Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:192

Regeringens proposition

1978/79:192

om Hnansiellt stöd till Luxor Industri AB

beslutad den 29 mars 1979.

Regeringen föreslår riksdagen all antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoil.

Pä regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

ERIK HUSS

Proposilionens huvudsakliga innehåll

1 proposilionen föreslås alt 175 milj. kr. anvisas för all finansiellt rekon­struera Luxor Induslri AB. Av medlen är 75 milj. kr. avsedda atl läcka beräknade föriusler intill uigången av år 1979 och 100 milj. kr. avsedda att användas lill ulökning av bolagels egna kapilal.

I Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 192

Prop. 1978/79:192

2

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-03-29

Närvarande: slalsminislern Ullslen, ordförande, och slalsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN], Wikslröm,[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel[REDACTED_EFTERNAMN], Tham, Bondeslam

Föredragande: statsrådet Huss

Proposition om finansiellt stöd till Lu:ifor Industri AB, m. m.

1    Inledning

Luxor Induslri AB (Luxor) har seidan en lång lid varil ett familjeföretag som bedriver utveckling, tillverkning och försäljning av främsi televisions-mottagare och ljudanläggningar saml vissa andra apparaier inom hemelek-ironikområdel.

Tillsammans med dotterbolag sysselsäUer Luxor ca 2 250 personer inom landet, varav ca 2000 är verksamma i Motala och ca 100 i Karisborg, Skaraborgs län. Luxor och Philips Norrköpingsinduslrier AB är de enda siörre tillverkarna av lelevisionsmoliagare och ljudanläggningar inom lan­det.

Under åren 1977 och 1978 har den svenska marknaden för hemelek­tronik stagnerat, vilkel har lett till vi.ss överkapacitet och pressad lönsam­het i branschen. Förhållandet har varil likartat på fiera för Luxor väsenl­liga exportmarknader. För verksamhetsåret den 1 seplember 1977-31 augusli 1978 hade Luxor budgeterat en mindre vinsl. Efter verksamhets­årels utgång väntades all resultatet skulle uppvisa en mindre förlust. 1 början av år 1979 beräknades alt förlusten för del gångna verksamhetsåret skulle kunna komma all uppgå lill närmare 100 milj. kr.

1 en ansökan som kom in till statens indusiriverk den 30 januari 1979 ansökte Luxor om statlig garanii för ett lån på 50 milj. kr. Den 7 febmari 1979 avstyrkte industriverket bolagels ansökan och överlämnade den lill regeringen för beslut. Sveriges Invesleringsbank AB (Investeringsbanken) erbjöd sig den 9 februari 1979 alt under vissa villkor överta förvaltningen av Luxor och svara för en nödvändig rekonstruktion av bolaget. Investe­ringsbanken har i skrivelse den 28 mars 1979 redogjort för de statliga insatser som behövs för all genomföra den rekonstruktion som är nödvän­dig för atl Luxors verksamhei skall kunna drivas vidare.

Prop. 1978/79: 192

3

2    Luxors situation i början av år 1979

Ungefär samiidigi som Luxor ansökle om slallig garanii för eli lån pä 50 milj. kr. inledde bolagei diskussioner med Invesleringsbanken rörande en siörre kredit till rörelsekapital. Vid denna lidpunki hade någoi bokslui för det verksamhelsår som gick lill ända den 31 augusti 1978 ännu inle färdig-siällls. Preliminära beräkningar lydde emellerlid pä all föriuslen för verk­samhelsärei 1977/78 skulle komma atl uppgä till ell belopp någoi över 100 milj. kr. Även om förelagel genom alt ta dolda reserver i anspräk beräkna­des kunna klara en förlusl av denna storleksordning utan all likvidations-plikt skulle inlräda, innebar den uppkomna siluaiionen en likvidilelskris som direkt hotade företagels forlbeslånd. De lån som bolaget hade sökt hos industriverket och Investeringsbanken syftade lill atl ge ell sådant lillskoll av rörelsekapilal atl verksamheten skulle kunna fortsälla t. v. i avvaktan pä en mera långsiktig lösning av förelagels problem. Bolagels Slyrelse hade den 9 januari 1979 utsett en ny tillförordnad verkslällande direktör som skulle svara för bolagets förvallning.

