Observera att dokumentet är inskannat och fel kan förekomma.

Prop. 1977/78:150 Regeringens proposition

1977/78:150

med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1978/79, m. m. (kompletteringsproposition);

beslutad den 20 april 1978. .

Regeringen förelägger riksdagen vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder som framgår äv föredra­gandenas hemställan.    ,

På regeringens vägnar

THORBJÖRN[REDACTED_EFTERNAMN]

INGEMAR[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

1 propositionen behandlas den ekonomiska politiken mot bakgrund av den samhällsekonomiska utvecklingen.

Det förslag till statsbudget för budgetåret 1978/79 som lades fram i årets budgetproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår. Denna ger vid handen att totalbudgetunderskot­tet skulle minska med 3 627 rnilj. kr. i förhållande till beräkningarna i årets budgetproposition. Sålunda förutses nu ett underskott om ca 29,6 miljarder kr. För budgetåret 1978/79 beräknades i budgetpropositionen ett underskott om ca 32,2 miljarder kr. De nya beräkningarna Visar ett underskott av ca 41,8 miljarder kr. 

I särskilda bilagor redovisas den reviderade finansplanen 1978 och det reviderade budgetförslaget 1978/79.

Vidare redovisas bl. a. en reviderad nationalbudget för år 1978 och en långtidsbudget för budgetåren 1978/791982/83.

1   Riksdagen 1977778.1 saml. Nr 150

Prop. 1977/78:150

Utdrag    I

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde

1978-04-20

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Äntonsson,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Asling,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för bud­getåret 1978/79, m. m. (kompletteringsproposition)

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anför: Regeringen har i årets budgetproposition

(prop. 1977/78: 100) förelagt riksdagen ett förslag.tUl statsbudget för

budgetåret 1978/79. På de punkter där förslaget upptog endast beräk­

nade belopp har regeringens förslag sedermera redovisats i särskilda

propositioner.

,

Enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regering­en förutom förslaget till statsbudget i budgetpropositionen avge ett särskilt förslag till slutiig reglering av statsbudgeten för det kom­mande budgetåret i den s. k. kompletteringspropositionen. Detta förslag bör nu lämnas till riksdagen. I samband därmed bör regeringen redo­visa sUi bedömning av, den ekonomiska politiken i en reviderad finans­plan. Likaså bör en reviderad nationalbudget tillställas riksdagen.

Statsråden föredrar de delar av förslaget till kompletteringsproposi­tion som faller inom vederbörandes ansvarsområde. Anförandena redo­visas i underprotokollen för resp. departement.

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] hemställer att regeringen i en gemensam propo­sition förelägger riksdagen vad föredragandena har anfört för de åt­gärder som de har hemställt om.

Prop. 1977/78:150

3

Regeringen ansluter sig till föredragandenas överväganden och beslu­tar att genom proposition förelägga riksdagen vad föredragandena har anfört för de åtgärder som föredragandena har hemställt om.

Regeringen förordnar att de anföranden och förslag som har upp­tagits i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 13.

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978 7801B

»

Regeringens prop. 1977/78:150

Bilaga 1

Utdrag

EKONOMIDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-04-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser reviderad finansplan m. m.

1    Den internationella utvecklingen

Den internationeUa ekonomiska utvecklingen under 1977 präglades av fortsatt stora skillnader mellan olika länderområden. Återhämtningen gick vidare med god styrka i Förenta staterna med en tUlväxt på nära 5 %. I Västeuropa blev konjunkturförloppet fortsatt svagt, och ökningen i totalproduktionen stannade här vid något över 2 %. 1 Japan noterades en förhållandevis hög tillväxttakt. Det var emellertid främst den ut­ländska efterfrågan som bar upp konjunkturen, medan den inhemska ut­vecklingen var återhållen.

Expansionen i den amerikanska ekonomin möjliggjorde en avsevärd nedgång i den höga arbetslösheten. I flertalet västeuropeiska länder där­emot var inte tiUväxten tillräcklig för att antalet arbetslösa skulle kunna reduceras. I stället ägde här en ökning rum under loppet av 1977, och arbetslösheten kom att nå rekordhöga nivåer i många länder. Totalt för OECD-området översteg antalet arbetslösa därigenom 16 miljoner per­soner vid slutet av året. Den höga andelen ungdomar bland dessa är ett ytterst allvarligt problem.

Det är framför allt den privata konsumtionen som bidragit till efter-frågetillväxten under de senaste åren. De privata investeringarna och särskilt industrins investeringar har däremot utvecklats mycket svagt. Till stor del förklaras detta av den stora överkapaciteten och den låga vinst­nivån. Företagens osäkerhet inför den framtida konjunkturutvecklingen har oekså verkat dämpande på investeringsviljan. Den svaga investe­ringsutvecklingen verkar inte bara återhållande på konjunkturförloppet, utan minskar också möjUgheterna att inom en inte alltför avlägsen fram­tid uppnå full sysselsättning. Dessutom ökar faran för en uppgång i prisstegringstakten, eftersom en återgång till en mer normal efterfråge­utveckling snabbt kan leda till flaskhalsar inom vissa produktionssek­torer.

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 150. Bilaga 1. Rev. Finansplan

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

2

Den svaga tillväxten i världshandeln 1977 är en annan källa till be­svikelse. OECD-ländernas handel ökade med mindre än 5 % efter att ha stigit med 12 % året innan. Nedgången i handelns tillväxt hänger bl. a. samman med att lagerrörelserna spelade en ringa roll i fjol jäm­fört med 1976 samtidigt som efterfrågeutvecklingen var svagare. Det kan emellertid inte uteslutas att den långsamma ökningen av världshandeln också till en del förklaras av en tilltagande protektionism. Frihandeln har haft en avgörande betydelse för den snabba välfärdsutvecklingen i industrUänderna under efterkrigstiden. Ett återfall i protektionism hotar att leda in i en ond cirkel av lägre tillväxt, ökad arbetslöshet och ytter­ligare reglerande ingripanden.

Den ökade användningen av handelsbegränsande åtgärder har bl. a. föranletts av den betydande ojämvikten i fördelningen av industrilän­dernas bytesbalanser. Den förvärrades under 1977. Japan ökade sitt by­tesbalansöverskott kraftigt, samtidigt som de stora västtyska och schwei­ziska överskotten blev i stort sett oförändrade. Flertalet övriga länder fick därför ta på sig en fortsatt oproportionerligt stor del av det samlade underskottet gentemot OPEC-länderna. För många mindre underskotts­länder utgör de stora bytesbalansunderskotten en allvarUg begränsning av den ekonomisk-politiska handlingsfriheten. Omsvängningen i den amerikanska bytesbalansen från i stort sett jämvikt till ett betydande underskott 1977 innebar ett väsentligt bidrag till anpassningsprocessen. Det bör dock framhållas att ett ökat beroende av importerad olja svarar för en stor del av denna försvagning av bytesbalansen. Frankrike, Stor­britannien och Italien har med hjälp av en stram ekonomisk politik lyc­kats att väsentligt förbättra sina bytesbalanser. De båda senare länderna uppnådde jämvikt 1977, medan man i Frankrike åstadkom en halvering av underskottet.

Inflationen, mätt med konsumentprisernas ökningstakt, blev något lägre 1977 jämfört med året innan. Kraftiga prisstegringar ägde rum under den tidigare delen av året, varefter inflationen dämpades markant. Äv avgörande betydelse för utvecklingen är nedgången i flera råvarupri­ser sedan våren 1977.

Betydande framgång i att begränsa inflationen nåddes i framförallt Storbritannien men också i Italien. Äv stor betydelse för de resultat som här noterades var den restriktiva inriktningen av den ekonomiska poli­tiken. Den nedgång i både inflationstakt och bytesbalansunderskott som uppnåddes i dessa länder fick dock köpas till priset av en stagnerande produktion och en återhållen utveckling av hushållens konsumtion. Ock­så i de flesta övriga västeuropeiska länder utövade den ekonomiska poli­tiken under större delen av 1977 ett dämpande inflytande på konjunk­turutvecklingen. Förutom hänsynen till prisutvecklingen och den externa situationen, verkade en strävan att åstadkomma balans i den offentliga sektorns finanser återhåUande på de offentliga utgifterna. På flera håll.

Prop. 1977/78:150   BUaga 1   Reviderad finansplan

3

bl. a. i FörbundsrepubUken Tyskland oeh Storbritannien, blev dessutom skatteintäkterna större än vad som ursprungligen beräknats.

Efterhand blev det allt tydligare att konjunkturtrenden under 1977 var betydligt svagare än vad som allmänt förutsetts. Mot bakgrund av den försvagning som ägde rum under sommarhalvåret sattes stimulans­åtgärder in i en rad länder under hösten. Skattesänkningar genomfördes bl. a. i Förbundsrepubliken Tyskland och Storbritannien. De stimulans­åtgärder som vidtogs i Japan var främst inriktade på ökade offentliga utgifter. Effekten av dessa åtgärder blev dock mycket begränsad vad gäller utvecklingen under 1977. Däremot kommer de sannolikt att ha större betydelse för konjunkturförloppet under innevarande år.

De nämnda ekonomisk-politiska åtgärderna har bidragit till att kon­junkturläget i Västeuropa har förbättrats något under de inledande må­naderna i år. Kurvan för industriproduktionen pekar uppåt, och viktiga konjunkturindikatorer visar på en fortsatt förstärkning. Sålunda tyder orderingången i den västtyska ekonomin på att en förbättring av kon­junktumtvecklingen som kunde noteras under de senaste månaderna i fjol, kommer att hålla i sig ytterligare en tid framåt. Vidare visar detalj­handelns försäljning en ganska gynnsam utveckling i flera länder. Den senaste konjunkturenkäten inom EG tyder på en allmän förbättring i företagens produktionsförväntningar. I Förenta staterna bröts fjolårets gynnsamma utveckling av efterfrågan och produktion första kvartalet i är. Både detaljhandelns försäljning och industriproduktionen minskade. Detta var dock främst en effekt av den då pågående kolstrejken och den onormalt kalla väderleken. De senaste konjunkturindikatorerna tyder på en återhämtning från nedgången i början av året. Nedgången var likväl så markerad att den inte kan undgå att negativt påverka Förenta sta­ternas genomsnittliga tillväxt i år.

Under de inledande månaderna i år har nya stimulansåtgärder till­kommit i Förenta staterna, Japan och Storbritannien. Det amerikanska budgetförslaget innehåller ett skattesänkningspaket omfattande 25 mil­jarder dollar, som är avsett att träda i kraft fr. o. m. fjärde kvartalet i år. I den japanska budgeten för innevarande budgetår ingår omfattande ök­ningar av de offentliga utgifterna. I Storbritannien bidrar det nyligen föreslagna stimulanspaketet, den expanderande oljeproduktionen i Nord­sjön oeh de ökande reala disponibla inkomstema hos hushållen till att avsevärt förbättra de ekonomiska utsikterna.

Mot en väntad förstärkning i vissa större länder står en fortsatt svag utveckling i de mindre ländernas ekonomier. Flera av dessa har under de senaste månaderna tvingats vidta åtstramande åtgärder med hänsyn till utrikesbalansen. Tillväxten i denna grupp av länder, till vilken våra nordiska grannländer hör, kan nu väntas bli mer dämpad än som förut­sågs i årets finansplan.

Ett för de nordiska länderna gemensamt problem är att bl. a. basindu-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

4

strierna brottas med stora svårigheter. Detta förhållande speglas bl. a. i de sedan flera år tillbaka avtagande industriinvesteringarna. En viktig orsak till svårigheterna i våra nordiska grannländer är den under senare år mycket ogynnsamma kostnadsutvecklingen. Denna har bidragit till att liksom för svensk del marknadsandelar förlorats på såväl ex­port- som hemmamarknaden. Som ett resultat härav har bytesbalanserna försämrats, vilket framtvingat ekonomisk-politisk åtstramning i olika hänseenden. För Finlands del tog denna utveckling sin början för ett par år sedan. Finland har nu uppnått i stort sett balans i utrikesbetalningarna. Detta har dock åstadkommits till priset av en mycket hög arbetslöshet. Ett motsvarande svagt arbetsmarknadsläge råder i den danska ekonomin. I Norge är omläggningen av politiken i restriktiv riktning av senare datum. Här bidrar dessutom den expansiva oljeverksamheten i Nordsjön till att arbetsmarknaden alltjämt präglas av hög efterfrågan. I syfte att nå en kostnadsanpassning i förhållande till utlandet genomfördes i feb­ruari i år devalveringar i såväl Norge som Finland.

Även om tillväxten i de större ländernas ekonomi, och därmed i OECD-området totalt sett, kan förutses bli något starkare i år jämfört med 1977, väntas dock flera av de tidigare nämnda problemen kvarstå. Sålunda är det inte sannolikt att någon utjämning av rådande bytes­balansojämvikt kan komma till stånd under innevarande år. Med nu­varande utvecklingstendenser finns det i stället risk för att överskotts­länderna ytterligare ökar sina överskott, medan underskottsländernas situation förblir oförändrat besvärlig. I förening med ett fortsatt stort amerikanskt bytesbalansunderskott kan detta leda till ett bestående tryck uppåt på överskottsländernas valutor. En ytterligare appreciering får en direkt depressiv effekt på dessa länders ekonomi. Samtidigt skulle un­derskottsländerna kunna tvingas skärpa inriktningen av den ekonomiska politiken ytterligare. Mot denna bakgrund är det uppenbart att initiativ måste tas, vilka leder till en anpassning av rådande bytesbalansojämvikt. En differentierad efterfrågepolitik, där de betalningsbalansmässigt starka länderna går före i en expansion av den inhemska efterfrågan, framstår som den bästa vägen att undvika de svårigheter industriländer­na riskerar stäUas inför. I och med att de länder som har det största utrymmet för expansion ökar den inhemska efterfrågan och därigenom importen, lindras bytesbalansrestriktionen för övriga länder. Efterhand kan därigenorn allt fler länder medverka i en allmän stimulanspolitik inom OECD-området.

1 överskottsländerna hävdas i allmänhet den uppfattningen att till­räckliga åtgärder redan vidtagits för att stimulera efterfrågan. Den väst­tyska regeringen anser sig vilja studera utvecklingen under den tidigare delen av innevarande år, innan den tar stäUning till om ytterligare åt­gärder behöver sättas in. Man anser emellertid att det intema utrymmet för nya stimulansåtgärder är mycket begränsat. Äv konstitutionella skäl lägger storleken på det federala budgetunderskottet hinder i vägen, och

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

5

budgetpolitiken på det delstatiiga planet kan inte påverkas. Vidare be­faras att en ytterligare efterfrågestimulans kan leda till en uppgång i inflationen. Också i andra länder är rädslan för inflationen en återhål­lande faktor för den ekonomiska politiken. Det finns emellertid mycket som talar för att en ökning av den ekonomiska aktiviteten kan låta sig förenas med en fortsatt nedgång i inflationstakten. Produktivitetsut­vecklingen har genomgående varit mycket svag under det gångna året. En av de viktigaste orsakerna härtiU är att en omfattande undersyssel­sättning har uppkommit genom att arbetskraften har hållits kvar inom företagen.

Det är emellertid inte bara i fråga om bytesbalanssituationen som utsikterna för innevarande år ger anledning till bekymmer. Oekså ar­betslöshetsproblemet kan komma att förvärras. OECD-sekretariatet har beräknat att en ekonomisk tillväxt i såväl hela OECD-området som i Västeuropa på ungefär 4,5 % är nödvändig för att arbetslösheten skall kunna nedbringas. Det är sannolikt att tUlväxten i Västeuropa väsent­ligt kommer att understiga detta tal. Därmed är faran stor för att en uppgång i antalet arbetslösa äger rum i år. Det är därför troligt att ytterligare stimulansåtgärder kommer att vidtas i vissa länder.

Med tanke på den tidseftersläpning man måste räkna med innan ekonomisk-politiska beslut får någon nämnvärd effekt på konjunktur­förloppet, kommer ytterligare stimulansåtgärder att i endast begränsad utsträckning påverka utvecklingen redan i år. För OECD-området to­talt sett förutses mot bakgrund av rådande utvecklingstendenser en eko­nomisk tillväxt på 3,5 å 4 % 1978. Detta innebär en viss nedjustering jämfört med den prognos som lades fram i finansplanen. Huvudsak­ligen hänger den något försiktigare prognosen samman med att åter­hämtningen i Västeuropa väntas gå något långsammare än tidigare förutsetts. Även om en klar förbättring torde komma tUl stånd jämfört med 1977, väntas tillväxten här stanna vid 2,5 å 3 % i år. För Förenta staternas del förutses tillväxten uppgå till ca 4,5 %.

Tabell 1    Bruttonationalproduktens utveckling i vissa länder och länderområden 19751978

Årlig procentuell volymförändring

1975

1976

1977

1978

Förenta staterna

-1,8

6,0

4,9

45

Japan

2.4

6,3

5,1

5-5,5

Förbundsrepubliken Tyskland

-3,2

5,6

2,4

3-4

Storbritannien

-1,8

2,1

0,3

3-3,5

Frankrike

-1,1

5,2

2,7

33,5

Italien

-3,5

5,6

2,0

23

Norden

0,8

2,9

-0,2

1-1,5

därav: Sverige

0.8

1,4

-2,5

0,8

Västeuropa

-1,6

4,2

2,0

2,5-3

OECD totalt

-1,0

5,2

3,5

3,5-4

Källor: För 1975, 1976 och 1977: OECD. För 1978: Ekonomidepartementet.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

6

Den uppgång i den ekonomiska aktiviteten som förutses för Väst­europas del äger rum från en låg utgångsnivå. Även om en avsevärd förbättring av tillväxten äger rum under loppet av 1978, blir därför den genomsnittliga expansionstakten för året begränsad. De stimulansåtgär­der som redan satts in, följda av eventuellt ytterligare åtgärder, väntas dock bidra till en successiv förstärkning av konjunkturen i Västeuropa. Den amerikanska administrationen har deklarerat att den ämnar upp­rätthålla en hög tiUväxt i ekonomin såväl i år som under 1979. En så­dan utveckling förutsätter att finanspolitiken bibehålls expansiv. Som redan nämnts har administrationen lagt fram förslag om stimulans via skattesänkningar andra halvåret i år. Med hänsyn till dels den senaste tidens ogynnsamma utveckling av priserna, dels bytesbalansunderskottet och den oroande kursutvecklingen för dollarn, torde dock utrymmet för ytterligare stimulansåtgärder vara begränsat. Samtidigt kan en tyngdpunktsförskjutning i den ekonomiska politiken mot större stram­het i kreditpolitiken bli nödvändig. Därmed ökar risken för att produk-tionstUlväxten i Förenta staterna mot slutet av 1978 och under 1979 kan undergå en försvagning.

Den nedåtgående trenden i prisstegringarna väntas fortsätta under loppet av innevarande år. Dämpningen,i lönestegringstakten i flera län­der kommer efterhand att prägla konsumentpriserna. Råvarumarkna-derna kännetecknas sedan något år av utbudsöverskott. För flertalet råvarupriser förutses därför en fortsatt långsam utveckling i år. Dessa prisdämpande faktorer väntas fortsätta att göra sig gällande på den inhemska inflationstakten i olika länder. Den mest markanta nedgången i prisstegringarna väntas dock äga rum för varor i internationell han­del. En ökning av endast 45 % är här trolig.

Utsikterna för världshandeln ter sig inte heller i år särskilt ljusa. En successiv förstärkning av handelns tiUväxt, i linje med produktionsut­vecklingen, väntas dock komma till stånd under loppet av året. För­bättringen förklaras delvis av världshandelns ländersammansättning. De utomamerikanska länderna har nämligen en betydUgt större andel av handeln än av produktionen, och en förstärkning av konjunkturen i dessa länder leder därför tUl en snabbare tillväxt också av världshan­deln. I genomsnitt för 1978 förutses OECD-ländernas import stiga med endast ca 4 %. Däremot är en något högre tUlväxttakt för exporten trolig på grund av en starkare efterfrågan från utvecklingsländerna.

Jämviktsbristerna i den internationeUa handeln är som tidigare fram­hållits alltjämt mycket stora. För att finansiera underskottsländernas bytesbalanser krävs sedan ett antal år tillbaka en årlig kapitalförmed­ling via det internationella betalningssystemet på omkring 80 miljarder dollar. De internationella lånemarknaderna svarar för huvudparten av krediterna. Kredittillgången gör det möjligt för underskottsländerna att förlänga den nödvändiga anpassningen tUl ny betalningsbalansjämvikt

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

7

och därmed undvika en alltför drastisk ekonomisk åtstramning. En på längre sikt verkande ekonomisk politik blir möjlig som förstärker den utiandskonkurrerande industrisektorn och som samtidigt tar tillvara de existerande produktionsmöjligheterna.

En sådan utveckling är. emellertid behäftad med flera problem på det internationella planet. En förutsättning är att efterfrågan i de va­lutastarka länderna ökar i tillräcklig grad. Med undantag för Förenta staterna har detta inte varit fallet. Därför har den erforderliga utjäm­ningen i bytesbalanserna i viktiga hänseenden uteblivit. Utiandsupplå-ningen och den skuldsättning som underskottsländerna ikläder sig blir i detta perspektiv alltmer bekymmersam.

Ett annat problem är förhåUandena i det internationella banksyste­met. I den mån som anpassningsprocessen mellan under- och över­skottsländer blir aUtmer utdragen, kommer också kreditgivningen att koncentreras på ett sätt som inte överensstämmer med banksystemets kapitalförsörjning. Ändelen av mycket stora krediter för betalnings­balansfinansiering till ett fåtal låntagare och med i praktiken lång löp­tid växer. Samtidigt är bankernas inlåning i aUmänhet kortfristig oeh det egna kapitalet relativt litet. En minskning av riskspridningen och en förskjutning tUl betalningsbalansfinansiering kan således konstate­ras. Problemen i detta sammanhang gäller särskilt i fråga om krediter till utvecklingsländerna.

Strävandena fortsätter att öka Internationella valutafondens (IMF) andel av finansieringen av ländernas betalningsbalanser. Medlemslän­derna kommer under innevarande år att börja inbetala den ökning av insatskapitalet (kvoterna) från ea 35 till 47 miljarder doUar som tidi­gare beslutats. Överläggningar pågår också om en ny kvotökning den sjunde som sannolikt kommer att tUlföra IMF ytterligare 20 ä 30 miljarder dollar omkring 1980. Som en tillfäUig förstärkning under mellantiden kommer IMF att uppta lån med ca 10 mUjarder dollar hos ett antal valutastarka länder. Sverige stöder strävandena att ge valuta­fonden ökade finansiella resurser och stärka den som ett viktigt forum för det valutapolitiska samarbetet. Inom ramen för det begränsade ut­rymme som vår egen betalningsbalans medger stäUer också Sverige finansiella medel tUl förfogande.

Förenta staternas bytesbalansunderskott utgör den primära källan till den snabbt stigande penningmängden i det internationella betalnings­systemet. Genom omsvängningen i den amerikanska bytesbalansen mel­lan 1975 oeh 1977 har dollarutbudet ökat med infe mindre än ca 30 miljarder doUar. Utflödet har inte kunnat absorberas vid oförändrat värde för dollarn. Under de senaste två åren har dollarn sjunkit myc­ket kraftigt gentemot valutorna i Förbundsrepubliken Tyskland, Japan och Schweiz. Under loppet av 1977 då det stod klart att någon snar utjämning i nämnda länders bytesbalanser inte var att vänta, förstärk-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

8

tes utvecklingen av kortfristiga kapitalomplaceringar från dollar tiU de starka valutorna. Trots omfattande stödoperationer från centralbanker­na sjönk dollarn i allt snabbare takt och ligger nu på en lägre nivå mot de västtyska, japanska och schweiziska än någon gång under efterkrigs­tiden.

Den senaste tidens kursförändringar har varit större än skillnaderna i Förenta staternas pris- och kostnadsutveckling jämfört med nämnda länder. Utvecklingen av dollarn påverkas emellertid också av rådande bedömningar av framtida skillnader i den ekonomiska utvecklingen i olika länder. Tecken på en starkare uppgång i den amerikanska pris­nivån börjar nu ge sig tiUkänna på grund av bl. a. den fördyring av im­porten som dollarns nedgång utomlands skapar. Det är inte osannolikt att den amerikanska penningpolitiken kommer att stramas åt under året för att hejda en sådan utveckling.

I de valutastarka länderna har som nämnts omfattande stödoperatio­ner satts in för att dämpa kursrörelserna. Den interna ekonomin i dessa länder har tUlförts betydande penningtillskott. Detta kan leda till en lik­viditet som överstiger vad som i resp. länder anses vara förenligt med den reala utvecklingen.

Det internationeUa valuta- och betalningssystemet präglas således av aUvarlig obalans och osäkerhet. Underhandlingar pågår om internatio­nellt samordnade insatser för att bringa den fortsatta utvecklingen under bättre kontroll. Enligt min mening är en förutsättning för en stabilise­ring pä det finansiella området att man lyckas nå enighet om åtgärder som angriper de grundläggande orsakerna till jämviktsbristerna i bytes­balanserna.

2    Konjunkturer och ekonomisk politik under 1977 och början av 1978

Den ekonomiska politiken har under den tid som gått sedan regering­en tiUträdde hösten 1976 inriktats på att återstäUa balansen i den svenska ekonomin. Utgångsläget kan karakteriseras på följande sätt:

Arbetskostnaden per producerad enhet hade i jämförelse med våra viktigaste konkurrentiänder försämrats med ca 25 % mellan 1974 och 1976. I jämförelse med Förbundsrepubliken Tyskland, tiU vilken vår valuta var knuten genom samarbetet i den s. k. ormen, var försämringen ännu större. UtveckUngen hade lett tiU stora förluster av marknadsan­delar både på export- och hemmamarknad. Under 1975 och 1976 tap­pade svensk industri marknadsandelar på OECD-marknaden för bearbe­tade varor motsvarande mer än 16 %.

Bytesbalansunderskottet var stort och stigande. För 1976 uppgick det till 11,7 miljarder kr. eller 3,6 % av bruttonationalprodukten (BNP).

De dåliga avsättningsmöjligheterna tillsammans med strävan att bibe-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

9

hålla arbetskraften i företagen hade lett tiU en låg produktivitet. Den snabba kostnadsutvecklingen oeh den låga produktiviteten hade laddat upp ett högt kostnadstryck som successivt mognade ut i en kraftig in­flation.

I strävan att överbrygga den internationella lågkonjunkturen under 1975 och 1976 hade lageruppbyggnaden stimulerats. De betydande över­lager som därmed uppkommit kunde inte avyttras i den takt och till de priser man tidigare räknat med.

Den svaga efterfrågan och de starkt försämrade vinsterna utgjorde ett hinder för en långsiktigt nödvändig kapacitetsutbyggnad och investe­ringstillväxt inom industrin.

Konsumtionstillväxten hade under flera år legat på en väsentligt högre nivå än som svarade mot produktivitetstillväxten i ekonomin även vid fullt kapacitetsutnyttjande.

Den ekonomiska politiken inriktades på att angripa dessa problem under bibehållen hög sysselsättning. Den strategi som regeringen valde var att justera kostnadssituationen, stärka konkurrenskraften och redu­cera bytesbalansunderskottet. Samtidigt inriktades politiken på att bibe­hålla och på sikt göra det möjligt att föra över resurser för att bygga ul utrikeshandelssektorn. Genom kostnadsdämpande åtgärder eftersträva­des en gradvis dämpning av inflationen.

Genom de valutakursjusteringar som ägde rum under 1977 togs ett väsentligt steg mot ett mera balanserat kostnadsläge. Den svenska kro­nan frikopplades från D-marken genom utträdet ur valutaormen i au­gusti 1977 och en fortsatt appreciering av kronan förebyggdes. Sedan utträdet har D-marken stigit med 78 %. Om de valutapolitiska åtgär­derna under 1977 inte vidtagits hade vår kostnadssituation i dag varit avsevärt sämre och svenska produkter hade fortsatt att förlora mark­nadsandelar både inom oeh utom landet.

För att en devalvering skall bli framgångsrik är det nödvändigt att dämpa den inhemska efterfrågans expansionstakt. Utan en återhållsam politik äventyras de åsyftade effekterna av en inflationistisk utveckling. Regeringens stabUiseringspolitiska program i april 1977 syftade till att hålla tillbaka den inhemska efterfrågan och stärka bytesbalansen. Vik­tigast var förslaget om en höjning av mervärdeskattesatsen. Detta repre­senterade en åtstramning av den privata konsumtionen om drygt 1,5 % räknat för helt år.

Genom en stark återhållsamhet med utgifter för statens egen konsum­tion hölls denna på en praktiskt taget oförändrad nivå. Den kommunala expansionstakten är dock högre än vad som är förenligt med en på längre sikt balanserad utveckling.

Som en följd av ett lågt kapacitetsutnyttjande och låga vinster hade industriinvesteringarna stagnerat 1976 och föll med ea 16 % 1977. Grundförutsättningarna för att vända denna utveckling är att industrins

Prop. 1977/78:150   BUaga 1    Reviderad finansplan

lo

konkurrenskraft successivt återställs så att kapacitetsutnyttjandet ökar och investeringarna därmed åter kan komma igång. I direkt investe-ringsstimulerande syfte förlängdes investeringsavdrag oeh investerings­bidrag hösten 1976 till att avse 1977 samtidigt som investeringsfonderna fick stå öppna för utnyttjande. Under hösten 1977 utsträcktes dessa åt­gärder att avse även 1978 samtidigt som investeringsfondsutnyttjandet utvidgades och prövningsförfarandet förenklades.

Den inriktning av politiken som jag här redogjort för präglade även kreditpolitiken. Den höUs stram för att i största möjliga utsträckning stimulera företagen och kommunerna att täcka sina långfristiga finan­sieringsbehov genom upplåning i utlandet. Samtidigt gavs kreditväsen­det riktlinjer med innebörd att den utlandskonkurrerande sektorns kapi­talbehov och bostadsbyggandet skulle prioriteras. Innebörden härav blev då naturligen att andra ändamål såsom utlåningen tUl hushåUen och kommunerna måste begränsas.

På bostadspolitikens område ledde den snabba kostnadsutvecklingen tillsammans med en viss försiktighet inom kommunerna till en reduk­tion av igångsättningen av nya lägenheter främst under andra kvartalet i fjol. Kostnadsutvecklingens dämpande inverkan på bostadsbyggandet motverkades genom successiva uppjusteringar av det s. k. lånetaket. En ny överenskommelse inför 1978 mellan delegationen för bostadsfinansie­ring och bankerna bidrar till att undanröja tidigare finansierings-hinder. Den statliga garanterade bostadslåneräntan kommer enligt regeringens förslag att sänkas med 0,5 % från den 1 januari 1978. Minskningen av andelen outnyttjade lägenheter har gjort kommunerna benägna att eftersträva ett högre bostadsbyggande. Som följd av de åt­gärder jag här redogjort för ägde ett kraftigt omslag i igångsättningen rum mot slutet av 1977 och de första månaderna 1978. Detta är bety­delsefullt bl. a. från sysselsättningssynpunkt, eftersom byggaktiviteten försvagats inom andra sektorer.

Det kan nu konstateras att de förväntningar i fråga om bl. a. den internationella konjunkturutvecklingen som låg till grund för den lager-uppbyggnadspolitik som påbörjades 1975 inte har uppfyllts. Resultatet blev kraftiga överlager inom industrin, främst i de råvaruproducerande branscherna men senare även inom industrigrenar med tillverkning av bearbetade varor. Regeringen inriktade därför politiken fr. o. m. ingång­en av 1977 på en avtappning av överlagren. En sådan tycks också ha skett under 1977 oeh tycks ha gått fortare än vad man kunde förutse bara för några månader sedan. Det är främst inom skogsindustrin och järn- och stålindustrin som lageranpassningen kunnat ske medan över­lagren ännu är avsevärda inom verkstadsindustrin. Detta har naturligtvis medfört den olägenheten att produktionen legat på en låg nivå. Den depressiva effekten på totalproduktionen av omslaget från lageruppbygg­nad 1976 till lagerminskning 1977 är större än hela nedgången i BNP

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

11

Tabell 2   Försörjningsbalans för 1977

Miljarder

Procentuell

volymföränd-

kr. 1977,

ring, 1975 års priser

löpande

priser

1975

1976

1976

1977

TUlgång

BNP

351,5

1,4

-2,5

Import

90,1

8,1

-4,5

Summa tillgäng

441,6

2,8

-2,9

Efterfrågan

Bruttoinvestering

71,4 .

-1,8

-3,4

Näringsliv

34,9

1,4

-6,5

därav: industri

14,6

0,2

-16,3

Statliga myndigheter och

affärsverk

8,1

-0,2

-3.7

Kommuner

14,5

-3,5

8,6

Bostäder

13,9

-9,4

-6,3

Lagerinvestering

-1,3

(-0,7)1

(-3,1)1

Privat konsumtion

189,3

4,3

-0,9

OfTentlig konsumtion

100,9

4,8

2,7

Statlig

31.7

0,8

0,6

Kommunal

69,2

6,9

3,8

Tjänstenetto

-4,2

Export

85,5

5,5

0,2

Summa efterfrågan

441,6

2,8

-2,9

' Lagerinvesteringarnas förändring i procent av föregående års bruttonatio­nalprodukt.

på 2,5 % 1977. Samtidigt har dock grunden lagts för att en successivt stigande efterfrågan snabbare skall leda till produktions- och sysselsätt­ningsökning.

Det har trots produktionsminskningen varit möjUgt att hålla en hög och stigande sysselsättningsnivå under hela denna period. Under första kvartalet 1978 var 20 00030 000 fler sysselsatta än under andra halv­året 1976 sedan hänsyn tagits tUl normala säsongvariationer. Under sam­ma period har antalet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder berörda per­soner ökat kraftigt.

Sysselsättningsökningen har inte kunnat förhindra en viss ökning av arbetslösheten som i början av 1978 låg på drygt 2 %. Det svaga kon­junkturläget har medfört att sysselsättningen gått ned inom i första hand industrin. MeUan 1976 oeh 1977 minskade antalet industrisysselsatta med över 30 000 personer. För att upprätthålla sysselsättningen har regeringen i stort sett följt två handUngslinjer. För det första har om­fattande insatser gjorts på arbetsmarknadspolitikens område. I första hand har eftersträvats att genom bl. a. omfattande utbildningsinsatser ge de anställda möjlighet att stanna kvar inom företagen. Därmed un­derlättas en expansion inom industrin när efterfrågan och produktionen åter börjar få fart. Under 1977 var i genomsnitt över 160 000 personer

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

12

berörda av någon form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För det andra har man genom näringspolitiska åtgärder kunnat trygga syssel­sättningen för anställda som annars drabbats av arbetslöshet genom en forcerad nedläggning av företag. För det tredje har en ökning av sys­selsättningen ägt rum i den offentliga sektorn. De senaste årens allt tydligare tendenser till minskad rörlighet på arbetsmarknaden kommer att ställa arbetsmarknadspolitiken inför nya uppgifter när efterfrågan på arbetskraft åter börjar öka.

Inflationen var ett av de mest svårbemästrade ekonomisk-politiska problemen under 1977. De kraftiga ökningarna av arbetskraftskostna­derna under 1975 oeh 1976 och den sjunkande produktivitetstakten hade byggt upp ett kostnadstryck som ofrånkomligen måste komma tUl ut­tryck i prisstegringar. Så blev också fallet och kostnadsgenomslaget på konsumentpriserna fick verkningar inte bara 1977 utan påverkar också 1978 års prisutveckling. De nödvändiga anpassningsåtgärder som rege­ringen vidtog under 1977 och som bl. a. var föranledda av de tidigare kostnadsstegringarna, ledde till en viss höjning av konsumentprisnivån. Under det första halvåret 1977 bidrog också stora prisstegringar på kaffe till att höja konsumentpriserna. Under andra halvåret 1977 däm­pades inflationstakten trots att devalveringen i augusti verkade prishö­jande. Prishöjningarna i januari och februari i år förklaras i betydande mån av att prisjusteringar brukar ske i samband med årsskiften samt att konsekvenser av jordbruks- och hyresavtal infaller då. Den oföränd­rade prisnivån i mars tyder på att en klar dämpning av prisstegrings­takten har kommit till stånd.

Den realt disponibla inkomsten steg trots den snabba inflationen med 1,5 % mellan 1976 och 1977. Enligt riksrevisionsverkets beräk­ningar av realinkomstutvecklingen efter skatt för olika inkomstslag var reallönerna efter skatt oförändrade medan pensioner och inkomstöver­föringar från det offentiiga efter skatt steg med 510 %.

Den omläggning av den ekonomiska politiken som skedde under 1977 måste få tid att verka över en längre period för att resultatet med någon högre grad av säkerhet skall kunna avläsas. Vissa tecken tUl en utveckling i rätt riktning har dock kunnat iakttas. Sålunda sjönk im­portvolymen successivt under hela 1977. För exporten kan noteras en volymmässig uppgång mot slutet av 1977. De preliminära siffror som föreligger för 1978 tyder på en fortsatt exportvolymuppgång, medan importvolymen tycks ha fortsatt att minska i snabb takt. Lagerned­dragningen är med all sannolikhet en viktig förklaring till detta. Impor­ten har hållits nere samtidigt som företagen pressat ut sina varor på export. Osäkerheten är självfallet stor men ett återtagande av förlorade marknadsandelar både på export- och hemmamarknad tycks dock ha påbörjats under andra halvåret 1977. Såvitt nu kan bedömas har före­tagen utnyttjat devalveringsutrymmet tiU att i huvudsak sänka sina pri-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

13

Tabell 3   Betalningsbalans 19741977

Milj. kr., löpande priser

1974

1975

1976

1977

Handelsbalans

-2 286

-1988

-5 105

-4 621

Tjänste- och iransfereringsbalans

-1 927

-4 714

-6 561

-10 299

Bytesbalans

-4 213

-6 702

-11666

-14 920

Kapitalbalans

347

7 212

3 683

12 320

Restpost

343

5 429

5 357

7 419

Valutareservens transaktions-

förändring

-3 523

5 939

-2 626

4 819

Förändring på grund av kurs-

rörelser

-1

-863

486

1 196

Valutareservens totala förändring

-3 524

5 076

-2 140

6 015

ser relativt till de utländska konkurrenterna. Detta innebär samtidigt att importpriserna stiger avsevärt snabbare än exportpriserna vUket på kort sikt försämrar handels- och bytesbalanserna. För kalenderåret 1977 uppgick handelsbalansunderskottet till 4,6 miljarder kr. De senaste må­nadernas utveckling tyder dock, som jag tidigare framhållit, på att en successiv förbättring av balansen mellan export och import kommer till stånd. För månaderna november 1977mars 1978 har ett överskott på mer än 2 miljarder kr. registrerats. Underskotten på tjänste- och trans­fereringsbalanserna kräver dock en långsiktig successiv förbättring av varuutbytet för att det samlade underskottet på bytesbalansen skall kunna nedbringas. Detta uppgick 1977 tiU närmare 15 miljarder kr. motsvarande 4,2 % av BNP. Valutareserven ökade dock under 1977 bl. a. till följd av upplåning i utiandet. Den s. k. restposten svarar för ett inflöde om ca 7,5 miljarder kr. TUl en del kan detta inflöde tänkas bestå av oregistrerad tjänsteexport. Statistiska centralbyrån har fått i uppdrag att kartlägga tjänsteexportens omfattning.

Förutom den förbättrade handelsbalansen finns vissa andra tecken tiU en ljusare situation för den svenska ekonomin. Nedgången i voly­men av nya order har upphört och för vissa branscher vänts i en upp­gång omkring årsskiftet 1977/1978. 1 förening med att neddragningen av överlagren blev större än väntat 1977 ger detta vissa förhoppningar om gradvisa produktionsförbättringar framöver. Det torde dock ta tid innan detta sätter tydliga spår i form av en förbättrad arbetsmarknad.

3    Den ekonomiska politiken 1978

3.1 Målen för och inriktningen av den ekonomiska politiken

Vid ingången tUl 1977 förelåg en fundamental jämviktsbrist i svensk ekonomi. Det var inte, som under tidigare konjunkturnedgångar under efterkrigstiden, fråga om en mindre avvikelse från tillväxttrenden utan om en betydligt mer djupgående balansrubbriing. Som jag understrukit

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

14

i tidigare finansplaner tar det flera år att från ett sådant utgångsläge åter­föra ekonomin till en balanserad tillväxtväg. Det kan endast ske genom gradvisa steg i en lång återanpåssningsproeess som bl. a. kräver bety­dande strukturella förändringar i ekonomin. Målet måste vara att uppnå en rimlig tillväxt, full sysselsättning, en väsentligt lägre inflationstakt och jämvikt i bytesbalansen. Detta måste också ske med hänsynstagande till behovet av regional balans och en rättvis inkomstfördelning.

Under 1977 togs som jag tidigare redovisat de första avgörande stegen mot återställd balans. Nedskrivningen av den svenska kronan har i betydande utsträckning utnyttjats till sänkningar av de relativa pri­serna på exportvarorna. Lagerayveeklingen går, något.snabbare än.be­räknat. Exporten stiger nu ungefär i takt med världshandeln oeh Sverige har således upphört att tappa marknadsandelar. Handelsbalansen upp­visar en stark förbättring som dock till en del måste hänföras tiU den snabba lagerawecklingen.

Trots dessa ljusare inslag är dock läget alltjämt allvarligt. Den inter­nationella konjunkturförbättringen går långsamt. Industriproduktionen fortsätter att falla och kapacitetsutnyttjandet i industrin ligger lågt. An­talet personer som är arbetslösa eller som är sysselsatta genom arbets­marknadspolitiska åtgärder är högt. Det finns aUvarliga strukturella pro­blem i flera industribranscher, vilka kräver utomordentiigt stora statliga insatser för att möjliggöra en anpassning av verksamheten ifråga om inriktning oeh omfång i socialt acceptabla former. En reduktion av sys­selsättningen i dessa branscher är nödvändig. Nya arbetstillfällen måste därför skapas i annan industriell verksamhet. Sysselsättningen inom in­dustrin kan dock inte väntas öka förrän industrin nått någorlunda fullt kapacitetsutnyttjande vilket förutsätter en relativt stor uppgång i pro­duktionen. Först i detta skede, då även lönsamheten bör kunna förbätt­ras, kan man räkna med att industrins investeringar ökar och nya ar­betstillfällen skapas.

En grundtanke i regeringens ekonomisk-politiska strategi har varit att nedskrivningen av den svenska kronans effektiva kurs med ea 15 % /j7 saminans med den produktivitetsreserv som vid en ökande produktion kunde frigöras, skulle leda till ett återställande av Sveriges relativa kost­nadsläge till den nivå som gällde i början av 1970-talet. Förutsättningen för detta var en dämpad lönekostnadsutveckling. Det nyligen träffade av­talet mellan LO, PTK oeh SÄF har lagt en god grund för ett återstäl­lande av Sveriges konkurrenskraft. Det tidigare i år ingångna jordbruks­avtalet har på Uknande sätt präglats av stor återhållsamhet. Trots detta ligger dock den relativa kostnaden per producerad enhet i enhetlig va­luta alltjämt drygt 10 % över genomsnittsnivån 19701974.

Effekten på de totala produktionskostnaderna av den starka inhemska kostnadsökningen 1975 oeh 1976 dämpades av att priserna på impor­terade insatsvaror i industrin steg relativt sett långsammare bl. a. som

Prop. 1977/78:150   BUaga 1   Reviderad finansplan

15

följd av den uppskrivning av den svenska kronan, som då ägde rum.. Efter devalveringarna tenderar dock insatsvarupriserna i svenska kronor att stiga snabbare vUket påverkat möjligheterna till relativa prissänk­ningar.

En höjning av aktivitetsnivån inom industrin måste först och främst komma till stånd genom ökad export .och återvinnande av marknads­andelar på hemmamarknaden. Nödvändigheten att återställa jämvikten i bytesbalansen medger inte att den privata konsumtionen får bära upp expansionen. Den inledda överflyttningen av inhemsk efterfrågan till utlandsefterfrågan måste fortsätta. En svag utveckling av privat kon­sumtion i förening med fortsatt lageravveckling ger ingen uppgång i in­dustriproduktionen innevarande år. Genom att exporten fortsättningsvis kan väntas åtminstone följa världshandelns utveckling ett visst åter­tagande av marknadsandelar förutses i nationalbudgeten och lager­investeringarna kan beräknas ge ett positivt bidrag till efterfrågan 1979 finns det skäl att räkna med.en uppgång i industriproduktionen med 4 å 5 % 1979. Med hänsyn tiU omfattningen av den outnyttjade kapaciteten är detta dock en relativt begränsad uppgång. Det tar därför relativt lång tid innan vi kan räkna med att sysselsättningen inom industrin åter stiger.

Det är således ytterst angeläget att så snabbt som möjligt höja aktivi­tetsnivån inom industrin utan att för den skull äventyra den påbörjade stabiliseringen av pris- och kostnadsutvecklingen. Ju längre stagnationen i industriproduktionen varar och det mycket pressade lönsamhetsläget består, desto större risk löper vi att för framtiden värdefull industri­kapacitet går förlorad. Industrisysselsättningen fortsätter att sjunka med drygt 20 000 personer mellan 1977 och 1978. Nedgången kan beräknas fortsätta långt in på 1979 om inte efterfrågan ökar snabbare än som nu kan förutses.

För närvarande är kapacitetsutnyttjandet i svensk industri mycket lågt. Om trenden för industrins produktion vid fullt kapacketsutny ttj ande under första hälften av 1970-talet dras ut och jämförs med den faktiska produktionsnivån, uppgår gapet till ca 20 %. Den faktiska outnyttjade kapaciteten torde dock vara väsentUgt mindre som följd av nedgången i industrisysselsättningen och i industriinvesteringarna. Dessutom har viss produktionskapacitet i ekonomisk mening förlorats genom långsik­tiga strukturella förändringar i den internationella efterfrågan. Upp­skattningsvis ligger den outnyttjade kapaciteten inom intervallet 812 % av produktionen vid fullt kapacitetsutnyttjande. Genom att arbetskraften alltjämt tiU stor del finns kvar i företagen kan en ökning av industri­produktionen leda till betydande produktivitetsökningar.

En uppgång i industriproduktionen är nödvändig för att frigöra pro­duktivitetsreserven. Genom att arbetskraftskostnaden till betydande del är en fast kostnad kommer produktionskostnaden per producerad enhet därigenom att sjunka. Detta möjliggör ytterligare relativa prissänkningar

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

16

på exportmarknaden och ökad försäljnings- och produktionsvolym.

Äv central betydelse för att åstadkomma en sådan dynamisk expan­sionsprocess blir därför den internationella konjunkturutvecklingen och Sveriges möjligheter att återvinna marknadsandelar. Liksom så många andra underskottsländer knyter Sverige förväntningar till att den ut­ländska efterfrågan skall dra upp aktivitetsnivån i den utlandskonkur­rerande sektorn. I stort sett ligger prognosen i finansplanen för BNP-ökning inom OECD-länderna på 4 % fast. Risk finns dock att den väst­tyska expansionen inte når upp till den där antagna ökningen i BNP på 3,5 % och att Förenta staternas tUlväxt avtar under andra halvåret 1978. Den amerikanska ekonomiska politiken synes komma att lägga allt större tonvikt vid att dämpa inflationen och reducera underskottet i bytesbalan­sen bl. a. i syfte att stabilisera dollarn. För 1979 är osäkerheten om konjunkturutvecklingen naturligtvis betydligt större. Mycket talar för att den amerikanska ekonomins tillväxt avtar medan den västeuropeiska tillväxten däremot kan öka något. Den ekonomiska politiken i Sve­rige måste enligt min bedömning därför baseras på en relativt för­siktig internationell konjunkturprognos.

Det av arbetsmarknadens parter träffade avtalet är uppsägbart om konsumentprisindex stiger med mer än 7,25 % mellan januari och de­cember 1978 och med mer än 5 % under perioden december 1978 och oktober 1979. Jag anser det ytterst angeläget att dessa prisökningstal inte överskrids. Enligt nationalbudgetens prisprognos för 1978 kommer det att vara möjligt att hålla inflationstakten inom den stipulerade grän­sen. Osäkerheten i prisprognoser av detta slag är dock stor. Bl. a. kan den internationella prisutvecidingen för exempelvis råvaror bli högre än som antagits. Politiken måste därför inriktas på att med en betryggande marginal underskrida den uppställda prisökningsgränsen.

För att bidra till att prismålet uppnås, expansionsprocessen påskyn­das inom industrin samt tUI att öka sysselsättningen kommer regeringen att föreslå riksdagen att fr. o. m. den 1 juU 1978 avskaffa den allmänna arbetsgivaravgiften på 2 procentenheter. Härigenom fullföljs det i au­gusti 1977 tillkännagivna beslutet att stegvis avskaffa den allmänna arbetsgivaravgiften.

Riksdagen har tidigare beslutat att sjukförsäkrmgsavgiften och barn­omsorgsavgiften skall höjas med sammanlagt 1,3 procentenheter fr. o. m. den 1 januari 1979.

Om de av regeringen föreslagna åtgärderna skulle visa sig otiUräck­liga för att öka kapacitetsutnyttjandet i näringslivet, frigöra de produk­tivitetsreserver som där föreligger samt återvinna förlorade marknads­andelar i den takt som på sikt är nödvändig för en balanserad sam­hällsekonomi, är regeringen beredd att i höst pröva det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter fr. o. m. den 1 januari 1979.

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

i?

Med borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften försvinner den regionalpolitiskt motiverade differentieringen av avgiftsuttaget. Det finns därför anledning överväga andra former av insatser. En hämman­de faktor för utvecklingen av näringslivet i' inre stödområdet är alltjämt bristande vägstandard. Regeringen har därför för avsikt att återkomma med förslag tUl en särskild satsning avseende vägnätet i detta område inom en ram av 85 milj. kr.

Som understrukUs i tidigare finansplaner är det nödvändigt att an­passa kommunernas expansion till det samhällsekonomiska utrymmet. Företrädare för regeringen förhandlar f. n. med företrädare för lands­ting och primärkommuner om begränsning av tillväxten i den kommu­nala konsumtionsutvecklingen under 1979. Ett borttagande av den all­männa arbetsgivaravgiften betyder en förstärkning av kommunernas finansiella ställning. Detta måste beaktas i de fortsatta förhandlingarna med kommunerna oeh den uppgörelse dessa skall leda fram tUl.

Regeringen har nyligen framlagt en proposition angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. för .tiden 1 juli 197830 juni 1981 (prop. 1977/78: 154). Propositionen grundas på en mellan lantbru­karnas förhandlingsdelegation och statens jordbruksnämnd jämte nämn­dens konsumentdelegation träffad överenskommelse som präglas av stark återhållsamhet. Jordbruket kommer att erhålla kompensation för beräk­nade pris- och kostnadsökningar. Däremot kommer inte den 1 juli i år att tillämpas de regler för inkomstföljsamhet som ingår i överenskom­melsen. Enligt överenskommelsen bör vidare ändring av den aUmänna arbetsgivaravgiften, i vad gäller den s. k. egenavgiften, beaktas vid första möjliga justeringstillfälle.

I den reviderade nationalbudgeten har försök gjorts att beräkna ef­fekterna av den föreslagna sänkningen av arbetsgivaravgifterna. Kal­kyler av detta slag är osäkra och det är svårt att exakt fånga in de posi­tiva självgenererande effekter som en sådan åtgärd kan utiösa. Det är angeläget att det utrymme som borttagandet av arbetsgivaravgiften ger används till att sänka de relativa priserna inom den utlandskonkurre­rande sektorn. Den försämring i bytesförhållandet som detta innebär uppvägs av högre exportvolym och lägre importvolym. Industriproduk­tionen ökar därför snabbare än den skulle ha gjort utan åtgärder. Nå­gon förbättring i handels- och tjänstebalansen bör man knappast räkna med under första året. På sikt bör dock en betydande förbättring kunna uppnås i utrikesbalansen. Tungt vägande skäl för att ytterligare stärka industrins konkurrenskraft är att påskynda investeringsuppgången inom industrin och att förbättra sysselsättningsläget.

En sänkning av arbetsgivaravgiften av den angivna storleksordningen kan beräknas leda tUl en reduktion av prisökningstakten under loppet av 1978 med ca 1/2 %. Prisstegringen beräknas i den reviderade na­tionalbudgeten inkl. denna effekt uppgå till knappa 6 % mellan januari

2   Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 150. Bilaga 1. Rev. Finansplan

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

18

och december 1978. Därmed har förutsättningar skapats för att håUa prisstegringstakten under 1978 inom den gräns som angivits i avtalet mellan arbetsmarknadens parter. En arbetsgivaravgiftssänkning är klart att föredra framför en momssänkning därför att den inte bara sänker priserna utan även stärker industrins internationella konkurrenskraft. Detta kan i sin tur leda till sänkta produktionskostnader per producerad enhet och bidra tUl en ytterligare neddragning av inflationstakten. En sänkning av arbetsgivaravgiften i kombination med en skärpt prisöver­vakning bidrar tiU att bryta inflationsförväntningarna och dämpa infla­tionstakten.

Priskontrollen utgör en integrerad del i den föreslagna politiken. Re­geringen har redan skärpt prisövervakningen genom att införa krav på att prisökningar och skälen för dem skall anmälas en månad i förväg. Om SPK inte finner de anmälda prisökningarna motiverade tas över­läggningar upp med företagen för att förmå dem att avstå från dessa. Ytterst kan frågan anmälas till regeringen för ev. beslut om prisstopp. Det får förutsättas att den sänkta arbetsgivaravgiften begränsar före­tagens krav på prishöjningar oeh att SPK vid sina överläggningar med företagen beaktar de effekter sänkningen får. Åtgärderna ökar också möjligheterna att förhindra eller begränsa redan planerade prishöjning­ar. I synnerhet är det viktigt att undvika att sänkningen av arbetsgivar­avgiften leder tUl omotiverade pris- och vinsthöjningar i den icke kon­kurrensutsatta sektorn där det är lättare att kompensera kostnadsök­ningar med höjningar av priserna. Även i utrikeshandelssektorn är det viktigt att kostnadssänkningen får slå igenom på priserna för att där­igenom öka avsättningsvolymen. Syftet med prisövervakningen är natui-ligtvis i första hand att förhindra omotiverade prisökningar men oekså att hålla tillbaka löneglidningen. Skulle åtgärden leda tiU en prisutveck­ling som ligger lägre än den som angivits i det träffade kollektivavtalet kommer hushållens realinkomster att kunna öka något mer än de annars skulle ha gjort. Någon stark expansion av den privata konsumtionen är dock inte förenlig med rådande bytesbalansunderskott.

1 dagens konjunkturläge med stor outnyttjad kapacitet i ekonomin torde risken vara liten för att den relativt begränsade expansiva effekt på ekonomin, som den föreslagna arbetsgivaravgiftssänkningen innebär, skall leda till ett påskyndande av löneglidning och prisstegringar. Det krävs dock att alla parter i samhäUet aktivt medverkar till att bekämpa inflationen och hålla tillbaka löneglidningen. Skulle den internationeUa konjunkturuppgången bli betydligt snabbare än som nu bedöms som mest sannolikt finns dock risk för ett ökat tryck uppåt på löner och priser. 1 så fall blir det nödvändigt att sätta in restriktiva åtgärder. Den ekonomiska politiken måste snabbt kunna anpassas tiU ändrade förut­sättningar.

En ökad aktivitet i näringslivet betyder att industripolitiska stödin-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

19

satser och arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan trappas ned i takt med stigande arbetskraftsefterfrågan. Därigenom kan betydande besparingar i statsutgifterna åstadkommas. Det är av central betydelse för en fram­gångsrik stabiliseringspolitik att arbetsmarknadspolitiken ges en sådan inriktning att arbetskraftsbehovet i företag och branscher kan tUlgodo­ses under en uppåtgående konjunkturfas. Detta är en förutsättning för att lösa de nödvändiga omställningsproblemen inom näringslivet och för att utnyttja den outnyttjade produktionskapacitet som finns. Detta krävs oekså för att dämpa den löneglidning som lätt uppstår när efter­frågan på arbetskraft åter skjuter fart.

Efterfrågans inriktning

Bidraget till ökningen i totala efterfrågan i ekonomin måste huvud­sakligen komma från utlandet. Förbättringen i handelsbalansens och tjänstebalansens saldo beräknas i 1977 års priser uppgå till 8 miljarder kr., vilket ger ett bidrag till BNP-efterfrågan på 2,5 % (se nedanstående tablå). Genom den nödvändiga sänkningen av exportpriserna i förhål­lande till importpriserna oeh de ökande underskotten på transfererings­balansen blir dock förbättringen i bytesbalansen mer begränsad.

Bidrag till BNP-tillväxten 1977 och 1978

1976

1977

1977

1978

-0,5

-0,6

0,0

-0,1

0,7

0,7

-0,7

-0,2

-3,1

-1,6

1,1

2,5

-2,5

0,8

Privat konsumtion

Statlig konsumtion

Kommunal konsumtion

Bruttoinvesteringar

Lagerinvestering

Nettoefterfrågan från utlandet'

Bruttonationalprodukten

' Export av varor och tjänster ./. Import av varor och tjänster.

Som jag tidigare nämnt, är det nödvändigt att de stora överlagren skärs ned. Lageravvecklingen förklarar till väsentlig del den starka ned­gången i importvolymen. Det kan också till viss del förklara ökningen i exporten. Den markanta förbättringen i handelsbalansen under de se­naste fem månaderna skall därför inte ses som enbart en följd av en förstärkning av den underliggande konkurrenssituationen. Den starka ökningen i den utländska nettoefterfrågan vägs till stor del ned av ett negativt bidrag till BNP-efterfrågan från lagersidan.

Nödvändigheten att lämna resursutrymme i ekonomin för en fortsatt ökning i utländsk nettoefterfrågan och på sikt även ökade investeringar i lager och realkapital medför att den privata konsumtionen inte kan tillåtas expandera. 1978 beräknas den privata konsumtionen falla med ca 1 %. När konkurrenskraften i svensk industri successivt återstäUts, kan tillväxten i privat konsumtion åter tillåtas öka. Förutsättningarna

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

20

för ett återtagande av hemmamarknadsandelar är då också större. För 1979 räknar jag med en tiUväxt i privat konsumtion på ca 1,5 %.

Den statliga konsumtionen höUs under 1977 på en i stort sett oför­ändrad nivå. Även under 1978 iakttas stor återhåUsamhet med nya resurskrävande utgifter.

Den kommunala expansionstakten har under en följd av år legat väsentligt över vad som är möjligt att upprätthålla om samhällsekono­misk balans skall kunna uppnås. Detta är delvis ett resultat av statiiga ålägganden och normer, som på kommunal nivå blivit kostnadskrävan­de. Det allvarliga ekonomiska läget kräver begränsningar av den kom­munala konsumtionens ökningstakt. De kommunala investeringarna väntas nu inte stiga i samma takt som tidigare, vilket på sikt kan inne­bära att även den kommunala konsumtionsökningen bromsas upp.

Industriinvesteringarna fortsätter att falla starkt i år. Regeringen har stött industriinvesteringarna dels genom det generella frisläppet av in­vesteringsfonderna, dels genom selektivt stöd till olika investeringspro­jekt. Någon omsvängning i investeringsutvecklingen kan dock inte för­väntas förrän kapacitetsutnyttjandet höjts väsentligt och lönsamhetsläget förbättrats.

I rådande läge är det angeläget att upprätthålla en hög aktivitet inom bostadsbyggandet. Som angavs i finansplanen siktar regeringen mot en igångsättning på inemot 60 000 lägenheter. Enligt konjunkturinstitutets nu föreliggande prognos för 1978 kommer detta mål att uppnås. Rege­ringen har beslutat om en successiv höjning av lånetaket i takt med produktionskostnadsindex för bostäder. I produktionskostnadsindex in­räknas dock inte ev. löneglidning. En stor löneglidning minskar därför möjligheterna att nå det uppställda målet för bostadsbyggandet.

3.2 Finanspolitiken

De hittUls genomförda åtgärderna för att bryta inflationsutvecklingen kommer tillsammans med det av regeringen föreslagna borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften att under loppet av 1978 ge resultat i form av en dämpad prisstegringstakt. Jag vill betona att en förutsätt­ning härför är en stark återhållsamhet i såväl den privata som den offentliga konsumtionsutvecklingen.

Återhållsamheten i de offentliga utgiftsåtagandena måste emellertid avvägas mot sysselsättnings- och fördelningspolitiska målsättningar. För den statliga sektorn innebär detta i det korta perspektivet fortsatt stora utgifter för att trygga sysselsättningen, vilket tUlsammans med en svag utveckling av budgetens inkomstsida medverkar till ett kraftigt underskott i den statliga sektorns finansieUa sparande. Som framgår av tabeU 4 beräknas underskottet i finansiellt sparande för kalenderåret 1978 öka till ca 26 miljarder kr.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

21

Tabell 4   Statens inkomster och utgifter 19761978

Exkl. statens affärsverk och aktiebolag. Löpande priser

Milj. kr.

Förändring, %

1976

1977          1978        1976 1977

1977      1978

1

Inkomster

90 342

93 680        92 930      3,5       -1,0

2

Utgifter

91 975

106 270       119 060     15,5        12,0

2.1

Transfereringar

60 781

71830        81480    18,0        13,5

2.2

Konsumtion

26 478

30 010        32 520    13,5          8,5

2.3

Realinvesteringar

2 972

3 260          3 900    10,0        19,5

2.4

Kon-ektionspost

1 744

1 170          1 160      .

3 Utiåning och andra

finansiella transaktioner

5 696

5 980        14100

4

Totalsaldo (123)

-7 329

-18 210     -40 230

5

Totalsaldo exkl. utlåning och andra finansiella transaktioner =

FinansieUt sparande

-1633

-12 590     -26 130

6   Finansiellt sparande som

procent av brutto­

nationalprodukten

0,2

3,6          6,7

Källor: Ekonomidepartementet, budgetdepartementet, konjunkturinstitutet, riksrevisionsverket och statistiska centralbyrån.

Den svaga tillväxten av statens inkomster under 1978 förklaras till en del av de stora utbetalningarna av kommunalskattemedel. En annan faktor som bidrar tiU en långsam tillväxt av statsinkomsterna är den privata konsumlionsvolymens svaga utveckling, varigenom mervärde­skattens och andra indirekta skatters ökning begränsas. Den relativt måttliga tillväxten i hushållens inkomster leder vidare tUl en svag ök­ning av statens intäkter från inkomstbeskattningen.

Utvecklingen av statens intäkter från inkomstbeskattningen måste också sättas i samband med den statliga skatteskalans omläggning inför 1978. Denna omläggning medför att det reala skatteuttaget har sänkts något. Det skapade en förutsättning för en balanserad avtalsrörelse under 1978.

Ett flertal samverkande faktorer förklarar den fortsatt höga nivån på den statliga budgetens utgiftssida. Jag vill emellertid betona att utgif­terna för statlig konsumtion uppvisar en mycket återhållsam utveckling. De för 1978 angivna krontalshöjningarna avspeglar således en ungefär oförändrad statiig konsumtionsvolym.

De stora utgiftshöjningarna återfinns i stället bland de s. k. transfe­reringsutgifterna. Den utdragna lågkonjunkturen påkallar även fortsätt­ningsvis omfattande stödinsatser av industripoUtisk och arbetsmarknads-

4   Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 150. Bilaga 1. Rev. Finansplan

Prop. 1977/78:150   BUaga 1   Reviderad finansplan

22

politisk natur. Dessa är en direkt följd av ambitionerna att så långt möjligt mUdra lågkonjunkturens effekter för de människor som riskerar att bli friställda.

Jag vill i detta sammanhang framhålla att den främsta förutsättning­en för att skapa nya arbetstillfällen ligger i den ekonomiska politikens allmänna uppläggning. Effekterna härav kommer under 1978 att av­spegla sig bl. a. i en fortsatt ökning av exportvolymen oeh därmed på sikt i ett ökat antal nya arbetstiUfäUen i den konkurrensutsatta delen av näringslivet. I samma riktning verkar det föreslagna borttagandet av ar­betsgivaravgiften. Denna åtgärd bidrar till att minska det framtida be­hovet av industri- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den ekono­miska politikens generella åtgärder måste dock kompletteras med in­satser på det närings- och arbetsmarknadspolitiska området. De sär­skilda industripolitiska åtgärderna beräknas under 1978 uppgå till unge­fär 10 mUjarder kr., varav huvuddelen utgör satsningar för att håUa sysselsättningen uppe i krisbranscher som stålindustrin, textil- och be­klädnadsindustrin samt varven. Utgifterna för de arbetsmarknadspoli­tiska åtgärderna uppgår till ca 7 miljarder kr.

Det stora underskottet i den statiiga budgeten skall ses mot bakgrund av att Sverige nu genomgår den allvarligaste lågkonjunkturen under efterkrigstiden. En höjning av den ekonomiska aktivitetsnivån kommer att förändra förutsättningarna såväl vad gäller budgetens utgifter som inkomster. Efter hand som tillväxten ånyo tar fart kommer således en stor del av utgiftema för den typ av industri- och arbetsmarknadspoli­tiska åtgärder, som jag nyss berört, att försvinna. Samtidigt kommer beskattningsunderlaget, och därmed de statliga inkomsterna, att växa. Den långtidsbudget, som budgetministern senare denna dag framlägger, visar emellertid att finanspolitiken i framtiden kommer att ställas inför betydande problem. När kapacitetsutnyttjandet i ekonomin återgått till en normal nivå måste de statliga budgetunderskotten nedbringas. En grundläggande förutsättning för detta är att den fastlagda inriktningen mot en stark återhållsamhet i den statliga konsumtionsutvecklingen vid­makthålls.

Utvecklingen av den statiiga sektorns finansiella sparande kan emel­lertid inte ses isolerat. De statliga finanserna måste infogas i en samlad bild med hänsyn till finansieringsströmmarnas art och det starka sam­bandet mellan olika delar av den offentliga sektorn. Om sålunda statens finansiella sparande sammanställs med sparandet i återstoden av den offentliga sektorn erhålls en mera fullständig bild av den offentliga sek­torns totala sparande. För den konsoliderade offentliga sektorn beräk­nas underskottet i det finansiella sparandet 1978 uppgå till drygt 8 mil­jarder kr. Det statliga underskottet uppvägs således i stor utsträckning av finansiella sparöverskott i socialförsäkringssektorn och kommunerna, vilket framgår av tabell 5.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

23

TabeU 5   Finansiellt sparande i den offentliga sektorn 19761978

Milj. kr., löpande priser

1976

1977

1978

1 Staten

-1600

-12 600

-26 100

2 Socialförsäkringssektorn inkl.

Allmänna pensionsfonden Rad 1+2

14 400 12 800

15 100 2 500

14 900 -11 20O

3 Kommunerna

-3 400

-1900

2 900

Offentlig sektor totalt (rad 1+2+3)

9 400

600

-8 300

KäUor: Ekonomidepartementet, konjunkturinstitutet, riksrevisionsverket och statistiska centralbyrån.

Den offentliga sektorns sparande bör i sin tur ställas i relation till den rådande sparbristen i ekonomin och det underskott i utrikesbetalningar­na som sammanhänger härmed. Det totala finansiella sparandet och dess fördelning på olika inhemska sektorer anges i tabeU 6. För 1978 räknar jag med en förbättring i bytesbalansens underskott, dvs. en viss förbätt­ring av det totala sparandet. De vidtagna ekonomisk-politiska åtgärder­na har alltså börjat ge avsedd effekt. För att fortsätta denna utveckling måste emellertid det inhemska sparandet ytterligare ökas. Denna ökning måste ske i alla sektorer: hushåll, företag oeh offentlig sektor.

En grundläggande förutsättning härför är en förbättrad ekonomisk tillväxt och att resultatutvecklingen förbättras och självfinansieringsgra­den ökar i företagen. De redan genomförda åtgärderna förväntas till­sammans med det av regeringen föreslagna borttagandet av arbetsgivar­avgiften under 1978 leda tUl en utveckUng i denna riktning.

Reduktionen av näringslivets sparandeunderskott balanserar den sam­tidiga nedgången i den offentliga sektorns sparande. Minskningen av företagens sparandeunderskott måste ses i relation till den relativt låga investeringsnivån samt den pågående lageravvecklingen som ger ett be­tydande finansiellt tUlskott. När investeringsaktiviteten ökar och lagerut-

Tabell 6   Finansiellt sparande 19761978

Milj. kr., löpande priser

1976

1977

1978

Bytesbalans

-11700

-14 900

-12 200

Hushåll

Näringsliv, bostäder Offentiig sektor (inkl. säkringssektorn)

socialför-

10 100 -31 200

9 400

16 800 -32 300

600

17 700 -21 600

-8 300

Summa

-11 700

-14 900

-12 200

Källor: Ekonomidepartementet och konjunkturinstitutet.

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

24

vecklingen vänder kommer förbättringen i näringslivets sparande inte längre att kunna uppväga en sparbrist i offentlig sektor av nuvarande omfattning. Jag vill med anledning härav ånyo framhåUa vikten av att den offentliga sektorns sparandeunderskott reduceras.

Utrymmet för en ytterligare åtstramning av den privata konsumtio- . nen är starkt begränsat. Regeringens strävan är härvidlag att upprätt­hålla den höga sparviljan i hushållssektorn oeh av denna anledning har för riksdagen framlagts ett förslag till värdesäkert lönsparande, som kommer att införas den 1 oktober 1978.

I detta sammanhang vUl jag betona att den kommunala konsum­tionstillväxten fortfarande är betydligt snabbare än vad som långsiktigt är förenligt med det samhällsekonomiska utrymmet. Konsumtionsvoly­men beräknas öka med 4,1 % under 1978. Detta skall ställas i relation till att det enligt kommunalekonomiska utredningen (KEU) krävs en volymexpansion på drygt 2 % per år för att upprätthålla oförändrad ambitionsnivå, klara det av riksdagen beslutade programmet för utbygg­naden av barnomsorgen oeh fullfölja de fastställda planerna för lång­tidssjukvårdens utbyggnad.

De kommunala skatteintäkterna baseras huvudsakligen på skatteun­derlaget två år tidigare. De kraftiga lönehöjningarna 1975 och 1976 för­klarar således tUl stor del ökningen av de kommunala skatteintäkterna och den förbättrade finansiella stäUning under 1977 och 1978 som åter­speglades i tabell 5. För 1978 tillkommer dessutom en genomsnittlig höjning av den kommunala utdebiteringen på 1,85 kr. per skattekrona. Mot bakgrund av den svaga utveckUngen av den beskattningsbara in­komsten under 1977 och 1978 kan redan nu förutses en kraftig försvag­ning av utvecklingen för de kommunala intäkterna under 1979 och 1980.

Med anledning härav anser jag det vara av yttersta vikt att den kom­munala expansionen anpassas tUl det samhällsekonomiska utrymmet. Höjningar av den kommunala utdebiteringen bör hållas tillbaka och det tillfälliga inkomstöverskottet under 1978 får inte utnyttjas tUl att höja expansionstakten. Tillsammans med strävandena att så långt det är möjligt med hänsyn till syselsättningspolitiska målsättningar be­gränsa det statliga utgiftsöverskottet, framstår en neddragning av den snabba tillväxten av de kommunala resursanspråken som en särskUt angelägen åtgärd under de närmaste åren.

Avslutningsvis återges i tabell 7 beräkningar av den offentliga sek­torns samlade effekt på bruttonationalprodukten under 1978. För jäm­förelse anges också effekterna under tidigare år. Äv tabellen framgår att statens bidrag till den totala efterfrågan i ekonomin uppgår tUl drygt 3,5 % av BNP 1978. Den kommunala sektorns återhållande effekt 1978 förklaras av det finansiella överskott som kommunerna beräknas få genom den kraftiga höjningen av skatteuttaget.

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

25

Tabell 7   Finanspolitiska eifekter 19751978

Bidrag till ökning av BNP i fasta priser

1975

1976

1977

1978

0,4 1.1

1,1 0,4

2,2 0,2

3.9 -0,8

0,4

-0,2

0,4

0,6

1,9

1,3

2,8

3,7

Staten

Kommunerna

Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden

Totalt

Källa: Ekonomidepartementet.

3.3 Kreditpolitik och utlandsupplåning

Som framhöUs i årets finansplan skulle kreditpolitiken under 1978 ställas inför problemet att bibehålla ett tillräckligt stramt likviditetsläge för att hindra en ogynnsam utveckling av kaphalströmmarna tUI och från utlandet men samtidigt tillåta en tillräckUgt stor kredhexpansion för att tillgodose den utlandskonkurrerande industrins behov av investe­rings- och rörelsekrediter. Avvägningen försvårades av det tillskott tUl penningmängden som orsakades av det stora underskottet i statsbudge­ten och den stora spridningen mellan olika företags finansiella läge.

Kreditpolitiken har under 1978. varit väl förenlig med den allmän­na inriktning av den ekonomiska politiken som angavs i finanspla­nen. Likviditetskraven för affärsbankerna har höjts. Syftet har varit att dels hindra den okontroUerade ökning av bankernas kreditkapacitet som annars skulle följa av ökningen av deras likvida tillgångar dels be­reda utrymme för en ökning av utlåningen till näringslivet av ungefär samma omfattning som 1977.

På kapitalmarknaden har placeringskraven på allmänna pensions­fonden och försäkringsbolagen skärpts något för att åstadkomma ökade placeringar i stats- och bostadsobligationer. Prognosen för fondtUlväx-ten i försäkringsinstituten har emellertid blivit något gynnsammare, vU­ket betyder att deras bidrag till industrins långfristiga finansiering kan bli lika stor som föregående år. Det bör i detta sammanhang obser­veras att statens direkta utlåning till näringslivet beräknas visa en stark ökning.

När det gäller bankernas bidrag till bostadsbyggandets finansiering, såväl vad avser byggnadskrediter som förvärv av bostadsobligationer, träffades tidigt på året en överenskommelse meUan delegationen för bostadsfinansiering å ena sidan och de olika grupperna av bankinstitut å den andra, i syfte att göra det möjligt att genomföra årets bostads­byggnadsprogram utan rubbningar i kredittillförseln av det slag som uppstod under 1977.

Syftet att öka tillgången på, långfristig kredit i detta fall genom att stimulera företag och hushåll att placera medel direkt i obligationer i

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

26

StäUet för i bankerna har också legat bakom de räntejusteringar som riksbanken genomförde den 17 februari oeh den 19 aprU. Räntesatsen vid emission av långfristiga obligationer har höjts med en halv procent­enhet medan diskontot, och därmed bankernas- ut- och inlåningsräntor, har sänkts i två etapper till 7 %. De räntesatser bankerna tUlämpar för inlåning av mycket stora belopp, specialinlåningsräntorna, har det se­naste halvåret sjunkit än mera. Som en följd av den väsentligt större skillnad mellan den korta räntan som nu uppnåtts kan ett större intresse väntas hos nya placerargrupper för obligationsförvärv, på samma sätt som under perioden aprU 1975september 1976, då skUlnaden meUan den långa räntan och diskontot också var relativt stor.

Med den allmänna uppläggning av den ekonomiska politiken som re­dovisades i finansplanen i januari stod det klart att det inte kunde und­vikas att penningmängdens tillväxt under 1978 skulle bli betydligt större än föregående år och överstiga bruttonationalproduktens ökning i löpan­de priser. En utveckling av detta slag kan med varierande grad av efter­släpning innebära en impuls till ökad inflationstakt. Risken för ett infla­toriskt tryck från efterfrågesidan är emeUertid begränsad i rådande eko­nomiska läge med relativt betydande outnyttjade produktionsreserver. Oavsett detta kan emellertid en alltför stor likviditet skapa en finansiell miljö som ger en mindre motståndskraft mot kostnadsstegringar oeh underlättar ett genomslag i priserna av sådana ökningar. På kort sikt kunde en likviditetsökning också tänkas medföra vissa risker på betal­ningsbalanssidan genom att påverka de korta kapitalrörelserna.

Vid en ny bedömning i dag framträder de risker som ovan diskute­rats som mindre utpräglade än vid årets början. För det första har de nya löneavtalen som täcker 1978 och större delen av 1979 reducerat riskerna för en starkare prisstegring som följd av snabbt ökade löne­kostnader. För det andra har utvecklingen på valutamarknaden hittiUs visat att vår valutapolitik, med en anknytning av den svenska kronan till en "korg" av våra viktigaste handelspartners valutor, skapat förtro­ende för den svenska kronan. Trots den mycket dramatiska utveckling­en på den internationella valutamarknaden har det icke förelegat några svårigheter att hålla den svenska kronans effektiva kurs stabil. Progno­sen för bytesbalansen under 1978 pekar också på ett mindre underskott än som tidigare förutsågs. Näringslivets totala likviditet ligger oekså alltjämt på en relativt låg nivå.

Det stora budgetunderskottet kommer dock att ställa stora krav på smidig anpassning av kreditpoUtiken för att undvika att den likvidi­tetsökning i ekonomin som budgetunderskottet ger upphov till får infla­tionistiska effekter. En fortsatt stark återhållsamhet i bankernas utlåning till hushåll och icke prioriterade sektorer är nödvändig. För att begrän­sa ökningen i penningmängden är det nödvändigt att med generella kre­ditpolitiska åtgärder begränsa allmänhetens oeh företagens likviditets-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

27

ökning. Det krävs en omfördelning av den korta inlåningen i bankerna till den långa kapitalmarknaden. Detta underlättar samtidigt för staten att finansiera en större del av budgetunderskottet på den långa kapital­marknaden oeh att begränsa upplåningen i affärsbankerna. Detta kom­mer att ställa stora krav på en smidig anpassning av statens upplånings­politik för att dra in överlikviditeten hos aUmänhet och företag. Det kan därmed inte undvikas att finansieringen av statens budgetunderskott kommer att leda till en undanträngning av andra kredktagare.

Det i proposition nr 1978/79: 165 till riksdagen framlagda förslaget om ökat lönsparande innebär också att en del av hushållens sparande binds långsiktigt och begränsar likviditeten i systemet.

Statens upplåning på den intemationella kapitalmarknaden uppgick 1977 till ca 9 miljarder kr. Därutöver skedde en betydande upplåning av statliga företag och institutioner samt av kommuner och näringsliv. Utlandsupplåningens storlek bestäms dels av behovet av att finansiera det löpande underskottet i bytesbalansen, dels av kravet på att finansiera amorteringar och den kapitalexport som är förenad med utländska di­rektinvesteringar och långfristig exportkreditgivning. Därutöver syftade den stora utlandsupplåningen 1977 till att öka valutareserven för att skapa förtroende för. Sveriges självständiga valutapolitik. Valutareserven är nu av så betryggande storlek nästan 18 miljarder kr. att jag inte anser det nödvändigt att räkna med någon ytterligare höjning un­der 1978.

Det lägre bytesbalansunderskottet som nu förutses för 1978 i förening med en tillräcklig valutareserv betyder att den totala utiandsupplåningen kan bli väsentiigt lägre än 1977. Den privata långfristiga upplåningen torde minska. Nedgången begränsas dock av en relativt omfattande upp­låning av statliga företag och institutioner och av upplåning med stats­garanti.

3.4 Sysselsättningspolitiken

Att vidmakthåUa sysselsättningen på en hög nivå är ett centralt mål för den ekonomiska politiken. De arbetsmarknads- och industripoUtiska insatserna har mot bakgrund av den långsamma internationella konjunk­turförstärkningen därför successivt byggts ut under 1977 och i år för att bekämpa tendenserna tUl ökad arbetslöshet och regional obalans. Kortsiktigt har arbetsmarknadspolitiken bl. a. inriktats på att m.ildra effekterna för anställda och företag av de problem som många branscher har i dag. Den ekonomiska politiken måste inriktas på att skapa ett sådant ulvecklingsfrämjande klimat att den expansion som är nödvändig för att trygga sysselsättningen framöver kommer tUl stånd.

Att arbetslösheten kunnat håUas nere på en i internationell jämfö-

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

28

reise mycket låg nivå trots den svaga ekonomiska utvecklingen förklaras till en väsentlig del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vidta­gits. Trots den mycket svaga efterfrågan på arbetskraft ökade härigenom också sysselsättningen totalt med ca 16 000 personer meUan 1976 och 1977. Minskningen inom industrin som uppgick till drygt 30 000 per­soner uppvägdes således mer än väl av expansionen inom den offent­liga tjänstesektorn och ökningen av antalet sysselsatta i arbetsmarknads­politiska åtgärder. I genomsnitt under 1977 var 75 000 personer (1,8 %) arbetslösa. Av dessa var 30 000 ungdomar. Den relativt höga ungdoms­arbetslösheten är ett mycket allvarligt problem som Sverige i likhet med andra industriländer kommit att vidkännas under 1970-talet. Väsentliga delar av de arbetsmarknadspolitiska program som regeringen presen­terat under 1977 har därför innehållit åtgärder för att motverka ung­domsarbetslösheten.

I mars i år var 96 000 personer, eller 2,3 % av arbetskraften arbets­lösa. Läget på arbetsmarknaden var fortfarande svagt. Nästan 200 000 personer sysselsattes i mars i arbetsmarknadsutbildning, beredskapsar­bete, skyddat och halvskyddat arbete eller arkivarbete. Utsikterna var inte särskilt ljusa för någon mera märkbar förbättring av sysselsätt­ningsläget under det närmaste året. 1 slutet av mars tog regeringen ytterligare steg för att motverka tendenserna till ökad arbetslöshet. I proposition 1977/78: 164 föreslogs sålunda ytterligare åtgärder för att bekämpa arbetslöshet bland ungdom och underlätta övergången från skola till arbetsliv. Bl. a. kommer medel att anslås för att starta försöks­verksamhet i tio kommuner innebärande en värvning av vanliga studier med praktiskt arbete för långtidsarbetslösa ungdomar.

Det föreslagna borttagandet av arbetsgivaravgiften från den 1 juli i år gör det lättare för åtskilliga företag att hålla kvar sina anställda. Detta torde gälla även i det fall man ännu för en tid räknar med att ha övertalig personal. Den sysselsättningsstimulerande effekten kan för industrin beräknas till i storleksordningen 5 000 personer under andra halvåret i år.

I detta sammanhang vUl jag framhålla betydelsen av att arbetsmark­nadspolitiken utformas så att den underlättar den omstäUningsprocess som är nödvändig i vår ekonomi. Den förda arbetsmarknadspoUtiken har gjort det möjligt för s. k. övertalig persopal att genomgå yrkesut­bildning inom företaget. Härigenom kan omställning till nya arbetsupp­gifter underlättas. Regeringen har därför funnit det angeläget att för­länga stödet för sådan utbildning, den s. k. 25-kronan, att gälla även för andra halvåret 1978. Vidare föreslår regeringen att särskUt stöd införs i syfte att förmå industriföretag att tidigarelägga nyrekrytering. Den närmare utformningen av dessa och andra arbetsmarknadspoli­tiska åtgärder presenteras av chefen för arbetsmarknadsdepartementet i särskild bilaga till denna proposition.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

29

Ärbetskraftsutbudet 1978 väntas öka med ca 20 000 personer, eller räknat i timmar minska med 1,5 % jämfört med 1977. Minskningen i timvolymen sammanhänger bl. a. med införandet av den femte semes­terveckan. De sektorvisa prognoserna för produktion och produktivitet för 1978 pekar på att arbetskraftsefterfrågan på totalnivå blir fortsatt svag, även om den tilltar under året. De varuproducerande näringsgre­narna förutses minska antalet sysselsatta med uppemot 30 000 personer mätt mellan genomsnitten 1977 och 1978. Därav väntas drygt 20 000 falla på industrin, dvs. en något mindre nedgång än mellan 1976 och 1977. Under loppet av 1978 torde man få räkna med en fortsatt minsk­ning under första halvåret som dock torde upphöra mot slutet av året. Industrin torde emellertid ha en ganska stor produktivitetsreserv som möjliggör en ökning av produktionen utan att nyanställningsbehovet blir så stort under 1978. Inom de privata tjänstesektorerna förutses sys­selsättningen minska med drygt 10 000 personer medan expansionen väntas fortsätta inom den offentliga sektorn. Kommunerna förutses så­lunda komma att öka antalet sysselsatta med ca 45 000 personer och staten med ca 8 000 personer.

Ställer man efterfrågekalkylen mot utbudsprognosen tyder detta så­lunda på att en viss risk finns för ökning av arbetslösheten under 1978. De föreslagna arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall ses mot denna bakgrund. Jag vill dock understryka osäkerheten i dessa kalkyler. Ök­ningen av arbetskraftsutbudet kan bli lägre än vad som förutspås. Vi­dare är effekterna av den femte semesterveckan svåra att förutsäga. Ny­anställningsbehovet inom industrin och kommunerna som detta tim-bortfall väntas medföra kan bli större än vad som antagUs i prognoser­na. Med hänsyn till det osäkra arbetsmarknadsläget kommer regeringen att hålla hög beredskap för att sätta in arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att även i fortsättningen hålla arbetslösheten tillbaka.

En konsekvens av den pågående processen med resursöverföringar till utrikeshandelssektorn är att sysselsättningsutvecklingen i olika sektorer ändrar karaktär. Sålunda visar de prognoser som gjorts i den reviderade nationalbudgeten avseende utvecklingen 1979 och 1980 att industri­sysselsättningen återigen skulle komma att visa upp en viss ökning. Ätt det tar så pass lång tid innan den redan nu skönjbara förbättringen i industrikonjunkturen slår igenom på arbetsmarknaden beror på att många företag alltjämt har övertalig arbetskraft. Först sedan dessa ta­gits i anspråk kan produktionsuppgången fullt ut kräva anspråk på ökad tillgång på ny arbetskraft. Parallellt med den väntade utvecklingen för industrins anstäUda väntas en lugnare ökningstakt för antalet sysselsatta inom den offentliga sektorn.

4   Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 150. Bilaga 1. Rev. Finansplan

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

30

3.5 Industripolitiken

I finansplanen i januari i år redovisade jag de tankegångar som låg bakom den inriktning som regeringen givit industripolitiken. Jag vUl här i största korthet erinra om vad som då sades.

De industripolitiska åtgärderna kan mycket förenklat sägas ha varit av tre slag.

För det första har riktade insatser varit nödvändiga i branscher som även i ett balanserat allmänt konkurrensläge saknar förutsättningar att långsiktigt behålla en konkurrenskraftig produktion i nuvarande om­fattning. Den neddragning av kapaciteten som där är nödvändig är så omfattande att de arbetsmarknadspolitiska medlen inte är tillräckliga. Även industripolitiska insatser måste tillkomma för att avvecklingen skall kunna ske i socialt acceptabla former. Varven utgör ett exempel på detta.

För det andra finns det företag som har en långsiktig konkurrens­kraft och livskraft men befinner sig i en svår finansiell situation. En omstrukturering och anpassning måste här ske. För att underlätta denna process har statliga insatser gjorts. Specialstålindustrin kan här nämnas som exempel.

Äv grundläggande betydelse, oeh därmed på lång sikt viktigast, är dock generella åtgärder för att skapa ett klimat som är gynnsamt för industriell expansion, nyföretagande och satsningar på forskning och utveckling. Det är inom denna tredje typ av åtgärder som tyngdpunk­ten framöver måste ligga om vårt näringsliv skall kunna återfå sin ex­pansionskraft och kunna bidra till att skapa nya arbetstUlfällen.

De industripolitiska insatser som gjorts under 1977 och början av 1978 har varit koncentrerade tUI de mest utsatta branscherna: varvs-, stål-, teko- och skogsindustrin.

Varvsindustrin utgör en av de branscher där kapaciteten successivt måste reduceras. Våren 1977 lade regeringen fram en proposition som angav en viss kapacitetsneddragning fram till 1979. Samtidigt gavs ett omfattande stöd till lagerproduktion samt till beställare av fartyg hos den svenska varvsindustrin. Befintliga kreditgarantier för finansiering i anslutning till produktion av fartyg byggdes ut. Regeringen kommer att i proposition i juni i år ta stäUning tUl frågan om den svenska varvs­industrins framtid. De belopp som regeringen ställde till förfogande i mars i år tjänar därför syftet att upprätthålla handlingsfriheten i av­vaktan på regeringens beslut i juni.

För att åstadkomma en långsiktig strukturomvandling inom handels­stålindustrin har regeringen framlagt förslag om bildandet av ett han-delsstålbolag. Svenskt Stål AB. Förslaget har godtagits av riksdagen. Inom ramen för detta företag skall en samordning och rationalisering ske av större delen av handelsståltillverkningen. SärskUd uppmärksam­het ägnas även åt de mindre handelsstålverken.

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

31

Inom specialståUndustrin oeh stålgjuteriindustrin har medel satsats för att underlätta en strukturomvandling. Särskilda arbetsmarknads­politiska insatser med inriktning på stålindustrin har också beslutats.

Tekoindustrin är en bransch som under lång tid befunnit sig i en genomgripande omvandlingsprocess. De statliga insatserna här utgörs av statliga lånegarantier, s. k. särskUda strukturgarantier. Dessa har byggts ut ytterligare under 1977. Vidare har staten bildat en ny teko­koncern med AB Eiser som moderbolag.

Skogsindustrin är en av de branscher som kraftigt fått känna på verkningarna av den utdragna lågkonjunkturen. För att göra det möj­ligt för skogsföretagen att finansiellt överbrygga den konjunktursvacka som branschen befinner sig i har regeringen framlagt förslag om tids­begränsade kreditgarantier för skogsindustrin. Som villkor har upp­ställts bl.a. att.företagens ägare och långivare medverkar i överbrygg-ningsprocessen.

De särskilda industripolitiska åtgärderna är således koncentrerade till ett relativt begränsat antal men för samhällsekonomi och sysselsättning betydelsefulla branscher. Åtgärderna uppgick till ea 5 miljarder kr. 1977 och beräknas för 1978 tiU ungefär 10 miljarder kr.

Genom det förslag om ökade möjligheter till exportkreditfinansiering som regeringen lagt fram förslag om, ökas möjligheterna för de svenska företagen att konkurrera på Uka villkor som utländska företag på vik­tiga exportmarknader. Som framgår av den reviderade nationalbud­geten har svensk export fortsatt att förlora marknadsandelar på länder utanför industriländernas krets. Jag bedömer att det föreliggande för­slaget utgör ett verksamt medel att vända denna utveckling. Särskilt torde möjligheterna att exportera kvalificerade verkstadsprodukter öka.

Man kan klart konstatera att medvetandet om behovet av en utbygg­nad av vår industriella kapacitet ökat kraftigt under senare tid. En så­dan ökad förståelse är av största vikt för att kunna få en tillräcklig nivå och kvalitet på den teknologiska utvecklingen.

Regeringen har lagt fram förslag om ökade resurser till styrelsen för teknisk utveckling (STU). En viss omorganisation föreslås så att STU effektivare kan främja teknisk utveckling och forskning.

Regeringen lade hösten 1977 vidare fram en proposition angående de mindre oeh medelstora företagens utveckling (prop. 1977/78: 40). Den innefattade åtgärder som lättade skattebelastningen på de mindre företagen. Genom de nyinrättade regionala utveckUngsfonderna för­stärktes också företagens möjligheter till kapitalförsörjning.

Med den utveckling, bl. a. i fråga om den internationella konjunk­turen, som nu kan överblickas kommer fortsatta industripolitiska åt­gärder att vara nödvändiga för att strukturomvandlingen inom särskilt utsatta branscher skall kunna försiggå i socialt acceptabla former. Suc­cessivt kommer dock tyngdpunkten att förskjutas till de offensiva och framåtriktade insatser jag pekat på.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

32

4    Försörjningsbalans och bytesbalans för 1978

Som jag tidigare framhållit finns det skäl att räkna med en fortsatt förhållandevis långsam konjunkturutveckling i industriländerna under 1978. Möjligen kan en viss förstärkning påräknas i Västeuropa, medan å andra sidan riskerna ökat för en tydlig dämpning av den snabba till­växten i Förenta staterna.

Marknadstillväxten för våra exportprodukter blir därför sannolikt ganska svag också i år. Den svenska industrins konkurrenskraft har emel­lertid förstärkts. Mot slutet av 1977 vände den utveckling som sedan 1975 inneburit förlorade marknadsandelar för de svenska företagen. Den starka uppgången i den svenska exporten under fjärde kvartalet 1977 torde dock ha påverkats av lageravvecklingen. Den föreslagna åt­gärden att ta bort den allmänna arbetsgivaravgiften möjliggör en viss förstärkning av konkurrenskraften under andra halvåret i år. Samman­taget ser jag nu något ljusare på den svenska exporten under 1978 än för några månader sedan. För detta talar oekså de bedömningar och förväntningar om exportorderingången som de svenska industriföretagen redovisat i konjunkturinstitutets barometerundersökning i mars 1978.

Samtidigt som exportvolymen ökar i något snabbare takt förutses också importutvecklingen dämpas mera markerat än väntat. Detta inne­bär att handels- och bytesbalansen utvecklas gynnsammare än vad jag tidigare räknat med. Sålunda väntas handelsbalansen 1978 för första gången sedan 1973 uppvisa ett överskott, på 900 milj. kr., mot ett be­räknat underskott enligt finansplanen på drygt 3,5 miljarder kr.

Trots en något gynnsammare utveckling av exportefterfrågan kan den totala tUlväxten i ekonomin väntas bU relativt blygsam under 1978. Den privata konsumtionen förutses minska något samtidigt som den offent­liga konsumtionen väntas öka något långsammare än enligt tidigare kalkyler. De totala bruttoinvesteringarna väntas minska för fjärde året i rad om än i mindre omfattning än i fjol. Lagerinvesteringarna kom­mer att verka kraftigt neddragande på produktionen även i år. Totalt sett väntas den inhemska efterfrågan minska med drygt 1,5 % från 1977 till 1978. Mot denna bakgrund kommer bruttonationalproduktens (BNP) tUlväxt att stanna vid knappt 1 % 19771978.

De ekonomiska utsikterna för 1978 på olika delområden redovisas utförligt i den reviderade nationalbudgeten (bilaga 1). Jag vill emeller­tid här peka på några huvuddrag i den förutsedda utvecklingen.

De fasta bruttoinvesteringarna väntas minska även under 1978 men nedgången blir mindre än väntat. Totalt sett beräknas nu investeringarna minska med knappt 1 % 19771978 mot en förväntad minskning på 1,5 % i finansplanen. Den något gynnsammare eUer snarare mindre ogynnsamma investeringsutvecklingen sammanhänger främst med en annorlunda bedömning av bostadsinvesteringarna och de statliga inves­teringarna.

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

33

Tabell 8    Försörjningsbalans för 1978

Miljarder

Procentuell volymföränd-

kr. 1977,

ring, 1975 års priser

löpande

priser

1976

1977

1977

1978

Tillgäng

BNP

351,5

-2,5

0,8

Import

90,1

-4,5

-3,5

Summa tillgång

441,6

-2,9

-0,1

Efterfrågan

Bruttoinvestering

71,4

-3,4

-0,9

Näringsliv

34,9

-6,5

-9,0

därav: industri

14,6

-16,3

-12,0

Statliga myndigheter och

affärsverk

8,1

-3,7

7,9

Kommuner

14,5

8,6

0,1

Bostäder

13,9

-6,3

14,8

Lagerinvestering

-1,3

(-3,1)'

(-1,6)'

Privat konsumtion

189,3

,     -0,9

-1,0

Offentlig konsumtion

100,9

. 2,7

2,5

Statiig

31,7

0,6

-0,8

Kommunal

69,2

3,8

4,1

Tjänstenetto

-4,2

.  .

Export

85,5 

0,2

5,6

Summa efterfrågan

441,6

-2,9

-0,1

' Lagerinvesteringarnas förändring i procent av föregående års bruttonational­produkt.

Bostadsbyggandet tycks nu definitivt ha vänt uppåt efter de senaste årens svaga utveckling. Under fjärde kvartalet 1977 igångsattes betyd­ligt fler lägenheter än enligt tidigare prognoser och under de första må­naderna 1978 fortsatte igångsättningen särskilt för flerfamiljshus att öka kraftigt. De åtgärder som regeringen satt in för att stimulera bo­stadsbyggandet förutses komma att verksamt bidra till en snabbare igångsättning under 1978.

Mot denna bakgrund beräknas antalet igångsatta lägenheter komma att uppgå till inemot 60 000 lägenheter under 1978. Motsvarande igång­sättning 1977 uppgick tUl 53 000. Även ombyggnadsverksamheten i bo­stadsbeståndet väntas öka. Sammantaget beräknas bostadsinvesteringarna öka med ca 15 % under 1978 från den låga nivån 1977.

De statliga affärsverkens och myndigheternas investeringsaktivitet väntas också öka påtagligt, ca 8 %, under 1978. Uppgången förklaras främst av ökade investeringar inom televerket, postverket och statens järnvägar samt av en kraftig uppgång av det statliga vägbyggandet ge­nom omfattande beredskapsarbeten. Den kommunala investeringsverk­samheten väntas däremot plana ut 1978 på den höga nivå som upp­nåddes under 1977.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

34

Nedgången i de totala bruttoinvesteringarna under 1978 förklaras av en fortsatt kraftig minskning för näringslivets investeringar. Investe­ringsviljan inom näringslivet är fortfarande mycket svag, främst inom industrin och handeln. De planer som industriföretagen redovisat pekar på en kraftig nedgång i investeringarna även under 1978. Kapaeitetsut-nyttjandet är alltjämt lågt och lönsamheten pressad varför fömtsätt­ningarna för en snabb återhämtning inte kan bedömas som särskilt goda. Enligt företagens planer är det de kapitalintensiva basindustrierna, främst järn- och stålverk samt massa- oeh pappersindustri, som genomför de kraftigaste neddragningarna av investeringsnivån. För hela industrin förutses investeringarna minska med 12 % i volym 19771978. Även inom stora delar av det övriga näringslivet är investeringsviljan svag. Nedrevideringen av den förväntade långsiktiga tillväxten i privat kon­sumtion tillsammans med ett försämrat finansiellt läge väntas leda tiU en kraftig nedgång också i handelns investeringar. Liksom inom indu­strin är nedgången mest markerad för byggnadsinvesteringarna. Sam­mantaget  väntas  näringslivets  totala bruttoinvesteringar  minska  med

9 % i volym från 1977 tiU 1978.

Lagerinvesteringarna kommer att verka hämmande på produktionen även i år. Den lageravveckling som inleddes under 1977 väntas fort­sätta under 1978. Lagerrörelserna mellan 1977 oeh 1978 får emellertid inte lika stark produktionsneddragande effekt som meUan 1976 och

1977,  då omslaget från lageruppbyggnad till lagerneddragning skedde.

Totalt sett beräknas lagren minska med inemot 7 miljarder kr. i löpande

priser från 1977 till 1978. Detta innebär volymmässigt ett efterfråge­

bortfaU mellan åren motsvarande drygt 1,5 % av BNP, mot 3 % mellan

1976 och 1977.

Den privata konsumtionen väntas fortsätta att minska även under

1978.  Under förutsättning att den redan träffade löneuppgörelsen på

LO-PTK-SAF-området blir normerande för övriga avtalsområden kan

arbetskraftskostnadsökningen meUan  1977 och  1978 beräknas till ca

10      % innan hänsyn tagits till den av regeringen nu föreslagna avgifts­

sänkningen. Med utgångspunkt i de antaganden om övriga faktorin­

komster, inkomstöverföringar, skatter etc. som redovisas närmare i den

reviderade nationalbudgeten, ger kalkylerna sammantaget en ökning av

hushållens disponibla inkomster på nomineUt ca 9 % för 1978. Prisök­

ningstalet för privat konsumtion har enligt konjunkturinstitutets kalky­

ler uppskattats tiU knappt 11 % meUan helåren 1977 oeh 1978. Real­

inkomsten skulle därmed minska med 1 3/4 % 19771978. Med hän­

syn till de sjunkande realinkomsterna och den svaga detaljhandelsför­

säljningen under början av 1978 har konjunkturinstitutet räknat med en

nedgång i den privata konsumtionen med 1,2 % i volym 19771978.

En smärre neddragning av sparkvoten har således oekså lagts in i kal­

kylerna. Med beaktande av effekterna på konsumentpriserna av bortta-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

35

gandet av arbetsgivaravgiften torde minskningen i den privata konsum­tionsvolymen bli något mindre. Nedgången har i den reviderade natio­nalbudgeten beräknats tiU 1 % 19771978. Med hänsyn tiU den star­ka nedgången i privat konsumtion under 1977 och början av 1978 bör detta innebära en viss ökning under loppet av 1978.

Den offentliga konsumtionen väntas öka med 2,5 % under 1978. TUl­växten kan i sin helhet återföras på en fortsatt expansion i den kom­munala sektorn. Den tungt vägande kommunala konsumtionen väntas sålunda komma att öka med drygt 4 % 19771978, medan den stat­liga konsumtionen förutses minska med knappt 1 %. Ökningen i den kommunala konsumtionen förklaras främst av ökade utgifter för barn-och äldreomsorgen.

Som jag tidigare framhållit kan man nu förvänta en ytterligare för­bättring av de svenska exportutsikterna. Den ökning av den svenska ex­portens marknadsandelar som jag räknade med redan i finansplanen 1978 bedöms nu bli ytterligare markerad. Den medvetna politiken att stärka det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft tycks ha fått effekt snabbare än väntat. Exportvolymen kan väntas öka med drygt 5,5 % från 1977 till 1978. För råvaruexporten antas utvecklingen lik­som under 1977 bli betydligt svagare än för den övriga exporten. Marknadstillväxten väntas visserligen bli av samma storleksordning som för exporten av bearbetade varor men andelsutveeklingen bedöms bli mindre gynnsam. Bland de varugrupper som väger tungt i den svenska råvaruexporten är det endast pappersmassa som väntas uppvisa någon mer betydande andelsvinst.

Genom den fortsatta dämpningen av den inhemska efterfrågan kom­mer importen att minska påtagligt under 1978. Med den avgiftssänkning som jag tidigare redovisat kan konkurrenssituationen förbättras även för den importkonkurrerande delen av näringslivet. Totalt sett väntas importvolymen minska med 3,5 %   19771978. Härigenom kommer

Tabell 9   Bytesbalans för 19761978

Milj. kr., löpande priser

976

1977

1978 prognos

80 195

85 527

96 910

85 300

90148

95 990

-5105

-4 621

920

-106

-366

-375

3 149

3 006

3 000

-3 169

-3 601

-4 075

-2 888

-3 628

-4 000

-4 347

-6510

-8 425

800

800

800

Export av varor Import av varor

Handelsbalans

Korrigering av handelsstatistiken

Sjöfartsnetto

Resevaluta

Övriga tiänster, netto

Transfereringar, netto

Korrigeringspost

Bytesbalans

-11666        -14 920        -12155

Prop. 1977/78:150   Bilagal    Reviderad finansplan

36

handelsbalansen att förbättras kraftigt under 1978 jämfört med förra året. För första gången sedan 1973 beräknas handelsbalansen uppvisa ett överskott. Överskottet i handelsbalansen väntas uppgå till 0,9 miljar­der kr. 1978 att jämföra med ett underskott på mer än 4,5 miljarder kr. under 1977.

Omsvängningen i varuhandeln med utlandet kommer i år delvis att uppväga den fortgående försämringen av tjänste- och transfererings-nettot så att bytesbalansen kan förbättras. Sjöfartsnettot för 1978 väntas till följd av svårigheterna för svensk rederinäring ligga kvar på samma nivå som under 1977. Turistnettot förutses försämras med 400 å 500 milj. kr. liksom nettot av övriga tjänster. Nettotransfereringarna med ut­landet, dvs. biståndet tUl utvecklingsländerna, räntebetalningarna på ut­ländska lån m. m., väntas ge ett underskott på hela 8,4 miljarder kr. Detta är en försämring med nästan 2 miljarder kr. från ,1977. Samman­taget innebär kalkylerna att bytesbalansen förbättras med mer än 2,5 mUjarder kr. och uppvisar ett underskott på ca 12,2 miljarder kr. 1978. Detta innebär en förbättring på drygt 4,5 miljarder- kr. jämfört med prognosen i finansplanen.

Den nedgång i den internationella inflationen som registrerats under loppet av det senaste året väntas komma Sverige tiU del under inneva­rande år. Konsumentprisindex väntas stiga med drygt 8 % under loppet av 1978, vilket innebär en avsevärd nedtrappning av ökningstakten från 1977.

Den totala tillväxten i ekonomin väntas bli måttlig under 1978, men ändock påtagligt bättre än vad som angavs i finansplanen. BNP beräk­nas sålunda kunna öka med knappt 1 % 19771978.

Med de antaganden om utvecklingen av arbetsproduktiviteten torde efterfrågan på arbetskraft bli fortsatt relativt svag från näringslivets sida, medan sysselsättningen i den offentliga sektorn väntas fortsätta att expandera, om än i något långsammare takt än under 1977. Arbets­marknadsläget har i den reviderade nationalbudgeten bedömts bli på det hela taget ganska oförändrad mellan 1977 och 1978. Svårigheter för nytillträdande grupper på arbetsmarknaden liksom problem inom vissa utsatta branscher och regioner torde komma att kvarstå under 1978.

5    Utbiick mot 19791980

Ekonomisk-politiska åtgärder som devalveringarna under 1977 och det borttagande av arbetsgivaravgiften som föreslås i denna finansplan har effekter som sträcker sig längre fram i tiden än det år då åtgärderna vidtas. Avvägningen av stabiliseringspolitiken får därför ske under be­aktande av den förväntade ekonomiska utvecklingen under de närmaste åren. Det är mot denna bakgrund man bör bedöma de kalkyler över den ekonomiska utvecklingen under 1979 och 1980 som presenteras i den

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

37

reviderade nationalbudgeten. De är överslagsmässiga och får mera be­traktas som räkneexempel än prognoser. De har sitt intresse därigenom att de ger en bild av en möjlig ekonomisk utveckling under de närmaste åren.

Kalkylerna har utformats mot bakgrund av de övergripande målsätt­ningarna för regeringens ekonomiska politik. Det har sålunda förutsatts att den ekonomiska politiken får en inriktning som möjliggör en stark förbättring av arbetsmarknadsläget, höjning av aktivitetsnivån i ekono­min, en neddragning av inflationstakten samt en fortsatt förbättring av bytesbalansen.

Enligt den bild som tidigare tecknades av den internationella kon­junkturutvecklingen finns risk för en avmattning i Förenta staterna 1979 men fortsatt tillväxt i Västeuropa i något högre takt än 1978. Risk finns för att flera av de faktorer som ligger bakom den relativt måttiiga till­växten i världsekonomin, den ojämna fördelningen av bytesbalansunder­skotten, starka förändringar i växelkurserna, överkapacitet i flera sekto­rer, växande protektionism bUr bestående även 1980. En snabb allmän uppgång i världskonjunkturen har därför inte bedömts sannolik. Till grund för kalkylen har lagts antagandet om en fortsatt BNP-tillväxt inom OECD-området med 3,5 å 4 % per år 19791980. Mot den här skisserade bakgrunden har kalkylerna för 1979 oeh 1980 tagit som ut­gångspunkt en tillväxt i världshandeln på 5 resp. 6 % 1979 oeh 1980 och en prisutveckling för världshandeln på 5 % båda åren.

En sådan utveckling ställer vår exportindustri inför svårigheter under de närmaste åren. En klar återhämtning för exportindustrin kan under dessa omständigheter ske endast under förutsättning att förlorade mark­nadsandelar fortlöpande kan återtas. Detta ställer i sin tur stora krav på återhållsamhet i vår relativa pris- och kostnadsutveckling. Devalve­ringarna har lett till en betydande förbättring av våra relativpriser, vil­ket kommer att bidra till ökad exportvolym även under 1979 och 1980. En positiv faktor i detta sammanhang är vidare det tvåårsavtal som nyligen träffats för den privata arbetsmarknaden. Det borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften som nu föreslås kommer att bidra till en förbättrad kostnads- och prisutveckling. En aktiv prispolitik spelar också en viktig roll när det gäller att bryta inflationsförväntningarna och hålla tillbaka prisstegringarna. Den prisutveckling kalkylerna ger anges i tabell 10.

Tabell 10   Prisutveckling 19781980

Årlig procentuell förändring

1978

1979

1980

Internationella priser

10,5

5

5

Terms-of-trade

3

O

O

Exportpriser

7

5

5

Konsumentpriser

11

5,5

5,5

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

38

Den lugnare kostnadsutvecklingen möjliggör en avsevärd minskning av inflationstakten. Vi kan enligt kalkylerna förvänta oss den dämpade prisutveckling som förutsätts i årets centrala avtal på-arbetsmarknaden. Det måste å andra sidan understrykas att den förmånliga pris- och kost­nadsutveckling som anges i tabellen kan komma tiU stånd endast om vi verkligen får den långsamma löneutveckling som ligger i årets avtal. Det är alltså nödvändigt att starkt begränsa löneglidningen.

En avgörande fråga är hur snabbt produktivitetsreserven kan frigöras. Detta beror i hög grad på den möjliga produktionsökningen. I kal­kylen har antagits att produktiviteten i den konkurrensutsatta sektorn ökar med 6 % 1979 och 7 % 1980. Det skulle innebära att ökningen i kostnaden per producerad enhet blir begränsad under 1979 och 1980. Den långsamma pris- och kostnadsutvecklingen möjliggör, trots den svaga internationella utvecklingen, en fortgående förbättring av kon­kurrenskraften i industrin, vilket skapar förutsättningar för återtagande av marknadsandelar för såväl vår exportindustri som den importkon­kurrerande industrin. Detta möjliggör en uppgång i varuexporten med ca 6 % 1979 och 8 % 1980. Ett återtagande av marknadsandelar även på hemmamarknaden ger upphov till en importutveckling som i stort sett håller jämna steg med BNP-utveeklingen. Denna mycket gynnsam­ma bild när det gäller handelsbalansens volymkomponenter modifieras av den försämring i terms-of-trade som följer av våra sänkta relativa exportpriser. Sammantaget får vi emellertid en förbättring av handels­balansen med ca 1,5 miljarder kr. 1979 och en ytterligare förbättring 1980 med ca 4 miljarder kr. Ser vi tUl hela bytesbalansen kan vi vänta oss en fortgående försvagning av såväl tjänstenettot som transfererings­netto. Som framgår av tabell 11 ger kalkylen dock en förbättring av bytesbalansen, så att vi 1980 har ett underskott på drygt 10 miljarder kr. Därmed har en god utgångspunkt skapats för återställande av den externa balansen mot mitten av 1980-talet.

Jag har pekat på den roll sänkningen av relativpriserna spelar när det gäller förbättringen av bytesbalansen. En annan förutsättning härför är en fortsatt långsam utveckling av inhemsk efterfrågan. Sålunda ökar privat konsumtion med 1,5 % och offentiig konsumtion med 2,2 % under de båda åren. En fortsatt dämpad utveckUng av den inhemska konsumtionen är en förutsättning för att återgången till en mera balan-Tabell 11 Bytesbalans 19771980 Milj. kr., löpande priser

1977

1978

1979

1980

Handelsbalans

-4 600

900

2100

6 100

Tjänstenetto

-4 200

-5 100

-5 400

-5 800

Transfereringsnetto

-6 100

-8 000

-9 500

-11300

Bytesbalans

-14 900

-12 200

-12 800

-10 900

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

39

serad utveckling av ekonomin, med normalt kapacitetsutnyttjande i näringsUvet kan ske samtidigt med en dämpning av inflationstakten i ekonomin.

Även på investeringssidan förutses en relativt lugn utveckling. Indu­striinvesteringarna förutsätts inte få någon mera markant uppgång förr­än 1980. Bakgrunden tiU detta är det låga kapacitetsutnyttjande och den låga lönsamhetsnivå som f. n. råder i industrin. Det är först när vi fått en normalisering av såväl lönsamhetsnivå som kapacitetsutnyttjan­de, som det är möjligt att räkna med att industrUnvesteringarna får fart. Mot bakgrund av den stora vikt dessa investeringar har när det gäller industrins långsiktiga produktionskapacUet och konkurrensförmåga är det emellertid av största betydelse att återgången tUl en normal utveck­ling i driftsöverskott oeh kapacitetsutnyttjande kan ske så snart som möjligt. En samlad bild av efterfrågeutvecklingen ger försörjningsba­lansen i tabell 12.

Av tabeUen framgår också att BNP-ökningen 1979 blir 3,7 % och 1980 4,3 %. Industriproduktionen beräknas öka med knappt 5 % 1979 och 6 % 1980. Vi får alltså en markerad uppgång i aktivitetsnivån i eko­nomin de båda åren. Detta möjliggör en fortsatt uppgång i sysselsätt­ningen med kanske 40 00050 000 personer per år 1979 och 1980. Utbudet av arbetskraft kan antas stiga relativt mycket i en uppåtgående konjunktur. Den ökade efterfrågan på arbetskraft bör dock kunna leda till en viss minskning i antalet arbetslösa.

En del av de som i dag är sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer också att kunna få arbete på den ordinarie arbets­marknaden. Eftersom dessa personers arbetstid redan räknas som insats i produktionen betyder en övergång tUl den öppna arbetsmarknaden en höjning av produktiviteten.

Sammanfattningsvis pekar kalkylerna på att det är möjligt för den svenska ekonomin att återgå till en mera normal situation med en för-

Tabell 12    Försörjningsbalans 19751980

Årlig procentuell volymförändring

1975

1976

1977

1978

1979

1976

1977

1978

1979

1980

BNP

1,4

-2,5

0,8

3,7

4,3

Import av varor

8,1

-4,5

-3,5

4,1

5,5

Summa tillgäng

2,0

-2,9

0,1

3,7

4,5

Investeringar

-1,8

-3,4

-0.9

3,4

3.7

Lagerinvestering'

-0,7

-3,1

-1,6

1,0

1,3

Privat konsumtion

4.3

-0,9

-1,0

1,5

1.5

Offentlig konsumtion

4,8

2,7

2,5

2,2

2,2

Tjänstenetto' .*«

-0,3

-0,0

-0,1

0,0

0,0

Export av varor

5.5

-0,2

5,6

5.8

7.9

Summa efterfrågan

2,0

-2,9

0,1

3,7

4,5

' Förändring i procent av föregående års BNP.

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

40

bättrad extern balans, en höjning av aktivitetsnivån och en dämpning av inflationstakten. Grunden tiU denna utveckling har lagts av den eko­nomiska politiken under 1977 och 1978, som möjliggjort en förbättring av vår industris konkurrenskraft och en dämpning av inflationsförvänt­ningarna. Om vägen tUl balans skall kunna fullföljas är i hög grad be­roende på om vi kan få en fortgående förbättring på dessa båda om-' råden. Det är regeringens avsikt att med all kraft verka för att en sådan utveckling kommer tiU.stånd.

6    Avslutning

Den bristande balansen i Sveriges ekonomi blev under hösten 1976 alltmer påtaglig. I motsats till de mindre avvikelser från tillväxttrenden som förekommit under tidigare konjunktursvackor var det fråga om en djupgående balansrubbning. Vårt kostnadsläge hade under loppet av ett par år försämrats med ca 25 % i jämförelse med våra viktigaste konkur­rentiänder. BetydelsefuUa branscher brottades med djupgående struktur­problem.

Det starkt försämrade konkurrensläget hade lett till att svensk indu­stri förlorat marknadsandelar på såväl export- som hemmamarknaden. Underskottet i bytesbalansen var stort och förutsågs komma att stiga. Sedan början av 1975 hade industriproduktionen minskat trots att en betydande lageruppbyggnad ägt rum. Näringslivets investeringsnivå var vikande. De stora kostnadsstegringarna hade byggt upp ett latent infla­tionstryck.

Regeringens ekonomiska politik inriktades därför på' att återstäUa ba­lansen i den svenska ekonomin. Åtgärder vidtogs för att genomföra en kostnadsanpassning i förhållande till omvärlden, för att stärka export­industrins och den importkonkurrerande industrins internationella kon­kurrensförmåga och för att skapa förutsättningar för ett återtagande av förlorade marknadsandelar. Som betydelsefulla inslag i denna strategi ingick en successiv nedskrivning av den svenska kronan och beslutet att lämna den s. k. valutaormen. Den allmänna arbetsgivaravgiften sänktes från oeh med årsskiftet. Den privata konsumtionen stramades åt.

Det är för tidigt att med säkerhet bedöma effekterna av dessa ekono­misk-politiska åtgärder. Tydliga tecken kan emellertid iakttas på att ut­vecklingen börjat vända åt rätt håll. Underskottet i handels- och bytes­balansen blev under 1977 mindre än vad jag räknade med i årets finans­plan. En klar förbättring av handelsbalansen inträffade under de sista månaderna förra året och har fortsatt under de första månaderna i år. För månaderna november 1977mars 1978 uppgick överskottet till drygt 2 miljarder kr. En ökad optimism har kunnat skönjas inom nä­ringslivet. Konjunkturbarometern för första kvartalet redovisar en mer

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

4]

positiv utveckling än tidigare barometerdata. För andra kvartalet förut­ses ökad orderingång och fortsatt stigande exportorder.

Genom årets avtal mellan LO, PTK och SÄF, som var präglat av medvetande om allvaret i de problem vårt land drabbats av och en stor beredvillighet att medverka till problemens lösning, har lagts en grund för en lugnare kostnads- och prisutveckling. Det är angeläget att stats­makterna svarar upp mot den vilja till medverkan som sålunda kommit till uttryck. Detta är inte minst betydelsefuUt som Sveriges ekonomiska läge i många hänseenden alltjämt måste bedömas som allvarligt.

Kapacitetsutnyttjandet inom industrin ligger lågt. Våra relativa arbets­kraftskostnader per producerad enhet ligger alltjämt över nivån i våra konkurrentländer. Industriproduktionen fortsätter att sjunka. Investe­ringsutveckUngen är klart otillfredsställande. Antalet personer som är ar­betslösa eller som sysselsätts genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder är högt. Någon snar lättnad i arbetsmarknadsläget kan inte fömtses. Det är därför utomordentligt angeläget att kostnadsläget ytterligare nedbringas och att den produktivitetsreserv som föreligger i näringslivet frigörs. Be­hövliga stimulansåtgärder bör i dagsläget inriktas på att förstärka indu­strisektorn.

Det är mot denna bakgmnd som man skall bedöma förslaget att från 1 juli ta bort den allmänna arbetsgivaravgiften. I motsats till vad fallet skulle vara vid en motsvarande momssänkning, är en dylik åtgärd äg­nad att nedbringa de relativa arbetskraftskostnaderna i såväl export-som hemmamarknadsindustrin. Konkurrenskraften' i näringslivet för­stärks, sysselsättningsmöjligheterna förbättras och förutsättningar ska­pas för en dämpad prisutveckling. Därmed kan större reellt innehåll ges åt träffade löneavtal.

Skulle de steg som nu vidtas icke visa sig tillräckliga för att uppnå angivna syften är regeringen beredd att i höst pröva om ytterligare av-giftssänkande åtgärder erfordras.

Borttagandet av arbetsgivaravgiften leder till en ökning av statens budgetunderskott. Enligt min mening är detta emellertid fullt försvar­bart i nuvarande samhällsekonomiska läge, där alla ansträngningar måste inriktas på att få fart på ekonomin och återvinna ekonomisk balans. Det är inte statsbudgeten som skall balanseras utan ekonomin i dess helhet. Ett högre kapacitetsutnyttjande i näringslivet är en förutsättning för att statsbudgetens underskott på sikt ska kunna nedbringas.

Avtalet mellan LO, PTK och SÄF förutsätter att omförhandlingar skaU ske om prisstegringarna skuUe överstiga 7,25 % mellan januari och december i år eller 5 % under perioden december 1978 t. o. m. oktober 1979. Det är betydelsefullt att avtalets förutsättningar håUer. I syfte att hålla prisutvecklingen under kontroll har regeringen redan tidigare vid­tagit åtgärder för att skärpa prisövervakningen. Min bedömning i dags­läget är att förutsättningarna att nedbringa inflationstakten 1978 till 8 %

Prop. 1911118:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

42

kommer att förbättras genom den av regeringen nu föreslagna åtgär­den. Detta skulle innebära en lägre prisstegringstakt än vi haft sedan 1973. Osäkerheten i sådana prisprognoser måste dock understrykas inte minst med hänsyn till svårigheterna att bedöma den internationella pris­utvecklingen.

De förutsägelser jag i övrigt redovisar för 1978 innebär på vissa punk­ter justeringar i positiv riktning i förhållande till finansplanen. Över­skott i handelsbalansen torde för första gången sedan 1973 komma att registreras. Bruttonationalprodukten torde därmed kunna komma att öka med knappt 1 % mot förra årets minskning på 2,5 %. Bostadsinveste­ringarna beräknas öka med nära 15 %. Det skulle vara första gången under 1970-talet med undantag från en mindre ökning 1972 som bostadsinvesteringarna ökar.

Nägon klar förbättring av industrisysselsättningen kan dock förutses först under 1979. Liksom tidigare måste därför en hög arbetsmarknads­politisk beredskap upprätthållas. De ytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser som vidtas är erforderliga för att hålla arbetslösheten nere.

Trots den mer optimistiska bedömning av vårt lands ekonomiska läge som nu kan göras, vill jag återigen understryka att åtskiUiga allvarliga problem återstår att lösa. Industriproduktionen väntas inte öka förrän 1979. Strukturomvandlingen inom näringslivets krisbranscher har bara påbörjats. Industriinvesteringarna faller alltjämt. Utrymmet för ökad privat konsumtion kommer under flera år att vara begränsat även om den minskning av konsumtionen som skedde förra året och som förut­ses också i år därefter bör kunna undvikas. Det privata konsumtionsut­rymmet kommer inte minst att vara beroende av i vilken utsträckning den kommunala konsumtionen kan bringas ned. För innevarande år förutses en ökning av den kommunala konsumtionen på inte mindre än 4,1 %. Det är en siffra som är oförenlig med de krav på utgifts­återhållsamhet som med ökad kraft måste ställas under kommande år.

Sådana krav gäller oekså den statiiga sektorn. Under 1978 beräknas den statiiga konsumtionen minska med 0,8 %. Utrymme för nya åta­ganden kommer inte heller att finnas under de närmast kommande åren. För 1978 förutses ett underskott i den offentliga sektorns finan­sieUa sparande på drygt 8 miljarder kr. Detta är emellertid tiU stor del konjunkturpolitiskt betingat oeh en följd av åtgärder som måst vidtas inte minst på arbetsmarknadspolitikens och industripolitikens område för att hålla s}'sselsättningen uppe. På sikt är dock en ökning av den offentiiga sektorns finansiella sparande erforderlig. Detta medför att offentiiga utgiftsökningar måste begränsas till starkt prioriterade om­råden. Det är också nödvändigt att hushåUens sparande ökas. I detta syfte har regeringen nyligen framlagt förslag om nya sparformer som syftar till att ge småspararna möjlighet till en långsiktig värdesäkring av sina sparmedel.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

43

Skulle den internationella konjunkturutvecklingen bli väsentligt snab­bare än vad som idag kan antas, kan detta på längre sikt komma att leda till en expansionstakt som kan äventyra de stabiliseringspolitiska målen. Regeringen måste därför vara beredd att i ett sådant skede vidta nödvändiga restriktiva åtgärder. Återställandet av balans i den svenska ekonomin måste ske i sådan takt att förutsättningarna för en framtida stabiliseringspolitik inte försvåras.

Underlaget för en försiktig optimism i fråga om den ekonomiska utvecklingen har alltså blivit fastare. Den svenska ekonomin har passe­rat botten i konjunkturhänseende. Vi kan räkna med en förbättring under det kommande året. Det är emellertid en förbättring som sker från en mycket låg utgångsnivå. Vi kommer att få brottas med en rad strukturproblem under lång tid framöver. Mycket beror på den fortsatta internationella konjunkturutvecklingen. En uppbromsning skulle få nega­tiva återverkningar oekså för Sverige. Inte minst den under senare tid ökande beslutsamheten i vår omvärld att söka bemästra arbetslöshets­problemen genom en mera expansiv poUtik leder emellertid till att en viss optimism också i detta hänseende kan vara berättigad.

Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som BUaga: Reviderad nationalbudget 1978

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att rege­ringen föreslår riksdagen

att godkänna de allmänna riktimjer för den ekonomiska poli­tiken som jag har förordat i det föregående.

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

44

Tabellförteckning

1

Bruttonationalproduktens utveckling i vissa länder och länderom­råden 19751978

5

2

Försörjningsbalans för 1977

U

3

Betalningsbalans 19741977

13

4

Statens inkomster och utgifter 19761978

21

5

Finansiellt sparande i den offentiiga sektorn 19761978

23

6

Finansiellt sparande 19761978

23

7

Finanspolitiska effekter 19751978

25

8

Försörjningsbalans för 1978

33

9

Bytesbalans för 19761978

35

10

Prisutveckling 19781980

37

11

Bytesbalans 19771980

38

12

Försörjningsbalans 19751980

39

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978

Reviderad Nationalbudget

1978

Bilaga

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

DEN REVIDERADE NATIONALBUDGETEN 1978

Inledning

Den reviderade nationalbudgeten för 1978 som härmed läggs fram är utarbetad inom ekonomidepartementet och konjunkturinstitutet. Na­tionalbudgeten bygger på material som erhållits från fackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetens utformning och bedömningar.

Nationalbudgeten består av tre delar. I den första delen, kapUel 1, sammanfattar ekonomidepartementet det ekonomiska läget och kon­junkturutsikterna. Den andra delen, kapitel 29, behandlar utveck­lingen, t. o. m. 1978 inom olika områden mera i detalj. I den tredje delen redovisas vissa kalkyler över en tänkbar utveckling 1979 och 1980. Dessa kalkyler har utförts inom ekonomidepartementet.

Kapitlen 3 Utrikeshandeln, 6 De enskUda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9 Kreditmarknaden har sammanställts inom kon­junkturinstitutet. Institutet har även sammanställt avsnitten om gruvor, mineralbrott och tillverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Av ett bihang som följer efter kapitel 10 framgår även i tablåform vilka ka­pitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet resp. konjunkturinstitutet. Vidare redovisas prognostal för olika delsektorer enligt ekonomidepartementets och konjunkturinstitutets bedömningar.

Ansvaret för bedömningen av Sveriges ekonomi 1978 vilar på eko­nomidepartementet där arbetet med nationalbudgeten letts av statssek­reteraren Lars[REDACTED_EFTERNAMN] och departementsrådet Lennart[REDACTED_EFTERNAMN].

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 150. Bilaga 1. BiL

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

1    Sammanfattande översikt 1.1 Tillbakablick

De nationalräkenskaper för 1977 som nu föreligger bekräftar den bild av den ekonomiska utvecklingen förra året som gavs i den preliminära nationalbudgeten. De preliminära siffrorna visar att den samlade pro­duktionen i vårt land, bruttonationalprodukten (BNP), minskade med 2,5 % mätt från användningssidan. Samtidigt hade den ekonomiska po­litiken expansiv inverkan på samhäUsekonomin. I kapitel 8 redovisas kal­kyler över finanspolitikens effekter. Där framgår att finanspolitiken sam­mantaget ökade BNP med ca 3 % 1977. Utan denna påverkan skulle sålunda en produktionsminskning på mer än 5 % varit att vänta från

1976    till 1977. Det finns dock anledning att understryka osäkerheten i

beräkningarna. En rad förhållandevis schablonartade antaganden får gö­

ras. Detta gäller kanske särskUt för ett år som 1977, då svårigheterna va­

rit betydande att beräkna effekterna av lagerstöd, investeringsstimulan­

ser och olika industripolitiska åtgärder. Men kalkylerna duger för att

ange ett grovt mått på finanspolitikens effekter.

BNP-beräkningar görs också från produktionssidan. EnUgt dessa kal­kyler minskade BNP med 1,5 %. Differensen mellan produktions- och användningssidekalkylerna skulle därmed vara betydligt större 1976

1977    än de närmast föregående åren, vilket möjligen kan tolkas så att

osäkerheten i det statistiska underlaget är något större än vanligt. Det

kan hävdas att osäkerheten i regel är något större när BNP framräknas

från produktionssidan. Osäkerheten är bl. a. stor när det gäller verk­

stadsindustrins produktionsvolym. Produktionsberäkningarna för tjänste­

sektorerna är också mycket osäkra. Även på användningssidan finns

självfallet felmarginaler, speciellt vad gäller beräkningen av lagerposten.

För 1977 med en mycket stor restpost i transaktionerna med utlandet

 kan det kanske också ligga nära till hands att föreställa sig att expor­

ten undervärderats något.

Som framgår av tabell 1: 1 minskade såväl investeringar som privat konsumtion 1977. Exportvolymen lyckades nätt och jämnt överskrida 1976 års nivå, medan importfallet blev kraftigt. I reala termer förstärktes därmed handelsbalansen. Eftersom importpriserna steg snabbare än ex-

11 detta kapitel presenteras ekonomidepartementets bedömning av det ekono­miska läget och av konjunktumtsikterna. Här (men ej i de specialkapitel som utarbetats av konjunkturinstitutet) inarbetas också effekterna av de förslag till ekonomisk-politiska åtgärder som lagts fram i den reviderade finansplanen. I de följande kapitlen 2 t. o. m. 9 redovisas mera ingående utvecklingen inom olika områden. I kapitel 10 redovisas en tänkbar utveckling för 1979 och 1980.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

Procentuell volymförändring från föregående år

1977

1978

BNP från produktionssidan

1,5

1,2

därav: varuproduktion

3,8

J,4

tjänsteproduktion

1,0

1,1

BNP från användningssidan

2,5

, 0,8

portpriserna försämrades däremot handelsbalansen i löpande priser. De fortsatta underskotten i fråga om tjänsteutbytet, turism, sjöfart etc., och transfereringarna, medförde ett ökande bytesbalansunderskott. Inflatio­nen blev hög och läget på arbetsmarlcnaden försämrades något under loppet av året, även om arbetslösheten hölls nere med hjälp av omfattan­de arbetsmarknadspolitiska insatser.

De bakomliggande orsakerna tUl att 1977 blev ett ur ekonomiska syn­punkter så dåligt år har utförligt beskrivits i många sammanhang, bl. a. i den preUminära nationalbudgeten i år. Det kan därför här räcka med att kort beröra de mest väsentliga punkterna.

Den internationella konjunkturen kom att utvecklas avsevärt svagare under 1976 och 1977 än vad som föreföll troligt när den s. k. överbrygg-

Tabell 1:1 Försörjningsbalansens utveckling 19741977

Procentuell volymförändring, 1975 års priser

1974

1975

1976

1975

1976

1977

Tillgång

BNP

0,8

1,4

-2.5

Import

-3,1

8,1

-4,5

Summa tillgång

-0,1

2,8

-2,9

Efterfrågan

Bruttoinvestering

-0,5

-1,8

-3,4

Näringsliv

-0,8

1,4

-6,5

därav: industri

1.6

0,2

-16,3

Statliga myndigheter och affärsverk

1,1

-0,2

-3,7

Kommuner

-1,0

-3,5

8,6   ,

Bostäder

-0,1

-9,4

-6,3

Lagerinvesteiing

(1,5)'

(-0,7)'

(-3,1)'

Privat konsumtion

3,0

4,3

-0,9

Offentlig konsumtion

4,8

4,8

2,7

Statlig

3,5

0,8

0,6

Kommunal

5,5

6,9

3,8

Tjänstenetto

Export

-ii,9

5,5

0,2

Summa efterfrågan

-0,1

2,8

-2,9

' Lagennvesteringarnas förändring i procent av föregående års bruttonational­produkt.

Prop. 1977/78:150   BUaga 1   Reviderad finansplan

4

ningspolitiken utformades under 1974 och 1975. Avtalsuppgörelsen för

1975   och 1976 som resulterade i mycket kraftiga lönestegringar baserade

sig också på föreställningar om en gynnsam internationell konjunktur.

Äv betydelse för lönekostnadsutvecklingen 1975 och 1976 var också den

snabba pris- och vinstutvecklingen i främst råvambranscherna under de

närmast föregående åren. Vidare hade den ekonomiska politiken i

vårt land fr. o. m. 1974 getts en klart expansiv inriktning. Medan om­

världen upplevde den kraftigaste recessionen på flera decennier kom

Sverige att ha högkonjunktur. Denna olikartade utveckling kom att sätta

sina spår.

Den matta utländska efterfrågan ledde snart till att vår industripro­duktion började falla, eftersom närmare hälften därav går på export. Produktiviteten ökade allt långsammare. Arbetskraftskostnaderna per producerad enhet steg sammantaget för 1975 och 1976 inte mindre än 35 % snabbare än i Förbundsrepubliken Tyskland, till vilket land Sve­rige var knutet via den s. k. valutaormen. Den svenska industrins kon­kurrenskraft försvagades successivt. Exporten tappade marknadsandelar. Vinstutvecklingen blev allt svagare, investeringskurvan vände efterhand. Samtidigt medverkade sysselsättningspolitiken och lagerstödet till att pro­duktionen på lager ökade starkt. Efterhand började också strukturella problem visa sig inom flera branscher, t. ex. varvs-, järn- och stål och tekoindustrierna.

