Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1982/83:168

Regeringens proposition

1982/83:168

om telesatellitprojektet Teie-X, m. m.;

beslutad den 7 april 1983.

Regeringen föreslår riksdagen antaga de förslag som upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll.

På regeringens vägnar INGVAR[REDACTED_EFTERNAMN]

THAGE G[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

Efter förhandlingar mellan Sverige och Norge, har förslag tiU avtal om samarbete på telesateUitområdet utarbetats. Som ett första steg i detta samarbete, skaU det experimentella telesateUitprojektet Tele-X genomfö­ras. I propositionen föreslås att riksdagen godkänner nämnda avtal i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser. Vidare föreslås att 574,2 milj. kr. anvisas för Tele-X-projektet under budgetåret 1983/84.

1   Riksdagen 1982183.1 saml. Nr 168

Prop. 1982/83:168

2

Utdrag

INDUSTRIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1983-04-07

Närvarande: statsrådet I.[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Gö­ransson,[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN], Holrnberg, Thunborg

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om telesateUitprojektet Tele-X, m.m.

1   Inledning

Regeringen har i proposition }9'82/83:100 bUaga 14 punkt F 5 föreslagit riksdagen att, i avvaktan på särsicild proposition i ämnet, för budgetåret 1983/84 beräkna tiU Bidrag till TelerX-projektet ett förslagsanslag av 348000000 kr. Jag anhåller nu att få ta upp hithörande frågor.

De nu gällande rilctlinjerna för sveiisfc; fymdverksamhel lades fast genom beslut av statsmakterna år 1979 (prpp. 1978/79:142, NU 36, rskr 292). Beslutet innebar bl. a, att de statUga insatsema för rymdverksamhet inom industridepartementets område successivt skuUe byggas ut under en tre­årsperiod så alt de i stort sett trefaldigades i jämförelse med den fömtva-rande nivån. Därefter skiiUe satsningarna vidmakthåUas på denna nivå under ytterhgare eh treårsperiod. Budgetåret 1982/83 är del tredje året i den förstnämnda perioden.

Som ett led i nämnda satsningiir har statens delegation för rymdverk­samhet (DFR) uppdragit åt Svepsika rymdaktiebolaget (jRymdbolaget) att studera elt projekt avseende en expenmeniteU te}esatellit, kaUad Tple-X. Genom slatsmaktemas beslut år 1982 (prop. 1981/82; 175, NU 48, rskr 365) fastlades TeleX projektets principiella inriktning saint riktlinjer för projek­terings- och förhandlingsarbetet urider år 1982, Regeringen har denna dag beslutat alt underteckna ett ayta! benämnt Överenskpnimelse meUan Sve­rige och Norge på lelesatellitpmrådel, ett avtal benämnt Stadgar för Nor­diska lelesalelUtkonsprtiet, ett Piojektavtal Tele-X pch ett Garantiavtal. Dessa avtal reglerar formerna för det framtida samarbetet ineUan länderna på området och texterna tiU dem bör fogas lUI protokoUet i detta ärende som bilagorna I .

Prop. 1982/83:168

3

2 F

ö

redragandens 

ö

verv

ä

ganden

2.1 Bakgrund

I proposition 1981/82:175 om en nordisk experimentell telesatellil m. m. har redogjprts för värdet av en nordisk telesatellil, samt hur en sådan bör utformas tekniskt. I denna proposition konstateras att under 1950- och 1960-talen byggdes en rymdleknisk kompelens upp främst för mUitärt bruk. Under 1970-talet har de civila rymdliUämpningarna alltmera trätt i förgmnden. Enligt nuvarande bedömningar kommer härvid telekommuni­kationsområdet alt förbli det dominerande området för rymdleknik under hela 1980-lalet, varvid nya tiUämpningsområden såsom direkl-TV, video-tjänster, datatrafik och förbindelser med mobila stationer snabbi växer fram.

Genom rymdverksamheten utvecklas och sprids kunskap inom tekniska nyckelområden som telekommunikation, mikroelektronik, datateknik, ma­terialteknik och tUtförlillighetsleknik. Särskilda krav stäUs inom områdena systemteknik och projekladminislration. Rymdverksamhet bör sålunda lämpa sig särskUl väl som drivkraft i utvecklingen av en tekniskt avancerad industri. En sådan utveckling är ett viktigt industripolitiskt mål och ett av skälen tiU svenska statliga satsningar på rymdlekniken.

Rymdlekniken har också en växande aUmänpolitisk betydelse inom områden som berör vhala nationella intressen. Det gäller t. ex. internatio­nella pch natipnella telekpmmunikalioner inkl. rundradio och datatrafik, kartläggning av naturresurser, meteorplpgi och miljöövervakning. Inflyt­ande och valmöjhgheter måste säkerställas vad beträffar rymdlekniska liUämpningar för nationella syften. Rymdteknisk kpmpelens bör även av detta skäl upprätthållas inpm landet.

Ett viktigt mål för svensk rymdverksamhet är all den skall främja indust­rins kpnkurrenskraft på expansiva marknader. Del gäller såväl kommer­siella marknader för rymdlekniska produkter som marknader där rymdtek­niken utgör en nyckelfaktor för utveckhng, tillverkning och marknadsfö­ring av produkter utanför rymdseklorn.

