Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1978/79:146

Regeringens proposition

1978/79:146

om prisregleringen på fisk, m. m.;

beslutad den 22 februari 1979.

Regeringen föreslår riksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar OLA[REDACTED_EFTERNAMN]

ERIC[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen läggs fram förslag beträffande prisregleringen på fisk un­der budgetåret 1979/80. För minimi- och garantiprisreglering föreslås 12 milj. kr. ställas till förfogande. Härutöver föreslås att 20 milj. kr. anslås till särskilda pristillägg på fisk.

Sveriges fiskares erkända arbetslöshetskassa föreslås fä bidrag på 2 milj. kr.

Vidare läggs fram förslag om nya grunder för statsbidrag vid stormskada på fasta fiskeredskap.

1   Riksdagen 1978179. I saml. Nr 146

Prop. 1978/79:146

Utdrag

JORDBRUKSDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1979-02-22

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Sven Ro­manus,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Huss, Rodhe,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], De[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gabriel Roma­nus, Tham, Bondestam

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om prisregleringen på fisk, m. m.

1    Inledning

Regeringen uppdrog den 11 januari 1979 åt statens jordbruksnämnd alt efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation avge förslag beträffande prisregleringen på fisk m. m. under budgetåret 1979/80. Förslagel skulle utformas med utgångs­punkt i de hittills tillämpade riktlinjerna för minimi- och garantiprisregle­ring på fisk. Vidare uppdrog regeringen ål jordbruksnämnden alt i sam­band därmed avge förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för fisk för atl bestrida kosinader för utsättning av laxfisk och ål.

Jordbruksnämnden har i skrivelse den 9 februari 1979 inkommit med si­na förslag med anledning av uppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga I.

Sveriges fiskares erkända arbetslöshetskassa har i skrivelse den 17 ja­nuari 1979 anhållit om bidrag med 2 milj. kr.

Efter remiss har yttranden över ansökningen avgetts av fiskeristyrelsen, statens jordbruksnämnd och arbetsmarknadsstyrelsen.

Fiskerikommittén' (Jo 1975:07) har den 8 november 1978 avlämnat pro­memorian (Ds Jo 1978:10) Nytt stormskadeskydd för blankålsfisket med

' F. d. statssekreteraren Ulf[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, överdirektören Lennart Han-nerz, kaptenen Carl Eric[REDACTED_EFTERNAMN], ombudsmannen Thure[REDACTED_EFTERNAMN], byråchefen Karl Säkk, byråchefen Sigmund Verständig, riksdagsledamoten Georg[REDACTED_EFTERNAMN] och depar­tementsrådet Kari Olov Öster.

Prop. 1978/79:146

3

fasla redskap. Promemorian bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga 2.

Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av riksrevisions­verket (RRV), fiskeristyrelsen, statens jordbruksnämnd, länsstyrelsema i Kalmar, Blekinge, Kristianstads och Malmöhus län, fullmäktige i riksban­ken samt Sveriges fiskares riksförbund.

Ett sammandrag av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga 3.

1 prop. 1978/79:100 (bil. 13 s. 53, 59 och 146) har regeringen föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för budgetåret 1979/80 beräkna på driftbudgeten till Främjande i allmänhel av fiskerinä­ringen ett reservationsanslag av 500000 kr. och till Prisreglerande åtgärder på fiskets område ett förslagsanslag av 25 milj. kr. samt på kapitalbudgelen till Statens fiskredskapslånefond ett investeringsanslag av 1 000 kr. Jag an­håller att nu få ta upp dessa frågor.

2    Föredragandens överväganden

2.1 Reglering av priserna på fisk m.m.

De nuvarande formema för prisregleringen på fisk innebär att reglerings­föreningen Svensk fisk, ekonomisk förening fastställer minimipriser på viktigare fiskslag. Den fisk som inte kan säljas lill lägsl minimipris övertas av föreningen. För fisk som övertagits betalar föreningen ett garantipris. Garantipriset är normalt något lägre än minimipriset.

Föruiom genom minimi- och garantipriser kan prisstöd lämnas i form av pristillägg, prisutjämningsbidrag och regionalt fraktstöd.

Prisregleringen finansieras med medel ur prisregleringskassan för fisk. Till prisregleringskassan förs prisreglerings- samt införsel- och utförselav-gifier på fisk m. m. Prisregleringsavgift tas ut på svenskfångad saltvattens­fisk och på importfisk av motsvarande slag. Avgiften är i regel 3 % av in­köpspriset resp. av importvärdel.

Vidare utgår f. n. särskilda pristillägg på fisk. De särskilda pristilläggen bekostas med budgetmedel. Pristilläggens storlek fastställs av regeringen.

Riksdagen beslöt år 1978 om nya riktlinjer för prisregleringen på fisk (prop. 1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78: 272). Enligl riksdagens beslul skulle de nya riktlinjema för prisregleringen kunna tillämpas tidigast fr. o. m. budgetåret 1979/80. En särskild arbetsgrupp har arbetat med för­slag till den närmare tekniska utformningen av del nya prisregleringssyste-mel. Gruppens arbete har varil inriktat på att avge sina förslag i sådan tid att det nya systemet i princip skulle kunna tillämpas fr. o. m. budgetåret 1979/80.

Sveriges fiskares riksförbund begärde emellertid, under hänvisning till all man önskade få möjlighet att informera sina medlemmar om det nya ti   Riksdagen 1978179. I saml. Nr 146

Prop. 1978/79:146

4

prisregleringssystemet, att införandet av detla skulle skjutas upp för viss tid.

Mot bakgrund av denna begäran uppdrog regeringen åt statens jord­bruksnämnd alt, efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregle­ringen på fisk under budgetåret 1979/80 med utgångspunkt i de hiltills till-lämpade riktlinjema för minimi- och garantiprisregleringen.

Genom att det nya regleringssystemet inte tillämpas redan under budget­året 1979/80 erbjuds Sveriges fiskares riksförbund bättre möjligheter att fullfölja arbetet på den önskvärda samordningen av mottagningen och förstahandsförsäljningen av fisk. En sådan samordning underlättar väsent­ligt prisregleringen enligt det nya systemet.

Efter överläggningar med partema i enlighet med uppdraget har jord­bruksnämnden lagt fram förslag om reglering av prisema på fisk m. m. un­der budgetåret 1979/80.

Marknadsläget för fisk såväl internationellt som inom landet fortsatte att förbättras under budgetåret 1977/78. Även under innevarande budgetår har marknadsförhållandena för svenskt fiske hittills varit goda. Avsätt­ningsmöjlighetema för det svenska fiskets fångster beror i hög grad på ut­budet av fisk i ländema kring Nordsjön. Under åren 1977 och 1978 har ut­budet av sill i detta område varit starkt begränsat på gmnd av sillfiskeför­budet i Nordsjön. Det begränsade utbudet av sill har lett till att första-handsprisema successivt förbättrats. Detta gäller också förstahandspriser-na på torsk och foderfisk. Härigenom har det svenska fiskets lönsamhet förbättrats.

Inte heller under år 1979 torde något sillfiske komma att bedrivas i Nord­sjön. Detta innebär att de nuvarande goda avsättningsförhållandena för svensk sill och strömming kan beräknas bestå under första hälften av bud­getåret 1979/80. För tiden efter år 1979 är marknadsutvecklingen svårare att bedöma. Ett återupptaget sillfiske i Nordsjön skulle leda till ökat utbud av sill i Västeuropa och kunna ogynnsamt påverka marknadsläget för svensk sill och strömming.

För torskfisk kan prisema komma att sjunka något redan under år 1979. När det gäller foderfisk är marknadsutsikterna osäkra.

Vissa tecken kan således tydas som en viss avmattning i den hittills goda konjunkturen för fiskerinäringen. Med hänsyn till den osäkerhet som råder beträffande marknadsutvecklingen på längre sikt är det angeläget att effek­tiva medel står till förfogande för prisregleringen på fisk. Jag vill erinra om att regleringsekonomin f. n. är stark. Behållningen i Svensk fisks konjunk­turutjämningsfond kan vid utgången av innevarande budgetår beräknas uppgå till ca 60 milj. kr. Behållningen i prisregleringskassan för fisk vid samma tidpunkt kan beräknas till ca 33 milj. kr.

Prisstödet på fisk bör under budgetåret 1979/80 få lämnas i form av mini­mi- och garantipriser, pristillägg, prisutjämningsbidrag och regionalt frakt-

Prop. 1978/79:146

 ''

5

stöd. Hämtöver bör, mot bakgmnd av vad jag har anfört om marknadsut­vecklingen och i avvaktan på införandet av det nya prisregleringssystemet, särskilda pristillägg få lämnas.

1 fråga om minimi- och garantiprisregleringen på fisk under budgetåret 1979/80 biträder jag de förslag som jordbruksnämnden har lagt fram efter överläggningar med partema.

För den löpande verksamheten i form av minimi- och garantiprisregle­ring m. m. bör Svensk fisk således tillföras 12 milj. kr. Hämtöver bör för­eningen få använda de ränteinkomster som under detta år uppkommer hos föreningen eller dess konjunkturutjämningsfond.

Vid särskilda behov bör föreningen liksom hittills för den löpande verk­samheten få disponera högst en fjärdedel av behållningen i konjunkturut­jämningsfonden. Fondens behållning bör dock inte utan regeringens sär­skilda medgivande understiga 10 milj. kr. De medel som anslås för den lö­pande verksamheten bör föreningen få använda även för marknadsfräm­jande åtgärder och upplysningsverksamhet.

För särskilda pristillägg på vissa slag av saltvattens- och sötvattensfisk under budgetåret 1979/80 beräknar jag ett belopp av 20 milj. kr. Kostna­dema för särskilda pristillägg bör som hittills bestridas av budgetmedel.

Det ankommer på regleringsföreningen Svensk fisk att inom ramen för direktiv som ges av jordbruksnämnden fastställa minimi- och garantipriser för fisk liksom att besluta om övriga stödåtgärder inom ramen för den lö­pande verksamheten. Det bör däremot ankomma på regeringen att faststäl­la storieken av de särskilda pristilläggen. Regeringen eller efter dess be­myndigande jordbruksnämnden bör fä meddela de övriga bestämmelser som behövs.

Medel som anslagits till minimi- och garantiprisreglering och som inte tas i anspråk under budgetåret bör fä tillföras Svensk fisks konjunkturut­jämningsfond.

Till prisregleringskassan för fisk bör liksom under innevarande år föras över högst 1 milj. kr. av de fettvamavgifter som utgår vid härdning av sill­olja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas restitueras vid export.

Jag förordar att 300000 kr. ur prisregleringskassan för fisk ställs till Sve­riges fiskares riksförbunds förfogande för förbundets verksamhet.

Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas för andra ändamål än som fömt angetts, om regeringen anser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket.

Jordbruksnämnden har föreslagit att 2,5 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk anslås för utsättning av laxfisk och ål under budgetåret 1979/80. Jag biträder förslaget. Den närmare dispositionen av medlen bör fä beslutas av regeringen efter förslag av fiskeristyrelsen.

Jag övergår nu till att behandla frågan om stöd till Sveriges fiskares er­kända arbetslöshetskassa.

Prop. 1978/79:146

6

Under innevarande vinter har isförhållandena längs den svenska kusten varit svåra. Detta har medfört att många fiskare inte har kunnat utöva sin näring, utan blivit arbetslösa under viss tid. Den höga arbetslösheten inom fisket har inneburit ekonomiska påfrestningar för Sveriges fiskares erkän­da arbetslöshetskassa. Tidvis har två tredjedelar av kassans medlemmar varit arbetslösa. Mot bakgmnd härav har kassan begärt bidrag på 2 milj. kr. för att förstärka sin försäkringsfond.

Jordbruksnämnden och fiskeristyrelsen, som yttrat sig i ärendet, har av­styrkt bifall till framställningen under hänvisning till bl. a. att frågan om en allmän arbetslöshetsförsäkring f. n. bereds inom arbetsmarknadsdeparte­mentet. Vidare påpekar myndighetema att de likviditetsproblem som kan uppstå kan lösas genom lån. Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) tillstyrker i sitt yttrande att kassan erhåller bidrag på 2 milj. kr. AMS hänvisar till att Sveriges fiskares erkända arbetslöshetskassa har en låg dagpenning i för­hållande till andra kassor. Medlemsavgiften tillhör däremot de allra högsta. Enligt AMS kan en nödvändig höjning av ersättningen inte genom­föras utan en ökning av försäkringsfonden. Att höja avgiften i den ut­sträckning som skulle fordras för en fonduppbyggnad är dock inte realis­tiskt.

För egen del anserjag det angeläget att stärka kassans ekonomi. Efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementet förordar jag att 2 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk stäUs till Sveriges fiskares erkända arbetslöshetskassas förfogande som bidrag.