Den internationella konjunkturen hade visat en tillväxt i många län­der under ett års tid från mitten av 1975 tUl mitten av 1976. Frånsett en kort period av snabbare tillväxt kring årsskiftet 1976/1977 kom till­växten i de flesta länder att bli ganska svag, med Förenta staterna som betydelsefullt undantag.

TUI den irUedande dystra "årsredovisningen" för 1977 bör fogas vissa kommentarer. Även om utvecklingen, mätt mellan genomsnittslägena för

1976   och 1977, i många avseenden blev negativ kom ändå förloppet un­

der 1977 att ändra karaktär i några fall. Detta bUr än tydligare om den

hittills statistiskt belysta perioden av 1978 inkluderas. Framför allt gäller

det utrikeshandeln. Exporten visade en tydlig uppgång fjärde kvartalet i

synnerhet i fråga om verkstadsprodukter. Till en del förefaller det vara

en förskjutning av varuexport från tredje till fjärde kvartalet. Export­

volymen sjönk markant under tredje kvartalet för att sedan öka mycket

kraftigt till det sista kvartalet på året. Bidragande till en sådan utveck­

ling är den mycket stora lagerneddragningen under fjärde kvartalet och

i början av detta år. Med hänsyn härtill finns det skäl att räkna med

att den högt uppdrivna exporttUlväxten kring årssldftet 1977/1978 blir

något lugnare framöver. Emellertid har devalveringen skapat nya förut­

sättningar att konkurrera och. konjunkturinstitutet räknar med återta­

gande av förlorade marknadsandelar redan från fjärde kvartalet i fjol.

Detta innebär också att andelsförlusten för helåret 1977 skuUe inskränka

BU.   Reviderad nationalbudget 1978

5

sig till drygt 2 % för bearbetade varor (exkl. fartyg) inom OECD-området, eller mindre än hälften av vad som räknades med i den pre­liminära nationalbudgeten. Det finns en rad skäl till att andelsför­lusten 1977 blev mindre än väntat. Expörtef terf rågans priskänslighet kan vara annorlunda än vad som tidigare antagits. Det är också möj­ligt att effekterna av priskänsligheten fördelar sig annorlunda över tiden än vad man föreställt sig. Det är sannolikt att omsvängningen från rela-tivprishöjningar på exportvarorna 1975 och 1976 till relativprisjä/iÄ-ningar 1977 har "skurit av" en del av kvarstående negativa volym­effekter på exporten från den ogynnsamma prisbilden tidigare år. Ex­portens varusammansättning kan också ha haft en betydelse. En annan omständighet som bör lyftas fram är att lagerneddragningen blev större än väntat förra året. En väsentlig andel härav avser exportvaror.

Exporten till länderna utanför OECD-området utvecklades ogynnsamt 1977. Exporten tiU OPEC-länderna sjönk med 10 % 1977, vilket inne­bar en andelsförlust i storleksordningen 20 % eller mer än summan av de andelsvinster som noterats under de två föregående årens gynnsam­ma andelsutveckling. Exporten tiU Östeuropa oeh Kina uppvisade en fortsatt kraftig nedgång.

Vad gäller importutvecklingen förra året kan nu konstateras att den dämpning som successivt framträdde blev avsevärt kraftigare mot slutet av året än vad konjunkturinstitutet räknade med i den preliminära na­tionalbudgeten. Under fjärde kvartalet låg sålunda importnivån ca 12 % under motsvarande volymtal för fjärde kvartalet 1976. För helåret in­registrerades en nedgång på ca 4,5 % (i nationalräkenskapstermer). De mest betydelsefulla faktorerna bakom den kraftiga importminskningen var en kraftig dämpning i utvecklingen av såväl den privata konsum­tionen som de totala bruttoinvesteringarna under loppet av 1977. Dess­utom spelade lagerutvecklingen in.

Den reala handelsbalansen kom att bli något bättre än enligt beräk­ningarna i januari. Även i löpande priser har handelsbalansen utveck­lats bättre än väntat. Underskottet blev som framgår av tabell 1: 2 4,6 miljarder kr. 1977. Bytesbalansens underskott blev knappt 15 miljarder kr. Sammanställs uppgifterna över bytesbalans och kapitalbalans med valutareservens förändring kan en restpost av storleksordningen 7,4 mil­jarder kr. motsvarande halva underskottet i bytesbalansen konsta­teras. För både 1975 och 1976 uppgick restposten tiU ca 5,4 miljarder kr. Förändringen i restposten från 1976 till 1977 är inte exceptionellt stor om man samtidigt beaktar utvecklingen för de registrerade kortfristiga handelskrediterna på kapitalbalansen. Summan av restposten och regi­strerade kortfristiga lån i utländska banker för finansiering av import och export har sålunda inte visat någon större förändring de senaste tre åren. 1975 uppgick nämnda summa till 7 miljarder kr., 1976 knappt 6 och för 1977 till ca 7 miljarder kr. Den osäkerhet som restposten repre-

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

Tabell 1: 2 Betalningsbalans för 19741977

Milj. kr., löpande priser

1974

1975

1976

1977

Export av varor Import av varor

70 514 72 800

72 012 74 000

80 195 85 300

85 527 90 148

Handelsbalans

-2 286

-1988

-5105

-4 621

Korrigering av handelsstatistiken

-100

-268

-106

-366

Sjöfartsnetto

Resevaluta

övriga tiänster, netto

Transfereringar, netto

Korrigeringspost

3 868

-2 232

-1688

-2 575

800

2 940

-2 542

-2 239

-3 405

800

3 149

-3 169

-2 888

-4 347

800

3 006

-3 601

-3 628

-6 510

800

Bytesbalans

-4 213

-6 702

-11 666

-14 920

Kapitalbalans

347

7 212

3 683

12 320

Restpost

343

5 429

5 357

7 419

Förändring i valutareserven p.g.a. kursrörelser

1

863

486

1 196

Valutareservens totala

förändring

3 524

5 076

2140

6 015

senterar torde till en del också gäUa tjänsteutbytet med utlandet. Statis­tiska centralbyrån undersöker f. n. storleken på företagens import och export av tjänster.

Som redan framhåUits blev lageromsvängningen större än väntat för­ra året. Lagerneddragningen blev särskilt markant under sista kvartalet. Lagerneddragningen fortsätter i år, med tyngdpunkt på första halvåret. En avsevärd andel går på export och torde därför övergångsvis ge något "uppblåsta" exportsiffror.

Den privata konsumtionen minskade med knappt 1 % i volym från 1976 tiU 1977. Ser man till utvecklingen under loppet av fjolåret kan konstateras att nedgångstakten ökade avsevärt under halva halvåret. Till en del torde detta ha förorsakats av mervärdeskattehöjningen den 1 juni. Det gäUer nästan alla former av privat konsumtion, men med särskUt accentuerad nedgång vad gäller bilar. För dessa noterades en nedgång på 3040 % tredje och fjärde kvartalen 1977 jämfört med motsvarande kvartal 1976. Markant var också att livsmedelskonsum­tionen sjönk med 2 % förra året. Trots den svaga konsumlionsutveck­lingen steg sparandets andel av disponibelinkomsten till den mycket höga nivån 91/2%. Detta möjliggjordes av att de reala disponibla in­komstema faktiskt ökade med 1,5 %. Konsumtions- och sparandebe­nägenheten kan mot bakgrund av inkomstutvecklingen te sig något för­vånande. EmeUertid bestod i stort sett hela disponibeUnkomstökningen av en uppgång av transfereringarna, särskilt till pensioner. Detta kan ha verkat neddragande på konsumtionsbenägenheten. Även andra faktorer, av ibland mera psykologisk art kan emellertid ha spelat in, t. ex. att in­sikten om det allvarliga ekonomiska läget för svensk ekonomi successivt

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

7

blev allmän under fjolåret. Tillsammans med en sen avtalsuppgörelse för lönerna ledde detta tiU en ökad försiktighet vad gäUer privat konsumtion. Det kan i detta sammanhang finnas anledning att något beröra sam­bandet mellan den inhemska efterfrågenivån oeh utrikeshandelns utveck­ling. I inledningen till den internationeUa recessionen låg efterfrågenivån påtagligt högre i Sverige än vad som gällde i omvärlden. Vårt s. k. rela­tiva efterfrågetryck steg därmed under 1974 oeh 1975. I och med att en viss försiktig återhämtning påbörjades inom OECD-området medan aktivitetsnivån i vårt land minskade sjönk också det relativa efterfråge-läget. Denna sänkning skulle i och för sig ha lett till en minskad import och ökad export utan förändringar i den svenska kronans yttre värde. Möjligheterna att kompensera en vikande hemmamarknad med ökad export och undanträngning av import skulle dock varit betydligt sämre. I stället hade produktion och sysselsättning drabbats med desto större kraft. Samtidigt var sänkningen av det relativa efterfrågetrycket en för­utsättning för att snabbt uppnå en effektiv devalvering, dvs. en sänkning av Sveriges relativa exportpriser. Genomslaget av kostnadsanpassningen på exporten och importen hade annars gått betydligt långsammare. Själva tidsfaktorn är av central betydelse eftersom ju längre tid effekten av en devalvering tar att slå igenom, desto större är risken vid ett högt relativt efterfrågetryck att de pris- och lönestegringar som en devalvering lätt genererar hinner äta upp effekten av devalveringen.

1.2 Utvecklingen under 1978

Inledningen av året har inneburit en hygglig exportutveckling, svag privat konsumtion, svag investeringsverksamhet i näringslivet men en förnyad uppgång i bostadsbyggandet sedan andra halvåret i fjol. Den kommunala konsumtionen fortsätter att expandera starkt. Den sam­mantagna inhemska efterfrågan är emellertid låg, vilket för med sig en mycket svag importutveckling och handelsbalansutvecklingen har till stor del av denna anledning varit mycket gynnsam. Arbetsmarknadsläget har inte nämnvärt försämrats.

En omständighet av största vikt är den skiftning mot ett mera opti­mistiskt eller i vart fall mindre pessimistiskt stämningsläge som tycks ha inträffat i industrin. Skälen härtill är flera. Devalveringen tycks ha varit lyckosam, så långt det nu är möjligt att ännu statistiskt be­lägga en sådan sak. Prissättningen på exportprodukterna förefaller ha varit sådan att positiva volymeffekter successivt uppstår. Avtalsuppgörel­sen LOPTKSÄF innebär låga avtalsmässiga lönepåslag och omfattar nästan två år. Det samhällsansvar som parterna på arbetsmarknaden där­med visat har sannolikt en mycket stor betydelse för tilltron till möjlig­heterna att vända ekonomin i en positiv riktning. AtskUligt av stäm­ningsomslaget kan utläsas i konjunkturinstitutets marsbarometer för industrin. Orderingången har mera allmänt visat en uppåtgående ten-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

8

dens och förhoppningarna att det fortsätter uppåt är ganska vitt spridda. För den totala produktionen i industrin väntas andra kvartalet medföra en vändpunkt. Däremot kan ännu någon ljusning inte skymtas vad gäUer industrins sysselsättning. Tvärtom med större eftersläpning än normalt mellan produktionsuppgång och sysselsättningsökning kan vissa ytterligare påfrestningar förutses. TiU avsevärd del sammanhänger detta med den arbetsmarknadspolitik som har förts under senare år. Re­serverna av outnyttjad arbetskraft är på sina håll betydande. Den vän­tade produktionsförstärkningen kommer självfallet i första hand att re­sultera i ett högre utnyttjande av dessa reserver och först i ett senare läge medföra en ökad sysselsättning.

Det kan finnas anledning att stryka under att den ekonomiska situa­tionen fortfarande är dålig. Det som hänt är att förhoppningar, pro­gnoser, tendenser visar på en vändning. För industrikonjunkturen (be­traktad från produktionsaspekten) kan det vara rimligt att tro på en vändning under första halvåret. Sysselsättningskurvan vänder senare. Och för de branscher som helt eller delvis präglas av strukturella kriser kan någon allmän ljusning ännu inte skönjas.

Som alltid för en ekonomi av vår typ är den internationella konjunk­turens förlopp av avgörande betydelse. I kapitel 2 redovisas ekonomide­partementets syn på konjunkturutsikterna i vår omvärld för 1978. Där framhålles att konjunkturindikatorerna i vissa länder gav en något ljusare bild av läget i början av 1978 jämfört med situationen några månader tidigare. Det gäller t. ex. för Förbundsrepubliken Tyskland, Japan, Storbritannien och Frankrike. För de mindre länderna och de ur vår synpunkt så viktiga nordiska grannländerna är däremot läget nu snarare något dystrare. I Förenta staterna medverkade en ovanligt kall väderlek och den utdragna kolgruvestrejken tUl en dämpad ut­veckling i början av året.

Den underliggande styrkan i konjunkturen för den amerikanska eko­nomin förefaUer emeUertid fortfarande vara stark. Arbetslösheten fort­satte också att sjunka under första kvartalet i år, samtidigt som syssel­sättningen ökade. Budgetförslaget för 1978/79 innehåller en skattesänk­ning på 25 miljarder dollar, som om den genomförs sätts in under fjärde kvartalet i år. Därigenom skulle det vara möjligt att motverka den avmattning som kunde väntas efter ca 3 års snabb ekonomisk tillväxt. Det kan dock finnas anledning att sätta ett litet frågetecken i kanten för styrkan i den fortsatta expansionen i Förenta staterna. Genom den starkt tillväxtfrämjande politik som Förenta staterna fört och avsak­naden av en mera bestämd sådan i andra viktiga länder, främst Japan och Förbundsrepubliken Tyskland har underskottet i den amerikanska bytesbalansen vuxit mycket snabbt under det senaste året. Skillnaden i tillväxt, inflation och i bakgrunden den ekonomisk-politiska filosofin har lett till stora jämviktsbrister i den internationella handeln och betydande

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

9

förskjutningar i kurserna meUan viktiga valutor. Trots omfattande stöd­operationer har doUarn sjunkit till en lägre nivå mot de västtyska, ja­panska och schweiziska valutorna än någon gång under efterkrigstiden.

Överskottsländerna som kraftigare än Förenta staterna har prioriterat inflationsbekämpningen har på det hela taget stått emot försöken att få dem att kraftigt stimulera efterfrågan. Den västtyska regeringen har så­lunda sagt sig först vilja studera utvecklingen under första kvartalet i år innan man tar ställning till om ytterligare åtgärder behöver sättas in. Officiella uttalanden under senare tid har också uttryckt tvivel om möj­ligheterna att nå upp till en tiUväxt på 3,5 % 1978, vilket är den målsätta siffran. Det förtjänar påpekas att eventuella åtgärder i stimulerande rikt­ning med sedvanlig tidsfördröjning torde få sina huvudsakliga positiva effekter först mot slutet av året.

Förenta staterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Japan har an­setts ha ett särskilt ansvar för att världsekonomin återigen skulle komma tiUbaka till snabb tillväxt, ett högt utnyttjande av resurserna och en re­duktion av den höga arbetslösheten. Som tidigare framhållits är det egentligen bara Förenta staterna som levt upp till denna målsättning. Tillväxten var där ca 5 % 1977 mot ungefär hälften i Förbundsrepubli­ken Tyskland.

Även om det kan förefaUa troligt att stimulanser sätts in i Förbunds­republiken Tyskland och att tillväxttakten där blir något högre i år kan Förenta staterna komma att finna det svårt att undvika en viss dämp­ning i tUlväxttakten framöver. Tonvikten i politikutformningen glider sakta över mot inflationsbekämpning och reducering av det kraftiga by­tesbalansunderskottet. Men tiUväxten håller sig troligen kvar över 4 % även i år.

Möjligheterna att nå en förbättrad tillväxt i Västeuropa 1978 har ökat. Det är inte bara p. g. a. sannoUkheten av en något högre tillväxt i För­bundsrepubliken Tyskland. Särskilt för Storbritannien torde stagnationen brytas. Förutsättningarna härför har ökat avsevärt genom en lyckosam pris- och kostnadsbekämpande ekonomisk politik under senare år. Stimu­lansåtgärder har också satts in i syfte att öka tillväxten. Även Frankrike och troligen också Italien har flera frihetsgrader än tidigare att föra en mera expansiv politik. För många små länder föreligger en fasförskjut­ning, såtillvida att politik mot inflation och växande underskott i utrikes­handeln sattes in betydUgt senare än i de flesta stora länder. Också för 1978 torde därför de mindre ländernas tillväxt bli svag.

Sammantaget för Västeuropa kan tillväxttakten väntas öka från 2 % 1977 till storleksordningen 2,53 % i år och förmodligen högre nästa år om, vilket är sannolikt, erforderliga ekonomisk-politiska insatser görs. Investeringarna visar ännu ingen självgenererande växtkraft och det all­männa förtroendeklimatet i näringslivet är fortsatt ganska ogynnsamt. Däremot har en viss positiv grundton kommit fram på senare tid vad

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

lo

gäller "consumer confidenee", i t. ex. EG-länderna. Det är därför inte osannolikt att den privata konsumtionen i dessa länder kan komma att visa förnyad växtkraft och öka i högre takt under 1978. Efterhand på­verkas produktion och investeringar. Om en utveckling enligt dessa lin­jer inträffar kan BNP-tiUväxten i Västeuropa bli något högre än vad som angivits ovan. Emellertid finns anledning att utfärda en varning, som sammanhänger med lagerutvecklingen i dessa länder. Lagren ligger ännu på en hög nivå i Västeuropa och vid en snabbare efterfrågetillväxt är det troligt att en viss lagerkorrigering kommer tUl stånd. Det är i och för sig möjligt att en sådan process kan sträckas ut i tiden, men det finns också en viss risk att det går snabbare. I så fall kan de depressiva tendenserna härav motverka en uppsnabbning i tillväxtförloppet.

Sammantaget har som huvudprognos för den internationella konjunk­turen i kalkylerna lagts in en successivt något lägre tillväxt i Förenta staterna och en tilltagande tiUväxt i Västeuropa. För hela OECD-om­rådet bedöms tillväxten kunna bli ca 4 % från 1977 till 1978. Värids­handeln har visat en avsevärd inbromsning i expansionstakten, från 12 % 1976 tiU 4,5 % 1977, ökningen väntas bli knappt 5 % 1978. För både 1976 och 1977 sammanhänger ökningstakten en hel del med lagerför­loppet. Uppdragningen av lager 1976 drev upp handelssiffrorna och la­geromsvängningen tiU 1977 fick sedan minuseffekter på världshandeln. Nytillkomna omständigheter som växer i styrka och sannolikt påverkar handelsutbytet i inte oväsentlig omfattning är tendenser till ökad pro­tektionism och den instabila situationen på den internationella valuta­marknaden.

Borttagandet av den aUmänna arbetsgivaravgiften i hela landet från den 1 juli 1978, som föreslås i den reviderade finansplanen, kommer att få betydelse för såväl exportutvecklingen som på förloppet på övriga områden i den svenska ekonomin. Borttagandet betyder att företagens arbetskraftskostnader sänks med ca 1,5 %, räknat för helår. I de effekt­kalkyler som har gjorts och som inarbetats i prognoserna i detta kapitel har antagits att konstnadssänkningen i huvudsak används till att sänka priserna.

Den totala exporten väntas öka med 5,8 % från 1977 tiU 1978, mätt i nationalräkenskapstermer. Exporten av bearbetade varor (exkl. fartyg), väntas öka med 810 %, medan råvaruexporten stiger något långsam­mare. Fartygsexporten verkar kraftigt nedhållande på exportvolymen; utförseln av fartyg torde nära nog halveras. Detta gäller främst nybyggda fartyg. Avgiftssänkningen har i kalkylerna bedömts sänka exportpris­nivån med ca 0,5 procentenheter. Volymen påverkas av den extra pris­dämpande åtgärden först med en viss eftersläpning. Med de elasticitets-tal som har tUlämpats av konjunkturinstitutet kan volymhöjningen troli­gen väntas uppgå till 0,1 % för helåret 1978. I sammanhanget finns det a.nledning att åter påpeka att de exportbedömningar som konjunktur-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

11

Tabell 1: 3 Försörjningsbalans för 1978

Miljarder

Procentuell volym-

kr. 1977,

förändring

, 1975 års

löpande

priser

priser

1976

1977

1977

1978

TiUgång

BNP

351,5

-2,5

0,8

Import

90,1

-4,5

-3,5

Summa ullgång

441,6

-2,9

-0,1

Efterfrågan

Bruttoinvestering

71,4

-3,4

-0,9

NäringsUv

34,9

-ö,5

-9,0

därav: industri

14,6

-16,3

-12,0

Statliga myndigheter och affärsverk

8,1

-3,7

7,9

Kommuner

14,5

8,6

0,1

Bostäder

13,9

-6,3

14,8

Lagerinvestering

-1,3

(-3,1)'

(-1,6)'

Privat konsumtion

189,3

-0,9

-1.0

Offentlig konsumtion

100,9

2,7

2,5

Statlig

31,7

0,6

-0,8

Kommunal

69,2

3,8

4.1

Tjänstenetto

-4,2

Export

85,5

0,2

5,6

Summa efterfrågan

441,6

-2,9

-0,1

' Lagerinvesteringarnas förändring i procent av föregående års bruttonational­produkt.

institutet presenterar i kapitel 3 inte har kunnat inrymma effekterna av de ekonomisk-politiska förslag som lagts i den reviderade finansplanen.

Tillväxten av våra exportmarknader för bearbetade varor beräknas till 4 %. Relativpriset antas komma att sjunka med 5 å 5 1/2 % efter en ned­gång med ea 3 % 19761977. Ändelsvinster i storleksordningen 5 % för bearbetade varor har bedömts möjliga att nå 1978. Därvid har lagts in en bedömning att kvarvarande negativa effekter på andelsutveck­lingen från prishöjningarna 1975 och 1976 blir mycket små eller obe­fintliga.

Omsvängningen väntas bli mycket markant för verkstadsexporten; från en Uten tiUbakagång 1977 till en ökning på ca 8 % i år. Pappersexpor­ten som klarade sig förhållandevis hyggligt 1977 väntas öka med ytter­ligare 11 % i år och för järn och stål förutses en volymökning på 7 %. Även för trävaror och massa förutses en ökning.

Borttagandet av den aUmänna arbetsgivaravgiften syftar bl. a. till att uppnå en lägre inflationstakt. I den konkurrensutsatta sektorn av ekono­min får företagen utrymme för ytterligare relativa prissänkningar i för­hållande till utiändska konkurrenter både på hemma- och exportmark­nad. 1 den skyddade sektorn där det är lättare för företagen att tillämpa

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

n

en stelare prissättning får man utgå från att prispolitiken får en sådan utformning att huvuddelen av avgiftssänkningen kommer konsumenterna tillgodo. Enligt konjunkturinstitutets prognos i kapitel 6 för konsument­prisernas utveckling skulle det vara möjligt att komma ner under den gräns för prisutvecklingen under 1978 som förutsätts i de på den privata arbetsmarknaden träffade avtalen. I den prognosen har den föreslagna avgiftssänkningen inte kunnat beaktas. Inräknat effekterna av bortta­gandet av den allmänna arbetsgivaravgiften och sänkningen av diskontot med en halv procentenhet från den 20 april 1978, beräknas nu priserna öka med 8 % under loppet av året.

1978 års löneavtal ger, inberäknat en relativt låg löneglidning, en realt disponibel inkomst som minskar med ca 1 1/4 %. De i kapitel 6 utförda beräkningarna över disponibelinkomstens fördelning visar att pensioner och transfereringsinkomster behåUer sin reala köpkraft 1978. Som ovan nämnts har effekterna på priserna av avgiftssänkningen inte där kunnat beaktas.

Det torde vara rimligt att anta att konsumenterna försöker håUa kvar sina konsumtionsmöjligheter i år genom att sänka sparkvoten. Här har därför förutsatts att nedgången i den reala konsumtionsvoly­men stannar vid 1 %. I genomsnitt för 1978 skulle då konsumtions­standarden ligga på samma nivå som under första halvåret 1976. Detta innebär samtidigt att den lägsta nivån under 1978 skuUe ha nåtts redan under första kvartalet och att volymen därefter sakta stiger under loppet av året.

Den offentliga konsumtionen präglas av två skilda tendenser. Statens egen konsumtion låg 1977 och kommer även 1978 att ligga på en unge­fär oförändrad nivå. Kommunernas resursanspråk ökar dock; för 1978 väntas deras konsumtionsvolym öka med ungefär 4 %.

Detta är i och för sig en icke oväsentligt lägre takt än under 1975 och 1976 men fortfarande högt med tanke på det begränsade samman­lagda resursutrymmet för privat och offentlig konsumtion. Kommun-investeringarna torde enligt bedömningar baserade på enkätmaterial ligga kvar på en oförändrad nivå 1978. Detta trots att bostadsinveste­ringarna ånyo börjar öka, vilket regelmässigt ställer krav på kommunala följdinvesteringar.

Minskningen av lägenhetsreserven och anpassningen av lånemöjlig­heterna till kostnadsutvecklingen har skapat en grund för ett ökat bo­stadsbyggande, även av flerfamiljshuslägenheter. Påbörjandet av nya lä­genheter tycks komma att ligga på den nivå som förutsades i finans­planen i januari, inemot 60 000 lägenheter.

Under 1978 kommer det ökade bostadsbyggandet att väga upp minskningar i byggaktiviteten på andra håll, exempelvis inom handel och industri. Handelns investeringar minskar sålunda med närmare 10 % i år. Med tanke på de begränsade konsumtionsökningar som kan

BU.    Reviderad nationalbudget 1978

13

väntas framöver torde investeringsnivån inom sektom förbli låg under flera år.

Med tanke på den även i år låga vinstnivån och den betydande out­nyttjade kapacitet som finns kan någon ökning av industriinvesteringarna inte väntas i år. TiUgängUgt enkätmaterial tyder på en fortsatt investe­ringsminskning på drygt 10 %. Äv avgörande betydelse för investerings­utvecklingen är hur stor den faktiska kapacitetsreserven är. Om denna reserv är mindre än vad tidigare trendmässiga samband indikerar skulle investeringsbehovet visa sig tidigare än om motsatsen gäller. En grund­läggande fömtsättning är dock att försäljnings- och vinstförväntningarna gradvis blir mera optimistiska.

Totalt innebär den skisserade utvecklingen att de fasta investeringar­na fortsätter att sjunka något även 1978. Minskningarna hänför sig i första hand till näringslivet.

Avvecklingen av överlagren påbörjades under 1977, då också lager­politiken lades om. Denna avvecklingsprocess fortsätter under 1978, i särskUt hög grad under det första halvåret då basindustriernas lager-avveckling är som mest omfattande. Inom verkstadsindustrin ligger tyngdpunkten i avvecklingen på andra halvåret. Lagerminskningen har av konjunkturinstitutet beräknats till 6 å 7 miljarder kr. motsvarande en produktionsnedhåUande effekt om ca 1,5 % räknat på totalproduk­tionen.

Den ovan redovisade efterfrågeutvecklingen, med avräkning för im­porten, leder till att BNP ökar med ca 1 % i år. Den omstrukturering av ekonomin som pågår illustreras av att det i år för första gången på länge är varuproduktionen som ökar snabbare än tjänsteproduktionen. Industriproduktionen torde öka med ca 1/2 %. Den privata tjänstepro­duktionen väntas komma att ligga på en oförändrad nivå.

Sysselsättningsmässigt fortsätter dock minskningen inom varuproduk­tionen, en minskning med över 20 000 personer mellan årsgenomsnitten 1977 och 1978 kan väntas för industrin. För utvecklingen under loppet av året torde detta ändå innebära en viss vändning uppåt mot slutet av året.

Även under 1978 kommer man att få räkna med betydande påfrest­ningar på arbetsmarknaden inom många regioner och inom flera bran­scher. Totalt sett är det dock troligt att efterfrågan i stort sett kommer att motsvara utbudet av arbetskraft. En viss ökning av arbetslösheten ge­nomsnittligt sett kan möjligen komma att inträffa. I år föreligger sär­skilt stora osäkerheter i sysselsättningsberäkningarna. SpecieUt gäller detta antagandena om i vilken grad bortfallet av arbetsinsatser genom införandet av den femte semesterveckan kommer att kompenseras av nyanställningar.

En låg inhemsk efterfrågenivå och en förbättrad konkurrenskraft för de svenska producenterna leder tUl att importen, i volym räknat, sjun-

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

14

Tabell 1: 4 Förändring i BNP-komponenterna i procent av bruttonationalproduk­ten föregående år 19741978

1975 års priser

1974

1975

1976

1977

1978

Privat konsumtion

2,0

1.5

2,3 '

-0,5

-0,6

Statlig konsumtion

0,0

0,3

0,1

0,0

-0,1

Kommunal konsumtion

0,5

0,9

1.1

0,7

0,7

Brutioinvestenngar

0.4

-0,1

-0.4

-0,7

-0,2

Lagerförändring

3.0

1,5

-0,7

-3,1

-1,6

Summa inhemsk efterfrågan

5.9

4,1

2,4

-3,6

-1,7

Nettoefterfrågan från utlandet'

-1.8

-3,3

-1,0

1,1

2,5

Summa BNP-ökning

4,1

0,8

1,4

-2,5

0,8

' Export av varor och tjänster ./. import av varor och tjänsler.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån samt beräkningar ut­förda inom ekonomidepartementet.

ker med 3,5 %. Den konkurrensförbättring som avgiftssänkningen ger verkar i riktning mot en ytterligare sänkning av importnivån. A andra sidan medger den lägre inflationstakten en något mindre nedgång i den privata konsumtionen än vad konjunkturinstitutet räknat med. Detta verkar i importhöjande riktning. De två nämnda tendenserna tar i stort sett ut varandra.

De fortsatta importprisstegringarna leder till att vårt bytesförhållan­de, terms-of-trade, sjunker även 1978, med ca 3 %. Trots detta sker en kraftig förbättring av handelsbalansen från ett underskott på 4,6 mU­jarder kr. 1977 till ett beräknat överskott om nära 1 miljard kr. i år. Detta åstadkoms genom förbättringar i den reala balansen. Ätt sådana förbättringar kommer till stånd beror dels på positiva förskjutningar i konkurrenskraften, dels på att den inhemska efterfrågan hålls på en låg nivå, dels på den kraftiga lagerawecklingen. Sammantaget har import­prognosen nedjusterats med ca två procentenheter sedan den preliminära nationalbudgeten.

Den kraftiga förbättringen av handelsbalansen motverkas inte helt av försämringen på tjänste- och transfereringsbalanserna. Tjänstebalan­sen försämras med ca 0,9 miljarder kr. Försämringen på transfererings­balansen är större, ca 2 miljarder kr. och förklaras helt av ökade ränte­betalningar på utiandsskulden samt ökat u-landsbistånd.

Totalt sett skulle en omsvängning i bytesbalansen på mer än 2,5 mil­jarder kr. kunna ske, från ett underskott på nära 15 miljarder kr. 1977 till drygt 12 miljarder kr. 1978. Utvecklingen mot ökande underskott i vår utrikesbalans förefaller därmed ha brutits. Som senare skall redovisas kan en viss rekyl förväntas under nästa år. Det främsta skälet härför är att importen i år utvecklas synnerligen svagt, beroende både på den all-

BU.    Reviderad nationalbudget 1978

15

Tabell 1: 5 Bytesbalans för 19761978

Milj. kr., löpande priser

1976

1977

1978

prognos

80 195

85 527

96 910

85 300

90 148

95 990

-5105

-4 621

920

-106

-366

-375

3 149

3 006

3 000

-3 169

-3 601

-4 075

-2 888

-3 628

-4 000

-4 347

-6 510

-8 425

800

800

800

Export av varor Irnport av varor

Handelsbalans

Korrigering av handelsstatistiken

Sjöfartsnetto

Resevaluta

Övriga tjänster, netto

Transfereringar, netto

Korrigeringspost

Bytesbalans

-11666

-14 920

-12 155

mänt svaga konsumtions- och investeringsefterfrågan och den fortsatta lagerneddragningen. En "normalisering" på dessa punkter kommer att föra med sig en avsevärt högre import. Förhoppningen är att exporten till dess hinner växa till i styrka i en sådan omfattning att dess ökning kan kompensera importtillväxten och den fortgående försämringen av tjänste- oeh transfereringsbalansen. I vart fall finns det skäl att varna för att den snabba förbättringen för bytesbalansen inte utan vidare kommer att bli permanent.

I tabell 1: 6 framgår utveckUngen och fördelningen av det finansiella sparandet för huvudsektorerna i ekonomin under 1976 t. o. m. 1978. Det totala sparandeunderskottet, bristen på sparande, är lika med un­derskottet på bytesbalansen. Sparandet i hushållen och inom den of­fentliga sektorn svarade 1976 och 1977 för positiva bidrag, medan nä­ringslivet visade mycket kraftiga, och oförändrat stora minustal. En sådan bild av näringslivets finansiella situation överensstämmer med den statistik som nu föreligger avseende de större industriföretagens resultat för 1977. 550 företag med minst 200 anställda redovisar sam­mantagna ingen vinst alls efter avskrivningar och finansiella intäkter och kostnader. Resultatet har, i förhållande till omsättningen utvecklats på följande sätt, enligt statistiska centralbyrån. Genom omläggning av defi­nitioner m. m. är uppgifterna för 19741976 inte i aUa avseenden jäm­förbara med 1977 års siffror.

1974

1975

1976

1977

0  0/

;:   0/

2  0/

n  o/

O   /o

-'   /o

*  /o

sJ  /o

För en jämförelse meUan 1976 och 1977 redovisar statistiska central­byrån följande tablå som avser 203 företag med 500 eller fler anstäUda,

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

16

för vilka det föreligger jämförbara uppgifter. (Rörelseresultat och brutto­marginal före avskrivningar och finansieUa poster.)

Omsätt-

Änd-

Bruttoi

narginal

föränd-

rörelse-

1976

1977

ring, %

resultat.

1976

% 1976-

1977

1977

Samtliga industribranscher

+4

-30

7.0

4.7

Massa-, pappers- och pappersvaru-

industrin

-f-8

-48

11.2

5.4

Järn-, stål- och metallverken

-2

-4,0

-4.5

Verkstadsmdustrin

-1-3

-18

8,0

6,3

Äv tabell 1: 6 framgår att den offentliga sektorns sammanlagda finan­siella sparande skulle visa en fortgående kraftig försämring också från 1977 tUl 1978, trots en beräknad kraftig positiv omsvängning i kommu­nernas finansiella saldo. För näringslivet väntas däremot ske en påtaglig förbättring, tiU följd främst av den markanta förbättring som väntas för kostnadsutvecklingen. Med en antagen produktivitetsförbättring i den konkurrensutsatta industrin om drygt 5 % kan lönekostnadsökningen per producerad enhet bli 34 % i år mot drygt 12 % 19761977. Även om relativpriset på bearbetade exportvaror kan sänkas med 5 å 5 1/2 % innebär antagandet om en ökning av exportpriserna med 10 1/211 % i

Tabell 1: 6 Finansiellt sparande 19761978

Milj. kr., löpande priser

1976

1977

1978

Bytesbalans

-11 700

-14 900

-12 200

Hushåll

Näringsliv

Bostäder

OfTentlig sektor (inkl.

ringssektorn)

socialförsäk-

10 100

-24 900

-6 300

9 400

16 800

-26 000

-6 300

600

17 700

-12 600

-9 000

-8 300

Summa

-11 700

-14 900

-12 200

genomsnitt för denna typ av varor att en marginalökning kan komma tUl stånd 1978. TUl detta kommer de positiva effekterna av volymök­ningarna.

I det följande avsnittet lämnas en sammanfattande beskrivning av kalkylerna rörande utvecklingen av den svenska ekonomin 1979 och 1980.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

17

1.3 Utblick mot 1979 och 1980

För en bedömning av såväl effekterna som önskvärdheten av en viss ekonomisk politik är ofta ettårsperspektivet alltför kort. Många stabilise­ringspolitiska åtgärder ger effekt först med stor tidseftersläpning, varför de måste vidtas mot bakgrund av en viss föreställning om ekonomins ut­veckling på ett par års sikt. Det får exempelvis anses välbelagt att de re­lativprisförändringar en devalvering ger upphov till ger märkbara effek­ter på marknadsandelarna två till tre år efter det att prisförändringen ägt rum. Bl. a. mot denna bakgrund presenteras även i årets reviderade na­tionalbudget en kalkyl över den ekonomiska utvecklingen i ett treårs­perspektiv. Dessa kalkyler avseende 1979 öch 1980 avser att ge en sam-manhåUen bild av en ekonomisk utveckling som nu kan bedömas som möjlig mot bakgrund av de utvecklingslinjer i ekonomin, som vi kan se i dag och mot bakgrund av den allmänna inriktningen av den ekono­miska politiken.

Naturligt nog bygger kalkylerna i många fall på relativt grova scha­blonantaganden oeh många av de antaganden som gjorts beträffande de yttre förutsättningarna för ekonomins utveckling får betraktas som mycket osäkra. Kalkylerna får därför betraktas mera som räkneexempel än som prognoser. En utförlig presentation av kalkylerna ges i kapitel 10 i den reviderade nationalbudgeten, varför vi här skall nöja oss med att diskutera kalkylens huvudresultat och några av de grundläggande förutsättningarna.

En viktig utgångspunkt vid utformningen av kalkylerna har varit att den ekonomiska politiken även fortsättningsvis inriktas på att åter­föra den svenska ekonomin till balans. Ett huvudmål för den ekono­miska politiken måste därmed vara att skapa förutsättningar för en kraftig dämpning i pris- och kostnadsutvecklingen, vilket dels innebär en återgång till en lägre prisökningstakt och dels att skapa utrymme för en fortsatt förbättring i industrins konkurrenskraft. Därmed möjliggörs en höjning av aktivitetsnivån i ekonomin samtidigt som en förbättring i vår externa balans kan komma till stånd. En viktig förutsättning i detta sammanhang har varit att finanspolitiken utformas så att den in­hemska efterfrågeutvecklingen inte äventyrar prisstabUiseringsmålet eller en fortgående förbättring i bytesbalansen.

När det gäller att bedöma våra möjligheter att nå balans i den svenska ekonomin är frågan om hur världsekonomin kommer att utvecklas cen­tralt. Svaret på denna fråga är i sin tur i hög grad beroende på vUken ekonomisk politik regeringarna i de stora industrUänderna kommer att föra. Den nuvarande situationen med mycket lågt kapacitetsutnyttjande och låg sysselsättning i så gott som samtliga industriländer samt en i de flesta länder sjunkande prisökningstakt, skulle i princip kunna ge ett

2   Riksdagen 1977/78. 1 sand. Nr 150. Bilaga 1. BiL

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

18

mycket gott utgångsläge för en kraftig ekonomisk expansion, förutsatt att adekvata stimulansåtgärder sattes in framför allt i de starka industri­länderna med stora överskott i bytesbalansen. Det förefaller emellertid som om den kraftiga prioriteringen av inflationsbekämpning i dessa län­der kommer att resultera i en mycket försiktig ekonomisk politik även fortsättningsvis. Det finns därmed knappast anledning att förvänta sig något avgörande bidrag till en högre tillväxt i världsekonomin från dessa länder. Det finns också mycket som tyder på att den amerikanska eko­nomin nu nått en mättnadsfas i sin mycket långvariga konjunkturupp­gång. Man kan exempelvis peka på den press uppåt på räntenivå och prisökningstakt som kunnat förmärkas under de senaste månaderna. Detta kan förväntas ha en dämpande effekt på ekonomins reala utveck­ling. Därtill kommer att den tilltagande inflationstakten i förening med dollarns svaga ställning kan förväntas leda till en relativt försiktig ekonomisk politik även i Förenta staterna.

Det förefaller mot bakgrund av vad som här sagts finnas stora risker för en relativt svag utveckling av världsekonomin under den period som omfattas av kalkylen. För 1979 har antagits en tiUväxt i världshandeln med 5 % och för 1980 med 6 %. Med tanke på den långsamma ekono­miska utvecklingen och regeringarnas prioritering av prisstabiliserings-målet är det naturUgt att anta en måttlig tillväxt i världshandelspriserna under de båda åren. I kalkylen har antagits en ökning med 5 % vardera året.

Denna relativt svaga internationella utveckling gör att möjligheterna till en återhämtning av exporttillväxten under de närmaste åren i myc­ket hög grad beror på i vilken takt vår exportindustri kan återvinna marknadsandelar. Förutsättningen för ett återtagande av marknadsan­delar har redan skapats genom de devalveringar som vidtagits under 1977 och genom det tvåårsavtal som nyligen slutits mellan parterna på den privata arbetsmarknaden. Den minskning av arbetsgivaravgifterna som föreslås i årets reviderade finansplan kommer ytterligare att bidra till en förstärkning av industrins konkurrenskraft.

Mot bakgrund av vidtagna åtgärder och den löneutveckling som ligger i avtalet kan man förvänta sig att den sänkning av våra relativ­priser som inträffade 1977 och som beräknas inträffa under 1978 kom­mer att bli bestående. Kalkylerna indikerar också att vi kommer att få en utveckling i kostnaden per producerad enhet, som ligger lägre än den vi kan förvänta oss i våra viktigare konkurrentländer. Det är en vansklig uppgift att översätta denna förbättring av vår konkurrenskraft till en preciserad uppskattning av marknadsandelsutveeklingen för svensk export. Den mycket kraftiga nedgång i den svenska exportens marknadsandelar, som följde på höjningen av de svenska exportvaror­nas relativpriser 19751976, indikerar i och för sig att exportefter-

BU.   Reviderad nationalbudget 1978

19

frågans priskänslighet när det gäller bearbetade varor skulle vara hög. Antar vi att denna höga priskänsUghet råder även vid nedgången i rela­tivpriserna under 1977 och 1978 skulle vi kunna förvänta oss en mycket snabb uppgång i exportefterfrågan på bearbetade varor. Här har dock en försiktigare kalkyl gjorts. En något lägre priskänsUghet än den som kon­junkturinstitutet arbetar med i samband med bedömningarna av effekten av de tidigare relativprishöjningarna har använts. Även med detta mera försiktiga elasticitetsantagande får vi en uppgång i exporten av bearbe­tade varor med ca 7 % 1979 och ca 9 % 1980. En samlad bild av exportens utveckling ges i följande tablå.

Export 19771980

Ärlig procentuell volymförändring

1977

1978

1979

1980

Export av varor

Export av varor och tjänster

0,2 0,3

5,6 5.0

5,8 5,5

7,9

7.5     ,

Även på hemmamarknaderna förlorade svenska producenter mark­nadsandelar under 1975 och 1976. Detta bäddade för en mycket kraftig importökning dessa år. Även när det gäller importen kan vi förvänta oss ett återtagande av marknadsandelar till följd av den tidigare diskuterade förbättringen i den svenska industrins konkurrenskraft. Därför kan vi förutse en i förhållande till den inhemska efterfrågeutvecklingen lång­sam importökning under 1979 och 1980. Importökningen 1979 uppgår sålunda tUl ca 4 % och 1980 tUl ca 5 %. Eftersom BNP-tillväxten är 3,54 % 1979 och 44,5 % 1980 innebär detta att importelasticketen med avseende på BNP båda åren ligger nära ett, vUket historiskt sett Ur ett mycket lågt värde. Den här beskrivna utvecklingen ger en för­bättring av handelsbalansen med ungefär 5 miljarder kr. mellan 1978 och 1980. Samtidigt försämras tjänste- och transfereringsnettot med ca 4 miljarder kr., vilket innebär att förbättringen i bytesbalansen stannar vid drygt 1 miljard kr. Därmed ger bytesbalansens saldo 1980 enligt kalkylen ett underskott på 10,9 miljarder kr.

Inledningsvis berördes det principieUa synsätt som ligger bakom den utveckling av inhemsk efterfrågan som ingår i kalkylen. Efterfrågeut­vecklingen förutsätts vara ett resultat av en relativt stram finanspolitik som tar sikte på en dämpning av prisstegringstakten och en fortgående förbättring i bytesbalansen. När det gäller det senare målet ger en lång­sam inhemsk efterfrågeutveckling effekter på två sätt. Dels hålls import-

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

20

efterfrågan nere och dels skapas utrymme för en nödvändig expansion i exportindustrin.

Den privata konsumtionen ökar med 1,5 % per år såväl 1979 som 1980. Denna ökning motsvarar för övrigt den reallöneökning som ligger i kalkylerna. Den offentliga konsumtionen ökar med 2,2 % per år. Även investeringarna har, med undantag för bostadsinvesteringarna, bedömts öka relativt långsamt. De totala bruttoinvesteringarna ökar så­lunda med 3,4 % 1979 och 3,7 % 1980. Speciellt intressanta är industri­investeringarna, som även ökar relativt långsamt från den låga nivån 1978. Bakgrunden tiU detta är den låga vinstnivån och det låga kapaci­tetsutnyttjandet i utgångsläget. Det är först när vi fått en ökning av såväl vinster som kapacitetsutnyttjande som en uppgång i industriinvesteringar­na kan bedömas som sannolik. Därför får vi en mer markant uppgång i industriinvesteringarna först 1980, sedan vinstnivå och kapacitetsut­nyttjande närmat sig normala nivåer. En sammanfattning av den här beskrivna utveckUngen ges i försörjningsbalansen i tabell 1: 7.

Den totala produktionen i ekonomin ökar med 3,54 % 1979 och 44,5 % 1980. Industriproduktionens ökning är 5 % 1979 och 6 % 1980.' När det gäller produktivitetsutvecklingen i främst industrin, är denna på grund av det låga kapacitetsutnyttjandet tUI mycket stor del beroende av produktionsutvecklingens storlek och av kapacitetsgapet

Tabell 1: 7   Försörjningsbalans 19771980

Årlig procentuell förändring

1977        1978        1979        1980

2,5

0,8

3,7

4,3

4,5

-3,5

4,1

5,5

2,9

-0,1

3,7

4,5

0,9

-1,0

1,5

1,5

2,7

2,5

2,2

2,2

3,4

-0,9

3,4

3,7

3,1

-1.6

1,0

1,3

0,2

0.0

0,0

0,0

0,2

5,6

5.8

7.9

2,9

-1,0

3,7

4,5

BISP

Import av varor

Summa tillgäng

Privat konsumtion Offentlig konsumiion Bruttoinvestering Lagerinvestering' Tjänstenetto' Export av varor

Summa efterfrågan

Lagerinvesleringarnas och tjänstenettots förändring är beräknade i procent av föregående års BNP.

i utgångsläget. I kalkylerna ökar arbetsproduktiviteten i industrin med 6 % 1979 och 7 % 1980. Eftersom utvecklingen av den potentiella produktiviteten får bedömas vara betydligt lägre, reduceras kapacitets-gapet i industrin under kalkylperioden. Sysselsättningen i industrin väntas

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

21

visa en mindre uppgång under loppet av 1979 och 1980.1 hela ekonomin får vi emellertid en inte obetydlig ökning av sysselsättningen. Upp­gången är 40 000 personer 1979 och 50 000 personer 1980. Större delen av denna ökning faller på kommunerna.

BiL    Reviderad nationalbudget 1978

23

UTVECKLINGEN INOM OLIKA OMRÅDEN

BU.    Reviderad nationalbudget 1978

25

2    Det internationella läget 2.1 Sammanfattande översikt

Utvecklingen 1977

Den ekonomiska utvecklingen inom OECD-området 1977 blev svaga­re än väntat. Den sammantagna tillväxten stannade något under 3,5 %, vilket var avsevärt lägre än förutsett vid årets början. Dessutom skedde en successiv försvagning under loppet av året. Den långsamma tillväxt­takten ledde till en fortsatt ökning i arbetslösheten. Det totala antalet ar­betslösa i OECD-länderna vid utgången av 1977 översteg 16 miljoner personer. Den ojämna fördelningen i de externa balanserna mellan OECD-länderna förvärrades under 1977. Överskottsländerna ökade sitt bytesbalansöverskott, medan många mindre länder fortsatte att acku­mulera betydande underskott.

Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa OECD-länder 1975-

Årlig procentuell förändring

1978

Andel

1975

1976

1977

1978

av OECD-

områdets

totala

BNP

(%)'

De sju slora länderna

Förenta staterna

39,4

-1,8

6.0

4,9

45

Japan

13,0

2,4

6,3

5,1

5-5,5

Förbundsrepubliken Tyskland

10,5

-3,2

5,6

2,4

34

Frankrike

8,1

-1.1

5,2

2,4

33,5

Storbritannien

5.1

-1,8

2,1

0,3

33,5

Italien

4.0

-3,5

5,6

2,0

23

Canada

4.4

1.1

4,9

2.3

3,51,5

Norden

Danmark

0,9

-1.1

5,5

1.5

0,51,5

Finland

0,7

0,5

0,4

-0.7

01

Norge

0,7

3,5

6,0

3,9

4    5

Sverige

1,7

0,9

1,5

-2,5

0,8

Vissa andra OECD-länder

Belgien

1,6

-1,9

2,3

2,5

23

Nederländerna

2.1

-1,1

4,6

2.5

23

Schweiz,

1.3

-7,6

0,5

2,8

12

Österrike

0,9

-2,0

5,2

3,5

12

OECD-Europa

40,7

-1,6

4.2

2,0

2,53

OECD-totalt

100,0

-1.0

5,2

3,5

3,5-4

' 1976 års prisei och växelkurser.

' Ekonomidepartementets bedömning.

Källor: OECD och nationell statistik.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

26

Bland de större ekonomierna uppvisade endast den amerikanska en god utveckling. En bred uppgång både i den privata konsumtionen och de fasta investeringarna gav en tillväxt i bruttonationalprodukten på nära 5 %. En snabb ökning av sysselsättningen medförde att arbetslösheten kunde reduceras väsentligt, trots en samtidig kraftig tillväxt av arbets­kraften. Den kvardröjande skillnaden i konjunkturfas mellan å ena sidan Förenta staterna och å andra sidan flertalet övriga industriländer bidrog till att den amerikanska bytesbalansen undergick en fortsatt avsevärd försvagning. Bytesbalansen resulterade 1977 i ett underskott på ca 20 miljarder dollar efter i det närmaste jämvikt året innan.

Också för Japans del kan man konstatera en ekonomisk tillväxt på ca 5 %. Den inhemska efterfrågeutvecklingen var här emellertid påfallande svag. Det var i stället exportefterfrågan som gav draghjälp åt den ja­panska ekonomin. Överskottet i bytesbalansen ökade därmed mycket markant, och det kom att uppgå till ca 11 mUjarder dollar.

I de västeuropeiska ekonomierna var uvecklingen svagare, och tillväx­ten stannade sammantaget vid knappt 2 %. En allmänt stram inrikt­ning av politiken i flertalet länder bidrog till denna utveckling. I För­bundsrepubliken Tyskland medförde en oväntat kraftig indragning av köpkraft via skatterna en långsam ökning av den privata konsumtionen. Tillväxtprognoserna fick här revideras nedåt efterhand, oeh ökningen i bruttonationalprodukten kom att uppgå till inte fullt 2,5 %. Bytesbalan­sen uppvisade ett ungefär oförändrat stort överskott jämfört med 1976, eller motsvarande ca 3,5 miljarder dollar. Den ekonomiska politiken i Frankrike, Storbritannien och Italien var under 1977 i första hand inrik­tad på att åstadkomma balans i utrikesbetalningarna och nedbringa pris-stegringai-na. För Storbritanniens och Italiens del kom detta att medföra nära nog stagnation i produktionen. Den franska ekonomin uppvisade en tillväxt på ca 2,5 %, dvs. högre än det västeuropeiska genomsnit­tet. Framgångarna i kampen mot inflationen blev dock mindre i Frank­rike än i Storbritannien och Italien, där man lyckades dämpa prissteg­ringstakten avsevärt. De två senare länderna uppnådde också jämvikt i bytesbalanserna. Det franska underskottet halverades under året.

För de mindre industriländerna kom de betydande underskotten i by­tesbalansen efterhand att bli en allt viktigare restriktion på den ekono­miska utvecklingen. Politiken i många mindre länder lades därför om i en mer restriktiv riktning. Särskilt markerad blev denna utveckling i de nordiska länderna. Sammantaget inträffade här en viss nedgång i den totala produktionen. Hade det inte varit för expansionen inom den nors­ka oljesektorn, hade nedgången kommit att bli betydligt större.

Betraktar man utvecklingen av de enskUda efterfrågekomponenterna, kan man konstatera att den privata konsumtionen varit en pådrivande faktor i flertalet länder. Den offentliga konsumtionen däremot visade i linje med den restriktiva ekonomiska politiken generellt små öknings-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

27

Diagram 2:1   Bytesbalansläge i relation till bruttonationalprodukten i vissa länder 19741977

Procent

1

F

ö

renta staterna

:':;:;

0 t2

Storbritannien

0

-

1

i

u 

---- rm-------      ----- E=a--- 

m

:

ö

:-;::

-1

ma

-4

.

1

2

 Japan

1

1

;! 

i

0 -2

Frankrike

0

ii    '

m

i

.

I

w.

m

iiSS

IMI

-1

-

m

1

_    Cnr-Ut.rAcr-rmtMWy.r   Tw-LlmrJ                                                                             D

1

3 2

1 LJ

yy.'-y

Jl JLil CUUllACtJ     1  >'OrVI

£

7IJU

-2

1

i:;:;; SS

ii:

Ii

il

1 

iii

M

::::

Sverige

il

i

1

.

Wi

rrrr?

.-4

-

1

0

::'::

Ii

ppi

0

1 

1

ö

iS

Schweiz

-4

.

::::

sis;

>;:>:

ii

1

6

-

ii?

ii

il

r

1

;::;::;

M

-8

Finland

1

4

siS:

m

i

1

i

:'x-:'

::>:>:;

0

1

2

-

;:-:-:

ii il

1

nss

ii

i

i

i

0 2

E

m

:

«

*

1

-4

-

m

iii ii

i

sisi

isis

iii

Belgien

-8

Norge

i

i

ii 

i

SS

i

SS

isis

1

-

l

Ö

TT

-12

um

iii

0

ii

-16 0

i

3

Nederl

ä

nderna

1

1

1

ii

Iii

i

ii

2

M

1

i

-2

Ö

sterrike

i 

ii

:::

;

:

i

1

-

1

:::

:

il

-4

:j

II

0 

1

1

Ii

m

m

-6

i

Illl

1

1

...1

i

1974     1975        1976 1977

Källor: OECD och nationell statistik.

1974     1975    1976     1977

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

28

tal. iMed Förenta staterna som viktigt undantag noterades vidare för nä­ringslivets investeringar en fortsatt svag utveckling. Förklarande faktorer i detta sammanhang är det låga kapacitetsutnyttjandet, det historiskt sett låga vinstläget och det sviktande förtroendeklimatet. Också när det gäller bostadsbyggandet skiljer sig bilden i Förenta staterna från utvecklingen i övriga länder. iMedan bostadsinvesteringarna ökade med nära 20 % i Förenta staterna, noterades en direkt tiUbakagång i flera länder. Lager­investeringarna fick inte det stora inflytande på konjunkturförlop­pet som de haft under föregående år. Ett undantag utgjorde de nordiska länderna, där lagerrörelserna hade en kraftigt neddragande effekt på to­talproduktionen.

Den snabba produktionsutvecklingen i Förenta staterna möjliggjorde en nedgång i arbetslösheten från nära 8 % i slutet av 1976 till mindre än 6j5 % i december förra året. I övriga större länder däremot ökade åter arbetslösheten. I Västeuropa steg den snabbt under årets första tre kvar­tal för att därefter stabiliseras på en hög nivå. Ett allvarligt problem inom hela OECD-området är den höga ungdomsarbetslösheten. För att komma tUlrätta med arbetslöshetsproblemen har flertalet regeringar in­troducerat aktivt stödjande ekonomisk-politiska åtgärder. Detta har bi­dragit till att öka den dolda arbetslösheten, vilket bl. a. kommit till ut­tryck i en generellt svag produktivitetsutveckling.

Till de positiva inslagen i den ekonomiska utvecklingen under 1977 hör den dämpning av prisstegringarna som ägde rum under årets senare del. Detta hänger givetvis samman med den svaga efterfrågesituationen, men också andra faktorer hade en viktig inverkan. Efter att ha accele-

Tabell 2: 2 Konsumentprisernas utveckling 1974februari 1978

Årlig procentuell förändring

1974

1975

1976

1977

Feb 1977

Feb

1978

Förenta staterna

11,0

9,1

5,8

6,5

6,3

Japan

24,5

11,8

10,3

8,0

4,2

Förbundsrep. Tyskland

7,0

6,0

4,5

3,9

3,1

Nederländerna

9,6

10,2

8,8

6,7

5,1

Schweiz

9,8

6,7

1,7

1,3

1,1

Frankrike

13,7

11,7

9,6

9,5

9,2

Storbritannien

16,0

24,2

16,5

15,9

9,5

Italien

19,1

17,0

16,8

19.3

14,1

Canada

10,8

10,8

7,5

8,0

8,7

Belgien

12,7

12,8

9,2

7,1

5,4

Österrike

9,5

8,4

7,3

5,5

3,8

Sverige

9,9

9,8

10,3

11,4

14,1

Norge

9,4

11,7   .

9,1

9,1

9,1

Finland

16,9

17,9

14,4

12,7

10,5

Danmark

15,3

9,6

9,0

11,1

13,1

OECD-totalt

13,3

10,7

8,0

7,9

6,6

OECD-Europa

12,1

12,1

9,6

9,3

7,5

Källa: OECD.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

29

rerat något under våren visade råvarupriserna en nedåtgående trend under resten av året. Detta slog så småningom igenom i konsument­prisledet. En annan viktig faktor i sammanhanget är den inkomstpolitik som flera länder bedrev med betydande framgång. Även om den genom­snittliga inflationstakten har minskat, kvarstår stora skillnader i pris­utvecklingen mellan olika länder. Om man ser på konsumentprisernas ökningar mätta i löpande tolvmånaderstal, låg Frankrike, Storbritannien, Italien och de nordiska länderna fortfarande över OECD-genomsnittet i december 1977. Japan lyckades att väsentligt reducera inflationen och var nere i en ökningstakt på mindre än 5 %. Förbundsrepubliken Tysk­land och Schweiz uppvisade fortfarande låga ökningstal på 3,5 resp. 1 %. I Förenta staterna låg konsumentpriserna vid slutet av 1977 nära 7 % högre än ett år tidigare.

Världshandelns tUlväxt blev tillbakahållen under 1977. Efter att ha ex­panderat med ca 12 % 1976, föll tillväxten tillbaka till 4 å 5 % förra året. Utvecklingen av handeln mellan OECD-länderna var särskilt svag, men kompenserades delvis av en fortsatt stark uppgång i exporten till OPEC-länderna. Dessutom märktes en tydlig ökning av efterfrågan från icke-oljeproducerande utvecklingsländer mot slutet av 1977.

Den ökande ojämvikten i fördelnmgen av överskott och underskott i bytesbalanserna återspeglades i en stigande oro på valutamarknaderna. Under de senare månaderna av året resulterade tidigare uppbyggda spänningar i betydande kursförskjutningar mellan viktigare valutor. Överskottsländerna upplevde en kraftig appreciering av sina valutor, samtidigt som dollarns värde sjönk. I effektiva termer steg den japanska yenen och schweizerfrancen med ungefär 18 resp. 15 % under loppet av 1977. D-markens värde steg med ca 5 %, och dollarkursen sjönk ungefär lika mycket.

Utformningen av penningpolitiken i flertalet industriländer betinga­des i stor utsträckning av valutasituationen. Ränteläget i överskottslän­derna pressades ned tiU historiskt mycket låga nivåer. I de länder där bytesbalansen hade börjat utvecklas i positiv riktning, framför allt Stor­britannien och Italien, genomfördes en successiv sänkning av räntorna. I Förenta staterna utgjorde inte penningpolitiken något hinder för den pågående expansionen. I linje med den ökade efterfrågan på krediter skedde dock en måttlig dragning uppåt av ränteläget under loppet av 1977. De mindre underskottsländerna förde i allmänhet en mycket stram penningpolitik, framtvingad av hänsynen till den externa situationen.

Den allmänt sett strama inriktningen av finanspolitiken var en starkt bidragande orsak till den låga aktivitetsnivån inom OECD-länderna un­der 1977. När det efterhand stod klart hur svag den underliggande tren­den var, sattes begränsade stimulansåtgärder in i ett flertal länder. Dessa åtgärder kom dock i allmänhet för sent för att i nämnvärd utsträckning påverka konjunkturförloppet under 1977. Överskottsländerna blev både

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

30

Diagram 2: 2   Kursutvecklingen mot US $ för vissa valutor 1976 1 kv. 1978. Procentuell förändring från fjärde kvartalet 1975

Kvartalsmedelvärdei

35

30

25

20

15

10

-10

-15

-20

____ ''''/   ""n

t 1 t 1

J

71/

/ Sfr

i f i

/

...

 Yen

/dm

y,:

\ Skr

/

L

_L

1976                                         1977

11 kv. 1978 utgör medelvärdet för årets tio första veckor. Källa: Ekonomidepartementet.

1978

inom internationella ekonomiska organisationer och i bilaterala sam­manhang utsatta för ett starkt tryck att vidta expansiva ekonomisk-poli­tiska åtgärder för att dels förstärka den allmänna konjunkturutveck­lingen i världsekonomin, dels bidra till anpassningen av rådande extema obalanser. Under 1977 var det emellertid endast Förenta staterna som genom sitt bytesbalansunderskott kom att lämna ett väsentligt bidrag till denna anpassning.

I Förbundsrepubliken beslutades dock under våren 1977 om ett fler­årigt offentiigt investeringsprogram. Investeringar i en omfattning av ca 3 miljarder D-mark effektuerades under 1977. Ett skattesänknings-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

31

paket till en total kostnad av drygt 10 miljarder D-mark, motsvarande ca 1 % av bmttonationalprodukten, antogs vidare under hösten. Den övervägande effekten härav infaller under innevarande år. Också i Ja­pan vidtogs vissa konjunkturstödjande åtgärder. Efter några mer be­gränsade åtgärder tidigare under året presenterades i höstas ett stimu­lansprogram uppgående till ca 1 % av bruttonationalprodukten. Tyngd­punkten var här lagd på ökade offentliga utgifter och stöd till bostads­byggandet.

Ytterligare ett antal länder vidtog stimulansåtgärder under hösten. Sålunda genomfördes skattesänkningar i bl. a. Storbritannien och Cana­da. I båda dessa länder hade arbetslösheten ökat kraftigt. Konjunktur-stödjande åtgärder presenterades också i Förenta staterna under våren. Dessa åtgärder adderade till effekterna av den tidigare förda expansiva politiken.

Utsikter för 1978

I den preliminära nationalbudgeten förutsågs att det internationella konjunkturläget skulle förbättras något under de inledande månaderna 1978 som en följd av de ekonomisk-politiska initiativ som vidtagUs un­der hösten 1977. Konjunkturindikatorerna i vissa länder ger oekså en något ljusare bUd av läget i början av 1978 jämfört med situationen någ­ra månader tidigare. I FörbundsrepubUken Tyskland hade kurvan för industriproduktionen börjat pekat uppåt, och orderingången tyder på att denna tendens kommer att hålla i sig ytterligare en tid framåt. Också i Japan antyder tillgängliga data, t. ex. utvecklingen av detaljhandelns för­säljning, en viss förbättring av konjunkturläget jämfört med i höstas. Detaljhandelns försäljning har varit gynnsam också i Storbritannien. Den nedpressning av inflationstakten under 10 % i löpande tolvmåna­derstal som ägt rum där, pekar mot en fortsatt expansion av hushåUens konsumtion. Den positiva konsumtionsutvecklingen har emellertid ännu inte reflekterats i en uppgång av industriproduktionen. I den franska ekonomin är läget likartat. Industriproduktionen stagnerar trots en ökan­de detaljhandel, samtidigt som prisstegringarna har dämpats avsevärt de senaste månaderna. I de flesta övriga länder är det svårare att finna några positiva tecken. För de mindre ekonomierna, och då särskilt i våra nordiska grannländer, framstår läget snarare som dystrare nu än för några månader sedan. Flertalet konjunkturindikatorer i Förenta staterna angav något oväntat negativa värden i början på året. Orsaker­na till detta torde dock vara av tUlfällig karaktär, såsom inflytandet av den ovanligt kalla väderleken och den utdragna kolgruvstrejken. Den underliggande konjunkturtrenden i den amerikanska ekonomin förefal­ler vara relativt stark, vilket antyds av bl. a. en fortsatt nedgång av ar­betslösheten och en ökning av sysselsättningen under första kvartalet i år. Dämpningen i början av året var emellertid så betydande att den

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

32

får en negativ inverkan på den genomsnittiiga tillväxten i den ameri­kanska ekonomin 1978.

Mot bakgrund av den måttliga, i vissa fall svaga, försäljningsutveck­lingen, bedömdes lagren som alltför stora på många håU under 1977. Under senare delen av året skedde en anpassning nedåt av lagren. Sär­skilt påtagligt var detta i Förenta staterna. Det finns därför anledning räkna med att lagerutvecklingen ej kommer att ha någon nämnvärt ned­dragande effekt på produktionen den närmaste tiden.

Förtroendeklimatet inom näringslivet är generellt sett svagt. I Japan och Förbundsrepubliken Tyskland bidrar valutornas appreeieringar till att skapa pessimism. Också i Förenta staterna ser företagen i allmänhet dystert på framtidsutsikterna. Detta är förvånande dels med tanke på den hittiUsvarande gynnsamma utvecklingen, dels med hänsyn till att administrationen klart deklarerat att man avser att hålla uppe den nuva­rande expansionstakten i ekonomin ytterligare ett par år.

Jämfört med 1977 kommer den ekonomiska politiken i de större län­dema att i år ge ett ökat bidrag till den totala efterfrågan. I Förenta staterna innehåller budgetförslaget för budgetåret 1978/79 en skatte­sänkning på 25 mUjarder doUar. Denna bedöms kunna kompensera för den avmattning mot slutet av 1978 som många bedömare förutsåg skulle ha inträffat om inga ytterligare stimulanser hade satts in. Även den japanska finanspolitiken kommer att verka konjunkturstödjande. Till-läggsbudgeten från december 1977 innebar ökade statliga utgifter under det första kvartalet i år. Också den budget som trädde i kraft den 1 april i år är allmänt expansiv. Utgifterna i budgeten ökas med ca 20 % i lö­pande priser. De stimulansåtgärder som beslutades i Förbundsrepubli­ken Tyskland förra året kommer att fortsätta att påverka utveckUngen under 1978. Den västtyska regeringen har dock hittills avvisat uppma­ningar att stimulera ekonomin ytterligare. iMan menar att tillräckliga åt­gärder redan vidtagits för ått öka den inhemska efterfrågan och att man vill avvakta tills ett statistiskt underlag finris för första kvartalet i år in­nan man överväger ytterligare stimulanser.

Omläggningen av.den ekonomiska politiken i både Japan oeh För­bundsrepubliken Tyskland representerar viktiga steg i expansiv rikt­ning. Den svaga utvecklingen i dessa ekonomier under andra halvåret i fjol och den depressiva effekten på den inhemska efterfrågan av valuta­uppskrivningarna, gör det dock tveksamt om hittills vidtagna åtgärder är tillräckliga för att de interna tUlväxtmålen skall kunna uppnås. Dessa båda länder måste fortfarande anses ha ett betydande utrymme att öka den interna efterfrågan. Överskotten i bytesbalanserna väntas inte redu­ceras i någon större utsträckning i år, och prisstegringstrenden pekar nedåt. Flertalet övriga länder har små möjligheter ätt vidta stimulans­åtgärder, om inte Japan och Förbundsrepubliken Tyskland går före i en allmän expansion av ekonomierna inom OECD-området. Endast Stor-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

33

Tabell 2: 3 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder. 19741977

Miljarder dollar

1974        1975        1976        1977

-0,75

11,5

-1,4

-20

-4,75

-1,0

3,7

11,0

9,75

4,0

3,4

3,5

2,0

1,5

2,4

0,5

0,3

2,5

3,5

3,3

-6,0

0

-6,1

-2,8

-8,0

-3,5

-2,5

0

-8,0

-0,5

-2,8

1,5

-1,5

-50

-4,2

-3,8

0,5

0,5

-0,1

0,5

-1,0

-1,5

-2,4

-3,25

-3,5

-9,5

-20,0

-22,5

-32,5

-6,5

-26,5

-32

62,0

34,5

42,0

37

Förenta staterna

Japan

Förbundsrep. Tyskland

Nederländerna

Schweiz

Frankrike

Storbritannien

Italien

Canada

Belgien-Luxemburg

Sverige

Övriga OECD

OECD-totalt

OPEC-länderna

Icke oljeproducerande utvecklingsländer    22,5     32,5     26,0     23

Källor: OECD och nationell statistik.

britannien har lyckats förbättra den externa situationen och inflations­utsikterna i en sådan utsträckning, att ytterligare stimulansåtgärder har bedömts kunna genomföras. Dessa förutses få ett betydelsefullt infly­tande på konjunkturförloppet i år. Även för Frankrikes del torde det finnas ett visst, om än begränsat utrymme för stimulansåtgärder. I andra länder utgör den externa situationen en alltför stor begränsning för att ekonomisk-politiska initiativ i expansiv riktning skall kunna genomföras. Bytesbalansutvecklingen under de senaste månaderna har tvärtom tvingat flera av de mindre länderna att slå in på en ännu stramare kurs.

Återhämtningen från den svåra konjunkturnedgången 19741975 har hittills gått i ett så långsamt tempo att arbetslösheten i industrilän­dema utanför Förenta statema fortsatt att stiga. iMot bakgmnd av den nu­varande ekonomisk-politiska inriktningen är det knappast sannolikt att tillväxten i OECD-länderna i år kommer att överstiga 4 %. För Väst­europas del kan ökningen i bruttonationalprodukten väntas stanna vid 2,53 %. Det beräknas emellertid att en tUlväxt på minst 4,5 % skulle krävas,för att en nedgång i arbetslösheten skall komma till stånd. San­nolikt kommer därför arbetslösheten i Västeuropa att öka under inne­varande år. Det framstår mot den bakgrunden inte bara som önskvärt, utan också sannolikt att ytterligare expansiva åtgärder kommer att sättas in i vissa länder under året.

Liksom under 1977 väntas utvecklingen i de utomeuropeiska OECD-länderna bli förhållandevis hävdad. En ekonomisk tillväxt på ca 4,5 % är trolig för Förenta staternas del. Skattesänkningspaketet kommer att ge en välbehövlig stimulans tUl den privata konsumtionen, och lager-investeringarna kan förutses ge ett visst positivt bidrag tUl efterfrågan. Bostadsbyggandet har hittills expanderat i en så snabb takt, att man

3   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 1. BiL

Prop. 1977/78: ISO   BUaga 1   Reviderad finansplan

34

sannolikt inte kan undvika en viss avmattning. Den höjning av ränte­läget som skett den senaste tiden och den ytterligare uppgång som eventuellt förutses verkar också dämpande på bostadsinvesteringarna. För övriga fasta investeringar framstår utsikterna som goda. Kapaci­tetsutnyttjandet har nu nått en sådan nivå, att det bör verka pådrivande på investeringarna. Ett osäkerhetsmoment är dock det svaga förtroende-klimatet inom näringsUvet. Sammantaget torde de fasta investeringama kunna öka med inemot 6 % i år.

Den fortsatta uppgång som fömtses i Förenta staterna kommer att po­sitivt påverka utvecklingen i den kanadensiska ekonomin. Efter en myc­ket måttlig tillväxt förra året, kan ett uppsving med en ökning i brutto­nationalprodukten på uppskattningsvis 4 % kunna komma till stånd. Det är framför allt den privata konsumtionen och lagerinvesteringarna som väntas verka pådrivande på konjunkturutvecklingen.

Den ekonomiska tillväxten i Japan förutses även i år uppgå till ca 5 %. Den privata efterfrågan väntas fortsätta att utvecklas tämligen svagt. I StäUet är det den offentiiga sektorn som genom den expansiva budgetpolitiken förutses svara för det största bidraget till den totala efter­frågan. Dessutom väntas bostadsbyggandet expandera kraftigt som ett resultat av det statliga stödprogrammet som beslutades förra året.

I den preliminära nationalbudgeten förutsågs en tillväxt på 3 % i Västeuropa i år. Nu framstår denna expansionstakt som något svårare att uppnå. Den viktigaste orsaken tUl detta är att utvecklingen under andra halvåret i fjol blev betydligt svagare än enUgt de bedömningar som gjordes endast för några månader sedan. Även om ytterligare stimu­lansåtgärder sätts in vilket också antas komma att ske påverkar detta sannolikt inte utvecklingen förrän under senare delen av 1978. Ef­fekten därav på den genomsnittliga tillväxten i år skulle därför bli endast mycket begränsad.

Utvecklingen i den franska ekonomin i år väntas inte avvika avsevärt från den under 1977. Sålunda förutses en produktionstillväxt på ungefär 3 %. Den privata och offentiiga konsumtionen väntas stå för huvuddelen av ökningen, medan de privata investeringarna antas fortsätta att utveck­las otillfredsställande. För den västtyska ekonomin förutses en förstärk­ning av produktionstillväxten jämfört med 1977 till ca 3,5 %. Den offentliga konsumtionen och de offentliga investeringarna förutses öka betydUgt snabbare än i fjol.

I Storbritannien erhöll efterfrågan ett betydande bidrag från den externa sektorn under 1977. Utan detta bidrag hade en direkt nedgång i bruttonationalprodukten ägt rum. Jämfört med denna utveckling vän­tas en markerad förbättring äga rum under 1978. Samtliga inhemska efterfrågefaktorer förutses bidra till en produktionstillväxt av storleks­ordningen 3 %. Denna klara förbättring har sin grund i den nedgång i inflationstakten och i bytesbalansunderskottet som ägde rum under 1977.

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

35

Också i Italien nåddes betydande framgångar i dessa avseenden. Utsik­terna för den italienska ekonomin präglas emellertid av en betydande osäkerhet, delvis betingad av den politiska situationen. Tillväxten väntas här uppgå till oförändrat ca 2 %.

Tillväxten i de mindre västeuropeiska ekonomierna förutses bli åter­hållen. Överskottsländerna Schweiz, Nederländema och Belgien väntas uppnå en ökning i totalproduktionen med 1,52,5 %. Under­skottsländerna å sin sida tvingas att föra en stram politik med.hänsyn till den externa balansen.. En åtstramning av den ekonomiska politiken har de senaste månaderna genomförts bl. a. i Österrike och Norge. Den norska totalproduktionen väntas dock öka med 4 å 5 % på gmnd av oljesektorns fortsatta expansion. Övriga nordiska länder kommer sanno­likt att kunna uppnå endast en mycket begränsad tillväxt.

Totalt för OECD-länderna kan man förutse att den offentiiga sektorn i år kommer att lämna ett ökat bidrag till efterfrågetUlväxten i jämfö­relse med 1977. Med tanke på den offentliga efterfrågans inriktning in­nebär detta troligen att industriproduktionen kommer att uppvisa lägre tillväxttal än den totala produktionen. Detta har i sin tur konsekvenser för industrins investeringar, för vilka den mycket svaga trenden från 1977 kan väntas fortsätta.

Den måttliga uppgången av efterfrågan inom OECD-området medför att någon kraftigare ökning av världshandeln inte är att förutse. Också i år kommer förmodligen internhandeln i OECD att utvecklas långsam­mare än den totala världshandeln, vUken väntas stiga med ca 5 %. Den snabba exportökningen till OPEC-länderna väntas fortsätta. Likaså kan man anta att den uppgång av exporten till de icke-oljeproducerande ut­vecklingsländerna som kunde förmärkas vid slutet av 1977, kommer att hålla i sig. Denna ökning av exporten från OECD-området till andra länder, kombinerad med en gynnsam utveckling av handelspriserna för­utses leda till att OECD-ländernas samlade bytesbalansunderskott redu­ceras avsevärt. Den allvarliga ojämvikten i bytesbalansläget mellan olika OECD-länder väntas emellertid bestå. Med nuvarande uppläggning av den ekonomiska politiken i enskUda länder kommer den oundvikliga an­passningen av dessa obalanser att äga rum via växelkurserna i stället för genom förändringar i berörda länders inhemska efterfrågan. Ändringar i växelkurserna påverkar emellertid bytesbalanserna först med en bety­dande tidseftersläpning, oeh inledningsvis gör sig en motsatt "terms of trade"-effekt gällande. Det finns därför en viss risk att rådande bytes­balansojämvikter kommer att öka totalt sett i år, även om man lyckas nå en differentiering i efterfrågepolitiken.

Sammanfattningsvis finns det anledning att betrakta den ekonomiska utvecklingen 1978 med visst bekymmer. Ojämvikten i fördelningen av underskott och överskott i bytesbalanserna har en direkt depressiv effekt på tillväxten. De skapar dessutom grundvalen för ökade protektionistis-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

36

ka strömningar. Den svaga utvecklingen av den internationella handeln under förra året kan antyda att vissa protektionistiska inflytanden kan ha varit betydelsefulla redan då. Ytterligare ett fenomen som inger far­hågor är den svaga utvecklingen av näringslivets investeringar i flertalet länder. Härigenom försämras utsikterna för den ekonomiska tillväxten i ett längre tidsperspektiv. Slutligen innebär den höga arbetslösheten inom OECD-området en i längden oacceptabel situation. Särskilt den utbredda ungdomsarbetslösheten är en utomordentligt allvarlig företeelse. Mot denna dystra teckning av de ekonomiska utsikterna står den förmånli­gare utveckling som en mer expansiv ekonomisk politik skulle kunna åstadkomma.

2.2 Länderiiversikter

Förenta staterna

Uppgången i den amerikanska ekonomin fortsatte med god styrka un­der 1977. Bruttonationalprodukten steg med nära 5 %, vilket innebar att administrationens officiella målsättning uppfylldes. Arbetslösheten reducerades under loppet av året med drygt 1 procentenhet, ned tUl 6,4 % i december. Detta kunde ske samtidigt som arbetskraften under loppet av 1977 ökade med drygt 4 miljoner personer.

Liksom 1976 var expansionen snabbast under årets inledande kvartal. En kraftig ökning både av den privata konsumtionen och lagerinveste­ringarna bidrog till att tiUväxten då uppgick till 7,5% i årstakt. Där­efter mattades emellertid tillväxten av. Den privata konsumtionens ex­pansion dämpades, liksom också de fasta investeringarna. Den svaga ut­vecklingen under sommarhalvåret gav upphov till farhågor att det ame­rikanska konjunkturuppsvinget, som pågått ända sedan mitten av 1975, var på väg att ebba ut. Tillväxten fick dock ny fart det sista kvartalet. Den slutliga inhemska efterfrågan steg då med ca 7 % i årstakt. En omfattande neddragning av lagerinvesteringarna och en fortsatt negativ effekt från utrikeshandeln medförde att BNP-tillväxten stannade vid inte fullt 4 % i årstakt.

Den privata konsumtionen har varit den dominerande faktorn bakom den nuvarande konjunkturuppgången. Den har stimulerats av en stadig ökning av de reala disponibla inkomsterna, samtidigt som sparkvoten sjunkit under det långsiktiga genomsnittet. Försäljningen av varaktiga konsumtionsvaror och särskilt bilar har ökat mycket kraftigt. Detta för­klaras till stor del av det uppdämda konsumtionsbehovet efter den djupa lågkonjunkturen 19741975. Sammantaget ökade den privata konsum­tionen med nära 5 % i fjol.

I linje med den goda inkomstutvecklingen har också bostadsbyggan­det expanderat ovanligt kraftigt efter den låga aktiviteten på detta om­råde under flera år. Även demografiska faktorer har här verkat pådri-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

37

vande. Industrins investeringar ökade däremot inte i det tempo man hade hoppats med hänsyn till den stigande industriproduktionen. Detta kan förklaras med den kvardröjande överkapaciteten inom vissa sekto­rer och en betydande försiktighet hos företagen, betingad av djupet på den senaste konjunkturnedgången. Totalt steg dock de fasta investering­arna med nära 12 %.

Lageruppbyggnaden gav ett betydande bidrag till produktionsupp­gången i början av 1977. Efterhand fick den en allt mindre positiv ef­fekt, för att slutligen verka direkt neddragande under det fjärde kvarta­let. Sammantaget för hela året gav lagerinvesteringarna därmed endast ett margineUt tillskott till den totala efterfrågan.

Den ekonomiska politiken har verkat konjunkturstödjande under större delen av året. Ett förslag om skattesänkningar i en omfattning av 11 miljarder dollar drogs dock tUlbaka under våren eftersom det inte bedömdes nödvändigt för att vidmakthålla den gynnsamma utveck­Ungen. Det är framför allt de offentliga utgifterna som svarar för stimu­lansen. Penningpolitiken har successivt fått stramas åt med hänsyn till utvecklingen för den externa balansen.

Handelsbalansen utvecklades sålunda negativt under 1977 och note­rade ett underskott på ca 30 mUjarder dollar. Medan den snabbt sti­gande inhemska efterfrågan drev upp importen med nära 10 % i volym stannade tillväxten av exporten vid knappt 5 %. Denna skillnad i expan­sionstakt mellan import och export beror i första hand på att Förenta staterna ligger före, de flesta övriga industriländer i konjunkturcykeln. En annan faktor av betydelse är det ökande beroendet av importerad olja. Oljeimporten beräknas ha kostat ca 45 miljarder doUar 1977. Det bör dock framhållas att också oljeimportens storlek i stor utsträckning förklaras av den höga ekonomiska aktiviteten. En positiv tjänstebalans medförde att underskottet i bytesbalansen kunde begränsas till ca 20 miljarder. Härtill kommer dock ett utflöde på kapitalbalansen av unge­fär samma storleksordning, vilket bidrog till att dollarn under senare delen av 1977 utsattes för en kraftig press på valutamarknaderna. Trots massiva officiella interventioner deprecierades den amerikanska valutan med ca 5 % i effektiva termer. Jämfört med de starkare valutorna, D-mark, yen och schweizerfrancs, blev dock nedskrivningen betydligt större.

Dollarns svaghet måste i första hand betraktas som ett cykliskt feno­men. Det amerikanska näringslivet kan nämligen knappast anses ha för­lorat i relativ konkurrenskraft under den senaste tiden. Inflationstakten i Förenta staterna har håUit sig under genomsnittet för OECD-länderna totalt. En viss stegring i konsumentprisernas ökningstakt kunde visserli­gen förmärkas mot slutet av 1977, men fortfarande begränsades upp­gången till 6,7 % under loppet av året.

Den gynnsamma utvecklingen av efterfrågan och produktion under

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

38

det sista kvartalet 1977 bröts vid ingången av 1978. Både detaljhandelns försäljning och industriproduktionen minskade anmärkningsvärt. Detta händelseförlopp är dock främst att se som resultatet av den pågående kolstrejken och den onormalt kalla väderleken. Samtidigt försvagades efterfrågan på bilar, vilket föranledde en nedgång i bUtillverkningen. Viktiga konjunkturindikatorer tyder på en återhämtning från nedgång­en i början av året. Industriproduktionen liksom orderingången visar åter en positiv utveckling. Samtidigt har arbetslösheten gått ner ytter­ligare. Dämpningen var dock så betydande att den kommer att få en negativ inverkan på den genomsnittiiga tUlväxten i ekonomin 1978.

Vid presentationen av den federala budgeten betonade administratio­nen vikten av att stimulera den ekonomiska tillväxten och reducera ar­betslösheten. Den målsätta ökningen i bruttonationalprodukten 1978 an­ges tiU 4,5 å 5 %.

I syfte att driva på tillväxten föreslog administrationen i budgeten för 1978/79 ett skattesänkningspaket uppgående till 25 miljarder dollar. En stimulans av ekonomin i denna storleksordning anses komma att bU nödvändig dels för att motverka effekten av att löntagama på grund av inflationen flyttas upp i skatteklasser med högre progressivUet, dels för att kompensera för den avsaktande underliggande trenden i ekonomin under loppet av 1978. Skattesänkningarna föreslås träda i kraft den 1 oktober i år och får därmed direkt inverkan på utvecklingen under det fjärde kvartalet. Det kan dock inte uteslutas, att den omständigheten att en skattesänkning aviserats leder till en positiv effekt på konjunkturut­vecklingen redan dessförinnan.

Den privata konsumtionen får en ordentlig stimulans av den före­slagna skattesänkningen. Härtill kommer att konsumenternas förvänt­ningar om den framförliggande ekonomiska utvecklingen, som den kommer till uttryck i enkätundersökningar, är optimistiska. Detta fram­går också av hushållens benägenhet att acceptera en ökad skuldsättning för att tillgodose sina konsumtionsbehov. En konsumtionsutveckling i år med ungefär samma styrka som 1977 ter sig därför trolig.

Däremot kan bostadsbyggandet knappast väntas fortsätta att expan­dera i samma takt som 1977. Investeringar i nya bostäder har nu nått en sådan volym att en viss tillbakagång ter sig naturlig. Den senaste tidens uppåtriktade trend i ränteläget verkar också neddragande. För indu­strins investeringar finns det dock anledning räkna med en fortsatt rela­tivt gynnsam utveckling. Med hänsyn till den nivå kapacitetsutnyttjan­det har nått torde samtidigt investeringarna i större utsträckning inriktas på en utbyggnad av produktionskapaciteten. Sammantaget för de fasta investeringarna är dock en viss dämpning av expansionen jämfört med 1977 sannolik.

Utvecklingen på prisområdet kan komma att utgöra ett problem un­der 1978. Den senaste tidens ogynnsamma utveckling av priserna på en

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

39

rad basvaror kommer efterhand att slå igenom på konsumentprisema. Vidare verkar det stora budgetunderskottet, vilket beräknas uppgå till drygt 60 miljarder dollar såväl innevarande som kommande budgetår inflationsdrivande. Ytterligare inflationsimpulser kan komma från den svaga dollarkursen och den fördyring av importen som detta innebär, samt en eventuell ökning i lönestegringstakten. Risken finns därför att prisutvecklingen kommer att innebära en ökad restriktion på den eko­nomisk-politiska handlingsfriheten.

Den höga aktivitetsnivån inom den amerikanska ekonomin innebär att efterfrågan för importerade varor kommer att hällas uppe. För ex­portens del förutses en förstärkning äga rum under loppet av året. Av betydelse i detta sammanhang är den förbättrade konkurrenskraft ame­rikanska produkter fått tUI följd av dollarns svaga utveckling det senaste året. Den amerikanska handelsbalansen torde mot denna bakgrund inte komma att undergå någon ytterligare större försämring.

Sammanfattningsvis ter sig utsikterna för den amerikanska ekonomin under 1978 tämligen goda. En fortsatt förhållandevis snabb tillväxttakt bör leda till en ytterligare reducering av arbetslösheten. Den underlig­gande trenden för utvecklingen av den privata efterfrågan är visserligen. f. n. dämpad, men de föreslagna stimulansåtgärdema kan väntas ge ett välbehövligt efterfrågetillskott under senare delen av året. Mot denna bakgrund förefaUer en produktionstillväxt på ca 4,5 % sannolik.

Japan

Den ekonomiska utvecklingen i Japan under 1977 präglades av mot­sättningen mellan en stagnerande inhemsk efterfrågan och en mycket kraftig uppgång av exporten. Medan den förra steg endast ca 3,5 %, uppvisade exporten en volymökning på 11,5 %. Exporttillväxten var kraftigast i början av året för att därefter successivt dämpas. Denna av­mattning sammanföll med en allt svagare utveckling också av den pri­vata inhemska efterfrågan. En ökad stimulans från den offentliga sek­torn förmådde inte kompensera för denna dämpning, och utvecklingen under det andra halvåret blev därför betydligt sämre än vad de flesta bedömare hade förutsett. För helåret 1977 uppgick ökningen i bruttona­ tionalprodukten tUl ca 5 %.

Den privata konsumtionen steg med ca 3 % 1977. Detta återspeglar dels en försiktig attityd från konsumenternas sida, dels tämligen måttliga ökningar i hushåUens disponibla inkomster.

Den svagaste utveckUngen bland de olika efterfrågekomponenterna uppvisade dé privata investeringarna. Näringslivets investeringar ökade med endast ca 2 %. Förklaringen härtiU är i första hand en utbredd överkapacitet. Flera industribranscher, med ett högt beroende av impor­terade råvaror och av importerade energi, befinner sig vidare i en all-

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

40

varlig strukturkris. Även bostadsbyggandet bidrog till den svaga utveck­lingen. Här inträffade en nedgång i absoluta tal.

Den offentliga sektorn kom under loppet av 1977 att ge ett ökat bi­drag till den totala efterfrågan. Den ursprungliga budgeten för budget­året 1977/78 innehöll en del expansiva element. När det så småningom stod klart att ekonomin utvecklades svagare än förutsett, lades ett paket med ytterligare stimulansåtgärder fram i september. Tonvikten i detta låg på ökade offentliga utgifter och stöd till byggnadsverksamheten.

Utvecklingen av den externa sektorn har blivit föremål för en omfat­tande internationell kritik. Samtidigt med den våldsamma uppgången av exporten förblev importtillväxten mycket svag och resultatet blev en väldig ansvällning av det externa överskottet. Bytesbalansen noterade ett överskott på drygt 11 miljarder dollar 1977. Detta kontrasterar skarpt mot den japanska regeringens ursprungliga målsättning om ett smärre underskott. Utvecklingen av den extema balansen bidrog verksamt till en nästan ständig press uppåt på valutakursen under 1977. Under loppet av året apprecierades valutan med effektivt ca 18 %.

Yen-apprecieringen fick ett. starkt negativt inflytande på förtroende­klimatet inom näringslivet. Även antalet konkurser bland exportföretag ökade kraftigt. A andra sidan bidrog kursuppgången till att utestänga utifrån kommande inflationstendenser och medverkade till en tydUg dämpning i prisstegringstakten. Under loppet av 1977 reducerades kon­sumentprisernas ökningstakt, mätt i löpande tolvmånaderstal, från drygt 9 tUl under 5 %. Ett annat positivt tecken i den japanska ekonomin var den klara uppgång i industriproduktionen som ägde rum i början av 1978.

Utvecklingen i den japanska ekonomin under det framförliggande året är i hög grad beroende av insatta och kommande stimulansåtgärder över budgeten. Det stimulanspaket som lades fram i höstas avsåg ökade utgifter motsvarande inte fullt 1 % av bruttonationalprodukten. Dessa insatser var lokaliserade till i huvudsak det första kvartalet i år. Den or­dinarie budgeten för budgetåret 1978/79, vilket inleddes den 1 april, om­fattar utgiftsökningar uppgående tUl 20 % jämfört med den ursprung­liga budgeten från föregående år. Särskilt anslagen för offentliga inves­teringar har ökats kraftigt. Budgeten innehåUer också en omfattande satsning på bostadsbyggandet. Byggnadsinvesteringarna kan till följd härav förutses stiga inemot 7 %.

För näringsUvets investeringar däremot är utsikterna fortsatt dystra. Den kvardröjande överkapaciteten, apprecieringen av yenen och det då­liga förtroendeklimatet inom industrin talar för att investeringsutveck­lingen kommer att förbli mycket svag.

De ekonomiska stimulanser som presenterats har huvudsakligen varit inriktade på ökade offentliga utgifter. Någon stimulans av den privata konsumtionen via skattesänkningar har inte ingått 1 de aviserade åtgär-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

41

derna. I stället kan hushållens disponibla inkomster väntas påverkas ne­gativt av att skatternas andel av de stigande nominella inkomsterna ökar med de progressiva skatteskalorna.

Häremot verkar givetvis den avsevärda dämpningen av inflationstak­ten som inträffat under det senaste året. Sammantaget förutses en viss uppgång av den privata konsumtionens tillväxt jämfört med 1977.

Till följd av den omedelbara förbättringen av bytesförhållandet torde yenens appreciering inte resultera i någon snar nedgång i det externa överskottet i löpande priser. Bytesbalansöverskottet 1978 väntas sålunda bli lika omfattande som förra året. En fortsatt dämpad utveckling av den inhemska privata efterfrågan skapar inte heller förutsättningar för någon större ökning av importen. HärtiU bör givetvis fogas att den ganska betydande uppskrivning av yenen som ägt rum under det senaste året successivt borde få kännbara effekter på handelsströmmarna. Detta är dock en process som erfarenhetsmässigt kan bli tämligen utdragen. En annan faktor som verkar i samma riktning och där likaledes re­sultaten kan väntas visa sig först på sikt är det starka tryck som rik­tats mot Japan från såväl amerikanskt som västeuropeiskt håll att "öppna den japanska marknaden" för ökad import. En omedelbar ef­fekt på handeln har däremot olika åtgärder att hålla tillbaka exporten av vissa produkter, men betydelsen härav på den totala handeln torde vara relativt begränsad.

Den officiella målsättningen för den ekonomiska tillväxten 1978 är Uksom för 1977 mycket ambitiös. Trots insatta stimulansåtgärder är det tveksamt om den ökning av bruttonationalprodukten med ca 6,5 % som målsatts, går att reaUsera. Häremot talar främst den svaga underlig­gande trenden för den privata inhemska efterfrågan under senare delen av 1977 oeh de inledande månaderna i år. En produktionstillväxt av storleksordningen 5 % ter sig mer sannolik om inte ytterligare stimulan­ser vidtas. Däremot torde vidtagna åtgärder få positiva, indirekta effek­ter under senare delen av 1978, vilket skulle innebära en successiv för­stärkning av konjunkturen under loppet av året.

FörbundsrepubUken Tyskland

Den västtyska ekonomin utvecklades mindre tillfredsställande under 1977 än vad som aUmänt hade förutsetts. Sålunda stannade den reala tiUväxten vid ca 2,5 %, medan den officieUa målsättningen så sent som vid halvårsskiftet 1977 angav en ökning av bruttonationalprodukten med 5 %. Den långsamma produktionstillväxten var ej tillräcklig för att reducera arbetslösheten, vilken låg kvar på en nivå kring 4,5 % i sä­songrensade termer.

De första månaderna 1977 präglades av en hög ekonomisk aktivitet, i första hand uppburen av den privata konsumtionen, men efterhand mat­tades uppgången av. När den utländska efterfrågan dämpades under vå-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

42

ren, påverkades också den inhemska efterfrågan negativt. Sammantaget ledde detta till att industriproduktionen stagnerade under det andra och tredje kvartalet. En viss uppgång ägde därefter rum under årets senare del, då effekten av insatta stimulansåtgärder började visa sig.

Den restriktiva inriktningen av den ekonomiska politiken under första halvåret 1977 bidrog i hög grad till den svaga utvecklingen i ekonomin. De offentliga investeringarna minskade under denna period i absoluta tal, medan den offentiiga konsumtionen ökade med mindre än 1 %. Un­der det andra halvåret skedde sedan en tydlig uppgång i de offentUga utgifterna. Detta var i stor utsträckning resultatet av att regeringens fler­åriga investeringsprogram började visa sig.

När det efterhand stod klart hur svag den underliggande trenden i konjunkturutvecklingen var, vidtog regeringen ytterligare åtgärder för att stimulera efterfrågan. Under hösten beslöts om relativt omfattande skattesänkningar både för hushållen oeh företagen. Huvuddelen av dessa åtgärder får emellertid effekt först under innevarande år. Skatte­sänkningar i en omfattning av 23 miljarder D-mark bidrog dock till att stödja den privata konsumtionen redan under de sista månaderna 1977. Den privata konsumtionen gavs också stimulans av de frisläpp från löntagarnas sparfonder som företogs vid halvårsskiftet. Härigenom uppnåddes en ökning i den privata konsumtionen på ca 3 % för helåret 1977.

De privata investeringarna ökade med drygt 5 % 1977. Huvuddelen av denna uppgång hänför sig emellertid tUl årets inledande månader. En utbredd överkapacitet inom flera industrigrenar och en ökande pessi­mism beträffande exportutsikterna, bidrog till att investeringsverksam­heten avtog under loppet av året.

En snabbare tillväxt av exporten i löpande priser jämfört med impor­ten ledde tUl att handelsbalansöverskottet ökade 1977. I motsatt riktning verkade en fortsatt negativ trend i utvecklingen av tjänste- oeh transfe­reringsbalansen, varför överskottet i bytesbalansen begränsades tiU 1976 års nivå, eller m.otsvarande ca 3,5 miljarder dollar.

Liksom den japanska yenen var D-marken under 1977 utsatt för ett starkt uppåtriktat tryck. I effektiva termer ägde en appreciering på ca 5 % rum. Gentemot vissa valutor, särskilt den amerikanska doUarn, blev apprecieringen betydligt större. D-markens kursutveckling och för­hållandevis måttliga löneökningar medförde att den i internationeU jäm­förelse redan låga inflationstakten kunde nedbringas ytterligare. Under loppet av 1977 steg konsumentpriserna med endast 3,5 %.

Uppgången i den ekonomiska aktiviteten under senare delen av 1977 fortsatte in på 1978. Industriproduktionen steg i jämn takt, och order­ingången utvecklade sig gynnsamt. Särskilt order från inhemska bestäl­lare ökade kraftigt. Av stor betydelse är det faktum att orderingången för investeringsvaror visade en uppåtgående trend. Den positiva bild

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

43

som dessa konjunkturindikatorer förmedlar, skall dock ses mot bak­grund av den låga utgångsnivån. D-markens uppskrivning och de därmed försämrade exportutsikterna är faktorer som verkar negativt på förtroendeklimatet i näringslivet.

De ekonomisk-politiska åtgärder som beslutades under 1977 får till stor del effekt under innevarande år. Av de 16 miljarder D-mark som det medelsfristiga investeringsprogrammet omfattar, förutses drygt en tredjedel effektueras i år. Sänkningen i höstas av de direkta skatterna innebär ett inkomstbortfall för staten om drygt 10 mUjarder D-mark. En motverkande faktor utgör dock höjningen av mervärdeskatten med en procentenhet från 1 januari i år. De statliga utgifterna förutses öka med ca 10 % under året. Sammantaget innebär detta att det federala budget­underskottet väntas stiga med 10 miljarder D-mark tiU ca 30 miljarder. En betydande osäkerhet föreligger när det gäUer att bedöma utvecklingen av delstaternas oeh kommunernas utgifter. En strävan att åstadkomma budgetbalans kan här verka återhållande.

Den officiella målsättningen för produktionsutvecklingen 1978 inne­bär en tillväxt på 3,5 %. Denna målsättning betraktas av de flesta bedö­mare som realistisk; flertalet prognoser anger en ökning i bmttonatio­nalprodukten på 33,5 %. Återhämtningen i den västtyska ekonomin skulle således bli tämligen långsam också i år. Med tanke på den låga utgångsnivån krävs dock att tillväxten når upp till 45 % under loppet av 1978 för att målet skaU realiseras.

Den bestående överkapaciteten inom många branscher utgör en däm­pande faktor för de privata investeringarna. Härtill kommer att industri­grenar som upplevt en god konjunktur under 1977 särskilt bilindu­strin väntas få sämre avsättningsmöjligheter innevarande år och därmed minskade incitament att företa kapacitetsutvidgningar. Appre­cieringen av D-marken tvingar företagen att reducera kostnaderna för att bibehålla konkurrenskraften på världsmarknaden. En stor del av in­vesteringarna kan därför väntas få en rationaliseringsinriktad karaktär. Den förutsedda kraftiga ökningen av de offentliga investeringarna vän­tas tUlsammans med en måttlig ökning av bostadsbyggandet leda till att de totala fasta investeringarna visar en något högre tillväxttakt än förra året. Lagerinvesteringarna tros inte heller i år ge något bidrag tiU tiU­växten.

De faktorer som verkat dämpande på inflationen under 1977 väntas göra sig gällande också i år. En ökning i konsumentpriserna med ca 3,5 % ter sig därmed sannolik. Utgången av pågående avtalsrörelse är oviss. Avståndet mellan parternas bud på den privata sidan är fortfar­ande stort. Om man utgår ifrån att slutresultatet kommer att innebära en löneökning av storleksordningen 6 %, kan den privata konsumtio­nen förutses öka i ungefär samma takt som under 1977, dvs. med ca 3 %.

Prop. 1911/18:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

44

I internationella sammanhang har den västtyska regeringen under de senaste åren ofta uppmanats att göra mer för att stimulera den inhem­ska efterfrågan och därmed bidra till en gynnsammare utveckling av världsekonomin. Förbundsrepubliken tillmäts här en nyckelroll, särskUt när det gäller utvecklingen i Västeuropa. En i internationell jämförelse mycket låg inflationstakt och betydande överskott i bytesbalansen ska­par enligt många bedömare ett stort utrymme för en mer expansiv poU­tik. Om den nuvarande inriktningen av politiken bibehåUs, menar man att D-marken kommer att apprecieras ytterligare, vilket skulle medföra ökade depressiva effekter på den västtyska ekonomin.

Den västtyska regeringen anser däremot att man redan gjort tillräck­ligt för att stimulera ekonomin: om den underliggande trenden i utveck­lingen är svag, är det inte möjUgt att helt motverka detta genom ökad offentlig efterfrågan. Den offentliga sektorns samlade budgetunderskott beräknas för innevarande år uppgå till drygt 4 % av bruttonationalpro­dukten, vilket enligt officiell bedömning avsevärt begränsar utrymmet för ytterligare expansiva åtgärder. I detta sammanhang anförs också konstitutioneUa hinder att öka budgetunderskottet vidare.

Den tilltagande depressiva effekten av valutaapprecieringen och möj­ligheten av en ökning i arbetslösheten gör dock ytterligare stimulansåt­gärder allt mer påkallade. Trycket på den västtyska regeringen att mera positivt bidra till konjunkturförloppet särskilt i Västeuropa, är bety­dande. Det kan därför väntas att åtgärder trots aUt kommer att vidtas, vilket skulle förbättra utsikterna för årets senare del. En tiUväxt upp­emot 3,5 % ter sig därmed trolig.

Storbritannien

Den strama ekonomiska politiken bidrog till anmärkningsvärda fram­gångar i den brittiska ekonomin under 1977. Efter en rad av år med un­derskott noterades ett överskott i bytesbalansen. Samtidigt dämpades in­flationstakten avsevärt. Prisstegringarna, mätta i löpande tolvmånaders­tal, uppgick i december 1977 tUl något över 12 %, att jämföra med nära 18 % då ökningarna var söm störst. Denna utveckling medförde ett sti­gande förtroende fÖr det brittiska pundet och ett kraftigt inflöde till va­lutareserven.

Framgångarna med den externa balansen och på inflationssidan har köpts till priset av en stagnerande inhemsk produktion. De offentliga ut­gifterna minskade i volym under 1977. Den offentliga konsumtionen bi­behölls på 1976 års nivå, medan de offentliga investeringarna minskade med mer än 20 %. Åtstramnmgen inom den offentliga sektorn kom i volymtermer att bli hårdare än avsett, delvis som en följd av att kost­nadsstegringarna blev något större än förutsett.

Den privata konsumtionen sjönk med ca 1 % i volym. Detta var i för­sta hand ett resultat av nedgången i hushållens disponibla inkomster.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

45

Genom regeringens lönepolitiska samarbete med fackföreningarna upp­nåddes en avsevärd dämpning av lönestegringarna. De skattesänkningar som löntagarna erhöll som kompensation, motverkade endast delvis ef­fekten av att lönerna ökade långsammare än priserna.

Liksom de offentliga investeringarna gick också bostadsinvestering­ama tillbaka kraftigt. Det privata näringslivet särskilt tUlverkningsin­dustrin kunde däremot registrera en ökning i investeringarna. Härtill bidrog en betydande uppgång i vinsterna från den mycket låga nivån under de närmast föregående åren. Produktionen av olja i Nordsjön gav dessutom ett både direkt oeh indirekt incitament till ökade investe­ringar. Industrins investeringar ökade med 7 %. Sammantaget minskade dock de fasta bruttoinvesteringarna med ca 7 %.

Den svaga inhemska efterfrågan och den stagnerande produktionen resulterade i en fortlöpande ökning av antalet arbetslösa. Först mot slu­tet av 1977 stabiliserades arbetslöshetsandelen på en nivå av ca 6 % i säsongrensade tal.

Bruttonationalprodukten steg endast marginellt 1977. Att en direkt nedgång inte inträffade berodde på den expansiva utvecklingen av ex­porten. Denna ökade mer än 6 %, varvid en flerårig trend med mark­nadsandelsförluster kunde brytas. Särskilt exporten av olja gav ett bety­dande bidrag, men också den övriga exporten utvecklades gynnsamt. Trots den positiva exportutvecklingen kvarstod ett underskott i handels­balansen. Detta kompenserades dock av en positiv tjänste- och transfe­reringsbalans, varför i stort sett jämvikt i bytesbalansen kom att uppnås.

Internationell upplåning har utgjort en viktig beståndsdel av den eko­nomiska politiken under de senaste åren. Omfattande lån har erhållits från InternationeUa valutafonden, det senaste från december 1976 på nära 4 miljarder dollar. I samband med dessa lån har regeringen åtagit sig att följa vissa riktlinjer vad beträffar bl. a. storleken på det offentliga budgetunderskottet och den inhemska kreditexpansionen.

Det offentliga budgetunderskottet kom att ligga väl under de upp­ställda gränserna. För att motverka den stigande arbetslösheten kunde mot denna bakgrund den ekonomiska politiken under hösten ges en ef-terfrågestödjande inriktning. I oktober presenterades ett stimulanspaket med en omfattning av ca 1 miljard pund, vilket motsvarar ungefär 0,7 % av bruttonationalprodukten. Paketet innehöll vissa skattelättnader samt en ökning av den offentliga byggnadsverksamheten.

StabUiseringen av pundkursen under 1977 åtföljdes av en mycket snabb ökning av valutareserven, trots att diskontot sänktes successivt under en tolvmånadersperiod med hela 10 procentenheter. Efter hand medförde ökningen i valutareserven en stark press uppåt på pundet och i november förra året beslöt myndigheterna att upphöra med interven­tionerna för att hälla valutakursen nere. En omedelbar appreciering av pundet ägde därvid rum.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

46

Vid ingången av 1978 präglades den brittiska konjunkturbilden av fortsatt stagnation. Varken industriproduktionen eller arbetsmarknadslä­get visade någon förändring till det bättre. Lager- och ordersituationen var fortfarande otillfredsställande. Ett positivt tecken var dock statisti­ken över detaljhandelns försäljning. Denna visade en klar uppgång, vil­ken kan förklaras dels med skattesänkningen från oktober, dels med den ökning i de reala disponibla inkomsterna som inträffat i samband med dämpningen i inflationstakten. .

De enkätundersökningar över förtroendeklimatet inom näringslivet som utförts under årets första månader, visar på en förhåUandevis stor optimism. Exportföretagen var dock oroade över att apprecieringen i pundet kunde ha medfört en försämring av deras konkurrenskraft på världsmarknaden. En annan osäkerhetsfaktor var. löneutvecklingen. Det formella lönepolitiska samarbetet upphörde i augusti 1977. Fackför­eningarna har emellertid förbundit sig att också i fortsättningen iaktta regeln, att löneförhandlingar skulle ske med ett tidsintervall av minst 12 månader. Regeringen angav 10 % som en övre gräns för lönehöjning­arna och hotade med sanktioner mot företag som gick över denna gräns. De faktiska löneökningarna kom trots detta att i de flesta fall snarare ligga över än under 10 %, oeh det är därför sannolikt att de genomsnitt­liga lönekostnadsökningarna 1978 kommer att ligga över den rekom­menderade gränsen.

Flertalet prognoser är optimistiska beträffande utsikterna för den brittiska ekonomin 1978. De konsoliderade statsfinanserna och fram­gångarna med att dämpa inflationen och åstadkomma extern balans, har ökat regeringens utrymme att vidta ytterligare stimulansåtgärder. Ex­pansiva åtgärder i en omfattning av ca 2,5 miljarder pund offentlig­gjordes i mitten av aprU i år. Merparten av insatserna gäller skattelätt­nader för såväl företag som hushåU.

Trenden med en ökning i de reala disponibla inkomstema förutses hålla i sig under 1978. Därmed skapas förutsättningar för en uppgång i den privata konsumtionen med drygt 3 %. Oekså bostadsbyggandet, som gått tillbaka under senare år, väntas ta ny fart.

De investeringsenkäter som publicerats pekar mot en snabb ökning i de privata investeringarna 1978. Liksom i fjol är det tillverkningsindu­strins investeringar som väntas expandera snabbt. Det kan anses sanno­likt att investeringarna efter hand aUt mer inriktas på en utbyggnad av produktionskapaciteten. Sammantaget förutses en ökning i de fasta in­vesteringarna med ca 4 %.

En viktig förutsättning för den skisserade positiva utvecklingen av den brittiska ekonomin är, att inga allvarliga bakslag inträffar vad gäller den externa balansen eller prisutvecklingen. Bytesbalansen kommer tro­ligen att utvecklas mot ökade överskott under loppet av 1978. Från offi­ciellt håll kalkylerar man med ett överskott på motsvarande ca 1,5 mil

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

47

jarder dollar. I januari i år meddelade regeringen att man i förtid avsåg att återbetala 1 miljard dollar av skulden till Internationella valutafon­den och ca 2 miljarder dollar av övriga lån.

Vad gäller prisutvecklingen däremot finns det anledning att vara nå­got mindre optimistisk. Trots den neddragning i inflationstakten som ägt rum, är inflationen i Storbritannien fortfarande högre än i flertalet and­ra större industrUänder. Om lönekostnadsstegringarna blir alltför stora kan man befara att prisstegringarna åter accelererar mot slutet av året. Detta skulle betyda att förtroendeklimatet inom näringslivet försämras.

Helhetsbilden av den brittiska ekonomin ter sig dock ljus. Det verkar troligt att 1978 blir det år då en längre tids stagnation bryts. En ekono­misk tillväxt på 3 å 3,5 % ter sig fullt förenlig med fortsatt finansiell stabilitet.

Frankrike

I enlighet med den s. k. Barre-planen gavs både finans- oeh penning­politiken en restriktiv utformning under 1977. För att motverka de ne­gativa effekterna härav på sysselsättningen, företogs en rad selektiva ar­betsmarknadspolitiska åtgärder. Selektiva ekonomisk-politiska åtgärder vidtogs oekså i syfte att hålla tillbaka pris- och lönestegringarna.

Den strama utformningen av den ekonomiska politiken bidrog till att den franska ekonomin utvecklades tämligen långsamt under 1977. To­talproduktionens tillväxt stannade vid ca 2,5 %. En motsvarande ökning noterades också för den privata konsumtionen, medan de fasta investe­ringarna, liksom i flertalet övriga industriländer, uppvisade en otillfreds­ställande utveckling. Expansionen av bostadsbyggandet dämpades under året, medan övriga privata investeringar gick tillbaka i absoluta tal. Detta kompenserades delvis av en uppgång i de offentliga investering­ama, där särskilt investeringarna inom de statsägda företagen expande­rades kraftigt. Den offentiiga konsumtionen ökade med ca 3 %.

Den svaga produktionstillväxten ledde efter hand till att arbetslöshe­ten ökade. De högsta talen noterades under tredje kvartalet med en ar­betslöshet på nära 5,5 %. Till följd av de selektiva sysselsättningsstöd-jande åtgärderna, som sattes in, skedde därefter en nedgång av arbets­lösheten till drygt 4,5 % vid årets slut.

Trots den dämpade efterfrågesituationen, de måttiiga löneökningarna och den selektiva prispolitik som bedrevs, visade inflationstendenserna länge inte någon tendens att mattas av. Först mot slutet av året kunde en klar nedgång i prisstegringstakten förmärkas. För 1977 i sin helhet innebar detta att praktiskt taget ingen reducering av inflationen åstad­koms.

Medan resultaten i kampen mot prisstegringarna blev begränsade, var framgångarna större beträffande den externa balansen. Underskottet i bytesbalansen halverades i stort sett under året. Underskottet, som upp-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

48

gått till drygt 6 miljarder doUar 1976, stannade vid ca 3 miljarder 1977. En viss förbättring av tjänstenettot bidrog till denna utveckling, men den avgörande orsaken var en kraftig förstärkning av handelsbalansen. Bl. a. till följd av marknadsandelsvinster steg exporten mer än 6 % i vo­lym, medan importen stagnerade i linje med den dämpade inhemska ef­terfrågan.

Den franska konjunktursituationen i början av 1978 företer en splitt­rad bild. TiU de positiva inslagen hör nedgången i arbetslöshet och infla­tionstakt. Det råder dock viss tveksamhet huruvida dessa framgångar är av en varaktig natur, eller om de främst är betingade av de selektiva åt­gärder som vidtagits. Förtroendeklimatet inom näringslivet ligger fort­farande på en låg nivå, och industriproduktionen har i stort sett stagne­rat. En viss neddragning av färdigvarulagren ägde rum i slutet av 1977, men företagen bedömer ännu lagren som alltför stora. Vad gäller inves­teringsplanerna i början av 1978 kan man anta att företagens avvak­tande attityd i hög grad hängde samman'med osäkerheten inför det då förestående parlamentsvalet.

Under förutsättning att inriktningen av den ekonomiska politiken för­blir oförändrad, är det troUgt att utvecklingen i den franska ekonomin i år ej väsentligt kommer att avvika från den under 1977. Således kan man vänta att exporten också i fortsättningen kommer att expandera förhållandevis snabbt. Några ytterligare stora vinster av marknadsande­lar är visserUgen ej att räkna med, men däremot väntas jordbmksexpor-ten komma upp till en normal nivå efter den svåra torkan 1977. Utveck­lingen mot extern balans tros därför fortgå under året. Vad inflationen beträffar är det sannolikt att den ekonomiska politiken kommer att upp­visa bättre resultat i år än 1977. Härför talar bl. a. de relativt måttliga löneökningarna och den lugnare prisutveckling som förutses för jord­bruksprodukter.

En avmattning i prisstegringstakten skulle verka positivt på den pri­vata konsumtionen som därigenom skulle kunna öka något snabbare än förra året, eller med ca 3 %. Med utgångspunkt från redovisade utgifts­planer beräknas den offentliga konsumtionens tillväxt uppgå till ca 3,5 %. De offentliga investeringarna väntas fortsätta att expandera kraf­tigt. Den uppgång på mellan 4 och 5 % som förutses betingas framför allt av ambitiösa investeringsprogram inom de statsägda företagen.

UtveckUngen för de privata investeringarna däremot fömtses bli fort­satt svag. Bostadsbyggandet väntas stagnera, medan den negativa tren­den i övriga privata investeringar sannolikt kommer att brytas. Den la­geranpassning som ägde rum under 1977 avslutades troligen i början av innevarande år. För året som helhet kan man därför vänta en neutral eller måttligt neddragande effekt av lagren på produktionstillväxten.

De framgångar man i Frankrike vunnit på den externa sidan, måste fortfarande anses vara bräckliga. De skulle uppenbarligen äventyras vid

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

49

en alltför snabb uppgång i den inhemska efterfrågan. Endast vid en all­män uppgång i den västeuropeiska ekonomin kan därför Frankrike vän-, tas följa efter méd en omläggning av politiken i expansiv riktning. Med hänsyn till rådande svaga utsikter för utvecklingen på de viktigaste ex­portmarknaderna ter sig sannolikheten för en snar sådan omläggning re­lativt Uten. En produktionstillväxt i den franska ekonomin 1978 på 3 % eller något därutöver framstår mot denna bakgrund som mest trolig. Den osäkerhet som präglade läget i den franska ekonomin under perio­den omedelbart före parlamentsvalet beträffande såväl den ekonomiska politiken som företagens investeringsvilja innebär dock att prognosen måste omgärdas med betydande reservationer.

Danmark

Den ekonomiska politikens restriktiva inriktning oeh den svaga ut­landsefterfrågan präglade i hög grad utvecklingen i den danska ekono­min 1977. Bruttonationalprodukten ökade med endast drygt 1 %. Detta var otillräckligt för att hindra att sysselsättningsläget försämrades och arbetslösheten steg till ca 7,5 %.

Den offentliga konsumtionen ökade med ca 2,5, dvs. något mindre än året förut. Investeringarna på den offentliga sidan minskade däremot med ca 2,5 %. Denna utveckling speglar 1975 och 1976 års beslut om besparingar inom den offentliga sektorn.

Inom näringslivet minskade satsningarna pä maskininvesteringar, vU­ket starkt kontrasterar mot utvecklingen 1976. Däremot ökade indu­strins byggnadsverksamhet med ca 6 % 1977. IndustrUnvesteringarnas andel av de totala investeringarna har minskt från 13 % i början av 1960-talet tiU 7 % 1977. För bostadsinvesteringarna noterades en minskning med drygt 15 % i fjol.

I huvudsak som en följd av de båda s. k. augustiuppgörelserna 1976 oeh 1977, vilka via avgifts- och skattehöjningar tog sikte på att minska konsumtionsutrymmet, stagnerade den privata konsumtionen. Samtidigt visade industrins import av insatsvaror en fallande tendens under året. Den svaga utvecklingen av dessa båda importtunga områden ligger bakom importminskningen på ca 3 %. Även om exporten utgjorde det mest expansiva inslaget i efterfrågan ökningen uppgick till ca 4,5 % skedde till följd av den svaga marknadsutvecklingen en dämpning i tillväxttakten jämfört med 1976. Sammantaget medförde denna utveck­ling av utrikeshandeln att handelsbalansens underskott minskade med ca

3 miljarder till drygt 5 miljarder Dkr 1977. Den externa balansen för­

bättrades, särskilt under årets senare del. Bytesbalansunderskottet stan­

nade vid ca 9,6 mUjarder Dkr, en förbättring med ca 2 miljarder jäm­

fört med 1976 trots väsentligt ökade ränteutbetalningar för utlandsskul­

den. Staten tog både 1976 och 1977 en betydligt större del av den ut-

4  Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 150. Bilaga 1. Bil.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

50

ländska upplåningen än tidigare. Nettoutlandsskulden uppgick till 48 miljarder Dkr vid slutet av 1977.

De begränsade möjligheterna till ökad utlandsförsäljning inverkar i hög grad på bedömningen av den ekonomiska utvecklingen 1978. Av särskild betydelse är naturligtvis den relativt ogynnsamma bild, som tecknas för de för dansk export så viktiga nordiska marknaderna. Ut­vecklingen påverkas också i betydande grad av de omfattande ekono­misk-politiska åtgärder, som sattes in under 1977 i syfte att dämpa kon­sumtionsefterfrågan via höjda skatter och avgifter. De sysselsättnings-och aktivitetsfrämjande satsningar som gjorts inom den offentliga sek­torn, byggnadssektorn samt vissa åtgärder för att stärka företagens kon­kurrensförmåga och investeringsvilja väntas endast delvis kunna upp­väga de mer negativa tendenserna.

Ökningstakten för exporten väntas bli något lägre än i fjol, ca 4 %. Då företagens kostnadsökningar avtagit något, anses industriexporten kunna öka i ungefär samma takt som efterfrågan på importerade indu­strivaror i de viktigaste avnämareländerna. Exporten av lantbrukspro­dukter resp. tjänster antas öka med ca 6 % vardera.

För hushållens disponibla realinkomster förutses en viss fortsatt ned­gång, vilket torde leda tUl en minskning i den privata konsumtionen. Särskilt väntas försäljningen av bilar och andra varaktiga konsumtions­produkter att bli drabbade.

Delvis som en följd av satsningar inom arbetsmarknadspolitiken samt på energiområdet förutses den offentiiga sektorns efterfrågan öka med ca 2,5 % och visa en ökande trend under året.

Den relativt svaga efterfrågeutvecklingen indikerar att näringslivets investeringar fortsätter att minska. Investeringsavdraget för maskiner, vilket har utsträckts till årets slut, kan komma att medföra ökade sats­ningar under årets senare del. Industrins anläggningsverksamhet antas komma att öka med ett par procent. Reparationer och isoleringsarbete i energibesparande syfte väntas väsentligt bidra till aktiviteten inom bo­stadssektorn, där totalt en ökning på ea 4 % väntas.

Importprognosen antyder en nedgång på ca 2 % 1978. Minskningar väntas främst för konsumtionsvaror. Energiimporten beräknas fortsätta att stiga. Maskinimporten kan komma att tillta mot årets slut, om före­tagen vill utnyttja avskrivningsmöjligheterna. Importen av tjänster antas öka, men i lägre takt än 1977.

Handelsbalansen kan mot denna bakgrund förbättras ytterligare, till ett underskott på ca 1 miljard Dkr. Underskottet i bytesbalansen har i prognoserna angetts till inemot 7 miljarder Dkr för 1978. För bruttona­tionalprodukten antas ökningen bli ca 1 %, vilket kommer att förvärra det redan besvärliga läget på arbetsmarknaden.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

51

Finland

Efter två år av svag produktionsutveckling i den finska ekonomin, minskade bruttonationalprodukten med ca 0,5 % 1977. Efterfrågan från utlandsmarknaderna var sämre än väntat, men ändå ökade exporten med 10"% oeh nådde den högsta nivån någonsin. Med undantag för den offentliga konsumtionen och bostadsbyggandet uppvisade de inhemska efterfrågekomponenterna en starkt negativ utveckling. Den sjunkande aktivitetsnivån och restriktiva åtgärder, riktade direkt mot införseln, satte tydliga spår i importen, som sjönk med ca7 %.

Den externa balansen förbättrades sålunda avsevärt 1977. Handelsba­lansens underskott på ca 4 miljarder mark 1976 förbyttes i ett smärre överskott. Frakterna samt övriga tjänster, främst inom byggnads- och anläggningsverksamheten, bidrog med ca 1,6 miljarder. Trots att rän­teutbetalningarna ökade med över 1/3 kunde bytesbalansens underskott reduceras från 4,5 mUjarder mark 1976 till drygt 700 milj.

Exportökningen åtföljdes emellertid inte av någon produktionsupp­gång inom industrin, utan klarades med hjälp av en markerad lagerned­dragning. Arbetslösheten ökade därför fortiöpande under året och ut­gjorde i genomsnitt 6 % av den totala arbetsstyrkan. Det kärva läget på arbetsmarknaden bidrog tUl att både kostnader oeh priser steg något långsammare 1977, trots att marken skrevs ned vid två tUlfäUen.

Industriproduktionen avtog, särskilt vad gäller insatsvaror. Investe­ringarna minskade totalt med drygt 6 %, efter en nästan 12-procentig nedgång 1976. Ett överlag lågt kapacitetsutnyttjande, dåliga försälj­ningsutsikter, låg räntabilitet och en kärv kreditmarknad förklarar före­tagens svaga vilja att investera.

De reala disponibla inkomsterna sjönk något mindre 1977 än året in­nan till följd av att inkomstskatterna reducerades pch familjebidragen ökades. Men då sparandet åter steg, minskade den privata konsumtio­nen med drygt 2 %.

Penningpolitiken som trots vissa lättnader var restriktiv får del­vis anses ligga bakom framstegen både med den externa balansen och inflationsbekämpningen. I syfte att stimulera den inhemska efterfrågan och söka bromsa en ytterligare försämring på arbetsmarknaden gjordes en viss omorientering ay finanspolitiken i expansiv riktning. Effekterna av fjolårets åtgärder väntas först under loppet av 1978. Det kärva eko­nomiska läget ökar kraven på statiiga insatser för att understödja syssel­sättningen och produktionen.

Regeringens tilläggsbudget, framlagd för riksdagen i februari 1978, omfattar ca 700 milj. mark, avsedda att skapa fler arbeten för ungdomar. Ett planerat varvsstöd får formen av tidigarelagda fartygsbeställningar. Budgetunderskottet beräknas genom dessa insatser öka till 4,4 miljarder.

Den norska devalveringen i början av februari i år aktualiserade gi-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

52

vetvis frågan om den finska valutans kurs. Industrin, särskilt skogssek­torn, hade sedan länge yrkat på en nedskrivning av marken och många exportföretag hade kompenserat sina ogynnsamma konkurrenspositioner med friställning av personal. Devalvermgen i Finland, som genomfördes i mitten av februari, kan därför motiveras av både konkurrens- och sys­selsättningsskäl.

I regeringens åtgärdspaket för att följa upp devalveringen märks en räntesänkning med 1 %, lägre omsättningsskatt på investeringar samt minskade sociala avgifter för arbetsgivare och arbetstagare. Dessa åtgär­der ansågs otillräckliga från fackligt håll, varför arbetstagarorganisatio­nernas krav på direkt lönekompensation kvarstod. Arbetsgivarna höU fast vid att löneförhöjningarna var oförenliga med rådande ekonomiska situation i företagen. Jämkningsförhandlingar fördes under strejkhot. Ett viktigt inslag i det kompromissförslag som antogs knyter an tUl den överenskommelse om en frysning av löner och priser, vilken träffades mellan regeringen och arbetsmarknadens parter i decenriber 1977. Då beslöts att flytta framåt i tiden redan överenskomna lönelyft på totalt 2,5 %. iEnligt det nu accepterade förlikningsförslaget kommer en löne­ökning pä 1,5 % att äga rum i maj 1978, återstående ökning kommer att betalas ut i februari 1979. Möjligheterna att hålla prisstegringarna under 10 % får ändå anses relativt goda.

Justeringen av skatteskalorna och skatteåterbäringarna under våren kan öka hushållens vilja att konsumera. Å andra sidan dras köplusten sannolikt ned av det svaga arbetsmarknadsläget. Sparandet lär knappast minska under rådande ekonomiska klimat, varför den privata konsum­tionen kan väntas minska också i år.

Den ekonomiska politiken lägger tyngdpunkten på att bibehålla den uppnådda restaureringen av den externa balansen och att samtidigt suc­cessivt söka förbättra sysselsättningsläget. Detta förutsätter bl. a. ökade marknadsandelar både för exporten och för hemmamarknadsindustrin. En sådan utveckling skulle ge underlag för produktionshöjande investe­ringar, vUka även skulle kräva nyanställningar.

Men efterfrågeutvecklingen på viktiga finska exportmarknader torde förbli fortsatt dämpad. De långsammare inhemska kostnadsstegringarna och den förbättrade konkurrensförmågan anses inte kunna kompensera det svaga efterfrågdäget. Exporttillväxten väntas därför avta till ca 3 %. Byggnads- och metallindustrins orderstock minskade avsevärt under 1977, och exportnedgångar väntas i år. Skogsindustrins konkurrenssitua­tion förbättrades visserligen något genom kursjusteringarna, men mot detta står att lagren av bl. a. cellulosa är stora och att den nordameri­kanska konkurrensen alltfort är betydande.

Den fortsatt svaga utvecklingen av den inhemska efterfrågan väntas leda till att importvolymen minskar även i år, men med bara en knapp procent. Den stagnerande industriproduktionen indikerar att insatsva-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

53

rorna och även råvarorna drabbas, och likaså antas konsumtionsvaru­producenterna få en svag marknad i Finland. Handelsbalansen väntas kunna förbli positiv och ge ett mindre överskott. Bytesbalansen bör kunna föras närmare balans, trots att ränteutgifterna för utlandslånen väntas resultera i ett utflöde med inemot 2,5 miljarder mark.

För totalproduktionen förutses ingen ökning i år. Bostadssektorn, som i fjol gav ett positivt bidrag till efterfrågan, förutses nu stagnera. Indu­strins investeringar antas fortsätta att minska kraftigt för tredje året i följd. Utsikterna för sysselsättningen är därmed dystra, trots det offent­ligas satsningar. Genomsnittligt för 1978 väntas andelen arbetslösa när­ma sig 9 %.

Norge

De senaste årens ekonomiska utveckling i Norge har klart avvikit från den i flertalet övriga industriländer. Produktionstillväxten har genom­snittligt varit starkare än generellt i OECD-området dels till följd av den överbryggningspolitik Norge förde under den senaste internationella låg­konjunkturen, dels till följd av impulserna från den expansiva oljesek­torn.

Den gynnsamma produktionsutvecklingen åstadkoms tUl priset av en kraftigt försämrad extern balans och kraftiga pris- och kostnadssteg­ringar. Från 1974 till 1977 steg bytesbalansunderskottet från 4,5 % till drygt 14 % av bruttonationalprodukten. Till denna försämring bidrog oekså en betydande tillbakagång på fraktmarknaderna. Den expansiva finanspolitiken och stegrade inkomstförväntningar, grundade på de framtida oljeinkomsterna, pressade emellertid upp kostnads- och prisni­vån. Samtidigt sjönk produktiviteten inom de traditionella sektorerna i ekonomin, när produktionen anpassades till den svaga utlandsefterfrå­gan och sysselsättningen hölls uppe genom olika åtgärder. Konkurrens­kraften inom ekonomin försvagades även av uppskrivningen av kronans värde, vilken var en följd av anknytningen till D-marken inom den s. k. valutaormen. De begränsade kursjusteringarna i oktober 1976 samt i april och augusti 1977 kompenserade endast delvis för detta.

Den norska ekonomin företedde sålunda en splittrad bild i fjol. Å ena sidan inverkade den ogynnsamma kostnadsutvecklingen oeh den svaga utländska efterfrågan negativt. Lönerna ökade i genomsnitt med drygt 10 %, vilket ändå var den lägsta nomineUa uppgången under sjuttiota­let. Konsumentpriserna steg i ungefär samma takt som 1976, eller med drygt 9 %.

Å andra sidan hölls den inhemska efterfrågan, produktionen och sys­selsättningen uppe. Bruttonationalprodukten ökade med drygt 3,5 % 1977. Trots att importtillväxten mer än halverades, uppgick den till ca 5 % i volym.

Den internationella lågkonjunkturens verkningar blev kännbara för

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

54

flera sektorer inom ekonomin. Sjöfartskrisen, som först drabbade tank­tonnaget, utsträcktes i fjol till torrlastfartygen. En fjärdedel av tankflot­tan oeh ca 13 % av torrlastarna var upplagda vid slutet av 1977. I in­dustrin, där de mest utsatta branscherna var träförädling, järn-, stål- och ferrolegeringar, visade produktionen för fjärde året i följd inte någon tillväxt. Relativt många företag berördes av varsel om driftsinskränk­ningar, men arbetslösheten kunde håUas nere på oförändrat ca 1 %.

Inom andra sektorer, t. ex. byggnads- och anläggningsverksamheten, var aktiviteten hög med stark efterfrågan och brist på arbetskraft. Den expansiva utvecklingen av hushållens konsumtion ökningstakten nådde nästan 5 % gav god avsättning för konsumtionsvaruindustrin. Investeringsaktiviteten var livlig inom olje- och gasutvinningen i Nord­sjön samt inom den petrokemiska industrin.

För den traditionella norska exportindustrin blev 1977 ett dåligt år med en exportminskning på över 5 % och en betydande produktion för lager. Exportökningen totalt sett stannade vid ca 3,5 %. Bytesbalansun­derskottet på ca 27,5 miljarder Nkr reflekterar bl. a. den importkrä-vande verksamheten på kontinentalsockeln. Utiandsskulden har ökat med ca 60 miljarder på tre år och passerar troligen 100-miljardstreeket i år.

Under det senaste halvåret har de tidigare optimistiska prognoserna för den ekonomiska utvecklingen reviderats nedåt på ett drastiskt sätt.

Behovet att rätta till kostnadsläget och att bromsa tillväxten i den pri­vata konsumtionen har blivit de mest angelägna uppgifterna. Regering­ens förslag i februari 1978 med bl. a. skärpta avbetalningsvillkor och åt­stramning för konsumtionskrediter är ett steg i riktning mot en omorien­tering av politiken i detta syfte.

Vidare skrevs den norska kronan ned med 8 % i förhållande till valu­taormen. I samband därmed infördes prisstopp samt förbud för irripor-törer att kompensera sig för kostnadsfördyringen. Vid samma tidpunkt höjdes diskontot från 6 till 7 % och bankerna ålades att vara restriktiva i sin utlåning.

Enkäter från början av 1978 visar att företagen tror på fortsatt svaga försäljningssiffror. Investeringsverksamheten. på kontinentalsockeln minskar betydligt i år och arbetet med att färdigstäUa de petrokemiska anläggningarna är avslutat. Sjöfartens och varvens kris består. Till de ljusare inslagen hör bl. a. en expansiv anläggningsverksamhet inom energiförsörjningen.

Trots devalveringen förutses den traditionella exporten minska med ca 3 %. Även om förseningar inom olje- och naturgasproduktionen hämmar exportmöjligheterna, blir denna sektor sannoUkt ändå expansiv, vUket starkt bidrar till en totalt sett positiv exportbild.

De ekonomisk-politiska åtgärderna kan antas verka neddragande på hushållens konsumtionstillväxt, vilken väntas stanna vid ca 3 % i, år.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

55

Importutvecklingen väntas slå om till en minskning på ca 5 %, vilket bi­drar till ett minskat handelsunderskott. Men utlandslånen förutses kräva nästan 8 miljarder i räntor 1978, vilket betyder att bytesbalansunder­skottet väntas bli stort, eller ca 20 miljarder Nkr.

