och domstolarnas självständighet under lagen.

Den expertkommitté som arbetar med utvidgning av rättighetslistan i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter (DH-EX) överiäm­nade under året lill huvudkommittén sill utkast till ett sjätte tilläggsproto­koll jämte en förklarande rapport. Sedan mandatet utvidgats även lill frågor om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har expertkom­mittén sökt att arbeta fram en förteckning över dessa rättigheter mot bakgrund av en utredning om vad medlemsstaternas grundlagar innehåller på detta område. Förteckningen skall utgöra grundvalen för ett noggran­nare studium angående vilka rättigheter som har en sädan karaktär alt de lämpar sig för inkludering i ett sjunde tilläggsprotokoll lill den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Man räknar med att kommittén skall vara klar med sitt utkast till ell sådant tilläggsprotokoll tidigast 1982.

En särskild expertkommitté om rätlen alt få tillgång till information från offentliga myndigheter (en underkommitté till nyss nämnda expertkom­mitté) har under året arbetat fram ett utkast till rekommendation uppta­gande åtta olika principer, vilka man anser skall vara vägledande på delta område, liksom en bakgrundsrapport. (Rekommendationen behandlades av huvudkommittén vid dess möte i maj 1981.)

Expertkommittén för information och undervisning fortsatte sitt arbete med olika projekt för förbättrad undervisning, forskning och information om mänskliga rättigheter. Europarådets direktör för mänskliga rättigheter underströk vikten av att Europarådet tilldelas fortsatta resurser för denna verksamhet som har stor betydelse för skyddet och främjandet av dé mänskliga rättigheterna. I projekten ingår ett som avser utbildning av polisen i frågor om mänskliga rälligheter: ell annat gäller undervisningen i ämnet på universitetsnivå, särskilt inom de juridiska fakulteterna.

Från huvudkommitténs eget arbete må följande nämnas. Kommittén företog en första läsning av ovannämnda utkast till det sjätte tilläggsproto-kollel fill den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter jämte en förklarande rapport. Det beslöts all protokollet och rapporten skulle för yttrande överlämnas till vissa andra organ inom Europarådet. Avsikten är att huvudkommittén skall företa en andra och förhoppningsvis sista -läsning av dessa dokument vid sitt möte i november 1981.

Belräffande frågan om vilka ekonomiska, sociala och kulturella rättighe­ter som eventuellt kan inkluderas i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter (uppföljning av ministrarnas deklaration den 27 april 1978) hölls ett kort meningsutbyte mot bakgrund av arbetet i vederbörande expertkommittéer.

Skr. 1981/82:53

7

Huvudkommittén diskuterade även olika åtgärder för att minska den växande balansen av ärenden i kommissionen för de mänskliga rättighe­terna.

1 ett yttrande lill ministerkommittén med anledning av församlingens rekommendation 799 (1977) om utlänningars politiska rättigheter och sta­tus uttalas all det för närvarande inte är tillrådligt att ändra artikel 16 i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Denna artikel möjlig­gör införandet av begränsningar i utlänningars politiska verksamhet. Det fanns inte tillräckligt stöd i huvudkommittén för en ändring.

Preliminära diskussioner ägde slutligen rum om utformningen av ell av ställförelrädarkommiltén begärt yttrande över vilka åtgärder som bör vid­tas för alt avskaffa dödsstraffet i fredstid. Till grund för ställföreträdar-kommitténs begäran ligger bl. a. församlingens rekommendation 891 (1980) och resolution 727 (1980) saml en resolution från 12:e justilieminislerkon-ferensen. (Frågan behandlades på hytt vid huvudkommitténs möte i maj 1981.)

2. Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor 

a) Social trygghet

Huvudkommittén för social trygghet (CDSS) har sedan flera år för Europarådets del samverkat med internationella arbetsorganisationen (ILO) för alt åstadkomma en konvention om sjukvård för turister och andra som tillfälligt vistas i annat land. Delta arbete slutfördes i oktober 1980 och resulterade i en konvention som slår öppen för undertecknande av alla europeiska stater som tillhör ILO. Den kan senare tillträdas även av utomeuropeiska länder.

Konventionen avser att tillförsäkra den som blivit sjuk eller skadas den omedelbara vård som hans tillstånd kräver, på samma villkor som om han varit försäkrad i landet. Överenskommelsen har karaktär av ramkonven­tion, vilken förutsätter följdförhandlingar i kostnadsfrågor m.m. mellan enskilda länder eller gmpper av länder.