2.2 Stormskadeskydd för fasta fiskeredskap

Fiskerikommittén har föreslagit ett stormskadeskydd för blankålsfisket som innebär att ersättning utgår med 50% av skadan, medan redskapets ägare som självrisk har att svara för återstoden. I gengäld skall redskapets ägare enligt kommittén inte behöva betala någon individuell premie för att fä delta i systemet. För att underlätta för redskapets ägare att klara sin självrisk föreslår kommittén att lån skall kunna lämnas ur statens fiskred­skapslånefond för den del av skadan som inte ersätts. Någon behovspröv­ning av ersättningsbeloppet bör enligt kommittén inte ske. Som villkor för att ersättning skall utgå bör gälla att skadan orsakats av storm. Vidare bör gälla att redskapet var fullgott och att redskapets ägare så långt möjligt medverkat till att avvärja och begränsa skadan.

Kommittén föreslår att bidrag skall utgå ur en särskild stormskadefond. Fonden bör tillföras ett grundkapital på 2 milj. kr. Till fonden bör vidare åriigen avsättas 800000 kr. av budgetmedel och 200000 kr. av prisregle­ringsmedel.

Fiskredskapslån bör enligt kommittén kunna utgöra ett komplement till

Prop. 1978/79:146

7

det kollektiva stormskadeskyddet. Kommittén föreslår all högsta beloppet för sådana lån höjs från f n. 25000 kr. till 75000 kr.

Till kommitténs förslag har fogats ett särskilt yttrande. I detla anförs att stormskadeskyddet bör ges en utformning som mer påminner om en för­säkring genom krav på motprestation av berörda fiskare. Den fiskare som vill komma i åtnjutande av stormskadeskydd utan behovsprövning bör så­ledes erlägga en avgift som står i relation till redskapens värde.

Den utformning av stormskadeskyddet som föreslås i det särskilda ytt­randet stöds av det helt övervägande antalet remissinstanser. Bland dessa finns bl.a. fiskeristyrelsen, jordbruksnämnden, RRV, flera länsstyrelser samt Sveriges fiskares riksförbund. Remissinstansema framhåller särskilt att en avgift skulle underlätta administrationen av systemet, bl.a. när det gäller värdering av redskap som skadats av storm.

För egen del anserjag att ett stormskadeskydd för fasta fiskeredskap bör finnas också fortsättningsvis. Jag anser också att staten bör administrera detta. Jag anser emellertid att administrationen av stormskadeskyddet kan underlättas om en mindre avgift utgår på det sätt som flertalet remissin­stanser har förordat. Jag förordar således att de fiskare som vill få del av stormskadeskyddet anmäler detta före fiskesäsongens början och i sam­band därmed betalar en avgift till den myndighet som administrerar stödet. Avgiften bör vara 0,5% av värdet av de redskap som skall omfattas av skyddet. På dessa villkor bör fasta redskap, som används för lax- eller ål­fiske och som ägs av fiskare som beviljats licens för yrkesfiske, få omfattas av skyddet.

Bidrag bör som några remissinstanser föreslår utgå med 60% av skadan. Någon behovsprövning bör inte tillämpas. Detta överensstämmer också med de riktlinjer för stormskadeskydd som tillämpats under de senaste åren. Regeringen bör liksom f. n. få fastställa ett minsta belopp med vilket bidrag kan utgå.

Jag anser inte att en särskild fond behöver inrättas för ändamålet. Bidrag bör i stället utgå från förslagsanslaget Bidrag till fiskets rationalisering m. m. under tionde huvudtiteln. Inflytande avgiftsmedel bör tillföras ansla­get för att bidra till att täcka kostnadema för stödet.

Den utformning av stormskadeskyddet som jag nu har förordat innebär att prisregleringsmedel inte behöver tas i anspråk för detta ändamål. Vida­re bör bidrag vid stormskada på fasta fiskeredskap inte fortsättningsvis kunna utgå från anslaget Bidrag vid förlust på gmnd av naturkatastrof m. m. Beträffande 1978 års stormskador förordar jag dock att bidrag fär ut­gå enligt de gmnder som tillämpats för 1976 och 1977 års skador.

I fråga om fiskredskapslån biträder jag kommitténs förslag att högsta lå­nebelopp bör vara 75 000 kr. Lån som lämnas i samband med bidrag vid stormskada bör självfallet inte fä överstiga 40 % av skadan. Lån bör fä läm­nas på samma villkor som fiskerilån. Amorteringstiden bör dock som fiskeristyrelsen har föreslagit inte omfatta längre tid än åtta år från utbetal-

t2   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 146

Prop. 1978/79:146

8

ningsdagen. Lån bör utgå endasi till fiskare som beviljats licens för yrkes­fiske.

Fråga om bidrag vid stormskada bör prövas av fiskeristyrelsen. Jag för­ordar vidare att prövningen av fräga om fiskredskapslån förs över från riksbanken till fiskeristyrelsen. Den av riksbanken förvaltade statens fiskredskapslånefond bör i fortsättningen förvaltas av kammarkollegiet. Det ankommer på regeringen att besluta i dessa frågor liksom att besluta om tillämpningsföreskrifter för dessa stöd.

3   Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

medge att för tiden intill den I juli 1980 reglering av prisema på fisk m. m. jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel i prisregleringskassan för fisk får ske enligt de grunder somjag har förordat i det föregående,

2.

godkänna de av mig förordade grundema för bidrag vid storm­skada på fasta fiskeredskap,

3.

godkänna de av mig förordade grundema för fiskredskapslån.

4   Anslagsfrågor för budgetåret 1979/80 DRIFTBUDGETEN

TIONDE HUVUDTITELN

£. Fiske

E 3. Främjande i

allmänhet av fiskerinäringen

1977/78 Utgift

3 995 403                Reservatii

1978/79 Anslag

3 000 000

1979/80 Förslag

500 000

1 423 770

Från anslaget bestrids f. n. kostnader dels för reproduktionsåtgärder för laxfisk och ål, dels för utvecklingsarbete och försöksverksamhet på fiskets område.

Fiskeristyrelsen

Till följd av kostnadsutvecklingen behöver anslagsposten till reproduk­tionsåtgärder för laxfisk och ål räknas upp med 450 000 kr. till 2 950 000 kr.

För utveckling av nya typer av fiskeredskap behövs en uppräkning av anslagsposten till utvecklingsarbete och försöksverksamhet med 300000 kr. till 800000 kr.

Prop. 1978/79:146

9

Föredraganden

Kostnadema för reprodukiionsåtgärder för laxfisk och ål bör i enlighet med jordbruksnämndens förslag, somjag har redogjort för i det föregåen­de, bestridas av medel ur prisregleringskassan för fisk. För utvecklingsar­bete och försöksverksamhet bör oförändrat 500000 kr. anslås. Anslaget bör således för nästa budgetår föras upp med detta belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Främjande i allmänhet av fiskerinäringen för budgetåret 1979/80 anvisa ett reservationsanslag av 500000 kr.

E 13. Prisreglerande åtgärder på fiskets område

1977/78 Utgift

39 735 267

1978/79 Anslag

25 000 000

1979/80 Förslag        20 000 000

Från anslaget utgår särskilda pristillägg på fisk enligt bestämmelser som regeringen meddelar.

1 det föregående har jag redovisat mina ställningstaganden till prisregle­ringen på fisk under budgetåret 1979/80. Dessa innebär att minimi- och ga­rantiprisregleringen i sin helhet finansieras med medel ur prisreglerings­kassan för fisk. Kostnadema för särskilda pristillägg på fisk har jag beräk­nat till 20 milj. kr. Anslaget bör således föras upp med detta belopp.

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

att till Prisreglerande ålgärder på fiskets område för budgetåret 1979/80 anvisa eU förslagsanslag av 20000000 kr.

KAPITALBUDGETEN

IV.    

STATENS UTLÅNINGSFONDER

VI

10. Statens fiskredskapslånefond

Ur fonden beviljas lån till fiskare som vid utövning av yrkesmässigt fiske har fått fiskeredskap skadade eller förlorat fiskeredskap samt till följd av skadan eller förlusten behöver ekonomiskt bistånd för att kunna fortsätta med yrkesfiske. Bestämmelsema om lån ur fonden finns i kungörelsen (1962:100) om fiskredskapslån (ändrad senasi 1977:515).

Fiskeristyrelsen

Udåningen från fonden uppgick vid utgången av budgetåret 1977/78 till ca 14000 kr. Fondens behållning är 1 102000 kr. Anslaget bör föras upp med oförändrat 1 000 kr.

Prop. 1978/79:146

10

Föredraganden

Jag har i det föregående redovisat mina ställningstaganden beträffande fiskredskapslån. Jag beräknar att fonden behöver tillföras 500000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

atl till Slalens fiskredskapslånefond för budgetåret 1979/80 anvisa ett investeringsanslag av 500000 kr.

5   Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1978/79:146

11

Bilaga 1 

STATENS JORDBRUKSM

Ä

MPJD

1979-02-09

301-177/79

Till Regeringen Jordbruksdepartementet

Statens jordbruksn

ä

mnd med f

ö

rslag till reglering av

priserna p

å

 fisk under budget

å

ret 1979/80 m 

m

___ 

1  Nuvarande reglering

Prisregleringen p

å

 fiskets omr

å

de liksom regleringen av importen och exporten av fisk m m grundas p

ä

 beslut av 1968 

å

rs riksdag (prop 1968:59, OoU 27, rskr 216) och p

å

 d

ä

refter meddelade 

å

rliga beslut (senast prop 1977/78: 112, JoU 1977/73:23, rskr 1977/78:272). Inom ramen f

ö

r h

ä

rvid meddelade allm

ä

nna riktlinjer har statens jord­bruksn

ä

mnd utf

ä

rdat direktiv f

ö

r prisregleringsf

ö

reningen Svensk fisk, ekonomisk f

ö

rening. F

ö

reningen har hand om genomf

ö

randet av marknadsreglerande 

å

tg

ä

rder.

Prisregleringen inneb

ä

r att Svensk fisk ekonomisk f

ö

rening fastst

ä

ller minimipriser p

å

 viktigare slag av saltvattens-fisk. Minimipriser ar de l

ä

gsta priser till vilka fisken skall s

ä

ljas till konsumtion inom landet eller 

f

ö

r  

export till s

ä

dana l

ä

nder d

ä

r inf

ö

rseln inte 

ä

r centraliserad. Den fisk, som inte kan s

ä

ljas till fastst

ä

llda minimi­priser, 

ö

vertas av Svensk fisk. Den 

ö

vertagna fisken s

ä

ljs i huvudsak f

ö

r export till l

ä

nder med centraliserad inf

ö

rsel samt inom landet till djurf

ö

da eller beredning av fiskmj

ö

l. F

ö

reningen f

å

r dessutom under vissa f

ö

rut­s

ä

ttningar till priser som understiger minimipriset av­s

ä

tta 

ö

verskottskvantiteter 

ä

ven till andra T

ä

nder 

ä

n s

å

dana som har centraliserad inf

ö

rsel. Om s

ä

rskilda sk

ä

l f

ö

religger kan detta ocks

å

 tillf

ä

lligtvis ske vid avs

ä

tt­ning p

ä

 den inhemska marknaden. F

ö

r fisk som 

ö

vertagits av f

ö

reningen Svensk fisk utbetalas ett garantipris till fiskaren. Minimipriset skall normalt 

ö

verstiga garanti-priset. F

ö

reningen har dock m'

ö

jlighet att p

å

verka mark­nadsutvecklingen genom att i vissa fall fastst

ä

lla ett minimipris som understiger garantipriset.

F

ö

rutom genom minimi- och garantipriser kan prisst

ö

d l

ä

m­nas genom pristill

ä

gg, prisutj

ä

mningsbidrag eller regio­nalt fraktst

ö

d. Inom ramen av den ordinarie prisregleringen har under innevarande budget

å

r utg

å

tt pristill

ä

gg 

f

ö

r  

r

ä

ka, prisutj

ä

mningsbidrag 

f

ö

r  

torsk som avs

ä

tts f

ö

r beredning av frysta fil

é

er samt regionalt fraktbidrag f

ö

r ostkust-str

ö

irming.

Prop. 1978/79:146

12

F

ö

r att f

ö

rb

ä

ttra l

ö

nsamheten inom fisket besl

ö

t rege­ringen den 23 juni 1976, efter f

ö

rslag av fiskerikom­mitt

é

n, att inf

ö

ra s

ä

rskilda pristill

ä

gg p

ä

 svenskf

å

ngad fisk f

ö

r konsumtion eller beredning inom landet. Genom regeringsbeslut den 2 september 1975 bemyndigades jord­bruksn

ä

mnden att besluta om pristill

ä

gg 

ä

ven f

ö

r fisk som exporteras. Systemet med s

ä

rskilda pristill

ä

gg b

ö

rjade till

ä

mpas i september 1975. Som ett provisorium 1 avvaktan p

ä

 mera l

å

ngsiktiga l

ö

sningar har till

ä

mp­ningen av pristill

ä

ggssystemet f

ö

rl

ä

ngts att g

ä

lla under budget

å

ren 1977/78 och 1978/79. Pristill

ä

ggen, vars storlek f

ö

r innevarande budget

å

r best

ä

mts av rege­ringen till vissa h

ö

gsta belopp, utg

å

r enligt n

ä

rmare best

ä

mmelser som fastst

ä

llts av jordbruksn

ä

mnden.