Telekommunikationssatelliter spelar en allt större roll inte bara för inter-kpntinenlala teleförbindelser utan pckså för förbindelser mellan gmpper av närliggande stater eller i vissa fall t. p. m. inpm en stal. Ledande induslri-natipner bygger nu sateUitbaserade nät för mndradip Pch datatrafik. I länder med stpra'interna telebehpv pch i utvecklingsländer byggs pckså klassiska teletjänster spm telefoni och telex upp med hjälp av bl. a. satel­liter. Flera sådana syslem planeras och några finns i drift, t. ex. i Amerikas förenta stater, Canada, Sovjetunionen, Japan och Indonesien. Orsaken till denna utveckling är alt satelliternas kapacitet har ökat vilket har medfört successivt minskande kostnader per förbindelse i telesalellitsystemen. Systemen blir därmed konkurrenskraftiga pä allt kortare sträckor, ti    Riksdagen 1982/83. 1 saml. Nr 168

Prop. 1982/83:168

4

Utveckhngen mot högre sändningseffekl i satelliterna pch därmed små pch billiga markstationer har gjort det möjligt alt också använda satelliter för sändning av TV- och ljudradioprogram direkt till enskilda hushåll. Här ligger ett viktigt område för den kommersiella rymdverksamheten. Såväl experiment med som projektering och utveckhng av direktsändande TV-satelliler pågår på många håll i väilden. Flera länder i Europa har planer på nationella eller regionala TV-satellilsyslem. Diskussion eller utveckling försiggår, fömtom i Nprden, i bl.a. Österrike, Schweiz, Italien och Luxemburg. Förbundsrepubliken Tyskland och Frankrike utvecklar ge­mensamt operativa system för direkl-TV avsedda att las i drift år 1985. Storbritannien planerar ett system med driftstart år 1986.

Under det närmaste årtiondet kan en expanderande TV-dislribulion i Europa väntas ske via satellit. Övergång till satelhldistribution gör det möjligt att införa ny sändningsteknik, varigenpm bildkvaliteten kan för­bättras pch fler högkvalitaliva ljudkanaler kan få plals.

För att nya teletjänster skaU kunna slå igenom fordras dels tillgång lUl en bUlig förbindelselänk med stor kapacitet, dels en snabb nätutbyggnad. Telesatelliter uppfyller dessa fömtsättningar. De ger från första driftsögon­blicket full täckning av serviceområdet. Placering av markstationer hos eller nära kunden kan begränsa kostnaden för del marknät som erfordras. Kommunikationsnätet kan lätt förändras och anpassas tUl aktuella behov. Förbindelser kan snabbt upprättas över stora avstånd. Nya tjänster kan introduceras snabbare än i system baserade på marknät. Förbindelsekost­naden väntas minska ytteriigare beroende på bl.a. satellittillverkning i större serier, ökande överföringskapacitet och minskande kostnader för uppsändning av sateUiler genom bl. a. priskonkurrens mellan USA:s rymd­färja och Europas bärrakel Ariane.

Utvecklingen av regionala sateUitbaserade kommunikationssystem kan alltså förmodas erbjuda stora potentiella marknader för tele- och rymdin-duslri. Regionala telesatelliter kan bli lönsamma redan under 1980-lalet. Sändningar från europeiska TV-sialelliter kommer troligen att kunna las emot i Sverige redan år 1985.

En svensk nationell eller nordisk regional telesatellil skulle ge såväl industri som användare erfarenheter av utveckling och användning av sateUitbaserade telesystem. Den iskulle höja kompetensen hos televerken samt tele- och rymdinduslrin, lägga gmnden för internationellt samarbete med svenskt deltagande och därmed stärka möjlighetema för svensk indu­stri att vara med och leverera sådana syslem på de kommande nordiska och internationella marknaderna. Det är viktigt att Norden följer med i den internafionella utvecklingen på detta område.

2.2 Tele-X-projektet

Regeringen beslöt, mot bakgrund av vad jag nyss anfört, den 20 novem­ber 1980 att godkänna ett beslut av DFR att genomföra definilionsfasen av

Prop. 1982/83:168

5

ett experimentellt lelesalellilprojekt kallat Tele-X. DFR avlämnade den 26 augusti 1982 rapport angående resultaten av denna definitionsfas, vilken genomförts av Rymdbplagel i samarbete med televerket pch industrin. Regeringen beslöt den 16 september 1982 att medge all DFR beställde arbeten inpm en ram av 77 milj. kr. för Tele-X-projektet.

Tele-X, som avses skjutas upp år 1986, planeras innehålla utmstning för experiment med överföring av data och video och sändning av direkt-TV. Satelliten avses bli utmstad med två kanaler för data- pch videp-experi-menten Pch två kanaler för direkl-TV-experimentel.

Dataexperimentet innefattar i sig flera möjliga tjänster baserade på plika överföringshastigheter.

Tjänster för kontorsautomation kan överföra text och bUd såväl mellan olika företag, myndigheter och organisationer som mellan ohka geografiskt spridda delar av samma förelag, myndighet eller organisation. Ordbehand­lingsmaskiner på skilda orter kan knytas ihpp för snabb överföring av stPra infprmationsmängder. Exempelvis kan en överföring av en A-4-sida göras på ungefar en sekund.

Datatrafik med plika hastigheter kan Pckså provas. Del kan t. ex. röra sig om överföring av en databas mellan datprer eller sammanknytning av avlägset belägna terminaler med en centraldatpr.

Videoexperimentet syftar tiU att prpva vissa tjänster för rörliga bilder med tillhörande ljud. Exempel är TV-möten, bildlelefpni, Qärmndervis-ning, telemedicin, kpnferensöverföringar, pch videpdistributipn.

Direkt-TV-experimentet avser att undersöka de tekniska förutsättningar­na för TV- Pch Ijudradipdistribulion via satellit. För närvarande pågår diskussioner om nordiskt radio- och TV-samarbele via satellit. Nordiska ministerrådet - i sammansättningen kultur-, kommunikatipns- Pch indu­striministrarna - beslöt den 27 mars 1982 med deltagande av Finlands, Islands, Nprges Pch Sveriges regeringar atl spm ett led i utvecklingen av ett nprdiskt radip Pch TV-samarbele baserat på överföring via ett satellit­system, genomföra en studie av ett sådant syslem.

Satellitsystemets markutmstning omfattar flera typer av stationer. En kontrollstation behövs för atl hålla satelliten på plals i banan och dess antenner rätt inriktade. En speciell markstation behövs för alt kontrollera tilldelning av satellitkapacitet för dala- och videoexperimenten. För direkl-TV-experimentel behövs en eller flera upplänkslalioner för sändning till satelliten. Slutiigen fordras ett antal små markstationer hos dellagarna i experimenten.

Tele-X kommer eventueUt att användas preoperativt, vilket betyder att sateUiten skall tiUhandahålla liknande tjänster som i ett senare operativt syslem, dock utan garanti för tillgängligheten. Tele-X skall därför kunna användas som en del i ett senare pperativl syslem..