Arbetet på en revision av den europeiska socialförsäkringsbalken av år 1964 fortsatte under året. Som ett led i arbetet på en ulvidgning av skyddet för mänskliga rättigheter har kommittén beslutat alt vid den fortsatta revisionen särskilt studera garantierna för rätten till social trygghet och sä långt möjligt fastställa en individuell rätt lill denna.

På grundval av arbetet i en underkommitté kunde vidare framläggas en studie om den sociala tryggheten för tjänstemän i internationella organisa­tioner. Likaledes har färdigställts jämförande studier av dels invaliditets­begreppen i olika länders socialförsäkring, dels familjemedlemsbegreppet. Sådana studier har betydelse exempelvis i försäkringsfall som samtidigt berör systemen i flera länder.

Slutligen beslöt huvudkommittén all påbörja undersökningar av dels hur

Skr. 1981/82:53

8

socialförsäkringen kan bidra till förebyggande åtgärder, dels den organisa­toriska och finansiella innebörden av alt garantera ett lands hela befolkning rält till sjukvård inom socialförsäkringens ram (i de länder där försäkringen fortfarande är begränsad till yrkesverksamma och deras familjemedlem­mar).

b)       Social omvårdnad m. m.

Tyngdpunkten i arbetet inom huvudkommittén för sociala frågor (CDAS) har under året legat på arbetsmarknadsfrågorna (se vidare nedan under d).

På del sociala området avslutade huvudkommittén bl. a. sill arbete med en rekommendation om familjerådgivning, R (80) 12, vilken därefter anta­gits av ställföreträdarkommiltén. Huvudkommittén har vidare låtit publi­cera en studie om nya strukturer och former för socialtjänsten. Denna lägger särskild tonvikt på frågor om Ivärfackliga centra och metoder för att stärka klientmedverkan i socialtjänsten.

En underkommilté har under året påbörjat en studie om det frivilliga arbetets roll inom socialtjänsten. De förslag på det sociala området som under senare år kommit från de europeiska familjeministerkonferenserna har vidare analyserats.

c) Migration

Inom huvudkommittén för migrationsfrågor (CDMG) har uppföljningen av den i maj 1980 genomförda fackministerkonferensen varit en viktig punkt på dagordningen. Arbetet har syftat till att ge ministerkonferensens riktlinjer formen av operationella aktiviteter inom främst tre områden:

-

framtiden för andra generationen invandrare

-

kulturellt samarbete i samband med migration

-

utlänningars politiska rättigheter och andra frågor med anknytning till medborgarskap och naturalisation

Ministerkommittén antog i september rekommendationen R (80) 14 om åtgärder för att underlätta återanpassningen av migrerande arbetare till hemlandet. Medlemsstaterna uppmanas att på olika sätt, l.ex. genom bilaterala kontakter och avtal, ägna ålervandringsfrågorna större uppmärk­samhet och att vidta särskilda åtgärder bl.a. i syfte alt skapa arbetstillfäl­len i utvandringsländerna.

1 oktober fattade ställföreträdarkommiltén ett principbeslut om alt låta förbereda anordnandet av en andra migralionsministerkonferens.

d)       Övriga arbetsmarknadsfrågor

Huvudkommittén för sociala frågor (CDAS) påbörjade 1980 arbetet med en rekommendation om skydd mot arbetslöshet. Framför allt de sydeuro­peiska länderna är pådrivande, medan bl. a. de nordiska staterna varit mer tveksamma under hänvisning till att organisationer som ILO och OECD är mer lämpliga för denna typ av aktivitet. Arbetet med denna rekommenda­tion kommer alt fortsätta under 1981.

Skr. 1981/82:53

9

En rapport med jämförande studie om lagstiftning och annan reglering av nattarbete och de sociala konsekvenserna av dylikt arbete presentera­des under året. Studien har gjorts av en särskild expertgrupp inom ramen för Europarådets stipendieprogram för social forskning.

Flera andra rapporter som initierats av kommittén lades fram. Dit hör t. ex. "Åtgärder på kort, medellång och lång sikt inom ramen för en aktiv arbetsmarknadspolitik" medan andra rapporter behandlar uppsägning och varsel, respektive arbetstagares fackliga rättigheter i multinationella före­tag.

