Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Kungl. Majrts proposition nr 55 år 1971

Prop. 1971:55

Nr 55

Kungl. Mai:ts proposition angående svenskt deltagande i program för en europeisk storaccelerator; given Stockholms slott den 12 mars 1971.

Kungl. Maj:l vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå riksdagen att bifalla det förslag om vars avlåtande liU rUcsdagen föredraganden hemställt.

GUSTAF ADOLF

SVEN[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsaldiga innehåll

I propositionen föreslås atl Sverige deltar i del program för en stor­accelerator som beslutals av den europeiska organisationen för kam-forskning (CERN). Sveriges andel av kostnadema kommer i huvudsak att bestridas inom ramen för reservationsanslaget Atomforskning.

1    Riksdagen 1971.    1 saml.   Nr 55

Prop. 1971: 55

Utdrag av protokollet över utbUdningsärenden,

bållet inför Hans Maj:t Konungen i

statsrådet på Stockholms slott den 12 mars 1971.

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ministern för utrikes ärendena[REDACTED_EFTERNAMN], statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], ASP­LING, SVEN-ERIC[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], LID­BOM,[REDACTED_EFTERNAMN].

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler efler geraensara beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om svenskt deltagande i program för en euro­peisk storaccelerator och anför.

1 Inledning

1.1 Elementarpartikelfysik

Den gren av fysiken sora kaUas elemenlarpartikelfysik omfattar stu­diet av materiens innersta stmktur och dess minsta beståndsdelar samt de naturlagar som gäller för dessa. Forskningen bedrivs som elt sam­spel raeUan teoretisk och experimentell verksamhet.

Den experimentella forskningen arbetar med två huvudinstrument, dels acceleralorer för produktion av energirika protoner eller elektro­ner, dels deteklorer. Forskningsmetodiken går i stor utsträckning ut på att anordna koUisioner med de lill hög hastighet accelererande partiklama och att med detektorernas hjälp kartlägga vad som sker vid koUisionerna eller i anslutning tUl dessa.

UtveckUngen inora forskningsområdet ställer krav på partikelstrålar av allt högre energi och intensitet och därmed aUl större acceleralorer. Därmed öppnas också bl. a. nya möjligheter för forskarna atl studera detaljerna i de enskilda partiklarnas stmktur.

1.2 Den europeiska organisationen för kärnforskning

Det europeiska samarbetet på kämforskningens oraråde inleddes i början av 1950-talet. En överenskoraraelse angående upprättande av en europeisk organisation för kärnforskning (CERN) antogs i Paris den

Prop. 1971: 55

3

1 juU 1953. Sverige ratificerade överenskommelsen den 18 juni 1954 (jfr prop. 1953: 127, SU 1953: 77, rskr 1953: 167). Vissa ändringar har gjorts i överenskoraraelsen. För Sveriges del godkändes dessa genom Kungl. Maj:ls beslut den 17 december 1970 (jfr prop. 1970: 182, SU 1970: 224, rskr 1970: 439). Ändringarna har trätt i krafl den 17 januari 1971.

CERN har enligt artUcel 

II 

i överenskoraraelsen till ändamål atl vid­taga åtgärder för samarbete mellan europeiska stater rörande kärnforsk­ning av rent vetenskaplig och grundläggande karaktär samt annan forsk­ning nära samhörande därmed. Organisationen skall enligt nämnda arti­kel inte befatta sig raed uppgifter för militära ändamål. Resultaten av dess experimentella och teoretiska arbete skaU offentiiggöras eUer på annat sätt göras allmänt tUlgängliga.

Följande stater är f. n. medlemmar i CERN: Belgien, Danraark, Frank­rike, Grekland, Italien, Nederländerna, Norge, Schweiz, Storbritannien, Sverige, Förbundsrepubliken Tyskland saral Österrike. Jugoslavien och Spanien har tidigare varit medlemmar. Jugoslavien, Polen och Turkiet har ställning som observatör. Varje medlemsstat har en röst i CERN:s beslutande organ, rådet.

Organisationen driver f. n. ell laboratorium som omfattar bl. a. en protonsynkrotron (acceleralor) för energin 28 mUjarder elektronvolt (gigaeleklronvoll, GeV), en synkrocyklolron för energin 0,6 GeV och deteklorer. De två acceleralorerna är forskningsverksamhetens basin-slmmenl. Laboratoriet är beläget i Meyrin nära Geneve, Schweiz. Verk­samheten vid della laboratorium kommer atl utvidgas genom all proton­synkrotronen kompletteras raed s. k. lagringsringar (jfr prop. 1966: 1 bU. 10 s. 560, SU 1966: 42, rskr 1966: 125). Dessa är under uppbyggnad och beräknas kunna bli tagna i bruk för forskningsverksamhet omkring den 1 juU 1971 (jfr prop. 1971: 1 bil. 10 s. 340). Med hjälp av lagrings­ringarna kan man dock raed begränsningar bl. a. i fråga om intensi­teten studera kolUsioner mellan protoner vid energier motsvarande vad en acceleralor för energin 1 700 GeV skulle kunna prestera.

Är 1967 undertecknades ett avtal mellan CERN och den sovjetryska stalskommittén för utnyttjande av atomenergi. Genom detla avtal har forskare från CERN fåll möjlighet all delta i experiment vid den sov­jetiska 76 GeV-acceleratorn i Serpukhov.

MetUemsstaternas ekonomiska bidrag fastställs på grundval av resp. lands nationalinkomst. Sverige svarar f. n. för 4,59 % av kostnaderna för CERN:s gmndläggande program, vilket för budgetåret 1971/72 motsvarar ca 15,1 milj. kr. samt 4,62 % av kostnaderna för verksam­heten vid lagringsringarna (tilläggsprogram), vilket motsvarar ca 4,7 milj. kr., dvs. sammanlagt ca 19,8 milj. kr. (jfr prop. 1971: 1 bU. 10 s. 340).