Operativa efterföljare tiU Tele-X kan bli datakommunikationssalelliter, satelliter för direkt-TV eller satelliter med blandade uppdrag i likhet med

Prop. 1982/83:168

6

Tele-X. Utformningen av sateUiten avses bh sä flexibel atl den ger möjlig­het atl undersöka mångskiftande användarebehov och den förväntas ge en gpd gmnd för operativa efterföljare och därmed för en stadigvarande hemmamarknad för rymdteknik.

2.3      Förhandlingar med Norge och Finland

Förhandlingar har förts med Norge och Finland om ett deltagande av dessa länder i Tele-X-projektet. Förhandlingarna har lett fram till elt förslag tUl avtal benämnt "Överenskommelse mellan Sverige och Norge pm samarbete på lelesalellilpmrådel". TiU avtalet är fpgal stadgar för det nprdiska telesalellitkpnsprtium spm skall bildas, elt Projektavlal Tele-X, samt ett s.k. Garantiavlal. Regeringen har denna dag, med förbehåll för riksdagens gpdkännande, beslutat alt underteckna avtalen. Vidare förelig­ger ett antal underavial spm reglerar genpmförandet av Tele-X-prpjektet pch prganisalipnen för genomförandet.

Förhandhngar med Finland om utformningen av det finska deltagandet i samarbetet pågår.

2.4      Avtalens uppbyggnad och innehåll

Överenskommelsen innebär alt ett organiserat samarbete på lelesatelht-områdel inleds med Norge. Syftet med samarbetet är atl, genom en gemen­sam teknisk utveckling och ett industriellt samarbete, skapa kpnkurrens-kraffig verksamhet med rimlig fördelning mellan de dellagande länderna.

Till överenskommelsen är bl.a. fogat bilagor innehållande projektavtal för Tele-X, Garantiavtal, aktieägaravtal och bolagsordningar för Inköpsbo­laget och Driftbolagel samt samarbelsavlal mellan Driflbolaget och Rymd­bolaget beträffande framtida telesatellitprojekt.

Inom samarbetets ram bildas ett konsortium med församling, styrelse, ett inköpsbolag och ett driftbolag.

Församlingen skall vara ett rådgivande organ med uppgift atl avge yttranden om styrelsens planer beträffande genomförandet av gemensam­ma projekt och därmed förknippade kommunikafionspplitiska, mediappli-tiska och andra faktorer.

Styrelsen har ansvaret för alt samarbetets syften uppnås saml atl parter­nas insyn i samarbetet säkras. Styrelsen skall i enlighet härmed utarbeta förslag till nya projekt avsedda att föreläggas ländernas regeringar för beslut, saml fatta erforderliga beslut om principer för projektens genomfö­rande och om väsentliga tekniska och ekonomiska förändringar i pågående projekt inklusive ändringar i projeklavlalen. Styrelsen utfärdar överord­nade direktiv för konsortiets och aktiebolagens verksamhet samt granskar i efterhand de beslut som fattals i aktiebolagen. Styrelsen skall även lämna information till församlingen och inhämta församlingens yttrande över samarbetets genomförande.

Prop. 1982/83:168

7

Verkställande organ i samarbetet är Inköpsbolagel och Driftbolagel. Inköpsbolagel och Driftbolagel registreras som svenska akfiebolag vars verksamhet regleras genom bolagsordningar och särskilda aktieägaravtal.

Inköpsbolaget skall upphandla och sälla i drift Tele-X-salelliten med tillhörande jordsegmenl. För denna uppgift skall Inköpsbolagel utnyttja Rymdbolagets resurser. Efter exf)erimenlfasens slut skall Inköpsbolagel överlåta satelliten och jordsegmenl till Driftbolaget till marknadsvärde.

För bildandet av Inköpsbolaget krävs enligt regeringsavlalet att 42 500 kr anslås för atl teckna aktier i detta bolag. Till detta liUkommer vissa kostna­der för bolagsbildning och driften av bolaget. Enligt stadgarna för Nordis­ka telesalellilkonsortiel skall del land som påför Inköpsbolagel eller Drifl­bolaget skatt eller tuUavgift på gmnd av den verksamhet som bolaget bedriver inom ramen för konsortiet betala bolagel moisvarande belopp. Kostnaderna för dessa ändamål bör belasta anslaget Bidrag till Tele-X-projektet.

Driftbolagel skall ägas ay teleförvaltningarna Pch vara verkställande prgan i det framtida samarbetet pm pperativa telesatellitprojekt. Driftbola­gel skall ha till ändamål alt på kommersiella villkor tillhandahålla telesatel­liter för teleförvaltningamas räkning samt att tillhandahålla för dessa nöd­vändig satellitkontroll och de jordstalioner som är gemensamma för tele­förvaltningarna för sändning och mottagning via sådana telesatelliter.

Driftbolaget skall specificera framlida satellitsystem och svara för upp­handling samt äga de operativa telesatelliter och de jordstalioner för tele­trafik som ägs gemensamt av teleförvallningama. Därvid skall Driflbolaget samarbeta med Rymdbolaget.

Innebörden av garantiavlalel är alt inköpsbolagels ägare garanterar atl inköpsbolaget fullgör sina ekonpmiska förpliktelser mot Rymdbolaget som verkställer upphandlingen av Tele-X-projektet på uppdrag av Inköpsbola­get.

Jag anser atl den utarbetade överenskommelsen innebär ett värdefullt första steg mol ett nordiskt samarbete på telesateUitområdet. Jag förordar därför att regeringen inhämtar riksdagens godkännande av de ekonomiska förpliktelser som staten ikläder sig genom de nu beskrivna avtalen.

2.5 Kostnader för Tele-X-projektet

Kostnaden för alt genomföra Tele-X-prpjektet beräknas fill 1 250 milj. kr. i prisnivån januari 1982.

Nprges finansieringsandel uppgår enligt överenskpmmelsen tiU 15%. Med Finland föreligger ännu ingen överenskpmmelse.