Enligt beslut av regeringen den 29 juni 1978 utg

ä

r under budget

å

ren 1977/78 och 1978/79 prisst

ö

d i form av pris­till

ä

gg p

å

 viss s

ö

tvattensfisk.

Prisregleringen finansieras med medel ur prisreglerings-kassan f

ö

r fisk. Till kassan f

ö

rs prisreglerings-, in­f

ö

rsel- och utf

ö

rselavgifter samt r

ä

nta p

å

 innest

å

ende medel och - i f

ö

rekommande fall - vissa fettvaruavgifter. F

ö

r att m

ö

jligg

ö

ra 

ö

kat prisst

ö

d har under vissa regle­rings

å

r anvisats 

ä

ven budgetmedel.

Prisregleringsavgift tas ut p

å

 s

å

v

ä

l svenskf

å

ngad salt­vattensfisk som importfisk av motsvarande slag. P

å

 v

ä

st­kusten utg

å

r avgift p

å

 flertalet fiskslag samt p

å

 r

ä

ka. F

ö

r fisk som ilandf

ö

rs p

ä

 sydkusten tas avgift ut p

å

 sill, torsk, horng

ä

dda, skrubba och r

ö

dsp

ä

tta. P

ä

ostkusten tas prisregleringsavgift ut p

å

 str

ö

mming och torsk. I princip utg

å

r avgift inte f

ö

r fisk som s

ä

ljs f

ö

r annat 

ä

ndam

å

l 

ä

n f

ö

rbrukning till m

ä

nniskof

ö

da. P

å

 svenskf

å

ngad fisk utg

å

r avgiften med 3 

%  

av ink

ö

pspriset - l

ä

gst minimipriset -och p

å

importerad fisk med 3 

%  

p

å

 importv

ä

rdet. F

ö

r saltad, sockersaltad eller kryddad sill som importeras eller bereds ombord p

ä

 svensk fiskeb

å

t 

ä

r dock avgiften 0,2 -i av v

ä

rdet. F

ö

r ostkuststr

ö

mming tas prisregleringsavgift ut med 5 

ö

re per kg utom f

ö

r s

å

dan str

ö

mming som exporteras, f

ö

r vilken avgiften utg

ö

r 4 

ö

re per kg. F

ö

r torsk p

å

 ostkusten uttas en avgift p

ä

 7 

ö

re per kg. F

ö

r svenskf

å

ngad fisk som be­retts f

ö

re f

ö

rsta f

ö

rs

ä

ljningen utg

ö

r avgiften 1 " p

å

 v

ä

r­det vid denna f

ö

rs

ä

ljning. F

ö

r importerade produkter av fisk h

ä

nf

ö

rliga till stat nr 16.04 511 och 519 (panerade och stekta fiskfil

é

er och fiskpinnar, grat

ä

nger, f

ä

rdiga fiskr

ä

tter m m) utg

ä

r avgift med 2 % av v

ä

rdet. F

ö

r r

å

-r

ä

kor med skal utg

å

r avgift med 20 

ö

re per kg, f

ö

r kokta r

ä

kor med skal med 40 

ö

re per kg och f

ö

r r

ä

kor utan skal med 66 

ö

re per kg.

Med st

ö

d av regeringens bemyndigande och mot bakgrund av den starka prisuppg

å

ngen f

ö

r fisk p

å

exportmarknaderna under h

ö

sten 1977, besl

ö

t jordbruksn

ä

mnden att fr o m den 1 januari 1978 inf

ö

ra utf

ö

rselavgift p

å

 f

ä

rsk eller kyld sill (utom storlekarna 3 och 4) samt p

ä

 torsk. Ut-

Prop. 1978/79:146

13

f

ö

rselavgiften p

å

 sill slopades fr o m den 8 maj 1978 medan den alltj

ä

mt kvarst

å

r p

ä

 torsk.

Prisregleringsavgift eri

ä

ggs av f

ö

rstahandsk

ö

pare respek­tive import

ö

r medan utf

ö

rselavgift eri

ä

ggs av export

ö

ren. Avgifterna tas ut med st

ö

d av lagen (1974:226) om pris­reglering p

å

 fiskets omr

å

de.

2  Regleringsekonomin m m 1977/78 och 1978/79

F

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r prisregleringsverksam­heten 1977/78 tillf

ö

rdes f

ö

reningen Svensk fisk enligt riksdagens beslut 10 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r fisk samt 15 milj kr av budgetmedel. F

ö

reningen fick dessutom anv

ä

nda de r

ä

nteinkomster som under budget

å

ret uppkom hos f

ö

reningen eller dess konjunkturutj

ä

mnings­fond. Dessa kom att uppg

å

 till 3,6 milj kr. F

ö

r budget­

å

ret 1977/78 disponerade Svensk fisk s

å

ledes f

ö

r den ordinarie prisregleringsverksamheten 28,6 milj kr. F

ö

re­ningens kostnader f

ö

r den l

ö

pande prisregleringen upp­gick till 8,1 milj kr.

F

ö

r t

ä

ckande av kostnaderna f

ö

r de s

ä

rskilda pristill-l

ä

ggen anslogs enligt riksdagens beslut 25 milj kr av budgetmedel. Kostnaderna kom att uppg

å

 till 18,2 milj kr medan Svensk fisk 

ä

 conto erh

å

llit sammanlagt 20,4 milj kr. Enligt beslut av regeringen den 29 juni 1978 skall vidare kostnaderna f

ö

r st

ö

det till yrkesfisket efter s

ö

t­vattensfisk bestridas med medel 

ur  

detta anslag. Dessa kostnader som f

ö

r budget

å

ret 1977/78 

ä

nnu inte slutregle-rats, kan prelimin

ä

rt ber

ä

knas till 0,4 milj kr.

Svensk fisks kostnader under budget

å

ret 1977/78 f

ö

r samt­liga reglerings

å

tg

ä

rder kan s

å

ledes prelimin

ä

rt ber

ä

knas till 26,7 milj kr. Medel som anslagits f

ö

r den l

ö

pande prisregleringsverksamheten och s

ä

rskilda pristill

ä

gg f

ö

r budget

å

ret 1977/78 och som inte tagits i anspr

å

k skall tillf

ö

ras Svensk fisks konjunkturutj

ä

mningsfond. I en­lighet h

ä

rmed tillf

ö

rdes fonden vid budget

å

rets utg

å

ng 22,8 milj kr. Fonden tillf

ö

rdes vidare i b

ö

rjan av bud­get

å

ret 1977/78 5 milj kr av budgetmedel varf

ö

r den sam­manlagda beh

å

llningen i fonden kom att uppg

å

 till 51,6 milj kr. H

ä

rtill kommer ytterligare ca 4 milj kr att 

ö

verf

ö

ras n

ä

r kostnaderna f

ö

r s

ö

tvattensst

ö

det slutreg-lerats, vilket ber

ä

knas ske under innevarande budget

å

r.

Under verksamhets

å

ret 1977/78 

ö

vertog Svensk fisk ett 

ö

verskott p

ä

 5 178 ton, vilket 

ä

r ca 6 000 ton mindre 

ä

n under f

ö

reg

å

ende reglerings

ä

r. P

å

 v

ä

stkusten uppgick 

ö

verskotten till 2 427 ton, en minskning med 1 712 ton j

ä

mf

ö

rt med f

ö

reg

å

ende reglerings

å

r, p

å

sydkusten till 1 115 ton (-2 218 ton) och p

å

 ostkusten till 1 636 ton (-2 034 ton). Nedg

å

ngen av 

ö

verskotten avser i f

ö

rsta hand sill (2 872 ton j

ä

mf

ö

rt med 8 362 ton).

Prop. 1978/79:146

14

F

ö

r den l

ö

pande prisregleringen budget

å

ret 1978/79 till­f

ö

rs enligt riksdagens beslut Svensk fisk 12 milj kr fr

ä

n prisregleringskassan f

ö

r fisk. Dessutom f

å

r f

ö

reningen f

ö

r den l

ö

pande verksamheten anv

ä

nda de r

ä

nteinkomster som under budget

å

ret uppkommer hos f

ö

reningen eller kon­junkturutj

ä

mningsfonden, vilka f n ber

ä

knas till ca 4 milj kr. Enligt g

ä

llande direktiv f

å

r Svensk fisk vidare f

ö

r den l

ö

pande verksamheten vid s

ä

rskilda behov disponera upp till en fj

ä

rdedel av beh

å

llningen i fonden eller ca 13 milj kr. Slutligen har f

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg p

ä 

fisk under budget

å

ret 1978/79 anvisats 25 milj kr av budgetmedel. Medel som anslagits f

ö

r den l

ö

pande pris­regleringsverksamheten och som inte tas i anspr

å

k under budget

å

ret skall tillf

ö

ras konjunkturutj

ä

mningsfonden. D

ä

remot tillf

ö

rs fonden ej de medel som anslagits f

ö

r s

ä

rskilda pristill

ä

gg under budget

å

ret 1978/79 och som ej tagits i anspr

å

k.

Med beaktande av Svensk fisks kostnader under andra halv­

å

ret 1978 samt den f

ö

rv

ä

ntade marknadsutvecklingen under f

ö

rsta halv

å

ret 1979 kan kostnaderna f

ö

r den Icpande pris­regleringen under budget

å

ret 1978/79 ber

ä

knas till ca 12 milj kr. Om h

ä

nsyn tas 

ä

ven till r

ä

nteinkomster som uppkommer hos f

ö

reningen eller konjunkturutj

ä

mningsfonden torde beh

å

llningen i fonden vid utg

å

ngen av innevarande budget

ä

r komma att uppg

å

 till ca 60 milj kr.

Budget

å

ret 1977/78 uppgick inkomsterna i prisreglerings­kassan f

ö

r fisk till totalt 22 milj kr. Av detta belopp svarade prisregleringsavgifter f

ö

r 18 milj kr, utf

ö

rsel­avgifter f

ö

r 2,1 milj kr, inf

ö

rselavgifter f

ö

r 0,2 milj kr och r

ä

nteinkomster p

å

 medel innest

å

ende i kassan till 1,6 milj kr. Beh

å

llningen i kassan var vid budget

å

rets utg

å

ng 24,4 milj kr. Inkomsterna i form av prisreglerings- och inf

ö

rselavgifter samt r

ä

ntor under innevarande budget

å

r kan ber

ä

knas till ca 21 milj kr. Som tidigare n

ä

mnts skall Svensk fisk under innevarande reglerings

å

r tillf

ö

ras 12 milj kr ur kassan. Av prisregleringsmedel finansieras vidare vissa kostnader f

ö

r uppb

ö

rd och kontroll etc, som kan ber

ä

knas till ca 0,5 milj kr. Beh

å

llningen i kassan vid utg

å

ngen av innevarande budget

å

r kan d

ä

rf

ö

r ber

ä

knas till ca 33 milj kr.

3  Marknadsl

ä

get

Det internationella marknadsl

ä

get f

ö

r fisk fortsatte att f

ö

rb

ä

ttras under reglerings

å

ret 1977/78. Minskningen i utbudet av sill pga fiskestoppet i Nordsj

ö

n, ledde till successivt h

ö

jda sillpriser. 

Ä

ven f

ö

r andra viktiga fiskslag s

å

som torsk och foderfisk fortsatte prisupp­g

å

ngen under reglerings

å

ret, dock i mindre omfattning 

ä

n f

ö

r sill. Genom att de svenska fiskarna i 

ö

kande ut­str

ä

ckning gick in f

ö

r sillfiske uppstod p

å

 den inhemska marknaden en markant brist p

å

 annan fisk 

ä

n sill, vilket fick en prisuppdrivande effekt.

Prop. 1978/79:146

15

Under innevarande reglerings

å

r har hittills i stort sett r

å

tt samma marknadsf

ö

rh

å

llanden som under reglerings

å

ret 1977/78. Sillfiskestoppet i Nordsj

ö

n kommer att bibeh

å

llas under hela 

å

ret 1979. F

ö

r sillpriserna borde detta inne­b

ä

ra att n

å

gra st

ö

rre f

ö

r

ä

ndringar inte 

ä

r att v

ä

nta un­der f

ö

rsta delen av reglerings

ä

ret 1979/80. Vissa tecken tyder dock p

å

 att torskpriserna kan komma att sjunka n

å

got redan under 1979.

F

ö

r andra h

ä

lften av reglerings

å

ret 1979/80 

ä

r marknads­utvecklingen sv

å

rare att bed

ö

ma. Om sillfiskestoppet i Nordsj

ö

n skulle upph

ä

vas f

å

r detta konsekvenser f

ö

r sill­priserna. Det f

å

r dock anses vara sannolikt att sill­fisket i Nordsj

ö

n blir starkt begr

ä

nsat 

ä

nnu n

å

gra 

å

r efter det att stoppet har upph

ä

vts. Vad svenskt fiske ang

å

r kan vissa avs

ä

ttningsproblem uppkomma f

ö

r sm

å

-fallen sill och str

ö

mming.