Frågor rörande arbetstagares organisationsrätt, mötesrätt och informa­tionsrätt har behandlats i särskilda expertgrupper.

På uppdrag av ministerkommittén påbörjade slutligen CDAS inom hela sitt ansvarsområde ett arbete som syftar till en förstärkning av de sociala och ekonomiska rällighelerna.

Enligt direktiven skall CDAS i delta arbete utgå bl. a. från parlamenta­riska församlingens rekommendation 839 (1978) om revision av den euro­peiska sociala stadgan.

e)         Jämställdhetsfrågor

Jämslälldhetsfrågorna har sedan 1979 behandlats i en särskild expert­kommitté (CAHFM). Kommitién har gjort en översyn av Europarådets aktiviteter på området och föreslagit olika nya insatser inom ramen för Europarådets långlidsplan. Dessa åtgärder, som gäller l.ex. projekt och utredningar om kvinnorepresentationen i politiken, vuxenutbildning för kvinnor och lagstiftning mol könsdiskriminering, avses i första hand be­handlas inom huvudkommittéerna. Kommittén har också rekommenderat åtgärder för att främja jämställdheten mellan könen i Europarådels egen personalpolitik.

Samtliga huvudkommittéer och ad-hoc-kommiltéer har rekommenderats av ministerkommittén att kontinuerligt bevaka jämställdhelsfrågorna i sitt arbete och rapportera om hur detta fortlöper.

CAHFM kommer att ersättas av en ny kommitté, där jämställdhets-aspekten betonas tydligare i såväl namn som mandat: den nya "kommittén för jämställdhet mellan kvinnor och män" får framför allt samordnande och påtryckande uppgifter.

f) Befolkningsstudier

Ställföreträdarkommiltén beslöt under hösten dels att uppmärksamma medlemsländerna på betydelsen av all statistik över befolkningsomfiytl-ningar inom och mellan länderna blir jämförbar och dels att sprida informa­tion till medlemsländernas regeringar om nya trender i dödligheten hos Europas befolkning.

Expertkommittén för befolkningsfrågor (CAHED) arbetar f.n. med ex­pertgrupper för studier av dödlighet, länder med höga födelsetal, hushålls-och familjeutveckling samt befolkningsstrukturen i storstäderna.

En större befolkningskonferens planeras till 1982.

Skr. 1981/82:53

10

3. Utbildning, kultur och idrott al Utbildning och kultur

Kulturslyrelsen, eller rådet för kultursamarbete, (CDCC) är det samord­nande organet för frågor som rör utbildning och kultur.

Frågor rörande högre utbildning handläggs av en särskild kommitté, "Standing Conference for University Problems" (CC-PU), vilken är un­derställd kulturslyrelsen. Inom sitt arbetsfält driver CC-PU bl.a. olika verksamheter för att underlätta studier i annat land. Kommittén har i detta syfte slutfört arbetet på en europeisk studenthandbok. 1 samarbete med olika universitet har vidare anordnats ett antal kortare forskarkurser.

På skolområdet driver kulturstyrelsen ett projekt på temat "Preparalion for Life": hur skolan skall förbereda 14- 19-åringar för livet efter avslutad skolgång. Man har koncentrerat sig på liv i samhälle, arbetsliv och samlev­nadsformer.

Arbetet på områdena vuxenutbildning och språkundervisning bedrivs i projekten "Adull Education" och "Modern Languages".

På kulturområdet driver styrelsen två projekt. Det första projektet, "Cullural Development Policies", är uppdelat i två grupper. Den ena är mest policyinriktad och diskuterar frågor som rör europeisk kulturpolitik. Den andra gruppen består av 21 städer som utbyter ertarenheter om hur kulturpolitik bedrivs på del lokala planet. Södertälje och Örnsköldsvik deltar från svensk sida.

Det andra kulturprojektet, "Culture and Media", behandlar media av typ lokal-/närradio och TV, och hur dessa kan användas som kulturpoli­tiskt medel att nå olika medborgargrupper.

Ell nytt projekt om utbildning och kulturell utveckling för invandrare påbörjades under året.

Inom ramen för kultursamarbetet har vidare upprättals ett datorbaserat informationssystem om pedagogisk forskning "European Documentation and Information Syslem for Education" (EUDISED). Möjligheterna till samarbete med EG undersöks f. n.