Sammantaget förutses en markant dämpning av den inhemska efter­frågan i år. Totalproduktionens ökningstakt hålls i första hand uppe av den expansiva oljesektorn, men i någon mån också av den privata kon­sumtionsefterfrågan. Bruttonationalprodukten förutses visserligen öka med totalt 4 å 5 %, men undantas oljesektorn torde tUlväxten stanna vid ca 2 %.

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

56

3    Utrikeshandeln 

3.1 Exporten

Utvecklingen 1977

Världshandeln, vilken ökat mycket kraftigt under senare delen av 1975 och under 1976, utvecklades svagt under 1977. Volymökningen från

1976    synes ha varit obetydligt större än OECD-ländernas genomsnittliga

ekonomiska tillväxt eller i storleksordningen 4 %. Det faktum att upp­

bromsningen av världshandelstUlväxten från 1976 till 1977 blev så mar­

kerad får ses mot bakgrund av att tillväxten 1976 betingades av det kraf­

tiga omslaget från lagernedskärningar 1975 till lageruppbyggnad 1976.

Återhämtningen av den svenska exporten från hösten 1975 skedde i ett betydligt långsammare tempo än vad som gällde för världshandeln och kom också att brytas redan efter ett år. Den därpå följande mycket svaga exportutvecklingen varade fram till hösten 1977 varefter exporten pä nytt började växa. Den oväntat kraftiga exporttillväxten fjärde kvar­talet särskUt accentuerad i fråga om verkstadsprodukter med­förde att exportvolymens nedgång 19761977 stannade vid ca 1 %.i Beräkningen i den preliminära nationalbudgeten 1978 kom härigenom att utgöra en liten underskattning.

Exporten av bearbetade varor till OECD-området utgör mer än hälften av den totala svenska exporten. OECD-områdets import av bearbetade varor beräknas ha ökat med ca 6,5 % 19761977. Den svenska expor­tens strukturella ländersammansättning var emeUertid starkt oförmånlig

1977   främst till följd av betydande importminskningar i de för

svensk export viktiga länderna Danmark och Finland varför mark-

nadstUlväxten för den svenska exporten av bearbetade varor tUl OECD-

området kom att inskränka sig till ca 4 %.-

Den kraftiga nedgången i den svenska exportens marknadsandelar som ägde rum 19741976 bromsades upp kraftigt 19761977 (se diagram 3: 1). Under loppet av 1977 synes andelsutvecklingen ha vänt och preli­minära data tyder på en mycket kraftig andelsvinst fjärde kvartalet. Härigenom kom andelsförlusten för helåret 1977 att inskränka sig till drygt 2 % eller blott ca hälften av den andelsförlust som räknades med i den preliminära nationalbudgeten. De andelsprognoser för 1977 och

1978   som där redovisades grundades bl. a. på vissa antaganden om

1   Härvid avses den exportvolym som framkommer vid deflatering med en­

hetsvärdeindex (typ Laspeyres). Med nationalräkenskapernas deflateringssy-

stem beräknas exportvolymen ha ökat med nägra få tiondels procent.

2   Exportens länderinriktning utanför OECD-området var likaledes oförmån­

lig under 1977. OPEC-ländernas import där Sverige har en förhållande­

vis Uten andel ökade betydligt snabbare än världshandeln totalt och im­

porten till Östeuropa och Kina där de svenska andelarna är förhållandevis

stora sjönk.

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

57

Diagram 3:1   Marknadsandelar ocb relativa priser för Sveriges export till OECD-ländema 19671978

Index: 1970 = 100. Säsongrensade halvårsdata

105

100

95

(X

(X

X

/

Wrn

r /

\\

v

\

. 7

\

Marknadsandel,

V

X

90 85

\"

80

105 100

\

\x

r

-1

r-

F\

r\

A

9b

---- j--- 1-- 1

Marknadsandel,

\

90 85

r,

\

lv

y'

.   /'

80

yy

115 110 105 100

Relativpris

1967 1968 1969 1970 1971 1972  1973 1974 1975 1976 1977 1978

Anm. Relativpriset har angivits med avdrag för en sedan länge konstaterad historisk trend motsvarande en ökning på ca 0,5 % per halvår som kan vara utslag av systematiska mätfel. I motsvarande grad har marknadsandelen i volym justerats så att den multiplicerad med det justerade relativpriset är lika med marknadsandelen i löpande priser. Se också anm. till tabell 3: 1.

Källa: Se tabell 3:1.

exportefterfrågans känslighet för förändringar i de relativa exportpriser­na såväl på kort som på litet längre sikt.i Det antogs sålunda att den myc­ket kraftiga höjningen av exportens relativpris 19741975 och den fort-

1 Priselasticitelen antogs sålunda vara 0,5 under det år en relativprisför­ändring sker, 0,7 under året därefter, 0,4 under det tredje året och 0,2 under det fjärde året. Den långsiktiga priselasticitelen antogs följaktligen vara 1,8.

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

58

satta ehum väsentligt mindre höjningen 19751976 (se diagram 3: 1) ännu under 1977 skulle ha påverkat andelsutvecklingen med avsevärd kraft. Det faktum att andelsförlusten 1977 blev betydligt mindre än vän­tat kan naturligtvis tolkas på många olika sätt. Exportefterfrågans pris­känslighet kan vara högre på kort sikt och/eller lägre på lite längre sikt än vad som antagits. Resultat med denna innebörd framkommer som regel vid ekonometriska ansatser att förklara utvecklingen enbart med de relativa priserna. Man kan oekså tänka sig att exportefterfrågans pris­känslighet påverkas av det internationella konjunkturläget. De senaste årens svaga konjunkturläge i de allra flesta av våra viktigare avnämar-länder skulle sålunda ha kunnat medverka till ett ökat prismedvetande i dessa länder och därmed till ett snabbare utmognande av de svenska relativprishöjningarnas effekter på exportefterfrågan.

En annan tänkbar förklaring till de oväntat små andelsförlusterna 1977 är att valutajusteringarna 1977 kan ha förebyggt en del av de sena reaktioner som utländska kunder eljest skulle ha visat på de svenska relativprishöjningarna 1975 och 1976. Vidare är det möjligt att effek­terna på andelsutvecldingen av de senaste årens mycket kraftiga ned­gång i det svenska relativa kapacitetsutnyttjandet underskattas (se dia­gram 3: 2). Det har antagits att förändringar i det relativa kapacitets­utnyttjandet främst påverkar andelsutvecklingen indirekt via effekter på exportens relativpris. De mer direkta effekterna på andelsutvecklingen av ett minskat relativt efterfrågetryck och därmed ökad marknadsförings­intensitet (i vid mening) för Sverige i förhållande till konkurrentländerna

Diagram 3: 2   Sveriges relativa efterfrågetryck 19701978

100

110 -

90

L

1970

_L

1971

1972       1973

_L

1974

1975

1976.

1977

_L

1978

Anm. Efterfrågetrycket för varje enskilt land har mätts som den faktiska industriproduktionen i procent av den trendmässiga industriproduktionen. Trenden har beräknats genom att binda samman topparna i industriproduk­tionskurvan. Det relativa efterfrågetrycket har beräknats genom att dividera det svenska efterfrågetrycket med ett vägt medeltal av de 14 OECD-ländernas efterfrågetryck. Vikterna i den sistnämnda beräkningen återspeglar ländernas betydelse som konkurrenter till Sveriges export av bearbetade varor.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

59

kan mycket väl ha varit större än vad som räknats rned. Slutiigen kan exportens varusammansättning ha haft en viss icke beaktad bety­delse för andelsutvecklingen 1977. Det kan alltså ha varit så att efter­frågan på vissa produktgrupper, som traditionellt upptar jämförelsevis stora andelar av svensk export, utvecklats starkare än övrig efterfrå­gan. Vid en grov varuuppdelning av den svenska exporten är det svårt att finna några belägg för att sådana varusammarisättningseffekter skulle ha varit betydelsefulla 1977. Sveriges Exportråd har emellertid presen­terat en studie som tyder på att varusammansättningseffekter inom grup­pen investeringsvaror kan medföra förhållandevis kraftiga effekter på an­delsutvecklingen. Nu är det inte självklart att alla varusammansätt­ningseffekter skall beaktas vid ett försök att ge en "rättvisande" bild av andelsutveeklingen. De varusammansättningseffekter som man kan finna inom en grupp som investeringsvaror kan ju i många fall snarare vara strukturella än konjunktureUa tUl sin natur. Om exempelvis negativa va­rusammansättningseffekter vore ett utslag av en oförmåga hos de svenska exportföretagen att anpassa utbudet till mer långsiktiga föränd­ringar i utlandets efterfrågan (och effekterna alltså ej vore reversibla vid en senare fas i det internationella konjunkturförloppet) så borde effek­terna snarast ses som ett utslag av en långsiktigt vikande konkurrens­förmåga. Man kan också tänka sig fall där de svenska företagen har en marknadsledande ställning och där de genom sitt prissättningsbeteende förorsakat en försvagning av marknadstillväxten. Inte heller i ett sådant fall synes det motiverat att korrigera för eventuella vamsammansätt-ningseffekter om syftet är att belysa utvecklingen av den svenska ex­portindustrins konkurrensförmåga.

Den totala exportvolymen under 1977 drogs i inte oväsentlig grad ned genom att exporten till länder utanför OECD-området fortsatte att mins­ka påtagligt. E.xporten till OPEC-länderna sjönk med ca 10 %, vilket innebar en andelsförlust i storleksordningen 20 % eller mer än summan av de andelsvinster som noterats under de två föregående årens. gynn­samma andelsutveckling. Exporten tUl Östeuropa och Kina, vilken mins­kat avsevärt redan 1976,: uppvisade en fortsatt kraftig nedgång 1977 med en ytterUgare kraftig minskning av marknadsandelen som följd. Ut­veckUngen under andra halvåret och därmed för helåret 1977 blev likr väl avsevärt bättre än vad som räknades med i den preliminära national­budgeten. Motsatsen gäller för exporten till de icke-oljeproducerande ulvecklingsländema. En oväntat svag utveckling av exporten till dessa länder under andra halvåret medförde att den emotsedda exportök­ningen 19761977 i.det närmaste uteblev varigenom de båda före­gående årens svaga andelsutveckling kom att följas av en ytterligare

1 Sveriges Exportråd, [1978], "Svensk och västtysk export av investerings­varor 19741976 en undersökning av våra förlorade marknadsandelar", Stockholm.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

60

nedgång. Demia blev emellertid betydligt mindre accentuerad än under 1976.

Reaktionerna på den svenska exportens höga relativpris 1975 och 1976 förefaller mot denna bakgmnd ha bUvit betydligt mer fördröjda i OPEC-länderna och i statshandelsländema än i OECD-länderna. Det är inte svårt att finna plausibla förklaringar till en sådan skillnad i reaktionsmönster. Efter den kraftiga oljeprishöjningen kring årsskiftet 1973/1974 följde ett par år av utomordentligt snabb importtillväxt i OPEC-länderna. Efterfrågans priskänslighet kan antas ha varit något reducerad under denna period. Bl. a. som en följd av att oljeinkomster­na de senaste åren blivit betydligt mmdre än vad urspmngligen kalkyle­rades med, synes prismedvetandet ha ökat påtagligt i dessa länder. De senaste årens utveckling av exportens marknadsandelar i statshandels­ländema får bl. a. ses mot bakgmnd av att handeln med dessa länder i så hög grad baseras på långsiktiga kontrakt.

I de icke-oljeproducerande utvecklingsländerna synes efterfrågans anpassning till den svenska exportens relativpris ha skett med samma snabbhet som i OECD-ländema. A priori hade man annars kunnat vänta sig en något senare reaktion även i de icke-oljeproducerande utveck­lingsländerna. För exporten till dessa länder gäller nämligen att den i mycket stor utsträckning består av verkstadsprodukter där priskänslig­heten på kort sikt torde vara tämligen låg och till mycket liten del av stapelvaror där den kortsiktiga priskänsligheten kan förväntas vara hög.

Utsikterna för 1978

För 1978 emotses en mycket måttlig förstärkning av det internatio­nella konjunkturläget. Som framgått av kapitel 2 bedöms en svag upp­dragning av BNP-tillväxten i OECD-länderna komma att generera en världshandelstillväxt som med någon procentenhet överstiger den som skedde 1977. En bedömning av marknadstillväxten 19771978 i OECD-området för den svenska exporten av bearbetade varor har grundats på de prognoser för den reala utvecklingen i olika länder som redovisas i kapitel 2 samt på vissa antaganden om relativprisernas utveckling i fråga om bearbetade varor i de olika avnämarländerna. Beräkningarna ger en marknadstillväxt som är av samma storleksordnuig som det prelUninära utfallet för 1977 ca 4 %. Exportens strukturella ländersammansätt­ning synes även under 1978 komma att verka klart neddragande på marknadstillväxten. Den ekonomiska tillväxten väntas nämligen bli fort­satt svag i flera av våra viktigaste avnämarländer samtidigt som den ex­pansion som ändå emotses i dessa länder huvudsakligen synes komma att äga rum inom importsnåla sektorer.

En markerad dämpning av prisstegringstakten för bearbetade varor i internationeU handel ägde rum under loppet av 1977. Med en som sannolik bedömd svag ökning av prisstegringstakten under loppet av

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

61

Tabell 3:1 Sveriges export av bearbetade varor (exkl. fartyg)' till OECD-området= 19701978

Procentuell förändring

1970

1971

1972

1973

1974

1975

1976

1977

1971

1972

1973

1974

1975

1976

1977 prel.

1978 prognos

Löpande priser. Skr.

Marknad

11,5

12

25,5

27,5

-0,5

19,5

17,5

21,5

Marknadsandel

-1,5

-2

-0,5

-0,5

3

-6,5

-5

-1

Export

10

10

24,5

27

2,5

11,5

11,5

20,5

Volym

Marknad

7

9

16

4,5

-6

12,5

4

4

Marknadsandel

    -2,5

-4

0,5

0

-8

-9,5

-2

4,5

Export

4

4,5

17

4,5

-13,5

2

1,5

8,5

Pris {enhetsvärde). Skr.

Marknad

4,5

2,5

8

22

6

6

13

17

Relativpris

1

2,5

-1

-0,5

11,5

3

-3

-5

Export

6

5,5

6,5

21,5

18,5

9

10

11

 SITC 58, exkl. 68 och 793.

= Utom Australien, Nya Zeeland, Grekland, Irland, Island, Portugal, Spanien och Turkiet.

Anm. Begreppet "marknad" avser importförändringen för de olika länderna sammanvägda med deras andelar i Sveriges export. Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånliga effekter av exportens struktureUa ländersammansättning. Marknadens pris avser det implicit beräknade mellan marknad i löpande priser och i volym.

KäUor: FN, OECD, nationell statistik, statistiska centralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom konjunkturinstitutet.

1978 antas prisstegringen 19771978 bli ca 4 1/2 % i nationeUa valutor, vilket är drygt 2 procentenheter lägre än 19761977. Lönekostnadernas ökningstakt väntas visserligen avta förhållandevis svagt eller med ea 1 procentenhet men insatsvaruprisernas väsentligt långsammare uppgång och en till följd av det fortsatt svaga marknadsläget förutsedd försiktig­het i företagens prissättningsbeteende synes motivera en sådan prispro­gnos. I kronor räknat motsvarar prisprognosen för bearbetade varor i intemationell handel ca 17 % givet oförändrade växelkurser från pro­gnostillfället. Jämfört med vad som räknades med i den preliminära nationalbudgeten innebär detta en smärre uppdragning, vilken förklaras av en viss effektiv depreciering av kronan mellan de båda prognostill­fällena. Som en konsekvens härav har även prognosen för de svenska exportpriserna dragits upp något. De bedöms nu komma att stiga med ca 11 % 19771978 (mot 10 % i den preliminära nationalbudgeten).

De svenska företagens kostnadsutveckling kommer av allt att döma att undergå en påtaglig förbättring 19771978. Visserligen kommer kostnaderna för importerade insatsvaror troligen att stiga mer 1977 1978 än 19761977 tiU följd av det senaste årets kraftiga depreciering av kronan. Av avgörande betydelse för kostnadsutvecklingen är emeller­tid den mycket markerade nedgång i lönekostnadernas ökningstakt som kan emotses 19771978. Lönekostnadsökningen per producerad enhet förutsätts nu inskränka sig till ca 5 % mot drygt 12 % 19761977. Den gjorda exportprisprognosen implicerar följaktligen att den kraftiga ned-

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

62

Tabell 3: 2 Sveriges export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till olika länderområden 19721978

Export till

Procentuell volymförändring

Andel av total­summan 1976, %

1972 1973

1973 1974

1974 1975

1975 1976

1976 1977

1977

1978

prognos

OECD-länderna'

Övriga länder

därav: Östeuropa och Kina

OPEC-länderna'

Andra länder

Summa

16,9 15,6 29,1 21,7 10,9

16,6

4,6 27,8 34,6 39,6 23,8

9,6

-13,3

1,7

12,4

60,2

-11,6

-9,5

2,2

-8,0

-18,2

21,2

-12,1

-0,7

1,7

-4,3

-12,7

-9,5

1,3

0,1

8,5 6 4 10

5

8

74

26

6

6

14

100

' SITC 58, exkl. 68 och 793.

' Utom Australien, Nya Zeeland, Grekland, Irland, Island, Portugal, Spanien och Turkiet. ' Qatar, Förenade Arabemiraten, Saudiarabien, Kuwait, Irak, Iran, Indonesien, Venezuela, Libyen, Algeriet och Nigeria. KäUor: Statistiska centralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom konjunkturinstitutet.,

pressning av industrins vinstmarginaler som ägt rum under de senaste åren upphör och att en viss marginalökning kommer till stånd 1977 1978.

Den svenska exportens relativpris antas vidare komma att sjunka med ca 5 % 19771978 efter en nedgång med ca 3 % 19761977. Relativ­prishöjningen från 1974 års nivå skulle därmed komma att inskränkas till ca 2 % 1978.1 Frågan är nu hur de senaste årens relativprisförändringar kommer att påverka andelsutvecklingen 19771978.

De antaganden om exportens priskänslighet på kort och på lite längre sikt som låg till grund för andelsprognosen i den preliminära national­budgeten implicerar en andelsvinst i storleksordningen 1 % 19771978. Som tidigare redogjorts för synes utvecklingen under 1977 motivera en viss försiktighet vid tillämpningen av dessa priselasticiteter. Här antas att den negativa inverkan på andelsutvecklingen 1978 av de relativpris­höjningar som inträffade 19741976 blir betydligt mindre än vad som tidigare räknades med. Bl. a. räknas med den tidigare nämnda möjlig­heten av att den "nollställning" av exportens relativpris som inträffade i samband med de svenska devalveringarna 1977 har förebyggt en del av de sena reaktioner som utländska kunder eljest skulle ha visat på den svenska exportens höga relativpris 1975 och 1976. Det svenska rela­tiva kapacitetsutnyttjandet synes komma att sjunka ytterligare även om nedgången blir mindre brant än under de båda närmast föregående åren. Nedgången bör vid sidan av indirekta effekter via prisbildningen få en viss positiv inverkan på andelsutvecklingen. Några mer på­tagliga effekter på andelarna av en eventuellt förmånlig eller oförmån­lig vamstruktur hos den svenska exporten av bearbetade varor har inte antagits uppkomma 1978. Investeringsutvecklingen utomlands väntas

1 Denna iakttagelse gäller om man från den beräknade relativprisföränd­ringen drar bort den trendmässiga ökningen med ca 1 % per är. Jfr anmärk­ningen till diagram 3:1.

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

63

Tabell 3: 3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varoi*. 19701978 1970 = 100

1970      1971      1972      1973      1974      1975

1976      1977 prel.

1978 prognos

US dollar

100

105

113

133

162

182

183

202

229

Genomsnittiiga nationella

valutor

100

103

103

110

136

148

157

168

175

Svenska kronor

100

104

105

113

140

147

155

175

205

Källor: FN samt beräkningar och bedömningar inom konjunkturinstitutet.

bli fortsatt dämpad och det förefaller inte troligt att marknadstiUväxten för investeringsvaror en varugrupp som i likhet med papper väger tyngre i den svenska exporten än i avnämarländemas import nämn­värt kommer att överstiga den totala marknadstillväxten för bearbetade varor. (Detta hindrar naturligtvis inie att det kan uppkomma positiva eller negativa varasammansättningseffekter inom gruppen investerings­varor. Möjlighetema att i förväg skatta betydelsen av sådana varusam­mansättningseffekter är emellertid mycket små. Som tidigare påpekats föreligger också vissa problem vid tolkningen av sådana vamsamman-sättningseffekter.) Utiandets pappersimport väntas visserligen öka något mer än den övriga importen, men den härav följande extra andels­vinsten torde knappast bli större än några få tiondels procent. Efter en kvalitativ avvägning av de olika faktorer som inverkar på andelsföränd­ringen 19771978 har en andelsvinst i storleksordningen 45 % an­tagits komma att realiseras.

När det gäller exporten till länder utanför OECD-området förefaller det som tidigare framhållits rimligt att räkna med att efterfrågans anpassning tiU den svenska exportens relativpris sker med större trög­het än vid exporten till OECD-länderna. De prognoser för exporten tUl länder utanför OECD-området som redovisas i tabell 3: 2 har grun­dats på ett antagande om oförändrade marknadsandelar i dessa länder­områden 19771978.

För råvaruexporten antas utvecklingen liksom 1977 bli betyd­ligt svagare än för den övriga exporten. MarknadstUlväxten väntas visserUgen bli av samma storleksordning som för exporten av bearbe­tade varor men andelsutvecklingen bedöms bli mindre gynnsam. Den i och för sig förhållandevis kraftiga sänkning av råvamexportens rela­tivpris som emotses 1978 antas nämligen snarare medföra att nedgång­en i råvamexportens marknadsandelar upphör än medge några mer påtagliga andelsvinster. Bland de varugmpper som väger tungt i den svenska råvaruexporten är det endast pappersmassa som bedöms kom­ma att uppvisa någon mer betydande andelsvinst. Ökningen av råvaru­exporten 19771978 väntas under dessa omständigheter inskränka sig tiUca5 %.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

Diagram 3: 3   Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugr 1978

Milj. kr., 1968 års priser. Säsongrensade halvårsdata. Log. skala

64

Export exkl. fartyg

tsooo

17000 15000

13000

-

r

V.

y"

1100

1000

SOO

800

700

600

500

11100 1200

1000

3500 3200 2800

.U  oo

2000

Total export

19000 17000

'-

-

V

''

'

15000

[-

Verkstadsprodukter, exkl. fartyg

J

ä

rn

och st

å

l 

/

i

1

1600 1400

1200 1000

-

/

.-

/

\   

/

\y

-

1

1500 1300

1100 SOO

-

Massa

\

y

\

y

'

\

r

i

Tr

ä

varor

\ /\ A''

Papper c

r~~A

ch papp

A

1

\   

-

1

Ö

vriga in

A

dustriprodukt

3r

/

1

1

V-/

A

/

L

Illl'

1971 1972 1973 197it 1975 1976 1977 197B

1971 1972 1973 197i| 1975 1976 1977 1978

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

65

Sammanfattningsvis beräknas den totala exporten, exkl. fartygsexpor­ten, växa med knappt 7,5 % 19771978 en upprevidering med 1 procentenhet jämfört med den preliminära nationalbudgeten. Utleve-ranserna av fartyg väntas 1978 bli mycket lägre än 1977. Räknat inkl. fartygsexporten blir prognosen för den svenska exportens tUlväxt 1977 1978 därför betydligt lägre eller drygt 4 % (ca 5,5 % i nationalräken­skapstermer).

Tabell 3: 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper 19761978

Exportvärde, milj. kr.

Årlig procentuell förändring

Volym

Pris (enhetsvärde)

1976

1977

1978

1976

1977

.1978

1976       1977

1978

-17,5 -35,9

-10,1 -17,0

0,4

5,0 -7,5 -2,6

6,6

19,2

9,5

17,5

2,9 -0,3 -12,3

-1,1

6,7 7,5 8,8

7,6

0,3

-2,5

9,0

2,3

57 553 16 837

5,6

0,3

Jordbruksprodukter och lisk

Skogsbruksprodukter Mineraliska pro­dukter

därav: järnmalm Industriprodukter exkl. fartyg därav: livsmedelspro­dukter trävaror massa

papper och papp petroleumpro­dukter järn och stål ickejärnmetaller verkstadsproduk­ter exkl. fartyg övriga industri­produkter inkl. elektrisk ström Export exkl. fartyg Fartyg

Totalt

Bearbetade varor exkl. fartyg' Råvaror

Total export enligt nationalräkenskaper­nas beräkningsme­toder'

1225 239

2 398 1888

993 170

1 931 1 357

-22,0

16,5 15,7

1,2

1065 210

1 750 1 180

70 528    76 960    90 755

1 675 4 200 5315

6  930

1365

7  250

 1975

1289 3 626 5 478 5 225

901

5 445 1 362

8,9 25,2

2,1 15,3

-8,7

-1,9

10,7

1479

3

841

4

942

5

729

1 195

6         247

1 742

34 003     37 034    44 515       -5,6       -2,9

13 199

74 390

5 805

9,8 1,4

. 42,5

3,5

14 752     17 525

80 054    93 780

5 473       3 245

80195    85 527    97 020

63 403 16 652

-0,4 8,0

75 795 17 985

5,5

80195    85 527    97,020

O 15

0,5 O

5,5 16,9

-2,4 -2,7

7,5        7,8

3

5

9

11

4 7 5

.    3,2

9,6

-2,9

-3,7

9,0 -0,6

5,2

13,4

7,5 7,5 -44

5,5

5,5

-1,8 11,1

-10,4 -13,5

8,7

9,2

14,5

-7,4

2,8

11,3 4,8 8,9

12,2

8,5 7,9 7,5

7,8

9,8 1,5

6,4

7 7

-10 -13

9,5

10

4

-1,5

9

10

8,5 8

11,5

10,5 9 6

11

2,5

7,5

' Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter samt övriga industriprodukter utom elektrisk ström.

- Export exkl. fartyg minus de i not 1 nämnda varugrupperna.

" I nationalräkenskaperna deflateras exportvärdet med Paasche enhetsvärdeindex vilket alltså ger Laspeyres' volymindex. I tabell 3: 4 i övrigt årerges prisindex Laspeyres och volymindex Paasche. Natio­nalräkenskapemas uppgifter om den totala ex port volymens förändring visar därigenom regelmässigt en mera positiv volymutveckling.

Anm. 1976 och 1977 års exportvärden enligt utrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna för 1978 avser prognoser. 1 prognoserna är värdeuppgifterna avrundade till 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal.

KäUor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån. 5   Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 150. Bilaga 1. BiL

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

66

3.2 Importen

Importen minskade med 6 1/2 % i volym 19761977, motsvarande en nedgång på 4 1/2 % enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetod. Eftersom fartygsimporten i det närmaste fördubblades var minskningen räknad (exkl. fartyg) 1 procentenhet större och uppgick sålunda till 7 1/2 %.

Importen (exkl. fartyg) vände nedåt i början av 1975 och fortsatte sedan att minska året ut. Importen ökade sedan åter snabbt under 1976 trots att tillväxten i den inhemska efterfrågan var långsammare än under 1975. Importvolymen (exkl. fartyg) föll sedan med närmare 9 % första halvåret 1977, jämfört med andra halvåret 1976 och med ytter­ligare 4 % meUan halvåren 1977. Nedgången var ett resultat av den starkt försvagade inhemska efterfrågan under 1977. HushåUens inköp av varor minskade nämligen kraftigt under 1977 och dessutom föll maskininvesteringarna med ca 8 % 19761977. Vidare minskade in­dustrins förbrukning av insatsvaror som en följd av den neddragna industriproduktionen. Samtidigt drogs även industrins lager av insats­varor ned, efter att ha ökat under hela 1976.

Importvolymen har de tre senaste åren legat på en väsentiigt högre nivå än vad som kan återföras enbart på utvecklingen av den inhemska efterfrågan. Det beror säkerligen till stor del på att importpriserna för den tunga delgruppen bearbetade varor under 1975 och 1976 steg be­tydligt långsammare än priserna på motsvarande svenska produkter. Detta fick en starkt uppdragande effekt på importen av bearbetade varor under 1975 och i synnerhet 1976, då importen av dessa varor steg med 7 1/2 %. Importen av bearbetade varor synes 1976 ha legat i runt tal 5 % högre än man haft anledning förvänta med hänsyn till den inhemska efterfrågeutvecklingen. Devalveringen av den svenska kronan i augusti 1977 medförde att importpriserna mellan helåren 1976 och 1977 steg 2 1/2 % mer än motsvarande exportpriser. Troligen steg importpriserna då också ungefär lika mycket mer i förhållande till de svenska företagens priser på hemmamarknaden. Denna förändring av relativpriset hann dock säkerligen endast i liten utsträckning påverka importvolymen under 1977. Importen av bearbetade varor sjönk sålunda med 7 % 1976-1977, vUket var mindre än den nedgång som hade kunnat förväntas med hänsyn till den inhemska efterfrågeutvecklingen. För 1977 har den uppdragande effekten av relativprissänkningen 1974 1976 skattats tiU ytterligare ca 5 %, så att importvolymens nivå vad avser bearbetade varor legat närmare 10 % högre än den skulle ha gjort vid oförändrade relativpriser sedan 1974. Att den inhemska varu­produktionen ersatts med import har samtidigt inneburit att behovet av råvaror och insatsvaror minskats. Totala importen (exkl. fartyg) kan därför på basis av grova skattningar beräknas ha legat ca 5 % högre

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

67

1977 än vad den skulle gjort vid oförändrade relativpriser sedan 1974. Devalveringen av kronan i augusti 1977 beräknas medföra att import-priserna för bearbetade varor stiger ytterligare 4 % mer än export­priserna 1978 och ungefär lika mycket mer än de svenska företagens priser på hemmamarknaden. Devalveringen väntas också få till effekt att åtskilliga företag, som på grund av relativprishöjningarna på svenska varor 19741976 annars skuUe ha övergått tiU import under 1978, kan förmodas avstå från detta. Relativprishöjningarna 19741976 skulle därigenom inte få tUlfälle att mogna ut med hela den uppdri­vande effekt på importnivån, som man annars haft anledning befara. Dessutom tillkommer de direkta marknadsandelsvinster, som kan kom­ma tUl stånd 1978 av relativprissänkningarna 19761978. Samman­taget skulle dessa effekter innebära en viss omfördelning från import till hemmaproducerade varor under 1978. Med de prognoser för den inhemska efterfrågan, som nu föreligger, innebär detta att importen av bearbetade varor skulle sjunka med ytterligare 4 1/2 % 1977 1978. Den totala inhemska efterfrågan förutses nämligen sjunka även 19771978 men i lägre takt än 19761977. Varukonsumtionen förutses minska något mer 1978 än 1977. De importtunga maskinin­vesteringarna beräknas minska kraftigt även 1978, men i lägre takt än 1977. Samtidigt väntas industriproduktionen stiga under loppet av året och takten i neddragningarna av insatsvarulagren minska markant. För totala importen (exkl. fartyg) har detta beräknats innebära en nedgång på 4 % 19771978 och inberäknat fartygsimporten en nedgång på 5 %. Enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetoder motsvarar detta en nedgång på 3 1/2 % för totala importen.

Importen av jordbruks-, skogsbruksprodukter ocli fisk sjönk med ca 22% 19761977. TiU denna kraftiga neddragning bidrog främst en minskad import av jordbruksprodukter. Mellan 1977 pch 1978 väntas

' Grova skattningar av importefterfrågans priselasticitet ger vid handen att en relativprissänkning på importvaror med 1 % ger en importvolymökning på 0,3 % samma år relativprissänkningen sker och en importvolymökning med ytterligare 0,4% året därefter. Det förefaller rimligt räkna med att en importökande effekt kommer även det tredje 'och troligen även det fjärde året och att elasticiteten då når upp till ett sammanlagt värde klart överstigande 1.

Utvecklingen under 1977 kan förefalla svår att förena med en sådan syn på elasticitetens utveckling. Importen 1977 blev nämligen lägre än vad man utifrån den angivna hypotesen skulle hatt arUedning förmoda med hänsyn till relativprisutvecklingen för importvaror 19741-1977.

Det förefaller som om devalveringamas höjande effekt 1977 på importens relativpriser fått ett förhållandevis snabbt utslag på importvolymen. En tänk­bar förklaring är att utmognaden av de effekter på importefterfrågan som härrör från sänkningarna av importens relativpriser 1975 och 1976 helt eller delvis kommit att avbrytas i samband med devalveringen. Detta skulle med avseende på importens volymutveckling vara likvärdigt med ett tidigare­läggande av tyngdpunkten i devalveringsetfekterna. En hypotes av denna innebörd har ingått i de överväganden som ligger till grund för importprog­nosen 1978.

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

68

importen för hela gruppen minska med 3 1/2 % som en följd av en beräknad tillbakagång i importen' av jordbruks- och skogsbrukspro­dukter.

Införseln av livsmedelsprodukter föll med drygt 4 % 19761977 på grund av en vikande privat konsumtion och en avtappning av livs­medelsindustrins lager. En annan bidragande orsak var att importbe­hovet av sockerprodukter minskade. Även 1978 beräknas konsum­tionen sjunka, och en fortsatt neddragning av livsmedelslagren kommer troligen till stånd. Importen av livsmedelsprodukter antas därför minska med ytterligare någon procent 19771978.

Importen av mineraliska produkter minskade med 1 1/2 % 1976 1977. Importen av råolja som utgör huvuddelen av denna import, ökade emellertid från 1976 tiU 1977. Det var i stället importen av bl. a. sten­kol, som minskade drastiskt, och därmed svarade för största delen av nedgången. Importen av mineraliska produkter förutses öka med 8 % 19771978, liksom även införseln av råolja.

Införseln av petroleumprodukter sjönk med 6 % 19761977, tiU största delen beroende på att förbrukningen inom landet minskade. Ned­gången i förbrukningen förklaras till största delen av en kraftig minsk­ning av energiåtgången inom industrin men också av att den jämfört med 1976 varmare väderleken lett tiU ett minskat uppvärmningsbehov i bostäder och lokaler.

Även för 1978 väntas förbruknmgen av oljeprodukter minska. Då produktionen vid de svenska raffinaderierna förutses öka, beräknas importen av petroleumprodukter komma att dras ned med 12% 1977 1978.

Stålimporten minskade med drygt en fjärdedel 19761977. Ned­gången berodde till stor del på en påtaglig minskning av förbrukning och lager inom de stålkonsumerande branscherna verkstadsindustri och varv. Att nedgången blev så pass kraftig förklaras dock främst av att lagren i handelsledet drogs ned efter att ha ökat 1976. Dessutom sjönk importandelen i tillförseln något.

För 1978 beräknas en fortsatt minskning av stålförbrukningen ske, hänförlig till den starka produktionsminskningen inom varven. Detta motverkas dock av att takten i lagerneddragningarna i förbrukar- och handelsleden väntas avta. Samtidigt beräknas emellertid importandelen i tillförseln sjunka snabbare än under 1977, och därmed skulle stålim­porten minska med ytterligare 5 % 19771978.

Införseln av ickejärnmetaller minskade ca 16 % 19761977. Den kraftiga nedgången i importvolymen berodde dels på den svaga pro­duktionsutvecklingen inom tiUverkningsindustrin, dels på att de svenska producenterna synes ha stärkt sin ställning på den inhemska mark­naden. För 1978 väntas den inhemska förbrukningen av ickejärnme­taller öka endast obetydligt. Förutsatt att de svenska producenterna

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

69

Tabell 3: 5 Importutvecklingen för olika varugrupper 19761978

Importvärde, milj.

kr.

Årlig procentuell förändring

1976

1977

1978

Volym

Pris (enhets-

värde) 1977

1977

1978

1978

Jord- och skogsbruksprodukter

samt fisk

4 479

4 899

4 875

-21,9

-3,5

40,1

3,1

Mineraliska produkter

7 472

7 955

9 116

-1,5

7,8

8,1

6,3

därav: råolja

5 846

6 535

7 489

2,8

8,0

8,8

6,0

Industriprodukter exkl. fartyg

72 054

74 922

80 548

-7,1

-5,3

12,0

13,5

därav:

livsmedelsprodukter

4195

4 657

5 118

-3,1

-1,5

14,6

11,6

trävaror, massa samt papper

och papp

472

439

442

-16,0

-8,5

10,7

10,0

petroleumprodukter

8 426

8 681

8 065

-5,9

-11,9

9,4

5,4

järn och stål

4 604

3 745

3 962

-26,4

-5,0

10,4

11,4

ickejärnmetaller

2 247

2 105

2 261

-15,8

-2,5

11,3

10,1

verkstadsprodukter exkl. fartyg

30 017

31 129

32 965

-9,1

-8,9

14,1

16,3

övriga industriprodukter inkl.

elektrisk ström

22 093

24 166

27 735

-0,6

0,8

10,1

13,9

Import exkl. fartyg

84 005

87 776

94 539

-7,7

-4,1

13,2

12,3

Fartyg

1 295

2 372

1376

96,8

-42,0

-6,9

0,0

Total import

85 300

90148

95 915

-6,4

-5,0

12,9

12,0

Bearbetade varor exkl. fartyg

56 403

58 852

64 502

-7,1

-4,7

12,3

15,0

Total import enligt nationalräken-

skapernas beräkningsmetoder

85 300

90148

95 915

-4,5

-3,5

10,7

10,3

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

efter devalveringen fortsätter att stärka sin ställning, verkar således ytterligare någon neddragning av importen sannolik.

Importen av verkstadsprodukter föU med 9 % 19761977. Ned­gången förklaras bl. a. av att hushållens inköp av verkstadsprodukter minskat starkt helt och hållet en följd av de brant fallande nybils­inköpen. Bilimporten minskade också med över en fjärdedel. Vidare drogs maskininvesteringarna ned med ca 8 %. Dessutom minskade tillverkningsindustrins behov av verkstadsprodukter som insatsvaror av­sevärt, i och med att produktionen inom verkstäder och varv föll kraftigt.

För 1978 väntas importen av verkstadsprodukter minska med ytter­ligare 9 %. Denna importminskning framkommer som en följd av dels att de inhemska efterfrågekomponenterna beräknas utvecklas negativt, dels ett antagande om att de svenska producenterna kan vinna tillbaka marknadsandelar som förlorades under 19751977.

Importen av övrigvaror föU med drygt 1/2 % 19761977. Den matta inhemska efterfrågeutvecklingen och tillverkningsindustrins mins­kade behov av övrigvaror i form av insatsleveranser verkade i åter­håUande riktning på importen. Dessutom påbörjade de inhemska övrig­varuproducenterna  en  neddragning   av   sina  färdigvarulager   1976

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

70

1977. För 1978 väntas importen av övrigvaror stiga med drygt 1/2 %. En viss ökning av efterfrågan på övrigvaror för slutliga ändamål väntas främst till följd av en beräknad exportvolymökning. Dessutom för­utses att tillverkningsindustrin får ett ökat behov av övrigvaror i form av insatsleveranser 19771978.

Importprisnivån för totala importen steg med 13 % 1976-1977. Av denna uppgång kan uppskattningsvis ca 5 procentenheter hänföras till de förändringar i kronkursen, som ägde rum under 1977. TiU följd av devalveringarna i april och augusti kom också de kraftigaste prishöj­ningarna att infalla dels från första till andra kvartalet och dels från tredje till fjärde kvartalet. Mätt enligt nationalräkenskapernas beräk­ningsmetod steg importpriserna med 10 1/2 %   19761977.

Drygt 1 procentenhet av ökningen i importprisindex kan återföras på de dramatiska prisstegringarna på kaffe från 1976 till 1977. Under andra halvåret började dock kaffepriserna att sjunka. För övriga varor inom gruppen jordbruks-, skogsbruksprodukter och fisk steg import­priserna med 16 1/2%, och för livsmedelsprodukter exkl. kött blev uppgången i importprisindex 15 1/2 %. För båda dessa grupper åter­speglar dessa tal en aceelerering av den internationella prisutvecklingen. De svenska importpriserna på kött steg emeUertid inte mer än 5 %, varför uppgången i importprisindex för hela gruppen livsmedelsproduk­ter stannade vid 14 1/2 %.

Den internationeUa prisutvecklingen var tämligen lugn för flertalet industriella basråvaror under 1977. Importprisökningen för råolja och petroleumprodukter stannade t. ex. vid omkring 9 %, trots nedskriv­ningen av kronan. De svenska importpriserna för järn och stål steg med drygt 10 % och för ickejärnmetaller med drygt 11 %. Prisbilden för de olika ickejärnmetallerna var dock splittrad priserna på impor­terat aluminium steg kraftigt, medan importprisökningen på övriga me­taller var mycket blygsam.

Importpriserna för färdigvaror ökade med drygt 12 % 19761977. Härvid steg importpriserna för verkstadsprodukter mer än för övriga industriprodukter.

För 19771978 förutses de svenska importpriserna för gruppen jord- och skogsbruksprodukter samt fisk inte öka med mer än 3 %. Kaffepriserna beräknas då fortsätta falla, medan priserna för övriga varor i gruppen väntas stiga väsentiigt mindre än 19761977. Prisök­ningstakten för livsmedelsprodukter exkl. kött väntas avta under 1978, medan en viss acceleration i priserna på importerat kött verkar sanno­lik. Importpriserna för livsmedelsprodukter totalt skulle därmed stiga med 11 1/2%  19771978.

Den internationella prisutvecklingen för industrieUa basråvaror för­väntas bli fortsatt lugn 1978. Världsmarknadspriset på råolja förutses sålunda hållas oförändrat hela 1978. TUl följd av devalveringen i augusti

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

71

1977 samt de växelkursförändringar som ägt rum fram tUl mars 1978,

kommer de svenska importpriserna att stiga med ca 6 % 19771978.

Priserna på importerade petroleumprodukter väntas stiga med drygt

5 %. Prisutvecklmgen på metaller förutses bli snabbare import­

priserna för järn och stål väntas stiga med drygt" 11 % 19771978 och

för ickejärnmetaller med ca 10 %.

Den internationella prisutvecklingen på färdigvaror förutses bli liv­ligare än för industriella basråvaror. Någon stark allmän prisstegring på färdigvaror verkar dock inte sannolik under 1978. Kapacitetsutnytt­jandet inom de flesta länder är nämligen aUtjämt lågt, och betydande produktivitetsvinster borde kunna komma till stånd vid en uppdragning av industriproduktionen utomlands. Dessutom är den ekonomiska poli­tiken av antiinflationistiska skäl alltjämt tämligen återhåUande. Pris­stegringen i Sverige på importerade färdigvaror blir emellertid, tUl följd av devalveringen i augusti 1977 samt de växelkursförändringar som ägt mm efter denna, betydande uppgången 19771978 har beräk­nats tiU ca 15 %. Härvid förutses importpriserna för verkstadsproduk­ter stiga snabbare än för övriga färdigvaror.

Prisnivån för totala importen har därmed beräknats stiga med 12 % 19771978. Den största uppgången beräknas ske under första halvåret och utgör till största delen en följd av devalveringen i augusti 1977 samt  växelkursförändringarna fram  tiU mars   1978.  Mellan halvåren

1978 förutses de svenska importpriserna stiga relativt måttiigt. Mätt

enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetod skuUe prisindex för to­

tala importen stiga med drygt 10 % 19771978.

3.3 Bytes- och betalningsbalansen

Bytesbalansen för varor, tjänster och transfereringar har sedan 1974 visat ständigt växande negativa saldon. Det beräknade underskottet 1977 kom att uppgå tUl närmare 15 miljarder kr. och innebar en försvagning gentemot 1976 med drygt 3 miljarder kr. (se tabell 3: 6). Varuhandeln resulterade i en negativ handelsbalans på ca 4,6 miljarder kr. mot 5,1 miljarder kr. 1976. Den förstärkning av handelsbalansen detta innebar var emellertid helt otillräcklig för att förhindra en fortsatt försämring av bytesbalansen, eftersom underskotten i tjänste- och transfererings­balansen ökade med ca 3,7 miljarder kr. Som en direkt följd av den omfattande långfristiga upplåningen under 1977 förstärktes kapital­balansen jämfört med 1976 mycket kraftigt med ca 8,6 miljarder kr. Den registrerade nettokapitalimporten uppgick därmed tiU ca 12,3 mil­jarder kr., vUket dock var mindre än det angivna underskottet i bytes­balansen. Statistiskt registrerades sålunda transaktioner avseende varor, tjänster, transfereringar och kapital motsvarande ett nettoutflöde 1977 på 2,6 miljarder kr.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

72

Tabell 3: 6 Bytes- ocb betalningsbalans 1974-

Milj. kr., löpande priser

-1978

1974

1975

1976

80 195 85 300

1977

85 527 90 148

1978 prognos

Export av varor, fob' Import av varor, cif

70'514 72 800

72 012 74 000

97 020 95 915

Handelsbalans

-2 286

-1988

-5105

-4 621

1105

Korrigering av handelsstatistiken

Sjöfartsnetto

Resevaluta, netto

Övriga tjänster, netto

Korrigeringspost

-100

3 868

-2 232

-1688

800

-268

2 940

-2 542

-2 239

800

-106

3 149

-3 169

-2 888

800

-366

3 006

-3 601

-3 628

800

-375

3 000

-4 075

-4 000

800

Bytesbalans för varor och tiänster'

-1638

-3 297

-7 319

-8 410

-3 545

Transfereringar, netto därav: räntor och utdelningar

-2 575 -79

-3 405 -231

-4 347 -799

-6 510 -2 074

-8 425 -3 400

Bytesbalans för varor, tiänster och transfereringar'

-4 213

-6 702

-11 666

-14 920

-11970

Kapitalbalans

347

7 212

3 683

12 320

Restpost

343

5 429

5 357

7 419

Valutareservens transaktionsförändring Förändring på grund av kursrörelser Valutareservens totala förändring

-3 523

-1

3 524

5 939 -863 5 076

-2 626

486

- 2 140

4819 1 196 6 015

' Enligt handelsstatistiken. Ett nytt redovisningssystem för utrikeshandeln har införts fr.o.m. 1977. I syfte att öka jämförbarheten mellan 1976 och 1977 har statistiska centralbyrån numera utfört en beräk­ning av utrikeshandeln för 1976 enligt det nya redovisningssystemet. Detta har resulterat i uppjustering av importvärdet 1976 med 1 300 milj. kr. Därmed torde jämförbarhet råda mellan 1976 och efterföljande år medan jämförbarheten mellan 1976 och tidigare år är mera begränsad.

' Nettot av äterutförsel och återinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandad fisk, nettoimport av icke monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport.

' Överensstämmer med saldot mellan import och export av varor och tjänster i nationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett från att korrigeringsposten endast med halva beloppet ingår i försörjnings­balansen. Den resterande hälften korrigerar i nationalräkenskaperna transfereringarna.

' Överenstämmer med riksbankens bytesbalansbegrepp.

Källor: Konjunkturinstitutet och riksbanken.

Oron på valutamarknaden under 1977 förorsakade stora svängningar i valutareserven.. Sålunda registrerades en minskning med 4,4 miljarder kr. under perioden juniaugusti. Efter devalveringen i slutet av augusti ägde ett kraftigt återinflöde rum och för helåret kunde totalt registreras en ökning av valutareserven med ca 4,8 miljarder kr. Detta kom att be­tyda att det ånyo uppstod en kraftig positiv restpost på ca 7,4 mUjarder kr. Efter justering för värdeförändring förorsakad av kursrörelser ökade valutareserven totalt under 1977 med ca 6 miljarder kr. och uppgick vid årets slut till närmare 16,7 miljarder kr.

Enligt de prognoser och antaganden som föreligger väntas bytesbalan­sen 1978 uppvisa ett underskott pä ca 12 miljarder kr. Gentem.ot 1977 innebär detta en inte oväsentlig förstärkning med närmare 3 miljarder

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

73

kr. Denna förklaras i sin helhet av det omslag som förutses i handels­balansen från ett underskott på ca 4,6 miljarder kr. 1977 till ett överskott på drygt 1 miljard 1978. Handelsbalansen väntas härigenom förstärkas med närmare 6 miljarder kr., vilket mer än väl uppväger tjänste- och transfereringsbalansens väntade tillväxt i negativ riktning.

Handelsbalansen

Efter en oväntat kraftig ökning av exporten under årets sista kvartal kom handelsbalansens underskott 1977 att inskränka sig till ca 4 1/2 miljard kr. Underskottet blev därmed 1 miljard kr. mindre än vad som räknades med i den preliminära nationalbudgeten och också något mindre än under 1976. Förbättringen 19761977 skuUe sannolikt ha varit betydligt större om de båda svenska devalveringarna 1977 ej hade företagits. Den omedelbara och avsedda effekten av en devalve­ring är ju att bytesförhållandet försämras vilket på kort sikt utgör en på­frestning för handelsbalansen. Att en devalvering ändå företas beror na­turligtvis på en önskan att uppnå de med en relativprisförändring för­knippade positiva volymeffekterna och deras åtföljande inverkan på handelsbalansen. Dessa inträder emeUertid först med en viss tidsför­skjutning.

Den svenska utrikeshandelns volymutveckling 19761977 torde där­för endast i begränsad omfattning ha hunnit påverkats av de båda deval-veiingarna. EventueUa effekter av detta slag bör i aUa händelser ha upp­vägts av fördröjda för Sverige oförmånliga volymeffekter från de närmast föregående årens export- oeh importprisutveckling. Den bety­dande förbättring av den fastprisberäknade handelsbalansen som ägde rum 19761977 mätt i 1976 års priser synes förbättringen ha varit i storleksordningen 4 miljarder kr. torde därför i första hand få ses som ett resultat av den kraftiga nedgång i den inhemska efterfrågan som inträffade från 1976 tiU 1977. Det förhåUandet att underskottet i lö­pande priser minskade endast obetydligt 19761977 skulle då kunna återföras på den kortsiktigt ogynnsamma effekten av att index för bytes­förhållandet samtidigt sjönk med ca 4 %.

Den prognos för handelsbalansens utfall 1978 som redovisades i den preliminära nationalbudgeten har blivit föremål för en kraftig upprevi­dering. Den oväntat gynnsamma utvecklingen av exportindustrins, lik­som även den importkonkurrerande industrins, marknadsandelar under senare delen av 1977 har bidragit tUl en mer optimistisk bedömning av andelsutvecklingen 19771978. De negativa effekterna på marknads­andelarna av de tidigare relativprishöjningarna antas sålunda till en del ha hävts snabbare än vad som troddes tidigare. Den ytterligare försäm­ring av bytesförhåUandet 19771978 som får anses vara en oundviklig följd av den svenska devalveringen i slutet av augusti 1977 bedöms vi­dare komma att inskränka sig till ca 3 % i stället för 4 %.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad fmansplan

74

Det överskott i handelsbalansen med ca 1 miljard kr. som nu väntas uppkomma 1978 innebär om det realiseras en avsevärd förbättring jäm­fört med 1977. Relaterar man överskottet till Sveriges relativa efterfråge-läge så framstår emellertid bristen på balans i den svenska utrikeshandeln som fortsatt betydande. OECD-ländernas samlade industriproduktion beräknas bli ca 8 % högre under 1978 än under 1974, vilket var det år då industriproduktionen nådde sitt högsta värde under den förra hög­konjunkturen. Den svenska industriproduktionen väntas vid samma jäm­förelse komma att uppvisa en nedgång med ca 6 %. Den positiva effek­ten på handelsbalansen av denna synnerligen kraftiga nedgång som in­träffat i det svenska relativa efterfrågeläget är säkerligen mycket stor. Vid en tänkt situation med ett mer normalt relativt efterfrågdäge åstadkommen genom en ökning av den inhemska efterfrågan är det följaktligen rimligt att anta att handelsbalansen fortfarande skulle upp­visa ett kraftigt underskott. Skulle en sådan normalisering av det relativa efterfrågetrycket komma till stånd genom att exporten ökade kraftigt ett par år, en utveckling som efter devalveringarna inte förefaller osannoUk, skulle konsekvenserna för handelsbalansen självfallet bli annorlunda.

Tjänste- och transfereringsbalansen

Det internationella fraktmarknadsläget är oförändrat svagt med små variationer i tonnageefterfrågan. Tonnageöverskottet är fortfarande be­tydande och den ökning i efterfrågan som tidvis uppstår är i allmän­het alltför OtUlräcklig och kortvarig för att nämnvärt förändra situa­tionen. Liksom under de närmast föregående åren skedde en viss för­bättring av ran/craterna under fjärde kvartalet i fjol, men som väntat blev också denna av kort varaktighet. Redan tidigt på nyåret föll rater­na till tidigare låga nivåer, vUka åtminstone för svenskt tanktonnage endast i undantagsfaU gav täckning åt driftkostnaderna. Uppläggningar­na har åter ökat och i början av mars rapporteras ca hälften av det oljebärande tonnaget upplagt eUer på annat sätt taget ur trafik. För­hållandena är mycket besvärande även för torrlasttonnage i trampfart. För linjetonnage däremot är läget något bättre. Dess situation för­bättrades väsentiigt andra halvåret 1977 oeh det rapporterades god be­läggning på flertalet linjer. Man räknade då allmänt med att detta skulle bli bestående för en längre tid, men redan på nyåret i år synes ha inträffat en viss nedgång. På senare tid kan emellertid skönjas vissa förbättringar, särskilt för de linjer vilka trafikerar OPEC-länderna, vars import nu ökar kraftigt efter en svacka 1977.

Den svaga sjöfartskonjunktur som rått de senaste åren väntas inte heller 1978 förbättras i nämnvärd grad. Världshandeln väntas enligt internationella bedömningar öka i volym 1978 obetydligt mer än 1977, ca 5 %. Även om vissa internationella undersökningar visar att värl­dens handelsflotta nu sakta börjat minska får man räkna med étt be-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

75

tydande överskott på i första hand tank- och bulktonnage för en ganska lång tid framöver.

Ett oväntat starkt inflöde av utlandsvalutor från den utrikes sjöfarten registrerades under fjärde kvartalet i fjol. Det samlade inflödet för helåret 1977 blev därigenom, det svaga marknadsläget till trots, mycket betydande ca 7,3 miljarder kr. oeh kom att ligga väl i nivå med det som registrerades rekordåret 1974. Följdverkningar av devalvering­arna utgör med säkerhet en god del av förklaringen. Dessa innebar emellertid även höjda kostnader, varför nettoinseglingen 1977, ca 2,5 miljarder kr., kom att något understiga den som registrerades 1976. I sjöfartsnettots termer, dvs. nettoinseglingen med avdrag för biljettin­täkter i svensk valuta men med tillägg av utländska fartygs utgifter i Sverige, uppgick nettoinflödet till ca 3 miljarder kr. Enligt många be­dömare väntas sjöfartsåret 1978 inte bU nämnvärt bättre än 1977. Det kommer sålunda att föreligga tonnageöverskott ännu lång tid framöver. Den väntade uppgången för världshandeln på ca 5 % i volym är sanno­likt otillräcklig för att påtagligt förändra detta förhållande. Sett mot denna bakgrund har sjöfartsnettot för 1978 antagUs bli av ungefär samma storleksordning som 1977, dvs. ca 3 miljarder kr.

Nettoutflödet av resevaluta blev 1977 ca 400 milj. kr. större än 1976 och kom att uppgå tUl ca 3,6 miljarder kr. Därvid ökade bruttoinflödet ovanligt starkt eller med bortåt 400 milj. kr. (ca 25 %) och bruttoutflö­det med drygt 800 milj. kr. (ea 17 %). Förväntningar om en föreståen­de devalvering förefaller ha stimulerat till spekulativa transaktioner, vilka i inte ringa utsträckning påverkat såväl inflöde som utflöde av resevaluta. Detta inslag kan uppskattas ligga kring storleksordningen 200 milj. kr. i båda riktningarna. Omräknat i fasta priser har utflödet av resevaluta håUits nästan oförändrat 19761977. Att antalet charter-resenärer destinerade till olika turistorter samtidigt ökade med 15 % kan verka motsägelsefullt men troligen har andra transaktioner än de som härrör från den rena turismen verkat i neddragande riktning.

För 1978 har nettoutflödet av resevaluta kalkylerats till drygt 4 miljarder kr. Härvid har antagits en viss volymtillväxt för såväl inflöde som utflöde jämfört med normaliserade värden för 1977.

Resterande kända tjänstetransaktioner förs till posten övriga tjänster. Posten blir därigenom ytterst heterogen. Den domineras och styrs emellertid av en förhållandevis liten gmpp. Hit hör framför allt trans­aktioner rörande företagsadministration, provisioner samt entreprena­der, montage etc. Sammanlagt resulterade transaktionerna under denna post i ett nettoutflöde på ca 3,6 miljarder kr. 1977, vUket innebar en för­skjutning i negativ riktning med drygt 700 mUj. kr. från 1976. En i huvudsak trendmässig framskrivning av bmttoströmmarna för 1978 ger ett nettoutflöde av storleksordningen 4 miljarder ler.

Transfereringarna till och från utlandet 1977 gav ett negativt saldo

Prop. 1977/78:150   BUaga 1   Reviderad finansplan

76

på ca 6,5 miljarder kr., en tUlväxt sålunda i negativ riktning med drygt 2 miljarder kr. från 1976. Gåvobiståndet tUl utvecklingsländer tiUsam­mans med de under senare år alltmer växande räntebetalningarna tiU utlandet förklarar nästan helt postens tiUväxt. Gåvobiståndet förutses 19771978 öka med ca 550 milj. kr. tiU 3,4 miljarder.i Räntebetalning­arna väntas samtidigt resultera i ett ökat nettoutflöde på ca 1,3 miljarder kr. och därmed visa ett negativt saldo på ca 3,4 mUjarder kr. TUlsam­mans väntas sålunda dessa transaktioner utmynna i ett ökat nettoutflöde på drygt 1,8 miljarder kr., vilket i stort motsvarar transfereringspostens antagna totala förändring 19771978.

Kapitalbalansen

Kända kapUaltransaktiorier med utlandet resulterade 1977 i en bety­dande nettokapitalimport, drygt 12 miljarder kr. Kapitalbalansen för­stärktes därigenom med ca 8,6 miljarder från 1976. Härtill bidrog fram­för allt den långfristiga upplåningen utomlands. Denna blev mycket omfattande 1977, drygt 22 miljarder kr., vilket innebar mer än en för­dubbling gentemot 1976. Av denna upplåning svarade svenska staten för ca 9,7 miljarder kr. och kommuner och kommuninstitut för 750 milj. kr. En fortsatt långfristig upplåning utomlands kan väntas även 1978; i vilken omfattning är dock ovisst. Under januari och febmari i år gavs lånetiUstånd tiU ett belopp på ca 1,7 miljarder kr. inberäknat svenska staten. Detta kan jämföras med 7,5 mUjarder under samma period 1977. Statens andel härav var då ca 4,3 miljarder för att under samma period i år uppgå tUl endast ca 400 milj. kr. I tablån nedan re­dovisas hur nettotransaktionerna med utiandet fördelade sig 1977.

Kapitaltransaktioner, netto

Milj. kr.

1977

Förändring 19761977

Bankerna

3 312

2 072

Statliga

8 346

8 761

Långfristig upplåning

8 762

8 762

Övrigt

-416

-1

Kommunala

700

-2

Privata

-38

-2 194

Direkta investeringar

-2 666

-119

Långfristig upplåning

5 177

491

Övrig värdepappershandel

-122

-11

Övriga långfristiga kapitaltransaktioner

-2 053

-221

Kortfristig upplåning för finansiering av export

och import

-333

-2 224

Övriga kortfristiga kapitaltransaktioner

-41

-110

Kapitalbalans

12 320

8 637

1 uttryckt i procent av BNP utgjorde denna del av u-Iandsbiståndet 0,81 % 1977 och beräknas uppgå till 0,87 % 1978. För det totala biståndet, dvs. inkl. biståndskrediter, var motsvarande tal 0,97 % 1977 och väntas nägot överstiga 1 % 1978.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

77

Som framgår av tablån resulterade statens och bankernas (inkl. riks­banken) transaktioner i ett med närmare 11 miljarder kr. ökat netto­inflöde, i huvudsak ett resultat av ökad långfristig upplåning. Av övriga utlandstransaktioner förblev de kommunala i stort sett oförändrade gentemot 1976 medan de privata ungefär balanserade efter att ha givit ett nettoinflöde på drygt 2 miljarder kr. 1976. Omkastningen kan i huvudsak återföras därpå att den kortfristiga upplåningen för finansie­ring av import och export slog om från ett nettoinflöde på ca 1,9 miljar­der kr. 1976 till ett nettoutflöde på ca 300 milj. kr. 1977. Övriga pri­vata transaktioner förändrades som synes endast måttiigt.

Redovisningen av valutareserven har ändrats i så måtto att endast riksbankens valutareserv inkluderas. Valutabankernas avistaposition som tidigare fördes till valutareserven redovisas nu som kapitaltransaktion och faller därmed inom ramen för kapitalbalansen. Enligt den nya definitionen uppgick valutareserven vid utgången av 1977 till 16 672 milj. kr. oeh ökade därigenom med 6 015 milj. kr. under året. Härav hänför sig 1 196 milj. kr. till effekten av kursförändringar varför trans­aktionsförändringen uppgick till 4 819 mUj. kr. Utfallet av statistiskt belagda transaktioner avseende varor, tjänster, transfereringar och kapital motsvarade emellertid ett nettoutflöde på ca 2,6 miljarder kr. Sålunda uppstod det ånyo en mycket betydande positiv restpost, ca 7,4 miljarder kr.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

73

4   Produktionen

4.1 Sammanfattning av industriproduktionens iit\'eckling

Industriproduktionen förefaller att ha minskat i en tämligen jämn takt under loppet av 1977 möjligen med en tendens till uppbromsning mot slutet av året. FaUet i industriproduktionen blev drygt 4 % räknat mellan helåren 1976 och 1977. Det förtjänar påpekas att det finns vissa brister i den statistiska belysningen av produktionsutvecklingen. Avse­värda produktionsinskränkningar skedde inom basindustrierna men även skeppsvarven liksom verkstadsindustrin såg sig tvungna att dra ned pro­duktionsnivån i betydande utsträckning.

Industrins exportorderingång vände svagt uppåt under hösten 1977 och konjunkturbarometern visar på en inte obetydlig tUlväxt av export-orderna i början av 1978. Exportleveranserna, exkl. fartyg, förutses nu stiga mellan 7 och 8 % 19771978 efter en total stagnation 1976 1977. Effekterna härav på produktionen väntas dock bli begränsade då lageranpassningen särskilt under första halvåret beräknas bli som mest uttalad för att därefter avta något i styrka. Därtill kommer att den slut­liga inhemska efterfrågan, som föll under loppet av 1977, väntas fort­sätta minska i synnerhet under första delen av 1978. En plusfaktor är dock att devalveringen synes leda tiU att den inhemska industrin under 1978 återtar en del av sina tidigare marknadsförluster gentemot im­porten.

Totalt beräknas industriproduktionen falla ytterligare något under första halvåret 1978 för att därefter stiga svagt mellan halvåren. För helåret räknat innebär den förutsedda utvecklingen att produktionsnivån 1978 förblir i stort sett oförändrad i förhållande tiU den genomsnittiiga för 1977.

Produktionen förutses stiga främst inom basindustrin medan verk­stadsindustrin liksom övrigvarusektorn i stort sett väntas bibehåUa en oförändrad produktionsnivå mellan årsgenomsnitten 1977 och 1978.

4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher

Malmutvinningen i de svenska järnmalmsgruvorna minskade ca 18 % 1976-1977 tUl följd av fortsatt försämrade avsättningsmöjligheter på exportmarknaderna. Den internationeUa stålkonjunkturen började åter­igen försvagas mot slutet av 1976 och denna tendens har inte brutits under loppet av 1977. I början på 1977 trodde man fortfarande på en återhänitning av stålkonjunkturen men i stället har produktionen av stål i Västeuropa fortsatt att minska under loppet av året. Detta innebar en fortsatt nedskärning av de svenska exportskeppningarna av malm och

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

79

Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling 1975-

Procentuell volymförändring från föregående år

-1978

SNI

1975

1976

1977

1978

def.   ,

prel.

prel.

prognos

2

Gruvor och mineralbrott

-14,6

-2,9

-12,8

-5,4

2301

Järnmalmsgruvor

-10,3

-4,9

-18,1

-8,5

2302

Ickejärnmalmsgruvor

-42,9

12,5

4,6

4,0

210, 220, 290

övriga gruvor och mineralbrott

6,8

-5,9

3,5

0,0

3

Tillverkningsindustrin

-1,3

-0,5

-4,0

0,4

33111

Sågverk'

-21,2

14,2

-4,2

6,2

34111

Massaindustri

-10,2

-8,1

-17,7

10,6

34112,34113

Pappers- och pappindustri m.m.''

-20,4

11,7

2,0

8,3

353, 354

Petroleumraffinaderier m.m.'

11,5

16,9

-2,0

0,2

371

Järn- ,och stålverk*

-7,3

-4,2

-13,9

4,0

372

Ickejärnmetallverk

-12,7

6,4

4,2

3,5

38 ./.3841

Verkstadsindustri exkl. varv

4,5

-2,3

-5,0

-0,5

3841

Varv»

15,6

-9,8

-5,9

-15,0

31

Livsmedelsindustri m.m.'

1,4

0,8

-1,8

0,0

3 resterande

Övrig industrisektor

-5,2

0,9

-1,7

0,5

2,3

Hela industrin

-1,7

-0,6

-4,3

0,2

' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk.

= Inkl. träfiberplattindustri.

' Inkl. smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri.

*       Inkl. ferrolegeringsverk.

»Inkl. båtbyggerier.

        Inkl. drycliesvaru- och tobaksindustri.

Anm. Beräknat utfall för verkstadsindustrin 1977 enligt konjunkturinstitutet. Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

exportvolymen minskade ca 17 % 19761977. I kvantitetstermer inne­bar detta en jämmalmsexport på drygt 19 milj. ton 1977. Även de in­hemska malmleveranserna har minskat betydUgt 19761977. Trots en fortsatt neddragning av'malmproduktionen skedde en uppbyggnad av de inhemska järnmalmslagren. En aweckUng av utiandslagren om än blygsam kunde dock påbörjas. Totala lagren uppgick vid slu­tet av året tUl ca 15 milj. lon.

Någon större tillväxt i stålefterfrågan väntas inte äga rum under 1978 utan stålproduktionen i Västeuropa bedöms i stort ligga kvar på 1977 års låga nivå. Någon tiUväxt av malmefterfrågan förutses därför inte och för den svenska järnmalmsexportens del har här kalkylerats med en oförändrad exportvolym 19771978. Hemmaleverånserna förutses samtidigt bli i stort sett oförändrade. En fortsatt avtrappning av de svenskägda utlandslagren bedöms komma till stånd medan någon större ökning av de rekordstora hemmalagren inte förutses. Innebörden av dessa leverans- och lagerprognoser blir att en betydande produktions­nedskärning måste ske även 19771978.

Efterfrågeläget för sågsverksindiistrin var under 1977 pressat. Order­ingången, som varit avtagande mot slutet av 1976, upphörde att falla under första kvartalet  1977.  Redan under andra kvartalet minskade

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

80

dock orderingången ånyo på såväl hemma- som exportmarknaderiia. Fallet fortsatte på hemmamarknaden mot årets slut, medan exportor­deringången, frånsett en mindre tillbakagång under andra kvartalet, kunde håUas på i stort sett oförändrad nivå för resten av året.

Den obalans mellan utbud och efterfrågan som karakteriserade den internationella trävarumarknaden 1976 kom i allt väsentligt att kvarstå även under 1977. Trots den mycket höga igångsättningstakten för bo- . städer i Förenta staterna visade sig inte denna marknad i tillräcklig om­fattning kunna absorbera det kanadensiska trävaruutbudet. Exporten av trävaror från Canada tiU Västeuropa kom därför att bli betydande, samtidigt som trävaruefterfrågan på de västeuropeiska marknadema ut­vecklades svagt. Kursfallet för den kanadensiska dollarn under loppet av 1977 medförde dessutom att konkurrenskraften stärktes för de kana­densiska exportörerna. De finska försäljningspriserna justerades också efterhand ned i förhållande tUl de svenska. Västeuropas svaga trävaru­efterfrågan hade huvudsakligen sin förklaring i den låga aktiviteten inom den västeuropeiska byggnadsindustrin. Trots de efterfrågestimule­rande åtgärder som vidtogs under 1977 av flertalet regeringar i Väst­europa förändrades inte bostadsbyggandet i nämnvärd omfattning, var­för även trävaruefterfrågan kom att bibehållas på en låg nivå. Importen till de åtta största importörländerna minskade därmed totalt sett något från 1976 tiU 1977.

I detta kärva efterfrågdäge i Västeuropa kom de svenska exportleve­ranserna av trävaror att utvecklas svagt. En viss ökad leveransaktivitet mot slutet av året bidrog dock till att nedgången i exporten kunde be­gränsas till 7,5 % från 1976 tUl 1977. Handelsstatistikens exportpris­index visar samtidigt en ökning på 14,5 % för sågade och hyvlade trä­varor mellan helårsgenomsnittén för 1976 och 1977. Prisutvecklingen under loppet av 1977 blev emellertid betydligt blygsammare, närmare 4,5 %.

Efterfrågan var sålunda svag från utlandet och vikande på hemma­marknaden och detta ledde till en fortsatt återhållsam trävaruproduk­tion. Produktionen minskade med ca 4,5 % i volym 19761977. En viss neddragning av trävarulagren kunde därvid åstadkommas.

Med den tUlväxt som förväntas av bostadsbyggandet i Västeuropa synes utsikterna för en förbättring av trävaruefterfrågan vara goda inför 1978. Icke minst gäller detta den svenska sågverksindustrins huvud­marknad Storbritannien, där tidigare vidtagna bostadspoUtiska stimu­lansåtgärder vilka för närvarande kommer till uttryck i en hög efter­frågan på bostadsbyggnadslån bör ge effekt i form av en väsentligt förbättrad trävaruefterfrågan. Utbudet av trävaror kommer emeUertid att fortfarande vara betydande i Västeuropa. Trots ett fortsatt expansivt bostadsbyggande i Förenta staterna torde utbudet av kanadensiskt virke i Västeuropa även under 1978 bli omfattande. En viktig orsak härtill är

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

81

att trävaruefterfrågan på den för kanadensisk sågverksindustri viktiga japanska marknaden förväntas bli fortsatt låg under 1978. Utbudet från sovjetiska leverantörer bedöms i stort sett bli oförändrat 19771978. Prismässigt har dock de sovjetiska leveransavtalen med europeiska im­portörer förändrats såtillvida att avtalen nu innehåUer ett större hän­synstagande till kursutvecklingen på den svenska kronan, i stället för som tidigare den amerikanska dollarn. För de finska sågverken har de­valveringen av den finska marken i februari inneburit bättre möjlig­heter till priskonkurrens, varför en fortsatt hård konkurrens från finskt håll är att vänta även under 1978.

Den svenska exporten av trävaror har mot denna bakgrund antagits öka med ca 5 % i volym från 1977 tiU 1978. Exportpriserna har be­dömts bli i stort sett oförändrade under loppet av 1978. Utvecklingen av den svenska trävaruexporten under 1978 kan emellertid i hög grad komma att påverkas av den fortsatta kursutvecklingen för såväl den kanadensiska som den amerikanska dollarn. Ett fortsatt kursfall för dollarn kommer att försvåra förutsättningarna för den svenska trävaru­exporten.

Även under 1978 väntas hemmaefterfrågan bli fortsatt svag. Vid oförändrad lagernivå och med den förutsedda exportökningen förefaller en produktionsökning på närmare 6% trolig från 1977 tiU 1978. Pro­duktionen hämmas redan nu av en viss brist på sågtimmer. Här har förutsatts att denna inte förvärras.

För pappersindustrin blev 1977, från såväl leverans- som produk­tionssynpunkt, ett otUlfredställande år. Efterfrågan förbättrades visser­ligen under andra kvartalet, efter ett fall i början av året, men föll ånyo under andra halvåret på hemmamarknaden. Orderingången från exportmarknaden kunde i stort sett upprätthållas på oförändrad nivå till årets slut. Tillströmningen av nya order blev därmed alltför blyg­sam för att medge någon väsentlig leveransförbättring.

Den avmattning i pappersefterfrågan som skedde i Västeuropa mot slutet av 1976 och i början av 1977 torde i stor utsträckning ha varit en effekt av att lageruppbyggnaden upphörde i förbrukar- och köpar-leden i Västeuropa, samtidigt som en avsaktning i konjunkturupp­gången inträdde i flertalet viktiga avnämarländer under hösten 1976. För de svenska bruken begränsades marknadsutrymmet dessutom ytter­ligare till följd av det betydande nordamerikanska produktionsöverskott som avsattes på den västeuropeiska marknaden som en följd av den otillräckliga pappersefterfrågan i Nordamerika. En mer normaliserad lagersituation i Västeuropa samt en efter hand stigande konsumtions­tillväxt i Förenta staterna medförde dock att de svenska exportleveran­serna successivt kunde öka under loppet av första halvåret 1977. Upp­gången blev dock relativt kortvarig. Redan under tredje kvartalet föll exporten ånyo tillbaka, sannolikt som ett utslag av den konjunkturav-

6   Riksdagen 1977/78.1 samL Nr 150. Bilaga 1. BiL

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

82

mattning som aUmänt. kännetecknade Västeuropas ekonomier under sommarhalvåret. Exportleveranserna kom slutligen att öka något mot slutet av året, som följd av stora utskeppningar tUl marknader utanför Västeuropa. Sammantaget kom exportleveransökningen att bli ca 6,5 % från 1976 tiU 1977.

Handelsstatistikens exportprisindex för papper och papp beräknas ha ökat knappt 3 % från 1976 tUI 1977.

Den inhemska pappersefterfrågan föU något från 1976 tiU 1977, hu­vudsakligen som en följd av den privata konsumtionens svaga utveck­ling samt en låg förbmkning inom industrin. Leveranserna av papper och papp från de svenska bruken för konsumtion inom landet kom under dessa omständigheter att minska knappt 2 % från 1976 tiU 1977. Produktionsökningen blev därför endast ca 2 % 19761977. Kapaci­tetsutnyttjandet sjönk ytterligare då betydande kapacitetstillskott till­kom under 1977.

Tillväxten i Västeuropa torde enligt de bedömningar som görs i av­snittet om det internationella konjunkturläget även för 1978 bli mått­lig, varför utvecklingen inte väntas kunna medföra någon starkare ef­terfrågestimulans för pappersindustrin. Lagersituationen i Västeuropa bör dock ge anledning tUl viss tillförsikt då förbrukar- och köparlagren befinner sig på en låg nivå. En relativt blygsam konsumtionsökning bör därför kunna ge direkt effekt i form av ökad efterfrågan. Bedömning­arna om en fortsatt relativt expansiv utveckUng i Förenta staternas ekonomi torde dessutom ge anledning att förutsätta att det nordameri­kanska pappersutbudet under 1978 i högre grad än under 1977 får av­sättning på den inhemska marknaden och därigenom också bidrar till att öka marknadsutrymmet för den svenska pappersexporten. Förutsätt­ningarna för exportökningar varierar dock mellan de olika papperskva­liteterna. Sålunda väntas kraftpappersexporten förbli fortsatt läg även under 1978 som en följd av en förväntad låg efterfrågan frän den väst­europeiska emballageindustrin. För övriga kvaliteter emotses ökningar i exporten; förväntningarna är dock mest uttalade på finpapperssidan. Goda förutsättningar anses dessutom föreligga att exporten tiU mark­nader utanför Västeuropa skaU fortsätta att öka under 1978. Samman­taget skulle denna marknadsutveckling medföra en volymmässig ökning av exporten tiU ca 11 % från 1977 tiU 1978.

Någon väsentlig förbättring av den inhemska efterfrågan väntas inte inför 1978. TUlsammans med en förmodad återhållsam lagerpolitik i företagen skulle leveransutvecklingen därmed innebära att produk­tionen ökar ca 8 % från 1977 tiU 1978. Kapacitetsutnyttjandet inom pappersindustrin skulle då under 1978 förbli fortsatt lågt, om än för­bättras något jämfört med 1977.

Med hänsyn till den förväntade höjningen av massapriserna vid halv­årsskiftet beräknas även de svenska exportpriserna av papper och papp

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

83

öka något snabbare under andra halvåret. För helåret 1978 beräknas exporthöjningen bli ca 9 % för papper oeh papp.

Efterfrågeläget blev även under 1977 pressat för den svenska massa­industrin. Efter en viss uppbromsning i nedgången under första kvar­talet försämrades ytterligare orderingången från exportmarknaderna under sommarhalvåret. Mot slutet av 1977 förstärktes dock efterfrågan något, främst som följd av en förbättrad orderingång från utomeuro­peiska marknader. Detta kunde dock inte förhindra att exportorder-stockarna ytterligare reducerades mot slutet av året.

Efter ett fall i exportleveranserna under fjärde kvartalet 1976 vande exporten åter uppåt under första kvartalet 1977. Uppgången bröts emellertid redan under andra kvartalet och vändes i en mindre nedgång och exporten låg sedan kvar på i stort sett oförändrad nivå under det tredje kvartalet. TUl följd av omfattande leveranser till utomeuropeiska marknader under slutet av året växte exporten åter under fjärde kvar­talet. Sammantaget kom exporten att minska med närmare 2,5 % i volym från 1976 tUl 1977. Detta tal utgör dock sannolikt en underskatt­ning vad gäller förändringen av den verkligt avsatta volymen under året. Det vilar nämligen på handelsstatistikens uppgifter och tar aUtså inte hänsyn tiU de leveranser som skett från svenska utlandslager och direkt till köpare i utlandet. Då utlandslagren beräknas ha kraftigt reducerats under loppet av 1977 bör alltså den verkliga avsättningen ha varit högre.

Fortfarande under 1977 förekom en betydande konkurrens från framför allt billig nordamerikansk massa på den västeuropeiska mark­naden. Detta kom att medföra ytterligare prisjusteringar nedåt för mas­saprisnivån under våren 1977. Även de svenska företagen sänkte sina priser under våren och sommaren, sannolikt med motiv att så långt som möjligt undvika ytterligare marknadsförluster i Västeuropa. Pris­utvecklingen för augusti och september antyder att de svenska före­tagen i varierande omfattning utnyttjade devalveringen i augusti till att sänka massapriserna i utländska valuta. Utöver nedskrivningspro­centen förekom dessutom ytterligare nedjusteringar av exportpriserna. Avvecklingen av de stora massalagren har till stor del skett genom leve­ranser till utomeuropeiska marknader. Leveranspriserna på dessa par­tier kom att ligga 810 % lägre än leveranspriserna tUl-Västeuropa. PrisutveckUngen under 1977 innebar således att handelsstatistikens ex­portprisindex sänktes ca 7,5 % från 1976 tUl 1977.

Produktionen av avsalumassa kom med hänsyn tiU leverans- och lager-utveckling att kraftigt dras ned under året tiU en historiskt sett mycket låg nivå. Inte sedan 1963 har produktionen varit så låg inom svensk avsalumassaindustri. Kapacitetsutnyttjandet sjönk från 1976 till 1977 och blev endast ca 65 % i genomsnitt under året.

Bedömningarna för 1978 visar på en något gynnsammare marknads-

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

»4

tUlväxt för massa i Västeuropa. Avgörande blir givetvis utvecklingen av den västeuropeiska pappersproduktionen samt dess förmåga att ge­nerera en ökad massaefterfrågan. Lagren hos de västeuropeiska bruken bedöms emeUertid vara på så pass låg nivå att relativt blygsamma pro­duktionsökningar väntas kunna få direkt effekt i form av ökade massa­inköp. Den svenska exportkonkurrensförmågan kan också anses ha stärkts som en följd av nedskrivningen av den svenska krönkursen, även om denna konkurrensfördel i viss utsträckning reducerats sedan augusti 1977 till följd av den fortsatta deprecieringen av dollarn. Utvecklingen av dollarkursen är dock avgörande ur såväl konkurrens- som intäkts­hänseende. Resultatet av den redan under hösten 1977 inledda lager­avvecklingen är också givetvis betydelsefull för exportutsikterna. Målet är här inställt på en avveckling av överlagren till halvårsskiftet. Avveck­lingen väntas delvis äga rum med hjälp av leveranser tUl marknader utanför Västeuropa. Anledningen tiU detta torde vara en strävan från de svenska exportörernas sida att så långt som möjligt undvika ytter­ligare prisjusteringar nedåt i Västeuropa.

Den ovan skisserade utvecklingen väntas medföra en exportökning på ca 9 % i volym från 1977 tiU 1978. Exportpriserna bedöms i stort sett ligga stilla under första halvåret, och förutsättningarna för prishöj­ningar under andra halvåret väntas bli direkt avhängig av hur pass framgångsrikt lagerawecklingen kommer att kunna ske.

Med de bedömningar som gjorts för leverans- och lagerutvecklingen väntas produktionen stiga ca 10 % i volym från 1976 tiU 1977. ök­ningen väntas i huvudsak äga rum under andra halvåret. Kapacitets­utnyttjandet skulle därmed öka något under 1978 jämfört med 1977, om än utnyttjandegraden alltjämt förblir på en otillfredsställande låg nivå.

Skogsavverkningarna sjönk under 1977 främst som följd av det under året minskade råvarubehovet inom massaindustrin. Förbrukningen av massaved sjönk således drygt 8 % sågtimmerförbrukningen något mindre. Även massavedsimporten minskade, medan importen av såg­timmer kom att öka. Därmed sjönk den totala mndvirkesimporten knappt 3 %. Exportleveranserna av rundvirke sjönk kraftigt med när­mare 36 % från 1976 tUl 1977, huvudsakligen som en följd av den minskade efterfrågan från norsk massaindustri. Med denna utveckling av förbrukning och leveranser drogs de totala skogsavverkningarna ned ca 13 % i volym under 1977. Härvid kom även rundvirkeslagren att reduceras, vUket dock uteslutande var ett resultat av en neddragning av massavedslagren.

Produktionsprognoserna för skogsindustrierna indikerar en ökad rund-virkesförbrukning med ca 8 % under 1978, med en något starkare ök­ning för massaved än för sågtimmer. Exporten av rundvirke väntas öka medan importen antagits ytterligare sjunka. Rundvirkeslagren beräknas

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

85

Tabell 4: 2 Försörjningsbalans för rundvirke 19761978

Fast mått utan bark (barr- och lövträ)

1 000 kbm

Förändring från före-

1976

gående år, 1 000 kbm

% resp.

1977

1978

prel.

prognos

Produktion

55 010

-13,0

2,5

sågtimmer

23 745

-3,0

1,5

massa- och boardved

29 165

-22,0

4,0

övrigt rundvirke

2 100

0,0

0,0

Import

3 000

-2,5

-8,0

Summa tillgång

58 010

-12,5

2,0

Export

1 530

-39,0

19,5

Lagerförändring

2 390

-970

-4 215

Förbrukning

54 090

-6,5

8,0

sågtimmer

24 225

-4,5

6,0

massa- och boardved

27 800

-8,5

10,5

övrigt rundvirke

2 065

1,5

0,0

Summa användning

58 010

-12,5

2,0

Källa: Konjunkturinstitutet.

minska väsentligt under 1978. Under de förutsättningar som hittills an­givits skulle avverkningsvolymen behöva öka med drygt 2 % från 1977 tUl 1978.

Järn- och stålverkens efterfrågdäge förblev utomordentligt svagt under 1977 även om en förbättring kunde skönjas under senare hälften av året till följd av stigande exportorderingång. Orderstockarna som reducerades drastiskt under loppet av 1976 oeh början av 1977 kom därvid att stiga något. De omfattade dock endast ca 700 000 ton och var därmed klart lägre än vid något årsskifte sedan 1964.

Exportleveranserna steg emellertid inte obetydligt eller med närmare 10% räknat i volym mellan 1976 och 1977. Uppgången torde dock i viss utsträckning kommit till stånd genom utförsäljning av produkter som normalt inte exporteras i motsvarande konjunkturskede. Särskilt svagt utvecklades exporten till Norden samt till Östeuropa och Kina medan avsättningen kunde öka i Nordamerika och i CECA-länderna på kontinenten. Vidare noterades en betydande exporttillväxt till vissa länder utanför Europa och Nordamerika. Devalveringen i augusti 1977 ledde till en viss sänkning av exportpriserna räknat i utländsk valuta. Räknat i inhemsk valuta kom däremot exportpriserna att öka knappt 5 % mdlan hdåren 1976 och 1977.

Leveranserna till hemmamarknaden, som föll under loppet av 1976, reducerades markant under 1977. Stålkonsumtionen minskade nämligen högst väsentligt främst som en följd av vikande produktion inom verk­stadsindustrin och varven. Samtidigt skedde ett kraftigt omslag till la­gerneddragning inom verkstadsindustrin och i grossistiedet medan la-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

86

gerneddragningen inom varven intensifierades. Tillförseln av stål till den svenska marknaden kom härigenom att minska drastiskt. Kon­sekvenserna av efterfrågebortfallet blev dock mest uttalade vad gäller importen som i volym räknat decimerades med omkring 26% 1976 1977. De svenska producenterna kunde således återvinna något av sina sedan senare delen av 1960-talet kraftigt förlorade marknadspositioner. Produktionsinskränkningarna inom  stålverken var, betydande under

1977.  Årsgenomsnittet 1977 kom att ligga ca 14 % lägre än 1976 års

med en produktionstakt i slutet av året som var närmare 30 % lägre

än under toppåret 1974. Genom produktionsneddragningen kunde vä­

sentlig reducering av stålverkens lager av färdigvaror och varor i ar­

bete ske.

Mot bakgrund av bedömningen i det internationella avsnittet om en svagt stigande internationell investeringsvUja beräknas stålverkens leve­ranser till exportmarknaderna visa en måttiig ökning under 1978. Här har kalkylerats med en uppgång på omkring 7 % i volym mellan 1977 och 1978, innefattande fortsatta lagerrensningsaffärer. Den något sta­bilare marknad som förutses torde medge vissa prishöjningar upp­skattningsvis omkring 8 % meUan 1977 och 1978.

Den inhemska stålförbrukningen förutses minska ytterligare 1977

1978.  Produktionsnedgången inom verkstadsindustrin beräknas dock bli

begränsad samtidigt som stålförbrukningen inom byggnadsverksamhe­

ten stiger. En fortsatt minskning av förbrukar- och grossistledens stål­

lager kan påräknas ske. Lagerreduceringen förutses dock bli svagare

än under 1977 varför dess negativa inverkan på efterfrågan försvagas.

Stålbehovet på den svenska marknaden skulle därigenom komma att bli

i stort sett oförändrat 19771978. Då den svenska stålindustrin förut­

ses ytterligare kunna återtaga marknadsandelar 1978 väntas stålimpor­

ten återigen minska. Minskningen har skattats tiU omkring 5 % i vo­

lym 19771978.

Lagerreduceringen i producentledet kommer säkerligen att bli bety­dande även 1978. Räknar man med en lagerminskning av en sådan storleksordning att större delen av överlagren är avvecklade mot slutet av året ger den ovan skisserade leveransutvecklingen utrymme för en produktionsökning under 1978. Uppdragningen väntas dock inte bli starkare än att den genomsnittliga produktionsnivån 1978 ligger om­kring 4 % högre än 1977 ärs.

Huvuddelen av ickejärnmetallverkens produktion går i form av in­satsleveranser tiU den inhemska industrin och ca 1/3 av produktionen finner avsättning på exportmarknaderna.

Den inhemska förbrukningen av ickejärnmetaller som insatsvaror i tiUverkningsindustrin minskade 19751976 samtidigt som en för­stärkning av utiandsefterfrågan medförde en ökning av exportvolymen.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

87

Detta resulterade i att produktionsvolymen drogs upp med drygt 6 % 19751976.

Den inhemska efterfrågan fortsatte att minska 1977 och minskningen blev relativt kraftig på grund av betydande produktionsneddragningar inom tillverkningsindustrin - främst verkstadssektorn vilket med­förde att insatsleveranserna sjönk påtagligt. Däremot blev förstärkning­en av utlandsefterfrågan oväntat kraftig och exportvolymen ökade 17 1/2 % 19761977. Under andra halvåret 1977 kunde en nedtrapp­ning av färdigvarulagren påbörjas, vilket för helåret resulterade i en minskning av ickejärnmetallverkens totala lager. Efterfrågeökningen från utlandet svarade sålunda för en fortsatt produktionstillväxt 1976 1977, beräknad tiU drygt 4 %.

Den inhemska efterfrågan torde upphöra att sjunka under 1978 då en viss förbättring emotses inom tillverkningsindustrin. Exportvolymen beräknas fortsätta att öka om än i något reducerad takt. Därmed skulle en viss produktionsökning kunna påräknas även 19771978.

Verkstadskonjunkturen förefaller ha passerat ett bottenläge mot slu­tet av 1977 och en försiktig uppgång kan nu skönjas. Orderingången från exportmarknaden har varit på uppåtgående sedan mitten av 1977 och under fjärde kvartalet kunde en rejäl uppgång i exportieveranserna registreras. Orderingången från hemmamarknaden har däremot legat på en mycket låg nivå under hela 1977 återspeglande såväl nä­ringslivets som hushållens starkt minskade efterfrågan på verkstads­produkter. Inköpen av maskiner föll med ca 8 % 19761977, samti­digt som hushållens inköp av verkstadsprodukter minskade med 13 % helt och hållet en följd av den starka minskningen av nybilsinkö­pen 1977. Samtidigt minskade importen av verkstadsprodukter med 9%. Under 1975 och 1976 tappade de svenska producenterna i ovan­ligt stor utsträckning marknadsandelar till importen. Importutvecklingen under 1977 innebär att dessa förluster bromsats upp markant under året.

Exportvolymen har minskat praktiskt taget oavbrutet sedan början av 1975. Genom den uppgång som kom till stånd fjärde kvartalet 1977 begränsades minskningen mellan helåren 1976 och- 1977 till 3 %. Det var framför allt exporten tUkVästeuropa som sköt fart mot slutet av fjolåret, så att exporten dit för helåret 1977 kom att överstiga' 1976 års export. Exporten till Nordamerika ökade stadigt under hela 1977, och därmed kom en yiss uppgång till stånd meUan helåren 1976 och 1977. Det var dock enbart exporten av andrå verkstadsprodukter än bilar, som ökade. Bilexporten till Nordamerika rhinskade starkt 1976 och första halvåret 1977. Den steg sedan snabbt andra halvåret 1977, men för helåret kom bilexporten tUl Nordamerika ändå att bli.avse­värt mindre än för 1976. Nedgången i verkstadsexporten 19761977 var framför allt hänförlig tiU den starkt minskade exporten på övriga

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

8

Tabell 4: 3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl. fartyg 19761978

1968 ärs producentpriser

Milj. kr.

Förändring från före-

1976

gående är, ; milj. kr.

% resp.

1977

1978

prel.

prognos

Produktion'

28 110

-8,1

-0,6

Import

16 210

-9,1

-8,9

Summa tillgång

44 320

-8,5

-3,6

OITentlig konsumtion

1920

-0,2

4,3

Privat konsumtion

5 170

-12,8

-8,2

Investeringar

11410

-8,0

-6,5

Export

16 740

-2,9

7,8

Lagerförändring i industrin

(milj. kr.)

1260

-1200

-1 660

Lagerförändring i handeln (milj. kr.)

340

-310

-100

Varuinsats

7 480

-2,6

-0,4

industri

2 680

-5,3

-4,9

byggnadsverksamhet

3 400

-1,4

2,7

övrigt

1400

-0,1

0,3

Summa användning

44 320

-8,5

-3,6

' Produktionen framkommer som saldot i balansen och avviker från statistiska centralbyråns årsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjning:ba-lansens produktionsförändring för prognosperioden korrigeras därför i enlig et med mönstret för tidigare avvikelser.

Källa: Konjunkturinstitutet.

länder, framför allt då OPEC-länderna. Exporten dit torde ha minskat med inemot 20 % i volym trots en kraftig uppgång mot slutet av 1977. Även till övriga råvaruländer minskade verkstadsexporten kraf­tigt 19761977. Också till Östeuropa minskade exporten mellan hel­åren 1976 och 1977, men under loppet av fjolåret kunde likväl en för­siktig uppgång noteras. Exportpriserna steg med drygt 12 % 1976 1977, dvs. långsammare än under 1976 och framför aUt 1975.

Den svaga efterfrågan och de exceptionellt stora lagren av färdig­varor och varor i arbete ledde till att produktionsvolymen successivt anpassades nedåt under 1977. Produktionsneddragningen tycks ha gått såpass snabbt att man urider senare delen av 1977 lyckats hejda den tidigare starka tiUväxten av framför allt färdigvarulagren.

Enligt statistiska centralbyråns produktionsindex skulle produktionen ha minskat med 1 1/2 % 19761977. Produktionen beräknas då som summan av verkstadsindustrins leveranser och lagerförändring, uttryckt i fasta priser. Leveransstatistiken ger uppgift om leveranserna i löpande priser, vilka sedan räknas om tUl fasta priser med hjälp av producent­prisindex för verkstadsprodukter. Mätt på detta sätt skuUe exportieve­ranserna ha ökat med ett par procent 19761977, medan leveranserna till hemmamarknaden skulle ha sjunkit med ett par procent. Som nämn­des ovan sjönk exportleveranserna enligt tullstatistiken med ca 3 %

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

89

19761977 (deflatering har då skett med handelsstatistikens prisindex). Vidare tyder de kraftiga minskningarna av maskininvesteringarna och den privata, konsumtionen av verkstadsprodukter på att leveranserna till hemmamarknaden skulle ha sjunkit avsevärt mer än ett par procent. En produktionsminskning på ca 5 % erhålls, om man i kalkylen över produktionsutvecklingen enbart ersätter uppgifterna om exporten enligt leveransstatistiken för 1977 med tullstatistikens exportsiffror (deflate-rade med handelsstatistikens prisindex), men avstår från att försöka korrigera leveransutvecklingen till hemmamarknaden.

Här har därför räknats med att verkstadsproduktionen fallit med åt­minstone 5 % 19761977.

Enligt senaste konjunkturbarometern steg orderingången från export­marknaden starkare än företagen väntat sig under första kvartalet i år och orderingången förutses fortsätta stiga under andra kvartalet. Or­deringången till hemmamarknaden fortsatte avta under första kvarta­let, men företagen räknar med att den nedåtriktade utvecklingen bryts under ndra kvartalet.

Exportieveranserna för 1978 har bedömts dels med hjälp av en enkät till verkstadsföretagen, dels med stöd av konjunkturinstitutets kalkyler över utvecklingen av marknadstillväxt och marknadsandelar för den svenska exporten av bearbetade varor. Företagen i verkstadsenkäten räknar med att öka exporten med närmare 14 % i värde, samtidigt som exportpriserna uppges stiga med 7 1/2 %. Detta innebär alltså att ex­portvolymen skulle öka med drygt 5 % 19771978. Tidigare erfaren­heter av enkäten visar emellertid att företagen tenderar att underskatta exportökningen i början av en uppgång för exporten. De ovan nämnda bedömningarna över marknadstillväxt och utveckling av marknadsande­lar (se exportavsnittet) pekar också mot att en starkare exportökning skulle vara möjlig. Här har räknats med en exportvolymökning på när­mare 8 % 19771978. Samtidigt bedöms exportpriserna stiga med 11 1/2 %, dvs. i lägre ökningstakt än under de sista tre åren.

Efterfrågan från hemmamarknaden väntas sjunka även 19771978, om än i lägre takt än 19761977. Maskininvesteringarna beräknas då minska med 6 1/2 % och hushållens inköp av verkstadsprodukter förut­ses falla med ytterligare 8 %. Förbrukningen av verkstadsprodukter som insatsvaror inom övriga sektorer väntas däremot minska endast obe­tydligt en beräknad fortsatt nedgång av industrins förbrukning mot­vägs till största delen av en förutsedd uppgång i byggnadsverksam­heten.

Devalveringen i augusti av den svenska kronan ledde till att import­priserna för verkstadsprodukter steg något snabbare än de inhemska priserna 19761977. Under 1978 beräknas importpriserna stiga vä­sentligt starkare än priserna på svensktillverkade verkstadsprodukter. Den gynnsamma inverkan härav på de svenska tillverkarnas konkur-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

90

renskraft torde dock även under 1978 i någon mån begränsas med hänsyn till tidsfördröjda marknadsförluster tiU följd av att de inhemska priserna steg så mycket snabbare än importpriserna under 1975 och 1976. Importvolymen har beräknats minska med 9 % 19771978, vilket innebär att de svenska producenterna i viss utsträckning skulle vinna tillbaka marknadsandelar från importen.

Vid ingången av 1978 kvarstår ett stort behov hos verkstadsföretagen att reducera de exceptionellt stora lagren av färdigvaror och varor i arbete. Det har därför ansetts sannolikt att företagen åtminstone under första halvåret 1978 håller kvar produktionen på ungefär samma nivå som vid utgången av 1977. Därefter skulle en försiktig uppgång kunna komma till stånd under andra halvåret 1978 en utveckling som även indikeras av verkstadsföretagen i konjunkturbarometern. Därmed skulle produktionen minska endast obetydligt meUan helåren 1977 oeh 1978. Lagren av varor i arbete och färdigvaror skulle då kunna reduceras med 1 500 milj. kr. i 1968 års priser - motsvarande ungefär hälften av den lageruppbyggnad som ägde rum under perioden 19751977. Denna lageruppbyggnad var delvis oönskad och delvis frammanad av lagerstödet.

Varvens orderstockar för leverans under återstoden av 1978 och se­nare uppgick i mars 1978 tiU 5,6 miljarder kr. i löpande priser enligt statistiska centralbyråns varvsenkät. Av denna orderstock beräknas far­tyg tiU ett värde av 2,8 miljarder levereras under återstoden av 1978. Återstående bestäUningar hänför sig tiU största delen tUl 1979. Vid var­ven kommer dessutom ett antal fartyg byggda i egen regi att färdig­ställas under 1978 och 1979.

Fartygsleveranserna var till följd av tidigare utlagda beställningar alltjämt relativt höga under 1977 även om de minskade påtagligt jämfört med 1976. Framför allt var det leveranserna tiU svenska rede­rier som minskade, men även exportvolymen av nybyggda fartyg blev lägre 1977 än 1976. Samtidigt drogs lagren av varor i arbete ned, och produktionen minskade därmed med ca 6 %.

Leveranserna under 1978 har bedömts med hjälp åv den ovan nämn­da varvsenkäten. De senaste årens mycket låga orderingång; väntas komma tiU uttryck i markant minskade fartygsleveranser under 1978. Exportleveranserna beräknas sålunda inte volymmässigt uppgå till mer än drygt 40 % av 1977 års export. Däremot beräknas leveranserna till svenska rederier öka starkt 19771978 trots att då inte inräknats fartyg byggda i varvens egen regi. För 1978 får man räkna med stora reduceringar av lagren av varor i arbete. Däremot sker en lagerökning i form av fartyg byggda i egen regi. Inberäknat dessa fartyg kan pro­duktionen vid varven väntas minska med uppskattningsvis 15 % 1977 1978.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

91

Industribranscherna inom den heterogena övrigsektorn producerar huvudsakligen färdigvaror vilka tiU övervägande delen avsätts på den inhemska marknaden, i huvudsak till privat konsumtion och som insatsvaror till industrin och byggnadsverksamheten. En trendmäs­sigt växande andd av sektorns produktionsresultat exporteras dock.

Konjunktursituationen för övrigsektorn förbättrades under 1976. Ef­terfrågan från utlandsmarknaderna expanderade under loppet av året speciellt från Västeuropa så att exportvolymen ökade med nästan 10% 1975-1976. Exportpriserna som låg stilla under 1975, började åter stiga under 1976 och prisökningen blev därigenom ca 6 1/2 % 19751976. Även den inhemska efterfrågan ökade främst på grund av en betydande tiUvä.xt av både den privata och kommunala konsum­tionen av övrigvaror. Dessutom skedde en betydande lageruppbyggnad inom handelsledet. Däremot verkar förbrukningen av insatsvaror inom tillverkningsindustrin ha förblivit oförändrad och inom byggnadsverk­samheten minskade behovet av övrigvaror på grund av de vikande in­vesteringarna i byggnader och anläggningar.

Färdigvarulagren inom övrigsektorn steg ytterligare under 1976 men uppbyggnaden var inte av samma omfattning som 1975. Den allmänna efterfrågeökningen medförde att produktionsvolymen åter kunde höjas 19751976. Produktionstillväxten blev dock blygsam eftersom upp­gången i den privata konsumtionen främst ledde till en ökning av im­porten som steg med 12 % i volym.

Avsättningsläget för övrigvaror försämrades åter under 1977. Till­växten av exportvolymen som inleddes i slutet på 1975 bröts, och exporten sjönk andra och tredje kvartalen. En återhämtning i slutet på året medförde dock att exporten av övrigvaror kom att stiga med knappt 3 % 19761977. Exportpriserna upphörde att öka under sista kvartalet 1977 men prisökningen mellan årsgenomsnitten 1976 och 1977 kom ändå att uppgå till ca 8 1/2%. Den inhemska efterfrågan på övrigvaror utvecklades svagt 19761977. Detta innebar att avsätt­ningen av övrigvaror för slutliga ändamål ökade endast 1 1/2 % 1976 1977. Detaljhandeln fortsatte sin lageruppbyggnad medan partihan­deln minskade sin lagerhåUning av övrigvaror. Handelsledets lagerupp­byggnad blev därmed måttlig jämfört med 1976.

Tillverkningsindustrins och byggnadsverksamhetens vikande produk­tionsutveckling under 1977 minskade behovet av övrigvaror för insats­leveranser. Dessutom förefaller uppbyggnaden av övrigsektorns färdig-

' Sektorn omfattar textil-, beklääiiads-, läder- och lädervaruindustri (SNI 32), trähus- och byggnadssnickeriindustri, rnöbelindustri samt övrig trävaruin­dustri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), pappers- och pappförpacknings­industri (SNI 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-,: plast- och plastvaruindustri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri (SNI 39).

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

92

Tabell 4: 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor 1976-

1968 års producentpriser

1978

Milj. kr.

Förändring från före-

1976

gående år, ; milj. kr.

'/o resp.

1977

1978

prel.

prognos

Produktion'

21320

-1,9

0,5

Import

12 030

-0,7

0,8

Summa tillgäng

33 350

-1,5

0,6

Offentlig konsumtion

2 550

6,0

7,2

Privat konsumtion

10 440

0,5

-3,9

Investeringar

740

-8,0

-6,5

Export

6 100

2,9

7,5

Lagerförändring i industrin (milj.

kr.)

150

-210

-120

Lagerförändring i handeln (milj. kr.)

340

-290

-110

Varuinsats

13 030

-2,4

1,7

industri

4 460

-4,5

2,0

byggnadsverksamhet

4 850

-1,4

2,7

övriga sektorer

3 720

-1,1

-0,1

Summa användning

33 350

-1,5

0,6

' Produktionen framkommer som saldot i balansen och avviker från statistiska centralbyråns årsberäkningar över produktionsutvecklingen. Försörjningsba­lansens produktionsförändring för prognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigare avvikelser.

Källa: Konjunkturinstitutet.

varulager ha avstannat under 1977 och mot slutet av året påbörjades en avveckling, vilket för helåret innebar att färdigvarulagren minskade. Den svaga inhemska efterfrågeutvecklingen medförde att även importen av övrigvaror sjönk med knappt 1 % samtidigt som övrigvaru­producenterna beräknas ha dragit ned produktionen med knappt 2 % 19761977.

Efterfrågeläget förutses förbättras något under 1978, främst tiU följd av gynnsammare avsättningsmöjligheter på exportmarknaderna. Som en följd av devalveringen och i viss mån ökad tillväxttakt i de västeuro­peiska ekonomierna väntas exportvolymen öka med ca 7 1/2 % 1977 1978. Den inhemska efterfrågan på övrigvaror kommer sannolikt att utvecklas svagt 19771978, eftersom efterfrågan för inhemsk privat konsumtion väntas minska relativt kraftigt. Dessutom beräknas en minsk­ning av handelsledets Övrigvarulager ske. TUlverkningsindustrins och byggnadsverksamhetens produktion kommer dock att växa något, vilket innebär att behovet av övrigvaror i form av insatsvaror ökar. Den på­började avvecklingen av övrigvaruproducenternas färdigvarulager och lager av varor i arbete väntas fortsätta även under loppet av 1978.

Ökningen av andelen importvaror i försörjningen av övrigvaror be­räknas komma att dämpas 19771978, som en följd av den relativ­prisstegring för importvaror som devalveringen medfört. Importvolym-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

93

ökningen beräknas stanna vid drygt 1/2 % 19771978. Med den in­riktning som den förväntat måttliga efterfrågetUlväxten förutses få, be­räknas utrymmet för produktionstUlväxt inom övrigsektorn stanna vid ca 1/2% 19771978.

Den helt övervägande delen av produktionen inom livsmedelsindu­strin inki dryckesvcu-u- och tobaksindustrin går till privat konsumtion inom landet. Livsmedelskonsumtionen ökade med nästan 4 % 1975 1976 och en betydande lageruppbyggnad kom tiU stånd såväl inom livsmedelsindustrin som inom handeln. Dessutom ökade exportvolymen för första gången sedan 1972 med 9 %. EfterfrågetUlskottet rik­tade sig i förhållandevis hög grad mot utlandet varvid livsmedels­industrins produktion ökade endast ca 1 %  19751976.

Konsumtionen av Uvsmedel minskade med ca 2 1/2% 19761977. Exportvolymen däremot ökade; efter att ha varit vikande första halv­året 1977 återhämtades den kraftigt under loppet av andra halvåret. Ökningen meUan årsgenomsnitten 1976 och 1977 blev därmed ca 5 %. Livsmedelsindustrins egna lager minskade under loppet av 1977 och likaså partihandelns livsmedelslager, medan däremot detaljhandelns lager fortsatte att stiga. Den vikande inhemska efterfrågan samt lager­utvecklingen tvingade livsmedelsindustrin tiU en produktionsminskning med knappt 2 % 19761977.

Livsmedelskonsumtionen väntas fortsätta att minska 19771978, medan exportvolymen beräknas öka något. En fortsatt minskning av livsmedelsindustrins egna lager syns trolig 1978 och livsmedelslagren inom handeln torde också minska något. Med denna svaga efterfråge­utveckling kan produktionsvolymen inte väntas stiga 19771978.

4.3 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen

Efterfrågeutvecklingen under 1977 ledde till en mycket svag utveck-, ling av den totala produktionsaktiviteten i ekonomin. Den inhemska efterfrågan minskade samtidigt som exportefterfrågan förblev svag. Trots att exporten utvecklades något bättre än väntat mot slutet av året kom exportvolymen i stort sett att stagnera för helåret 1977 jämfört med 1976. Den totala produktionen i Sverige kom mot denna bakgrund att minska påtagligt från 1976 tiU 1977. Mätt från användningssidan beräknas minskningen i bruttonationalprodukten ha uppgått till 2,5 %. Motsvarande kalkyler. från produktionssidan pekar på att nedgången i den totala produktionsaktiviteten inte varit fullt så kraftig; minsk­ningen i bruttonationalprodukten från produktionssidan har sålunda be­räknats tiU 1,5 % 19761977.

1 nedanstående tablå redovisas förändringstal för de olika närings­grenarna 19761977 enligt statistiska centralbyråns beräkningar samt

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1    Reviderad finansplan

94

prognoser för utvecklingen 19771978. Vad gäller 1978 har härvid hänsyn tagits tUl de ekonomisk-politiska åtgärder som föresläs i den reviderade finansplanen.

Andel av total pro­duktion,

% 1977

Procentuell för­ändring i produk­tionsvolym

1976       1977 1977           1978

Jordbruk

Skogsbruk

Industri

Elkraftproduktion m. m.

Byggnadsverksamhet

2,5 2

30,5 2,5 7

-4             2 -6             3 -4,5          0,5 -1              6 -1              3

Summa varu- och kraftproduktion

44,5

-4             1,5

Privata tiänster Offentliga tiänster

33,5 22

0             0

3             3

Summa tjänsteproduktion

55,5

1             1

Total produktion

100

-1,5          1,2

Jordbmkets produktionsvolym beräknas enligt statistiska centralby­råns kalkyler ha minskat med ca 4 % 19761977. Nedgången faUer hdt på vegetabilieproduktionen medan animalieproduktionen ökade något. SkördeutfaUet för 1977 blev betydligt sämre än 1976 vad gäUer brödsäd och oljeväxter, men bättre för fodersäd, potatis och oljeväxter. Under förutsättning om normalskörd 1978 räknar statens jordbruks­nämnd med att produktionsvolymen inom jordbruket kommer att öka med 2 % från 1977 till 1978. Vegetabilieproduktionen väntas samman­taget minska något medan animalieproduktionen förutses fortsätta att öka.

Skogsbrukets förädlingsvärde beräknas ha minskat med drygt 6 % 19761977. För 1978 väntas den efterfrågesituation som beskrivits i avsnitt 2 i detta kapitel leda till att produktionen inom skogsbruket ökar med 3%.

Som framgått tidigare i detta kapitel beräknas industriproduktionen ha minskat med 4,5 % under 1977. Därmed har produktionsvolymen minskat för tredje året i rad. Tidigare under efterkrigstiden har indu­striproduktionen endast minskat under enstaka år. Även under 1978 är produktionsaktiviteten inom industrin svag. Enligt konjunkturinstitutet väntas industrins produktionsvolym öka mycket obetydligt. De ekono­misk-politiska stimulansåtgärder som redovisas i den reviderade finans­planen kan emellertid väntas ge en något gynnsammare utveckling för den konkurrensutsatta delen av industrin än vad konjunkturinstitutet räknat med. Vidare väntas åtgärderna leda till att minskningen i den pri-

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

95

vata konsumtionen inte blir fullt lika stor. Med beaktande av dessa effek­ter kan industriproduktionens tillväxt uppskattas tiU ca 0,5 % 1977 1978.

Inom elsektorn beräknas produktionsvolymen ha minskat med ca 1 % 19761977. Nedgången förklaras främst av att elkonsumtionen inom industrin minskat till följd av den svaga produktionsutvecklingen. Elanvändningen inom hushåll, handel m. m. har däremot ökat med ca 4,5 % från 1976 tiU 1977. Under 1978 förutses enligt industriverket industrins elförbmkning öka samtidigt som elanvändningen inom grup­pen hushåU, handel m. m. fortsätter att stiga. Förädlingsvärdet inom elsektorn väntas mot denna bakgrund öka med ca 6 % 19771978. Elproduktionen i såväl vattenkraftverk som kärnkraftverk väntas öka påtagligt medan elproduktionen i oljeeldade kondenskraftverk förutses minska.

Inom byggnadsverksamheten beräknas produktionen ha minskat med drygt 1 % 1976 tiU 1977. Nedgången förklaras främst av ett fortsatt minskat bostadsbyggande och minskade bygginvesteringar inom indu­strin. Som framgår av kapitel 7 minskade de totala bruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningar med ca 3,5 % under 1977. För 1978 förutses trots fortsatt kraftiga nedgångar i industrins och handelns byggande de totala byggnadsinvesteringarna vända uppåt. Främst genom en förutsedd uppgång i bostadsbyggandet och en ökad statiig byggaktivitet väntas de totala byggnadsinvesteringarna öka med ca 2,5 % 19771978. Inkluderas reparationer och underhåll kan en ök­ning i byggnadssektorns produktion på ca 3 % förutses för 1978.

Den svaga utvecklingen av bruttoinvesteringarna och den privata konsumtionen under 1977 har verkat starkt återhållande på produk­tionen inom de privata tjänstesektorerna. Inom varuhandeln, som svarar för ungefär 1/3 av den totala privata tjänstesektorn, minskade produk­tionen med ca 2 %. Även inom samfärdseln och hotell- och restaurang­sektorn minskade produktionsvolymen, medan övriga delsektorer kunde öka sin produktion. Sammantaget beräknas den privata tjänstesektorn ha varil i stort sett oförändrad mellan 1976 och 1977. Mot bakgrund av bl. a. den svaga privata konsumtionsutveckling som förutses i år, väntas den totala privata tjänsteproduktionen i det närmaste stagnera även under 1978.

Den offentliga tjänsteproduktionen beräknas ha ökat med nära 3 % 19761977. Under 1978 väntas den utveckling som närmare beskrivs i kapitel 8 leda till att den offentliga tjänsteproduktionen ökar med inemot 3 %. Liksom under 1977 är det en uppgång i den kommunala aktivUeten som bidrar tUl ökningen.

Med ovan redovisade förändringstal skulle bruttonatioimlprodukten, mätt från produktionssidan, öka med 1,2 % 19771978. Ökningen i totalproduktionen kommer främst tili ständ genom att en vändning

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

96

uppåt för de varu- och kraftproducerande näringsgrenarna förutses ske under 1978. Produktionen inom både den privata och offentliga tjänste­sektorn väntas totaU sett utvecklas som under 1977.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

97

5    Arbetsmarknaden

5.1 Läget på arbetsmarknaden under 1977 och början av 1978

Under sommarmånaderna 1977 noterades en viss ökning av den öpp­na arbetslösheten, men därefter har relativt små förändringar skett. Arbetslösheten ligger därför kvar på en internationellt sett låg nivå. I mars 1978 var sålunda 96 000 personer, motsvarande 2,3 % av arbets­kraften arbetslösa. I genomsnitt under 1977 befann sig 75 000 per­soner (1,8 %) i öppen arbetslöshet. Av dessa var 30 000 ungdomar under 25 år. Den låga öppna arbetslösheten förklaras bl. a. av de om­fattande stödåtgärder som vidtagits och successivt byggts ut under 1975,

1976   och 1977. Bland dessa åtgärder kan nämnas en kraftig satsning

på beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning (främst inom före­

tagen genom den s. k. 25-kronan). Intensifierade arbetsförmedlingsin­

satser och inrättande av praktik- och beredskapsarbeten speciellt för

ungdomar har satts in. Statliga byggen och industribeställningar har

tidigardagts m. m. I genomsnitt under 1977 var 163 000 personer, eller

3,9 % av arbetskraften, berörda av olika former av arbetsmarknads­

politiska åtgärder. Bland dessa gick dock ett stort antal, ca 40 000

50 000 i genomsnitt under höstmånaderna, på utbUdning inom ramen för

det s. k. 25-kronorsbidraget. Denna interna företagsutbildning sker van­

ligen bara några timmar per dag eller under någon dag i veckan, övriga

tider är arbetstagarna sysselsatta i vanlig produktion.

Trots det allmänt sett svaga arbetsmarknadsläget ökade sysselsätt­ningen 19761977 med 16 000 personer. Minskningen av sysselsätt­ningen inom de varuproducerande näringsgrenarna kompenserades så­ledes mer än väl av en fortsatt expansion inom den offentliga tjänste­sektorn och utbyggnaden av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Att sysselsättningen på totalnivå t. o. m. kunde öka något i antalet personer

1977   sammanhänger också med att det främst är deltidssysselsättningen

som ökat. Nedgången i antalet arbetade timmar har inte återspeglats

i antalet sysselsatta personer. Antalet sysselsatta i priniärkommuner och

landsting ökade med 40 000 meUan genomsnittslägena 1976 och 1977

medan ökningen i den statliga sektorn uppgick till 9 000 personer. In­

dustrisysselsättningen minskade i ökande takt under 1977. Syssdsätt-

ningsnedgången 19761977 uppgick till 31 000 personer mot 11 000

mellan 1975 och 1976.

Antalet varsel om personalinskränkningar var fortsatt högt mot slutet av 1977 och början av 1978. Fjärde kvartalet 1977 berördes 20 900 per­soner av varsel om uppsägning eller permittering mot 12 900 motsva­rande period 1976. HittUls under 1978 (jan.-mars) har 14 900 personer varslats om personalinskränkningar.

7    Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 150. Bilaga 1. BU.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad fmansplan

98

Arbetskraftsutbud

Arbetskraftsutbudet i antal personer bestäms av tre faktorer: den in­hemska befolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samt förvärvs­frekvensen. Den mest betydelsefulla av dessa faktorer för arbetskrafts­utbudets storlek är förvärvsfrekvensernas utveckling i olika befolknings­grupper. Förvärvsfrekvensen, mätt med det relativa arbetskraftstalet, anger den andel av befolkningen i en viss åldersgrupp som befinner sig på arbetsmarknaden antingen som sysselsatt eller arbetslös.

Folkmängden ökade under 1977 med 32 000 personer, 0,4 %, vUket innebar 4 000 fler än året innan. Föddseminskningen fortsatte under 1977, dock i en något lagfe takt än under de närmast föregående åren. Antalet födda 1977 uppgick till 96 000 mot 98 000 1976. Föddseöver-skottet 1977 var något högre än 1976, 9 000 personer mot 7 700. Mer­parten av folkökningen var således hänförligt tUl ett ökat invandrings­överskott. Av nettoinvandringen på 23 000 personer kom 9 600 från Finland, 2 600 från Turkiet och 1 700 från ChUe. HittiUs under 1978 (jan.febr.) uppgår nettoinvandringen till 2 800 personer mot 5 900 under motsvarande period i fjol.

Utvecklingen av förvärvsfrekvenserna för män och kvinnor i olika åldersgrupper framgår av tabell 5:1. För männen minskade de relativa arbetskraftstalen i samtliga åldersgrupper, mest markant för dem över 55 år medan kvinnorna fortsatte att öka sitt deltagande i arbetslivet. Arbetskraftens utveckling under det senaste decenniet framgår av tabell 5: 2. Mellan 1972 och 1975 ökade antalet personer i arbetskraften starkt (diagram 5: 1). Mot slutet av 1975 och under loppet av 1976 avtog tiU­växten markant. Räknat mellan genomsnitten 1975 och 1976 uppgick dock ökningen till 25 000 personer. Mellan 1976 och 1977 stannade ökningen också vid 25 000 personer. Hda arbetskraftstillskottet 1977 föll på kvinnorna som ökade med 37 000 medan antalet män i arbets­kraften följaktligen minskade. Denna minskning var till övervägande

Tabell 5:1 Relativa arbetskraftstalen 1970,19731977

Årsmedeltal (1674 år)

1970

1973

1974

1975

1976

1977

Män

80,6

79,5

79,7

80,0

79,5

78,6

därav:     1624 år 2554 år 5574 är

67,3 95,1 62,8

67,9 94,3 58,3

70,5 94,5 56,6

72,4 95,2 55,4

72,9 95,7 52,8

71,9 95,5 50,8

Kvinnor

52,8

55,2

57,1

59,2

60,0

61,1.

därav:     1624 år 2554 år 5574 år

58,9 64,5 29,0

60,1 68,9 28,9

63,5 71,3 28,9

66,1

74,2 29,7

67,7 75,6 29,9

68,0

 77,5 30,1

Samtliga

66,7

67,3

68,4

69,6

69,8

69,9

Källa: Statistiska centralbyrån.

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

99

Tabell 5: 2 Antal personer i arbetskraften 19651977

1 OOO-tal

1965

1970

1975

1977

Förändring

1965

1970

1970

1975

Totalt

3 744

3 916

4129

4174

172

213

män

2 365

2 368

2 373

2 349

3

5

kvinnor

1379

1 548

1756

1824

169

208

därav:

kvinnor med barn

under 7 år

200

304

350

382

104

46

Källa: Statistiska centralbyrån.

del koncentrerad till de äldre och sammanhänger bl. a. med det svaga arbetsmarknadsläget för dessa gmpper.

Arbetskraftsutbudet mätt i timmar mmskade med 1,3 % meUan 1976 och 1977. Av denna nedgång berodde 0,7 % på förändring i långtids­frånvaron (frånvaro över en vecka). Ungefär hälften av effekten från förändringen i långtidsfrånvaron var hänförlig tUl ändrad semesterför­läggning.

Diagram 5:1   Arbetskraft och sysselsättning 19741978

Milj. personer. Säsongrensade månadsdata. 3 månaders glidande genomsnitt

L

±

1974              1975             1976             1977

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

1978

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad fmansplan

100

Den olikartade förändringen av utbudet mätt i personer jämfört nied förändringen i timutbudet beror av ett flertal faktorer. Den ökande an­delen kvinnor i arbetskraften sänker det totala timutbudet 

eftersom.de 

genomsnittligt har kortare medelarbetstid än männen. Effekten av den­na könsmässiga förskjutning har för 19761977 uppskattats tiU 0,2 %. Andra faktorer som förklarar den olikartade utbudsutvecklingen är det ökande antalet deltidsarbetande, ökad delpensionering, arbetstidsförkort­ningar, korttidsfrånvaro och övertidsuttag. Sammantaget minskade dessa faktorer timutbudet med ca 1 % mellan 1976 och 1977.

Arbetskraftsefterfrågan

Tillströmningen av nyanmälningar av lediga platser tiU arbetsförmed­lingarna minskade under 1975. Under 1976 bromsades nedgången upp

Diagram 5:2   Vid arbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 1974 1978

Säsongrensade månadsdata. Log. skala

1974

1975

1976

1977

1978

Anm. Delbranscherna summerar sig inte till totalen då vissa branscher ute­

slutits.

..

iiCåV/a.-Arbetsmarknadsstyrelsen.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

101

och nivån, säsongkorrigerad, låg relativt konstant mellan halvåren. Un­der 1977 fortsatte nyanmälningarna att minska. Nivån andra halvåret låg ca 17 % under nivån första halvåret. Inom tillverkningsindustrin sjönk nyanmälningarna av lediga jobb med 17 % meUan första och andra halvåret 1977. En minskning av ungefär samma storleksordning notera­des även inom byggnadsverksamheten. I mars i år nyanmäldes 63 700 platser vid arbetsförmedlingarna mot 68 500 vid samma tid i fjol. Inom den offentliga tjänstesektorn låg nyanmälningarna av lediga platser kvar på en hög nivå under 1977. T. ex. för sjukvårdsarbete anmäldes 20 % fler platser än under 1976.

Antalet kvarstående lediga platser (diagram 5: 2) som är en indikator på den icke tillgodosedda efterfrågan på arbetskraft, började sjunka andra halvåret 1975 men låg sedan relativt konstant under 1976. Under 1977 fortsatte nedgången; nivån andra halvåret låg (säsongkorrigerat) 25 % under första halvåret. Inom tillverkningsarbete sjönk, mätt mellan samma perioder som ovan, antalet lediga platser med 30%. Som en konsekvens av bl. a. den låga igångsättningen inom bostadssektorn sjönk antalet lediga platser även inom byggnadsverksamheten kraftigt under 1977. Mot slutet av 1977 oeh början av 1978 har emellertid nedgången upphört. I mars 1978 uppgick antalet lediga platser totalt till 42 800 vilket visserligen innebar 6 000 färre än i februari 1977 men fler platser

Tabell 5: 3 Andelen företag som uppgivit brist på arbetskraft 1976,1977 och 1978

Procentuell andel ja-svar

1976

1977

1978

2 kV.

3 kV.

4 kV.

1 kV.

2 kV.

3kv.

4 kV.

1 kV.

Brist på yrkesarbetare

Totala industrin

40

42

29

27

24

21

16

16

Trävaruindustri

42

48

35

35

30

29

26

29

Massa-, pappers- och

grafisk industri

28

26

12

16

15

10

7

7

Järn- och stålverk

52

54

20

22

9

4

4

11

Verkstadsindustri

41

40

32

32

24

21

14

16

Varvsindustri

38

67

55

39

54

53

64

13

Brist på byggnads- och

anläggningsarbetare

Betongarbetare

30

45

39

33

28

24

6

1

Träarbetare

66

80

71

58

66

57

18

8

Murare

22

26

26

11

9

14

3

1

Källa: Konjunkturinstitutet.

1 Analys av tidsserier över lediga platser försvåras av den anmälningsplikt av lediga arbeten som på försök har införts i olika delar av landet. Sedan oktober 1976 har Malmöhus, Kristianstads och Blekinge län en sådan verk­samhet. Den 1 november 1977 utsträcktes anmälningsplikten till alt även om­fatta Stockholms, Uppsala och Södermanlands län. Fr. o. m. mars 1978 om­fattas även arbetsgivare i Jönköpings, Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och Värmlands län av anmälningsplikten.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

102

Tabell 5: 4 Sysselsättningsutvecklingen 19731977 Medeltal sysselsatta, 1 OOO-tal

1973        1974        1975        1976        1977

3 879 2 295 1584

3 963 2 316 1647

4 062 2 342 1720

4 088 2 337 1751

4 099

2 314 1785

3214

3 282

3 313

3 239

3 191

448

465

521

603

659

217

216

228

246

249

Sysselsatta

män

kvinnor Heltidssysselsatta (mer än 35 tim/v) Deltidssysselsatta (2034 tim/v) Deltidssysselsatta (119 tim/v)

Källa: Statistiska centralbyrån (arbetskraftsundersökningarna).

än vad som noterats under höstmånaderna 1977 och under början av 1978. Denna något ljusare efterfrågesituation gäller också för tillverk­ningsarbete. Den kraftiga syssdsättningsavtappningen i industrin under 1976 och 1977 torde innebära att man behöver nyrekrytera inom en del företag nu när efterfrågan från utlandet börjar bli något bättre.

I tabell 5: 3 redovisas bristen på yrkesarbetare inom några industri­branscher såsom den mäts i konjiinkturinstitutets barometerundersök­ningar. För såväl andra arbetare än yrkesarbetare som för industri­tjänstemän låg bristtalen på en låg nivå under 1977.

Tabell 5: 5 Medelantal sysselsatta 1965, 1970, 19751977

1 OOO-tal

Antal '

Förändring

1965    1970    1975    1976    1977    1965-  1970-  1976-

1970    1975   1977

Jordbruk, skogsbruk

o. fiske

450

327

272

261

253

-123-55

-8

Industri'

1117

1083

1078

1067

1035

-34

-5

-32

Byggnadsverksamhet

359

370

332

324

327

11

-38

3

Privata tjänster»

1259

1328

1339

1 335

1 344

69

11

9

Staten

241

245

286

294

301

4

41

7

Kommunerna

336

560

760

802

842

224

200

40

Summa

3 762  3 913  4 067  4 083  4 102      151    154       19

Korrigeringspost

45       45       42        .......... 

Totalt»

3 762   3 913   4 112  4 128   4 144       151    199        16

' Gruvor, tillverkningsindustri, el-, gas- och vattenverk.

» Varuhandel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel, bank- och försäkrings­institut, fastighetsförvaltning m.m.

' Den totala sysselsättningsutvecklingen fäs från arbetskraftsundersökningarna (AKU) korrigerade för kalendariska effekter m.m. för att överensstämma med nationalräkenskapernas definitioner. På senare år har förelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över de olika näringsgrenarna och AKU.

Källa: Statistiska centralbyrån.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

103

Sysselsättningen

Trots det aUmänt sett svaga arbetsmarknadsläget ökade sysselsätt­ningen något under 1977. Enligt arbetskraftsundersökningarna steg an­talet sysselsatta med 16 000 mätt mellan genomsnittslägena 1976 och 1977 (tabeU 5: 4). Mellan 1970 och 1977 ökade sysselsättningen med ca 250 000 personer. Hela denna ökning föll på kvinnorna medan an­talet sysselsatta män minskade något. Merparten av ökningen bland kvinnorna ligger på de mest aktiva åldersgrupperna 2554 år. Syssel­sättningsminskningen bland männen var hänförlig tUl de äldsta ålders­grupperna och berodde på att dessa i ökad utsträckning lämnat arbets­kraften. Detta är i sin tur en konsekvens bl. a. av pensionsålderssänk­ningen tiU 65 år den 1 juli 1976 och ett ökat antal förtidspensioneringar speciellt under 1972 och 1973. Hela sysselsättningsökningen under se­nare år har legat på de deltidssysselsatta medan antalet heltidssyssel­satta minskat. Under 1973 var 17 % av de sysselsatta deltidsarbetande. Till 1977 steg denna andel tiU 22 %. Av kvinnorna var 1977 ca 45 % deltidssysselsatta medan samma andel bland männen uppgick till ca 5%.

Under loppet av 1975 började sysselsättningen sjunka inom industrin. Denna utveckling förstärktes under 1976 och 1977. Minskningen i an­talet personer uppgick 19751976 tiU 11 000 och meUan 19761977 till 32 000 personer (tabell 5: 5). Antalet arbetade timmar i industrin föll med drygt 2 % 19751976 och med närmare 5 % 19761977. Sysselsättningsökningen inom primärkommuner och landsting fortsatte under 1977 i ungefär samma takt som under 1976. Ökningen 1976

Tabell 5: 6 Arbetslösheten 19751978

Ärs- och kvartalsmedeltal, 1 OOO-tal (1674 år)

1975

1976

1977

1978

1 kV.

2 kV.

3 kV.

4kv.

Jan.

Febr.

Arbetslösa, totalt

67

75

78

61

80

81

110

92

1624 år

26

30

30

23

37

32

40

32

2554 år

28

36

38

30

36

39

56

46

5566 år

13

9

10

8

7

10

13

14

Storstadslän

18

23

19

18

27

27

33

30

Skogslän

22

23

27

22

22

23

33

31

Övriga län

27

29

32

20

32

31

44

31

Medeltal antal veckor i

arbetslöshet

16

15

14

17

15

16

16

15

Relativa arbetslöshetstal {ai

'betslösa i

'procent

av arbetskraften)

Totalt

1,6

1,8

1,9

1,5

1,9

1,9

2,6

2,2

16-24 år

3,8

4,4

4,5

3,3

5,1

4,7

6,1

4,9

25-54 år

1,1

1,3

L4

1,1

1,3

1,4

2,0

1,7

5566 år

.1,9

1,3

1,5

1,2

1,0

1,5

2,0

2,0

Miin

1,3

1,5

1,6

1,2

1,5

1,7

2,4

2,1

Kvinnor

2,0

2,2

2,3

1,7

2,4

2,2

2,9

2,4

Källa: Statistiska centralbyrån.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

104

1977 uppgick tiU 40 000 personer. Mät i antalet arbetade timmar ökade arbetsinsatsen i den kommunala sektorn med 3 % mellan 1976 och 1977.

Arbetslöshet och arbetsinarknadspoUtik

I mars 1978 uppskattades enligt arbetskraftsundersökningarna anta­let öppet arbetslösa till 96 000 personer, motsvarande 2,3 % av arbets­kraften. I genomsnitt under 1977 befann sig 75 000 personer (1,8 %) i öppen arbetslöshet, vilket innebar en ökning med ca 10 000 jämfört med 1976. Av samtliga 75 000 arbetslösa under 1977 sökte 50 000 nytt arbete omedelbart i anslutning tiU det tidigare arbetet. Av dessa hade 13 000 blivit arbetslösa p. g. a. permittering eller annan driftsinskränk­ning. Antalet ny- eller återinträdande på arbetsmarknaden av de arbets­lösa uppgick till 25 000. Som framgår av diagram 5: 3 registrerades en viss säsongmässig uppgång i arbetslösheten under loppet av 1977. Av statistiken över arbetslösa medlemmar i arbetslöshetskassorna framgår att det i ökande grad är bland den etablerade arbetskraften som en ök­ning skett. Totalt registrerades 48 900 (1,7 %) arbetslösa i kassorna i

Diagram 5: 3   Arbetslösa enligt AKU, arbetslösa kassamedlemmar och kvar­stående lediga platser 19741978

Säsongrensade månadsdata

100 -

1974

1975

1976

1977

1978

Källor: Arbetsmarkandsstyrelsen, konjunkturinstitutet och statistiska cen­tralbyrån.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

105

mars 1978 mot 33 500 (1,2 %) i februari i fjol. Antalet arbetslösa i' industrikassorna uppgick vid samma tidpunkt i år tUl 14 700 (2,0%) mot 9 500 (1,3 %) i mars 1977. I byggkassorna registrerades i mars i år 10 200 (8,0 %) arbetslösa mot 5 500 (4,3 %) samma månad i fjol. Den relativa arbetslösheten i tjänstemannakassorna steg något mellan 1976 och 1977 men låg fortfarande på en mycket låg nivå, 0,5 % av medlemsantalet.

Av samtliga arbetslösa under 1977 utgjordes 40 %, eller 30 000 per­soner, av ungdomar under 25 år. Den relativa arbetslösheten i ålders­gruppen 1624 år låg i medeltal på 4,4 % 1977 mot 3,7 % året innan.