4  Jordbruksn

ä

mndens f

ö

rslag till reglering 1979/80

I beslut den 11 januari 1979 har regeringen uppdragit 

å

t jordbruksn

ä

mnden att efter 

ö

verl

ä

ggningar med fiskets f

ö

rhandlingsdelegation och n

ä

mndens konsumentdelegation avge f

ö

rslag betr

ä

ffande prisregleringen p

å

 fisk m m under budget

å

ret 1979/80. F

ö

rslaget skulle utformas med utg

å

ngspunkt i de hittills till

ä

mpade riktlinjerna f

ö

r minimi- och garantiprisregleringen p

å

 fisk. Vidare uppdrogs 

å

t n

ä

mnden att i samband d

ä

rmed avge f

ö

rslag till disposition av medel ur prisregleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r att bestrida kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av lax­fisk och 

å

l.

Jordbruksn

ä

mnden har i samf

ö

rst

å

nd raed konsumentdelega­tionen kommit 

ö

verens med fiskets f

ö

rhandlingsdelegation om att f

ö

resl

å

 att f

ö

reningen Svensk fisk f

ö

r den l

ö

pande prisregleringsverksamheten under budget

å

ret 1979/80 skall tillf

ö

ras 12 milj kr ur prisregleringskassan f

ö

r fisk. H

ä

rut

ö

ver b

ö

r f

ö

reningen liksom tidigare f

å

 anv

ä

nda de r

ä

nteinkomster som uppkommer hos f

ö

reningen eller dess konjunkturutj

ä

mningsfond. Dessa r

ä

nteinkomster har upp­skattats till inemot 5 milj kr. Vidare har f

ö

reningen i enlighet med g

ä

llande direktiv r

ä

tt att vid s

ä

rskilda behov anv

ä

nda en fj

ä

rdedel av beh

å

llningen i konjunktur­utj

ä

mningsfonden. Beh

å

llningen i fonden vid ing

å

ngen av budget

å

ret 1979/80 har ber

ä

knats uppg

å

 till ca 60 milj kr, vilket i s

å

 fall skulle inneb

ä

ra att ytterligare ca 15 milj kr st

å

r till f

ö

rfogande. De medel som ansl

å

s f

ö

r den l

ö

pande verksamheten b

ö

r f

ö

reningen f

å

 anv

ä

nda 

ä

ven f

ö

r marknadsfr

ä

mjande 

å

tg

ä

rder och upplysningsverk­samhet. Till den del de anvisade medlen inte beh

ö

ver tas i anspr

å

k 

ö

verf

ö

rs 

ö

verskottet till f

ö

reningens konjunk­turutj

ä

mningsfond. Vid 

ö

verl

ä

ggningarna har, liksom hittills varit fallet, fr

å

gan om s

ä

rskilda pristill

ä

gg inte behandlats.

t3   Riksdagen 1978179. 1 saml. Nr 146

Prop. 1978/79:146

16

Sveriges fiskares riksf

ö

rbund har efter s

ä

rskilda fram­st

ä

llningar beviljats ett organisationsbidrag om 100 000 kr ur prisregleringskassan under vart och ett av budget­

å

ren 1973/74 - 1975/76 samt f

ö

r budget

å

ret 1976/77 160 000 kr. F

ö

r innevarande 

å

r har bidraget h

ö

jts till 250 000 kr. Vid 

ö

verl

ä

ggningarna med jordbruksn

ä

mnden har f

ö

rhandlingsdelegationen hemst

ä

llt om ett till 300 000 kr f

ö

rh

ö

jt organisationsbidrag f

ö

r budget

å

ret 1979/80. H

ö

jningen av bidraget har motiverats med f

ö

r­bundets 

ö

kade kostnader. Jordbruksn

ä

mnden, som redan vid tidigare 

ö

verl

ä

ggningar uttryckt principiella bet

ä

nkligheter mot att f

ö

rbundets verksamhet delvis skall bestridas med prisregleringsmedel, vill dock ej mots

ä

tta sig att ett bidrag utg

å

r ur prisreglerings­kassan f

ö

r fisk 

ä

ven f

ö

r det kommande budget

å

ret.

Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation har vid 

ö

verl

ä

ggningarna f

ö

reslagit att prisregleringsavgift inf

ö

rs f

ö

r s

å

v

ä

l svenskf

å

ngad som importerad 

å

l och lax f

ö

r att finansie­ra kostnader f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l. Med h

ä

n­syn till att man fr

å

n jordbruksn

ä

mndens sida f

ö

ruts

å

g bl a tekniska sv

å

righeter vid ett genomf

ö

rande av av­giftsbel

ä

ggningen av dessa fiskslag har f

ö

rhandlings­delegationen i avvaktan p

å

 ytterligare 

ö

verv

ä

ganden f

ö

rklarat sig inf

ö

rst

å

dd med att l

å

ta fr

å

gan om inf

ö

ran­de av prisregleringsavgift f

ö

r lax och

å

l anst

å

 till 

ö

verl

ä

ggningar inf

ö

r n

ä

stkommande reglerings

å

r. Efter 

Ö

verenskommelse med f

ö

rhandlingsdelegationen och i sam­f

ö

rst

å

nd med konsumentdelegationen f

ö

resl

å

r jordbruks­n

ä

mnden att ett anslag av 2,5 milj kr utg

å

r ur pris­regleringskassan f

ö

r fisk f

ö

r finansieringen av kost­nader f

ö

r uts

ä

ttning av laxfisk och 

å

l under budget­

å

ret 1979/80.

N

ä

mnden f

ö

resl

ä

r vidare, att i likhet med vad som tidigare fastst

ä

llts, h

ö

gst 1 milj kr av de fettvaru­avgifter som tas ut vid h

ä

rdning av sillolja av inhemskt ursprung, med avdrag f

ö

r vad som kan ber

ä

knas 

å

terbe­talas vid export, skall 

ö

verf

ö

ras till prisreglerings­kassan f

ö

r fisk.

Fr

ä

n f

ö

rhandlingsdelegationens sida har vidare aktuali­serats fr

ä

gan om medel f

ö

r att bestrida vissa kostnader f

ö

r dag- och timpenning i samband med vidareutbildning av fiskare. Enligt vad n

ä

mnden inh

ä

mtat 

ä

r emellertid denna fr

å

ga under 

ö

verv

ä

gande i annat sammanhang varf

ö

r n

ä

mnden inte funnit anledning att nu ta st

ä

llning till fr

ä

gan.

Under h

ä

nvisning till vad som nu anf

ö

rts anh

å

ller n

ä

mnden om bemyndigande att under budget

å

ret 1979/80 i huvudsak­lig 

ö

verensst

ä

mmelse med de grunder som nu till

ä

mpas, ta upp prisregleringsavgifter och, i enlighet med vad ovan f

ö

reslagits, besluta ora att utbetala medel ur pris­regleringskassan f

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r fisk­prisregleringen. De allm

ä

nna riktlinjerna f

ö

r prisregle­ringen som fastst

ä

llts av statsmakterna f

ö

r nuvarande

Prop. 1978/79:146

17

budget

å

r skall enligt regeringens ovan n'

ä

randa direktiv g

ä

lla of

ö

r

ä

ndrade under budget

å

ret 1979/80. N

ä

mnden b

ö

r s

å

ledes bemyndigas medge att prisst

ö

d f

å

r utg

å

 f

ö

rutom genom minimi- och garantiprisreglering 

ä

ven genom pris­till

ä

gg, prisutj

ä

mningsbidrag och regionalt fraktst

ö

d.

Kungl Maj:t har den 7 juni 1974 bemyndigat jordbruks­n

ä

mnden att fr

å

n och med den 1 juli 1974 tills vidare f

ö

r varor av de slag som anges i bilagan till lagen (1974:226) om prisreglering p

å

 fiskets omr

å

de till

ä

mpa licenstv

å

ng vid in- och utf

ö

rsel. Vidare har jordbruks­n

ä

mnden f

ö

r samma tid bemyndigats medge Svensk fisk r

ä

tt att p

å

 villkor som jordbruksn

ä

mnden best

ä

mmer en­sam f

ö

ra ut varor av de slag, som anges i bilagan till lagen, till T

ä

nder med centraliserad import. Enligt Kungl Maj:ts beslut den 19 december 1969 g

ä

ller vidare importminimipriser vid inf

ö

rsel av fryst fil

é

ad torsk och kolja. I enlighet med hittills g

ä

llande grunder skall importen av fisk - inom ramen f

ö

r g

ä

llande inter­nationella 

å

taganden - regleras i den omfattning, som 

ä

r n

ö

dv

ä

ndig f

ö

r att uppr

ä

tth

å

lla prisregleringssystemet. Jordbruksn

ä

mnden f

ö

resl

å

r att regleringen av importen och exporten f

å

r ske i huvudsak p

å

 samma s

ä

tt som under innevarande budget

å

r. I detta sammanhang kan n

ä

mnas att regeringen uppdragit 

å

t jordbruksn

ä

mnden att i enlighet med prop 1977/78:112 utarbeta f

ö

rslag till minimipriser vid import av frysta fiskfil

é

er till Sverige. N

ä

mnden avser att i s

ä

rskild ordning redovisa sina f

ö

rslag i denna fr

å

ga.

Genom beslut av regeringen den 25 november 1975 bemyn­digades jordbruksn

ä

mnden att besluta om utf

ö

rselav­gifter enligt lagen (1974:226) om prisreglering p

å 

fiskets omr

å

de. Bemyndigandet g

ä

ller vid export till l

ä

nder inom EFTA endast f

ö

r de varor som finns upp­tagna i bilaga E till EFTA-konventionen. Utf

ö

rsel av­gifter till

ä

mpades f

ö

r f

ä

rsk eller kyld sill/str

ö

mming (dock ej f

ö

r de minsta storlekssorteringarna) under perioden 1 januari - 7 maj 1978. F

ö

r torsk kvarst

å

r alltj

ä

mt den avgift som inf

ö

rdes den 1 januari 1978. Avgifterna har motsvarat det s

ä

rskilda pristill

ä

gget f

ö

r resp fiskslag och storlekssortering. Inflytande avgiftsmedel tillf

ö

rs prisregleringskassan f

ö

r fisk.

N

ä

mnden har tidigare bemyndigats anv

ä

nda medel ur pris­regleringskassan f

ö

r att bestrida kostnaderna f

ö

r kon­troll av andra fiskvaror 

ä

n konserver. Kontrollen, som omfattade fil

é

ad fisk, avskaffades emellertid fr

å

n den 1 mars 1978, varf

ö

r n

å

got behov av medel h

ä

rf

ö

r inte l

ä

ngre f

ö

religger.

Fiskets f

ö

rhandlingsdelegation f

ö

rklarade sig vid 

ö

ver­l

ä

ggningarna beredd att fullt ut medverka i den upp­giftsinsamling m m som kommer att kr

ä

vas i samband

Prop. 1978/79:146

18

med införandet av det av riksdagen beslutade normpris-systemet.

Oetta ärende har, på föredragning av avdelningsdirektören[REDACTED_EFTERNAMN], avgjorts av generaldirektören samt ledamöterna Brangmo, Hillbom,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och Tiberg.

~~-t      1    '-1.   'V"!

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

_    ''(._______________ .

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1978/79:146

19

Bilaga 2

m

JORDBRUKS­DEPARTEMENTET

NYTT STORMSKADESKYDD FÖR BLANKÅLSFISKET MED FASTA REDSKAP

Promemoria av fiskerikommittén

Ds Jo 1978:10

Prop. 1978/79:146

20

Statsr

å

det och chefe;i f

ö

r j ordbniksdepart ement et

Genom beslut den 27 november 1975 bemyndigade regeringen chefer- f

ö

r jordbruksdepartementet att tillkalla h

ö

gst nio sakkunniga med uppdrag att utreda fr

å

gan om fiskets kort- och l

å

ngsiktigs-problem. Med st

ö

d av bemyndigandet f

ö

rordnades d

å

varauide stats­sekreteraren i jordbruksdepartementet Ulf L

ö

nnqvist, tillika ordf

ö

rande, 

ö

verdirekt

ö

ren Lennart Hannerz, kaptenen Carl Eric[REDACTED_EFTERNAMN], ombudsmannen Thure[REDACTED_EFTERNAMN], byr

å

chefen Karl S

ä

kk, byr

å

chefen Sigmund 'Verst

ä

ndig, riksdagsledamoten Georg 

Å

berg och departementsr

å

det Karl Olov 

Ö

ster.

Till experter 

å

t de sakkunniga f

ö

rordnadea ombudsmannen Bertil[REDACTED_EFTERNAMN] och fiskaren Kaj[REDACTED_EFTERNAMN].

Till sekreterare f

ö

rordnades departementssekreteraren Sven Olof[REDACTED_EFTERNAMN] ooh till bitr

ä

dande sekreterare byr

å

direkt

ö

ren Roland Sten.

Utredningen har antagit namnet fiskerikommitt

é

n.

Kommitt

é

n har den 26 september 1977 avl

ä

mnat sitt huvudbe­t

ä

nkande (SOU 1977:74) Fiskerin

ä

ringen i fraratiden.

Kommitt

é

n fick i mars 1977 i uppdrag att 

ö

verv

ä

ga en annan form f

ö

r ers

ä

ttningar till fisket f

ö

r stormskador p

å

 fasta 

å

l­fiskeredskap (prop. 1976/77:125, JoU 1976/77:54, rakr 1976/77: 340).