Förberedelserna inför Europarådets utbildningsministerkonferens i Lis­sabon 1981 slutfördes under året. Temat för konferensen är "Education of the three to eighl years old".

På svenskt initiativ hölls ett uppföljningsmöte för det seminarium om barn och kultur som hållits i Sverige 1979.

b) Idrott

Ett informellt idroltsministermöte ägde rum i Strasbourg den 20 mars 1980. Mötets huvudsyfte var att ministrarna skulle ges tillfälle utbyta åsikter om de förestående olympiska sommarspelen i Moskva. Den svens­ka delegationen leddes av regeringens specielle sakkunnige på idrotlsom-rädet, riksdagsledamoten Rolf Rämgård.

Skr. 1981/82:53

11

4. Ungdomsfrågor

a) Europeiska ungdomsfonden

Sverige bidrar tillsammans med andra medlemsländer med frivilliga bidrag till fondens verksamhet utöver de medel som anslås reguljärt. Fonden ger på ansökan bidrag till verksamheter anordnade av europeiska ungdomsorganisationer.

b) Europeiska ungdomscentret

Ungdomscentrel har under året arrangerat ett antal kurser om aktuella ungdomsfrågor saml språkkurser.

5. Hälsovård

Huvudkommittén för hälsovårdsfrågor (CDSP) har under 1980 slutbe­handlat rapporten "Frågor i samband med döden". Flera länder, bl.a. Sverige, hade emellertid svårigheter alt ansluta sig lill de föreslagna re­kommendationerna t. ex. om särskilda vårdinrättningar för svårt cancer­sjuka. De konklusioner som slutligen kunde antas får därmed närmast ses som bidrag till den fortlöpande debatten om vård i livels slutskede.

En relativt omfattande jämförelse av kostnaderna i de olika medlemslän­derna för sjukvård bedriven inom resp. utom sjukhus har företagits. En rapport angående vård av narkotikamissbrukare har vidare antagits. På grund av viss oenighet har dock behandlingen av den föreslagna rekom­mendationen härom dragit ul på liden.

Eu preliminärt förslag om insatser mol sjukhusinfektioner prövas f. n. försöksvis vid några sjukhus i olika länder. När denna verksamhet avslu­tats avser kommitién slutföra arbetet med en rekommendation på området. Bland pågående aktiviteter kan även nämnas problem med befolknings­grupper som avstår från förebyggande åtgärder, alkoholkonsumtion hos ungdom och frågan om förebyggande insatser inom skolan mot narkotika­missbruk.

Till ämnen för kommande års forskningsprogram har föreslagits bl.a. "Problem vid sjukhusliknande vård av gamla i hemmet" och "Okonven­tionella metoder för diagnos och behandling av sjukdom".

Förberedelser har också skett för det hälsovårdsministermöte som ägde rum i Madrid i september 1981. (Mötet ägnades främst åt förebyggande insatser och hälsoupplysning.)

6. Miljö- och regionala planeringsfrågor

a) Miljöfrågor

Vid miljöminislermötel i Bern i september 1979 undertecknade flertalet medlemsländer, däribland Sverige, en konvention för skydd av Europas flora och fauna. Samtidigt beslöts att en interimskommitté skulle tillsältas

Skr. 1981/82:53

12

med uppgift att förbereda arbetet inom konventionens ram, innan densam­ma trätt i kraft. Interimskommittén har under 1980 utarbetat förslag till procedurregler för konventionens beslutande organ saml specificerat de frågor som skall prioriteras vid konventionens ikraftträdande.

1 slällföreträdarkommitténs resolutioner R (79) 9 och R (79) 10 fastlades reglerna för del "europeiska nätverket av biogenetiska reservat", vilket syftar lill att bevara representativa naturtyper och landskap. Arbetet med utväljandet och avsättandet av biogeneliska reservat pågår nu i medlems­länderna. Våtmarker och hedar hör till de naturtyper, som i första omgång­en skall inrymmas i nätverket.

Arbetet inom huvudkommittén för naturvård och naturresurser (CDSN) har under året koncentrerats på frågor om natur- och landskapsvård, mark för friluftsliv samt skydd för hotade växt- och djurarter.