När industriverket överlämnade Luxors ansökan om slallig garanii för län lill regeringen för beslul bedömde verkei all en rekonstruktion av företagel var nödvändig. Enligt verkets uppfattning borde frågan om stäl­liga garaniier prövas försl i samband därmed. 1 samband med alt verkei överlämnade Luxors ansökan tog jag lillsammans med chefen för arbels­marknadsdeparlemenlel upp överläggningar med Luxors ledning, berörda banker och med Invesleringsbanken om förelagels situation. Därvid kom fram all bolaget under del senasle ärel hade råkal in i en allvarlig kris som först på ell mycket sent stadium blivit känd av bolagets slyrelse, anslällda och bankförbindelser. I och med all krissituationen i slulel av januari månad 1979 blev offeniligi känd kom förelagels eiablerade marknadsposi-tion såväl i Sverige som utomlands liksom samarbetet med vikliga leveran­törer i fara. Om en längre period av ovisshet rörande företagets framtid hade fåll förfiyla, skulle möjlighelerna all driva verksamheien vidare all­varligl ha kunnai skadas. Vid de analyser av förelagels situation som jag tillsammans med chefen för arbetsmarknadsdepartementet lät ulföra fram­kom alt Luxor hade belydande styrkefaklorer i form av kunnig personal, modern produklionsapparal, akluelll produklsortiment och god marknads-posilion. Förulsällningama för alt förelagel skulle kunna fortleva be­dömdes vara goda. förutsatt all en rekonslmktion såväl av den finansiella ställningen som av verksamheien snabbt och effeklivi kunde genomföras. Ansträngningarna inriktades därför på alt så snabbi som möjligt finna en lösning som innebar all verksamheien i förelagel skulle kunna drivas vidare ulan avbrott.

Vid överiäggningar som jag lillsammans med chefen för arbelsmark­nadsdeparlemenlel upptog med Invesleringsbanken redovisades all ban­ken var beredd atl under vissa villkor överta förvaltningen av Luxor samt It   Riksdagen 1978179. I saml. Nr 192

Prop. 1978/79:192

4

all tillhandahålla ny verkställande ledning i bolaget. Till de villkor som banken ställde för all överta förvaltningen av Luxor hörde dels alt ägarna skulle överlåta aklierna uian vederlag, dels all de opriorilerade fordrings­ägarna jämie huvudbankförbindelserna skulle acceplera ell ackord för all därigenom möjliggöra en finansiell rekonslruklion. Vidare förulsalle In­vesleringsbankens ledning alt staien skulle vara beredd all tillskjuta risk­kapilal för att stärka Luxors finansiella bas och för atl läcka ofrånkomliga förlusler under en överbryggningsperiod. så all återstående kapilalbehov skulle kunna lillgodoses på den reguljära krediimarknaden.

Den 9 februari 1979 offentliggjorde Invesleringsbanken sill erbjudande all på vissa villkor överta förvaltningen av Luxor. Samma dag beslöt Luxors slyrelse alt inslälla betalningarna och atl ulse en ny verkslällande direklör i bolaget som hade slällls till förfogande av Investeringsbanken. Verksamheten i bolaget kunde därefier fortsätla utan avbrott sedan Inves­teringsbanken hade ställt erforderliga krediler till förfogande.

3    Finansiell rekonstruktion genom ackord

Genom beslut av konkursdomaren vid Motala tingsräu den 12 februari 1979 utsågs en god man för Luxors ackordsförhandlingar enligt ackordsla­gen 11970:847). Genom dennes försorg upprättades den 27 februari 1979 en bouppleckning i bolaget. I samband därmed upprättades även en prelimi­när årsredovisning för verksamhetsåret 1977/78. Den visade en förlusl av 145 milj. kr. per den 31 augusti 1978.

På grundval av bouppteckningens resultat och gode mannens förslag beslöt Luxors styrelse den 26 februari 1979 atl erbjuda bolagels opriorile­rade fordringsägare ell ackord som innebar två tredjedelars utdelning på fordringar översligande 50000 kr. och full utdelning upp i.o.m. detla belopp. Sedan en erforderlig andel av de opriorilerade fordringsägarna hade samtyckt till delta förslag inlämnades den 6 mars 1979 en ansökan om förhandling om offentligt ackord lill konkursdomaren vid Motala tingsrätt. Vid borgenärssammanlräde den 28 mars 1979 beslutades all del av bolagei erbjudna ackordel skulle fastställas. Förutsättningarna för all ett ackord enligt nyss nämnda riktlinjer skall kunna förverkligas synes vara uppfyllda, men beslutet härom har ännu inle vunnil laga krafl.