Fiskerikommitt

é

n f

å

r h

ä

rmed avl

ä

mna promemorian: Nytt storm­skadeskydd f

ö

r blank

å

lsfisket med fasta redskap. Vid utarbe­tandet av promemorian har kommitt

é

n bitr

ä

tts av byr

å

chefen Birger Si

ö

alth. Till promemorian fogas ett s

ä

rskilt yttrande av ledamoten Verst

ä

ndig.

Prop. 1978/79:146

Fiskerikommitténs arbete är hänned slutfört.

21

Stockholm den 8 november 1973>

Ulf L

ö

nnqvist

Lennart Hannerz

Carl Eric[REDACTED_EFTERNAMN]

Thure[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl S

ä

kk

Sigmund Verst

ä

ndig

Georg 

Å

berg

Karl Olov 

Ö

ster

/Sven Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Roland Sten

Prop. 1978/79:146

Inneh

å

llsf

ö

rteckning

22

Kapitel, avsnitt

Rubrik

Sid.

1

Å

len

1

2

F

å

ngstredskapen

2 5        

Å

lfisket

5

4               Stormskadoma

5

5               Nuvarande ers

ä

ttningsformer

6

5.1

Statsbidrag

6

5.2

Fiskeredskapsl

å

n

8

6               

Ö

versyn av stormskadeskyddet

9

6.1

Utvecklingen inom 

å

lfisket

9

6.2

Utg

å

ngspunkter f

ö

r

ö

versynen

10 6.5      M

ö

jliga f

ö

rs

ä

kringssystem

10

6.4

Kommitt

é

ns f

ö

rslag till kollektivt stormskadeskydd

12

6.5

Finansiering av systemet med kollektivt stormskadeskydd

15

6.6             

Ä

ndrade regler f

ö

r fiskredskapsl

ä

n

14

6.7             Administration

15

Särskilt yttrande av Sigmund 'Verständig        16

Prop. 1978/79:146

23

1       ÅL

Den europeiska s

ö

tvattens

å

len, som Jir den 

å

lart som f

å

ngas av svenska insj

ö

- och kustfiskare, f

ö

rekommer allm

ä

nt i 

Ö

stersj

ö

n och p

å

 v

ä

stkusten samt i de flesta s

ö

tvatten som avvattnas dit.

Å

len genomr fyra utvecklingsstadier. Fr

å

n lekplatser i v

ä

stra Atlanten f

ö

rs 

å

llarver med Golfstr

ö

mmen in mot Europas kuster. Under h

ö

sten och vintern det tredje 

å

ret f

ö

rvandlas larverna till glas

å

lar.

Efter en tid blir ryggen m

ö

rkgr

ö

n, sidorna gulaktiga och buken mattgul eller vitaktig. I denna f

ä

rgteckning kallas 

å

len gul

å

l. F

ä

rgteckningen beh

å

lls under hela uppv

ä

xttiden.

Gul

å

lens egentliga tillv

ä

xtperiod intr

ä

der n

ä

r den funnit en l

ä

mplig uppv

ä

xtplats. Den lever mest vid str

ä

nder och p

å 

grunt vatten. Den 

ä

r en typisk bottenfisk och r

ö

r sig mest nattetid. Under vintern h

å

ller gul

å

len sig mest stilla, ofta nedgr

ä

vd i botten. Vanligen stannar 

å

len i denna milj

ö

under fyra till tio 

å

r. Den 

ä

r som regel fullvuxen efter nio till femton 

å

r r

ä

knat fr

å

n glas

å

lsstadiet.

N

ä

r 

å

len b

ö

rjar bli fullvuxen och n

ä

rmar sig tiden f

ö

r lek­mognaden har den f

å

tt en h

ö

g fetthalt, som kan uppg

å

 till omkring 25 9. 

Å

len 

ä

ndrar nu utseende. Ryggskinnet m

ö

rknar. Sidorna och buken blir silvervita, vilket gett 

å

len i detta utvecklingsstadium ben

ä

mningen blank

å

l.

Samtidigt som 

å

larna

ö

verg

å

r till blank

ä

lsstadiet b

ö

rjar de vandringen tillbaka till lekplatserna i Atlanten. Utvandringen fr

å

n a

ö

tvattnen b

ö

rjar i Sverige ofta redan p

å

 v

å

ren och f

ö

r­sommaren i samband med v

å

rfloden. Huvudsakligen sker den under sommaren och h

ö

sten. 

Å

larna fr

å

n de vattendrag som rinner ut 1 

Ö

stersj

ö

n f

ö

ljer den svenska kusten s

ö

derut, rundar Sk

å

ne, passerar 

Ö

resund och B

ä

lten samt forts

ä

tter

Prop. 1978/79:146

24

genom Kattegatt och Skagerrak ut i Nordsj

ö

n. I 

å

lvandringen l

ä

nge den svenska kusten ing

å

r 

ä

ven 

å

lar fr

å

n Bottenhavets ocb 

Ö

nteraj

ö

nn n

ö

dra knnter. Blank

å

lans vandringahaotighet varierar. I genomsnitt uppg

å

r den till omkring 15 km per dygn.

2  F

Å

NGSTREDSKAPEN

Fisket efter gul

å

l bedrivs med ganska sm

å

 och enkla redskap. Mest anv

ä

nds sm

å

finmaskiga ryssjor, 

å

ltinor och l

å

ngrev.

Fisket efter blank

å

l bedrivs a

å

 gott som uteslutande med homma och bottengam. Utefter 

ö

stersj

ö

kusten ned till trakten mallan 'V

ä

stervik och Oskarshamn tas den huvudsakliga f

å

ngsten med hommor. S

ö

der d

ä

rom och i 

Ö

resund dominerar bottengamen. Ett mellanting mellan homma och bottengam 

ä

r den s.k. kalch

é

homman som anv

ä

nds vid Sk

å

nes ostkust. Ett annat 

ä

r flytgamet som anv

ä

nds mest vid norra delen av Sm

å

landskusten. Totalt sett f

å

ngas den helt 

ö

verv

ä

gande delen bljink

å

l i bottengam.

Hemman 

ä

r en ryssja som konstruerats speciellt f

ö

r 

å

lfiske, och best

å

r av en l

å

ng finmasklg n

ä

ts

ä

ck som h

ä

lls utsp

ä

nd av ett st

ö

rre eller mindre antal ringformade gjordar.

Å

lhommor

ä

r l

ä

mpliga att s

ä

tta vid strandbranter kring de yttre sk

ä

ren men anv

ä

nds 

ä

ven vid l

å

nggrunda str

ä

nder. L

ä

ngden kan uppg

å

 till 15 m.

Å

lbottengamet

ä

r ocks

ä

 ett ryssjeliknande redskap. Storleken och detaljonatruktionen v

ä

xlar p

å

 olika platser.

Å

larna leds l

ä

ngs en l

å

ng landam till en f

ö

rg

ä

rd och mellan dess armar vidare in i det s.k. huvudet. Detta utg

ö

rs av en mer eller mindre kubisk g

å

rd med v

ä

ggar och golv av n

ä

t. Fr

å

n huvudet forts

ä

tter 

å

larna in i en ryasja best

å

ende av en l

ä

ng och smal n

ä

ts

ä

ck som spanns ut av rlngformiga gjordar. P

ä

 ryssjan f

ö

ljer det s.k. 

å

lrummet d

ä

r 

å

larna samlas.

Prop. 1978/79:146

25

Hela redskapet h

å

lls uppr

ä

tt och utsp

ä

nt med grova p

å

lar som slagits ner i bottnen och n

å

r ett stycke

ö

ver vattenytan.

Bottengamen 

ä

r stora redskap. Ett medelstort bottengam

har en utstr

ä

ckning i l

ä

ngdriktningen av 15O-I8O m. Ofta s

ä

tts

tv

å

 eller flera bottengam i en sammanh

ä

ngande rad.

Bottengamet str

ä

cks fr

å

n strand eller 

å

lbro eller fr

å

n fri­liggande grund. Ibland s

ä

tts det ut p

å

 helt fritt vatten.

Kalch

é

homman och 

ä

lflytgamet 

ä

r till storleken j

ä

mf

ö

rliga med bottengamet. Till skillnad fr

å

n bottengamet h

å

lls de p

å

 plats genom wirar eller linor som 

ä

r f

ö

rankrade i bottnen. 

Ö

vertelnama 

ä

r f

ö

rsedda med fl

ö

ten s

å

 att de h

å

ller sig i vattenytan. Dessa redskap 

ä

r l

ä

mpliga p

å

 platser med h

ä

rd och stenig botten d

ä

r p

å

lar inte kan anv

ä

ndaa.

3  

Å

LFISKET

Blank

å

l fiskas utefter n

ä

stan hela 

ö

stersj

ö

kusten. Vid norr­landskusten och Uppsala l

ä

ns kust 

ä

r dock 

å

ltillg

å

ngen relativt sparsam varf

ö

r 

å

lfisket d

ä

r har en ganska under­ordnad betydelae. I Stockholms ak

ä

rg

å

rd bedrivs emellertid p

ä

 vissa platser, s

ä

rskilt i de yttre delarna, ett inte obetydligt 

å

lfiske. S

ö

derut efter kusten 

ö

kar 

å

lfisket allt­mer i betydelse. P

å

 str

ä

ckan fr

å

n norra delen av Kalmarsund till Falaterbo tas omkring 80 

% 

av all 

å

l som fiakaa vid v

å

ra kuster. 

Ä

ven i 

Ö

resund spelar fisket efter blank

å

l en stor roll. I Hallands l

ä

n 

ä

r d

ä

remot 

å

lfisket obetydligt. I Bohusl

ä

n f

å

ngas mest gul

å

l vars pris 

ä

r betydligt l

ä

gre

ä

n blank

ä

lens.

S

ä

songen f

ö

r fisket efter blank

å

l motsvarar tiden f

ö

r ut­vandringen. I de norra delarna av 

Ö

stersj

ö

n omfattar den i stort sett tiden juli-oktober och l

ä

ngst s

ö

derut september­december.

Prop. 1978/79:146

26

Den totala 

å

rliga f

å

ngatm

ä

ngden kan v

ä

xla betydligt. P

å 

1940-talet var f

å

ngsten vid 

ö

stersj

ö

kusten i b

ö

rjan nere i n

å

got 

ö

ver 900 ton. I slutet av decenniet 

ö

kade emellertid 

å

lf

å

ngsten till drygt 1 500 ton varav omkring 1 100 ton togs i 

å

lbottengarn. Under 1950-talet steg f

å

ngstm

ä

ngden till i genomsnitt 1 70O ton per 

å

r med ett f

ä

ngatv

ä

rde av i runt tal 8 milj. kr. Det motsvarade ungef

ä

r 15  av hela f

å

ngatv

ä

rdet p

å

ö

stersj

ö

kusten. 

Å

r 1959 f

å

ngades ca 2 4OO ton 

å

l till ett v

ä

rde av ca 12 milj. kr.

Å

r 1960 sj

ö

nk 

å

lf

å

ngsten p

å

 ost- och sydkusten

till omkring 1 5OO ton och f

å

ngstv

ä

rdet till ca 7,7 milj. kr.

Under st

ö

rre delen av 1960-talet h

ö

ll sig f

å

ngsten

i genomsnitt n

å

got

ö

ver 1 3OO ton per 

å

r. F

å

ngatv

ä

rdet

uppgick till i genomsnitt ca 

11,7 milj", kr. per 

å

r.

Under 1970-talet har 

å

lf

å

ngaten p

å

ost- och sydkusten samt i 

Ö

resund minskat kraftigt. 

Å

r 1970 uppgick f

å

ngsten till 991 ton och f

å

ngstv

ä

rdet till 11,7 milj. kr. Genomsnittligt har f

å

ngsten h

ä

r under perioden 1971-1976 uppg

å

tt till 945 ton per 

å

r och f

å

ngstv

ä

rdet till ca 14,5 milj. kr. per 

å

r. 

Å

r 1976 var f

å

ngsten nere i omkring 65O ton och f

å

ngstv

ä

rdet ca 11,9 milj. kr. vilket motsvarar 11 

% 

av f

å

ngstv

ä

rdet p

å 

ost- och sydkusten.

Antalet hommor ooh ryssjor som anv

ä

nds i Slfisket vid ost- och sydkusten uppg

å

r enligt fiskeriinventeringen till omkring 46 000. 

Å

teranskaffningsv

ä

rdet ber

ä

knas till i runt tal 11 milj. kr. Antalet 

å

lbottengarn p

å

 dessa kuatstr

ä

ckor upp­g

å

r till ca 1 000 med ett 

å

teranskaffningsv

ä

rde av 17,5 nilj. kr.

Antalet personer som har 

å

lfiske med bottengam som huvud­saklig f

å

ngstinriktning p

å

 ostkusten och sydkusten 

ä

r enligt

Prop. 1978/79:146

27

fiskeriinventerinjjen 19' ca 450. Av desaa 

ä

r ca 40 pension

ä

rer. Av de 

ö

vriga ber

ä

knas ca 280 ha fiske som enda yrke eller som huvudyrke. Ca 120 tiriver 

å

lfiske som bin

ä

ring till jordbruk eller annan areell n

ä

ring.