Statens råd för alomforskning är svenskt kontaktorgan med CERN.

1*    Riksdagen 1971.    1 saml.    Nr 55

Prop. 1971: 55

4

Anslaget till alomforsknmg inom Sverige, vilket disponeras av detla forskningsråd, uppgår för budgetåret 1970/71 till 16 milj. kr. och har för budgetåret 1971/72 i 1971 års stalsverksproposilion föreslagits tiU 17 650 000 kr. (jfr prop. 1971: 1 bU. 10 s. 339).

2 Storacceleratorprojektet

2.1 Bakgrund

År 1963 upprättades på CERN:s initiativ en kommitté, European Committee for Future Acceleralors, i vilken ingick elt femtiotal ledande högenergifysiker från CERN:s medlemsstater. Denna kommitté före­slog bl. a. atl en 300 GeV-acceleralor skulle byggas i Europa. Förslagel bearbetades därefter inom CERN. CERN:s råd bemyndigade år 1966 dess ordförande alt underställa medlemsstaterna projektet för diskussion och beslut.

För detta förslag samt dess vidare behandling redogjorde jag i prop. 1970: 182 angående godkännande av vissa ändringar i överenskommel­sen angående upprättande av en organisation för kärnforskning (s. 4).

2.2 Program för en storaccelerator

År 1970 beslöt CERN:s råd atl påbörja undersökningar rörande ell alternativt prograra för förverkligande av storacceleratorprojektet. Enligt den prograradefinition som utarbetats för projektet är syftet all i Europa skapa resurser som gör det möjligt atl bedriva forskning på elemenlarparlikelfysikens område med protoner av minst energin 300 GeV. En acceleratoranläggning skall uppföras på etl markområde norr om CERN:s nuvarande laboratorium i Meyrin, utanför Geneve, Schweiz. CERN:s nuvarande acceleralor kommer därigenom atl kunna utnyttjas som föracceleralor till storacceleratorn. Dessutom kommer viss del av lokalerna och utrustningen vid CERN:s nuvarande laboratorium all kunna utnyttjas for forskning i anslulning lill storacceleratorn. Ge­nom atl på della sätt utnyttja redan befintliga resurser har man lyckats nedbringa de totala kostnaderna för programmet.

Acceleraloranläggningen beräknas ta åtla år atl bygga. Därefter skaU anläggningen tas i drift på en energinivå av 300 GeV. Prograraraet in­nefattar emellertid även möjlighet all redan under uppbyggnadsperioden i stället för en del av acceleralorns magneler använda s. k. supraledande raagneler om de tekniska och ekonomiska förutsältningarna finns. Där­igenom skulle maskinenergin kunna ökas till omkring 400 GeV vid upp­byggnadsperiodens slut. Enligt programdefinilionen skulle därefter 300 GeV-acceleralorns energi kunna ökas upp mot 1 000 GeV genora atl acceleralorns saratiiga magneler ersäUs med supraledande magneler.

Prop. 1971: 55

5

Kostnaderna för programmet under den åttaåriga uppbygg­nadsperioden har berälcnats till sammanlagt 1 150 milj. schweizerfrancs (i 1970 års prisläge), dvs. ca 1,4 miljarder kr. Della belopp får över­skridas endast om CERN:s råd med två tredjedels majoritet beslutar all så får ske och under förutsättning alt ingen stat som deltar i pro­grammet röstar mol etl sådant förslag. Under förutsättning alt samtliga medlemsstater deltar i programmet kan den svenska andelen av kost­naderna under den åttaåriga uppbyggnadsperioden beräknas tUl samman­lagt ca 64 milj. kr. Den årUga kostnaden för programmet beräknas uppgå till följande belopp (i 1970 års prisläge).

1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978

Kostnader i milj. schwei­

zerfrancs

30    105    165    180    175    165    165    165

Svensk andel (milj. kr.)

1,7     5,8     9,2   10,0     9,7     9,2     9,2     9,2

För att undvika en aUtför kraftig ökning av CERN:s totala budget på gmnd av kostnaderna för 300 GeV-programmet har förslag lagts fram ora inskränkningar i nuvarande prograra, dvs. det grundläggande pro­grammet och programmet för lagringsringar, jämfört med den kostnads­utveckling för dessa program sora fastställdes av CERN:s råd i december 1969. Konsekvenserna för forskningsverksamheten av nedskärningar om sammanlagt ca 200350 milj. schweizerfrancs under den åttaåriga upp­byggnadsperioden har undersökts. En nedskärning om ca 200 milj. schweizerfrancs har därvid bedömts vara möjlig och ulan alllför aUvar­liga konsekvenser för detta forskningsprogram. För Sveriges del innebär della all merkostnaden för 300 GeV-programmel under den aktuella perioden begränsas tiU ca 52 milj. kr. (i 1970 års prisläge).

2.3 Frågan om svenskt deltagande

2.3.1 Förslag

Statens råd for alomforskning har i skrivelse den 5 november 1970 föreslagit all Sverige deltar i programmet för CERN:s storaccelerator. Efter remiss har yttranden över promemoria angående svenskt dellagan­de i projekt för en eventuell europeisk storaccelerator avgetls av univer­sitetskanslersämbetet, som överlämnat yttranden från vederbörande uni-tetskanslersämbetet, sora överlämnat yttranden från vederbörande uni­versitets- och högskolemyndigheter samt av statens medicinska forsk­ningsråd, statens råd för samhällsforskning, statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens råd för alomforskning, styrelsen för teknisk ut­veckling samt Sveriges industriförbund. Därjämte har vissa skrivelser in­kommit.