Om del nämnda ackordet gentemot oprioriterade fordringsägare kan genomföras, beräknas detta leda till en minskning av bolagets skulder med ca 48 milj. kr. Genom en uppgörelse som lidigare nåtts vid underhandlingar med bolagets huvudbankförbindelser, har dessa förklaral sig beredda all avslå från 35 milj. kr. av sina priorilerade fordringar på bolaget. Samman­lagl innebär säledes de nämnda åtgärderna att bolagets skulder minskas med ca 83 milj. kr.

Sedan Luxors ägare nu har överlämnat sina aktier synes de krav på

Prop. 1978/79:192

5

medverkan frän ägarnas och fordringsägarnas sida som Invesleringsban­ken slällde upp som villkor för atl överta förvaliningen av bolaget komma all uppfyllas.

4    Prognoser över den ekonomiska utvecklingen i bolaget

1 skrivelsen den 28 mars 1979 har Invesleringsbanken närmare angivit förutsällningarna för en forisaii rekonslruklion av förelagel efter ackor­dels genomförande.

Enligt de preliminära bedömningar som den nya förelagsledningen i Luxor har gjort, beräknas koncernens föriust för verksamhetsåret 1978/79 komma alt uppgå lill 110- 125 milj. kr. Fördel innevarande och de närmast kommande verksamhetsåren beräknas de sammanlagda förlusterna kom­ma all uppgå lill minsl 200 milj. kr.

Dä företagels kapitalbehållning efter genomfört ackord endast vänlas uppgå lill ca 85 milj. kr. krävs belydande kapitallillskotl för att säkerslälla förelagels verksamhei under en övergångsperiod innan rekonslruklionsål-gärderna har hunnit verka.

Enligt Invesleringsbankens uppfaiining är del dessulom nödvändigt all öka Luxors egna kapilal. Hillills har bolaget haft ett aktiekapital av endasl 1.5 milj. kr., vilket skall ställas i relalion till en balansomslutning av ca 450 milj. kr. För all möjliggöra en rekonslruklion och även ge ulrymme för sädana offensiva initiativ och salsningar som krävs under de kommande åren föratt ulveckla Luxors position inför framtiden ärdet enligt Invesle­ringsbankens uppfattning nödvändigi all bolaget har en soliditet åtminsto­ne i storleksordningen 25%. Med de antaganden som företagsledningen har gjort beiräffande resultat- och balansulvecklingen under de kommande åren, skulle ett lillskoll av egel kapital med ca 150 milj. kr. erfordras för att den eftersträvade soliditeten skall kunna uppnås. Ell sammandrag över Luxors balansräkningar per den 31 augusli åren 1977 och 1978 saml resul-laträkningar för verksamhetsåren 1976/77 och 1977/78 bör fogas till proto­kollet i detla ärende som bilaga.

5    Åtgärdsprogram

Sedan den nya ledningen i Luxor tillsattes den 9 februari 1979 har ett fiertal ulredningar påbörjats inom förelagel vilka skall ligga till grund för en strukturplan för den fortsalla verksamheten. Planen beräknas föreligga lidigasl under sommaren 1979 lillsammans med en detaljerad budgei för verksamhetsåren 1979/80. Den kommer bl.a. alt baseras på resultaten av pågående ulredningar inom förelagel rörande produktprogram, marknads­läge, administration och ekonomisk redovisning samt effektiviteten inom olika funklioner.

Prop. 1978/79: 192

6

Innan nyss nämnda ulredningar har hunnit slulföras är del ime möjligt för förelagsledningen inom Luxor all i ell längre perspekliv fömlsäga hur sysselsättningen kommer atl uivecklas inom koncernen. F.n. sysselsälls ca 2 250 anslällda inom Iandel. Under är 1979 beräknas antalet sysselsatta genom naturlig avgång komma all minska med ca 250 personer.

6    Investeringsbankens engagemang i rekonstruktion av företag

Vid rekonstruktion av ell förelag eller vid omslruklurering av en bransch har del ibland varil nödvändigi för Invesleringsbanken all hell eller delvis la ell ägaransvar för berörda förelag. Bankens ägarroll har i sådana fall alltid avsetls vara temporär. Avsiklen har varil all förelagel efter en rekonstruktion skall föras över lill nya ägare. Invesleringsbanken har bl.a. inlräll som ägare när del gäller Shipman AB (småbålslillverk-ning), Sweteco AB (leko), Sensolherm AB (radiatortillverkning). Ljung­kvist Diecasl AB och Liiflkondilionering AB.