På Sverige ankpmmer följaktligen att finansiera högst 85 % av projektet, vilket motsvarar 1062,5 milj. kr. Nås en överenskommelse med Finland kommer detta belopp all minska,

Prop. 1982/83:168

8

Betalningsplanen förutsätter svenska bidrag enligl följande (milj. kr. i prisnivån januari 1982)

1982/83      1983/84      1984/85      1985/86      1986/87     Summa

Totala

betalningar

(MSEK)

77

591

364

170

48

1250

Finansiering (MSEK)

Sverige Norge

77

490,8 100,2

309,4 54,6

144,5

25,5

40,8

7,2

1 062,5 187,5

Med hänvisning fill del stora industripolitiska och kommunikafionspoli-liska intresset av Tele-X-projektet förordar jag att det genomförs. Detta innebär atl staten ikläder sig ekonomiska förpliktelser på totalt 1062,5 milj. kr. i prisnivån januari 1982, varav 77 milj. kr. redan anvisats under budget­året 1982/83. Det återstående finansieringsbehovet uppgår således till 985,5 milj. kr. i prisnivå januari 1982. Häri är inbegripet kostnader för bolagsbild­ning m.m. enligt vad jag tidigare har anfört (2.4). För budgetåret 1983/84 beräknar jag medelsbehovet i löpande priser fiU 574,2 milj. kr.

Det kan bli aktuellt att finansiera viss del av projektkostnaden med lån som senare kan förräntas och amprteras genpm försäljning av satelliten. Om viss del av prpjektkpslnaden lånefinansieras innebär detta alt belast­ningen på statsbudgeten kpmmer alt minska i mptsvarande grad. För att möjliggöra lånefinansiering kan statlig lånegaranti komma atl behöva stäl­las för viss del av upplåningen. Därför förordar jag alt riksdagens godkän­nande inhämtas atl inom en total ram för statliga förpliktelser om 985,5 milj. kr. ikläda staten borgensansvar för lån till inköpsbolaget och i övrigt garantera projektets genomförande.

Tele-X-projektet åren industripolitisk och kommunikationspolitisk sats­ning som lar i anspråk betydande resurser. Del är angelägel atl det fortsat­ta projektarbetet inom den ekonomiska totalramen bedrivs under strikt kostnadskontroll. Åtgärder för atl minska kostnadema och senarelägga utbetalningarna under projektperioden bör prövas. Utformningen av avta­len för de i projektet ingående komponenterna, vad gäller val av indexklau­suler m. m., har stor betydelse för de totala kpstnaderna för prpjektet. Jag avser därför atl genpm särskilt anlitad expertis fä en fprtiöpande och noggrann bevakning av dessa frågor.

3. Hemställan

Med hänvisning till del anförda hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen atl:

I. 

godkänna de ekonomiska förpliktelser som staten ikläder sig genom del i Tele-X-projektavtalel åsyftade Tele-X-projektet,

Prop. 1982/83:168

9

2.

bemyndiga regeringen ikläda staten bprgens- pch garantiåtagan­den samt ekpnpmiska förpliktelser i övrigt inom en ram av 985,5 milj. kr. beräknat med ulgångspunkt i den prisnivå som gällde januari 1982 för atl genomföra Tele-X-projektet,

3.

alt till Bidrag till Tele-X-projektet för budgetåret 1983/84 under tolfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av 574200000 kr.

Ärendet bör behandlas under innevarande riksmöte.

4. Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposition föreslå riksdagen alt antaga de förslag som föredra­ganden har lagt fram.

Prop. 1982/83:168

10

. Bilaga 1 till propositionen

Överenskommelse mellan Sverige och Norge om samar­bete på telesateUitområdet

Sveriges regering och Norges regering

som kpnstalerar alt lelesalellillekniken har fått en snabbi växande bety­delse inom del moderna samhället, samtidigt spm denna verksamhet är gynnsam för en utveckling av högleknologisk industri,

som anser atl en satsning på lelesatellitområdel med användning av avancerad digitalteknik leder till en betydelsefull kompetensuppbyggnad för berörda industrier och teleadministrationer saml ger de dellagande industriföretagen möjligheter att bygga upp inlernalioneU konkurrensför­måga,

som vidare anser atl det existerar ett gemensamt intresse i båda länderna för alt vidareutveckla användningen av telesatelliter,

som har beaktat atl det Nordiska Ministerrådet den 27 mars 1982 beslu­tat inleda en sludiefas som elt led i utvecklingen av elt radio- och TV- samt lelesamarbele baserat på överföring via ett satellitsystem,

som konstaterar atl den svenska regeringen har inbjudit till dellagande i det av Sverige initierade telesatellitprojektet Tele-X,

som vidare kpnstalerar all finska regeringen överväger elt partiellt delta­gande i samarbetet,

har ingått följande överenskpmmelse:

Artikel I

Parterna skall inleda elt prganiseral samarbete inpm lelesatellitområdel med sikte på att gemensamt bygga upp kompetens, kunnande och indu­striell konkurrensförmåga inom området och dra fördelar av de praktiska tillämpningar som satellittekniken möjliggör.

Samarbetet skaH bedrivas inom ramen för ett konsortium i överensstäm­melse med de stadgar som bifogas denna överenskommelse.

I samarbetet skall Tele-X ingå som ett första prpjekt.

Artikd

II

Genpm en gemensam teknisk utveckling pch elt industriellt samarbete avser parterna all skapa en kpnkurrenskraflig industriell verksamhet med en rimlig fördelning meUan de båda länderna.

Artikd IH

Genpmförandet av denna överenskpmmelse och de samarbetsprojekt, som kommer till stånd inom dess ram, skall ske med beaktande av parter­nas internationella förpliktelser, varjämte del slår parterna fritt att utnyttja andra satellitsystem.

Artikd

IV

Därest tvist uppslår mellan parterna rörande tolkningen eller tillämp­ningen av denna överenskommelse och tvisten icke kan lösas genom

Prop. 1982/83:168

11

förhandlingar, hänskjutes densamma till avgörande av en skiljedomstol eller annan institution eller person som parterna kan enas om.