Prop. 1971: 55

6

2.3.2 Remissyttrandena

I proraeraoria angående svenskt deltagande i projekt för en eventuell europeisk storaccelerator (upprättad inom ulbildningsdepartemenlet den 11 november 1970) anmodades remissinstanserna att, raot bakgrund av vissa frågor, inkomma med synpunkter på detta projekt. Remissinstan­sernas yttranden beslår till övervägande del av svar på dessa frågor. I del följande redovisas först remissinstansernas slällningslaganden till ett svenskt deltagande i storacceleratorprojektet. Därefter redogörs för frågorna i promemorian samt svaren på dessa.

Rektorsämbetet och matematisk-fysiska sektionen vid universitetet i Uppsala, matematisk-naturvetenskapliga fakulteten och sektionen för teknisk fysik vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], matematisk-naturvetenskapliga och medicinska fakulteterna vid universitetet i Göteborg, rektorsämbe­tet vid universitetet i Stockholm, rektorsämbetet och sektionerna för teknisk fysik och elektroteknik vid tekniska högskolan i Stockholm, tek­niska fakulteten vid högskolenheten i Linköping, forskningsinstitutet för atomfysik, statens råd för samhällsforskning, statens naturveten­skapliga forskningsråd, statens råd för atomforskning och Sveriges in­dustriförbund tillstyrker ett svenskt dellagande i CERN:s storaccelera­torprojekt. Elt antal remissinstanser har uttalat atl elt dellagande inte får inverka menligt på anslagsutveckUngen för andra forskningsområden.

Universitetskanslersämbetet, rektorsämbetet vid universitetet i Umeå samt statens medicinska forskningsråd avstyrker ell svenskt dellagande. Inom universiletskanslersämbelel har ärendet behandlats av fakultets-beredningen för raatemalik och naturvetenskap som tillstyrker ell delta­gande i projektet samt av fakultetsberedningen för de tekniska veten­skaperna som avstyrker ett deltagande. Frågan har inle beretts inom ämbetets styrelse.

Fråga 1. Hur bedöras behovet av gmndforsknlng på här aktuellt om­råde raed hänsyn till bl. a. forskningsutvecklingen inom andra områden samt raed utgångspunkt från en i storl sett oförändrad utveckling av de saramanlagda anslagen tiU nationell och intemationell grundforskning?

Högenergifysiken eller partikelfysiken är, framhåller statens natur­vetenskapUga forskningsråd, ell för vår kännedom om naturen funda­mentalt område. Rådet anser del angeläget all arbeta vidare både teore­tiskt och experimenteUt inom detla forskningsfält. Det vetenskapliga värdet av del europeiska storacceleratorprojektet motiverar all Sverige deltar i della.

Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] an­ser att partikelfysiken hör till de mest aktuella och fundamentala ämnes­områdena inom fakulteten. Även om många vikliga rön gjorts inom detta oraråde under del senaste årtiondet är antalet obesvarade frågor fortfarande stort. Svaren måste sökas raed hjälp av de högre partikel-

Prop. 1971: 55

7

energier och intensileter som den föreslagna acceleratorn skulle produ­cera. Behovet av ytterligare gmndforsknlng är därför väl motiverat. Enligt fakulteten bör den föreslagna satsningen på den europeiska stor­acceleratorn rimligen kunna ske ulan att verka hämmande på andra vikliga forskningsgrenar. Denna bedömning gör även statens råd för atomforskning, matematisk-fysiska sektionen vid uriiversitetet i Uppsala samt rektorsämbetet vid universitetet i Stockholm. EnUgt rektorsämbetet är den kunskap som forskning inom partikelfysikens område ger inle endast nödvändig för all skapa vår världsbild. Den kommer även all vara värdefull för mänga andra områden och kan förväntas ge underlag för kommande tekniska tillämpningar.

Såväl del vetenskapliga värdet av fortsatt högenergiforskning som be­hovet av atl utsträcka gmndforskningen inom området tUl betydligt högre energier understryks också av bl. a. forskningsinstitutet för atom­fysik och statens råd för atomforskning.

Vad beträffar storleken av anslagen till eleraenlarpartikelfysiken kon­staterar tekniska fakulteten vid högskolenheten i Linköping att forsk­ningen inora detla oraråde är raycket dyrbar och att de föreslagna kost­naderna ur ett internationellt perspektiv verkar rimliga. Fakulteten anser alt regeringen genom sin tidigare satsning på CERN och på europeiskt samarbete inte gäma kan undandra sig en förhållandevis måttiig expan­sion av verksamheten vid CERN, vilken synes nödvändig för elt livs­kraftigt forskningsprogram. En förutsättning för satsningen är dock alt den inte påverkar anslagen tiU forskningsråden.

Del är svårt alt se om de erhålbia resultaten från högenergiforsk­ningen slår i rimlig relation till del pris man får betala, framhåller mate­matisk-naturvetenskapliga och medicinska fakulteterna vid universitetet i Umeå. Fakulteterna, som anser det orimligt att la medel från andra forskningsområden för att bekosta en utvidgning av CERN, känner mycket stor tveksamhet inför elt svenskt dellagande i den föreslagna storacceleratorn.

Universitetskanslersämbetet framhåller atl satsning på ell forsknings­område även inom en växande totalram bör vägas mol andra angelägna utbyggnadsbehov. Ämbetet har i sina anslagsframställningar lagt viklen vid sådana ämnesområden där grandläggande forskning krävs för ut­veckling av vitala fäll av samhällsverksamheten. Även om del kan vara berättigat all avvika från de nationella värdeskalorna när del gäUer pro­jekt av inlernalionell natur, anser ämbetet atl man bör söka länka in även de intemationella saisningama från de stora, i och för sig fasci­nerande projekten av typ storacceleratorn, till en forskning raed inrikt­ning mot globalt betydelsefulla områden, såsom awärjning av hotet mot livsmiljön.