De arbetsmarknadspoUtiska åtgärderna som satts in på senare år har, förutom de direkta stödåtgärder som riktats mot de branscher som brottas med svåra strukturproblem, i hög grad varit inriktade på att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Atgärdsprogrammen har bl. a. om­fattat inrättande av fler beredskaps- oeh praktikplatser för ungdomar, intensifierade arbetsförmedlingsinsatser och bidrag till företag som an-stäUer ungdomar. Antalet ungdomar i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten har oekså ökat kraftigt. Av samtliga 52 000 som sysselsattes i beredskapsarbete i mars i år utgjordes närmare 60 %, eller 30 000, av ungdomar mot 48 % i mars 1977 och 32 % i mars 1976. I det tvåmiljardersprogram för att upprätthåUa sysselsättningen som regeringen presenterade i oktober i fjol förstärktes även övriga åt­gärder. Ettåriga yrkesutbildningar inom företag motsvarande en volym på 4 000 platser för ungdomar får anordnas under 1978 på arbetsför­medlingarna. Fler korta yrkesinriktade kurser i gymnasieskolan inrättas också. Parallellt med detta förstärktes också förmedlingarnas resurser för att kunna sätta in rutinerade arbetsförmedlare för ungdomar.

I februari 1978 förstärktes de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ytterUgare inom en ram på ca 900 milj. kr., innefattande bl. a. fler be-

Tabell 5: 7 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 19741978

Ärs- och kvartalsmedeltal, 1 OOO-tal

1974

1975

1976

1977

1978

1 kv.

2kv.

3kv.

4kv.

Jan.

Febr.

Arbetsmarknadsutbildning

41

36

42

64

99

92

102

95

100

Beredskapsarbeten A

7

4

13

15

18

8

22

25

32

S

16

13

14

14

15

10

14

14

15

Arkivarbete

14

14

15

15

15

15

15

15

15

Skyddat och halvskyddat

arbete m.m.

24

27

29

29

30

30

31

27

31

rotalt

102

94

113

137

177

155

184

176

193

Anm. A: Allmänna beredskapsarbeten.

S: Speciella beredskapsarbeten för närplacerad arbetskraft såsom äldre, alkoholister, mental-och kriminalvårdspatienter etc.

Källa: Arbetsmarknadsstyrelsen.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

io6

Tabell 5: 8 Antal personer berörda av varsel om personalinskränkningar (upp­sägningar, permitteringar) 19741978

1974

1975

1976

1977

1977

1978

jan. febr.

jan. febr.

Industri

därav: verkstadsindustri

Branscher utanför

industrin

Totalt

8 037

1 575

6 191 14 228

15 922

3 755

7 871 23 793

23 000

7 708

11023 34 023

49 677 26 967

18 544 68 221

15 791 11629

1957 17 748

5 995

2    586

3    406

 9 401

KäUa: Arbetsmarknadsstyrelsen.

redskapsarbeten, tidigareläggning av statUga industribeställningar och byggen m. m. Som framgår av tabeU 5: 7 var i genomsnitt 163 000 per­soner, motsvarande 3,9 % av arbetskraften, sysselsatta i olika slag av arbetsmarknadspolitiska åtgärder under 1977. Expansionen av arbets­marknadsutbildningens omfattning sammanhänger i första hand med de utbildningsåtgärder inom företagen för permitteringshotad personal som igångsattes genom den s. k. 25-kronan. Denna verksamhet synes emel­lertid ha minskat något mot slutet av 1977 och början av 1978.

Bland övriga åtgärder som verksamt har bidragit att hålla sysselsätt­ningen uppe kan nämnas det tillfälliga sysselsättningsstödet (75 % bi­drag till lönekostnaden) för företag med dominerande ställning på vissa orter som annars hade friställt personal, fortsatt och utvidgat ianspråk­tagande av investeringsfondsmedel m. m. Sedan mitten av 1977 har hit­tiUs beslut om bidrag enligt det tillfälliga sysselsättningsstödet fattats för 25 företag med 55 000 anställda. Sysselsättningsstödet för äldre arbets­kraft inom tekoindustrin omfattar hittUls drygt 600 företag med ca 3S 000 anställda.

Antalet berörda av varsel om personalinskränkningar var mycket högt under 1977 och början av 1978 (tabell 5: 8). Av det höga antalet be­rörda under jan.feb. 1977 avsåg 9 300 permittering under en vecka i februari vid flera av Volvos anläggningar.

5.2 Arbetsmarknaden under 1978

Nedan redovisas först utbudsprognosen. Därefter diskuteras progno­serna för produktions- oeh produktivitetsutvecklingen inom olika nä­ringsgrenar. Genom att sedan ställa utbudsprognosen mot efterfrågekal­kylen kan man få en grov uppfattning om sysselsättning och arbets­löshet.

Arbetskraflsutbud

Det har inte funnits anledning att revidera utbudskalkylen i den preliminära nationalbudgeten på några mer väsentiiga punkter. Sålunda

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

107

Tabell 5: 9 Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 19721977

Procentuell förändring från föregående år

1972

1973

1974

1975

1976

1977

Jordbruk, fiske

8,0

-7,7

18,7

-1,4

5,7

0

Skogsbruk

10,6

12,8

-5,2

0,2

-6,3

-2.5

Gruvor och tillverknings-

industri

6,5

7,5

3,5

-1,9

2,0

0,2

El-, gas- och vattenverk

17,1

9,4

-2,6

11,2

5,8

8,2

Byggnadsindustri

9,7

-2,3

1,1

7,1

-1,3

-0,5

Privata tiänster

6,0

5,1

5,8

-1,7

1,9

3,3

Offentliga tiänster

0,6

-0,1

-0,6

0,3

0,3

0,3

Totalt

5,6

4,2

3,3

-0,6

1,4

0,3

KäUa: Statistiska centralbyrån.

väntas kvinnorna fortsätta att öka sin andel av arbetskraften under 1978 medan antalet män förutses minska något. Mellan årsgenomsnitten 1977 oeh 1978 väntas antalet kvinnor i arbetskraften öka med närmare 30 000 vilket är något färre än mellan 1976 och 1977. Minskningen bland männen väntas främst faUa på de äldsta åldersgmpperna oeh upp­gå till ca 8 000 personer. Nettoinvandringen föratses bli lägre än under 1977 oeh stanna vid ca 10 000 a 15 000 personer, av vilka kanske ca en tredjedel innebär ett tUlskott till arbetskraften. Sammantaget fömt­ses ett nettotUlskott tiU arbetskraften på ca 20 000 personer eller 0,5 % mellan 1977 och 1978. Utbudet mätt i timmar blir avsevärt svagare. Det totala timutbudet väntas, främst som en effekt av den femte se-mesterveekans införande, minska med ca 1,5 %. Övriga faktorer för­utom semesterförlängningen som påverkar timutbudet är den köns­mässiga förskjutningen i arbetskraftens sammansättning, delpensione­ring m. m.

Produktion, produktivitet och sysselsättning 1978

Under 1960-talet noterades relativt snabba produktivitetsökningar (mätt som produktion per arbetad timme) inom de flesta näringsgrenar. Under 1970-talet har denna utveckling förändrats mot en lägre till­växttakt (tabell 5: 9). Detta beror på ett flertal faktorer. Numera riktar sig en relativt större del av den samlade efterfrågan mot de tjänste­producerande sektorerna som erfarenhetsmässigt bmkar uppvisa en lägre produktivitetstillväxt än de varuproducerande näringarna. Vidare torde de institutionella förändringar som har genomförts på arbets­marknaden också ha verkat i produktivitetssänkande riktning. Den mycket svaga produktivitetstillväxten inom industrin på senare år sam­manhänger också med den förändrade inriktningen som arbetsmark­nadspolitiken fått. Genom att stimulera företagen att hålla kvar arbets­kraften trots att produktionen minskar blir produktivitetstillväxten i motsvarande mån sämre. Sett på längre sikt torde dock bl. a. den inten-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

i08

sifierade utbildrungsverksamheten av permitteringshotad personal inom företagen innebära att man byggt upp en relativt hög produktivitets­potential som kan realiseras när produktionen vänder uppåt igen.

I tabdl 5:10 redovisas produktions- och produktivitetsprognosema för 1978. I kalkylerna är inlagt effekter av de ekonomisk-politiska åt­gärder som föreslås i den reviderade finansplanen. Dessa åtgärder finns närmare beskrivna i kapitel 1.

Mätt mellan genomsnittslägena 1977 och 1978 väntas nu industri­produktionen öka med närmare 1 %. Detta är en upprevidering jämfört med den preliminära nationalbudgeten i vilken industriproduktionen fömtsågs minska med en halv procentenhet 19771978. Den antagna produktionsökningen har också gjort det motiverat att revidera upp produktivitetsökningen i industrm från 5 % till 5,5 %. Med hänsyn till det högre bostadsbyggandet samt ökade investeringar i energibe­sparande åtgärder m. m. fömtses produktionen inom byggnadsverksam­heten öka med 3 % 1978 efter produktionsminskning såväl under 1976 som under 1977. Produktionsökningarna inom de privata tjänstesek­torerna väntas bli ganska svaga 1978 som en följd av att den privata konsumtionen förutses minska även under 1978.

I tabeU 5: 10 anges sysselsättningen i timmar. På total nivå väntas en minskning med drygt 2%.

En översättning av prognoserna från arbetade timmar till antalet sysselsatta personer pekar mot att industrin kommer att fortsätta att minska antalet sysselsatta. Minskningen mellan 1977 och 1978 beräknas uppgå till drygt 20 000 personer vUket är något mindre än mellan 1976 och 1977. Sett under loppet av året kommer syssdsättningsminskningen att bli relativt kraftig under första halvåret medan nedgången väntas plana ut och minskningen vändas i en viss uppgång mot slutet av 1978. Denna utveckling stämmer ganska väl med företagens egna bedöm­ningar såsom dessa kan avläsas i konjunkturinstitutets industribarome-

Tabell 5:10 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1978

Procentuella förändringstal från föregående år

Produk-

Produk-

Syssel-

tion

tivitet

sättning (timmar)

Jordbruk, fiske

2

-4

6

Skogsbruk

3

-3

6

Gruvor och tillverkningsindustri

0,5

5,5

-5

El-, gas- och vattenverk

6

8

-2

Byggnadsverksamhet

3

4,5

-1,5

Privata tiänster'

0

3,5

-3,5

Offentliga tiänster

3

0,5

2,5

Totalt

1,2

3,5

-2,2

' Handel, restaurang- och hotellverksamhet, samfärdsel, banker och fastighets­förvaltning m.m.

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

109

ter i mars 1978. Trots de förbättringar som man där förutser för order­ingång och produktion fömtser man fortsatta relativt kraftiga ned­dragningar av sysselsättningen för den närmaste tiden. Detta förlopp stämmer väl med vad som sagts ovan om produktivitetsutvecklingen i industrin. Arbetskraftsbehovet från den offentliga sektorn fömtses fort­sätta att öka relativt starkt under innevarande år. Kommunerna väntas öka antalet sysselsatta med ca 45 000 personer medan ökningen för statens del fömtses stanna vid ca 8 000 personer. De privata tjänste­sektorerna väntas minska antalet sysselsatta med ca 10 000 personer.

Utbuds- och efterfrågeprognoserna på totalnivå på arbetsmarknaden tyder sålimda på ett relativt väl hävdat sysselsättningsläge under 1978. Den uppgång av den öppna arbetslösheten mellan 1977 och 1978 som prognoserna indikerar blir av relativt begränsad omfattning. Dock torde man få räkna med fortsatta svårigheter för nytUlträdande gmp­per på arbetsmarknaden såsom ungdomar utan yrkesutbildning och kvinnor. Likaså torde svårighetema inom vissa utsatta branscher och regioner komma att kvarstå under 1978. Den förstärkning av de ar­betsmarknads- och industripolitiska satsningar som gjorts för 1978 kommer dock verksamt att bidra till att hålla sysselsättningen uppe på en hög nivå.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

no

6    De enskilda konsumenternas ekonomi 6.1 Sammanfattning

Hushållens disponibla inkomster ökade från 1976 till 1977 med 12,6 %, vUket är nästan samma tal som angavs i den preliminära natio­nalbudgeten (PNB). Detta var ungefär samma tillväxt som 1976. Efter­som prisstegringen 1977 var kraftigare steg dock den realt disponibla inkomsten 1977 med endast 1 1/2 % mot ca 2 1/2 % 1976.

Till skiUnad mot 1976 ökade faktorinkomsterna 1977 (dvs. löner, en­skilda företagares inkomster, m. m., se tabell 6: 1), mindre än den totala disponibla inkomsten. Faktorinkomsterna steg i lägre takt än den genom­snittiiga prishöjningen på 11 % för hushåUens konsumtion. Inkomst­överföringarna till hushållen i form av socialförsäkringsutfall (såsom pensioner, sjukförmåner och arbetslöshetsförsäkring), bidrag vid arbets­marknadsutbildning, bostadsbidrag m. m. steg däremot kraftigt även realt, dvs. sedan hänsyn tagits till prisstegringen. Hushållens inbetal­ningar till stat och kommun av skatter och avgifter minskade samtidigt något, realt sett. Förändringen i nettoinbetalningarna till det offentliga dvs. i det belopp varmed skatte- och avgiftsinbetalningarna överstiger erhållna transfereringar gav därmed ett realt inkomsttillskott som mer än uppvägde den reala nedgången i faktorinkomsterna.

Trots realinkomstökningen minskade konsumtionsvolymen 1977 med ungefär 1 %, vilket är ett kraftigt omslag jämfört med de tre före­gående årens volymökningar på 3 till 4 1/2 % per år.i Bortsett från säsongmässiga förändringar sjönk konsumtionen redan från fjärde kvar­talet 1976 tiU första kvartalet 1977, med drygt 2 %. Mervärdeskatte­höjningen den 1 juni beräknas ha medfört att vissa inköp tidigarda­des till andra kvartalet. Justerat för denna effekt fortsatte konsum­tionsvolymen att minska i avtagande takt under andra och tredje kvar­talen för att därefter öka med ett par procent under sista kvartalet, sä­songrensat sett. Disponibelinkomsten steg kraftigt under tredje och fjärde kvartalen, bl. a. på grund av retroaktiva löneutbetalningar. Korrigerat för säsongmönstret sparade hushållen under första halvåret ca 7 % av den disponibla inkomsten och andra halvåret hela 12 %. För helåret 1977 uppgick sparkvoten därigenom till 9 1/2 % mot 7 1/2 % under föregående år.

I prognosen över inkomstutfaUet 1978 förutses ytterligare avsaktad ökningstakt för faktorinkomsterna. Den avtalsmässiga löneökningen kan

1 Fr. o. m. föreliggande beräkningar görs nationalräkenskapernas fastpris-kalkyler för åren fr. o. m. 1963 med 1975 års priser som bas. Detta har, jäm­te sedvanliga revideringar av statistiken, medfört förändringar av såväl den registrerade helårsutvecklingen som kvartalsmönstret för konsumtion och in­komster.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

111

Tabell 6:1 De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 19761978'

Milj. kr.

Procentuell förändring

från föregående i 1976    ,   1977

ir

1976

1977

1978

prognos

Löi

oande priser

1

Faktorinkomster

202 280

220 702

13,3

9,1

7,4

Egentliga löner'

173 019

189 805

14,1

9,7

7,8

därav: kontant utbetald

lönesumma

168 000

183 665

13,8

9,3

7,7

Enskilda företagares in-

komster

13 362

13 601

13,3

1,8

4,2

Övriga faktorinkomster

15 899

17 296

5,9

8,8

4,8

2

Inkomstöverföringar till

hushåll

57 868

69 749

19,6

20,5

17,9

3

Direkta skatter, avgifter

m.m.

77 895

85 512

18,7

9,8

12,5

därav: Prel. A-skatt

65 568

71 891

17,0

9,6

13,3

4

Nettoinbetalningar till det

offentliga (32)

-20 027

-15 763

16,2

-21,3

-11,5

5

Räntor och utdelningar,

netto

2 867

3 749

19,4

30,8

6,0

6

Övriga transfereringsinkoms

-

ter och -utgifter, netto

793

725

7

Disponibel inkomst

185 913

209 413

12,9

12,6

8,9

8

Privat konsumtion

172 150

189 293

15,1

10,0

9,5

9

Sparande (78)>

13 763

20 120

-8,2

46,2

3,0

10

Sparkvot (9:7)»

7,4

9,6

-1,7

2,2

-0,5

1975 års priser

11

Disponibel inkomst

168 583

171 089

2,4

1,5

-1,8

12

Privat konsumtion

156 106

154 657

4,3

-0,9

-1,2

' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen, de s.k. ideella organisationerna som betiänar hushållen och som inte helt eller huvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknas fackföreningarna, folkbildnings­verksamheten, nykterhetsrörelsen, idrottsorganisationerna, tiänstemannaorga-nisationerna. Röda korset m.m. samt ej statsbidragsberättigade privata sjuk­hem, barnhem, barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushåll.ingär hus­håll som äger personUga företag, dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse.

" Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, fondavsättningar för PRI och andra privata fonder och stiftelser samt tillräknade pensionsavgifter för statliga och komniunala myndigheter och kommunala- affärsverk är ej medtagna som löne­förmåner i denna post.

' Kontant utbetald lönesumma samt arbetsgivaravgifter till privat försäkring. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl. skadeförsäkring). 'Inkl. privat försäkringssparande. Detta uppgick 1976 till 6 213 milj. kr. Det beräknas 1977 uppgå till 7 736 milj. kr. och 1978 till ca 8,2 miljarder. Förändring mätt i procentenheter.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

för SAF-LO-PTK-området beräknas med utgångspunkt från redan träf­fade uppgörelser. Under förutsättning att dessa i huvudsak blir norme­rande för övriga avtalsområden, har totala avtalslöneökningen för 1978. vad gäller kontantförmånerna skattats tiU ca 2 %. Eftersläpande effekter av 1977 års avtal, som innebär att lönehöjningar med verkan först mot slutet av 1977 bidrar till att höja lönesumman 1978 i förhållande tiU

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

112

genomsnittet 1977, har beräknats till ca 4 % för samtiiga anställda. HärtiU har lagts 2 % tiU följd av införandet av femte semesterveckan. Avtalskomponentens bidrag till lönesummeutveeklingen skulle därmed uppgå till ca 8 procentenlieter. Löneglidningen uppskattas, bl. a. till följd av försämrat arbetsmarknadsläge, bli lägre än under 1977 och har satts till 1,7 %. Beträffande sysselsättningsutvecklingen har antagits att den femte semesterveckan medför ett bortfall av arbetstimmar som endast till en del uppvägs av att ny arbetskraft sätts in. Totalt väntas sysselsättningen dra ner lönesummeutvecklingen med 1,7 procentenheter. Ökningen i lönesumman skulle under ovannämnda förutsättningar upp­gå till 7,7 % 1978. De totala faktorinkomsterna uppskattas stiga med 7 1/2 % meUan 1977 och 1978 mot drygt 9 % 19761977.

Inkomstöverföringarna från det offentliga till hushållen väntas liksom tidigare år öka avsevärt mer än faktorinkomstema, eller närmare 18 %. Med beslutade ändringar i skatteskalor och av riksskatteverket utfärda­de regler för skatteuttag 1978 förutses hushåUens inbetalningar av direk­ta skatter stiga ungefär 12 1/2 %. För avgifter till stat och kommun för­utses än kraftigare ökningar. Hushållens netto mellan inbetalningar till det offentliga och erhållna transfereringar skulle likväl fortsätta att avta meUan 1977 och 1978, men i betydligt mindre grad än 19761977.

Sammantaget ger kalkylema för 1978 en ökning av hushållens dispo­nibla inkomster på nomineUt närmare 9 %. Prisökningstalet för privat konsumtion har uppskattats till knappt 11 %. Realinkomsten skuUe där­med minska med 1 3/4 %. Med hänsyn till de sjunkande realinkomster­na och med beaktande av den mycket svaga utvecklingen av detalj­handelns försäljning de första månaderna 1978 har en völymminskning förutsatts för den privata konsumtionen 1978. Nedgången har satts tiU drygt 1 %. Detta innebär att sparkvoten skulle sjunka något under 1978, men fortfarande vara så hög som 9 %.

Viss information om den inbetalade skattens fördelning på inkomst­slag (bl. a. uppgifter om skatteavdrag på utbetalade sociala förmåner) har numera blivit tillgänglig. I följande tablå har försök gjorts att för­dela den inbetalda skatten på inkomstslag. Tablån visar i mycket grova drag hur fördelningen på olika inkomstslag av den realt disponibla in­komsten har utvecklats. Tablån bygger på överslagsmässiga kalkyler över fördelningen av A- och B-skatteuttagen (inkl. fyllnadsskatt, kvar­skatt och överskjutande skatt) på inkomstslagen löner, företagarinkoms­ter, pensioner och beskattade förmåner. Beräkningarna baseras på en schablonförddning av skattebeloppen däribland även skatt på kapi­talinkomster m.m. varför den endast mycket grovt anger hur real­inkomsterna förändrats efter skatt.

Tablån visar dels den procentuella förändringen av de olika in­komsislagen, dels bidraget till disponibdinkomstutvecklingen. Real­lönesumman steg kraftigt 1975'sedan hänsyn tagits till beskattningen.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

113

Inkomstutvcckling efter skatt

Förändring i realinkomsten.

Bidrag tiU disponibelinkomst-

%

utvecklingen 1975      1976

1977

1975      1976      1977

1978

1978'

pro-

pro-

gnos

gnos

Löner

5 1/2     1 1/2     0

-4 1/2

3

1

0

-2 1/2

Driftsöverskott

-5 1/2 -2      -18

-5

0

0

-1/2

0

Övriga kapital- och faktor-

inkomster netto'

1/2 -2 1/2     1

-5

0

0

0

-1/2

Pensioner

3           7           9

4 1/2

1/2

1

11/2

1/2

Beskattade sociala förmåner

5          11            3

0

0

1/2

0

0

Övriga inkomstöverföringar

netto

111/2     5           7

9

1

0

1/2

1/2

Disponibel inkomst

4 1/2     2 1/2     11/2

2

41/2

21/2

11/2

2

' Inkl. nationalräkenskapens s.k. restposter i inkomstberäkningarna.

Det stora ökningstalet för övriga transfereringar, netto, beror delvis på att avdragsposten övriga skatter och avgifter till det offentUga detta år minskade, realt sett. 1976 ökade de beskattade sociala förmåner­na, bl. a. på grund av utbyggd arbetsmarknadsutbildning. Den vid halvårsskiftet 1976 sänkta pensionsåldern påverkade pensionsutbetal­ningarna detta år. Liksom införandet av delpensionen drog den sänkta pensionsåldern upp utvecklingen även 19761977. Under 1977 sjönk reallönesumman före skatt, men på grund av det realt minskade skatte­uttaget på löner skedde enligt dessa kalkyler ingen minskning av den realt behållna lönesumman. Beträffande de beskattade förmånerna 1977 noteras för sjukförsäkringen lägre ökningstal än tidigare. Prognosen för 1978 ger en kraftigt minskad reallönesumma. Härvid får uppmärksam­mas att sysselsättningen i timmar beräknas sjunka med ca 1 3/4 %, tUl stor del som följd av införandet av femte semesterveckan. Per arbetad timme räknat blir sålunda reallöneminskningen knappt 3 %. Härvid har icke inräknats den standardökning som den förlängda semestern för med sig. Antalet pensionärer beräknas fortsätta öka relativt kraftigt. Den i tablån angivna ökningen för pensionsutbetalningarna sammanlagt är väsentligen att hänföra till tillväxten i antalet pensionärer. Även den ökande andelen ATP-pensionärer och den minskande andelen pensio­närer med enbart folkpension verkar åt samma håll.

Vad gäller fördelningen av realinkomstutvecldingen på olika inkomst­slag, framgår av tablån att övervägande delen av realinkomstökningen 1975 kan hänföras till posten löner. 1976 var inkomstökningen jämnare fördelad på inkomstslagen. 1977 var det endast pensionema som sedan skatten dragits gav ett större positivt bidrag till disponibelinkomstök­ningen. Den prognoserade utvecklingen för 19771978 innebär ett svagt realt tillskott från pensionerna, men ett negativt bidrag från lö­nerna.

8   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 1. BiL

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

114

6.2 Löner

Från 1976 tiU 1977 beräknas lönesumman för samtliga anställda ha ökat med 9,3 %. Härav svarade den avtalsmässiga löneökningen för 7,5 pro­centenheter, medan löneglidningen beräknas ha bidragit med 2,8. Sys­ selsättningskomponenten gav ett negativt bidrag till lönesummeutveck­lingen på 1 procentenhet.

För industriarbetarnas del visar statistiska centralbyråns förtjänststa­tistik, korrigerad för retroaktiva löneutbetalningar, en timlöneökning från 1976 till 1977 på knappt 7 %. Därav beräknas avtalen ha svarat för drygt

3.5     procentenheter och löneglidningen för ca 3. Som en följd av ökade

sociala avgifter steg timkostnaderna med drygt 3,5 procentenheter utöver

timlönéökningen.

I lönesummeberäkningarna för 1978 ingår lönehöjningar enligt 1977 års avtal, som inföll under senare delen av 1977 och därigenom bidrar till att höja lönesumman 1978 i förhållande till genomsnittsnivån 1977. Denna effekt har kalkylerats till knappt 4 %. Bidraget till avtalskompo­nenten från 1978 års avtal har vad gäller kontantförmånerna satts till två procentenheter. Detta tal Ugger förhållandevis väl i linje med de upp­görelser som träffats mdlan LOSAF resp. PTKSAF. Avtalskom-ponenten för 1978 innefattar dessutom ca två procentenheter för in­förandet av den femte semesterveckan. Löneglidningen har satts till 1,7 %. Sysselsättningskomponenten fömtses ge ett negativt bidrag till lönesummeutvecklingen på ca 1,7 procentenheter. Vid bedömningen av sysselsättningsutvecklingen har beaktats att den femte semesterveckan innebär ett bortfall i arbetstimmar, som överslagsmässigt beräknats till

1.6     %, och som endast delvis förutses bli ersatt genom att ny arbets­

kraft sätts in. Totalt uppskattas lönesumman inkl. sysselsättningseffek­

ter öka med 7,7 %.

Industriarbetarlönerna beräknas avtalsmässigt öka med knappt 4,5 % (rån 1977 till 1978, varav 1 3/4 procentenheter på grund av 1978 års avtal. Förutsatt en löneglidning på 3,0 % skuUe därmed en timlöne­ökning på inemot 7,5 % vara att vänta. Arbetskraftskostnaderna ökar härutöver till följd av införandet av den femte semesterveckan, med ca 3,5 procentenheter, och en smärre nettohöjning av de sociala avgif­terna, med 0,1 procentenhet. Det totala uttaget av lagstadgade arbets­givaravgifter förändras ej mellan 1977 och 1978. Sänkningen av den all­männa arbetsgivaravgiften med två procentenheter uppvägs av höjda ar­betsgivaravgifter till sjukförsäkringen (1,6 procentenheter), barnomsor-

1 Enligt den nya semesterlagen utgör semesterlönen 12 % av arbetstagarens under intjänandeåret förfallna lön. Tidigare uppgick (för arbetare) motsvaran­de tal till 9. Denna höjning tillsammans med bl. a. en utvidgning av den semesterlönegrundande frånvaron medför att kostnaderna för införandet av den femte semesterveckan blir högre än vad som föranleds enbart av minsk­ningen i antalet arbetsdagar.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

115

gen (0,3) och vuxenutbUdningen (0,1). Höjningen av avtalsmässiga avgif­ter tUI STP (särskUd tilläggspension mom LOSAF-området) och ITP (industrins och handelns tilläggspension för tjänstemän och arbets­ledare) medför en lönekostnadshöjning med en tiondels procentenhet utöver timlönehöjningen.

6.3 Hushållens disponibla inkomster

Hushållens disponibla inkomster beräknas ha stigit mellan 1976 och 1977 med 12,6 %, vilket med den prisstegring som registrerades för to­tala konsumtionsutgifterna 11 % innebar en realinkomstökning på 1,5 %.

Tillväxten i de totala faktorinkomsterna uppgick 19761977 till 9 % (se tabell 6:1), en betydande avsaktning jämfört med de närmast före­gående åren. I avsnitt 6.2 redovisades beräkningar och prognoser för lönerna. Den kontant utbetalda lönesimiman, som utgör den övervägan­de delen av faktorinkomsterna ökade med 9,3 %. För de enskilda före­tagarnas inkomster redovisas en endast obetydlig ökning. Kraftig steg­ring i skogsbruksinkomstema motvägs av sjunkande driftsöverskott för jordbruk och Övrig rörelse.

1978 fömtses ökningstakten för de totala faktorinkomsterna sakta av ytterligare till ca 7 1/2 %. Härvid uppgår ökningen av kontantlönesum-man till 7,7 %. Driftsöverskottet från personliga företag väntas 1978

Tabell 6: 2 Inkomstöverföringar till hushåll 19761978

Milj. kr., löpande priser

1976

1977

1978 prognos

Egentliga inkomstöverföringar

15 018

17 870

21003

därav: barnbidrag

3 231

3 501

3 958

bostadstillägg, statligt och stats-

kommunalt'

1 718

2 099

2 510

studiebidrag

707

689

1 165

arbetsmarknadsutbildning

782

1 300

1 458

pensioner från stat och kommun

2 404

2 572

2 798

övrigt

6176

7 709

9 114

Socialförsäkringsutfall

42 850

51879

61245

därav: folkpensioner'

18 788

22 448

25 855

ATP

6913

9 688

12 360

delpension

74

412

693

sjukförsäkring»

15 693

17 524

19 845

arbetslöshetsförsäkring

872

1 193

1755

övrigt

510

614

737

Inkomstöverföringar till hushåll

57 868

69 749

82 248

' Kommunala bostadstillägg till pensionärer redovisas under posten folkpen­sioner. ' Inkl. apotekarrabatter.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

ii6

öka något mer än 1977. TiU skiUnad mot läget i fjol förutses fallande priser 1978 dra ner skogsinkoirlstema, medan övriga enskilda företaga­res inkomster väntas öka.

I tabell 6: 2 återfinnes en detalj redovisning av inkomstöverföringarna till hushållen från det offentiiga. De egentliga inkomstöverföringarna, dvs. transfereringar till hushållen från stat och kommun, steg 1976 1977 närmare 20% betydligt mer än föregående år. Utbetalningarna ökade mycket kraftigt vad gäller bostadsbidrag och ersättningar i sam­band med arbetsmarknadsutbildning och studiecirkelverksamhet. Beträf­fande socialförsäkringen har ökningstakten de senaste åren legat kring 20 % efter den mycket kraftiga höjningen i samband med ändrade reg­ler för sjukersättning och arbetslöshetsförsäkring vid årsskiftet 1973/ 1974. Pensionsutbetalningarna fortsatte 1977 att öka i snabb takt, vilket återspeglar pensionsreformen vid halvårsskiftet 1976. Ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen steg avsevärt på grund av höjd dagpenning och stigande arbetslöshet. Utbetalningarna från sjukförsäkringen beräk­nas 19761977 ha ökat betydligt mindre än 1975-1976.

För 1978 förutses obetydligt långsammare ökningstakt ca 18 % mot drygt 20 % 1977 vad gäller inkomstöverföringarna totalt. Höjda bam- och studiebidrag medverkar tillsammans med ändrade bidrags­regler för bostadstillägg till att höja de egentUga inkomstöverföringarna. Dessa ökar dock inte Uka mycket som 1977, bl. a. på grund av att ar­betsmarknadsutbildningen inte beräknas öka Uka snabbt som förra året. Den tidigare snabba ökningen för ATP-pensionerna väntas nu däm­pas något sedan systemet på förmånssidan uppnått en väsentlig omfatt­ning. Sjukförsäkringsutfallet (inkl. föräldraförsäkringen) beräknas stiga lika mycket som 1977. Utbetalningarna från arbetslöshetsförsäkringen kan däremot förväntas öka mer än 1977 på grund av försämrat arbets­marknadsläge och höjda ersättningsbelopp.

HushåUens inbetalningar till det offentliga i form av skatter och av­gifter in. m. (se tabell 6: 3) beräknas ha ökat med närmare 10 % mellan 1976 oeh 1977. Ökningstakten blev kraftigare än tillväxten i faktorin­komsterna (9 %). Detta är en uppjustering av inbetalningarna jämfört med det i PNB redovisade värdet med 950 milj. kr.; dels inflöt under de två sista uppbördsterminerna mer preliminär A-skatt än väntat, dds inbetalades större belopp än beräknat som avgifter till kommunerna. Nettoinbetalningarna tUl det offentliga (se tabell 6: 1), dvs. den för hus­hållen negativa skillnaden mellan inbetalade skatter och avgifter och er­hållna transfereringar, sjönk under 1977 med drygt 4 miljarder kr.

1978 års skatteomläggning innebär att statsskatten sänks samt att skatteskalan framgent inflationsskyddas genom att den anknyts till en s. k. basenhet. Skattereformen irmebär dessutom att den särskilda skatte­reduktionen höjs från 250 till 400 kr. och utsträcks till samtiiga in-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

117

Tabell 6: 3 Hushällens direkta skatter och avgifter 19741978

Milj. kr., löpande priser

1974

1975

1976

1977

1978 prognos

1 Prel. A-skatt

48 485

56 014

65 568

71 891

81 444

2 Prel. B-skatt

4 349

4 890

5 801

6 756

6 970

3 Fyllnadsskatt

1734

2 676

3 787

3 729

3 686

4 Kvarskatt'

1562

1 786

2 286

2 619

2 846

5 Överskjutande

skatt

-4 266

-3 964

-4 331

-5 200

-5 248

6 Slutskattereglering

(.3 + 4-H5)

-970

498

1742

1 148

1284

7 Övriga skatter och

avgifter

3 976

4 225

4 784

5 717

6 504

8 Summa

{1+2 + 6 + 7)

55 840

65 627

77 895

85 512

96 202

därav: socialför-

säkringspremier

4 122

1 552

1 965

2 274

2 408

' Influtna delen.

Anm. Kvarskatten avser inkomsten tvä år tidigare, medan fyllnadsskatten och överskjutande skatten avser inkomsten ett år tidigare.

Källor: Konjunkturinstitutet, riksrevisionsverket och statistiska centralbyrån.

komsttagare, även pensionärer. För dessa reduceras samtidigt det extra avdraget något. Enligt riksrevisionsverkets kalkyler blir effekten av skatteomläggningen 1978 jämfört med ett beräknat utfall med 1977 års skatteskalor en minskning av skatteuttaget med ca 5 miljarder kr., varav drygt en kvarts miljard avser pensionärernas skatter. Riksskatteverket har för 1978 utfärdat nya regler för skatteuttag, som innebär att skatte­beloppet inom varje inkomstskikt skall beräknas efter den inkomst som ligger högst i skiktet i stället för som tidigare i mitten. Därigenom be­räknas skatteuttaget öka nied ca 950 milj. kr. Netto beräknas alltså de ändrade bestämmelserna medföra en minskning av inflytande preliminär A-skatt med drygt 4 miljarder kr. jämfört med ett utfall med oförändra­de regler. Till följd av att inkomstunderlaget stiger och den kommunala utdebiteringen ökar (med 1,86 kr.) resulterar kalkylerna i en ökning av preliminär A-skatt med 13 1/2 %. Slutskatteregleringen, dvs. skillnaden mellan inbetalningarna under året av fyllnadsskatt och kvarskatt samt återbäringarna av överskjutande skatt (se tabell 6: 3), väntas ge hus­hållen ett något större negativt netto än 1977. HushåUens totala in­betalningar tiU det offentliga av skatter och avgifter förutses öka med 12,5 % 19771978.

Med ovan redovisade kalkyler skattas ökningen 19771978 i hus­hållens disponibla inkomster till ca 9 %. Den genomsnittiiga prisupp­gången har beräknats tiU 10,8%, oeh realt skulle därmed disponibel­inkomsten minska med 1,8 % 19771978.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

118

6.4 Konsumentpriserna

Från december 1976 till december 1977 steg konsumentprisindex 12,8 % enligt långtidsindex. Detta var en avsevärt högre ökningstakt än under 1976, då priserna gick upp 9,4 %. Som framgår av tabeU 6: 5 beräknas höjiungen under första halvåret 1977 av mervärdeskatten och vissa andra indirekta skatter ha bidragit med 2,6 procentenheter till den totala prisstegringen. Nettoprisindex, som visar konsumentprisutveck­lingen med avdrag för indirekta skatter och tillägg för subventioner, steg december 1976december 1977 med 10,6 %, mot 10,5 % under 1976.

Prisökningen 1977 blev 0,7 procentenheter lägre än prognoserna i kon­junkturinstitutets höstrapport och i den preliminära nationalbudgeten. En betydande del av avvikelsen beror på att förutsägelserna om den in­ternationella prisutvecklingen och dess genomslag på den svenska kon­sumentprisnivån visat sig vara något för höga.

Frisutvecklingen för delgrupper i konsumentprisindex redovisas i ta­beU 6: 4. Under 1977 ökade, tUl skUlnad mot 1976, vampriserna mer än priserna på tjänster. Bidragande till denna utveckling har varit de höj­da indirekta skatterna och valutakursförändringarna under året. Endast bostadsposten och övriga privata tjänster samt delgruppen "övriga icke varaktiga varor" uppvisade en långsammare ökningstakt än 1976. Av­gifterna för offentiiga tjänster höjdes däremot under 1977 betydligt mer än året innan. Livsmedlen steg i pris med 16 % och bidrog därmed

Tabell 6: 4 Konsumentprisindex december 1976december 1977

Väg-

Procen-

Inver-

Procen-

nings-

tuell

kan på

tuell

tal',

föränd-

total

andel av

ring

index

totala

dec.

ök-

1976

ningen

dec.

1977

Totalt

1000,0

12,8

12,8

100,0

Samtliga varor

658,5

13,3

8,8

.68,2

Livsmedel

211,0

16,1

 3,4-

26,5

Alkoholhaltiga drycker och tobak

76,0

23,3

1,8

13,8

Bränsle och drivmedel'

56,0

8,7

0,5

3,8

Kläder och skor

79,5

7,0

0,6

4,3

Övriga icke varaktiga varor

68,5

10,6

0,7

5,7

Varaktiga varor

167,5

10,8

1,8

14,1

Samtliga tiänster

341,5

11,9

4,1

31,8

Bostad

180,0

9,1

1,6

12,8

Övriga privata tiänster

89,0

15,9

1,4

11,1

Offentliga tjänster

72,5

14,0

1,0

   7,9

' Förändringar i vägningstalen sedan den preliminära nationalbudgeten beror

på att SCB ändrar vägningstalen i långtidsindex.

' Exkl. kokgas och elström, vilka ingår i offentliga tjänster.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

119

Tabell 6: 5 Konsuraentprisförändringen 19651978 uppdelad på komponenter

Långtidsindex dec.dec.

19651970

19701975

1976    1977    1978

------- 

pro-

To-     Per

To-     Per

gnos

tält      år

tak      år

23,5

4,3

48,7

8,3

9,4

12,8

8,6

4,2

0,8

6,0

1,2

2,6

0,5

0,9

0,2

3,7

0,7

0,9

1,2

1,0

2,3 1,0

0,4 0,2

14,2

2,2

2,7 0,4

2,4 0,4

3,2 0,6

2,7 0,5

5,0 1,6

1,0 0,3

5,9

2,2

1,1

0,4

2,3 0,1

1,6 0,7

1,4 0,4

0,0

8,5

0,0 1,6

0,8 13,7

0,2 2,6

-0,3 3,6

-0,1 3,0

0,0

2,1

Konsumentprisnivåns pro­centuella uppgång, totalt därav hänförs till:

ändring i indirekta skatter

automatiska effekter av

indirekta värdeskatter

ändring av internationellt

bestämda priser

ändring av jordbrukspriser

ändring av bostadspris­sättning

ändring i diverse taxor

trendavvikelse i priserna

på färskvaror

restfaktor

med 3,4 procentenheter till den totala konsumentprisuppgången. Pri­serna på de livsmedel som påverkas av jordbruksregleringen steg 10,7 % och övriga livsmedel betydligt mer, 23,3 %. Bland dessa livsmedel ingår bl. a. kaffe som ökade mer än 50 % och därmed svarade för 0,7 pro­centenheter av den totala prisstegringen.

I tabell 6: 5 redovisas indexhöjningen 1977 liksom den prognoserade prishöjningen för 1978 med uppdelning på olika prisstegringskomponen­ter. Av den totala ökningen av konsumentprisema på 12,8 % under lop­pet av perioden december 1976december 1977 beräknas restfaktorn, som innefattar lönekostnadsstegringamas genomslag inom de från inter­nationell konkurrens skyddade näringsgrenarna, ha svarat för tre pro­centenheter. Detta värde på restfaktorn är lägre än 1975 och 1976, men högre än det beräknade genomsnittet för perioden 19651976. Restfak­torn 1977 torde främst förklaras av lönekostnadsöloiingen 1977, som för­modligen tUl följd av låg produktivitetsökning inom berörda områden beräknas ha fått ett större än trendmässigt genomslag på prisnivån. Rest­faktorn döljer troligen dessutom vissa eftersläpande effekter av tidigare års kostnadsökningar för löner och/eller import. Vidare ingår också höjningar av taxor för elström.

Den internationella prisutvecklingen, sådan den representeras av pri­serna vid import till Sverige, beräknas ha bidragit till konsumentpris­ökningen under loppet av 1977 med 3,2 procentenheter. Importpriserna har påverkats uppåt genom valutakursförändringarna under 1977. Effek­ten av devalveringen den 29 augusti har överslagsmässigt skattats till två procentenheter. Därav beräknas en tredjedel ha slagit igenom på priserna under 1977 och resten slå igenom under första kvartalet 1978. Denna devalveringseffekt har i tabellen fördelats mellan 1977 och 1978 under

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

120

posten ändring av internationellt bestämda priser, och den förutsedda eftersläpningen får därmed inte något utslag i restfaktorn för 1978.

Genomsnittet för konsumentprisindex 1977 låg 11,4 % över genom­snittet 1976. Vid beräkningen av implicitprisindex för den privata kon­sumtionen enligt nationalräkenskaperna framkommer en svagare genom­snittiig prisökning, 11 %.

Ökningstakten i implicitprisindex för total privat konsumtion har ge­nom omräkningen till 1975 års priser och andra revideringar uppjusterats för åren 19731976 med 0,3 ä 0,4 procentenheter. För flertalet tidigare år noteras lägre uppjusteringar. Prisökningstakten 19751976 är nu lika stor som enligt konsumentprisindex. Utvecklingen enligt nationalräken­skapernas implicitprisindex för de tre första kvartalen 1977 har sänkts med 0,4 procentenheter jämfört med PNB. Helårsgenomsnittet, 11 %, överensstämmer emellertid med helårsprognosen i PNB 1978, och är som redan nämnts 0,4 procentenheter lägre än konsumentprisindex. Att ökningstakten i implicitprisindex är lägre än den i konsumentprisindex skulle kunna förklaras av att hushållen förskjutit sina inköp så att va­ror med relativt sett lägre prisökningstakt fått större andel i den aktuella konsumtionen. Varusammansättningen i konsumentprisindex avser där­emot konsumtionen under föregående år. Prognosen för implicitpris­index 1978 bygger på antagandet att hushåUen även under 1978 i någon mån skulle styra sin konsumtion på liknande sätt.

Prisutsikter för 1978

Från december 1977 till februari 1978 har konsumentprisindex stigit med 3,5 %, varav höjda hyres- och egnahemskostnader svarar för 0,6 procentenheter, höjda priser på bensin och eldningsolja inkl. särskild be­redskapsavgift för 0,1, höjda jordbmkspriser för 0,3 procentenheter och diverse taxehöjningar, inkl. avgifter för elström, för 0,6 procentenheter. Den totala indexhöjningen mellan februari 1977 och februari 1978 är 13,9 %.i

Bedömningen av prisutsikterna för 1978 har utgått från prognoser och antaganden angående arbetskraftskostnader och importpriser m.m. samt beslutade höjningar av indirekta skatter. Med utgångspunkt från lönekalkylen har arbetsgivarnas genomsnittliga kostnader per timme för samtiiga anställda förutsatts öka knappt 10 %. Lönekostnadernas genomslag i priserna inom de från internationeU konkurrens skyddade områdena (exkl. jordbruk och bostadsförsörjning) har i prognosen över restfaktorn 1978 antagits få ett mera normalt värde än det beräknade lönekostnadsgenomslaget i restfaktorn för 1977. Produktivitetsöknmgen, som i viss utsträckning uppväger höjningen av lönekostnaderna, har nämligen för 1978 i motsats till 1977 antagits Ugga i linje med den tidi-

1 Procentuell ökning enligt SCB:s officieUa indexserie. Jämförelse av inde.x-serien över årsskiftet störs av därvid genomförda metod- och viktjusteringar. Om index hade räknats utan metod- och viktförändringar skulle uppgången i stället ha blivit 14,1 %.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

121

gare trenden för berörda områden. Härutöver har restfaktorn justerats upp något med tanke på att timkostnadsökningen inom den skyddade sektorn kan antagas vara något större än den genomsnittliga på grund av det stora inslaget av låglönegrupper. Hänsyn har också tagits till kompletterande information vad avser utvecklingen av vissa taxor. Prognosen förutsätter dessutom någon återhämtning av vinstmargina­lerna. De priskomponenter som innefattas i restfaktorn (inkl. ändring i vissa taxor) väntas under dessa förutsättningar bidra tUl fortsatt ökning av konsumentprisnivån med 2,5 procentenheter.

Vad beträffar de internationellt bestämda priserna har inverkan av devalveringen i augusti 1977 redan berörts. I övrigt beräknas prisutveck­lingen på den import som ingår i den privata konsumtionen bli avsevärt lägre under loppet av 1978 än under 1977, bl. a. på grund av sjunkande priser på kaffe och råolja. Inkl. den eftersläpande devalveringseffek­ten har den fortsatta uppgången i de internationellt bestämda priserna uppskattats bidra med 2,7 procentenheter tUl den totala konsumentpris­höjningen.

Beträffande ändringar i den indirekta beskattningen har höjningen av bensinskatten med 25 öre per Uter från den 27 april 1978 beräknats dra upp totala prisnivån med 0,4 procentenheter.

Bidraget från ändrade jordbrukspriser har satts till 0,5 procentenheter, något lägre än 1977. Förhandlingarna mellan lantbrukarnas förhand­lingsdelegation och statens jordbruksnämnd jämte nämndens konsument­delegation har nämligen resulterat i att jordbrukarsidan i år endast skall tiUgodoräknas ökade kostnader för inköpta produktionsmedel men där­emot ingen höjning av brukarnas inkomster. Med hänsyn till detta kan antagas att höjningen av jordbrukspriserna skulle kunna bli något lägre i år än 1977.

Sammantaget leder dessa kalkyler tiU en konsumentprisstegring under loppet av 1978 på 8,6 %. Detta är samma totalprognos som i den preli­minära nationalbudgeten. Höjningen av bensinskatten var inte inkalky­lerad i konjunkturinstitutets PNB-prognos. Däremot skattades restfak­torn då till ett högre värde. Det i inledningen beskrivna utfallet för januari och februari månader överstiger PNB-prognosen med 1/2 pro­centenhet, främst beroende på att bostadsposten samt jordbrukspriserna och priserna på vissa färskvaror m. m. dragit upp konsumentprisnivån mer än förutsett. Den skärpta prisövervakningen fr. o. m. den 18 mars förutsätts emellertid få en viss fördröjande inverkan på den fortsatta prisutveckUngen. Också erfarenhetema av prisutveckUngen under se­nare delen av 1977 har gjort det motiverat att anta att företagens möj­ligheter att inom de s. k. skyddade sektorerna återställa sina pressade marginaler är mera begränsade än som förutsattes i PNB-prognosen.

Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1977 och 1978 uppskat­tas konsumentprisstegringen till 11,1 %. Som tidigare anförts har för

Prop. 1977/78:150   Bilagal    Reviderad finansplan

122

implicitprisindex antagits en något lägre ökning av genomsnittsnivån,

10,8 %.

.

6.5 Den privata konsumtionen

Den privata konsumtionen beräknas ha minskat med 0,9 % i volym från 1976 till 1977. Konsumtionen skulle därmed ha blivit 0,4 procent­enheter högre än vad som angavs i PNB-78.

Första halvåret 1977 jämfört med andra halvåret 1976 sjönk den totala konsumtionen med ca 1 % säsongrensat. Mellan första och andra halvåren 1977 beräknas konsumtionen ha minskat med hela 2 %.

Hushållens disponibla inkomster steg med 1,5 % i fästa priser 19761977 främst tack vare de stora höjningarna i tranfereringsinkoms-terna. Inkomstökningen i kombination med en minskad konsumtions-volym innebar en kraftig höjning av sparkvoten, dvs. sparandets andel av disponibdinkomsten, tiU en förhållandevis mycket hög nivå på 91/2 %.

Konsumtionsnedgången under 1977 gäller främst varaktiga varor (tabell 6: 6). Minskningen av nyinköp av bUar svarade för huvuddelen av det negativa resultatet för gruppen varaktiga varor. Konsumtionen av icke varaktiga varor minskade med 1,3 % främst beroende på att livsmedelskonsumtionen sjönk med 2 %. Turistnettot under 1977 visar sig nu realt ha sjunkit med 4,5 % genom en kraftig tUlbakagång fjärde.

Tabell 6: 6 Hushållens konsumtionsutveckling 19651977

1973 års priser

Milj.

kr.

1976

.Procentuell förändring

1965

1970

1975-

1976

1970'

1975'

1976

1977

1

Varaktiga varor

17 909

2,8

4,6

8,3

-8,7

I.l Bilar

6 693

-2,0

5,7

9,6

-23,3 .

1.2 Övriga

11216

6,1

4,0

7,5

0,0

2

Delvis varaktiga varor

22 705

2,6

2,3

5,1

1,3

3

Icke varaktiga varor

64 742

3,3

1,1

4,1

-1,3

3.1 Livsmedel

40 299

2,2

0,9

3,1

-2,0

3.2 Övriga

24 443

5,4

1,2

5,7

-0,1

4

Tjänster

47 357

2,2

2,3

2,4

1,7

4.1 Bostäder

24 548

2,9

2,2

1,6

1,4

4.2 Övriga

22 809

1,5

2,3

3,3

2,1

5

Summa inhemsk konsum-

tion

152 713

2,8

2,0

4,2

-0,8

6

Turistnetto

3 393

14,8

-2,0

12,7

-4,5

7

Hushållens totala konsum-

tion

156 106

3,0

1,9

4,3

-0,9

8

Hushållens disponibla

inkomster

168 580

2,6

3,1

2,4

1,5

' Per är.

KäUor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

BiL    Reviderad nationalbudget 1978

123

Diagram 6:1   Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1966 1978

Miljarder kr., 1975 års priser. Säsongrensade halvårsdata. Log. skala

88

/i

h'''

82

Disponibel inkomst

f

>V

r

y

.

76

70

i

y     1

v

»

y

X

y

_

Priva

t kons

jmtion

64

A    

C\

S/'

y

58

/

_L

J

I

_L

L

_L

1966     1967    1968    1969     1970    1971     1972    1973    1974     1975    1976    1977     1978

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

kvartalet. Ökningstakten för tjänstekonsumtionen avtog något under 1977 och beräknas tiU 1,7 %.

Säsongrensade halvårsdata för de olika varugrupperna tyder på att tendensen till fortsatt konsumtionsneddragning var särskilt påfallande under andra halvåret. Detta gäller främst gruppen varaktiga varor. Mer­värdeskattehöjningen 1 juni 1977 torde ha bidragit tiU den skeva halvårs­fördelningen. Tjänster totalt sett däremot har ökat något under andra halvåret.

För 1978 beräknas den totala privata konsumtionen sjunka ytterligare. Nedgången har satts tiU 1,2 % i volym. Denna prognos baseras på en kalkylerad minskning i hushållens disponibla inkomster med 1,8 %. Sparkvoten skulle därmed falla något, med en halv procent 1978. Utvecklingen av den privata konsumtionen de första månaderna i år, liksom den beräknade inkomstutvecklingen första halvåret, tyder på en fortsatt minskad konsumtion under första halvåret. En viss återhämtning väntas däremot ske andra halvåret 1978.

1 ökningen av turistnettot de tre första kvartalen har beräknats till 6,3 %.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

124

7   Investeringarna

7.1 Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognos för 1978

De reviderade kalkylerna för 1977 års investeringar som nu föreligger innebär på total nivå en i stort sett oförändrad investeringsutveckling 19761977, jämfört med de beräkningar som presenterades i den preli­minära nationalbudgeten. Utöver de sedvanliga revideringar som sta­tistiska centralbyrån gör bl. a. mot bakgrund av nya enkätmaterial samt preUminärt utfall för 4:e kvartalet har denna gång vidtagits omräkningar i samband med övergången till 1975 som basår för fastpris-beräkningar. Dessa omräkningar har inte nämnvärt påverkat den statis­tiska informationen av investeringsutvecklingen 19761977 på total nivå.

Totalt beräknas sålunda investeringarna ha minskat med 3 1/2 % i volym 19761977 (tabeU 7: 2). I fråga om delposterna kan märkas att industriinvesteringarna reviderats ned något medan däremot bo­stadsinvesteringarna reviderats upp. Industrins investeringar beräknas nu ha minskat med drygt 16 %, vilket innebär en 11/2 procentenheter större minskning än som angavs i den preliminära nationalbudgeten. Nedgången i bostadsinvesteringarna beräknas däremot ha varit 2 1/2 procentenheter mindre, eller 6 1/2%. För den offentliga sektorn kan nämnas att kommunernas investeringar exkl. bostäder uppreviderats något och beräknas nu ha ökat med 8 1/2 % 19761977. Däremot har de statliga investeringarna reviderats ned kraftigt och nedgången be­räknas ha varit 8 1/2 % mot tidigare angivna 4 % främst hänförligt till framflyttningen av vissa av affärsverkens investeringar.

En fördelning av de totala investeringarna på byggnader resp. ma­skiner visar att nedgången fördelar sig jämnt på byggnads- och ma­skininvesteringarna, med i båda fallen 3 1/2 % (tabell 7: 1). Bortsett från handelsflottan där investeringarna har ökat ovanligt kraftigt beräknas maskininvesteringarna ha minskat avsevärt mera eller med

8 %. Industrins maskininvesteringar har därvid krympt mest, som

nämnts med drygt 16 %. Bland de positiva posterna märks de statliga

myndigheternas investeringar. På maskinsidan har dessa bortsett från

handelsflottan visat den största ökningen, med 17 %.

Den största förändringen i prognoserna för 1978 sedan föregående beräkningstillfäUe har skett beträffande bostadsinvesteringarna. Under fjärde kvartalet 1977 igångsattes ett större antal lägenheter än som an­gavs i den prdUninära nationalbudgeten. Denna mera positiva tendens vad gäller igångsättningen liksom även de ytterligare åtgärder som vid­tagits inom bostadspolitiken se bostadsavsnittet nedan gör det rimligt att räkna med ett stegrat bostadsbyggande 1978. I kalkylerna

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

125

Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741977 samt prognos för 1978

Milj. kr.

Procentuell volymförändring från föregående

1977, löpande

år, 1975

års priser

priser

1974

1975

1976

1977

1978

Byggnader och anläggningar

Permanenta bostäder

13 867

-8,5

0,0

-9,5

-6,5

15,0

Nybyggnad

11 397

-11,0

-7,0

-10,0

-8,0

15,0

Näringsliv exkl. bostäder'

11938

8,5

4,5

-2,0

-9,0

-12,0

Privat jordbruk, skogsbruk och fiske

826

-2,0

8,0

6,0

0,5

3,0

Egentlig industri

4 210

23,0

10,5

-6,5

-17,0

-20,0

Handel m.m.

2 678

-12,0

-4,0

8,5

-7,5

-16,0

Övrigt näringsliv

4 224

11,5

2,5

-5,0

-2,5

-5,0

Offentiig sektor exkl. företag och

bostäder

15 965

    -7,5

-1,5

-3,0

3,5

3,0

Statliga myndigheter inkl. militära'

2 428

-4,0

-6,5

-6,0

-6,5

16,5

Statliga affärsverk exkl. industri

2 554   '

-5,5

12,5

5,0

-7,5

8,0

Kommunala myndigheler och affärs-

verk

10 983

-9,0

-3,5

-4,0

10,5

-1,0

Summa

41770

-4,0

0,5

-5,0

-3,5

2,5

Summa exkl. vägar

38 718

-3,9

1,1

-4,9

-3,7

2,1

Maskiner m.m.

Näringsliv'

24 720

13,0

-3,0

2,0

-4,5

-7,0

Privat jordbruk, skogsbruk och fiske

2 570

15,0

24,0

8,0

-12,5

-6,5

Egentlig industri

10 371

6,5

-2,0

3,0

-16,0

-9,0

Handel m.m.

4 031

8,0

21,0

11,0

4,5

-4,5

Övrigt näringsliv

7 778

24,0

-19,0

-6,0

14,0

-5,5

därav: handelsflottan

1 628

53,5

-58,0

-81,0

505,0

14,0

Näringsliv exkl. handelsflottan'

23 092

8,5

5,0

7,0

-10,0

-8,5

Offentlig sektor exkl. företag

4 784

2,0

3,0

3,5

3,0

3,5

Statliga myndigheter

858

27,5

2,0

5,5

17,0

-10,5

Statliga affärsverk exkl. industri

2 240

-7,0

-1,0

-0,5

-3,5

6,5

Kommunala myndigheter och affärs-

verk

1686

9,0

6,5

9,0

6,0

7,0

Summa

29 504

11,0

-2,5

2,5

-3,5

-5,5

Summa exkl. handelsflottan

27 876

7,5

4,5

6,5

-8,0

-6,5

TotaU

Permanenta bostäder

13 867

-8,5

0,0

-9,5

-6,5

15,0

Näringsliv exkl. bostäder'

36 787

11,5

-0,5

0,5

-6,0

-8,5

Privat jordbruk, skogsbruk och fiske'

3 525

8,5

19,0

8,5

-10,0

-4,5

Egentlig industri

14 551

10,5

1,5

0,0

-16,5

-12,0

Handel m.m.

6 709

-2,5

9,5

10,0

-0,5

-9,0

Övrigt näringsliv

12 002

19,5

-12,0

-5,5

8,0

-5,5

Näringsliv exkl. bostäder och handels

,.

flottan'

35 159

8,5

5,0

4,0

-9,5

-9,5

Offentiig sektor exkl. företag och

bostäder

20 749

-5,5

0,5

-1,5

4,0

3,0

Statiiga myndigheter inkl. militära

3 286

1,5

-4,5

-3,5

-0,5

9,0

Statliga aftlrsverk exkl. industri

4 794

-6,5

5,5

2,0

-5,5

7,0

Kommunala myndigheter och affärs-

verk

12 669

-7,0

-2,5

-2,5

9,5

0,0

Summa'

71403

2,0

-0,5

-2,0

-3,5

-1,0

Summa exkl. handelsflottan

69 775

0,0

2,0

-0,5

-5,5

-1,5

' Privata, statliga och kommunala företag. ' Inkl. statliga väginvesteringar.

' Häri innefattas investeringar i avelsdjur och travhästar m. m. Summan av byggnads- och maskinin­vesteringar överensstämmer därför ej med totala investeringar.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

126

Tabell 7: 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741977 samt prognos för 1978 för privat och offentlig sektor

Milj. kr. 1977, löpande priser

Procentuell volymförändring från föregående år, 1975 års priser

1974

1975

1976

1977

1978

Privata

inkl. bostäder exkl. bostäder därav: exkl. handelsflottan

43 912 32 764 31 136

8,5

11,5

8,5

-0,5 -1,5

4,5

-1,5 0,0 3,5

-5,5 -5,0 -9,0

-4,0

-9,5

-11,0

Offentliga

inkl. bostäder exkl. bostäder därav: statliga

kommunala

27 491 24 772 10 274 14 498

-7,0 -3,5 1,5 -6,5   .

-0,5 1,0 4,0

-1,0

-2,5

-0,5

3,5

-3,5

0,0

0,5

-8,5

8,5

4,0 2,5 6,5 0,0

Summa

inkl. bostäder exkl. bostäder

71403 57 536

2,0 5,0

-0,5 -0,5

-2,0 0,0

-3,5 -3,0

-1,0 -4,5

KäUor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

har räknats med en igångsättning av 59 000 lägenheter, varav 42 000 småhus. Detta innebär en minskning i småhusandelen. Investeringsvoly­men beräknas öka ca 15 % 19771978. Detta är en betydligt större ökning än vad som angavs i den preliminära nationalbudgeten.

För industrins del har statistiska centralbyråns senaste enkätunder­sökning, som genomfördes vid månadskiftet februari/mars, legat till grund för bedömningarna av 1978 års investeringar. Planerna för 1978 hålls fortfarande på en mycket låg nivå. Industrin synes här inte ha givit till känna någon positiv omvärdering motsvarande den som börjat framträda vad beträffar exportefterfrågan. Med hänsyn till att industri­företagens internationella konkurrensläge har förbättrats, har en måttlig uppjustering av investeringsplanerna dock förefallit motiverad. Industri­investeringarna har därmed totalt sett bedömts minska med 12 % i volym; 3 procentenheter mindre än den prognos som angavs i den preli­minära nationalbudgeten.

Inom handel m. m. kom inte den volymökning till stånd som räknades med för 1977. Prognosen för 1978 som delvis baseras på nytt enkät­material innebär en starkare volymnedgång än som fömtsetts tidigare. Något uppdämt investeringsbehov torde inte ha förelegat vid borttagan­det i höstas av investeringsavgiften. Den nu förutsedda något större nedgången i den privata konsumtionen 1978 har också beaktats i den nu framlagda prognosen för investeringarna. Den totala volymminsk­ningen på 9 1/2 % fördelar sig på 16 % och 4 % för byggnader resp. maskiner.

Investeringarna i handelsflottan företer stora kastningar. 1977 visade en ökning till 1 300 milj. kr. från 300 milj. kr. 1976 (räknat i 1975 års

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

127

Diagram 7:1   Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på sek­torer 19691978

Index 1969 = 100. 1975 års priser

100

160

80

Byggnader och anl

ä

ggninga

r

Totc

It

80

\y

'"\

Permanenta 

i-A   '-'"

bost

ä

de

r

/

y_____ .

3

Maskiner m

m.

Totalt exkl. handelsflottan

140

K

120 100

. n

V.

Kl

/V

N

ä

ringsliv,

exkl. handelsflottan

140

120

120

100

100

140

120

100

140

120 -

100

80

N

ä

ringsliv, exkl. bost

å

der

V,

/O'"

r

v*

"s..-

'~\.'"

../'\

Offentlig sektor, exkl. f

ö

retag och bost

ä

der

100 80

J\       '

v/"\

v

fv

P

100 80 60

D

ä

ra\

r. Komn

lunala

z'

\i

'X-

p

v

t

1

D

ä

rav: Egentlig industri

A

o\

y

/\l

/n/

\

"

V-.,

Offentlig sektor, exkl. f

ö

retag

A

\ \

A

V\

''V

 K

J

/"

v

aA

r

L

1969   70   71    72    73   74   75   76    77   78

I   I    I

I   I    I    I    I

1969   70   71    72   73    74   75   76    77   78

Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagd som en streckad kurva. Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Prop. 1977/78:150    BUaga 1    Reviderad finansplan

128

priser). Prognosen för 1978, baserad bl. a. på enkäter innebär en måttiig ökning i investeringarna i handelsflottan (tUl 1 500 mUj. kr.).

Prognosen för kommunernas investeringar för 1978 har vad beträffar byggnadssidan exkl. bostäder nedjusterats relativt kraftigt i förhållande till beräkningarna till den preliminära nationalbudgeten. Däremot har gjorts en uppjustering på maskinsidan. På total nivå innebär detta en neddragning, då byggnadsinvesteringarna dominerar investeringsbilden. Investeringsvolymen har sålunda bedömts i det närmaste stagnera från 1977 till 1978. I den preliminära nationalbudgeten räknades med en volymökning m.ed 4 1/2 %. Kommunernas planer tyder på en ökad försiktighet inför de finansiella svårigheter som väntas mot slutet av 1970-talet.

De statliga investeringarna beräknas däremot totalt öka med 6 % 1978, efter en kraftig minskning 1977. Uppgången är främst beroende på att affärsverken framflyttat vissa investeringsprojekt från 1977 till 1978. En oförändrad volym 1978 förutsågs i den preliminära national­budgeten.

Den väntade starka ökningen i bostadsinvesteringarna liksom ökningen i de byggnadstunga offentliga investeringarna innebär att byggnadsin­vesteringarna totalt förutses öka 1978, med 2 1/2 %. Den kraftiga ned­gången i de maskintunga privata investeringarna leder till att maskin­investeringarna minskar förhållandevis kraftigt, eller med 5 1/2%.

Sammanlagt beräknas de totala investeringarna minska med 1 % i volym 1978 jämfört med 1977, vilket innebär en upprevidering med 1 procentenhet jämfört med prognosen i den preliminära nationalbudgeten. Byggnadsinvesteringarna förutses därvid öka med 2 1/2 % medan ma­skininvesteringarna beräknas minska med 5 1/2 %.

Den totala investeringsaktiviteten beräknas 1978 ligga ca 7 % under 1974 års nivå. Investeringskvoten, dvs. de fasta investeringarnas andd av bruttonationalprodukten, som 1974 uppgick tiU drygt 21 % har minskat något de senaste åren. 1977 beräknas investeringskvoten nämligen ha legat endast något över 20 %. Denna nedgång är delvis hänförUg till en kraftig minskning av bostadsbyggandet.

7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden

Bostäder

Enligt preliminära kalkyler minskade bostadsinvesteringarna totalt sett med drygt 6 % i volym 19761977. Nybyggnadsinvesteringarna sjönk därvid med 8 % i volym. Investeringarna i flerfamiljshus föll med 11 % medan investeringama i småhus minskade med 7,5 %. Ombygg­nadsinvesteringarna beräknas ha ökat med 3,5 % i volym 19761977.

Det fortsatt låga bostadsbyggandet under 1977 har inneburit att bo­stadsproduktionen för tredje året i följd understigit efterfrågan. Under

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

129

Tabell 7: 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadshus 19731978

1973

1974

1975

1976

1977 prel.

1978 prognos

Påbörjade

Flerfamiljshus

Småhus

37 000 43 200

27 500 53 450

15 250 36 100

14 350 42 700

13 000 40 000

17 000 42 000

Totalt

80 200

80 950

51350

57 050

53 000

59 000

Iiiflyltiiingsjärdiga-

Flerfamiljshus

Småhus

53 750 43 750

38 750 46 550

27 450 47 050

15 650 40 150

14 100 40 800

14 000 41000

Totalt

97 500

85 300

74 500

55 800

54 900

55 000

' Ett bostadshus anses bli påbörjat den månad då grundbottenbesiktning äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetena påbörjas.

' Då minst tre fjärdedelar av lägenheterna i ett bostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anses huset vara inflyttningsfärdigt.

Anm. SamtUga siffror är för 19731976 avrundade till närmast hela femtiotal.

KäUor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

1977   färdigställdes endast 55 000 lägenheter, vUket innebär en liten

minskning jämfört med 1976. För att tillgodose en bostadsefterfrågan

av samma storlek som 1976 dvs. om ca 60 000 lägenheter, skuUe sålunda

5 000 outhyrda lägenheter behövt tas i anspråk under 1977. Av bostads­

styrelsens statistik över antalet outhyrda lägenheter i statsbelånade fler­

familjshus framgår att dessa minskade med drygt 1 600 lägenheter un­

der första halvåret 1977, vilket är något fler än under motsvarande tids­

period 1976. Antalet outhyrda lägeiUieter i statsbelånade flerfamiljshus

1 september 1977 uppgick därmed tUl 14 450. Med ovan angivna an­

tagande om bostadsefterfrågan 1977 skulle antalet outhyrda lägenheter

ha reducerats med ytterligare ca 3 400 lägenheter under andra halvåret

1977. Härtill bidrog i viss mån ökningen av invandringsöverskottet, i

synnerhet som invandringen i hög grad riktade sig mot storstadsområ­

dena, där också en stor del av antalet outhyrda lägenheter fortfarande

var belägna 1 september 1977. Inverkan härav på bostadsmarknadsläget

i storstadsområdena motverkades tUl viss del därav att dessa hade ett

negativt inrikes flyttningsnetto, vilket i sig medförde ett ökat efterfråge­

tryck i övriga delar av landet. En viss brist på lägenheter har också

lokalt börjat göra sig kännbar.

Kommunernas bedömningar enligt den enkät som genomfördes av bostadsstyrelsen i början av 1978 tyder också på en viss åtstramning av bostadsmarknadsläget under 1977 mera påtaglig i storstadsområdena än i övriga delar av landet. När det gäller marknadsläget i början av

1978   anger drygt 40 % av kommunerna att det är lång väntetid för

1 Uppgifterna om antalet outhyrda lägenheter avser lägenheter i statsbelånade flerfamiljshus färdigställda fr. o. m. 1967 fram till det halvårsskifte som när­mast föregick resp. mättillfälle.

9   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 1. Bil

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

130

bostadssökande även i de fall dessa inte har speciella önskemål om lägenhetstyp eller område. I ca 40 % av kommunema kan bostad er­hållas efter en väntetid om högst 34 månader, men med ringa val­frihet. Endast i 16 % av kommunerna kan bostadssökande genast er­håUa bostad och ha flera alternativ att välja mellan. För 1978 fömtses en fortsatt försämring av bostadsmarknadsläget i storstadsområdena. Totalt sett bedömer dock kommunerna att bostadsmarknadsläget blir i stort sett oförändrat under 1978.

Dessa omständigheter talar för en ökad press på bostadsproducenter­na att öka igångsättningen. Under 1977 sjönk emeUertid antalet på­började lägenheter till ca 53 000, vUket är en nedgång med ca 4 000 lägenheter från 1976. För såväl flerfamUjshus som småhus är dock nedgången i stort sett hänförlig tUl första halvåret 1977, medan igång­sättningen under andra halvåret 1977 blev ungefär lika stor som under motsvarande tidsperiod 1976.- Den ökade igångsättningen mot slutet av 1977 och i början av 1978 torde endast till en del kunna för­klaras av de för byggandet rådande goda väderleksförhållandena. Under denna tidsperiod ökade också antalet inkomna preliminära ansökningar samt av länsbostadsnämnderna fattade preliminära beslut om bostads­lån tiU nybyggnad, främst av flerfamUjshus. Denna utveckling som tUl stor del torde vara ett resultat av olika bostadspolitiska åtgärder (se nedan) tyder på en fortsatt ökning av igångsättningen imder 1978.

Den låga igångsättningen under 1977, främst första halvåret, torde ha varit betuigad av ett flertal olika faktorer däribland den snabba ökningen av byggnadskostnaderna, läget på kreditmarknaden och en OtiUfredsställande planberedskap i vissa kommuner.

Kostnadsökningen inom bostadsbyggandet har varit betydande under 1970-talet, och i synnerhet för flerfamiljshus. Detta har medfört en be­tydande ökning av kapitalkostnaden och därmed också boendekost­naden för nybyggda bostäder. Dessutom har det statliga lånetaket ti­digare släpat efter utvecklingen av byggnadspriserna. Därigenom ökade väsentligt de s. k. överkostnaderna som måste finansieras med privata lån tUl marknadsränta eller egen insats. Många kommuner har tvekat att ånyo intensifiera byggandet av flerfamiljshus med hänsyn till be­farade svårigheter att hyra ut de jämförelsevis dyra lägenheterna i nyproduktionen.

För att stimulera bostadsbyggandet har regeringen under 1977 jäm­fört med 1976 i genomsnitt höjt lånetaket med 20,5 % för flerfamiljs­hus och 15,5 % för småhus. Detta kan jämföras med en ökning av fak-torprisindex inkl. löneglidning och mervärdeskatt på 15,5 % för såväl flerfamiljshus som småhus under samma tidsperiod. För att möjliggöra en smidigare anpassning av lånetaket till byggkostnadsutvecklingen skall regeringen varannan månad fr. o. m. februari 1978 pröva om den s. k. tidskoefficienten och därmed lånetaket behöver justeras. Denna

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

131

bedömning skall baseras på utvecklingen av faktorprisindex för små­hus exkl. löneglidnmg och med visst avdrag för produktivitetsutveck­ling. Dessa åtgärder syftar .till att bryta den uppåtgående trenden i de s. k. överkostnaderna för flerfamiljshus och därigenom få en positiv verkan på igångsättningen av lägenheter i flerfamUjshus under 1978. För att ytterligare stimulera igångsättningen av bostäder har regeringen föreslagit en sänkning av den statliga garanterade bostadslåneräntan med 0,5 procentenheter för såväl flerfamUjshus som småhus med retro­aktiv verkan från 1 januari 1978. För flerfamUjshus påbörjade under 1977 har regeringen dessutom föreslagit att den garanterade räntan sänks med 0,3 procentenheter. Även den lägre prisökningstakt som kan fömtses för 1978 kan få en positiv inverkan på bostadsbyggandet.

Under 1977 förelåg i flera fall betydande svårigheter att erhålla bygg­nadskreditiv till bostadsbyggandet. Detta gällde även för projekt som be­viljats statliga lån. För åtskiUiga flerfamiljshus och gruppbyggda små­hus åtgick så lång tid för att lösa kreditivfrågan att påbörjandet avse­värt försenades. Den sedvanliga, årUga överenskommelse som träffades mellan delegationen för bostadsfinansiering och kreditinstituten i början av 1977 angående tiUhandahållandet av kreditiv tiU det statsbelånade bostadsbyggandet under 1977 fick således inte genomgående den verkan som avsågs. En huvudorsak till de uppkomna problemen torde ha varit delade meningar mellan bankerna om hur den överenskomna kredit­volymen skulle fördelas dem emeUan. Att dessa spörsmål tUlspetsades under 1977 torde ha haft ett samband med att inlåningens fördelning på olika bankgmpper förändrades. Ett särskilt problem uppkom däri­genom att överenskommelsen endast avsåg kreditiv till ett belopp mot­svarande statslånets övre gräns. För ett stort antal småhusprojekt, som haft behov av topplån för finansiering av kostnader utöver denna gräns, kunde finansieringen inte ordnas. Det ansträngda kreditläget medverkade också till att igångsättningen av privatfinansierade småhus bromsades.

I den överenskommelse som träffades mellan delegationen för bo­ stadsfinansiering och kreditinstituten i början av 1978 har bankerna förklarat sig vUliga att medverka till att byggnadskreditiv under 1978 ställs tUl förfogande även för bostadsbyggandet utan statiiga lån. I syfte att undvika svårigheter i kreditgivningen har bankerna sinsemeUan träffat en särskild överenskommelse om samarbetet under året. Denna innebär bl. a. att riktpunkter för fördelningen av kreditema på bank­grupper har lagts fast.

Den under 1970-talet fortgående försämringen av kommunernas plan­beredskap tycks nu, enligt kommunernas bostadsbyggnadsprogram för 19771981, i stort sett ha upphört. Någon påtaglig förbättring av pla­neringsläget har dock ännu inte kunnat observeras. Igångsättningen under 1978 fömtses, som framgår av tabell 7:3, uppgå tiU 59 000 lägen-

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

132

heter varav 42 000 i småhus. Antalet inflyttningsfärdiga lägenheter 1978 beräknas tiU 55 000 varav 41 000 i småhus. Med det låga antal färdigställda lägenheter som kan väntas under 1978 är det sannolikt att den lokala bristen på lägenheter i olika delar av landet kommer att tiUta.

Moderniseringen av lägenheter ökade i omfattning under 1977. Anta­let lägenheter med preliminära beslut om bostadslån i detta syfte ökade totalt sett, vilket framgår av tabdl 7:4. Nedgången i antalet lägenheter i flerfamiljshus höll i sig, medan antalet berörda småhus fortsatte att stiga. Antalet lägenheter med förbättringslån sjönk ytterligare. En kraf­tig minskning med i det närmaste en halvering inträffade under första halvåret 1977 för lägenheter med energisparstöd. Under andra halvåret 1977 skedde dock en betydande återhämtning, varför antalet lägenheter med energisparstöd för helåret 1977 uppnådde i stort sett samma nivå som 1975. Detta till följd av den förbättring av energisparstödet som trädde i kraft 1 juli 1977. För att tiUgodose den starkt ökande efter­frågan på energisparstöd utiovade regeringen i december 1977 ytter­ligare 400 milj. kr. till energisparande åtgärder i bostadshus. Därmed skulle ramen för statliga lån och bidrag tUl energisparande åtgärder under budgetåret 1977/78 uppgå tiU 958 milj. kr. I budgetpropositionen har regeringen för budgetåret 1978/79 föreslagit en ram på 854 milj. kr. Dessutom föreslås en planeringsreserv på 400 mUj. kr. att disponeras av regeringen för att utöka ramarna för lån och bidrag till energibesparan­de åtgärder med hänsyn till bl. a. sysselsättningsläget. Denna plane­ringsreserv har inte beaktats i beräkningama av ombyggnadsinveste­ringarna.

Med ovan angivna förutsättningar angående igångsättning m. m. be­räknas bostadsinvesteringama totalt sett öka med 15 % i volym 1977 1978. Även nybyggnadsinvesteringarna fömtses öka med 15 %. Inves­teringarna i flerfamiljshus beräknas därvid stiga med 19 % och små-

Tabell 7: 4 Antal lägenheter med preliminära beslut om bostadslån, förbättringslån samt energisparstöd 19721977

1972

1973

19741

1975

1976

1977

Ombyggnadslån därav: flerfamiljshus småhus

3 250

1  150

2  100

5 650 3 150 2 500

15 750

12 250

3 500

18 500

12 800

5 700

16 800 8 450 8 350

17 600

8        100

9        500

Förbättringslån

8 400

9 300

6 650

6 300

5 700

3 850

Energisparstöd därav: flerfamiljshus småhus

~

59 300 38 800 20 500

185 450 111200

74 250

211950

166 550

45 400

185 100

135 450

49 650

' Det statliga stödet till energibesparande åtgärder infördes i juni 1974. Anm. Samtliga siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. Källa: Bostadsstyrelsen.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

133

husinvesteringarna   med   14 %.   Ombyggnadsinvesteringarna   beräknas öka med 14 % i volym 19771978.

EgentUg industri

Den senaste enkätundersökningen angående industrins fasta investe­ringar, som genomfördes av statistiska centtalbyrån kring månadsskif­tet februari/mars 1978, bekräftar i stort de utvecklingstendenser som redovisades i den preliminära nationalbudgeten för 1978. Sålimda be­räknas nedgången i industrins fasta investeringar 1977 ha varit kraftig och uppgått till drygt 16 %. Byggnadsvolymminskningen beräknas där­vid ha uppgått till drygt 17 % och maskininvesteringama minskade med 16 %. Nedgången 19761977 torde alltså ha varit något större än vad beräkningarna tUl PNB visade, nämligen en minskning med 15 % både på maskin- och byggnadssidan. Företagens planer för 1978, som närmare framgår av det följande, indikerar inte heller någon påtaglig stämnings­förbättring sedan i november i fjol.

Förutsättningarna för en snabb återhämtning i investeringsaktiviteten bedöms inte som goda. Kapacitetsutnyttjandet är alltjämt lågt och lön­samheten pressad. Den förnyade bedömningen av den internationella konjunkturutvecklingen 1978 som framläggs i föreliggande reviderade nationalbudget ger i och för sig knappast heUer anledning räkna, med någon kraftig påfyUnad av företagens nuvarande mycket låga investe­ringsplaner för 1978. Positiva faktorer är dock det ur kostnadssynpunkt gynnsamma avtalsresultatet liksom den tillförsikt som börjar ge sig till känna vad beträffar möjlighetema tUl ändelsvinster på exportmarkna­derna under 1978.

Företagens planer enligt den nyssnämnda febmarienkäten och kon­junkturinstitutets prognos för 1978 samt redovisade planer och utfall för de föregående tio åren redovisas i tabell 7:5. Den variation i av­vikelserna som kan observeras meUan planer och utfall kan delvis hän­föras till konjunkturen inverkan. Vidtagna ekonomisk-politiska åtgärder har dessutom påverkat investeringsaktiviteten och därmed givetvis ock­så avvikelserna meUan planer och utfaU.

Företagens redovisade enkätsvar i februari/mars innebär en revide­ring uppåt i förhållande till planema ifrån november i fjol. Planpåfyll-naden mellan dessa enkättiUfäUen är visserligen något större än den motsvarande för ett år sedan, men framstår likväl historiskt sett som begränsad och inte av sådan storlek att den antyder någon påtaglig ökning i investeringsviljan. Som framgår av tabell 7:5 är positiva av­vikelser mellan planer och utfall mera vanligt förekommande än nega­tiva sådana. Normalt brukar sålunda företagens planer underskatta den faktiska utvecklingen. Företagens svar i febmari/mars har också be­dömts så att det fuimits skäl till en viss om än begränsad uppjustering.

Prop. 1977/78:150   Bilagal    Reviderad finansplan

134

Tabell 7: 5 Planerade och faktiska förändringar av den egentliga industrins totala investeringar 19681978

Procentuell förändring från föregående år. 1975 års priser

1968

1969

1970

1971

1972

1973

1974

1975

1976

1977

1978

Planerat i februari

året innan'

-14

7

8

3

-4

0

2   

.    2

-5

-15

-18

Faktiskt inträffad

förändring

-4

8

4

1

4

10

11

1

1

-16

(-12)

Differens

10

1

-4

-2

8

10

9

-1

6

-1

(6)

1 Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosårets rena enkätvärde och enkätårets utfall. För planförändringen 19771978 har använts det preliminära utfallet för 1977.

Anm. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Inberäknat denna förutses industriinvesteringarna likväl minska kraftigt även 19771978 ehuru något muidre markerat än 19761977. Ned­gången i industriinvestermgarna har nu bedömts bU ca 12 % 1977 1978, att jämföra med -15 % i den preliminära nationalbudgeten. Fallet i industrins investeringar skulle då bromsas upp under första delen av 1978, och sedan har en försiktig uppgång bedömts komma tUl stånd mot slutet av året helt hänförlig tUl maskininvesteringarna. Liksom i den preliminära nationalbudgeten förutses nedgången i maskininveste­ringarna för helåret 1978 bli mindre (-9 %) än i byggnadsinvesteringar­na (-20 %).

1 diagram 7:2 redovisas investeringsutvecklingen inom de olika hu­vudbranscherna av industrin. Branschuppgifterna för 1977 och 1978 har schablonmässigt korrigerats på samma sätt som för industrin i dess helhet. Med detta förfaringssätt kan bedömningen av de enskilda bran­schernas utveckling givetvis bli osäkrare än för industrin i sin helhet. Med denna reservation att beakta har det likväl sitt intresse att notera att betydande oUkheter i utvecklingstendensen meUan branscherna fram­träder i diagrammet. Inom järn- och stålverk samt massa- öch pappers­industri väntas investeringarna fortsätta att minska kraftigt 1978. Massa-och pappersindustrins investeringsnedgång beräknas därvid accelerera medan för järn- och stålindustrin en uppbromsning av nedgången kan förutses. Investeringarna 1978 beräknas för dessa båda branscher - järn- och stålverk samt massa- och pappersindustrin '- rriotsvara endast hälften av deras investeringar under toppåret 1975 resp. 1976 och in­vesteringsnivån skulle därmed bli betydligt lägre än vid föregående bottenmarkeringar under 1970-talet. För verkstadsindustrin beräknas investeringsnivån 1978 ligga marginellt över föregående bottennivå från 1972. För de övriga branscherna beräknas däremot investeringsnivån 1978 ligga klart över föregående bottennivå från 1971.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

135

Diagram 7: 2   Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19711978

Index: 1975 = 100. 1975 års priser. Log. skala

100 90

80 70

110

100

90

80

70

. Totalt

A

/-

r-

\\

k

A

/

100

J

ä

rn- och st

å

lverk

l

v

90

r

pv  /

/-

 .

80 70

' /

1

\

\

60 50

\ \ 

1

\ \ \

100

Verkstadsindust exkl. varv

ri.

~A

90 80

z

\

\

Ä

\

v-

'-

70

Massa- och pappersindustri

130

.

120 110

       A

1

\

100 90 80 70

/

\

A

f\

y

1

/

\

1

/

1 i

V

i

60

Ö

vriga

bra

nsch

er

Is

/

S

N

l\

N.

J

L

L

J__ I_ L

J__ \_ I_ L

1971    72    73     74    75    76    77   -78   1971    72    73     74    75    76    77    78

Anm. De branschvisa prognoserna är nägot osäkrare än prognosen för to­tala industrin. Investeringarna i bilar är inkluderade.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Handel m. m.

De totala investeringarna inom gruppen handel m. m. redovisas nu ha minskat med 0,5 % i volym från 1976 tUl 1977. Byggnadsinvestering­arna sjönk med 7,5 % medan maskininvesteringarna däremot steg med 4,5 %.

Beräkningarna för såväl 1977 som 1978 grundas dels på den ay sta­tistiska centralbyrån i febraari 1978 genomförda enkätundersökningen

1 Med investeringar inom gruppen handel m. m. avses investeringar i varuhan­del, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar, hotell, restauranger, lagerbygg­nader samt fastighetsförvaltning.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

136

över faktiska och planerade investeringar inom handels-, bank- och försäkringsföretag, dels på uppgifter om totala kostnader och bygg­nadstider för byggnadsprojekt inom gmppen privat handel.

Företagens planer för den enkättäckta delen av byggnadsinvestering­arna anger en nedgång i byggandet under 1978. Dessa planer ligger i linje med de beräkningar som gjorts utifrån uppgifter om pågående projekt oeh förväntad igångsättning. Dessa beräknmgar baseras även på arbetsmarknadsstyrelsens statistik över antalet beviljade byggnadspro­jekt inom gmppen privat handel samt på uppgifter om förändringen i den s. k. projektreservens storlek. Som mått på denna har använts sum­ma byggnadskostnader för inneliggande ej avgjorda ärenden under den senaste 12-månadersperioden. Dessutom har den av statistiska central­byrån i november 1977 gjorda byggnadsinventeringen utnyttjats.

Den 15 maj 1977 infördes en investeringsavgift på 15 % på vissa oprioriterade byggnadsarbeten; avgiften togs bort genom riksdagsbe­slut i december samma år med retroaktiv verkan från den 20 oktober

1977.  Igångsättningen minskade enligt ännu preliminära beräkningar

med drygt 19 % i volym från 1976 tUl 1977. Något uppdämt behov av

igångsättningstillstånd efter investeringsavgiftens borttagande synes inte

ha förelegat. Vid bedömningen av påbörjandet för 1978 har beaktats

den negativa utvecklingen för den privata konsumtionen i synnerhet mot

slutet av 1977 liksom utsikterna till en fortsatt minskning under 1978.

Med hänsyn till detta och tiU tidigare nämnda uppgiftskällor förutses

igångsättningen fortsätta minska med 5 % i volym 19771978. En

minskning av de utförda byggnadsinvesteringama med 16,5 % i volym

från 1977 till 1978 kan därmed påräknas för hela den privata handeln.

Inkluderas även den statiiga delen erhålls en nedgång med 16 %.

Beträffande maskininköpen pekar enkäten på en inte obetydlig minsk­ning under 1978. Tidigare års erfarenheter av relationen mellan planer och utfall motiverar dock en betydande uppjustering av planerna. Ma­skininvesteringarna beräknas därför minska med 4,5 % i volym 1977

1978.  Sammantaget skuUe därmed de totala investeringarna inom grup­

pen handel m. m. sjunka med 9 % i volym från 1977 till 1978.

Handelsflottan

Investeringarna i handelsflottan definierade som inköp av ny­byggda fartyg från svenska och utiändska varv minus nettoutförsel av begagnade fartyg ökade mycket kraftigt 19761977 efter att ha varit mycket små 1976. Ökningen blev, räknat i 1975 års priser, drygt 1 miljard kr. och den därmed uppnådda investeringsnivån uppgick till 1,3 miljarder kr. Detta innebar emeUertid inte någon tillväxt av handels­flottan mätt i antal fartyg och dödviktston, utan för andra året i rad kunde härvidlag noteras en minskning. Leveransvärdet av nybyggda fartyg från svenska varv tiU svenska rederier sjönk något 19761977

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

137

medan importleveranserna mer än fördubblades. Samtidigt registrerades en viss nedgång i nettoutförseln av begagnat tonnage från den rekord­höga nivån 1976.

Beräkningarna över nyinköpen av fartyg 1978 bygger på två enkäter, en till svenska rederier angående deras beställningar i utlandet och en till de svenska varven. Enligt dessa kommer leveranserna 1978 från svenska varvi att öka i betydande grad och leveranserna från utländska varv att minska kraftigt från 1977. Totalt sett ökar emeUertid inköpen av nya fartyg något gentemot 1977. En mycket svårbedömd post i kalky­lerna över investeringarna i handelsflottan utgörs av exporten av be­gagnat tonnage. Storleken av dessa försäljningar 1978 kommer antagli­gen till stor del vara beroende av i vilken utsträckning utflaggning till andra länder kommer att tiUåtas. Även utvecklingen av priserna på andrahandstonnage kan få avgörande betydelse. Dessa ligger för när­varande på rekordlåg nivå och verkar troligen återhållande på försälj­ningen. Här har antagits att nettoutförseln av begagnat tonnage ökar endast måttligt 19771978. Investeringarna i handelsflottan skulle då komma att uppgå till ca 1,5 miljarder kr. uttryckt i 1975 års priser, vilket får betraktas som en relativt måttlig förändring från 1977.

Statliga investeringar

De sammantagna statliga investeringama minskade enligt ännu preli­minära beräkningar med 8,5 % i volym från 1976 till 1977. Som fram­går av tablån nedan sjönk investeringarna inom såväl de statliga affärs­verken, myndigheterna som företagen.- Byggnadsinvesteringarna mins­kade med 11,5 % och maskininvesteringarna med 4 %. Till underlag för beräkningarna över den statliga investeringsverksamheten Ugger enkäter från affärsverk, myndigheter och statliga företag insamlade av statistiska centralbyrån vid månadsskiftet februari/mars 1978. Vid jämförelse med de uppgifter som lämnades i oktober/november 1977 bör framförallt framhållas att en framflyttning av i första hand affärsverkens investe­ringar från 1977 tiU 1978 inträffat.

1976

1977

1978

Statliga affärsverk exkl. industri

2,0

5,5        7,0

Statliga myndigheter inkl. militära

3,5

0,5        9,0

Statiiga företag (industri m.m.)

16,5

22,5        0,5

Statliga investeringar, totalt

3,5

8,5        6,5

De statliga affärsverkens totala investeringar beräknas nu ha minskat med 5,5 % i volym 19761977. Byggnadsinvesteringarna sjönk med

1 Exkl. fartyg, vilka byggs i egen regi och som för närvarande saknar extern

beställare.

- De statliga företagens investeringar redovisas i tabell 7: 1 dels under Egentlig

industri vad avser statiiga industriföretag och dels under Övrigt näringsliv vad

avser övriga statliga företag.

Prop, 1977/78:150   Bilagal    Reviderad finansplan

isg

7,5 % främst till följd av en kraftig nedgång i televerkets och luft­fartsverkets byggande. Vattenfallsverkets byggande förblev däremot i stort sett oförändrat. Maskininvesteringarna gick ned med 3,5 %. Ned­gången kan huvudsakligen härledas till televerkets neddragning av ma­skininköpen.

För de statiiga myndigheternas investeringar noterades en minskning med 0,5 % i volym 19761977. Byggnadsinvesteringarna sjönk med 6,5 % huvudsakligen föranlett av en nedgång i det statliga vägbyg­gandet. Maskininvesteringarna ökade med hda 17 %.i Denna uppgång kan i sin helhet återföras på sjöfartsverkets inköp av en isbrytare, vilken levererades i oktober 1977.

Prognoserna för den statliga investeringsverksamheten under 1978 ba­seras på de ovan nämnda enkäterna och utgår sålunda från bedömningar grundade på de särskUda verkens, myndigheternas och företagens upp­gifter. Enkätsvaren för andra halvåret 1978 från affärsverk och myndig­heter bygger bl. a. på budgetproposition 1977/78:. 100.

Den totala investeringsverksamheten bland de statliga affärsverken förutses öka med 7 % i volym från 1977 till 1978. Byggnadsinveste­ringarna beräknas stiga med 8 %. Ökningen förklaras främst av den kraftiga uppgång som planeras inom televerket och statens järnvägar. Denna uppgång motverkas dock något av den väntade minskningen av luftfartsverkets och i viss mån vattenfallsverkets byggande. På ma­skinsidan beräknas inköpen stiga med 6,5 % i volym 19771978. Denna ökning härrör i första hand från den väntade kraftiga uppdragningen av televerkets maskininköp. Även postverket och statens järnvägar förutser en uppgång av maskininvesteringarna. Däremot planerar vattenfallsver­ket minska maskininköpen.

För de statliga myndigheterna beräknas de totala investeringarna stiga med 9 % i volym 19771978. På byggnadssidan förutses en ökning med hela 16,5 %. Uppgången kan främst återföras på en uppgång av det statliga vägbyggandet samt på det byggande som administreras av bygg­nadsstyrelsen. Även de byggnadsinvesteringar som administreras av forti-kationsförvaltningen förutses stiga. Maskininvesteringarna väntas minska med 10,5%.

Inberäknat de statliga företagen förutses de totala statliga byggnads­investeringarna öka med 8,5 % i volym 19771978. På maskinsidan väntas en uppgång med 3,5 %. Sammantaget skulle då de totala statiiga investeringarna stiga med 6,5 % i volym från 1977 tiU 1978.

11 samband med arbetet för den reviderade nationalbudgeten har statistiska centralbyrån ändrat redovisningsmetod vad avser sjöfartsverkets anskaffning av isbrytare. Detta innebär att vid inköp av isbrytare registreras numera hela värdet vid leveranstillfället, medan tidigare inköpsvärdet fördelades över tiden med hänsyn till betalningarna för isbrytaren.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

l39

Kommunala investeringar

Kommunernas investeringar ökade totalt sett med 8,5 % i volym 19761977. De visar därmed ökning för första gången sedan 1972. Det förklaras främst av att byggnadsinvesteringarna nu vänt kraftigt uppåt. Byggnadsinvesteringarna beräknas ha ökat med 10 % i volym och in­vesteringarna i maskiner och inventarier med 3 %.

Till grund för kalkylerna över investeringsutvecklingen 1977 och 1978 ligger en av statistiska centralbyrån i februari insamlad enkät bland pri­märkommuner och landsting, samt en enkät avseende de kommunägda företagen.i Investeringsuppgifterna i februarienkäten för det passerade året brukar i aUmänhet stämma väl överens med det definitiva utfall som senare redovisas. Endast primärkommunernas maskininvesteringar har på basis av tidigare erfarenheter korrigerats nämnvärt, i neddragande riktning.

Den förhållandevis höga investeringsaktiviteten inom primärkommu­nerna 1977, på byggnadssidan en volymökning med 13 % och på ma­skinsidan med 8,5 %, kan till stor dd återföras på avsevärt ökande in­vesteringar i dag- och fritidshem. Sannolikt har det höjda anordnings­bidrag som utgick till dag- och fritidshem med förlängd giltighetstid till 1 mars 1977 medverkat till detta. Primärkommunernas investeringar sy­nes totalt sett ha ökat med 12,5 % i volym 19761977. För landstingen förefaller investeringarna ha ökat med 1,5 % i volym och för de kom­munägda företagen med 1 %. Den måttliga investeringsökningen inom företagssektorn 1977 jämfört med företagens tidigare bedömningar tycks enligt enkäten vara ett resultat av bl. a. senareläggningar av främst ma­skininvesteringar inom elförsörjningsområdet.

Den kommunala investeringsaktiviteten 1978 har liksom tidigare an­tagits bli volymmässigt beroende av den kommande prisutvecklingen för investeringsvaror. Eftersom budgetramarna i princip fastläggs årsvis och anges i nominella belopp kan prisutvecklingen nämligen förmodas in­verka på den investeringsvolym som kommunerna kan realisera. I tabell 7: 6 anges primärkommunernas och landstingens investeringsplaner för 1978 omräknade till procentuella volymförändringar tillsammans med planer oeh faktiska förändringar för några tidigare år. Det är därvid den av institutet förväntade prisutvecklingen 19771978, som har an­vänts vid deflateringen. De så framräknade investeringsplanerna i fasta priser korrigeras regelmässigt med hänsyn till tidigare systematiska över-resp. underskattningar av investeringsvolymen liksom för fysiska restrik­tioner såsom brist på arbetskraft, förlängda byggnads- och leverans­tider etc. samt ekonomisk-politiska åtgärder. Inverkan av dessa faktorer ligger implicit i de differenser som anges i tabell 7:.6.

11 detta avsnitt redovisas de kommunägda företagens investeringar exkl. bo­

städer och egentlig industri.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

140

Tabell 7: 6 Planerade och faktiska förändringar i de borgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 19691978

Procentuell förändring från föregående år. 1975 års priser

1969

1970

1971

1972

1973

1974

1975

1976

1977

1978

Byggnadsin vesteringar

Planerat i

februari samma är'

8

9

_

-4

-8

-6

-1

-1

13

2

Faktiskt i

nträffad förändring

4

5

-6

0

-10

-9

-3

-4

11

(-1)

Differens

-4

-4

4

-2

-3

-2

-3

-2

(-3)

Maskininvesteringar

Planerat i

i februari samma är'

12

21

7

0

18

7

9

16

12

Faktiskt i

inträffad förändring

-1

27

-19

0

-10

9

7

9

6

(7)

Differens

-13

6

-7

-10

-9

0

0

-10

(-5)

' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosärets rena enkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 19771978 har använts det preliminära utfaUet för 1977. Uppgifterna inom pa­rentes är prognoserade.

Anm. Uppgifterna avser kommunala affärsverk och myndigheter exkl. kyrkor.

KäUor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Kommunernas investeringsplaner tyder på en fortsatt ökning av in­vesteringsvolymen 1978. De torde grundas på en positiv bedömning av kommunernas finansiella utveckling under innevarande år (se avsnitt 8.3). Kommunernas försämrade upplåningsmöjligheter på den organi­serade svenska kreditmarknaden kan dock få en dämpande inverkan på investeringsutvecklingen 1978.

Som framgår av tabell 7: 6 har kommunerna under ett antal år i februari överskattat såväl sina byggnads- som maskininvesteringar för det innevarande året. En viss nedjustering av planerna har därför bedömts vara motiverad också för 1978.

Primärkommunernas och landstingens byggnadsinvesteringar beräknas minska med 1 % i volym 19771978. Nedgången kan återföras på pri­märkommunernas byggande. Detta förutses falla tillbaka med 3 % bl. a. till följd av en förväntat lägre igångsättning av dag- och fritidshem under 1978. Landstingen väntas emeUertid genomföra en kraftig expansion eller med 10 % i volym. Inkluderas byggandet inom de kommunägda företagen, som beräknas öka med 8 % i volym, skuUe det totala kom­munala byggandet bli i stort sett oförändrat 1978. Primärkommunernas och landstingens investeringsplaner på maskinsidan har i prognosen ned­korrigerats till en ökning på 7 % i volym. De kommunägda företagens planer för den enkättäckta delen av maskininvesteringarna anger en be­tydande minskning i inköpen av maskiner och inventarier, främst tiU elverken. Inberäknat företagens maskininvesteringar, som uppkorrige­rats till en nedgång med 16 % i volym, beräknas kommunernas investe­ringar i maskiner och inventarier öka med 1 % i volym 19771978. Den kommunala investeringsutvecklingen förutses således totalt sett i det närmaste stagnera under 1978.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

141

7.3 Lagerinvesteringama

I början av 1977 påbörjades en lageravveckling i den svenska eko­nomin efter en lång och sällsport intensiv period av lageruppbyggnad. Uppbyggnadsfasen, med en enligt reviderade beräkningar markerad toppunkt andra halvåret 1975, kom att för alla näringsgrenar samman­taget resultera i en lagerökning på 22,4 miljarder kr. i 1975 års priser. Det är omkring 70 % mer än under föregående uppbyggnadsfas 1969 1971. AweckUngen under 1977 uppgick tiU 1,4 miljarder kr. och om­fattade praktiskt taget aUa näringsgrenar.

Större delen av lagervariationerna har skett inom industrin. Som framgår av vidstående diagram koncentrerades lagertiUväxten där till färdigvarulagren och i någon mån också till lagren av varor i arbete. För insatsvarulagren däremot synes förloppet ha varit mer noriiialt. Vad gäller färdigvarulagren syns en tydlig acceleration av lagertiUväx­ten under andra halvåret 1976. Denna var en följd av att industripro­duktionen återigen drogs upp under våren 1976 i samband med en för­bättring av främst exportorderingången. Efterfrågan föU dock oväntat och anpassningen av industriproduktionen blev långsam med åtföljande konsekvenser för färdigvarulagren. Den starka lagertillväxten var givet­vis under speciellt 1976 till mycket stor dd påverkad av det statiiga stödet till lägeruppbyggnad men grundades också på företagens alltför optimistiska egna bedömningar av efterfrågan.

Först vid ingången av 1977 drogs industriproduktionen ned i sådan ulsträckning att industrilagren började minska. Avvecklingen inleddes för insatsvaror och varor i arbete under första halvåret medan färdig­varulagren drogs ned först under andra halvåret.

Under 1978 förutses en mycket stark minskning av färdigvarulagren ske, framför allt under första halvåret i och med att verkstadsindustrin då förutses inleda sin lageravtappning samtidigt som lagerminskningen inom basindustrierna blir som mest intensiv. Den fortsatta starka minsk­ningen som väntas under andra halvåret beräknas verkstäderna huvud­sakligen svara för. För varor i arbete förutses också en betydande ned­dragning av lagerstockarna medan lageravvecklingen för insatsvarorna torde avta under andra halvåret.

Därmed beräknas lagren inom industrin exkl. skeppsvarven komma att minska med ca 5,5 miljarder kr. i 1975 års priser. I och med detta skulle neddragningarna av industrilagren 1977 och 1978 komma att motsvara närmare hälften av lageruppbyggnaden 1975 och 1976.

Varvens lager av varor i arbete steg något under 1977. En kraftig minskning förutses för 1978. Ett antal fartyg byggda i varvens egen

' I diagrammet redovisas lagerförändringarna i 1968 års priser. Förloppet torde dock vara mycket snarlikt med lagerförändringarna uttryckta i 1975 års priser.

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

142

Diagram 7:3   Totala industrins lagervolymiörändring 196519781

Milj. kr., 1968 års priser. Säsongrensade halvårsdata

800

400

-4001-

1      Insatsvaror

1      exkl. varv                           v'.

k A    /IN    '

r

IX

r y M 1

non

K-'

400 O

Varor i arbete 

1      exkl. varv

.A

[\

A

M

r\

r

/

f

N

[v ,\      

/

v/

\

kK

V

-y

K

1975

1973

1965          1967          1969           1971

1 Exkl. varvens lagervolymförändringar.

Anm. Fr. o. m. första kvartalet 1972 redovisas lagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigare perioder i obestämd omfatt­ning.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

1977

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

143

regi, dvs. sådana som äimu saknar extern beställare, blir färdigställda i år. De har här upptagits som väntad lagerökning av färdigvaror inom varven. Sammantaget beräknas totala varvslagren därmed öka något 1978.

Inom lumdeln skedde en avsedd lagerminskning under fjolårets första hälft. Den kom att vändas i en oönskad ökning under andra halvåret när den privata konsumtionen föll tiUbaka. Handeln förutses under dessa förhållanden minska sina lager 1978.

För alla näringsgrenar sammantagna beräknas därmed lagerstockarna under 1978 minska med 5,8 miljarder kr. i 1975 års priser eller i lö­pande priser 6,7 miljarder kr. Lagerinvesteringarnas utveckling 1976 1977 svarade for 3% av fallet i totala inhemska efterfrågan mellan dessa år. Motsvarande negativa bidrag beräknas 19771978 i stort sett halveras.

Tabell 7: 7 Lagervolymförändringarna totalt och efter näringsgrenar 19741978

Milj. kr., 1975 års priser

1974

1975

1976

1977 prel.

1978 prognos

Industri (inkl. el-, gas-.

värme- och vattenverk)

3 866

9 986

5 987

-1 158

-5 450

därav: verkstadsindustri (exkl.

varv)

2 088

3 288

2 475

-125

-3 060

Detaljhandel (inkl. bilar)

491

-142

983

515

-235

Partihandel

1 742

-517

641

-605

0

Jord- och skogsbruk

-764

162

-82

-105

-150

Summa

5 335

9 489

7 529

-1353

-5 835

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

144

8    Den offentliga verksamheten

8.1      Allmänt

Verksamheten inom den offentliga sektorn diskuteras i avsnitten 8.28.5 med utgångspunkt från inkomst- och utgiftsöversikter för del-sektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn samt för den offentliga sektorn i dess helhet. Översikterna ger en viss, om än partiell, belysning av den offentiiga sektorns inverkan på samhällseko­nomin. De offentliga utgifter som avser konsumtion och investeringar påverkar direkt den totala efterfrågan i ekonomin. Transfereringar och skatter påverkar inkomsterna för hushåll oeh företag och har därmed en stor betydelse för efterfrågeutvecklingen också inom den privata delen av ekonomin.

Den offentliga sektorn har också ett inflytande på ekonomin via kre­ditmarknaden. De samband som här gäller är emellertid svåra att kart­lägga och kan inte heller analyseras fristående från förhållandena på kreditmarknaden i stort. Effekterna via kreditmarknaden kommer där­för inte att beröras i det följande. Det bör observeras att riksbanken här inte ingår i begreppet offentlig sektor.

Avslutningsvis presenteras i avsnUt 8.6 vissa beräkningar av finans­politikens effekter på samhäUsekonomin under perioden 19741978. Dessa beräkningar är baserade på den modell som presenterades oeh tillämpades första gången i nationalbudgeten 1974.

8.2 Staten

Den bUd över utvecklmgen i den statliga sektorn som presenteras i detta avsnitt bygger på redovisade utfallssiffror fram t. o. m. budgetåret 1976/77. För innevarande budgetår grundas bedömningarna i huvudsak på riksrevisionsverkets budgetprognoser. I beräkningarna har hänsyn tagits till tilläggsbudget I, 

II 

och III för budgetåret 1977/78. För andra halvåret 1978 har kalkylerna gjorts med utgångspunkt från det revide­rade budgetförslaget avseende budgetåret 1978/79.

Endast de statliga myndigheterna, inte de statliga affärsverken och aktiebolagen, räknas till den statliga sektorn så som den definieras i detta sammanhang. De statliga myndigheterna har i år drygt 260 000 anställda. Antalet anställda vid de statliga affärsverken och aktiebola­gen är ungefär Uka många.

Skatteomläggningen den 1 januari 1978 innebär att den statliga in­komstskatten blir 5,5 mUjarder kr. lägre 1978 än om oförändrade regler hade tillämpats. Det medför att den statliga direkta skatten torde vara i stort sett oförändrad i nominella tal mellan 1977 och 1978. Att posten

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

145

Tabell 8: lStatens inkomster och utgifter 19761978

Exkl. statens affärsverkoch aktiebolag

Milj. kr. I97ö

1977

1978

Förändring,

%

1976

1977

1977

1978

Löpande priser

1       Inkomster

90 342

93 680

92 9.30

3,5

-1,0

1.1     Direkta skatter

36 288

32 260

28 180

-11,0

-12,5

1.?    Indirekta skatter

46 628

53 200

55 520

14,0

4,5

1.3     Övriga inkomster

7 426

8 220

9 230

10,5

12,5

2       Utgifter

91975

106 270

119 060

15,5

12,0

2.1     Transfereringar

60 781

71 830

81480

18,0

13,5

2.1.1 Till hushåll m.m.

8 577

10310

12 620

20,0

22,?

2.1.2 Tiu socialförsäkringssektorn

12 461

11790

11960

-5,5

1,5

2.1.3 Till kommuner

21 169

26 280

28 870

24,0

10,0

2.1.4 Till företfg inkl. livsmedels- och

bostadssubventioner

11 797

14 370

16 570

22,0

15,5

2.1.5 Till internationell verksamhet

2 371

3 010

3 560

27,0

18,5

2 1.6 Ränteutgifter

4 406

6 070

7 900

38,0

30,0

2.2    Konsumtion

26 478

30 010

32 520

13,5

8,5

2.3     Realinvesteringar

2 972

3 260

3 900

10,0

19,5

2.4    Koiiektionspost

1744

1 170

1 160

3       Finansiellt sparande

-1633

-12 590

-26 130

;

;

4       Utlåning och andra finansielia

transaktioner

5 696

5 980

14100

.

.

5       Totalsaldo

-7 329

-18 210

-40 230

6       Netto av transaktioner vid sidan

av statsbudgeten

377

640

.

.

.

7       Av riksgäldskontoret redovisat

budgetutfall

-6 952

-17 570

1975 års priser

Konsumtion

23 334

23 380

23 080

0,0

-1,5

Realinvestering

2 699

2 680

2 920

-0,5

9,0

Anm. Skatteinkomsternas periodisering skilier sig här från periodiseringen i nationalräkenskaperna. KäUor: Ekonomidepartementet, konjunkturinstitutet, riksrevisionsverket och statistiska centralbyrån.

direkta skatter i tabell 8: 1 ändå minskar sammanhänger med att utbe­talningarna av kommunalskattemedel ökar kraftigt. Kommunalskatte­medlen utgör en avdragspost bland de direkta skatteinkomster som redovisas i tabeUen. Den stora ökningen av utbetalningarna tUl kommu­nerna beror i sin tur på den kraftiga löneutvecklingen mellan 1974 och 1976. Genom den tidsmässiga eftersläpning med vUken kommunalskat­temedlen utbetalas tUl kommunerna ökar utbetalningarna 1978 med ungefär 3 miljarder kr. mer än om de utdebiterade skatterna hade ut­betalats till kommunerna samma år som de inbetalas av hushåU och företag.

Det samlade uttaget av lagstadgade arbetsgivaravgifter är f. n. 34,7 %. Avgifterna räknas i procent av avgiftsunderlag som för de flesta av­gifter ungefär motsvarar de utbetalade lönerna. Den allmänna arbets­lo   Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 150. Bilaga 1. BiL

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

146

givaravgiften sänktes den 1 januari 1978 med 2%. Samtidigt höjdes vissa andra avgifter med sammanlagt 2%, bl.a. avgifterna för sjuk­försäkring och barnomsorg med 1,6 % resp. 0,3 %. I kompletterings­propositionen föreslås att den allmänna arbetsgivaravgiften tas bort den 1 juli 1978. Det genomsnittiiga avgiftsuttaget skulle 1978 bli 33,7 %.

Eftersom den aUmänna arbetsgivaravgiften inräknas i de indirekta skatterna i tabeU 8: 1 så ökar dessa mycket långsamt 1978. Av bety­delse för de indirekta skatternas utveckling mellan 1977 och 1978 är också de höjningar av energiskatten på elektrisk kraft och av vissa punktskatter som gjordes under våren 1977, höjningen av mervärde­skatten den 1 juni 1977 och höjningen av skatten på bensin som genom­förs den 27 april 1978.

Sammantaget ökar statens inkomster långsamt mellan 1976 och 1978. Om man emeUertid exkluderar den tillfäUiga neddragning som syste­met för uppbörd av kommunalskatt innebär dessa två år så ökar statens inkomster i övrigt med 9 % 1977 och 2 % 1978.

Statens utgifter beräknas öka med 15 å 16 % 1977 och ca 12 % 1978. Transfereringarna som svarar för ca 70 % av utgifterna ökar något snabbare medan konsumtion och investeringar som svarar för resten sammantagna ökar långsammare.

Barnbidraget höjdes den 1 juli 1977 med 300 kr. tiU 2 100 kr. per helår och med ytterligare 160 kr. den 1 april 1978 samtidigt som det statiiga inkomstprövade bostadsbidraget höjdes med 360 kr. till 1 260 kr. per barn och helår. Dessa höjningar bidrar till en relativt kraftig höjning av transfereringarna till hushåll 1978. En annan faktor som bidrar tUl denna ökning är att försäkringskassan övertagit utbetalning­arna av bidragsförskott den 1 oktober 1977. Det innebär att statens ut­gifter för bidragsförskotten fr. o. m. fjärde kvartalet 1977 kommer att föras som transfereringar till hushåll i stället för transfereringar till kommuner, se vidare avsnitt 8.3. Vidare bör påpekas att livsmedelssub­ventionerna och räntebidragen till bostäder i enlighet med nationalrä­kenskapernas principer räknas som transfereringar till företag i ta­beU 8: 1.

Industripolitiken medför mycket stora utgifter under 1978. Huvud­delen av insatserna sker i form av lån och aktieteckning och redovisas i tabell 8: 1 under posten utlåning och andra finansiella transaktioner. De omfattande industripolitiska satsningarna förklarar den kraftiga ök­ningen av denna utgiftspost 1978. Vidare kan nämnas att betydande kre­ditgarantier har ställts ut för bl. a. varvsproduktion.

Statsbidragen till socialförsäkringssektorn är i stort sett oförändrade i nominella tal meUan 1976 och 1978, se vidare avsnUt 8.4. Statsbidra­gen tUl kommunerna kommenteras i avsnitt 8.3.

Transfereringarna till internationell verksamhet utgörs huvudsakligen av gåvodelen av u-landsbiståndet. TUlsammans med de krediter som

BiL    Reviderad nationalbudget 1978

147

också ingår i u-landsbiståndet beräknas de löpande utbetalningarna av u-landsbistånd överstiga 3 900 milj. kr. 1978. Ränteutgifterna ökar på grund av den kraftiga höjningen av diskontot i oktober 1976 och stats­skuldens stora Ökning.

Den statliga sysselsättningen räknat i antal personer har enligt statis­tiska centralbyrån ökat med 3,5 å 4 % varje år sedan 1974. För 1978 beräknas ökningen bli något lägre, 3 %. Ändå minskar antalet arbetade timmar något 1978. Denna "arbetstidsförkortning" beror bl. a. på att allt fler arbetar deltid, att delpensioneringen ökar, att föräldraledighe­ten utökas, att den femte semesterveckan införs och att 1978 har färre arbetsdagar än 1977. Även inköpen av varor och tjänster väntas minska något 1978. Sammanlagt beräknas den statiiga konsumtionen (exkl. socialförsäkringssektorn) minska med 1 å 2 % 1978. De statliga inves­teringarna kommenteras i kapitel 7.

Statens budgetunderskott ökade med nästan 11 miljarder kr. 1977 och beräknas öka med ytterligare 22 mUjarder kr. 1978. De industri-och arbetsmarknadspolitiska insatserna har en väsentlig del i de ökade underskotten. Ca 8 miljarder kr. av ökningen mellan 1976 och 1978 förklaras av att kommunalskattemedlen utbetalas med en tidsmässig eftersläpning i stäUet för direkt när de tas in av staten.

8.3 Kommunerna

Sedan den preliminära nationalbudgeten presenterades i januari 1978 har statistiska centralbyrån genomfört en enkät till kommunerna av­seende de kommunala inkomsterna och utgifterna 1977 och 1978. Den­na enkät har legat tUl grund för en förnyad bedömning av den kom­munala sektorns utveckling. Enkäten visar ett bortfall på 9 % vUket ger en speciell osäkerhet åt materialet. Vad gäller statsbidrag och kommu­nalskattemedel har emellertid beräkningarna baserats på uppgifter från riksrevisionsverket oeh budgetdepartementet. De i tabell 8: 2 redovi­sade utfallen för 1976 och 1977 överensstämmer med nationalräken­skaperna.

Kommunernas skatteinkomster beräknas 1978 öka med ca 25 %. Av denna ökning förklaras ca hälften av ökade förskott till följd av att lönerna ökade kraftigt mellan 1975 och 1976. Kommunernas förskott 1978 beräknas nämligen med utgångspunkt från ett skatteunderlag ba­serat på hushållens och företagens inkomster 1976. Resten av skatte­inkomsternas ökning förklaras till lika delar av ökade slutavräknings-medel samt av att den kommunala utdebiteringen höjdes den 1 januari 1978 med i genomsnitt 1,86 kr. tiU 28,71 kr.

Statsbidragen ökade kraftigt 1977, främst p. g. a. att det skattebort­fallsbidrag som infördes i samband med 1975 års skatteomläggning ut­betalades första gången 1977. Statsbidragen beräknas 1978 öka med ca

Prop. 1911118:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

148

Tabell 8: 2 Kommunernas inkomster och utgifter 19761978

Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser

Milj. kr.

Förändring,

%

1976

1977

1978

1976 1977

1977 1978 'A

Löpande priier

1       Inkomster

76 366

95 060

112 820

24,5

18,5

1.1     Skatter

40 705

52 090

65 020

28,0

25,0

1.2    Statsbidrag

21 169

26 280

28 870

24,0

10,0

1.2.1 Allmänna statsbidrag

4 391

6 050

6 710

38,0

11,0

1.2.2 Speciella statsbidrag

16 778

20 230

22 160

20,5

9,5

1.3     Övriga inkomster

14 492

16 690

18 930

15,0

13,5

2       Utgifter

79 753

96 930

109 900

21,5

13,5

2.1     Transfereringar

12 646

14 820

16 780

17,0

13,0

2.1.1 Till hushällen

6 441

7 560

8 340

17,5

10,5

2.1.2 Till socialförsäkringssektorn

1 547

1 740

1 930

12,5

11.0

2.1.3 Till företag

1 213

] 420

1 800

17,0

27,0

2.1.4 Ofördelat

3 445

4 100

4 710

19,0

15,0

2.2    Konsumtion

56 720

69 240

79 040

22,0

14,0

2.3     Realinvesteringar

10 578

12 980

14 180

22,5

9.0

2.4    Netto av mark- och fastighetsköp

-191

-110

-100

3        Finansiellt sparande enligt natio-

nalräkenskaperna (1--2)

-3 387

-1870

2 920

4       Finansiellt sparande enligt

kreditmarknadsstatistiken

-2 281

-1284

4.1     Likviditetsförändring (4-)

-601

937

4.2     Utlåning (4)

378

103

1.3     Upplåning (-)

2 058

2 324

1975 års priser

Konsumtion

50 407

52 300

54 430

4,0

4,0

Realinvestering

9 502

10 350

10 370

9,0

0,0

Anm. Allmänna statsbidrag omfattar skattebortfallsbidrag, skatteutiämningsbidrag, särskilt bidrag till kommunerna, särskild ersättning till Luleå kommun 1978, extra bidrag till kommuner och landsting för 1976 och 1977 samt generellt bidrag till kommuner och landsting föi 1978. Speciella statsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden.

Källor: Ekonomidepartementet, konjunkturinstitutet, riksrevisionsverket och statistiska centralbyrån.

10 %. Administrationen av bidragsförskotten överfördes i oktober 1977 till försäkringskassan. Bidragsförskotten utbetalades tidigare av kommu­nerna, som i efterskott fick ersättning av staten med 75 % av det ut­betalda beloppet. Sedan oktober 1977 betalar försäkringskassan ut be­loppet, varefter kommunerna debiteras 25 % av det utbetalda beloppet jämte ersättning för administrationskostnader med 5 %. Kommunernas nettokostnader är således i stort sett opåverkade, men statsbidragsin­komster och transfereringsutgifter reduceras. Det speciella bidraget till anordnande av daghem upphörde i mars 1977.

Ökningen av de samlade kommunala utgifterna kan för 1978 förutses bli väsentligt lägre än 1977, ca 13 % mot ca 21 % 1977. Transferering­arna ökar i långsammare takt, vilket till stor del förklaras av den änd­rade administrationen av bidragsförskotten.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

149

Den kommunala konsumtionen ökade 1977 i löpande priser med 22 %, en ökningstakt som 1978 väntas avta tUl ca 14 %. Den volym­mässiga ökningen beräknas för båda åren uppgå till ea 4 %. Genom en ändrad beräkningsmetod för den kommunala konsumtionen har nivån för samtiiga år höjts med 7001100 milj. kr. Sysselsättningen i kom­munerna fortsätter att öka kraftigt. För 1978 förutses en sysselsättnings­ökning med ca 45 000 personer. TiU viss del beror denna ökning på att arbetstiden per anställd beräknas minska betydligt 1978, främst tUl följd av längre semester och ökat deltidsarbete. Antalet sysselsatta i kommu­nala beredskapsarbeten utgjorde i genomsnitt ca 1 % av den kommu­nala sysselsättningen 1977.

De kommunala myndigheterna och affärsverkens mvesteringar ökade

1977   med 9 % i volym. Denna förhållandevis kraftiga investeringsök­

ning kan till stor del förklaras av det ökade byggandet av dag- och fri­

tidshem som bl. a. betingas av det höjda anordningsbidrag som utgick

t. o. ra. mars 1977. För 1978 förutses en oförändrad investeringsvolym.

För en närmare redovisning av dessa beräkningar hänvisas tUl kapitel 7.

De ovan redovisade beräkningarna över kommunernas inkomster och utgifter innebär att det finansiella sparandet i kommunerna har för­bättrats från ett underskott på 3,4 mUjarder kr. 1976 tUl ett underskott på knappt 2 mUjarder kr. 1977. Genom att utgifterna 1978 beräknas öka väsentligt långsammare än inkomstema förutses en fortsatt för­bättring tUl ett inkomstöverskott på närmare 3 miljarder kr.

Statistiska centralbyrån har även genomfört en enkät avseende kom­munernas finansiella tiUgångar och skulder 1977. Det finansiella spa­rande som framkommer enligt denna enkät avviker väsentiigt från det finansiella sparandet enligt nationalräkenskaperna. Underskottet skulle enligt denna statistik bara vara 2,3 miljarder kr. 1976 och 1,3 miljarder kr. 1977. Differensen mellan de två statistikserierna understryker den osäkerhet som råder kring storleken av det finansiella sparandet 1976 och 1977. Uppgifterna måste därför tolkas med stor försiktighet. Även den osäkerhet som råder kring prognosen för det finansiella sparandet

1978   bör framhållas. De pris- och löneantaganden beräkningarna vilar

på Överensstämmer med de som görs i andra kapitel i den reviderade

nationalbudgeten. Om priser och löner utvecklas på ett annorlunda sätt

1978 kommer kommunernas ekonomi att påverkas av detta. Varje pro­

centenhets löneökning medför ca 500 milj. kr. i ökade kommunala ut­

gifter.

Ett förutsett inkomstöverskott på närmare 3 miljarder kr. reser frågan huruvida det är realistiskt att räkna med att kommunerna inför per­spektivet av en sådan utveckling inte kommer att fatta beslut om nya utgifter, vilket skuUe medföra att det förutsedda överskottet inte skuUe komma att realiseras. En sådan utveckling kan inte uteslutas. Insikten om att skatteunderlagets svaga utveckling 19771978 medför en jäm-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

iso

fördsevis låg tUlväxt av kommunernas skatteinkomster 19791980, de begränsade möjlighetema till nya utdebiteringshöjningar och svårighe­terna att minska en pågående volyihexpansion vid en försämrad eko­nomisk utveckling torde dock verka återhållande på sådana utgiftshöj­ningar.

8.4 Socialförsäkringssektorn

Socialförsäkringssektorn är egentligen inte en självständig ekonomisk delsektor. Den är snarare en statistisk konstruktion som svarar mot in­ternationell praxis. Socialförsäkringssektorn består av ett antal försäk­ringsformer inom det sociala området. Sektorn omfattar allmän sjuk­försäkring, föräldraförsäkring, yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsför­säkring, folkpensionering inkl. kommunala bostadstUlägg till folkpen­sionärer, allmän tilläggspensionering, delpensionsförsäkring och frivillig pensionsförsäkring. Alla dessa försäkringar finansieras helt eller delvis med avgifter. Arbetsgivarna svarar för den övervägande delen av av­gifterna. Sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäk­ringen och folkpensionerna finansieras också i betydande utsträckning över statsbudgeten. För de kommunala bostadstUläggen tUl folkpensio­närer bär dock kommunerna hela kostnadsansvaret.

Pensionsutbetalningarna utgör drygt 60 % av de transfereringar till hushåll som redovisas i tabell 8: 3. De beräknas öka med drygt 6 mil­jarder kr. 1978. Bakom denna ökning ligger, vid sidan av kompensation för prisstegringar, de förbättringar av pensionsförmånerna som riksda­gen redan har beslutat om och den successiva ökningen av antalet pen­sionärer med ATP. Folkpensionens grundbelopp är för ensamstående 95 % av basbeloppet och för pensionärspar 155 %. Basbeloppet är i april 1978 12 600 kr. De folkpensionärer som saknar ATP eller har

Tabell 8: 3 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19761978

Löpande priser

Milj. kr.

Förändring, %

1976

1977

1978

1976 1977

1977 1978

1 1.1

1.2

1.3

Inkomster

Avgifter

Bidrag från stat och kommun

Ränteinkomster m.m.

59 668

38 391

14 008

7 269

69 840

47 590

13 530

8 720

79 630

55 550 13 890 10190

17,0

24,0

-3,5

20,0

14,0

16,0

2,5 17,0

2

2.1 2.2 23

Utgifter

Transfereringar till hushåll Övriga transfereringar Konsumtion m.m.

45 274

42 850 1025 1 399

54 700

51 880 1 110 1 710

64 750 61 150

1    570

2    030

21,0

21,0

85

22,0

18,5

18,0 41,5 1S,5

3

Finansiellt sparande

14 394

15140

14 880

5,0

-1,5

KäUor: Ekonomidepartementet, konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bill.    Reviderad nationalbudget 1978

151

låga ATP-belopp är garanterade en årlig standardökning på ca 4 % genom årliga ölmingar av pensionstillskotten. PensionstiUskottet är f. n. 29 % av basbeloppet och höjs den 1 juli 1978 till 33 %.

Sedan juli 1976 har det varit möjligt för anstäUda mellan 60 och 65 år att ta ut delpension. Vid en reducering av arbetstiden täcker delpen­sionsförsäkringen 65 % av inkomstbortfallet. Denna möjlighet har kom­mit att utnyttjas av ett stort antal personer. I mars 1978 hade ca 35 000 personer delpension, varav det övervägande antalet arbetar halvtid. Ut­betalningarna beräknas 1978 uppgå till ca 700 milj. kr.

Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter, som hölls oförändrat mel­lan 1977 och första halvåret 1978, kommer med de i den reviderade finansplanen föreslagna åtgärderna att sänkas med 2 procentenheter den 1 juli 1978 och kommer andra halvåret 1978 att uppgå till 32,7 % av avgiftsunderlaget. I genomsnitt för år 1978 skulle därmed uttaget uppgå tUl 33,7 %. Arbetsgivaravgifternas utveckling 19701978 framgår av nedanstående tablå.

Arbetsgivaravgifter

Procent av avgiftsunderlaget

1970    1971    1972    1973    1974    1975    1976    1977    1978

Socialförsäkrings­

avgifter

13,2     13,7     13,9    14,0    18,3    22,6    26,0    29,0     30,6

Övriga i lag reg­

lerade avgifter

1,0      2,0      2,1      4,1      4,1      4,1      4,7      5,8       3,2

Summa                    14,2    15,7    16,0    18,1     22,4    26,7    30,7    34,7     33,7

Anm. Årsgenomsnitt.

Socialförsäkringssektorns inkomster ökar 1977 och 1978 ungefär ILka mycket som utgiftema. Sektorns utgiftsökning mellan 1976 och 1978 har i stort sett finansierats med höjda avgifter och ökade ränteinkoms­ter. Statsbidragen har varit i det närmaste oförändrade i nominella tal under perioden och har som andel av utgifterna minskat från 31 % 1976 tiU 21 % 1978.

Det finansiella sparandet inom socialförsäkringssektorn uppgick 1977 till drygt 15 miljarder kr. men blir enligt beräkningarna något lägre 1978. I det närmaste hela denna fonduppbyggnad sker inom AUmänna pensionsfonden. Fondökningen utbjuds tUl allra största delen på kredit­marknaden. Riksdagen har ställt 1 000 milj. kr. tUl Allmänna pensions­fondens fjärde fondstyrelses förfogande för placering i aktier. En pro­position har förelagts riksdagen om att öka denna summa med 250 milj. kr.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

152

Tabell 8: 4 Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar 19761978

Milj. kr.

Volymförändring, %

Värdeförändring, %

1977

1976- 1977

1977 1978

1976 1977

1977 1978

Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten

30 010 3 260

33 270

0,0

-1,0

0,0

-1,5 9,0 0,0

13,5 10,0 13,0

8,5

19,5

9,5

Kommunal konsumtion Kommunal investering Totalt kommunerna

69 240 12 980 82 220

4,0 9,0

4,5

4,0 0,0

3.5

22,0 22,5 22,0

14,0

p,o

12,i

Socialförsäkringssektorns konsumtion och investering

1710

8.0

8,0

22,0

22,0

Summa offentlig sektor

117 200

3,5

2,5

19,5

12,0

Summa offentlig konsumtion Summa offentlig investering

100 930 16 270

2,5 7,0

2,5 2,0

19,5 20,0

12,0 11,0

KäUor: Ekonomidepartementet, konjunkturinstitutet, riksrevisionsverket och statistiska centralbyrä.rs-

8.5 Den totala offentliga sektorn

Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar svarar tUlsam­mans för ungefär 1/3 av bruttonationalprodukten. Förändringar i den offentliga sektorns efterfrågan har därför en stor betydelse för produk­tionens och sysselsättningens utveckling.

Den offentUga konsumtionen beräknas öka med 2,5 % per år 1977 och 1978. Bakom denna siffra ligger en betydligt snabbare tUlväxt i den kommunala sektorn och en viss minskning i den statiiga sektorn. Antalet anställda i den offentiiga sektorn beräknas öka med ungefär 50 000 personer båda åren. P. g. a. att tillväxten i investeringarna vän­tas bli avsevärt lägre 1978 än 1977 kommer den offentliga sektorns reala efterfrågan på resurser att växa långsammare 1978.

I tabell 8: 5 redovisas den offentliga sektorns inkomster och utgifter 19761978. Transaktionerna mellan de tre offentliga delsektorerna har eliminerats. Tabellen visar alltså bara transaktioner mellan den offent­liga sektorn som helhet och resten av ekonomin.

Överskottet i den offentliga sektorn var 1976 drygt 9 miljarder kr. Allmänna pensionsfonden svarade för mer än hela detta sparande. Både staten och kommunerna hade ett negativt finansieUt sparande. Över­skottet minskade 1977 till nästan ingenting främst på grund av att sta­tens underskott ökade med ca 11 miljarder kr. Allmänna pensionsfon­dens sparande uppvägdes 1977 i stort sett av underskotten i stat och kommun.

1978 uppstår ett samlat underskott på ca 8 miljarder kr. Statens un­derskott ökar med 14 miljarder kr. En väsentiig förutsättning för att det finansiella underskottet inte skall bli ännu större är att det över-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

153

TabeU 8: 5 Den totala offentliga sektorns inkomster och utgifter 19761978

Lönande priser

Milj. kr.

Förändring,

%

1976

1977

1978

1976 1977

1977 1978

1       Inkomster

191 199

218 770

242 620

14,5

ILO

1.1     Skatter

123 621

137 550

148 720

11,5

8,0

1.2    Avgifter

38 391

47 590

55 550

24,0

16,5

1.3     Övriga inkomster

29 187

33 630

38 350

15,0

14,0

2       Utgifter

181 825

218 090

250 950

20,0

15,0

2.1     Transfereringar

82 125

99 830

118 220

21,5

18,5

2.1.1 Till hushåll m.m.

57 868

69 750

82 110

20,5

17,5

2.1.2 Till företag, inkl. livsmedels- och

bostadssubventioner

13 010

15 790

18 370

21,5

16.5

2.1.3 Till internationell verksamhet

2 371

3 010

3 560

27,0

18.5

2.1.4 Ofördelat

8 876

11 280

14180

27,0

25,5

2.2    Konsumtion

84 573

100 930

113 560

19,5

12,5

2.3     Realinvestering

13 574

16 270

18 110

20,0

11,0

2.4    Korrigeringspost

1553

1060

1060

.

.

3       Finansiellt sparande

9 374

680

-8 330

.

.

4       Över statsbudgeten finansierad

utlåning m.m.

5 696

5 980

14 100

Källa: Ekonomidepartementet.

skott på närmare 3 miljarder kr. som redovisas för den kommunala Sektorn 1978 verkligen kommer tUl stånd. Kalkylerna för den kommu­nala sektorn har gjorts med utgångspunkt från bl. a. vissa centrala an­taganden om den kommunala volymexpansionen och löneutvecklingen. Skulle utgifterna öka mer än vad som förutsatts i kalkylerna blir den offentliga sektorns finansiella underskott större än vad som redovisas i tabdl 8: 5.

Vid beräkningen av statens finansiella underskott ingår inte statens utlåning, aktieteckning och andra finansieUa utgifter. Även sådana ut­gifter måste staten finansiera med löpande inkomster eller genom upp­låning. Den utlåning, aktieteckning m.m. som finansieras över stats­budgeten ökar 1978 på grund av de industripolitiska insatserna.