Parterna förbinder sig att ställa sig liU efterrättelse varje beslut, som träffals på i föregående stycke nämnt sätt.

Artikel V

1.

Denna överenskommelse skall träda i kraft trettio dagar efter den dag då båda parterna underrättar varandra om atl de förfaranden som erfordras härför har slutförts. Det svenska utrikesdepartementet skall underrätta det norska utrikesdepartementet om tidpunkten för överenskommelsens ikraftträdande.

2.

Utan hinder av atl överenskommelsen inte trätt i kraft enligt punkt 1 skall konsortiet enligt bilagda stadgar bildas för slutande av avtal enligt paragraferna 6.5 och 9 av nämnda stadgar.

3.

Denna överenskommelse kan inte sägas upp före utgången av år 1988. Utträde ur konsortiet må dock äga mm dessförinnan i enlighet med bestämmelserna i paragraf 11 av stadgarna för konsortiet. Önskar någon av parterna efter utgången av år 1988 säga upp överenskommelsen skall det ske genom underrättelse till den andra parten. I anledning av sådan upp­sägning skall överenskommelsen upphöra all gälla i förhällandet mellan parterna 12 månader efter den tidpunkt då den andra parten underrättats om uppsägningen. Genom uppsägningen berörs inte redan ingångna för­pliktelser som åvUar eller redan uppkomna rättigheter som tillkommer parterna på gmndval av denna överenskommelse.

4.

Denna överenskommelse kan tillträdas av annat nprdiskt land på de villkpr varpm parterna kan enas.

Överenskpmmelsen skall vara deppnerad i del svenska utrikesdeparte­mentet och bestyrkta avskrifter skall av det svenska utrikesdepartementet. fillstäUas del norska utrikesdepartementet.

TUl bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndi­gade, undertecknat denna överenskommelse och försett den med sina sigill.

Utfärdad i Stockholm april 1983, i två exemplar på svenska och norska språken. Båda texterna har lika vitsord.

För Sveriges regering

För Norges regering

Prop. 1982/83:168

12

Bilaga 2 till propositionen

Stadgar för Nordiska telesatellitkonsortiet

Sveriges regering och Norges regering har genom överenskommelse denna dag beslutat om samarbete på telesateUitområdet inpm ramen för ett konsortium. För konsortiet gäller följande föreskrifter:

Paragraf I, Konsortiets namn och verksamhet

Konsortiet skall under beteckningen Nordiska telesalellilkonsortiel be­driva ett organiserat samarbete inom lelesatellitområdel.

För Tele-X-prpjektet, vilket enhgt överenskpmmelse skall ingå spm ett första projekt, skall gälla de villkpr som framgår av bilagda projektavlal {Bilaga 1).

För varje ytterligare projekt skall parterna, på moisvarande sätt, i sär­skilt projektavtal, vilket på motsvarande sätt bilägges dessa stadgar, ange de villkor som skall gälla.

Paragraf 2, Finansiering

Parterna skall tillskjuta medel för Tele-X-projektet enligt vad som stad­gas i projektavtalet för Tele-X. Finansiering av ytteriigare projekt skall ske i enlighet med resp. projektavtal för sådana projekt.

Paragraf 3, Konsortiets organisation

1. För genomförandet av samarbetet skall konsortiet bilda följande or­gan:

a)

Församlingen

b)

Styrelsen

c)

Ett akfiebolag, fortsättningsvis benämnt Inköpsbolaget

d) Ett aktiebolag, fortsättningsvis benämnt Driftbolaget.

Paragraf 4, Församlingen

1.    Församlingen skall vara ett rådgivande organ med uppgift all avge

utlåtanden om styrelsens planer beträffande genomförandet av gemensam-

i ma projekt och därmed förknippade kommunikalionspoliliska, industripo-liliska, mediapölitiska och andra faktorer.

2.    Församlingen skall bestå av sex ledamöter från varje land, utsedda av

resp. lands regering efter konsultationer länderna emellan.

3: Församlingen skall sammanträda två gånger om året. Extra möten skaU hållas när styrelsen finner skäl därtill samt i övrigt enligl församling­ens närmare bestämmande. Mötesplatsen skall - om inte församlingen på grund av särskilda omständigheter beslutar annat - alternera mellan län­dema. Rådgivare till ledamöterna har rält atl närvara vid församlingens möten.

4.

Kallelse till möte skall utfärdas senast två veckor före mötet. Ären­den som skall tas upp till behandling pä möte skall inlagas i kallelsen till mötet. I ärende som ej intagits i kallelsen fär mötet ej besluta utan sam­tycke av samtliga ledamöter.

5.

Församlingen fastställer i övrigt själv sina mötes- och arbetsformer.

Paragraf 5, Styrelsen

1. Styrelsen har ansvaret för att de åtgärder vidtages som erfordras för att samarbetets syften skall kunna uppnäs samt för att parternas insyn i

Prop. 1982/83:168

13

samarbetet säkras. Styrelsen skall i enlighet härmed utarbeta förslag till. nya projekt avsedda all föreläggas ländernas regeringar för beslut, saml fatta erforderliga beslut om principer för projektens genomförande och om väsentiiga tekniska och ekonomiska förändringar i pågående projekt inkl. ändringar i projeklavlalen. Styrelsen utfärdar överordnade direktiv för konsortiets och aktiebolagens verksamhet, beslutar om ändringar i de i paragraferna 6.2 och 7.2 angivna aktieägaravtalen samt granskar i efter­hand de beslut spm faltals i akliebplagen. Styrelsen äger vidare besluta i fråga som uppkommit mellan Inköpsbolaget och Driflbolaget och vilken endera aktiebolaget hänskjutit till den.

2.

Styrelsen skall lämna information till församlingen och inhämta för­samlingens yttrande över samarbetets genomförande.

3.