Sett ur den medicinska forskningens synvinkel kan etl svenskt del­tagande i projektet inte bedömas som angeläget, framhåUer statens medi-

Prop. 1971: 55

8

cinska forskningsråd. Vid en i stort sett oförändrad utveckling av de samraanlagda anslagen för grundforskning är det, enligt rådet, önskvärt att kraftigt prioritera bioraedicinsk forskning på bekostnad av dyrbara projekt ulan någon närliggande tillämpning på de problem som är aktueUa i dagens värld.

Fråga 2. Hur bedöms den europeiska utvecklingen mol bakgrund av övriga internationeUa strävanden inom detla område?

Den europeiska forskningen inom partikelfysikens områden har, enligt rektorsämbetet vid universitetet i Stockholm, varit i främsta linjen och helt i klass med övrig internationell verksamhet på giund av den organi­satoriska och vetenskapliga framgång sora uppbyggnaden av CERN visat sig innebära. Etl vUlkor för alt Europa skall kunna behålla en framstående ställning inom detta forsknuigsområde är atl planerna på 300 GeV-acoeleratorn realiseras.

Även matematisk-fysiska sektionen vid universitetet i Uppsala, mate­matisk-naturvetenskapliga fakulteten och sektionen för teknisk fysik vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN], statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens råd för atomforskning m. fl. framhåller att en europeisk, storaccelerator är nödvändig för att vidmakthålla den höga forskningsnivå som europeisk partikelfysik uppnått. Om den europeiska acceleratorn inle kommer till stånd torde, enligt statens naturvetenskapliga forskningsråd, samarbete mellan forskare från USA, Sovjetunionen och Europa försvåras på grund av den nivåskillnad i forskningspotential som i så fall kommer all föreligga.

I USA avses en liknande acceleralor bli lagen i bmk redan under år 1971, påpekar rektorsämbetet, sektionerna för teknisk fysisk och elektro­teknik vid tekniska högskolan i Stockholm. De europeiska forskarna får därför under en period av några år efler CERN-acceleralorns start räkna med att komraa med andrahandsdala och får svårigheter att få sina re­sultat på samraa sätt observerade utanför rena fac:kkretsar. Efter ell antal år bör emellertid en paritet ha nåtts och de båda maskinerna arbeta under likartade förhåUanden.

Del föreligger inte någon konfliktsituation raeUan den planerade ut­vecklingen inora partikelfysiken i Västeuropa och den verksamhet som planeras på andra håll, anser forskningsinstitutet för atomfysik. Ora stor­acceleratorn realiseras koramer detla att i hög grad öka och stimulera samarbetet mellan USA, Västeuropa och Sovjetunionen, vilket torde vara en nödvändig förutsättning för en eventuell framtida global pla­nering.

Fråga 3. Vilka konsekvenser får en reduktion (enligt de redovisade två alternativen) av verksamheten vid CERN:s nwarande anläggning för svenska forskare?

Samtliga remissinstanser som besvarat frågan bedömer en reduktion

Prop. 1971: 55

9

av verksamheten vid CERN:s nuvarande anläggning med ca 200 milj. schweizerfrancs under acceleralorns uppbyggnadsperiod som godtagbar. En ytterligare reduktion skulle däremot få allvarliga konsekvenser såväl för verksamheten vid CERN som för de forskare som utnyttjar CERN:s resurser.

Fråga 4. Vilken nationell verksamhet är oundgängligen nödvändig vid elt dellagande i det europeiska programmet och vilken nationell verksamhet ger tillsammans med elt deltagande i del europeiska pro­grammet det bästa utbytet i förhåUande lill den totala insatsen?

Den nationella verksamheten inom området bör i första hand bedömas efter sin egen förtjänst och i konkurrens med andra forskningsprojekt, framhåUer statens naturvetenskapliga forskningsråd. Enligt rådets upp­fattning kommer den nationella verksamheten under de närraasle åren att ha en någorlunda oförändrad andel av den totala satsningen på natio­nell grundforskning. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid uni­versitetet i Göteborg anser atl nuvarande nationella verksamhet utgör en god bas för samarbetet inom CERN.

Det är möjligt all della i sloracceleratorprogrammet även om natio­nella möjligheter all dra fördel av projektets resurser skulle saknas anser såväl matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN] som rektorsämbetena vid universitetet och tekniska högskolan i Stock­holm. Detta skulle innebära ett stöd till internationell grundforskning inom ett raycket viktigt forskningsområde samtidigt sora de nationella forskningsresurserna inriktades mol andra mål.

Inom partikelfysiken liksom många andra områden erfordras en viss minsta insats, påpekar matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Under denna blir forskargrupperna för små för alt vara effektiva och har för knappa resurser för att kunna fylla sina forskningsuppgifter i den hårda inlernalionella konkurrensen. Vid knappa anslag är därför, enligt fakulteten, en koncentration av verksamheten lill ett fåtal platser nödvändig. Även rektorsämbetet vid universitetet i Stockholm och forskningsinstitutet för atomfysik anser en sådan kon­centration nödvändig. Verksamheten bör i första hand koncentreras lill Uppsala,[REDACTED_EFTERNAMN] och Stockholm där grupper redan finns verksamma.