Invesleringsbanken har byggt upp en kapacitet för arbele med förelags-rekonsiruklioner m. m. som även i forlsällningen bör kunna utnyttjas när statligt ägarengagemang anses befogal. Detla gäller särskili i sådana fall då den siatliga ägarrollen kan tänkas bli tillfällig.

Atl lägga aktieinnehavet direkl i banken eller i ell av banken ägt dotter-förelag är dock förenat med vissa problem. De förelag som banken äger innefattas i Invesleringsbankens konsoliderade balansräkning. I samband med bankens ulländska upplåning kan ägandel av ell antal finansielll svaga förelag skapa problem, efiersom bl. a. soliditeten påverkas, även om detla ägande är förenat med speciella villkor från statens sida som begränsar Investeringsbankens förluslrisker. Dessa problem kan bli besvärande om de förelag som banken engageras i är stora.

Ägarengagemang av det slag som har nämnls ligger dessulom vid sidan av Invesleringsbankens ordinarie verksamhei som kreditgivare. I samband med della slag av ägarengagemang kan bankens kredilgivning lill konkur­rerande förelag och verksamheier försvåras eller i.o.m. omöjliggöras. Även dessa skäl talar för att en annan lösning än direkt ägarengagemang från bankens sida bör eftersträvas.

Somjag lidigare harframhållil i prop. 1978/79: 123 (bil. 1 s. 69) angående riktlinjer för industripolitiken, m. m. kan det vara av vikt alt staien bygger upp en kapacilel för arbele med förelagsrekonsiruklioner som i forlsäll­ningen skall kunna ulnylljas när statligt ägarengagemang är akluelll. Bl. a. med hänsyn lill all remissbehandlingen av slalsförelagsutredningens be­länkande (SOU 1978:85), där frägor i anknyining lill denna problemalik behandlas, försl nyligen avslutats ärjag f.n. inle beredd all lägga fram förslag hur ell sådani bolag skall organiseras. Inom regeringskansliel uireds denna fråga för tillfället och jag avser all åierkomma till regeringen

Prop. 1978/79: 192

7

med förslag i della ärende senare under året. Della är enligt min mening en angelägen fråga, dels däiför att ertarenhelerna har visal all del föreligger ell behov av sädana här rekonslruklionsinsalser även när del gäller siörre företag, dels därför all Invesleringsbankens möjligheler till upplåning inte onödigivis bör försvåras genom all banken ålar sig rekonstruklionsupp-drag.

I avvaklan på regeringens förslag i della ärende bör aklierna i Luxor redovisas under stålens fond för aklier. Invesleringsbanken har ålagil sig all svara för förvaliningen av bolagei och genomförandet av den påbörjade rekonstruktionen.

Jag övergår nu till frägan om nödvändigt finansielll stöd lill Luxor.

7    Behov av finansiellt stöd för rekonstruktion av Luxor

Enligt de bedömningar av förelagsledningen i Luxor som har refererals i Invesleringsbankens skrivelse den 28 mars 1979. beräknas behovei av slalligl finansielll slöd för atl täcka beräknade förlusler under det inne­varande och de närmaste verksamhetsåren komma all uppgå lill minsl 115 milj. kr. Dessulom framhåller banken nödvändigheien av all öka Luxors egna kapilal med ca 150 milj. kr. så all en soliditet av ålminsione 25% uppnås för alt bolaget skall få tillräcklig handlingsfrihet lill de offensiva satsningar som är nödvändiga för all irygga dess framlida uiveckling.

Del är nalurligl all en rekonslruklion av del slag som här är nödvändig är förenad med stor osäkerhei vid bedömningen av del framlida ekonomiska ulfallei. Del finns därför enligt min mening inte anledning atl i della sammanhang skjuia till kapilal för all täcka beräknade förluster under en så lång period som inlill uigängen av Luxors verksamhelsår 1980/81. Ett belopp av 75 milj. kr. bör därför anvisas som ett medelstillskoll lill Luxor för budgetårel 1979/80, vilkel lillsammans med den behållning som väntas uppkomma sedan del föreslagna ackordel har genomförls bör räcka för all läcka beräknade förluster i bolaget inlill uigången av år 1979. Somjag nyss har nämnl bör aklierna i Luxor l.v. redovisas under fonden för statens aktier. Statens förvärv av aklierna sker utan vederlag. Jag finner vidare all medel bör anvisas för all teckna nya aklier i Luxor och därmed förslärka Luxors solidilel. För delta ändamål bedömer jag 100 milj. kr. vara lillfyl­lesl. Aklierna bör tecknas till en överkurs av 25 %. Ett anslag av 100 milj. kr. till förvärv av aklier i Luxor bör alllså las upp på statsbudgeten för budgelårel 1979/80. Jag är sålunda inle beredd alt nu förorda att staien skall skjuia till medel för atl läcka Luxors beräknade förluster efter utgång­en av år 1979. Förelagsledningens resullatprognoser för denna period lyder dock på ell fortsatt behov av statliga medel. Frågan om ytterligare finansiellt slöd får las upp senare under år 1979 när resullatfallet för verksamhetsåret 1978/79 och effekterna av det inledda rekonstruktions-programmet kan bedömas.