8.6 Beräkning av finanspolitiska effekter

Metod

Under mänga år har en enkel modell använts i nationalbudgetarbetet för att belysa de samlade finanspolitiska effekterna inte bara av stats­budgetens förändringar, utan även av förändringar i kommunernas och socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter. Fr. o. m. nationalbud­geten 1974 beräknas de finanspolitiska effekterna med hjälp av en i

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

154

förhållande till tidigare år något modifierad modell.1

De sektoravgränsningar som har valts för modellberäkningarna skil­jer sig något från redovisningen i tidigare avsnitt i detta kapitel. Inves­teringar i statliga affärsverk och bolag och kommunala bolag och stif­telser betraktas i detta sammanhang som ingående i den offentliga sek­torns utgifter.

Analysen tar sin utgångspunkt i de reala förändringarna från före­gående år i konsumtion, investeringar, transfereringar, skatter samt öv­riga inkomster. Beräkningarna visar dessa förändringars effekter på bruttonationalprodukten. I kalkylerna tas endast hänsyn till de effekter som kommer till uttryck under prognosåret. Kvarstående effekter av förändringar i den offentliga sektorns verksamhet under föregående år beaktas inte heller.

Den offentliga sektorns direkta efterfrågan i form av konsumtion och investering betraktas i modellen som en direkt effekt på bruttonational­produkten. Med indirekta effekter avses de effekter som förändringar­na i de olika delposterna i den offentliga sektorns inkomster och utgif­ter ger upphov till via hushållens oeh företagens efterfrågan. Exempel­vis betraktas deh stimulerande effekt som ökade transfereringar till hushållen har på bruttonationalprodukten som en indirekt effekt. Lika­så betraktas den åtstramande effekt som ökade skatter har som en in­direkt effekt.

Statens inkomster och utgifter påverkas ibland med en tidsmässig ef­tersläpning i förhållande till de ekonomisk-politiska åtgärdernas verkliga produktionsmässiga effekt. Det gäller exempelvis investeringsavdraget för maskininvesteringar. Det stimulerar produktionen under det år av­draget gäller men minskar statens skatteinkomster först under följande år. Med den teknik som tidigare har använts vid effektberäkningarna skulle den stimulerande effekten ha redovisats när statsinkomsterna minskar. De statliga stimulerande åtgärderna som är av denna karaktär är särskilt stora 19761978. Därför har fr. o. m. den preliminära natio­nalbudgeten 1977 ett försök gjorts att på särskilt sätt grovt uppskatta effekten av vissa ekonomisk-politiska åtgärder och fördela denna i tiden så att den redovisas för den period när produktionen påverkas. Det gäller lagerstöd, investeringsstimulanser och vissa näringspolitiska insatser.

Förändringar i olika delposter av de offentiiga inkomsterna och ut­gifterna ger skilda effekter på samhällsekonomin. Genom att göra anta­ganden om bl. a. de marginella konsumtions- och importbenägenheterna tas i modellen hänsyn till detta förhållande. Till grund för effektberäk­ningarna ligger således bedömningar av dels importbenägenheterna för privat konsumtion samt för offentlig konsumtion och investering, dels hushållens konsumtionsbenägenhet för olika slags inkomster.

1 ModeUen är statisk och liknar i sina huvuddrag den som redovisats av Bent[REDACTED_EFTERNAMN] i Fiscal Policy in Seven Countries 19551965 (OECD).

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

155

Det aktuella konjunkturläget liksom även efterfrågeökningarnas sam­mansättning påverkar de marginella importbenägenheternas storlek. För de nu aktuella åren, 1977 och 1978, har det bedömts rimligt att räkna med en marginell importbenägenhet för privat konsumtion som är något lägre än under tidigare år. Orsaken är nedskrivningen av den svenska kronan som gjort importen dyrare och den mycket svaga utvecklingen av den privata konsumtionen. Den marginella importbenägenheten för privat konsumtion har därför satts tiU 0,30 1977 oeh 0,25 1978. Import­benägenheterna för offentlig konsumtion och investering har uppskattats till lägre tal än för privat konsumtion. Hushållens marginella konsum­tionsbenägenhet har som i tidigare beräkningar förutsatts vara 0,7 även om den svaga utvecklingen av hushållsinkomsterna 1977 och 1978 skulle ha kunnat motivera en något högre marginell konsumtionsbenägenhet. För inkomster som härrör från permanenta transfereringar har konsum­tionsbenägenheten antagits vara något högre än för andra inkomster. De marginella konsumtionsbenägenheter som ingår i modellen avser, som tidigare framhålUts, endast att avspegla den konsumtionsökning som inträffar under prognosåret.

Med de antaganden om import- och konsumtionsbenägenheter som redovisas ovan erhålls ur modellen värden på ett antal multiplikatorer. Med tillämpning av dessa multiplikatorer kan den totala effekten på bruttonationalprodukten av förändringar i den offentliga sektorns verk­samhet räknas fram. För några av de viktigaste variablerna redovisas multiplikatorerna nedan.

Multiplikatorer

1977

1978

1,6

1,7

1,3

1,4

1,8

1,9

1,5

1,6

1,0

1,1

0,9

-1,0

1,0

-1,1

Byggnadsinvesteri ngar

Maskininvesteringar

Offentliga löner

Övrig ofTentlig konsumtion

Permanenta transfereringar till hushåll

Direkta skatter

Indirekta skatter

Resultat

De beräkningar för åren 19741976 som redovisas i tabell 8: 6 har hämtats från de reviderade nationalbudgeterna för 1975, 1976 resp. 1977. Den offentiiga sektorn hade en i avtagande grad expansiv effekt dessa tre år. När det gäller 1976 bör påpekas att i den totala stimulerande effek­ten på 1,3 % av bruttonationalprodukten ligger en mycket grov uppskatt­ning av effekterna av lagerstödet och investeringsstimulanserna (avdrag och bidrag för maskininvesteringar och investeringsfondernas frisläpp­ning). De har bedömts svara för en stimulanseffekt på ca 3 % av brutto-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

156

Tabell 8: 6 Finanspolitiska efTekter 19741978

Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser

1974

1975

1976

1977

1978

Staten: direkt effekt indirekta effekter

0,0

1,5

0,3 0,1

0,2 0,9

-0,2

2.4

0,1

3,8

totalt

1,5

0,4

1,1

2,2

3,9

Kommunerna: direkt effekt indirekta efTekter

0,4 0,6

0,5 0,6

0,5 -0,1

0,9 ..     -0,7

0.7

-1.5

totalt

1,0

1-1

0,4

0,2

-0,8

Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden

0,7

0,4

-0,2

0,4

0,6

Totalt

.3,2

1,9

1,3

2,8

3,7

nationalprodukten. Frånsett dessa särskUda åtgärder var således finans­politiken kontraktiv och svarade för en allmän åtstramning med när­mare 2 % av bmttonationalprodukten.

Även 1977 och 1978 beräknas den offentUga sektorn ha en stimule­rande inverkan på ekonomin, vilket också återspeglas i det minskade finansiella sparandet dessa båda år. Den expansiva effekten kommer främst från staten. En stor del av denna effekt beror 1977 på den tidi­gare redovisade eftersläpningen i utbetalning av kommunalskattemedel vilken svarar för närmare 11/2 % detta år och på de industripolitiska åtgärderna vilka beräknas svara för drygt 1 %. I stort sett motsvaras den realt sett sänkta statliga direkta skatten 1977 av reala höjningar av mervärdeskatt och andra statliga indirekta skatter.

Även 1978 sänks den statliga direkta skatten i reala termer. Det mot­svarar en expansiv effekt på ungefär 1 %. Sänkningen av den aUmänna arbetsgivaravgiften den 1 januari 1978 från 4 % till 2 % och det i kom­pletteringspropositionen föreslagna borttagandet av avgiften den 1 juli 1978 medför att även statens indirekta skatter sänks i reala termer 1978 vilket ger en stimulerande effekt på ca 1 %. Ytterligare närmare 1 % av statens stimulerande effekt kan hänföras till eftersläpningen i utbe­talningarna av kommunalskatt. Även ökade transfereringsutgifter och industripolitiska åtgärder verkar stimulerande på ekonomin 1978.

Kommunernas direkta efterfrågan i form av konsumtion och investe­ringar svarar för en expansiv effekt på 1/2 å 1 % både 1977 och 1978. Till detta kommer en positiv indirekt effekt av samma storleksordning från denna efterfrågan på grund av att produktionen i samhället stiger och därmed löner, konsumtion osv. De positiva effekterna motvägs delvis av de reala ökningarna i kommunalskatten och av eftersläpningen i kommunalskattens utbetalning. Utan denna eftersläpning hade den kommunala sektorn uppvisat en positiv effekt både 1977 och 1978 trots

BiL    Reviderad nationalbudget 1978

1S7

den särskilt 1978 kraftigt höjda kommunala utdebiteringen av skatt.

Bruttonationalprodukten beräknas ha minskat 1977 med 2 1/2%. Resultaten av effektberäkningarna tyder på att den samlade offentliga sektorn 1977 har dämpat bruttonationalproduktens minskning med när­mare 3 %. 1978 beräknas den totala produktionen öka rhed ca 1 %. Den offentliga sektom skulle enligt effektberäkningarna utöva en kraf­tigt expansiv inverkan med ungefär 4 % och förhindrar därmed en minskning av bruttonationalprodukten 1978.

De beräkningar som redovisas i detta avsnitt avser enbart finanspoliti­kens effekter. Andra delar av den ekonomiska politiken verkar återhål­lande 1977 och 1978. Det gäller exempelvis kreditpolitiken och deval­veringen av den svenska kronan.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad fmansplan

iss

9    Kredilmarknaden

Obalansen i Sveriges transaktioner med utlandet styrde i hög grad ut­formningen av kreditpolitiken 1977 liksom under de närmast föregående åren. Det gällde sålunda att täcka bytesbalansunderskottet genom främst medel- och långfristig upplåning utomlands och att motverka utflöden av kortfristiga medel till utlandet. I detta syfte bibehöUs kreditmarkna­den stram med en oförändrad räntenivå samt en inhemsk kreditbe­gränsning. Inom ramen för en dämpad utlåningsexpansion skulle det befintliga låneutrymmet i första hand komma industrin tillgodo. Den inhemska kreditbegränsningen kom under perioden oktober 1976 till mars 1977 till stånd genom utlåningsreglering för affärsbankernas oprio­riterade utlåning*. Därefter ersattes regleringen av en rekommendation om utlåningsbegränsning. Sedan denna rekommendation utlöpt styrdes bankernas kreditkapaeitet under fjärde kvartalet 1977 genom en an­passning av Ukviditetskraven. Som framgår av diagram 9:1 innebar det att bankerna gavs möjlighet att öka sin kreditgivning snabbare än ti­digare under året.

Mot bakgrund av det beräknade statiiga budgetunderskottet för 1978 höjdes likviditetskraven för affärsbankerna fr. o. m. februari 1978. Höjningen uppgick till 6 procentenheter för de tre största bankerna och 5 procentenheter för övriga affärsbanker. Sparbankemas bank och Föreningsbankernas bank undantagna. Avsikten med höjningen var att förhindra en alltför kraftig ökning av bankernas oprioriterade ut­låning och i stället förmå dem att i ökad utsträckning delta i finansie­ringen av statens budgetunderskott.

I april 1975 hade riksbanken inlett en politik syftande till att bredda kapitalmarknaden genom att höja den långa räntan i förhållande till diskontot. Denna utveckling bröts i oktober 1976 genom åtgärder som då fick vidtagas mot bakgrund av den internationella valutaoron. Dis­kontot höjdes med 2 procentenheter, medan obligationsräntorna steg med 0,5 procentenheter. Under det senaste halvåret fram till februari 1978 hade räntorna utomlands sjunkit, varför utrymme förelåg för en sänk­ning av diskontot från 8 % till 7,5 % i februari 1978. Samtidigt höjdes den långa räntan med 0,5 procentenheter. Detta innebär, att den tidi­gare ränteskUlnaden mellan den korta och långa räntan återstäUts till större delen. Placeringar på kapitalmarknaden förväntas bli mer attrak­tiva genom dessa åtgärder.

Under 1977 förekom vissa svårigheter att få fram byggnadskreditiv tiU bostadsbyggandet. Vid överläggningar med delegationen för bostads-

1 Det s. k. utlåningstaket omfattade ej bostadsbyggnadskrediter och krediter refinansierade i utlandet.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

159

Diagram 9:1   Affärsbankernas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 19721978

Procentuella 12-månadersförändringar

25

20

15

10

Totalt, exkl. refinansiering i utlandet

L

1S72         1973

Källa; Riksbanken.

1974

1975

1976

1977

1978

finansiering om åtagandet för 1978 har överenskommelser träffats, som syftar till att bostadsfinansieringen skall löpa smidigt under 1978.

Som framgår av diagram 9: 1 sjönk ökningstakten i det utestående be­loppet för övrigutlåning successivt efter de kreditpolitiska åtgärderna i oktober 1976. TiU följd av statens omfattande budgetunderskott oeh ökningen av valutareserven under senare delen av 1977 förbättrades likviditeten kraftigt i bankerna och övrigutlåningen expanderade i slutet av året. Detta medförde för 1977 som helhet att övrigutlåningen ökade snabbare än 1976. Det befintliga låneutrymmet kom enligt riksbankens  intentioner,  främst  företagssektorn  tillgodo  (tabell  9: 1).

Tabell 9:1 AfTärsbankernas övriga utlåning 1976 och 1977 Milj. kr. Fördelning på läntagarsektorer

Förändring

Stockuppgifter

1976

1977

31 dec. 1977

Kommuner

Icke-finansiella företag

Hushåll

Övriga sektorer

Ej sektorfördelad utlåning

Summa övrig utlåning

203 4 425 3 866 1054 -881

8 667

23

9 527

3 810

319

-748

12 931

6 014

46 324

29 570

3 639

1492

87 039

Källor: Riksbanken och statistiska centralbyrån.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

160

I överensstämmelse med de utlåningsbegränsade åtgärdernas syfte öka­de bankernas i utlandet refinansierade krediter i snabb takt 1977 (dia­gram 9: 1). Dessa krediter gick helt till företagssektorn (tabell 9: 2). Den totala svenska långfristiga bruttoupplåningen utomlands under 1977 blev drygt dubbelt så stor som 1976 eller ca 22 miljarder kr. Härav svarade staten och riksbanken för inemot 10 miljarder kr. (tabell 9: 2).

Tabell 9: 2 Långfristig bruttoupplåning utomlands 1976 och 1977 Milj. kr.

1976

1977

Riksbanken

__ 

913

Staten

8 762

Valutabanker

2011

4 182

därav för kommuner

353

företag

1 183

3 762

staten

420

egen räkning

475

Kommuner inkl. kommuninstitut

705

755

Kreditinstitut

443

323

Företag

6 956

7 309

Summa svensk långfristig bruttoupp-

låning

10 115

22 244

KäUa: Riksbanken.

9.1 Likviditetsutvecklingen

Penn ingmängden

Penningmängden ökade under stora ddar av 1975 i ett snabbt tempo (diagram 9: 2). Denna tendens bröts under 1976 och penningmängden

Diagram 9: 2   Penningmängden 19751978

Löpande 3-månadersförändringar uppräknade till årstakt. Procent.  Säsong­rensade uppgifter

18 14 10

/s.

b 2

1975

Källa: Riksbanken.

1976

1977

1978

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

161

visade i slutet av året en tillväxt på endast ca 2 % i årstakt. Under lop­pet av 1977 kom penningmängdens ökningstakt att utvecklas i nära an­slutning till valutarörelserna och statsbudgeten. I början av året accelere­rade den sålunda vid ett växande underskott i statsbudgeten. En omfat­tande valutautströmning bröt i juni likvidiseringen av penningmarknaden och kom-att leda till ett mycket stramt likviditetsläge. Efter devalveringen i augusti ägde ett återinflöde av valutor rum (diagram 9: 3) som tillsam-Diagram 9: 3 Valutareserven 19751978 Milj. kr. Stockuppgifter vid slutet av varje månad

1975

Källa: Riksbanken.

1976

1977

1978

mans med ett omfattande statligt budgetunderskott ånyo resulterade i en tilltagande stegringstakt för penningmängden. Mot slutet av året tende­rade dessutom bankernas utlåning att dra upp tillväxten av penningmäng­den räknat i årstakt. I slutet av 1977 var penningmängdens tillväxt uppe i 15,5 % i årstakt. Den beloppsmässiga' ökningen av penningmängden uppgick tiU närmare 17 miljarder kr. 1977 jämfört med närmare 9 mil­jarder kr. 1976 (tabdl 9: 3).

Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer

Tendensen i samhällsekonomins totala likviditetsutveckling 1977 speg­lades i stort sett även i de större sektorerna. I samband med det starka valutautflödet sommaren 1977 sjönk företagens likviditet. Efter deval­veringen i augusti skedde ett återflöde av valutor och företagens likvida medel ökade avsevärt. Utvecklingsmönstret återspeglas i likviditets-Il    Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 1. Bd.  .     .

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

162

Tabell 9: 3 Penningmängden 1975-

Milj. kr.

-1977

1975

1976

1977

6 887

14 689

2 035

2 254

8 922

16 943

Penningmängden hos aUmänlielen, ökning

Allmänhetens banktillgodohavanden        16 448

Sedlar och mynt

2 8O7

Summa

19 255

TiUskott genom

5 202

-2 626

-4 141

11461

6 952

17 570

-5 783

-8 313

-9 261

-2 186

1 147

456

-923

-1 160

-1 348

11485

13 729

14 729

4 137

3 943

4 397

189

-2 582

-1 388

-4 327

-2 168

-4 071

19 255

8 922

16 943

Valutareserven, exkl. statens och riksbankens nettoupplåning i ut­landet, transaktionsvärden Statens utgiftsöverskott Statens upplåning utanför bankerna (ökn. = -)

Medel på investeringskonton i riks­banken (ökn. = ) Övriga riksbankstransaktioner Bankernas utlåning till allmänheten exkl. refinansiering i utlandet Bankernas nettoförvärv av bostads­obligationer

Bankernas fordringar på övriga kreditinstitut Bankerna, diverse Summa

KäUa: Riksbanken.

Diagram 9: 4   Industrins likviditetsutveckling 19711977

Milj. kr. 12-månadersflöde

3000 -

2000

1000 

-1000

-2000

-4000

L

1971

1972

1973

1974

1975

1976

1977

Anm. Med likvida medel menas kassa-, bank-, postgirotillgodöhavanden, kortfristiga penningplaceringar samt icke-utnyttjad checkräkningskredit. Upp­gifterna avser industriföretag med fler än 200 anställda.

Källor: Konjunkturinstitutet och statistiska centralbyrån.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

163

förändringarna inom industrin (diagram 9: 4). Även hushåUens bank-tUlgodohavanden, som dock huvudsaldigen bestäms av andra faktorer än de nyssnämnda, försvagades under första hälften av 1977 för att under den senare delen expandera i snabb takt. Kommunernas bank­tillgodohavanden uppvisade ett omslag från en minskning 1976 till en ökning 1977.

Real likviditet

I diagram 9: 5 har den totala penningmängden satts i relation tUl bruttonationalprodukten i löpande priser, varvid samhällets samlade rea­la likviditet har erhållits. Härur kan utläsas att denna successivt har sjun­kit mycket snabbt från ett toppläge 1973. Nedgången blev speciellt på­taglig från 1975 trots en fortsatt relativt snabb tillväxt i den nomi­nella penningmängden sett över perioden i dess helhet och trots en mycket svag volymmässig produktionsutveckling under dessa år. Pris­stegringstakten har sålunda överstigit ökningstakten i penningmängden.

Diagram 9: 5   Real likviditet 19671977

Index: 1967 = 100

±

106 104

r\

fA  

/

K

Å

1

n

,   /

\

\0l

\ /

\

100

/

\ /

\

V-I

y

\

98

\

\

96

\

\

K

94

\

_L

_L

_L

±

1967       68        69

70

71

72        73

74

75        76

77

Anm. Den reala likviditeten är definierad som kvoten mellan ett index för penningmängden och ett index för bruttonationalprodukten tiU löpande priser.

Källor: Konjunkturinstitutet, riksbanken och statistiska centralbyrån.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

164

Bankernas likvida tiUgångar

Affärsbankernas likviditet försvagades märkbart under 1976 (tabell 9:4). Statens stora inhemska upplåning utanför banksystemet bidrog under första halvåret 1977 till ett fortsatt ansträngt likviditetsläge för affärsbankerna med åtföljande stor upplåning i riksbanken och i riks­gäldskontoret. Valutautflödet under sommaren accentuerade stramheten. Det omfattande utgiftsöverskottet i statens budget under senare delen av året medförde en stark ökning av bankernas likvida tillgångar. Ban­kerna minskade då kraftigt sin skuld till riksbanken och avvecklade den tidigare kortfristiga upplåningen i riksgäldskontoret. I anslutning till statens stigande budgetunderskott byggde bankerna under sista kvartalet upp kortfristiga fordringar på riksgäldskontoret. Likviditetsinflödet till bankerna syns också, med viss fördröjning, i att skillnaden mellan fak­tisk och krävd kvot räknat på 12-månadersperioder successivt ökade (tabeU 9: 5).

Tabell 9: 4 Bankernas likvida tillgångar 19751977

Milj. kr., nettobelopp

1975

1976

1977

Påverkande faktorer

Valutareserven, exkl. statens och

riksbankens nettoupplåning i ut-

landet, transaktionsvärden

5 202

-2 626

-4141

Statens utgiftsöverskott

11461

6 952

17 570

Statens upplåning utanför bankerna

(ökn. = -)

-5 783

-8 313

-9 261

Allmänhetens innehav av sedlar och

mynt (ökn. = )

-2 807

-2.035

-2 254

Medel pä investeringskonton i riks-

banken (ökn. = )

-2 186

1 147

456

Kassakvotsmedel i riksbanken

(ökn. = -)

2 496

-513

-164

Övriga riksbankstransaktioner

-923

-1 160

-1 348

Summa (l)+(2)

7 460

-6 548

858

Affärsbankernas likvida tUlgångar

Korta nettofordringar på riksbanken

2194

-2 587

-1040

Korta nettofordringar på riksgälds-

kontoret

3 073

-3 455

3 471

Statsobligationer

2 039

-920

-1325

Korta nettofordringar på spar- och

föreningsbanker

-338

634

-909

Summa (1)

6 968

-6 328

197

Spar- och föreningsbankernas likvida

tUlgångar

Korta nettofordringar på riksgälds-

kontoret

-114

-96

12

Statsobligationer

268

510

-260

Korta nettofordringar på affärsbanker

338

-634

909

Summa (2)

492

-220

661

Källa: Riksbanken.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

165

Tabell 9: 5 Affärsbankernas likviditetskvoter 19751978

Genomsnittligt överskott för affärsbanksystemet under successiva 12-mänaders­perioder. Procent

1975

1976

1977

1978

6,4

1,6

3,9

6,2

1,3

3,7

6,0 '

6,2

1,3

6,1

5,9

1,4

5,6

5,5

1,5

5,5

5,0

1,4

6,1

4,5

1,4

6,4

3,6

1,6

6,4

3,0

2,1

6,4

2,3

2,7

6,3

2,1

3,2

6,4

1,8

3,5

Januari

Februari

Mars

April

Maj

Juni

Juli

Augusti

September

Oktober

November

December

Anm. Systemet med utjämningsregler infördes i mars 1975. Första fullständiga 12-mänadersperioden avser således värdet för februari 1976. Tidigare uppgifter har beräknats successivt från mars 1975.

KäUa: Riksbanken.

9.2 Kreditinstitutens utlåning

Utlåningen på den organiserade kreditmarknaden växte totalt med närmare 13 miljarder kr. 1977 tiU 69,5 miljarder kr. (tabeU 9: 6). Den registrerade svenska upplåningen i utlandet ökade med drygt 9 miljarder kr. och svarade således för huvuddelen av kredittillväxten 1977.

Affärsbankernas kreditgivning i svenska kronor växte med 8,4 miljar­der kr. till 15 miljarder kr. 1977. Det var framför allt kreditgivningen tUl staten, som förändrades genom ett omslag i positiv riktning på 6,4 miljarder kr.

Affärsbankernas kreditgivning till bostadssektorn var av ungefär sam­ma storleksordning 1977 som 1976. Utbetalningarna av bostadsbygg­nadskrediter ökade i en snabbare takt än avlyften 1977, varför tillväxten i stocken utestående byggnadskrediter blev större 1977 än 1976. Netto­köpet av bostadsobligationer var av ungefär samma omfattning båda åren.

Affärsbankernas utlåning i svenska kronor till andra ändamål än bo­städer var under perioden oktober 1976september 1977 underkastade utiåningsbegränsningar (diagram 9: 1). Under fjärde kvartalet 1977 ägde en kreditexpansion rum, som ledde till en snabbare ökning i det ute­stående beloppet 1977 än 1976. Som framgår av tabell 9: 1 kom den ökade utlåningen i första hand företagssektorn tiUgodo.

Sparbankernas och föreningsbankernas kreditgivning sjönk 1 miljard kr. 1977 till 6,4 miljarder kr. Minskningen föll med ungefär lika belopp på staten och hushållen.

De enskilda försäkringsinrättningarnas totala nettoplaceringar på kre-

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

166

Tabell 9: 6 Kreditmarknaden 1976 och 1977

Milj. kr., nettobelopp

Långivare

Låntagare

Staten

Kom­muner

Bostäder

Företag

Hushåll

Summa

1976

A / Sverige

Riksbanken

2 371   

3

-6

19

89

2 476

Affärsbanker

-4 145

-472

3 794

4 202

3 250

6 629

Spar- och föreningsbanker

414

15

2 020

1727

3 250

7 426

Enskilda försäkringsinrätt-

ningar

1346

56

2 359

2 568

6 329

Offentliga försäkringsinrätt-

ningar

3 006

1364

:    3 576

4 170

12 116

Allmänheten

3 960

439

461

2 028    .

6 888

Staten

2 518

2 330

650

5 498

Summa

6 952

1405

14 722

17044

7239

47362

B I utlandet

Genom valutabanker

100

__ 

1489

1589

Genom mellanhandsinstitut

137

__ 

413

__ 

550

Övrigt

807

6 328

7 135

Summa

1044

8 230

9 274

C Totalt A+B

6 952

2 449

14 722

25 274

7 239

56 636

1977

A / Sverige

Riksbanken

-2 347

3

__ 

-16

34

-2 326

Affärsbanker

2 259

-143

3 945   .

6 232

2 750

15 043

Spar- och föreningsbanker

-248

177

2 112

1 590

2 750

6 381

Enskilda försäkringsinrätt-

ningar

1531

68

2 958

3 510

8 067

Offentliga försäkringsinrätt-

ningar

3 922

696

3 640

4 937

13 195

Allmänheten

3 549

-89

174

452

4 086

Staten

2 800

2 600

700

6 100

Summa

8 666

712

15 629

19 305

6234

50 546

B  lutlandet

Genom valutabanker

4 407

4 407

Genom mellanhandsinstitut

180

272

452

Övrigt

8 904

542

4 661

14107

Summa

8 904

722

9 340

18 966

C Totalt A+B

17 570

1434

15 629

28 645

6 234

69 512

Anm. Tabell 9:6 visar olika sektorers upplåning på den organiserade kreditmarknaden i Sverige samt deras registrerade upplåning i utlandet. Den organiserade marknaden i Sverige är avgränsad till att omfatta riksbanken, affärsbanker, sparbanker, föreningsbanker, enskilda och offentliga försäkringsinrättningar samt allmänhetens förvärv av aktier, förlagsbevis och obligationer samt dessutom mellanhandsinsti­tutens upplåning utanför bankerna och försäkringsinrättningarna. Även statens utlåning ingår. Upp­låningen i utlandet innefattar valutabankernas refinansiering i utlandet och statens, kommunernas, företagens och mellanhandsinstitutens långfristiga nettoupplåning. I företagens upplåning ingår även nettot av den kortfristiga upplåningen i utländska banker för finansiering av export och import. Bankernas utlåning till hushållen har beräknats på ett ofullständigt underlag. Deras utlåning till företag utgör restpost.

Källa: Riksbanken.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

.167

Tabell 9: 7 Allmänna pensionsfonden 19731977

Milj. kr.

1973        1974        1975        1976        1977

8 989

9 465

10 755

13 799

16 230

3 981

4 740

5 642

6 754

8 123

2 944

3 881

5 007

6 915

9 692

10 026

10 324

11 390

13 638

14 661

Influtna avgifter Räknenetto Pensionsutbetalningar Tillväxt i fondkapital

KäUa: Allmänna pensionsfonden.

ditmarknaden växte med 1,7 miljarder kr. 1977 tiU drygt 8 miljarder kr. Den största delen av ökningen gick tiU företag.

Under 1977 accentuerades skillnaden i utvecklingstakt vad gäller aU­männa pensionsfondens pensionsutbetalningar oeh ränteinkomster (tabell 9: 7). Under tidigare år har fondens ränteinkomster täckt pensionsutbe­talningarna. I slutet av 1976 skedde en omsvängning så att även en viss del av avgifterna för 1977 måste användas för att täcka pensionsutbe­talningarna. Härigenom kom ökningen i fondkapitalet att understiga de influtna avgifterna 1977. Fondtillväxten hos de tre första fonderna upp­gick 1977 tiU 14,7 mUjarder kr., vilket ändå blev ca 1 miljard kr. mer än

1976.   Kapitalmarknadsplaceringarna från dessa fonder blev lägre, 13,1

miljarder kr., då återlånen var av stor omfattning 1977. Storleken på

dessa lån är bl. a. avhängig läget på kreditmarknaden. I början av året

visade bankerna stor restriktivitet vid beviljandet av återlån under infly­

tande av det då gällande utlåningstaket. Återlånen omfattades nämligen

också av utlåningstaket. Efter takets avskaffande steg återlånen kraftigt

och låg på en mycket hög nivå året ut.

En viss omfördelning i fondens kreditgivningsrnönster skedde under

1977.   Dess kreditgivning till kommuner både i form av obligationer och

reverslån minskade till förmån för framför allt näringslivet. Fondens för­

värv av bostadsobligationer blev av samma omfattning 1977 som 1976,

medan förvärven av statsobligationer blev betydligt större än året innan.

9.3 Den sektorvisa upplåningen

Statens budgetunderskott uppgick till 17,6 miljarder kr. 1977 jämfört med 6,9 miljarder kr. 1976 (tabeU 9: 8). Statens upplåning utomlands under 1977 bestod dels av banklån på euromarknaden tUl ett belopp på 4,3 mUjarder kr., dels av några obligationslån på den internationella kapitalmarknaden på tiUsammans 4,6 miljarder kr. Liksom under de närmast föregående åren var statens inhemska upplåning till övervä­gande delen långfristig och förlades i stor utsträckning utanför bank­systemet. I samband med bankernas likviditetsförbättring under senare delen av 1977 finansierades emellertid även en del av underskottet i dessa.

Prop. 1977/78:150    Bilagal   Reviderad finansplan

i68

Tabell 9: 8 Statens budgetutfall samt upplåningsformer 19751977

Milj. kr., nettobelopp

1975

1976

1977

Budgetutfallet

(nettoutgift = -)

-11461

-6 952

-17 570

Statsskuldens förändring inom

landet (ökn. = +)

11461

6 952

8 666

Skattkammarväxlar och korttidslän

1 199

-3 218

558

Korta obligationer

1 105

-344

-2 475

Långa obligationer

6 703

6 341

5 948

Premieobligationer

1 575

2 025

1700

Sparobligationer

630

1 010

1 129

övrigt

249

1 138

1806

Statsskuldens förändring utom

landet (ökn. = -|-)

8 904

Totala statsskuldens jöråndriiig

11461

6 952

17 570

Källa: Riksbanken och riksgäldskontoret.

Koinniiinernas utgiftsöverskott var lägre 1977 än 1976 (tabell 9: 9). Förbättringen i deras finansiella sparande uppgick till runt 1 miljard kr. Kommunernas utrymme på den inhemska kreditmarknaden var be­gränsat 1977. Upplåningen på denna marknad sjönk med 700 milj. kr. 1977. Även kommunernas upplåning i utlandet var något lägre 1977 än 1976. Sammanlagt medgav upplåningen ändock att kommunernas likvida tiUgångar kunde byggas upp med nära  1  miljard kr.  1977.

Under 1977 var igångsättningen av bostäder ca 4 000 lägenheter läg-

Tabell 9: 9 Kommunernas finansiella sparande 19751977 Milj. kr., nettobelopp

1975

1976

1977

Likvida tillgångar

150

-627

937

Utlåning

269

379

103

Övriga finansiella tillgångar

1 164

1044

Summa finansiella tillgångar

1583

796

Upplåning utomlands

1 024

1 044          722

Upplåning på svensk kredit­

marknad

1214

1405          712

Övrig inhemsk upplåning

850

-187          890

Övriga skulder

875

.1 206

Summa skulder

3 963

3 468

Finansiellt sparande:

enligt finansräkenskaperna

2 380

2 672

enhgt realräkenskaperna

-2 856

-3 387   -1870

Anm. Kommunernas finansiella sparande enligt realräkenskaperna avviker något frän beräkningen enligt finansräkenskaperna på grund av att vissa justeringar görs i kommunernas bokslutsredovisning, bl.a. för att uppnå överensstämmelse med statens redovisning.

Kåltor: Riksbanken och statistiska centralbyrån.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

169

re än 1976 och uppgick till 53 000. Bostadsinvesteringarna minskade med drygt 6 % i volym 1977 men kostnadsstegringen innebar dock, att de växte med 7 % i löpande priser. Under 1977 var också utbetalning­arna i bostadsbyggnadskredher större än 1976 eller 15,7 miljarder kr. mot 15,3 mUjarder kr.

Antalet färdigställda lägenheter var ca 1 000 lägre 1977 än 1976. Av­lyften för 1977 var större än 1976. Takten i avlyften var dock ojämn under loppet av året med en nedgång under de tre första kvartalen samt en kraftig uppgång under sista kvartalet jämfört med motsvarande perioder 1976. Sektorns nettoupplåning på obligationsmarknaden ökade i snabbt tempo 1977 (tabell 9:10). Försäkringsbolagen svarade för drygt hälften av ökningen. Deras placeringskapacitet växte nämligen betydligt 1977. Totalt ökade bostadssektorns nettoupplåning på kredit­marknaden inkl. staten med 900 milj. kr. 1977.

Företagssektorns investeringar i byggnader och maskiner ökade vär­demässigt med 1,3 miljarder kr. 1977. Samtidigt ägde ett lageromslag rum från en lageruppbyggnad på ca 8 miljarder kr. 1976 till en avveck­ling av lagren på 1,5 miljarder kr. 1977. Företagens finansieringsbehov för fasta investeringar och lager avtog således 1977. Deifinitiva upp­gifter om företagens bruttosparande 1977 är ännu inte tillgängliga. Uppgifter om bruttovinstmarginalerna dvs. kvoten mellan bruttovinster och försäljningsintäkter för industriföretag med minst 500 anställda visar en nedgång från 6,8 % 1976 tiU 4,9 % 1977. ResuUaten för de stora industribolagen tyder på ett försämrat bruttosparande för hda företagssektorn 1977 och bruttosparandet för sektorn förefaller ha minskat mer än dess finansieringsbehov. Försämringen i sektorns finansiella sparande beräknas sålunda ha uppgått tiU drygt 2 miljarder kr. 1977.

Försämringen av företagssektorns finansiella sparande 1977 har täckts genom en ökad upplåning på kreditmarknaden, både den svenska och utiändska. Företagens upplåning i Sverige var 2,3 miljarder kr.

Tabell 9: 10 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden 19761977

Milj. kr., nettobelopp

1976

1977

Obligationer

8 443

10 316

Direkta lån från bankerna

2 302

2 105

därav: affärsbankerna

1454

1451

spar- och föreningsbankerna

848

654

Län från enskilda och offentliga för-

säkrings! nrättni ngar

940

501

Staten

2 518

2 800

Övrigt

519

-93

Summa

14 722

15 629

Källa: Riksbanken.

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad fuiansplan

no

Tabell 9:11 Företagens upplåning på kreditmarknaden 1976 och 1977

Milj. kr., nettobelopp

1976

1977

/ Sverige

Obligationer och förlagslän

Aktier

Direkta banklån

därav: affärsbanker

Upplåning hos övriga institut

Staten

4  248

2  312

5  091

3    801

 3 063

 2 330

4  196

 1479

 6 570

5  481

 4 460

2 600   .

Summa

17 044

19 305

/ utlandet

Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut Övrigt

1489

413

6 328

4 407

272

4 661

Summa

8 230

9 340

Totalt

25 274

28 645

Källa: Riksbanken.

större 1977 än 1976 (tabell 9:11). Det var särskilt affärsbankernas kre­ditgivning som expanderade. Även försäkringsbolagens ökade place­ringskapacitet kom företagen tillgodo detta år. Sektoms upplåning utomlands var ca 1 miljard kr. större 1977 än 1976 (tabell 9: 11). Den stora upplåningen medförde för året som helhet en uppbyggnad av sektorns banktillgodohavanden. Utvecklingen under loppet av året fram till hösten präglades emellertid av en betydande likviditetsneddragning i samband med förskjutningar i betalningsmönstret gentemot utlandet. Likviditetsutvecklingen var dock differentierad mellan de olika bran­scherna. Under årets senare del skedde en stark uppbyggnad av likvi­diteten.

9.4 Utblick 1978

Utifrån de inkomst- och utgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i de övriga kapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorers finansiella variabler för 1978.

Statens budgetunderskott beräknas uppgå till ca 40 miljarder kr. 1978. Mot bakgrund av ett fortsatt stort underskott i bytesbalansen kommer staten även 1978 att företa utiaiidsupplåning i stor omfattning. Statens anspråk på den svenska kapitalmarknaden kommer också att växa 1978. Dessutom kommer bankerna i ökad utsträckning att bli engagerade i finansieringen av budgetunderskottet.

Kommunernas finansiella sparande förväntas förbättras kraftigt 1978 till följd av bl. a. stark tillväxt i deras skatteintäkter. Detta skulle kunna innebära fortsatt växande likviditetsresurser för kommunerna, även om deras upplåningsmöjligheter på den svenska kreditmarknaden blir bé-

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

171

gränsade 1978. Stora olikheter förekommer dock mellan kommunerna.

Igångsättningen av bostäder, som återhämtades i slutet av 1977, be­räknas 1978 öka med ca 11 % eller 6 000 lägenheter tiU 59 000. Sam­tidigt uppskattas färdigställandet bli av samma omfattning 1978 som 1977. Bostadsinvesteringarnas volymmässiga ökning förefaller därmed bli kraftig 1978 eller närmare 15 %. Investeringsutgifterna beräknas öka med 24 % i löpande priser, trots en viss dämpning i kostnadssteg-ringstakten. Behovet av bostadsbyggnadskrediter kommer således att växa kraftigt 1978. I överenskommelsen mellan delegationen för bo­stadsfinansiering och affärsbankerna, sparbankerna och föreningsban­kerna har dessa förklarat sig villiga att, med en viss fördelning mellan bankerna, svara för de byggnadskrediter, som kommer att krävas enligt bostadsbyggnadsplanen för 1978.

Överenskommelsen om bostadsfinansieringen 1978 avser även ban­kernas bidrag till den långa bostadsfinansieringen. Bankerna förklarade sig viUiga att öka sitt nettoinnehav av bostadsobligationer med 6 mil­jarder kr., med följande fördelning:

Fördelning av nettoökning av bostadsobligationer 1978, milj. kr.

affärsbanker

3 560

sparbankerna

2 090

föreningsbankerna

350

Summa

6 000

Företagssektorns fasta investeringar beräknas öka med 1,2 miljarder kr. i värde 1978 tUl 35,8 miljarder kr. Lagerawecklingen kommer att fortsätta 1978 och uppskattas till 6,8 miljarder kr. jämfört med 1,5 miljarder kr. 1977. Detta pekar på ett fortsatt avtagande finansierings­behov för fasta investeringar och lager. Jämfört med 1977 kan under 1978 dessutom en viss förbättring av sektorns bruttosparande för­väntas. En sådan utveckling tillsammans med en svag investerings­utveckling och en omfattande lageravveckUng innebär att företagens finansiella sparande kommer att förbättras relativt kraftigt 1978.

Sammanfattningsvis pekar nu föreliggande beräkningar av de olika realsektorernas inkomster och utgifter på en klar förskjutning i mönstret för det finansiella sparandet 19771978. Statens finansiella underskott beräknas stiga kraftigt samtidigt som bostadssektorns finansieringsbehov tUltar väsentligt. Mot detta står en väntad ökning av hushållssparandet och en förstärkning av kommunernas finansiella sparande samt framför allt en betydande sänkning av företagens sparandeunder­skott. Tillsammantaget skulle sparandebristen i den svenska ekonomin och därmed även bytesbälansunderskottet minska något. Utvecklingen på   den   svenska  kreditmarknaden   under   1978   kommer  således   att

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

172

präglas främst av det starkt ökande penningtillflödet från statens bud­getunderskott och formerna för dess finansiering. Kredittillförseln till bostadssektorn kommer att ökas. Företagens kreditefterfrågan är svår­bedömd. Trots den antagna sparandeförbättringen är det möjligt att deras kreditefterfrågan fortsätter att vara hög med hänsyn till behovet att återställa den reala Ukviditeten från de senaste årens försämring.

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

173

UTBLICK MOT 1979 OCH 1980

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

175

10    Utblick mot 1979 och 1980

10.1    Inledning

Ekonomisk-poUtiska åtgärder får i regel effekter på utvecklingen under flera år. Vid utformningen av den ekonomiska politiken är det självfallet av vikt att så långt som möjligt kunna beräkna dessa effekter. När regeringen i aprU 1977 föreslog ett antal åtgärder, låg tiU grund för dessa en uppfattning om ekonomins utveckling de kom­mande åren. I den reviderade nationalbudgeten 1977 redovisades sedan i räkneexemplets form en tänkbar utveclding för 1978 och 1979. Det påpekades samtidigt att kalkyler av detta slag självfallet är osäkra, men det ansågs ändå väsentiigt att redovisa dem.

Riksdagen uttryckte vid behandlingen av kompletteringspropositio­nen sin tillfredsstäUelse med att en utblick mot de närmaste åren' presenterades. Man uttryckte också önskemål om att det även i kom­mande reviderade nationalbudgeter skulle redovisas kalkyler som sträckte sig 2 å 3 år framåt.

Mot denna bakgrund redovisas i föreliggande kaphel en tänkbar utveckling av Sveriges ekonomi under 1979 och 1980. Kalkylerna är med nödvändighet osäkra. Sedan den reviderade nationalbudgeten 1977 har emellertid beräkningsmetoderna förbättrats. De beskrivs i avsnitt 10.2. Förutsättningar och resultat redovisas i avsnitt 10.3 10.11. Kalkylerna sammanfattas i kapitel 1.

Utgångspunkten för beräkningama är den bild av 1978 som tecknas i kapitel 1 i den reviderade nationalbudgeten. Hänsyn har tagits till effekterna av att den allmänna arbetsgivaravgiften vilken sänktes från 4 % tUl 2 % den 1 januari 1978 tas bort helt den 1 juli 1978 enligt förslag i den reviderade finansplanen.

10.2    Metod

Kalkylerna har byggts upp kring två modeller. Den ena beskriver den reala utvecklingen dvs. den volymmässiga förändringen i eko­nomins olika delar. Den andra beskriver prisernas och lönemas ut­veckling.

I den reala modellen är näringslivet uppdelat i fyra branscher, nämligen jord- och skogsbruket, industrin (inkl. gruvor och el-, gas-, vatten- och värmeverk), byggnadsverksamheten och den privata tjänste­sektorn. Därtill kommer offentlig sektor uppdelad på staten och kom­munerna. Samtliga delar av den slutliga användningen privat kon­sumtion, offentlig konsumtion, bruttoinvesteringar, lagerförändring och export anges exogent, dvs. som utifrån givna förutsättnmgar. Le­veranserna mellan de olika sektorerna bestäms endogent med hjälp

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

176

av en "input-output-matris". I modellen beräknas också vilken pro­duktion i olika branscher och vilken import dessa förutsättningar resulterar i. Via antaganden om produktivitetsutvecklingen beräknas också sysselsättningens utveckling. Resultaten av modellberäkningarna redovisas i form av försörjningsbalanser, bytesbalanser, etc.

Prismodellen anger bl. a. de bokföringsmässiga sambanden mellan internationella priser, inhemska priser, löner och vinster. Modellen ger prisutvecklingen för såväl privat som offentlig sektor. Den privata sektorn är uppdelad i en konkurrensutsatt sektor, vilken schablon­mässigt antagits sammanfalla med industrin, och en sektor som är skyddad från utländsk konkurrens vilken i modellen utgörs av övriga näringslivet. Via priser på import och insatsleveranser tas hänsyn till kostnadsutvecklingen på förbrukningen av varor och tjänster. Förut­sättningarna rörande produktivitetsutvecklingen i olika branscher är desamma i prismodeUen som i den reala modellen. Genom att ange tre av de fyra faktorer som nämndes ovan intemationeUa priser, inhemska priser, löner och vinster kan den fjärde beräknas i pris­modellen. Vilka överväganden som har gjorts i dessa avseenden re­dovisas i avsnitt 10.4.

Såsom framhåUits ovan är de.båda modellerna inbördes beroende.. Därför har flera beräkningsomgångar fått göras innan den bild som redovisas i detta kapitel har kommit fram. Viktiga delar av beräk­ningarna har också gjorts vid sidan av modellerna. Det gäller exempel­vis bestämningen av offentlig konsumtion, bruttoinvestering, lager-förändring och export. Dessa faktorer införs som tidigare nämnts som givna förutsättningar i den reala modellen. De metoder som har an­vänts vid sådana beräkningar beskrivs nedan.

10.3 Den internationella konjunkturutvecklingen

Utsikterna för den internationella konjunkturen under de komman­de åren måste bedömas mot bakgrunden av den dramatiska utveck­lingen sedan 1973. Den konjunkturnedgång som ägde rum 1974 1975 var den djupaste sedan 1930-talet. En långsam återhämtning har ägt rum under loppet av snart tre år. Kapacitetsutnyttjandet inom näringslivet är emellertid fortfarande mycket lågt i de flesta industri­länderna.

Samtidigt har industrivärlden och utvecklingsländerna ett mycket stort samlat underskott i bytesbalansen mot OPEC-länderna. Vissa av industriländerna, främst Förbundsrepubliken Tyskland och Japan, har betydande överskott i sina bytesbalanser medan andra länder har myc­ket stora underskott. För flera av de senare länderna utgör denna obalans en allvarlig begränsning för möjligheterna att föra en aktiv konj unkturpoUtik.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

177

Ett annat problem utgör den ökning av den internationdla inflatio­nen som inleddes under högkonjunkturen 19721973 och som för­stärktes i och med oljeprishöjningen 1973. Trots den mycket svaga kon­junkturutvecklingen därefter har inflationen i många länder kunnat nedbringas i endast begränsad omfattning. Den starka inriktningen i flertalet länder på prisstabiUsering har emeUertid för OECD-området ' som helhet medfört en dämpning i prisstegringarna. Klarast har dämp­ningen kommit till uttryck för varor i internationell handel för vilka priserna i år väntas stiga med högst 5 %.

Inom de stora västeuropeiska länderna torde förutsättningarna vara mindre goda för en mer väsentlig ökning av tillväxttakten de närmaste åren. I Förbundsrepubliken Tyskland antas tillväxten i år bli 3 a 4 %. Sysselsättningsläget riskerar därmed att försämras. En viss ökning av tillväxttakten skulle kunna ske de närmaste åren, men utan omfat­tande stimulansåtgärder torde den emellertid inte bli mer än 3,5 å 4 % 1979 och 1980. De grundläggande förutsättningar som tidigare skapade en jämn och snabb tiUväxt i Frankrike anses fortfarande föreligga. Även i Frankrike skulle man därför kunna räkna med en viss ökning av till­växttakten. Den fortsatt relativt dämpade utvecklingen i omvärlden som kan förutses 1979 och 1980 utgör emdlertid en begränsning för Frankri­kes del. I Storbritannien är förutsättningarna goda för en period av i för­hållande till tidigare år hög ekonomisk tillväxt. De senaste årens restrik­tiva politik har återfört landet till ett läge av monetär och extern balans. Den ökande oljeproduktionen i Nordsjön ger en viss stimulans till eko­nomin.

De mindre ekonomierna i Västeuropa brottas allmänt med stora problem med de externa balanserna. Den ekonomiska tillväxten i dessa länder väntas därför bli mindre än i de stora länderna. De nordiska länderna har under senare år fört en expansiv politik och därmed dragit på sig en betydande utländsk skuldsättning. Samtidigt har den ogynnsamma kostnadsutvecklingen i flera fall framtvingat devalvering­ar. Man kan utgå ifrån att den inhemska efterfrågan i de nordiska län­dema inte tUlåts öka särskUt starkt åtminstone under 1979. För Väst­europa som helhet förutses en viss förstärkning av produktionstillväxten 1979 och 1980 jämfört med tidigare år, se tabdl 10: 1.

Tabell 10:1 Bruttonationalprodukt i OECD-området 19771980

Årlig procentuell volymförändring

1977

1978

1979

1980

Förenta staterna

5

45

3,5

4

Japan

5

55,5        6

6

Västeuropa

2

2,53        3,5

4

OECD, totalt

3,5

3,54        3,54        44,5

12   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 1. Bil

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad finansplan

ns

Förenta staterna har ensamt bland de stora västekönomierna upp­levt en tillfredsställande expansion under de senaste två åren. Den se­naste tidens tecken på en uppgång i inflationen, den negativa utveck­lingen av den externa balansen och oron för dollarns värde kan emel­lertid lägga hinder i vägen för en fortsatt expansiv ekonomisk politik och leda till en förskjutning av politiken mot kreditpolitisk åtstramning. Detta vänfas leda till en dämpning av tillväxten under loppet av 1978, och 1979 och 1980 förutses bli sämre år än de tre närmast föregående. Japan hade 1977 den högsta tillväxten i OECD-området, drygt 5 %. Den kraftiga tillväxten har emdlertid inte som i många andra länder vid snabb tillväxt resulterat i stora underskott i bytesbalansen. Det beror på den japanska ekonomins grundläggande strukturella inrikt­ning på exporten. Även 1979 och 1980 kan man vänta en exportledd tillväxt i ungefär samma takt i lapan.

Denna kortfattade genomgång tyder på att tillväxttakten i OECD-området sannolikt kommer att öka endast långsamt de närmaste åren. En tillväxttakttakt på över 4,5 % anses nödvändig för att reducera arbetslösheten i Västeuropa. Detta hänger delvis samman med den f. n. snabba ökningen av arbetskraftsutbudet som har sin grund i både demografiska förhållanden och en ökad förvärvsintensitet bland kvinnorna. Den tillväxttakt som har angivits i tabell 10: 1 torde där­för inte möjliggöra någon reduktion av arbetslösheten i Västeuropa förrän tidigast 1980. Kapacitetsutnyttjandet torde därmed fortsätta att vara lågt de närmaste åren.

Det innebär att man trots en produktionstillväxt på 3,54,5 % per år troligen får räkna med en relativt svag utveckling av världshandeln. De tidigare normala relationerna mellan produktionstillväxt och handels­tillväxt gäller inte vid nuvarande låga kapacitetsutnyttjande. Sålunda var 1977 den procentuella ökningen av världshandeln bara något större än den procentuella ökningen av bruttonationalprodukten. Även 1978 1980 får man räkna med en världshandelstillväxt som ligger obetydligt över BNP-tillväxten. En bidragande orsak härtill är de protektionistiska tendenser som på flera håll har börjat göra sig gällande. De förutsätt­ningar rörande världshandelns tillväxt som har gjorts vid beräkningarna av den svenska exporten 1979 och 1980 redovisas i tabell 10: 2.

Tabell 10: 2 Bruttonationalprodukt, världshandel och internationella priser 1977 1980

Ärlig procentuell förändring

1977

1978        1979

1980

BNP i OECD-området Världshandel, volym Internationella priser'

3,5.

4,5

8

3,5-4     3,54 4,55     5 5             5

44,5 6

5

' I nationella valutor.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

179

Den dämpning av den allmänna internationella prisstegringstakten som ägt rum under 1977 väntas fortgå under 1978. Det låga kapacitets­utnyttjandet gör att man även för 1979 och 1980 kan räkna med en måttlig internationell prisstegring. De tendenser till prisstegringar som gör sig gällande från efterfrågesidan väntas motverkas av att produk­tiviteten stiger. Globalt sett väntas ett utbudsöverskott på olja bli bestå­ende fram till början av 1980-talet. Några större risker för drastiska ök­ningar av oljepriset anses därför inte föreligga. Inte heller för huvud­delen, av andra råvaror finns det f. n. tecken som tyder på prisstegringar i snabbare takt än den som väntas för industrivaror. Den förutsatta inter­nationella prisstegringen redovisas i tabell 10: 2. Som alltid när det gäller utvecklingen av priser på varor i internationell handel finns det skäl att framhålla den stora osäkerheten.

10.4 Löner och priser

De löneavtal för 1978 och 1979 som har slutits för huvuddelen av den privata arbetsmarknaden och det föreslagna borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 juli 1978 har lagt grunden för en måttlig kostnadsökning de närmaste åren i Sverige. Inte heller prisimpulserna från utlandet väntas verka uppdrivande på inflations­takten.

Vid beräkningen av prisutvecklingen i den prismodell som tidigare nämnts har lönerna förutsatts öka med 7 % per år både 1979 och 1980. För 1979 ligger den antagna löneutvecklingen i linje med redan slutna avtal när hänsyn har tagits till bl. a. löneglidning. Det kan vidare näm­nas att de prisprognoser som framkommer ur modellen ligger väl under de prisgränser som har angetts i de nämnda löneavtalen. För 1980 har schablonmässigt antagits gälla samma utveckling som för 1979. I model­len antas vidare samma löneökning gälla för både den konkurrensutsatta och den skyddade delen av näringslivet.

De produktivitetsreserver som finns f. n. och den relativt snabba pro­duktionsökning som beräkningarna visar på (vilket kommer att framgå nedan) gör det rimligt att räkna med en produktivitetsökning 1979 och 1980 som ligger över den långsiktiga trenden. Produktiviteten i indu­strin beräknas 1978 öka med 6 %. För 1979 och 1980 förutsätts en fortsatt snabb produktivitetsökning på 6 % resp. 7 %. En bidragande orsak till den förväntat relativt snabba produktivitetsstegringen är att många som idag är sysselsatta utanför den direkta produktionen - i utbildning, i reparations- och underhållsarbeten etc. kommer att övergå till produktionsverksamhet när efterfrågan stiger. Även den minskning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna företagsutbild­ning, arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten etc. som torde kunna ske vid en ökad aktivitetsnivå väntas bidra något till produktiv!-

Prop. 1977/78:150    Bilagal    Reviderad fmansplan

igo

Tabell 10: 3 Priser 19771980

Ärlig procentuell förändring

1977

1978

1979

1980

Importpriser»

10,5

Terms-of-trade

-4

Exportpriser

6,5

Konsumentpriser

11

10,5

5

-3

0

7

5

11

5,5

5 O

5 5,5

1 I svenska kronor.

tetsökningen. Svårigheterna att göra säkra prognoser av denna variabel är självklart stora.

Genom en relativt långsam kostnadsutveckling både när det gäller löner och importerade råvaror och halvfabrikat finns det utrymme för en återhämtning av vinsterna 1979 och 1980. Vid prisberäkningarna har förutsatts att vinståterhämtningen inte blir större än att export­prisernas ökningstakt kan hållas i nivå med den internationella prissteg­ringen, dvs. att "terms-of-trade" skall vara oförändrade. Det medger ändå en ökning av driftöverskottets andel av förädlingsvärdet i industrin till den nivå som rådde 1971 oeh 1972. 1 den skyddade sektorn antas också en viss vinståterhämtning komma att ske när efterfrågan stiger.

Huvudresultaten av prisberäkningarna återges i tabell 10: 3. Konsu­mentprisernas stegringstakt beräknas med utgångspunkt från den låga kostnadsökningen kunna begränsas till 5 a 6 % per år 1979 och 1980. De antaganden som har gjorts rörande lönernas och vinsternas utveck­ling de närmaste åren är centrala för prisprognosen. I tabellen anges också som jämförelse importprisernas utveckling.

10.5 Export

Exportprognoserna utgår från de förutsättningar som angivits ovan, nämligen att världshandeln uppvisar en måttlig tillväxt på 5 resp. 6 % för 1979 och 1980 samt att de svenska exportpriserna inte stiger snab­bare än världsmarknadspriserna (oeh priset på vår import). Dessutom har hänsyn tagits till effekterna av de relativprisförändringar som har beräknats ske t. o. m. 1978.

För exporten av bearbetade varor spelar förskjutningar i relativpri­serna en väsentlig roll. Stiger priserna på våra exportvaror snabbare än priserna på andra länders exportvaror får vi räkna med en förlust av marknadsandelar för svensk export. På motsvarande sätt vinner svenska exportvaror marknadsandelar vid en sänkning av våra relativa export­priser. Den fulla effekten av prisförändringen kan väntas mogna ut med en viss tidseftersläpning. Hur stor exportens elasticitet med avseende på relativprisförändringar är (dvs. med hur många procent exporten mins­kar när relativpriset stiger med en procent) och hur effekterna av denna

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

181

Tabell 10: 4 Export 19771980

Arlig procentuell volymförändring

1977

1978

1979

1980

Bearbetade varor Råvaror

0,3

-2,5

8-8,5 5,5

7 6

9 7

Export av varor

0,2

5,6

5,8

7,9

Export av tiänster

1,4

0,9

2,0

2,0

Export av varor och tiänster

0,3

5,0

5,5

7,5..... 

priskänslighet fördelar sig över tiden är mycket ovisst. Konjunktur­institutet har tidigare räknat med att elasticiteten är sammanlagt 1,8 fördelat med 0,5, 0,7, 0,4 och 0,2 på första, andra, tredje resp. fjärde året.

Vid beräkningarna av exporten 1979 och 1980 har flera olika elasti-citetstal och tidsfördelningar prövats. Efter dessa beräkningar har be­dömningen gjorts för det första att de på exporten kvarvarande däm­pande effekterna av relativprishöjningarna 1975 och 1976 torde vara mycket små eller kanske inga alls under 1979 och 1980. För det andra torde relativprissänkningarna 1977 och 1978 komma att få en positiv inverkan på Sveriges marknadsandelar under 1979 och 1980.

Den prognos som bedömts som mest sannolik förutsätter att elastici­teten vid relativprishöjningar är högre än vid rdativprissänkningar. Ex­portens priskänslighet med avseende på de relativprissänkningar som har förutsatts för 1977 och 1978 har antagits vara 1,3. Återhämtningen av marknadsandelar skulle då uppgå till ungefär 5 % för 1979 och 1980 tUlsammans.

Fartygsexporten beräknas 1978 ligga på en volymnivå som är ca 55 % lägre än 1976 års höga nivå. Exporten av fartyg kan väntas fortsätta att minska även de närmaste åren. Exporten av råvaror har antagits öka i samma takt som världshandeln. För tjänsteexporten har en måttiig ök­ning antagits. Exportprognoserna redovisas i tabell 10: 4.

10.6 Konsumtion

Den privata konsumtionsvolymen minskade 1977 med närmare 1 %. Även för 1978 förutses en minskning. För 1979 och 1980 har som redan nämnts lönerna förutsatts öka med 7 % per år och priserna med 5,5 % per år. Reallönerna skulle därmed öka med 1,5 % per år. Mot bakgrund av den allmänna bUden av ekonomin under 1979 öch 1980 när det gäller exempelvis bytesbalansutveckling, kapacitetsutnyttjande och inflations­förväntningar, har en real ökning av den privata konsumtionen med 1,5 % om året bedömts vara möjlig. Det innebär att den privata kon­sumtionen i kalkylen ökar i takt med reallönerna.

13   Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 150. Bilaga 1. Bil

Prop. 1911118:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

i82

Tabell 10: 5 Konsumtion 19771980

ÅrUg procentuell volymförändring

'.   ,   1977

1978

T979

1980

Privat konsumtion

-0,9

-1,0

1,5

1,5

Statlig konsumtion Kommunal konsumtion Offentlig konsumtion

0,6 3,8 2,7

-0,8 4,1 2,5

0,5 3,0 2,2

0,5 3,0 2,2

Total konsumtion

0,3

0,2

1,7

»'7

Den statliga konsumtionen har varit i stort sett oförändrad mellan 1976 och 1978. I långtidsbudgeten för den närmaste femårsperioden anges den konsumtionstUlväxt som följer av redan gjorda åtaganden till 0,5 % per år. Här har antagits att denna utveckling även gäller för 1979 och 1980.

Den kommunala konsumtionen beräknas i kapitel 8 öka med ca 4 % per år 1977 och 1978. De senast tUlgängliga planerna i landsting och pri­märkommuner tyder på en ökningstakt om ca 3,6 % per år de närmaste åren. Emellertid fiims det tecken som tyder på att dessa planer kan kom­ma att nedrevideras något. Kommunalskatten har ökat kraftigt under 1970-talet, särskilt de senaste åren. Från 1970 till 1978 har medelutdebi­teringen ökat från 21,00 kr. tUl 28,71 kr. per skattekrona. Motståndet mot ytterligare kommunala skattehöjningar torde ha vuxit. Av betydelse i sammanhanget är att denprivata konsumtionen minskar 1977 och 1978. Ytterligare en faktor som verkar återhållande på den kommunala expan­sionen de närmaste åren är att kommunerna inte längre kommer att få kraftiga inkomsttillskott genom eftersläpningseffekten i systemet med utbetalning av kommunalskattemedel, ett förhåUande som beskrivs när­mare i kapitel 8. Sammantaget har de överväganden som gjorts medfört att den kommunala konsumtionen här har antagits öka något långsam­mare 1979 och 1980 än tidigare år. Prognoserna rörande konsumtions­utvecklingen sammanfattas i tabell 10: 5.

10.7 Investeringar

Industrins investeringar beräknas som framgår, av kapitel 7 minska med 16 % 1977 och 12 % 1978. Flera faktorer talar för att investerings­nivån åter kommer att öka 1979 och 1980.

Efterfrågeläget för industrins vidkommande förutses förbättras påtag­ligt under 1979 och 1980. Efterfrågeökningen kommer främst från ex­porten vilken i högre utsträckning än andra efterfrågekomponenter riktar sig enbart mot inhemsk produktion. Denna utveckling börjar redan 1978 och torde lägga grunden för mer positiva förväntningar rörande de

1 Redovisas i bilaga 2 till kompletteringspropositionen.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

183

Tabell 10: 6 Industrins Investeringar 19771980

Årlig procentuell förändring

1977        1978        1979        1980

-16

-12

6

9

-4

1

5

5

1

6

6

7

Bruttoinvesteringar

Produktion

Produktivitet

framtida avsättningsmöjligheterna och därmed stimulera investering­arna.

Den tidigare utvecklingen mot ett allt lägre kapacitetsutnyttjande torde brytas redan 1978. De produktivitetsökningar som kan väntas 1979 och 1980 ligger över den långsiktiga trenden. Kapacitetsgapet kommer där­med att minska. Investeringsnivån beräknas 1978 ha kommit ner på en så låg nivå att kapitalstocken endast tillväxer mycket långsamt. Enligt schablonmässiga beräkningar skulle tUlväxten i industrins realkapital-stock ha minskat från ca 3.% 1976 tiU ca 1 % 1978. Med ett successivt högre kapacitetsutnyttjande kan industrins investeringar åter öka från den låga nivån 1978.

Vinsterna i industrin förväntas de närmaste åren återhämta sig. En förutsättning för detta är den relativt måttliga kostnadsökning som man kan räkna med både när det gäller lönekostnaden per producerad enhet och när det gäller priserna på importerade insatsvaror. Även återhämt­ningen av vinsterna torde verka stimulerande på investeringarna i in­dustrin.

Varje prognos av industrins investeringar över en längre period är naturligtvis osäker. De faktorer som redovisas ovan gör det troligt att investeringsnivån stiger. Vid beräkningarna har ändå antagits en ganska måttlig ökning av investeringsaktiviteten i industrin. Ökningen motsva­ra halva nedgången mellan 1976 och 1978. Investeringsprognosen och några faktorer som kan inverka på investeringarna redovisas i tabell 10:6.

Investeringarna i jord- och skogsbruket förutsätts öka något 1979 och 1980. Bedömningen baseras på preliminärt underlag till den avstämning av 1975 års långtidsutredning, som avses bli presenterad hösten 1978. Inom handeln finns ännu fram till 1980 en viss överkapacitet på grund av de stora investeringarna de senaste åren. Investeringsvolymen antas därför minska de närmaste åren. Handelsflottans investeringar förutses oekså minska relativt kraftigt.

Bostadsinvesteringarna har beräknats med utgångspunkt från att ea 65 000 lägenheter påbörjas vardera året 1979 och 1980. Ökningen från 1978 antas falla på flerfamiljshus, medan småhusinvesteringarna antas ligga på samma nivå som 1978. Investeringarna i fritidshus väntas öka något de närmaste åren. Investeringsnivån vid de stadiga myndigheterna

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad fmansplan

184

Tabell 10: 7 Bruttoinvesteringar 19771980

.1977

1978   ,

1979..

1980

Näringsliv

därav: industri

Statliga myndigheter och affärsverk

Kommuner

Bostäder

Totala bruttoinvesteringar

-6,5

-16,3

-3,7

8,6

-6,3

-3,4

-9,0

-12,0

7,9

0,1

14,8

-0,9

2;9

6 0

2 8.2  .

3,4

3,5 9 0 2 . 8. 3,7

och affärsverken antas vara densamma 1979 och 1980 som 1978. De kommunala investeringarna har förutsatts öka med 2 % per år. De to­tala bruttoinvesteringarna redovisas i tabeU 10: 7.

Lageravvecklingen 1978 beräknas bli mycket kraftig, se kapitel 7. Vid slutet av 1978 skulle en stor del av de överlager som delvis med statligt stöd byggdes upp under 1975 och 1976 yara avvecklade. Det finns därför anledning anta att lageravvecklingen 1979 kommer att bli lång­sammare än under 1978. Den relativt kraftiga produktionsökningen som förutses 1979 och 1980 kan vidare beräknas medföra en tendens till uppbyggnad av insatsvarulager. Under 1978 skulle denna tillsammans med en viss fortsatt avveckling av färdigvarulagren kunna resultera i en mindre lageruppbyggnad nar det gäller de totala lagren. I diagram 10: 1 redovisas den utveckling av lagerkvoten i industrin som följer av de gjorda förutsättningarna.

Diagram 10:1   Lagerkvoten inom industrin 19631980

26

-

A

24

/ \

/       \

/                    \

22 20

i

\

/

r 

-   V

18

yl

TsJ-

v

16

-

±

1980

1975

1965

1970

Anm. Lagerstocken i procent av bruttoproduktionen, båda räknade i 1975 års priser.

Källor: Ekonomidepartementet och statistiska centralbyrån.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

185

10.8 Produktion

I den reala modellen har produktionsutvecklingen i olika branscher beräknats. Produktionsutvecklingen är i modellkalkylerna en följd av antaganden beträffande tre faktorer. Den första utgörs av förändringar i den slutliga efterfrågan privat konsumtion, offentlig förbrukning, bruttoinvesteringar, lagerförändring och export. Den slutiiga efterfrågan har fördelats på producerande bransch på grundval av historiska mönster och med hänsyn till det aktuella konjunkturläget. Som underlag har funnits de preliminära branschvisa försörjningsbalanser för 19631975 som används i arbetet med avstämningen av 1975 års långtidsutredning samt underlaget tiU den reviderade nationalbudgeten.

Den andra faktorn är utvecklingen av insatsleveranser mellan olika branscher och förädlingsvärdets andel av bruttoproduktionen. Efter mönster från långtidsutredningama har insatskoefficienter och förädlings­värdesandelar uppskattats för 1979 och 1980. Dessa styr i sin tur till­sammans med produktionsutvecklingen efterfrågan i form av insats­leveranser.

Den tredje faktorn är hur stor del av efterfrågan som tillgodoses ge­nom import av varor och tjänster och hur stor del som tillgodoses genom hemmaproduktion. Det bestäms av de importfunktioner som redovisas i avsnittet om import nedan.

Den produktionsutveckling i enskUda branscher som framkommer i modellen är till sin natur osäker. Resultaten tyder emellertid på att indu­striproduktionen skuUe öka med ca 5 % 1979 och ca 6 % 1980. Hela bruttonationalprodukten skulle komma att öka med ca 3,54 % 1979 och 44,5 % 1980.

10.9 Sysselsättning

Produktionsutvecklingen resulterar via de produktivitetsantaganden som har gjorts i en utveckling av arbetskraftsefterfrågan mätt i timmar. Översättningen av produktion till timmar och av timutveckling till antal sysselsatta personer är svår att göra. Likaså är osäkerhetsmarginalerna vida om man vid en jämförelse mellan det utbud av arbetskraft som kan

Tabell 10: 8 Sysselsättning i antal personer 1979 och

1980

Årlig förändring

1979

1980

Näringslivet                                                10 000

.           20 000

Offentliga tjänster                                       30 000

30 000

Summa sysselsättningsökning                    40 000

50 000

Summa utbudsökning                                30 000

50 000

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1    Reviderad finansplan

186

förutses försöker precisera om en viss produktionsutveckling medför en ökad arbetslöshet eller en brist på arbetskraft 1980. En felbedömning av exempelvis produktivitetsutvecklingen eller förändringen av antalet arbe­tade timmar per person med 1 % per år under två år medför en fel­bedömning av antalet arbetslösa med 80 000 personer. Med denna re­servation har ändå ett försök gjorts att översätta produktionskalkylerna till förändring av antal sysselsatta.

Utbudet av arbetskraft i antal personer och i antal timmar har be­stämts utifrån prognoser av befolkningens storlek i olika åldersgrupper och av förvärvsbenägenheter. Prognoserna bygger på de arbetskrafts­prognoser för 19771983 som statistiska centralbyrån gör inför avstäm­ningen av 1975 års långtidsutredning. Det har här fömtsätts att den långsiktiga trend i arbetskraftsutbudet, som där redovisas, har uppnåtts 1980. Den totala utbudsökningen meUan 1978 och 1980 har uppskattats till ca 80 000 personer. Av utbudsökningen svarar befolkningens föränd­ringar för 1/4 och ökad förvärvsintensitet for 3/4.

Antalet arbetade timmar per person minskade med i genomsnitt 1,4 % per år 19741978. För 1979 och 1980 skulle minskningen bU något mindre.

Kalkylerna av efterfrågan på arbetskraft tyder på att antalet syssel­satta skulle kunna öka med sammanlagt närmare 100 000 personer mel­lan 1978 och 1980. Ökningen faller på tjänstesektorerna. För industrins del kan man notera att de senaste årens tendens mot minskat antal syssel­satta bryts. Eftersom industrisyssdsättningen minskade avsevärt 1977 cch fortsätter nedgången 1978 skulle kalkylerna här innebära en för­ändring i positiv riktning redan mot slutet av 1978 eller första halvåret 1979. Än en gång måste kalkylernas osäkerhet och karaktär av räkne­exempel betonas. Resultaten sammanfattas i tabeU 10: 8.

10.10 Import

Liksom exportutvecklingen kan importutvecklingen de närmaste åren väntas bli påverkad av den relativa prissänkningen på svenska varor. En dämpning av varuimportens ökningstakt med ungefär 1 % både 1979 och 1980 väntas bli följden av prisförskjutningarna.

Denna dämpning har införts i modeUen som en given förutsättning. I övrigt bedöms varuimporten i modellen som en funktion av ett tiotal efterfrågevariabler. Det har därvid fömtsätts att relativt höga import­benägenheter gäller 1979 och 1980. De svarar mot importbenägenheter­na 19631965, 19681970 och 19721974. Vamimportens elasticitet med avseende på den totala efterfrågan blir med dessa förutsättningar ca 1,4 och med avseende på den inhemska efterfrågan 1,6 å 1,8. Tjäns­teimporten har antagits öka med ett par procent per år 1979 och 1980. Importprognosema redovisas i tabell 10: 9.

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

187

Tabell 10: 9 Import 19771980

Årlig procentuell volymförändring

T977       1978       1979       1980

Import av varor

4,5      3,5      4,1

5,5

Import av tiänster

6,3

0,1      2,0

2,0

Import av varor och tjänster

3,1      3,1      3,7

5,0

10.11 Sammanfattning

Om den utveckling av export och import som beskrivits ovan om­räknas till löpande priser och kompletteras med tränsfereringsbalansens utveckling så framkommer bytesbalansens saldo. De beräkningar som redovisas i tabell 10: 10 är i de flesta fall schablonmässiga men visar ändå flera väsentliga tendenser. Den första är att underskottet på tjänste-och transfereringsbalanserna växer mycket kraftigt. Tillsammans upp­visar de ett underskott på över 17 miljarder kr. 1980. Det krävs där­för mycket kraftiga överskott på handelsbalansen för att landet skall uppnå jämvikt i de utrikes betalningarna. Den andra tendensen är att handelsbalansen med de fömtsättningar som kalkylen baseras på för­bättras avsevärt mellan 1977 och 1980. Sammantaget innebär progno­serna en viss förbättring av bytesbalansen. Självfallet är prognosen be­häftad med stora osäkerhetsmarginaler.

Avslutningsvis sammanfattas de olika prognoser som tidigare hai re­dovisats i en försörjningsbalans, tabell 10: 11. Bruttonationalprodukten skuUe komma att öka med 3,54 % 1979 och 44,5 % 1980. Impor­ten skulle, bl. a. till följd av rdativprisförändringama under 1977 och 1978, öka i väsentligt långsammare takt än exporten. Både den privata och offentliga konsumtionen skulle kunna öka inte oväsentligt utan att

Tabell 10:10 Bytesbalans 19771980

Milj. kr., löpande priser

1977

1978

1979

1980

Export av varor Import av varor

85 500 90 100

96 900 96 000

107 100 105 000

122 500 116 300

Handelsbalans

-4 600

900

2100

6100

Tjänstenetto därav: sjöfartsnetto resevaluta

-4 200

3 000

-3 600

-5100

3 000 -4100

-5 400

3 000 -4 200

-5 800

3 000 -4 500

Transfereringsnetto därav: räntor och utdelningar gåvobistånd

-6100

-2100 -2 900

-8 000

-3 400 -3 400

-9 500

-3 800 -4100

-11300

-    4 700

-    4 600

Bytesbalans

-14 900

-12 200

-12 800

-10 900

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

Tabell 10:11 Försörjningsbalans 19771980

Årlig procentuell förändring

77

1978

1979

198(

2,5

0,8

3,7

4,3

4,5

-3,5

4,1

5,5

2,9

-0,1

3,7

4,5

0,9

-1,0

1,5

1,5

2,7

2,5

2,2

2,2

3,4

-0,9

3,4

3,7

3,1

-1,6

1,0

1,3

0,2

0,0

0,0

0,0

0,2

5,6

5,8

7,9

2,9

-1,0

3,7

4,5

BNP

Import av varor

Summa tillgång

Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvestering Lagerinvestering' Tjänstenetto' Export av varor

Summa efterfrågan

' Lagerinvesteringarnas och tjänsteneftots förändringar är beräknade i procent av föregående års BNP.

bytesbalansens underskott försämras och utan att det uppstår överhett­ningstendenser på arbetsmarknaden. Bruttoninvesteringarna skulle åter ge ett positivt bidrag till efterfrågeökningen främst tUl följd av ökade industriinvesteringar och ökat bostadsbyggande. Lagerinvesteringarna skulle 1979 och 1980 inte längre som tidigare år utgöra en återhållande faktor.

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

189

BIHANG

Delprognoser och arbetsfördelning rörande den reviderade national­budgeten 1978

Av inledningen framgår vilka kapitel och,avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementet (E) resp. konjunkturinstitutet (KI). Nedan redovisas detta i tablåform. Härutöver framgår E:s och KI:s bedöm­ningar av utvecklingen inom olika delsektorer.

Sektor

Avsnittet ut­format inom

Prognos, %

E

KI

Privat konsumtion

KI

-1,0

-1,2

Offentlig konsumtion

E

2,5

Bruttoinvesteringar

KI

-0,9

-0,9

Lagerinvesteringar

KI

(-1,6)1

(-1,6)1

Export av varor och tjänster

KI

5,0

4,9

Import av varor och tiänster

KI

-3,1

-3,1

Bruttonationalprodukt

E

0,8

Intemationell bedömning

E

Produktion inom gruvor, mineral-

brott, tillverkningsindustri och

skogsbrak

KI

Övrig produktion

E

Arbetsmarknad

E

De enskilda konsumenternas

ekonomi

KI

Kreditmarknad

KI

Utblick mot 1979 och 1980

 E   

Sammanfattning

E

' Lagerförändring i % av föregående års BNP.

Prop. 1977/78:150   Bilaga 1   Reviderad finansplan

190

Innehåll

1   Sammanfattande översikt

2

1.1

Tillbakablick

2

1.2

Utvecklingen under 1978                              '

7

1.3

Utblick mot 1979 och 1980

17

2   Det internationella läget

25

2.1

Sammanfattande översikt

25

2.2

Länderöversikter

35

56

3     Utrikeshandeln

3.1

Exporten

56

3.2

Importen

66

3.3

Bytes- och betalningsbalansen

71

4   Produktionen

78

4.1

Sammanfattning av industriproduktionens utveckling

78

4.2

Utvecklingen inom olika delbranscher

78

4.3

Övriga näringsgrenar och den totala produktionen

93

5   Arbetsmarknaden

97

5.1

Läget på arbetsmarknaden under 1977 oeh i början av 1978

97

5.2

Arbetsmarknaden under 1978

106

6   De enskilda konsumenternas ekonomi

HO

6.1

Sammanfattning

HO

6.2

Löner

II4

6.3

Hushållens disponibla inkomster

II5

6.4

Konsumentpriserna

118

6.5

Den privata konsumtionen

122

7   Investeringarna

124

7.1 Sammanfattning av investermgsutvecklingen samt prognos

för 1978

124

7.2

Investeringsutvecklingen inom olika områden

128

7.3

Lagerinvesteringarna

141

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

191

8

Den offentUga verksamheten

144

8.1

AUmänt

144

8.2

Staten

144

8.3

Kommunerna

147

8.4

Socialförsäkringssektorn

150

8.5

Den totala offentiiga sektorn

152

8.6

Beräkning av finanspolitiska effekter

153

9      Kreditmarknaden

158

9.1   Likviditetsutvecklingen

160

9.2

Kreditinstitutens utiåning

9.3

Den sektorvisa upplåningen

9.4

Utblick 1978

10

Utblick mot 1979 och 1980

10.1

Inledning

10.2

Metod

10.3

Den internationella konjunkturutvecklingen

10.4

Löner och priser

10.5

Export

10.6

Konsumtion

10.7

Investeringar

10.8

Produktion

10.9

Sysselsättning

10.10

Import

10.11

Sammanfattning

165 167 170

175 175 175 176 179 180 181 182 185 185 186 187

Bihang

Delprognoser och arbetsfördelning rörande den reviderade

nationalbudgeten 1978

189

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

192

Tabellförteckning

1:1 Försörjningsbalansens utveckling 19741977

3

2

Betalningsbalans för 19741977

6

3

Försörjningsbalans för 1978

H

4

Förändring i BNP-komponenterna i procent av bruttonatio­nalprodukten föregående år 19741978

14

5

Bytesbalans för 19761978

15

6

Finansiellt sparande 19761978

16

7

Försörjningsbalans 19771980

20

2:1 Bruttonationalproduktens   utveckling   i   vissa   OECD-länder

19751978

25

2

Konsumentprisernas utveckling 1974februari 1978

28

3

Bytesbalansutvecklingen i vissa länder 19741977

33

3:1 Sveriges export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD-

området 19701978

61

2

Sveriges export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till olika länderområden 19721978

62

3

Världsmarknadspriserna  (enhetsvärdeindex)   för  bearbetade varor 19701978

63

4

Exportutvecklingen för olika varugrupper 19761978

65

5

Importutvecklingen för olika varugrupper 19761978

69

6

Bytes- och betalningsbalans 19741978

72

4:1 Industriproduktionens utveckling 19751978

79

2

Försörjningsbalans för rundvirke 19761978

85

3

Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl. fartyg 1976 1978

88

4

Försörjningsbalans för övrig industrisektor 19761978

92

5:1 Rdativa arbetskraftstalen 1970,19731977

98

2

Antal personer i arbetskraften 19651977

99

3

Andelen företag som uppgivit brist på arbetskraft 1976, 1977 och 1978

101

4

Sysselsättningsutvecklingen 19731977

102

5

Medelantal syssdsatta 1965,1970, 19751977

IO2

6

Arbetslösheten 19751978

IO3

7

Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder  1974 1978

105

Bil.    Reviderad nationalbudget 1978

193

8

Antal personer berörda av varsel om personalinskränkningar (uppsägningar, permitteringar) 19741978

106

9

Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1972-

1977                                                                  107

10 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1978

iQg

6:1 De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 1976

1978                                                              111

2

Inkomstöverföringar tiU hushåU 19761978

.115

3

Hushållens direkta skatter och avgifter 19741978

117

4

Konsumentprisindex december 1976december 1977

118

5

Konsumentprisförändringen 19651978 uppdelad på kompo­nenter

119

6

Hushållens konsumtionsutveckling 19651977

122

7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741977 saint prognos

för 1978

125

2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19741977 samt prognos

för 1978 för privat och offentlig sektor

126

3

Lägenheter  i  påbörjade  och inflyttningsfärdiga  bostadshus 19731978

129

4

Antal lägenheter med preliminära beslut om bostadslån, för­bättringslån samt energisparstöd 19721977

132

5

Planerade och faktiska förändringar av den egentliga indu­strins totala investeringar 19681978

134

6

Planerade och faktiska förändringar i de borgerliga primär­kommunernas och landstingens investeringar 19691978

140

7

Lagervolymförändringar totalt och efter näringsgrenar 1974 -1978

143

8:1 Statens inkomster och utgifter 19761978

I45

2

Kommunernas inkomster och utgifter 19761978

148

3

Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19761978

150

4

Den offentliga sektorns konsumtion oeh investeringar 1976 1978

152

5

Den totala offentliga sektorns inkomster och utgifter 1976 1978

153

6

Finanspolitiska effekter 19741978

156

9:1 Affärsbankernas övriga utlåning 1976 och 1977

I59

2

Långfristig bruttoupplåning utomlands 1976 och 1977

I6O

3

Penningmängden 19751977

162

4

Bankernas likvida tillgångar 1975-1977

164

5

Affärsbankernas likviditetskvoter 19751978

165

Prop. 1977/78:150   Bilagal   Reviderad finansplan

194

6

Kreditmarknaden 1976 och 1977

166

7

AUmänna pensionsfonden 19731977

167

8

Statens budgetutfall samt upplåningsformer 19751977

I68

9

Kommunernas finansiella sparande 19751977

168

10

Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden 19761977      169

11

Företagens upplåning på kreditmarknaden 19761977

170

10:1 Bruttonationalprodukt i OECD-området 19771980

177

2

Bruttonationalprodukt, världshandel och internationella pri­ser 19771980

178

3

Priser 19771980

180

4

Export 19771980

181

5

Konsumtion 19771980

182

6

Industrins investeringar 19771980

183

7

Bruttoinvesteringar 19771980

184

8

Sysselsättning i antal personer 1979 och 1980

185

9

Import 19771980

187

10

Bytesbalans 19771980

187

11

Försörjningsbalans 19771980

188

Bil.   Reviderad nationalbudget 1978

195

Diagramförteckning

2:1 Bytesbalansläge i relation till bruttonationalprodukten i vissa

länder 19741977

27

2 Kursutvecklingen mot US $ för vissa valutor 19761 kv. 1978    30

3:1 Marknadsandelar och relativa priser för Sveriges export till

OECD-länderna 19671978

57

2

Sveriges rdativa efterfrågetryck 19701978

58

3

Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1971 1978

64

5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19741978

99

2

Vid arbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 1974 1978

100

3

Arbetslösa enligt AKU, arbetslösa kassamedlemmar och kvar­stående lediga platser 19741978

IO4

6:1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1966

1978

123

7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på

sektorer 19691978

127

2

Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19711978

I35

3

Totala industrins lagervolymförändring 19651978

142

9:1 Affärsbankernas utestående krediter till andra ändamål än bo­

stadsbyggande 19721978

159

2

Penningmängden 19751978

160

3

Valutareserven 19751978

I61

4

Industrins likviditetsutveckling 19711977

162

5

Real likviditet 19671977

163

10:1 Lagerkvoten inom industrin 19631980

184

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978 7B025

»

Innehållsförteckning

Prop. 1977/78:150    Bilaga 1    Reviderad finansplan

InnehåUsförteckning

Reviderad finansplan 1978

1

Den internationella utvecklingen

1

2

Konfunkturer och ekonomisk poUtik under 1977 och början av 1978

8

3

Den ekonomiska politiken 1978

13

3.1

Målen för och inriktningen av den ekonomiska politiken

13

3.2

Finanspolitiken

20

3.3

Kreditpolitik och utiandsupplåning

25

3.4

Sysselsättningspolitiken

27

3.5

Industripolitiken

30

4

Försörjningsbalans och bytesbalans för 1978

yi

5

Utblick mot 19791980

36

6

Avslutning

40

Hemställan

43

Tabellförteckning

44

Bilaga: Reviderad nationalbudget för 1978

Innehållsförteckning

190

Tabellförteckning

192

Diagramförteckning

195

1    Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 1. InnehäU.

Regeringens prop. 1977/78:150

Bilaga 2

Utdrag

BUDGETDEPARTEMENTET

PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-04-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser utgifter och beräkning av statens inkomster, m. m.

REVIDERAT BUDGETFÖRSLAG

1    Budgetens samhällsekonomiska bakgrund

I regeringsförklaringen konstaterades att det är en avgörande upp­gift att skapa balans i samhällsekonomin och stärka den internationella konkurrenskraften. Detta är en grundläggande fömtsättning för att en målmedveten reformpolitik skall kunna förverkligas och sysselsättning och framsteg tryggas.

Mot denna bakgrund har regeringen i sin ekonomiska politik efter­strävat att angripa de grundläggande problemen i den syenska ekono­min. Till en del sammanhänger dessa med den påtagliga obalans som inträdde under åren 19751976, och som bl. a. yttrade sig i snabbt stigande bytesbalansunderskott, hög inflationstakt och kraftigt försäm­rad konkurrenskraft, men delvis är de resultat av en under flera år ofördelaktig utveckling, bl. a. i fråga om nyföretagande.

Genom kursjusteringarna för den svenska kronan och genom att Sverige lämnat valutaormen har en väsentlig del av näringslivets för­svagade konkurrenskraft kunnat återvinnas. För att den positiva ef­fekten av devalveringarna inte skulle motverkas av en inflationistisk ut­veckling krävdes en begränsning av den inhemska efterfrågan. Höjningen av mervärdeskatten i juni 1977 var bl. a. motiverad av detta skäl. Rege­ringens skatte- och avgiftspolitik har även i övrigt syftat till att skapa förutsättningar för att förbättra det relativa kostnadsläget. Genom 1978 års skatteomläggning och genom att inflationsskydda den statliga skatte­skalan fr. o. m. år 1979 har man underlättat för arbetsmarknadens par­ter att träffa löneuppgörelser för längre perioder än ett år och att göra detta inom kostnadsramar som är förenliga med strävan att förbättra den internationella konkurrenskraften. På samma sätt har regeringens

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 150. Bilaga 2. Rev. budgetförslag

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

2

återhållsamhet med att höja det totala uttaget av arbetsgivaravgifter bi­dragit till att dämpa näringslivets kostnadsutveckling.

De vidtagna åtgärderna har, i förening med det nu träffade avtalet, lagt en god grund för att återvinna konkurrenskraften och därmed trygga sysselsättningen både på kortare och längre sikt.

Det ligger emellertid i sakens natur att de positiva effekterna av flera av de vidtagna åtgärderna kommer att få verkan först efter hand samtidigt som de negativa effekterna ofta gör sig gällande omedelbart. Således slår devalveringens prishöjande effekter relativt snabbt igenom på konsumentprisindex. Den med en devalvering förknippade nödvän­diga försämringen av bytesförhållandet påverkar också tämligen ome­delbart bytesbalansen under det att de positiva verkningarna av ökade marknadsandelar för export och utlandskonkurrerande hemmaindustri kommer till synes först med viss eftersläpning.

Även i övrigt kommer återanpassningsprocessen efter åren 1975 1976 att ta tid. De under dessa år ackumulerade överlagren håller så­ledes nu på att successivt avvecklas men de kommer ännu under hela år 1978 att utöva ett starkt återhållande inflytande på den svenska eko­nomiska utvecklingen. Nedgången i lagerinvesteringarna motsvarar en minskning av BNP med 1,6 %.

Kapacitetsutnyttjandet i den svenska ekonomin är f.n. relativt lågt. I syfte bl.a. att snabbare kunna återgå till ett läge med mer normalt resursutnyttjande och därigenom även skapa flera arbetstillfällen är det motiverat att minska näringslivets kostnadsbelastning i form av ar­betsgivaravgifter. En sådan åtgärd' har också positiva effekter på bytes­balans och prisnivå. Den medför även en ökning av statsbudgetens im­derskott. 1 nuvarande konjunkturläge med stora outnyttjade resurser anser jag dock att detta kan accepteras. Iag kommer därför senare denna dag att föreslå att den allmänna arbetsgivaravgiften om två pro­centenheter slopas fr.o.m. den 1 juli 1978. Härigenom fullföljs-den i augusti 1977 aviserade poUtiken att stegvis avskaffa den allmänna ar­betsgivaravgiften.

Iag vill i sammanhanget också erinra om att riksdagen beslutat att höja sjukförsäkringsavgiften och barnomsorgsavgiften med samman­lagt 1,3 procentenheter från kommande årsskifte.'

Om de av regeringen föreslagna åtgärderna skulle visa sig otillräck­liga för att öka kapacitetsutnyttjandet i näringslivet, frigöra de produk­tivitetsreserver som där föreligger samt återvinna förlorade marknads­andelar i den takt som på sikt är nödvändig för en balanserad samhälls­ekonomi, är regeringen beredd att i höst pröva det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter fr. o. m. den 1 januari 1979.

Med borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften försvinner den regionalpolitiskt motiverade differentieringen av det samlade av­giftsuttaget. -Det finns därför anledning överväga andra former av in-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

3

satser till förmån för inre stödområdet. En hämmande faktor för ut­vecklingen av näringslivet inom det inre stödområdet är alltjämt en bristande vägstandard. Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag till en särskild satsning avseende vägnätet i denna region inom en ram av 85 milj. kr.

Efter hand som den förbättrade konkurrenskraften ger upphov till ökade order och i takt med att överlagren har avvecklats kommer pro­duktionen successivt att stiga. Efter en nedgång under en följd av år förväntas industriproduktionen vända uppåt under andra halvåret 1978. För år 1979 förutses en ökning med 4 å 5 %. På grund av den stora outnyttjade kapaciteten torde industrins efterfrågan på arbetskraft kom­ma att förstärkas mer påtagligt först med viss fördröjning. Under lop­pet av år 1979 bör dock en klar förbättring av arbetsmarknadsläget kunna inträda.

Prisstegringstakten låg under år 1977 på 12,6 %. 1 och med att verk­ningarna på prisnivån av devalveringen ebbar ut och med det två­årsavtal som nyligen har träffats föreligger goda förutsättningar för att successivt dämpa inflationstakten. Möjligheterna härtUl påverkas också positivt av borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften oeh av att en ökad efterfrågan för den svenska industrin kan tillgodoses genom produktivitetshöjningar. I syfte att bryta inflationsspiralen har regering­en också skärpt prisövervakningen och infört anmälningsskyldighet för alla påtänkta prisökningar. Prisstegringen mellan december 1977 och december 1978 beräknas nu i den reviderade nationalbudgeten bli 8 %.

Den ekonomiska totalbilden präglas också av mer långsiktiga och strukturella förändringar. Således genomgår vissa branscher såsom stål-, varvs- och tekoindustrierna en strukturomvandling som samman­hänger med nya internationella konkurrens- och marknadsförhållanden.

Frihandel oeh strukturomvandling har historiskt varit hörnstenar i den svenska välståndsutvecklingen. För en fortsatt sådan utveckling krävs ett omfattande nyföretagande och utvidgning av livskraftiga branscher och företag för att ersätta de sysselsättningstillfällen som i en föränderlig ekonomi med nödvändighet faller bort. Behovet av att åter­ställa näringslivets lönsamhet måste ses mot denna bakgrund. Genom näringspolitiska insatser, bl. a. i form av åtgärder för de mindre och medelstora företagen, söker regeringen också långsiktigt främja före­tagsverksamheten. För att säkerställa att näringslivet kan fortsätta att utvecklas och konkurrera framgångsrikt på utlandsmarknaden krävs också att forskning och utveckling främjas.

Det är vidare nödvändigt att staten bidrar till att den nödvändiga strukturomvandlingen sker i socialt acceptabla former. Dessa insatser blir med nödvändighet mycket kostsamma och den återhåUsamhet som åläggs medborgarna kan ses som det pris som måste betalas av dem som har sin sysselsättning tryggad för att lätta bördan för dem som drabbas av omställningen.

ti    Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 2. Rev. budgetförslag 

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

4

För att återställa balansen i den svenska ekonomin krävs, förutom att konkurrenskraften i näringslivet återställs, även att vi skapar ut­rymme för den utlandskonkurrerande industrin genom att håUa till­baka den inhemska konsumtionen. Den tillväxtpotential som finns i den svenska ekonomin måste således under de närmaste åren väsentligen reserveras för att öka exporten och investeringarna samt genomföra den nödvändiga strukturomvandlingen.

Det tillgängliga utrymmet för privat standardökning blir därför be­gränsat under de närmaste åren. En betydande del av detta utrymme är dessutom intecknat av gjorda utfästelser tUI pensionärerna. Även inom den offentliga sektorn måste återhållsamhet visas. I budgeten för 1978/79 är därför också de statliga konsumtions- och investeringsutgif­terna i stort sett oförändrade i reala termer. Iag återkommer i det föl­jande tUl de mer långsiktiga perspektiven för den statliga sektorn. Först vill jag dock något kommentera den kommunala utvecklingen.

När riksdagen år 1976 diskuterade de i långtidsutredningen angivna tänkbara utvecklingslinjerna för svensk ekonomi under perioden 1976 1980 rekommenderades under stor parlamentarisk enighet ett alternativ som innebar att mellan 10 och 20 % av den antagna produktionstill­växten kunde disponeras för kommunal konsumtionsökning. Riksdagens ställningstagande baserades därvid på relativt optimistiska förutsättning­ar i fråga om den internationella konjunkturutvecklingen, produktionens tillväxt, utvecklingen av bytesförhållandet m. m.

Den faktiska utveckUngen sedan år 1975 har emellertid blivit en an­nan. Påfrestningarna på den svenska ekonomin har blivit långt större än långtidsutredningen förutsåg och balansrubbningen mycket allvarli­gare. En fortsatt kommunal expansion i den takt som realiserats under de senaste åren och som ligger i de senaste kända långtidsplanerna är uppenbarligen inte förenlig med samhällsekonomins krav. Kommuner­na skulle i ett sådant fall komma att ta i anspråk långt mer än de 20 % av den totala produktionstillväxten som långtidsutredningen förutsåg t. o. m. i sitt högsta alternativ. En betydande nedskärning av de kom­munala resursanspråken måste därför genomföras.

Mot denna bakgrund slöt regeringen och kommunförbunden en över­enskommelse i juni 1977 där förbunden bl. a. lUtfäste sig att uppmana sina medlemmar att se över sina flerårsplaner. De första resultaten av denna omprövning bör nu komma till uttryck i de nya flerårsplaner som f. n. håller på att antas i kommuner och landsting.

Nya överläggningar om den kommunala utveckUngen pågår meUan företrädare för regeringen och kommunförbunden. Det är angeläget att dessa leder till att den kommunala konsumtionens ökningstakt anpassas till det föreliggande samhällsekonomiska utrymmet.

Iag vill betona att det inte är fråga om att genomdriva något stopp för den kommunala verksamhetens utbyggnad. Expansionstakten bör

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

5

ses i ljuset av att en planenUg utbyggnad av barnomsorg och långtids­sjukvård samt den utbyggnad av den kommunala servicen som motive­ras av befolkningsförändringarna har beräknats medföra att den kom­munala konsumtionen måste öka med ca 2 % per år i volym under tiden fram till år 1980.

Det är således möjligt att tUlgodose inte bara samhällets åtaganden på dessa väsentliga områden av den sociala tryggheten utan även vissa andra högt prioriterade behov inom ramen för en betydligt lägre ök­ningstakt än vad den hittillsvarande kommunala planeringen innebär.

Den kommunala utgiftsutvecklingen påverkas pä vissa områden av statligt fastställda bestämmelser. Det är regeringens strävan att minska de kostnadsuppdrivande effekterna av sådana regleringar, och åtgärder med denna inriktning har vidtagits.

Den uppgiftsfördelning vi i Sverige har genomfört mellan å ena sidan staten och å andra sidan primärkommuner och landsting innebär att de tunga områdena av omvårdnad och service som riktar sig tUl de enskil­da människorna huvudsakligen ligger inom den kommunala sektorn. Mot denna bakgrund är det inte onaturligt att den kommunala sektorn tenderar att ta i anspråk en större del av resurstillväxten i ekonomin än den statliga. Det innebär emellertid också att när den offentliga kon­sumtionens tillväxt av samhäUsekonomiska skäl måste hållas tiUbaka så måste kommunerna ge ett avgörande bidrag till detta.

Borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften avser i första hand att stärka den utlandskonkurrerande sektorns situation. Åtgärden kom­mer emellertid också att medföra betydande kostnadslättnader även för kommunerna. Konsekvenserna härav kommer att beaktas i samband med de pågående överläggningarna med kommunförbunden.

Den förda ekonomiska politiken har skapat förutsättningar för att återvinna balansen i den svenska ekonomin. På senare tid har också vissa positiva tecken kunnat skönjas bl. a. i fråga om handelsbalansens utveckling. Samtidigt är det uppenbart att de problem som vi står inför till sin karaktär är sådana att det kommer att ta tid innan de kan lösas. Den offentliga utgiftspolitiken måste mot denna bakgrund ges en ut­hålligt återhållsam karaktär. En analys av långtidsbudgetens siffror un­derstryker denna slutsats.

2    Statsfinansiella perspektiv på längre sikt

En analys av de statsfinansiella perspektiven på längre sikt kan göras med utgångspunkt i den långtidsbudget som fogas .till det reviderade budgetförslaget som bUaga 1. Långtidsbudgetens grundmaterial utgörs av underlag som myndigheterna lämnat i samband med anslagsfram­ställningar samt material från departementen. De slutliga bedömning­arna och utarbetandet av själva långtidsbudgeten har skett inom bud­getdepartementets budgetavddning.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

6

Långtidsbudgeten syftar tUl att kartlägga de statsfinansielia konse­kvenserna på längre sikt av redan fattade beslut och gjorda åtaganden. Avsikten är att den därmed skaU kunna utgöra ett underlag för att be­döma de budgetpolitiska förutsättningarna på längre sikt. Långtidsbud­geten är en kalkyl rörande statsbudgetens inkomster och utgifter under den framförliggande femårsperioden. Den statiiga budgetpolitikens för­utsättningar påverkas emellertid även av utveckUngen inom andra delar av den offentliga sektorn. För att underlätta en analys av budgetpoli­tikens inriktning har därför långtidsbudgeten i år utökats med beräk­ningar rörande socialförsäkringssektorns utveckling och med ett mera allmänt hållet avsnitt om den framtida utvecklingen inom kommunerna. På grundval av långtidsbudgeten kan bedömningar göras av skattepoli­tikens förutsättningar och av utrymmet för nya aktiviteter och behovet av om.prövningar av existerande program inom den offentliga sektorn.

Långtidsbudgeten är emellertid varken en plan eller en prognos över statsutgifternas eller statsinkomsternas utveckling. På utgiftssidan inne­fattas endast en beräkning av de resurser som krävs för att olika verk­samheter skall kunna bedrivas i enlighet med de beslut som statsmak­terna redan har fattat oeh de åtaganden som gjorts för framtiden. Det görs alltså inga försök att förutse eller rekommendera vilka beslut som statsmakterna skall fatta under perioden.

Vad gäller statsinkomsterna grundas beräkningarna på oförändrade skatteregler och avgiftssatser i den mån inte förändringar beslutats eller förutsatts. Detta innebär att den av riksdagen beslutade indexregleringen av inkomstskatteskalan har tillämpats. Det nu föreslagna borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 juli 1978 motvägs delvis av vissa beslutade höjningar av socialförsäkringsavgifter den 1 ja­nuari 1979. Det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter har förutsatts vara i huvudsak oförändrat för perioden efter budgetåret 1978/79.

Långtidsbudgeten grundas-vad gäller åren 1979 och 1980 på samma antaganden rörande pris- och löneutvecklingen i samhället och den ekonomiska tillväxten som presenteras i den reviderade finansplanen. Vad gäUer perioden därefter har schablonmässigt lönesumman förut­satts stiga med 7 % årligen och den allmänna prisnivån med 4 % om året. En årlig real tiUväxt av bruttonationalprodukten för denna period om 3 % har förutsatts.

Såväl inkomsterna från statiig inkomstskatt som från lönebaserade skatter och socialförsäkringsavgifter är i hög grad beroende av den an­tagna utvecklingen av lönesumman. Även mervärdeskatteinkomsterna påverkas av lönesummans förändringar, eftersom dessa påverkar utveck­lingen av den privata konsumtionen, men samrrianhänger även med im­portens förändring och av konsumtionsutvecklingen i dess helhet.

Statsinkomsternas årliga procentuella tUlväxt under den framförlig­gande perioden skulle enligt långtidsbudgetkalkylen komma att uppgå

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

7

till 7,9 %. Den förutsedda inkomsttUlväxten i löpande priser för perio­den efter år 1979 sammanfaller i stort med den som beräknades i förra årets långtidsbudget. Statsinkomsternas absoluta nivå ligger emellertid på en lägre nivå än i förra långtidsbudgeten, vUket bl. a. sammanhänger med förändringarna i arbetsgivaravgifter och i uttaget av statlig in­komstskatt för år 1978. Den svaga utvecklingen av den privata konsum­tionen och av importen har också påverkat skatteinkomsterna negativt.

Tabell 1. Statsinkomsternas utveckling 1972/731982/83

Genomsnittlig procentuell förändring    1972/73 1976/77

1978/79 (milj. kr.)

Genomsnittlig

procentuell

förändring

1978/79

1982/83

Inkomstskatt Mervärdeskatt Övriga inkomster

Summa

-f25,3 + 12,9 + 13,2

+ 17,6

47 100 29 900 37 780

114 780

+ 11,2 + 6,6 + 4,6

+  7,9

På utgiftssidan innebär långtidsbudgetens grundkalkyl en framräkning av statsutgifterna med utgångspunkt i en oförändrad prisnivå. Mätt på detta sätt blir statsutgifternas stegringstakt enligt långtidsbudgetkalkylen 2,3 % årligen i fasta priser under den framförliggande femårsperioden. Enligt förutsättningarna för långtidsbudgetberäkningarna har därvid ut­giftsutvecklingen begränsats till att omfatta vad som krävs för att in­fria och vidmakthålla gjorda åtaganden. Takten i de framtida utgifts­ökningarna ligger på i stort sett samma nivå som den ökningstakt som redovisades i förra årets långtidsbudget.

Ett förverkligande av långtidsbudgeten skuUe innebära en påtagligt dämpad utgiftsutveckling jämfört med den hittills genomförda. Under budgetåren 1972/731976/77 ökade de totala statsutgifterna i genom­snitt med 6,4 % om året i fasta priser.

De relativt sett mest expansiva utgiftsområdena under den förflutna perioden utgjordes av internationellt utvecklingsbistånd, folkpensions­utgifter, statsskuldräntor och näringspolitik. Långtidsbudgetens beräk­ningar för framtiden visar att bl. a. utfästdsema beträffande folkpensio­neringen, bostadspolitiken och barnomsorgen reser betydande krav på framtida utgiftsökningar. Den beslutade fortsatta standardförbättringen för folkpensionärer som inte får ATP eller har låg ATP innebär att pensionerna för dessa grupper ökar betydligt snabbare än den allmänna prisutvecklingen. Härtill kommer att antalet pensionärer ökar. Utgif­terna för bostadspolitiken påverkas bl. a. av gjorda åtaganden beträf­fande räntesubventioner tUl bostadsbyggandet. En kraftig utbyggnad för åren 19761980 av samhällets barnomsorg har beslutats på gmnd-

t2   Riksdagen 1977/78. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. Rev. budgetförslag

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

8

val av en överenskommelse mellan regeringen och Svenska kommun­förbundet. Utbyggnadsprogrammet omfattar 100 000 nya daghemsplat­ser och 50 000 nya platser i fritidshem samt en utbyggnad av famUje-daghemsverksamheten.

Den snabbaste ökningstakten uppvisar emellertid utgiftsposten stats-skuldräntor, vilket sammanhänger med kostnaderna för att förränta den statsupplåning som blir följden av de i långtidsbudgeten kalkyle­rade framtida budgetunderskotten.

Tabell 2. Statsutgifternas utveckling 1972/731982/83

Genomsnittlig

1978/79

Genomsnittlig

procentuell

(milj. kr.)

procentuell

förändring

förändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Fasta priser Löpande priser

- 6,4 -17,3

156 624

+ 2,3 + 6,1

I löpande priser beräknas den årliga genomsnittliga ökningen av statsutgifterna under långtidsbudgetperioden komma att uppgå till 6,1 %. Omräkningen tUl löpande priser har gjorts så att pris- och löne­beroende utgifter i statsbudgeten har förändrats med hänsyn till den antagna pris- och löneutvecklingen. Detta gäller bl. a. statstjänarlöner, försvarskostnaderna och folkpensionskostnaderna. Beträffande sådana utgifter där statsmakterna fastställt en viss nivå i kronor, t. ex. storleken på utgående barnbidrag, har ingen uppräkning med hänsyn till pris- och löneutvecklingen antagits.

Den ökningstakt för utgifterna i löpande priser som framkommer i årets långtidsbudget överensstämmer väl med den som förra årets lång­tidsbudget uppvisade.

Utgiftsnivån för budgetåren 1977/78 och 1978/79 beräknas emellertid nu ligga väsentiigt över den nivå som framgick av 1977 års långtids­budget. Orsaken till denna högre utgiftsnivå jämfört med beräkningarna för ett år sedan ligger främst i att priserna och i viss mån även lönerna för de statsanställda uppvisat en snabbare ökningstakt än enligt de an­taganden som låg till grund för förra årets långtidsbudget. Detta har på­verkat den dominerande del av statsutgifterna som är direkt kopplade tUl utvecklingen av priser och löner och har även föranlett beslut om höjningar av t. ex. barnbidragen.

Utgiftsökningen under den framförliggande perioden fördelar sig re­lativt jämnt med undantag av ökningen tiU budgetåret 1979/80, då ut­gifterna stiger i något långsammare takt. Detta sammanhänger med att vissa sysselsättningspolitiska och  industripolitiska satsningar påverkar

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

9

budgetåren 1977/78 och 1978/79 men därefter i enlighet med långtids­budgetmetodiken förutsätts falla bort.

För att belysa hur de statiiga utgifterna direkt ställer anspråk på sam­hällets reala resurser är det av intresse att studera utvecklingen av de statliga konsumtions- och investeringsutgifterna. Enligt årets långtids­budget skuUe utgifterna för statUg konsumtion komma att öka med en­dast 0,5 % årUgen i fasta priser under perioden fram t. o. m. budgetåret 1982/83. Detta innebär en halvering av ökningstakten jämfört med förra årets långtidsbudgetkalkyl och är en effekt av den restriktiva prövning av nya åtaganden vad gäller statlig konsumtion som genom­förts. De statliga investeringsutgifterna skulle enligt långtidsbudgeten komma att minska, vilket sammanhänger med långtidsbudgetens teknik. I princip återspeglas endast gjorda åtaganden, vilket leder till en syste­matisk underskattning av investeringsutgifternas framtida utveckling. De statliga bidragen tUl kommunal konsumtion beräknas öka i något snab­bare takt än ökningen av de statliga konsumtionsutgifterna, men ök­ningstakten är långsammare än den som redovisades i förra årets lång­tidsbudget.

Resursfördelningen och resursutvecklingen i samhäUet påverkas in­direkt av statsbudgetens transfereringsutgifter. Liksom i tidigare lång­tidsbudgetkalkyler uppvisar dessa en belydligt snabbare expansionstakt än de statiiga konsumtions- och investeringsutgifterna. Gjorda åtagan­den på folkpensioneringens, biståndspolitikens och bostadspolitikens område är här av stor betydelse. Den betydande ökningen av utgifterna för statsskuldräntor bidrar också starkt till den högre ökningstakten.

De utgifter av sysselsättningspolitisk och näringspolitisk art som sam­manhänger med det aktuella konjunkturläget har i enlighet med lång-

Tabell 3.   Statsutgifternas utveckling 1972/73-ringar och transfereringar

Milj. kr., fasta priser)

-1982/83. Konsumtion, investe-

Konsumtionsutgifter

Statliga

Driftbidrag till kommuner

In vesteringsutgifter

Statiiga

Investeringsbidrag till kommuner

Transfereringar Till hushåll Internationella Till företag m.m. Statsskuldräntor

Genom-

Anslag

Genom-

snittlig

1978/79

snittlig

procentuell

(milj. kr.)

procentuell

förändring

förändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

+ 3,6

38 010

+ 0,5

+ 6,3

28 100

+ 1,2

+ 2,5

10 820

- 2,2

- 9,4

1570

+ 0,6

+ 5,2

38 010,

+ 1,4

+ 12,8

3 000

+ 2,2

+ 38,4

16 500

+ 2,9

+ 13,1

9 600

+ 24,3

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

lo

tidsbudgetmetodiken förutsatts falla bort under den framförliggande perioden. Trots detta utvisar långtidsbudgeten att statsutgifterna, om gjorda åtaganden skall infrias, kan beräknas ligga kvar med oförändrad ökningstakt jämfört med föregående års långtidsbudget från den högre nivå som nu förutses för budgetåret 1978/79.

Långtidsbudgctkalkylen utvisar också att statsbudgetens underskott under den framförliggande perioden kan beräknas ligga kvar i närheten av den nivå som nu beräknas för budgetåret 1978/79. Orsakerna till denna högre underskottsnivå jämfört med förra årets långtidsbudget står främst att finna i den pris- och löneutveckling som nu förutses för budgetåren 1977/78 och 1978/79. Prisstegringstakten för de första åren under långtidsbudgetperioden bedöms nu bli snabbare än vad som då förutsattes. Även lönesummans ökningstakt har räknats upp, men i mindre grad. Prisstegringarna har medfört starkt ökade varaktiga ut­giftsåtaganden utan att inkomstsidan, som förhållandevis mera styrs av lönesummeutvecklingen, påverkats i motsvarande grad. Den högre un­derskottsnivån medför i sin tur ökade utgiftsåtaganden för betalning av statsskuldräntor.

Tabell 4. Budgetsaldots utveckling 1977/781982/83

(Milj. kr., löpande priser)

1977/78    1978/79    1979/80    1980/81

1981/82

1982/83

Inkomster               110742    114780    125400    136000

147 100

155 800

Utgifter                   140 339     156 624    163 432     176 206

187 334

198 578

Saldo                     -29 597   -41 844   -38 032   -40 206

-40 234

-42 778

Trots att långtidsbudgetens beräkningsmetodik innebär att de insatser som nu är aktuella av syssdsättnmgspolitiska och näringspolitiska skäl bortfaller under perioden utvisar således långtidsbudgeten att den nu uppnådda underskottsnivån i allt väsentligt är ett uttryck för perma­nenta åtaganden. Fastän inkomsterna relativt sett ökar något snabbare än utgiftema sjunker inte budgetunderskotten av denna anledning, vil­ket beror på att statens utgifter i utgångsläget i så avsevärd grad över­stiger inkomsterna.

Variationer i de antaganden rörande den framtida pris- och löne-utvecldingen m. m. som legat till grund för långtidsbudgetkalkylen på­verkar inte i avgörande grad saidoutvecklingen. Om antagandena ändras så att ökningstakten av lönesumman resp. priserna förutsätts ligga på en högre eller lägre nivå med bibehållen reallönestegring påverkas så­väl statsbudgetens inkomstsida som dess utgiftssida med i stort sett oför­ändrade budgetunderskott som resultat. Om skiUnaden mellan lönesum­meökning och inflation antas bli större och reaUöneutvecklingen följakt-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

n

ligen gynnsammare blir följden något minskande budgetunderskott. Av årets långtidsbudgetkalkyl kan emellertid dras slutsatsen att de statliga budgetunderskotten blir bestående på i stort sett nuvarande nivå med de förutsättningar som gällt. Alternativa antaganden rörande den framtida ekonomiska utvecklingen rubbar inte i någon avgörande grad denna slutsats.

De budgetunderskott som nu förutses för innevarande och nästkom­mande budgetår har givetvis sin bakgrund i den rådande ekonom.iska si­tuationen. Med en högre aktivitetsnivå i ekonomin skulle vissa utgifter för sysselsättnings- och industripolitiken kunna håUas på en lägre nivå och statsinkomsterna skulle vara något högre. De antaganden som ut­nyttjats vid långtidsbudgetkalkylen förutsätter emeUertid en relativt snabb återgång till stabil tUlväxt i samhäUsekonomin och stigande real­löner vid dämpad inflationstakt.

Långtidsbudgeten innehäller i år även ett avsnitt om den finansiella utvecklingen i socialförsäkringssektorn. Vidare belyses statens finan­siella sparande, dvs. statsbudgetens saldo med avdrag för finansiella transaktioner såsom långivning och aktieteckning. Eftersom de sam­häUsekonomiska effekterna av saidoförändringar inom socialförsäkrings­sektorn och vad avser statsbudgeten i väsentUga hänseenden samman­faller bör statens och socialförsäkringssektorns finansieUa sparande ses tillsammans. Socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten, som helt domineras av AP-fonden, ökade tidigare sitt sparande år från år men har nu stagnerat på en nivå kring ett överskött om ca 14 miljarder kr. Statens och socialförsäkringssektorns sammanlagda finansiella sparande enligt långtidsbudgetkalkylen framgår av nedanstående tabell.

Tabell 5. Statens och socialförsäkringssektorns finansiella sparande 1977/78 1982/83

(Milj. kr., löpande priser)

1977/78

1978/79

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

-5 500

-16 400

-16 100

-18 100

-19 000

-21 700

Staten och socialförsäkringssektorn utvisar sammanlagt ett tilltagande sparandeunderskott under långtidsbudgetperioden. Eftersom kommuner­na av institutionella skäl över en längre period visar ett finansiellt spa­rande som ligger kring noll innebär detta att den offentliga sektorns spa­rande under långtidsbudgetperioden tenderar att något försvagas.

Tabell 6.   Statens och socialförsäkringssektorns finansiella sparandeunderskott i procent av BNP i löpande priser

1977/78

1978/79

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

-1,5

-4,0

-3,6

-3,8

-3,7

-3,9

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

12

Ställda i relation till den antagna tillväxten av bruttonationalproduk­ten utvecklas statens och socialförsäkringssektorns finansiella sparande enligt långtidsbudgetkalkylen på det sätt som framgår av tabell 6. Mätt som andel av bruttonationalprodukten kvarligger statens och socialför­säkringssektorns finansiella sparandeunderskott på ungefär oförändrad nivå efter budgetåret 1978/79.

Den förda finanspolitiken och den bild av den statsfinansiella utveck­lingen som framträder i den nu framlagda långtidsbudgetkalkylen måste ses mot bakgrund av dagens ekonomisk-politiska situation och den ut­veckling för framtiden som nu kan skönjas.

Genom finanspolitikens aktiva inverkan och genom den förda syssel­sättnings- och näringspolitiken har den svenska arbetsmarknaden und­gått att drabbas av de arbetslöshetstal som sedan några år tUlbaka blivit vanliga i jämförbara länder samtidigt som förutsättningar skapats för industrin att snabbt öka sin produktion. En mindre expansiv finans­politik skulle ha medfört en lägre aktivitetsnivå, större arbetslöshet och betydande bortfaU av produktion och produktionskapacitet. Den förda sysselsättnings- och näringspolitiken har lindrat omställningsprocessens följder för anställda och företag. Det har samtidigt varit nödvändigt att hålla tUlbaka den statliga efterfrågan i syfte att hindra att arbetskraft i aUtför stor utsträckning varaktigt överförs från den utlandskonkurre­rande industrin till den offentiiga sektorn. Finanspolitiken har varit restriktiv i den meningen att ökningen i statens konsumtions- och inves­teringsefterfrågan bringats att praktiskt taget helt upphöra samtidigt som den privata efterfrågan dämpats. Införandet av en inflationsskyd-dad inkomstskatteskala har gjort det möjligt för arbetsmarknadens par­ter att överblicka och träffa avtal för en längre period än ett år.

Den förda politiken börjar nu sätta spår i en omsvängning i handels­balansen. En väsentlig grundval för en fortsatt återanpassning av den svenska ekonomin till balanserad tillväxt utgör vidare det löneavtal som nyligen träffats för den privata sektorn. Arbetsmarknadens organisationer har med detta avtal medverkat till att skapa förutsättiungar för ekono­misk utveckling mot normalt resursutnyttjande och en successivt förbätt­rad bytesbalanssituation. I samma riktning verkar den nyligen träffade jordbruksuppgörelsen.

Grunden för en återgång till mera normala ekonomiska förhåUanden har således lagts. Den förda finanspolitiken har utgjort ett led i denna utveckling. Detta innebär dock endast att ett första steg tagits på vägen mot balans i den svenska ekonomin. När aktiviteten i ekonomin ökar och vi återgår till en situation med mera normalt kapacitetsutnyttjande och ekonomisk tillväxt krävs en ekonomisk politik som möjliggör att den inledda utvecldingen kan fullföljas med uthållighet.

Den ekonomiska utveckling som nu kan förutses oeh som närmare behandlas i den reviderade finansplanen innebär i det korta perspektivet

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

13

för företagens del en minskning i det aUtför stora underskottet i deras finansiella sparande. Denna utveckling gör att ett betydande offentligt sparandeunderskott kan accepteras. När lageravvecklingen genomförts och företagens investeringar åter ökar kommer kraven på finanspoliti­ken att skärpas.

Mot denna bakgrund innebär den nu framlagda långtidsbudgetkalky­len en bestämd varningssignal. De stora budgetunderskotten under det innevarande och det kommande budgetåret är ofrånkomliga inslag i den ekonomiska politiken. Fortsatta underskott av denna storleksordning kan emeUertid inte accepteras i en situation där ekonomin återgår till fullt kapacitetsutnyttjande. Långtidsbudgetkalkylen visar också att fler­åriga stora budgetunderskott medför en begränsning av framtida hand­lingsutrymme i form av starkt stigande utgifter för statsskuldens för­räntning. De möjligheter till en omläggning av finanspolitiken i mera restriktiv riktning som ges i en situation med bättre kapacitetsutnytt­jande och högre tillväxttakt måste därför utnyttjas.

Regeringen har i särskilda anvisningar till myndigheterna rörande an-slagsframstäUningarna för budgetåret 1979/80 bl. a. framhållit betydelsen av oiriprövning av pågående verksamheter samt föreskrivit att myndig­helerna som ett huvudförslag i anslagsframstäUningarna skall redovisa ett besparingsalternativ. Regeringen har vidare genom tiUäggsdirektiv till sittande utredningar bl. a. understrukit vikten av återhållsamhet med nya utgiftsanspråk.

I det aktueUa konjunkturläget har betydande särskilda insatser tUI förmån för drabbade branscher och regioner varit nödvändiga för att underlätta strukturomvandlingen. Dessa insatser medför betydande stats­utgifter. I ett gynnsammare ekonomiskt klimat minskar behovet av åt­gärder av detta slag. Samtidigt visar långtidsbudgeten att framtida stat­liga åtaganden av nuvarande omfattning för sådana ändamål inte är möjliga.

Långtidsbudgeten visar att tyngdpunkten i de statliga utgiftsåtagan­dena ligger på transfereringssidan. Inkomstöverföringar till pensionärer, barnfamiljer och utsatta grupper i samhället ställer krav på betydande framtida utgifter. En naturlig utgångspunkt för finanspoUtiken på sikt måste vara att växande sådana överföringar tiU hushåUen får balanseras genom ökade inkomster.

Den framtida ekonomiska utveckling som nu kan förutses kommer således att stäUa krav på en finanspolitik som leder tiU lägre budget­underskott än dem som framgår av långtidsbudgetkalkylen. Det ligger i öppen dag att detta nödvändiggör en synnerligen restriktiv utgifts­granskning och en fortlöpande omprövning av pågående aktiviteter. Detta förhållande understryks av att långtidsbudgeten på utgiftssidan underskattar det verkliga utgiftstrycket under det att den på inkomstsi­ dan förutsätter ett i stort oförändrat skattetryck.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

14

3    Det reviderade budgetförslaget

I budgetförslaget för budgetåret 1978/79 beräknades totalbudgeten uppvisa ett underskott om drygt 33,2 miljarder kr. för budgetåret 1977/78 och ca 32,2 miljarder kr. för budgetåret 1978/79. De för­nyade beräkningar som nu föreligger innebär en rad förändringar på såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten för dessa båda budgetår. Jag kommer att senare redovisa dessa beräkningar mera i detalj.

När det gäller statsinkomsternas utveckling spelar självfallet de an­taganden som görs om den allmänna inkomstutvecklingen i samhället en avgörande roll. Riksrevisionsverket har i sin reviderade inkomst­beräkning utgått från att lönesumman ökade med 9,3 % år 1977, vilket är något mera än tidigare beräknat. För år 1978 har den beräknade tillväxten av lönesumman på grundval av de avtal som hittiUs träffats på arbetsmarknaden justerats ned med en halv procentenhet till 7,7 %. För år 1979 kvarstår efter beaktande av dessa avtal antagandet om en ökning av lönesumman med 7 %. Jag har i mina beräkningar av stats­inkomsterna haft samma utgångspunkter som riksrevisionsverket.

Jag har tidigare redovisat att regeringen beslutat föreslå ett bortta­gande av den allmänna arbetsgivaravgiften bl. a. i syfte att åstadkomma en snabbare återgång till ett läge med mera normalt resursutnyttjande i ekonomin. Dessa åtgärder medför helt naturligt en försvagning av bud­getens inkomstsida. Som jag senare kommer att närmare redovisa kan effekten härav uppskattas till ca 3,4 miljarder kr. för budgetåret 1978/ 79. Härutöver är den viktigaste förändringen i bedömningen av utveck­lingen av statens inkomster i förhållande till vad som angavs i budget­förslaget att inkomsterna av mervärdeskatten räknats ned med mer än en mUjard kr. främst beroende på lägre import än vad som tidigare be­räknats. Härtill ko.mmer ett antal mindre justeringar av flera inkomst­titlar.

Totalt beräknas statsinkomsterna nu tUI ca 110,7 miljarder kr. för budgetåret 1977/78 och ca 114,8 miljarder kr. för budgetåret 1978/79. Detta innebär att inkomsterna dessa budgetår ökar med ca 6 resp. knappt 4 %.

Även på utgiftssidan innebär de nya beräkningarna förändringar i förhåUande till vad som redovisades i budgetförslaget. Vad gäller bud­getåret 1977/78 har beslutade utgifter för industripoUtiska insatser som tidigare beräknades komma att i viss utsträckning belasta innevarande budgetår, kassamässigt förskjutits tUl budgetåret 1978/79. De betydande insatser som gjorts på arbetsmarknadspolitikens område kommer ocksä att till en del leda till utbetalningar från anslagen först under nästa budgetår. Totalt räknar jag med att utgifterna för budgetåret 1977/78 skall uppgå tUl 140,3 miljarder kr., vilket är ca 4,3 miljarder kr. mindre än tidigare beräknat.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

15

För budgetåret 1978/79 beräknas nu utgifterna bli ca 5 miljarder kr. större än vad som angavs i budgetförslaget. Detta förklaras till stor del av de förskjutningar i utbetalningar i vissa utgifter som jag nyss berört. Jag beräknar nu utgifterna för budgetåret 1978/79 till totalt drj'gt 156,6 miljarder kr. I detta bdopp ingår anslaget till oförutsedda utgifter med oförändrat S miljarder kr.

Tabell 7. Tofalbudgeten 1977/78

1978/79 (milj.

. kr.)

1977/78

Budgetprop.

1978

Ny be­räkning

1978/79

Budgetprop.

1978

Ny be­räkning

Inkomster            111376 Utgifter                144 600

Saldo                  -33 224

110 742 140 339

-29 597

119 397 151 593

32 196

114780 156 624

-41 844

De beräkningar jag nu har redovisat resulterar i att budgetunderskot­tet för budgetåret 1977/78 nu förutses bU ca 29,6 miljarder kr., vilket är en minskning med ca 3,6 miljarder kr. i förhållande till vad som an­gavs i januari i år (tabell 7). För nästa budgetår stiger underskottet med ca 9,6 miljarder kr. till ca 41,8 miljarder kr. jämfört med budgetförsla­get. Som jag tidigare framhållit måste detta statliga utgiftsöverskott ses i relation till de krav som en aktiv finanspolitik stäUer i rådande ekono­miska situation. Inte minst kommer här i förgrunden de betydande in­satser som regeringen vidtagit tUl gagn för näringslivets konkurrensför­måga och en tryggad sysselsättning för medborgarna.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

i6

SÄRSKILDA FRÄGOR

1    Utnyttjande av finansfullmakten

Regeringen har av riksdagen bemyndigats att för budgetåret 1977/78, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter intill ett sam­manlagt belopp av 1 500 milj. kr. (prop. 1976/77: 100 bil. 2, FiU 1976/ 77: 10, rskr 1976/77: 133).

I prop. 1977/78: 100 bil. 2 redovisades de åtgärder, som under bud­getåret 1977/78 t. o. m. den 29 december 1977 vidtagits med stöd av finansfullmakten.

För tiden därefter har finansfuUmakten utnyttjats vid ytterligare två tillfällen, nämligen den 19 januari och den 16 februari 1978.

Genom beslut den 19 januari 1978 utnyttjades fuUmakten dels för byggande av statliga vägar i Uppsala län (30,7 milj. kr.), dels för bidrag till vissa mindre beredskapsarbeten i norra Uppland (7 milj. kr.).

Genom beslut den 16 februari 1978 utnyttjades fullmakten för föl­jande ändamål: inom justitiedepartementets område: ombyggnad av Ängelholms tingsrätt (2,7 milj. kr.); inom kommunikationsdepartemen­tets område: byggande av statliga vägar (147,5 milj. kr.) samt byggande av mareografer åt Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (1,2 milj. kr.); inom budgetdepartementets område: vissa reparations- och underhållsarbeten (9 milj. kr.); inom arbetsmarknadsdepartementets om­råde: sysselsättningsskapande åtgärder i form av beredskapsarbeten (535 milj. kr.) samt statliga industribeställningar (120 milj. kr.).

Vidare bemyndigades arbetsmarknadsstyrelsen att t. o. m. den 30 juni 1978 i fråga om annat kommunalt beredskapsarbete än investeringsarbete bevilja statsbidrag med belopp motsvarande 75 % av lönekostnaden för tUI arbetet anvisade arbetslösa.

I prop. 1977/78: 100 bil. 2 redovisades att dittills sammanlagt 679 256 000 kr. hade utnyttjats av finansfullmakten på 1 500 milj. kr.

Riksdagen har sedermera i anledning av förslag om anslag för ifråga­varande ändamål på tiUäggsbudget I (prop. 1977/78: 25) och tilläggs­budget 

II 

(prop. 1977/78: 101) anvisat 557 260 000 kr. Genom de nämn­da besluten den 19 januari och den 16 februari 1978 har ytterligare 853,1 milj. kr. tagits i anspråk. Att disponera av finansfuUmakten för budgetåret 1977/78 återstår f.n. (1500 000 000-679 256 000-853 100 000 + 557 260 000=) 524 904 000 kr. Regeringen har i prop. 1977/78: 125 hemställt om anslag på sammantaget 975 096 000 kr. til! följd av skilda beslut med stöd av finansfullmakten.

Regeringen har vidare med stöd av riksdagens beslut att för affärs-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

n

verken beräkna ett påslag om 10 % utöver investeringarna för att möjlig­göra en av konjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning av me-ddsanvändningar (prop. 1976/77: 100 bil. 9, TU 1976/77: 12, rskr 1976/ 77: 150; prop. 1976/77: 100 bU. 17, NU 1976/77: 24, rskr 1976/77: 206 samt prop. 1977/78: 25, NU 1977/78: 32, rskr 1977/78: 108) den 23 februari 1978 beslutat vidta följande sysselsättningsfrämjande åtgärder.

Inom kommunikationsdepartementets område: tidigareläggning av spårbygge åt statens järnvägar i Vännäs; tidigareläggning av vissa an­läggningsarbeten åt sjöfartsverket samt tidigareläggning av vissa byggnads­arbeten åt televerket (300 000 kr., 2,4 milj. kr. resp. 17,8 milj. kr.); inom industridepartementets område: tidigareläggning av vissa bygg­nadsarbeten vid statens vattenfallsverk (1,6 milj. kr.).

Utöver detta har regeringen beslutat vidta åtgärder enligt följande.

Inom justitiedepartementets område: vissa byggnads- och reparations­arbeten under kriminalvården (1,8 milj. kr.); inom budgetdepartementets område: vissa mindre ombyggnads- och reparationsarbeten (2,7 milj. kr.); inom utbildningsdepartementets område: tidigareläggning av vissa byggnadsarbeten inom skolväsendet (40,6 milj. kr.) samt tidigarelägg­ning av vissa arbeten vid televerket i anslutning till TV-stationen i Ar­vidsjaur (700 000 kr.).

2    Totalbudgeten budgetåren 1977/78 och 1978/79 2.1 Totalbudgetens utgiftsanslag

I budgetpropositionen år 1978 beräknade jag totalbudgetens utgifts­anslag, dvs. bortsett från förändringar i anslagsbehållningar och i dispo­sitionen av rörliga krediter, till 135 735 milj. kr. för budgetåret 1977/7S. I dessa belopp ingick de i prop. 1977/78: 73 och prop. 1977/78: 101 upptagna anslagen på tilläggsbudget II. Riksdagen har sedermera fattat beslut i anledning av prop. 1977/78: 73. Vad gäller prop. 1977/78: 101 har riksdagen fattat beslut i samtiiga frågor med undantag för det av chefen för industridepartementet föreslagna investeringsanslaget till lån för prospektering i Arjeplog.

1 prop. 1977/78: 87 om statligt engagemang i handelsstålindustrin, m. m. föreslås att sammanlagt ca 1 781 milj. kr. anvisas på tiUäggsbud­get 

II 

för innevarande budgetår. Regeringen har i prop. 1977/78: 89 föreslagit att 50 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget 

II 

som särskild er­sättning tiU Luleå kommun i anledning av Stålverk 80-projektets ned­läggning. Regeringen har vidare föreslagit i prop. 1977/78: 96 att 200 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget II för sysselsättningsstöd till LKAB. Riksdagen har fattat beslut i anledning av dessa propositioner.

Regeringen har i prop. 1977/78: 119 begärt ca 6 milj. kr. till förvärv av aktier i Göta kanalbolag. I prop. 1977/78: 125 har begärts anslag på

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

i8

tiUäggsbudget 111 för egentUga statsutgifter om 2 084 milj. kr. De största anslagen föreslås gå till sysselsättningsskapande åtgärder, byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik, kapitaltillskott tUl Statsföretag AB, byggande av statliga vägar samt bidrag till anordnande av förskolor och fritidshem. Regeringen har vidare i prop. 1977/78: 174 föreslagit att 1 715 milj. kr. anvisas för stöd till varvsnäringen. Slutligen har regering­en i prop. 1977/78: 180 föreslagit att 400 milj. kr. anvisas som lån till Norrlands Skogsägares Cellulosa AB. Sammanlagt har sålunda beslutats resp. föreslagits utgiftsanslag för budgetåret 1977/78 om 141 971 milj. kr.