Speciella studier om olika djur- och växlgrupper pågår och publiceras efter hand. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod- och kräl­djur, fiskar och vissa ryggradslösa djur som fjärilar saml för kärlväxter. Information och naturvårdsundervisning ägnas vidare stor uppmärksam­het. Här kan särskilt hänvisas lill arbetet inom Europarådets "Information Centre for Nature Conservation".

Nästa europeiska miljöministerkonferens planeras äga rum i Grekland i maj 1983 och särskilt behandla frågor om skydd av kuster och stränder.

b) Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering

Under 1980 har huvudkommittén för regional planering och byggnads­vård (CDAT) antagit riktlinjer för den nya långtidsplanen 1981-86, vilka bl.a. innebär, att CDAT:s hittillsvarande ansvarsområde delas upp i tre sektorer: "Regional Planning", "Urban Policies" resp. "Archileclural Herilage". Fr. o. m. 1981 kommer delta arbete att bedrivas i två separata kommittéer. "Regional Planning" behandlas i en särskild kommitté (CDAT) medan "Urban Policies" och "Archileclural Heritage" behand­las i en ny kommitté (CDUP).

Ansvarsområdet rörande "Archileclural Herilage" ansluter sig till del arbete som tidigare bedrivits i CDAT med tillägg för vissa ämnesområden som av parlamentariska församlingen förts fram som angelägna, t. ex. arkeologi och landsbygdsarkileklur.

Under året har CDAT framlagt förslag lill rekommendationer rörande specialiserad utbildning av arkitekter, stadsplanerare, civilingenjörer och landskapsarkitekter. Dessa rekommendationer har också antagils av mi­nisterkommittén. Ett symposium angående hantverkets betydelse för byggnadsvården genomfördes planenligt med bl.a. svensk rapportering rörande hantverkets situation i Skandinavien.

CDAT har vidare fatlat beslut om en revidering av 1976 års rapport om bevarandesitualionen i Europa. Man har också beslutat att prioritera infor­mationssidan och framför allt koncentrera insatserna på bulletinen "A future for our past".

Skr. 1981/82:53

13

Den femte europeiska planministerkonferensen avhölls i oktober 1980. Huvudteman var den framlida inriktningen av konferensens verksamhet saml frågan om en europeisk konvention rörande regional planering. Vi­dare presenterades en rapport om det hittillsvarande samarbetet sedan den första ministerkonferensen 1970. - Den spanska regeringen inbjöd lill nästa ministerkonferens 1982.

Stadsförnyelsekampanjen som drivs i kommitténs regi har under året förberetts i samtliga stater. Den inleddes formellt vid planministerkonfe­rensen i London i oktober 1980.

7. Regionala och kommunala frågor

Huvudkommittén för regionala och kommunala frågor (CDRM) ägnade sina två plenarmöten under året i huvudsak åt de frågor som behandlals vid kommunministerkonferenserna i Stockholm 1978 resp. Madrid 1980. Rikt­linjerna drogs dessutom upp för den femte kommunministerkonferensen i Lugano 1982.

De särskilda projekt som f.n.,bedrivs inom CDRM gäller kommunal självstyrelse, kommunal demokrati, kommunal administration, kommunal ekonomi och glesbygdsfrågor.

Vid konferensen i Madrid behandlades dels invandrarnas politiska rät­tigheter och deltagande i kommunal verksamhel, dels samarbete mellan statliga och kommunala organ. Frågor kring del första temat diskuterades också vid ett kollokvium med dellagande av ministrar och representanter frän såväl Europarådets parlamentariska församling som Europarådets kommunalkonferens.

Vid konferensen undertecknades, bl.a. av Sverige, en europeisk ram­konvention om samarbete mellan lokala och regionala samhällsorgan över riksgränserna.

8. Rättsfrågor

a) Konventioner och rekommendationer

En europeisk konvention om skydd för enskilda vid automatisk databe­handling av personuppgifter antogs av ställföreträdarkommiltén i septem­ber 1980. Konventionen anger vissa grundläggande principer för dala­skydd och ger regler för överföringen av dataregistrerade personuppgifter mellan konventionsstaterna. Den öppnades för undertecknande den 28 januari 1981. Utrikesminister[REDACTED_EFTERNAMN] undertecknade för Sveriges del i Strasbourg samma dag.