Styrelsen skall bestå av sex (6) ledamöter och sex (6) perspnliga suppleanter för dessa. Två (2) ledamöter Pch deras personliga suppleanter skall utses av norska regeringen. Övriga ledamöter och deras personliga suppleanter skall utses av de svenska och finska regeringarna med fördel­ning dem emellan enligl mellan dessa länder träffad överenskommelse. Intill sådan överenskommelse träffats utses dessa ledamöter och supplean­ter av den svenska regeringen. Utseendet av ledamöter och suppleanter skall ske efter av konsultationer länderna emellan. Suppleant har rält all närvara och yttra sig vid sammanträden även när han inte inträder i ordinarie ledamots ställe.

4.

Styrelsens möten skall ledas av en ordförande utsedd av styrelsen bland dess ledamöter. Ordföranden skall själv tillse atl styrelsen har en sekreterare. Ordförandeposten skall årligen rotera mellan länderna i alfa-befisk ordning.

För beslutförhet fordras dels atl minst en ledamot frän varje land är närvarande, dels alt antalet närvarande ledamöter inkl. suppleanter som inträtt i ordinarie ledamots ställe uppgår till lägst fyra (4). För styrelsebe-slul fordras all de i beslutet dellagande ledamöterna är ense om beslutet.

5.   Ordföranden i styrelsen skall tillse all möten hålles när så erfordras.

Om styrelseledamot fordrar att styrelsen sammankallas skall en sådan

begäran efterkommas.

Paragraf 6, Inköpsbolaget

1.

Inköpsbolaget skall registreras som elt svenskt aktiebolag.

2.

Aktierna i Inköpsbolaget skall ägas av länderna på sätt som anges i SärskUt aktieägaravtal (Bilaga 2). Beslutar konsortiestyrelsen om ändring­ar i aktieägaravtalel skall beslutet härom genast tillställas regeringarna i Sverige och Norge. Har part inte inom en månad från mottagandet av beslutet till konsortiestyrelsen framställt erinran däremot skall detsamma träda i kraft vid utgången av fristen.

3.

Inköpsbolagels styrelse skall vara identisk med konsortiestyrelsen. Inköpsbolaget skall ej ha verkställande direktör eller annan anställd perso­nal.

4.

Inköpsbolaget skall, inom fastställda tids- och kostnadsramar, upp­handla Tele-X-satelliten och sälla den i drift i bana, upphandla jordseg­ment saml i övrigt i samverkan med Driftbolaget ha del samlade ansvaret för genomförande av Tele-X-programmet enligl projektavtalel för Tele-X. Om Tele-X efter experimenlfasen övergår i preoperativt eller operativt bruk skall Inköpsbolaget, efter förhandling med Driftbolaget om villkoren, överiåta Tele-X-satelliten med tillhörande jordsegmenl till Driflbolaget till . gällande marknadsvärde, framräknat med hänsyn till dess trafikala värde för Drillholaget.

Prop. 1982/83:168

14

5.    Inköpsbolaget skall, fill infriande av ovannämnda åtagande, senast 3

månader efter det att överenskommelsen mellan regeringarna underteck­

nats, träffa avtal med Svenska rymdaktiebolaget (Rymdbolaget) om ut­

veckling och upphandling av Tele-X-satelliten jämte tillhörande jordseg­

ment, om idriftsätlande av Tele-X-

kontroll av sateUiten i bana (TT& font-family:Verdana'>Inköpsbolaget och Rymdbolaget äger överenskomma om ändringar i det mellan dem träffade avtalet enligt vad spm närmare regleras i avtalet.

6.

Inköpsbplagel skall träda i likvidalipn när Driftbolagel övertagit äganderätten till Tele-X-satelliten med tillhörande jordsegmenl dock se­nast vid utgången av 1988.

7.

Övriga frågor rörande Inköpsbolaget regleras i ovannämnda aktie­ägaravtal.

Paragraf 7. Driftbolaget

1.

Driftbolaget skall registreras som svenskt aktiebolag.

2.

Aktierna i Driftbolaget skall ägas av länderas teleförvaltningar på sätt som anges i särskilt aktieägaravtal (Bilaga 3), vari även bolagets verksam­het regleras. Teleförvaltningarna äger rätt all med konsortieslyrelsens godkännande företa ändringar i aktieägaravtalel.

3.

Driftbolaget skall vara verkställande organ i det framtida samarbetet om operativa telesatellitprojekt. Driftbolagel skaU ha tiU ändamål atl på kommersiella villkpr åt teleförvaltningarna tillhandahälla telesatelliter pch för dessa nödvändig satellitkpnlrpU samt av teleförvaltningarna gemen­samt äga jordslationer för sändning och mottagning via sådana telesatel­liter.

I anledning härav skall Driftbolagel specificera saleUilsystem och svara för upphandling samt inneha äganderätten fill operativa telesatelliter och de jordstationer för teletrafik som är gemensamt förvärvade av teleförvalt­ningarna. . 4. Driftbolaget skall överta svenska televerkets rättigheter och skyldig­heter i förhållande till Rymdbolaget enligl avtalet dem emellan av den 13 noyember 1980. Driftbolaget skcdl därmed svara för drift av jordsegmentet, inkl. trafikövervakning under Tele-X-programmets experimenlfas. Vid ex­perimentfasens slut skall Driflbolaget överta Tele-X-salelliten med tillhö­rande jordsegment från Inköpsbolagel i enlighet med vad som anges i paragraf 6 punkt 4 ovan.

Paragraf 8, Skatter och tullar

I den mån något av de båda länderna påför Inköpsbolagel eller Driftbola­get skatl eller tullavgift pä grund av den verksamhet de bedriver inom ramen för konsortiet skall detta land betala motsvarande belopp till berört bolag.

Paragraf 9, Framtida utveckling och upphandling

För medverkan vid utveckling och upphandling av satellitsystem skall Driftbolaget, senast 3 månader efter del atl överenskommelsen mellan regeringama undertecknats, träffa avtal med Rymdbolaget om framtida

Prop. 1982/83:168

15

samarbete i den lydelse som framgår av Bilaga 3:2. Underrättelse om avtalets undertecknande skall snarast fiUställas resp. regeringar.

Paragraf 10, Förhållande till andra satellitsystem

1.

Konsortiet skaU ta vederbörlig hänsyn till relevanta bestämmelser och regler fastställda av den Internationella Teleunionens organ liksom fill föreskrifter från partemas teleadministrationer.