Riksrevisionsverket har med skrivelse den 4 aprU 1978 överlämnat en beräkning över utfallet av statens budget för innevarande budgetår (bilaga 2). Verket har beräknat de totala statsutgifterna, exkl. föränd­ringar av anslagsbehåUningar och i dispositionen av rörliga krediter, till 143 073 milj. kr. Detta är 1 102 milj. kr. mer än den summa för utgifts­anslag som jag nyss redovisade. Skillnaden förklaras av beräknade mer­utgifter på förslagsanslag. Verkets beräkning i denna del kan jag ansluta mig till. Jag räknar alltså i likhet med riksrevisionsverket med att stats­utgifterna, exkl. förändringar av anslagsbehåUningar och i dispositionen av rörliga krediter men inkl. merbdastningar på förslagsanslag kommer att uppgå till 143 073 mUj. kr. budgetåret 1977/78.

För budgetåret 1978/79 upptogs de totala statsutgifterna, e.xkl. för­ändringar av anslagsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, i budgetpropositionen tiU 151 293 milj. kr.

I olika propositioner, som har förelagts riksdagen före den 1 aprU 1978, och beslut som riksdagen har fattat fram till nämnda dag har upp­tagits anslag som innebär en utgiftsökning i förhållande till det ursprung­liga förslaget till statsbudget med 1 581 milj. kr. Chefen för arbetsmark­nadsdepartementet kommer senare denna dag att för tillfälligt nyrekry­teringsstöd begära ett anslag om 150 milj. kr. för budgetåret 1978/79 samt anslag om sammanlagt 300 milj. kr. till vissa syssdsättningsstödjan­de åtgärder.

1 budgetpropositionen upptogs anslaget till oförutsedda utgifter med 8 000 milj. kr. för sedvanliga tUläggsbudgetar, för vissa strukturinsatser liksom för särskilda propositioner på andra områden. Vidare erinrade jag om svårigheterna att i förtid överblicka aUa utgiftskrav som kan aktuali­seras under kommande budgetår. Som jag nyss nämnt, har i propositio­ner och riksdagsbeslut upptagits anslag som innebär en utgiftsökning med ca 2 miljarder kr. Detta skulle kunna motivera en nedjustering av ansla­get till oförutsedda utgifter. Vid förnyade beräkningar inom skolöver­styrelsen har å andra sidan framkommit att det i budgetpropositionen upptagna anslaget för bidrag till driften av grundskolor m. m. sannolikt kommer att väsentligt överskridas. Dessutom beräknas utgifterna för räntebidrag till bostäder stiga med ea 100 milj. kr. till följd av ränteför­ändringen i februari i år. TiU detta kommer att vissa medelsbehov under

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

19

budgetåret 1978/79, bl. a. för fortsatta insatser för varvsindustrin, är svåra att helt överblicka f. n. Mot denna bakgrund finner jag inte anled­ning att föreslå ändring av det i budgetpropositionen upptagna beloppet för oförutsedda utgifter.

Underskottet för budgetåret 1978/79 på riksgäldsfonden upptogs i budgetpropositionen tUl 9 600 milj. kr. Utfallet på detta anslag är i hu­vudsak avhängigl av budgetsaldot närmast föregående budgetår, men är även i någon mån beroende av budgetsaldot under det budgetår för vil­ket anslaget är anvisat. Som jag tidigare har anfört förutses budgetunder­skottet för innevarande budgetår komma att minska jämfört med beräk­ningarna i budgetförslaget samtidigt som budgetunderskottet för budget­året 1978/79 ökar jämfört med mina beräkningar i budgetpropositionen. Detta kan tUlsammans m.ed vissa andra förhåUanden medföra att under­skottet på riksgäldsfonden för budgetåret 1978/79 kan komma att bli lägre än det i budgetpropositionen upptagna beloppet. Det torde få an­komma på riksdagens finansutskott att slutiigt beakta effekterna av olika förändringar vad gäller detta underskott.

Jag har låtit upprätta en specifikation över föreslagna och beslutade anslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budgetpropositio­nen (bUaga 5). Specifikationen täcker perioden fram till mars månads utgång år 1978 inkl. förslag i bUaga 3 till denna proposition. På grund­val av dessa uppgifter beräknar jag utgiftsanslagen på totalbudgeten för budgetåret 1978/79 tiU 153 324 milj. kr. Eventuella förslag och beslut i övrigt efter den 31 mars 1978 torde få beaktas av riksdagens vederbö­rande utskott.

2.2 Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret 1978/79

Anslagen till avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret 1978/79 var i årets budgetproposition i viss omfattning upptagna med beräknade belopp beroende på att motsvarande investermgsanslag inte hade begärts definitivt.

Jag får nu anmäla det slutliga behovet av avskrivningsmedel för dessa punkter och för därefter tUlkomna ytterligare investeringar.

Under statens allmänna fastighetsfond föreslogs i budgetpropositio­nen för byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementets verksamhets­område ett anslag om 90 milj. kr. I prop. 1977/78: 106 har för detta ändamål slutligt begärts 30 milj. kr. Avskrivningsanslaget bör föras upp med 15 milj. kr.

Under statens utlåningsfonder har i prop. 1977/78: 112 till fiskeri­lånefonden definitivt begärts 17 milj. kr. Lånen är under viss tid ränte­fria och löper därefter med ränta motsvarande två tredjedelar av gällande diskonto. Avskrivningsanslaget bör föras upp med 8 242 000 kr.

För lånefonden tUl främjande av beredning och avsättning av fisk

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

20

m. m. har i samma proposition definitivt begärts 6,7 milj. kr. Dessa lån är under viss tid räntefria och löper därefter med 5 % ränta. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 3 248 000 kr.

Under fonden för låneunderstöd har i prop. 1977/78: 99 till lån för investeringar i bokhandel föreslagits ett anslag av ytterligare 1 milj. kr. utöver i budgetpropositionen föreslagna 1,4 milj. kr. Vissa lån avses bli ränte- och amorteringsfria. Avskrivningsbehovet kan schablonmäs­sigt beräknas till 50 %. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av totalt 1,2 milj. kr.

I prop. 1977/78: 122 har för lån till experimentbyggande m. m. be­gärts ett anslag av 23,5 milj. kr. Detta är 3,5 milj. kr. mer än i bud­getpropositionen föreslagna 20 milj. kr. Lånen är ränte- och amorte­ringsfria under högst tio år och frågan om återbetalning prövas från fall tUl fall. Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 23,5 milj. kr.

2.3 Totalbudgetens inkomster

Riksrevisionsverket har med särskild ski"ivdse den 31 mars 1978 läm­nat reviderade inkomstberäkningar för budgetåren 1977/78 och 1978/79. För en närmare redogörelse för dessa beräkningar får jag hänvisa till verkets skrivelse (bilaga 3).

Avgörande för beräkningen av statsinkomsternas utveckling är de an­taganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället. Med ledning av tillgängUg statistik har riksrevisionsverket utgått från att den totala löne­summan ökade med 9,3 % meUan åren 1976 och 1977. Verket har, bl. a. med beaktande av de avtal som har slutits på arbetsmarknaden, beräknat den totala lönesummans ökning till 7,7 % mellan åren 1977 och 1978. För första halvåret 1979 har ökningen satts till 7 % på årsbasis.

Riksrevisionsverkets antaganden överensstämmer i huvudsak med dem som återfinns i den reviderade finansplanen och jag har i mina beräk­ningar haft samma utgångspunkter. Detta innebär att antagandena om ökningen av lönesumman i jämförelse med budgetpropositionen har justerats upp med knappt en halv procentenhet för år 1977 och ned med drygt en halv procentenhet för år 1978. För år 1979 är antagandet oför­ändrat.

Riksrevisionsverket har beräknat inkomsterna under inkomsttiteln skatt på inkonist och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. tn. till 45 500 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 47 100 milj. kr. för nästkommande budgetär. Detta innebär ökningar med 1 300 milj. kr. resp. 200 milj. kr. jämfört med beräkningarna i budgetförslaget. Jag finner inte anledning att avvika från verkets prognos på denna punkt.

Beräkningarna av inkomsterna på inkomstskattetiteln baseras på för­utsättningen om oförändrat procenttal, dvs. 100, för uttagande av pre­liminärskatt för budgetåret 1978/79. Enligt lagen (1947: 576) om statUg

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

21

inkomstskatt skaU varje år bestämmas med vilka procenttal av grund­beloppen den statliga inkomstskatten skaU ingå i preliminärskatten för kommande budgetår. Procenttalet för den första hälften av budgetåret 1978/79 skall vara detsamma som under innevarande budgetårs senare hälft. I lagen (1977: 456) om storleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för budgetåret 1977/78 har detta procenttal satts till 100 för budgetåret 1977/78. För tiden den 1 juliden 31 de­cember 1978 blir uttagsprocenten densamma. Jag föreslår att uttags­procenten även för tiden den 1 januariden 30 juni 1979 fastställs till 100. Förslag tUl lag härom har utarbetats inom budgetdepartementet (bilaga 8).

Vid beräkningen av inkomsterna under inkomsttiteln allmän arbets­givaravgift har riksrevisionsverket utgått från ett oförändrat uttag om 2%. Verket beräknar inkomsterna under titeln till 5 950 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och till 3 994 för budgetåret 1978/79. Vad gäUer budgetåret 1977/78 har jag ingen erinran mot verkets beräkningar. Som jag tidigare har nämnt återkommer jag senare denna dag med förslag tUl regeringen att hos riksdagen hemställa om borttagande av den aU­männa arbetsgivaravgiften den 1 juli 1978. Under inkomsttiteln kommer dock fyllnadsinbetalningar m. m. att inflyta under budgetåret 1978/79. Jag beräknar därför inkomsterna under inkomsttiteln till 600 milj. kr. vUket är 3 394 milj. kr. lägre än verkets förslag.

Inkomsterna av mervärdeskatten har av riksrevisionsverket upptagits till 26 300 mUj. kr. för budgetåret 1977/78 och 29 900 milj. kr. för det därpå följande budgetåret. Jag ansluter mig till verkets beräkningar. För båda dessa budgetår innebär prognosen nedräkningar med väsentligt över 1 miljard kr. jämfört med vad som angavs i budgetförslaget.

Riksrevisionsverket beräknar inkomsterna under inkomsttiteln .sär­skild beredskapsavgift för oljeprodukter till 1 000 kr. för budgetåret 1978/79. I prop. 1977/78: 128 om stöd till prospektering efter olja och naturgas föreslås att en avgift för prospektering tas ut genom att den nuvarande särskilda beredskapsavgiften höjs. Efter samråd med chefen för handelsdepartementet och statsrådet lohansson beräknar jag in­komsterna tUl följd av den höjda avgiften till 80 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Inkomsterna skall emellertid tillföras en särskild fond, be­nämnd oljeprospekteringsfonden. Den nya avgiften påverkar sålunda inte statsbudgetens saldo och föranleder följaktiigen ingen ändring i riksrevisionsverkets inkomstberäkning.

Riksdagen har beslutat (prop. 1977/78: 98, SkU 1977/78: 45, rskr 1977/78: 222) om införande av en skatt på vissa resor med charterflyg (reseskatt). Jag föreslog i budgetpropositionen, efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementet, att inkomsterna av denna skatt skul­le tillföras en särskild inkomsttitel benämnd särskild skatt på utrikes charterresor med flyg. Riksrevisionsverket har i sin inkomstberäkning fö-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

22

reslagit att inkomsttiteln benämns skatt på charterresor. För min egen del föreslår jag, efter samråd med chefen för kommunikationsdeparte­mentet, att inkomsttiteln benämns reseskatt. Jag har däremot ingen erin­ran mot verkets beräkning av inkomsterna under ifrågavarande inkomst­titel.

Som jag tidigare har nämnt kommer jag senare denna dag att föreslå regeringen att hos riksdagen hemställa om ett borttagande av den all­männa arbetsgivaravgiften den 1 juli 1978. Vissa andra arbetsgivaravgif­ter kommer emdlertid att höjas den 1 januari 1979. Dessa förhåUanden berör givetvis staten i egenskap av avgiftsskyldig och skulle kunna moti­vera justeringar av lönekostnadspålägget i den statliga verksamheten. I anslagsberäkningarna för budgetåret 1978/79, som riksdagen i vissa fall redan har fattat beslut om, har förutsatts ett oförändrat pålägg om 39 %. Det skulle medföra påtagliga olägenheter att nu generellt ändra uttaget. I fråga om myndigheter med uppdragsverksamhet kan dock, om inte en korrigering görs, problem uppkomma med hänsyn till de affärsmäs­siga betingelser under vilka dessa verksamheter bedrivs. Det torde an­komma på regeringen att besluta om de åtgärder som kan vara motive­rade med anledning av detta förhållande. För affärsverken torde inga speciella svårigheter uppstå eftersom de inte betalar lönekostnadspålägg utan direkt belastas med de ifrågavarande arbetsgivaravgiftema.

Inkomsterna av lönekostnadspåläggen tillförs inkomsttiteln pensions­medel m. m. Från denna inkomsttitel överförs i juni 1979 i förekom­mande fall statens arbetsgivaravgifter för kalenderåret 1978 tiU veder­börande inkomsttitel. Beräkningen av inkomsterna för inkomsttiteln pen­sionsmedel m. m. under budgetåret 1978/79 måste beakta de faktiska avgiftsuttagen under kalenderåret 1978. Härav följer att borttagandet av den allmänna arbetsgivaravgiften endast påverkar beräkningarna av­seende andra halvåret 1978. Denna halvårseffekt beräknar jag till 135 milj. kr. Detta innebär att nettoinkomsterna under inkomsttiteln pensions­medel m. m. räknas upp med motsvarande belopp jämfört med riksrevi­sionsverkets beräkningar, dvs. till 1 200 milj. kr. Jag vill för fullständig­hetens skull nämna att den nu berörda uppbördstekniken beaktats vid min beräkning av inkomsterna under inkomsttiteln allmän arbetsgivar­avgift. Slutligen vill jag påpeka att de beräkningstekniska justeringar jag nu har redovisat i huvudsak inte påverkar totalbudgetens saldo.

Under inkomsttiteln diverse inkomster har riksrevisionsverket vad av­ser räntor och amorteringar på energispariån föreslagit att dessa fr. o. m. budgetåret 1978/79 redovisas under en egen inkomsttitel under diverse inkomster benämnd räntor och amorteringar på energispariån. Dessa inkomster har tidigare redovisats under titeln övriga diverse inkomster. Jag kan, efter samråd med chefen för bostadsdepartementet och stats­rådet[REDACTED_EFTERNAMN], ansluta mig till att en inkomsttitel med den föreslagna benämningen tas upp i statsbudgeten.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

23

Riksrevisionsverket har föreslagit att inkomster från ersättning för (idministrationskostnader avseende bidragsförskott för budgetåret 1978/ 79 uppförs under en ny inkomsttitel med denna benämning. Verket har beräknat inkomsterna till 29 750 000 kr. Efter samråd med chefen för socialdepartementet föreslår jag att dessa inkomster i stället tillförs ut­giftsanslaget Bidragsförskott under femte huvudtiteln såsom uppbörds­medel. Detta har också förutsatts vid anslagsberäkningen. Vad jag nu förordat medför att verkets inkomstberäkning bör justeras ned med 29 750 000 kr.

Iag övergår nu till att redovisa de ändringar i riksrevisionsverkets beräkningar som jag förordar beträffande beräknad övrig finansiering. Samråd har skett med berörda statsråd. Avskrivningsmedel inom tele­verkets fond för televisions- ocli Ifudradioanläggningar bör liksom ifrågavarande investeringsanslag för budgetåret 1977/78 tas upp med 54,4 milj. kr. och för budgetåret 1978/79 med 60,2 milj. kr., vilket är 800.000 kr. mer resp. 1 milj. kr. mindre än vad riksrevisionsverket har beräknat.

Jag beräknar alltfort avskrivningsmedlen inom luftfartsverkets fond till 38,2 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 66,6 milj. kr. för budget­året 1978/79. Detta är 8,1 milj. kr. resp. 16,6 milj. kr. mindre än vad riksrevisionsverket har beräknat.

Inkl. de av mig förordade avvikelserna från riksrevisionsverkets in­komstberäkningar uppgår totalbudgetens inkomster enligt de förnyade inkomstberäkningarna till 110 742 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och till 114 780 milj. kr. för budgetåret 1978/79 (tabell 8). Detta är 634 milj. kr. resp. 4 617 milj. kr. mindre än vad som angavs i årets budgetpropo­sition.

Min beräkning av de enskilda inkomsttitlarna på driftbudgeten för budgetåret 1978/79 framgår av specifikationen i bilaga 4.

Jag har i det föregående redogjort för förändringarna i förhållande till budgetpropositionen i fråga om begärda investeringsanslag för bud­getåret 1978/79. De begärda investeringsanslagen uppgår nu till 12 665 milj. kr. De för finansiering av dessa investeringar beräknade avskriv­ningsmedlen som bör anvisas på driftbudgeten uppgår tUl 1 903 milj. kr. De medel som inom resp. kapitalfond är tillgängliga för finansiering av investeringarna, dvs. avskrivningsmedel oeh övriga kapitalmedel inom fonderna, beräknar jag till 3 084 milj. kr. På grundval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena till 7 678 milj. kr. Kapitalbudgetens ut­gifter oeh dessas finansiering framgår av tabell 10.

Jag har låtit upprätta förslag till investeringsplan och investeringsstater för budgetåret 1978/79 med specifikation av de i planen angivna investe­ringsbemyndigandena (bilaga 6).

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

24

Tabell 8. Inkomster på totalbudgeten budgetåren 1976/771978/79 (Milj. kr.)

1976/77 Utfall

1977/78

Budget­prop. 1978

Ny be­räkning

1978/79

Budget­prop. 1978

Ny be­räkning

Förändring från

Utfall

Ny be-

1976/77      räkning

till ny

1977/78

beräkning till ny be-1977/78      räkning 1978/79

46 336

4 569

6 997 21 259

2 386 104 360

Skatt på inkomst, förmögenhet och rörelse samt social­försäkringsavgifter Automobilskatte­medel

Allmän arbetsgivar­avgift

Mervärdeskatt Övriga inkomster på driftbudgeten Beräknad övrig finansiering

Summa

45 661

4

735

5

960

27 750

46 901

4

805

5

950 26 300

48 500

6 080

4 061 31 200

48 621

6 450

600 29 900

+   565

+   236

-1047 + 5 041

+ 1720

+ 1645

-5 350 + 3 600

22 813

24 705        24 184        26 194        26 106

+1371       +1922

2 602 110 742

2 565 111 376

3 103 114 780

+   501 +4 038

+   216 +6 382

3 362 119 397

2.4 Beräkning av anslagsbehållningamas utveckling

I årets budgetproposition beräknades medelsbehållningarna på reser­vations- och investeringsanslag öka med 1 500 milj. kr. under budgetåret 1977/78. I sin beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår har riksrevisionsverket mot bakgmnd av nya uppgifter rörande myndig­heternas bedömning av anslagsbehållningarnas utveckling bedömt att anslagsbehållningarna kommer att öka med 3 789 milj. kr. Av detta belopp avser ca 1,7 miljarder kr. medel till varvsindustrin och drygt 0,5 miljarder kr. lån till specialstålindustrin. Ytterligare närmare 0,8 miljar­der kr. hänför sig till sysselsättningsskapande åtgärder m. m. lag finner ingen anledning att frångå den bedömning som gjorts av riksrevisions­verket (jfr tabell 9).

För budgetåret 1978/79 underströk jag i budgetpropositionen svårig­heterna att göra en bedömning av anslagsbehållningarnas utveckUng, samt räknade med att de skulle förbli oförändrade under budgetåret. Mot bakgrund av att en stor dd av den uppbyggnad av anslagsbehåll­ningar som nu beräknas ske under budgetåret 1977/78 torde komma att förbrukas under nästkommande budgetår räknar jag nu med en förbruk­ning av reserverade medel om 3 000 milj. kr. Jag vill dock framhålla att dessa beräkningar måste omges med betydande osäkerhetsmarginaler.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

25

Tabell 9. Beräknad förändring i anslagsbehållningarna budgetåren 1977/78 och 1978/79 (Milj. kr., ökning +, minskning )

Anslags­behållning 77-06-30

Beräknad förändring 77-06-3078-06-30

Budget-        Riksrev.-prop.            verket 1978

Föredra­ganden

Beräknad förändring 78-06-3079-06-30

Budget­prop. 1978

Föredra­ganden

Driftbudgeten (exkl.

avskrivningar)

Investeringsanslag

Summa

7 356 2 622

9 978

+   500 + 1000

+ 1500

+ 2 569

+ 1 220

+3 789

+2 569 + 1220

+3 789

0 0

0

-2 000 -1000

-3 000

2.5 Beräkning av dispositionen av rörliga krediter

BudgetutfaUet och därmed statens upplåningsbehov påverkas av för­ändringar i dispositionen av rörliga kredUer hos riksgäldskontoret, vilka krediter enligt riksdagens beslut ställts tilk förf ogande för vissa myndig­heter och bolag. I budgetpropositionen antogs det disponerade beloppet komma att öka med 1 015 milj. kr. under budgetåret 1977/78. Riksrevi­sionsverket har i sin skrivelse den 4 april tagit upp en ökning av det disponerade beloppet med 1 055 milj. kr. Jag finner ingen anledning att frångå riksrevisionsverkets bedömning.

För budgetåret 1978179 förutsåg jag i budgetpropositionen en ökning av de ianspråktagna beloppen om 300 milj. kr. Jag finner ingen anled­ning att frångå denna bedömning. Jag vill dock erinra om den osäkerhet som gäller vid detta slag av beräkningar.

2.6 Beräkning av totalbudgeten för budgetåren 1977/78 och 1978/79

Med beaktande av vad jag har anfört i det föregående beräknar jag totälbudgeten för budgetåren 1977/78 och 1978/79 på sätt som framgår av tabell 11.

Beräkningarna ger ett underskott i totalbudgeten på ca 29,6 miljarder kr. för budgetåret 1977/78 och på ca 41,8 miljarder kr. för budgetåret 1978/79. Underskottet för budgetåret 1977/78 är ca 3,6 miljarder kr. mindre än det som angavs i budgetpropositionen. För budgetåret 1978/79 är underskottet nu ca 9,6 miljarder kr. större än vad som beräknades i budgetpropositionen.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag 

Tabell 10. Kapitalbudgetens utgifter och finansiering budgetåret 1978/79

26

Forn

d

Investerings­anslag

Finansiering

Avskrivning

inom

fonderna

övriga kapitalme­del inom fonderna

Avskrivning

från

driftbudgeten

Investerings-bemyndi­gande

I. 

II.

Affärsverksfonderna  4 433 301 000 Statens allmänna

2 451 301 000

18 003 000

156 803 000

1 807 194 000

III.

fastighetsfond Försvarets fastig-

765 711000

102 190 000

1 800 000

363 521 000

298 200 000

IV. 

V.

. hetsfond Statens utlånings-fonder Fonden för låne-

423 800 000 4 870 504 000

39 500 000

23 000 000

255 [REDACTED_TELEFONNUMMER]0 000

106 230 000 3 839 014 000

VI.

understöd Fonden för statens

1 696 379 000

178 010 000

88 775 000

1 429 594 000

VII. VIII

aktier

Fonden för förlag till statsverket . Fonden för bered-

75 000 000 77 000 000

28 000 000

75 000 000 49 000 000

IX.

skapslagring Diverse kapital­fonder

79 500 000 243 501 000

238 657 000

3 550 000

6 902 000

79 500 000 -5 608 000

Summa kr.

12 664 696 000

2 831 648 000

252 363 000

1 902 561 000

7 678 124 000

Avgår kapitalåterbetalning: Oreglerade kapitalmedelsförluster Övrig kapitalåterbetalning

1 000 000 19 408 000

Lånemedel

7 657 716 000

Tabell 11. Totalbudgeten budgetåren 1976/771978/79 (Milj. kr.)

\916lll 

Utfall

1977/78

1978/79

Förändring från

Budget-

Ny be-

Budget-

Ny be-

Utfall

Ny be-

prop.

räkning

prop.

räkning

1976/77

räkning

1978

1978

till ny beräk­ning

1977/78

1977/78 till ny beräk­ning 1978/79

Inkomster

104 360

111 376

110 742

119 397

114 780

+ 6 382

+ 4 038

varav: inkomster på

driftbudgeten

101 974

108 811

108 140

I16Ö34

111677

+ 6166

+ 3 537

övrig finansiering

2 386

2 565

2 602

3 362

3 103

+     216

+     501

Utgifter

114 845

144 600

140 339

151 593

156 624

+ 25 494

+ 16 285

varav: driftbudgeten

105 157

128 470

127 343

139 626

140 659

+ 22 186

+ 13316

investeringsanslag

11051

16615

15 730

11667

12 665

+ 4 679

- 3 065

förändringar i

anslagsbehållningar

-1469

-1 500

-3 789

0

3 000

- 2 320

+ 6 789

förändring i

dispositiofi av

rörliga krediter

106

1015

1055

300

300

+     949

-     755

Totalbudgetsaido

-10 485

-33 224

-29 597

-32196

-41 844

-19112

-12 247

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

27

Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som

Bilaga 1: Långtidsbudget för perioden 1978/791982/83

Bilaga 2: Riksrevisionsverkets beräkning över utfallet av statens bud­get för budgetåret 1911 Hi

Bilaga 3: Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning för bud­getåret 1978/79

Bilaga 4: Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för budget­året 1978/79

Bilaga 5: Specifikation av anslagsförändringar i förhåUande till bud­getpropositionen för budgetåret 1978/79

Bilaga 6: Förslag till investeringsplan och investeringsstater för bud-, getåret 1978/79

BUaga 7: Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret 1978/ 79 sedan budgetpropositionen

BUaga 8: Lagförslag

Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen att

1.

godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som jag har förordat i det föregående,

2.

till   Avskrivning  av   nya   kapitalinvesteringar  för  budgetåret 1978/79 anvisa följande reservationsanslag, nämligen

Statens allmänna fastighetsfond

Utbildningsdepartementet:

Byggnadsarbeten inom utbildningsdeparteinen-

lets verksamhetsområde

15 000 000

Statens utlåningsfonder

Jordbruksdepartementet:

Fiskerilånefonden

8 242 000

Lånefonden till främjande av beredning och

avsättning av fisk in. m.

3 248 000

Fonden för låneunderstöd

Utbildningsdepartementet:

Lån för investeringar i bokhandel

1 200 000

Bostadsdepartementet:

Lån till experiinentbyggande ni. ni.

23 500 000

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

28

3.

godkänna min beräkning av förändringarna i anslagsbehåll­ningarna för budgetåret 1978/79,

4.

godkänna min beräkning av förändringarna i dispositionen av röriiga krediter för budgetåret 1978/79,

5.

antaga inom budgetdepartementet upprättat förslag till lag om storleken av statiig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för budgetåret 1978/79,

6.

godkänna min beräkning av driftbudgetens inkomster för bud­getåret 1978/79 enligt den vid detta protokoll fogade specifika­tionen,

7.

godkänna förslaget till investeringsplan och investeringsstater för budgetåret 1978/79,

8.

på kapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen sva­rande inkomsttiteln Lånemedel till 7 657 716 000 kr.

NORSTEDTS TRYCKERI    STOCKHOLM 1978

_____________________________ Bflaga 1

Långtidsbudget för perioden 1978/79-1982/83

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag Bil. 1    Långtidsbudget

Bilaga 1

LÅNGTIDSBUDGET FÖR PERIODEN

1978/79-1982/83

1    Inledning

Långtidsbudgetarbetels syfte är att kartiägga de statsfinansiella kon­sekvenserna på längre sikt av redan fattade beslut och gjorda åtaganden. En sådan kartläggning utgör ett underlag för en analys av de statsfinan­siella förutsättningarna under den framförliggande femårsperioden. En sådan analys har sin givna plats vid en bedömning av förutsättningarna att i framtiden åstadkomma en tillfredsställande utveckling av den svens­ka ekonomin. I syfte att bättre belysa denna fråga har långtidsbudgeten, som i egentlig mening endast omfattar statens inkomster och utgifter, i år utvidgats med vissa beräkningar rörande socialförsäkringssektorn. Även den kommunala utvecklingen berörs. Avsikten är att långtidsbudgeten på detta sätt skall kunna utgöra ett bättre underlag för bedömningar av den samlade offentliga sektorns sparandeutveckling på något längre sikt. Långtidsbudgeten har utarbetats inom budgetdepartementets bud­getavdelning.

Beträffande statsutgifterna utgör långtidsbudgeten en kalkyl över om­fattningen av de finansiella och reala resurser som krävs för att av stats­makterna uppställda mål skall kunna uppfyllas och gjorda åtaganden infrias. Vad gäller statsinkomsterna har förutsatts oförändrade avgifts-och skattesatser under perioden, i den mån inte ändringar aviserats eller beslutats. Samma metod har i princip utnyttjats vid beräkningarna av­seende socialförsäkringssektorn.

Inga försök görs att förutse vilka nya beslut som kan komma att fat­tas under perioden eller effekterna härav. Långtidsbudgeten är således varken en plan för den framtida utvecklingen eller en prognos för den mest sannoUka utvecklingen. I det historiska perspektivet har det visat sig att den faktiska utgiftsutvecklingen i icke oväsentlig grad kommit att överstiga de i långtidsbudgeten upptagna beloppen. Avsikten med lång­tidsbudgeten är att redovisa vilken finansiell utveckling som blir följ­den om nya utgiftsåtaganden över huvud taget inte görs och om skatte-oeh avgiftsreglerna inte ändras. Mot denna bakgrund kan förslag om nya aktiviteter och omprövning av redan'gällande program bedömas.

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bil 1

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

2

2   Samhällsekonomisk bakgrund

2.1 Den offentliga sektorns roll i samhällsekonomin

Sambanden mellan den offentliga sektorn och övriga delar av ekono­min går i båda riktningarna. A ena sidan är möjligheterna att bygga ut den offentiiga sektorn beroende av resurstUlgången och den ekonomiska utvecklingen i samhället i övrigt. Ä andra sidan är insatser inom den offentliga sektorn, exempelvis inom utbildning och forskning, barnom­sorgen samt näringspolitiken, av väsentlig betydelse för utvecklingen i ekonomin i övrigt.

En väsentiig uppgift för den ekonomiska politiken är att påverka resursfördelningen i samhället. Detta gäller såväl inkomstfördelning som resursernas fördelning mellan privat och offentlig sektor. Även resurs­användningen inom det privata näringslivet påverkas av den ekonomiska politiken, främst i fråga om investeringarnas omfattning och inriktning. Härtill kommer den viktiga reglerande uppgift som finanspolitiken har att i samspel med kreditpolitiken bidra till en balanserad utveckling av ekonomin. Den långsiktiga finanspolitiken är därför förbunden med de centrala målen för den ekonomiska politiken: full sysselsättning, tUl­fredsställande ekonomisk tillväxt, rimlig prisstabilitet och balans i de utrikes betalningarna. Det är dessa mål som är avgörande när det gäller att bedöma.utvecklingen av budgetsaldot och det finansieUa sparandet i den offentiiga sektorn. Det samlade finansiella sparandet i ekonomin är definitionsmässigt lika med bytesbalansens saldo. En utveckUng som in­nebär ett negativt finansiellt sparande inom den offentliga sektorn måste därför bedömas mot bakgrund av möjligheterna att uppnå ett motsva­rande finansiellt överskott inom andra delar av ekonomin.

Inkomsterna för den totala offentliga sektorn (staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn) motsvarade år 1977 62,2 % av brutto­nationalprodukten. Ar 1978 beräknas denna andel till 62,5 %. Är 1977 registrerades ett finansieUt sparande inom den offentliga sektorn som uppgick tUl ca 0,7 miljarder kr. Är 1978 väntas emellertid över­skottet förbytas i ett underskott på ea 8 miljarder kr.

Knappt hälften av den offentiiga sektorns utgifter går till den pri­vata sektorn i form av inkomstöverföringar. Återstoden tas i huvudsak i anspråk för statliga och kommunala konsumtions- och investerings­utgifter. Ar 1977 utgjorde dessa utgifter 33 % av bruttonationalproduk­ten.

2.2 Tendenser under den närmaste femårsperioden

I både femårsperspektivet och ett mera långsiktigt perspektiv analyse­ras resurstillgång och resursanvändning i de regelbundet återkommande långtidsutredningarna. Den senast publicerade utredningen, LU 75, fram-

Bil. 1    Långtidsbudget

3

lades i november 1975. Arbetet med en ny långtidsutredning pågår f. n. inom ekonomidepartementet. Den avses täcka perioden 19781983 (år 1977 utgör bas för beräkningarna) med en utblick bortom sekelskiftet. Denna nya långtidsutredning beräknas kunna framläggas mot slutet av år 1978.

Utgångspunkten för de alternativa utvecklingsvägar som presentera­des i LU 75 var att transaktionerna med omvärlden skulle balansera år 1980. Redan den då förutsedda försämringen i tjänste- oeh transfererings­balanserna, bl. a. förorsakad av räntekostnader för den utländska upp­låningen, ledde till slutsatsen att en betydande del av resurstillväxten måste avsättas för exportindustrin. Tillväxten i utrymmet för privat och offentiig konsumtion under perioden 19761980 (med år 1975 som bas för beräkningarna) angavs till något mer än 2 % per år.

Påfrestningarna på den svenska samhällsekonomin blev emellertid långt större än vad LU 75 räknade med. Den ekonomisk-politiska stra­tegi, den s. k. överbryggningspolitiken, som vårt land under stor poli­tisk enighet valde efter oljekrisen för att värna om sysselsättningen, har lett till en utiandsupplåning långt utöver vad som förutsågs i LU 75. I StäUet för en beräknad jämvikt år 1980 förutses nu för detta år ett fortsatt betydande bytesbalansunderskott. Den inhemska efterfrågan, särskilt den privata konsumtionen och den offentliga efterfrågan, har under perioden 19751977 hållits uppe. Den offentliga konsumtionen har ökat med 3,6 % i genomsnitt per år under åren 1976 och 1977. Samtidigt har investeringsaktiviteten inom näringslivet och inom bo­stadssektorn minskat kraftigt. I förhållande till nivån år 1975 har nä­ringsUvets investeringar år 1977 minskat med ca 5 %. Minskningen av bostadsinvesteringama under samma period uppgår till ca 15 %.

För att den svenska ekonomin skall uppnå yttre balans före mitten av 1980-talet krävs att konsumtionstillväxten hålls tillbaka och att industri­investeringarna prioriteras så att det svenska näringslivets konkurrens­kraft stärks. Vidare måste betydande resurser avsättas för bostadsinveste­ringar. Inom den offentliga sektorn kan däremot behovet av ökade investeringsresurser bedömas vara mindre. På detta område gäller re­surskraven snarast arbetskraften. De ökade behoven inom den offentliga tjänsteproduktionen gäller främst långtidsvården och bamomsorgen. Båda dessa aktiviteter kräver främst personella resurser.

Den framtida produktivitetsutvecklingen blir avgörande för möjlighe­terna att öka konsumtionen såväl den privata som den offentliga. En bedömning av produktivitetsutvecklingen i det närmaste femårsperspek­tivet är i hög grad beroende av vilket antagande som görs om hur stor del av den f. n. outnyttjade industrikapaciteten som kan tas i bruk när den internationella konjunkturen åter pekar uppåt. Ändrade energipriser och framväxten av ny produktionskapacitet i länder med väsentligt läg­re arbetskraftskostnader kan mycket väl ha lett till att en stor del av

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

4

den svenska industrikapacitet, som i dag står outnyttjad, är föråldrad. Stmkturkriserna inom svenskt näringsliv under senare år är i viss mån tecken på att en sådan utveckling har ägt rum. Vid krav på en rimlig ekonomisk tillväxt accentueras i så fall investeringsbehoven inom näringslivet.

2.3 Awägningsproblem

Förutsättningarna för en mer djupgående diskussion om de långsik­tiga awägningsproblemen förbättras när 1978 års långtidsutredning har lagt fram sitt betänkande. Det torde emellertid redan nu stå klart att näringslivets och bostadssektorns investeringsbehov måste prioriteras under den närmaste femårsperioden. Lönsamheten inom näringslivet måste förbättras så att självfinansieringen av investeringarna kan ökas. För att vi skall kunna närma oss balans i de utrikes betalningarna måste sparandet även i andra sektorer av samhällsekonomin öka. Den offent­liga sektorn utgör härvidlag inget undantag.

Om man antar att bruttonationalprodukten skulle kunna växa med ca 3 % per år i genomsnitt under perioden fram till år 1983 och att tid­punkten för balans i utrikesbetalningarna flyttas fram till mitten av 1980-talet visar grova överslagskalkyler att konsumtionsutrymmet skulle kunna växa med maximalt 2 % per år för såväl privat som offentlig sektor. En sådan utveckling torde förutsätta en mycket gynnsam export­utveckling och förutsätter också att de offentliga investeringsutgifternas tillväxt begränsas kraftigt. Mot bakgrund av den snabba ökningen i antalet pensionärer och den standardförbättring som pensionärskollek­tivet kommer att erhålla pekar detta räkneexempel på en mycket blyg­sam ökningstakt för de aktiva gruppernas privata konsumtionsstandard fram tiU mitten av 1980-talet.

Bil. 1    Långtidsbudget

5

3    Beräkningsmetodik och antaganden

3.1 Principerna för utgiftsbedömningama

De beräkningar av den framtida utgiftsutvecklingen som redovisas i det följande syftar endast till att ange konsekvenserna av redan fattade beslut. Beroende på beslutets eller åtagandets karaktär kan dessa konse­kvensberäkningar göras på olika sätt. Följande typfall belyser hur be­räkningarna utformas i några olika situationer.

1.   I vissa fall har statsmakterna beloppsmässigt kvantifierat en ut­

giftsnorm. Detta gäller i allmänhet transfereringar till hushåll och kom­

muner. De på så sätt kvantifierade programmen kan vara av olika slag:

a)

För vissa aktiviteter föreligger mål som gäller t. v. och som inte innefattar standardhöjningar. Detta gäller t. ex. de aUmänna barnbidra­gen som utgår med fastställt belopp för alla barn under 16 år. Här kom­mer den beräknade anslagsutvecklingen att helt styras av antagandena om befolkningsutvecklingen.

b)

För vissa verksamheter innefattar det kvantifierade målet även standardhöjningar under hela eller en del av den tid som omfattas av långtidsbudgeten. Vid beräkningarna har hänsyn tagits till detta genom att utgifterna successivt höjts i enlighet med det beslutade åtagandet. Ett exempel härpå är anslaget till folkpensioner där utgifterna för den årliga standardstegringen i form av pensionstillskott medtagits i kalky­lerna.

c)

Slutligen finns på några områden tidsbegränsade program. I dessa fall har i allmänhet utgifterna antagits falla bort i och med att pro­grammet upphör. Exempel på detta är det generella bidraget till kom­muner och landstingskommuner som beslöts i samband med överenskom­melsen i juni 1977 rörande begränsningen av kommunalskatternas höj­ning under år 1978.

I den mån det är klart orealistiskt att räkna med att anslagen kommer att falla bort efter programperiodens slut underskattas givetvis omfatt­ningen av de framtida resursanspråken. I en del fall har statsmakterna även låtit förstå att tidsbegränsade program avses bli förlängda i en eller annan form utan att formella beslut ännu fattats härom. Utgifterna för program av denna karaktär förutsätts ligga kvar på oförändrad nivå. Likaså har i fråga om vissa avtal, vilka löper ut under långtidsbudget­perioden men avses bli förnyade, schablonmässigt antagits oförändrad anslagsnivå.

2.

I andra fall har statsmaktema kvantifierat målen men inte preci­serat de finansiella konsekvenserna härav. Sådana kvantifieringar åter­finns exempelvis på den spärrade utbildningens område. I dessa fall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser som beräknats vara nödvändiga för att uppnå de fastställda målen.

3.

För de flesta anslag saknas av statsmakterna kvantifierade mål för

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

6

den framtida verksamheten. I dessa fall har konsekvensbedömningen gjorts från andra och i allmänhet mer skönsmässiga utgångspunkter.

a)

En i vissa fall användbar metod är att utgå från oförändrad kvali­tet hos den statliga tjänsteproduktionen. Detta innebär att produktionen får anpassas till förändringar i efterfrågan. Insatsen av resurser påver kas emellertid av produktivitetsutvecklingen, som i allmänhet måste för­utsättas vara sådan att en över tiden oförändrad efterfrågan kan tillgodo­ses med successivt minskade resursinsatser. Det bör understrykas att stora svårigheter föreligger att rätt bedöma efterfråge- och produktivi­tetsutvecklingen. Antagandena måste göras mycket schablonartade.

b)

För de statliga verksamhetsgrenar som förekommer på statsbud­getens utgiftssida i huvudsak som investering, bl. a. kommunikationsver­ken och vägbyggandet, föreligger särskilda svårigheter att avgöra vilken anslagsutveckling som på längre sikt krävs för att anpassa produktionen till förändringar i efterfrågan. Detta sammanhänger främst med svårig­heterna att precisera sambandet mellan investeringar och efterfrågan. Principen i beräkningarna har här varit att investeringarna antagits öka i takt med efterfrågan sedan hänsyn tagits till en förväntad produktivitets­utveckling. För de närmast framförliggande åren domineras dock in­vesteringsverksamheten ofta av att redan fattade investeringsbeslut ge­nomförs.

c)

Inom vissa områden saknas kontinuerlig investeringsverksamhet av större omfattning. Däremot aktualiseras punktvis vissa större projekt utan att dessa i och för sig innebär höjd ambitionsnivå för verksam­heten. I den mån en utbyggnad inte följer av fastlagda program har en allmän skälighetsbedömning fått göras.

3.2 Principema för inkomstberäkningarna

För budgetåren 1977/78 och 1978/79 ansluter inkomstberäkningarna till de bedömningar som görs i 1978 års reviderade budgetförslag. Den aUmänna arbetsgivaravgiften förutsätts med andra ord tas bort den 1 juli 1978. Riksdagen har beslutat om höjning den 1 januari 1979 av sjukförsäkringsavgiften med 1,0 procentenhet och barnomsorgsavgiften med 0,3 procentenhet. För perioden därefter har i övrigt förutsatts oförändrade skatte- och avgiftssatser i den mån inte förändringar be­slutats eller förutsatts av statsmakterna. Detta innebär bl. a; att den av riksdagen beslutade indexregleringen av inkomstskatteskalan har tilläm­pats.

3.3 Beräkningsunderlag

Långtidsbudgeten omfattar vad gäller statsbudgeten endast i denna ingående utgifter oeh inkomster. Härav följer att affärsverkens drift-

Bil. 1    Långtidsbudget

7

utgifter och andra utgifter för de statliga bolagen än tillskott av kapital inte ingår i beräkningarna.

Grundvalen för långtidsbudgeten utgörs av långtidsbedömningar som utförts av myndigheterna. Den slutliga bedömningen av anslagsutveck­lingen har gjorts inom budgetdepartementets budgetavdelning efter sam­råd med vederbörande fackdepartement.

Beräkningarna av den framtida utgiftsutvecklingen utgår från anslags­beloppen för budgetåret 1978/79 enUgt 1978 års reviderade budgetför­slag. Två olika beräkningar har utförts. I den ena beräkningen har ut­gångspunkten varit att gällande bidragsbelopp, enhetskostnader, normer osv. inte kommer att förändras under perioden ("fasta priser"). 1 den andra beräkningen ("löpande priser") har tUlfogats vissa schablonmäs­sigt beräknade effekter av gjorda antaganden orri framtida pris- och löne­ökningar. Detta gäller dels löne- och omkostnadsökningar i samband med statiig konsumtion, dels kostnadsökningar tUl följd av bl. a. index­konstruktioner. Som exempel på det senare kan hämnas utvecklings­biståndet som är knutet tUl bruttonationalproduktens utveckling i lö­pande priser samt kostnaderna för folkpensioneringen som är knutna till konsumentprisernas utveckling. Av tabell 20 framgår i vilka fall omräk­ningar tiU "löpande priser" gjorts. Båda beräkningarna avser perioden t. o. m. budgetåret 1982/83.

Vid en diskussion av den statliga utgiftsutvecklingen under de fram­förliggande budgetåren är det naturligt att göra jämförelser med utveck­lingen under tidigare år. Sådana jämförelser kan visa bl. a. i vilken mån nya tendenser i den totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen på skU­da delområden gör sig gällande.

Som jämförelsematerial kommer i det följande att användas statistik över budgetutfallen för budgetåren 1972/731976/77. För budgetåret 1977/78 föreligger slutredovisning först hösten 1978. Detta budgetår har därför inte tagits med i kalkylerna.

För den historiska perioden redovisas beräkningen av utgiftsföränd­ringarna i fasta priser. Omräkningen av utgifterna från löpande priser tUl fasta priser har gjorts med hjälp av olika indexserier. För vissa ut­giftsgrupper finns direkt användbara indextal. Detta gäller t. ex. de kvantitativt viktiga direkta inkomstöverföringarna. Dessa har omräk­nats efter konsumentprisindex. För andra grupper saknas direkt till-lämpbara indexserier. Detta gäller t. ex. de anslag som innehåller om­kostnader. För dessa anslag har använts konsumentprisindex sedan det­ta rensats från varugrupper som inte är relevanta för den statiiga kon­sumtionen.

Den angivna metoden för volymberäkning innebär således att för de utgiftsgrupper som består av transfereringar (inkomstöverföringar) och finansiella transaktioner (utlåning m. m.) anges den nytta i reala termer som resursöverföringen representerar för mottagaren. För de utgifter

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

g

som innebär statlig konsumtion eller investering anger volymberäkning­arna statens efterfrågan på reala resurser. Fastprisberäkningarna för den historiska perioden är inte helt jämförbara med fastprisberäkningarna för den framförliggande perioden. En direkt jämförelse mellan perio­derna kan därför inte göras för vissa ändamålsområden.

3.4 Antaganden

Långtidsbudgeten grundas vad gäller åren 1978, 1979 och 1980 på samma antaganden rörande pris- och löneutvecklingen i samhället och den ekonomiska tillväxten som presenteras i 1978 års reviderade finans­plan. Sålunda har antagits att lönesumman dessa tre år ökar med 7,7 %, 7 % resp. 7 % jämfört med året före. Motsvarande antaganden för den allmänna prisutvecklingen är knappt 11 %, 5 1/2 % resp. 5 1/2%. Den årliga tillväxten i bruttonationalprodukten antas, i enlighet med den re­viderade finansplanen, komma att uppgå till 0,8 %, 3,7 % r.esp. 4,3 %. Vad gäller perioden efter år 1980 fram t. o. m. budgetåret 1982/83 har schablonmässigt förutsatts att lönesumman stiger med 7 % årligen och den aUmänna prisnivån med 4 % om året. En årlig real tiUväxt av brut­tonationalprodukten om 3 % har förutsatts. För den kommunala utde­biteringen har schablonmässigt antagits en höjning med 25 öre per år under långtidsbudgetperioden.

Bil. 1    Långtidsbudget

9

4    Statens utgifter och inkomster 4.1 Statsutgifter efter ändamål

I detta avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling i fasta priser under perioden t. o. m. budgetåret 1982/83. Redovisningen omfattar de totala utgifterna över statsbudgeten. Dessa redovisas grupperade efter ända­mål. Fjorton av de största ändamålsgrupperna särredovisas. De svarar tiUsammans för ca 85 % av utgifterna under budgetåret 1978/79. En redovisning av de totala utgifternas utveckling lämnas i tabell 19. Be­räkningarna utgår från de anslagsbelopp för budgetåret 197,8/79 som redovisas i det reviderade budgetförslaget. För vissa anslag som är di­rekt knutna till pris- eller löneindex eller som nära följer den allmänna pris- och lönestegringen i samhället redovisas också tiUkommande ut­gifter vid ovan angivna antaganden om pris- och lönestegringar (tabell 20).

Beräkningarna i 1978 års långtidsbudget styrs i hög grad av de be­slut som fattats av riksdagen under de senaste åren. De betydande bud­getunderskotten medför stigande utgifter för statsskuldräntor. De totala statsutgifterna i fasta priser fortsätter att ;öka under långtidsbudgetperio­den. Mest märkbara, utöver statsskiildräntorna, är utgiftsökningarna för bostadspolitik, folkpensioner och barnomsorg.

Folkpensioner m. m.

Ändamålsgruppen domineras av utgifterna för folkpensioneringen och statens bidrag till sjukförsäkringen. Med undantag för vissa administra­tionskostnader utgörs hela ändamålsgruppen av transfereringar till hus­hållen.

Tabell I. Folkpensioner m.m.

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80  1980/81   1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Totala utgijler

+ 8,7

28 077

+691      +616     +486

- 29

+2,5

+ 1,5

därav

folkpensione-

ringen

+ 7,7

24 686

+ 626      +504      +370

-161

+ 2,5

+ 1,3

sjukförsäkringen

+ 18,4

3 310

+ 61      +110      +115

+ 130

+ 1,8

+ 3,0

Utgifterna för folkpensionerna har under perioden 1972/731976/77 stigit med i genomsnitt 7,7 % per år räknat i fasta priser. Ökningen be­ror dels på att antalet pensionärer stigit under denna tid bl. a. genom sänkningen av den allmänna pensionsåldern år 1976, dels på att en rad standardförbättringar genomförts.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

lo

Fortsatta sådana effekter slår igenom i beräkningarna för den fram­förliggande långtidsbudgetperioden. Det totala antalet pensionärer be­räknas bl. a. tUl följd av förändringar i befolkningens ålderssamman­sättning årligen öka med i genomsnitt 26 000, varav 19 500 ålderspen­sionärer. Antalet folkpensionärer beräknas år 1978 överstiga 1,8 miljo­ner, varav drygt 1,3 miljoner ålderspensionärer. Ca 670 000 pensionä­rer erhåller ålderspension från ATP.

Den beslutade fortsatta standardförbättringen för folkpensionärer som inte får ATP eller har låg ATP innebär att pensionerna för dessa grupper ökar betydligt snabbare än den allmänna prisutveckUngen. Här­igenom uppstår betydande årliga kostnadsökningar under långtidsbudget­perioden.

Beräkningen av utgifterna för folkpensioneringen i fasta priser t. o. m. budgetåret 1982/83 har gjorts med utgångspunkt i anslaget för budget­året 1978/79. Beräkningarna omfattar därefter endast sådana utgifts­höjningar som följer av ett ökat antal folkpensionärer oeh de lagstad­gade förändringarna av pensionsförmånerna. I fasta priser ökar utgif­terna för folkpensioneringen med ca 600 milj. kr. budgetåret 1979/80.

Den minskade kostnaden budgetåret 1982/83 för beslutade standard­förbättringar m. m. sammanhänger med att de av riksdagen beslutade pensionstillskotten genomförts budgetåret 1981/82 samtidigt som anta­let pensionärer som uppbär detta tillskott minskar till följd av att allt fler pensionärer får ATP.

Tabell 2. Folkpensioner, utgiftspåverkande faktorer

(Milj. kr., fasta priser)

Utgiftsförändring till

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

Ökat antal pensionärer Beslutade standardförbätt­ringar m.m.

Summa

+ 356

+ 270 + 626

+ 304

+ 200 + 504

+ 275

+ 95 + 370

+ 209

-370 -161

Folkpensionernas nivå är knuten till den allmänna prisutvecklingen. Med de antaganden rörande prisutvecklingen som gjorts skulle utveck­lingen av utgifterna för folkpensioneringen i löpande priser bli följande.

Tabell 3. Folkpensioner

(Milj. kr., löpande priser)

Genom-

Anslag    Anslagsförändring till                         Procen-

Genom­

snittlig

1978/79 --------------------------------  tuell för-

snittiig

procen-                      1979/80   1980/81   1981/82   1982/83   ändring

procen­

tuell för-                                                                                  1978/79

tuell för­

ändring                                                                                   1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

+ 18,1

24686     +2086   +1834   +1370   +949      +8,5

+5,8

Bil. 1    Långtidsbudget

11

Av sjukförsäkringens kostnader finansieras 85 % med arbetsgivar­avgifter och resterande 15 % med statsbidrag. Socialförsäkringsavgiften tiU sjukförsäkringen höjs från 9,6 % tiU 10,6 % den 1 januari 1979. An­slagsberäkningen för perioden t. o. m. budgetåret 1982/83 utgår från gäUande bestämmelser och statsbidragsregler. Bl. a. den ökande ande­len äldre beräknas medföra att utgifterna ökar något under perioden,

Utbildning och forskning

Denna ändamålsgrupp omfattar de statliga utgifterna för utbildnings­väsendet och för den civUa forskning som bedrivs av staten eller med statiigt stöd. Ändamålsgruppen omfattar bl. a. gmndskolan, gymnasiala skolor, högre utbildning och forskning samt studiesociala ändamål och viss del av vuxenutbUdningen. Till högre utbildning och forskning förs bl. a. högskolan inkl. jordbrukets högskolor, undervisningssjukhusen och de statliga forskningsråden oeh styrelsen för teknisk utveckling. I grup­pen ingår även de statliga utgiftema för forsknings- och utvecklings­verksamhet på energiområdet.

Utgiftsutvecklingen för grundskolans del styrs i betydande utsträck­ning av befolkningsutvecklingen. Elevantalet i grundskolan beräknas läs­året 1978/79 uppgå tUl ca 1 036 000 och väntas läsåret 1982/83 ha mins­kat tiU ca 993 000. Med oförändrad nettoinvandring kommer denna minskning att fortsätta under 1980-talet. Våren 1976 fattade riksdagen beslut om reformering av skolans inre arbete (SIA). Beslutet innebär bl. a. att ett nytt statsbidragssystem genomförs fr. o. m. budgetåret 1978/ 79. Syftet är att kommunerna friare skall kunna använda tilldelade re­surser.

Läsåret 1978/79 beräknas antalet intagningsplatser i den direkt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan motsvara ca 97 % av års­kullen 16-åringar. Andelen elever som omedelbart efter grundskolan fortsätter tUl gymnasieskolan är dock lägre. I långtidsbudgeten har an­talet intagningsplatser beräknats till oförändrat 97 % av antalet 16-åringar. Detta medför en ökning av antalet platser med ca 15 000 un­der perioden.

Inom vuxenutbildningen har en kraftig utbyggnad skett av såväl ut­bildningen i studieförbundens regi som de kommunala skolorna för vuxna. Fr. o. m. år 1976 utgår ett särskilt studiestöd tUl vuxna i form av tim- och dagstudiestöd samt särskilt vuxenstudiestöd. Det särskUda vuxenstudiestödet ansluter till stödet för arbetsmarknadsutbildning men består tUl skUlnad från detta till en viss del av återbetalningspliktiga medel. I samband med de nya stödformerna för vuxenstudier har in­förts ett statligt stöd för bl. a. uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Kostnaderna för uppsökande verksamhet, dag- och timstudiestöd samt det särskilda vuxenstudiestödet finansieras direkt med en särskild vuxenut-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

12

bildningsavgift och ligger således utanför budgeten. De kostnader för vuxenutbildningen exkl. studiestöd som belastar statsbudgeten be­räknas för budgetåret 1978/79 tUl ca 1 450 milj. kr. Under perioden har föratsätts en fortsatt utbyggnad av det särskilda vuxenstudiestödet. För långtidsbudgetperioden fömtses, med den teknik som används i långtidsbudgetsammanhang, att antalet studiecirklar ökar med 2 % per år och att kommunal vuxenutbUdning på gymnasieskolenivå har samma omfattning som under budgetåret 1977/78. Ingen ökning av bidragen till studiecirkelverksamhet har fömtsätts. Undervisning på grundskole­nivå inom kommunal vuxenutbildning beräknas öka något under perio­den. I tabell 4 har utgifterna för vuxenutbildning fördelats efter skol­form.

Tabell 4. Utbildning och forskning

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig

Anslag

1978/79

Anslagsförändring till

Procen­tuell för-

Genom­snittlig

procen-

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Tolala utgijler

+ 3,1

19 821

+ 723

+ 136

- 44

-98

+3,6

+0,9

därav

grundskolan

+ 5,3

8 194

+ 187

+    7

-134

-80

+2,3

-0,1

gymnasieskolan

+ 2,2

2 959

+ 121

+ 109

+ 103

+ 36

+4,1

+3,0

högre utbildning

och forskning

+ 2,2

5 596

+ 228

+  10

+  19

-16

+4,1

+ 1,1

studiesociala

ändamål

-3,6

1910

+ 46

-  12

- 51

-56

+ 2,4

-1,0

De beslut som statsmakterna har fattat om ändrade behörighetsregler för tillträde till högskolan har ökat möjligheterna för nya grupper i samhället att få del av högskoleutbildning. Elableringen av högskole­utbildning på nya orter har också ökat tillgängligheten. Antalet stude­rande har ökat under läsåret 1977/78. För långtidsbudgetperioden har förutsatts oförändrad kapacitet vad gäller högskoleväsendets grundut­bildning. Ett visst resurstUiskott har beräknats för redan beslutade ök­ningar av antalet intagningsplatser på vissa utbUdningsorter. Detta inne­bär att kostnaderna stiger något under perioden.

Det statliga stödet till forskning utgår dels genom de statliga forsk­ningsråden, styrelsen för teknisk utveckUng m. fl., dels genom univer­siteten och högskolorna. Stödet till industriellt utvecklingsarbete utgår genom styrelsen för teknisk utveckling och statens utvecklingsfond. Ökningen av anslagen till direkta forsknings- och utvecklingsändamål har under de senaste åren varit betydande, och en viss fortsatt ökning har kalkylerats under långtidsbudgetperioden.

BiLl    Långtidsbudget

13

TiU gruppen forskning och utveckling förs också utgifterna för ökad satsning på eneriforskning. Regeringen har nyligen lagt fram förslag till riksdagen om ett nytt treårsprogram för energiforskning m. m. inom en total medelsram av 1 000 milj. kr. Programmet omfattar olika forsk­ningsinsatser för effektivare energianvändning, för ökat sparande samt för att öka och säkra tillgången på energi i olika former. En väsentlig del av insatserna avser utnyttjande av olika- förnyelsebara energiformer. För budgetåret. 1978/79 har föreslagits anslag om 300 milj. kr. Treårs­programmet innebär att anslagsnivån stiger under de två påföljande budgetåren. I långtidsbudgeten har därefter förutsatts insatser på oför­ändrad nivå. Till detta kommer kostnader för lån till forskningsinriktat experimentbyggande. Regeringen har i proposition föreslagU en ram under treårsperioden om preliminärt ca 65 milj. kr.

Utgifterna för studiesodala ändamål omfattar såväl bidrag som åter­betalningspliktiga studiemedel för studerande. Alla elever över 20 år i gymnasieskolan, den kommunala och statliga vuxenutbildningen samt folkhögskolan tUlhör numera studiemedelssystemet.

Antalet studiemedelstagare bedöms öka något. Samtidigt väntas åter­betalningarna av studiemedel och studielån stiga successivt under perio­den, vilket medför att utgifterna för studiemedelssystemet sjunker under långtidsbudgetperioden.

Antalet studerande under 20 år som uppbär olika former av studie­hjälp och förlängt barnbidrag beräknas stiga under perioden i enlighet med de beräkningar som redovisats under gymnasieskolan.

Totalförsvar

I ändamålsgruppen totalförsvar ingår det mUitära försvaret, civilför­svaret, det ekonomiska försvaret samt övriga delar av totalförsvaret.

Riksdagen har våren 1977 mot bakgrund av en säkerhetspolitisk be­dömning tagit ställning till inriktningen av det mUitära försvaret, civil­försvaret, det ekonomiska försvaret samt totalförsvaret i övrigt för pe­rioden 1977/781981/82 (1977 års försvarsbeslut). Långtidsbudgetbe­räkningarna utgår från dessa ställningstaganden. För budgetåret 1982/ 83 har förutsatts oförändrade ramar i förhållande tiU försvarsbeslutet.

Regeringen har tillsatt en kommitté med uppdrag att överväga och lämna förslag om säkerhetspolitikens inriktning och totalförsvarets ut­veckling fr. o. m. budgetåret 1982/83.

Regeringen har vidare tiUsatt en flygindustrikommitté. KommUtén skall bl. a. överväga om Viggenflygplanet skall utvecklas till en ytterli­gare attaekversion i stället för B3LA och i så fall vilken vidareutveck­ling av IA 37 som därvid bör ske. Arbetet skall redovisas så att rege­ringen kan fatta slutligt beslut i flygplansfrågan i samband med budget-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

14

arbetet mför budgetåret 1979/80. I långtidsbudgeten har inga medel utöver den angivna planeringsramen för det militära försvaret beräk­nats för detta ändamål.

Tabell 5. Totalförsvar

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1916111

1982/83

Tolala utgifter

+ 0,5

14 732

+ 173

- 6

+ 122

+ 105

+ 1,2

+ 0,6

därav

militärt försvar

0

13 544

+ 55

+ 0

-  15

- 55

+ 0,4

0

civilförsvar

+ 0,3

292

-    2

+ 20

+ 59

+ 38

- 0,7

+ 8,7

ekonomiskt

försvar

+ 10,1

.500

+ 115

+ 0

+ 78

+ 114

+ 23,0

+ 12,7

I syfte att inom den givna ramen för det mUitära försvaret skapa ett så stort utrymme som möjligt för sådan materielanskaffning oeh utbild­ning, som ger direkt effekt i krigsorganisationen, har överbefälhavaren fått i uppdrag att minska antalet sysselsatta inom försvaret med 3 900 under perioden september 1972september 1979. För perioden 1978/ 791982/83 har redovisats en planerad minskning med 2 700 anställda netto. Riksdagen har nyligen beslutat om ytterUgare minskning i anled­ning av proposUion om försvarsmaktens centrala ledning m. m.

För budgetåret 1978/79 har föreslagits militära försvarsutgifter om 13 544 mUj. kr. Utgiftsförändringarna under långtidsbudgetperioden bortsett från prisreglering beror i allt väsentligt på investeringsutgifter utanför utgiftsramen till följd av omlokalisering av mUitär verksamhet samt att de medel som innehålls budgetåret 1977/78 återtas med en tredjedel årUgen under perioden 1979/801981/82.

För att belysa utvecklingen av de militära försvarsutgifterna även i löpande priser har beräkningar gjorts på grundval av de prisantaganden som tillämpas vid beräkningar i långtidsbudgeten i övrigt (tabell 6). Härvid har förutsatts att värnpliktsförmånerna utvecklas enligt netto­prisindex.

Tabell 6. Utveckling av de militära försvarsutgifterna 1978/791982/83

(Milj. kr., löpande priser)

Militära försvarsutgifter

varav priskompensation Förändring från föregående budgetår

1978/79   1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

13 544     14 298

14 984

15 568

16 191

(2 030)    (2 732)

(3 418)

(4 017)

(4 695)

+ 754

+686

+584

+623

Bil. 1    Långtidsbudget

15

Planeringsramen medger att betydande belopp årligen kan användas för forskning och materielanskaffning. Till de större anskaffningspro­grammen hör artUleri, bandpansarvärn, terrängbilar och luftvärnsrobo­tar för armén, patrullbåtar och kustartilleribatterier för marinen samt. anskaffning av jaktversionen av flygplanet Viggen och jaktrobotar för flygvapnet.

Beträffande civilförsvaret gäller att planeringen liksom hittUls inriktas på åtgärder som gör det möjligt att i händelse av krig skydda och hjälpa befolkningen mot verkningarna av stridshandlingar av olika slag. Dessa åtgärder kan avse kollektivt ordnat skydd i form av främst skyddsrum och utrymning eller individuellt skydd, såsom skyddsmasker och anvis­ningar om vad som är möjligt att själv göra för sitt skydd i olika situa­tioner.

Riksdagen har år 1975 beslutat om ett nytt system för planering oeh finansiering av skyddsrumsbyggandet. Systemet innebär bl. a. att staten kommer alt svara for kostnaderna för skyddsrum som tillkommer i samband med bostadsbyggande fr. o. m. budgetåret 1979/80.

I 1978 års budgetproposition föreslås att 244 mUj. kr. anvisas för budgetåret 1978/79 för civilförsvar utom skyddsmm. För skyddsrum föreslås utgifter om 47 milj. kr. Utgiftsändringarna under perioden be­ror på den ändrade finansieringsformen för skyddsrumsbyggande.

Det ekonomiska försvaret omfattar beredskapsåtgärder inom bl. a. industriproduktionen, livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen och kommunikationerna.

Riksdagen har beslutat om inriktningen av verksamheten inom det ekonomiska försvaret för perioden 1977/781981/82, innebärande bl. a. utökad beredskapslagring av livsmedel, gödsel- och bekämpnings­medel, petrokemiska produkter och legeringsmetaller m. m. Vidare be­slutades om ett nytt oljelagringsprogram för perioden 19781984. Tvångslagringen i näringslivets regi bibehålls i oförändrad omfattning samtidigt som den statliga beredskapslagringen ökar. Kostnaderna för huvuddelen av programmet finansieras genom en höjning av den sär­skilda beredskapsavgiften för oljeprodukter. Intäktema från beredskaps­avgiften tillförs oljelagringsfonden.

Riksdagen har vidare beslutat om inriktningen av beredskapsplane-rmgen på teko-området samt om vissa stödåtgärder för att trygga för­sörjningsberedskapen på detta område.

Kostnadema för den föreslagna förstärkningen av försörjningsbered­skapen för perioden 1978/791982/83 beräknas i 1978 års budget­proposition till uppskattningsvis ca 7,3 mUjarder kr. i prisläget juli 1977 för den verksamhet som finansieras över statsbudgeten och oljelag­ringsfonden. I totalförsvarspropositionen som framlades våren 1977 framhålls att den närmare bedömningen av resursbehoven får göras budgetårsvis. TiU följd av det ansträngda statsfinansielia läget har re-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

le

geringen i 1978 års budgetproposition, föreslagit att utbyggnaden av delar av beredskapslagringen skall ske i något långsammare takt än som tidigare har angivits. Oljelagringsprogrammet fullföljs dock i oför­ändrad takt. Medelsberäkningen i långtidsbudgeten- har gjorts utifrån dessa förutsättningar.

Statsskuldräntor

Utgifterna för denna ändamålsgrupp bestäms av förändringarna i statsskulden, av räntenivån på den statliga upplåningen samt av upp­låningens sammansättning. Statens utlåning öch förvaltningen äv stats­skulden handhas av riksgäldskontoret som är ett av riksdagens Verk.

Statsskulden ökade under år 1977 med 17 571 milj. kr. öch uppgick vid slutet av år 1977 till 97 982 milj. kr. Härav var 54 013 milj. kr. placerade i räntelöpande obligationslån, 11 900 milj. kr. i premiéobli-gationslån och 11 122 milj. kr. i banksystemet. Upplåningen i utlandet uppgick vid slutet av år 1977 tiU 9 199 milj. kr. Vid slutet av budget­året 1977/78 beräknas statsskulden uppgå till ca 108 miljarder kr. F. n. beräknas den statiiga nyupplåningen hä en' gendmsrtittlig" ränta av ca 8,75 %. Eventuella förändringar av diskontot påverkar givetvis denna genomsnittsränta, dock inte fullt ut, eftersom den långa räntan normalt endast delvis följer diskontoändringarna.

Även med en oförändrad räntenivå för nyupplåningen kommer emel­lertid den genomsnittiiga räntesatsen för den totala upplåningen att stiga allt eftersom äldre lån med lägre räntesatser ersätts av nya lån.

Ökningen av ränteutgifterna ett visst budgetär beror i huvudsak på statens upplåning under föregående budgetår. Ränteutgifterna under budgetåret 1978/79 väntas uppgå till ca 9 600 milj. kr.

På längre sikt har endast ungefäriiga framskrivningar av ränteut­gifterna kunnat göras. Till gmnd för dessa framskrivningar ligger den förväntade saidoutvecklingen för statsbudgeten under långtidsbudget­perioden. En redogörelse för saldoutvecklingen ges i avsnUt 4.4. Vidare bygger beräkningarna på ett antagande om en räntenivå om 8 % för nyupplåningen. Med de givna antagandena kommer utgiftsökningen för denna ändamålsgrupp att bli betydande nämligen drygt 24 % årligen under perioden. Statsskuldräntorna svarar således för en kraftigt sti­gande andel av statens totala utgifter.

Tabell 7. Statsskuldräntor

(Milj. kr.)

Genom-

Anslag        Anslagsförändring till                         Procen-

Genom­

snittlig

1978/79      '------ tuell för-

snittiig

procen-

1979/80   1980/81   1981/82   1982/83   ändring-

procen­

tuell för-

.  1978/79

tuell för­

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79-

1976/77

1982/83

Totala utgifter

+13,7        9 600

+3 900   +3 150   +3 250   +3 000   +40,6

-|-24,3

Bil. 1    Långtidsbudget

17

Stöd till barnfamiljer

Utgiftema under denna ändamålsgrupp avser tUl stor del inkomst-överföringar till hushållen i form äv allmänna barnbidrag, föräldra­penning och bostadsbidrag för bamfamUjer. Den kraftigast växande delen av ändamålsgruppen utgörs dock av statsbidrag till kommunernas barnomsorg. Vidare ingår statens utgifter för bidragsförskott och den del av statens bidrag till social hemhjälp som avser hjälp till barnfa­miljer.

Utgiftsutvecklingen för barnbidragen bestäms av bidragsnivån och be­folkningsutvecklingen. Bidraget utgör fr. o. m. den 1 aprU 1978 2 260 kr. per barn och år. Bidragen utgår tUl omkring 1 miljon bamfamUjer med ca 1,8 miljoner barn. Antalet barn i bidragsberättigad ålder be­räknas sjunka något under perioden. I enlighet med den metodik som tillämpas i långtidsbudgeten beräknas ingen höjning äv bidragsbeloppet under långtidsbudgetperioden.

Föräldraförsäkringen inom sjukförsäkringen trädde i kraft den 1 januari 1974. Ersättning utgår fr. o. m. den 1 januari 1978 méd en ga­rantinivå av 32 kr. per dag under sex månader i anslutning till bams födelse eller adoptivbarns ankomst till familjen. Till försäkrad som har rätt till högre sjukpenning än nämnda belopp utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs. med 90 % av den sjuk­penninggrundande inkomsten. För barn som föds efter årsskiftet 1977/ 78 har föräldrarna härutöver rätt tUl s. k. särskUd föräldrapenning un­der sammanlagt tre månader t. o. m. barnets första skolår. För barn födda 19711977 gäller särskilda övergångsregler.

Kostnaderna för utbyggnaden av föräldraförsäkringen beräknas upp­gå tiU ca 500 mUj. kr. per år. I likhet med övriga delar av sjukförsäk­ringssystemet bekostas huvuddelen av föräldraförsäkringen med soeial-försäkringsavgiften till sjukförsäkringen.

Tabell 8. Stöd till barnfamiljer

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Totala utgifter

+ 6,5

9 152

+752

+ 335

+ 338

+418

+ 8,2

+ 4,7

därav

allmänna barn-

bidrag m.m.

+ 0,1

4 539

- 90

- 40

- 45

- 45

- 2,0

- 1,2

bostadsbidrag

m.m.

+ 7,9

1571

+ 50

0

0

0

+ 3,2

+ 0,8

bidrag till barn-

omsorg m.m.

+29,8

3 043

+ 792

+ 375

+ 383

+463

+26,0

+13,5

2   Riksdagen 1977/78. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bil 1

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

ig

De statliga oeh statskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer ut­går tUl ca en halv miljon familjer med omkring en mUjon barn. Bidragen är relaterade till inkomsterna. De statskommunala bostadsbidragen är vidare beroende av bostadskostnaden. Regeringen har föreslagit att beloppen för de statiiga bostadsbidragen höjs samt föreslagit höjda inkomst- och hyresgränser.

Ändringarna innebär att bidragen omfördelas till förmån för hushåll med stor försörjningsbörda. Kostnadema härför har beaktats i medels-beräkningarna. Stödet till låginkomsttagare utan barn har i långtids­budgeten inräknats i ändamålsgruppen bostadspolitik.

De barn under 18 år vilkas föräldrar lever åtskilda är genom bidrags­förskotten garanterade ett särskUt ekonomiskt gmndskydd. Fr. o. m. den 1 oktober 1977 administreras bidragsförskotten av riksförsäkrings­verket och försäkringskassorna. I samband med omläggningen ökar statens kostnader övergångsvis under budgetåret 1977/78 för att sedan minska under budgetåren 1978/79 och 1979/80.

Vårdbidraget till föräldrar med svårt handikappade bam i hemmet uppgår till samma nivå som förtidspension. Utgifterna för vårdbidrag har inräknats i ändamålsgmppen folkpensioner m. m.

En kraftig utbyggnad av samhällets barnomsorg har beslutats av riks­dagen på grundval av en överenskommelse mellan regeringen och Svens­ka kommunförbundet år 1975. Utbyggnadsprogrammet för åren 1976 1980 omfattar 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya platser i fritidshem jämte en ökning av antalet platser i kommunala familjedag­hem.

För att ge kommunerna ekonomiska möjligheter att genomföra ut­byggnaden av barnomsorgen har ett nytt statsbidragssystem med väsent­ligt höjda och värdebeständiga statsbidrag införts. Driftbidraget för daghem höjdes fr. o. m. den 1 januari 1977 från 7 500 kr. tUl 14 000 kr. per år för nya platser. För befintliga platser höjs bidraget successivt till samma belopp. Bidraget till nya platser i fritidshem uppgår tiU hälften av nämnda belopp. För famUjedaghemmen har, utöver tidigare stats­bidrag, införts ett nytt grundbelopp i bidragssystemet. Bidragsbeloppen är anknutna till den allmänna löneutvecklingen för anstäUda i offentlig tjänst.

Det nya statsbidragssystemet finansieras genom en arbetsgivaravgift. Socialavgiften till barnomsorgen uppgår för år 1978 till 1,3 % av av­giftsunderlaget och för år 1979 tUl 1,6 %. Avgiften beräknas senare successivt höjas till 2,2 % år 1981.

Arbetsmarknads- och regionalpolitik

Denna ändamålsgrupp omfattar statens utgifter för olika arbetsmark­nadspolitiska åtgärder såsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande

Bil. 1    Långtidsbudget

19

åtgärder, arbetsmarknadsutbUdning, kontant stöd vid arbetslöshet samt arbetsmiljöfrämjande åtgärder. Vidare hör utgifterna för regionalpoli­tiken tiU denna ändamålsgrupp.

Arbetsförmedlingen har en strategisk roll inom arbetsmarknadspoli- ' tiken. Under 1970-talet har arbetsförmedlingen tillförts ca 1 700 nya tjänster. Modern datateknik har successivt tagits i anspråk för fram­ställning av dagliga platslistor. Denna verksamhet har under budgetåret 1977/78 utvidgats till hela landet. Metoder prövas för användning av sådan teknik också i det dagliga förmedlingsarbetet. En lag om skyldig­het för arbetsgivare att anmäla lediga platser till arbetsförmedlingen har antagits av riksdagen oeh sådan skyldighet har gällt på försök i Stock­holms, Uppsala, Södermanlands, Malmöhus, Kristianstads och Blekinge län och utvidgades från den 1 mars 1978 till att omfatta också Göte­borgs- och Bohus, Älvsborgs, lönköpings och Värmlands län.

Budgetåret 1978/79 tillförs arbetsmarknadsverket medel motsvarande 225 nya tjänster. Under långtidsbudgetperioden förutsätts en viss fort­satt utbyggnad. Inriktningen av förmedlingsarbetet bestäms i hög grad av behovet att hjälpa ungdomar vid övergång från skola till arbetsliv. Ungdomarna skall tillförsäkras erbjudande om arbete, praktik eller yrkesinriktad utbildning. Även insatserna tUl förmån för kvinnor och för dem som på grund av något handikapp har svårt att få anställning på den öppna marknaden förstärks liksom arbetet i anpassningsgrup­perna.

Bidrag för arbetsmarknadsutbildning ges till företag bl. a. för utbild­ning av anställda som hotas av permittering (25-kronan). Arbetsmark­nadsutbildningen omfattar i övrigt AMU-kurser och kurser i det regul­jära utbildningsväsendet, där eleverna får utbildningsbidrag. Dessa bi­drag uppgår fr. o. m. den 1 juli 1978 tUl 150190 kr./dag för elever över 20 år och 75 kr./dag för elever under 20 år. I enlighet med lång­tidsbudgetmetodiken antas bidragsbeloppen förbli oförändrade under perioden.

Utgifterna för arbetsmarknadsutbUdningen finansieras via arbets­marknadsutbildningsfonden. Till fonden inflyter dels medel från en arbetsgivaravgift på 0,4 %, dels anslag från statsbudgeten.

Arbetsmarknadsutbildningens omfattning har i nuvarande konjunk­turläge vuxit starkt. För budgetåret 1978/79 och framåt har antagits en återgång till normal omfattning eller ca 135 000 elever/år.

De sysselsättningsskapande åtgärderna i form av beredskapsarbeten har beräknats få en i huvudsak oförändrad omfattning under långtids­budgetperioden jämfört med beräkningen för budgetåret 1978/79. Detta innebär en konjunkturneutral beräkning av anslagen.

För budgetåret 1978/79 har anslagits 270 milj. kr. för tillfälligt sys­selsättningsbidrag till företag inom stålindustrin: Detta bidrag bortfaller därefter.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

20

Tabell 9. Arbetsmarknads- och regionalpolitik

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80

1980/81   1981/82  1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Totala utgifter

+ 6,0  ,

8 255

+203

+459      +164      +164

+2,5

+2,9

därav

arbetsmarknads-

politik

+ 5,8

. 7 145

+ 196

+464      +164      +164

+2,7

+ 3,3

regionalpolitik

+ 6,9

1 105

+    7

-    5             0             0

+0,6

0,0

Sedan budgetåret 1972/73 har antalet anställda vid arbetarskydds­styrelsen och yrkesinspektionen i stort sett fördubblats. Ytterligare 80 tjänster tillförs organisationen under budgetåret 1978/79. Härigenom uppgår antalet fasta tjänster till drygt 1 000. Förstärkningarna behövs bl. a. för att utarbeta detaljerade föreskrifter till den nya arbetsmiljö­lagstiftningen som träder i kraft den 1 juli 1978. En viss fortsatt för­stärkning förutses under långtidsbudgetperioden.

Stora ansträngningar görs även fortsättningsvis för att genom halv­skyddat arbete möjliggöra anställning på den reguljära arbetsmarkna­den av personer som annars skulle ha varit hänvisade till sysselsättning i särskilda beredskapsarbeten, arkivarbete eller verkstäder för skyddat arbete.

Riksdagen har beslutat om en ny organisation för skyddat arbete m. m. Denna verksamhet samordnas under regionala stiftelser med landstingen och staten som stiftelsebildare. Staten tar hela kostnads­ansvaret för den skyddade verksamheten. En förutsättning för detta är att motsvarande kostnader kan avräknas gentemot den kommunala sek­torn inom andra områden. I långtidsbudgeten har denna avräkning skett under rubriken Övrigt. Den nya organisationen beräknas träda i kraft den 1 januari 1980.

Regionalpolitiken syftar till att ge människor i olika landsdelar all­sidig sysselsättning oeh service samt en god miljö. TUl grund för den regionalpolitiska planeringen skall i varje län ligga en regional uiveck­lingsplanering, länsplanering. En ny fullständig länsplaneringsomgång inleds hösten 1978.

Regionalpolitiskt stöd lämnas främst i form av lokaliseringsstöd vid investeringar samt som introduktionsstöd, utbUdningsstöd och syssel­sättningsstöd. En ram för regionalpolitiskt stöd om 4,8 miljarder kr. har föreslagits för sexårsperioden 1973/741978/79. I långtidsbudgeten har beräknats fortsatta insatser på oförändrad nivå. Regeringen avser att under år 1979 lägga fram förslag om den fortsatta regionalpolitiken.

Bil. 1    Långtidsbudget

21

Bostadspolitik

Denna ändamålsgrupp domineras av räntebidrag och långivning tiU bostadsbyggande. För budgetåret 1978/79 föreslås dessa uppgå till sam­mantaget nära 7,2 miljarder kr. Bland andra ändamål inom gruppen märks lån till kommunala markförvärv samt bostadsbidrag för lågin­komsttagare.

Tabell 10. Bostadspolitik

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till                       Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

------------------------------------  tuell för-

snittlig

procen-

1979/80  1980/81   1981/82  1982/83  ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuellför-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Totala utgifter

+4,1

7 711

+ 1 188   +881      +411      +486      +15,4

+8,5

Bostadsbyggandet har successivt minskat under första hälften av 1970-talet. Ar 1977 påbörjades drygt 52 000 lägenheter. Antalet påbör­jade lägenheter har därmed under senare år understigit det utrymme som har lämnats inom de särskilda bostadsbyggnadsramarna. Detta be­ror helt på en drastiskt minskad produktion av lägenheter i flerfamiljs­hus. Småhusens andel av nyproduktionen har ökat kraftigt oeh uppgick år 1977 till ca 75 %. Motsvarande andel år 1970 var 30 %. Samtidigt har bostädernas storlek ökat, särskilt i småhus. Förskjutningarna mot ett ökat småhusbyggande har gjort att bruttoinvesteringarna i bostäder räknat per lägenhet och i fasta priser har ökat under 1970-talet.

En stor del av statens stöd till bostadsbyggandet utgår i form av räntebidrag och långivning. De statliga bostadslånen är i genomsnitt ca 50 % högre för lägenheter i småhus än för lägenheter i flerfamUjshus. För statligt belånade hus gäller ått räntekostnaden över vissa garante­rade nivåer för lån inom låneunderlaget betalas av staten. Nyproduce­rade hyres- och bostadsrättslägenheter har en garanterad låneränta på 3,9 % under det första året av lånetiden. I 1978 års budgetproposition har föreslagits att denna ränta sänks till 3,6 % för lägenheter som på­börjades under år 1977 och till 3,4 % för sådana lägenheter som på­börjas år 1978. För nyproducerade småhus som bebos av låntagaren är den garanterade räntan 6 %. För småhus som påbörjas under år 1978 har föreslagits en motsvarande sänkning till 5,5 %. De garanterade räntenivåerna höjs därefter för varje följande år av lånetiden för att slutligen nå upp till marknadsnivån (vid ingången av år 1978 var denna

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

22

ca 9,75 % för bostadslån). Räntebidrag utgår även till stora delar av det befintliga beståndet av fastigheter som har finansierats med statliga lån. Vid beräkningarna har beaktats de ökade utgifter som följer av den i februari 1978 genomförda höjningen av räntan på långa lån med 0,5 %. Kostnaderna för befintliga lägenheter påverkas även kraftigt av den omreglering av räntan på bundna bottenlån som företas fortlöpan­de efter som regel 10 år. Den sammanlagda memtgiften till följd av dessa räntejusteringar beräknas för bugetåret 1979/80 till ca 450 milj. kr. Under den senare delen av långtidsbudgetperioden förutses dock en mer balanserad utveckling av räntebidragen till följd av förslaget i 1978 års budgetproposition om en ökad årlig höjning av den garante­rade räntan fr. o. m. år 1980.

Ramen för beslut om bostadslån till nybyggnad under år 1978 föreslås i 1978 års budgetproposition bli fastställd till 7 710 000 m- våningsyta. Detta beräknas motsvara 60 000 lägenheter samt därtiU anknutna lo­kaler, såsom daghem och fritidshem.

Medelsramen för beslut om lån tUl ombyggnad föreslås i 1978 års budgetproposition uppgå till 655 milj. kr. för vart och ett av åren 1978 och 1979. De i långtidsbudgeten angivna anslagsförändringarna har be­räknats med utgångspunkt i de bedömningar av bostadsbyggandets om­fattning som bostadsmyndigheterna har redovisat mot bakgrund av de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen för åren 19771981. Utrym­met inom de av riksdagen medgivna ramarna för beslut om bostadslån tUl nybyggnad kommer enligt dessa bedömningar inte att helt utnyttjas. En betydande ökning av antalet lägenheter med statliga bostadslån har dock förutsetts redan i början av långtidsbudgetperioden. Långivningen till daghem och fritidshem har förutsatts ligga kvar på en oförändrat hög nivå under hela perioden. I beräkningarna har också hänsyn tagits till att hyresförlustlån skall utsträckas till att omfatta hyresförluster t. o. m. år 1979. Utgifterna härför kan antas belasta bostadslånefonden t. o. m. budgetåret 1980/81.

I ändamålsgruppen ingår vidare utgifter för bostadsbidrag till hushåll utan barn. Statskommunala bostadsbidrag kan från den 1 januari 1978 i vissa fall utgå även till sådana pensionärer som dittills har varit berät­tigade enbart tiU kommunala bostadstUlägg tUl folkpensionärer.

Kommunikationer

Denna ändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgifterna för vägvä­sendet, kommunikationsverken dvs. postverket, televerket, statens järnvägar, luftfartsverket och sjöfartsverket samt vissa investerings­utgifter för Sveriges radio.

Vid bedömningen av den framtida utvecklmgen har hänsyn i första

Bil. 1    Långtidsbudget

23

hand tagits till den väntade efterfrågeutvecklingen. Som nämnts i avsnitt 3 föreligger vissa svårigheter att avgöra vilken investeringsutveckling som krävs för att anpassa produktionen till efterfrågan. För att få en praktiskt användbar beräkningsmetod har investeringarna, efter reduk­tion med väntad produktivitetsstegring, förändrats i takt med den be­räknade efterfrågeökningen. Vidare har vissa beslutade program och engångsprojekt beaktats.

Inom vägväsendet beräknas trafikvolymen öka i något långsammare takt än vad som hittills varit fallet under 1970-talet. Vid beräkningen av driftanslagen har beaktats att vägkapitalet stiger till följd ay väg­byggandet.

Televerkets investeringar omfattar dels telenätet, dels rundradioan­läggningar för distribution av radio- och TV-programmen. Investering­arna i telenätet har bedömts öka mot bakgrund av den väntade tele-trafikutveeklingen och telenätets modernisering.

Medelsförbrukningen för statens järnvägars investeringar har räknats upp med hänsyn tUl den förväntade trafik- och produktivitetsutveck­lingen.

I fråga om luftfartsverkets investeringar har medel kalkylmässigt lagts in för åtgärder för inrikesflyget vid antingen Arlanda eller Brom­ma flygplats. Detta innebär att luftfartsverkets investeringar beräknas öka mot slutet av långtidsbudgetperioden. Övriga investeringar har be­dömts mot bakgrund av den förväntade trafikutvecklingen.

I fråga om sjöfarten förutses under den framförliggande perioden en fortsatt rationalisering av lots- och fyrväsendet.

I övrigt har bl. a. hänsyn tagits till förslaget om ett reformerat buss-bidragssvstem.

Tabell 11. Kommunikationer

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80  1980/81

1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Totala utgijler

0

7 606

+251      +93

+327

+ 107

+3,3

+2,5    

därav

väganslag, tra-

fiksäkerhet

m.m.

-1,0

4 105

+  11      - 2

+    8

+ 38

+0,3

+0,3

kommunika-

tionsverken

+0,7

3 325

+206      +88

+297

+ 87

+ 6,2

+4,7

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

24

Allmänna bidrag till kommuner

I denna ändamålsgrupp ingår skatteutjämningsbidrag, skattebortfalls-bidrag i anledning av 1970 års skattereform, särskilt bidrag tUl kom­munerna i samband med den skatteomläggning som trädde i kraft den 1 januari 1973 samt kompensation för minskat skatteunderlag i anled­ning av den skattereform som trädde i kraft den 1 januari 1975. Vidare ingår det generella statliga bidrag för år 1978 som är ett resultat av överenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden i juni 1977.

1976 års kommunalekonomiska utredning har nyligen avlämnat sina förslag vad gäller bl. a. statens bidrag tUl kommunerna. Dessa förslag berör flertalet av de aUmänna statsbidragen. Beräkningarna i långtids­budgeten utgår dock i överensstämmelse med förutsättningarna här­för från gällande bidragssystem.

Skatteutjämningsbidragen, som utgör huvuddelen av ändamålsgrup­pen, syftar huvudsakligen till att stödja kommuner, landstingskommu­ner och kyrkliga kommuner med svag skattekraft. Enligt de bidrags­bestämmelser som gäller fr. o. m. år 1974 utgår bidrag till kommuner och landstingskommuner för att tillförsäkra dessa ett visst skatteunder­lag, som relaterats till medelskattekraften i landet. Skattekraftsgarantin varierar med det geografiska läget. Anslagsbehovet påverkas främst av skatteunderlaget oeh skattesatsen.

Skatteutjämningsbidragen betyder mest för Gotiand och kommuner­na i norrlandslänen. De lägsta bidragen per invånare får storstadslänen.

Skattebortfallsbidragen är avsedda att kompensera kommunerna för det inkomstbortfall som uppstod till följd av 1970 års skattereform. Detta bortfall beräknades till 1 250 milj. kr. för år 1971. Bidragsgiv­ningen minskar härefter i takt med att den skattekraft som kommuner­na förlorade i anledning av 1970 års skattereform återvinns genom att den beskattningsbara inkomsten per inkomsttagare ökar. För inkomst­året 1977 beräknas skattebortfallet till drygt 400 milj. kr.

Genom den skattereform som trädde i kraft den 1 januari 1975 har kommuner och landstingskommuner m. fl. fått ett minskat skatteunder­lag på grund av ändrade avdragsregler m.m. Riksdagen beslutade att kompensation skall utgå för detta. Kompensationen utbetalas sedan år 1977. Den slutiiga kompensation som utbetalas under budgetåret 1978/ 79 beräknas uppgå till ca 1 675 milj. kr.

Som en följd av den överenskommelse som -träffades mellan rege­

ringen samt Svenska kommunförbundet och Landstingsförbundet i juni

1977 rörande begränsning av kommunalskatternas höjning betalar sta­

ten under år 1978 ett generellt bidrag tUI kommuner och landstings­

kommuner. Bidraget uppgår tiU 720 milj. kr. och belastar budgetåret

1978/79 med 360 milj. kr.

,

Bil. 1    Långtidsbudget

25

Tabell 12. Allmänna bidrag till kommuner

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1972/73 1976/77

Anslag 1978/79

Anslagsförändring till                       Procen-

tufll for-

Genom-

1979/80  1980/81   1981/82  1982/83  ändring

1978/79 1979/80

procen­tuell för-ändring 1978/79 1982/83

Totala utgifter

+4,8

6 578

+ 15        +180      +146      +202      +0,2

+2,0

Hälso-, sjuk- och socialvård

Denna ändamålsgrupp omfattar utgifter för statliga och statsunder­stödda vårdområden. Huvudparten av här redovisade utgifter avser statsbidrag till vårdområden under kommunalt huvudmannaskap, varav statsbidrag tiU den psykiatriska sjukvården utgör den största posten. Betydande statsbidrag utgår också till annan hälso- och sjukvård, social hemhjälp och samhällets åtgärder för handikappade. I direkt statiig regi drivs dock bl. a. vissa sjukhus samt ungdomsvårdsskolor och vissa vård­anstalter för alkoholmissbrukare.

Genom avtal har staten och landstingen träffat överenskommelse om driftbidragen för den psykiatriska sjukvården m. m. för tiden t. o. m. år 1977. Förhandlingar om nytt avtal väntas tas upp under år 1978. Driftbidragen för långtidsbudgetperioden har därför schablonmässigt be­räknats på 1977 års nivå.

De statliga utgifterna för kroppssjukvård och allmän hälsovård avser

Tabell 13. Hälso-, sjuk- och socialvård

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Totala utgifter

-0,8

5 459

+ 314

+ 22

+ 28

+20   

+ 5,8

+ 1,7

därav

psykiatrisk

sjukvård m.m.

-3,5-

2 297

+288

- 1

0

0

+ 12,5 

+ 3,0

kroppssjukvärd

och allmän

hälsovård

-0,9

1053

+  15

+ 15

+ 6

0

+  1,4

+0,8

åldringsvärd

+4,9

600

,   0

0

0

0

0

0

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

26

en rad myndigheter på detta område, statUga sjukhus, statsbidrag tUl olika former av hälso- och sjukvård samt bidrag till kostnaderna för de kommunala undervisningssjukhusen. Beräkningarna av statens utgifter för sjukhus har skett med utgångspunkt i nuvarande grunder för sam­arbetet med övriga finansiärer.

Den öppna åldringsvården har fått allt större betydelse. Staten täcker 35 % av kommunernas bruttokostnader för den sociala hemhjälpen, varvid statsbidrag lämnas inte bara för hemvårdare och hemsamariter utan även för att täcka kostnader för vissa andra serviceåtgärder. Ca 350 000 åldringar och handikappade beräknas få social hemhjälp år 1978.

I ändamålsgruppen redovisas även bl. a. utgifterna för nykterhets­vård, ungdomsvård och åtgärder för handikappade.

Nykterhetsvårdens utveckling kännetecknas av att de frivUliga och öppna vårdformerna ökat kraftigt under senare år medan antalet tvångs­intagningar minskat. Regeringen har lagt fram förslag om olika åtgär­der mot narkotikamissbruk. Bl. a. föreslås ökade statliga insatser för att stimulera en utbyggnad av behandlingshem oeh andra vårdformer föi narkotikamissbrukare.

Anslagen till ungdomsvården avser främst de statliga ungdomsvårds­skolorna. De senaste åren har antalet platser minskat.

Samhällets åtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen av utgifterna t. ex. förtidspensioner oeh handikapp­ersättningar inom folkpensioneringen ingår i andra ändamålsgrup­per. Under ändamålsgruppen hälso-, sjuk- och socialvård ingår utgif­terna för bidrag till särskolor, bidrag till färdtjänst och social hemhjälp för handikappade, bidrag tUl organisationer m. m.

Rätts- och polisväsende

Till ändamålsgruppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstols­väsendet, kriminalvården samt exekutionsväsendet.

Polisväsendet har förstärkts kraftigt under senare år. Under budget­åren 1973/741977/78 ökade antalet tjänster med ca 2 500, varav ca 2 000 poliser. För budgetåret 1978/79 tillförs organisationen ytterligare 280 tjänster, därav, 130 poliser. För de närmaste åren räknas med en viss fortsatt resursökning, bl. a. mot bakgrund av den allvarliga situa­tionen på narkotikaområdet samt med tanke på att särskilda insatser är nödvändiga mot den ekonomiska och organiserade brottsligheten.

Inom domstolsväsendet förutses endast smärre personalökningar. Riksdagen har fattat beslut om nya riktlinjer för fastighetsdataverksam­heten. För en första etapp om fem år gäller en ekonomisk ram på 135 milj. kr. i 1976 års prisnivå.

Kriminalvårdens inriktning styrs av det principbeslut om kriminal-

Bil. 1    Långtidsbudget

27

vårdens framtida utformning som fattades av 1973 års riksdag. Beslutet innebär bl. a. en fortsatt ökad satsning på frivård, samt att anstaltsbe­handlingen i görligaste mån redan från början inriktas på att förbereda den intagne för ett liv i frihet. I 1978 års budgetproposition har före­slagits att anstaltsköken efter hand bör tillföras kökspersonal som är anställd inom kriminalvården. I övrigt utgår beräkningarna från ett antagande om i huvudsak oförändrad volym.

Tabell 14. Rätts-

och polisväsende

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80  1980/81   1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tueU för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Tolala ulgifier

+ 6,2

5 341

+ 58        +7-5

+ 13

+ 1,1

+0,3

därav

polisväsende

+4,4

2 921

+ 14        +13        +1

+ 16

+0,5

+0,3

domstolar m.m.    +7,5

892

+29        +1        +1

+  1

+3,3

+0,9

kriminalvård

+ 3,1

868

+ 16        - 8        -9

- 3

+ 1,8

-0,1

Internationellt utvecklingsbistånd m. m.

Denna ändamålsgrupp innefattar anslagen tUl internationeUt utveck-. lingssamarbete, bidrag till internationeUa organisationer och anslag till andra internationella ändamål. Gruppen domineras av utgifterna för utvecklingssamarbetet.

Tabell 15. Internationellt utvecklingsbistånd m.m.

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

. Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80  1980/81   1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Totala utgifter

+21,0

4163

+ 29      +122      +123

+ 128

+0,7

+2,3

därav

utvecklings-

bistånd

+22,1

3 870

+ 119      +120      +123

+ 126

+3,1

+3,0

Biståndsanslagen för budgetåret 1978/79 har beräknats så att de nå­got överstiger det av riksdagen fastställda målet om 1 % av bruttonatio­nalprodukten tUl marknadspris. Utgångspunkten för de i långtidsbud­geten angivna anslagsförändringarna är att biståndsanslagen skaU uppgå.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

28

till  samma andel av bruttonationalprodukten  som  under budgetåret 1978/79, dvs. något över 1 %.

Energiförsörjning

I samband med att statsmakterna våren 1975 lade fast riktlinjer för energipolitiken för tiden till år 1985 förutsattes att nästa beslutstid­punkt skuUe bli år 1978. I syfte att förbereda detta har en särskild energikommission tillkallats. Kommissionen har till uppgift bl. a. att redovisa alternativa energiprogram fram till år 1990. Vidare skall er­farenheter och forskningsrapporter rörande kärnkraftens säkerhetspro­blem och hantering av utbränt kärnbränsle och radioaktivt avfall utvär­deras. Kommissionen skall även bearbeta frågor om förbättrad energi­hushållning samt föreslå åtgärder i detta syfte. Kommissionen skall också belysa den försörjningstrygghet som kan uppnås i de olika alter­nativen och ge en bedömning av de kostnader som är förknippade med dem. Till den 1 juli 1978 skall kommissionens arbete i sin helhet vara slutfört. Regeringen kommer att tiU 1978/79 års riksmöte lägga fram förslag pm inriktningen av den framtida energipolitiken.

Beräkningarna av vattenfallsverkets investeringsbehov utgår från det underlag som har redovisats av verket. I långtidsbudgeten har emeUer­tid i enlighet med den metodik som gäller för långtidsbudgetarbetet inte beräknats medel för en utbyggnad av Forsmark 3. Frågan om den fortsatta finansieringen av Forsmark 3 kommer att tas upp i regering­ens proposition om den framtida energipolitiken. Den kraftiga ned­gången i vattenfallsverkets investeringsbehov är en följd av dels att vat­tenkraftsutbyggnaden kraftigt minskar, dels att kärnkraftverk under byggnad successivt färdigställs. Denna nedgång i investeringsbehovet är den huvudsakliga orsaken tUl de i tabellen redovisade minskningarna under långtidsbudgetperioden.

Regeringen har redovisat förslag till energisparplan för befintlig be­byggelse. Förslaget avser energibesparande åtgärder i såväl bostäder som offentiiga lokaler och näringslivets byggnader. Planen, som om­sluter en tioårsperiod med början budgetåret 1978/79, är avsedd att omprövas efter tre år. Det redovisade energisparprogrammet uppskattas innebära en total investering på mellan 31 och 48 miljarder kr. Upp­byggnaden av programmet har föreslagits ske stegvis. Det totala investe­ringsbehovet har förutsatts vara ca 1,8 miljarder kr. budgetåret 1978/79, ca.2,7 miljarder kr. budgetåret 1979/80 och ca 3,6 miljarder kr. budget­året 1980/81. För bidrag och lån över statsbudgeten har föreslagUs medelsanvisningar om sammanlagt 1,1 miljarder kr. för budgetåret 1978/79 samt en planeringsreserv om ytterligare 400 milj. kr. Fr.o.m. budgetåret 1979/80 har beaktats vad som.har anförts vid redovisningen av förslaget tiU energisparplan, nämligen att endast bidrag och subven-

Bil. 1    Långtidsbudget

29

tioner bör direkt belasta statsbudgeten. Beräkningarna i långtidsbud­geten bygger på en successiv uppbyggnad av det totala energisparpro­grammet fram t. o. m. budgetåret 1980/81 på det sätt soni har redo­visats i det föregående. I avvaktan på omprövningen efter treårsperio­dens utgång har för de följande budgetåren förutsatts att programmet ligger kvar på 1980/81 års nivå.

Tabell 16. Energiförsörjning

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1972/73 1976/77

Anslag 1978/79

Anslagsförändring till

1979/80 1980/81   1981/82  1982/83

Procen­tuell för­ändring

1978/79-1979/80

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1978/79-1982/83

Tolala utgifter

+ 8,0

3 666

-1065   +113

-166

-21

-29,1

-8,9

Näringspolitik

Utgifterna för näringspolitiken omfattar en rad anslag för insatser för jordbruk, fiske, skogsbruk, hantverk, handel och industri. Budgetåret 1978/79 uppgår anslagen för dessa ändamål till 3,2 miljarder kr. Ut­gifterna inom ändamålsgmppen har tUl stora delar karaktären av mycket stora tidsmässigt koncentrerade satsningar. Exempel på detta utgör tidigare insatser för varvsindustrin. Ändamålsgruppen blir härigenom utsatt för stora variationer i belastning.

Utgifterna inom ändamålsgruppen har ökat kraftigt till följd av det rådande ekonomiska läget oeh de åtgärder som bl.a. därför vidtagits för att strukturförändringar skaU ske i en kontroUerad och godtagbar takt. I enlighet med de principer som ligger till gmnd för beräkningarna av långtidsbudgeten har en minskning av dessa särskUda resursavsätt­ningar beräknats uppstå.

Under budgetåret 1978/79 belastas statsbudgeten med stora kostna­der för beslutade insatser för textil- och konfektionsindustrin, bidrag till de nybildade regionala utvecklingsfoiiderna och till bildande av ett nytt handelsstålbolag. Även senare år i långtidsbudgetperioden belastas av stora kostnader för handelsstålbolaget.

F. n. pågår inom regeringskansliet beredningsarbete angående fort­satt stöd till varvsindustrin. Ett förslag till neddragning av varvskapa­citeten planeras tUl juni månad 1978. Stora utgifter kan väntas uppstå till följd av situationen inom varvsindustrin. Även på andra områden kan utgiftsanspråk komma att aktualiseras. För budgetåret 1978/79 har detta beaktats under anslaget oförutsedda utgifter som ingår i ändamålsgrup­pen Övrigt. Medel för icke beslutade satsningar under återstoden av långtidsbudgetperioden faller enligt tUlämpade principer utanför lång-tidsbudgetberäkningama.

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

30

Tabell 17. Näringspolitik

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittlig

procen-

1979/80  1980/81   1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73

1978/79

1916111

1982/83

Totala utgifter

+ 10,9

3 238

-418      -48        -224

-113

-12,9

- 6,9

därav

hantverk, handel

och industri

+ 9,2

1804

-441      -59       -189

- 75

-24,4

-12,8

Övrigt

Under derma rubrik har sammanförts utgifter som inte har hänförts till någon av de tidigare behandlade ändamålsgruppema. Här åter­finns bl. a. anslag för livsmedelssubventioner, miljövård, kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet, central och regional förvaltning samt ofömtsedda utgifter. Vidare har här beaktats föränd­ringar i anslagsbehållningar.

Tabell 18. Övrigt

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1972/73 1976/77

Anslag 1978/79

Anslagsförändring till

1979/80  1980/81   1981/82  1982/83

Procen­tuell för­ändring 1978/79-1979/80

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1978/79-1982/83

Totala utgijler

+ 22,8        23 225

-7 187

-32

-309

-56        -30,9

-9,5

Den stora minskningen till budgetåret 1979/80 beror främst på att stora engångsbelopp för industripolitiska satsningar bortfaller efter bud­getåret 1978/79. Anslaget oförutsedda utgifter har med hänsyn till detta minskats från 8 mUjarder kr. 1978/79 till 4 miljarder kr. per budgetår under återstoden av långtidsbudgetperioden. Dessutom har förbrukning­en av anslagsmedelsbehållningar antagits minska från 3 000 milj. kr. för budgetåret 1978/79 tiU 300 milj. kr. för budgetåren därefter.

Utgiftema för kyrkliga och kidturella ändamål har beräknats tUl ea 1 454 mUj. kr. under budgetåret 1978/79. I enlighet med långtids­budgetmetodiken förutses ingen ökning av utgifterna för dessa ändamål under perioden.

I ändamålsgruppen ingår vidare utgifterna för livsmedelssubventio­ner som för budgetåret 1978/79 väntas uppgå tiU ca 3,6 miljarder kr. I långlidsbudgetberäkningarna har fömtsätts oförändrade livsmedelssub­ventioner.

Bil. 1    Långtidsbudget

31

Även skatteadministrationen ingår i denna ändamålsgrupp. Samman­lagt uppgår kostnaderna under budgetåret 1978/79 för riksskatteverket, länsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna till drygt 1,1 miljarder kr. I början av långtidsbudgetperioden ökar detta belopp till följd av beslutade reformer för effektivisering av skatteadmi­nistrationen.

Totala utgifter

I tabell 19 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtiiga utgiftsgmp­per som behandlats i det föregående. Enligt de redovisade beräkningar­na skulle utgiftema i fasta priser imder den framförliggande fyraårs­perioden öka med i genomsnitt 2,3 % per år att jämföra med en reali­serad ökning på 6,4 % per år under perioden 1972/731976/77. Den lägre ökningstakten åren framöver beror framför allt på att beräkning­arna har beaktat endast sådana utgiftskrav som följer av redan gjorda åtaganden. Ökningstalen under den gångna perioden avser däremot verkställda utgifter.

Tabell 19. Utgiftsutvecklingen 1972/73

1982/83

(Milj. kr., fasta priser)

Genom-

Anslag

Anslagsförändring till

1

Procen-

Genom-

snittlig

1978/79

tuell för-

snittiig

procen-

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

ändring

procen-

tuell för-

1978/79

tuell för-

ändring

1979/80

ändring

1972/73-

1978/79

1976/77

1982/83

Folkpensioner

m.m.

+ 8,7

28 077

+   691

..+

616

+

486

29

+ 2,5

+

1,5

Utbildning och

forskning

+ 3,1

19 821

+   723

 +

136

44

98

+ 3,6

+

0,9

Totalförsvar

+ 0,5

14 732

+   173

6

+

122

+

105

+ 1,2

+

0,6

Statsskuldräntor

+ 13,7

9 600

+ 3 900

+ 3 150

+ 3

250

+ 3 000

+ 40,6

+24,3

Stöd till barn-

familjer

+ 6,5

9 152

+   752

+

335

+

338

+

418

+ 8,2   

+

4,7

Arbetsmarknads-

och regionalpolitik

+ 6,0

8 255

+   203

+

459

+

164

+

164

+ 2,5

+

2,9

Bostadspolitik

+ 4,1

7711

+ 1 188

+

881

+

411

+

486

+ 15,4

+

8,5

Kommunikationer

0

7 606

+   251

+

93

+

327

+

107

+ 3,3

+

2,5

Allmänna bidrag

till kommuner

+ 4,8

6 578

+     15

+

180

+

146

+

202

+ 0,2     -

+

2,0

Hälso-, sjuk- och

socialvård

- 0,8

5 459

+   314

.+

22

+

28

+

20

+ 5,8

+

1,7

Rätts- och polis-

väsende

+ 6,2

5 341

+     58

 +

7

5

+

13

+  1,1

+

0,3

Internationellt ut-

vecklingsbistånd

m.m.

+21,0

4 163

+     29

+

122

+

123

+

128

+ 0,7     .

+

2,3

Energiförsörjning

+ 8,0

3 666

-1065

+

113

166

21

-29,1

8,9

Näringspolitik

+ 10,9

3,238

-   418

48

224

113

-12,9

6,9

Övrigt

+22,8

23 225

-7187

-

32

-

309

-

56

-30,9

-

9,5

Totalt

+ 6,4

156 624

-   373

+ 6 028

+4 647

+ 4 326

- 0,2

+

2,3    :

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

32

Beloppen i tabell 19 är uttryckta i fasta priser. I tabell 20 redovisas en beräkning av utgiftsutvecklingen utförd i löpande priser/ Det sätt på vilket dessa begrepp definierats i långtidsbudgeten redovisas i avsnitt 3.3. De pris- oeh löneantaganden som gjorts medför helt naturligt en högre takt för utgiftsstegringarna i löpande prisalternativet än i fastprisalterna­tivet. Detta är särskilt uppenbart i fråga om anslag som är direkt knutna till något pris- eller löneindex, såsom försvarsutgifterna och folkpensio­nerna. Även för en rad andra anslag finns sådana regler som medför ut­giftsökningar när exempelvis priser, löner eller bmttonationalproduk­ten stiger.

Höjda priser medför också omkostnadsökningar i den statliga verk­samheten. Vidare har i alternativet med löpande priser förutsatts att utgifterna för löner åt statsanställda kommer att utvecklas enligt an­tagandet om förändringar av den totala lönesumman i samhället. I kal­kylerna har i någon mån beaktats den relativt långsammare produktivi­tetsstegring som äger rum inom den offentliga tjänsteproduktionen. Lö-

Tabell 20. Utgiftsutvecklingen 1972/731982/83

(Milj. kr., löpande priser)

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1972/73 1976/77

Anslag 1978/79

Anslagsförändring till

1979/80  1980/81   1981/82  1982/83

Procen­tuell för­ändring 1978/79-1979/80

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1978/79-1982/83

Totala utgifter i fasta priser

TiUkommande utgifter

Utvecklingsbistånd Försvaret Folkpensioner Sjukförsäkringen Sjukvård, social hemhjälp m.m. Barnomsorg Grundskolebi­draget

Studiemedels­fonden

Allmänna bidrag tiU kommuner Räntebidrag till bostäder

Bostadslånefonden Löner

Omkostnader m.m.

Summa löne- och priseffekter

Totala utgifter i löpande priser

+6,4

156 624

+ 17,3        156 624

373 +6 028 +4 647 +4 326 -0,2

+   204

+   224

+   634

+   711

+ 1000

+1 110

+   130

+   135

+   296

+   326

+   393

+   507

+   635

+   670

+     73

+     91

+   341

+   349

+    75

+   135

+   350

+   360

+ 1 600

+1700

+   226

+   252

+   719

+   706

+ 1460

+1330

+     50

+   115

+   591

+   282

+   272

+   315

+   721

+   732

+     83

+     54

+   269

+   400

+      0+30

+     40

+   130

+ 1400

+1500

+ 6481   +6918 + 11128+11244

+ 1350   +   900   +   750   +   600 +7 181   +6 746 + 6 808+12 774

+4,3

+2,3

+ 6,1

Bil. 1    Långtidsbudget

33

neökningar och andra prisökningar inom offentlig verksamhet får här­igenom ett starkare genomslag på kostnaderna. En i stort sett enhetiig lönestegring i alla sektorer inom samhällsekonomin medför för områden med oförmånligare produktivitetsutveckling en relativt sett större kost­nadsstegring än för andra sektorer.

Efter omräkning till löpande priser fås för långtidsbudgetperioden en genomsnittiig ökning av de totala statsutgifterna om 6,1 % per år att jämföra med drygt 17,3 % per år för perioden 1972/731976/77. Till budgetåret 1978/80 beräknas utgifterna stiga med 4,3 %. Att den förut­sedda utgiftsökningen under de kommande budgetåren ligger på en på­tagligt lägre nivå än under jämförelseperioden förklaras dels av själva långtidsbudgettekniken, dels av den gjorda förutsättningen om den fram­tida pris- och lönestegringen, vilken är väsentligt lägre än den faktiska under senare år.

4.2 Statsutgifternas realekonomiska utveckling Inledning

Tidigare har redovisats en bedömning av statsutgifternas utveckling fördelade på olika ändamål. För att ytterligare belysa utgiftsutveckling­en i ett samhällsekonomiskt perspektiv krävs en uppdelning av statsut­gifterna i realekonomiska termer. Härmed avses en uppdelning i kon­sumtion, investeringar, transfereringar och finansieUa transaktioner.

Vid en analys av den statliga utgiftsutvecklingen i dessa termer är det i första hand av intresse att skilja mellan å ena sidan sådana ut­gifter som innebär att staten direkt efterfrågar produktionsresurser i form av varor och tjänster och å andra sidan sådana utgifter som på­verkar den samhällsekonomiska utvecklingen indirekt genom sina effek­ter på de disponibla inkomsterna inom andra sektorer av ekonomin.

Den redovisning av anslagsbeloppens utveckling i realekonomiska kategorier som lämnas i det följande bygger i hu-vudsak på det inom nationalräkenskaperna tillämpade SNA-systemet (System of National Accounts).

De statliga konsumtions- och investeringsutgifterna anger statens di­rekta efterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter för statiiga myndigheters produktion av tjänster inom t. ex. undervisningssektorn, rättsväsendet och försvaret. Av konsumtionsut­gifterna består över 50 % av lönekostnader. Återstoden är omkostna­der i den löpande verksamheten, hyror, försvarets materielinköp samt reparationer och underhåU. Som konsumtionsutgifter räknas i detta sammanhang även statliga bidrag till kommunal konsumtion.

I princip skiljer sig inte det investeringsbegrepp som används i be­räkningarna för den statliga sektorn från det som används för den privata sektorn. Som statliga investeringar betraktas här utgifter för

3   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bill

...

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

34

byggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål. Till skUlnad mot vad som följer vid en strikt tUlämpning av SNA-sy­stemet räknas dock även affärsverkens investeringar som direkta stat­liga investeringar.

Det bör understrykas att avgränsningen mellan konsumtion och in­vestering från vissa synpunkter kan te sig missvisande. Det kan sålunda hävdas att delar av de som konsumtion betraktade utgifterna för t. ex. utbildning och forskning utgör produktiva investeringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Det bör också erinras om att utgif­terna för försvarsmateriel och militära befästningar i nationalräkenskaps­systemet och även i denna redovisning betraktas som konsumtion och inte som investeringar.

Den del av statens utgifter som endast indirekt påverkar samhälls­ekonomin indelas i transfereringar oeh finansiella transaktioner.

Transfereringarna indelas i undergrupper med utgångspunkt i olika mottagare av inkomstöverföringen. Den dominerande gruppen är trans­fereringar till hushållen. I denna grupp ingår de från fördelrungssynpunkt viktiga utgifterna för folkpensioner, bostadstillägg, barnbidrag, m. m. Som transfereringar räknas också statens bidrag tUl företag och organi­sationer samt utgifter för utvecklingsbistånd och för statsskuldräntor.

Till gruppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning, markinköp, m. m. Denna utgiftskategori kan närmast upp­fattas som en del av kreditmarknaden.

Konsumtions- och investeringsutgifter

I tabell 21 redovisas statens utgifter för konsumtion och investeringar tillsammans med bidrag till kommuner för motsvarande ändamål. Effek­terna på den totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma, oav­sett om staten svarar för verksamheten eller om kommunerna driver den med statsbidrag.

Tabell 21. Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling

(Milj. kr., fasta priser)

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1972/73 1976/77

Anslag 1978/79 (avrun­dat)

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1978/79 1982/83

Konsumtionsutgijter

+4,7

66110

+ 0,8

Statliga

Driftbidrag till kommuner

+ 3,6 + 6,3

38 010 28 100

+ 0,5

+ 1,2

In vesteringsutgifter

+ 0,1

12 390

-1,8

Statliga

Investeringsbidrag till kommuner

+ 2,5 -9,4

10 820 1 570

-2,2 + 0,6

Summa konsumtions­utgifter

och investerings-

+ 3,8

78 500

+ 0,4

Bil. 1    Långtidsbudget

35

Dessa utgifter för konsumtion oeh investeringar, vilka representerar statens och den statsunderstödda verksamhetens direkta efterfrågan på varor och tjänster, utgör 50 % av de totala statsutgifterna. Utgifterna be­räknas stiga med 0,4 % per år under den framförliggande femårsperio­den, vilket är en avsevärt lägre ökningstakt än för jämförelseperioden 1972/731976/77. Detta beror framför allt på att utgifterna under den förflutna perioden inbegriper reformer medan beräkningarna för perio­den framåt enbart avser konsekvenserna av redan fattade beslut. Det bör observeras att långtidsbudgetkalkylerna inte innebär någon bedömning av den kommunala konsumtions- och investeringsutvecklingen i sin hel­het. Den kommunala sektorn behandlas i avsnitt 6.

Konsumtionsutgifterna stiger årligen med 0,8 % i genomsnitt under den framförliggande perioden. De statliga konsumtionsutgifterna företer en mer begränsad ökning om 0,5 %. Däremot väntas driftbidragen till kommunerna öka med genomsnittligt 1,2 % per år.

Investeringarna visar en genomsnittlig årlig nedgång om 1,8 %. Detta torde i första hand sammanhänga med att bedömningen av investerings­utvecklingen än iner än konsumlionsutvecklingen påverkas av långtids­budgetens karaktär. Detta gäller framför allt på den statiiga sidan. För de StatUga investeringarna beräknas sålunda en viss minskning under långtidsbudgetperioden. Detta sammanhänger med att nu beslutade in­vesteringar avslutas. Investeringsbidragen tUl kommunerna uppvisar där­emot en mindre ökning under den framförliggande perioden.

Övriga realgrupper

UtveckUngen av transfereringar och finansiella transaktioner framgår av tabell 22. Transfereringarna beräknas visa en betydligt snabbare till­växt än konsumtions- och investeringsutgifterna, något som har varit ett genomgående drag även under den historiska jämförelseperioden. Sammantaget beräknas transfereringarna öka med i genomsnitt 6,0 % per år.

Tabell 22. Utvecklingen av transfereringarna m.m.

(Milj. kr., fasta priser)

Transfereringar

Till hushåll Internationella Till företag m. m. Statsskuldräntor

Finansiella transaktioner

Genom-

Anslag

Genom-

snittlig

1978/79

snittlig

procen-

(avrun-

procen-

tuell för-

dat)

tuell för-

ändring

ändring

1972/73-

1978/79

1976/77

1982/83

+ 11,3

67110

+ 6,0

+ 5,2

38 010

+  1,4

+ 12,8

3 000

+ 2,2

+ 38,4

16 500

+  2,9

+ 13,1

9 600

+ 24,3

- 0,2

11010

-11,4

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

36

Transfereringarna till hushållen beräknas växa med i genomsnitt 1,4 % per år. Folkpensionerna, som beloppsmässigt dominerar denna realgrupp, ökar med 1,3 % per år. Utöver folkpensionerna ingår i denna utgiftsgrupp bl. a. bidragen till sjukförsäkringen och det kontanta stödet vid arbetslöshet.

Transfereringar till företag m. m. inkluderar såväl privata som stat­liga företag. Även transfereringar till organisationer och ideella förening­ar ingår i denna grupp, liksom räntebidrag för bostäder. De senare ökar kraftigt under långtidsbudgetperioden, medan övriga transfereringar till företag m. m. sammantaget minskar under perioden..

I posten finansiella transaktioner ingår förutom den statliga utlåningen till bostadsbyggande, studiesociala ändamål m. m. även förändringarna i disposUionen av rörliga krediter. MeUan budgetåren 1978/79 och 1979/80 förutses en kraftig minskning. Denna beror på att stora industripolitiska satsningar bortfaller under det senare budgetåret. För perioden därefter förutses mindre minskningar för utgiftsposten finansiella transaktioner.

4.3 Statsinkomsternas utveckling

Beräkningen av statsinkomsternas utveckling baseras på antagandet om oförändrade skatteregler under hela långtidsbudgetperioden. Härvid har tillämpats riksdagens beslut om indexreglering av inkomstskatteska­lan fr. o. m. beskattningsåret 1978. Vidare har beaktats beslutade eller föreslagna förändringar av arbetsgivaravgifterna. Sålunda antas att den allmänna arbetsgivaravgiften, som f. n. uppgår till 2,0 %, tas bort den 1 juli 1978. Vidare har riksdagen beslutat att sjukförsäkringsavgiften skall höjas med 1,0 procentenhet och barnomsorgsavgiften med 0,3 procent­enhet den 1 januari 1979. Beträffande barnomsorgsavgiften förutsätts att den höjs ytterligare med 0,3 procentenheter under vart och ett av åren 1980 och 1981, så att den det sistnämnda året kommer att uppgå tiU2,2 %.

Med hänsyn till att löner svarar för den helt övervägande delen av de samlade inkomsterna i samhället blir lönesummans utveckling av av­görande betydelse för skatteunderlagets tillväxt. Den antagna tillväxten av lönesumman ligger till grund för beräkningarna av inkomstskatten. Mervärdeskatten beror av den privata konsumtionen i samhället som i sin tur sammanhänger med lönesummans storlek. Övriga statsinkomster har i flertalet fall framskrivits med hjälp av andra metoder.

De beräknade förändringarna i statsinkomsterna under angivna för­utsättningar framgår av tabell 23. Enligt kalkylen kommer statsinkoms­ternas tillväxt att minska från 17,6 % per år under perioden 1972/73 1976/77 till 7,9 % per år under perioden 1978/791982/83. Detta beror bl. a. på att de faktiska ökningarna av lönesumman varit större under

Bil. 1    Långtidsbudget

37

den historiska perioden än vad som antas för långtidsbudgetperioden samt på förändringar i skattereglerna under den historiska perioden.

Av stor betydelse för statsinkomsternas utveckling är förändringarna under inkomstskattetiteln. Denna titel utgör ett samlingskonto för redo­visningen av den allmänna skatteuppbörden och av olika arbetsgivar­avgifter exkl. allmän arbetsgivaravgift. Inkomsttiteln består av både in­komster och utgifter. Skillnaden mellan dessa utgör den nettoinkomst som redovisas på statsbudgeten. Vad gäller inkomstskatten redovisas på titelns inkomstsida, främst statens bruttouppbörd av preliminär A-skatt och B-skatt, fyllnadsinbetalningar och kvarskatt och på titelns utgifts­sida, främst utbetalningar av kommunalskattemedel och överskjutande skatt. De mest betydande arbetsgivaravgifter som redovisas under in­komstskattetiteln är folkpensionsavgiften, barnomsorgsavgiften och sjuk­försäkringsavgiften. För den sistnämnda avgiften gäller att 85 % av sta­tens utgifter för sjukförsäkringen finansieras över inkomstskattetiteln och således utgör en avdragspost från statens inkomster.

Som framgår av tabell 23 beräknas nettot på inkomstskattetiteln öka i betydligt långsammare takt under perioden 1978/791982/83 än under perioden 1972/731976/77. Att den årliga ökningen om 11,2 % under långtidsbudgetperioden likväl ligger över lönesummans ökning beror del­vis på att indexregleringen endast hindrar skatteskärpning på den del av löneökningen som motsvaras av en prisstegring och följaktUgen är helt nominell. Lönehöjningar därutöver träffas även i fortsättningen av skattesystemets progressivitet.

Mervärdeskatten är beroende av ökningen av konsumtionen av mer­värdeskattepliktiga varor, vilken i sin tur antas hänga samman med bl. a. tillväxten av den totala lönesumman. Mervärdeskatteinkomsterna stiger i ungefär samma takt som den totala lönesumman.

Övriga inkomster, bl. a. vissa volymskatter och inkomster av statens kapitalfonder, väntas öka med över 4 % om året, dvs. i något snabbare takt än den totala volymmässiga produktionstillväxten.

Tabell 23. Statsinkomsternas utveckling 1972/731982/83

(Milj. kr., löpande priser, avrundat)

Genom-

Anslag

Anslagsför

ändring till

Genom-

snittlig

1978/79

snittlig

procen-

1979/80

1980/81

1981/82

1982/83

procen-

tuell för-

tuell för-

ändring

ändring

1972/73

1978/79

1976/77

1982/83

Inkomstskatt

+25,3

47 100

+6 200

+6 700

+ 7 200

+4 700

+ 11,2

Mervärdeskatt

+ 12,9

29 900

+ 2 500

+2 000

+ 2 100

+ 2 100

+ 6,6

Övriga inkomster

+ 13,2

37 780

+ 1920

+ 1900

+  1800

+ 1900

+ 4,6

Summa

+ 17,6

114 780

+ 10 620

+ 10 600

+ 11 100

+8 700

+ 7,9

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

38

4.4 Statens budgetsaido och finansiella sparande

De tidigare presenterade beräkningarna av inkomst- och utgiftsut­veckUngen under långtidsbudgetperioden har sammanställts i tabell 24, som visar vUket budgetsaido som uppkommer för vart och ett av bud­getåren 1977/781982/83. Underskotten för budgetåren 1977/78 och 1978/79 beräknas nu uppgå till 29,6 resp. 41,8 miljarder kr. Som fram­går av tabellen minskar budgetunderskottet till budgetåret 1979/80. Detta sammanhänger med att de stora industripolitiska satsningarna har an­tagits bortfalla.

Tabell 24. Budgetsaldots utveckling 1977/781982/83

(Milj. kr., löpande priser)

1977/78      1978/79      1979/80      1980/81       1981/82

1982/83

Inkomster    110 742       114 780      125 400       136 000       147 100

155 800

Utgifter        140 339       156 624       163 432      176 206       187 334

198 578

Saldo

-29 597     -41844     -38 032     -40 206     -40 234        -42 778

Tendensen i övrigt under långtidsbudgetperioden är att budgetunder­skottet ökar, vUket inte varit fallet i tidigare långtidsbudgetar. Denna nya tendens förklaras främst av att kostnaderna för statsskuldräntor ökar med avsevärt högre belopp, vilket sammanhänger med budget­underskottens väsentligt högre nivå. Den genomsnittliga årliga ök­ningen av statsskuldräntorna under långtidsbudgetperioden är drygt 3,3 miljarder kr. att jämföra med knappt 1,3 miljarder kr. i 1977 års långtidsbudget.

Som framgår av avsnitt 4.2 innehåUer statsbudgetens utgiftssida så­väl utgifter som innebär en direkt efterfrågan på produktionsresurser som utgifter som snarare påverkar likviditetssituationen inom andra delar av ekonomin. Genom att eliminera denna senare typ av finan­siella transaktioner, som enligt gängse definitioner omfattar bl. a. statlig långivning, aktieteckning samt köp och försäljning av mark, framkom­mer statens finansiella sparande. Vid en analys av sparandeutvecklingen i samhället är detta ett mera relevant begrepp än det traditionella bud­getsaldot. Beräkningama av statens finansiella sparande under långtids­budgetperioden redovisas i tabell 25.

Tabell 25 Statens flnansiella sparande 1977/781982/83

(Milj. kr., löpande priser, avrundat)

1977/78      1978/79      1979/80      1980/81      1981/82

1982/83

Budget­

saido

-29 600     -41800    -38 000     -40 200     -40 200       -42 800

Finansiella

transak­

tioner

9 000

IIOOO

7 600

7 700

6 900

6 700

Finansiellt

sparande      -20 600     -30 800     -30 400     -32 500     -33 300        -36100

Bil. 1    Långtidsbudget

39

Frånsett förändringen till budgetåret 1979/80 är utvecklingen av det finansiella sparandet i huvudsak parallell med budgetsaldots föränd­ring under långtidsbudgetperioden. Den skiljaktiga utvecklingen mellan budgetåren 1978/79 och 1979/80 sammanhänger med att en betydande del av de industripolitiska satsningarna under budgetåret 1978/79 är av finansiell karaktär, främst lån och aktieteckning.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

40

5    Socialförsäkringssektorn

Delar av det sociala trygghetssystemet ingår i sin helhet i statsbud­geten. Så är fallet med folkpensionerna. Andra delar, som löntagarnas tilläggspensioner (ATP), Ugger helt utanför statsbudgeten. Ytterligare andra delar av socialförsäkringssystemet berör delvis budgetens utgifts-och/eller inkomstsida och därmed, i vissa fall, budgetsaldot. Gränsdrag­ningen mellan statsbudgetens område och socialförsäkringssektorn utan­för budgeten är med andra ord i viss mån godtycklig.

Gemensamt för hela socialförsäkringssektorn och statsbudgeten är att de helt regleras av beslut fattade av statsmakterna. Vid en analys av den offentliga verksamhetens reala och finansiella utveckling är det därför motiverat att behandla såväl statsbudgeten som socialförsäkrings­sektorn.

I den till finansplanen fogade nationalbudgeten presenteras för detta ändamål prognoser inte bara för staten och kommunerna utan även för en socialförsäkringssektor. Den använda definitionen, som är i enlighet med internationell praxis, omfattar försäkringsformer såväl inom som helt eller delvis utanför budgeten. Vid sammanstäUningen av den to­tala offentliga sektorn får därför transaktionerna mellan statsbudgeten och socialförsäkringssektorn eUmineras.

I långtidsbudgeten har socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten definierats på sådant sätt att den endast omfattar de transaktioner inom socialförsäkringssektorn vilkas netto inte påverkar statsbudgetens saldo. Därmed kan denna sektors och statsbudgetens finansiella sparande di­rekt adderas varvid ett samlat finansieUt sparande för dessa två om­råden erhålles. Den på detta sätt definierade socialförsäkringssektorn utanför budgeten omfattar allmän tiUäggspensionering (ATP), del av arbetslöshetsförsäkringen, delpensionsförsäkringen, arbetsskadeförsäk­ringen och den frivUliga pensionsförsäkringen.

Den helt dominerande delen av socialförsäkringssektorn utanför bud­geten utgörs av den allmänna tiUäggspensioneringen (ATP). ATP-avgifterna tillförs AP-fonden och ligger, frånsett egenföretagares av­gifter, helt vid sidan av statsbudgeten. AP-fondens finansiella sparande har ökat kraftigt under 1960- och början av 1970-talet. Denna tillväxt har emellertid stagnerat under de senaste åren. De främsta orsakerna till detta är att det procentuella avgiftsuttaget som tidigare stegrades snabbt, hålUts på oförändrad nivå samtidigt som pensionsutbetalningar­na stigit. I tabell 26 redovisas beräkningar av AP-fondens utveckling under långtidsbudgetperioden. Därvid har, i enlighet med långtidsbud­getmetodiken, antagits att avgiftsuttaget ligger kvar på oförändrad nivå. Riksförsäkringsverket har föreslagit att uttaget ökas antingen med 0,25 % åriigen fr. o. m. år 1980 så att avgiften år 1984 blir 13 % eller

Bil. 1    Långtidsbudget

41

med 0,25 % för år 1980 och 0,5 % åriigen för tiden. 19811984 så" att avgiften sistnämnda årblir 14 %.:,

Tabell 26. AP-fondens utveckling 1978/791982/83

(Milj. kr., löpande priser, avmndat)

1978/79      1979/80      1980/81      1981/82      1982/83

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1978/79-1982/83

Inkomster Utgifter

Saldo

28 600 13 900

+ 14 700

31400 16 600

+14 800

34 300 19 300

+ 15 000

37 100 22 100

+ 15 000

40 200 25 000

+ 15 200

+ 8,9 + 15,8

+ 0,8

Saldot av AP-fondens inkomster och utgifter beräknas som framgår stiga något i löpande priser. I fasta priser innebär dock utvecklingen ett sjunkande saldo. Beräkningar som gjorts för tiden fram till sekelskiftet tyder på att om avgiftsuttaget förblir oförändrat oeh den reala räntan inte ökar kraftigt kommer saldot av AP-fondens inkomster och utgifter att fortsätta att minska i fasta priser för att mot slutet av 1900-talet minska även i löpande priser. I vissa räkneexempel skulle ett negativt saldo uppstå mot slutet av seklet.

För hu-vuddelen av övriga fonder, exempelvis för delpensions- och arbetsskadeförsäkringarna, förutses sparandeunderskottet öka under långtidsbudgetperioden som följd av att inkomsterna ej utvecklas i samma takt som utgifterna. Riksförsäkringsverket har föreslagit höjning av avgifterna för delpensionering och arbetsskadeförsäkring. I tabell 27 redovisas saldot av inkomster och utgifter för den samlade socialför­säkringssektorn utanför budgeten.

Tabell 27. Saldo för socialförsäkringssektorn utanför budgeten 1978/791982/83

(Milj. kr., löpande priser)

1978/79      1979/80      1980/81       1981/82      1982/83

Genom­snittlig procen­tuell för­ändring 1978/79-1982/83

AP-fon­

den

+ 14 700

+14 800

+15 000

+15 000

+15 200

Övrigt

-     300

-     500

-     600

-     700

-     800

Saldo

+14 400

+14 300

+14 400

+14 300

+14 400        O

lämfört med utvecklingen för AP-fonden föreligger inga stora skill­nader för hela socialförsäkringssektorn utanför budgeten. Nivån ligger dock något lägre för den samlade socialförsäkringssektorn än för enbart

4   Riksdagen 1977/78. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bil 1

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

42

AP-fonden och saldot beräknas bli i stort sett oförändrat under långtids­budgetperioden. I fasta priser innebär detta en saidominskning under den franiförliggande perioden.

BiLl    Långtidsbudget

'43

6    Kommunerna

Den kommunala sektoms framtida utveckling är i flera avseenden av betydelse för de bedömningar som görs i anslutning till långtidsbud-' getarbetet. Dels påverkas olika poster på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida av kommunernas och landstingskommunemas ekonomiska förhållanden, dels måste kommunema tas med i bUden vid de mer övergripande ekonomisk-politiska bedömningarna av det totala skatte­trycket i samhället, den offentiiga sektorns reala resursutnyttjande samt utvecklingen av det finansiella sparandet i den samlade offentliga sek­torn. Föratsättningarna för den statliga budgetpolitiken är således i betydande utsträckning beroende av den kommunala utvecklingen.