Av statistiska centralbyr

å

ns unders

ö

kningar om yrkesfiskamas inkomst- och f

ö

rm

ö

genhetsf

ö

rh

å

llanden framg

å

r att 

å

lbotten-gamfisket h

ä

vdat sig v

ä

l j

ä

mf

ö

rt med 

ö

vriga viktigare fisken p

ä

 ost- och sydkusten. Det 

ö

vertr

ä

ffas dock av tr

å

lfisket. 

Å

r 1976 var den taxerade nettoint

ä

kten i medeltal av tr

å

l­fiske p

å

 sydkusten 43 900 kr., av tr

å

lfiske p

å

ostkusten 26 900 kr., av 

å

lbottengamsfiske p

å

 syd- och ostkusten 20 900.

Den st

ö

rsta f

ö

rm

ö

genheten redovisas av 

å

lbottengamsfiskarna. 

Å

r 1976 uppgick den enligt statistiska centralbyr

å

ns under­s

ö

kningar till i medeltal 119 900 kr. Av tillg

å

ngama, ca 156 000 kr., h

ä

nf

ö

rde sig 68 000 kr. till fast egendom och ca 17 000 kr. till b

å

tar och redskap. Skulderna uppgick i medeltal till drygt 36 000 kr. N

ä

rmast efter 

å

lbottengama-fisket f

ö

ljde storryasefisket, gam- och sk

ö

tfisket efter sill och str

ö

mming raed en genomsnittlig beh

å

llen f

ö

rm

ö

genhet p

å

82 600 kr. Den l

ä

gsta beh

å

llna f

ö

rm

ö

genheten, 32 900 kr., redovisades f

ö

r tr

å

lfisket p

å

 sydkusten.

4  STORMSKADORKA

Homma, bottengarn och flytgam f

ö

r fiske efter 

å

l

ä

r faata fiskeredskap. H

ä

rmed f

ö

rst

å

s n

ä

mligen enligt 2 

§

 lagen (1950:596) om r

ä

tt till fiske bl.a. med ledarm f

ö

rsett fiake-redakap, vilket medelst p

å

lar eller tyngder eller annor­iedes f

ä

sts vid bottnen eller stranden och avses- skola kvarst

å

 l

ä

ngre tid 

ä

n tv

å

 dygn i f

ö

ljd. Fast redskap f

å

r med vissa undantag som f

ö

ljer av 3 

§

 uts

ä

ttas i allm

ä

nt vatten endast efter tillst

å

nd av myndiet. Generella tillst

å

nd f

ö

r viasa vattenomr

å

den kan l

ä

mnaa av fiskeristyrelsen. Individuella tillst

å

nd l

ä

mnas av l

ä

nsstyrelsen.

Prop. 1978/79:146

28

Eftersom arbetet med att s

ä

tta ut och ta upp redskapen 

ä

r tungt och tidakr

ä

vnnde .=it

å

r de kvitr 

p\  

flakpplataema n

å

 l

ä

nge flaket p

å

g

å

r. De kan s

å

lunda inte tas upp plotsllfrt t.ex. inf

ö

r ett annalkande ov

ä

der. Fiskes

ä

songen p

å

g

å

r under en tid p

å

 iretd

å

 h

å

rt v

ä

der 

ä

r vanligt.

Dessa f

ö

rh

å

llanden g6r att slitaget p

å

 redskapen 

ä

r stort. Den genomsnittliga livsl

ä

ngden 

ä

r sex till tio 

å

r. Den 

å

rliga avskrivningen uppg

å

r a

å

ledes till mellan tio och femton procent av redskapens totala v

ä

rde. 

Å

lfiskarna m

å

ste normalt 

ä

ven r

ä

kna med f

ö

rh

å

llandevis stora redskapsf

ö

rluster vid sv

å

rare ov

ä

der. De ekonomiska riskema 

ä

r allts

å

 stora. Under gynnsamma f

ö

rh

å

llanden med god tillg

å

ng p

å

å

l kan emellertid ocks

å

 vinstm

ö

jligheterna v

ä

xa stora. P

å

 en enda natt kan hundratals kilogram 

å

l f

å

ngas i ett redskap.

En parryssja kostar ca 300 - 400 kr. Beroende p

å

 mindre eller st

ö

rre djup kostar ett 100 famnaj l

å

ngt botten­gam 40 000 - 50 000 kr. En 130 famnar l

å

ng flytryssja kostar 50 000 - 60 000 kr. Ett lika l

å

ngt flytgam kostar mellan 

é

O 000 - 90 000 kr. I dessa prisexempel 

ä

r inte merv

ä

rdea­skatten inr

ä

knad.

Stormskadoima p

å

redskapen uppgick 

å

r 1967 till ca 2,5 milj. kr., 

ä

r 1969 ca 1,2 milj. kr., 

å

r 1971 ca 2,2 milj. kr., 

ä

x 1975 ca 0,5 milj. kr., 

å

r 1975 ca 0,4 milj. kr. och 

å

r 1976 ca 5

»

7 milj. kr. Det inneb

ä

r att skadorna i genomsnitt upp­g

å

tt till ca 1,3 milj. kr. 

ä

rligen.

5  NUVARANDE ERS

Ä

TTNINGSFORMER

5.1 Statabidrag

Under det senaste decenniet har staten tr

ä

tt emellsin med s

ä

rskilda bidrag f

ö

r att lindra verkningarna av stormskadoma. Bidragen har utg

å

tt fr

å

n tionde huvudtitelns reservations­anslag Bidrag vid f

ö

rlust p

å

grund av naturkatastrof m.m. (det s.k. naturkataatrofanslaget). F

ö

r 

ä

ndam

å

let har under perioden 1968-1977 anvisats sammanlagt ca 7,2 milj. kr.

Prop. 1978/79:146

29

F

ö

r bidragsgivningen har under perioden 1967-1975 g

ä

llt viaaa riktlinjer som godk

ä

nts av riksdugen 

å

r 1968 (prop. 1968: 105, JoU 1968:24, riakr 1968:215). Fidrag har utp

å

tt till fiskare som vid sv

å

ra stormar f

ö

rlorat eller f

å

tt fiskered­skap skadade och som p

å

 grund d

ä

rav beh

ö

vt bidrag f

ö

r att kunna forts

ä

tta med yrkesfiske. Bidrag har inte utg

å

tt till fiskare sora 

å

tnjutit 

å

lderapension. Bidrag har ber

ä

knats med viss procent p

å

 den del av skadebeloppet som 

ö

verstigit 1 000 kr. eller under senare 

å

r 1 500 kr. Bidrag med mindre belopp 

ä

n 100 kr. har inte utg

å

tt. Ans

ö

kningar om bidrag har pr

ö

vats av fiskeristyrelsen.

Bidragen har varit behovspr

ö

vade. Till ledning f

ö

r ber

ä

k­ningen av bidragen har regeringen vid medelsanvisningen knutit en bidragsskala i tre steg - 50, 70 och 

SO % -  

till viss till statlig inkomstskatt taxerad inkomst och beh

å

llen f

ö

rm

ö

genhet. Enligt regeringens beslut den 27 januari 1977 om era

ä

ttning f

ö

r stormskador p

å

 fiskeredskap 

å

r 1975 g

ä

llde att bidrag med 90 

%  

fick utg

å

 vid en taxerad inkomat p

å 

h

ö

gst 10 000 kr. och en f

ö

rm

ö

genhet p

å

 h

ö

gat 50 000 kr. F

ö

r bidrag med 70 

% 

var motsvarande inkomst- och f

ö

rm

ö

genhets-gr

ä

nser 20 000 kr. resp. 100 000 kr. och f

ö

r bidrag med 50 

% 

35 000 kr. resp. 200 000 kr. Fiskare som har drabbats av mera betydande skador har kunnat f

å

 visst bidrag 

ä

ven om den taxerade inkomsten n

å

got 

ö

verstigit inkomstgr

ä

nsen.

I fr

ä

ga om bidrag med anledning av atormskador

å

r 1976 an­f

ö

rde departementachefen.

''Efter upprepade stormskador ett antal 

å

r och en starkt f

ö

r­s

ä

mrad l

ö

nsamhet under 

å

r 1976 befinner aig 

å

lfisket p

å

ost-och sydkusten nu i ett utsatt l

ä

ge. Jag f

ö

rordar d

ä

rf

ö

r att bidrag med anledning av 1976 

å

rs stormskador f

å

r utg

å

 utan behovapr

ö

vning med 60 

% 

av tidigare angiven del av skade­beloppet. Jag vill understryka att detta f

ö

rslag skall ses som en tillf

ä

llig 

å

tg

ä

rd i avvaktan p

å

en l

ö

sning av fr

ä

gan om f

ö

rs

ä

kring."

Prop. 1978/79:146

30

Regeringens f

ö

rslag f

ö

ranledde inte n

å

gon erinran av riks­dagen (JoU 1976/77:34, rakr 1976/77:340).

Genom beslut den 9 juni 1977 stJillde regeringen h

ö

rat 3f

ö

milj. kr. till fiskeristyrelsens f

ö

rfogande f

ö

r bidrag med anledning av stormskadoma p

å

 fiskeredskap 

å

r 1976. Regeringen f

ö

reskrev d

ä

rvid bl.a. att bidrag fick utg

å

 f

ö

r att ers

ä

tta resp. reparera st

ö

rre, faata fiskredskap s

å

som

å

lbottengarn, 

å

lflytgam o.d, vilka vanligen inte hinner b

ä

rgas i tid f

ö

re en atorm.

Bidrag fick 

ä

ven utg

å

 f

ö

r att ers

ä

tta reap. reparera mindre, fasta fiakeredskap om stormen kommit a

å

ö

verraskande att b

ä

rgning inte rimligen kunnat medhinnas. Bidrag fick utg

å

med 60 

% 

av den del av skadebeloppet som 

ö

versteg 1 500 kr.

5-2 Fiakredakapsl

å

n

Fiskarna har 

ä

ven tillg

å

ng till fiskredskapsl

å

n f

ö

r 

å

ter-anakaffning av fiskredskap som skadats eller f

ö

rlorats vid fiske. F

ö

r detta 

ä

ndam

å

l kan n

ä

mligen utg

å

 l

å

n fr

å

n statens fiskredakapal

å

nefond enligt beat

ä

mmelaema i kung

ö

relsen (1962:100) om fiskredskapsl

å

n (

ä

ndrad senast 1977:515). H

ä

rf

ö

r kr

ä

vs att redskapen skadats eller f

ö

rlorats vid ut­

ö

vning av yrkesm

ä

ssigt fiske och att fiakaren till f

ö

ljd av akadan eller f

ö

rlusten beh

ö

ver ekonomiskt bist

å

nd f

ö

r att kunna forts

ä

tta med yrkesfiske. L

å

n f

å

r inte beviljas p

å 

grund av skada eller f

ö

rlust som normalt h

ä

nger samman med redskapens anv

ä

ndning och inte heller med mindre s

ö

kanden gjort vad p

å

 honom ankommit f

ö

r att motverka skadan eller f

ö

rlusten.

Plskredskapsl

å

n f

å

r inte beviljas till h

ö

gre 'belopp 

ä

n som motsvarar 75 % av redskapens v

ä

rde d

å

 de akadadea eller gick f

ö

rlorade. L

å

nebeloppet f

å

r inte 

ö

verstiga 25 000 kr. eller, om s

ö

kanden redan h

ä

ftar i skuld f

ö

r fiakredakapsl

å

n, 25 000 kr. minskat med skuldsumman.

Prop. 1978/79:146

31

Fiskredskapsl

å

n skall 

å

terbetalas med en femtedel om 

å

ret. Vid s

ä

rskilda sk

ä

l f

å

r amorteringatiden f

ö

rl

ä

ngas intill 

å

tta

å

r fr

å

n dagen f

ö

r l

å

nets beviljande. Sedan 80 % eller i s

ä

rskilt 

ö

mmande fall 60 

io 

av l

å

net 

å

terbetalats kan l

å

n­tagaren befrias fr

å

n kvarst

å

ende betalningsskyldighet, om han alltj

ä

mt bedriver yrkesm

ä

ssigt fiske och genom sv

å

r eller upprepad akada p

ä

 eller f

ö

rlust av fiskredskap f

å

tt sin ekonomi s

å

 h

å

rt anstr

ä

ngd att han 

ä

r i synnerligt behov av befrielsen. 

Ä

ven i vissa andra fall kan befrielse medges.