Man bör räkna med en viss ökning av den nationella satsningen på partikelfysikens oraråde i och raed atl den nya acceleratorn blir tillgäng­lig, anser matematisk-fysiska sektionen vid universitetet i Uppsala, rek­torsämbetena vid universitetet och tekniska högskolan i Stockholm. Det är, enligt matematisk-fysiska sektionen vid universitetet i Uppsala, san­noUkt att en viss förskjutning av resurserna inom angränsande områden av kärnfysiken kommer alt bidra lill en upprustning av högenergifysi­ken. Genom en sådan resursförskjutning bör det bli möjligt all inom ramen för en myckel måttlig anslagsökning bygga upp en nationell verk-

Prop. 1971: 55

10

samhet av tillräcklig omfattning för en effektiv framlida forskning inom högenergifysiken.

Med hänsyn lill bl. a. forskarrekrytering och forskarutbildning kan en ökning av den nationella satsningen till mer än det dubbla år 1976 knap­past effektivt ulnylljas, anser matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universitetet i[REDACTED_EFTERNAMN]. Med en sådan ökning skulle den svenska parti­kelforskningens omfattning dock kunna utvidgas så atl ett deltagande i forskningen vid 300 GeV acceleratorn jämsides med den nuvarande verksamheten i CERN möjliggörs.

En rainimisatsning för den nationella verksamheten är att i fortsätt­ningen stanna vid nuvarande siffror för utgifter i 1970 års priser, anser statens råd för atomforskning. Rådel finner alt en nationell verksamhet med rimligt utbyte av Sveriges dellagande i CERN bör baseras på bl. a. en experimentell verksamhet inom partikelfysiken vid rainst två universi­tet och experimentell verksamhet inom högenergifysiken vid några insti­tutioner i landet samt en teoretisk verksamhet vid ell flertal universitet och högskolor.

Fråga 5. VUka konsekvenser bedöms elt genomförande av här aktuellt projekt få för svenskt näringsliv? (Frågan närmast avsedd för styrelsen för teknisk utveckling och Sveriges industriförbund.)

Styrelsen för teknisk utveckling påpekar all den korta remisstiden inle medgett en närmare undersökning av konsekvenserna för närings­Uvet. Styrelsen anser emellertid alt några direkt påtagliga konsekvenser av storacceleratorprojektet för svenskt näringsliv knappast lorde kunna påvisas, medan Sveriges industriförbund framhåller att det finns svenska förelag för vilka etl svenskt deltagande i projektet skulle ha stor eko­nomisk betydelse. Industriförbundet anser dock atl den teknologiska betydelsen för svensk industri sannolikt är större än den ekonomiska. Samverkan mellan områden som finmekanik, elektronik och industriell dalateknik kan, enligt industriförbundet, möjliggöra för berörda företag atl Ugga väl framme i utvecklingen och ge teknologiska kvaliteter av stor betydelse för samhället.

Statens råd för atomforskning påpekar att Sveriges andel av CERN:s hittiUsvarande beställningar är ca 1,2 % och atl, om samma procentueUa förhåUande blir gällande för 300 GeV-projektel, svensk industri skulle kunna påräkna beställningar om ca 14 milj. kr. under den åttaåriga uppbyggnadsperioden.

2.3.3 Förslagets fortsatta behandUng

Kungl. Maj:t tillkallade den 16 juni 1966 sakkunniga (se riksdags-ber. E 1967: 53) för beredning av frågor rörande upprättande av stor­accelerator. Frågan om del nu aktuella projektet har diskuterats av de sakkunniga, som vid samraanträde den 10 december 1970 mol bakgrund

Prop. 1971:55

11

av de avgivna remissyttrandena fann att en länkbar lösning av finan­sieringsfrågan var all låta kostnaderna rymmas inom ramen för de an­slag som står eller kan komma alt stäUas tiU förfogande för naturveten­skaplig forskning i vid mening.

De sakkunnigas förslag lill lösning av finansieringsfrågan låg sedan till gmnd för överläggningar mellan statens råd för alomforskning, sta­tens naturvetenskapUga forskningsråd, stjTclsen för teknisk utveckling och UtbUdningsdepartementet. Vid sararaanträde den 27 januari 1971 beslöt statens råd för atomforskning all tillstyrka svenskt dellagande i projektet på följande viUkor.

Samtiiga faktiska merkostnader (såväl kostnader under uppbyggnads­perioden som driftkostnader) för Sveriges deltagande i storaccelerator­projektet skall bestridas inom ramen för reservationsanslaget Atomforsk­ning genom en motsvarande reduktion av de raedel sora slår eller kan komraa alt ställas till förfogande för nationell verksamhet. Utgångspunk­ten är därvid atl detla anslag under sloracceleralorns uppbyggnadsperiod utvecklas i en takt motsvarande den som ägt ram under de senaste åren.

Uppbyggnadsperioden för acceleratorn beräknas omfatta åren 1971 1978. Vad avser Sveriges andel av kostnadema budgetåren 1970/71 och 1971/72 ryms dessa inom ramen för rådets anslag innevarande budgetår och det i statsverkspropositionen för budgetåret 1971/72 föreslagna an­slaget. Naturvetenskapliga forskningsrådet och styrelsen för teknisk ut­veckling föratsatts under budgetåren 1971/721973/74 bidra med samraanlagt 3 milj. kr.

Kostnaderna under uppbyggnadsperioden stiger mycket snabbi fram t. o. ra. budgetåret 1974/75. För all under denna period undvika en alll­för kraftig reduktion av den nationeUa verksarahelen förutsätts stats­makterna förskollera sammanlagt 5 milj. kr. under budgetåren 1972/73 1974/75 av Sveriges andel av kostnaderna nämnda budgetår. De anslag sora under budgetåren 1975/761978/79 kan komma att ställas till förfogande för nationell verksamhet reduceras med motsvarande belopp.

Vid sammanträde den 9 febmari 1971 med styrelsen för teknisk ut­veckling fattades följande beslut.