Statsbidragen till kommunema utgör en tung post bland utgifterna på statsbudgeten. Skatteutjämningsbidragét och de båda skattebortfalls­bidragen påverkas som nämnts av det kommunala skatteunderlagets och den kommunala utdebiteringens utveckling. Många av de speciella stats­bidragen är också som framgått av tidigare avsnitt direkt kopplade till den kommunala utvecklingen. Detta gäUer t. ex. bidragen tUl barnom­sorgen som utgår per plats, skolbidragen som täcker lärarlöneköstna-dema, samt de bidrag som utgår som en fastställd andel av kommunernas bmttokostnader för en viss verksamhet. För andra specieUa bidrag till kommunema prövas bidragsgivningens omfattning frän år tUl år.

Staten svarar vidare för uppbörden av den preliminära inkomstskat­ten, även den del som avser kommunal inkomstskatt. För varje kalen­derår betalar staten ut ett förskott äv kommunalskattemedel till kom­munerna. Förskottet grundas på senast kända taxering och den utdebi­tering som bestämts för kalenderåret. Slutavräknmg sker när taxerings­utfall föreligger. Uppbörden och utbetalningen av kommuiialskatte-medel påverkar således statsbudgetens inkomstsida. Det kommunala skatteunderlagets och utdebiteringens utveckling är även av detta skäl av betydelse för långtidsbudgetbedömningarna.

Långtidsbudgeten utgör en utgångspunkt för en bedömning av den statliga budgetpolitiken för de närmaste åren. Vid bedömningen av det statliga skatteuttagets omfattning måste det samlade uttaget av skatter och avgifter till stat, kommun och socialförsäkringai" tas med i bilden. Kommunemas ekonomiska utveckling är oekså av intresse i diskussio­nen om det finansiella- sparandet i den offentliga sektorn. Den statliga budgetpolitikens inriktning kan inte avgöras enbart utifrån bedömningar av det statliga budgetsaldots utveckling. Bl. a. är det viktigt att studera sparandeförändringarna i den samlade offentiiga sektorn, dvs. inkl. socialförsäkring, kommuner och landstingskommuner.

Det föreUgger uppenbara svårigheter ätt förutsäga hur den kommu­nala ekonomin kommer att utvecklas under de närmaste åren. Visst material finns emellertid för sådana bedömningar. Under första kvar-

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

44

talet varje år sammanstäUer kommunerna uppgifter för KELP (Kom­munalekonomisk långtidsplanering) med de kommunala långtidsbud­getarna som underlag. Motsvarande uppgifter för landstingskommimer- . na (LKELP) insamlas under maj månad. De senaste tillgängliga långr tidsplanerna, KELP 7781 samt LKELP 77 gjordes upp våren-, 1977 och avser åren fram till 1981 för kommunerna och år ,1982 för lands­tingskommunerna.

Ett par statliga utredningar har också redovisat framskrivningar av kommunernas inkomster ocb utgifter. 1975 års långtidsutredning: (LU 75) skisserade olika altemativ för den samhällsekonomiska utvecklingen för perioden 19761980 (år 1975, utgjorde bas för beräkningama) både i reala och finansiella termer. I de olika alternativen varierades också resursutrymmet för kommunal konsumtion och investermg. Vidare har 1976 års kommunalekonomiska utredning (KEU 76) presenterat ett delbetänkande med en analys av den kommunala, ekonomin- fram till år 1985. KEU:s framskrivningar har karaktären' av räkneexempel grun­dade på ett antal valda fömtsättningar.

Den kommunala konsumtionen svarar för drygt 70 % av de totala kommunala utgiftema. KEU:s bearbetning av de kommunala planema (KELP och LKELP) för perioden 19761980 (år 1975 utgjorde bas för beräktungama) visar en planerad- ökning av den totala kommunala konsumtionen med ca 3,9 % per år i volym, ökningstakten är i stort sett densamma för kommuner och landstingskommuner. Dessutom kon­staterar KEU 76 att den faktiska utbyggnaden av konnmunal verksam­het har tenderat att överstiga den planerade. Även de senaste kommu. nala planerna indikerar en utveckling för den kommunala konsum­tionen som ligger nära den ovan angivna. Enligt Svenska kommunför­bundets bearbetning av KELP 77-81 ökar kommunernas konsumtion under perioden 1977198,1 med genomsnittiigt 3,3 % per, år. I LKELP 77 kan inte konsumtionsutvecklingen för landstingskommunerna läsas fram direkt. Landstingens driftkostnader, som avser kostnader för egen produktion, beräknas öka med 4,3 % per år under perioden 1976 1982.

Riksdagen har förordat en prioritering av barnomsorg och långtidsr sjukvård inom ramen för den begränsade kommunala expansion som är möjlig. KEU:s analys visar att utbyggnaden av barnomsorgen L eiUighet med riksdagens beslut och av långtidssjukvårdens platsantal enligt lands­tingskommunernas planer tillsamnians med den ökade, efterfrågan tUl följd av förändringama i befolfcnUigsstrakturen leder tUl en. ökning av den totala kommunala konsumtionen 19751980 med i genomsnitt 1,9 % per år. Det bör observeras att endast en utbyggnad av antalet,platser, har beaktats i denna kalkyl, däremot uite en ökad personaltäthet eUer andra standardförbättringar inom vårdområdet.

Av KEU:s analys framgår vidare att i stort: sett varje volymökning

BiLl    Långtidsbudget

45

för den kommunala konsumtionen kommer att kräva inkomstförstärk­ningar i någon form om inte skatteunderlaget ökar, t. ex. genom en sys­selsättningsökning. Ökningen av den kommunala konsumtionen måste understiga 0,5 % per år om den naturliga tillväxten i skatteunderlaget skall ge inkomster som täcker utgifterna.

KEU 76 arbetade med två volymalternativ för den kommunala kon­sumtionen för perioden fram till år 1985, 2 resp. 3,5 % per år. Om den erforderliga inkomstförstärkningen skall åstadkommas genom en höj­ning av den kommunala utdebiteringen krävs kommunalskattehöjningar med i genomsnitt ca 50 öre per år, även om konsumtionsökningen har pressats ned så pass långt som tUl 2 % per år. En konsumtionstillväxt på 3,5 % per år, dvs. långsammare än enligt de kommunala planema, ställer krav på en årlig höjning av utdebiteringen med mer än en krona. Detta bör jämföras med långtidsbudgetens schablonmässiga antagande om en årlig utdebiteringshöjning med 25 öre.

Enligt KEU:s bedömning kan inte avgiftshöjningar ge några mer be­tydande tillskott till de kommunala inkomstema. Kapitalmarknadsut­redningen räknar inte heller i sitt nyligen framlagda slutbetänkande med att kommunerna skall kunna beredas ett väsentiigt ökat utrymme på kreditmarknaden. Därmed återstår endast kommunalskattehöjningar eller ökade statliga transfereringar tUl kommunema. Några sådana ökade transfereringar är inte inlagda i långtidsbudgeten.

Vid bedömningen av hur den samlade offentiiga sektorns finansieUa sparande kommer att utvecklas är alltså även kommunernas och lands­tingskommunemas sparande av intresse. De ovan skisserade utvecklings­tendenserna antyder klart den spänning som finns meUan utgifts- resp. inkomstutveckling. Någon bestående underbalansering av de kom­munala finanserna är dock knappast tänkbar bl. a. av det skälet att den kommunala budgeten skall vara formeUt balanserad i den meningen att samtliga utgifter skall motsvaras av inkorhster. Enligt kommunallagens bestämmelser skall det överskott eller underskott som har uppstått i föregående års avslutade räkenskaper upptas i budgeten. Det innebär exempelvis att ett underskott på driftbudgeten för år 1977 skall täckas i 1979 års budget. Dessa budgetbestämmelser leder tUl att de samlade över- resp. underskotten i kommunemas finansiella sparande blir rela­tivt begränsade jämfört med statens möjligheter till över- eller under­balansering av budgeten.

För perioden 19631977 har det finansiella sparandet totalt för den kommunala sektorn enligt nationalräkenskaperna varierat från överskott på ca 500 milj. kr. till underskott av i storleksordningen 3 000 mUj. kr-För 1978 förutses enUgt 1978 års reviderade nationalbudget ett tUlfälligt sparandeöverskott på ca 3 mUjarder kr. Det finns emellertid inte anled­ning att räkna med att kommunernas finansiella sparande under de när­maste åren på något för samhällsekonomin avgörande sätt kommer att avvika från de nivåer som uppnåtts under senare år.

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

46

7    Sammanfattande analys

7.1 Inledning

Som inledningsvis framhölls är långtidsbudgetens syfte att kartlägga de statsfinansiella konsekvenserna på längre sikt av redan fattade be­slut och gjorda åtaganden. Avsikten är att långtidsbudgeten därmed skall kunna utgöra ett underlag för att bedöma de budgetpolitiska förut­sättningarna under långtidsbudgetperioden. -Långtidsbudgeten är i allt väsentiigt en kalkyl rörande statsbudgetens inkomster och utgifter under den framförliggande femårsperioden. Den statliga budgetpolitikens för­utsättningar påverkas emellertid även av utvecklingen inom andra delar av den offentliga sektom. För att underlätta en samhällsekonomisk analys av budgetpolitikens inriktning har därför långtidsbudgeten i år utökats med ett avsnitt om socialförsäkringssektorns utveckling och med ett mer allmänt håUet avsnitt om den framtida utvecklingen inom kommunerna. På grundval av långtidsbudgeten kan en bedömning göras av finanspolitikens förutsättningar på längre sikt.

Däremot är långtidsbudgeten varken en plan eller en prognos över statsutgiftemas och statsinkomstemas utveckling. På utgiftssidan inne­fattar långtidsbudgeten endast en beräkning av de resurser som krävs för att verksamhet skall kunna bedrivas i enlighet med de beslut som statsmakterna redan har fattat och de åtaganden som gjorts för fram­tiden. Det görs alltså inga försök att fömtse eller rekommendera vilka beslut som statsmakterna kan komma att fatta under perioden.

Vad gäller statsinkomsterna grundas beräkningarna på oförändrade

skatteregler och avgiftssatser i den mån inte förändringar beslutats eller

förutsatts. Detta innebär att den av riksdagen beslutade indexregle­

ringen av inkomstskatteskalan har tillänipats. Det i 1978 års reviderade

budgetförslag föreslagna borttagandet av den allniänna arbetsgivarav­

giften från och med den 1 juli 1978 motvägs delvis; av vissa beslutade

höjningar av socialförsäkringsavgifter den 1 januari 1979. Det samlade

uttaget av arbetsgivaravgifter har förutsatts vara i huvudsak oförändrat

för perioden efter budgetåret 1978/79.    ,

 ,

Kalkylen utgår från anslagsbeloppen och de beräknade inkomstema i 1978 års reviderade budgetförslag för budgetåret 1978/79 och; omfattar perioden t. o. m. budgetåret 1982/83.

Långtidsbudgetens grundmaterial utgörs av underlag: som myndighe­terna lämnat i samband med anslagsframställningar och ;material från departementen. De slutUga bedömiiingarna och utarbetandet av själva långtidsbudgeten har skett inom, budgetdepartementets budgetavdelning.

Långtidsbudgeten grundas vad gäller åren, 1979 och 1980 på sanima antaganden rörande pris- och löneutvecklingen i samhäUet pch den ekonomiska tillväxten som presenteras i 1978,års reviderade finansplan.

BiLl    Långtidsbudget

-47

Vad gäUer perioden därefter fram t.o.m. budgetåret 1982/83 har schablonmässigt förutsatts att lönesumman stiger med 7 % årligen och den allmänna prisnivån med 4 % om året. En årlig real tillväxt av bruttonationalprodukten om 3 % har förutsatts.

7.2 Inkomstutvecklingen

Såväl inkomsterna från statlig inkomstskatt som från lönebaserade skatter och socialförsäkringsavgifter är i aUt väsentligt beroende av den antagna utvecklingen av de samlade löneinkomsterna i samhället, löne­summan. Detta gäUer även för inkomsterna från mervärdeskatten. In­komsterna av denna skatt påverkas av den privata konsumtionen, som i sin tur sammanhänger med lönesummans förändringar. Lönesumman har för den framförliggande femårsperioden antagits komma att stiga med 7 % årligen, och statens inkomster uppvisar i kalkylen en årlig ge­nomsnittlig ökningstakt om 7,9 %.

Inkomstsidan i den långtidsbudget som presenterades i förra årets kompletteringsproposition och som omfattade perioden fram t.o.m. budgetåret 1981/82 var baserad på i huvudsak samma antagande om, lönesummans årliga tillväxt och uppvisade en framtida tUlväxttakt för statsinkomsterna om 72 % årligen.

De framtida inkomsternas tillväxt i löpande priser har alltså bedömts i stort sett lika vid dessa två kalkyltiUfällen. Inkomsternas årliga nivå ligger emeUertid i årets långtidsbudget ca 5 miljarder kr. lägre än-i förra årets långtidsbudget, vUket sammanhänger med att de beräknade totala statsinkomsterna för budgetåren 1977/78 oeh 1978/79 reviderats ned i motsvarande grad. Detta beror i sin tur bl. a. på fattade och före­slagna beslut rörande sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften och på att uttaget av statlig inkomstskatt för år 1978 lagts på en något lägre real nivå än vad som antogs i 1977 års långtidsbudget.

Inkomsterna av mervärdeskatten har också reviderats ned i förhållan­

de till tidigare beräkningar.

 >

Långtidsbudgetmetodiken innebär en kalkyl med utgångspunkt i be­slutade eller aviserade skatte- och avgiftssatser samt- beslutad index-reglering av inkomstskatteskalan. Denna innebär att progressiviteten inte drabbar rent nomineUa inkömsthöjningar men däremot fortfarande ver­kar fullt ut på reala inkomsthöjningar. Eftersom'en -viss årlig realin-komsthöjning har antagits under den framförliggande perioden inne­bär detta ett något stigande inkomstskattetryck. 1, en annan riktning pekar att oförändrade skattesatser beräkningsmässigt förutsatts beträf-: fande vissa volymskatter, t. ex. skatt på vin, sprit och tobak, samtidigt som prisnivån förutsatts stiga. Mätt-söm andel av bruttonationalproduk­ten torde långtidsbudgetkalkylen innebära ett i stort sett oförändrat skatte- och avgiftstryck. Långtidsbudgetens antagande om en mindre

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

43

årlig höjning av den kommunala utdebiteringen är rent schablonmäs­sigt.

Det samlade uttaget av skatter och 'avgifter till stat, kommuner ,och socialförsäkringssektor mätt som andel av bruttonationalprodukten har under de senaste åren ökat snabbt och uppgick år 1976 till drygt 50 %. Skatteandelen för år 1977 kan beräknas uppgå till ca 53 %. Långtids­budgetkalkylen för staten och socialförsäkringssektorn torde alltså inte medföra någon nämnvärd förändring av denna andel. Kommunernas finansiella problematik har berörts i avsnitt 6. Varje ökning av den kommunala utdebiteringen skulle medföra en .ytterligafé höjning av det totala skattetrycket och därtill höja marginalskattesatserna. I detta sam­manhang kan tilläggas att riksförsäkringsverket har föreslagit en höjning av avgiftsuttaget till bl. a. den aUmänna tUläggspensioneringen.

7.3 Utgiftsutvecklingen

De totala statsutgifterna ökade med i genomsnitt 6,4 % om året i fasta priser under perioden 1972/7319.76/77. Långtidsbudgetkalkylen resulterar i en stegringstakt för statsutgifterna med 2,3 % årligen i fasta priser under den framförUggande femårsperioden. Enligt vad som gäl­ler för långtidsbudgetberäkningarna har därvid utgiftsutvecklingen be­gränsats till att omfatta vad som krävs för att infria och vidmakthålla gjorda åtaganden. Av skillnaden i ökningstakt mellan den faktiskt reali­serade utvecklingen och långtidsbudgetkalkylen framgår att ett förverk­ligande av långtidsbudgetens utgiftspolitik skulle innebära en starkt dämpad utgiftsutveckling jämfört med den hittills genomförda. Takten i de framtida utgiftsökningarna ligger nära de tal som presenterades i förra årets långtidsbudget.

De relativt sett mest expansiva utgiftsområdena under den förflutna perioden utgörs av internationellt utvecklingsbistånd, folkpensioner, näringspolitik samt statsskuldräntor. Långtidsbudgetens beräkningar för perioden fram t.o.m. budgetåret 1982/83 visar att utfästelserna beträf­fande utbyggnaden av barnomsorgen, bostadspolitiken och folkpensione­ringen reser betydande krav på framtida statliga utgiftsökningar. Den snabbaste ökningstakten uppvisar emellertid utgiftsposten statsskuldsrän­tor, som från en redan i utgångsläget .betydande nivå om närmare 10 mil­jarder kr. beräknas öka med i genomsnitt 24 % årligen. Denna öknings­takt beror på kostnaderna för att förränta den statsupplåning som blir följden av de i långtidsbudgeten kalkylerade framtida budgetunderskot­ten. Ett förverkligande av den beräknade utvecklingen skulle vid slutet av perioden föra upp utgifterna för statsskuldräntor till en mycket .be­tydande nivå. Statsutgifterna i fasta priser exkl. statsskuldräntor ökar i årets långtidsbudget med 0,2 % årligen, att jämföra med 1,3 % i förra årets långtidsbudget.

BiLl    Långtidsbudget

49

Den årliga genomsnittliga .öA/jinen av statsutgifterna ;under långtids-budgetperioden beräknas i löpande priser uppgå till 6,1 % vilket är samma ökningstakt som förra årets långtidsbudget uppvisade. Den abso­luta utgiftsnivån i utgångsläget är emellertid-väsentligt högre än vad som framkom vid förra årets beräkningar. Utgiftsnivån för budgetåret 1978/79 beräknas nu ligga ca 19 mUjarder kr. över den nivå i löpande priser som beräknades i 1977 års långtidsbudget, och utgiftema kvar­ligger enligt långtidsbudgeten pådennahögre nivå.

Orsakerna till denna väsentligt högre utgiftsnivå under långtidsbudget­perioden jämfört med antagandena för,ett år sedan ligger främst i att prisutvecklingen och i viss mån även löneutvecklingen för de stats­anställda uppvisat en snabbare ökningstakt än enligt de antaganden som låg tUl grund för förra.årets långtidsbudget.

Den enligt årets långtidsbudgetkalkyl beräknade -prisnivån för .budget­året 1979/80 ligger ca 10 procentenheter över förra årets antaganden av­seende detta budgetår och lönesummeantagandet för samma budgetår överstiger med ca 3 procentenheter det antagande som gjordes i förra årets långtidsbudget. Denna snabbare ökningstakt har påverkat den do­minerande del av statsutgifterna som är pris-.eller löneberoende i någon form. lämfört med förra årets långtidsbudgetkalkyl har detta -exempel­vis för de militära försvarsutgifterna och för folkpensionsanslaget för budgetåret 1979/80 medfört en uppjustering av långtidsbudgetkalkylen med ca 1,2 resp. ca 2,9 miljarder kr.

En annan viktig skiUnad ligger i själva långtidsbudgetmetodiken. I 1977 års långtidsbudget förutsattes i enlighet med de principer som till-lämpas vid beräkningarna bl. a. att krontalsbestämda transfereringar inte skulle höjas under långtidsbudgetperioden. Sedan 1977 års lång­tidsbudget utarbetades har emellertid ett år förflutit och ett budgetför­slag för budgetåret 1978/79 lagts fram. Beslut ,har fattats och förslag har lagts fram som på ett flertal punkter medför att långtidsbudgetsiff­rorna överskrids. Som exempel kan nämnas barnbidrag och studiehjälp. Slutligen har även utanför transfereringsområdet vissa nya utgiftsåta­ganden skett.

Utgiftsökningen under den framförliggande perioden fördelar sig re­lativt jämnt med undantag av ökningen tiU budgetåret 1979/80, då ut­gifterna stiger i långsammare takt. Detta sammanhänger med att vissa sysselsättningspolitiska och industripolitiska satsningar som beslutats är av tidsbegränsad karaktär och påverkar budgetåren 1977/78 oeh 1978/ 79 men därefter i enlighet med långtidsbudgetmetodiken förutsätts falla bort. För budgetåret 1978/79 rör det sig här i huvudsak om kvar­dröjande effekter av under innevarande budgetår beslutade åtgärder. Utgiftsanslagen tUl arbetsmarknadspolitiska insatser för budgetåret 1978/ 79 har i enlighet med praxis i huvudsak beräknats konjunkturneutralt.

Detta förhållande  belyses  av  en  beräkning av statsutgifternas ut-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

50

veckling om finansiella transaktioner såsom långivning och aktieteck­ning exkluderas. Omfattningen av denna typ av utgifter under inneva­rande och nästa budgetår har samband med de nu aktuella näringspoli­tiska insatsema, och storleken av de finansiella transaktionerna återgår enligt långtidsbudgetkalkylen fr. o. m. budgetåret 1979/80 till en mera normal nivå. Beräknat exkl. finansiella transaktioner ökar statsutgifterna i långtidsbudgeten i något jämnare men också något snabbare takti

För att belysa på vilka olika sätt de statliga utgifterna kommer att ställa anspråk på samhällets reala resurser är det av intresse att studera utvecklingen av de statliga konsumtions- och investeringsutgifterna. Enligt årets långtidsbudget skulle utgifterna för statlig konsumtion komma att öka med endast 0,5 % årligen i fasta priser under perioden fram t. o. m. budgetåret 1982/83. Detta innebär en halvering av ök­ningstakten jämfört med förra årets långtidsbudgetkalkyl och åter­speglar en restriktiv budgetpolitik. De statliga investeringsutgifterna skulle enligt långtidsbudgeten komma att minska, vilket är naturligt med hänsyn till att långtidsbudgetens beräkningsteknik innebär en syste­matisk underskattning av investeringsutgifternas framtida utveckling. De statiiga bidragen till kommunal konsumtion beräknas öka i något snabbare takt än ökningen av de statliga konsumtionsutgifterna. Ök­ningstakten är emellertid något långsammare än den som redovisats i förra årets långtidsbudget.

Arets långtidsbudget bekräftar den i tidigare långtidsbudgetar teck­nade bilden att transfereringarna utgör det expansiva elementet i ut­giftsutvecklingen. Statsskuldräntornas ökning och folkpensionsutgifterna spelar här en avgörande roll.

Den mest betydelsefulla slutsatsen av årets långtidsbudgetkalkyl vad gäller utgiftsutvecklingen torde vara att den utgiftsnivå som uppnåtts under budgetåret 1977/78 och som nu förväntas för budgetåret 1978/79 inte innebär någon temporär uppgång av utgiftsnivån utan en i allt väsentligt permanent inteckning för framtiden.   

Vid en bedömning av den inteckning i resursutryrnmet som långtids­budgetens utgiftssida indikerar måste betonas att långtidsbudgeten en­dast innebär en teknisk framskriviiing av fattade beslut. Konkret inne­bär detta bl. a. att alla krontalsbestämda inkomstöverföringar, t. ex. barnbidrag, beräknas ligga stilla trots att priser och löner stiger. För en mängd utgiftsområden där årliga uppjusteringar regelmässigt gjorts utan att någon direkt plan faststäUts innebär beräkningstekniken ett totalt stopp för utgiftshöjningar. Som exempel kän nämnas kulturpoli­tiken och stödet tiU de handikappade. Även i övrigt Ugger gällande bidragskonstruktioner fast. Inga medel har således beräknats för nya eller förbättrade bidrag till kommunerna.

Bil. 1    Långtidsbudget

51

7.4 Saldo och finansiellt sparande

Utvecklingen av statsbudgetens saldo sedan budgetåret 1973/74 och under långtidsbudgetperioden fram t. o. m. budgetåret 1982/83 framgår av nedanstående tabell.

Tabell 28. Budgetsaldots utveckling 1973/741982/83

(Milj. kr., löpande priser)

1973/74 Utfall

1974/75 Utfall

1975/76 Utfall

1976/77 Utfall

1977/78 Ber. utfall

-9 393

-10 698

-3 724

-10 484

-29 597

1978/79 Ber. utfall

1979/80 LB-kalkyi

1980/81 LB-kalkyl

1981/82 LB-kalkyl

1982/83 LB-kalkyl

-41 844

-38 032

-40 206

-40 234

-42 778

Av tabellen framgår att den förda budgetpolitiken medfört en bety­dande uppgång av budgetunderskottet under budgetåret 1977/78. Det låga utfallet för budgetåret 1975/76 förklaras främst av vissa inkomst-och utgiftsförskjutningar mellan budgetåren. Tendensen för budgetåret 1977/78 mot stigande budgetunderskott fortsätter under budgetåret 1978/79.

Enligt långtidsbudgetkalkylen ligger budgetunderskotten kvar på den­na höga nivå och uppvisar, efter en smärre nedgång budgetåret 1979/ 80, en stigande tendens. Saldot för budgetåret 1979/80 påverkas av att utgifter för vissa näringspolitiska insatser som sker under budget; året 1978/79 i enlighet med långtidsbudgetens beräkningsnrietodik be-: räknats bortfaUa. Sammanfattningsvis kan långtidsbudgetberäkningarna sägas utvisa en framtida utveckling som innebär årliga budgetunderskott om drygt 40 mUjarder kr.

I förra årets långtidsbudget kalkylerades budgetunderskotten i ge­nomsnitt komma att ligga kvar på iingéfär den nivå som då beräknades för budgetåret 1977/78 eller ca 14 miljarder kr. Underskottens utveck­ling under långtidsbudgetperioden visade en sjunkande tendens.

Ovan har berörts dé förändringar beträffande statsbudgetens in- komst- oeh utgiftssida som har inträffat sedan förra årets långtidsbud­get lades fram. Utvecklingen av saldot, återspeglar dessa förändringar. Den väsentiigaste faktorn bakom den högre underskottsnivåri' torde vara den ogynnsamma utveckling i form av -väsentligt snabbare' pris­stegringstakt som nu beräknas för budgetåren 1977/78 och 1978/79 samtidigt som lönesummans ökningstakt också reviderats upp men inte i samma utsträckning. Detta medför stärkt ökade åtaganden på utgifts­sidan som inte kompenseras av eh motsvarande utveckling på inkomst-

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

52

sidan. Den högre underskottsnivån medför i sin tur ökade utgiftsåta­ganden för betalning av statsskuldräntor.

Den nya högre utgiftsnivån sammanhänger endast i begränsad ut­sträckning med temporära insatser. I allt väsentligt är den étt uttryck för åtaganden om en framtida utgiftspolitik på samma höga nivå. Eftersom statens utgifter i utgångsläget i så avsevärd grad överstiger inkomsterna innebär det faktum att inkomsterna relativt sett ökar något snabbare än utgifterna inte att budgetunderskotten av denna anledning sjunker. De stigande utgifterna för statsskuldräntor tenderar oekså att öka budget­underskotten.

De antaganden rörande den framtida pris- och löneutvecklingen m. m. som utnyttjats vid långtidsbudgetkalkylen är givetvis inte de enda tänkbara. Det bör emellertid framhåUas att variationer i.dessa antagan­den inte i avgörande grad påverkar saldoutvecklingen. Enligt de anta­ganden som legat till grund för beräkningarna skulle ökningen av löne­summan komma att överstiga prisökningarna. Om antagandena varieras så att ökningen av lönesumman resp. inflationen förutsätts ligga på en högre eller lägre nivå med bibehållen differens påverkas såväl stats­budgetens inkomstsida som dess utgiftssida med i stort sett oförändrade budgetunderskott som resultat. Om skillnaden mellan lönesummeök-nmg och inflation antas bli mindre och reaUönestegringen följaktligen lägre blir följden något ökade budgetunderskott.

De betydande budgetunderskott som nu förutses för budgetåren 1977/78 oeh 1978/79 har givetvis sin bakgrund i rådande ekonomiska läge och den därav påkallade ekonomiska politiken. Vid en högre ak­tivitetsnivå i ekonomin skulle vissa utgifter för sysselsättnings- och in­dustripolitiken kunna hållas på en lägre nivå och statsinkomsterna skul­le vara något högre. Det bör emellertid påpekas att de antaganden som utnyttjats vid långtidsbudgetkalkylen förutsätter en relativt snabb åter­gång till stabil tillväxt i samhällsekonomin och stigande reallöner vid dämpad inflationstakt.

Den slutsats som kan dras av årets långtidsbudget är följaktligen att nuvarande höga nivå på de statliga budgetunderskotten beräknas bestå med de förutsättningar som gällt för långtidsbudgetkalkylen. Vad gäller utgiftssidan kan konstateras att redan ett fuUföljande av den i långtids­budgeten kalkylerade utgiftsutvecklingen innebär en restriktivare ut­giftspolitik än den som hittills förts.

Sverige har f. n. underskott i sin bytesbalans med .utlandet.. Detta innebär att ekonomin som helhet har ett sparandeunderskott som måste finansieras genom upplåning i utlandet. Om bytesbalansens underskott skall kunna minskas måste sparandet inom landet därför öka i motsva­rande grad. Detta kan ske såväl genom att statens sparandeunderskott minskas som genom att sparandet ökar i någon av de andra sektorerna.

I detta perspektiv kan en belysning av den totala offentliga sektorns

Bil. 1    Långtidsbudget

:53

sparandeutveckling vara ay intresse:,. Detta innebär att förutom- staten även kommunema och socialförsäkringssektorn förs in i bilden. Enligt vad som framgått av avsnitt 6 väntas, inte några nämnvärda, föränd­ringar i sparandet kiom den kommunala sektorn. Socialförsäkringssek­torn utanför statsbudgeten, som domineras ay AP-fonden, ökade tidi-, gare sitt sparande år från år men har nu stagnerat på en nivå, kring ett sparandeöverskott om ca 15 miljarder kr. Under den framförliggande perioden beräknas socialförsäkringssektorns positiva sparande minska något i fasta priser. Statens och socialförsäkringssektorns sammanlagda sparandeutveckling under perioden 1973/74 till 1982/83 enligt långtids­budgetkalkylen framgår av nedanstående tabell.

Tabell 29. Statens ocb socialförsäkringssektorns finansiella sparande 1973/74-1982/83

(Milj. kr., löpande priser)

1973/74 Utfall

1974/75 Utfall

,    1975/76 Utfall

1976/77 Utfall

1977/78 Ber. utfall

+5 000

+5 400

+ 14 300

+ 9 800

-5 500

1978/79 Ber. utfall

1979/80 LB-kalkyl

1980/81 LB-kalkyl

1981/82 LB-kalkyl

1982/83 LB-kalkyl

-16 400

-16 100

-18 100

-19 000

-21 700

Av tabellen framgår att den starka försämring av det offentliga spa­randet som mträffar i och med budgetåren 1977/78 och 1978/79 kvar­står och accentueras under långtidsbudgetperioden.

Den utveckling av statsbudgetens saldo som nu redovisas måste ses i ljuset av vilket utrymme som på sikt kan tänkas stå till förfogande för placering av statlig upplåning. Detta i sin tur är beroende av den fram­tida utveckling för ekonomin i sin helhet som förutses och vilka mål som ställs upp.

I 1975 års långtidsutredning presenterades en kalkyl över den finan­siella utvecklingen under åren 19751980. Enligt långtidsutredningens beräknmg lades i allt väsentligt på statsbudgeten uppgiften att åstad­komma den totala sparökning som krävdes för att dels eliminera bytes­balansens underskott, dels täcka förutsedda sparminskningar inom and­ra inhemska sektorer. Detta innebar i sin tur att budgetunderskottet förutsattes i det närmaste eliminerat under långtidsutredningens kalkyl­period.

Förutsättningarna för långtidsutredningens kalkyler har numera för­ändrats. I bedömningar som därefter gjorts bl. a. i kapitalmarknadsut­redningens huvudbetänkande av en ekonomisk utveckling som leder tUl återvuimen balans ingår emellertid som ett gemensamt drag att de

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

54

statliga sparandeunderskotten förutsatts vara lägre än som framkom­mit i årets långtidsbudget.

Den nu framlagda långtidsbudgeten utvisar klart att gjorda åtagan­den och bindningar for framtiden-inom budgetpolitiken är av den om­fattningen att de inte kan infrias utan inkomstförstärkningar om de statliga budgetunderskotten skaU brmgas ätt minska.

Bil. 1    Långtidsbudget

55

Innehållsförteckning

1

Inledning

i

2

Samhällsekonomisk bakgrund

2

3

Beräkningsmetodik och antaganden

5

4

Statens utgifter och inkomster

9

4.1

Statsutgifterna efter ändamål

9

4.2

Statsutgifternas realekonomiska utveckling

33

4.3

Statsinkomsternas utveckling

36

4.4

Statens budgetsaido och finansiella sparande

33

5

Socialförsäkringssektorn

4q

6

Kommunerna

43

7

Sammanfattande analys

45

NORSTEDTS TRYCKERI    STOCKHOLM 1978

___________________________ Bflaga 2

Riksrevisionsverkets beräkning av budgetutfallet för budgetåret 1977/78

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag Bil. 2    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1977/78

Bilaga 2

RIKSREVISIONSVERKET

1978-04-04

TILL REGERINGEN

Beräkning över utfallet av statens budget för budgetåret 1977/78

Riksrevisionsverket (RRV) lämnar härmed beräkning över utfallet av statens budget för budgetåret 1977/78.

I beräkningama ingår de av riksdagen beviljade anslagen på tUläggs­budget I (FiU 1977/78: 13, rskr 1977/78: 115) tiU statsbudgeten för budgetåret 1977/78 samt begärda anslag på tilläggsbudget 

II 

och III

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. BU. 2

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

2

(prop. 191111: 89, 96, 101, 119, 125, 174). Sammanlagt uppgår de medräknade anslagen på tUläggsbudgetar till 12 377 milj. kr.

Underlag för beräkningarna har samlats in från olika myndigheter. Detta har bearbetats och sammanställts inom RRVs prognosavdelning. Beräkningarna grundar sig på det preliminära utfallet för julifebruari samt en prognos för budgetårets återstående månader. Inkomsttitlarna har beräknats i samband med RRVs reviderade inkomstberäkning för budgetåret 1978/79.

Statens inkomster beräknas uppgå till 110 749 milj. kr. för budget­året 1977/78 vUket är 3 794 milj. kr. mindre än beräkningen i stats­budgeten. Utgifterna beräknas bli 140 339 milj. kr. dvs. 332 milj. kr. mindre än beräkningen i statsbudget och tilläggsbudgetar. Budgetun­derskottet beräknas därmed bli 29 590 milj. kr. I statsbudgeten beräk­nades underskottet uppgå till 13 751 milj. kr. I bilaga 1 redovisas stats­budgetens inkomster och utgifter fördelade på huvudtitlar.

Statsbudgeten för budgetåret 1977/78 (milj. kr.)

INKOMSTER

A  Skatter, avgifter ra. m.

B   Inkomster av statens kapitalfonder

C  Beräknad övrig finansiering

UTGIFTER

Förslags- och obetecknade anslag

Reservationsanslag

Investeringsanslag

Rörliga krediter (+ = ökad disposition,

 = minskad disposition)

Summa

Summa

Statsbudget (inkl. till-läggsbudgetar)

Beräknat utfall

Differens be­räknat utfall och stats­budget

105 013

6 545 2 985

101 430 6 709 2 610

-3 583 +   164 -   375

114 543

110 749

-3 794

102 408 23 433 15 730

103 910 20 864 14 510

+ 1 502 -2'569 -1220

+     300

+ 1,055

+   755

141 871

140 339

-1532

STATSBUDGETENS SALDO

(inkomster-utgifter)

-27 328

-29 590

-2 262

Inkomster

Det beräknade utfallet för statsbudgetens inkomster framgår av bi­laga 2. Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgif­ter beräknas uppgå tiU 45 500 milj. kr. under budgetåret 1977/78 vilket är 135 milj. kr. mer än beräkningen i statsbudgeten.

Allmän arbetsgivaravgift togs i statsbudgeten upp med 7 292 milj. kr. Avgiften avvecklades fr. o. m. den 1 januari 1978 inom det inre stöd­området och sänktes från 4 till 2 procentenheter i övriga delar av lan­det. Inkomsterna på titeln beräknas nu uppgå till 5 950 milj. kr.

Bil. 2    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1977/78

3

Mervärdeskatten beräknas uppgå tiU 26 300 milj. kr. Det är 1450 milj. kr. mindre än beräkningen i statsbudgeten. De minskade inkoms­terna beror på att den privata konsumtionen och importvärdet beräknas bli lägre än vad som tidigare antaghs.

Försäljningen av personbilar beräknas bU väsenUigt mindre än vad som antogs vid beräkningen i statsbudgeten. Omsättningsskatt på mo­torfordon beräknas nu uppgå till 540 milj. kr. vilket är en minskning med 243 milj. kr.

Inkomsterna på titeln skatt på sprit beräknas bli 3 450 milj. kr. Det är 550 milj. kr. mindre än vad som beräknades i statsbudgeten. In­komstminskningen beror dels på en förskjutning av skatteinbetalning­arna på grund av förändringar i uppbördssystemet, dels på att konsum­tionsökningen beräknas bli något mindre än vad som antogs vid beräk­ningen i statsbudgeten.

Beräknad övrig finansiering beräknas uppgå till 2 610 milj. kr. vilket är en minskning med 375 milj. kr. jämfört med statsbudgeten. Denna minskning beror bl. a. på att statens järnvägars avskrivningsmedel inom fonden nu beräknas bli 65 milj. kr. mot 496 milj. kr. enUgt statsbud­geten.

Förslags- och obetecknade anslag

Utgifterna på förslags- och obetecknade anslag beräknas uppgå till 103 910 milj. kr. under 1977/78 (bilaga 3). Det är 1 502 milj. kr. mer än vad som beräknades i statsbudgeten.

För reglering av prisstegringar inom försvaret anvisades i statsbud­geten sammanlagt 1 543 milj. kr. Kompensation för prisstegringar in­går i denna beräkning i prognosen för resp. anslag. Den beräknas bli 639 milj. kr. större än det belopp som anvisades i statsbudgeten för reglering av prisstegringar.

Utgifterna för folkpensioner beräknas bli 21920 milj. kr. vilket är 1 670 milj. kr. mer än enligt statsbudgeten. Det är basbeloppet söm ökat mer än beräknat. Till följd av löneökningar beräknas bidrag till sjukförsäkringen bU 3 012 milj. kr. Det är en ökning med 412 milj. kr. i förhållande till statsbudgeten. Bidrag till driften av kliniker för psy­kiskt sjuka har räknats upp med 409 milj. kr. jämfört med statsbud­geten. Utgifterna på detta anslag beräknas nu bU 2 532 milj. kr. Upp­räkningen är en följd av ett nytt avtal mellan staten och sjukvårdshu­vudmännen.

I statsbudgeten anvisades 1 200 milj. kr. för täckande av merkostna­der för löner och pensioner. Sedan hänsyn tagits till 1977 års löner i prognoserna för resp. förslagsanslag har anslaget tagits upp med 400 milj. kr.

Utgifterna för bidrag till driften av grundskolor resp. gymnasieskolor

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

4

beräknas bU 7 400 milj. kr. resp. 2 350 milj. kr. Det är en ökning med 550 milj. kr. resp. 323 milj. kr.

För oförutsedda utgifter anvisades 5 000 milj. kr. i statsbudgeten för 1977/78. Dessa medel var bl. a. avsedda för att täcka in utgifter på tiUäggsbudget. I den här beräkningen har hänsyn tagits till förslag om utgifter på tilläggsbudget IIII. Oförutsedda utgifter tas nu upp med 100 milj. kr.

Underskottet, på riksgäldsfonden beräknas uppgå till 6 850 milj. kr. vilket innebär en ökning med 600 milj. kr. Denna beror på ökat behov av statlig upplåning och därmed ökade räntekostnader för statsskulden.

Reservationsanslag

I bilaga 4 redovisas förändringar av medelsbehållningar på reserva­tionsanslag. Dessa beräknas uppgå till 9 925 milj. kr. vid budgetårets slut vilket är en ökning med 2 569 milj. kr.

I statsbudgeten anvisades 1 300 milj. kr. för avskrivningslån tUl be­ställare av fartyg hos svenskt varv. Fartygen skall levereras före den 30 juni 1980. Behållningen på anslaget den 30 juni 1978 beräknas bli 950 milj. kr.

Regeringen har föreslagit att 950 milj. kr. skall anvisas på tiUäggs­budget III som medelstillskott till Svenska Varv AB. Utbetalningarna under 1977/78 beräknas uppgå tiU 250 milj. kr.

Investeringsanslag

Anslagsbehållningen på investeringsanslag beräknas bli 3 851 milj. kr. vid budgetårets slut (bilaga 5). Det är en ökning med 1 220 milj. kr.

Behållningen på fonden för låneunderstöd ökar från 739 milj. kr. till 2 188 milj. kr. I tilläggsbudget I anvisades 600 milj. kr. som lån till Uddeholms AB. Detta lån beräknas inte utnyttjas under 1977/78. För att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin anvisades 700 milj. kr. på tilläggsbudget I som lån för investeringar och lån för att överbrygga inledande förlustår. Utbetalningarna under 1977/78 be­räknas bli 175 milj. kr. Regermgen har föreslagit att 250 milj., kr. an­visas på tilläggsbudget III för avskrivningslån till varvsföretag. Utbe­talningarna beräknas ske under kommande budgetår.

Rörliga krediter

Beräknad disposition av rörliga krediter redovisas i bilaga 6. Det ute­stående beloppet den 30 juni 1978 beräknas uppgå till 2 265 milj. kr. Det är en ökning under budgetåret med 1 055 milj. kr. Av denna ök-

Bil. 2    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1977/78

5

ning svarar televerket för 650 milj. kr., statens järnvägar för 175 milj. kr. och statens vattenfallsverk för 165 milj. kr.

Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektören[REDACTED_EFTERNAMN] i när­varo av avdelningschefen Sanell, revisionsdirektören[REDACTED_EFTERNAMN] och byrå­direktören[REDACTED_EFTERNAMN], föredragande.

G. Rune[REDACTED_EFTERNAMN]

Jörgen[REDACTED_EFTERNAMN]

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

BUaga 1

Statsbudgeten för budgetåret 1911 jl» (milj. kr.)

Inkomster

A Skatter, avgifter, m. m.

I        Skatter

H      Uppbörd i statens verksamhet

III     Diverse inkomster

B Inkomster av statens kapitalfonder

I

Statens affärsverksfonder

II

Riksbanksfonden

ni

Statens allmänna fastighetsfond

IV

Försvarets fastighetsfond

V

Statens utlåningsfonder

VI

Fonden för läneunderstöd

VII  Fonden för statens aktier

VIU

Fonden för beredskapslagring

IX

Statens pensionsfonder

X

Diverse kapitalfonder

Summa

Statsbudget

Beräknat

Differens be-

(inkl. till-

utfall

räknat utfall

läggsbudgetar)

och stats-

bu(

Iget

101 676

97 901

-3 775

2 297

2 358

+

61

1040

1 171

+

131

105 013

101 430

-3 583

1427

1403

_

24

550

650

+

100

600

609

+

9

142

142

3 227

3 264

+

37

164

206

+

42

79

79

.

136

139

+

3

104

105

+

1

116

112

4

Summa

6 545

6 709

+   164

C Beräknad övrig finansiering

I    Avskrivningar och övriga kapitalmedel

inom kapitalfonderna

Statens affärsverksfonder Övriga kapitalfonder

II     

Övrig kapitalåterbetalning

Summa Summa

Underskott

Summa

2 963

2 433

530

22

2 589

2 051

538

21

-       374

-       382

+       8

-          1

2 985

2 610

-   375

114 543

110 749

-3 794

26 128

29 590

+ 3 462

140 671

140339

-   332

Bil. 2    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1977/78

Utgifter

Statsbudget

Beräknat

Differens be-

Onkl. till-

utfall

räknat utfall

läggsbudgetar)

och stats­budget

A Utgiftsanslag

I         Kungl. hov- och slottsstaterna

16

17

+       1

II        

Justitiedepartementet

4 527

4 961

+   434

III      Utrikesdepartementet

3 981

4 021

+     40

IV      

Försvarsdepartementet

12 422

13 063

+   641

V        Socialdepartementet

35 408

38 718

+3 310

VI       

Kommunikationsdepartementet

8 115

7 674

-   441

VII     Ekonomidepartementet

357

375

+     18

VIII    Budgetdepartementet

8 982

8 469

-   513

IX       

Utbildningsdepartementet

16 969

18 083

+ 1 114

X        

Jordbruksdepartementet

5 482

5 755

+   273

XI      

Handelsdepartementet

1071

1 186

+   115

XII     Arbetsmarknadsdepartementet

8 930

8 617

-   313

XIII   Bostadsdepartementet

8 812

9 053

+   241

XIV   Industridepartementet

13 245

10 201

-3 044

XV     

Kommundepartementet

1827

1945

+   118

XVI    Oförutsedda utgifter

5 000

100

-4 900

XVII  Riksdagen och dsss verk m. m.

177

196

+     19

XVIII Underskott på riksgäldsfonden

6 250

6 850

+   600

Summa

141 571

139 284

-2 287

B Beräknad övrig medelsförbrukning

I          Minskning av anslagsbehållningar

-1 200

+ 1200

II        

Ökad disposition av rörliga krediter

300

1055

+   755

Summa

-   900

1055

+1955

Summa

140 671

140 339

-   332

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

BUaga 2

Beräkning av statsbudgetens inkomster under budgetåret 1977/78 (milj. kr.)

Statsbudget       Beräknat utfall

Mer­

inkomst      (+)

Brist

(-)

A   Skaller, avgifter, m. m. I       Skatter:

1            Skatt på inkomst, förmögenhet och

rörelse samt socialförsäkringsavgifter:

a Skatt på inkomst och förmögenhet

samt socialförsäkringsavgifter m. m. b Kupongskatt

c Utskiftningsskatt och ersättningsskatt d Skogsvårdsavgifter e Bevillningsavgifter för särskilda

förmåner och rättigheter f Arvsskatt och gåvoskatt g Lotterivinstskatt h Stämpelskatt och stämpelavgift

2            Automobilskattemedel:

a Bensinskatt

b Vägtrafikskatt

3

Allmän arbetsgivaravgift

4

Tullar och acciser: a Tullmedel

b Mervärdeskatt

c Särskilda varuskatter

d Försäljningsskatt på motorfordon

e Tobaksskatt

f Rusdrycksförsäljningsmedel av partihandelsbolag

g Rusdrycksförsäljningsmedel av detaljhandelsbolag

h Skatt på sprit

i   Skatt på vin

j   Skatt på malt- och läskedrycker

k Energiskatt

I  Särskild beredskapsavgift för olje­produkter

m Särskild vägtrafikskatt

n Skatt på annonser och reklam

o Skatt pä spel

p Särskild avgift pä svavelhaltigt bränsle

q Investeringsavgift

r Skatt på charterresor

Summa skatter

45 365

45 500

+ 135

33

39

+  6

3

3

19

18

1

3

3

______ 

400

450

+ .50

260

290

+  30

670

599

-  71

2000

2 100

+ 100

2 830

 2 705

- 125

7 292

5 950

-1342

990

980

-  10

27 750

26 300

-1450

465

477

+  12

783

540

- 243

2 630

2 450

- 180

30

35

+  5

50

50

______ 

4000

3 450

- 550

680

720

+  40

767

778

+  11

4116

3 996

- 120

0

0

______ 

201

190

-  11

207

163

-  44

110

96

-  14

22

11

+  11

0

1

+  1

0

8

+  8

97 902

-3 774

101 676

II     

Uppbörd i statens verksamhel:

1

Expeditionsavgifter

2

Bidrag till koslnader för polis, domstols- och uppbördsväsendet m.

8    Inkomster vid karolinska sjukhuset

15

Körkortsavgifter

16

Avgifter för registrering av motorfordon

18

Fyravgifter, fariedsvaruavgifter

19

Lotsavgifter

24 Pensionsmedel m. m.

m.

125

30

155

73

73

______ 

389

380

-  9

16

17

+   I

72

75

+  3

126

117

-  9

32

29

-  3

817

933

+ 116

Bil. 2    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1977/78

25 Inkomst av myntning

40 Inkomster av statens gruvegendom  .

42 Inkomster vid patent- och registrerings­väsendet

45 Restavgifter

47 Ersättning för vissa komplementkost­nader vid vissa myndigheter m. m. Övriga

Summa uppbörd i statens verksamhet

III

Diverse inkomster:

1

Bötesmedel

2

Totalisatormedel

3

Tipsmedel

4

Lotterimedel

5

Övriga diverse inkomster

Summa diverse inkomster Summa skatter, avgifter m. m.

B Inkomster av slatens kapitalfonder

I      Statens affärsverksfonder:

1

Postverket

2

Televerket

3

Statens järnvägar

4

Luftfartsverket

5

Förenade fabriksverken

6

Statens vattenfallsverk

7

Domänverket

Summa statens affärsverksfonder

II

Riksbanksfonden

III

Statens allmänna fastighetsfond

IV

Försvarets fastighetsfond

V

Statens utlåningsfonder

VI

Fonden för låneunderstöd

VII

Fonden för statens aktier

VIII

Fonden för beredskapslagring

IX

Statens pensionsfonder

X

Diverse kapitalfonder

Summa inkomster av statens kapitalfonder

Summa driftbudgetens inkomster

C Beräknad övrig finansiering

Summa statsbudgetens inkomster

Statsbudget

Ber

ä

knat

Mer-

utfall

inkomst

(+)

Brist

(-)

120

95

_

25

22

20

2

74

76

+

2

67

73

+

6

48

52

+

4

287

293

+

6

2 298

2 358

+

60

86

91

+

5

157

150

-L

13

368

403

-f-

35

279

285

+

6

170

242

   +

72

1040

1 171

+

131

105 014

101 430

-3 585

30

32

+

2

125

130

+

5

60

0

60

25'-

39

+

14

34

26

8

1080

1 125

+

45

73

51

-

22

1427

1403

-

24

550

650

+

100

600

609

+

9

142

142

3 227

3 264

+

37

164

206

- +

42

79

79

136

139

+

3

104

105

+

1

116

112

4

6 544

6 709

+

165

111 558

108 139

-3419

2 985

2 610

375

114 543

110 749

-3 794

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

10

Bilaga 3

Beräknade merutgifter ocb besparingar på förslags- och obetecknade anslag under budgetåret 1977/78 (milj. kr.)

Statsbudget (inkl. till-läggsbudgetar)

Beräknat utfall

Differens be­räknat utfall och stats­budget

II

E E E E F F F F F

III 

IV

B   6 C   2

D E F F

A

1

A

5

A

6

B

1

B

2

B

4

C

1

C  2

C  3

D

1

D

2

D

4

F20 G 1 G 2 B 3 B 4 B 6 C   3

C 4 D   1

D  2

D  4

G  1

Lokala polisorganisationen:

Förvaltningskostnader

Läns- och distriktsåklagar­myndigheterna

Allmänna domstolarna

Rättshjälpskostnader

Kriminalvårdsanstalterna

Kriminalvårdsenheter med särskild

budget

Utrikesförvaltningen

Reglering av prisstegringar för

det militära försvaret

Reglering av prisstegringar för

civilförsvaret

Arméförband: Ledning och förbands­verksamhet

Materielanskaffning Forskning och utveck-

Arméförband: Arméförband: ling

Ledning och förbands-

Marinförband verksamhet Marinförband: Materielanskaffning Marinförband: Forskning och utveck­ling

Flygförband: Ledning och förbands-verksamhet

Flygförband: Materielanskaffning Flygförband: Forskning och utveck­ling

Försvarsstaben Arméstaben Flygstaben

Militärområdesstaber m. m. Fortifikationsförvaltningen Försvarets materielverk Gemensam försvarsforskning Försvarets radioanstalt Värnpliktsverket Insatsberedskap Civilförsvar

Civilförsvar: Skyddsrum Riksförsäkringsverket Folkpensioner Bidrag till sjukförsäkringen Bidrag till sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen Ersättning för bidragsförskott Bidrag till social hemhjälp och färdtjänst

Bidrag till driften av förskolor och fritidshem

Bidrag till kommunala familje- daghem Karolinska sjukhuset: Driftkostnader

214

2 243

2 457

131

148

+  17

492

554

+  62

120

140

+  20

549

600

+  51

0

56

+  56

280

312

+  32

1 510

-1 510

33

-  33

2 727

3 449

+ 722

779

1 109

+ 330

70

95

+  25

883

1071

+ 188

500

565

+  65

30

45

+ . 15

1462

1 825

+ 363

1 364

1 400

+  36

571

660

+  89

60

75

+  15

40

51

+  11

40

51

+  11

202

247

+  45

56

71

+  15

381

478

+  97

180

221

+  41

89

112

+  23

50

62

+  12

50

61

+  11

177

. 203

+  26

42

32

-  10

90

103

+  13

20 250

21920

+ 1670

2 600

3 012

+ 412

270

310

+  40

665

700

+  35

665

967

+ 302

1452

1652

+ 200

395

445

+  50

600

729

+ 129

Bil. 2   Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1977/78

11

XI

G

1

XII

B

1

B

5

D

2

XIII

B

2

B

3

B

4

XIV

C

1

XV

B

1

B

2

B

3

XVI

XVII

XVIII

VI

VII

VIII

IX

G 3

G 6

H 4

Akademiska sjukhuset i Uppsala: Avlöningar till läkare Bidrag till kommunala undervis­ningssjukhus

I    5

Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. Ersättning till kommuner enligt socialhjälps- och barnavårds­lagarna

F   2

B   1

D  6

Ersättning till postverket för befordran av tiänsteförsändelser Statistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser Riksskatteverket Skatteutiämningsbidrag till kommunerna m. m. Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av 1974 års skattereform

E   5 Stöd till dagspressen

E   9 Bidrag till vissa investeringar

E 16 Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m.

C   1 Skolöverstyrelsen

C 11 Bidrag till driften av grundskolor

C 14 Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader

C 18 Bidrag till driften av gymnasieskolor

C 32 Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m.

D 26 Högskoleförvaltningarna

E   5 Bidrag till kommunal vuxen­utbildning m. m.

E   8 Bidrag till driften av folk­högskolor m. m.

E 10 Undervisning för invandrare i svenska språket m. m.

B   2 Lantbruksnämnderna

C  3 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område

C  5 Stöd till jordbruket i norra Sverige

H 12 Bidrag till kommunala avlopps­reningsverk m. m. Tullverket: Förvaltningskostnader Arbetsmarknadsservice Kontant stöd vid arbetslöshet Åtgärder för flyktingar Länsbostadsnämnderna Bostadsbidrag m. m. Räntebidrag m. m. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet Länsstyrelserna Lokala skattemyndigheterna Kronofogdemyndigheterna Oförutsedda utgifter Riksdagen och dess verk Underskott på riksgäldsfonden Övriga

Statsbudget

Beräknat

Differens be-

Onkl. till-

utfall

räknat utfall

läggsbudgetar)

och stats-

bu(

dget

97

110

+

13

335

428

+ 93

2123

2 532

+

409

84

105

+

21

372

406

+

34

170

189

+

19

159

175

+

16

3 370

3457

+

87

1 300

1 395

+

95

207

218

+

11

0

99

+

99

1200

400

_ 

800

89

100

+

11

6 850

7 400

+

550

71

89

+

18

2 027

2 350

+

323

222   

257

+

35

88

98

+

10

291

334

+

43

224

280

+

56

60

99

+

39

136

160

+

24

3 608

3 665

+

57

105

136

+

31

140

160

+

20

402

453

+

51

658

715

+

57

762

619

143

67

90

+

23

43

55

+

12

1 781

1 615

166

2 560

2 850

+

290

258

232

_ 

26

1066

1 160

+

94

318

354

+

36

254

264

+

10

5 000

100

-4 900

173

190

+

17

6 250

6 850

+

600

17 380

17 733

+

343

Summa   102 408

103 910

+1502

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

12

Bilaga 4

Beräknade förändringar av reservationsmedelsbehällningar på reservationsanslag under budgetåret 1977/78 (milj. kr.)

Reservation      Reservation      ökning       (+)

1977-07-01

1978-06-30

Minskning (->

III     C   1    Bidrag till internationella

biståndsprogram

1 027

1 207

+   180

C  2   Bilateralt utvecklingssamarbete

783

601

-   182

V      D 2a Bidrag till anordnande av förskolor

och fritidshem

O

40

+40

H  3   Bidrag till anordnande av kliniker

för psykiskt sjuka m. m.

85

160

+     75

VI

B   2

Drift av statliga vägar

777

847

+

70

B   3

Byggande av statliga vägar

616

698

+

82

B   5

Bidrag till byggande av kommunala

vägar och gator

228

191

37

B 10

Byggande av mellanriksvägen

KirunaNarvik

0

269

+

269

X

H13

Stöd till avfallsbehandling m. m.

240

144

-

96

XII

B   3 B   5

Sysselsättningsskapande åtgärder Särskilda åtgärder för arbets-

1 257

1482

+

225

anpassning

121

141

+

20

XIII

B   7

Bidrag till förbättring av boende-

miljön

57

72

+

15

Bli

Vissa energibesparande åtgärder

inom bostadsbeståndet m. m.

490

715

+

225

XIV

1976/77

B 15

Täckande av förluster vid Eriks-

bergs Mekaniska Verkstads AB

409

, .

409

B 16

Avskrivningslån till beställare

av fartyg

0

950 .

+

950

1976/77

B 17    Medelstillskott till Statsföretag

AB för finansiering av ett till Norr­bottens Järnverk AB knutet inves­teringsbolag

B 20   Bidrag till AB Götaverken Avskrivningslån till svenska beställare av fartyg Medelstillskott till Svenska Varv AB

XIV   Medelstillskott till Luossavaarä-

Kirunavaara AB

E   5   Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m.

XV   

E   1    Ersättningar i samband med natur-

katastrofen i Tuve Övriga

20 0

40

-     20 . +     40

0 0

175 700

+   175 +   700

0

125

+   125

279

334

+     55

0

967

15 1019

+     15

+     52

Summa   7 356

9 925

+2 569

Bil. 2    Riksrevisionsverket: Budgetutfallet 1977/78

13

BUaga 5

Beräknade förändringar av reservationsmedelsbehällningar på investeringsanslag under budgetåret 1977/78 (milj. kr.)

Reservation      Reservation      Ökning       (+)

1977-07-01

1978-06-30

Minskning (-)

Statens affärsverksfonder Statens allmänna fastighetsfond Försvarets fastighetsfond Statens utlåningsfonder Därav:

Lånefonden för bostadsbyggande Fonden för låneunderstöd Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket Fonden för beredskapslagring Diverse kapitalfonder

409

497

+     88

363

441

+     78

43

43

693

319

-   374

373

28

-   345

739

2 188

+ 1449

175

175

3

3

54

14

-     40

152

174

+     22

Summa   2 631

3 851

+ 1220

BUaga 6

Beräknad disposition av rörliga krediter

Myndighet/aktiebolag

Utestående

Beräknat

Beräknad

belopp

utestående

förändring

1977-06-30

belopp

1977/78

1978-06-30

Televerket

170

820

+

650

Statens järnvägar

175

+

175

Statens vattenfallsverk

315

480

+

165

Domänverket

190

270

+

80

Förenade fabriksverken

84

170

+

86

Statens jordbruksnämnd;

Prisreglering på jordbrukets område

10

+

10

Kammarkollegiet

50

150

+

100

Norrbottens Järnverk AB

77

77

Statliga myndigheter med uppdragsverksamhet

44

50

+

6

Regeringen:

Försvarsberedskap (FöU 1974: 8)

240

100

140

övriga

40

40

Summa

1210

2 265

+1055

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978

_____________________________ Bilaga 3

Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning för budgetåret 1978/79

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

Bilaga 3

TILL REGERINGEN

Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning för budgetåret 1978/79

Enligt riksrevisionsverkets (RRV) instruktion skall RRV varje år till regeringen lämna en reviderad beräkning av statens inkomster för det kommande budgetåret, avsedd som underlag för inkomstberäkningen i kompletteringspropositionen.

RRV redovisar i denna skrivelse nya beräkningar av inkomsterna un­der budgetåret 1978/79 på de större inkomsttitlarna samt vissa specieUt konjunkturkänsliga inkomsttitiar. I anslutning till beräkningarna har bedömningar även gjorts av utfaUet för budgetåret 1977/78. Underlag för beräkningarna har inhämtats från berörda myndigheter. För be­räkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter från RRVs taxeringsstatistiska undersökning och förnyade aktiebolagsenkät utnytt­jats.

Inledningsvis presenteras en sammanfattning av beräkningsresultaten. En jämförelse görs mellan den reviderade beräkningen och de belopp som upptogs i budgetpropositionen. Därefter redovisas de förutsättning­ar och antaganden beträffande skatteunderlagets framtida utveckling som ligger till grund för beräkningarna. Bl. a. redovisas i denna del re­sultaten av RRVs förnyade aktiebolagsenkät som ligger till grund för antagandet om bolagens inkomstutveckling.

För de titlar avseende budgetåret 1978/79 där RRV nu förordar för­ändringar lämnas i det följande kommentarer till dessa. Avslutningsvis lämnas ett förslag till förnyad beräkning av kapitalbudgetens inkomster.

I en tabellbilaga redovisas resultaten av RRVs reviderade beräkningar titel för titel för budgetåren 1977/78 och 1978/79. För att underiätta jämförelse med prognoserna i den reviderade nationalbudgeten presen­teras i tabellbilagan också beräkningsresultaten kalenderårsvis för åren 197779.

Den av RRV utgivna InkomstUggaren för budgetåret 1977/78 kan tillsammans med RRVs inkomstberäkning i december 1977 (se bilaga 1 i Budgetförslaget 1978/79) användas som ett komplement till den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen. InkomstUggaren innehåUer utförliga beskrivningar av vad de olika inkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller för dessa.

1   Riksdagen 1977178. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bil 3

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

2

Beslut i ärendet har fattats av generaldirektören[REDACTED_EFTERNAMN] i närvaro av avdelningschefen Sanell, byrådirektörerna Apelblat, Dalmo oeh Gut-felt, förste revisorerna lansson, Karlson och Rahmn, byråassistenten[REDACTED_EFTERNAMN] samt revisionsdirektören[REDACTED_EFTERNAMN], föredragande.

Stockholm den 31 mars 1978

G. Rune[REDACTED_EFTERNAMN]

Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

Innehåll

Riksrevisionsverkets  reviderade  inkomstberäkning

för  budgetåret

1978/79

1

Innehållsförteckning

I. Sammanfattning

5

Utvecklingen av inkomsterna budgetåren 1977/78 oeh 1978/79

6

Jämförelse mellan budgetpropositionen och RRVs marsberäkning

9

II. 

AUmänna förutsättningar

14

Utveckling av skatteunderlaget för fysiska personer

14

Utvecklingen av skatteunderlaget för svenska aktiebolag m. fl.

15

III. Beräkning av de olika inkomsttitlarna

17

Skatter

17

Skatt på inkomst oeh förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter

m. m.

17

Kupongskatt

26

Arvsskatt och gåvoskatt

26

Lotterivinstskatt

27

Stämpelskatt och stämpelavgift

27

Bensinskatt

27

Vägtrafikskatt

28

Allmän arbetsgivaravgift

28

Tullmedel

29

Mervärdeskatt

30

Särskilda varuskatter

31

Försäljningsskatt på motorfordon

31

Skatt på sprit

32

Skatt på vin

32

Skatt på malt- och läskedrycker

32

Energiskatt

32

Särskild vägtrafikskatt

33

Skatt på annonser och reklam-

33

Skatt på spel

33

Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle

34

Skatt på charterresor

34

Uppbörd i statens verksamhet

35

Expeditionsavgifter

35

Avgifter för utrikesförvaltningens exportfrämjande åtgärder

35

Ersättning för administrationskostnader avseende bidragsförskott

35

Inkomster vid den statUga läkemedelskontrollen

35

Inkomster vid karolinska sjukhuset

36

Inkomster vid arbetarskyddsstyrelsen

37

Fyravgifter, fariedsvaruavgifter

37

Lotsavgifter

38

Pensionsmedel m. m.

38

Inkomst av myntning

38

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

4

Diverse inkomster

40

Bötesmedel

40

Totalisatormedel

40

Tipsmedel

4(j

Lotterimedel

40

Räntor och amorteringar på energispariån

40

Övriga diverse inkomster

41

Slatens affärsverksfonder

41

Postverket

42

Televerket

42

Statens järnvägar

42

Luftfartsverket

43

Förenade fabriksverken

44

Statens vattenfallsverk

46

Domänverket

47

Riksbanksfonden

48

Statens utlånings fonder

49

Lånefonden för bostadsbyggande

49

Fonden för låneunderstöd

49

Arbetsmarknadsstyrelsens delfond

49

Diverse kapitalfonder

49

Övriga diverse kapitalfonder

49

Beräknad övrig finansiering

49

Tabellförteckning

51

Tabellbilaga

52

Bil. 3   Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

I. Sammanfattning

Förutsättningar

RRVs förslag till reviderad beräkning av statsbudgetens inkomster un­der budgetåret 1978/79 oeh den nu gjorda uppskattningen av inkomster­na under budgetåret 1977/78 har utförts under antagande om oförändrad ekonomisk politik. Förändringar av ekonomisk-politisk karaktär har be­aktats i de fall då det föreligger beslut av statsmakterna eUer förslag därom har lagts fram av regeringen i propositioner offentliggjorda före den 21 mars 1978.

Förutom dessa institutionella förutsättningar är bedömningen av kon­junkturutvecklingen betydelsefull för beräkningen av statsbudgetens in­komster. Den bedömning som presenterades av regeringen i den prelimi­nära nationalbudgeten har utgjort det huvudsakliga underlaget för an­tagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen. Under det pågå­ende arbetet med den reviderade nationalbudgeten har RRV oekså hållit kontakt med konjunkturinstitutet oeh ekonomidepartementet. Med an­ledning av vad som har framkommit vid dessa kontakter har vissa revi­deringar gjorts av antagandena i den preliminära nationalbudgeten.

Antagandena om löneutvecklingen har central betydelse för RRVs beräkningar. Enligt nu tillgänglig statistik beräknas den totala lönesum­man ha ökat med 9,3 % från år 1976 till år 1977. Det är en knapp halv procentenhet högre ökningstakt än som antogs i RRVs beräkning i de­cember 1977. Efter föregående beräkningstillfälle har avtalsförhand­lingarna på LOPTK-området slutförts. Antagandena om den totala lönesummans utveckling 19771978 har bl. a. med anledning härav justerats ned med drygt en halv procentenhet till totalt 7,7 %. För första halvåret 1979 har ökningen, liksom i decemberberäkningen, satts till 7%.

De svenska aktiebolagens statligt taxerade inkomster förutses minska med 29 % meUan åren 1976 och 1977. Underlaget för denna prognos har hämtats från den enkät tUl svenska aktiebolag som RRV utfört un­der februarimars 1978. Mellan åren 1977 och 1978 antas schablon­mässigt att aktiebolagslagens inkomster ökar med 5 %.

En specifikation av RRVs beräkningar av statsbudgetens inkomster under budgetåren 1977/78 oeh 1978/79 samt under kalenderåren 1977 1979 framgår av en särskild tabellbilaga. En sammanfattning av beräk­ningsresultaten framgår av tabeU 1. I tabell 2 redovisas de inkomsttitlar för vilka RRV nu föreslår ändringar av beräkningen i budgetpropo­sitionen.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

6

Utvecklingen av inkomsterna budgetåren 1977/78 och 1978/79

Enligt de reviderade beräkningarna skulle totalbudgetens inkomster under budgetåret 1977/78 uppgå tiU 110 749 milj. kr. Det innebär en ök­ning från budgetåret 1976/77 med 6 389 milj. kr. eller 6,1 %. Det är en väsentligt mindre ökning än under de närmast föregående budget­åren. Mellan budgetåren 1975/76 och 1976/77 ökade inkomsterna med 10 426 milj. kr. eUer 11,1 %. MeUan de därnäst föregående budgetåren var ökningen 21 444 milj. kr. eller 29,6 %. Minskningen i ökningstakt hänger till stor del samman med förändringar i tillväxten av den totala lönesumman. Tillväxten har i dessa beräkningar antagits bli i det när­maste halverad under kalenderåren 19751978.

Av tabell 1 framgår att till ökning i statsinkomsterna mellan budget­åren 1976/77 och 1977/78 bidrar arbetsgivaravgifterna (exkl. allmän ar­betsgivaravgift) med 5 519 milj. kr. och mervärdeskatten med 5 041 milj. kr. I neddragande riktning verkar inkomstskatterna som väntas minska med 5 039 milj. kr.

Av arbetsgivaravgifterna förutses folkpensioneringsavgiften och so­cialavgiften till barnomsorgen tillsammans öka med 4 969 milj. kr. mel-

Tabell 1. Utvecklingen av totalbudgetens inkomster budgetåren 1976/77, 1977/78 och 1978/79, milj. kr.

1976/77

1977/78

1978/79

Föränd-

Föränd-

Föränd-

Föränd-

Utfall

RRVs

RRVs

ring från

ring i

ring från

ring i

mars-

mars-

1976/77

procent

1977/78

pro-

be-

be-

titi

till

cent

räkning

räkning

1977/78

1978/79

Skatt på inkomst och för-

mögenhet (exkl. arbetsgivar-

avgifter)'

33 535

28 500

26 700

-5 039

-15,0

-1 800

- 6,3

Arbetsgivaravgifter (exkl. allm.

arbetsgivaravgift)'

11481

17 000

20 400

5 519

48,1

3 400

20,0

Övriga skatter på inkomst.

förmögenhet och rörelse samt

socialförsäkringsavgifter

1 316

1401

1 521

85

6,5

120

8,6

Automobilskattemedel

4 569

4 805

6 450

236

5,2

1 645

34,2

Allmän arbetsgivaravgift

6 997

5 950

3 994

-1047

-15,0

-1956

-32,9

Mervärdeskatt

21259

26 300

29 900

5 041

23,7

3 600

13,7

Skatt på sprit

3 449

3 450

3 900

1

0,0

450

13,0

Energiskatt

3 528

3 996

4 146

468

13,3

150

3,8

Övriga tullar och acciser

6 905

6 499

6 698

-   406

- 5,9

199

3,1

Uppbörd exkl. pensionsmedel

1 364

1425

1641

61

4,5

216

15,2

Pensionsmedel

814

933

1065

119

14,6

132

14,1

Diverse inkomster

1040

1 171

1215

131

12,6

44

3,8

Affärsverk

1 103

1 403

1 510

300

27,2

    107

7,6

Övriga kapitalfonder

4611

5 307

5 826

696

15,1

519

9,8

Driftbudgetens inkomster

101 975

108 139

114 965

6 164

6,0

6 826

6,3

Övrig finansiering

2 386

2 610

3 121

224

9,4

511

19,6

Totalbudgetens inkomster

104 360

110 749

118 086

6 389

6,1

7 337

6,6

' Inkomsterna av Skatt pä inkomst och förmögenhet (exkl. arbetsgivaravgifter) och Arbetsgivaravgifter (exkl. allmän arbetsgivaravgift) utgör tillsammans de inkomster som i statsbudgeten redovisas under titeln Skatt pä inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m.m.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

7

lan budgetåren 1976/77 och 1977/78. Folkpensioneringsavgiften höjdes år 1977 med 2,1 procentenheter tUl 8,3 %. Barnomsorgsavgiften uppgick för år 1977 till 1,0 % oeh för år 1978 uppgår den tiU 1,3 %. Nettot av de transaktioner som berör sjukförsäkringen oeh som redovisas bland dessa arbetsgivaravgifter väntas förbättra statsinkomsterna med 720 milj. kr. budgetåret 1977/78. Det hänger samman med att sjukförsäkringens kassamässiga underskott minskar från 1 635 milj. kr. tiU 915 milj. kr.

De inkomster av skatt på inkomst och förmögenhet som redovisas på statsbudgeten förutses minska budgetåret 1977/78 med 5 039 milj. kr. eller 15 %. Det beror främst på två faktorer, nämligen utbetalningar av kommunalskattemedel oeh sänkningen av statsskatten år 1978. Staten svarar för hela uppbörden av inkomstskatt, dvs. både statlig och kom­munal skatt. Kommunernas andel av skatteuppbörden betalas ut till kommunerna med viss eftersläpning. Nettot av totala inkomstskatteupp­börden och utbetalningar av kommunalskatt redovisas som inkomst­skatter i den statliga budgeten. De kraftiga lönesummeökningarna åren 1975 och 1976 på knappt 17 % resp. drygt 13,5 % medförde att totala skatteuppbörden ökade kraftigt dessa år. För åren 1977 och 1978 be­räknas lönesummeökningarna bli väsentiigt lägre eUer 9,3 % resp. 7,7 %. Detta medför att ökningstakten av inkomstskatteuppbörden avtar mellan budgetåren 1976/77 oeh 1977/78. Samtidigt ökar tillväxten av kommu­nalskatterna kraftigt. Det framgår av nedanstående tablå.

Förändring

mellan budgetär, milj. kr.

1975/76

1976/77

1977/78

1976/77

1977/78

1978/79

Preliminärskatt och fyllnadsbe­

talningar                                                 + 8 447

+ 7 951

+8 512

./.Kommunalskatter                             +8 903

+12 163

+8 930

Netto                                                      -   456

- 4 212

-   418

Det medför att det statliga nettot för inkomstskatterna sjunker med drygt 4,2 miljarder kr. mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78.

Den allmänna arbetsgivaravgiften väntas sjunka med 1 047 milj. kr. eller 15 % mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78 tiU följd av att av­giftssatsen sänktes från 4 % tiU 2 % år 1978.

Mervärdeskatten beräknas öka med 23,7 % eUer 5 041 milj. kr. bud­getåret 1977/78. Det beror främst på höjningen av skattesatsen den 1 juni 1977 från 15 % tiU 17,1 % av värdet inkl. skatt.

Skatten på sprit och vin höjdes i maj 1977. En uppbördsteknisk om­läggning av inbetalningarna av sprit- och vinskatter väntas emellertid medföra en senardäggning av inbetalningarna. Uppbörden under mars månad väntas i stort sett utebli. Detta gör att ökningen av skatten på sprit meUan budgetåren 1976/77 och 1977/78 beräknas stanna vid 1 milj. kr.

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

g

Energiskatten höjdes i mars 1977 vilket endast till en mindre del på­verkade uppbörden under budgetåret 1976/77. För budgetåret 1977/78 förutses en ökning av energiskatten med 468 milj. kr. eller 13,3 %. Höj­ningen av bensinskatten den 1 maj 1978 väntas påverka inbetalningarna under 1977/78 endast i begränsad omfattning.

Posten övriga tullar och acciser i tabell 2 beräknas minska med 406 milj. kr. budgetåret 1977/78. I denna post ingår försäljningsskatten (f. d. omsättningsskatten) på motorfordon som p. g. a. den sjunkande bilför­säljningen väntas minska med 320 milj. kr. eller 37,2 %. Likaså ingår tullar och skatt på malt- och läskedrycker, som förutses sjunka med 190 resp. 160 milj. kr. mellan budgetåren. Minskningen av den sist­nämnda posten beror på att mellanölsförsäljningen upphörde den 1 juli 1977.

Inkomsterna från de statliga affärsverken väntas öka med 300 milj. kr. eller 27,1 %. Statens vattenfalls verk beräknar öka sina inleveranser av överskottsmedel med 295 milj. kr. budgetåret 1977/78. Ränteinkoms­terna frårt lånefonden för bostadsbyggande antas öka med 414 milj. kr. bl. a. till följd av att bostadslåneräntan höjdes med en halv procent­enhet till 9,75 % år 1977.

För budgetåret 1978/79 beräknas inkomsterna på totalbudgeten upp­gå tUl 118 086 milj. kr. Det skulle innebära en uppgång med 7 337 milj. kr. eller 6,6 % jämfört med budgetåret 1977/78. Det är en obetydligt högre ökningstakt än som nu beräknats för innevarande år.

Mervärdeskatten beräknas bidra med 3 600 milj. kr. och arbetsgivar­avgifterna (exkl. allmän arbetsgivaravgift) med 3 400 milj. kr. till den totala ökningen. Inkomstskatterna och den allmänna arbetsgivaravgiften beräknas däremot minska med 1 800 resp. 1 956 milj. kr.

Minskningen av inkomstskatterna fortsätter således budgetåret 1978/ 79. Nedgången beror i mindre grad än under de närmast föregående åren på kraftiga ökningar av utbetalningar av kommunalskatter, vilket framgår av tablån ovan. Det är i stället införandet av den inflations-skyddade skatteskalan som främst bidrar till minskningen av inkomst­skatterna.

Arbetsgivaravgifterna (exkl. allmän arbetsgivaravgift) fortsätter att växa kraftigt fastän i långsammare takt än under innevarande budgetår. Mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79 beräknas de öka med 3 400 milj. kr. eller 20 %. Sjukförsäkringsavgiften har förutsatts bli höjd från 9,6 % till 10,6 % den 1 januari 1979. Barnomsorgsavgiften höjdes år 1978 med 0,3 procentenheter och antas öka med ytterligare 0,3 pro­centenheter år 1979. Den ökar med totalt 801 milj. kr. eller 39,3 % meUan budgetåren. Folkpensioneringsavgiften förutses Öka med 1 366 milj. kr. eller 8,6 %.

Bilskatterna väntas öka kraftigt eller med 34,2 % .till följd av att ben­sinskatten höjs den 1 maj 1978. Samtidigt slopas särredovisningen av den  särskilda vägtrafikskatten under tullar och  acciser.  Den ingår

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

9

fr. o. m. budgetåret 1978/79 i vägtrafikskatten. Den särskilda vägtrafik­skatten beräknas för budgetåret 1977/78 uppgå tiU 190 milj. kr.

Den allmänna arbetsgivaravgiften minskar även budgetåret 1978/79. Den minskar med 1 956 milj. kr. eUer 32,9 % till följd av att avgiften halverades den 1 januari 1978. Avgiftssatsen antas i dessa beräkningar vara oförändrad meUan år 1978 och 1979.

Mervärdeskatten väntas öka kraftigt även budgetåret 1978/79 fastän i långsammare takt än under innevarande budgetår. Ökningen samman­hänger till stor del med ökningen av importen av mervärdeskatteplik­tiga varor. Ökningstakten för energiskatten, diverse inkomster och affärsverkens inleveranser av överskott väntas avta påtagligt jämfört med de närmast föregående budgetåren. Energiskatten förutses öka med 150 milj. kr. eller 3,8 %. Av affärsverken är det endast postverket, förenade fabriksverken och statens vattenfallsverk som förutser en ök­ning av inleveranserna meUan budgetåren 1977/78 och 1978/79.

Jämförelse mellan budgetpropositionen och RRVs marsberäkning

Totalbudgetens inkomster under budgetåret 1977178 beräknas nu bli 627 milj. kr. lägre än enligt beräkningen i budgetpropositionen. I ta­bell 2 redovisas de titlar där RRV nu föreslår en ändrad beräkning jämfört med beräkningen i budgetpropositionen.

Uppjusteringen av lönesummans ökning åren 19761977 har bidra­git till att preliminära A-skatten har ökat mer än som antogs i decem­ber. Vidare väntas nu aktiebolagens fyllnadsbetalningar under våren 1978 bU väsentUgt större än som förutsattes i decemberberäkningen. Detta har gjort att inkomstskatterna nu beräknas bli 800 milj. kr. större än tidigare. Likaså har arbetsgivaravgifterna justerats upp jämfört med i höstens beräkning. Höjningen uppgår till 500 milj. kr. Uppjusteringen av lönesumman åren 19761977 har medfört att fyUnadsbetalningarna av arbetsgivaravgiften våren 1978 nu förutses bli något större än som tidigare antagits. De inkomster som redovisas över statsbudgettiteln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. har således räknats upp med tillsammans 1 300 milj. kr. för budgetåret 1977/78 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen.

AutomobUskattemedlen har totalt räknats upp med 70 milj. kr. jäm­fört med i budgetpropositionen. Höjningen beror på vissa höjningar av vägtrafikskatten samt på att bensinkonsumtionen nu beräknas bli större än som tidigare antagits.

Värdet av den mervärdeskattepUktiga importen har enligt uppgifter från konjunkturinstitutet räknats ned för åren 1977 och 1978. Likaså har värdet av den privata konsumtionen reviderats nedåt. Det har med­fört att mervärdeskatten nu beräknas bli 1 450 milj. kr. lägre budget­året 1977/78 än som antogs i beräkningen till budgetpropositionen.

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

lo

Prognoserna för försäljningen av personbilar har under budgetåret 1977/78 successivt justerats nedåt. Inkomsterna. på titeln försäljnings­skatt (f. d. omsättningsskatt) på motorfordon har därför reviderats ned med 60 milj. kr. både budgetåret 1977/78 och 1978/79. Den från den 1 januari 1978 gällande lagen om dryckesskatt innehåller vissa föränd­ringar vad beträffar inleveranser av skatt på sprit och vin. Uppbörden blir senarelagd jämfört med tidigare, vilket har medfört att inkomsterna på titlarna skatt på sprit och vin har justerats ned med 350 resp. 70 milj. kr.

Inkomsterna på uppbördstiteln pensionsmedel m. m. har dragits ned med 51 milj. kr. budgetåret 1977/78, vilket sammanhänger med att ut­betalningarna av sjukersättningar tiU staten har höjts. Inkomsterna på riksbanksfonden kommer enligt riksbanken att bli 100 milj. kr. större budgetåret 1977/78 än som redovisades i budgetpropositionen.

Totalbudgetens inkomster under budgeiåret 1978179 beräknas bli 1 310 milj. kr. mindre än det belopp som uppfördes i budgetproposi­tionen. Denna nedjustering motsvarar i stort den förändring på 1 300 mUj. kr. som gjorts för inbetalningarna av mervärdeskatt. Den sam­manhänger med de neddragningar av prognoserna för importen och den privata konsumtionen som nämnts ovan.

Inkomsterna på titeln skatt på inkomst oeh förmögenhet samt social­försäkringsavgifter m. m. har räknats upp med 200 milj. kr. budgetåret 1978/79 jämfört med i budgetpropositionen. Bakom denna ökning lig­ger upprevidering av arbetsgivaravgifterna (exkl. allmän arbetsgivar­avgift) med 1 300 miti. kr. och en nedjustering av inkomstskatterna med 1 100 milj. kr. Arbetsgivaravgifterna har höjts bl. a. beroende på att avgiften tiU sjukförsäkringen nu antagits vara 10,6 % fr. o. m. år 1979. Inkomstskatterna har räknats ned beroende på att aktiebolagens fyllnadsbetalningar våren 1978 har justerats uppåt. Det har i dessa be­räkningar medfört att utbetalningen av överskjutande skatt budgetåret 1978/79 reviderats uppåt, vilket minskar nettot på titeln.

Vägtrafikskatterna har beräknats öka med 370 milj. kr. budgetåret 1978/79 jämfört med i budgetpropositionen. Det sammanhänger bl. a. med att den särskilda vägtrafikskatten flyttats från tullar och acciser till denna inkomsttitel.

Inkomsterna av energiskatt budgetåret 1978/79 har räknats ned med 103 milj. kr. p. g. a. att företag med industriell tiUverkning kan få ned­sättning av skatten även för år 1978.

Inkomsterna på uppbördstiteln pensionsmedel m. m. har räknats upp med 72 milj. kr. budgetåret 1978/79. Räntor och amorteringar på energispariån, som beräknas uppgå till 118 milj. kr., föreslår RRV bli särredovisade fr. o. m. budgetåret 1978/79. Dessförinnan har inkoms­terna redovisats under övriga diverse inkomster.

Bil. 3    Riksrevisionsverkels inkomstberäkning

11

Tabell 2. Jämförelse mellan inkomster för budgetåren 1977/78 och 1978/79 enligt budgetpropositionen oeh RRVs marsberäkning (tkr.)

Inkomsttitel

1977/78

1978/79

Enligt

Enligt

Ökning

Enligt

Enligt

Ökning

budgetpro-

RRVs

(+)

budgetpro-

RRVs

(+)

1

positionen

marsbe-

Minskning

positionen

marsbe-

Minskning

räkning

(-)

räkning

(-]

1

Skatt på inkomst,

förmögenhet och

rörelse samt social-

försäkringsavgifter

45 661 100

46 901 100

+ 1 240 000

48 499 600

48 620 600

+

121 000

därav

Skatt på inkomst

och förmögenhet

samt socialförsäk-

ringsavgifter m. m.

44 200 000

45 500 000

+ 1 300 000

46 900 000

47 100 000

+

200 000

Kupongskatt

34 000

39 000

+

5 000

36 000

38 000

+

2 000

Arvsskatt och gåvo-

skatt

460 000

450 000

IOOOO

500 000

500 000

±

0

Lotterivinstskatt

295 000

290 000

5 000

325 000

320 000

5 000

Stämpelskatt och

stämpelavgift

648 500

598 500

50 000

715 000

639 000

76 000

Aiitoinobilskatteinedel

4 735 000

4 805 000

+

70 000

6 080 000

6 450 000

+

370 000

därav

Bensinskatt

2 055 000

2 100 000

+

45 000

3 290 000

3 290 000

±

0

Vägtraflkskatt

2 680 000

2 705 000

+

25 000

2 790 000

3 160 000

+

370 000

Allmän arbelsgivar-

avgifl

5 960 000

5 950 000

IOOOO

4 061 000

3 994 000

67 000

Tullar och acciser

42 246 801

40 245 411

-2

001 390

46 378 801

44 643 801

-1735 000

därav

Tullmedel

990 000

980 000

IOOOO

1 070 000

1 020 000

_ 

50 000

Mervärdeskatt

27 750 000

26 300 000

-1450 000

31 200 000

29 900 000

-1300 000

Särskilda varu-

skatter

472 600

477 200

+

4 600

485 600

489 600

+

4 000

Försäljningsskatt

på motorfordon

600 000

540 000

60 000

670 000

610 000

_ 

60 000

Skatt pä sprit

3 800 000

3 450 000

350 000

3 900 000

3 900 000

±

0

Skatt på vin

790 000

720 000

70 000

860 000

860 000

±

0

Skatt på malt- och

läskedrycker

770 000

778 000

+

8 000

790 000

802 000

+

12 000

Energiskatt

4 031000

3 996 000

35 000

4 252 000

4 146 000

106 000

Särskild vägtraflk-

skatt

190 000

190 000

±

0

203 000

0

_

203 000

Skatt på annonser

och reklam

157 000

162 800

+

5 800

164 000

169 000

+

5 000

Skatt på spel

126 000

96 000

_

30 000

96 000

63 000

33 000

Särskild skatt för

svavelhaltigt

bränsle

IIOOO

11210

+

210

3 000

4 000

+

1000

Investeringsavgift

9 000

1000

8 000

-- 

Skatt på charterresor        15 000

8 000

7 000

100 000

95 000

5 000

Uppbörd i statens

verksainhet

2 453 435

2 358 439

94 996

2 613 822

2 706 186

+

92 364

därav

Expeditionsavgifter

122 320

125 000

+

2 680

126 470

131 070

+

4 600

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

12

Inkomsttitel

1977/78

1978/79

Enligt

Enligt

Ökning

budgetpro-    RRVs

(+)

positionen     marsbe-

Minskning

räkning

()

Enligt

Enligt

budgetpro-    RRVs positionen     marsbe­räkning

Ökning

(+) 

Minskning

(-)

Avgifter för utri-

kesförvaltningens

exportfrämjande

åtgärder

100

224

+

124

Bidrag till riksför-

säkringsverket och

försäkringsrådet

27 100

27 700

+

600

Ersättning för ad-

ministrationskost-

nader avseende

bidragsförskott

Inkomster vid den

statliga läkemedels-

kontrollen

20 297

19 967

330

Inkomster vid

karolinska sjuk-

huset

385 200

380 200

5 000

Inkomster vid arbe-

tarskyddsstyrelsen

7 620

3512

-

4 108

Inkomster av ar-

betsgivaravgifter till

arbetarskyddssty-

relsens och yrkes-

inspektionens verk-

samhet

46 400

47 300

+

900

Fyravgifter, farieds-

varuavgifter

147 500

117000

30 500

Lotsavgifter

31000

29 000

2 000

Inkomster vid

Sveriges meteoro-

logiska och hydro-

logiska institut

43 313

36 582

6 731

Pensionsmedel

984 000

933 000

51000

Inkomst av mynt-

ning

95 000

95 000

±

0

Inkomster vid

statens utsädes-

kontroll

11000

11099

+

99

Inkomster vid

patent- och re-

gistreringsväsendet

75 350

75 520

+

170

Inkomster vid

statens planverk

800

900

+

100

Diverse inkomster

1 156 625

1 170 536

+

13911

därav

Bötesmedel

87 225

91425

+

4 200

Totalisatormedel

150 000

149 800

200

Tipsmedel

400 900

402 991

+

2 091

Lotteri medel

274 000

284 820

+

10 820

Räntor och amor-

teringar på energi-

spariån

Övriga diverse

inkomster

244 500

241 500

3 000

80

200

120

29 100

29 500   +

400

29 750   +     29 750

24 664

26 223   +       1 559

420 700

419 400   -       1300

3 820

3 820   ±

O

49 500

100

49 600   +

207 000    232 000 +  25 000 32 000     30 000 

   2 000

44 323    50 488 +  6 165 993 000   1 065 000 +  72 000

133 000    88 000 -  45 000

11200

12 200

+

1000

75 075

75 245

+

170

200

200

±

O

1220 050

1214 912

-

5 138

86 450

92 450

+

6 000

175 000

175 000

±

O

400 900

414 162

+

13 262

300 000

313 300

+

13 300

257 700

118 500 + 118 500 101500 - 156 200

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

13

Inkomsttitel

1977/78

1978/79

Enligt

Enligt

Ök

ning

Enligt

Enligt

Ök

:ning

budgetpro-

RRVs

(+)

budgetpro-

RRVs

(+)

positionen

marsbe-

minskning

positionen

marsbe-

mil

nskning

räkning

(-

)

räkning

(-

)

Inkomsier av statens

kapitalfonder

6 598 194

6 708 985

+

110 791

7 181 144

7 335 939

+

154 795

därav

Postverket

32 000

32 000

±

0

38 000

38 000

_u

0

Televerket

125 000

130 000

+

5 000

140 000

127 000

13 000

Statens järnvägar

Luftfartsverket

46 300

38 700

7 600

24 000

21700

2 300

Förenade fabriks-

verken

32 900

26 300

_

6 600

29 600

32 800

+

3 200

Statens vattenfalls-

verk

1 124 600

1 124 600

±

0

1 255 000

1 255 000

±

0

Domänverket

59 300

50 900

8 400

35 000

35 000

±

0

Riksbanksfonden

550 000

650 000

+

100 000

550 000

650 000

+

100 000

Statens utlånings-

fonder

3 266 871

3 264 459

2 412

3 509 944

3 551 944

+

42 000

Fonden för läne-

understöd

176 024

206 024

+

30 000

189 969

214 969

+

25 000

Statens pensions-

fonder

105 012

104 815

197

106 802

106 797

_

5

Diverse kapital-

fonder

111 216

112216

+

1000

129 236

129 136

100

Summa för drift-

budgetens inkomster

108 811 155

108 139 471

671 684

116 034 417

114 965 438

-1068 979

Kapitalbudgetens

inkomster

2 564 471

2 609 501

+

45 030

3 362 378

3 121019

241 359

Summa totalbudgeten

111 375 626

110 748 972

-

626 654

119 396 795

118 086 457

-1310 338

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

14

II. 

Allmänna förutsättningar

Utvecklingen av skatteunderlaget för fysiska personer

I RRVs beräkningar i december 1977 antogs lönesumman öka med 8,9 % mellan åren 1976 och 1977. Det var samma ökningstal som an­vändes i den preliminära nationalbudgeten 1978. Den totala ökningen fördelade sig på följande komponenter. Avtalskomponenten beräknades till 7,5 % och löneglidningen till 2,5 %. Sysselsättningskomponenten antogs ge ett negativt bidrag tUl lönesummeutvecklingen på ca 1 pro­centenhet.

RRV har i sin reviderade beräkning utgått från att lönesumman ökade med 9,3 % meUan åren 1976 och 1977. Det är huvudsakligen löneglidningen som nu bedöms ha ökat något mer än som antogs i december. Övriga komponenter antas ligga kvar på ungefär samma nivå som tidigare.

Sedan beräkningarna presenterades i december har avtalsförhand­lingarna mellan LO-PTK oeh SAF slutförts. Det innebär att de avtals­mässiga höjningarna 19771978 nu kan beräknas med större grad av säkerhet. Enligt beräkningarna till den preliminära nationalbudgeten är ca sex procentenheter av avtalskomponenten intecknade genom av­tal slutna under år 1977 och av kostnaderna för den femte semester­veckan. Sysselsättningskomponenten förutses ge ett något större nega­tivt bidrag till lönesummeutvecklingen på mellan 1,5 % och 2 % än som antogs tidigare. Den totala lönesummeökningen meUan åren 1977 och 1978 har därför i RRVs beräkningar antagits bU 7,7 %. Det är en dryg halv procentenhet lägre än som antogs i decemberberäkningen. För år 1979 har RRV liksom i decemberberäkningen skrivit fram lö­nerna med 7 %.

De utbetalade pensionerna ökade enligt preliminära siffror med 23,4 % meUan åren 1976 och 1977. Den kraftiga ökningen samman­hänger med prisutvecklingen och en kraftig tillväxt av antalet pensio­närer. MeUan åren 1977 och 1978 förutses ökningstakten avta något. Den beräknas tiU 17,9 %. Det är något mindre än som antogs i beräk­ningen i december 1977. Av de olika pensionsutbetalningarna är det den allmänna tilläggspensionen och delpensionen som ökar mest. För år 1979 hair RRV valt att skriva fram pensionerna med ca 12,5 %.

Av inkomsterna från andra förvärvskällor än tjänst har utvecklingen av inkomst av kapital mellan åren 1976 och 1977 ändrats från en an­tagen ökning på 39 % till en ökning på 43 %. Kapitalinkomsterna för­utses öka med 1 % mellan åren 1977 och 1978 jämfört med en antagen ökning på 4 % i december. Förändringarna baseras på nya antaganden om räntenivån, in- och utiåning samt sparande.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

15

Inkomsterna av jordbruksfastighet förutsågs i december ligga på oförändrad nivå år 1977 jämfört med år 1976 och öka med 5 % år 1978. RRV uppskattar nu med ledning av uppgifter från statens jord­bruksnämnd att inkomsterna minskade med 6 % år 1977 och att ök­ningen beräknas uppgå tUl 9 % år 1978.

Inkomst av rörelse förutsågs i december öka med 2 % under år 1977. RRV bedömer nu att rörelseinkomsterna minskade med 1 % år 1977. För åren 1978 och 1979 förutses inkomsterna öka med 5 % vartdera året.

För övriga inkomstslag har endast smärre korrigeringar gjorts av ut-veckUngstakten mellan år 19771979 jämfört med decemberberäk­ningen.

Utvecklingen av skatteunderlaget för svenska aktiebolag m. fl.

Under februarimars upprepade RRV sin enkät till ett urval om ca 2 000 svenska företag, sparbanker och försäkringsinstitut. De till­frågades om den till statiig och kommunal skatt taxerade inkomsten under verksamhetsåren 1976 och 1977. Dessutom tillfrågades företagen om beräknade fyllnadsbetalningar under våren 1978, avdrag för forsk­nings- och utvecklingskostnader, det särskilda investeringsavdraget samt om det statliga investeringsbidraget. Avdraget och bidraget har för­längts till att gälla t. o. m. 1978 (SFS 1977: 1062, 1063). Investerings­avdraget och bidraget är oförändrade 25 % resp. 10 %. Resultatet av enkäten har fördelats på företagsstorlek och redovisas i tabell 3.

Enligt enkäten beräknas aktiebolagens statligt taxerade inkomster minska med 29 % från 1976 till 1977. Enligt höstens enkät var minsk­ningen 28 %. De kommunalt taxerade inkomsterna beräknas i våren­käten minska med knappt 5 % meUan åren 1976 och 1977. Motsvaran­de siffra var 6 % enligt .höstenkäten. Det särskilda investeringsavdraget beräknas uppgå till 2 440 milj. kr. för verksamhetsåret 1977. Företag med mer än 500 anställda svarar för 55 % av det totala avdraget. Som en följd av investeringsavdraget minskar den statiiga bolagsskatten med 975 milj. kr. De företag som inte kan utnyttja avdraget kan i stäUet ansöka om investeringsbidrag. Dessa ansökningar beräknas totalt kom­ma att motsvara ett belopp på 120 milj. kr. för verksamhetsåret 1977. Närmare 60 % av detta kommer att betalas ut till företag med högst 19 anställda.

Det särskilda forsknings- och utvecklingsavdraget beräknas uppgå till totalt 375 milj. kr. Företag med mer än 500 anställda svarar för knappt 90 % av avdraget.

Fyllnadsbetalningarna under våren 1978 beräknas enligt enkäten ut­göra ca 32 % av den totala bolagsskatten. Företag med O19 anställda svarar i absoluta tal för större delen av fyllnadsbetalningarna.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

16

Vid bedömning av 1978 års statligt taxerade inkomster har RRV ut­gått från en trendmässig ökning på 10 %. Det totala investeringsavdra­get beräknas öka för verksamhetsåret 1978 jämfört med 1977. Med hänsyn till detta räknar RRV med en ökning av den statligt taxerade inkomsten på 5 % från 1977 tiU 1978.

Tabell 3. Statligt och kommunalt taxerad inkomst, fyllnadsinbetalningar, forsknings- och utvecklings­avdrag, investeringsavdrag samt investeringsbidrag fördelat pä företagsstorlek verksamhetsåren 1976 och 1977, milj. kr.

Antal anställda

Statligt

Föränd-

Kom-

Föränd-

Fyll-

Forsk-

Investe-

- Investe-

taxerad

ring i

munalt

ring i

nads-

nings-

rings-

rings-

inkomst staUig

taxerad

kommu-

 betal-

och ut-

avdrag

bidrag

för verk

- taxerad

inkomst nalt

ning för

vecklings- för

för

sam-

inkomst för

taxerad

verk-

avdrag

verk-

verk-

hetsåret

mellan

verk-

inkomst samhets

-för

sa m-

sam-

1976

verk-

sam-

mellan

året

verk-

hets-

hets-

sam-

hets-

verk-

1977

sam-

året

året

hets-

året

sam-

hets-

1977

1977

åren

1976

hets-

året

1976

åren

1977

1977

1976 1977

0    19

1 305

-   371

2 266

-211

416

4

245

68

20    99

963

-   217

2 255

- 73

350

14

254

35

100  499

874

-   427

1504

-111

247

27

555

12

5001 999

637

-     61

1414

+ 190

187

101

434

3

2 000

1473

-   619

3 001

-382

134

227

898

1

Bank- och försäkrings-

verksamhets fastighets-

förvaltning

243

+   139

411

+ 154

64

0

42

0

Uppgift saknas

197

-     89

256

- 77

21

2

9

0

Totalt

5 692

-1645

11107

-510

1419

375

2 437

119

Därav företag med mer

än 500 anställda

2 110

-   680

4 415

-192

321

328

1 332

4

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

17

III. Beräkning av de olika inkomsttitlarna

Skatter

För att revidera beräkningarna under denna rubrik har RRV fordrat in nya beräkningar av inkomsterna på vissa titlar från generaltullstyrel­sen, riksskatteverket, riksförsäkringsverket och arbetsmarknadsstyrelsen.

Skatt  på  mkomst  och  förmögenhet  samt  socialförsäkringsavgifter

m. m. Liksom i decemberberäkningen har RRV valt att redovisa titelns inkomster resp. utgifter uppdelade på å ena sidan skatt på inkomst och förmögenhet, å andra sidan arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgifterna har i sin tur delats in i fem olika deltitiar, som belyser den budget­mässiga behandlingen av arbetsgivaravgifterna. Inkomsttiteln kan så­ledes delas i olika delar. Dessa är:

® Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. (exkl. arbetsgivaravgifter) ®   Arbetsgivaravgifter m. m. (exkl. allmän arbetsgivaravgift)

A   Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen

B   Socialavgift till barnomsorgen

C Socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen och förskott tUl de allmänna försäkringskassorna m. m.

Tabell 4. Skatt pä inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m., milj. kr.

Inkomster

1978/79

1976/77        1977/78

Utfall

Enligt

Förändring Enligt

Förändring

RRVs

jämfört         RRVs

jämfört

marsbe-

med RRVs   marsbe-

med RRVs

räkning

december-    räkning

december-

beräkning

beräkning

+ 33 539

+ 11481

+ 12 301 +     711

Skatt pä inkomst och förmögenhet

m. m. (exkl. arbetsgivaravgifter)

avrundat

Arbetsgivaravgifter (exkl. allmän

arbetsgivaravgift) avrundat

A Socialförsäkringsavgift till folk­pensioneringen

B   Socialavgift till barnomsorgen

C Socialförsäkringsavgift till sjuk­försäkringen och förskott till de allmänna försäkringskassorna

D  Arbetsgivaravgift till arbetslös­hetsförsäkringen och utbetalningar till de allmänna försäkringskas­sorna samt de erkända arbetslös­hetskassorna

E   Övriga arbetsgivaravgifter

Netto avrundat

+ 28 500

+

800

+ 26 700

-1 100

+ 17 000

+

500

+ 20 400

+ 1 300

+ 15 944 + 2 037

+ +

88 7

+ 17310

+ 2 838

+     77 +     30

+   379

+     426       +1234

- 1 635       -     915

+

85

89

+

44

-     200

-     20

+

19

0

0

0

0

+ 45 020       +45 500       +1300

+47 100       +   200

2   Riksdagen 1977178. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bil 3

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

ig

D   Socialförsäkringsavgift till arbetslöshetsförsäkringen och utbetal­ningar till försäkringskassor samt arbetslöshetskassor E   Övriga arbetsgivaravgifter

Beräkningen över titelns delar sammanfattas i tabell 4. Den allmänna arbetsgivaravgiften redovisas på en egen inkomsttitel. Som framgår av tabellen beräknas nu titeln Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. till 45 500 milj. kr. för budgetåret 1977/ 78 och till 47 100 milj. kr. för budgetåret 1978/79.

Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. (exkl. arbetsgivaravgifter)

Samtidigt med beräkningen av inkomstskatterna för nästa budgetår har RRV bedömt utfallet för innevarande budgetår. Beräkningarna sammanfattas i tabell 5 i vilken också framgår skillnaden gentemot RRVs beräkningar i december år 1977.

De oUka posternas innebörd förklaras närmare i RRVs december­beräkning.

RRV har i sin förnyade beräkning liksom i decemberberäkningen utnyttjat resultat av RRVs urvalsundersökning av taxeringsstatistiskt material. En sammanfattning av resultaten av 1977 års undersökning avseende det årets taxering finns i RRVs decemberberäkning. En när­mare redogörelse för undersökningar och dess resultat kommer att lämnas i ett statistiskt meddelande (SM) serie N från SCB.

Utgångspunkten för beräkningarna av inkomstskatterna är bl. a. de inkomstfördelningar som antas gälla för åren 1977, 1978 och 1979. Den taxeringsstatistiska undersökningen har använts för att beräkna dessa. De fysiska personernas inkomster och avdrag år 1976 har därvid räknats upp till resp. års nivå med tidigare nämnda inkomstantaganden. I beräkningarna har samma inkomstantaganden och kommunala utde­biteringshöjning applicerats på aUa personer.

Förändringama i skattesystemet år 1978 resp. 1979 har beskrivits i RRVs decemberberäkning. Där redovisas även effekterna av de olika ändringarna i skattereglerna. RRV har gjort nya beräkningar av effek­terna med de nya inkomstantagandena men inte funnit anledning att revidera de tidigare redovisade beräkningarna. Förändringarna i skatte­reglerna var:

9   justerad skatteskala år 1978 och 1979

®   höjd särskUd skattereduktion för samtiiga inkomsttagare (400 kr.)    höjd schablonintäkt för en- och tvåfamiljsfastigheter 9   ändrade regler för preliminärskattetabellernas utformning 9   ändrade regler för pensionärernas extra avdrag med anledning av skatteomläggningen år 1978

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

19

9   reducering  av  småföretagens  förmögenhetsskatt  beräknat  på  det

egna företagets tillgångar 9   höjning av kommunala utdebiteringen med i genomsnitt 1,86 per

skattekrona

Preliminärskatteinflödet är i huvudsak känt t. o. m. januariterminen. Utfallet under november och januari avseende skatten på inkomster under septemberdecember 1977 blev större än som förutsågs i beräk­ningarna i december. Ökningen förklaras dels av att lönesummeök­ningen blev ca en halv procentenhet högre, dels av att fördelningen av inkomstökningarna under året blev annorlunda. En stor del av de retro­aktiva löneutbetalningarna tycks ha skett under årets fyra sista måna­der. Ungefär 38 % av hela A-skatteuppbörden under inkomståret 1977 flöt in under dessa månader. Det är den högsta andel som noterats under dessa månader sedan det nuvarande uppbördssystemet infördes.

Uppjusteringen av preliminärskatteinflödet, dvs. både A- och B-skatt, motsvaras nästan av en lika stor ökning av den slutliga skatten. Detta medför att de fysiska personernas fyUnadsbetalningar våren 1978

Tabell 5. Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. (exkl. arbetsgivaravgifter)

Inkomster

1916111

1977/78

1978/79

Utgifter

Utfall

Enligt

Förändring

Enligt

Förändring

RRVs

jämfört

RRVs

jämfört

marsbe-

med RRVs

mars be-

med RRVs

räkning

december­beräkning

räkning

december­beräkning

Inkomster

Prel. A-skatt

67 368

75 277

+ 702

83 359

_

183

Prel. B-skatt

9 446

10 922

- 86

11 177

_ 

203

Fyllnadsbetalningar av prelskatt

6 120

4 686

+ 319

4 861

+

403

Kvarstående skatt

2 854

3 373

±    0

3 098

143

Tillkommande skatt sjömansskatt

restantier

1 345

1 000

±    0

1000

±

0

Slutlig kompensation till

kommuner 1974 års skattereform

656

1 398

-    2

1677

+

7

Summa inkomster

87 789

96 656

+ 933

105 172

-

119

Utgifter

Kommunalskattemedel

46 899

59 804

+ 129

69 013

+

290

Överskjutande skatt

4 850

5 813

±    0

6 812

+

868

Övriga restitutioner

654

500

±    0

500

±

0

Utbetalningar till allm. pensions-

fonden

654

644

±    0

649

77

Omföringar till andra inkomsttitlar

297

213

±   0

125

9

Omföringar av skattedeb. avg. och

egenavgifter till folkpensioneringen.

sjukförsäkringen och arbetsskade-

försäkringen

896

1 137

±   0

1 312

-

105

Summa utgifter

54 250

68111

+ 129

78 411

+

967

Netto på deltiteln

33 539

28 545

+ 804

26 761

-1086

Avrundat

28 500

+ 800

26 700

-1100

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

20

och deras kvarstående skatter våren 1979 kan antas bli något mindre än tidigare beräknat. Den överskjutande skatten som betalas ut under hösten år 1978 antas därför öka något jämfört med decemberberäk­ningen.

De totala fyllnadsbetalningarna våren 1978 beräknas emellertid öka med drygt 300 milj. kr. Orsaken till uppjusteringen är den information RRV fått i den tidigare nämnda enkäten över de juridiska personernas inkomstutveckling. Även om utvecklingen av de statligt och kommu­nalt taxerade inkomsterna för år 1977 inte har förändrats jämfört med höstens enkät, så visar enkäten på en uppjustering av fyllnadsbetal­ningarna under våren 1978. RRV har därför efter en närmare genom­gång av enkätmaterialet justerat upp de juridiska personernas fyUnads­betalningar våren 1978. En konsekvens av uppjusteringen blir också att den överskjutande skatten hösten 1978 beräknas öka i motsvarande grad, eftersom skUlnaden mellan preUminär skatt och slutlig skatt inte har förändrats för år 1977. Företagens benägenhet att göra fyllnads­inbetalningar väntas bli bestående även år 1979. De totala fyUnads­betalningarna har därför uppjusterats med ca 400 milj. kr. budgetåret 1978/79 och den överskjutande skatten inkl. ränta med drygt 850 milj. kr. för samma budgetår jämfört med RRVs decemberberäkning.

Den preliminära A-skatten har för budgetåret 1977/78 reviderats upp med drygt 700 milj. kr., vilket till stor del beror på uppjusteringen av lönesumman och därmed utfallet av A-skatteuppbörden år 1977. Ned­justeringen av inkomstantagandet med en halv procentenhet för år .1978 påverkar preliminärskatteuppbörden budgetåret 1977/78 endast under två av de sex inbetalningsterminerna avseende inkomståret 1978.

Eftersom ett centralt avtal föreUgger för en stor del av arbetsmark­naden för år 1978 och år 1979 antar RRV att vissa retroaktiva löner hinner betalas ut under april månad. Därmed kommer preliminärskat­terna på dessa retroaktiva löner att betalas in till staten under budget­året 1977/78. RRV utgick i höstens beräkning från ett genomsnittsår vid fördelningen av preliminärskatteinbetalningarna under 1978. RRV finner inte anledning att ompröva det antagandet eftersom det innebär att hänsyn är tagen till år med tidiga resp. utdragna avtalsuppgörelser, liksom till år ingående i en flerårsavtalsperiod.

Det högre utfallet för år 1977 och nedjusteringen av inkomstanta­gandet år 1978 jämfört med decemberberäkningen har sammantaget bidragit till att preliminära A-skatten har räloiats ned med knappt 200 milj. kr. för budgetåret 1978/79.

Ar 1979 skall den statliga skatteskalan inflationsskyddas med ett prisindex baserat på prisutvecklingen rensad från effekter av mervärde­skatten mellan augusti år 1977 och augusti år 1978. RRV har liksom i december beräknat uppgången enligt detta prisindex till drygt 10 %.

Bil. 3   Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

21

Det innebär att skatteskalans skiktgränser förskjuts uppåt med 10 % år 1979 jämfört med år 1978.

Den preliminära B-skatten som i huvudsak erläggs av egna företa­gare, har justerats ned frän december bl. a. med hänsyn till att inkoms­terna från jordbruk och rörelse nu beräknas ha minskat under inkomst­året 1977. Detta medför att den totala B-skatten justeras ned med knappt 100 milj. kr. budgetåret 1977/78 och med ca 200 milj. kr. bud­getåret 1978/79 jämfört med decemberberäkningen.

I decemberberäkningen antogs att den kommunala utdebiteringen skulle höjas med 1,84 kr. per skattelcrona från år 1977 tiU år 1978. Utfallet blev något större, vilket innebär att den kommunala utdebite­ringen uppgår tiU 28,71 kr. per skattekrona under år 1978. För år 1979 har RRV liksom i december räknat med en schablonmässig höjning på 0,25 öre per skattekrona. Utbetalningarna av kommunalskattemedel under år 1979 påverkas också av att inkomstantagandet för år 1977 har ändrats. Såväl förskotten för år 1979 som slutavräkningen avseende år 1977 påverkas. För budgetåret 1977/78 räknar RRV således med en uppjustering av utbetalningarna av kommunalskattemedel på ca 120 milj. kr. För budgetåret 1978/79 bUr uppjusteringen nästan 300 mUj. kr.

De s. k. egenavgifterna till sjukförsäkringen, ATP m. m. har justerats ned för budgetåret 1978/79. Det hänger samman med att inkomsterna för egna företagare har reviderats ned jämfört med antagandena i de­cember.

RRVs kalkyler över inkomstskatterna innebär sammantaget en upp­justering med 800 milj. kr. jämfört med beräkningen i december. In­komstskatterna beräknas således nu till 28 500 milj. kr. för innevarande budgetår. För budgetåret 1978/79 beräknas inkomsterna till 26 700 milj. kr., vilket är en neddragning med 1 100 milj. kr. Revideringarna hänger till stor del samman med bedömningen av de juridiska perso­nernas skatteinbetalningar.

Arbetsgivaravgifter (exkl. allmän arbetsgivaravgift)

Arbetsgivaravgifterna betalas under året in i form av preliminära avgifter, fyllnadsinbetalningar av preliminära avgifter och kvarstående avgifter. För en närmare redovisning av uppbördsförfarandet för ar­betsgivaravgifter hänvisas till RRVs deeemberberäkning.

Beräkningarna i december vad gäller de preliminärdebiterade avgif­terna för år 1978 byggde på ett antagande om att företagen i större utsträckning än vad som varit normalt tidigare år skulle ansöka om nedsättning av den debiterade preliminära avgiften. Anledningen här­till var att många företag troligen hade blivit för högt debiterade. De preliminära avgifterna ett visst år fastställs genom en uppräkning av

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

22

avgiftsunderlaget två år tidigare. I tablån nedan redovisas uppräknings­faktorer för åren 1974 t. o. m. 1978 tUlsammans med den faktiska löne­summeutvecklingen under motsvarande period. Siffrorna inom parentes är prognoserade värden.

År

Uppräknings-

Lönesummeut-

Differens

faktor

veckling

procent-

procent-

procent-

enheter

enheter

enheter

19721974

15

20

+ 5

19731975

20

31

+ 11

1974    1976

24

33

+ 9

19751977

19

(24)

(+ 5)

19761978

18

(18)

(0)

Av tablån framgår att lönesummeutvecklingen fram t. o. m. år 1977 har överstigit uppräkningsfaktorn med meUan 5 och 11 procentenheter. De preliminära avgifter som debiteras på grundval av uppräkningsfak­torn har således varit mindre än de slutiigt fastställda avgifterna som beräknats med hjälp av det faktiska lönesummeunderlaget. Uppräk­ningsfaktorn, som faststäUs av regeringen, är för år 1978 18 %. I RRVs decemberberäkning räknades med en sammanlagd lönesummeökning på 17,9 % från år 1976 till 1978. De preliminärt debiterade avgifterna skulle därmed överstiga de slutliga avgifterna för samma år. Eftersom den kommunala sektorns lönesummeutveckling för perioden i fråga beräknats till drygt 30 % måste genomsnittet för den privata sektorn ligga under 17,9 %. Utifrån dessa förutsättningar antogs att den effek­tiva uppräkningsfaktorn för år 1978 skuUe bli lägre än 18 %.

Företagen kan ansöka om nedsättning av den preliminära avgiften fram t. o. m. april månad. Vid beräkningstillfället i mars 1978 före­ligger ingen information som talar för att arbetshypotesen i december borde omprövas. Lönesummeutvecklingen från år 1976 till 1978 antas i dessa beräkningar uppgå till 17,7 %, dvs. en obetydligt lägre öknings­takt än vad som antogs i december. Först sedan alla ansökningar om nedsättning kommit in kan den preliminära avgiften för år 1978 bedö­mas mer exakt.

Den kvarstående avgiften för år 1976, som inbetalas under första halvåret 1978, har reviderats upp något jämfört med decemberberäk­ningen tUl följd av att avgiftsunderlaget för år 1976 blev något högre än vad som uppskattades i december.

Som nämnts ovan beräknas lönesumman ha ökat med 9,3 % från år 1976 till 1977. lämfört med decemberberäkningen innebär detta en uppjustering med 0,4 procentenheter. Den slutiiga avgiften för år 1977 har till följd härav uppreviderats. Detta betyder att fyllnadsbetalning­arna första halvåret 1978 samt den kvarstående avgiften, som inbetalas

Bil. 3    Riksrevisionsverkels inkomstberäkning

23

första halvåret 1979, bUr något högre än vad beräkningarna i december angav. Lönesummeökningen från år 1977 till 1978 har jämfört med decemberberäkningen korrigerats ned från 8,3 % till 7,7 %. Nedkorri-geringen påverkar fyllnadsbetalningarna första halvåret 1979 i neddra­gande riktning.

Arbetsgivaravgifterna har i det följande delats in i olika grupper med avseende på olikheter i den kassamässiga redovisningen över in­komstskattetiteln.

Socialförsäkringsavgifter till folkpensioneringen samt socialavgift till barnomsorgen

Dessa avgifter redovisas som inkomster på titeln. Utgifterna för såväl folkpensioneringen som barnomsorgen sker via anslag på statsbudgeten.

Tabell 6. Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen, milj. kr.

Inkomster

1976/77

1977/78

1978/79

Utfall

Enligt RRVs marsbe­räkning

Förändring Enligt jämfört         RRVs med RRVs  marsbe-december-   räkning beräkning

Förändring jämfört med RRVs december­beräkning

Inkomster

Direktdebiterade avgifter Egenavgifter och övriga skatte­debiterade avgifter Avgifter från statliga myndigheter och affärsverk

10 699

359 1243

13 551

544

1849

+ 88 

± 0 ± 0

14 609

699

2 002

+ 176

-     95

-      4

Summa inkomster

12 301

15 944

+ 88

17 310

+ 77

Netto pä titeln

+ 12 301

+ 15 944

+ 88

+ 17 310

+ 77

Tabell 7. Socialavgift till barnomsorgen, milj. kr.

Inkomster

1976/77

1977/78

1978/79

Utfall

Enligt RRVs marsbe­räkning

Förändring Enligt jämfört         RRVs med RRVs  marsbe-decembcr-   räkning beräkning

Förändring jämfört med RRVs december­beräkning

Inkomsier

Direktdebiterade avgifter Avgifter från statliga myndigheter och affärsverk

711

1814

223

+ 7 ±0

2 525 313

+ 31 - 1

Summa inkomster

711

2 037

+ 7

2 838

+ 30

Netto på titeln

+ 711

+2 037

+ 7

+ 2 838

+ 30

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

24.

Socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen och förskott till de allmänna försäkringskassorna m. m.

Som framgår av tabell 8 har inkomsterna justerats upp med 1 057 milj. kr. budgetåret 1978/79. Ökningen förklaras huvudsakligen av den i budgetpropositionen föreslagna höjningen av socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen från 9,6 % till 10,6 % år 1979. Utgifterna för så­väl budgetåret 1977/78 som 1978/79 har reviderats ned. Nedrevide­ringen förklaras av att utgifterna för föräldraförsäkringen och sjuk­penningen andra halvåret 1977 blev lägre än vad som förutsägs i de­cember.

Ovanstående innebär att det kassamässiga underskottet som uppgick till 1 635 milj. kr. budgetåret 1976/77 förväntas sjunka till 915 mUj. kr. budgetåret 1977/78. För budgetåret 1978/79 beräknas underskottet vända till ett överskott på 426 milj. kr.

Arbetsgivaravgift  till  arbetslöshetsförsäkringen  ocb  utbetalningar  till de allmänna försäkringskassorna samt de erkända arbetslöshetskassorna

På titeln redovisas den del av arbetslöshetsförsäkringen som finan­sieras med arbetsgivaravgifter. Till de allmänna försäkringskassorna ut­betalas förskott och slutavräkningsbelopp avseende kostnaderna för kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Vidare utbetalas två tredjedelar av

Tabell 8. Socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen och förskott till de allmänna försäkringskassorna m. m., milj. kr.

Inkomster

1976/77

1977/78

1978/79

Utgifter

Utfall

Enligt

Förändring

Enligt

Förändring

RRVs

jämfört

RRVs

jämfört

marsbe-

med RRVs

marsbe-

med RRVs

räkning

december­beräkning

räkning

december­beräkning

A. Inkomster

Direktdebiterade avgifter

11 955

14 458

+ 124

17 682

+ 1068

Egenavgifter och övriga skatte-

debiterade avgifter

509

593

+    0

602

8

Avgifter från statliga myn-

digheter och affärsverk

1 603

1 782

±    0

2 316

3

Äterföring av medel från

allmänna sjukförsäkringsfonden

183

191

±    0

Övriga inkomster

70

91

±    0

100

±       0

Summa inkomster

14 320

17115

+ 124

20 700

+ 1057

B. Utgifter

Förskott till de allmänna

försäkringskassorna

15 955

18 030

-255

20 274

-   177

Avsättning av medel till

allmänna sjukförsäkringsfonden

Summa utgijler

15 955

18 030

-255

20 274

-   177

Netto på titeln (AB)

-  1 635

-     915

+ 379

+     426

+ 1 234

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

25

kostnaderna för grundbidrag och viss del av kostnaderna för progres­sivbidrag, lämfört med decemberberäkningen har endast smärre korri­geringar gjorts.

TabeU 9. Avgift till arbetslöshetsförsäkringen och utbetalningar till de allmänna försäkringskassorna och de erkända arbetslöshetskassorna

Inkomster

1976/77

1977/78

1978/79

Utgifter

Utfall

Enligt

Förändring Enligt

Förändring

RRVs

jämfört         RRVs

jämfört

marsbe-

med RRVs  marsbe-

med RRVs

räkning

december-   räkning beräkning

december­beräkning

602 80

682

662 89

751

704 97

801

A.     Inkomster

Direktdebiterade avgifter

Avgifter från statliga myndig­

heter och affärsverk

Äterföring av medel från

arbetslöshetsfonden

Summa inkomster

B. Utgifter

Kontant arbetsmarknadsstöd Utbetalningar till erkända arbetslöshetskassor Avsättning av medel till arbets­löshetsfonden

Summa utgijler

Netto på titeln (AB)

+ 9

+ O

+ 9

+ 10 

±

 O

+ 10

88

139

+ 4

176

+ 28

241

371

-38

470

+  1

268

330

± 0

355

± 0

597

840

-34

1001

+ 29

+-85

-89

+ 44

-200

-20

Tabell 10. Övriga arbetsgivaravgifter.

milj. kr.

Inkomster

1976/77

1977/78

1978/79

Utgifter

Utfall

Enligt

Förändring

Enligt

Förändring

RRVs

jämfört

RRVs

jämfört

marsbe-

med RRVs

marsbe-

med RRVs

räkning

december­beräkning

räkning

december­beräkning

A. Inkomster

1.   Arbelsskadeförsäkringsavgift

376

412

+ 2

451

+  3

2.   Byggnadsforskningsavgift

78

86

+ 2

90

-  1

3.   Lönegarantiavgift

70

165

± 0

233

+ 10

4.  Arbetarskyddsavgift

210

214

+ 2

199

+  1

5.  Avgift för sjöfolks pensionering

10

10

+  3

11

+ 4

6.   Arbetsmarknadsutbildningsavgift

663

750

+  6

801

+  8

7.  Delpensionsavgift

296

460

+  1

499

+ 4

8.  Särskild vuxenutbildningsavgift

249

360

+ 4

494

+  5

Summa inkomster

1952

2 457

+ 20

2 778

+ 34

B. Utgifter

Summa 17 enl. ovan

1703

2 097

+ 16

2 284

+ 29

8.   Särskild vuxenutbildningsavgift

230

360

+ 4

494

+ 5

Summa utgijler

1933

2 457

+ 20

2 778

+ 34

Netto pä titeln (AB)

+ 19

0

± 0

0

± 0

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

26

Övriga arbetsgivaravgifter

De avgifter som redovisas i tabellen nedan inflyter på titeln för att därefter under samma budgetår överföras till olika myndigheter eller fonder.

Avsättningar till/återföreningar frän budgetutjämningsfonden av kom-munalskattemedel

De avsättningar till resp. återföringar från budgetutjämningsfonden av kommunalskattemedel, som enligt den nu framlagda beräkningen bör verkstäUas under budgetåren 1977/78 och 1978/79, framgår av följande sammanställning, i vilken som jämförelse medtagits motsva­rande belopp vid RRVs decemberberäkning (milj. kr.).

1977/78

1978/79

Enligt RRVs Enligt

Enligt RRVs Enligt

december-     RRVs mars- december-     RRVs mars­beräkning      beräkning      beräkning      beräkning

Avsättning

10 600

11100

10 400

10 200

Äterföring

10 550

10 200

12 300

12 050

Nettoavsättning

50

700

- 1 900        - 1 850

Med understrykande av de osäkerhetsmoment som föreligger i frågor om inkomstantaganden, kommunal utdebitering m. m. uppskattar RRV nettoinkomsterna på titeln skatt på inkomst och förmögenhet samt so­cialförsäkringsavgifter m. m. till 45 500 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 47 100 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Kupongskatt. I budgetpropositionen uppfördes titeln kupongskatt med 34 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 36 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Med hänsyn till nettouppbörden under andra halvåret 1977, vilken uppgick till 29,1 milj. kr., beräknar riksskatteverket i skrivelse tiU RRV att prognosen för 1977/78 kommer att överträffas med om­kring 5 milj. kr. För budgetåret 1978/79 väntas en viss stagnation i ak­tiebolagens utdelningar, varför uppräkningen begränsas till 2 milj. kr. RRV ansluter sig tUl riksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln kupongskatt beräknas tiU 39 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 38 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Arvsskatt och gåvoskatt. UtfaUet under andra halvåret 1977 motiverar en nedjustering av prognosen i decemberberäkningen med 10 milj. kr. för budgetåret 1977/78.

RRV beräknar inkomsterna på titeln arvsskatt och gåvoskatt till 450 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 500 000 000 kr. för bud­getåret 1978/79.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

27

Lotterivinstskatt. Riksskatteverket beräknar uppbörden tiU 290 milj. kr. för innevarande budgetår och 320 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Det är en sänkning fÖr båda åren med 5 milj. kr. jämfört med i decem­berberäkningen.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln lotterivinstskatt beräknas tiU 290 000 000 kr. för budgetåret 1977/ 78 och 320 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Stämpelskatt och stämpelavgift. Inkomsterna på titeln stämpelskatt och stämpelavgift redovisas av riksskatteverket, domstolsverket och central­nämnden för fastighetsdata. I decemberberäkningen beräknades in­komsterna tiU sammanlagt 648,5 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 715 milj. kr för budgetåret 1978/79. Därav hänförde sig 145 respektive 160 milj. kr. till riksskatteverkets uppbörd. I skrivelse till RRV moti­verar riksskatteverket en sänkning av dessa belopp med 35 milj. kr. för båda åren:

Under inkomsttiteln ryms sju olika skatter och avgifter. Av dessa har tidigare stämpelskatt för aktier och stämpelskatt för obligationer svarat för ungefär tre fjärdedelar av den totala uppbörden. Under andra halvåret 1977 har dessa skatteuppbörder minskat i förhållande till motsvarande period föregående år med mer än 50 resp. 30 % räknat i absoluta tal. Orsakerna härtill är att finna i framför allt de större fö­retagens ovilja att, under rådande lågkonjunktur och den därmed förda åtstramjiingspolitiken, emittera aktier eller ta upp obligationslån inom riket. RSVs tidigare prognos måste sålunda revideras i starkt sänkande riktning. Mot bakgrund av bl. a. den uppgång som nu kunnat förmärkas på aktiebörsen kan stämpelskatteuppbörden för aktier oeh obligationer emeUertid förväntas åter öka.

Även domstolsverket har justerat ned sin tidigare prognos och beräk­nar nu inkomsterna tiU 475 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 499 milj. kr. för budgetåret 1978/79. lämfört med höstberäkningen är det en minskning med 15 resp. 41 milj. kr.

Centralnämndens för fastighetsdata uppbörd beräknas som tidigare till 13,5 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 15 milj. kr. för budgetåret 1978/79.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets och domstolsverkets beräk­ningar. Inkomsterna på titeln stämpelskatt och stämpelavgift beräknas tiU 598 500 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 639 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Bensinskatt. I prop. 1977/78: 94 föreslås, i enlighet med vad som avise­rades i budgetpropositionen, en höjning av bensinskatten med 25 öre per liter tUl 68 öre per liter. Höjningen föreslås träda i kraft den 1 maj 1978. Registrerade tillverkare och återförsäljare av bensin deklarerar månadsvis och betalar in skatt 75 dagar efter månadens utgång. Det

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

28

innebär att skatten för maj månad flyter in i augusti. Skattehöjningen påverkar således inte uppbörden under budgetåret 1977/78.

För perioden julifebruari budgetåret 1977/78 uppgick inkomsterna på titeln bensinskatt till 1 461 milj. kr. Det är en ökning med drygt 4 % jämfört med samma period budgetåret 1976/77. Med hänsyn till utfallet hittills under budgetåret beräknas irUiomsterna tUl 2 100 milj. kr. för budgetåret 1977/78. Det är en ökning med 70 milj. kr. jämfört med beräkningen i december. Konsumtionen av bensin väntas bli högre än vanligt i april tUl följd av skattehöjningen den 1 maj 1978. Med an­tagande om en ökning av bensinförbrukningen på 3 % och med hänsyn till "hamstringen" i aprU beräknas inkomsterna tiU 3 290 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Det är samma belopp som angavs i budgetpropo­sitionen.

RRV beräknar inkomsterna på titeln bensinskatt till 2 100 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 3 290 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Vägtrafikskatt. I budgetpropositionen aviserades en höjning av kUo­meterskatten den 1 maj 1978. I prop. 1977/78: 94 föreslås en höjning av kUometerskatten för samtiiga kilometerskattepliktiga fordon. Dess­utom föreslås en höjning av fordonsskatten för trafUftraktor och re­gistrerat motorredskap som inrättats för drift med brännolja samt för släpvagnar till dessa fordon. Vidare föreslås att lagen om särskild väg­trafikskatt skall upphöra att gäUa den 1 maj 1978. Den särskUda väg­trafikskatten skall därefter sammanföras med vägtrafikskatten.

Till följd av skattehöjningen genomförs en extra uppbörd av vägtra­fikskatt i april. Denna beräknas öka inkomsterna av vägtrafikskatt med 25 mUj. kr. budgetåret 1977/78. För budgetåret 1978/79 beräknas in­komsterna öka med 370 milj. kr. tUl följd av skattehöjningen. Därav är 11 mUj. kr. ökade inkomster vid generaltullstyrelsen.

RRV beräknar inkomsterna på titeln vägtrafikskatt tUl 2 705 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 3 160 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Allmän arbetsgivaravgift. I budgetpropositionen beräknades inkomster­na på titeln allmän arbetsgivaravgift tiU 5 960 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och tUl 4 061 milj. kr. för budgetåret 1978/79.

I denna beräkning har inkomsterna budgetåret 1977/78 nedjuste­rats med 10 milj. kr. tiU 5 950 milj. kr. Nedjusteringen förklaras av att avgiftsunderlaget för år 1976 blev lägre än beräknat vilket medför att de kvarstående avgifterna för år 1976, som betalas in under första halv­året 1978, blir något lägre än vad som beräknades i december. Ned­justeringen av avgiftsunderlaget påverkar även de i december beräk­nade avgiftsunderlagen för åren 1977, 1978 oeh 1979 i en neddragande

Bi!. 3   Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

29

riktning. TUl följd härav har inkomsterna för budgetåret 1978/79 dra­gits ned från 4 061 milj. kr. tiU 3 994 milj. kr.

RRV beräknar inkomsterna på titeln allmän arbetsgivaravgift till 5 950 000 000 kr. budgetåret 1977/78 och 3 994 000 000 kr. budgetåret 1978/79.

Tullmedel. Inkomsterna på titeln tullmedel beräknades i december 1977 till 990 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 1 070 milj. kr. för budget­året 1978/79.

I skrivelse till RRV anför generaltuUstyrelsen följande:

Styrelsens inkomstberäkning 1977-10-31 grundades på konjunktur­institutets bedömning av konjunkturläget hösten 1977. Enligt denna väntades värdet av importen under 1978 öka med 12,1 % tUl 101 856 milj. kr.

I den preliminära nationalbudgeten för 1978 beräknas importvärdet för 1978 tiU 97 870 niilj. kr., en ökning med 9,5 % i förhåUande tiU det i nationalbudgeten upptagna importvärdet för 1977, 89 375 milj. kr. Styrelsen har nu efter samråd under hand med konjunkturinstitu­tet ansett sig böra räkna med att ökningen stannar vid 7,5 % och att importvärdet för 1978 därmed skuUe bli 96 000 milj. kr., eller 1 870 milj. kr. lägre än som angetts i den preliminära nationalbudgeten.

På grundval av den sålunda reviderade prognosen för importen under 1978 har styrelsen i samråd med konjunkturinstitutet beräknat import­värdet för budgetåret 1977/78 tiU (45 400 + 46 000=) 91400 milj. kr.

Importvärdet för 1979 har beräknats stiga med ca 12,5 % (volym 6%, pris 6%) tUl 108 000 milj. kr. För 1980 har importvärdet be­räknats stiga med 11 % till 120 000 milj. kr. Samråd under hand har även beträffande dessa beräkningar skett med konjunkturinstitutet.

På grundval av ovanstående bedömningar har importvärdet för 1978/

79

beräknats tiU (50 000 + 52 000 =) 102 000 milj. kr. och för 1979/

80

tiU (56 000 + 58 000 =) 114 000 milj. kr.

I fråga om de genomsnittliga importandelarna för EFTA-länder in­klusive Danmark och Storbritannien, EG-länder (de sex och Irland) och övriga länder har tidigare tendens till förskjutning tiU "övriga län­der" under innevarande budgetår varit avtagande.