2.

Parterna skall, när sä är möjligt, eftersträva att lämna information till relevant organ inom kpnsortiel om andra saleUhprojekt som kan ha teknisk eller ekonomisk betydelse för parternas framlida samarbete inom konsor­tiet.

3.

För projekt som genomförs inom konsortiet skall den svenska rege­ringen uppdraga ål det svenska televerket all ombesörja notifiering och samordning med andra lelesatellilsystem i enlighet med Internationella Teleunionens radioreglemenle.

Paragraf 11, Parts utträde ur konsortiet

1.   För parts utträde ur konsortiet före avtalstidens utgång gäller föl­

jande;

a)

Part vilken mptsalt sig majpritetsbeslut fattat av Inköpsbolaget eller Driftbolagel i enlighet med paragaf 6 i aktieägaravtalen för resp. bolag, äger genom underrättelse till den andra parten, vilken sker senast en månad efter beslutet, utträda ur konsortiet. Utträde skaU ske tre månader efter del all den andra parten mottagh underrättelsen.

b)

Om part bryter mot bestämmelse i överenskommelsen, konsortiets stadgar eller därtill hörande avtal och avtalsbrottet är av väsentlig betydel­se äger den andra parten kräva den förstnämnda partens utträde ur konsor­tiet. Utträde skall ske snarast möjligt och senast en månad efter del all den andra parten mottagit skriftligt krav om utträde.

2.

Vid parts utträde ur konsortiet enligt punkt 1 ovan skaU den andra parten vara berättigad atl ensam fortsätta den av konsorfiet bedrivna verksamheten och därvid använda oförändrat namn. De avtal som dessför­innan träffats enligt bestämmelserna i dessa stadgar eller eljest till fullföl­jande av samarbetet skall, i avsaknad av annan överenskommelse, även framgent gälla för nämnda verksamhet.-

3.

Utträdande part äger från utträdesdagen ej längre deltaga i konsor­tiets organ. Utträdande part skall i enlighet härmed ej längre vara represen­terad i styrelsen, församlingen, Inköpsbolagel eller Driftbolaget. Utträ­dande part är skyldig alt överlåta sina aktier i Inköpsbolagel och medverka tiU överlåtelse av partens teleförvaltnings aktier i Driftbolaget fill den andra parten resp. dess teleförvaltning i proportion till deras tidigare aktieinnehav i bolagen.

4.

Rätten till ersättning vid inlösen av aktier saml kvarstående skyldig­heter vid utträde regleras närmare i aktieägaravtalen för resp. Inköpsbola­gel och Driftbolagel.

Paragraf 12, Partiellt inträde i samarbetet

I. Skulle Finland, ulan att tillträda överenskommelsen och därigenom även inträda såsom medlem i konsortiet, franideles önska deltaga i Tele-X-projektet, skall den svenska regeringen föra förhandlingarna med den finska regeringen om villkoren för sådant inträde saml, om förhandlingarna leder till positivt resultat, äga rätt att med för parterna bindande verkan träffa avtal härom med finska regeringen eller vederbörande finska statiiga

Prop. 1982/83:168

16

myndighet. Norska regeringen äger deltaga i dessa förhandlingar. Om avtalet skulle innebära eller kunna medföra ökning av Norges finansiella förpliktelser vid Tele-X-projektet s genomförande eller minskning av Norges industriella andel i projektet eller av Nprges inflytande över led­ningen av konsortiet och dess organ fär det dock inte träffas utan godkän­nande av den norska regeringen.

2. I den mån sådant avtal som avses under punkt 1 ovan medför ändring av dessa stadgar och/eller övriga mellan Sverige och Norge gällande över­enskommelser och avtal för genomförande av Tele-X-projektet eller sam­arbetet i övrigt skall dessa stadgar och sistnämnda överenskommelser och avtal därefter gälla i de lydelser de fåll genom ändringarna.

Utfärdat i Stockholm april 1983

För Sveriges regering

För Norges regering

Prop. 1982/83:168

17

Bilaga 3 till propositionen

PROJEKTAVTAL Tele-X

Sveriges regering och Norges regering har denna dag undertecknat en överenskpmmelse pm samarbete på telesalellitpmrådet (nedan kallad Överenskpmmelsen). Samarbetet skall bedrivas inom ramen för ett kon­sortium benämnt Nordiska telesalellilkonsortiel. Samarbetet inom konsor­tiet regleras närmare i de till Överenskommelsen fogade stadgarna för konsortiets verksamhet. Parterna har, som ett första projekt, ingått föl­jande avtal om genomförande av Tele-X-projektet:

Paragraf I, Projektets syften Samarbetet syftar till

atl ge båda ländernas industriföretag möjlighet att utveckla och leverera utmstning för projektet, med målsättningen att indusirtföretagen skall bli konkurrenskraftiga vid leverans av utmstning till framlida operatio­nella telesatellitsystem,

all ge de dellagande ländernas teleförvaltningar möjlighet till all inhämta praktiska erfarenheler av nya salelliltjänsler, även som erfarenhet av bmk av nya frekvensband,

att ge länderna erfarenhet av radio- och TV-utsändning via satellit samt atl ge erfarenheler av nya digitala kommunkationstjänster via satellit, t. ex. datatjänster för företag.

Paragraf 2, Projektets innehåll

1.

Projektet omfattar utveckling och fillverkning av en Tele-X sateUil, uppsändning av satelliten och placering av satelliten i geoslalionär bana, utveckling och fillverkning av jordstafipner för kpmmunkalipn via satelli­ten, styrning pch övervakning av satelliten i bana samt prpjeklledning. Projektets närmare tekniska innehåll fastläggs i bifogade "Tele-X Teknisk beskrivning" (Bilaga 1:1). Ansvaret för genomförande härav åvilar enligl paragraf 6 i konsortiets stadgar ett av parterna gemensamt ägt aktiebolag benämnt Inköpsbolaget.

2.