Styrelsen beslöt all för projektet europeisk storaccelerator (CERN) bidraga med 1 railj. kr. fördelade raed en tredjedel på vardera av budget­åren 1971/721973/74. Medlen ställes till statens råd för alomforsk­ning förfogande för avsett ändamål. Medlen får endast användas för ifrågavarande projekt under föratsättning att slalsmaklema beslutar all Sverige skall deltaga och att därvid i övrigt erforderliga medel för pro­jektet ej komraer alt belasta styrelsen. Styrelsen skall fortsättningsvis i samråd raed statens råd för alomforskning bevaka möjligheterna för svenskt deltagande i den tekniska utvecklingen och leverans av teknisk utrustning.

Statens naturvetenskapliga forskningsråd fattade följande beslut vid sammanträde den 10 febraari 1971.

Rådel beslöt under föralsälining atl 300 GeV-projekiel kommer

Prop. 1971: 55

12

till slånd alt bidra med 2 milj. kr. tUl projektet i fråga, fördelade på budgetåren 1971/721973/74, varvid högst en tredjedel av beloppet skulle falla på första budgetåret. Beloppet om 2 railj. kr. utgör engångs­bidrag. Ytterligare bidrag till detta projekt kan sålunda ej påräknas. Rådel förutsätter all rådande gränsdragning mellan statens råd för alom­forskning och rådet ej påverkas av de ekonomiska konsekvensema för statens råd för atomforskning av engagemanget i projektet. Rådels kost­nader för projektet skall i huvudsak rymraas inom den medelsram sora kan komma alt stå till fysikdelegationens förfogande.

I saraband raed offentliggörandet av ovannäranda beslut har tiU Ut­bUdningsdepartementet inkommit skrivelser, i vilka elt antal forskare ra. fl. frarahåller all man inle vill motsätta sig ett svenskt engagemang i storacceleratorprojektet, men att raan bestämt avråder från all detla sker på de villkor som godtagits av statens råd för atoraforskning. Sam­tidigt har skrivelser inkommit i vilka elt antal forskare m. fl. uttrycker sitt stöd för det beslut som fattats av statens råd för alomforskning.

2.4 Beslut om storacceleratorprojektet

Vid sammanträde den 19 februari 1971 raed CERN:s råd godkändes enhälligt den föreslagna programdefinilionen för storacceleratorprojek­tet. Vidare förklarade delegaterna för Belgien, Frankrike, Italien, Neder­länderna, Norge, Schweiz, Storbritannien, Sverige, Förbundsrepubliken Tyskland samt Österrike all nämnda stater avsåg della i projektet. Den svenska deklarationen om anslulning gjordes bl. a. under förutsättning av riksdagens godkännande.

Danmark förklarade vid sammanträdet atl man inte var beredd alt f. n. garantera deltagande. Grekland meddelade all man inte kunde vara med i projektet.

Med anledning av ekonomiska viUkor beträffande deltagande som ställts av bl. a. Sverige beslöt CERN:s råd, atl så länge endasl ovan nämnda tio stater deltog i projektet de sammanlagda kostnaderna för detla inte skulle översliga 1 124 milj. schweizerfrancs (i 1970 års pris­läge) under den åttaåriga uppbyggnadsperioden. Med della viUkor be­slöt rådet enhälUgl atl starta sloracceleralorprojeklel.

3 Föredraganden

Förberedelserna för alt få liU stånd etl europeiskt samarbete inom kämforskningen påbörjades år 1950 då den första av ell antal konfe­renser sora föregick upprättandet av en europeisk organisation för kärnforskning (CERN) ägde rum. Sverige deltog redan från början i della planeringsarbete (jfr prop. 1953: 127, SU 1953: 77, rskr 1953:167).

Prop. 1971: 55

13

Inom ramen för CERN har ell forskningslaboratorium byggts upp med resurser som del knappast varit möjligt atl få till slånd på natio­nell bas. Genom tillkomsten av CERN har också skapats en vetenskap­lig miljö som ger fysiker från skilda länder möjlighet lill direkt sam­arbete och kontakt. CERN har jämsides med Uknande labora­torier i Sovjetunionen och USA utvecklats lill ell av världens centra inom partikelfysikens område. Forskningsverksamheten vid CERN har under de år organisationen existerat lett lill vetenskapliga resultat av hög kvalitet.

För fysikforskningen i Sverige har verksamheten vid CERN korarait att få stor betydelse. Många av de svenska forskare, såväl experimen-talfysiker som teoretiker, sora arbetat vid CERN har, enligt statens råd för alomforskning, där fått kontakter med andra forskare som kommit all bU avgörande för inriktningen av deras fortsatta forskning. Resul­tat som komrait frara genora forskningen vid CERN har sederraera förraedlats tiU utbildnings- och forskningsverksamheten vid våra uni­versitet och högskolor.

Sora jag redovisat i del föregående föreslog i railten på 1960-talet en inora CERN upprättad kommitté att en storaccelerator skuUe byggas i Europa. Sedan förslaget bearbetats inom CERN undersläUdes del med­lemsstaterna för diskussion och beslut.

Efler remiss år 1967 avgavs yttranden över vissa frågor angående 300 GeV-projektel av bl. a. universiletskanslersämbelel och forsknings­råden. Majoriteten av reraissinslanserna tillstyrkle svenskt dellagande i della projekt. Från flera håll betonades dock, att ell dellagande inte fick negativt påverka anslagsutvecklingen för andra forskningsområden.

Mol bakgrund av de synpunkter rörande kostnadskonsekvenserna av elt dellagande som framkorarait vid remissbehandlingen intog Sve­rige vid förslagets fortsatta behandling inom CERN en avvaktande håll­ning. Den svenska andelen av kostnaderna kunde under uppbyggnads­perioden för den planerade acceleratorn beräknas lill ca 100 railj. kr. (i 1969 års prisläge).