Handelsomräde

Andel

av

det totala

importvärdet (%)

1975/7

6

1976/77

1976/77      1977/78 JuliDec  JuliNov

EFTA-länder inkl. Danmark och Storbritannien EG-länder exkl. Danmark och Storbritannien Övriga länder

35,1

33,3 31,6

33,7

33,4 32,9

34,0            34,1

33,3            33,3 32,7            32,6

Restitutionerna av tullmedel för budgetåret 1977/78, som tidigare upptagits till 90 milj. kr., beräknas numera till 100 milj. kr.

Inkomstberäkningen för tullmedel från oktober 1977 har nedjusterats

Prop. 1911118:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

30

med hänsyn tUl ändrade importvärden och importandelar. Nettoupp­börden av tullmedel för budgetåren 1977/78, 1978/79 och 1979/80 beräknas till respektive 980, 1 020 och 1 120 milj. kr.

RRV ansluter sig till generaltullstyrelsens beräkning. Inkomsterna på titeln tullmedel beräknas tiU 980 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 1 020 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Mervärdeskatt. Inkomsterna på denna titel uppbärs av länsstyrelserna och tullverket.

Utfallssiffror för inbetald skatt tiU länsstyrelserna är kända t. o. m. februari månad 1978 och för återbetald skatt t. o. m. januari månad. Till grund för beräkningen av länsstyrelsernas uppbörd av mervärde­skatt ligger en bedömning av den privata konsumtionens utveckling. Mellan 1977 och 1978 beräknas den privata konsumtionen öka med 9,5 %. Detta är en procentenhet lägre än enligt decemberberäkningen. För år 1979 har ökningen beräknats tiU ca 8 %. Länsstyrelsernas netto­uppbörd av mervärdeskatt under budgetåret 1977/78 beräknas uppgå tiU 9 300 milj. kr., vilket är 650 milj. kr. lägre än i decemberberäk­ningen. Uppbörden under budgetåret 1978/79 beräknas uppgå tUl 10 700 milj. kr. Det är en minskning med 200 milj. kr. jämfört med decemberberäkningen.

Tabell 11. Mervärdeskatt budgetåret 1977/78, milj. kr.

Uppbördsmånad

Tull-

Länsstyrelserna

Summa

verket

Inbetald skatt

Återbetald skatt

Juliaug

2 610'

3 948'

2 118'

4 440

Septokt

2 714'

3 406'

2 327'

3 793

Novdec

3 027'

3 900'

2 684'

4 243

Janfebr

2 746'

5 357'

2 648

5 455

Marsapril

2 936

3 525

2 502

3 959

Majjuni

2 967

3 964

2 521

4 410

Summa

17 000

24100

14 800

26 300

' utfall

GeneraltuUstyrelsen har reviderat sin prognos för mervärdeskatt på importerade varor. Importvärdet för budgetåret 1977/78 beräknas upp­gå tiU 91 400 milj. kr., vilket är 4 000 milj. kr. lägre än enligt decem­berberäkningen. För budgetåret 1978/79 beräknas importvärdet uppgå tUl 102 000 milj. kr. Detta är en minskning i förhåUande tiU decem­berberäkningen med 5 600 milj. kr. Med dessa importvärden beräknar generaltullstyrelsen uppbörden av mervärdeskatt under budgetåret 1977/ 78 till 17 000 milj. kr. I förhåUande till decemberberäkningen är detta en minskning med 800 milj. kr. För budgetåret 1978/79 beräknas mer-

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

31

värdeskatten på importerade varor uppgå till 19 200 milj. kr., vilket är en minskning med 1 100 milj. kr. jämfört med deeemberberäkningen. RRV beräknar inkomsterna på titeln mervärdeskatt tiU 26 300 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 29 900 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Särskilda varuskatter. De särskUda varuskatterna redovisas av riks­skatteverket och generaltuUstyrelsen. I budgetpropositionen uppfördes titeln med 472,6 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 485,6 milj. kr. för budgetåret 1978/79. I sin nya beräkning har generaltullstyrelsen justerat upp sin prognos av uppbörden till 42,2 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 44,6 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Ökningen är ca 4 milj. kr. jämfört med den tidigare prognosen. Höjningen faller hu­vudsakUgen på dryckesförpackningsavgiften.

RRV ansluter sig till generaltullstyrelsens beräkning. Inkomsterna på titeln särskUda varuskatter beräknas till 477 200 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 489 600 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Försäljningsskatt på motorfordon. I prop. 1977/78: 78 föreslås att lagen om omsättningsskatt på motorfordon ersätts med en ny lag öm försäljningsskatt på motorfordon. Denna föreslås att träda i kraft den 1 maj 1978. I enlighet med den nya lagen föreslår RRV att benäm­ningen av titeln omsättningsskatt på motorfordon budgetåret 1978/79 ändras till försäljningsskatt på motorfordon. Lagförslaget innehåller vissa mindre skatteändringar. T. ex. utvidgas skatteområdet tiU att om­fatta, bussar med en totalvikt av högst 3 COO kg. För personbilar införs en nedre viktgräns vid tjänstevikten 400 kg. En ny skattesats, 1 400 kr., införs för motorcyklar med en tiänstevikt över 210 kg. Dessa skatte­ändringar medför marginella inkomstökningar på titeln.

Nyregistrering av personbilar 1977 blev lägre än som antogs i be­räkningarna i december. Prognoserna för kalenderåren 1978 och 1979 har justerats ned med anledning av detta. Riksskatteverket har beräknat inkomsterna tiU 530 milj. kr. för budgetåret 1977/78 oeh tUl 600 milj. kr. för budgetåret 1978/79. I förhåUande tiU budgetpropositionen inne­bär detta en minskning med 60 milj. kr. för resp. budgetår.

GeneraltuUstyrelsen har beräknat inkomsterna av försäljningsskatt på enskUt importerade bUar till 10 milj. kr. för vart oeh ett av budget­åren 1977/78 och 1978/79.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets oeh generaltullstyrelsens be­räkningar. Inkomsterna på titeln omsättningsskatt på motorfordon be­räknas tUl 540 000 000 kr. för budgetåret 1977/78. För budgetåret 1978/79 föresläs att titeln benämns försäljningsskatt på motorfordon och att inkomsterna beräknas tUl 610 000 000 kr.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

32

Skatt på sprit. I skrivelse till RRV anför riksskatteverket följande:

Bestämmelserna i lagen (1977:306) om dryckesskatt, som trädde i kraft 1 januari 1978 medför en förskjutning i skatteinbetalningarna. Tidigare gällande bestämmelser innebär att skatt skulle erläggas under andra månaden efter leveransmånaden. Skattskyldighet för spritdrycker inträder enligt 9 § första stycket lagen om dryckesskatt när AB Vin-&margin-right:1.0pt;margin-bottom:0cm; margin-left:1.0pt;margin-bottom:.0001pt'> RSV beräknar inkomsten av skatt på spritdrycker under budgetåret 1977/78 tUl 3 450 milj. kr. och under budgetåret 1978/79 tiU oför­ändrat 3 900 milj. kr.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på ti­teln skatt på sprit beräknas tiU 3 450 000 000 kr. för budgetåret 1977/ 78 och 3 900 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Skatt på vin. Riksskatteverket meddelar att inkomsten av skatt på vin bör räknas ned med 70 milj. kr. under budgetåret 1977/78 på grund av förskjutningen i skatteinbetalningarna.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets beräknmg. Inkomsterna på titeln skatt på vin beräknas tUl 720 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 860 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Skatt på malt- och läskedrycker. I skrivelse till RRV har generaltull­styrelsen justerat upp sin beräkning av skatt på importerade malt- och läskedrycker på grund av bl. a. importökningen av starköl under andra halvåret 1977. GeneraltuUstyrelsen beräknar uppbörden tiU 28 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 32 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Riks­skatteverket har inte reviderat sin tidigare beräkning.

RRV beräknar inkomsterna på titeln skatt på malt- och läskedrycker tUl 778 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 oeh 802 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Energiskatt. Riksskatteverket beräknade hösten 1977 inkomsterna av energiskatt tUl 4 031 milj. kr. för budgetåret 1977/78. Härvid antogs att den då i kraft varande nedsättningen av energiskatten för vissa företag med industrieU tillverkning skulle upphöra i och med 1977 års utgång. Regeringen har dock förlängt nedsättningen till att gälla även år 1978. Den minskning som medgivits antas fördelas med hälften på vardera elkraft och bränslen och vara lika stora varje kvartal.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

33

Totalt beräknas inkomsterna på titeln energiskatt till 3 996 milj. kr. för budgetåret 1977/78 vilket är en nedrevidering av beriikningen i budgetpropositionen med 35 milj. kr. För budgetåret 1978/79 beräknas inkomsterna på titeln till 4 146 mUj. kr. vilket är en nedrevidering på 106 milj. kr. jämfört med budgetpropositionen.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln energiskatt beräknas till 3 996 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 4 146 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Särskild vägtrafikskatt. I prop. 1977/78:94 föreslås, som tidigare nämnts under titeln vägtrafikskatt, att den särskilda vägtrafikskatten upphör den 1 maj 1978. Den skall därefter ingå i vägtrafikskatten.

RRV beräknar inkomsterna på tUeln särskild vägtrafikskatt till 190 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och föreslår att titeln utgår för budgetåret 1978/79.

Skatt på annonser och reklam. I budgetpropositionen uppfördes titeln med 157 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 164 milj. kr. för budget­året 1978/79. Genom lagen (1977: 1050) om ändring i lagen (1977: 266) om skatt på annonser och reklam höjdes det s. k., grundavdraget för annonser i dagspress från 6 till 9 milj. kr. samtidigt som skattesat­sen för allmänna nyhetstidningar sänktes från 6 tUl 3 %. Riksskatte­verket har beräknat inkomstminskningen budgetåret 1977/78 till följd av lagändringen tUl 15 milj. kr., vUket är 5 milj. kr. lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. För helt år har inkomstbortfallet be­räknats till 43 milj. kr.

GeneraltuUstyrelsen har justerat upp sin beräkning av uppbörden av skatt på annonser och reklam till 7,8 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 9 milj. kr. för budgetåret 1978/79.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets och generaltullstyrelsens be­räkningar. Inkomsterna på titeln skatt på annonser och reklam beräk­nas till 162 800 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 169 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Skatt på spel. I sin förra beräkning tog riksskatteverket hänsyn till regeringens proposition om bl. a. en skattehöjning för spel på automa­ter. Riksdagen har emeUertid beslutat om förbud mot automatspel med vinster i pengar eller poletter fr. o. m. den 1 januari 1979.

Skatten på automatspel erläggs senast den 15 i månaden före det ka­lenderkvartal, som är redovisningsperiod. Skatteinkomsterna från auto­matspel upphör sålunda i princip fr.o.m. fjärde kvartalet 1978. Med hänsyn till ovanstående har riksskatteverket beräknat inkomsterna av skatt på spel till 96 milj. kr. för budgetåret 1977/78, vilket är 30 milj. kr. mindre än i budgetpropositionen. För budgetåret 1978/79 beräknas

3    Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 150, Bilaga 2. BU. 3

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

34

inkomsterna till 63 milj. kr. rnot 96 milj. kr. i budgetpropositionen.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på ti­teln skatt på spel beräknas tUl 96 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 63 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle. Lagen om svavelhaltigt bränsle trädde i kraft den 1 oktober 1977. Statens naturvårdsverk utövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av lagen. Länsstyrelserna utövar den fortlöpande tillsynen inom länet. I skrivelse till RRV den 28 febru­ari 1978 skriver statens naturvårdsverk att man beräknar inkomsterna på titeln tiU 11,2 milj. kr. för budetåret 1977/78 och tiU 4,0 milj. kr. för budgetåret 1978/79.      .

RRV ansluter sig till statens naturvårdsverks beräkning. Inkomsterna på titeln särskild avgift på svavelhaltigt bränsle beräknas till 11 210 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 4 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Skatt på charterresor. 1 prop. 1977/78: 98 föreslås införandet av en skatt på charterresor med flyg till utiandet. S. k. IT-resor med reguljärt flyg omfattas även av förslaget. Skatten föreslås utgå med 100 kr. per passagerare. För barn under 12 år utgår ingen skatt. Den nya skatten avses träda i kraft den 1 maj 1978. Enligt förslaget är resor som har be­ställts före den 1 mars 1978 befriade från skatten. Inkomsterna av skatt på charterresor har i propositionen beräknats till ca 100 milj. kr. för budgetåret 1978/79. ;Riksskatteverket har beräknat inkomsterna till samma belopp.

Beskattningsperioden föreslås till en månad. Den skattskyldige skall betala in skatten inom en månad efter beskattningsperiodens utgång. Uppbörden för budgetåret 1977/78 kommer sålunda endast att avse skattepliktiga resor under maj månad. Förmodligen har dock en stor del av resorna i maj och efterföljande sommarmånader beställts före den 1 mars, varför någon skatt inte kommer att utgå på dem. Det finns därför anledning att justera ned riksskatteverkets beräkning.

Enligl luftfartsverkets statistik uppgick antalet charterresor under 1977 till ca 1 110 000. Antalet resor under maj månad utgjorde unge­fär en tiondel av totala antalet. Av statistiken framgår inte åldersför­delningen på resenärerna. Det saknas även statistik om antalet IT-resenärer.

RRV föreslår att inkomsterna av skatten på charterresor redovisas på en särskild titel benämnd Skatt på charterresor.

RRV beräknar inkomsterna på tUeln skatt på charterresor tiU 8 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 95 000 000 kr. för budget­året 1978/79.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

35

Uppkörd i statens verksamhet.

Expeditionsavgifter. I budgetpropositionen uppfördes denna titel till 122,32 resp. 126,47 milj. kr. för budgetåren 1977/78 och 1978/79. Med hänsyn till utfallet t. o. m. januari 1978 och vissa avgiftshöjningar den 1 januari 1978 (SFS 1977: 1077) beräknas nu inkomsterna till 125 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och till 131,07 milj. kr. för budget­året 1978/79.

RRV beräknar inkomsterna på titeln expeditionsavgifter till 125 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 131 070 000 kr. för budget­året 1978/79.

Avgifter för utrikesförvaltningens expörtfrämjande åtgärder. 1 budget­propositionen beräknades inkomsterna på denna titel till 100 000 kr. för budgetåret 1977/78 och till 200 000 kr. för budgetåret 1978/79. Utrikesdepartementet beräknar nu inkomsterna på titeln till 224 000 kr. och 120 000 kr. under budgetåren 1977/78 resp.. 1978/79. Beräk­ningarna avser endast försöksäret 1978.

RRV ansluter sig till utrikesdepartementets beräkning. Inkomsterna på titeln avgifter för utrikesförvaltningens exportfrämjande åtgärder beräknas till 224 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 120 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Ersättning för administrationskostnader avseende bidragsförskott. Den

1 oktober 1977 fördes administrationen av bidragsförskott över från kommunerna till försäkringskassorna. För att täcka administrations­kostnaderna efter omläggningen betalar kommunerna ersättning till staten med 5 % av nettokostnaderna för utgående bidragsförskott. Un­derlag för RRVs beräkningar har inhämtats från riksförsäkringsverket. Ersättningen beräknas uppgå till 22,5 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och til! 29,75 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Inkomsterna redovisas under budgetåret 1977/78 under inkomsttiteln övriga diverse inkomster. RRV föreslår att en särskild titel införs benämnd ersättning för ad­ministrationskostnader avseende bidragsförskott och att den beräknas tiU 29 750 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Inkomster vid den statliga läkemedelskontrollen. 1 budgetpropositionen uppfördes denna titel med 20 297 000 kr. för budgetåret 1977/78 och med 24 664 000 kr. för budgetåret 1978/79. Socialstyrelsen har nu räk­nat ned inkomsterna för budgetåret 1977/78 med 330 000 kr., vilket beror på att årsavgiften och registreringsavgiften höjdes den 1 januari 1978 till 7 600 kr. resp. 11 300 kr. mot beräknat 7 700 kr. resp. 11600 kr. För budgetåret 1978/79 har socialstyrelsen justerat upp inkomsterna med 1 559 000 kr. Socialstyrelsen räknar med att höja avgifterna för

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

36

att få fuU kostnadstäckning. Dessutom togs i höstberäkningen ingen hänsyn till de nya avgifterna den 1 januari 1978 för kontroU av natur­medel (600 kr./preparat) och kontroll av diabetestester (3 500 kr./ test).

RRV ansluter sig tUl socialstyrelsens beräkning. Inkomsterna på titeln inkomster vid den statiiga läkemedelskontroUen beräknas tiU 19 967 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 26 223 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Inkomster vid karolinska sjukhuset. 1 december beräknades inkomsterna på titeln till 385,2 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 420,7 ntilj. kr. för budgetåret 1978/79. Direktionen för karolinska sjukhuset beräknar nu inkomsterna till 380,2 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och till 419,4 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Beräkningarna av de olika in­komsterna som redovisas på denna titel framgår nedan. Som jämförelse har medtagits förändringar från budgetpropositionen (milj. kr.).

1977/78

1978/79

Enligt

Ökning

Enligt

Ökning

marsbe-

(+)

marsbe-

(+)

räkningen

Minskn. (-)

jämfört med bud­getpro­positionen

räkningen

Minskn.

(-)

jämfört med bud­getpro­positionen

Driftbidrag från

Stockholms läns

landsting

270,2

-9,0

298,2

-9,0

Landstingets bidrag

till investeringar

9,0

±0

9,0

±0

Inkomster för öppen

och sluten vård i

övrigt

94,2

+ 3,6

105,3

+ 7,2

Övriga ersättningar

6,8

+ 0,4

6,9

+ 0,5

Summa

380,2

-5,0

419,4

-1,3

Förändringarna meUan beräkningarna beror på att ersättningen frän Stockholms läns landsting beräknas minska med 9 mUj. kr. för budget­åren 1977/78 och 1978/79 på grund av minskat antal vårddagar. Dess­utom höjdes avgifterna den 1 januari 1978 för sluten vård för patien­ter, som bor i annan del av riket än Stockholms läns landstingskommun. Avgiftshöjningen beräknas öka inkomsterna för budgetåren 1977/78 och 1978/79 med 3,6 resp. 7,2 milj. kr.

RRV ansluter sig tUl karolinska sjukhusets beräkning. Inkomsterna på titeln inkomster vid karolinska sjukhuset beräknas till 380 200 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 419 400 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

37

Inkomster vid arbetarskyddsstyrelsen. I budgetpropositionen uppfördes denna titel med 7,62 milj. kr. för budgetåret 1977/78. I detta belopp ingär medel för forskning från arbetarskyddsfonden med 4 108 000 kr. Dessa medel väntas förbrukas under budgetåret 1977/78 eller återföras till fonden, varför RRV beräknar inkomsterna till 3 512 000 kr. För budgetåret 1978/79 beräknas inkomsterna bli 3,82 milj. kr. vilket är samma belopp som i budgetpropositionen.

RRV beräknar inkomsterna på titeln inkomster vid arbetarskydds­styrelsen till 3 512 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 3 820 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Fyravgifter, fariedsvaruavgifter. I budgetpropositionen uppfördes denna titel med 147,5 mUj. kr. för budgetåret 1977/78 och med 207,0 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Generaltullstyrelsen, som är uppbördsmyn­dighet, beräknar nu inkomsterna enligt nedanstående sammanställning. Som jämförelse har medtagits beräkningen som gjordes i budgetproposi­tionen (milj. kr.).

1977/78

1978/79    .

Enligt

Ökning

Enligt

Ökning

marsbe-

(+)

marsbe-

( + ).    

räkningen

Minskn. (-)

jämfört med bud­getpro­positionen

räkningcn

Minskn.

(-)

jämfört med bud­getpro­positionen

Fyravgift (inkl.

allmän fyravgift)

92,0

+ 3,0

90,0

±0

Lokal fyravgift

11,0

+ 3,0

Inrikes fyravgift

2,0

- 1,0

Summa fyravgifter

105,0

+ 5,0

90,0

+ 0

Avgår till handels-

flottans kultur-

ocli fritidsfond

-7,9

- 0,4

-8,1

- 0,1

Fyravgifter, netto

97,1

+ 4,6

81,9

- 0,1

Farledsvaruavgift

20,0

-35,0

150,0

+ 25,0

Summa

(117,1)

(-30,4)

(231,9)

( + 24,9)

Summa, avrundad

117,0

-30,5

232,0

+ 25,0

Under budgetåret 1977/78 beräknas avgifterna minska med 30,5 milj. kr. i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen. Minskningen beror på att införandet av farledsvaruavgift har framflyt­tats frän den 1 februari 1978 tiU den 1 aprU 1978 (SFS 1978: 12). Samtidigt höjdes taxorna med varierande belopp meUan ca 11 och 21 %. Taxehöjningen förklarar ökningen budgetåret 1978/79 med 25 milj. kr.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

38

RRV ansluter sig till generaltullstyrelsens beräkning. Inkomsterna på titeln fyravgifter, fariedsvaruavgifter beräknas tUl 117 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 232 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Lotsavgifter. I budgetpropositionen uppfördes denna titel med 31 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och med 32 milj. kr. för budgetåret 1978/ 79. Sjöfartsverket har justerat ned inkomsterna med 2 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1977/78 och 1978/79. Sänkningen beror på att antalet lotsningar sjönk kraftigt under år 1977 jämfört med år 1976.

RRV ansluter sig tiU sjöfartsverkets beräkning. Inkomsterna på titeln lotsavgifter beräknas till 29 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 31 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Pensionsmedel ni. ni. 1 budgetpropositionen beräknades inkoriisterna på titeln pensionsmedel m.m. tUl 984 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och till 993 milj. kr. för budgetåret 1978/79.

Med anledning av ändrade inkomstantaganden och ny information från statens personalpensionsverk och riksförsäkringsverket har RRV gjort en ny beräkning över inkomsterna på titeln (se tabeU 12).

RRV beräknar inkomsterna pä titeln pensionsmedel m. m. till 933 000 000 kr. budgetåret 1977/78 och I 065 000 000 kr. för budget­året 1978/79.

Inkomst av myntning. I budgetpropositionen uppfördes denna titel med 95 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och med 133 milj. kr. för budget­året 1978/79. Nu har myntverket räknat ned inkomsterna med 45 milj. kr. under budgetåret 1978/79. Sänkningen beror bl.a. på att 400 000 st 50-kronorsmynt finns outväxlade hos riksbanken. En inlösning av dessa mynt väntas ske under budgetåret 1978/79. Dessutom beräknas tUlverkningen av 5-kronorsmynt inte bli lika stor som antogs i höstas.

RRV ansluter sig tiU myntverkets beräkning. Inkomsterna på titeln inkomst av myntning beräknas till 95 000 000 kr. för budgetåret 1977/ 78 och 88 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

39

Tabell 12. Pensionsmedel m. m., milj. kr.

1976/77 Utfall

1977/78 Enl. RRVs mars be­räkning

1978/79 Enl. RRVs marsbe­räkning

Program 1 Inkomster'

1  Lönekostnadspålägg

2  Personalsjukpenningar m. m.

Summa

4  836

454

5  290

5    740

 600

6  340

6 165 650

6 815

Utgifter'

1 152

1 347

1406

1

Socialförsäkringsavgift till försäkringen för tilläggspension

2

Socialförsäkringsavgift till

den allmänna sjukförsäkringen

976

1087

1412

3 Allmän arbetsgivaravgift

480

532

289

4 Socialförsäkringsavgift till

folkpensioneringen

757

1 128

1 221

5 Arbetslöshetsförsäkringsavgift

49

54

59

6 Lönegarantiavgift

2

9

10

7 Delpensionsavgift

15

34

37

8 Arbetsmarknadsutbildningsavgift

49

54

59

9 Vissa yrkesskadeersättningar

m. m.

15

18

19

10 Ersättning från gruppliv-

försäkring

51

57

65

11 Vuxenutbildningsavgift

18

20

37

12 Arbetarskyddsavgift

16

17

14

13 Barnomsorgsavgift

136

191

14 Avsättningar till framtida

kompletterings pensioner

1 710

1847

1996

Summa

5 290

6 340

6 815

Program 2

Inkomster'

Lönekoslnadspålägg m. m.

1 230

1460

1 568

Utgifter'

1 Ersättning från grupplivför-

säkring

10

16

19

2 Avsättningar till framtida

kompletteringspensioner

1 220

1444

1 549

Summa

1230

1460

1568

Program 3

Inkomster'

1 Avsättningar till framtida

kompletteringspensioner

2 930

3 291

3 545

2 Vissa pensionsavgifter

19

20

20

Summa

2 949

3 311

3 565

Utgifter'

1 Personalpensionsförmåner

2 135

2 378

2 500

2 Överskott

814

933

1065

Summa

2 949

3 311

3 565

' Utöver angivna belopp redovisas över denna titel vissa personalpensionsför-mäner med samma belopp på både inkomst- och utgiftstitlar.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

40

Diverse inkomster

Bötesmedel. Uppbörden på titeln bötesmedel beräknas för budgetåret 1977/78 till 91,4 milj. kr. och för budgetåret 1978/79 tUl 92,5 milj. kr. Detta är en ökning jämfört med höstens beräkning på 4,2 rnilj. kr. och 6,0 milj. kr. för budgetåren 1977/78 resp. 1978/79. Ökningen be­ror på att rikspolisstyrelsen har reviderat beräkningen från i höstas.

RRV beräknar titeln bötesmedel till 91 425 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 92 450 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Totalisatormedel. Riksskatteverket beräknar inkomsterna på titeln tota­lisatormedel till 149,8 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och till 175,0 milj. kr. för budgetåret 1978/79.

RRV ansluter sig till riksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln totalisatormedel beräknas tiU 149 800 000 kr. för budgetåret 1977/ 78 och 175 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Tipsmedel. I skrivelse tiU RRV den 3 mars 1978 skriver AB Tipstjänst att under förutsättning att riksdagen bifaller regeringens proposition om en radprishöjning från 50 öre till 60 öre från omkring 1 maj, sam­tidigt som radskatten slopas, så beräknas inkomsterna tiU 403,0 milj. kr. och 414,2 milj. kr. för budgetåren 1977/78 resp. 1978/79. Detta är en höjning med 2,1 milj. kr. och 13,3 milj. kr. jämfört med budget­propositionen.

RRV ansluter sig till AB Tipstjänsts beräkning. Inkomsterna på titeln tipsmedel beräknas tiU 402 991000 kr. för budgetåret 1977/78 och 414 162 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Lotterimedd. I skrivelse tUl RRV den 28 februari 1978 skriver Svenska Penninglotteriet AB att man beräknar kunna tillföra inkomsttiteln Lotterimedél 284,8 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och 313,3 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Det är en ökning på ca 11 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och en ökning på ca 13 milj. kr. för budgetåret 1978/79 jämfört med budgetpropositionen.

RRV ansluter sig till Svenska Penninglotteriets ABs beräkning. In­komsterna på titeln lotterimedel beräknas till 284 820 000 kr. för budgettåret 1977/78 och 313 300 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Räntor och amorteringar på energispariån. RRV föreslår att inkomster­na från räntor oeh amorteringar på energispariån budgetåret 1978/79 upptas som en egen inkomsttitel under diverse inkomster benäihnd räntor och amorteringar på energispariån. Tidigare har dessa inkomster redovisats under titeln övriga diverse inkomster. Eftersom inkomsterna väntas växa till betydande belopp är det lämpligt att de särredovisas

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

41

under en egen titel. Utbetalningarna för energisparlånen sker över an­slaget 13 B 

XI: 

Vissa energibesparande åtgärder.

Bostadsstyrelsen har beräknat inkomsterna till 67,0 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och till 118,5 milj. kr. för 1978/79. Inkomsterna fördelar sig enligt följande uttryckta i tusental kr.:

Räntor

Amorteringar        Summa

1977/78

30 027

36 994

67 021

1978/79

52 600

65 900

118 500

RRV ansluter sig till bostadsstyrelsens beräkning. Inkomsterna på titeln räntor och amorteringar på energispariån beräknas till 118 500 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Övriga diverse inkomster. På denna inkomsttitel redovisades för budget­året 1976/77 ett utfall på 174,3 milj. kr.

I budgetpropositionen redovisades ersättningen från kommuneriia för statens administrationskostnader av bidragsförskotten som inkomster under övriga diverse inkomster. Dessa har nu räknats ned med 3 mUj. kr. för budgetåret 1977/78. RRV har föreslagit ovan att ersättning för administrationskostnader avseende bidragsförskotten upptas under egen inkomsttitel under Uppbörd i statens verksamhet budgetåret 1978/ 79. Av denna anledning reduceras inkomsterna på titeln övriga diverse inkomster med 33,4 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Även räntor och amorteringar på energispariån har av RRV föreslagits att bU redovisade på egen inkomsttitel budgetåret 1978/79. Inkomsterna reduceras därför med 118,5 milj. kr. för budgetåret 1978/79 jämfört med i budgetpro­positionen.

Inkomsttiteln har i likhet rried i budgetpropositionen påförts de in­komster, 4,3 milj. kr., som omläggningen av kartförsäljningen hos.lant­mäteriet väntas innebära.   .

Med hänsyn tagen tUl ovanstående beräknar RRV inkomsterna på titeln övriga diverse inkomster tUl 241 500 000 kr. för budgetåret 1977/ 78 och 101 500 000 kr, för budgetåret 1978/79.

B Inkomster av statens kapitalfonder

Slatens affärsverksfonder

De statliga affärsverken redovisar i.skrivelser till RRV de beräknade inkomsterna för statens affärsverksfonder. Enligt en av RRV upprättad promemoria som skickats till samtliga affärsverk har RRV anmodat dem att följa en enhetiig linje i sina prognoser. I: promemorian anges bl.a.  att den bedömning av den ekonomiska utvecldingeri som redö-

4    Riksdagen 1977178. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bil 3

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

42

visades i den preliminära nationalbudgeten bör tjäna som vägledning för beräkningarna.

Postverket. I sin inkomstberäkning i november 1977 beräknade post­verket inleverera 32 milj. kr. budgetåret 1977/78 och 38 milj. kr. budgetåret 1978/79. I skrivelse tUl RRV beräknar postverket i likhet med decemberberäkningen att inleverera 32 milj. kr. budgetåret 1977/ 78 och 38 milj. kr. 1978/79. I skrivelsen anförs följande:

För budgetåren 1977/78 och 1978/79 räknar Postverket fortfarande med att efter erforderliga intäktsförstärkningar kunna redovisa ett över­skott på 32 respektive 40 Mkr., vilket motsvarar normal förräntning av det disponerade statskapitalet. Intäkts- och kostnadsnivåerna har dock ändrats något för båda åren jämfört med höstberäkningen.

Postverket räknar nu med en volymökning för de totala portointäk­terna med omkring 2 % under såväl innevarande som nästa budgetår.

Personalkostnaderna är praktiskt taget oförändrade jämfört med föregående beräkning.

Sakkostnaderna beräknas öka nägot mer än i föregående beräkning eller med 16 respektive 17 %.

Beräkningarna bygger också pä att Postverkets förslag till höjningar av porton och tidningsavgifter beviljas samt att erforderliga medel frän konsolideringsfonden fär utnyttjas under båda budgetåren.

RRV ansluter sig tiU postverkets beräkning. Inkomsterna på titeln postverkets fond beräknas tiU 32 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 38 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Televerket Denna titel uppfördes i budgetpropositionen med 125 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och med 140 milj. kr. för 1978/79. I skri­velse tUl RRV beräknar televerket att inleverera 130 milj. kr. budget­året 1977/78 och 127 milj. kr. 1978/79. I skrivelse anförs följande:

Beräkningarna bygger på inom teleområden m. fl. enskilda organisa­tionsenheter budgeterade (realistiska) intäkter och kostnader för den aktueUa perioden.

Som grund för beräkningen av intäkterna ligger en prognoserad tra­fikökning avseende telefonsamtal om ca 3,5 % under 1977/78 och ca 3 % under 1978/79. En höjning av samtalsmarkeringsavgiften under budgetåret 1978/79 har förutsatts vid intäktsberäkningen.

Den planerade taxehöjningen beräknas ge televerket ett nettotillskott på ca 80 milj. kr.

RRV ansluter sig tiU televerkets beräkningar. Inkomsterna på titeln televerkets fond beräknas tiU 130 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 127 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Statens järnvägar. I budgetpropositionen uppfördes denna titel for­mellt med 1 000 kr. för budgetåret 1977/78 och med 1 000 kr. för

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

43

1978/79. I skrivelse till RRV anger statens järnvägar att någon inleve­rans inte kommer att ske vare sig för budgetåret 1977/78 eller 1978/ 79.1 skrivelsen anförs följande:

Intäktsberäkningarna ger nu ändrat resultat bl. a. till följd av en i novemberprognosen ej förutsedd höjning av järnvägstaxorna 1978-02-01. Den nya taxenivån har antagits gälla även under budgetåret 1978/79. Vissa volymjusteringar har dessutom gjorts på grundval av utvecklingen under loppet av innevarande budgetår samt bedömningar av konjunk­turutsikterna enligt den preUminära nationalbudgeten m. m. Revide­ringen har inneburit uppjusteringar av persontrafikens intäkter, medan godstrafikens sänkts.

Ersättningen för drift av olönsamma järnvägslinjer m. m. har för budgetåren 1977/78 och 1978/79 upptagits till 650 resp. 752 milj. kr. Det senare beloppet inkluderar av SJ begärt tilläggsanslag om 37 milj. kr. för olönsam regional busstrafik som saknar motsvarighet hos kon­kurrerande transportföretag.

Kostnaderna har beräknats med beaktande av föreliggande rationa­liseringsplaner. Beräkningarna bygger på samma antaganden om löne-och sakkostnadsnivåns utveckling som i novemberprognosen. Hänsyn har tagits till såväl beslutade som av regeringen föreslagna ändringar av arbetsgivaravgifterna.

Varken under 1977/78 eller under 1978/79 kan någon inleverans påräknas från SJ.

Den beräknade räntan på statskapitalet under 1977/78 och 1978/79 uppgår till 171 resp. 186 milj. kr.

RRV har i sin inkomstberäkning gjort följande justering.

Ersättning för drift av olönsamma järnvägslinjer har dragits ned med 37 milj. kr. för budgetåret 1978/79. Beloppet är hänförUgt till sädan verksamhet som statens järnvägar regelbundet begärt men inte erhållit anslag för.

RRV beräknar inkomsterna på titeln statens järnvägars fond till for­meUt 1 000 kr. för vart och ett av budgetåren 1977/78 och 1978/79.

Luftfartsverket. Denna titel uppfördes i budgetpropositionen med 46,3 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och med 24 milj. kr. för 1978/79. I skrivelse till RRV har luftfartsverket beräknat inleveranserna tUl 38,7 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och tUl 21,7 mUj. kr. för 1978/79. I skrivelsen anförs följande:

Intäkterna för 1977/78 har beräknats till 450,9 milj. kr. Detta är 2,9 milj. kr. lägre än i verkets driftbudget. Intäkterna inkluderar en extraordinär post om 23,2 milj. kr., varav 9 milj. kr. avser ersättning för mark och byggnader och 14,2 milj. kr. avser avskrivningsanslag för bortskrivning av anläggningstillgångar på Torslanda flygplats. Denna intäkt motsvaras av en lika stor extraordinär kostnad.

Kostnaderna för 1977/78 har beräknats tiU 427,6 milj. kr. vilket är 8,2 milj. kr. högre än i driftbudgeten. Ränteersättningen för kommu­nala finansieringsbidrag har därvid reducerats med 14,4 milj. kr. vilket

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

44

likställer kommunalt och statiigt finansieririgskapital frän förräntnings-synpunkt. Under dessa förutsättningar beräknas överskottet uppgå till 23,3 milj. kr., vilket är 11,2 milj. kr. lägre än driftbudgeten. Förränt­ningen av statiigt och kommunalt finansieringskapital skuUe därmed uppgå tUl 35 % av full förräntning.

Som grund för intäktsberäkningen 1978/79 har trafikvolymen ut­tryckt i antal landningar beräknats öka med 4 % och i antal passage­rare med 7 %. Vidare har förutsatts en höjning av trafikavgifterna med i genomsnitt ca 10 %.

Rörelsekostnaderna har för 1978/79 totalt antagits komma att öka med 11 %, varav ca 3,5 procentenheter förklaras av helårseffekten av övertagandet av mUitär flygtrafiktjänst. Sociala kostnader har för bud­getåret beräknats efter 34 %.

Avskrivningskostnaderna beräknas bli 80 % högre än för inneva­rande budgetår främst till följd av färdigställandet av Landvetter flyg­plats.

Under angivna förutsättningar beräknas överskottet för 1978/79 komma att uppgå tUl 19,1 milj. kr., vilket skuUe möjliggöra en rätite-ersättning tUl stat och kommun om 18 % av full ränteersättning.

RRV ansluter sig tiU luftsfartsverkets beräkning. Inkomsterna på ti­teln luftfartsverkets fond beräknas tUl 38 700 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 21 700 000 kr. för 1978/79.

Förenade fabriksverken. I budgetpropositionen uppfördes denna titel med 32,9 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och med 29,6 milj. kr. för 1978/79. Förenade fabriksverken har i skrivelse tUl RRV beräknat inleveranserna tUl 26,3 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och till 32,8 milj. kr. för 1978/79. I skrivelsen anförs följande:

Resultaten för 1977/78 oeh 1978/79 förväntas liksom för 1976/77 bli positiva. Beräkningarna för 1977/78 och 1978/79 har gjorts mot bakgrund av FFV halvsårsbokslut och 1977 års LSP.

I den nya beräkningen för 1977/78 har hela tvätteriverksamheten medräknats, eftersom avveckling sker först per 1978-06-18 (FFV re­dovisningsperiod 1977/78:12). I beräkningen har förutsatts att FFV ersätts för de driftsförlustér som tvätteriverksamheten genererar på andra halvåret 1977/78. Den uppgång av rörelséinläkterna som framgår av den nya beräkningen är hänförbar tUl Tvättsektorn där rörelsein­täkter för hela året medräknats.

För 1977/78 oeh 1978/79 har avskrivningar beräknats kalkylmässigt i enlighet med FFV instruktion. Avskrivningarna för tvätteriverksam­heten har beräknats enligt bokföringsmässiga principer och uppgår till 4,5 Mkr. för ett halvt år.

Antal heltidsanställda förväntas uppgå tiU ca 8 400, där tvätteriverk­samheten bidrar med ca 2 150 heltidsanställda.

Investeringarna för 1977/78 uppgår till 93,3 Mkr, varav 10,8 Mkr utgör medel för tidigarelagda investeringar frän 1978/79 års investe­ringsram. För 1978/79 uppgår investeringsrariien tUl 95,0 Mkr. där 10,8 Mkr. kommer att utnyttjas redan under budgetåret 1977/78.

Inleveransen för budgetåret 1977/78 är i stor utsträckning avhängig

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

45

det beslut som fattas i riksdagen avseende ersättning för tvätteriverk­samheten.

Förenade fabriksverken beräknar att överskottet för 1977/78 kom­mer att uppgå till 32,5 milj. kr. vilket motsvarar 8,25 % avkastning på disponerat statskapital. Fabriksverken anför emeUertid i ovannämnda skrivelse till RRV att inleveransen för budgetåret 1977/78 i stor ut­sträckning är avhängig det beslut som skall fattas av riksdagen under våren 1978 avseende ersättning till fabriksverken för dess tvätteriverk­samhet.

I enlighet med riksdagens tidigare beslut (prop. 1976/77: 155, NU 1977/78: 11, rskr 1977/78: 38) kommer 13 av de tvätterier som drivs av förenade fabriksverken att överlåtas till kommunala huvudmän. För vissa av de 13 tvätterierna kommer de nya huvudmännen att betala sammanlagt 43 860 000 kr. jämte ränta fr. o. m. den 1 januari 1978 och till dess betalning erläggs. För övriga tvätterier har staten åtagit sig att i samband med överlåtelsen till de nya huvudmännen betala sammanlagt 40 930 000 kr. jämte ränta fr. o. m. den 1 januari 1978 och tUl dess betalning erläggs. Ett medelstillskott har för detta ändamål beviljats av riksdagen (prop. 1977/78:25, bil. 11, NU 1977/78:32, rskr 1977/78: 108).

De beräknade bokförda värdena på tvätterirörelsens tillgångar i form av mark, byggnader, maskiner oeh persedlar samt fordringar per 1977-12-31 uppgick tiU 138,6 milj. kr. Dessa har tiU 100 milj. kr. fi­nansierats med investeringsanslag och till 38,6 milj. kr. med fabriks­verkens rörelsemedel. Den sammanlagda försäljningsintäkten beräknas uppgä till 44,9 milj. kr. inkl. ränta. Ett nedskrivningsbehov uppkommer därigenom hos förenade fabriksverken med 93,7 milj. kr.

I regeringens anmälan till tilläggsbudget 111 tUl statsbudgeten för budgetåret 1977/78 såvitt avser avskrivning av oreglerade kapitalme­delsförluster (prop. 1977/78: 125) föreslås att den nedskrivning som är hänförlig till tillgångar som anskaffats med rörelsemedel belastar fabriksverkens rörelse och att den nedskrivning som är hänförlig tUl tillgångar som anskaffats med investeringsmedel täcks genom dels upp­skrivning av värdet pä vissa fastigheter med 15 milj. kr. och dels anli­tande av fonden för oreglerade kapitalmedelsförluster. Fabriksverken kommer härigenom enligt propositionen att svara för en uppkommen förlust om 38,6 milj. kr. genom ianspråktagande av disponibla medel inom verket under verksamhetsåren 1977/78. och därefter. Genom att förlusten täcks av uppkommande överskott bedöms fabriksverken i pro­positionen vid utgången av i varje fall verksamhetsåret 1977/78 upp­visa en balanserad förlust.

Under förutsättning av riksdagens godkännande av förslagen i prop. 1977/78: 125 i nämnda avseenden vill RRV framhåUa att fabriksver­kens beräkning av överskottet och inleveranser för budgetåret 1977/78 förutsätter att den del av den ovannämnda förlusten om 38,6 milj. kr. som ej täcks av vid budgetårets slut befintiiga disponibla medel balanse­ras till kommande räkenskapsår.

RRV ansluter sig till förenade fabriksverkens beräkning. Inkomsterna på titeln förenade fabriksverkens fond beräknas tiU 26 300 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 32 800 000 kr. för 1978/79.

Prop. 1911/18:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

46

Statens vattenfaUsverk. I budgetpropositionen uppfördes denna titel med 1 124,6 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och med 1 255 milj. kr. för 1978/79. I skrivelse tiU RRV har statens vattenfaUsverk i likhet med beräkningen i december räknat med att inleverera 1 124,6 milj. kr. för 1977/78 och 1 255 milj. kr. för 1978/79. I skrivelsen anförs följande:

Budgetåret 1977/78

I vattenfalls förslag till driftstat för innevarande budgetår anmäldes att redovisade intäkts- och kostnadsberäkningar innefattade vissa osä­kerhetsfaktorer. Såväl försäljningsutvecklingen som utvecklingen av kostnaderna för bränsle i värmekraftstationer och kostnaderna för tUl­fälliga kraftköp, vattentillrinningen liksom kärnkraftblockens drifttill­gänglighet och idrifttagningstidpunkter m. m. angavs vara av betydelse för det ekonomiska resultatet. Som framgår av det följande har de för­utsättningar, som driftstatens beräkningar byggde på, i vissa delar för­ändrats.

Försäljningen av fast kraft beräknas nu bli ca 3 600 GWh lägre än vad som förutsattes vid driftstatens upprättande, vilket beräknas med­föra en intäktsminskning om ca 175 milj. kr. Som en följd av högre inflationstakt och ökat oljepris beroende bl. a. pä devalveringen än vad beräkningarna i driftstaten baserades pä, har index- och energi­pristilläggen emellertid samtidigt räknats upp med ca 63 milj. kr.

På grund av den tidigare nämnda svaga belastningsutvecklingen har efterfrågan på tillskottskraft minskat, varför priset för såväl försäljning som inköp har sjunkit. Trots ökad volym av den tiUfäUiga kraftför­säljningen med ca 575 GWh beräknas således intäkterna härav minska med ca 9 milj. kr. beroende på lägre pris. Transiteringsintäkterna be­räknas öka med ca 13 milj. kr.

För kanalrörelsen förutsattes en lägre trafikutveckling än vid drift­statens upprättande som beräknas medföra lägre rörelseintäkter om ca 2,8 milj. kr.

Sammantaget beräknas de totala rörelseintäkterna minska med 110,8 milj. kr.

Kostnaderna för kraftanskaffningen i den fastställda driftstaten ba­serades på förutsättningen om viss kärnkraftproduktion från block 3 i Ringhals. Nu föreliggande beräkning förutsätter att nämnda produk­tionstillskott ersattes av dels andra kraftslag, dels ökade kraftinköp. På grund av tidigare angiven belastningsminskning beräknas trots detta kostnaderna för bränsle och inköpt kraft minska med ca 194 milj. kr., huvudsakligen beroende på en lägre oljebaserad värmekraft­produktion.

Noteras kan att nettokostnaden för bränsle och inköpt kraft efter avdrag för tiUfällig kraftförsäljning minskat med 185 milj. kr.

Finansiella intäkter beräknas öka med 2,4 milj. kr. jämfört med be­räkningarna i driftstaten, huvudsakligen beroende på högre räntein­täkter från dotterbolagen.

Totalt innebär de nu redovisade beräkningarna lägre intäkter med 108,4 milj. kr. samtidigt som kostnaderna beräknas minska med 194 milj. kr.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

47

Den reducering av avskrivningarna med 30 milj. kr. som gjordes i samband med fastställandet av driftstaten har i föreliggande beräkning återförts.

För kraftverksrörelsen skuUe därmed ett nettoöverskott om 1 153,6 milj. kr. uppkomma, vilket överstiger förräntningskravet med 58,6 milj. kr. Detta belopp har i den nya beräkningen upptagits som bokslutsdis­position och avses kunna användas för att inhämta del av under tidigare år reducerade avskrivningar.

För Vattenfall totalt redovisas ett nettoöverskott om 1 092,4 milj. kr.

Såsom omnämnts i verkets skrivelse angäende driftstat för budget­året 1977/78 har för verket uppstått merkostnader genom försening av planerad idrifttagning av Ringhals block 3 av orsaker som verket inte kunnat råda över. För att dessa kostnader inte skall belasta verkets kunder avser verket att begära nedsättning av förräntningskravet mot­svarande nämnda merkostnader. Beloppet som då erhålles som kom­pensation kommer härvid att påverka angivna avskrivningar, överskott Och inleveranser.

Budgetåret 1978/79

Med hänsyn tiU den osäkerhet som råder beträffande idrifttagnings-tidpunkterna för såväl block 3 i Ringhals som block 1 i Forsmark samt den framtida belastningsutvecklingen finner vi ej anledning frångå den i november 1977 lämnade beräkningen. Bland förutsättningarna för denna beräkning ingick att de nämnda kärnkraftblocken tas i drift un­der budgetåret. Vidare byggde beräkningarna pä en inflation om 8 %.

Beräknad inleverans av överskottsmedel för budgetåret 1977/78 överstiger det redovisade överskottet med 33 milj. kr. För budgetåret 1978/79 beräknas inleveransen understiga redovisat överskott med 20 milj. kr.

RRV ansluter sig till statens vattenfallsverks beräkningar. Inkomster­na på titeln statens vattenfallsverks fond beräknas tiU 1 124 600 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 1 255 000 000 kr. för 1978/79.

Domänverket Denna titel uppfördes i budgetpropositionen med 59,3 milj. kr. för budgetåret 1977/78 och med 35 milj. kr. för 1978/79. I skrivelse till RRV har domänverket räknat med att inleverera 50,9 milj. kr. budgetåret 1977/78 oeh 35 milj. kr. 1978/79. I skrivelsen anförs följande:

Rörelseintäkter

Intäkterna blir för 1977 avsevärt lägre än budgeteret. Försåld vir­keskvantitet uppgår endast till ca 90 % av den planerade. Orsaken är bl. a. svära kUmatiska förhåUanden i början av året. För stora delar av leveranserna under hösten 1977 har prisuppgörelser ännu inte träf­fats. Genomsnittliga virkespriser för 1977 beräknas ligga 1520 kr./ m3fub över 1976 års nivå, men något lägre än budgeterat.

För 1978 beräknas god avsättning finnas för sågtimmer. Vissa svårig-

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

48

heter väntas för massaved i norra Sverige. Total försäljningskvantitet väntas ändock något överstiga 1977 års. Virkespriserna kommer att sjunka under 1978. I budgeten har beräknats en sänkning pä ca 15 % för massaved i hela landet och 68 % för timmer i södra Sverige.

1 beräkningarna för 1979 har antagits en återgång till 1977 års pris­nivå, och för timmer dessutom en viss prisökning.

Rörelsekostnader

Den tyngsta posten, avverkningskostnader, har stigit kraftigt mellan 1976 och 1977, delvis orsakad av svära snöförhällanden. Trots fortsatt mekanisering och ökat resursutnyttjande har kostnadsökningarna inte kunnat kompenseras av ökad produktivitet.

För 1978 har budgeterats en effektivitetsökning genom mekanisering och rationalisering, som ska kompensera kostnadsökningarna.

Ökning av lönekostnaderna, inkl. soc. avgifter har budgeterats till 11 % mellan 1977 och 1978.

Rccuitat

Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till 193 mkr. och beräknas till 160 mkr. för 1977. För åren 1978 och 1979 pekar budget resp. översiktlig beräkning pä 50 resp. 40 mkr.

Under 1977 har inleverans till statsverket skett med 54,8 mkr. In­leveransen under 1978 och 1979 beräknas till 51 resp. 35 mkr.

Investeringar

Investeringarna under åren 19771979 beräknas till följande (mkr.).

1977

1978

1979

Skogsmaskiner och inventarier

93

101

102

Byggnader m.m.

34

31

24

Markanläggningar

13

18

7    :

Markköp

100

20

55

240

170

188

Större delen, ca 75 %, av maskininvesteringar är reinvesteringar.

RRV ansluter sig tUl domänverkets beräkning. Inkomsterna.pä titeln domänverkets fond beräknas tUl 50 900 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 35 000 000 kr. för 1978/79.

Riksbanksfonden. I budgetpropositionen beräknades inkomsterna på denna titel till 550 milj. kr. under budgetåren 1977/78 och 1978/79. Riksbanken beräknar nu inkomsterna på titeln riksbanksfonden till 650 milj. kr. under vart och ett av budgetåren 1977/78 och 1978/79.

RRV ansluter sig till riksbankens beräkning. Inkomsterna på titeln riksbanksfonden beräknas tiU 650 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 650 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

49

Statens utlåningsfonder

Lånefonden för bostadsbyggande. Bostadsstyrelsen beräknar inkoms­terna under budgetåret 1977/78 tUl 3 117,6 milj. kr. För budgetåret 1978/79 har bostadsstyrelsen beräknat inkomsterna på titeln till 3 432 milj. kr. vUket innebär en ökning i förhållande till beräkningen i budget­propositionen med 42 milj. kr. Beräkningarna för flertalet lån med rör­lig ränta har grundats på den av regeringen fastställda räntesatsen på statliga bostadslån m. m. Den är 9,75 % för år 1977 och 1978 (SFS 1976:869, 1977:993).

RRV ansluter sig till bostadsstyrelsens beräkning. Inkomsterna på titeln lånefonden för bostadsbyggande beräknas till 3 117 588 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 3 432 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Fonden för låneunderstöd

Arbetsmarluiadsstyrelsens dcifond. Med hänsyn till utfallet hittills un­der budgetåret har inkomsterna pä titeln räknats upp med 30 milj. kr. budgetåret 1977/78. För budgetaret 1978/79 räknas inkomsterna upp med 25 milj. kr.

RRV beräknar inkomsterna på titeln arbetsmarknadsstyrelsens del­fond till 165 000 000 kr. för budgetåret 1977/78 och 175 000 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Diverse kapitalfonder

Övriga diverse kapitalfonder. Statens vägverk har reviderat prognosen för statens vägverks förrådsfond. För budgetåret 1977/78 beräknas in­komsterna uppgä tUl 22,4 milj. kr. vilket innebär en ökning med 1 milj. kr. i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Inkomsterna under budgetåret 1978/79 beräknas bli 25,7 milj. kr. Detta är en minskning med 0,1 milj. kr. jämfört med beräkningen i budgetproposi­tionen.

RRV ansluter sig till statens vägverks beräkning. Inkomsterna på titeln diverse kapUalfonder beräknas till 112 216 000 kr., för budgetåret 1977/78 och 129 136 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Beräknad övrig finansiering

Avskrivningsmedel inom fonden. Avskrivningsmedel inom fonden (års-avskrivningar) används för finansiering av investeringar på kapital­budgeten. RRV har hämtat in ny uppgifter om avskrivningsmedlens utveckling för de större fonderna. I tabell 13 redovisas beräkningarna för budgetåren 1977/78 och 1978/79.

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

50

Tabell 13. Avskrivningsmedel Inom de större fonderna budgetåren 1977/78 och 1978/79, tusental kr.

1976/77

1977/78

Ökning   ( + ) 1978/79

Ökning   (+)

Utfall

Enligt

minsk-

Enligt

minsk-

RRVs

ning        ( 

)RRVs

ning       (-)

mars be-

jämfört

mars be-

jämfört

räkning

med budget prop.

räkning

med budget prop.

Statens afTärsverksfonder

Postverket

27 900

23 000

0

23 000

0

Televerket

884 150

890 200

0

1 024 000

+    6 800

Statens järnvägar

366 456

65 000

+ 38 000

1

-256 999

Luftfartsverket

27 003

46 300

0

83 200

+  16 600

Förenade fabriksverken

33 595

31900

0 .

23 700

-  11 800

Statens vattenfallsverk

435 101

958 600

+ 88 600

1 315 000

0

Sumnia

Diverse kapitalfonder

Statens vägverks förrådsfond

81 302

1774 205       2 015 000       +126 600      2 468 901       -245 399

91000        +       330

102 200        +    4 040

Televerket har räknat upp avskrivningarna med 154,8 milj. kr. under budgetåret 1978/79.

Statens järnvägar har räknat upp sina avskrivningar med 38 milj. kr. under budgetåret 1977/78. För budgetåret 1978/79 har avskriv­ningarna räknats ned med 314 milj. kr.

RRV beräknar kapUalbudgetens inkomster för budgetåret 1977/78 tiU 2 609 501 000 kr. och 3 121 019 000 kr. för budgetåret 1978/79.

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

51

Tabellförteckning

1.

Utvecklingen av totalbudgetens inkomster budgetåret 1976/77, 1977/78 och 1978/79

6

2.

Jämförelse mellan inkomster för budgetåren 1977/78 och 1978 /79 enligt budgetpropositionen och RRVs marsberäkning

11

3.

Statligt och kommunalt taxerad inkomst, fyllnadsinbetalning­ar, forsknings- och utvecklingsavdrag, investeringsavdrag samt investeringsbidrag fördelat på företagsstorlek verksamhetsåren 1976 och 1977

16

4.

Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsav­gifter m. m.

17

5.

Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. (exkl. arbetsgivar­avgifter)

19

6.

Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen

23

7.

Socialavgift till barnomsorgen

23

8.

Socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen och förskott till

de allmänna försäkringskassorna m. m.

24

9.                                                                    Avgift till arbetslöshetsförsäkringen och utbetalningar till de

allmänna försäkringskassorna och de erkända arbetslöshets­

kassorna

25

10.

Övriga arbetsgivaravgifter

25

11.

Mervärdeskatt budgetåret 1977/78

30

12.

Pensionsmedel m. m.

39

13.

Avskrivningsmedel inom de större fonderna budgetåren

1977/

78 och 1978/79

50

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

52

Inkomster på driftbudgeten budgetåren 1977/78 och 1978/79 resp. kalenderåren 1977-

Tusental kronor

-1979

Budgetär

Kalenderår

1977/78 Prognos

1978/79 Prognos

1977

Preliminärt

utfall

1978 Prognos

1979 Prognos

Skatter, avgifter, m. m. SKATTER:

SkatI på inkomst, jörmögenhet

och rörelse samt socialjörsäkriitgs-

avgUter:

Skatt på inkomst och förmögenhet

samt socialförsäkringsavgifter m. m.

45 500 000

47 100 000

42 938 014

44 400 000

50 200 000

Kupongskatt

39 000

38 000

43 456

39 000

39 000

Utskiftningsskatt och ersättnings-

skatt

3 000

3 000

3 775

3 000

3 000

Skogsvårdsavgi fter

18 100

18 100

18 103

18 100

18 100

Bevillningsavgifter för särskilda

förmåner och rättigheter

2 500

2 500

2 375

2 500

2 500

Arvsskatt och gåvoskatt

450 000

500 000

429 199

440 000

512 000

Lotterivinstskatt

290 000

320 000

266 058

306 000

330 000

Stämpelskatt och stämpelavgift

598 500

639 000

595 946

618 750

657 500

Automobilskattemedel:

Bensinskatt

2 100 000

3 290 000

2 041 931

2 650 000

3 457 000

Vägtrafikskatt

2 705 000

3 160 000

2 806 601

2 895 000

3 275 000

Allmän arbelsgivaravgijt

5 950 000

3 994 000

7 284 277

4 683 000

4 095 003

Tullar och acciser:

Tullmedel

980 000

1 020 000

1 145 396

930 000

1 070 000

Mervärdeskatt

26 300 000

29 900 000

23 613 138

28 000 000

31 100 000

Särskilda varuskatter

477 200

489 600

470 180

481 700

495 150

Försäljningsskatt pä motorfordon

540 000

610 000

694 770

573 000

640 000

Tobaksskatt

2 450 200

2 500 200

2 333 764

2 523 150

2 525 150

Rusdrycksförsäljningsmedel av

partihandelsbolag

35 000

35 000

41 806

35 000

35 000

Rusdrycksförsäljningsmedel av

detaljhandelsbolag

50 000

50 000

53 506

50 000

50 000

Skatt på sprit

3 450 000

3 900 000

3 591 724

3 510 000

3 950 000

Skatt på vin

720 000

860 000

687 195

738 000

895 000

Skatt på malt- och läskedrycker

778 000

802 000

872 177

781 200

803 000

Energiskatt

3 996 000

4 146 000

3 811247

4 017 000

4 264 000

Särskild beredskapsavgift för

oljeprodukter

1

1

25 599

1

1

Särskild vägtrafikskatt

190 000

0

198 320

190 000

0

Skatt på annonser och reklam

162 800

169 000

174 630

160 500

183 500

Skatt på spel

96 000

63 000

95 801

84 200

58 000

Särskild avgift på svavelhaltigt bränsl

le       11210

4 000

2210

12 000

1 100

Skatt på charterresor

8 000

95 000

53 000

105 000

Investeringsavgift

1000

7 198

1000

Summa skatter

97 901 511

103 708 401

94 248 396

98 195 101

108 764 001

131070

110 160

129 495

137 290

UPPBÖRD I STATENS VERKSAMHET:

Expeditionsavgifter

125 000

Vattendomstolsavgifter Inkomster vid kriminalvården

Bidrag till kostnader för polis-, domstols- och uppbördsväsendet

3 111

72 780

73 343

72 942

72 788

1 000

1000

1083

1000

1000

2 530

100

4 229

2 530

100

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

53

Budgetär

Kalenderår

1977/78

1978/79

1977

1978

1979

Prognos

Prognos

Preliminärt utfall

Prognos

Prognos

Avgifter för utrikesförvaltningens

exportfrämjande åtgärder

224

120

344

Bidrag till riksförsäkringsverket

och försäkringsrädet

27 700

29 500

26 368

29 200

30 200

Inkomster vid den statliga

läkemedelskontrollen

19 967

26 223

15 832

24 841

25 000

Ersättning för administrations-

kostnader avseende bidrags-

förskott

-- 

29 750

14 500

30 900

Inkomster vid statens rättskemiska

laboratorium

1400

1400

1 319

1400

1400

Inkomster vid karolinska sjukhuset

380 200

419 400

332 223

387 432

419 400

Inkomster vid statens vård-

anstalter för alkoholmissbrukare

201

201

376

201

201

Inkomster under anslaget kostna-

der för viss utbildning av

handikappade

53

53

60

53

53

Inkomster vid arbetarskyddssty-

relsen

3 512

3 820

3 295

3 612

3 820

Inkomster av arbetsgivaravgifter

till arbetarskyddsstyrelsen och

yrkesinspektionens verksamhet

47 300

49 600

44 391

49 600

50 900

Inkomster vid statens vägverk

700

350

725

525

180

Inkomster vid slatens trafik-

säkerhetsverk

42 000

44 000

39 039

42 900

48 200

Körkortsavgifter

17 000

17 000

15 852

17 000

18 000

Avgifter för registrering av

motorfordon

74 900

76 100

73 664

75 300

77 000

Försäljning av sjökort

3 900

3 900

4 128

3 900

3 950

Fyravgifter, fariedsvaruavgifter

117 000

232 000

111416

173 900

239 500

Lotsavgifter

29 000

30 000

27 899

29 700

31000

Skeppsmätningsavgifter

1 500

1 700

2 086

1600

1 700

Fartygsinspektionsavgifter

5 360

4 760

4 538

5 060

4 760

Inkomster vid Sveriges meteoro-

logiska och hydrologiska institut

36 582

50 488

35 743

43 687

52 491

Inkomster vid statens geotekniska

institut

. 4 147

.  

Ersättning för visst värderings-

förfarande

40

40

 '

40

40

Pensionsmedel m. m.

933 000

1 065 000

948 282

1 141 000

1 536 000

Inkomst av myntning

95 000

88 000

148 239

108 000

, . 101 000

Bidrag till bankinspektionen

8 990

9 030

8 889

9 020

9 100

Bidrag för revision av

Sparbankerna

1481

1 500

1 481

1 500

   15

Bidrag till försäkringsinspektionen

4 824

5 844

4 801

4 924

5 844

Ersättning för kilometerräknar-

apparatur

'       -

250

 .

Avgifter för granskning av

biograffilm

384

     440

403

384

.   440

Inkomster vid riksantikvarie-

ämbetet

6 045

8 863

Il 563

6 245

8 763

Avgifter för särskild prövning och

fyllnadsprövning inom skol-

väsendet

570

600

524

580

602

Inkomster vid statens maskin-

provningar

955

 .

Inkomster vid lantbruksnämnderna

6 000

6 500

5 538

6 200

6 700

Inkomster vid statens jordbruks-,

nämnd

1259

1 347

1105

1299

     1 377

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

54

Budgetår

Kalenderår

1911118 

Prognos

1978/79 Prognos

1977

Preliminärt

utfall

1978 Prognos

1979 Prognos

Inkomster vid statens utsädes­kontroll

Avgifter för växtskyddsinspektion m. m.

Avgifter vid köttbesiktning Inkomster vid statens livsmedels­verk

Inkomster vid statens veterinär­medicinska anstalt Avgifter för statskontroll av krigs­materieltillverkningen Inkomster vid statens gruv­egendom

Inkomster vid bergsstaten m. in. Inkomster vid patent- och registre­ringsväsendet Avgifter för registrering i förenings- m. fl. register Exekutionsavgifter Restavgifter

Inkomster vid statens planverk Ersättning för vissa komplement­kostnader vid vissa myndigheter m. m.

Summa uppbörd i statens verksamhet

DIVERSE INKOMSTER:

Bötesmedel

Totalisatormedel

Tipsmedel

Lotterimedel

Räntor och amorteringar på

energispariån

Övriga diverse inkomster

Summa diverse inkomster

Summa skatter, avgifter m.m.

Il 099

12200

6 477

12 400

11730

3 150 17 200

4 700 17 200

2 970 16 070

3 890 17 200

4 600 17 200

1000

1000

963

1000

1000

8 000

7 800

7 819

8 100

7 900

341

378

252

416

378

20 000 4 200

18 000 4 600

25 100 3 589

23 400 4 300

19 800 4 700

75 520

75 245

67 188

75 140

75 620

5 660

18 525

73 060

900

6 257

19 165

76 070

200

5 391 18 328 79 670

1567

5 910

18 625

74 560

200

6 357

19 465

76 570

200

52 051

50 892

30 893

53 151

51 492

2 358 439

2 706 186

2 330 223

2 687 536

3 217 396

91425 149 800 402 991 284 820

92 450 175 000 414 162 313 300

99 179 145 212 216 776 266 833

92 337 162 000 412 304 296 666

92 642 187 000 433 894 326 332

241 500

118 500 101 500

204 756

51 200 175 000

155 700 105 000

1 170 536

1214 912

932 756

1 189 507

1 300 568

101430 486

107 629 499

97 511 375

102 072 144

113 281965

Inkomster av statens kapitalfonder

STATENS AFFÄRSVERKSFONDER:

Postverket

32 000

38 000

28 144

32 000

38 000

Televerket

130 000

127 000

125 000

127 000

129 600

Statens järnvägar

0

0

0

0

Luftfartsverket

38 700

21 700

20 000

38 700

21700

Förenade fabriksverken

26 300

32 800

25 378

26 300

32 800

Statens vattenfallsverk

1 124 600

1 255 000

829 614

1 092 000

1 275 000

Domänverket

50 900

35 000

55 287

50 900

35 000

Summa statens afTärsverksfonder

1 402 500

1 509 500

1 083 423

1 366 900

1 532 100

RIKSBANKSFONDEN

650 000

650 000

550 000

650 000

650 000

STATENS ALLMÄNNA

FASTIGHETSFOND

608 706

739 510

507 582

608 706

739 510

FÖRSVARETS FASTIGHETS-

FOND

141 901

152 942

129 259

141 901

152 942

STATENS UTLÅNINGSFONDER

3 264 459

3 551 944

3 046 970

3 418 871

3 715 944

Bil. 3    Riksrevisionsverkets inkomstberäkning

55

Budgetår

Kalenderår

1977/78

1978/79

1977

1978

1979

Prognos

Prognos

Preliminärt utfall

Prognos

Prognos

FONDEN FÖR LÅNEUNDER-

STÖD

206 024

214 969

178 309

206 024

214 969

FONDEN FÖR STATENS

AKTIER

79 153

85 324

81272

79 153

85 324

FONDEN FÖR BEREDSKAPS-

LAGRING

139 211

195 817

102 046

139 211

195 817

STATENS PENSIONSFONDER:

Folkpensioneringsfonden

74 500

75 000

74 384

Civila tiänstepensionsfonden

2 700

2 800

2 526

Militära tiänstepensionsfonden

286

293

277

Allmänna familjepensionsfonden

8 600

8 900

7 906

Statens pensionsanstalts

pensionsfond

18 673

19 745

18 124

Pensionsfonden för vissa riksdagens

verk

56

59

53

Summa statens pensionsfonder

104 815

106 797

103 270

105 115

107 097

DIVERSE KAPITALFONDER:

Fonden för kreditgivning till

utlandet

! 617

1228

1 807

Naturvårdsfonden

3 600

4 277

3 300

Övriga diverse kapitalfonder

106 999

123 631

103 744

Summa diverse kapitalfonder

112 216

129 136

108 851

112 716

129 636

Summa inkomster av statens

kapitalfonder

6 708 985

7 335 939

5 890 982

6 828 597

7 523 339

Tillsammans

108 139 471

114 965 438

103 402 357

108 900 741

120 805 304

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978

_____________________________ Bilaga 4

Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för budgetåret 1978/79

Prop. 1977/78: 150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag Bil. 4    Specifikation av inkomstema på driftbudgeten

Bilaga 4

Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för budgetåret 1978/79

A Skatter, avgifter, m. m. 1       Skatter:

1           Skatt på inkomst, förmögenhet och

rörelse samt socialförsäkringsavgifter:

a Skatt på inkomst och förmögenhet

47 100 000 000

38 000 000

3 000 000

18 100 000

2 500 000 500 000 000 320 000 000 639 000 000    48 620 600 000

samt socialförsäkringsavgifter m. m. b Kupongskatt

c Utskiftningsskatt och ersättningsskatt d Skogsvårdsavgifter e Bevillningsavgifter för särskilda

förmåner och rättigheter f Arvsskatt och gåvoskatt g Lotterivinstskatt h Stämpelskatt och stämpelavgift

290 000 000 160 000 000

2           Automobilskattemedel:

a Bensinskatt

6 450 000 000 600 000 000

b Vägtrafikskatt

020 000 000

 900 000 000

489 600 000

610 000 000

: 500 200 000

35 000 000

50 000 000

I 900 000 000

860 000 000

802 000 000

\ 146 000 000

1000

169 000 000

63 000 000

4 000 000

95 000 000

3

Allmän arbetsgivaravgift

4

Tullar och acciser: a Tullmedel

b Mervärdeskatt

2

c Särskilda varuskatter

d Försäljningsskatt på motorfordon

e Tobaksskatt

f Rusdrycksförsäljningsmedel av

partihandelsbolag g Rusdrycksförsäljningsmedel av

detaljhandelsbolag h Skatt på sprit i   Skatt på vin

j  Skatt på malt- och läskedrycker k Energiskatt

I   Särskild beredskapsavgift för oljeprodukter m Skatt på annonser och reklam n Skatt på spel

44 643 801000  100 314 401000

o Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle p Reseskatt

II       

Uppbörd i statens verksamhet:

1

2

3 4 5 6 7 8 9 10

11

12

Expeditionsavgifter

131070 000

Bidrag till kostnader för poUs-, domstols- och

uppbördsväsendet m. m.

72 780 000

Vattendomstolsavgifter

1 000 000

Inkomster vid kriminalvården

100 000

Avgifter för utrikesförvaltningens exportfrämjande åtgärder

120 000

Bidrag till riksförsäkringsverket och försäkringsrådet

29 500 000

Inkomster vid den statliga läkemedelskontrollen

26 223 000

Inkomster vid statens rättskemiska laboratorium

1 400 000

Inkomster vid karolinska sjukhuset

419 400 000

Inkomster vid statens vårdanstalter för alkohol­

missbrukare

201 000

Inkomster under anslaget kostnader för viss

utbildning av handikappade

53 000

Inkomster vid arbetarskyddsstyrelsen

3 820 000

1   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 2. BiL 4

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

13

Inkomster av arbetsgivaravgifter till arbetarskydds­styrelsens och yrkesinspektionens verksamhet

14

Inkomster vid statens vägverk, att tilljöras automobilskattemedlen

15

Inkomster vid statens trafiksäkerhetsverk, att tilljöras automobUskattemedlen

16

Körkortsavgifter

17

Avgifter för registrering av motorfordon

18

Försäljning av sjökort

19

Fyravgifter, fariedsvaruavgifter

20

Lotsavgifter

21

Skeppsmätningsavgifter

22

Fartygsinspektionsavgifter

23

Inkomster vid Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut

24

Ersättning för visst värderingsförfarande

25

Pensionsmedel m. m.

26

Inkomst av myntning

27

Bidrag till bankinspektionen

28

Bidrag för revision av sparbankerna

29

Bidrag till försäkringsinspektionen

30

Avgifter för granskning av biograffilm

31

Inkomster vid riksantikvarieämbetet

32

Avgifter för särskild prövning och fyllnadsprövning inom skolväsendet

33

Inkomster vid lantbruksnämnderna

34

Inkomster vid statens jordbruksnämnd

35

Inkomster vid statens utsädeskontroll

36

Avgifter för växtskyddsinspektion m. m.

37

Avgifter vid köttbesiktning

38

Inkomster vid statens livsmedelsverk

39

Inkomster vid statens veterinärmedicinska anstalt

40

Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkningen

41

Inkomster av statens gruvegendom

42

Inkomster vid bergsstaten m. m.

43

Inkomster vid patent- och registreringsväsendet

44

Avgifter för registrering i förenings- m. fl. register

45

Exekutionsavgifter

46

Restavgifter

47

Inkomster vid statens planverk

48

Ersättning för vissa komplementkostnader vid vissa myndigheter m. m.

III     Diverse inkomster:

1

Bötesmedel

2

Totalisatormedel

3

Tipsmedel

4

Lotterimedel

5

Räntor och amorteringar på energispariån

6

övriga diverse inkomster

49 600 000

350 000

44 000 000

17 000 000

76 100 000

3 900 000

232 000 000

30 000 000

1 700 000

4 760 000

50 488 000

40 000

1 200 000 000

88 000 000

9 030 000

1 500 000

5 844 000

440 000

8 863 000

600 000

6 500 000

1 347 000

12 200 000

4 700 000

17 200 000

1 000 000

7 800 000

378 000

18 000 000

4 600 000

75 245 000

6 257 000

19 165 000

76 070 000

200 000

50 892 000  2 811436 000

92 450 000

175 000 000

414 162 000

313 300 000

118 500 000

101 500 000  1 214 912 000

104 340 749 000

B Inkomster ar statens kapitalfonder

I        Statens affärsverksjonder:

1

Postverket

2

Televerket

3

Statensjärnvägar

4

Luftfartsverket

5

Förenade fabriksverken

6

Statens vattenfallsverk

7

Domänverket

38 000 000 127 000 000

21 700 000

32 800 000

1 255 000 000

35 000 000

1 509 500 000

II

Riksbanksjonden

650 000 000

Bil. 4    Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten

III   Statens allmänna fastighetsfond:

1

Slottsbyggnadernas

delfond

2

Kriminalvårdsstyrelsens

3

Beskickningsfastigheternas

4

Karolinska sjukhusets

5

Akademiska sjukhusets

6

Byggnadsstyrelsens

7

Generaltullstyrelsens

IV

Försvarets fastighetsfond

V

Statens utläningsjonder:

1

Utrikesförvaltningens lånefond

2

Biståndsförvaltningens lånefond

3

Statens bosättningslånefond

4

Vattenkraftslånefonden

5

Luftfartslånefonden

6

Statens lånefond för den mindre skeppsfarten

7

Statens lånefond för universitetsstudier

8

Studiemedelsfonden

9

Lånefonden för studentkårlokaler

10

Jordbrukets lagerhusfond

11

Kraftledningslånefonden

12

Egnahemslånefonden

13

Statens avdikningslånefond

14

Fiskerilånefonden

15

Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk m. m.

16

Skogsväglånefonden

17

Statens hantverks- och industrilånefond

18

Lånefonden för bostadsförsörjning för mindre bemedlade, barnrika familjer

19

Lånefonden för bostadsbyggande

20

Länefonden för inventarier i vissa specialbostäder

21

Lånefonden för kommunala markförvärv

22

Lånefonden för allmänna samlingslokaler

23

övriga utlåningsfonder

VI    

Fonden Jör låneunderstöd:

1

Kammarkollegiets

delfond

2

Arbetsmarknadsstyrelsens       "

3

Bostadsstyrelsens

"

4

Riksbankens

"

5

Riksgäldskontorets

"

VII

Fonden Jör statens aklier

VIII

Fonden Jör beredskapslagring

IX

Slatens pensionsjonder:

1

Folkpensioneringsfonden

2

Civila tiänstepensionsfonden

3

Militära tiänstepensionsfonden

4

Allmänna familjepensionsfonden

5

Statens pensionsanstalts pensionsfond

6

Pensionsfonden för vissa riksdagens verk

X     

Diverse kapUalJonder:

1

Fonden för kreditgivning till utlandet

2

Naturvärdsfonden

3

Övriga diverse kapitalfonder

1000

6 099 000

11 661000

45 363 000

13 836 000

662 387 000

163 000

739 510 000

152 942 000

3 400 000

90 000

12 000 000

220 000

2 410 000

5 500 000

25 000

25 000 000

190 000

13 000

11000

270 000

1 150 000

1 800 000

160 000

45 000

300 000

470 000

3 432 000 000

1 040 000

62 000 000

3 600 000

250 000

3 551 944 000

39 000 000

175 000 000

266 000

3 000

700 000

214 969 000

85 324 000

195 817 000

75 000 000

2 800 000

293 000

8 900 000

19 745 000

59 000

106 797 000

1 228 000

4 277 000

123 631 000

129 136 000

7 335 939 000

Summa kr.

111 676 688 GOD

NORSTEDTS TRYCKERI    STOCKHOLM 1978 780279

_____________________________ Bilaga 5

Specifikation av anslags­förändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret 1978/79

Prop. 1911118: 150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

Bil. 5    Anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen

Bilaga 5

Specifikation av anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret 1978/79

1 OOO-tal kr.

Ökning    {+}

 Minsk­

 ning

(-)

Anslagsrubrik

Beräknat belopp i budgetpro­positionen

Slutligt förslag eller beslut Förändring

Propositio-    Anslags-nens eller      belopp skrivelsens

+

DRIFTBUDGETEN A. Egentliga statsutgifter //. Justitiedepartementet

Brottsskadenämnden,/ö/'i/aja«.y/a

       126

Ersättning för skador på grund av brott,

förslagsanslag

       126

Summa

780

780

2 000   

+2 

000 2 780   -t-2 780

17 260   -1-16 400

+ 31

V. Socialdepartementet

900

105

1770

+

870

191 000

105

193 900

+

2 900

176 700 8 250

105 105

181 950 9 450

+ +

5 250 1200

376 850

387 070

+

10 220

860

92

1060

+

200

92 88

15 000 1200

+ +

15 000 1200

Bidrag till anordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m. m., reservations­anslag

Bidrag till driften av vårdanstalter och inackorderingshem m. rn., förslagsanslag

Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m., förslagsanslag

Bidrag till organisationer m. m.

Summa

VI. 

Kommunikationsdepartementet 'Bvmhiårainämnå& font-family:Verdana'>persontrafik, förslagsanslag Statens haverikommission, förslagsanslag

Summa

860

IX. 

Ulbildningsdeparlementel

Vissa åtgärder inom litteraturområdet,

förslagsanslag

14 612

1 300

99 99

18 500] 1250

50

99

1

-f

1

8 789 60 493

99 91

8 909 76 000

+ +

120 15 507

97

3 800

+

3 800

19 525

97 171

500

24 188

+ .   +

500

4 663

04 719

133 148

+

28 429

Litteraturstöd, reservationsanslag Bokhandelsstöd, förslagsanslag Kreditgarantier till förlag och bokhandel,

förslagsanslag Statens kulturråd:

Förvaltningskostnader,/öc5/a.pra«j/a Sveriges utbildningsradio aktiebolag Åtgärder för att bevara skrifter och Ijud-

och bildupptagningar Vissa bibliotekskostnader inom högskolan,

reservationsanslag Nordisk kulturbudget m. m., förslagsanslag

Summa

1   Riksdagen 1977/78.1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bil 5

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

Ökning   (+) Minsk­ning        (-)

Anslagsrubrik

Beräknat belopp i budgetpro­positionen

Sliitligt förslag eller beslut Förändring

Propositio-    Anslags-nens eller       belopp skrivelsens nummer

295 000 20 000

131 128

310 000

+

15 000 20 000

280 500

10 800

114 300

111 111 110

353 000

11500

238 500

+ + 

-t-

72 500

700

124 200

6 129

110

-

6129

44 750

110

46 000.

+

1250

15 000

110

12 000

3 000

4 290

173

__ 

4 290

129

X. 

Jordbruksdepartementet

Särskilt stöd till lantbruksföretag m. m.

i vissa glesbygder, förslagsanslag

Särskilt övergångsbidrag åt jordbrukare,

m.m., förslagsanslag

1400

Främjande i allmänhet av fiskerinäringen,

reservationsanslag

1 000

Särskilt omställningsstöd till fiskare, m. m.,

förslagsanslag

3 000

Bidrag till fiskets rationalisering m. m.,

förslagsanslag Prisreglerande åtgärder på fiskets område,

förslagsanslag

45 000

Summa        50 400

XI. 

Handelsdepartementet

Nordiska ministerrådets allmänna budget,

förslagsanslag

16 092

Summa        16 092

XII. Arbetsmarknadsdepartementet

Bidrag till arbetsmarknadsutbildning

1 421 550

Sysselsättningsskapande åtgärder,

reservationsanslag

1 692 400

Kontant stöd vid arbetslöshet, förslagsanslag

973 300

Tillfälligt sys?,[sättair\%löd,reservationsanslag

Summa

4 087 250

XIV. Industridepartementet

Täckande av förluster vid lånegarantier till

skogsindustrin,/öri/aioni/a.?

Energibesparande åtgärder inom näringslivet

m. m., reservationsanslag Oljeprospektering, reservationsanslag Styrelsen för teknisk utveckling:

Teknisk forskning och utveckling,

reser vationsanslag

Utrustning, reservationsanslag Energiforskning, reservationsanslag Grundläggande forskning för energiområdet,

reservationsanslag Bidrag till verksamheten vid Aktiebolaget

Atomenergi, reservationsanslag Energiteknisk forskning och utveckling

vid Aktiebolaget Atomenergi, reserva­tionsanslag Nordisk fond för teknologi och industriell

utveckling, reservationsanslag Betalning av ränta och amortering pä statens

skulder till Statsföretag AB och ett nytt

handelsstålsbolag, reservationsanslag

Summa      790 769

XV. 

Kommundepartementet

Kronofogdemyndigheterna,/o>5/ajön.y/a

295 281

Summa      295 281 Summa förändringar av egentliga stats­utgifter

113

154 112

112 112

173

1301 150/

150 130 150

87

123

-t-     10 000

4 000 2 000

+ +

IOOOO

5     400

3 000

+       3 000

6     000j

25 000

20 000

49 400

1000

28 457

+

12 365

28 457

+

12 365

1 734 550

 + \ +

113 000 200 000

1792 400

+

100 000

1082 300

+

109 000

150 000

+

150 000

4 759 250

-1-

672 000

-I-

104 000       4-   104 000 1 075 001        -I-   284 232

8 205 8 205

303 486        + 303 486        -t-

-H033 631

Bil. 5    Anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen

ökning   (+)

 Minsk­

 ning

(-)

Anslagsrubrik

Beräknat belopp i budgetpro­positionen

Slutligt förslag eller beslut Förändring

Propositio-    Anslags-nens eller      belopp skrivelsens nummer

1 917 895

2 265 000

90 000

B. Utgifter för statens kapitalfonder

II. 

Avskrivningar av nya kapitalinvesteringar Summa förändringar av utgifter för statens kapitalfonder

Summa förändringar på driftbudgeten

KAPITALBUDGETEN

I. Statens afTärsverksfonder

Televerket

Utbildningsdepartementet: Televisions- och ljudradioanläggningar Televisions- och radioanläggningar

Industridepartementet:

Statens vattenfallsverk Kraftstationer m. m.

Summa utgiftsförändringar under statens affärsverksfonder

II. Statens allmänna fastighetsfond

Utbildningsdepartementet: Vissa byggnadsarbeten för Sveriges Radio Byggnadsarbeten inom utbildnings­departementets verksamhetsområde

Summa utgiftsförändringar under statens allmänna fastighetsfond

IV. 

Statens utlåningsfonder

Jordbruksdepartementet: Fiskerilånefonden

Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk m. m.

Summa utgiftsförändringar under statens utlåningsfonder

V. Fonden för låneunderstöd

Utbildningsdepartementet:

Län för investeringar i bokhandel Bostadsdepartementet:

Lån till experimentbyggande m. m. Industridepartementet:

Lån till processutveckling i Ranstad

Lån till ett nytt handelsstålsbolag för

rekonstruktionsändamäl

Lån till ett nytt handelsstålsbolag för

investeringsändamål

Summa utgiftsförändringar under fonden för låneunderstöd

VII. Fonden för förlag till statsverket

Jordbruksdepartementet:

Lagring av jordbruksprodukter

Summa utgiftsförändringar under fonden för förlag till statsverket

Summa förändringar på kapitalbudgeten

150

1 902 561

91 116

54 400

-

15 334

-

15 334 4-1018 297

60 2001

-I-      5 800

2 310 000  

+

45 000

+

50 800

91- 106

10 000   +

9 999

30 000   -

60 000

-

50 001

1

112

17 000

+

16 999

1700

112

6 700

+

+

5 000 21999

1400

99

2 400

+

1000

20 000

122

23 500

+

3 500

13 600

124

49 000

+

35 400

87

200 000

+

200 000

87

700 000

+ +

700 000 939 9001

154

35 000 . -t-  35 000

-f 35 000 -t- 997 698

NORSTEDTS TRYCKERI    STOCKHOLM  1978 780293

_____________________________ Bilaga 6

Förslag tUl investeringsplan och investeringsstater för budgetåret 1978/79

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag Bil. 6   Förslag till investeringsplan och investeringsstater

Bilaga 6

Förslag till investeringsplan för budgetåret 1978/79

II 

III

IV

v

VI

VII

VIII

IX

Statens affärsverksfonder:

A. Postverkets fond

85 998 000

B. Televerkets fond

37 600000

C. Statens järnvägars fond

700499000

D. Luftfartsverkets fond

22 198 000

E. Fabriksverkens fond

59 898 000

F. Statens vatienfaUsverks fond

901000000

G. Domänverkets fond

1000

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Statens aUmänna fastighetsfond

298 200000

Försvarets fastighetsfond

106230000

Statens utiåningsfonder

3 839 014000

Fonden för låneunderstöd

1429 594000

Fonden för statens aktier

75 000000

Fonden för förlag tUl statsverket

49000000

Fonden för beredskapslagring

79 500000

Diverse kapitalfonder:

Statens vägverks förrådsfond

4199 000

Sjöfartsverkets fond

16 246000

Statens datamaskinfond

3 500000

Jordfonden

1000

Naturvårdsfonden

4000000

Förrådsfonden för ekonomiskt försvar

1 062 000

5 608 000 7 678124000

Avgår kapitalåterbetalning:

Avsättning till fonden för oreglerade kapitalmedels­

förluster

1000000

Övrig kapitalåterbetalning                                                                19 408 000

20 408 000

7 657 716000

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml. Nr 150. Bilaga 2. Bil 6 Kartong: sid. 4 sista raden: står 839014000; rättat till 3 839014000.

Prop. 1977/78: 150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

FÖRSLAG TILL

INVESTERINGSSTATER FÖR BUDGETÅRET 1978/79

I. Statens affärsverksfonder A. Postverkets fond

Avskrivningsmedel

Investeringsanslag

från statsbudgeten

1 000

inom fonden

23 000 000

övriga kapitalmedel

1 000

Investeringsbemyndigande

85 998 000

109 000 000

109 000 000

109 000 000

B. Televerkets fond

Avskrivningsmedel: Tele-

Investeringsanslag:

anläggningar m. m.

Teleanläggningar m. m.

1 007 900 000

från statsbudgeten

6 500 000

Televisions- och

inom fonden

962 800 000

radioanläggningar

60 200 000

Avskrivningsmedel: Tele-

visions- och

radioanläggningar

inom fonden

60 200 000

Övriga kapitalmedel:

Teleanläggningar m. m.

1000 000

Investeringsbemyndigande:

Teleanläggningar m. m.

37 600 000 1068 100 000

1068 100 000

C Statens järnvägars fond

Avskrivningsmedel

Investeringsanslag

773 800 000

från statsbudgeten

66 300 000

inom fonden

1000

övriga kapitalmedel

7 000 000

Investeringsbemyndigande

700 499 000 773 800 000

773 800 000

D. Luftfartsverkets fond

Avskrivningsmedel

Investeringsanslag

88 800 000

från statsbudgeten

1000

inom fonden

66 600 000

Övriga kapitalmedel

1000

Investeringsbemyndigande

22198 000 88 800 000

88 800 000

E. Fabriksverkens fond

Avskrivn ingsmedel

Investeringsanslag

83 600 000

från statsbudgeten

1000

inom fonden

23 700 000

övriga kapitalmedel

1000

Investeringsbemyndigande

59 898 000

83 600 000

83 600 000

Bil. 6    Förslag till investeringsplan ocb investeringsstater

F. Statens vatienfaUsverks fond

Avskrivningsmedel

frän statsbudgeten

inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

84 000 000

1315 000 000

10 000 000

901000 000

2 310 000 000

Investeringsanslag

2 310 000 000

2 310 000 000

G. Domänverkets fond

Investeringsbemyndigande

Summa in vesteringsbemyndi-ganden för statens affärs­verksfonder

1000

1807 194 000

Summa investeringsanslag

1000

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

363 521 000

102 190 000

1 800 000

298 200 000

765 711000

Summa investeringsanslag

765 711 000

765 711000

III. Försvarets fastigbetsfond

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

255 [REDACTED_TELEFONNUMMER] 000 23 000 000

106 230 000

423 800 000

Summa investeringsanslag

423 800 000

423 800 000

IV. 

Statens utlåningsfonder

Utrikesförvaltningens lånefond

Investeringsbemyndigande

1 400 000

Investeringsanslag

1400 000

Biståndsförvaltningens lånefond

Investeringsbemyndigande

400 000

Investeringsanslag

400 000

Statens bosättningslånefond

Investeringsbemyndigande

35 000 000

Investeringsanslag

35 000 000

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

1000

8 242 000 8 758 000

17 000 000

Statens lånefond för den mindre skeppsfarten

Investeringsbemyndigande

1 000

Studiemedelsfonden

Avskrivningsmedel från statsbudgeten

1 020 000 000

Länefonden för studentkårlokaler

Investeringsbemyndigande

Lånefonden för byggnadsarbeten vid folkhög­skolor

Investeringsbemyndigande

12 000 000

Fiskerilånefonden

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten Investeringsbemyndigande

Investeringsanslag

Investeringsanslag Investeringsanslag

Investeringsanslag Investeringsanslag

1000

1 020 000 000

1000

12 000 000

17 000 000

17 000 000

Lånefonden till främjande av beredning och avsättning av fisk m. m.

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten Investeringsbemyndigande

3 248 000 3 452 000

6 700 000

Investeringsanslag

6 700 000

6 700 000

Statens fiskredskapslånefond

Investeringsbemyndigande

1000

Investeringsanslag

1000

Lånefonden för lån med uppskjuten ränta Investeringsbemyndigande              15 000 000

Investeringsanslag

15 000 000

Lånefonden för bostadsbyggande

Investeringsbemyndigande

3 705 000000

Investerings anslag

3 705 000 000

Lånefonden för inventarier i visss

fl pr

i specialbostä-

Investeringsbemyndigande

1000

Investeringsanslag

1000

Lånefonden för kommunala markförvärv Investeringsbemyndigande              50 000 000

Investeringsanslag

50 000 000

Lånefonden för allmänna samlingslokaler Investeringsbemyndigande               8 000 000

Investeringsanslag

8 000 000

Summa investeringsbemyndi­ganden för statens utlåningsfonder

3 839 014 000

Bil. 6    Förslag till investeringsplan och investeringsstater V. Fonden för låneunderstöd

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

88 775 000

178 010 000

1 429 594 000

1 696 379 000

Summa investeringsanslag

1 696 379 000

1 696 379 000

VI. 

Fonden för statens aktier

Investeringsbemyndigande

75 000 000

Investeringsanslag

75 000 000

VII. Fonden för förlag till statsverket

Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

28 000 000 49 000 000

77 000 000

Investeringsanslag

77 000 000

77 000 000

VIII. Fonden för beredskapslagring

Investeringsbemyndigande

79 500 000

Investeringsanslag

79500 000

IX. 

Diverse kapitalfonder

A. Statens vägverks förrådsfond

Avskrivningsmedel

från statsbudgeten

inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

1 000

102 200 000

2 000 000

4 199 000

Investeringsanslag

108 400 000

108 400 000

B. Sjöfartsverkets fond

Avskrivningsmedel

Investeringsanslag

från statsbudgeten

1000

inom fonden

50 395 000

Övriga kapitaUnedel

50 000

Investeringsbemyndigande

16 246 000

108 400 000

34 200 000

34 200 000

34 200 000

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

C. Statens datamaskinfond

Avskrivningsmedel

inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

85 000 000 I 500 000 3 500 000

90 000 000

Summa investeringsanslag

90 000 000

90 000 000

D. Jordfonden

Investeringsbemyndigande

I 000

Investeringsanslag

1000

E. Naturvårdsfonden Investeringsbemyndigande

4 000 000

Investeringsanslag

4 000 000

F. Förrådsfonden för ekonomiskt försvar

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden

Investeringsbemyndigande

6 900 000

1 062 000

-1 062 000

6 900 000

Investeringsanslag

6 900 000

6 900 000

Summa investeringsbe­myndiganden för diverse kapitalfonder

-5 608 000

SUMMA INVESTERINGSSTATER

Avskrivningsmedel från statsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande

1

902 561 000

2

831 648 000 252 363 000

7 678 124 000

12 664 696 000

Summa investeringsanslag        12 664 696 000

12 664 696 000

NORSTEOTS TRYCICERI    STOCKHOLM 1978 7802!1

_____________________________ Bilaga?

Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret 1978/79 sedan budgetpropositionen

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag Bil. 7   Förändringar i förslaget till statsbudget

Bilaga 7

FÖRÄNDRINGAR I FÖRSLAGET TILL STATS­BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1978/79 SEDAN BUDGETPROPOSITIONEN

1    Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 150. BUaga 2. Bil 7

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

Totalbudgeten för

Inkomster

A.     Skatter, avgifter, m. m.:   .

I. Skatter

II. 

Uppbörd i statens verksamhet III. Diverse inkomster

Summa

B.     Inkomster av statens kapUalfonder:

I. Statens affärsverksfonder

II. 

Riksbanksfonden

III.

Statens aUmänna fastighetsfond

IV.

Försvarets fastighetsfond V. Statens utlåningsfonder

VI.

Fonden för låneunderstöd VII. Fonden för statens aktier VIII. Fonden för beredskapslagring

IX. 

Statens pensionsfonder

X. 

Diverse kapitalfonder

Summa

Budget-

Senare

Summa

propositionen ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.

Milj. kr.

105 019,4

_ 

4 705,0

100 314,4

2 613,8

-1-

197,6

2 811,4

1 220,1

5,1

1 214,9

108 853,3

-

4 512,5

104 340,7

1 521,6

12,1

1 509,5

550,0

+

100,0

650,0

739,5

739,5

152,9

152,9

3 509,9

+

42,0

3 551,9

190,0

+

25,0

215,0

85,3

85,3

195,8

195,8

106,8

106,8

129,2

-

0,1

129,1

7 181,1

+

154,8

7 335,9

Underskott

. Beräknad övrig finansiering: I. Avskrivningar och övriga kapi­talmedel inom kapitalfonderna:

2 732,3

610,7

19,4

Statens afTärsverksfonder _ Övriga kapitalfonder 

II. 

Övrig kapitaläterbetalning

Summa       3 362,4 Summa   119 396,8

32 195,9 Summa milj. kr.   151 592,7

-

263,0 +

4,0

-

259,0

-   4 616,7

+

9 648,0

+

5 031,3

2     469,3

614,7

19,4

3   103,4

114 780,1

41 843,9 156 624,0

Bil. 7    Förändringar i förslaget till statsbudget

budgetåret 1978/79 

Utgifter

Budget-

Senare

Summa

propositionen ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.

Mil.

j.kr.

A. Utgiflsanslag:

I. Kungl. hov- och slottsstaterna

17,8

17,8

II. 

Justitiedepartementet

5 089,8

+

2,8

5 092,6

III. Utrikesdepartementet

4 391,1

4 391,1

IV. 

Försvarsdepartementet

13 952,5

13 952,5

V. Socialdepartementet

41 623,1

+

10,2

41 633,4

VI. 

Kommunikationsdepartementet

8 149,2

+

16,4

8 165,6

VII. Ekonomidepartementet

399,3

399,3

VIII. Budgetdepartementet

9 279,4

9 279,4

IX. 

Utbildningsdepartementet

19 097,8

14,8

19 083,0

X. 

Jordbruksdepartementet

5 657,3

+

56,0

5 713,3

XI. 

Handelsdepartementet

1 136,8

+

12,4

1 149,1

XII. Arbetsmarknadsdepartementet

6 997,6

+

672,0

7 669,6

XIII. Bostadsdepartementet

10 478,5

+

3,5

10 482,0

XIV. Industridepartementet

5 144,3

+ 1264,6

6 408,9

XV. 

Kommundepartementet

2 032,6

+

8,2

2 040,8

XVI. Oförutsedda utgifter

8 000,0

8 000,0

XVII. Riksdagen och dess verk

245,5

245,5

XVIII. Riksgäldsfonden

9 600,0

9 600,0

Summa

151 292,7

-1-2 031,3

153 324,0

B. Beräknad övrig medelsförbrukning:

I. Minskning av anslagsbehåll­

ningar

-f 3 000,0        3 000,0

II. 

Ökad disposition av rörliga

krediter

300,0

300,0

Summa

300,0

-1-3 000,0

3 300,0

Summa milj. kr.

151 592,7

+ 5 031,3

156 624,0

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

Driftbudgeten för

Inkomster

A.     Skatter, avgifter, m. m.:

I. Skatter

II. 

Uppbörd i statens verksamhet III. Diverse inkomster

Summa

B.     Inkomster av statens kapitalfonder:

I. Statens affärsverksfohder

II.

Riksbanksfonden

III. Statens allmänna fastighetsfond

IV.     

Försvarets fastighetsfond

V.

Statens utlåningsfonder

VI.

Fonden för låneunderstöd VII. Fonden för statens aktier VIII. Fonden för beredskapslagring

IX. 

Statens pensionsfonder 

X. 

Diverse kapitalfonder

Summa

Budget-

Senare

Summa

propositionen ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.

Milj. kr.

105 019,4

-4 705,0

100 314,4

2 613,8

+   197,6

2 811,4

1 220,1

-      5,1

1 214,9

108 853,3

-4 512,5

104 340,7

1 521,6

-     12,1

1 509,5

550,0

+   100,0

650,0

739,5

739,5

152,9

152,9

3 509,9

+     42,0

3 551,9

190,0

+     25,0

215,0

85,3

85,3

195,8

195,8

106,8

106,8

129,2

-      0,1

129,1

7 181,1

+   154,8

7 335,9

Summa inkomster på driftbudgeten   116 034,4

-4 357,7     111676,7

Beräknat underskott på biidgetregleringen:

Beräknat underskott på

budgetregleringen

23 610,2

Äterföring från budgetutjämnings­

fonden av kommunalskattemedel

1 900,0

Summa     25 510,2

Summa milj. kr.    141 544,6

+ 5 426,0

29 036,2

-     50,0

1 850,0

+ 5 376,0

30 886,2

+1018,3

142 562,9

Bil. 7    Förändringar i förslaget till statsbudget

5

budgetåret 1978/79

Utgifter

Budget-

Senare

Summa

propositionen ändringar

Milj. kr.

.;

Milj. kr.

Milj. kr.

A. Egentliga statsutgifter:

I. Kungl. hov-och slottsstaterna

17,8

17,8

II. 

Justitiedepartementet

5 033,4

+      2,8

5 036,2

III.

Utrikesdepartementet

4 368,3

4 368,3

IV.

Försvarsdepartementet

13 466,5

13 466,5 V. Socialdepartementet

41473,6

+     10,2

41483,9

VI. 

Kommunikationsdepartementet

5 997,1

+     16,4

6 013,5

VII. Ekonomidepartementet

399,3

399,3

VIII. Budgetdepartementet

8 744,4

8 744,4

IX. 

Utbildningsdepartementet

17 920,0

+     28,4

17 948,4

X. 

Jordbruksdepartementet

5 522,6

-       1,0

5 521,6

XI.

Handelsdepartementet

1027,3

+     12,4

1039,6

XII. Arbetsmarknadsdepartementet

6 997,6

+   672,0

7 669,6

XIII.

Bostadsdepartementet

6 695,5

6 695,5

XIV.

Industridepartementet

2 084,1

+   284,2

2 368,3 

XV. 

Kommundepartementet

2 032,6

+       8,2

2 040,8

XVI. Oförutsedda utgifter

8 000,0

8 000,0

XVII. Riksdagen och dess verk

245,5

245,5

Summa

130025,7

+1033,6

131059,3

B. Utgifter för statens kapitalfonder:

I. Riksgäldsfonden

9 600,0

9 600,0

II. 

Avskrivningar av nya kapital­

investeringar

1 917,9

-     15,3

1902,6

III. Avskrivning av oreglerade

kapitalmedelsförluster

1,0

1,0

Summa

11518,9

-     15,3

11503,6

Summa utgifter på driftbudgeten

141 544,6

+1 018,3

142 562,9

Summa milj. kr.   141544,6       +1018,3        142 562,9

Prop. 1977/78:150   Bilaga 2   Reviderat budgetförslag

Kapitalbudgeten för

Inkomster

Lånemedel

Budget-

Senare

Summa

propositionen ändringar

Milj. kr.

Milj. kr.           Milj. kr.

6 385,7

+1272,0

7 657,7

Summa milj. kr.   6 385,7

+1272,0     7 657,7

Bil. 7    Förändringar i förslaget till statsbudget

budgetåret 1978/79

Utgifter

Budget-

Senare

Summa

propositionen

änd

ringar

Milj. kr,

Milj. kr.

Milj. kr.

I. Statens afFäisverksfonder:

Postverkets fond

86,0

86,0

Televerkets tond

37,6

37,6

Statens järnvägars fond

443,5

+

257,0

700,5

Luftfartsverkets fond

22,2

22,2

Fabriksverkens fond

48,1

T

11,8

59,9

Statens vattenfallsverks fond

856,0

+

45,0

901,0

Domänverkets fond

0,0

0,0

II. 

Statens allmänna fastighetsfond

318,2

20,0

298,2

III. Försvarets fastighetsfond

106,2

106,2

IV. 

Statens utlåningsfonder

3 827,7

+

11,3

3 839,0

V. Fonden för låneunderstöd

493,7

+

935,9

1 429,6

VI. 

Fonden för statens aktier

75,0

75,0

VII. Fonden för förlag till statsverket

14,0

+

35,0

49,0

VIII. Fonden för beredskapslagring

79,5

79,5

IX. 

Diverse kapitalfonder:

Statens vägverks förrådsfond

8,2

4,0

4,2

Sjöfartsverkets fond

-16,2

-16,2

Statens datamaskinfond

3,5

3,5

Jordfonden

0,0

0,0

Naturvårdsfonden

4,0

4,0

Förrädsfonden för ekonomiskt

försvar

-1,1

-1,1

Summa

6 406,1

+ 1272,0

7 678,1

Avgår kapitalåterbetalning:

Avsättning till fonden för oreglerade

kapitalmedelsförluster

1,0

1,0

Övrig kapitalåterbetalning

19,4

19,4

Summa

20,4

20,4

Summa milj. kr.

6 385,7

+ 1272,0

7 657,7

NORSTEDTS TRYCKERI   STOCKHOLM 1978

Lagförslag

Bilaga 8

Prop. 1977/78: 150    Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Bil. 8    Lagförslag

Bilaga 8

Förslag till

Lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingår i preliminär skatt för budgetåret 1978/79

Härigenom föreskrivs att statlig inkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947: 576) om staUig inkomstskatt, skall för budgetåret 1978/79 ingå i preliminär skatt med 100 procent av grundbeloppet.

1 Jämför 1977: 456.

1    Riksdagen 1977/78. 1 saml Nr 150. Bilaga 2. Bil 8

Innehållsförteckning

Prop. 1977/78:150    Bilaga 2    Reviderat budgetförslag

Innehållsförteckning

Reviderat budgetförslag 1978/79

1

1

Budgetens samhällsekonomiska bakgrimd

1

2

Statsfinansiella perspektiv på längre sikt

S

3

Det reviderade biidgetförslaget

14

Särskilda frågor

1 Utnyttjande av finansfidlmakten

16

2 Totalbudgeten budgetåren 1977/78 och 1978/79

17

2.1

Totalbudgetens utgiftsanslag

17

2.2

Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret

1978/79

19

2.3

Totalbudgetens inkomster

20

2.4

Beräkning av anslagsbehåUningarnas utveckling

24

2.5

Beräkning av dispositionen av rörliga krediter

25

2.6

Beräkning av totalbudgeten för budgetåren 1977/78 och 1978/79

25

Hemställan

27

Bilaga 1: Långtidsbudget för perioden 1978/791982/83

Bilaga 2: Riksrevisionsverkets beräkning av budgetutfallet för budgetåret 1977/78

Bilaga 3: Riksrevisionsverkets reviderade inkomstberäkning för budgetåret 1978/79

Bilaga 4: Specifikation av inkomstema på driftbudgeten för bud­getåret 1978/79

Bilaga 5: Specifikation av anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret 1978/79

Bilaga 6: Förslag till investeringsplan och investeringsstater för budgetåret 1978/79

Bilaga 7: Förändringar i förslaget till statsbudget för budgetåret 1978/79 sedan budgetpropositionen

Bilaga 8: Lagförslag

1   Riksdagen 1977/78.1 saml. Nr 150. Bilaga 2. InnehäU

Regeringens prop. 1977/78:150

Bilaga 3

Utdrag ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET  PROTOKOLL

vid regeringssammanträde 1978-04-20

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1978/79 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde

De senaste åren har präglats av den djupaste och mesl utdragna lågkon­junkturen under efterkrigstiden. Trots detta har arbetslösheten i vårt land kunnat hållas nere på en internationellt setl myckel låg nivå och den har le­gat klart lägre än under den närmast föregående lågkonjunkturen. Under första kvartalet i år låg arbetslösheten enligt arbetskraftsundersökningarna på 2.4 %, mot över 3 % vid motsvarande tid åren 1972 och 1973.

Detta förhållande skall ses som ett resultat av de mycket kraftiga arbets­marknadspolitiska insatser som under de senaste åren har gjorts för att hål­la tillbaka arbetslösheten. Arbetsmarknadspolitiken har under den senaste konjunkturnedgången inriktats på att understödja företagens möjligheter att behålla arbetskraften när efterfrågan har gått ner. I inledningsskedet av konjunkturdämpningen sattes lagerstöd in. Under år 1977 har stora sats­ningar gjorts på utbildning och andra nya åtgärder för att motverka uppsäg­ningar och permitteringar. Den s.k. 25-kronan kan beräknas ha medfört ett sysselsättningstillskott på omkring 20 000 personer i genomsnitt under året. Det tillfälliga sysselsättningsbidraget för lokalt dominerande företag har under andra halvåret 1977 sysselsatt särskilda arbetsstyrkor på ca 5 000 personer. Även de omfattande tidigareläggningarna av statliga industribe­ställningar, bidragen till kommunal upphandling och det s.k. äldrestödet till tekoindustrin har haft stor betydelse. Tillsammans torde de olika före­tagsinriktade åtgärderna i den s.k. första försvarslinjen ha givit en syssel­sättningseffekt på minst 30000 personer räknat som årsgenomsnitt. Dessa insatser har medfört att de kraftiga sysselsättningsminskningar som skett inom industrin i stor utsträckning har kunnat genomföras utan direkta upp­sägningar. Därigenom har arbetslösheten bland den redan etablerade ar­betskraften också kunnat hållas nere på en lägre nivå än under den föregå­ende lågkonjunkturen. Under det första kvartalet år 1978 låg således ar­betslösheten inom industrins arbetslöshetskassor på 2% av medlemsanta­let mot ca 2,5% vid motsvarande tid åren 1972 och 1973.

1 Riksdagen 1977178. I saml. Nr 150. BU 3

Prop. 1977/78:150

2

Genom att så stora insatser har gjorts för att moiverka uppsägningar av anställda, har de olika åtgärderna för att ta hand om redan arbetslösa i stör­re utsträckning än tidigare kunnat inriktas på de nytillkommande på ar­betsmarknaden. 1 slutet av mars sysselsattes i beredskapsarbete och regul­jär arbetsmarknadsutbildning närmare I IOOOO personer, vilket är 30000 tler än ett år tidigare. Mer än hälften av denna ökning faller på ungdomar under 25 år. Därmed uppgick antalet ungdomar i arbetsmarknadsutbild­ning och beredskapsarbete till närmare 50000 i slutet av mars år 1978.

Chefen för ekonomidepartementet har tidigare denna dag i den revidera­de finansplanen redovisat beräkningar över industrins produktionsutveck­ling. Enligt dessa bedömningar börjar industriproduktionen stabiliseras, efter en successiv nedgång under tre års tid. För år. 1978 väntas industri­produktionen totalt sett komma att öka något jämfört med år 1977. Ökning­en förutses komma att ligga på andra halvåret i år. En mer betydande pro­duktionsuppgång väntas dock ske först under loppet av år 1979. Eftersom stora delar av industrin fortfarande har betydande kapacitetsöverskott kommer emellertid inte en produktionsökning alt omedelbart medföra ett större personalbehov. Produktionsuppgången kommer i stället i första hand att åstadkommas genom att företagen tar till vara den betydande pro­duktivitetsreserv som f.n. finns inom industrin. De i den reviderade finans­planen redovisade beräkningarna anger en fortsatt nedgång av antalet sys­selsatta inom industrin under år 1978, även om minskningen väntas bli mindre omfattande än under de båda föregående åren. Nedgångstakten kommer successivt att bromsas upp, och sysselsättningsminskningen vän­tas upphöra under år 1979.

Det omedelbara behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste na­turiigtvis bedömas också med hänsyn till de mer kortsiktiga indikatorer som föreligger över arbetsmarknadsutvecklingen. Flertalet av de indikato­rer som brukar användas för att beskriva efterfrågan på arbetskraft inom industrin visar att situationen ännu inte förbättrats jämfört med läget för ett år sedan. Platstillströmningen från industrin låg under det första kvarta­let i år 15 % lägre än under samma period förra året trots att allmän platsan­mälan mellan dessa perioder införts i Stockholms, Uppsala och Söderman­lands län. Antalet vid förmedlingen kvarstående platser låg under första kvartalet i år endast på 60% av antalet ett år tidigare. Antalet personer som har berörts av uppsägningsvarsel inom industrin har hittills i år legat drygt 25% högre än under motsvarande period förra året. Enligt konjunk­turbarometern för industrin i mars år 1978 uppger närmare en fjärdedel av företagen att det föreligger risk för driftsinskränkningar under det närmas­te halvåret. I länsarbetsnämndemas rapporter om arbetsmarknadsutsikter­na i april år 1978 bekräftas att det sker en viss återhämtning inom indu­strin. Nämnderna betonar dock att ett stort antal varsel om uppsägningar kommer att verkställas under de närmaste månaderna och att någon minskning av antalet nyanmälda varsel ännu inte skett.

Bil 3 Arbetsmarknadsdepartementet

3

Till följd av den här beskrivna efterfrågeutvecklingen har arbetslösheten bland industrikassamedlemmar hittills i år legat 50 % högre än vid samma tid år 1977. Totalt sett har antalet arbetslösa varje månad sedan mitten av år 1977 legat ca 20000 högre än vid motsvarande månad ett år tidigare. Den ytterligare ökning som enligt arbetskraftsundersökningen registrerades i mars 1978 kan ses som ett varningstecken för att den låga efteifrågan kan få ytterligare genomslag på arbetslöshetssiffrorna.

Även om en mer allmän uppgång i industriproduktionen kan förväntas under år 1979, visar således de aktuella kortsiktiga arbetsmarknadsindika­torerna på fortsatt låg arbetskraftsefterfrågan och fortsatt stor risk för per­sonalinskränkningar inom industrin under återstoden av år 1978. Arbets­marknadsstyrelsen (AMS) har givit uttryck för samma bedömning av ut­vecklingen och föreslår som en följd därav en förstärkning av de arbets­marknadspolitiska insatserna under andra halvåret 1978.

" AMS framhåller att förstärkta förmedlingsinsatser fordras för ungdomar och för personer som berörs av större företagsomställningar. För sådana förstärkta förmedlingsinsatser krävs enligt AMS såväl personella som tek­niska resursförstärkningar. När det gäller särskilda insatser för ungdomar föreslår AMS att ungdomar som genomgår arbetsmarknadsutbildning eller särskild kurs i gymnasieskola skall få utbildningsbidrag med 70 kr per dag oavsett om de uppfyller villkoren för kontant arbetsmarknadsstöd eller ej. Vidare föreslås att ungdomar i hela landet under de första sex månaderna av en anställning skall kunna få flyttningsbidrag i form av resekostnadser­sättning för resa mellan hemoil och tjänstgöringsort. För att främja frivillig personalomsättning vid företag som har övertalig arbetskraft föreslår AMS att flyttnings- och utbildningsbidrag skall kunna utgå till samtliga anställda vid sådana företag. Jag avser att behandla AMS förslag vad avser de delar jag här redogjort för när ett mer fullständigt material för bedömning förelig­ger.

När det gäller nuvarande stödformer föreslår AMS förlängningar av det tillfälliga sysselsättningsbidraget till företag med dominerande ställning på orten och det tillfälliga sysselsättningsbidraget till äldre arbetskraft inom teko-industrin. AMS erinrar också om att det nuvarande bemyndigandet om utbildning i företag för permitteringshotad personal löper ut den 30 juni 1978. I en särskild skrivelse kommer AMS att ta upp frågan om tidigare­läggning av offentliga byggnadsarbeten.

1 budgetpropositionen (prop. 1977/78:100, bil 15) framhöll dåvarande chefen för arbetsmarknadsdepartementet att han ville avvakta utveckling­en på arbetsmarknaden under våren 1978 innan han tog ställning till beho­vet av fortsatta särskilda insatser. Mot bakgrund av den utveckling jag här har redovisat och de synpunkter som AMS har anfört anserjag det vara nödvändigt att även under andra halvåret 1978 med olika medel stödja sys­selsättningen inom företagen. Den tillfälliga höjningen till 25 kr. per timme av bidraget till utbildning av permitteringshotad personal och bidraget till

It Riksdagen 1977178. I saml. Nr 150. Bil3

Prop. 1977/78:150

4

utbildning i kombination med nyanställning bör förlängas att gälla även un­der andra halvåret 1978. jag anser också att det tillfälliga sysselsättningsbi­draget till vissa företag med dominerande ställning på orten, det s.k. 75 %-bidraget, bör utgå under andra halvåret 1978. Jag beräknar medelsbehovet för en föriängning av nuvarande regler för utbildningsbidragen till 200 milj. kr. och medelsbehovet för en föriängning av det tillfälliga sysselsättnings­bidraget till 100 milj. kr. Anslagen Bidrag till arbetsmarknadsutbildning resp. Sysselsättningsskapande åtgärder bör räknas upp med motsvarande belopp.

Det är f.n. för tidigt att avgöra i vilken omfattning efterfrågan kan behö­va stimuleras genom ytteriigare tidigareläggning av angelägna offentliga beställningar och byggnadsarbeten. Jag avser att lämna förslag till rege­ringen om detta när tillräckligt underiag föreligger.

Jag vill också erinra om att regeringen nyligen (prop. 1977/78:164) har lagt fram proposition om åtgärder mot ungdomsarbetslöshet. 1 den propo­sitionen föreslogs att en rad åtgärder skall vidtas under andra halvåret 1978 för att underlätta ungdomens övergång från skola till arbetsliv.

När det gäller det s.k. äldrestödet till tekoindustrin har riksdagen sär­skilt bemyndigat regeringen att förlänga stödperioden till utgången av år 1978. Reglerna fördetta stöd kan emellertid komma att ändras. 1 samband med sina beslut i anledning av regeringens proposition (prop. 1977/78:25, AU 1977/78:19, rskr 1977/78:87) med förslag om bl.a. föriängning av det s.k. äldrestödet har riksdagen hemställt att regeringen närmare undersöker frågan om reducerat stöd till företag som vid sidan av tillverkning sysslar med försäljning av importvaror. Regeringen har givit AMS i uppdrag att ut­reda denna fråga. Jag ämnar senare föreslå en förlängning av denna stöd­form men vill närmare studera resultatet av AMS utredning innan jag tar ställning till en eventuell förändring av reglerna.

Även vid en föriängning av den nuvarande åtgärdsuppsättningen förelig­ger det emellertid risk för en stigande arbetslöshet. Den s.k. 25-kronan, som under år 1977 har utgjort den mest betydelsefulla åtgärden för att stöd­ja sysselsättningen inom företagen, har under det senaste halvåret minskat i beiydele. Antalet personer i utbildning med hjälp av detta bidrag ligger f.n. på drygt hälften av det antal som redovisades vid mitten av förra året. Denna försvagning kan, åtminstone för industrins del, väntas fortsätta. Det är en följd av att allt fler företag börjar att få sitt utbildningsbehov fyllt och att det ekonomiska utrymmet för företagen att anordna utbildning blir mindre ju längre den nuvarande efterfrågesituationen består. Till detta kommer det förhållandet, att ju längre den nuvarande låga rekryteringsbe­nägenheten inom industrin består, desto större krav kommer att ställas på arbetsmarknadspolitiken i övrigt. En stor del av de personer som syssel­sätts i arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle i en normal konjunktursi­tuation ha rekryterats till industrin. Den mycket kraftiga ökningen av åt­gärder för framför allt ungdomsgrupperna, som jag nyss har redovisat.

Bil 3 Arbetsmarknadsdepartementet

5

kommer efter hand att medföra ett ökat utflöde av personer från arbets­marknadsutbildning och beredskapsarbete. Därigenom ökar antalet ar­betssökande ytteriigare. Möjligheterna att under andra halvåret 1978 få till stånd en lika kraftig ökning av anlalet sysselsatta i reguljär arbetsmarknad­sutbildning och beredskapsarbete som den som har skett under vinterhal­våret bedömerjag emellertid som begränsade.

Mot bakgrund av den här skisserade utvecklingen fmns det enligt min mening behov av att komplettera nuvarande åtgärdsuppsättning med till­fälliga åtgärder av en mera offensiv karaktär för att bereda arbete åt redan arbetslösa eller nytillkommande personer på den reguljära arbetsmarkna­den. Jag redovisar därför i det följande ett förslag till nyrekryteringsbidrag, vilket har till syfte att förmå företag med förväntningar om en uppgång i avsättning och produktion att tidigarelägga de nyrekryteringar som kom­mer att föranledas av en sådan uppgång. Även AMS har i skrivelse till re­geringen i januari i år aktualiserat tanken på ett bidrag av denna typ.

Redan tidigare finns flera stödformer där bidrag utgår vid nyanställning av personal. Det gäller t.ex. det s.k. jämställdhetsbidraget, det regionalpo­litiska sysselsättningsstödet och bidraget för halvskyddad sysselsättning. Den volymmässiga utvecklingen av dessa stödformer har under den inne­varande lågkonjunkturen varit mycket begränsad. Syftet med dessa stöd­former är inte att åstadkomma tidigareläggningar av planerad sysselsätt­ningsexpansion, utan snarare att utjämna differenser i konkurrenskraft mellan olika grupper av arbetssökande eller konkurrensförutsättningar mellan olika regioner. För att dessa stödformer skall ge en god effekt förut­sätts att det i grunden finns en efterfrågan som kan fördelas på ett från sys­selsättningssynpunkt lämpligt sätt. Den typ av offensivt nyrekryteringsbi­drag som nu föreslås syftar, till skillnad från nu existerande former, till att påverka den totala volymen i arbetskraftsefterfrågan vid en given tid­punkt. Eftersom avsikten är att åstadkomma en allmänt ökad efterfrågan bör bidraget också utgå utan någon begränsning i fråga om sammansätt­ningen av den nyrekryterade personalen. En begränsning till särskilda mål­gmpper skulle med stor sannolikhet begränsa bidragets genomslagskraft, samtidigt som det skulle kunna uppfattas som diskriminerande mot sådana grupper och enskilda som faller utanför denna avgränsning. En allmän uppgång i efterfrågan på arbetskraft kommer också de mest utsatta grup­perna till del. Genom en ökad efterfrågan ges arbetsförmedlingen möjlighe­ter att bättre bistå de arbetssökande som bäst behöver förmedlingens tjänster. Det är emellertid också viktigt att de redan nu existerande syssel-sättningspliliska åtgärderna för särskilt utsatta grupper inte urholkas ge­nom introduktionen av ett nytt bidrag. Ett allmänt nyrekryteringsbidrag måste därför i vissa fall gå att kombinera med andra bidrag. De närmare formerna för en samordning mellan olika bidrag bör ankomma på regering­en att avgöra.

Avsikten med det bidrag som nu föreslås är att i förväg inteckna rekryte-

Prop. 1977/78:150

6

ringseffekterna av en väntad konjunkturuppgång. Förutsättningarna för ett sådant bidrag föreligger för närvarande främst inom tillverkningsindustrin. Antalet sysselsatta inom denna näringsgren har minskat starkt de två se­naste åren. En ökad efteifrågan på indthstriprodukter kommer därför så småningom alt kräva personalökningar. Inom övriga eftetfrågeberoende näringsgrenar, t.ex. handeln, kommer inte en konjunkturuppgång under den tidsrymd som nu kan överblickas att som helhet föranleda omfatiande personalökningar. Med hänsyn till att fömtsättningama för personalök­ningar varierar starkt mellan olika företag, och till behovet av att få till stånd en så betydande personalökning som möjligt, anserjag dock att ny­rekryteringsbidraget bör kunna utgå såväl till tillverkningsindustrin som till varuhandeln och övriga servicenäringar.

En viktig utgångspunkt vid konstruktionen av ett bidrag är att det skall vara enkelt att administrera. Det här föreslagna bidraget kommer att vara av tillfällig karaktär, och det kan tänkas komma att utnyttjas av ett mycket stort antal enskilda företag. För att arbetsmarknadsmyndigheterna skall få ökad möjlighet att i en redan hårt ansträngd arbetssituation administrera ytterligare ett bidrag med koif introduktionstid, stort potentiellt utnyttjan­de och krav på snabb handläggning, måste regler och kontrollrutiner göras så enkla som möjligt. Det är naturligtvis också viktigt att samhället med ett rekryteringsbidrag inte särskilt gynnar företag som tillföljd av t.ex. olämp­lig personalpolitik har en onormalt hög personalomsättning. Tvärtom bör bidraget medverka till en ansvarsfull och ambitiös personalpolitik vid de berörda företagen. Med hänsyn till detta bör bidraget beräknas på den net­toökning av antalet anställda som ett företag kan uppvisa under bidragspe­rioden. Samtidigt bör en förutsättning för att bidrag skall kunna utgå vara att företaget förbinder sig att under bidragsperioden låta all nyrekryterad personal genomgå visst fastställt introduktionsprogram. Ramarna för ett sådant minimiprogram och reglerna för dess tillämpning i det enskilda fal­let bör fastställas av AMS efter samråd med arbetsmarknadsparternas centrala organisationer.

Ett bidrag av den här föreslagna grundkonstruktionen baseras på enklast tänkbara beräkningsmetod. Samtidigt medför det särskilda utbildningsvill­koret att företag med redan ambitiösa personalutbildningsprogram och låg personalomsättning tar på sig mindre extra utbildningskostnader i jämfö­relse med företag med lägre ställda ambitioner på detta område och med hög personalomsättning. Utbildningsvillkoret bör också i viss mån bidra till att utjämna skillnaden i introduktionskostnader för olika arbetssökan­dekategorier och därigenom gynna de minst konkurrensstarka individerna.

Avsikten med nyrekryteringsbidraget är att förmå företagen att tidigare­lägga personalökningar som ändå skulle komma till stånd inom en för före­taget överblickbar framtid. Eftersom reglerna för bidraget knappast kan utformas så att det inte utgår för personalökning som skulle komma till stånd även utan bidrag är det viktigt att bidragsperioden avbryts innan den spontana efterfrågeökningen får full kraft. Bidragsperioden måste dock ges

Bil 3 Arbetsmarknadsdepartementet

7

en sådan längd att företagen ges tid att planera om sin rekryteringspolitik.

En anpassning av bidragsperioden till enskilda branschers eller företags konjunktursiiuation vore självfallet önskvärd att uppnå. Det föreligger emellertid vid varje tidpunkt under en konjunkturcykel en betydande spridning vad gäller efterfrågesituationen mellan såväl olika branscher som mellan företag inom en och samma bransch. Det är, med hänsyn till det från administrativa utgångspunkter nödvändiga kravet på enkel handlägg­ning, inte möjligt att åstadkomma en tidsmässig differentiering av bidraget till enskilda branscher och företag. Bidragsperiodens längd och dess inpla­cering måsle därför i stället avgöras med hänsyn dels till det arbelsmark-nadspoliUska behovet av sysselsättningsskapande åtgärder, dels till den mer allmänna rekryteringssituationen.

Enligt de bedömningar som nu kan göras kommer, trots att det redan finns klara indikationer på en ökande orderingång inom industrin, ett all­mänt nyrekryteringsbehov inte att göra sig gällande förrän under loppet av år 1979. Med hänsyn till detta skulle en bidragsperiod som stimulerade tiui-gareläggning av rekrytering fram t.o.m. första kvartalet år 1979 kunna mo­tiveras. Somjag tidigare har framhållit är det i försia hand de nytillträdan­de grupperna på arbetsmarknaden som drabbas av den nuvarande låga re­kryteringsnivån inom näringslivet. Detta förhållande blir särskilt markerat i samband med skolårels slut. Behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomsgrupperna ökar regelmässigt under tiedje kvartalet när de ungdomar som just slutat skolan söker sig ut på arbetsmarknaden. Mot denna bakgmnd bör nyrekryteringsbidraget introduceras i ett så tidigt ske­de att rekrytering av de ungdomar som i sommar slutar skolan stimuleras. Jag föreslår därför att bidrag får utgå för personalökning som genomförs under perioden den Ijuli 1978-den 31 mars 1979. För att uppnå avsedd ef­fekt med bidragsformen är det viktigt att understryka att den är av tillfällig karaktär och att bidragsperioden inte avses att förlängas efter den 31 mars 1979. Ett företag som vill komma i åtnjutande av bidraget måste alltså för­lägga personalökningar före denna tidpunkt.

För att förhindra att bidrag utgår för rent säsongmässiga eller mycket kortvaiiga personalökningar måste ett minimikrav för personalökningens varaktighet fastställas. Jag förordar därför att bidrag får utgå endast för den personalökning som uppnås under bidragsperioden och som bibehålles den Ijuli 1979.

För att begränsa möjligheterna för ett företag alt inför bidragsperiodens början manövrera sig in i ett ur bidragssynpunkt gynnsamt utgångsläge, ge­nom att minska personalstyrkan fram till denna tidpunkt, bör dessutom ök­ningen av personalstyrkan inte få beräknas på ett lägre utgångsvärde än det som gäller vid månadsskiftet april/maj 1978.

Vid fastställande av bidragets siorlek bör hänsyn tas dels till önskemålet att uppnå en så hög sysselsättningseffekt som möjligt, dels till angelägen­heten att få denna effekt föriagd så tidigt som möjligt under bidragsperio-

Prop. 1977/78:150

8

den. Det är uppenbart att en låg bidragsnivå måste ge en mindre sysselsätt­ningseffekt än en hög. För att fylla en verklig funktion måste bidraget där­för ges en relativt generös utformning. Rena produktionssubventioner är olämpliga såväl av handelspolitiska skäl som med hänsyn till risken för in­hemsk konkurrenssnedvridning. Bidraget bör istället utgå som en viss del av de kostnader för utbildning m.m. som är förknippade med en tidigare­lagd nyrekrytering. För att tillgodose önskemålet om en snabb sysselsätt­ningseffekt, bör bidraget differentieras på ett sådant sätt att personalök­ning som genomförs i början av bidragsperioden berättigar till en större täckning av dessa nyrekryteringskostnader än ökning som uppnås mot slu­tet av perioden.

Kostnaderna för introduktion av nyanställda beror bl.a. på det allmänna intioduktionsprogram. som ett företag tillämpar. Av betydelse i det enskil­da fallet är naturligtvis också den tid som en nyanställd tillbringar i företa­get innan han eller hon till fullo kan utnyttjas i den löpande verksamheten. Företag som kvalificerar sig för bidrag måste på grund av det föreslagna minimivillkoret för introduktionsutbildning ta på sig större allmänna ut­bildningskostnader än andra företag. Vidare kommer företag, som i enlig­het med bidragets syfte rekryterar personal innan detta är ekonomiskt mo­tiverat, att få en längre period under vilken den nyanställde uppbärfull lön, men inte till fullo kan användas i verksamheten. Detta innebär att introduk­tionskostnaderna för företag som kvalificerar sig för bidraget i genomsnitt blir betydligt störie än de normala.

Företagens kostnader för introduktion och utbildning av enskilda nyan­ställda varierar naturligtvis i mycket stor utsträckning. Av samma skäl som jag tidigare anfört vad gäller bidragsperiodens tidsmässiga inplace­ring, måste emellertid nyrekryteringsbidraget baseras på en förde berörda näringama gemensam bedömning av dessa koslnader. Några helt aktuella undersökningar av kostnaderna för nyrekrytering av personal finns inte att tillgå. Enligt beräkningar som gjordes i svenska undersökningar i början av 1970-lalet, låg emellertid dessa kostnader för industrin normalt inom inter­vallet 5000-10000 kr. per nyanställning beräknat i 1970 års lönenivå. Om­räknat i 1978 års kostnadsnivå kan dessa kostnader i stort sett beräknas ha fördubblats.

Med hänsyn till att bidraget beräknas på nettoökning av personalstyrkan medan introduktionskostnaderna belastar all nyrekrytering, och att bidra­get särskilt under periodens första del skall möjliggöra rekrytering av ung­domar med begränsad yrkeserfarenhet, föreslårjag att bidrag får utgå med 12000 kr. per person för sådan personalökning som uppnås underdel tred­je kvartalet 1978. Jag bedömeratt detta belopp skall möjliggöra en extra in­troduktionsperiod på upp till två månader med ungefär samma kompensa­tionsnivå som tillämpas för 75 % - bidraget och 25 - kronan. För ökning som uppnås under fjärde kvartalet 1978 föreslås bidrag utgå med 8000 kr. och för personalökning under första kvartalet 1979 med 4000 kr. per per-

Prop. 1977/78:150

9

son. Vid beräkning av bidragets storiek skall antalet anställda omräknas i heltidssysselsatta. Bidraget bör utbetalas vid kontrollperiodens slut.

Handläggning av det här föreslagna nyrekryteringsbidragel bör åligga ar­betsmarknadsstyrelsen eller, efter styrelsens bemyndigande, länsarbets­nämnderna. Innan den ansvariga myndigheten beslutar om bidrag bör före­trädare för personalen vid de berörda företagen ha beretts tillfälle att avge yttrande.

Vad som här angivits är allmänna riktlinjer för ett nyrekryteringsbidrag. Det bör ankomma på regeringen att lämna närmare föreskrifter för bidra­get. Det åligger också regeringen att besluta om vilka särskilda informa­tionsinsatser som bör göras vid introduktionen av bidraget.

Kostnaderna för det föreslagna nyrekryteringsbidraget kan inte exakt anges. Med utgångspunkt från den i den reviderade finansplanen redovisa­de sysselsättningsutvecklingen beräknar jag att kostnaderna för nyrekryte­ringsbidraget kommer att rymmas inom en ram av 150 milj. kr.

Under tolfte huvudtiteln har för budgetåret 1978/79 anvisats ett förslags­anslag av 10000000 kr. för stöd till lageruppbyggnad. Anslaget disponeras för statsbidrag enligt förordningen (1975: 475, omtryckt 1976:1053. ändrad senast 1978:60) om statligt stöd till lagerökning för lagerhållning under oli­ka perioder t.o.m. den 30 juni 1977 samt för utgifter i samband med statliga lånegarantier enligt samma förordning. Dessa lånegarantier har två gånger förlängts och kan enligt riksdagens senaste beslut i frågan (prop. 1977/78:25, AU 1977/78:19, rskr 1977/78:87) gälla till den 30juni 1978. F.n.. kvarstår garantier för ca 25 lån på sammanlagt ca 120 milj. kr.

Såvitt nu kan bedömas finns risk för att en del av de företag som har lå­negarantier kommer att tvingas hålla kvar överlagren även efter den I juli 1978. Jag anser att regeringen bör begära riksdagens bemyndigande att vid behov förlänga garantierna ytterligare till och med den 31 december 1978. Förlängning bör härvid endast komma i fråga för de föietag som alltjämt har betydande överlager.

Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föres­lår riksdagen att

1.

den tillfälliga höjningen till 25 kr. per timme av bidraget till ut­bildning vid påtaglig risk för permittering och bidraget till utbild­ning i kombination med nyanställning skall gälla även under and­ra halvåret 1978,

2.

det tillfälliga sysselsättningsbidraget till vissa företag med domi­nerande ställning på orten får utgå även under andra halvåret 1978,

3.

godkänna de av mig förordade riktlinjerna för ett tillfälligt nyrek­ryteringsbidrag,

4.

bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringen bestäm­mer att förlänga giltighetstiden för statliga garantier för lagerupp­byggnadslån.

Bil 3 Arbetsmarknadsdepartementet

10

5.

till Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning för budgetåret 1978/79 under tolfte huvudtiteln utöver tidigare anvisat anslag anvisa yt­teriigare 200000000 kr.,

6.

till Sysselsättningsskapande åigärder för budgetåret 1978/79 un­der tolfte huvudtiteln utöver tidigare anvisat reservationsanslag anvisa ytteriigare 100000000 kr.,

7.

till Tillfälligt sysselsätlningsslöd för budgetåret 1978/79 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag på 150000000 kr.

Norstedts Trycken, Stockholm 1978