Plskredskapsl

å

n beviljas av riksbanken. Fonden disponeras av kammarkollegiet, Den anlitas i ringa utstr

ä

ckning. Vid utg

å

ngen av budget

å

ret 1976/77 uppgick utl

å

ningen fr

å

n fonden till 20 270 kr. Pondens beh

å

llning var ca 1,1 milj. kr,

6  

Ö

VERSYN AV STORMSKADESKTDDET

6.1 Utvecklingen inom 

å

lfisket

Som framg

å

r av redog

ö

relsen i kapitlen 3 och 4 k

ä

nneteclmas utvecklingen inom blank

å

lafisket under den senaste tio

å

ra-perioden av minakande f

å

ngater och upprepade, omfattande stormakador p

å

 fiskeredskapen. Att n

ä

ringen det oaktat inte f

ö

r dagen befinner sig i n

å

gon egentlig, akut krissituation beror enligt kommitt

é

ns mening till inte ov

ä

sentlig del p

å 

att priset f

ö

r 

å

l har stigit relativt kraftigt.

Vad g

ä

ller problemet med de minskade f

å

ngatema har kommitt

é

n i annat sammanhang f

ö

reslagit 

å

tg

ä

rder i form av intensi­fierad 

å

luts

ä

ttning i v

å

ra vatten vilket p

å

 sikt b

ö

r inverka gynnsamt p

å

å

l best

å

ndet. Problemet med stormskadoma skulle sj

ä

lvfallet minska v

ä

sentligt, om redskapen vore konstruerade s

å

 att de b

ä

ttre t

å

l h

ö

ststormarna. Helst b

ö

r de 

ä

ven kunna b

ä

rgas snabbt inf

ö

r annalkande ov

ä

der som hotar att medf

ö

ra allvarligare skador. Kommitt

é

n f

ö

rordar att ett utvecklinga­arbete snarast kommer till st

å

nd i syfte att f

ö

rb

ä

ttra red-

Prop. 1978/79:146

32

skapen. Det ankommer p

å

fiskeristyrelsen att ta erforderliga initiativ. Fiskeriptyrel.ien och fisken

ä

mndema b

ö

r

ä

ven be­driva r

å

dgivning till ennkilda fiskaro om l!impliga redskaps-typer m.m.

Kommitt

é

n anaer emellertid att det likv

ä

l 

ä

ven i forts

ä

tt­ningen kr

ä

vs n

å

gon form av s

ä

rskilt st

ö

d till 

å

lfisket som kan s

ä

ttas in med anledning av stormskador av st

ö

rre omfatt­ning.

6.2  Utg

ä

ngapunkter f

ö

r 

ö

veraynen

Kommitt

é

ns f

ö

ralag, som redovisas i det f

ö

ljsinde, omfattar stormskadeskydd f

ö

r blank

å

lafisket med faata fiskredskap.

Kommitt

é

n har som utg

å

ngspunkt f

ö

r sitt arbete haft

att ers

ä

ttningasystemet skall vara administrativt enkelt,

att det skall omfatta alla som bedriver blank

å

lsfiske med fasta redskap

att en sj

ä

lvriak skall finnas men behovspr

ö

vningen slopas

att systemet akall finanaieras helt eller delvis med avgifter,

6.3  M

ö

.jliga f

ö

rs

ä

kringssystem

Kommitt

é

n har unders

ö

kt olika altemativa utformningar av stormskadeskyddet.

Kommitt

é

n har pr

ö

vat m

ö

jligheten att hos befintligt f

ö

rs

ä

krings­bolag ta individuell eller kollektiv skadef

ö

rs

ä

kring. Ett s

å

dant f

ö

rfarande

ä

r tekniskt m

ö

jligt. Premiema blir emel­lertid enligt uppgift fr

å

n f

ö

ra

ä

kringsbranschen s

ä

h

ö

ga att f

ö

rs

ä

kringssystemet i realiteten inte kommer att fungera.

Prop. 1978/79:146

33

M

å

nga skulle p

å

 grund av premiernas storlek avat

å

 fr\n att f

ö

r­s

ä

kra sina redskap. D

ä

rraed akulle skyddet inte bli allom­fattande. Kommitt

é

n har d

ä

rf

ö

r inte funnit det m

ö

jligt att l

ö

sa fr

å

gan om stormskadeskydd genom ett traditionellt f

ö

r­s

ä

kringssystem.

Kommitt

é

n har ocks

å

 pr

ö

vat m

ö

jligheten att bygga upp ett individuellt system. Varje fiskare skulle i ett s

å

dant system ges m

ö

jlighet att 

å

rligen avs

ä

tta ett visst belopp till ett s

ä

rskilt stormskadekonto i bank. Ett s

å

dant system skulle uppfylla kravet p

ä

 administrativ enkelhet och ge fiskaren m

ö

jlighet att snabbt ers

ä

tta skadade eller f

ö

rlorade redskap. Systemet bygger p

å

f

ö

ruts

ä

ttningen att fisket ger ett s

å

dant resultat att fiskaren har m

ö

jlighet att 

å

rligen s

ä

tta av erforderligt belopp till kontot och att kontot n

å

tt till­r

ä

cklig storlek den dag skada intr

ä

ffar. N

å

gra garantier f

ö

r att s

å

ä

r fallet finns inte. H

ä

rmed ger inte heller detta system erforderligt skydd.f

ö

r alla. Dessutom skulle det in­rymma skattetekniska problem, vilka kommitt

é

n enligt sitt ursprungliga uppdrag inte skall befatta sig med. Inte heller ett individuellt uppbyggt system uppfyller de krav p

å

 storm­skadeskyddet, som kommitt

é

n ovan redovisat.

Kommitt

é

n har efter ing

å

ende 

ö

verv

ä

ganden i st

ä

llet funnit att om kravet p

ä

 att alla som bedriver blank

å

lsfiske med faata redskap skall omfattas av systemet ra

å

ste samh

ä

llet st

å 

som garant f

ö

r stormskadeskyddet,

Kommitt

é

n f

ö

rordar d

ä

rf

ö

r att ett samh

ä

llsgaranterat storm­skadeskydd baserat p

å

 en s

ä

rskild fond ur vilken ers

ä

ttningar enligt vissa regler betalas ut skall byggas upp. Fonden b

ö

r finansieras med avgifter och budgetmedel. Systemet b

ö

r komp­letteras med en utbyggnad av fiakredakapal

å

nen,

I det f

ö

ljande redoviaar kommitt

é

n aitt f

ö

rslag till kollektivt st ormskadeskydd.

Prop, 1978/79:146

34

6.4 Kommitti

ä

ns  f

ö

rslag till kollektivt stormskadeskydd

Kommitt

é

n f

ö

resl

å

r ett ::tonii3k,T.df).nk,v(ld f

ö

r blank

å

lafisket .Tom Inneb

ä

r att oi-;i'ltt.nl nr utrr l'i''r viiui iIpI uv fikmlim, medan red.ikapeta .'irrfi ;:'>rri ii.j.-ilvri.Tk hur att avara f

ö

r 

å

terstoden. I gengild skall redskapets 

ä

gare enligt kommit­t

é

ns mening inte beh

ö

va betala n

å

gon individuell premie f

ö

r att f

å

delta i systemet. F

ö

r att underl

ä

tta f

ö

r redskapets

ä

gare att klara sin sj

ä

lvrisk f

ö

resl

å

r kommitt

é

n att l

å

n skall kunna l

ä

mnas ur statens fiskredskapsl

å

nefond f

ö

r den del av skadan som inte ers

ä

tts. N

å

gon behovapr

ö

vning av ers

ä

ttningabeloppet b

ö

r enligt kommitt

é

ns mening inte finnas.

Ett stormskadeskydd, som utformas p

å

 angivet s

ä

tt ger enligt fiskerikommitt

é

ns mening ett administrativt enkelt och r

ä

tt­vist ers

ä

ttningssystem, som omfattar alla som bedriver blank­

å

lsfiske med fasta redskap.

Mot bakgrund av att varken behovspr

ö

vning eller individuell premie skall till

ä

mpas f

ö

resl

å

r kommitt

é

n att ers

ä

ttningen utg

å

r med 50 

% 

av godk

ä

nt skadebelopp. Detta inneb

ä

r att sj

ä

lvrisken f

ö

r redskapets 

ä

gare enligt kommitt

é

ns mening ocks

å

 b

ö

r vara 50 

% 

av skadebeloppet,

F

ö

r att undvika att belasta systemet raed bagatellskador b

ö

r ers

ä

ttning inte utg

å

 f

ö

r akada som underatiger 1 500 kr.

Som villkor f

ö

r att ers

ä

ttning skall utg

å

 b

ö

r g

ä

lla att akadan orsakats av storm. Vidare b

ö

r g

ä

lla att redskapet var fullgott och att redskapets 

ä

gare s

å

 l

å

ngt m

ö

jligt med­verkat till att avv

ä

rja och begr

ä

nsa akadan.

Redskapets 

ä

gare b

ö

r 

ä

ven vara skyldig att omedelbart anm

ä

la skadan, f

ö

r att ers

ä

ttning skall ktmna utg

å

.

Prop. 1978/79:146

35

6.5 Finansiering av systemet med kollektivt stormskadeskr/dd

Som framg

å

tt av redog

ö

relsen i avsnitt 4 har skadorna under den senaste tio

å

rsperioden i genomsnitt Uppg

å

tt till ca 1,5 railj. kr, 

ä

rligen. Skadorna har varierat mellan 0,4 milj, kr, och 5,7 milj. kr.

Mot bakgrund av de hittillsvarande skadorna uppskattar kom­mitt

é

n - med ett redskapsbest

å

nd av i stort sett nuvarande omfattning och sammans

ä

ttning - att stormskadoma i genomsnitt kan v

ä

ntas uppg

å

till mellan 1,5-2 milj. kr. per 

å

r under de n

ä

rmaste 

å

ren. Med en sj

ä

lvrisk p

å

 50 

%   

kan medelsbe­hovet f

ö

r stormakadeers

ä

ttningar uppskattas till storleks­ordningen 0,75 -1.0 milj, kr, per 

å

r.

Kommitt

é

n har i sitt huvudbet

ä

nkande (SoU 1977:74) Fiskeri­n

ä

ringen i framtiden f

ö

reslagit att prisregleringsavgift tas ut p

å

 bl,a. 

å

l. Kommitt

é

ns f

ö

rslag inneb

ä

r dock inte att 

å

l f,n. skall omfattas av prisst

ö

d, I st

ä

llet b

ö

r av­giften anv

ä

ndas f

ö

r

å

tg

ä

rder som fr

ä

mjar 

å

lfisket, t,ex. uts

ä

ttningar av 

å

lyngel. I sina remissvar p

ä

 bet

ä

nkandet har flertalet remissinstanser tillstyrkt f

ö

rslaget eller l

ä

mnat det utan erinran. 

Ä

ven f

ö

retr

ä

dare f

ö

r konsumentintresset har godtagit f

ö

rslaget. Dessa har emellertid ifr

å

gasatt om inte beslut om 

ä

ndrat uttag av prisregleringsavgift kan anst

å 

till dess 

ö

verl

ä

ggnigar h

å

llits med f

ö

retr

ä

dare f

ö

r konsumen­terna och fiskerin

ä

ringen, I prop (1977/78:112) om riktlinjer f

ö

r fiskeriplitiken har f

ö

redraganden anslutet sig till denna uppfattning. Fr

å

gan om inf

ö

rande av prisregleringaavgift p

å å

l torde mot bakgrund h

ä

rav komma att tas upp i de 

ö

verl

ä

gg­ningar som skall h

å

llas mellan jordbruksn

ä

mnden, konsument­delegationen och fiskets f

ö

rhandlingsdelegation om pris­regleringen under budget

å

ret 1979/80,

Om prisregleringsavgift inf

ö

rs p

å

å

l i enlighet med fiskeri­kommitt

é

ns f

ö

rslag b

ö

r denna avgift bl.a. betraktas som n

ä

ringens del i finansieringen av stormskadeskyddet. H

ä

rut

ö

ver

Prop. 1978/79:146

36

b

ö

r budgetmedel liksom hittills utgi f

ö

r att finansiera stormakade.skyddpt. Burletmedlen b

ö

r st

ä

llas till f

ö

rfogande 

ö

ver ett f

ö

ralagnannla/%

Kommitt

é

n f

ö

resl

å

r att en stormskadefond tillskapas. Ponden b

ö

r tillf

ö

raa ett grundkapital pi 2 milj, kr. Till fonden b

ö

r vidare 

å

rligen avs

ä

tta.s 800 000 kr. av budgetmedel och 200 000 kr. av prisregleringsraedel, Fonden b

ö

r inf

ö

r varje fiskes

ä

song inneh

å

lla ca 3 milj. kr. I den m

ä

n st

ö

rre eller mindre belopp, ut

ö

ver den 

å

rliga avs

ä

ttningen beh

ö

ver till­f

ö

ras fonden f

ö

r att erforderliga utbetalningar skall kunna g

ö

ras, b

ö

r detta ske raed 4/5 av budgetmedel och l/5 av pris­regleringsmedel .

6,6 

Ä

ndrade regler f

ö

r fiskredskapsl

å

n

Sora kommitt

é

n anf

ö

rt i det f

ö

reg

å

ende b

ö

r fiskredskapsl

å

nen kunna utg

ö

ra ett komplement till det av kommitt

é

n f

ö

reslagna kollektiva stormskadeskyddet. F

ö

r att fiskredskapsl

å

nen skall kunna fylla denna uppgift f

ö

rordar kommitt

é

n att taket f

ö

r s

å

dana l

å

n h

ö

js fr.n f.n. 25 000 kr. till 75 000 kr.