För förslagels vidare behandling och medlemsstaternas slällningsla­ganden redogjorde jag i prop. 1970: 182 (SU 1970: 224, rskr 1970: 439) angående godkännande av vissa ändringar i överenskommelsen angå­ende upprättande av en organisation för kärnforskning (s. 4).

Inom CERN utarbetades under våren och sommaren 1970 ell alter­nativt program för sloracceleralorprojeklel. Enligt detta prograra skall acceleratorn förläggas i anslutning till CERN:s nuvarande laboratorium, varvid man kan utnyttja befintliga resurser och därmed i betydande utsträckning minska de totala kostnaderna för projektet. Den svenska andelen av kostnaderna under acceleralorns åttaåriga uppbyggnadspe­riod beräknas nu uppgå till ca 64 milj. kr. (i 1970 års prisläge). Statens

Prop. 1971: 55

14

råd för alomforskning föreslog i november 1970 all Sverige skulle delta i detta alternativa program för en storaccelerator.

Med hänsyn lill de ändrade förutsättningama för storacceleratorpro­jektet ansåg jag det angeläget att inhämta synpunkter på det nya för­slaget från berörda rayndigheter och organisationer. Remissinstanserna hade bl. a. all besvara frågan hur behovet av grundforskning inom par­tikelfysik bedörades med hänsyn till bl. a. forskningsutvecklingen inom andra områden saml med utgångspunkt från en i stort sett oförändrad utveckling av de samraanlagda anslagen lill nationell och internationell gmndforsknlng.

Som framgår av min redovisning av remissvaren har en majoritet av remissinstanserna tillstyrkt svenskt deltagande i projektet. I flera fall har delta gjorts under förutsättning att ell dellagande inle får kon­sekvenser i form av minskade anslag till andra forskningsområden. Vis­sa remissinstanser har avstyrkt deltagande. De har i stället betonat vik­ten av en satsning på sådan grandforskning som har direkt anknytning till den raänskliga railjön.

En första fömlsällning för ell positivt ställningstagande lill projekt av den här storleksordningen är givelvis atl det är vetenskapligt moti­verat. Remissinstanserna har också betonat den vetenskapliga motive­ringen för att bygga en storaccelerator. Problemen inom partikelfy­siken fordrar, för att kunna lösas, tiUgång till högre energier än vad befintliga acceleralorer utvecklar.

Partikelfysik är ell område där forskningen kräver så stora insat­ser i form av personal och dyrbar utmstning all etl land eller ell fåtal länder med begränsade resurser för forskning inle kan bära alla kost­nader. Ett internationelll samarbete blir då enda möjligheten för forsk­ningsområdets fortsatta utveckling. I 1971 års slatsverksproposition (bil. 10 s. 330) framhöU jag bl. a. alt det var angelägel för Sverige att delta i internationellt forskningssamarbete. Jag erinrade därvid om vad statsutskottet anfört i denna fråga i sill utlåtande i anledning av motioner angående vissa frågor rörande forskning och forskningspla­nering (SU 1970:204, rskr 1970: 421). Enligt utskottets uppfattning kan utvecklingen raot aUlmer kostnadskrävande forskning, främst inom tekniska och naturvetenskapliga ämnesområden, bedömas komraa all leda till elt behov av ökad inlernalionell forskningssamverkan.

En väsentiig faktor vid en bedömning av projektet i dess nu före­slagna utformning är att CERN:s organisatoriska enhet kommer att be­varas och all den forskning som bedrivs inom ramen för organisatio­nen får ökade möjligheter att vidareutvecklas och fördjupas. Vid bedöra­ningen av projektet måste man också beakta organisationens förutsätt­ningar att genomföra della. CERN har under årens lopp befäst sin ställning som en effektivt fungerande intemationell samarbetsorganisa­tion.

Prop. 1971: 55

15

Som jag tidigare redovisat anser flertalet reraissinstanser atl Sverige bör delta i storacceleratorprojektet. Många remissinstanser har emeller­tid kraftigt betonat att ett engagemang i projektet inte får påverka an­slagsutveckUngen för andra forskningsområden. Jag delar denna upp­fattning och har raot den bakgrunden undersökt möjligheterna alt lösa finansieringsfrågan genora atl låta kostnadema ryramas inora ra­raen för de anslag sora står eller kan koraraa atl ställas lill förfogande för naturvetenskaplig forskning i vid mening.

Som fraragår av min tidigare redovisning har statens råd för alom­forskning beslutat all under vissa förutsättningar svara för samtliga fak­tiska merkostnader för Sveriges deltagande i storacceleratorprojektet inora ramen för reservationsanslaget Alomforskning. Vidare har statens naturvetenskapliga forskningsråd och styrelsen för teknisk utveckling be­slutat bidra lill projektet med sammanlagt 3 milj. kr. Statens råd för atoraforskning förutsatte i sill beslut, all slalsmaklema skulle förskol­lera samraanlagt 5 raUj. kr. under budgetåren 1972/731974/75 av den svenska andelen av kostnaderna näranda budgetär. Härigenom skulle en alltför kraftig reduktion av den nationeUa verksarahelen kun­na undvikas under den period då kostnaderna för projektet stiger myc­ket snabbi. Della skulle innebära att de anslag lill atomforskning som vid en norraal anslagsutveckling kunde komma alt ställas till rådels för­fogande för nalioneU forskning under budgetåren 1975/761978/79 skulle reduceras med samraanlagt 5 milj. kr.