Prop. 1978/79:192

8

Med del finansiella stöd somjag nu har förordal ges nödvändiga resurser för all under innevarande år säkra den påbörjade rekonslruktionen av Luxor.

8    Hemställan

Med hänvisning lill vad jag har anförl hemsläller jag all regeringen föreslår riksdagen alt

1.

lill MedelstiUskott till Luxor Induslri AB för budgelårel 1979/80 under fjortonde huvudlileln anvisa ell reservaiionsanslag av 75 000 000 kr.

2.

lill Förvärv uv aklier i Luxor Induslri AB för budgelårel 1979/80 under fonden för siaiens aktier anvisa ell investeringsanslag av 100000000 kr.

Ärendei bör behandlas under innevarande riksmöte.

9    Beslut

Regeringen ansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposiiion föreslå riksdagen all aniaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1978/79: 192

Bilaga

Luxor Industri AB

Prelimin

ä

r balansr

ä

kning per 1978.08.31

(lOOO-tal kr.)

77.08.31

78.08.31

Ulfall

preliminiir

77.08.31

78.08.31

utfall

prelimin

ä

r

TILLG

Å

NGAR

Likvida medel

141

4 208

Varuviixlar

703

424

Kundfordringar

149 111

124 886

Fordringar hos doiierbolag

56 529

44 650

Skatlefordring

1806

215

Andra likvida fordringar

43 708

40123

Summa likvida oms

ä

ttningstillg

å

ngar

251998

214 506

Lager, inventeral v

ä

rde efter inkurans

184 086

177088

Summa oms

ä

ttningstillg

å

ngar

436084

391 594

Sp

ä

rrkonto i Riksbanken

4 548

1242

Maskiner och invenlarier

7066

8 288

Faslighetsinvenlarier

1754

Induslrifastigheler

11455

24677

Nyanl

ä

ggningar

15 194

Summa materiella anl

ä

ggningstillg

å

ngar

33 715

34719

Aktier i koncernbolag

-..

1959

Aktier &padding:0cm 2.0pt 0cm 2.0pt; height:8.65pt'p class=MsoNormal style='margin-left:32.0pt'> 27

27

Fordringar p

å

 koncernbolag

-

900

Summa anl

ä

ggningstillg

å

ngar

33742

37 605

SUIMIV1A TILLG

Å

NGAR

474374

430441

SKULDER OCH EGET KAPITAL

Leveranl

ö

rsskulder

105 964

116 150

Skulder till dotterbolag

2 341

2 898

Andra kortfristiga skulder

145 088

238 650

Summa kortfristiga skulder

253393

357698

Revers- och inleckningsl

å

n

31288

34 156

Obligationsl

å

n

8 500

7 500

Pensionsskuld

14390

17 896

Skulder till koncernbolag

n

13

Summa l

å

ngfristiga skulder

54 191

59565

Summa skulder

307 584

417 263

Investeringsfonder inkl. arbelsmilj

ö

fond

12901

464

Lagerreserv

101973

Brandskadefond

5 120

2528

Summa obeskattat eget kapital

119994

2992

Aktiekapital

1500

1500

Bundna fonder

14116

14422

Disponibla vinslmedel

28112

30868

Å

rels vinst/f

ö

rlusl

3068

-36604

Summa beskattat eget kapital

467%

10186

Summa eget kapital

166790

13178

SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL

474374

430441

Prop. 1978/79:192

Preliminär resultaträkning verksamht Isåret 1977/78 (milj. kr.)

1976/77

1977/78

ulfall

preliminär

Försäljning

474.7

488.5

Övriga intäkter

60.2'

10.8'

Resullai före avskrivningar

26.2

-83.9

./. avskrivningar

-5.5

-5.5

./.räntenetto

-3.5

-13.4

Rörelseresultat

17.2

-102.8

./. avskrivningar på

kundfordringar (ulländska)

-2.1

-42.3

Resullai före dispositioner

15.1

-145.1

huvudsakligen försäkringsersällninj

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1979