För Tele-X-projektets experimenlfas gäller all del i paragraf 7 av konsortiets stadgar angivna Driftbolagel skall svara för utformningen och genomförandet av de teletekniska experimenten, under iakttagande av projektets syften, såsom de kommer tiU uttryck i paragraf 1, så atl största möjliga utbyte erhålls av projektet inom fastställda ekonomiska ramar.

Paragraf 3, Riktlinjer för industriell medverkan

Riktiinjer för fördelningen av arbete meUan de båda ländernas industri­företag fastiäggs i Bilaga 1:2, mbricerad "Industripolitiska förutsättningar för Tele-X-projektet".

Paragraf 4, Finansiering och försäkring

Parterna åtager sig alt betala efter den 1 juh 1982 uppkomna kostnader för genomförandet av Tele-X-projektet i enlighet med bilagda "Tele-X Finansierings- och belalningsplan" (Bilaga 1:3).

Parterna är eniga om att uppskjutningen av satelliten skall försäkras.

Prop. 1982/83:168

18

Paragraf 5, Placering och användning

1.   Tele-X skall primärt kunna användas för experiment med jordsta­

tioner placerade i de båda länderna. Placeringen av dessa skall fastställas

med en rimlig fördelning mellan de båda länderna.

2.

Under experimenlfasen erfordras konsortiestyrelsens och Driflbola-gens godkännande för utnyttjande av jordstationer vilka ej omnämns i bilaga 1;2.

3.

Utnyttjande av Tele-X-satelliten skall fastställas med en rimlig fördel­ning mellan de båda länderna. Disponering av TV-kanalkapacitel skall ske med beaktande av Nordiska Ministerrådets rekommendationer.

4.

Kontrollstationen för Tele-X-satelliten (TT&margin-right:1.0pt;margin-bottom: 0cm;margin-left:0cm;margin-bottom:.0001pt'> Därest tvist uppstår meHan parterna rörande tolkningen eller tillämp­ningen av detla.avlal skaU denna lö:5as i den ordning som anges i Artikel 

IV 

av Överenskpmmelsen,

Paragraf 8, Ikraftträdande och upphörande

För detta avtals ikraftträdande gäller bestämmelserna i Artikel V av Överenskornmelsep, Delta avtal skaU upphöra att gälla då Driftbolaget övertar Tele-X-satelhlen och Driftbolagel eller berörda teleförvaltningar övertagit til| satelliten hörande jordsegment eUer, i avsaknad av sådan överlåtelse, vid dgn lidpunkt då parterna enas om alt Tele-X-projektet såvitt ankommer på parterna måste anses vara slutfört.

Utfärdat i Stockholm april 1983

För Sveriges regering

För Norges regering

Prop. 1982/83:168

19

Bilaga 4 till propositionen

Sverige och Norge (Staterna) har denna dag undertecknat en överenskom­melse om samarbete på telesateUitområdet (Överenskommelsen). Samar­betet skaU bedrivas inom ramen för ett av Staterna bUdat konsortium benämnt Nordiska telesatcUitkonsprtiet. Enhgt konsortiets stadgar skaU konsortiet bl.a. bilda elt svenskt aktiebolag, nedan kaUat "Inköpsbola­get", vUket skall ägas av Staterna gemensamt. Till infriande av Inköpsbo­lagets åtaganden skaU Inköpsbolaget träffa avtal med Svenska rymdaktie­bolaget (Rymdbolaget) i lydelse som framgår av bilaga 2:2 till konsortiets stadgar (Avtalet). Som garanti för Inköpsbolagets rätta fiiUgörande av sina förpliktelser mot Rymdbplagel enligt Avtalet har Staterna ingått följande

GARANTIAVTAL

Artikel 1

Delta Garantiavtal omfattar ett för Staterna oåterkalleligt borgensåta­gande för rätta fiillgörandet av Inköpsbolagets förpUktelser gentemot Rymdbolaget enligt Avtalet.

Artikel 2

Staterna svarar enhgt detta Garantiavtal som för egen skuld till dess fuU betalning sker för rätta fuUgörandet av Inköpsbolagets förpUktelser gentemot Rymdbolaget enligt Avtalet, dpck skaU vardera Statens borgens­åtagande vara begränsat till följande belopp i svenska kronor (SEK):

Sverige

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Norge

187500000

Artikel 3

För Stal som helt eller delvis infriat ovan i Artikel 2 intagna åtagande gentemot Rymdbolaget skaU borgensåtagandet nedsluivas med motsva­rande belopp.

Artikel 4

Krav på infriande av bprgensålagandé enhgt detta Garantiavtal skall slcriftligeri fiUsläUas den Stat mpt vilken kravet riktas med kopia tiU den andra Staten. Stat mot viUcen kravet riktas skall infria sålunda erhållet krav inom två (2) månader från dagen för dess framstäUande.

Artikel 5

Därest Stat tiU följd av sitt borgensåtagande enligt detta Garantiavtal nödgals utge belopp vUket överstiger Statens åtagande enhgt det denna dag ingångna projektavtalel för Tele-X skaU Staten ifråga äga återkräva överskjutande belopp från den andra Staten intUl dennes åtagande enligt projektavtalet.

Prop. 1982/83:168

20

Artikel 6

Det fömtsättes att Rymdbolaget före överlåtelse eUer pantsättning av till följd av Avtalet uppkommen fordi-an mot Inköpsbolaget inhämtar Stater­nas skriftliga godkännande.

Artikel 7

Staterna förplikter sig tUl att därest tvist skulle uppstå mellan Stat och Rymdbolaget i anledning av detta Garantiavtal medverka tiU att tvisten slutiigt avgöres genom skUjedom enligt reglerna för Stockholms Handels­kammares SIdljedomsinstitut varviid svensk lag skall tiUämpas.

Tvister som enbart avser rättsförhåUandet meUan Staterna på gmnd av detta Garantiavtal skall hänskjutas tiU avgörande i enlighet med Artikel 

IV 

i Överenskommelsen.

Artikels

För garantiförpUktelsens ikraftträdande gäller bestämmelsen i Artikel V, punkt 1 av Överenskommelsen.

Utfärdat i Stockholm april 1983

För Sveriges regering

För Norges regering

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1983