De ställningstaganden som gjorts av statens råd för atomforskning, statens naturvetenskapliga forskningsråd och styrelsen för teknisk ut­veckUng innebär alt kostnaderna för elt dellagande i projektet kommer att bestridas från de anslag som disponeras eller kan komma all dispo­neras för nationeU forskning inom fysikområdel. Finansieringen av ett dellagande kan således, enligt min mening, ske på sådant sätt atl det inle inverkar menligt på anslagsutvecklingen för andra forskningsområ­den. Mol denna bakgmnd har jag bedömt del vara möjligt för Sverige all della i CERN:s storacceleratorprojekt.

CERN:s råd sammanträdde den 19 februari 1971. Vid sararaanträ­del förelåg deklarationer om anslulning till programmet för en euro­peisk 300 GeV-acceleralor från samtliga medlemsstater utom två. Den svenska deklarationen om anslutning lill programmet gjordes under fömlsällning av riksdagens godkännande saral av att så raånga medlems­stater deltog i projektet att dessa, inklusive Sverige, representerade minst 95 procent på den bidragsskala som f. n. gäUer för CERN:s grundläggande program. Vidare skulle, enligt den svenska deklaratio­nen, sådana åtgärder vidtas alt kostnaderna för Sverige inle ökade på grand av etl eventueUt begränsat dellagande. Från svensk sida betona­des viklen av atl man tog tUl vara möjligheterna all begränsa utgiftema

Prop. 1971:55

16

för såväl nuvarande program som sloracceleratorprogrammet. De sven­ska delegaterna underströk att framtida tekniska förändringar av pro­jektet skulle betraktas som nya projekt och därför prövas enUgt gällande bestämmelser. I delta sararaanhang betonade delegaterna viklen av atl la till vara möjligheterna tUl globall samarbete ora en utvidgning av projektet mot högre energier blev aktuell.

Med anledning av de ekonomiska villkor beträffande dellagande sora ställts av bl. a. Sverige, beslöt CERN:s råd alt kostnaderna för stor­acceleratorprojektet under uppbyggnadsperioden inle skuUe överstiga 1 124 milj. schweizerfrancs (i 1970 ärs prisläge) så länge endast tio stater dellog i della. Rådet beslöt enhälligt all på dessa villkor starta stor­acceleratorprojektet.

Med hänvisning till vad jag anfört förordar jag all Sverige deltar i CERN:s prograra for en 300 GeV-acceleralor som det definieras i den av CERN:s råd godkända programdefinilionen och i enlighet med de ekonomiska villkor för projektet som faslslällls av CERN:s råd.

Den svenska andelen av kostnaderna för projektet kan beräknas upp­gå till ca 64 milj. kr. (i 1970 års prisläge). Av min tidigare redovisning har framgått atl man inom CERN undersökt raöjlighelema all göra vissa inskränkningar i nuvarande prograra jämfört med den kostnads­utveckling för dessa program som fastställdes av CERN:s råd i decem­ber 1969. En nedskärning om sammanlagt ca 200 milj. schweizerfrancs under perioden 19721978 har bedömts vara möjlig och ulan aUlför allvarliga konsekvenser för forskningsprogramrael. De sammanlagda kostnaderna för Sveriges deltagande i CERN:s nuvarande forsknings­prograra koramer i anledning härav att under sloracceleralorns upp­byggnadsperiod kunna reduceras raed ca 12 railj. kr. (i 1970 års pris­läge). Merkostnaderna för ett dellagande i storacceleratorprojektet kan således beräknas uppgå till ca 52 milj. kr. (i 1970 års prisläge).

Jag förordar, i enlighet med del förslag som lagts fram av statens råd för alomforskning, all samtliga faktiska merkostnader, såväl kostnader under uppbyggnadsperioden för 300 GeV-acceleralom som driftkost­nader, skall bestridas inom raraen för reservationsanslaget Atomforsk­ning genom en motsvarande reduktion av de medel som står eller kan komraa alt ställas till förfogande för nationell forskning. Rådel har be­räknat atl vid en normal anslagsutveckling ca 15 railj. kr. per år kommer all därefter under uppbyggnadsperioden kunna disponeras för rådels övriga verksamhet.

Vad avser Sveriges andel av merkostnaderna budgetåren 1970/71 och 1971/72 skall dessa i huvudsak rymmas inom ramen för ovan nämnda anslag innevarande budgetår och del i prop. 1971: 1 (bil. 10 s. 339) föreslagna anslaget.

Vid beräkning av anslaget till atomforskning följande budgetår bör, i enlighet med förslagel från statens råd för atomforskning, beaktas

Prop. 1971: 55

17

rådets behov av särskilda medel för att undvika en alltför kraftig reduk­tion av medlen för nationell forskning. Kostnaderna i övrigt för pro­jektet bör t. v. bestridas från anslaget till europeiskt samarbete inom kämforskningen.

Jag hemställer atl Kungl. Maj:l föreslår riksdagen all

1)

godkänna Sveriges deltagande i CERN:s prograra för en euro­peisk 300 GeV-accelerator,

2)

godkänna de riktiinjer för finansieringen av ett svenskt delta­gande i CERN:s prograra för en europeisk 300 GeV-accelera­tor som jag angett i det föregående.

Med bifall lill vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådels övriga ledamöter hemslälll förordnar Hans Maj:l Konungen all lill riksdagen skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga lill della protokoU utvisar.

Ur protokoUet: Britta Gyllensten

Prop. 1971: 55

18

Innehåll

Sid.

1 Inledning

2

1.1

Elemenlarpartikelfysik

2

1.2

Den europeiska organisationen för

kärnforskning .                     2

2 Storacceleratorprojektet

4

2.1

Bakgmnd

4

2.2

Program för storaccelerator

4

2.3

Frågan om svenskt dellagande

5

2.3.1

Förslag

5

2.3.2

Remissyttrandena

6

2.3.3

Förslagets fortsalla behandling

10

2.4 Beslut om storacceleratorprojektet

12

3 Föredraganden

12