I rekommendation R (80) 2 uppmanas medlemsstaternas regeringar alt vid utformningen av sin lagstiftning och praxis rörande diskretionär pröv­ning inom förvaltningsrätten följa vissa angivna riktlinjer. Dessa riktlinjer avser att skydda den enskildes intresse av en korrekt, opartisk och snabb beslutsprocess.

Skr. 1981/82:53

14

I rekommendation R (80) 3 riktas medlemsstaternas uppmärksamhet på det ökande behovei av utbildning om de rättsliga aspekterna på datoran­vändningen.

1 rekommendation R (80) 7 avseende tillämpningen av 1957 års europeis­ka utlämningskonvention anmodas medlemsstaternas regeringar dels att ratificera konventionen, dels att vid tillämpningen av densamma följa vissa principer för att åstadkomma ett så skonsamt och snabbt utlämningsförfa-rande som möjligt.

1 rekommendation R (80) 8 avseende tillämpningen av 1959 års europeis­ka konvention om inbördes rättshjälp i brottmål rekommenderas medlems­staternas regeringar dels att ratificera konventionen, dels alt vid tillämp­ningen av densamma följa vissa angivna principer för alt åstadkomma ett snabbi och effektivt samarbete,

I rekommendation R (80) 9 rörande utlämning av brottsling till stat som inte är medlem av Europarådet anmodas medlemsstaternas regeringar att inte bevilja utlämning när en begäran därom härrör från stat som inte tillträtt den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och det finns goda skäl (substantial grounds) att anta, antingen att begäran om utlämning gjorts i syfte att lagfora eller straffa vederbörande på grund av ras, religion, nationalitet eller politiska åsikter, eller alt hans situation kan menligt påverkas (be prejudiced) av något av nämnda skäl. Regeringarna anmodas vidare att rätta sig efter inlerimsåtgärder som den europeiska kommissionen för mänskliga rälligheter kan anvisa enligt punkt 36 i sina procedurregler. Som exempel på sådana åtgärder nämns begäran att upp­skjuta en utlämning i avvaktan på kommissionens beslut.

1 rekommendation R (80) 10 uppmanas medlemsstaternas regeringar att införa vissa bankrutiner i syfte att försvåra ett återinförande i del ekono­miska systemet av pengar som ätkommits genom brott.

I rekommendation R (80) 11 uppmanas medlemsstaterna alt följa i re­kommendationen angivna principer vid lagstiftning och praxis rörande häktning i avvaktan på rättegång.

b) Kommittéarbetet

Under huvudkommittén för juridiskt samarbete (CDCJ) pågår utred­ningsarbete på en rad områden i syfte alt uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådels medlemsländer. Bland de ämnen som utretts under 1980 kan nämnas automatisk databehandling av rättslig information, makars rättig­heter, äganderättsförbehåll, bidragsförskott, följdverkningar i bevishän­seende av nya metoder att återge handlingars innehåll, mentalsjukas rätts­liga ställning, konsumentskydd och statligt ansvar för skada som har vållats av administrativ myndighet.

CDCJ har under året föreslagit ställförelrädarkommiltén all bl.a. anta utkastet till den i del föregående nämnda konventionen om skydd av enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter saml att anta

Skr. 1981/82:53

15

utkast lill rekommendationer om medicinska dalabanker, åtgärder för alt underlätta rättslig prövning saml om konsumentskydd genom konsument­skyddsorgan.

Huvudkommittén för brottsfrågor (CDPC) höll 1980 sitt 29:e möte; vid detta antogs bl. a. de tidigare nämnda rekommendationerna R (80) 7-11.

Bland de frågor som under året behandlades av kommittéer under CDPC märks - utöver de ämnen som lett till rekommendationer - ekonomiska brott, terrordåd, internationellt samarbete ifråga om brott mot konst, va­penkontroll samt vissa frågor rörande kriminalvård i anstalt.

c) Övrig verksamhet

Det tolfte europeiskajustitieminislermötet hölls i Luxemburg den 20-21 maj 1980. Vid mötet diskuterades bl. a. förlust av rättigheter som alternativ lill frihetsstraff, effektivitetsproblem i rättsskipningen, föråldrade lagar samt avskaffande av dödsstraffet.

Del tionde kollokviel om europeisk lag hölls i Liége den 23-25 septem­ber 1980. Kollokviel hade som tema "Forskningen och lagen" och be­handlade problem i samband med rättslig kontroll av forskningsverksam­heten.