I likhet med fiskeril

°

m b

ö

r fiskredskapsl

å

n l

ö

pa med en r

ä

nte­sats aom motsvarar tv. tredjedelar av g

ä

llande diskonto. L

ä

net b

ö

r normalt vara 

å

terbetalat senast 10 

å

r fr

å

n utbetal­ningsdagen. Om l

å

ntagaren drabbas av upprepade skador p

å 

sina redskap b

ö

r han kunna beviljas r

ä

ntefrihet f

ö

r l

ä

net under sammanlagt h

ö

gst tv

å

å

r. Anst

å

nd med 

å

terbetalning av l

å

net b

ö

r p

å

 samma villkor kunna beviljas under sammanlagt tv

å

ä

r varvid den iterbetalningstiden b

ö

r f

ö

rl

ä

ngas i mot­svarande m

å

n,

I avvaktan p

å

n

ä

rmare erfarenheter av intresset f

ö

r fiske­redskapsl

å

n till blank.llsfisket anser kommitt

é

n att fonden tills vidare b

ö

r kunna begr

ä

nsas till 2 milj, kr. Det inne­b

ä

r i nul

ä

get att fonden beh

ö

ver ett tillskott av ca 1 milj, kr

Prop. 1978/79:146

37

6.7 Administration

Bidragngivningen rr.'n n.itnrkatantrofannlaget vad g

ä

ller ntorm.ikador p

å

 finkprednkap har under senare .

Sr sk

ö

tts av fiskeristyrelsen med bitr

ä

de av lantbruksn

ä

mnderna eller fr.o.m, den 1 juli 1977 av fisken

ä

mnderna. Kommitt

é

n finner det vara naturligt att styrelsen och fisken

ä

mnderna 

ä

ven i forts

ä

ttningen svarar f

ö

r administrationen av stormskade­skyddet ,

Med h

ä

nsyn till angel

ä

genheten av en snabb handl

ä

ggning av ers

ä

ttnings

ä

rendena vill kommitt

é

n starkt understryka vikten av att verksamheten organiseras enkelt och effektivt.

Det b

ö

r ankomma p

å

 fiskeristyrelsen att utf

ä

rda n

ä

rmare f

ö

reskrifter och anvisningar ora verksamheten. F

ö

r egen del anser kommitt

é

n sig b

ö

ra g

ö

ra vissa rekommendationer betr

ä

ffande organisationen.

Kommitt

é

n f

ö

rordar att fisken

ä

mnderna l

ä

gger upp register 

ö

ver de 

å

lfisken inom resp. l

ä

n som omfattas av stormskade­skyddet. Ett s

å

dant register b

ö

r l

ä

mpligen inneh

å

lla upp­gifter bl,a,ora innehavarens namn, adress och telefonnummer, fiskeplatsens l

ä

ge, placeringen av varje redskap samt in­tr

ä

ffade stormskador och utbetalade ers

ä

ttningar m,m. Aktuel­la kopior av registren b

ö

r finnas hos fiskeristyrelsen. Red­skap som omfattas av stormskadeskyddet b

ö

r vidare vara m

ä

rkt p

å

 tillfredsst

ä

llande s

ä

tt.

F

ö

r att f

å

 ers

ä

ttning f

ö

r stormskada p

å

fiskredskap b

ö

r innehavaren vara skyldig att snarast anm

ä

la skadan till fisken

ä

mnden. Med utg

å

ngspunkt fr

å

n uppgiftema i 

å

lfiske-registret b

ö

r akadan besiktigas s

å

 snabbt som m

ö

jligt. Pro­tokoll 

ö

ver besiktningen och n

ä

mndens yttrande 1 ers

ä

ttnings-

Prop. 1978/79:146

38

fr

å

gan b

ö

r skyndsamt tillst

ä

llas fiskeristyrelsen. Styrelsen b

ö

r kunna ta st

ä

llning relativt snabbt. Den totala hand­l

ä

ggningatiden b

ö

r

norran.lt

inte 

ö

verstiga 2-3 m

å

nader.

Slopandet av behovspr

ö

vningen b

ö

r v

ä

sentligt underl

ä

gga administrationen av st

ö

det. Kommitt

é

n bed

ö

mer att fiskeri­styrelsen och fisken

ä

mndema inte kommer att beh

ö

va till­f

ö

ras ytterligare personal f

ö

r att administrera stormskade­skyddet. Styrelsen b

ö

r s

ö

rja f

ö

r att fiskerikonsulentema hos n

ä

mnderna f

å

r erforderlig utbildning f

ö

r verksamheten.

S

ä

rskilt yttrande av Sigmund Verst

ä

ndig

Enligt min mening vore det 

ö

nskv

ä

rt om kommitt

é

ns f

ö

rslag om slopandet av behovspr

ö

vning vid ers

ä

ttningar till f

ö

ljd av stormskador p

å

 fasta redskap f

ö

r blank

å

lsfisket f

å

tt en utformning som gav skyddet en betoning av "f

ö

rs

ä

kring" genom krav p

å

motprestation ("f

ö

rs

ä

kringspremie") av ber

ö

rda fiskare. F

ö

r den typ av skydd som det h

ä

r 

ä

r fr

å

gan om anser jag ett s

å

dant krav angel

ä

get. En utformning av nu n

ä

mnt slag kunde t

ä

nkas ske enligt f

ö

ljande riktlinjer.

Fiskare som vill komma i 

å

tnjutande av stormskadeskydd -utan behovspr

ö

vning - har att 

å

rligen, f

ö

re 

å

lfiskes

ä

songen, anm

ä

la sig till fisken

ä

mnden p

å

 s

ä

rskild blankett, d

ä

r red­skapsinnehavet specificeras och uppgift l

ä

mnaa om bl.a, uppskattat v

ä

rde f

ö

r varje redskap. Fiskaren har att erl

ä

gga avgift som s

ä

tts i relation till det angivna v

ä

rdet f

ö

r redskapen (t.ex, 

i io). 

Avgiftsmedlen tillf

ö

rs en s

ä

rskild statlig fond, I den m

å

n avgiftsmedlen i fonden ej r

ä

cker till f

ö

r skadereglering b

ö

r budgetmedel tillskjutas. Fiskare som erh

å

llit akada p

å

 redskap har att omg

å

ende anm

ä

la skadan till fisken

ä

mnden. Med utg

å

ngspunkt i uppgiftema i anm

ä

l­ningsblanketten besiktigas skadan snarast och protokoll 

ö

ver besiktningen samt fiaken

ä

mndena yttrande i ers

ä

ttninga­fr

å

gan tillat

ä

lls fiskeristyrelsen f

ö

r beslut. Sj

ä

lvrisken p

å

 skadebeloppet - lika ator f

ö

r saratliga fiskare - skulle kunna reduceras med h

ä

nsyn till den avgiftsstorlek som best

ä

ms.

Prop, 1978/79:146

39

Bilaga 3

Remissyttranden över fiskerikommitténs promemoria (Ds Jo 1978:10) Nytt stormskadeskydd för blankålsfisket med fasta redskap

1 Stormskadeskyddets utformning

Det helt övervägande antalet remissinstanser stöder det förslag beträf­fande utformningen av stormskadeskyddet som förts fram i det särskilda yttrandet. Detta gäller RRV, fiskeristyrelsen, slalens Jordbruksnämnd, länsslyrelserna i Kalmar, Blekinge och Malmöhus län samt Sveriges fiska­res riksförbund.

Endast länsslyrelsen i Kristianstads län anser att kommittémajoritetens förslag till utformning av stormskadeskyddet bör genomföras.

De remissinstanser som stöder förslaget om avgift har anfört att en så­dan skulle bidra till fmansieringen och underlätta administrationen av systemet. Fiskeristyrelsen framhåller att förutom att bidra till fondbild­ningen den föreslagna avgiften skulle underlätta skaderegleringen. En an­mälan om redskapsinnehav utan koppling till erläggande av avgift i förhål­lande till redskapsvärdet torde i många fall leda till att alltför höga värden anges. Vid en eventuell senare skadereglering, då kanske redskapet är helt söndertrasat, kan det i sådant fall bli svårt och i varje fall förenat med irri­tation att få en rättvis värdering gjord. Det är främst från denna synpunkt fiskeristyrelsen finner det önskvärt att införa avgiftsskyldighet för anslut­ning till stormskadeskyddet.

Liknande synpunkter framförs av Jordbruksnämnden, länsstyrelsen i Malmöhus län samt Sveriges fiskares riksförbund.

RRV anser att avgiften bör avvägas så att fonden i princip blir självbä­rande. I motsats härtill anser Jordbruksnämnden att avgiften bör vara rela­tivt låg och således inte avvägas efter vanliga försäkringsmässiga princi­per. Om avgiftsmedlen inte räcker till för skadereglering, bör enligt jord­bruksnämnden, budgetmedel tillskjutas. Även Sveriges fiskares riksför­bund och länsstyrelserna i Blekinge och Malmöhus län anser att fonden bör kunna tillföras budgetmedel.

Sveriges fiskares riksförbund är tveksamt till kommitténs förslag att prisregleringsmedel till viss del skall finansiera stormskadeskyddet.

Samtliga remissinstanser, som berört frågan om utfornmingen av storm­skadeskyddet, är positiva till att den tidigare behovsprövningen slopas.

RRV, fiskeristyrelsen, länsstyrelserna i Kalmar och Malmöhus län samt Sveriges fiskares riksförbund anser att ersättningen bör vara högre än 50% av skadebeloppet, om en avgift tas ut. Flertalet av dem anser att ersätt-

Prop. 1978/79:146

40

ningen bör vara 60% medan Sveriges fiskares riksförbund föreslår 75%. RR'V påpekar att en högre ersättning medför att även avgiften blir högre om fonden skall vara självbärande.

1 fråga om omfattningen av stormskadeskyddet förutsätter flertalet re­missinstanser att skyddet endast skall gälla fiskare som beviljats licens en­ligt förordningen (1978:517) om licens för yrkesfiskare.

Fiskeristyrelsen och Sveriges fiskares riksförbund påpekar att stormska­deersättning enligt hittills gällande regler utgått även för fasta redskap för laxfiske. Enligt fiskeristyrelsen bör det övervägas att låta även fasta red­skap för t. ex. laxfiske omfattas av systemet. Riksförbundet föreslår att systemet, om det visar sig kunna fungera bra, utvidgas till att gälla också andra typer av redskap.

2 Fiskredskapslån

Kommitténs förslag till ändrade regler för fiskredskapslån tillstyrks i hu­vudsak av fiskeristyrelsen, länsslyrelsen i Kalmar län, fullmäktige i riks­banken samt Sveriges fiskares riksförbund.

RRV anser atl storleken av fiskredskapslån bör avvägas mot den själv­risknivå som beslutas. Vid en väsentligt lägre självrisknivå än 50% är det enligt RRV tveksamt om fiskredskapslån överhuvudtaget skall utgå till den som omfattas av stormskadeskyddet.

Fiskeristyrelsen, som påpekar att fiskredskapslån hittills inte har varit en särskilt väl utnyttjad lånetyp, anser att en amorteringstid av 10 år med möjlighet till förlängning till 12 år är för lång. Mera rimligt är enligt styrel­sen en amorteringstid av 8 år.

Fullmäktige i riksbanken, som förutsätter att de föreslagna ändringama skall omfatta alla lån som kan komma att utges från statens fiskredskapslå­nefond, har inget att erinra mot huvudpunkterna i förslaget om ändrade regler för lån från fonden. Beträffande räntan finner fullmäktige det dock olämpligt att lån skall utges med en ränta motsvarande 2/3 av gällande dis­konto. Enligt fullmäktiges mening kan en önskad subvention av fiskred­skapslån ske på andra och bättre sätt, t. ex. genom ökade möjligheter till räntefrihet under lånets första löptid, en period då låntagaren i regel är i störst behov av subvention. Med hänsyn härtill avstyrker fullmäktige fore­slagen räntesubvention och förordar att ränta på fiskredskapslån även fort­sättningsvis skall utgå med en ränta motsvarande statens normalränta.

I fråga om lägsta lånebelopp föreslår fullmäktige i riksbanken att detta fastställs till 2 000 kr.

Prop. 1978/79:146

41

3 Administration

Flertalet remissinstanser finner den föreslagna ordningen beträffande administration av stormskadeskyddet ändamålsenlig. En avgiftsbeläggning anses allmänt underlätta arbetet med registrering och värdering av red­skap.

Fiskeristyrelsen föreslår att fiskenämndema i vissa län bör ha möjlighet att anlita särskilda värderingsmän för skadevärderingen. Kostnadema här­för, som styrelsen uppskattar till ca 15000 kr. per år och värderingsman, bör täckas av fondmedel. Styrelsen anser att en sådan ordning skulle främ­ja en snabb och säker skadereglering samtidigt som den torde bidra till att belastningen på fonden blir mindre.

Även länsslyrelsen i Malmöhus län anser att särskilda besiktningsmän bör finnas tillgängliga.

Norstedts Trvckeri, Stockholm 1979