Massmediekommittén (CAHMM) har under året främst diskuterat de underställda expertgruppernas arbete med kommunikationsproblem, te­levisionsutbudets inverkan på andra media, olika elektroniska media saml europeiska och nordiska satellitprojekt.

Europarådets expertkommitté om "Legal Aspects of Territorial Asylum and Refugees" (CAHAR) överlämnade i november 1979 förslag till en överenskommelse om överförande av ansvar för flyktingar. Förslaget god­togs sedermera av ministerkommittén och överenskommelsen öppnades för undertecknande den 16 oktober 1980. Överenskommelsen har hittills trätt i kraft mellan Sverige och Norge. Ytteriigare sju stater har underteck­nat men ännu inte ratificerat.

Överenskommelsen har till syfte att underlätta tillämpningen av bestäm­melser om resedokument i art. 28 i 1951 års flyktingkonvention och para­graferna 6 och 11 i tillägget till konventionen. Den reglerar fördelningen av ansvaret för utfärdande och förlängning av resedokument i de fall då en flykting lagligen byter vistelseland. Den nya staten blir normalt ansvarig efter två års accepterad vistelse. Fram till ansvarsövergången är den lidigare staten skyldig alt låla flyktingen återvända och detta även under viss tid efter del alt resedokumentets giltighetstid har löpt ut.

III. Europarådets fond för bosättning och regional utveckling

Fonden för bosättning och regional utveckling (Resettlemenl Fund) bil­dades 1956 som ell instrument i flyktingpolitiken men används numera huvudsakligen för alt stödja sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekt i regioner med stora befolkningsomflyttningar. I den diskussion som förts

Skr. 1981/82:53

16

del senaste året om Europarådets bidrag till en balanserad ekonomisk och social utveckling i medlemsländerna har frågor om fondens inriktning och verksamhetsformer intagit en framträdande plats.

Fondkapitalet uppgick vid utgången av 1980 till nära 17 milj. US dollar jämte reserver och vinstmedel pä drygt 46 milj. dollar. Sedan sin tillkomst och fram till slutet av 1980 har fonden främst genom upplåning på den internationella kapitalmarknaden kunnat finansiera lån för projekt i med­lemsstaterna om totalt I 140 milj. dollar. Italien har varit den ojämförligt största låntagaren med inemot 50% av beviljade medel, följt av Turkiel som erhållit knappt 20%. Under de senaste åren har fondens verksamhet expanderat starkt och nyullåningen under 1980 uppgick lill 210 milj. dollar. Trols denna expansion väntade vid årsskiftet 1980/81 projekt för 1 000 milj. dollar på finansiering. De föreliggande lånebehoven och diskussionen om balanserad utveckling i Europa har aktualiserat frågan om förstärkning av fondens kapital genom nyteckning av andelar. Förhandlingar härom förs inom styrelsen.

IV. 

Övrigt

Inom Europarådets ram har Sverige sedan 1975 varit anslutet till kon­ventionen om utarbetande av en europeisk farmakopé. Denna består av en samling officiella kvalitetsnormer för läkemedel med bindande giltighet i de länder som tillträtt konventionen. Arbetet utförs av den europeiska farmakopékommissionen, som under åren 1969-1977 utgav en första upp­laga av den europeiska farmakopén. Kommissionen arbetar f. n. på andra upplagan.

Under 1980 var 15 länder anslutna till konventionen, däribland Dan­mark, Island, Norge och Sverige. Finland, som inte är medlem av Europa­rådet, sänder regelbundet observatörer till arbetet.

Sverige har deltagit i samtliga tre kommissionsmöien under 1980. 12 svenskar har ingått i 14 av de 24 expertgrupper, som bearbetar och föreslår det vetenskapliga innehållet i farmakopén. Experimentellt arbete för far-makopéns räkning har i Sverige utförts vid socialstyrelsens läkemedelsav­delning saml vid Apotekens centrallaboratorium (ACL) och vissa industri­företag.

Den europeiska farmakopén har bl. a. från svensk sida kritiserats för att omfatta alltför många gammalmodiga läkemedel. Kommissionen beslöt i november 1980 all starta ell projekt för omprioritering av arbetsuppgifter­na i syfte all modernisera urvalet av läkemedel i farmakopén.

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1981